62004CJ0203_HU
Felek
Az ítélet indoklása
Rendelkező rész
Felek
A C‑203/04. sz. ügyben,
az EK 234. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Landgericht Frankfurt am Main (Németország) a Bírósághoz 2004. május 7-én érkezett, 2004. április 28-i határozatával terjesztett elő az előtte
a Gebrüder Stolle GmbH & Co. KG
és
a Heidegold Geflügelspezialitäten GmbH
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (harmadik tanács),
tagjai: A. Rosas tanácselnök, A. Borg Barthet (előadó), A. La Pergola, U. Lõhmus és A. Ó Caoimh bírák,
főtanácsnok: L. Poiares Maduro,
hivatalvezető: H. von Holstein hivatalvezető-helyettes,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2005. április 6-i tárgyalásra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
– a Gebrüder StolleGmbH & Co. KG képviseletében P. Deutschbein Rechtsanwalt,
– a Heidegold Geflügelspezialitäten GmbH képviseletében U. Brückmann, H.‑G. Kamann és T. Beyerlein Rechtsanwälte,
– a német kormány képviseletében C.‑D. Quassowski és A. Tiemann, meghatalmazotti minőségben,
– a görög kormány képviseletében G. Kanellopoulos, V. Kontolaimos és I. Pouli, meghatalmazotti minőségben,
– a francia kormány képviseletében G. de Bergues és A. Colomb, meghatalmazotti minőségben,
– az Európai Közösségek Bizottsága képviseletében G. Braun, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
Az ítélet indoklása
1. Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a baromfira [helyes fordítás: baromfihúsra] vonatkozó egyes forgalmazási előírásokról szóló, 1906/90/EGK rendelet végrehajtása részletes szabályainak bevezetéséről szóló, 1991. június 5-i 1538/91/EGK bizottsági rendelet (HL L 143., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 11. kötet, 272. o.) 10. cikke (1) bekezdésének értelmezésére vonatkozik.
2. A kérelem előterjesztésére a Gebrüder StolleGmbH & Co. KG nevű vállalkozás (a továbbiakban: Gebrüder Stolle) és a Heidegold Geflügelspezialität GmbH (a továbbiakban: Heidegold) között folyamatban lévő jogvita keretében került sor. A jogvita tárgya a „Heidegold Deutsches Qualitäts-Geflügel aus kontrollierter Aufzucht” (Heidegold ellenőrzött nevelésű német minőségi szárnyas) megjelölésnek (a továbbiakban: vitatott megjelölés) a Heidegold által a forgalmazás során való használata volt.
Jogi háttér
3.
A 2002. július 22-i 1321/2002/EK bizottsági rendelettel (HL L 194., 17. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 36. kötet, 378. o.) módosított 1538/91 rendelet 10. cikke a következőket tartalmazza:
„(1) Annak érdekében, hogy a tartás módja [„Haltungsformen”] az organikus és biológiai gazdálkodás kivételével meg legyen jelölve, csak a következőkben meghatározott kifejezések és az azoknak megfelelő, a III. mellékletben felsorolt közösségi nyelveken szereplő kifejezések jelenhetnek meg a címkén a 2000/13/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében, ha a IV. mellékletben meghatározott vonatkozó feltételek teljesülnek:
a) „.... %-ban …val/vel etetve”,
b) „Külterjes zárt tartás” („ólban tartott”),
c) „Szabadtartás”,
d) „Hagyományos szabadtartás”,
e) „Szabadtartás – teljesen szabadon”.
Ezek a kifejezések kiegészíthetők olyan megjelölésekkel, amelyek a megfelelő tartási mód egyedi jellemzőire vonatkoznak[„jeweilige Haltungsformen”].
Amikor szabadtartású termelést (c), d) és e) pont) tüntetnek fel a hízott máj termelése céljából tartott kacsákból és libákból származó hús címkéjén, feltüntetik a „hízott máj előállítás” kifejezést is.
(2) A vágási életkor vagy a hizlalási időszak feltüntetése csak akkor engedélyezhető, ha feltüntetik az (1) bekezdésben szereplő valamelyik kifejezést és csak olyan életkorra, amely nem kevesebb, mint amit a IV. melléklet b) c) vagy d) pontja megjelöl. Ugyanakkor ez a rendelkezés nem vonatkozik a csibékre
[…]”
4. Az 1538/91 rendelet hetedik preambulumbekezdése szerint:
„mivel a hűtési mód és az egyes tartási módok [„Haltungsform”] azok közé az információk közé tartoznak, amelyek megjelölése a címkén szabadon választható; mivel az utóbbi használatát a fogyasztóvédelem érdekében alá kell rendelni azoknak a szigorúan meghatározott követelményeknek, amelyek mind a gazdálkodási feltételekre, mind a mennyiségi küszöbre vonatkoznak, néhány olyan követelmény megadásával, mint a vágási kor vagy a hizlalási idő hossza és bizonyos élelmiszer-összetevők tartalma”.
5. Az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 109., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 5. kötet, 75. o.) hatályon kívül helyezte a végső fogyasztók részére értékesítendő élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1978. december 18-i 79/112/EGK tanácsi irányelvet (HL L 33, 1. o.) A 2000/13/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének a) pontja határozza meg a címkézés fogalmát.
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
6. A Heidegold baromfiból készült késztermékeket előállító vágóhidat üzemeltet. Termékei forgalmazásához olyan címkét használ, amelyen a vitatott megjelölés szerepel.
7. A Gebrüder Stolle, amely vállalkozás a Heidegold versenytársa, úgy véli, hogy a Heidegold által használt címke sérti az 1538/91 rendelet 10. cikkének (1) bekezdését, és jogellenes versenyelőnyt biztosít e társaság számára. A Gebrüder Stolle ezért keresetet indított a Heidegold ellen a Landgericht Frankfurt am Main előtt. Keresetében azt kéri, hogy az említett bíróság tiltsa meg a vitatott megjelölés használatát a Gesetz gegen den unlauteren Wettbewerb (a tisztességtelen verseny tilalmáról szóló törvény) 1. §-a alapján. A Heidegold ezzel szemben azt állítja, hogy nem került sor az 1538/91 rendelet megsértésére, mivel az „Aufzucht” kifejezés nem ugyanazt a fogalmat takarja, mint a „Haltung” kifejezés. Ennek következtében szerinte a vitatott megjelölés nem tekinthető a tartási mód („Haltungsform”) megjelölésének.
8. A Landgericht Frankfurt am Main úgy határozott, hogy felfüggeszti az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából az alábbi kérdést terjeszti a Bíróság elé:
Úgy kell-e értelmezni az 1991. június 5-i 1538/91/EGK bizottsági rendelet (a baromfira helyes fordítás: baromfihúsra] vonatkozó egyes forgalmazási előírások) 10. cikkének (1) bekezdését, hogy a 79/112/EGK irányelv 1. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti címkén feltüntetett „ellenőrzött nevelésű” megjelölés az 1538/91/EGK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerinti tartási módra utal?
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
9. Elsőként meg kell jegyezni, hogy a kérdést előterjesztő bíróság az 1538/91 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének azt a változatát idézi, amely a 79/112 irányelvre, különösen a címkézésre vonatkozó részre utal, azonban figyelembe kell venni, hogy az irányelv időközben hatályát vesztette, és a 2000/13 irányelv lépett a helyébe. Ezért az 1538/91 rendelet 10. cikkének az 1321/2002 rendelettel módosított változatára (a továbbiakban: 1538/91 rendelet) hivatkozunk.
10. Amint a Heidegold előadja, a közösségi jog helyenként különböző értelemben használja a „Haltung” és „Aufzucht” kifejezéseket. Az 1993. december 22-i 93/120/EK tanácsi irányelvvel (HL L 340., 35. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 15. kötet, 435. o.) módosított, a baromfi és a keltetőtojás Közösségen belüli kereskedelmére és harmadik országból történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1990. október 15-i 90/539/EGK tanácsi irányelv (HL L 303., 6. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 11. kötet, 3. o., a továbbiakban: 90/539 irányelv) 2. cikkének (8) bekezdésében meghatározott „gazdaság” meghatározás is különbséget tesz a két fogalom között, mivel e rendelkezés értelmében a gazdaság kifejezés alatt a „tenyész- vagy haszonbaromfi nevelésére („Aufzucht”) vagy tartására („Haltung”) használt létesítmény értendő. A Bíróság ugyancsak eltérően használta a két fogalmat a C‑157/96. sz., National Farmers’ Union és társai ügyben 1998. május 5-én hozott ítéletének (EBHT 1998., I‑2211.o.) 2. pontjában, amikor a felperes szakmai szövetség által képviselt vállalkozásokat úgy írta le, mint „szarvasmarha értékesítési céllal történő nevelésére („Aufzucht”), takarmányozására, tartására („Haltung”), szállítására és kivitelére szakosodott mezőgazdasági üzemek”.
11. A fenti példákból és a 90/539 irányelv 2. cikke 9. pontja c) alpontjának szövegéből következik, hogy az „Aufzucht” kifejezés inkább az állatok növekedési időszakára vonatkozik, míg a „Haltung” kifejezés általánosabb jelentéssel bír, és az egész tartási folyamatot jelöli.
12. Az 1538/91 rendelet (7) preambulumbekezdése szerint egyébként a címkén a tartási módokra („Haltungsform”) utaló információkat alá kell rendelni a tartási feltételekre („Aufzucht”). vonatkozó, szigorúan meghatározott követelményeknek.
13. Továbbá, az említett rendelet 10. cikkének szövege nemcsak olyan kifejezéseket tartalmaz, amelyek a tartási feltételekre („külterjes zárt tartás”, „szabadtartás”, stb.) vonatkoznak, és amelyek a „Haltungsformen” kifejezésnek felelnek meg, hanem olyanokat is, amelyek az állatok fejlődésére utalnak („.... %-ban …val/vel etetve”, illetve a minimális vágási életkor meghatározása), és amelyek a jelen ítélet 11. pontjában kifejtett nyelvi különbségtétel értelmében inkább az „Aufzucht” kifejezésnek felelnek meg.
14. Ugyanez vonatkozik az 1538/91 rendelet IV. mellékletére, amelyre a rendelet 10. cikke (1) bekezdésének első albekezdése utal, amely a különböző tartási módok közötti különbségtétel során különösen a vágási életkort veszik figyelembe.
15. Ebből következik, hogy az 1538/91 rendelet kontextusában az „Aufzucht” és a „Haltung” kifejezéseknek legnagyobbrészt azonos a jelentésük, a „Haltung” kifejezés jelentése azonban szélesebb körű, mint az „Aufzucht” kifejezésé, és hogy a tartási módok („Haltungsformen”) a tartási feltételeket („Aufzucht”) is magukban foglalják.
16. Ezt az eredményt megerősíti a rendelet más nyelvi változatainak vizsgálata is, amelyekből kiderül, hogy a (7) preambulumbekezdés szövegében ugyanaz a kifejezés szerepel. Az irányelv létező nyelvi változatainak vizsgálata tehát azt mutatja, hogy ugyanaz a kifejezés szerepel a francia („mode d’élevage/conditions d’élevage”), a spanyol („sistemas particulares de cría/condiciones de cría”), a görög („μεθόδους εκτροφής/μεθόδων εκτροφής”) és a holland („bijzondere houderijsystemen/houderijsystemen”) változatokban.
17. Mindezek alapján az előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy az 1538/91 rendelet 10. cikkének (1) bekezdése úgy értelmezendő, hogy az „ellenőrzött nevelés” („kontrollierte Aufzucht”) kifejezés a tartás módját („Haltungsform”) jelöli, következésképpen e rendelkezés nem teszi lehetővé a vállalkozások számára, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó termékek címkéjén ezt a kifejezést feltüntessék.
A költségekről
18. Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban levő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
Rendelkező rész
A fenti indokok alapján a Bíróság (harmadik tanács) a következőképpen határozott:
A 2002. július 22-i 1321/2002/EK bizottsági rendelettel módosított, a baromfira helyes fordítás : baromfihúsra] vonatkozó egyes forgalmazási előírásokról szóló 1906/90/EGK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak bevezetéséről szóló, 1991. június 5-i 1538/91/EGK bizottsági rendelet 10. cikkének (1) bekezdése úgy értelmezendő, hogy az „ellenőrzött nevelés” („kontrollierte Aufzucht”) kifejezés a tartás módjának megjelölése, következésképpen ez a cikk nem teszi lehetővé a vállalkozások számára, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó termékek címkéjén az említett kifejezést feltüntessék.