62009CJ0153_HU
Felek
Az ítélet indoklása
Rendelkező rész
Felek
A C‑153/09. sz. ügyben,
az EK 234. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Verwaltungsgericht Schwerin (Németország) a Bírósághoz 2009. május 4‑én érkezett, 2009. február 3‑i határozatával terjesztett elő az előtte
az Agrargut Bäbelin GmbH & Co. KG
és
az Amt für Landwirtschaft Bützow
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (első tanács),
tagjai: A. Tizzano, tanácselnök, J.‑J. Kasel, A. Borg Barthet (előadó), E. Levits és M. Safjan, bírák,
főtanácsnok: J. Mazák,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
– az Agrargut Bäbelin GmbH & Co. KG képviseletében J. Booth, Rechtsanwalt,
– a görög kormány képviseletében I. Chalkias és K. Marinou, meghatalmazotti minőségben,
– az Európai Bizottság képviseletében G. von Rintelen és F. Clotuche-Duvieusart, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2010. szeptember 2‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
meghozta a következő
Ítéletet
Az ítélet indoklása
1. Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a 2006. február 20‑i 319/2006/EK tanácsi rendelettel (HL L 58., 32. o.) módosított, a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. szeptember 29‑i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 270., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 40. kötet, 262. o.; a továbbiakban: 1782/2003 rendelet) 54. cikke (6) bekezdésének, valamint a 2006. április 27‑i 659/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 116., 20. o.) módosított, az 1782/2003/EK tanácsi rendelet által előírt kölcsönös megfeleltetés, moduláció, valamint integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 21‑i 796/2004/EK bizottsági rendelet (HL L 141., 18. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 44. kötet, 243. o. ; a továbbiakban: 796/2004 rendelet) 50. cikke (4) bekezdésének és 51. cikke (1) bekezdésének értelmezésére vonatkozik.
2. Ezt a kérelmet az Agrargut Bäbelin GmbH & Co. KG (a továbbiakban: Agrargut) és az Amt für Landwirtschaft Bützow (bützowi mezőgazdasági hivatal, a továbbiakban: Amt) között a 2006‑os évre vonatkozóan az egységes támogatási rendszer keretében az Agrargut részére nyújtandó támogatás összegének meghatározása tárgyában folyamatban lévő jogvitában terjesztették elő.
Jogi háttér
Az 1782/2003 rendelet
3. A közös agrárpolitika reformjának keretében az Európai Unió Tanácsa elfogadta az 1782/2003 rendeletet, amely a közvetlen kifizetések tárgyában megállapítja az e közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek közös szabályait.
4. Az 1782/2003 rendelet többek között a mezőgazdasági termelők részére nyújtott jövedelemtámogatási rendszert hozott létre. E rendszert a rendelet 1. cikkének második francia bekezdése „egységes támogatási rendszernek” nevezi. Erről szól az említett rendelet III. címe.
5. Az említett rendelet (32) preambulumbekezdése értelmében:
„A területpihentetés kínálatszabályozó szerepéből fakadó gazdasági előnyök fenntartása érdekében, erősítve annak az új támogatási rendszerben a környezetre gyakorolt kedvező hatásait, hatályban kell tartani a szántóterületek pihentetésére vonatkozó feltételeket.”
6. Ugyanezen rendelet 36. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„Az egységes támogatási rendszer keretében a támogatást a 3. fejezetben meghatározottak szerinti támogatási jogosultságokra fizetik, amelyeket a 44. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerinti, megegyező támogatható hektárszámmal kell alátámasztani.”
7. Az 1782/2003 rendelet 44. cikke (1) bekezdése és (2) bekezdésének első albekezdése értelmében:
„(1) Minden támogatási jogosultság, amely a támogatható hektárszámhoz kapcsolódik, feljogosít a támogatási jogosultság által megállapított összeg igénylésére.
(2) A »támogatható hektárszám« a mezőgazdasági üzem szántóföldből és állandó legelőből álló földterülete, kivéve az állandó kultúrák, erdők vagy nem mezőgazdasági tevékenység céljára használt területeket.”
8. Az említett rendelet 46. cikke (2) bekezdésének első albekezdése a következőképpen szól:
„Támogatási jogosultság eladás vagy bármely egyéb formában történő végleges átruházás útján ruházható át, földterülettel együtt vagy anélkül. Ezzel ellentétben, bérbeadás vagy más hasonló típusú ügylet csak abban az esetben engedhető meg, ha a támogatási jogosultság átruházását megfelelő támogatható hektárszám átruházása kíséri.”
9. Az 1782/2003 rendelet III. címében szerepel a 4. fejezet, amelynek 2. szakasza a „Területpihentetési támogatás iránti jogosultság” címet viseli. E rendelet 57. cikke értelmében, amennyiben az említett szakasz másként nem rendelkezik, az említett III. cím többi rendelkezése alkalmazandó e jogosultságokra.
10. Az 1782/2003 rendeletnek „A területpihentetési támogatás iránti jogosultság meghatározása” címet viselő 53. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1) E rendelet 37. és 43. cikkétől eltérve, amennyiben a mezőgazdasági termelő az 1251/1999/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében előírt kötelezettsége alapján a bázisidőszak során területpihentetés alá vonta a mezőgazdasági üzeméhez tartozó földterület egy részét, a kötelező területpihentetésre vonatkozó támogatás – VII. melléklet szerint kiszámított és kiigazított – hároméves átlagának összege, valamint a kötelező területpihentetés alá vont hektárok számának hároméves átlaga nem vehető figyelembe az e rendelet 43. cikkében említett jogosultságok meghatározása során.
(2) Az (1) bekezdésben említett esetben a mezőgazdasági termelő hektáronkénti jogosultságban (a továbbiakban: területpihentetési támogatás iránti jogosultság) részesül, amelynek kiszámítása úgy történik, hogy az (1) bekezdésben említett területpihentetési támogatás hároméves átlagának összegét elosztják a területpihentetés alá vont hektárok számának hároméves átlagával.
A területpihentetési támogatás iránti jogosultságok teljes száma megegyezik a kötelező területpihentetés alá vont hektárok számának átlagával.”
11. Az 1782/2003 rendeletnek „A területpihentetési támogatás iránti jogosultság felhasználása” címet viselő 54. cikke értelmében:
„(1) Minden területpihentetési támogatás iránti jogosultság, amely a területpihentetési támogatásra jogosult hektárszámhoz kapcsolódik, feljogosít a területpihentetési támogatás iránti jogosultság által meghatározott összeg igénylésére.
(2) A 44. cikk (2) bekezdésétől eltérve, a »területpihentetési támogatásra jogosult hektárszám« a mezőgazdasági üzem szántóföldből álló földterülete, kivéve a 2003. évi területalapú támogatás iránti kérelmekre előírt időpontban állandó kultúrák, erdők, illetve nem mezőgazdasági tevékenység céljára vagy állandó legelőként használt területeket. […]
[…]
(3) A mezőgazdasági termelő köteles kivonni a termelésből a területpihentetési támogatásra jogosult hektárszámnak megfelelő területet.
[…]
(5) A tagállamok a 144. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban megállapítandó feltételek mellett eltérhetnek e cikk (2) bekezdésének első albekezdésétől, amennyiben intézkedést hoznak annak megakadályozására, hogy jelentős mértékben növekedjen a területpihentetési támogatásra jogosult mezőgazdasági összterület.
(6) A 36. cikk (1) bekezdésétől és a 44. cikk (1) bekezdésétől eltérve, a területpihentetési támogatás iránti jogosultságot minden más jogosultságot megelőzően kell igényelni.
(7) A területpihentetési kötelezettség az átruházott területpihentetési támogatás iránti jogosultság tekintetében is fennmarad.”
12. Az említett rendelet „A pihentetett földterület hasznosítása” címet viselő 56. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„(1) A pihentetett földterületet jó mezőgazdasági és ökológiai állapotban kell tartani az 5. cikkben meghatározottak szerint.
Az 55. cikk sérelme nélkül, a pihentetett földterület nem használható mezőgazdasági célra és nem termeszthető rajta kereskedelmi célra szánt növény.”
13. Az 1782/2003 rendelet III. címének 5. fejezete tartalmazza a „Regionális végrehajtás” címet viselő 1. szakaszt, amely előírja, hogy a tagállamok regionális szinten is végrehajthatják az egységes támogatási rendszert.
14. E rendelet – az említett szakasz részét képező – 63. cikkének (1) és (2) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„(1) Az 59. cikk alkalmazása esetén az e szakasz alapján megállapított jogosultságok csak egyazon régión belül vagy olyan régiók között ruházhatók át, illetve használhatók fel, ahol azonosak a hektáronkénti jogosultságok.
(2) Az 59. cikk alkalmazása esetén, az 53. cikktől eltérve, az érintett régión belül működő mezőgazdasági termelők területpihentetési támogatásra jogosultak.
A területpihentetési támogatás iránti jogosultságok számának megállapítása úgy történik, hogy a mezőgazdasági termelő által az egységes támogatási rendszer alkalmazásának első évében bejelentett, az 54. cikk (2) bekezdése szerinti támogatható földterületet megszorozzák a területpihentetés arányával.
A területpihentetés arányának kiszámítása úgy történik, hogy a kötelező területpihentetés 10%‑os alaparányát megszorozzák a bázisidőszakban a VI. mellékletben említett, szántóföldi növényekre vonatkozó területalapú támogatásban részesült földterület és bázisidőszakban fennálló, az 54. cikk (2) bekezdése szerinti támogatható földterület adott régión belüli arányával.
A területpihentetési jogosultságok értéke a támogatási jogosultságoknak az 59. cikk (2) bekezdése, illetve az 59. cikk (3) bekezdésének első albekezdése szerint megállapított regionális értéke.
[…]”
A 796/2004 rendelet
15. A 796/2004 rendelet (59) preambulumbekezdése értelmében:
„[…] az 1782/2003/EK rendelet 54. cikkének (6) bekezdésével összhangban a területpihentetési támogatás iránti jogosultságot az összes többi jogosultság előtt kell aktiválni. Ebben az összefüggésben két helyzet tekintetében rendelkezéseket kell hozni. Először is, a területpihentetési támogatás iránti jogosultság aktiválása céljából pihentetett területként bejelentett, de az ellenőrzés szerint valójában nem pihentetett területet le kell vonni az egységes támogatási rendszer céljából bejelentett teljes területből, mint nem meghatározott területet. Másodszor, fiktív alapon ugyanez a helyzet áll elő az olyan területpihentetési támogatás iránti jogosultságoknak megfelelő terület tekintetében, amelyet nem aktiválnak, ha ugyanakkor az adott területre más jogosultságokat aktiválnak.”
16. A 796/2004 rendelet 2. cikkének 22. pontja értelmében:
„E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:
[…]
22. »meghatározott terület«: a támogatás odaítélésére vonatkozó szabályokban megállapított összes feltételnek megfelelő terület; az egységes támogatási rendszer esetében a bejelentett terület csak akkor tekinthető meghatározott területnek, ha ahhoz megfelelő számú támogatási jogosultság tartozik”.
17. A 796/2004 rendelet integrált igazgatási és ellenőrzési rendszerről szóló II. részének IV. címében tartalmazza az 1782/2003 rendeletben megállapított támogatások kiszámításának alapjára vonatkozó szabályokat, valamint a támogatáscsökkentéseket és kizárásokat.
18. Az említett rendelet 50. cikkének (4) bekezdése értelmében:
„Az 51. és 53. cikkel összhangban lévő támogatáscsökkentés és támogatás köréből való kizárás sérelme nélkül, az egységes támogatási rendszer keretében benyújtott támogatási kérelmek tekintetében az alábbiakat alkalmazzák a területpihentetési támogatások vonatkozásában, a 2. cikk 22. pontja szerinti »meghatározott terület« megállapítása céljából:
a) ha a mezőgazdasági termelő nem jelenti be a rendelkezésére álló teljes területet a területpihentetési támogatás aktiválása céljából, de ugyanakkor a megfelelő területre más jogosultságok aktiválását jelenti be, a területet, mint pihentetett területként bejelentett, és a 49. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett terménycsoport alkalmazása céljából meg nem határozott területnek tekintik;
b) ha a pihentetett területként bejelentett területről kiderül, hogy nem pihentetett terület, akkor a szóban forgó területet nem meghatározott területnek tekintik.”
19. A 796/2004 rendelet 51. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„Amennyiben egy terménycsoport tekintetében valamely területalapú támogatás céljából – kivéve az 1782/2003/EK rendelet 93., illetve 99. cikkében meghatározott, keményítőgyártásra szánt burgonyára, valamint vetőmagra vonatkozó támogatást – bejelentett terület meghaladja e rendelet 50. cikkének (3)–(5) bekezdésével összhangban meghatározott területet, a meghatározott terület alapján kiszámított támogatást a különbség kétszeresével csökkentik, ha ez a különbség 3%‑nál vagy 2 hektárnál nagyobb, de kisebb, mint a meghatározott terület 20%‑a.
Amennyiben a különbség meghaladja a meghatározott terület 20%‑át, az érintett terménycsoportra területalapú támogatás nem adható.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
20. 2006‑ban az Agrargut 12,10 (rész) támogatási jogosultsággal és 59,57 ( rész) területpihentetés-alapú támogatási jogosultsággal rendelkezett. Ezen túlmenően 11,90 hektár legelővel és 36,10 hektár szántófölddel rendelkezett.
21. Az Agrargut – a 2006. évre vonatkozó egységes támogatás megállapítása iránti kérelmében – 36,10 hektár nagyságú pihentetett földterületre, illetve 11,90 hektár nagyságú legelőre jelentett be területpihentetési támogatás iránti jogosultságot, illetve támogatás iránti jogosultságot.
22. Az Amt e kérelmet 2007. január 8‑i határozatával elutasította. 2007. augusztus 15‑i határozatával az Amt elutasította az Agrargut által az ezen elutasító határozattal szemben benyújtott ellentmondást is.
23. Az Amt úgy vélte, hogy az Agrargut – az 1782/2003 rendelet 54. cikkének (6) bekezdésében előírt kötelezettségnek megfelelően – köteles lett volna előbb területpihentetési támogatás iránti jogosultságait igényelni. Mivel az Agrargut nem igényelte az említett jogosultságok összességét, és egyidejűleg 11,90 ha területet is bejelentett támogatási jogosultságainak felhasználása céljából, az Amt úgy vélte, hogy ezt a területet a 796/2004 rendelet 50. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján pihentetett területként bejelentettnek, és nem az említett rendelet 2. cikkének 22. pontja szerinti meghatározott területnek kell tekinteni. Következésképpen az Amt a 796/2004 rendelet 51. cikkének (1) bekezdésében előírt szankciókat alkalmazta.
24. 2007. szeptember 19‑én az Agrargut az Amt elutasításról szóló 2007. augusztus 15‑i határozata ellen jogorvoslati kérelmet nyújtott be a Verwaltungsgericht Schwerinhez. Az Agrargut azzal érvel, hogy a területpihentetési támogatás iránti jogosultságok minden más jogosultságot megelőző igénylésének kötelezettsége csak az 1782/2003 rendelet 54. cikke szerinti, területpihentetési támogatásban részesíthető hektárszámra vonatkozik. Ez pedig a 796/2004 rendelet 50. cikke (4) bekezdése a) pontjának mind a szövegéből, mind pedig annak értelméből és céljából kitűnik.
25. Az Agrargut ezenfelül azzal érvel, hogy az 1782/2003 rendeletben és a 796/2004 rendeletben előírt szankciórendszer feltételezi a kérelmező vétkességét, amiről a jelen esetben nincs szó. Az Agrargut továbbá azzal érvel, hogy a szóban forgó rendelkezések nem elég világosak és érthetőek.
26. Az Amt úgy véli, hogy az 1782/2003 rendelet 54. cikkének (6) bekezdésében előírt kötelezettséget az említett rendelet (32) preambulumbekezdésének tükrében kell értelmezni. Ez többek között annak biztosítását teszi szükségessé, hogy a 2005‑ben nyújtott összes területpihentetési támogatás iránti jogosultságot felhasználják, valamint hogy a megfelelő területeket ennek megfelelően ténylegesen pihentessék. A 796/2004 rendelet 51. cikkében előírt szankció is ezt a célkitűzést szolgálja. Ily módon annak a mezőgazdasági termelőnek, aki több támogatási jogosultsággal rendelkezik, mint támogatásra jogosult hektárainak száma, az volna az érdeke, hogy az ehhez hasonló jogosultságokat átruházza, illetve hogy – ellenkező esetben – ezzel egyidejűleg más támogatási jogosultságokat ne jelentsen be.
27. A kérdést előterjesztő bíróság ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy a területpihentetési támogatás iránti jogosultságokat kizárólag a területpihentetési támogatásra jogosult területtel kapcsolatban lehet igényelni. A kérdést előterjesztő bíróság e tekintetben bizonytalan abban, hogy az a mezőgazdasági termelő, aki a rendelkezésére álló, területpihentetési támogatásra jogosult teljes területet bejelentette, ekként a 796/2004 rendelet 50. cikke (4) bekezdésének a) pontja szerinti, „a rendelkezésére álló teljes területet” jelentette‑e be.
28. Az említett bíróság egyebekben megjegyzi, hogy a 796/2004 rendelet 50. cikkének (4) bekezdésében szereplő rendelkezéseket a 796/2004 rendelet módosításáról szóló, 2006. december 22‑i 2025/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 384., 81. o.) tette egyértelművé. E körülmények között a kérdést előterjesztő bíróságban felmerült a kérdés, hogy – a bizalomvédelem elvére figyelemmel – az alapügyben felmerülthez hasonló jogvitában a 796/2004 rendelet 51. cikkében előírt szankciót ténylegesen alkalmazni kell‑e.
29. E körülmények között a Verwaltungsgericht Schwerin az eljárás felfüggesztéséről határozott, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjesztette a Bíróság elé:
„1) Tilos‑e valamely mezőgazdasági termelőnek az összes területpihentetés-alapú támogatási jogosultság aktiválása előtt aktiválni az állandólegelő-alapú támogatási jogosultságokat, még akkor is, ha nem áll rendelkezésére további, támogatásban részesíthető, pihentetésre alkalmas (szántó)terület?
2) Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén:
A 796/2004 rendelet 51. cikke szerinti szankciórendszer hatálya alá tartozik‑e az a mezőgazdasági termelő is, aki 2006. december 29‑e előtt (pihentetésre alkalmas terület hiányában) megsérti a területpihentetés-alapú támogatási jogosultságok teljes aktiválásának elsőbbségére vonatkozó kötelezettségét?”
A Bíróság álláspontja
Az első kérdésről
30. A kérdést előterjesztő bíróság első kérdésével lényegében azt kívánja megtudni, hogy az 1782/2003 rendelet 54. cikkének (6) bekezdését úgy kell‑e értelmezni, hogy valamely mezőgazdasági termelő csak akkor igényelheti a rendelkezésére álló támogatási jogosultságok alapján nyújtott támogatást – többek között a területpihentetési támogatásra nem jogosult területekkel összefüggésben –, ha előzetesen aktiválta területpihentetési támogatás iránti összes jogosultságát.
31. Előzetesen emlékeztetni kell arra, hogy az 1782/2003 rendelet 36. cikkének (1) bekezdése értelmében az egységes támogatási rendszer keretében a támogatást a „támogatási jogosultságokra” fizetik, amelyeket megegyező támogatható hektárszámmal kell alátámasztani.
32. Az 1782/2003 rendelet 54. cikkének (1) bekezdése előírja továbbá, hogy minden „területpihentetési támogatás iránti jogosultság”, amely a területpihentetési támogatásra jogosult hektárszámhoz kapcsolódik, feljogosít a területpihentetési támogatás iránti jogosultság által meghatározott összeg igénylésére. Az említett cikk (2) bekezdése pontosítja, hogy mit kell „területpihentetési támogatásra jogosult hektárszám” alatt érteni. Ez a mezőgazdasági üzem szántóföldből álló teljes földterülete, kivéve a 2003. évi területalapú támogatás iránti kérelmekre előírt időpontban állandó kultúrák, erdők, illetve nem mezőgazdasági tevékenység céljára vagy állandó legelőként használt területeket.
33. Ily módon területpihentetési támogatás iránti jogosultság felhasználása céljából csak a szántóföldből álló mezőgazdasági földterület jelenthető be. Ezzel szemben az 1782/2003 rendelet 44. cikke (1) bekezdésének összefüggésében értelmezett (2) bekezdésével összhangban a támogatási jogosultságokat aktiválni lehet a szántóföldből, illetve állandó legelőből álló teljes mezőgazdasági területtel összefüggésben, az állandó kultúrák, erdők vagy nem mezőgazdasági tevékenység céljára használt területek kivételével.
34. E körülmények között a kérdést előterjesztő bíróság felveti az 1782/2003 rendelet 54. cikkének (6) bekezdésében szereplő kötelezettség terjedelmének kérdését, különösen abban az esetben, ha az érintett mezőgazdasági termelő több területpihentetési támogatás iránti jogosultsággal rendelkezik, mint területpihentetési támogatásra jogosult hektárainak száma.
35. Az említett bíróságban különösen az a kérdés merült fel, hogy az a kötelezettség, amelynek értelmében a területpihentetési támogatás iránti jogosultságokat minden más jogosultságot megelőzően kell igényelni, abszolút jellegű‑e, oly módon, hogy az az érintett mezőgazdasági termelő rendelkezésére álló teljes területre vonatkozik, vagy pedig az ehhez hasonló kötelezettség csupán viszonylagos jellegű, oly módon, hogy az csak a területpihentetési támogatásra jogosult területekre vonatkozik.
36. E második esetben a mezőgazdasági termelő akkor teljesíti az 1782/2003 rendelet 54. cikkének (6) bekezdésében szereplő kötelezettséget, ha területpihentetési támogatás iránti jogosultságainak felhasználása céljából a rendelkezésére álló, a területpihentetési támogatásra jogosult teljes területet bejelentette, még akkor is, ha a területpihentetési támogatás iránti jogosultságainak egy része felhasználatlan marad.
37. Ezzel szemben az első esetben nem igényelheti az 1782/2003 rendelet III. címének 3. fejezete szerinti egyik „támogatási jogosultságot” sem az a mezőgazdasági termelő, aki – ahogyan az alapeljárásban – több területpihentetési támogatás iránti jogosultsággal rendelkezik, mint területpihentetési támogatásra jogosult hektárainak száma. Ha az érintett mezőgazdasági termelő részesülni kíván az e támogatási jogosultságok alapján nyújtott támogatásban, akkor területpihentetési támogatás iránti jogosultságainak egy részét ezt megelőzően át kell ruháznia, illetve területpihentetési támogatásra jogosult területeket kell szereznie azért, hogy támogatásra jogosult hektárainak és területpihentetési támogatás iránti jogosultságainak száma megegyezzen.
38. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy önmagában az 1782/2003 rendelet 54. cikke (6) bekezdésének megfogalmazása nem teszi lehetővé a kérdést előterjesztő bíróság által feltett kérdés megválaszolását.
39. Az 1782/2003 rendelet rendszeréből és célkitűzéseiből azonban kitűnik, hogy az említett rendelet 54. cikkének (6) bekezdésében előírt kötelezettség a jelen ítélet 35. pontjában meghatározott értelemben vett abszolút jelleggel bír.
40. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az említett rendelet egyik célkitűzése – amint azt annak (32) preambulumbekezdése kimondja – a területpihentetés kínálatszabályozó szerepéből fakadó gazdasági előnyök fenntartása érdekében, erősítve annak a környezetre gyakorolt kedvező hatásait, hatályban kell tartani a szántóterületek pihentetésére vonatkozó feltételeket. E célból az uniós jogalkotó a mezőgazdasági területek pihentetésének biztosítását célzó számos intézkedést írt elő.
41. Az 1782/2003 rendelet 53. cikkében és 63. cikkének (2) bekezdésében többek között az szerepel, hogy a mezőgazdasági termelőket területpihentetési támogatás iránti jogosultságban kell részesíteni azzal a céllal, hogy pénzügyi támogatások révén ösztönözzék őket arra, hogy a rendelkezésükre álló terület egy részét pihentetés alá vonják. Annak a mezőgazdasági termelőnek ugyanis, aki területpihentetési támogatásban kíván részesülni, egységes támogatás megállapítása iránti kérelmében az általa igényelt területpihentetési támogatás iránti jogosultságoknak megfelelő számú területpihentetési támogatásra jogosult hektárszámot kell bejelentenie, ugyanezen rendelet 54. cikkének (3) bekezdésével összhangban pedig az említett területeket ténylegesen pihentetés alá kell vonni.
42. Ezenfelül a mennyiségét tekintve a területpihentetési támogatás iránti, már meglévő összes jogosultságnak megfelelő, területpihentetés alá vonásra szánt teljes terület tényleges pihentetésének biztosítása érdekében, az 1782/2003 rendelet 54. cikkének (6) bekezdése arra kötelezi a mezőgazdasági termelőket, hogy területpihentetési támogatás iránti jogosultságaikat minden más jogot megelőzően igényeljék. Ezt a kötelezettséget a 796/2004 rendelet 50. cikkének (4) bekezdésében és 51. cikkének (1) bekezdésében előírt szankciórendszer kíséri. Amint ez utóbbi rendelet (59) preambulumbekezdése kimondja, a területpihentetési támogatás iránti jogosultságoknak megfelelő, nem aktivált területeket nem meghatározott területnek tekintik akkor, ha ugyanakkor az adott területre más jogosultságokat aktiválnak.
43. Az 1782/2003 rendelet 54. cikke (6) bekezdése hatékony érvényesülésének megőrzése érdekében azonban alapvető fontosságú, hogy a területpihentetési támogatás iránti jogosultságokat minden más jogot megelőzően aktiválják, függetlenül attól, hogy azok területpihentetési támogatásra jogosult területeken alapulnak vagy sem. Ellenkező esetben ugyanis a mezőgazdasági földterületek tényleges pihentetése veszélybe kerülne, amennyiben a területpihentetési támogatás iránti jogosultságok egy része felhasználatlan maradna akár azért, mert bizonyos mezőgazdasági termelők területpihentetési támogatásra jogosult területeik egy részét átruházták, akár azért, mert átruházás révén – az említett rendelet 57. cikkével összefüggésben értelmezett 46. cikkével összhangban, illetve az egységes támogatási rendszer regionális alkalmazása esetében ugyanezen rendelet 63. cikkének (1) bekezdésével összhangban – az ezekhez kapcsolódó földterületek nélkül részesültek területpihentetési támogatás iránti jogosultságokban.
44. Ebből következően az első kérdésre azt a választ kell adni, hogy az 1782/2003 rendelet 54. cikkének (6) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy valamely mezőgazdasági termelő csak akkor igényelhet a rendelkezésére álló támogatási jogosultságok alapján nyújtott támogatást – többek között a területpihentetési támogatásra nem jogosult területekkel összefüggésben –, ha előzetesen aktiválta területpihentetési támogatás iránti összes jogosultságát.
A második kérdésről
45. A kérdést előterjesztő bíróság második kérdésével azt kívánja megtudni, hogy a 796/2004 rendelet 50. cikkének (4) bekezdésével összefüggésében értelmezett 51. cikkét úgy kell‑e értelmezni, hogy az említett 51. cikk (1) bekezdésében előírt szankciót alkalmazni kell arra a mezőgazdasági termelőre, aki – jóllehet nem aktiválta területpihentetési támogatás iránti összes jogosultságát – aktiválta az állandólegelő-alapú támogatási jogosultságokat, többek között akkor, ha nem rendelkezett a területpihentetési támogatás iránti összes jogosultságának igényléséhez elegendő számú, területpihentetési támogatásra jogosult hektárral.
46.
Amint az a 796/2004 rendelet (59) preambulumbekezdéséből kitűnik, az említett rendelet 50. cikkének (4) bekezdésével összefüggésben értelmezett 51. cikkének (1) bekezdése az azon mezőgazdasági termelőkre alkalmazandó szankciórendszert hoz létre, akik az 1782/2003 rendelet 54. cikke (6) bekezdésének megsértésével anélkül igényelnek támogatási jogosultságokat – többek között a területpihentetési támogatásra nem jogosult területekkel összefüggésben –, hogy előzetesen aktiválták volna területpihentetési támogatás iránti összes jogosultságukat.
47. Ebből az következik, hogy a 796/2004 rendelet 51. cikkének (1) bekezdésében előírt szankciókat főszabály szerint alkalmazni kell arra a mezőgazdasági termelőre, aki – ahogyan az alapeljárásban – nem aktiválta területpihentetési támogatás iránti összes jogosultságát, annak ellenére, hogy nem rendelkezett a területpihentetési támogatás iránti összes jogosultságának igényléséhez elegendő számú, területpihentetési támogatásra jogosult hektárral.
48. Amint azonban arra a kérdést előterjesztő bíróság rámutatott, meg kell állapítani, hogy a 796/2004 rendelet 50. cikke (4) bekezdése a) pontjának megfogalmazása nem egyértelmű. E rendelkezés egyértelműségének hiánya különösen az e rendelkezés megfogalmazásában a „megfelelő” melléknév elhelyezkedésének tudható be, amely bizonyos fokú zavart kelt az ilyennek minősített területet illetően.
49. Az egyértelműségnek ezt a hiányát egyébként az uniós jogalkotó a 2025/2006 rendelet elfogadásakor kifejezetten elismerte.
50. A 2025/2006 rendelet (5) preambulumbekezdése ugyanis – miután emlékeztet arra, hogy az 1782/2003/EK rendelet 54. cikkének (6) bekezdése előírja, hogy a területpihentetési támogatás iránti jogosultságot minden más jogosultságot megelőzően kell igényelni – kimondja, hogy „[a]nnak biztosítása érdekében, hogy egyenlő elbánásban részesüljenek azok a mezőgazdasági termelők, akiknek nem áll rendelkezésére a teljes szükséges pihentetett terület minden területpihentetési támogatás iránti jogosultságuk igényléséhez, tisztázni kell a 796/2004 […] rendelet 50. cikkének (4) bekezdésében foglalt rendelkezéseket”. Ennek céljából a 796/2004 rendelet 50. cikke (4) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lépett:
„ha a mezőgazdasági termelő nem jelenti be a rendelkezésre álló teljes területet a területpihentetési támogatás iránti jogosultság aktiválása céljából, de ugyanakkor egy területre más jogosultságok aktiválását jelenti be, egy, a be nem jelentett területpihentetési támogatás iránti jogosultságnak megfelelő területet pihentetett területként bejelentett területnek kell tekinteni”.
51. Márpedig az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a jogbiztonság elve megköveteli, hogy az uniós szabályozás tegye lehetővé az érdekeltek számára az ez alapján őket terhelő kötelezettség terjedelmének pontos ismeretét. A jogalanyoknak ugyanis képeseknek kell lenniük arra, hogy egyértelműen megismerhessék jogaikat és kötelezettségeiket, és ezeknek megfelelően járjanak el (lásd különösen a C‑582/08. sz., Bizottság kontra Egyesült Királyság ügyben 2010. július 15‑én hozott ítélet [az EBHT‑ban még nem tették közzé] 49. pontját és a C‑152/09. sz. Grootes‑ügyben 2010. november 11‑én hozott ítélet [az EBHT‑ban még nem tették közzé] 43. pontját).
52. E körülmények között és a jelen ítélet 38. pontjában említett megfontolásra tekintettel, a 796/2004 rendelet 51. cikkének (1) bekezdésében előírt szankciót a jelen ítélet 47. pontjában leírtakhoz hasonló körülmények esetén nem kell alkalmazni.
53. A fenti megfontolásokból következik, hogy a 796/2004 rendelet 50. cikkének (4) bekezdésével összefüggésében értelmezett 51. cikkét úgy kell értelmezni, hogy – a jogbiztonság elvére tekintettel – az említett 51. cikk (1) bekezdésében előírt szankciót nem kell alkalmazni arra a mezőgazdasági termelőre, aki – jóllehet nem aktiválta területpihentetési támogatás iránti összes jogosultságát, mert nem rendelkezett elegendő számú, területpihentetési támogatásra jogosult hektárral – aktiválta az állandólegelő-alapú támogatási jogosultságokat.
A költségekről
54. Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
Rendelkező rész
A fenti indokok alapján, a Bíróság (első tanács) a következőképpen határozott:
1) A 319/2006/EK tanácsi rendelettel módosított, a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. szeptember 29‑i 1782/2003/EK tanácsi rendelet 54. cikkének (6) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy valamely mezőgazdasági termelő csak akkor igényelhet a rendelkezésére álló támogatási jogosultságok alapján nyújtott támogatást – többek között a területpihentetési támogatásra nem jogosult területekkel összefüggésben –, ha előzetesen aktiválta területpihentetési támogatás iránti összes jogosultságát.
2) A 2006. április 27‑i 659/2006/EK bizottsági rendelettel módosított, az 1782/2003/EK tanácsi rendelet által előírt kölcsönös megfeleltetés, moduláció, valamint integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 21‑i 796/2004/EK bizottsági rendelet 50. cikkének (4) bekezdésével összefüggésében értelmezett 51. cikkét úgy kell értelmezni, hogy – a jogbiztonság elvére tekintettel – az említett 51. cikk (1) bekezdésében előírt szankciót nem kell alkalmazni arra a mezőgazdasági termelőre, aki – jóllehet nem aktiválta területpihentetési támogatás iránti összes jogosultságát, mert nem rendelkezett elegendő számú, területpihentetési támogatásra jogosult hektárral – aktiválta az állandólegelő-alapú támogatási jogosultságokat.