62017TJ0455_RES
T‑455/17. sz. ügy
Naser Bateni
kontra
az Európai Unió Tanácsa
A Törvényszék ítélete (első tanács), 2021. július 7.
„Szerződésen kívüli felelősség – Közös kül‑ és biztonságpolitika – Iránnal szemben hozott korlátozó intézkedések – Azon személyek, szervezetek és szervek jegyzéke, akikre, illetve amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása alkalmazandó – A Törvényszék hatásköre – Elévülés – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése”
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Az uniós bíróság hatásköre – Kártérítési kereset – A korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékébe való téves felvétel és az említett intézkedések végrehajtása miatt bekövetkezett kár megtérítése iránti kereset – Bennfoglaltság
(EUMSZ 340. cikk; 2011/783 tanácsi határozat és 2013/661 tanácsi határozat; 1245/2011 tanácsi rendelet, 267/2012 tanácsi rendelet és 1154/2013 tanácsi rendelet)
(lásd: 48–51. pont)
Kártérítési kereset – Elévülési idő – Kezdet – Egyedi aktuson alapuló felelősség – Nem vagyoni kár – Az aktus káros következményei bekövetkezésének időpontja
(A Bíróság alapokmánya, 46. cikk, és 53. cikk, első bekezdés; 1245/2011 tanácsi rendelet, 267/2012 tanácsi rendelet és 1154/2013 tanácsi rendelet)
(lásd: 61–63., 69–71. pont)
Szerződésen kívüli felelősség – Feltételek – Az uniós jog kellően súlyos megsértése – Az intézmény mérlegelési mozgástere az aktus elfogadása során – Az intézmény jogi aktusa vagy magatartása jogellenességének értékelése – Az összefüggések és az időbeli tényezők figyelembevételének szükségessége – Az uniós jog kellően súlyos megsértésének fennállása – Hiány
(EUMSZ 340. cikk, második bekezdés; 1245/2011 tanácsi rendelet, 267/2012 tanácsi rendelet és 1154/2013 tanácsi rendelet)
(lásd: 83., 86., 87., 89–93., 114., 115., 119–121., 123., 124., 128., 129. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Iránnal szembeni korlátozó intézkedések – A Tanács által az atomfegyverek elterjesztésében részt vevőnek minősített személyek, szervezetek és szervek pénzeszközeinek befagyasztása – Ezen intézkedésnek az ilyen szervezet tulajdonában vagy ellenőrzése alatt álló szervezetekre történő kiterjesztésének kötelezettsége – A tulajdonban vagy ellenőrzés alatt álló szervezet fogalma – A Tanács által az atomfegyverek elterjesztésében részt vevőnek minősített szervezeteknek vagy szerveknek a tulajdonukban vagy ellenőrzésük alatt álló szervezet döntései feletti befolyásgyakorlási lehetőségei – Az ilyen személyek vagy szervezetek jegyzékébe a korlátozó intézkedések megkerülésének megakadályozása céljából való felvétel – Bennfoglaltság
(1245/2011 tanácsi rendelet, 267/2012 tanácsi rendelet és 1154/2013 tanácsi rendelet)
(lásd: 94. pont)
Szerződésen kívüli felelősség – Feltételek – Jogellenesség – Az uniós jog kellően súlyos megsértése – Az intézmények mérlegelési jogköre korlátainak nyilvánvaló és súlyos megsértésére vonatkozó követelmény – A pénzeszközök befagyasztására vonatkozó intézkedések – Az intézmények magatartása jogszerűségének értékelése – Bizonyítás – Nyilvános információforrások – A jegyzékekbe való felvétel tárgyi feltételeinek kellően súlyos megsértése – Hiány
(EUSZ 21. cikk; 1245/2011 tanácsi rendelet, 267/2012 tanácsi rendelet és 1154/2013 tanácsi rendelet)
(lásd: 97–107., 110–113., 125–127., 130. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Iránnal szembeni korlátozó intézkedések – Az atomfegyverek elterjesztésében közreműködő vagy azt támogató személyek, szervezetek és szervek pénzeszközeinek befagyasztása – Irán atomfegyverek elterjesztésének veszélyével járó nukleáris tevékenységeinek támogatása – Fogalom – Az Iráni Iszlám Köztársaság tengeri közlekedési társaságának, vagy az e társaság tulajdonában lévő, ellenőrzése alatt álló vagy nevében eljáró szervezeteknek biztosítást vagy más alapvető szolgáltatásokat nyújtó személyek és szervezetek – Hatály
(A 2013/497 határozattal módosított 2010/413 tanácsi határozat, 20. cikk, (1) bekezdés, b) pont; a 971/2013 rendelettel módosított 267/2012 tanácsi rendelet, 23. cikk, (2) bekezdés, e) pont, és 1154/2013 tanácsi rendelet)
(lásd: 116., 117. pont)
Szerződésen kívüli felelősség – Feltételek – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése – Megsemmisítést kimondó ítéletet eredményező jogorvoslathoz való jog gyakorlása – Hatékony bírói jogvédelem – Megsértés – Hiány
(EUMSZ 340. cikk, második bekezdés)
(lásd: 131., 132. pont)
Összefoglalás
Az atomfegyverek elterjesztésére irányuló, az Iráni Iszlám Köztársaság által kifejlesztett programmal kapcsolatos több olyan határozatnak az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa által történő elfogadását követően, (
1
) amelyek arra kérik többek között a tagállamokat, hogy tengeri tevékenységei miatt fagyasszák be az Islamic Republic of Iran Shipping Lines társaság (a továbbiakban: IRISL), valamint a vele esetlegesen kapcsolatban álló természetes és jogi személyek pénzeszközeit, az Európai Unió Tanácsa korlátozó intézkedéseket fogadott el az IRISL‑lel, a német jog szerint létrejött, hajózási ügynökként és hajók műszaki kezelőjeként működő HTTS Hanseatic Trade Trust & Shipping társasággal (a továbbiakban: HTTS), (
2
) valamint Naser Batenivel szemben. (
3
) A Tanács ezt követően többször meghosszabbította ezeket az intézkedéseket.
A HTTS‑t 2010. október 25‑én ismét felvették az ezen intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékébe azon az alapon, hogy az IRISL irányítása alatt áll, illetve annak nevében jár el, (
4
)2012. január 23‑án ugyanerre került sor amiatt, hogy Németországban ugyanaz volt a címe, mint az IRISL Europe GmbH‑nak, továbbá hogy ügyvezetője, Naser Bateni korábban az IRISL alkalmazásában állt. (
5
) Naser Batenit 2011. december 1‑jén, azon az alapon vették fel a szóban forgó jegyzékbe, hogy korábban az IRISL jogi vezetője és az uniós szankciók hatálya alá tartozó HTTS ügyvezetője volt. Azt követően, hogy a Tanács oly módon igazította ki a jegyzékbevételi kritériumokat, hogy azok közvetlenül „az IRISL […], illetve az [általa] ellenőrzött szervezetek, vagy a [nevében] eljáró személyek és szervezetek részére biztosítást vagy más alapvető szolgáltatást nyújtó személyek[re] és szervezetek[re]” (
6
) irányuljanak, Naser Bateni nevét azon az alapon tartották fenn a jegyzéken, hogy az IRISL nevében jár el, 2008‑ig az IRISL igazgatója, majd pedig az IRISL Europe ügyvezetője és a HTTS ügyvezetője volt, amely általános ügynökként alapvető szolgáltatásokat nyújtott két másik tengeri szervezetnek, a SAPID‑nak és a HSDL‑nek, amelyeket szintén az IRISL nevében eljáró szervezetekként vettek jegyzékbe. (
7
)
A HTTS és Naser Bateni (a továbbiakban: felperesek), valamint az IRISL társaság a Törvényszék előtt megtámadták a velük szemben a Tanács által elfogadott egymást követő intézkedések többségét, és ezek megsemmisítését kérték. (
8
) Ebben a kontextusban a felperesek – az Unió szerződésen kívüli felelősségére alkalmazandó EUMSZ 268. és EUMSZ 340. cikk alapján – kérték a vitatott jegyzékekbe való felvételük miatt állítólagosan elszenvedett káraik megtérítését. Többek között azzal érvelnek, hogy az érintett jegyzékekbe való felvételük a magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabályok kellően súlyos megsértését képezi. (
9
)
Ebben a két ügyben a Törvényszék elutasítja a felperesek kártérítési kereseteit, és emlékeztet többek között arra, hogy valamely uniós jogi aktus jogellenességének megállapítása önmagában nem elegendő annak megállapításához, hogy az Unió szerződésen kívüli felelőssége – valamely intézménye jogellenes magatartásának következményeként – ebből eredően automatikusan megállapítást nyerjen.
A Törvényszék álláspontja
A Törvényszék a két ügyben azt vizsgálja, hogy a felperesek által előterjesztett bizonyítékok alkalmasak‑e annak igazolására, hogy a jegyzékbe való felvételük – az Unió szerződésen kívüli felelősségével kapcsolatos ítélkezési gyakorlatban megkövetelteknek megfelelően – a magánszemélyek számára jogokat keletkeztető valamely jogszabály kellően súlyos megsértését képezi.
A Törvényszék az említett ügyekben e tekintetben emlékeztet arra, hogy a magánszemélyek számára jogokat keletkeztető valamely jogszabály kellően súlyos megsértésének értékelése során figyelembe veendő szempontokat az érintett intézmény által elfogadott határozat vagy tanúsított magatartás időpontjára kell vonatkoztatni. A Törvényszék arra is emlékeztet, hogy a megsemmisítés iránti kereset alátámasztása céljából előadott jogalapként felhozott nyilvánvaló értékelési hibát meg kell különböztetni a mérlegelési jogkörrel kapcsolatos korlátoknak az – ilyen jogsértés kártérítési kereset keretében való megállapíttatása céljából hivatkozott – nyilvánvaló és súlyos figyelmen kívül hagyásától.
A Törvényszék azonban rámutat arra, hogy a Tanács számos olyan információval rendelkezett, amelyek arra utaltak, hogy az IRISL, a HTTS és Naser Bateni kapcsolatban áll egymással.
A Törvényszék megállapítja többek között, hogy a „másik szervezet tulajdonában vagy ellenőrzése alatt álló” társaság fogalmával kapcsolatban a Tanács bizonyos mérlegelési mozgástérrel rendelkezett, valamint hogy a Tanács előterjesztett olyan bizonyítékokat, amelyekről úgy vélte, hogy alá tudják támasztani a HTTS, az IRISL és Naser Bateni közötti kapcsolatok jellegét. A T‑455/17. sz. ügyben a Törvényszék azt is megállapítja, hogy a felperes jegyzékbe való felvétele egyszerre alapult azon, hogy közte és az IRISL között személyes kapcsolat állt fenn, valamint azon a körülményen, hogy részt vett egy, az állítólagosan az IRISL irányítása alatt vagy annak tulajdonában álló társaság, a HTTS irányításában, amely utóbbi alapvető szolgáltatásokat nyújtott az állítólagosan az IRISL irányítása alatt vagy annak tulajdonában álló más társaságoknak. A Törvényszék e tekintetben megállapítja, hogy még annak feltételezése esetén is, hogy a vitatott jegyzékbevételek idején a Tanács mérlegelési hibát követett el ezzel kapcsolatban, ez a hiba nem lehet kirívó és nem kimenthető, és nem lehet úgy tekinteni, hogy a szokásosan elővigyázatos és gondos igazgatási szerv hasonló körülmények között nem követte volna azt el.
A Törvényszék végül elutasítja a felperesek azon kifogásait, amelyek szerint a jegyzékbe való, és szintén az IRISL társaság tulajdonában álló társaságok – így a SAPID és a HDSL – atomfegyverek elterjesztésében való részvételén alapuló felvételük amiatt volt téves, hogy az IRISL‑lel szemben elfogadott korlátozó intézkedéseket 2013. szeptember 16‑án megsemmisítették. (
10
) A Törvényszék emlékeztet többek között arra, hogy a megtámadott jogi aktusok jogszerűségét az elfogadásuk időpontjában meglévő ténybeli és jogi elemek alapján kell értékelni, és hangsúlyozza, hogy az Egyesült Nemzetek által bevezetett fegyverembargó IRISL általi megsértésének ténylegessége nem kérdőjeleződött meg, valamint hogy az IRISL‑nek a katonai felszerelések szállításával kapcsolatos három incidensben való közreműködése növelte annak kockázatát, hogy ez a társaság az atomfegyverek elterjesztéséhez szükséges anyagok szállításával kapcsolatos incidensekben is érintett volt, így a Tanács nem sértette meg oly módon a jegyzékbevétel tárgyi feltételeit, hogy az megalapozza az Unió szerződésen kívüli felelősségét.
A Törvényszék következésképpen teljes egészében elutasítja a két kártérítési keresetet.
(
1
)	Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1737. (2006), 1747. (2007), 1803. (2008) és 1929. (2010) sz. határozata.
(
2
)	Az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2007/140/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. július 26‑i 2010/413/KKBP tanácsi határozat (HL 2010. L 195., 39. o.; helyesbítés: HL 2010. L 197., 19. o.) és az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 423/2007/EK rendelet 7. cikke (2) bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2010. július 26‑i 668/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2010. L 195., 25. o.).
(
3
)	Az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról szóló, 2011. december 1‑jei 2011/783/KKBP tanácsi határozat (HL 2011. L 319., 71. o.) és az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 961/2010/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2011. december 1‑jei 1245/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2011. L 319., 11. o.).
(
4
)	Az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 423/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. október 25‑i 961/2010/EU tanácsi rendelet (HL 2010. L 281., 1. o.).
(
5
)	Az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról szóló, 2012. január 23‑i 2012/35/KKBP tanácsi határozat (HL 2012. L 19., 22. o.; helyesbítés: HL 2012. L 31., 7. o.) és az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 961/2010/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2012. január 23‑i 54/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2013. L 19., 1. o.; helyesbítés: HL 2012. L 31., 7. o.).
(
6
)	A 2013/497/KKBP határozattal módosított, az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2007/140/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. július 26‑i 2010/413/KKBP tanácsi határozat (HL 2010. L 195., 39. o.; helyesbítés: HL 2010. L 197., 19. o.) 20. cikke (1) bekezdésének b) pontja, valamint a 971/2013/EU rendelettel módosított, az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 961/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. március 23‑i 267/2012/EU tanácsi rendelet (HL 2012. L 88., 1. o.; helyesbítések: HL 2012. L 332., 31. o.; HL 2014. L 93., 85. o.; HL 2019. L 297., 8. o.) 23. cikke (2) bekezdésének e) pontja.
(
7
)	Az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról szóló, 2013. november 15‑i 2013/661/KKBP tanácsi határozat (HL 2013. L 306., 18. o.) és az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2013. november 15‑i 1154/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2013. L 306., 3. o.).
(
8
)	Lásd: 2011. december 7‑iHTTS kontra Tanács ítélet (T‑562/10, EU:T:2011:716); 2013. június 12‑iHTTS kontra Tanács ítélet (T‑128/12 és T‑182/12, EU:T:2013:312); 2013. szeptember 6‑iBateni kontra Tanács ítélet (T‑42/12 és T‑181/12, EU:T:2013:409); 2013. szeptember 16‑iIslamic Republic of Iran Shipping Lines és társai kontra Tanács ítélet (T‑489/10, EU:T:2013:453); 2015. szeptember 18‑iHTTS és Bateni kontra Tanács ítélet (T‑45/14, EU:T:2015:650).
(
9
)	A HTTS kontra Tanács ügyben (T‑692/15 EU:T:2017:890) a Törvényszék a 2017. december 13‑i ítéletében először elutasította a HTTS kártérítés iránti kérelmét. Ezt az ítéletet ezután a Bíróság a HTTS kontra Tanács ügyben 2019. szeptember 10‑én hozott ítéletében (C‑123/18 P
EU:C:2018:694) hatályon kívül helyezte, az ügyet pedig visszautalta a Törvényszék elé.
(
10
)	2013. szeptember 16‑iIslamic Republic of Iran Shipping Lines és társai kontra Tanács ítélet (T‑489/10, EU:T:2013:453).