62025TJ0177
ROZSUDOK VŠEOBECNÉHO SÚDU (piata komora zasadajúca v zložení piatich sudcov)
z 28. januára 2026 (
*1
)
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Colná únia – Colný kódex Únie – Dovozné a vývozné postupy – Colné kvóty – Vyčerpanie kvóty v prvý deň jej otvorenia – Nezaradenie čísla kvóty do kódu TARIC – Neskoršia oprava colného vyhlásenia na účely využitia zahrnutej kvóty – Pojem ‚oprava umožňujúca deklarantovi splniť si povinnosti týkajúce sa prepustenia tovaru do dotknutého colného režimu‘ – Článok 173 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 952/2013“
Vo veci T‑177/25,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 267 ZFEÚ, podaný rozhodnutím Naczelny Sąd Administracyjny (Najvyšší správny súd, Poľsko) z 30. decembra 2024 a doručený Súdnemu dvoru 24. februára 2025, ktorý súvisí s konaním:
C. sp. z o.o. sp.k.
proti
Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Gdańsku,
za účasti:
Prokurator Krajowy,
VŠEOBECNÝ SÚD (piata komora zasadajúca v zložení piatich sudcov),
v zložení: predseda M. Sampol Pucurull, sudcovia T. Pynnä, J. Laitenberger (spravodajca), M. Stancu a W. Valasidis,
generálny advokát: J. Martín y Pérez de Nanclares,
tajomník: V. Di Bucci,
so zreteľom na to, že Súdny dvor 12. marca 2025 postúpil Všeobecnému súdu návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 50b tretieho odseku Štatútu Súdneho dvora Európskej únie,
so zreteľom na oblasť uvedenú v článku 50b prvom odseku písm. c) Štatútu Súdneho dvora Európskej únie,
so zreteľom na písomnú časť konania,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
–
C. sp. z o.o. sp.k., v zastúpení: G. Flisiak a P. Kubala, radcowie prawni,
–
poľská vláda, v zastúpení: B. Majczyna a D. Lutostańska, splnomocnení zástupcovia,
–
Európska komisia, v zastúpení: B. Eggers a K. Herrmann, splnomocnené zástupkyne,
so zreteľom na rozhodnutie prijaté po vypočutí generálneho advokáta, že vec bude prejednaná bez jeho návrhov,
vyhlásil tento
Rozsudok
1
Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Naczelny Sąd Administracyjny (Najvyšší správny súd, Poľsko), sa týka výkladu článku 2 ZEÚ, ako aj článku 22 ods. 3, článku 120 ods. 1 a článku 173 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie (Ú. v. EÚ L 269, 2013, s. 1; ďalej len „Colný kódex Únie“).
2
Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi C. Sp. z o.o. Sp. k., spoločnosťou založenou podľa poľského práva dovážajúcou najmä prírodný med, a Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Gdańsku (riaditeľ Daňovej správy v Gdansku, Poľsko, ďalej len „colný orgán“) vo veci odmietnutia tohto orgánu uplatniť nulovú colnú sadzbu na tovar dovezený z Ukrajiny do Európskej únie spoločnosťou C.
Právny rámec
Colný kódex Únie
3
Článok 15 Colného kódexu Únie znie:
„…
2.   Osoba, ktorá podáva colné vyhlásenie, vyhlásenie na dočasné uskladnenie, predbežné colné vyhlásenie o vstupe, predbežné colné vyhlásenie o výstupe, vyhlásenie o spätnom vývoze alebo oznámenie o spätnom vývoze colným orgánom alebo predkladá žiadosť o povolenie alebo akékoľvek iné rozhodnutie, zodpovedá za všetky tieto body:
a)
presnosť a úplnosť informácií uvedených vo vyhlásení, oznámení alebo žiadosti;
…“
4
Článok 22 Colného kódexu Únie stanovuje:
„1.   Ak osoba žiada o rozhodnutie týkajúce sa uplatňovania colných predpisov, poskytne všetky informácie, ktoré príslušné colné orgány vyžadujú, aby mohli vydať takéto rozhodnutie.
O rozhodnutie môže požiadať aj niekoľko osôb a môže sa vzťahovať aj na niekoľko osôb v súlade s podmienkami stanovenými v colných predpisoch.
Pokiaľ nie je ustanovené inak, príslušnými colnými orgánmi sú colné orgány miesta, kde sa vedie hlavná účtovná evidencia žiadateľa na colné účely alebo kde je takáto evidencia prístupná a kde sa má vykonávať aspoň časť činností, na ktoré sa má rozhodnutie vzťahovať.
…
3.   Príslušný colný orgán vydá a žiadateľovi oznámi rozhodnutie uvedené v odseku 1 bezodkladne a najneskôr 120 dní odo dňa prijatia žiadosti, pokiaľ nie je ustanovené inak.
Ak colné orgány nemôžu dodržať lehotu na vydanie rozhodnutia, informujú o tom žiadateľa pred uplynutím tejto lehoty, pričom uvedú dôvody a ďalšiu lehotu, ktorú považujú za potrebnú na vydanie rozhodnutia. Pokiaľ nie je ustanovené inak, uvedená ďalšia lehota nie je dlhšia ako 30 dní.
Bez toho, aby bol dotknutý druhý pododsek, colné orgány môžu predĺžiť lehotu na vydanie rozhodnutia, ako sa stanovuje v colných predpisoch, pokiaľ žiadateľ žiada o predĺženie na vykonanie úprav s cieľom zabezpečiť splnenie podmienok a kritérií. Takéto úpravy a ďalšia lehota nevyhnutná na ich vykonanie sa oznámia colným orgánom, ktoré rozhodujú o predĺžení.
…“
5
Článok 120 Colného kódexu Únie znie:
„1.   V iných prípadoch, než sú prípady uvedené v článku 116 ods. 1 druhom pododseku a v článkoch 117, 118 a 119, sa suma dovozného alebo vývozného cla vráti alebo odpustí v záujme spravodlivého nároku, ak colný dlh vznikol za osobitných okolností, pri ktorých nie je možné dlžníkovi prisúdiť podvodné alebo nedbanlivostné konanie.
2.   Existencia osobitných okolností uvedených v odseku 1 je daná, ak je z okolností prípadu zrejmé, že dlžník je v porovnaní s inými subjektmi podnikajúcimi v rovnakej oblasti vo výnimočnej situácii a že v prípade neexistencie takýchto okolností by v dôsledku výberu sumy dovozného alebo vývozného cla nebol býval znevýhodnený.“
6
Článok 162 Colného kódexu Únie znie:
„Štandardné colné vyhlásenia obsahujú všetky údaje nevyhnutné na uplatňovanie ustanovení upravujúcich colný režim, do ktorého je tovar navrhovaný.“
7
Článok 173 Colného kódexu Únie znie:
„1.   Deklarantovi sa na základe jeho žiadosti povolí oprava jedného alebo viacerých údajov uvedených v colnom vyhlásení po tom, ako uvedené vyhlásenie prijali colné orgány. Opravu nie je možné vykonať, ak by sa colné vyhlásenie vzťahovalo na iný tovar, ako tovar pôvodne uvedený v colnom vyhlásení.
2.   Opravu nie je možné vykonať po tom, ako colné orgány:
a)
oznámili deklarantovi, že zamýšľajú vykonať prehliadku tovaru;
b)
zistili, že údaje v colnom vyhlásení sú nesprávne;
c)
prepustili tovar.
3.   Na žiadosť deklaranta možno do troch rokov od dátumu prijatia colného vyhlásenia povoliť opravu colného vyhlásenia po prepustení tovaru, aby si mohol deklarant splniť povinnosti týkajúce sa prepustenia tovaru do dotknutého colného režimu.“
Vykonávacie nariadenie (EÚ) 2015/2447
8
Článok 49 ods. 1 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2447 z 24. novembra 2015, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania určitých ustanovení Colného kódexu Únie (Ú. v. EÚ L 343, 2015, s. 558), stanovuje:
„Colné kvóty otvorené v súlade s právnymi predpismi Únie odkazujúcimi na metódu spravovania v tomto článku a v článkoch 50 až 54 tohto nariadenia sa spravujú v súlade s časovým poradím dátumov prijatia colných vyhlásení na prepustenie do voľného obehu.“
9
Podľa článku 50 vykonávacieho nariadenia 2015/2447:
„1.   Colné orgány preskúmajú, či žiadosť o využívanie colnej kvóty, ktorú deklarant podal v colnom vyhlásení na prepustenie do voľného obehu, je platná v súlade s právnymi predpismi Únie, ktorými sa colná kvóta otvára.
2.   Ak je colné vyhlásenie na prepustenie do voľného obehu obsahujúce platnú žiadosť deklaranta o využívanie colnej kvóty prijaté a colným orgánom sa poskytli všetky podporné doklady požadované na udelenie colnej kvóty, colné orgány bezodkladne postúpia uvedenú žiadosť Komisii, pričom uvedú deň prijatia colného vyhlásenia a presné množstvo, ktorého sa žiadosť týka.“
10
Článok 51 ods. 3 vykonávacieho nariadenia 2015/2447 stanovuje:
„Komisia v prípade každej colnej kvóty prideľuje množstvá na základe žiadostí o využívanie uvedenej colnej kvóty, ktoré dostáva, v časovom poradí dní prijatia príslušných colných vyhlásení, a to v rozsahu, ktorý zostávajúca časť colnej kvóty umožňuje.“
Nariadenie (EÚ) 2017/1566
11
Článok 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1566 z 13. septembra 2017 o zavedení dočasných autonómnych obchodných opatrení pre Ukrajinu, ktorými sa dopĺňajú obchodné koncesie podľa dohody o pridružení (Ú. v. EÚ L 254, 2017, s. 1), stanovuje:
„1.   Okrem nulových colných kvót stanovených dohodou o pridružení je povolené dovážať z Ukrajiny do Únie poľnohospodárske výrobky uvedené v prílohách I a II k tomuto nariadeniu v rámci limitov nulových colných kvót Únie stanovených v uvedených prílohách. Uvedené nulové colné kvóty sa spravujú takto:
a)
nulové colné kvóty na poľnohospodárske výrobky uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu spravuje Komisia v súlade s článkami 49 až 54 vykonávacieho nariadenia… 2015/2447;
…“
12
Príloha I k nariadeniu 2017/1566, nazvaná „Nulové colné kvóty pre poľnohospodárske výrobky podľa článku 1 ods. 1 písm. a)“, stanovuje:
„Bez ohľadu na pravidlá interpretácie kombinovanej nomenklatúry (ďalej len ‚KN‘) má znenie opisu výrobkov iba informatívny charakter. Na účely tejto prílohy sa rozsah preferenčného režimu určuje na základe číselných znakov KN platných k 1. októbru 2017.“
13
Príloha I k nariadeniu 2017/1566 obsahuje tabuľku, ktorá znie takto:
„Poradové číslo
Číselný znak KN
Opis tovaru
Objem ročnej kvóty (v tonách čistej hmotnosti, pokiaľ nie je uvedené inak)
09.6750
0409
Prírodný med
2 500
…
…
…
…“
Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
14
Nariadenie 2017/1566, ktorým sa okrem iného povoľuje dovoz včelieho medu pochádzajúceho z Ukrajiny do Únie v rámci nulových colných kvót Únie uvedených v prílohe I k uvedenému nariadeniu, nadobudlo účinnosť 1. októbra 2017. K tomuto dátumu, ktorý pripadol na nedeľu a nebol pracovným dňom, však zodpovedajúce číslo kvóty nebolo zaradené do európskeho systému TARIC (integrovaný colný sadzobník Európskej únie) a poľského systému ISZTAR (informačný integrovaný systém colných sadzieb).
15
Dňa 1. októbra 2017 pokus spoločnosti C. podať colné vyhlásenie na včelí med pochádzajúci z Ukrajiny spolu so žiadosťou umožňujúcou využitie kvóty č. 09.6750 otvorenej nariadením 2017/1566 prostredníctvom vyplnenia kolónky 39 colného vyhlásenia zlyhal. Dňa 2. októbra 2017, teda po tom, ako sa chýbajúce číslo kvóty zaradilo do systémov TARIC a ISZTAR, C. podala colné vyhlásenie na uvedený tovar a požiadala o uplatnenie nulového cla, pričom v kolónke 39 colného vyhlásenia uviedla číslo kvóty 09.6750.
16
Naczelnik Urzędu Celno‑Skarbowego w Gdańsku (riaditeľ Colného a daňového úradu v Gdansku, Poľsko) po preverení colného vyhlásenia konštatoval, že kvóta č. 09.6750 sa vyčerpala prvým dňom jej platnosti, teda 1. októbra 2017, a správnym rozhodnutím z 27. marca 2018 stanovil clo, ktoré mala C. zaplatiť, pričom uplatnil colnú sadzbu erga omnes vo výške 17,3 %. V nadväznosti na odvolanie colný orgán potvrdil toto rozhodnutie 29. augusta 2018.
17
C. podala žalobu na Wojewódzki Sąd Administracyjny w Gdańsku (Vojvodský správny súd Gdansk, Poľsko). Rozsudkom z 13. februára 2019 tento súd zrušil rozhodnutie colného orgánu, pričom mu nariadil doplniť dôkazy a vykonať nové zistenia týkajúce sa príčin nezaradenia dotknutého čísla kvóty do informačných systémov a určenia okamihu, kedy k tomuto problému došlo, a tiež otázky, či sa tento problém týkal všetkých dovozcov medu pochádzajúceho z Ukrajiny, ako aj spôsobu, akým ostatní dovozcovia podávali svoje colné vyhlásenia, ktoré viedli k vyčerpaniu kvóty č. 09.6750. Tento súd tiež nariadil colnému orgánu, aby posúdil tieto okolnosti s prihliadnutím na kritériá stanovené v článku 120 ods. 1 Colného kódexu Únie.
18
V rámci preskúmavacieho konania začatého v nadväznosti na rozsudok z 13. februára 2019 colný orgán doplnil spis týkajúci sa tejto veci priložením vysvetlení poskytnutých poľským ministrom financií a Európskou komisiou. Z týchto skutočností vyplýva, že k 1. októbru 2017 celkový objem žiadostí prekročil 2500 dostupných ton a že dovozcovia skutočne použili kvótu č. 09.6750 pri podávaní colných vyhlásení k tomuto dátumu. Títo deklaranti totiž 1. októbra 2017 požiadali o prepustenie tovaru do voľného obehu s clom najvýhodnejšej krajiny a následne vykonali opravu svojich colných vyhlásení podľa článku 173 ods. 3 Colného kódexu Únie s cieľom doplniť do týchto vyhlásení číslo kvóty 09.6750. V tejto súvislosti tak bolo preukázané, že 165 dovozcov skutočne podalo vyhlásenia 1. októbra 2017.
19
Rozhodnutím z 31. augusta 2020 colný orgán zotrval na svojom stanovisku a opätovne potvrdil rozhodnutie riaditeľa Colného a daňového úradu v Gdansku. Colný orgán dospel k záveru, že vzhľadom na to, že systémy TARIC a ISZTAR boli 2. októbra 2017 aktualizované, všetci dovozcovia sa ocitli v rovnakej situácii a mali možnosť podať colné vyhlásenie požadujúce povolenie na dovoz dotknutého tovaru s clom erga omnes, po ktorom nasledovala žiadosť o opravu tohto vyhlásenia a o uplatnenie nulového cla v rámci kvóty č. 09.6750. Colný orgán na základe toho dospel k záveru, že okolnosti tejto veci vylučovali možnosť uznať existenciu dôvodov na odpustenie cla na základe spravodlivého nároku, tak ako je zakotvené v článku 120 ods. 1 Colného kódexu Únie, keďže žiadny dovozca nemohol 1. októbra 2017 podať colné vyhlásenie so žiadosťou o využitie kvóty č. 09.6750.
20
Wojewódzki Sąd Administracyjny w Gdańsku (Vojvodský správny súd Gdansk) rozsudkom zo 17. marca 2021 zamietol žalobu, ktorú podala C. proti rozhodnutiu colného orgánu. V tomto rozsudku sa tento súd domnieval, že článok 56 ods. 3 a článok 173 ods. 3 Colného kódexu Únie odôvodňujú predloženie colného vyhlásenia s nepreferenčnou colnou sadzbou 1. októbra 2017 a opravu tohto vyhlásenia po zaradení čísla predmetnej kvóty do systému TARIC. Podľa tohto súdu si colný orgán splnil povinnosti, ktoré mu vyplývajú z rozsudku z 13. februára 2019, a v potrebnom rozsahu spis doplnil. Okrem toho sa tento súd domnieval, že vzhľadom na to, že so spoločnosťou C. sa nezaobchádzalo inak ako s ostatnými dovozcami, podmienky uplatnenia článku 120 ods. 1 Colného kódexu Únie neboli splnené.
21
C. podala proti tomuto rozsudku kasačný opravný prostriedok na Naczelny Sąd Administracyjny (Najvyšší správny súd), ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania.
22
Podľa vnútroštátneho súdu existujú vážne pochybnosti o možnosti hospodárskeho subjektu opraviť svoje colné vyhlásenie s cieľom využiť preferenčnú colnú sadzbu, ktorú sa vedome rozhodol nepožadovať v čase podania uvedeného colného vyhlásenia, keďže neexistovala žiadna technická možnosť, ako to urobiť, a že pôvodná verzia colného vyhlásenia bola podaná len s cieľom získať prednosť pred inými dovozcami. Uvádza, že právo požiadať o opravu colného vyhlásenia podľa článku 173 ods. 3 Colného kódexu Únie predstavuje výnimku zo zásady neodvolateľnosti uvedeného vyhlásenia a že jeho hlavným cieľom je splniť uplatniteľné colné povinnosti. Toto právo sa má ako také vykladať reštriktívne a má byť obmedzené na opravu chýb a omylov v colnom vyhlásení, čo vylučuje zmenu prejavu vôle dovozcu uvedeného v colnom vyhlásení. Uvedený súd sa domnieva, že v rámci žiadosti o opravu podľa článku 173 ods. 3 Colného kódexu Únie môže colná správa slobodne posúdiť jeho legitimitu s prihliadnutím na kritérium dobrej viery dovozcu.
23
Za predpokladu, že by sa pripustila možnosť opraviť colné vyhlásenie s cieľom využiť colnú kvótu, sa vnútroštátny súd tiež pýta, či by žiadosť o opravu s cieľom získať výhodu z dotknutej kvóty mala mať retroaktívny účinok buď odo dňa podania pôvodného colného vyhlásenia, alebo odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o povolení opravy. V tejto súvislosti uvedený súd uvádza, že žiadosť o opravu podľa článku 173 ods. 3 Colného kódexu Únie vyžaduje, aby colná správa prijala rozhodnutie o tejto žiadosti v lehote 120 dní podľa článku 22 ods. 3 Colného kódexu Únie a že toto rozhodnutie môže byť predmetom súdneho preskúmania predtým, ako nadobudne právoplatnosť.
24
Napokon za predpokladu, že by sa pripustila možnosť opravy colného vyhlásenia s cieľom využiť colnú kvótu, sa vnútroštátny súd pýta na možnosť vrátenia alebo odpustenia colného dlhu na základe článku 120 Colného kódexu Únie.
25
Za týchto podmienok Naczelny Sąd Administracyjny (Najvyšší správny súd) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:
„1. Má sa článok 2 ZEÚ vykladať v tom zmysle, že pri využívaní [dotknutej] kvóty sa udelením prednosti deklarantom, ktorí predkladajú colné vyhlásenie s úmyslom neskôr ho opraviť podľa článku 173 ods. 3… Colného kódexu Únie…, vo vzťahu k deklarantom, ktorí predložia správne colné vyhlásenie v najskoršom možnom termíne, porušuje zásada rovnosti, spravodlivosti a solidarity?
2. Má sa článok 173 ods. 3 Colného kódexu Únie vykladať v tom zmysle, že je možné povoliť opravu colného vyhlásenia po prepustení tovaru, ‚aby si mohol deklarant splniť povinnosti týkajúce sa prepustenia tovaru do dotknutého colného režimu‘ jeho doplnením (napríklad o číslo kvóty) a nahradením colnej sadzby erga omnes v colnom vyhlásení preferenčnou sadzbou?
3. Má sa článok 22 ods. 3 v spojení s článkom 173 ods. 3 Colného kódexu Únie vykladať v tom zmysle, že dňom podania žiadosti o uplatnenie kvóty pre subjekt, ktorý predkladá neúplné colné vyhlásenie, je deň jej pôvodného podania alebo deň účinnosti správneho rozhodnutia o súhlase colného orgánu s jeho opravou za predpokladu, že colný orgán vydá rozhodnutie najneskôr 120 dní odo dňa prijatia žiadosti?
4. Má sa článok 120 ods. 1 Colného kódexu Únie vykladať v tom zmysle, že podmienka osobitných okolností vzniku colného dlhu, ‚pri ktorých nie je možné dlžníkovi prisúdiť podvodné alebo nedbanlivostné konanie‘, platí aj vtedy, ak tento dlh vznikol napriek tomu, že správne colné vyhlásenie bolo predložené v najskoršom možnom termíne s preferenčnou colnou sadzbou vyplývajúcou z kvóty?“
O prejudiciálnych otázkach
Úvodné pripomienky
26
Na úvod treba konštatovať, že svojou prvou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta na zlučiteľnosť neskoršieho doplnenia čísla colnej kvóty do podaného a prijatého colného vyhlásenia prostredníctvom opravy uvedeného vyhlásenia podľa článku 173 ods. 3 Colného kódexu Únie so zásadami rovnosti zaobchádzania, zákazu diskriminácie a solidarity uvedenými v článku 2 ZEÚ v prípade, ak sa deklarant touto opravou snaží zabezpečiť si prednosť pri prideľovaní colnej kvóty. Cieľom tejto otázky je teda v skutočnosti objasniť hranice možnosti vykonania opravy podľa článku 173 ods. 3 Colného kódexu Únie, ktorý je predmetom druhej otázky. Prvá otázka teda neotvára samostatnú otázku výkladu článku 2 ZEÚ v zmysle článku 50b druhého odseku Štatútu Súdneho dvora Európskej únie.
O prvej a druhej otázke
27
Svojou prvou a druhou otázkou, ktoré teda treba preskúmať spoločne, sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 173 ods. 3 Colného kódexu Únie vykladať v tom zmysle, že umožňuje hospodárskemu subjektu doplniť do predtým podaného colného vyhlásenia číslo konkrétnej colnej kvóty s cieľom nahradiť v tomto colnom vyhlásení pôvodne požadované clo erga omnes preferenčným clom.
28
Článok 173 ods. 3 Colného kódexu Únie stanovuje možnosť colných orgánov povoliť opravu colného vyhlásenia po prepustení tovaru do voľného obehu na žiadosť deklaranta do troch rokov od prijatia tohto vyhlásenia s cieľom umožniť deklarantovi splniť si svoje povinnosti týkajúce sa prepustenia tovaru do príslušného colného režimu.
29
Na určenie, či je článok 173 ods. 3 Colného kódexu Únie uplatniteľný v prípade, keď deklarant neskôr doplní do colného vyhlásenia číslo konkrétnej colnej kvóty, aby nahradil pôvodne požadované clo erga omnes preferenčným clom, treba teda vyložiť pojem „oprava…, aby si mohol deklarant splniť povinnosti týkajúce sa prepustenia tovaru do príslušného colného režimu“ v zmysle článku 173 ods. 3 Colného kódexu Únie.
30
Je potrebné pripomenúť, že na účely výkladu ustanovenia práva Únie je potrebné zohľadniť nielen jeho znenie, ale aj jeho kontext a ciele sledované právnou úpravou, ktorej je súčasťou (pozri rozsudok zo 16. júla 2020, Pfeifer & Langen, C‑97/19, EU:C:2020:574, bod 34 citovanú judikatúru).
31
Pokiaľ ide po prvé o znenie článku 173 ods. 3 Colného kódexu Únie, treba konštatovať, že rôzne jazykové verzie, akými sú španielska, francúzska a poľská verzia uvedeného článku, používajú pojmy „rectificación“, „rectification“ a „sprostowanie“. Tieto pojmy naznačujú, že uvedené ustanovenie umožňuje len opravu jednoduchých chýb v colnom vyhlásení. Iné jazykové verzie naopak používajú širšie pojmy, ktoré sa približujú pojmu „zmena“ colného vyhlásenia. Napríklad nemecká a anglická verzia používajú pojmy „Änderung“ a „amendement“. Treba uviesť, že hoci doplnenie čísla colnej kvóty do už prijatého colného vyhlásenia nemožno kvalifikovať ako jednoduchú opravu chyby, ktorou je postihnuté toto vyhlásenie, takéto doplnenie by sa mohlo kvalifikovať ako zmena takéhoto vyhlásenia. Súdny dvor však opakovane rozhodol, že formulácia použitá v jednej z jazykových verzií ustanovenia práva Únie sa nemôže chápať ako jediný základ na výklad tohto ustanovenia, prípadne sa nemôže v tejto súvislosti považovať za verziu, ktorá má prednosť pred inými jazykovými verziami. Ustanovenia práva Únie sa totiž majú vykladať a uplatňovať jednotným spôsobom pri zohľadnení existujúcich verzií vo všetkých jazykoch Únie. V prípade rozdielov medzi jednotlivými jazykovými verziami právneho predpisu Únie treba predmetné ustanovenie vykladať podľa jeho kontextu a cieľov sledovaných právnou úpravou, ktorej je súčasťou (pozri rozsudok z 18. septembra 2019, VIPA, C‑222/18, EU:C:2019:751, bod 37 a citovanú judikatúru).
32
Pokiaľ ide po druhé o kontext, do ktorého patrí článok 173 ods. 3 Colného kódexu Únie, treba pripomenúť, že podľa judikatúry Súdneho dvora je Colný kódex Únie založený na systéme deklarovania. Jeho cieľom je čo najviac obmedziť colné formality a kontroly a zároveň zabrániť podvodom a nezrovnalostiam, ktoré by mohli poškodiť rozpočet Únie. Colný kódex Únie vo svojom článku 15 ukladá deklarantom povinnosť poskytnúť presné a úplné informácie z dôvodu dôležitosti týchto vyhlásení na účel riadneho fungovania colnej únie (pozri rozsudok z 9. júla 2020, Unipack, C‑391/19, EU:C:2020:547, bod 22 a citovanú judikatúru).
33
Súčasťou tejto povinnosti uloženej deklarantovi poskytnúť presné a úplné informácie je aj zásada neodvolateľnosti colného vyhlásenia, ktoré bolo prijaté, pričom výnimky z tejto zásady sú striktne vymedzené v predpisoch Únie upravujúcich túto oblasť (pozri rozsudok zo 17. septembra 2014, Baltic Agro, C‑3/13, EU:C:2014:2227, bod 43 citovanú judikatúru).
34
Hoci je táto zásada neodvolateľnosti colného vyhlásenia po jeho prijatí počas platnosti Colného kódexu Únie zmiernená možnosťou stanovenou v jeho článku 173 opraviť colné vyhlásenie, nič to nemení na tom, že táto možnosť predstavuje výnimku z tejto zásady, ktorú treba vykladať reštriktívne (rozsudok z 8. júna 2023, Zes Zollner Electronic, C‑640/21, EU:C:2023:457, bod 43).
35
Takýto výklad navyše vyjadruje vôľu normotvorcu Únie. Vyplýva to z porovnania, ktoré možno vykonať medzi ustanoveniami článku 173 ods. 3 Colného kódexu Únie, tak ako boli prijaté týmto normotvorcom, a znením, ktoré v tejto súvislosti navrhla Komisia v článku 149 návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady COM(2012) 64 final z 20. februára 2012, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie. Normotvorca totiž v článku 173 uvedeného kódexu doplnil podmienku, podľa ktorej o takúto opravu možno po prepustení tovaru žiadať len na ten účel, aby sa žalobkyni umožnilo splniť si svoje povinnosti týkajúce sa prepustenia tovaru do dotknutého colného režimu, čo vyjadruje jeho vôľu obmedziť možnosti opravy colných vyhlásení (rozsudok z 8. júna 2023, Zes Zollner Electronic, C‑640/21, EU:C:2023:457, bod 44).
36
Pokiaľ ide po tretie o ciele sledované právnou úpravou dotknutou vo veci samej, treba uviesť, že podporujú taký výklad článku 173 ods. 3 Colného kódexu Únie, ktorý vylučuje možnosť doplniť prostredníctvom opravy číslo konkrétnej colnej kvóty do colného vyhlásenia po jeho prijatí a prepustení tovaru na účely nahradenia v tomto colnom vyhlásení pôvodne požadovaného cla erga omnes preferenčným clom.
37
Na jednej strane totiž, ako vyplýva z bodu 32 vyššie, povinnosť deklarantov uviesť vo svojich vyhláseniach presné a úplné informácie zohráva zásadnú úlohu v riadnom fungovaní colných kontrol, ako aj v boji proti podvodom a nezrovnalostiam. Je teda v súlade so sledovaním tohto cieľa, aby boli možnosti opravy colných vyhlásení prísne obmedzené. S týmto cieľom nie je v súlade konkrétne to, že by colné vyhlásenie mohlo byť po jeho prijatí a po prepustení tovaru zmenené len s cieľom získať preferenčné clo namiesto pôvodne požadovaného cla erga omnes.
38
V tejto súvislosti treba tiež uviesť, že v súvislosti s opravou colných vyhlásení po prepustení tovaru na základe článku 78 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva (Ú. v. ES L 302, 1992, s. 1; Mim. vyd. 02/004, s. 307, ďalej len „Colný kódex Spoločenstva“), ktorý predchádzal článku 173 ods. 3 Colného kódexu Únie, Súdny dvor rozhodol, že štruktúra článku 78 Colného kódexu Spoločenstva spočíva v prispôsobení colného konania skutočnej situácii (pozri rozsudok z 12. októbra 2017, Tigers, C‑156/16, EU:C:2017:754, bod 31 a citovanú judikatúru). Súdny dvor tak rozhodol, že článok 78 ods. 3 Colného kódexu Spoločenstva, ktorý stanovuje možnosť colných orgánov prijať opatrenia potrebné na nápravu situácie zohľadnením nových skutočností, sa uplatňuje najmä v prípade neúmyselných alebo nechcených chýb alebo opomenutí v colnom vyhlásení (pozri v tomto zmysle rozsudky z 20. októbra 2005, Overland Footwear, C‑468/03, EU:C:2005:624, body 69 a 70, a z 10. júla 2019, CEVA Freight Holland, C‑249/18, EU:C:2019:587, bod 38).
39
Podanie colného vyhlásenia bez toho, aby k nemu bola pripojená žiadosť o povolenie využitia colnej kvóty otvorenej právnymi predpismi Únie pred zaradením čísla tejto kvóty do systémov TARIC a ISZTAR, sa zdá byť dobrovoľnou voľbou deklaranta, čo prináleží overiť vnútroštátnemu súdu. V dôsledku toho neskoršie doplnenie tohto čísla nemožno považovať za doplnenie smerujúce k prispôsobeniu colného konania skutočnej situácii v zmysle judikatúry citovanej v bode 38 vyššie, ktorá je naďalej relevantná pre výklad článku 173 ods. 3 Colného kódexu Únie. Takýmto doplnením sa totiž deklarant nesnaží napraviť svoju colnú situáciu, ale si chce zabezpečiť priznanie preferenčného cla spojeného s dotknutou colnou kvótou tým, že týmto clom nahradí clo erga omnes, ktorého uplatnenie bolo vedome požadované v pôvodnom colnom vyhlásení.
40
Na druhej strane treba pripomenúť, že z odôvodnenia 20 vykonávacieho nariadenia 2015/2447 vyplýva, že cieľom pravidiel týkajúcich sa správy colných kvót stanovených v uvedenom nariadení je zabezpečiť správne a jednotné uplatňovanie týchto kvót. Doplnenie žiadosti o využitie konkrétnej colnej kvóty do colného vyhlásenia po jeho prijatí formou opravy podľa článku 173 ods. 3 Colného kódexu Únie by bolo v rozpore s týmto cieľom.
41
Zo znenia článku 49 ods. 1 v spojení s článkom 50 ods. 2 a článkom 51 ods. 3 vykonávacieho nariadenia 2015/2447 totiž vyplýva, že žiadosť deklaranta o využitie konkrétnej colnej kvóty musí byť predložená v rovnakom čase ako pôvodné colné vyhlásenie, aby dátum jeho prijatia mohol určiť chronologické poradie prideľovania tejto kvóty. Podaním colného vyhlásenia s uplatnením cla erga omnes v deň nadobudnutia účinnosti colnej kvóty otvorenej právnou úpravou Únie a neskorším doplnením čísla colnej kvóty prostredníctvom opravy v deň zaradenia uvedeného čísla do systémov TARIC a ISZTAR sa deklarant zrejme snaží zabezpečiť prednosť pri prideľovaní tejto kvóty pred dovozcami, ktorí podali colné vyhlásenie so žiadosťou o povolenie využitia uvedenej kvóty v čo najskoršom možnom čase po zaradení čísla kvóty do uvedených systémov, čo prináleží overiť vnútroštátnemu súdu.
42
Vzhľadom na predchádzajúce úvahy treba na prvú a druhú otázku odpovedať tak, že článok 173 ods. 3 Colného kódexu Únie sa má vykladať v tom zmysle, že neumožňuje hospodárskemu subjektu doplniť do predtým podaného colného vyhlásenia číslo konkrétnej colnej kvóty s cieľom nahradiť v tomto colnom vyhlásení pôvodne požadované clo erga omnes preferenčným clom.
O tretej a štvrtej otázke
43
Treťou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či neskoršie doplnenie skôr podaného colného vyhlásenia o žiadosť o využitie colnej kvóty prostredníctvom opravy má retroaktívny účinok v súvislosti s pridelením tejto kvóty. Táto otázka je teda založená na predpoklade, že článok 173 ods. 3 Colného kódexu Únie sa má vykladať v tom zmysle, že umožňuje takéto neskoršie doplnenie čísla kvóty.
44
Napokon štvrtou otázkou sa vnútroštátny súd pýta na výklad podmienok vedúcich k vráteniu alebo odpusteniu colného dlhu, ako sú uvedené v článku 120 Colného kódexu Únie. Konkrétne sa pýta na uplatniteľnosť tohto článku na situáciu, v ktorej colný dlh vznikol napriek tomu, že colné vyhlásenie spolu so žiadosťou deklaranta o využitie preferenčného cla zavedeného colnou kvótou bolo podané čo najskôr po zaradení čísla kvóty do systémov TARIC a ISZTAR. Táto otázka však vzniká vo veci, o akú ide vo veci samej, len vtedy, ak sa možno domnievať, že colné orgány sú oprávnené prideliť colnú kvótu na základe colných vyhlásení, ktoré boli vedome podané pred zaradením čísla dotknutej kvóty do uvedených systémov a neskôr doplnené opravou žiadosti deklaranta o využitie uvedenej kvóty. Štvrtá otázka je teda založená aj na predpoklade, podľa ktorého článok 173 ods. 3 Colného kódexu Únie sa má vykladať v tom zmysle, že umožňuje vykonať takúto opravu.
45
Vzhľadom na vyššie uvedené a na to, že z odpovede na druhú otázku vyplýva, že článok 173 ods. 3 Colného kódexu Únie nemožno vykladať v tom zmysle, že umožňuje hospodárskemu subjektu opraviť colné vyhlásenie doplnením čísla colnej kvóty, nie je potrebné odpovedať na tretiu a štvrtú otázku.
O trovách
46
Vzhľadom na to, že konanie pred Všeobecným súdom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Všeobecnému súdu a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov
VŠEOBECNÝ SÚD (piata komora zasadajúca v zložení piatich sudcov)
rozhodol takto:
Článok 173 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie,
sa má vykladať v tom zmysle, že:
neumožňuje hospodárskemu subjektu doplniť do predtým podaného colného vyhlásenia číslo konkrétnej colnej kvóty s cieľom nahradiť v tomto colnom vyhlásení pôvodne požadované clo erga omnes
preferenčným clom.
Sampol Pucurull
Pynnä
Laitenberger
Stancu
Valasidis
Rozsudok bol vyhlásený na verejnom pojednávaní v Luxemburgu 28. januára 2026.
Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: poľština.