62022CJ0368
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (hatodik tanács)
2023. május 25. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal – 2658/87/EGK rendelet – Vámunió – Közös Vámtarifa – Tarifális besorolás – Kombinált Nómenklatúra – 7307 vámtarifaszám – Csőszerelvény – 73072210 vámtarifaalszám – Csőtoldat”
A C‑368/22. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Vestre Landsret (nyugati fellebbviteli bíróság, Dánia) a Bírósághoz 2022. június 8‑án érkezett, 2022. május 9‑i határozatával terjesztett elő
a Skatteministeriet
és
a Danish Fluid System Technologies A/S
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (hatodik tanács),
tagjai: P. G. Xuereb tanácselnök (előadó), T. von Danwitz és I. Ziemele bírák,
főtanácsnok: A. M. Collins,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel az írásbeli szakaszra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–
a dán kormány képviseletében C. Maertens, meghatalmazotti minőségben, segítője: B. Søes Petersen advokat,
–
az Európai Bizottság képviseletében K. Rasmussen és M. Salyková, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a 2000. január 31‑i 254/2000/EK tanácsi rendelettel (HL 2000. L 28., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 9. kötet, 357. o.) módosított, a vám‑ és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (HL 1987. L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.) (a továbbiakban: 2658/87 rendelet) I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúrának a 2009. szeptember 30‑i 948/2009/EK bizottsági rendelettel (HL 2009. L 287., 1. o.; helyesbítés: HL 2010. L 149., 27. o.), a 2010. október 5‑i 861/2010/EU bizottsági rendelettel (HL 2010. L 284., 1. o.; helyesbítés: HL 2011. L 204., 26. o.), a 2011. szeptember 27‑i 1006/2011/EU bizottsági rendelettel (HL 2011. L 282., 1. o.; helyesbítések: HL 2011. L 290., 6. o.; HL 2012. L 52., 32. o. és HL 2012. L 226., 8. o.), valamint a 2012. október 9‑i 927/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (HL 2012. L 304., 1. o.) módosított, egymást követő változatai (a továbbiakban: KN) szerinti 73072210 vámtarifaalszáma értelmezésére vonatkozik.
2
E kérelmet a Skatteministeriet (adóügyi minisztérium, Dánia) és a Danish Fluid System Technologies A/S (a továbbiakban: DFST) között öt csőszerelvény tarifális besorolása tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
Jogi háttér
A HR
3
A Harmonizált Áruleíró és Kódrendszert (a továbbiakban: HR) a Vámigazgatások Világszervezete (WCO) keretében a harmonizált áruleíró és kódrendszerről szóló, 1983. június 14‑én Brüsszelben aláírt nemzetközi egyezmény hozta létre, amely egyezményt – annak 1986. június 24‑én kelt módosító jegyzőkönyvével együtt – az Európai Gazdasági Közösség nevében az 1987. április 7‑i 87/369/EGK tanácsi határozat (HL 1987. L 198., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 288. o.) hagyta jóvá. A HR magyarázó megjegyzéseket a WCO dolgozza ki ezen egyezmény rendelkezéseinek megfelelően.
4
Az említett egyezmény 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében minden szerződő fél kötelezettséget vállal arra, hogy alkalmazza a HR általános értelmezési szabályait, valamint az áruosztályok és árucsoportok, továbbá az alszámok valamennyi megjegyzését, és nem módosítják a HR áruosztályainak, árucsoportjainak, vámtarifaszámai, valamint vámtarifaalszámai szövegének terjedelmét.
5
A HR 7307 vámtarifaszámára vonatkozó magyarázó megjegyzések szövege a következő:
„Ide tartoznak a szerelvények vasból vagy acélból, amelyeket főként két cső összekapcsolására használnak, vagy a csőnek valamely más berendezéshez történő csatlakoztatására, vagy a cső nyílásának a lezárására. Nem tartoznak ide azonban az olyan áruk, amelyeket ugyan csövek felszereléséhez használnak, de nem képezik a furat szervesen hozzátartozó részét (pl. függesztőkengyel, tartó és hasonló támaszték, amelyek csupán a falhoz rögzítik vagy támasztják a csövet, összeerősítő vagy szorító pánt vagy karima (tömlőszorító bilincs), amelyet hajlékony csőnek vagy tömlőnek merev csőhöz, csaphoz, csatlakozó részekhez stb.) kapcsolásához használnak (7325 vagy 7326 vtsz.).
Az összekapcsolás történhet:
–
csavarozással, ha öntöttvas vagy acél csavarmenetes szerelvényeket használnak;
–
vagy hegesztéssel, ha tompahegesztéses vagy hegesztokos acél szerelvényt használnak. Tompahegesztésnél a szerelvény és a cső végei derékszögűre vagy 45 fokos szögben ferdére vannak vágva;
–
vagy egymásra helyezéssel, ha eltávolítható acél szerelvényeket használnak.
Ide tartozik még a sima karima és a kovácsolt peremes karima, a könyök, és az ív és az ismétlődő ívek, szűkítődarabok, T‑csőidomok, keresztcsőidomok, kúpok és záródugaszok, túlfedéssel kapcsolódó végdarabok, csőkorláthoz való szerelvény és szerkezeti elem, elágazás, több ágú darab, csőkötés vagy csőtoldat, karmantyú, csődugó, csőcsatlakozó, szorító és csőbilincs.
[…]”
A KN
6
Amint az a 2658/87 rendelet 1. cikkének (1) bekezdéséből következik, az Európai Unióba importált áruk tarifális besorolását az Európai Bizottság által létrehozott KN szabályozza. A KN átveszi a HR hat számjegyű vámtarifaszámait és vámtarifaalszámait, a hetedik és nyolcadik számjegyet pedig a KN‑alszámok részére tartja fenn.
7
A 2658/87 rendelet 12. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság minden évben rendelettel elfogadja a KN egységes szerkezetű változatát és az 1. cikknek megfelelően a vámtételeket, amint az az Európai Unió Tanácsa vagy a Bizottság által elfogadott intézkedésekből következik. Ezt a rendeletet legkésőbb október 31‑ig ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és azt a következő év január 1‑jétől kell alkalmazni.
8
A KN értelmezésére vonatkozó általános szabályok értelmében, amelyek a 2658/87 rendelet I. melléklete első része I. szakaszának A. címe alatt találhatók:
„Az áruknak a [KN‑be] történő besorolására a következő elvek az irányadók:
1.
Az áruosztályok, árucsoportok és árualcsoportok címe csak a hivatkozások megkönnyítésére szolgál; jogi szempontból az áruk besorolását a vámtarifaszámokban szereplő árumegnevezések és az azokhoz kapcsolódó, az áruosztályokhoz, illetve az árucsoportokhoz tartozó Megjegyzések alapján, valamint – ha az adott vámtarifaszám vagy megjegyzés eltérően nem rendelkezik – a következő rendelkezések alapján kell meghatározni.
[…]
6.
A vámtarifaszámok alszámai alá történő árubesorolást a vámtarifaalszámok szövegében foglalt árumegnevezések, az azokhoz kapcsolódó esetleges alszámos megjegyzések, valamint a fenti általános szabályok megfelelő alkalmazásával kell meghatározni azzal, hogy csak azonos szintű vámtarifaalszámok hasonlíthatók össze. E szabály értelmében a vonatkozó áruosztályhoz és árucsoporthoz tartozó megjegyzéseket is alkalmazni kell, feltéve, hogy azok ellentétes rendelkezést nem tartalmaznak.”
9
A 2658/87 rendelet I. melléklete tartalmazza a „Vámtarifa” című második részt, amelynek XV. áruosztálya a „Nem nemesfémek és ezekből készült áruk” címet viseli. Ezen áruosztály tartalmazza a „Vas‑ vagy acéláruk” című 73. árucsoportot, amelynek 7307 vámtarifaszáma a következőképpen szól:
KN‑kód
Az áru megnevezése
Szerződéses vámtétel (%)
Kieg. mértékegység
7307
Csőszerelvény vasból vagy acélból (pl. csatlakozó, karmantyú, könyökdarab, csőtoldat)
– Öntött szerelvény
[…]
[…]
[…]
[…]
– Más, rozsdamentes acélból:
7307 21 00
– – Karima
3,7
–
7307 22
– – Menetes könyökdarab, ívdarab és csőtoldat:
7307 22 10
– – – Csőtoldat
mentes
–
7307 22 90
– – – Könyökdarab és ívdarab
3,7
–
7307 23
– – Szerelvény tompahegesztéssel
[…]
[…]
[…]
[…]
7307 29
– – Más:
7307 29 10
– – – Menetes
3,7
–
7307 29 30
– – – Hegesztési célra
3,7
–
7307 29 90
– – – Más
3,7
–
– Más
[…]
[…]
[…]
[…]
10
A 2658/87 rendelet 9. cikke (1) bekezdése a) pontjának második franciabekezdése értelmében a Bizottság kidolgozza a KN‑re vonatkozó magyarázó megjegyzéseket, amelyeket rendszeresen közzétesz az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Az alapügyben szóban forgó behozatalok időpontjában alkalmazandó, 2008. május 7‑én (HL 2008. C 112., 8. o.) és 2011. május 6‑án (HL 2011. C 137., 1. o.) közzétett magyarázó megjegyzések nem tartalmaznak külön megjegyzéseket a KN 73072210 és 73072910 vámtarifaalszámokra vonatkozóan.
Az Európai Közösségek integrált vámtarifája (TARIC)
11
A 2658/87 rendelet ötödik preambulumbekezdése kimondja:
„mivel bizonyos különös közösségi intézkedéseket nem lehet a [KN] keretein belül kezelni; mivel ezért további közösségi albontások létrehozása, és azoknak az Európai Közösségek integrált vámtarifájába (TARIC) való beillesztése szükséges; […]”
12
E rendelet 2. cikke a következőket írja elő:
„A Bizottság létrehozza a [TARIC‑ot], amely eleget tesz a Közös Vámtarifa, a külkereskedelmi statisztika, a kereskedelmi és mezőgazdasági, valamint árubehozatalra vagy ‑kivitelre vonatkozó egyéb közösségi politikák követelményeinek.
Ez a vámtarifa a [KN‑en] alapszik, és tartalmazza:
a)
az e rendeletben foglalt intézkedéseket;
b)
a »[TARIC]‑alszámok« néven a II. mellékletben felsorolt különös közösségi intézkedések alkalmazásához szükséges kiegészítő közösségi albontásokat;
[…]”
13
Ami a KN 73072210 vámtarifaalszámot illeti, a TARIC két kódot ír elő, nevezetesen a 7307221010 TARIC‑kódot (bizonyos típusú repülőgépekben történő felhasználásra szánt csőtoldat) és a 7307221090 TARIC‑kódot (más csőtoldat). Ami a KN 73072910 vámtarifaalszámát illeti, a TARIC szintén két kódot tartalmaz, nevezetesen a 7307291010 TARIC‑kódot (Bizonyos típusú repülőgépekben történő felhasználásra szánt menetes csőtoldat) és a 7307291090 TARIC‑kódot (más menetes csőtoldat).
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
14
A Dániában letelepedett DFST társaság az amerikai Swagelok gyártótól származó csőszerelvények behozatalával foglalkozik. Az importált áruk nagy részét ezt követően elsősorban Oroszországba és Ukrajnába exportálják, és speciális kialakítású csövek összekapcsolására használják, amelyeket többek között a gyógyszeriparban, petrolkémiai, olaj‑ és gáziparban használnak fel.
15
2013 nyarán a dán adóhatóság ellenőrzést folytatott le a DFST által 2010 októbere és 2013 augusztusa között behozott különböző csőszerelvények tekintetében.
16
Ezen ellenőrzés keretében e hatóság tíz darab csőszerelvényt választott ki felülvizsgálatra, amelyek mindegyikét a 7307221090 TARIC‑kód alá tartozó, 0%‑os vámmértékkel terhelt, rozsdamentes acélból készült menetes csőtoldatként jelentettek be. A kérdést előterjesztő bíróságként eljáró Vestre Landsret (nyugati fellebbviteli bíróság, Dánia) előtt folyamatban lévő ügy e termékek közül csak ötnek, nevezetesen a 2–5. és 10. sz. terméknek (a továbbiakban: szóban forgó termékek) a besorolására vonatkozik.
17
A gyártó katalógusában szereplő információk szerint a 2. sz. termék egy straight fitting union (egyenes csőkötés), a 3. sz. termék egy straight fitting male connector (egyenes apamenetes csatlakozó) a 4. sz. termék egy straight fitting female connector (egyenes anyamenetes csatlakozó), az 5. sz. termék egy straight fitting reducer (egyenes szűkítő), a 10. sz. termék pedig egy tube adapter male (apamenetes csőátalakító).
18
Az említett ellenőrzés érdekében a dán adóhatóság felkérte a Force Technology elemző intézetet (a továbbiakban: elemző intézet), hogy vizsgálja meg a szóban forgó termékeket, és tegyen javaslatot azok besorolásra.
19
Az elemző intézet szerint a 2. sz. termék „kis cső, középen hatszögkulccsal állítható hatszögű elemmel, mindkét oldalán szorítógyűrűs csavarzattal, az annak részét képező anyával és szorítógyűrűvel együtt”. A 3. sz. termék „kis cső, középen hatszögkulccsal állítható hatszögű elemmel, az egyik oldalán külső menettel, a másik oldalán gázmenetes csavarzattal, az annak részét képező anyával és szorítógyűrűvel együtt”. Ami a 4. sz. terméket illeti, az egy „kis cső, az egyik oldalán csőtoldattal (female connector), azaz egy belső menetes, hatszögletű véggel, a másik oldalán hollanderes csavarzat (nut) két szorítógyűrűvel”. Az 5. sz. termék „kis cső, középen hatszögkulccsal állítható hatszögű elemmel, valamint az egyik oldalán menetes csavarzattal, az annak részét képező hollandianyával és szorítógyűrűvel együtt”. Végül, ami 10. sz. terméket illeti, az egy „kis cső, középen hatszögkulccsal állítható hatszögű elemmel, az egyik oldalán külső menettel”.
20
Az elemző intézet arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó termékek nem tekinthetők „csőtoldatnak”, mivel nem olyan rövid, belső menetes vagy menet nélküli csőidomokról van szó, amelyek lehetővé teszik két csőnek az e csőidomba való becsavarása vagy az abba való egyszerű beillesztése útján történő összekapcsolását.
21
2013. október 15‑i határozatában a dán adóhatóság az elemző intézet által végzett vizsgálatra hivatkozva, amely megállapította, hogy a szóban forgó termékek egyike sem minősíthető „csőtoldatnak”, a szóban forgó termékeket a 7307291090 TARIC‑kód alá sorolta be.
22
A DFST megtámadta e határozatot az e tárgyban hatáskörrel rendelkező közigazgatási hatóság, nevezetesen a Landsskatteretten (nemzeti adóügyi bizottság, Dánia) előtt, amely 2019. szeptember 27‑i határozatában úgy ítélte meg, hogy a szóban forgó termékek, amelyekről megállapította, hogy a straight tube fittings (egyenes csőszerelvények) típus alá tartoznak, nem sorolhatók be a 7307291090 TARIC‑kód alá tartozó rozsdamentes acélból készült más menetes termékként, hanem azokat az objektív jellemzőik és tulajdonságaik alapján – a KN általános értelmezési szabályainak 1. és 6. pontjával összhangban – a 7307221090 vámtarifaszám alá tartozó, rozsdamentes acélból készült menetes csőtoldatokként kell besorolni.
23
Az adóügyi minisztérium a 2019. december 19‑i keresetlevelével eljárást indított e határozattal szemben a kérdést előterjesztő bíróság előtt.
24
Az adóügyi minisztérium azt állítja e bíróság előtt, hogy a szóban forgó termékek nem sorolhatók a 7307221090 TARIC‑kód alá, mivel nem „csőtoldatról” van szó, hanem azok a 7307291090 TARIC‑kód alá tartoznak. Ugyanis a szóban forgó terméke mindegyike külső menetes, és közülük több kötőgyűrűvel is rendelkezik. Tekintettel a „csőtoldat” és a „csőkötés” kifejezések különböző szótárakban található, illetve más források alapján történő meghatározására, amelyekből kitűnik, hogy a „csőtoldat” kifejezést úgy határozzák meg, mint amely olyan csőidomra vonatkozik, amely a „csőkötés” kifejezéssel jelölt csőidom párja, és hogy mivel a „csőkötést” rendszeresen úgy írják le, mint amely külső menettel rendelkezik, e termékek nem minősíthetők „csőtoldatnak”.
25
Ezzel szemben a DFST többek között a KN 7307 vámtarifaszámára vonatkozó magyarázó megjegyzések, valamint az áruknak a HR‑be történő besorolására vonatkozó általános szabályok és elvek alapján arra hivatkozik, hogy a szóban forgó termékeket helyesen sorolták be a 7307221090 TARIC‑kód alá. Az önkényesen kiválasztott szótárakból származó kivonatok nem kérdőjelezik meg ezt a következtetést.
26
A 2. sz. termékre vonatkozó, IE 08NT‑14‑284‑03 hivatkozási számú ír kötelező érvényű tarifális felvilágosítás (KTF), valamint hét másik KTF ezenkívül megerősíti, hogy más uniós országok adóhatóságai a szóban forgó termékekhez hasonló árukat a 7307221090 TARIC‑kód alá sorolják be. Az ES‑2014‑000535‑0324/14 hivatkozási számú spanyol KTF egyébként azt támasztja alá, hogy a csőtoldatok külső menettel is rendelkezhetnek.
27
E körülmények között a Vestre Landsret (nyugati fellebbviteli bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„Úgy kell‑e értelmezni a [861/2010] rendelet I. mellékletével módosított Közös Vámtarifa Kombinált Nómenklatúrájának 73072210 vámtarifaalszámát, hogy az az alapeljárás tárgyát képezőhöz hasonló árukra vonatkozik?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
Előzetes észrevételek
28
Előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésében a kérdést előterjesztő bíróság a KN‑nek a 861/2010 rendelet I. mellékletéből következő, 2011‑ben alkalmazandó szövegére hivatkozik. Az e bíróság által szolgáltatott információkból mindazonáltal kitűnik, hogy a jogvita alapjául szolgáló behozatalokra 2010 októbere és 2013 augusztusa között került sor. Úgy tűnik tehát, hogy a KN alapügyben alkalmazandó változatai a KN‑t 2010. január 1‑jei hatállyal módosító 948/2009 rendeletből, a KN‑t 2011. január 1‑jei hatállyal módosító 861/2010 rendeletből, a KN‑t 2012. január 1‑jei hatállyal módosító 1006/2011 rendeletből, valamint a KN‑t 2013. január 1‑jei hatállyal módosító 927/2012 végrehajtási rendeletből eredő változatok, aminek vizsgálata ugyanakkor a kérdést előterjesztő bíróság feladata.
29
Mivel ugyanakkor a KN alapügy szempontjából releváns rendelkezéseinek szövege e változatok mindegyikében azonos, elegendő az előterjesztett kérdést a KN 861/2010 rendelet I. mellékletéből következő szövegének figyelembevételével megvizsgálni.
Az előterjesztett kérdésről
30
Előzetesen emlékeztetni kell arra, hogy ha a Bíróság elé tarifális besorolással kapcsolatban terjesztenek előzetes döntéshozatal iránti kérelmet, a Bíróság feladata inkább az, hogy megvilágítsa a kérdést előterjesztő bíróság számára azokat a szempontokat, amelyek alapján lehetővé válik az utóbbi számára, hogy az érintett árukat helyesen sorolja be a KN alá, mintsem hogy a Bíróság maga végezze el ezt a besorolást. E besorolás minősítésének alapja ugyanis olyan tiszta ténymegállapítás, amely nem a Bíróság feladata az előzetes döntéshozatali eljárásban (2022. október 20‑iMikrotīkls ítélet, C‑542/21, EU:C:2022:814, 21. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
31
Ugyanakkor hangsúlyozni kell, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a nemzeti bíróságok és a Bíróság között az EUMSZ 267. cikkel bevezetett együttműködési eljárás keretében a Bíróság feladata, hogy a nemzeti bíróságnak az előtte folyamatban lévő ügy eldöntéséhez hasznos választ adjon. Ennek érdekében adott esetben a Bíróságnak át kell fogalmaznia az elé terjesztett kérdéseket (2016. szeptember 8‑iSchenker ítélet, C‑409/14, EU:C:2016:643, 72. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
32
A jelen ügyben az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy úgy kell‑e értelmezni a KN 73072210 vámtarifaalszámot, hogy az olyan rozsdamentes acélból készült csőszerelvények, az öntött szerelvények kivételével, amelyek külső menetesek, és nem minősülnek olyan rövid belső menetes csőidomnak, amely lehetővé teszi két csőnek az ilyen szerelvénybe való becsavarása vagy az említett szerelvénybe való egyszerű beillesztése útján történő összekapcsolását, az e vámtarifaalszám alá tartozó „csőtoldatoknak” tekinthetők.
33
A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatából az következik, hogy a jogbiztonság és az ellenőrzések elősegítése érdekében az áruk tarifális besorolásának meghatározó feltételeit általában az áruk objektív jellemzői és tulajdonságai között kell keresni, amint azokat a KN vámtarifaszáma és az áruosztályok, illetve árucsoportok megjegyzései meghatározzák (2020. április 30‑iDHL Logistics [Slovakia] ítélet, C‑810/18, EU:C:2014:336, 25. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
34
A KN értelmezésére vonatkozó általános szabályoknak megfelelően az ugyanazon vámtarifaszám alszámai alá történő árubesorolást e vámtarifaalszámok árumegnevezései, az alszámokhoz, az áruosztályokhoz, illetve az árucsoportokhoz kapcsolódó megjegyzések megfogalmazása alapján kell meghatározni, mivel az áruosztályok, árucsoportok és árualcsoportok címeit csak jelzésértékűeknek kell tekinteni.
35
Ezenkívül a KN Bizottság által megfogalmazott magyarázó megjegyzései, valamint a WCO keretében a HR‑t illetően kidolgozott magyarázó megjegyzések jelentős mértékben hozzájárulnak a különböző vámtarifaszámok hatályának értelmezéséhez, ám jogi kötőerejük nincs. A KN magyarázó megjegyzéseit, amelyek nem helyettesítik HR magyarázó megjegyzéseit, úgy kell tekinteni, hogy azok kiegészítik ez utóbbiakat, és azokkal együtt kell olvasni (2021. április 15‑iVogel Import Export ítélet, C‑62/20, EU:C:2021:288, 31. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
36
A jelen esetben a KN 7307 vámtarifaszám a vasból vagy acélból öntött csőszerelvényekre vonatkozik. Az három kategóriát foglal magában, amelyek közül az első az „öntött szerelvény”, a második a „más, rozsdamentes acélból”, a harmadik pedig a „más” megjelölést viseli.
37
Az alapeljárás felei között egyetértés van abban, hogy a szóban forgó termékek e kategóriák közül a másodikba tartoznak. E kategória négy alkategóriát különböztet meg, nevezetesen először is a „karima”, másodszor a „menetes könyökdarab, ívdarab és csőtoldat”, köztük a KN 73072210 vámtarifaalszám alá tartozó „csőtoldat”, harmadszor a „szerelvény tompahegesztéssel”, negyedszer pedig a „más” csőszerelvények, beleértve a KN 73072910 vámtarifaalszám alá tartozó más menetes csőszerelvényeket, alkategóriát. A gyűjtőkategóriát illetően ez utóbbi vámtarifaalszám következésképpen a rozsdamentes acélból készült menetes csőszerelvényeket foglalja magában, az első három alkategóriában említettek kivételével. Az alapeljárás felei között nem képezi vita tárgyát, hogy a szóban forgó termékek vagy a második, vagy a negyedik alkategóriába tartoznak, attól függően, hogy menetes „csőtoldatnak” tekinthetők‑e, vagy sem.
38
Meg kell tehát határozni, hogy mi tartozik a KN 73072210 vámtarifaalszám szerinti „csőtoldalt” fogalma alá.
39
E fogalmat sem a KN, sem a HR, sem pedig a KN magyarázó megjegyzései vagy a HR magyarázó megjegyzései nem határozzák meg.
40
Ebben az összefüggésben meg kell állapítani, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat alapján azon kifejezések értelmét és terjedelmét, amelyekre az uniós jog semmilyen meghatározást nem ad, az általános nyelvhasználatban elfogadott szokásos jelentés szerint kell meghatározni, figyelembe véve azon szövegkörnyezetet, amelyben a kifejezéseket használják, és azon szabályozás célkitűzéseit, amelynek e kifejezések részét képezik (2020. március 26‑iPfizer Consumer Healthcare ítélet, C‑182/19, EU:C:2020:243, 48. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
41
Ami elsősorban a „csőtoldat” kifejezés általános nyelvhasználatban elfogadott szokásos jelentését illeti, több szótárból és a dán adóhatóságok által az alapeljárásban, a dán kormány által pedig az írásbeli észrevételeiben hivatkozott más forrásból az következik, hogy a dán, a német és az angol nyelvben a „csőtoldat” kifejezés olyan rövid csőidomot takar, amely arra szolgál, hogy két cső végeit körbefogja, és hogy az így körülírt csőszerelvény a „csőkötés” kifejezéssel jelölt szerelvény párja, mivel az így hivatkozott szerelvényt úgy határozzák meg, mint amely lehet sima vagy külső menetes. Ebből az következik, hogy e szótárak és források szerint a „csőtoldat”, amennyiben nem sima, csak belső menetes lehet, mivel különben nem tudná körbefogni az általa összekapcsolt csövek végét.
42
Másodsorban, azon szövegkörnyezetet illetően, amelyben a „csőtoldat” fogalmát használják, először is meg kell állapítani, hogy – amint azt a Bizottság az írásbeli észrevételeiben lényegében hangsúlyozta – a HR‑ben, a KN‑ben, valamint a HR és a KN magyarázó megjegyzéseiben a csőszerelvények leírására használt számos kifejezés több nyelvi változatban láthatóan bizonyos olyan formáknak megfelelő kifejezéseken alapul, mint egyes testrészek, az ábécé betűi vagy ruhadarabok, és azok következésképpen útmutatással szolgálnak az érintett szerelvény formáját illetően. Például a dán rørknæ és rørbøjninger (angolul elbows és bends, franciául pedig coudes és courbes) kifejezések olyan terméket jelölnek, amely a térdhez (knæ) hasonlóan ívelt, ugyanígy a muffe kifejezés (angolul sleeve, franciául pedig manchon) láthatóan arra utal, hogy az így megjelölt termék muff vagy ruhaujj formájú. E tekintetben nincs jelentősége annak, hogy – amint arra a DFST az alapeljárásban hivatkozott – a dán muffe kifejezés többféleképpen fordítható angol nyelvre, mivel a KN angol változata a sleeve szót használja a „csőtoldat” kifejezés fordítására.
43
Másodszor, tekintettel arra, hogy a HR 7307 vámtarifaszámára vonatkozó magyarázó megjegyzések a csőtoldatokon kívül más termékekre is hivatkoznak, mint például a szűkítődarabokra és a karmantyúkra, meg kell állapítani, hogy e termékeket meg kell különböztetni a csőtoldatoktól. Következésképpen, ha a szóban forgó termékeket szűkítődaraboknak és karmantyúknak kell tekinteni, azok nem tartozhatnak a KN 73072210 vámtarifaalszám alá. Amint arra a Bizottság az írásbeli észrevételeiben rámutatott, ez lehet a helyzet többek között a 2. és 5. sz. termékek esetében, mivel e termékeket a gyártó mint straight fitting union (egyenes csőkötés), illetve straight fitting reducer (egyenes szűkítő) írja le, aminek a vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata.
44
Harmadszor, tekintettel arra, hogy a HR magyarázó megjegyzései a „csőtoldatra” és a „csőkötésre” való hivatkozással megkülönbözteti a „csőtoldat” fogalmát a „csőkötés” fogalmától, meg kell állapítani, hogy a csőtoldat és a csőkötés két különböző termék, amelyek mindegyike saját jellemzőkkel rendelkezik. Márpedig a „csőkötés” kifejezés több szótárban és forrásban szereplő meghatározására tekintettel, amelyekből kitűnik – amint az a jelen ítélet 41. pontjában megállapításra került –, hogy a csőkötések, amennyiben nem simák, külső menetesek, azt a következtetést kell levonni, hogy önmagában a „csőtoldat” kifejezésnek az elemző intézet által javasolt és a jelen ítélet 20. pontjában említett meghatározása lehetővé teszi a csőtoldatok és csőkötések megkülönböztetését.
45
Negyedszer, amint arra a Bizottság az írásbeli észrevételeiben rámutatott, úgy tűnik, hogy a szóban forgó termékek közül néhány a KN‑ben vagy a HR magyarázó megjegyzéseiben említett több csőszerelvénytípus jellemzőivel rendelkezik. Tekintettel arra, hogy – amint az a jelen ítélet 37. pontjában megállapításra került – a más, rozsdamentes acélból készült, nem öntöttvas csőszerelvények kategóriája három konkrétabb alkategórián – köztük a „menetes könyökdarab, ívdarab és csőtoldat” címet viselő alkategórián – kívül magában foglal egy „más” alkategóriát is, az ilyen termékeket ez utóbbi vámtarifaalszám, azaz a KN 73072910 vámtarifaalszám alá kell besorolni, mivel nem kizárólag a „csőtoldat” fogalmának felelnek meg, aminek vizsgálata ugyanakkor a kérdést előterjesztő bíróság feladata.
46
Ebből az következik, hogy az olyan rozsdamentes acélból készült csőszerelvényeket, az öntött szerelvények kivételével, amelyek külső menetesek, és nem minősülnek olyan rövid belső menetes csőidomnak, amely lehetővé teszi két csőnek az ilyen szerelvénybe való becsavarása vagy az említett szerelvénybe való egyszerű beillesztése útján történő összekapcsolását, a KN 73072910 vámtarifaalszám alá tartozó terméknek kell tekinteni.
47
Ezt az értékelést nem kérdőjelezi meg egyes tagállamok KTF‑ekkel kapcsolatos gyakorlata. A Bizottság írásbeli észrevételeiből ugyanis kitűnik, hogy a DFST által az alapeljárásban hivatkozott, IE 08NT‑14‑184‑03 hivatkozási számú ír KTF visszavonásra került. Ezenkívül úgy tűnik, hogy az alapeljárás felei, a dán kormány és a Bizottság által az alapeljárásban, illetve a jelen eljárásban tett írásbeli észrevételeikben hivatkozott többi KTF – néhány kivételtől eltekintve – megerősíti az említett értékelést.
48
A fentiekre tekintettel az előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy a KN 73072210 vámtarifaalszámot úgy kell értelmezni, hogy az olyan rozsdamentes acélból készült csőszerelvények, az öntött szerelvények kivételével, amelyek külső menetesek, és nem minősülnek olyan rövid belső menetes csőidomnak, amely lehetővé teszi két csőnek az ilyen szerelvénybe való becsavarása vagy az említett szerelvénybe való egyszerű beillesztése útján történő összekapcsolását, nem tekinthetők az e vámtarifaalszám alá tartozó „csőtoldatoknak”.
A költségekről
49
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (hatodik tanács) a következőképpen határozott:
A 2000. január 31‑i 254/2000/EK tanácsi rendelettel módosított, a vám‑ és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúrának a 2010. október 5‑i 861/2010/EU bizottsági rendelettel módosított változata szerinti 73072210 vámtarifaalszámát
a következőképpen kell értelmezni:
az olyan rozsdamentes acélból készült csőszerelvények, az öntött szerelvények kivételével, amelyek külső menetesek, és nem minősülnek olyan rövid belső menetes csőidomnak, amely lehetővé teszi két csőnek az ilyen szerelvénybe való becsavarása vagy az említett szerelvénybe való egyszerű beillesztése útján történő összekapcsolását, nem tekinthetők az e vámtarifaalszám alá tartozó „csőtoldatoknak”.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: dán.