62022CJ0351_RES
C‑351/22. sz. ügy
Neves 77 Solutions SRL
kontra
Agenția Națională de Administrare Fiscală, Direcţia Generală Antifraudă Fiscală
(a Tribunalul București [Románia] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
A Bíróság ítélete (nagytanács), 2024. szeptember 10.
„Előzetes döntéshozatal – Közös kül‑ és biztonságpolitika (KKBP) – Az Oroszországi Föderáció ukrajnai helyzetet destabilizáló intézkedései miatt hozott korlátozó intézkedések – 2014/512/KKBP határozat – A 2. cikk (2) bekezdésének a) pontja – A Bíróság hatásköre – Az EUSZ 24. cikk (1) bekezdése második albekezdésének utolsó mondata – EUMSZ 275. cikk – EUMSZ 215. cikk – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikke – A tulajdonhoz való jog – A jogbiztonság és a büntetések törvényességének elve – Katonai felszerelésekkel kapcsolatos brókertevékenység – Ilyen tevékenység folytatására vonatkozó tilalom – Az illetékes nemzeti hatóságok értesítésének hiánya – Szabálysértés – Bírság – A tiltott ügylet ellenértékeként kapott összegek automatikus elkobzása”
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Az ukrajnai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – Katonai felszerelésekkel kapcsolatos brókertevékenység folytatására vonatkozó tilalom – A jogszerűség bírósági felülvizsgálata – Terjedelem – Nem egyedi korlátozó intézkedésre vonatkozó általános hatályú rendelkezés
(EUMSZ 275. cikk, (2) bekezdés; a 2015/659/KKBP határozattal módosított 2014/512/KKBP tanácsi határozat; 2. cikk, (2) bekezdés, a) pont; 833/2014 tanácsi rendelet)
(lásd: 37., 39. pont)
Előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések – A Bíróság hatásköre – Valamely határozat egy vagy több harmadik országgal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok részben vagy egészben történő megszakítását vagy korlátozását előíró általános hatályú rendelkezéseinek az értelmezése – Terjedelem – Az említett határozat érvényesülésének biztosításához szükséges intézkedések sorába tartozó rendelkezések – A Tanács általi végrehajtás hiánya – Harmadik személlyel szemben hozott nemzeti szankciós intézkedések alapjául szolgáló rendelkezések – Bennfoglaltság
(EUSZ 2., EUSZ 19., EUSZ 21., EUSZ 24. és EUSZ 40. cikk; EUMSZ 215. cikk, (1) bekezdés, és EUMSZ 267. cikk; a 2014/659/KKBP határozattal módosított 2014/512/KKBP tanácsi határozat, 2. cikk, (2) bekezdés, a) pont)
(lásd: 44–53., 56., 57., 60., 61. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Az ukrajnai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – Hatály – Katonai felszerelésekkel kapcsolatos brókertevékenység folytatására vonatkozó tilalom– Bennfoglaltság – Felszerelések, amelyeket soha nem importáltak valamely tagállam területére – Hatás hiánya
(A 2014/659/KKBP határozattal módosított 2014/512/KKBP tanácsi határozat, 2. cikk, (2) bekezdés, a) pont)
(lásd: 64., 65., 71. pont és a rendelkező rész 1. pontja)
Alapvető jogok – Alapjogi Charta – A tulajdonhoz való jog – Terjedelem
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 17. cikk, (1) bekezdés, és 52. cikk, (3) bekezdés)
(lásd: 82–84. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Az ukrajnai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – Katonai felszerelésekkel kapcsolatos brókertevékenység folytatására vonatkozó tilalom – A tilalom megsértése – Az illetékes nemzeti hatóságok e tevékenységről való értesítésének hiánya – Az említett ügyletből eredő teljes bevétel automatikus elkobzása – Megengedhetőség – Feltételek
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 17. cikk, (1) bekezdés, és 52. cikk, (1) bekezdés; 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspont, 12. cikk; a 2014/659/KKBP határozattal módosított 2014/512/KKBP tanácsi határozat, 2. cikk, (2) bekezdés, a) pont)
(lásd: 87–95., 101., 107. pont és a rendelkező rész 2. pontja)
Összefoglalás
A Tribunalul București (bukaresti törvényszék, Románia) előzetes döntéshozatal iránti kérelme alapján eljárva a Bíróság pontosítja a közös kül‑ és biztonságpolitika (KKBP) (
1
) területén fennálló hatásköre korlátainak terjedelmét. Egyebek mellett a katonai felszerelésekkel kapcsolatos brókertevékenység folytatására vonatkozó, az Európai Unió Tanácsa által az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt elfogadott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP határozat (
2
) 2. cikke (2) bekezdésének a) pontjában előírt tilalom hatályáról határoz.
A Neves 77 Solutions SRL román társaság (a továbbiakban: Neves) fő tevékenysége a légi közlekedés területén termékek értékesítésével kapcsolatos brókertevékenység.
2019‑ben a Neves szerződést kötött az SFTE Spetstechnoexport ukrán társasággal (a továbbiakban: SFTE) 32 darab, az Egyesült Arab Emírségekbe szállítandó rádióállomás tulajdonjogának átruházására. Miután a Neves egy portugál társaságtól megvásárolta e rádióállomásokat, amelyek közül 20 darabot Oroszországban gyártottak és az Egyesült Arab Emírségekbe exportáltak, azokat az SFTE kérésére átadta egy indiai társaságnak.
A román adóhatóság, mivel többek között úgy ítélte meg, hogy e brókerügylet sérti a 2014/512 határozat 2. cikke (2) bekezdésének a) pontját, 2020‑ban szabálysértési jegyzőkönyvet vett fel, amelyben bírságot szabott ki a Nevesszel szemben, és elkobozta az ezen ügylet ellentételeként kapott összegeket.
A Neves az említett jegyzőkönyv megsemmisítése iránt keresetet nyújtott be a Judecătoria Sectorului 1 București (bukaresti 1. kerületi helyi bíróság, Románia) elé, amely e keresetet elutasította. A Neves ezt követően fellebbezést nyújtott be ezen ítélettel szemben a kérdést előterjesztő bíróság, a bukaresti törvényszék előtt.
A Bíróság álláspontja
A Bíróságnak a 2014/512 határozat 2. cikke (2) bekezdése a) pontjának értelmezésére vonatkozó hatáskörét illetően a Bíróság mindenekelőtt megállapítja, hogy e rendelkezés nemzeti szankciós intézkedések alapjául szolgáló általános hatályú rendelkezést vezet be. Noha a Bíróság hatásköre egyáltalán nem korlátozott az EUMSZ 215. cikk alapján elfogadott olyan rendelet esetében, amely az Uniónak a KKBP‑vel összefüggésben kialakított álláspontjait érvényesíti, a brókertevékenység folytatásának az e 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában előírt tilalmát az alapügy tényállásának időpontjában nem hajtották végre rendeletben.
Mindazonáltal először is az EUSZ 40. cikk első bekezdése betartásának ellenőrzése (
3
) keretében a Bíróság feladata különösen annak biztosítása, hogy az EUMSZ 215. cikk végrehajtását illetően a Tanács ne kerülhesse meg a Bíróság hatáskörét az e cikk alapján elfogadott rendeletekkel kapcsolatban. E tekintetben az EUMSZ 215. cikk (1) bekezdésének egyértelmű megfogalmazásából az következik, hogy a Tanácsnak kell elfogadnia a szükséges intézkedéseket az olyan KKBP határozat érvényesülésének biztosítása céljából, amely egy harmadik országgal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok megszakítására vagy korlátozására vonatkozó uniós álláspontot érvényesít. Ezen intézmény tehát az e bekezdés hatálya alá tartozó helyzetben mérlegelést nem engedő hatáskörben jár el.
Másodszor, valamely, az EUMSZ 215. cikk (1) bekezdése alapján elfogadott rendelettel kapcsolatos előzetes döntéshozatal iránti kérelem Bírósághoz való benyújtásának a Szerződések által előírt lehetőségét valamennyi olyan rendelkezés tekintetében biztosítani kell, amelyet a Tanácsnak ilyen rendeletbe kellett volna foglalnia, és amely egy harmadik személyekkel szemben hozott nemzeti szankciós intézkedés alapjául szolgál. Ez az értelmezés nemcsak az uniós jog nemzeti bíróságok általi egységes alkalmazásának biztosítását teszi lehetővé, hanem az uniós jog által előírt bírói jogvédelem rendszerének koherenciáját is. Az előzetes döntéshozatali eljárás (
4
) ugyanis, amely az Unió bírósági rendszerének sarokkövét alkotja, alapvető módon hozzájárul a jogállamiság értékének megőrzéséhez, amelyen az Unió alapul. (
5
)
Így a Bíróság hatáskörrel rendelkezik valamely, nemzeti szankciós intézkedés alapjául szolgáló általános hatályú korlátozó intézkedés értelmezésére abban az esetben, ha a Tanácsnak egy, az EUMSZ 215. cikk alapján elfogadott rendeletben végre kellett volna hajtania ezt az intézkedést. Márpedig a jelen ügy tárgyát képező brókertevékenységek folytatásának tilalma a gazdasági szereplők azon képességének korlátozására irányul, hogy az EUM‑Szerződés hatálya alá tartozó ügyleteket végezzenek. (
6
) Ezen intézkedés csak akkor hajtható végre uniós szinten, ha azt ilyen rendelet elfogadása követi, és a 2014/512 határozat érvényesülésének uniós szintű biztosításához szükséges intézkedések közé tartozik, amelyeket a Tanácsnak a 833/2014 rendeletben kellett volna végrehajtania.
Ennélfogva a Bíróság hatáskörrel rendelkezik az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések megválaszolására.
Az ügy érdemét tekintve a Bíróság először is megállapítja, hogy a brókertevékenység folytatásának a 2014/512 határozat 2. cikke (2) bekezdésének a) pontjában előírt tilalma alkalmazandó abban az esetben is, ha az érintett brókerügylet tárgyát képező katonai felszereléseket soha nem importálták valamely tagállam területére.
Másodszor, a Bíróság kiemeli, hogy az említett rendelkezéssel, az Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: Charta) 17. cikkében rögzített tulajdonhoz való jog, valamint a jogbiztonság és a büntetések törvényessége elvének fényében értelmezve, nem ellentétes az e 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett brókerügylet folytatására vonatkozó tilalom és az ezen ügyletről való értesítésre vonatkozó kötelezettség megszegésének az illetékes nemzeti hatóságok által történt megállapítását követően, az ezen ügyletből eredő teljes bevétel elkobzására automatikusan irányuló nemzeti intézkedés.
A tulajdonhoz való joggal kapcsolatban a Bíróság mindenekelőtt az Emberi Jogok Európai Bíróságának (a továbbiakban: EJEB) ítélkezési gyakorlatát idézi fel, amely szerint a jogsértésből vagy jogellenes tevékenységből származó jövedelemre, illetve jogsértés elkövetéséhez használt, nem valamely jóhiszemű harmadik félhez tartozó eszközre vonatkozó elkobzási intézkedések általános jelleggel a tulajdon használatára vonatkozó szabályozás hatálya alá tartoznak, még akkor is, ha éppen jellegüknél fogva megfosztanak valamely személyt a tulajdonától. (
7
)
A jelen ügyben úgy tűnik, hogy a tulajdonhoz való jog gyakorlásának e korlátozása tiszteletben tartja az arányosság elvét, következésképpen igazolható a Charta 52. cikkének (1) bekezdésében előírt feltételekre tekintettel, aminek vizsgálata mindazonáltal a kérdést előterjesztő bíróság feladata. E korlátozást ugyanis törvény írja elő, (
8
) és az tiszteletben tartja a tulajdonhoz való jog lényeges tartalmát, mivel a tulajdon használatára vonatkozó, a Charta 17. cikke (1) bekezdésének harmadik mondata szerinti szabályozás körébe tartozik, és nem jár az e 17. cikk (1) bekezdésének második mondata szerinti tulajdontól való megfosztással. Ezenkívül ez az intézkedés megfelel az Unió által elismert általános érdekű célkitűzéseknek.
Ami az arányosság elvét illeti, a tiltott brókerügyletből származó bevétel teljes ellenértékének elkobzása szükségesnek tűnik ahhoz, hogy ténylegesen és hatékonyan visszatartsa a gazdasági szereplőket a katonai felszerelésekkel kapcsolatos brókertevékenység folytatására vonatkozó tilalom megsértésétől. Az elkobzási intézkedés automatikus alkalmazására ugyancsak szükség van a szankció teljes hatékonyságának biztosítása érdekében Mindazonáltal az EJEB ítélkezési gyakorlata szerint abban az esetben, ha az elkobzást elrendelő szankciót a büntetőjogi felelősséget megállapító ítélettől függetlenül szabják ki, fontos, hogy az eljárás egészében lehetőséget adjon az érintettnek arra, hogy mind az e szankciót kiszabó nemzeti hatóságok, mind pedig az e hatóságok határozataival szemben benyújtott keresetet elbíráló bíróságok előtt védekezzen annak érdekében, hogy e hatóságok elvégezhessék a különböző fennálló érdekek átfogó vizsgálatát. (
9
)
(
1
)	E korlátozásokat az EUSZ 24. cikk (1) bekezdése és az EUMSZ 275. cikk (1) bekezdése tartalmazza.
(
2
)	A 2014. szeptember 8‑i 2014/659/KKBP tanácsi határozattal (HL 2014. L 271., 54. o.) módosított, az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2014. július 31‑i 2014/512/KKBP tanácsi határozat (HL 2014. L 229., 13. o.).
(
3
)	Az EUSZ 40. cikk (1) bekezdése értelmében a KKBP végrehajtása nem sérti az EUM‑Szerződés 3–6. cikkében felsorolt uniós hatáskörök gyakorlására vonatkozóan a Szerződésekben az intézmények részére előírt eljárások alkalmazását és az intézmények erre vonatkozó hatásköreinek terjedelmét.
(
4
)	Az előzetes döntéshozatali eljárást az EUSZ 19. cikk (3) bekezdésének b) pontja és az EUMSZ 267. cikk írja elő.
(
5
)	Lásd az EUSZ 2. cikket, valamint az EUSZ 21. cikket, amelyre visszautal a KKBP‑re vonatkozó EUSZ 23. cikk.
(
6
)	A 2014/512 határozat 2. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett fegyverek, katonai felszerelések és szolgáltatások kereskedelme az EUMSZ 114. és EUMSZ 207. cikk értelmében e hatály alá tartozik.
(
7
)	Lásd többek között: EJEB, 1986. október 24., Burden kontra Egyesült Királyság (CE:ECHR:1986:0429JUD001337805, 51. §). EJEB, 2015. május 12., Gogitidze és társai kontra Grúzia, CE:ECHR:2015:0512JUD 003686205, 94. §; EJEB, 2020. október 15., Karapetyan kontra Grúzia, CE:ECHR:2020:1015JUD 006123312, 32. §.
(
8
)	Ez az intézkedés a 2008. december 4‑i Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 202/2008 privind punerea în aplicare a sancțiunilor internaționalén (a nemzetközi szankciók alkalmazásáról szóló 202/2008. sz. sürgősségi kormányrendelet; Monitorul Oficial al României, I. rész, 2008. december 8‑i 825. szám), valamint a 2008/944 közös álláspont 12. cikkében említett, Romániát illetően a 156/2018 és 901/2019 rendeletben megállapított nemzeti katonai technológia‑ és felszerelési jegyzéken alapul.
(
9
)	Lásd ebben az értelemben: EJEB, 2020. október 15., Karapetyan kontra Grúzia ítélet (CE:ECHR:2020:1015JUD006123312, 35. §).