62018CJ0123_RES
C‑123/18. P. sz. ügy
HTTS Hanseatic Trade Trust & Shipping GmbH
kontra
az Európai Unió Tanácsa
A Bíróság ítélete (nagytanács), 2019. szeptember 10.
„Fellebbezés – Kártérítési kereset – Iránnal szembeni korlátozó intézkedések – A fellebbező által annak következtében állítólagosan elszenvedett kár megtérítése, hogy a nevét felvették azon személyek és szervezetek listájára, akikre, illetve amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása alkalmazandó”
Szerződésen kívüli felelősség – Feltételek – Az uniós jog kellően súlyos megsértése – Az intézmény mérlegelési mozgástere az aktus elfogadása során – Az intézmény jogi aktusa vagy magatartása jogellenességének értékelése – Az uniós jog kellően súlyos megsértése fennállásának értékelése – Annak kizártsága, hogy az érintett intézmény a szóban forgó jogi aktus elfogadásakor vagy magatartás tanúsításakor figyelembe nem vett releváns körülményre hivatkozzon
(EUMSZ 340. cikk, második bekezdés)
(lásd: 32–34., 36–39., 42–51., 82., 83., 85. és 86. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Iránnal szembeni korlátozó intézkedések – A Tanács által az atomfegyverek elterjedésében részt vevőként minősített személyek, szervezetek és szervek pénzeszközeinek befagyasztása – Ezen intézkedésnek az ilyen szervezet tulajdonában vagy ellenőrzése alatt álló szervezetekre történő kiterjesztésének kötelezettsége – A „tulajdonban vagy ellenőrzés alatt álló társaság” fogalma – Közvetlen tulajdoni viszony vagy közvetlen ellenőrzés – A Tanács által az atomfegyverek elterjedésében részt vevőként minősített szervezeteknek vagy szerveknek a tulajdonukban vagy ellenőrzésük alatt álló szervezet választásai feletti befolyásgyakorlási lehetőségei – Bennfoglaltság – A tulajdonban vagy ellenőrzés alatt álló társaság feletti tulajdonjogot vagy az e társaság tőkéjében való részesedést kifejező jogi kapcsolat hiánya – Hatás hiánya – A korlátozó intézkedéssel érintett szervezet nevében eljáró szervezet – Bennfoglaltság
(961/2010 tanácsi rendelet, 16. cikk, (2) bekezdés, d) pont)
(lásd: 68–70., 75. és 77. pont)
Összefoglaló
A Bíróság hatályon kívül helyezi a Törvényszék azon ítéletét, amely elutasította egy német jog szerint alapított társaság annak nyomán benyújtott kártérítési kérelmét, hogy a nevét felvették azon személyek és szervezetek listájára, akikre, illetve amelyekre az Iránnal szembeni, a pénzeszközök befagyasztására irányuló intézkedések alkalmazandóak
A nagytanácsban eljáró Bíróság a 2019. szeptember 10‑i HTTS kontra Tanács ítéletével (C‑123/18 P) helyt ad a HTTS Hanseatic Trade Trust & Shipping GmbH (a továbbiakban: fellebbező) által a Törvényszék 2017. december 13‑iHTTS kontra Tanács ítéletével (T‑692/15, EU:T:2017:890, a továbbiakban: megtámadott ítélet) szemben benyújtott fellebbezésének. Ezen ítélettel a Törvényszék elutasította a fellebbező által annak következtében állítólagosan elszenvedett kár megtérítése iránt benyújtott keresetet, hogy két tanácsi rendelet (
1
) felvette a nevét az Iránnal szembeni, a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztásáról szóló intézkedésekkel érintett személyek és szervezetek listájára (a továbbiakban: vitatott listák). A Törvényszékkel ellentétben a Bíróság megállapítja, hogy a Tanács annak bizonyítása érdekében, hogy nem követte el az uniós jog olyan megsértését, amely megalapozza az Unió szerződésen kívüli felelősségét, nem hivatkozhatott olyan körülményekre, amelyeket nem vett figyelembe a fellebbező e listákra való felvételekor.
A fellebbező egy német jog szerint alapított társaság, amely hajózási ügynökként és tengeri hajók műszaki kezelőjeként tevékenykedik. A fellebbező és a Tanács közötti jogvita az atomfegyverek iráni elterjedésével szembeni küzdelem keretében elfogadott, egy hajózási társasággal, valamint az e társasághoz kapcsolódó bizonyos természetes vagy jogi személyekkel – amely személyek között a fellebbező is szerepel – szembeni korlátozó intézkedésekkel kapcsolatos ügyek sorába illeszkedik. A fellebbező nevét a vitatott listákra először 2010 júliusában vették fel, amely felvételt nem vitatták. A fellebbező nevének második, 2010. októberi felvételét azonban a Törvényszék megsemmisítette (2011. december 7‑iHTTS kontra Tanács ítélet, T‑562/10, EU:T:2011:716). A megtámadott ítéletben a Törvényszék ugyanakkor elutasította a fellebbező által az őt az említett felvételekből fakadóan ért kár megtérítése iránt benyújtott kérelmet.
A Bíróság a jelen ügyben kimondja, hogy a megtámadott ítélet több helyen is téves jogalkalmazást tartalmaz. Különösen azt emeli ki, hogy az Unió szerződésen kívüli felelősségének megállapításához – ami valamely uniós jogszabály kellően súlyos megsértését feltételezi – szükségszerűen mérlegelni kell egymással szemben – és e mérlegelés fokozott jelentőséggel bír a korlátozó intézkedések területén – egyrészt a magánszemélyek számára az intézmények jogellenes cselekményeivel szemben biztosított védelmet, másrészt pedig azt a mozgásteret, amelyet az intézmények számára el kell ismerni ahhoz, hogy ne bénuljon meg a működésük. E megfontolásokra figyelemmel a Bíróság rámutat arra, hogy más keresetekhez hasonlóan a kártérítési kereset keretében az Unió szerződésen kívüli felelősségének megalapozására alkalmas jogi aktus vagy magatartás jogellenességét az említett aktus elfogadásának vagy a magatartás tanúsításának időpontjában fennálló jogi és ténybeli körülményekre tekintettel kell értékelni. Ehhez hasonlóan megállapítja, hogy valamely uniós jogszabály kellően súlyos megsértésének fennállását szükségképpen azon körülmények alapján kell értékelni, amelyek között az intézmény e konkrét időpontban eljárt. Mindebből azt a következtetést vonja le, hogy az érintett intézmény az ilyen jogsértés fennállásának vitatása érdekében kizárólag a szóban forgó jogi aktus elfogadásakor figyelembe vett körülményekre hivatkozhat.
Következésképpen a Bíróság megsemmisíti a Törvényszék ítéletét, és visszautalja az ügyet a Törvényszékhez annak érdekében, hogy az – anélkül, hogy alapul venné a Tanács által a fellebbező említett listákra történő felvételekor figyelembe nem vett bizonyítékokat, amelyekre a Tanács a kártérítési kereset keretében hivatkozott – megvizsgálhassa, hogy esetlegesen sor került‑e valamely uniós jogszabály kellően súlyos megsértésére.
(
1
)	Az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 423/2007/EK rendelet 7. cikke (2) bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2010. július 26‑i 668/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2010. L 195., 25. o.) és az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 423/2007 rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. október 25‑i 961/2010/EU tanácsi rendelet (HL 2010. L 281., 1. o.).