62021TJ0524
BENDROJO TEISMO (aštuntoji kolegija) SPRENDIMAS
2022 m. spalio 12 d. (
*1
)
„Galimybė susipažinti su dokumentais – Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 – Komisijos susirašinėjimas su bendrove AstraZeneca ir Vokietijos valdžios institucijomis dėl vakcinos nuo COVID‑19 kiekio ir pristatymo terminų – Su teismo proceso apsauga susijusi išimtis – Dokumentai, pateikti teismo procese, kuris sprendimo neleisti su jais susipažinti priėmimo momentu buvo baigtas – Su asmens privataus gyvenimo ir neliečiamumo apsauga susijusi išimtis – Su trečiojo asmens komercinių interesų apsauga susijusi išimtis“
Byloje T‑524/21
Hans-Wilhelm Saure, gyvenantis Berlyne (Vokietija), atstovaujamas advokato C. Partsch,
ieškovas,
prieš
Europos Komisiją, atstovaujamą G. Gattinara, K. Herrmann ir A. Spina,
atsakovę,
BENDRASIS TEISMAS (aštuntoji kolegija),
kurį pasitarimo metu sudarė pirmininkas J. Svenningsen (pranešėjas), teisėjai C. Mac Eochaidh ir J. Laitenberger,
posėdžio sekretorė S. Jund, administratorė,
atsižvelgęs į rašytinę proceso dalį,
įvykus 2022 m. liepos 12 d. posėdžiui,
priima šį
Sprendimą (
1
)
1
SESV 263 straipsniu grindžiamu ieškiniu ieškovas Hans-Wilhelm Saure prašo panaikinti, pirma, 2021 m. liepos 13 d. Komisijos sprendimą C(2021) 5327 final, kuriuo atmesta kartotinė paraiška leisti susipažinti su tam tikrais dokumentais (toliau – pirmasis ginčijamas sprendimas), ir, antra, 2022 m. vasario 7 d. Komisijos sprendimą C(2022) 870 final, kuriuo atsisakyta leisti susipažinti su tam tikrais dokumentais (toliau – antrasis ginčijamas sprendimas).
Ginčo aplinkybės
2
Ieškovas yra Vokietijos dienraštyje Bild dirbantis žurnalistas.
3
2021 m. sausio 29 d. raštu jis, remdamasis 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001, p. 43; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 1 sk., 3 t., p. 331), paprašė Europos Komisijos leisti susipažinti su visų raštų, kuriais nuo 2020 m. balandžio 1 d. Komisija pasikeitė, pirma, su bendrove AstraZeneca plc arba jos patronuojamosiomis bendrovėmis ir, antra, su Vokietijos Federacinės Respublikos federalinė kanceliarija arba šios valstybės federaline sveikatos ministerija dėl bendrovės AstraZeneca plc arba šios patronuojamųjų įmonių ir kurie susiję, be kita ko, su nurodytos bendrovės siūlytos vakcinos nuo Covid‑19 kiekiais ir pristatymo terminais, kopijomis. 2021 m. vasario 1 d. šis prašymas buvo įregistruotas numeriu GESTDEM 2021/0550.
4
2021 m. kovo 16 d., negavęs jokio Komisijos atsakymo per Reglamento Nr. 1049/2001 7 straipsnio 1 dalyje numatytą terminą, pratęstą pagal šio straipsnio 3 dalį, ieškovas jai pateikė kartotinę paraišką.
5
Tą pačią dieną Komisijos tarnybos patvirtino gavusios šią kartotinę paraišką. Tų pačių metų balandžio 9 d., t. y. pasibaigus šios paraiškos nagrinėjimo terminui, šios tarnybos pranešė ieškovui, kad prašymas dar nagrinėjamas ir kad nagrinėjimo terminas pratęstas iki balandžio 30 d., t. y. kol praeis Reglamento Nr. 1049/2001 8 straipsnio 2 dalyje numatytos papildomos 15 darbo dienų.
6
2021 m. balandžio 23 d. Europos Sąjunga, atstovaujama Komisijos, pradėjo procesą Tribunal de première instance francophone de Bruxelles (prancūzų kalba bylas nagrinėjantis Briuselio pirmosios instancijos teismas, Belgija) prieš bendrovę AstraZeneca dėl su ja sudarytos išankstinio pirkimo sutarties vykdymo.
7
2021 m. balandžio 30 d. Komisijos tarnybos dar kartą informavo ieškovą, kad į kartotinę paraišką negali būti atsakyta per nustatytą terminą, ir pranešė dedančios visas pastangas, kad kuo greičiau pateiktų atsakymą. Nurodytą dieną nepateikus atsakymo į kartotinę paraišką, pagal Reglamento Nr. 1049/2001 8 straipsnio 3 dalį atsirado implicitinis sprendimas neleisti susipažinti su prašomais dokumentais, dėl jo ieškovas pareiškė ieškinį dėl panaikinimo, įregistruotą numeriu T‑232/21; ieškinys buvo atmestas 2022 m. kovo 18 d. Nutartimi Saure / Komisija (T‑232/21, nepaskelbta Rink., EU:T:2022:165).
8
2021 m. birželio 18 d. nutartimi laikinąsias apsaugos priemones taikantis teisėjas byloje tarp Sąjungos ir bendrovės AstraZeneca įpareigojo pastarąją pristatyti Sąjungos valstybėms narėms 50 mln. papildomų vakcinos dozių laikantis privalomojo grafiko, o neįvykdžiusi šio įpareigojimo ji turėtų mokėti periodinę baudą.
9
2021 m. liepos 13 d. Komisijos Generalinis sekretorius, atsakydamas į 2021 m. kovo 16 d. kartotinę paraišką, priėmė pirmąjį ginčijamą sprendimą. Konkrečiai kalbant, šiame sprendime buvo identifikuoti įvairūs dokumentai ir nurodyta, kad turi būti atsisakyta leisti su jais susipažinti, nes jiems taikoma su teismo proceso apsauga susijusi išimtis, numatyta Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 2 dalies antroje įtraukoje, atsižvelgiant į tai, kad toks procesas dar vyko Tribunal de première instance francophone de Bruxelles (prancūzų kalba bylas nagrinėjantis Briuselio pirmosios instancijos teismas).
10
2021 m. rugsėjo 3 d. pranešime spaudai Komisija nurodė, kad Sąjungai ir bendrovei AstraZeneca pavyko susitarti ir užbaigti Tribunal de première instance francophone de Bruxelles (prancūzų kalba bylas nagrinėjantis Briuselio pirmosios instancijos teismas) nagrinėtą ginčą. Spalio 15 d. sprendimu šis teismas patvirtino, kad ieškinys atsiimtas.
11
Atsižvelgdamas į tai, kad šis teismo procesas baigtas, 2022 m. vasario 7 d. Komisijos Generalinis sekretorius, dar kartą išnagrinėjęs 2021 m. kovo 16 d. kartotinę paraišką, pagal Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 7 dalį priėmė antrąjį ginčijamą sprendimą, iš jo matyti, kad buvo pakeistas pirmasis ginčijamas sprendimas.
12
Pirma, Komisija nurodė, kad su teismo proceso apsauga susijusi išimtis taikoma visiems šiems dokumentams:
–
bendrovės AstraZeneca pateikto pasiūlymo priedui (toliau – dokumentas Nr. 1.2),
–
2020 m. birželio 12 d. dokumentui, kuriuo bendrovė AstraZeneca ir kelių valstybių narių vyriausybės pasikeitė derėdamosi dėl finansavimo sutarties ir siekdamos ją sudaryti (toliau – dokumentas Nr. 2),
–
finansavimo sutarties projektui, kurį 2020 m. birželio 24 d. bendrovė AstraZeneca išsiuntė kelių valstybių narių vyriausybėms (toliau – dokumentas Nr. 3),
–
2020 m. lapkričio 20 d. dokumentui dėl antrojo mokėjimo dalimis, numatyto su bendrove AstraZeneca sudarytoje išankstinio pirkimo sutartyje (toliau – dokumentas Nr. 5),
–
per 2020 m. gruodžio 4 d., 2021 m. sausio 22 d., vasario 1, 11, 19, 23 d. ir kovo 11 d. valdančiosios tarybos posėdžius bendrovės AstraZeneca naudotai medžiagai (toliau – dokumentas Nr. 6),
–
per 2020 m. gruodžio 7 d. susitikimą bendrovės AstraZeneca naudotai medžiagai (toliau – dokumentas Nr. 7),
–
per 2021 m. sausio 19 d. susitikimą bendrovės AstraZeneca naudotai medžiagai (toliau – dokumentas Nr. 8),
–
dokumentui dėl vakcinos pristatymo datų (toliau – dokumentas Nr. 9) ir penkiems jo priedams (toliau – dokumentai Nr. 9.1–9.5),
–
per 2021 m. sausio 25 d. valdančiosios tarybos posėdį bendrovės AstraZeneca naudotai medžiagai (toliau – dokumentas Nr. 10).
13
Be to, remdamasi su teismo proceso apsauga susijusia išimtimi Komisija iš dalies atsisakė leisti susipažinti su elektroniniais laiškais, kuriais ji ir bendrovė AstraZeneca pasikeitė 2020 m. liepos 27 d. (toliau – dokumentas Nr. 11).
14
Antra, remdamasi Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 1 dalies b punkte numatyta su asmens privataus gyvenimo ir neliečiamumo apsauga susijusia išimtimi, Komisija iš dalies atsisakė leisti susipažinti su tam tikrais dokumentais; ji įslaptino juose esančius bendrovės AstraZeneca atstovų ir Komisijos personalo narių, neužimančių aukštesnio lygmens vadovaujamų pareigų, asmens duomenis. Tai buvo šie dokumentai:
–
Komisijai išsiųstas elektroninis laiškas su bendrovės AstraZeneca pasiūlymu (toliau – dokumentas Nr. 1.1),
–
elektroniniai laiškai, kuriais nuo 2020 m. liepos 2 d. iki liepos 13 d. pasikeitė bendrovė AstraZeneca, Komisija ir Vokietijos vyriausybė (toliau – dokumentas Nr. 4),
–
dokumentas Nr. 11,
–
2020 m. rugpjūčio 27 d. bendrovės AstraZeneca ir Komisijos sudaryta išankstinio pirkimo sutartis (toliau – dokumentas Nr. 12),
15
Trečia, Komisija nurodė, kad Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 2 dalies pirmoje įtraukoje numatyta su komercinių interesų apsauga susijusi išimtis pateisino leidimą susipažinti tik su dalimi šių dokumentų:
–
2020 m. gruodžio 4 d., 2021 m. sausio 22 d., vasario 1, 11, 19, 23 d. ir kovo 11 d. valdančiosios tarybos posėdžių protokolų (toliau – dokumentai Nr. 6.1–6.6),
–
dokumento Nr. 12,
16
Be to, manydama, kad dokumentui, kuriame yra bendrovės AstraZeneca pasiūlymas (toliau – dokumentas Nr. 1), taikoma bendroji konfidencialumo prezumpcija, pagrįsta su komercinių interesų apsauga susijusia išimtimi, Komisija atsisakė leisti susipažinti su visu šiuo dokumentu.
17
Ketvirta, Komisija leido be apribojimų susipažinti su dviem dokumento Nr. 11 priedais.
Šalių reikalavimai
18
Ieškiniu ieškovas Bendrojo Teismo prašo:
–
panaikinti pirmąjį ginčijamą sprendimą,
–
priteisti iš Komisijos bylinėjimosi išlaidas.
19
Prašymu pripažinti, kad nereikia priimti sprendimo, Komisija Bendrojo Teismo prašo:
–
pripažinti, kad nebereikia priimti sprendimo dėl ieškinio,
–
nurodyti kiekvienai šaliai padengti savo bylinėjimosi išlaidas.
20
Pareiškime dėl ieškinio patikslinimo ieškovas Bendrojo Teismo prašo panaikinti antrąjį ginčijamą sprendimą.
21
Atsiliepime į pareiškimą dėl ieškinio patikslinimo Komisija Bendrojo Teismo prašo:
–
atmesti patikslintą ieškinį,
–
priteisti iš ieškovo bylinėjimosi išlaidas.
Dėl teisės
[Praleista]
Dėl reikalavimų panaikinti antrąjį ginčijamą sprendimą
28
Prašymui panaikinti antrąjį ginčijamą sprendimą pagrįsti ieškovas nurodo tris pagrindus, susijusius su visų trijų išimčių, kurias Komisija nurodė siekdama pagrįsti atsisakymą leisti susipažinti su prašomais dokumentais, netaikytinumu.
Dėl pirmojo ieškinio pagrindo, susijusio su Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 2 dalies antros įtraukos netaikytinumu
29
Ieškovas teigia, kad su teismo proceso apsauga susijusi išimtis taikoma tik tol, kol byla nagrinėjama teisme. Kadangi bylos nagrinėjimas Tribunal de première instance francophone de Bruxelles (prancūzų kalba bylas nagrinėjantis Briuselio pirmosios instancijos teismas) baigtas, prašomų dokumentų atskleidimas nebegali pakenkti jokiam teismo procesui, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 2 dalies antrą įtrauką. Be to, jis tvirtina, kad code judiciaire belge (Belgijos teismų kodeksas) 871a straipsnis neleidžia nukrypti nuo aiškios šio straipsnio formuluotės.
30
Komisija tvirtina, kad net pasibaigus bylos nagrinėjimui su teismo proceso apsauga susijusi išimtis ir toliau taikoma tam tikriems nagrinėjant bylą pateiktiems dokumentams. Ji mano, kad neleisti susipažinti su nurodytais dokumentais buvo būtina siekiant užtikrinti, be kita ko, teismo proceso vientisumą.
31
Ji taip pat remiasi jai nustatyta lojalaus bendradarbiavimo su teisminėmis institucijomis pareiga, kurią vykdydama ji negali atskleisti tam tikrų nagrinėjant bylą teisme pateiktų dokumentų, pripažintų konfidencialiais pagal Belgijos teismų kodekso 871a straipsnį.
32
Be to, jos teigimu, ieškovas nenurodė jokio viršesnio viešojo intereso, galinčio pateisinti šių dokumentų atskleidimą visuomenei.
33
Pagal Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 2 dalies antrą įtrauką institucijos nesuteikia galimybės susipažinti su dokumentais, dėl kurių atskleidimo nukentėtų teismo proceso apsauga, nebent atitinkamo dokumento atskleidimo reikalautų viršesnis viešasis interesas.
34
Be to, pagal Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 7 dalies pirmą sakinį 1–3 dalyse numatytos išimtys taikomos laikotarpiu, kai apsauga yra pateisinama atsižvelgiant į dokumento turinį.
35
Iš to matyti, kad Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 2 dalies antroje įtraukoje numatytos išimties taikymas yra neišvengiamai apribotas laiko atžvilgiu, nes pagal ją dokumentus draudžiama atskleisti tik tol, kol, atsižvelgiant į jų turinį, išlieka galimybė pakenkti teismo procesui (šiuo klausimu žr. 2020 m. vasario 6 d. Sprendimo Compañía de Tranvías de la Coruña / Komisija, T‑485/18, EU:T:2020:35, 43 punktą ir jame nurodytą jurisprudenciją).
36
Remiantis jurisprudencija, teismo procesų apsauga pateisinama būtinybe užtikrinti procesinio lygiateisiškumo ir tinkamo teisingumo vykdymo principų laikymąsi (šiuo klausimu žr. 2010 m. rugsėjo 21 d. Sprendimo Švedija ir kt. / API ir Komisija, C‑514/07 P, C‑528/07 P ir C‑532/07 P, EU:C:2010:541, 85 punktą).
37
Dėl procesinio lygiateisiškumo principo laikymosi, be kita ko, buvo nuspręsta, kad jeigu dokumentų, kuriuose išdėstyta institucijos pozicija dėl ginčo, turinys būtų viešų diskusijų dalykas, jų kritika galėtų neigiamai paveikti institucijos atitinkamuose teismuose ginamą poziciją (žr. 2020 m. vasario 6 d. Sprendimo Compañía de Tranvías de la Coruña / Komisija, T‑485/18, EU:T:2020:35, 39 punktą ir jame nurodytą jurisprudenciją).
38
Kalbant apie tinkamą teisingumo vykdymą ir teismo proceso vientisumą, pažymėtina, kad teisės susipažinti su dokumentais netaikymas teisminei veiklai pateisinamas atsižvelgiant į būtinybę per visą teismo procesą užtikrinti šalių tarpusavio diskusijų ir atitinkamo teismo pasitarimų nagrinėjamoje byloje sklandumą ir jokio išorinio poveikio teismo veiklai nebuvimą (žr. 2020 m. vasario 6 d. Sprendimo Compañía de Tranvías de la Coruña / Komisija, T‑485/18, EU:T:2020:35, 40 punktą ir jame nurodytą jurisprudenciją).
39
Nagrinėjamu atveju svarbu pažymėti, kad dokumentai, su kuriais Komisija atsisakė leisti susipažinti, susiję su bendrovės AstraZeneca gaminamų vakcinų kiekiu ir tiekimu ir kad šiuos dokumentus ši institucija turėjo iki 2021 m. kovo 16 d., kai ieškovas pateikė kartotinę paraišką leisti su jais susipažinti.
40
Tik vėliau šie dokumentai buvo pateikti vykstant procesui Tribunal de première instance francophone de Bruxelles (prancūzų kalba bylas nagrinėjantis Briuselio pirmosios instancijos teismas), pradėtam 2021 m. balandžio 23 d. dėl vakcinos tiekimo pagal su bendrove AstraZeneca sudarytą išankstinio pirkimo sutartį. Nurodytas procesas baigėsi tų pačių metų spalio 15 d., kai nacionalinis teismas patvirtino, kad ieškinys atsiimtas, ir galutinai nutraukė bylos nagrinėjimą.
41
Vadinasi, tuo metu, kai buvo priimtas antrasis ginčijamas sprendimas, t. y. 2022 m. vasario 7 d., bylos nagrinėjimas teisme, galintis pateisinti su minėto teismo proceso apsauga susijusios išimties taikymą, buvo baigtas.
42
Šiomis aplinkybėmis reikia priminti, kad dokumentas, kuris nebuvo parengtas konkrečiam teismo procesui, gali būti saugomas pagal Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 2 dalies antroje įtraukoje numatytą išimtį, jeigu tą dieną, kai buvo atsakyta į paraišką leisti susipažinti su dokumentais, jis buvo pateiktas per tokį teismo procesą (2020 m. spalio 29 d. Sprendimo Intercept Pharma ir Intercept Pharmaceuticals / EMA, C‑576/19 P, EU:C:2020:873, 48 punktas).
43
Vis dėlto, viena vertus, iš plačios sąvokos „dokumentas“ apibrėžties, pateiktos Reglamento Nr. 1049/2001 3 straipsnio a punkte, ir su teismo proceso apsauga susijusios išimties formuluotės bei paties jos buvimo fakto matyti, kad Sąjungos teisės aktų leidėjas su bylinėjimusi susijusios institucijų veiklos nenorėjo pašalinti iš piliečių teisės susipažinti su dokumentais taikymo srities, ir tam numatė, kad šios institucijos atsisako atskleisti su teismo procesu susijusius dokumentus, kai toks atskleidimas pakenktų atitinkamam procesui (žr. 2015 m. vasario 27 d. Sprendimo Breyer / Komisija, T‑188/12, EU:T:2015:124, 43 punktą ir jame nurodytą jurisprudenciją).
44
Kita vertus, iš Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 7 dalies pirmo sakinio matyti, jog siekiant nustatyti, ar dokumentui taikoma viena iš šio straipsnio 1–3 dalyse numatytų teisės susipažinti su dokumentais išimčių, svarbus tik prašomo dokumento turinys (2020 m. spalio 29 d. Sprendimo Intercept Pharma ir Intercept Pharmaceuticals / EMA, C‑576/19 P, EU:C:2020:873, 36 punktas).
45
Iš šio sprendimo 43 ir 44 punktų matyti, jog aplinkybė, kad dokumentas buvo pateiktas vykstant teismo procesui, reiškia tik tai, kad toks dokumentas gali būti saugomas taikant Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 2 dalies antroje įtraukoje numatytą išimtį, o tai, remiantis Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 7 dalimi, reikia patikrinti atsižvelgiant į šio dokumento turinį.
46
Kitaip tariant, siekiant įvertinti, ar, kaip teigia ieškovas, su teismo proceso apsauga susijusi išimtis nebegalėjo pateisinti atsisakymo leisti susipažinti su ginčijamais dokumentais pasibaigus šiam procesui, reikia išnagrinėti, ar, atsižvelgiant į šių dokumentų turinį, Komisija įrodė, kad jų atskleidimas vis dar būtų galėjęs pakenkti tokiam procesui.
47
Vis dėlto šiuo atveju Komisija nepaaiškino, kaip susipažinimas su nagrinėjamais dokumentais, atsižvelgiant į jų turinį, vis dar galėtų konkrečiai ir realiai pakenkti teismo procesui, kuris sprendimo atsisakyti leisti su jais susipažinti priėmimo momentu buvo baigtas.
48
Taigi, nesant tokio paaiškinimo, pateikto konkrečiai išnagrinėjus ginčijamų dokumentų turinį, ieškovas iš esmės teisingai teigia, kad per aptariamą teismo procesą pateikto dokumento atskleidimas nebegalės pakenkti bylą nagrinėjusio nacionalinio teismo teisminei veiklai, nes užbaigus procesą baigėsi ir ši veikla. Be to, tokiomis aplinkybėmis šis atskleidimas iš principo nebegali pakenkti minėto dokumento rengėjo gynybai, todėl ir pažeisti procesinio lygiateisiškumo principą, kaip Komisija pripažino per posėdį, per kurį ji daugiausia dėmesio skyrė būtinybei užtikrinti teismo proceso vientisumą. Pastaruoju klausimu taip pat reikia konstatuoti, kad užbaigus procesą šalių ginčai ir atitinkamo teismo pasitarimai dėl nagrinėjamos bylos galėjo vykti sklandžiai be jokio išorinio poveikio teisminei veiklai.
49
Šios išvados nepaneigia 2010 m. rugsėjo 21 d. Sprendimo Švedija ir kt. / API ir Komisija (C‑514/07 P, C‑528/07 P ir C‑532/07 P, EU:C:2010:541) 132 punktas, kuriuo Komisija rėmėsi per teismo posėdį. Nurodytoje byloje Teisingumo Teismas nusprendė, kad institucija gali atsisakyti leisti susipažinti su pareiškimais, parengtais per baigtą teismo procesą, jei išnagrinėjus šių pareiškimų turinį paaiškėja, kad juose yra argumentų, kuriais grindžiama šios institucijos kitoje panašioje ir teisme tebenagrinėjamoje byloje ginama teisinė pozicija. Tokiu atveju negalima atmesti galimybės, kad šių pareiškimų atskleidimas pakenktų teismo procesui toje kitoje byloje.
50
Vis dėlto nagrinėjamu atveju antrojo ginčijamo sprendimo priėmimo momentu nevyko jokio kito teismo proceso ir net nebuvo ruošiamasi jį pradėti.
51
Nepaisant šios išvados, Komisija vis dėlto tvirtina, kad, neatsižvelgdama į ginčijamų dokumentų turinį, ji privalėjo atsisakyti leisti su jais susipažinti, kad įvykdytų Belgijos teismų kodekso 871a straipsnio reikalavimus.
52
Šis straipsnis, be kita ko, suformuluotas taip:
„Šalys <…> kurios dėl dalyvavimo teismo procese arba dėl galimybės susipažinti su per šį procesą pateiktais dokumentais, sužinojo komercinę paslaptį ar tariamą komercinę paslaptį <…>, kurią teismas, remdamasis tinkamai motyvuotu suinteresuotosios šalies prašymu, arba savo iniciatyva pripažino konfidencialia informacija, neturi teisės naudoti ar atskleisti šios komercinės paslapties ar tariamos komercinės paslapties.
Ši konfidencialumo pareiga <…> išlieka ir pasibaigus teismo procesui.“
53
Kitaip tariant, teismo proceso šaliai neleidžiama atskleisti komercinės paslapties ar tariamos komercinės paslapties, kurią ji sužinojo dėl savo dalyvavimo procese, net ir pasibaigus šiam procesui, jei teismas nusprendžia, kad tokia paslaptis turi likti konfidenciali.
54
Vis dėlto Komisija negali remtis šiuo straipsniu, kad pateisintų Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 2 dalies antros įtraukos taikymą, taigi, ir atsisakymą leisti susipažinti su nagrinėjamais dokumentais.
55
Pirma, reikia pažymėti, kad Belgijos teismų kodekso 871a straipsniu į nacionalinę teisę siekiama perkelti 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/943 dėl neatskleistos praktinės patirties ir verslo informacijos (komercinių paslapčių) apsaugos nuo neteisėto jų gavimo, naudojimo ir atskleidimo (OL L 157, 2016, p. 1) 9 straipsnio 1 dalį.
56
Šios direktyvos 11 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad šia direktyva neturėtų būti daromas poveikis Sąjungos ar nacionalinių taisyklių, kuriomis reikalaujama atskleisti informaciją, įskaitant komercines paslaptis, visuomenei arba valdžios institucijoms, taikymui. Ja taip pat neturėtų būti daromas poveikis taisyklių, kuriomis valdžios institucijoms leidžiama rinkti informaciją, kad jos galėtų vykdyti savo pareigas, arba taisyklių, kuriomis toms valdžios institucijoms leidžiama toliau atskleisti atitinkamą informaciją visuomenei arba kuriomis reikalaujama, kad tos institucijos atskleistų atitinkamą informaciją visuomenei, taikymui. Tokios taisyklės visų pirma apima taisykles dėl Sąjungos institucijų ir organų arba nacionalinių valdžios institucijų turimos su verslu susijusios informacijos atskleidimo pagal Reglamentą Nr. 1049/2001.
57
Iš to matyti, kad Komisija negali remtis šią direktyvą perkeliančia nacionalinės teisės nuostata, siekdama išvengti jai tenkančių pareigų pagal Reglamentą Nr. 1049/2001.
58
Antra, viena vertus, primintina, kad, kaip matyti iš šio sprendimo 39 punkto ir kaip per teismo posėdį patvirtino Komisija, ginčijami dokumentai nėra dokumentai, kuriuos Komisija turi dėl jos dalyvavimo teismo procese, kaip tai suprantama pagal Belgijos teismų kodekso 871a straipsnį, nes ji juos jau turėjo iki šio proceso pradžios.
59
Kita vertus, pažymėtina, kad antrajame ginčijamame sprendime Komisija rėmėsi nacionalinio teismo nutartimi, kuria šis teismas tariamai nusprendė, kad tam tikriems per šį procesą pateiktiems dokumentams vis dar taikoma pareiga apsaugoti jų konfidencialumą pagal Belgijos teismų kodekso 871a straipsnį.
60
Vis dėlto iš Komisijos atsakymų į proceso organizavimo priemonę iš esmės matyti, kad bylą nagrinėjęs nacionalinis teismas nepriėmė jokio sprendimo pagal šį straipsnį. Iš tiesų pačios šalys sudarė susitarimą, pagal kurį tam tikri per šį procesą pateikti dokumentai turėjo likti konfidencialūs pagal minėtą straipsnį; šis susitarimas, beje, buvo skirtas pakeisti teisėjo sprendimą šiuo klausimu.
61
Šiuo klausimu ypač svarbu konstatuoti, kad dokumente, kuriuo jos informavo nacionalinį teismą apie taikų susitarimą, savo reikalavimams skirtoje dalyje šalys aiškiai prašė Tribunal de première instance francophone de Bruxelles (prancūzų kalba bylas nagrinėjantis Briuselio pirmosios instancijos teismas) „patvirtinti, kad [jų] susirašinėjime nurodyta konfidencialumo pareiga <…> galios ir pasibaigus teismo procesui, remiantis [T]eismų kodekso 871a straipsnio 1 [dalies] [trečia] pastraipa“.
62
2021 m. spalio 15 d. sprendime nacionalinis teismas tik, pirma, „patvirtino, kad ieškovės atsisako ieškinio“, ir, antra, „šalių susitarimą dėl bylinėjimosi išlaidų paskirstymo“, ir neišreiškė pozicijos dėl jų prašymo „patvirtinti“, kad tam tikri dokumentai lieka konfidencialūs užbaigus procesą.
63
Iš 2021 m. birželio 18 d. nutarties dėl laikinųjų apsaugos priemonių taip pat nematyti, kad teismas būtų nusprendęs, jog tam tikri vykstant teismo procesui pateikti dokumentai turi būti laikomi konfidencialiais pagal Teismų kodekso 871a straipsnį. Iš tiesų šioje nutartyje tik konstatuota, kad „2021 m. gegužės 26 d. posėdyje šalys paklaustos patvirtino, jog tam tikruose dokumentuose ir jų pareiškimų ištraukose esanti žyma „konfidencialu“ netrukdo [šioje] nutartyje cituoti tam tikrų jų pastraipų“, ir neminėjo šio straipsnio ar jo turinio.
64
Šiomis aplinkybėmis reikia pripažinti, kad Komisija, sudarydama paprastą susitarimą su trečiąja bendrove, negali riboti teisės susipažinti su šios institucijos turimais dokumentais, kurią kiekvienas Sąjungos pilietis tiesiogiai kildina iš Reglamento Nr. 1049/2001 2 straipsnio 1 dalies. Be to, pripažinti, kad institucija gali remtis tokiu susitarimu, atsisakydama leisti susipažinti su jos turimais dokumentais, reikštų jai tenkančios pareigos leisti su jais susipažinti apėjimą, nebent juos atskleidus būtų pakenkta vienam iš pagal Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnį saugomų interesų.
65
Iš to, kas išdėstyta, taip pat matyti, kad dėl to, jog šalys pačios sutiko tam tikrus dokumentus laikyti konfidencialiais, be jokio nacionalinio teismo įsikišimo, išskyrus nurodytąjį šio sprendimo 61–63 punktuose, Komisija negali remtis savo pareiga lojaliai bendradarbiauti su valstybių narių teisminėmis institucijomis, kad pateisintų atsisakymą leisti susipažinti su šiais dokumentais.
66
Trečia, svarbu pažymėti, kad Belgijos teismų kodekso 871a straipsnio tikslas apsaugoti komercines paslaptis skiriasi nuo tikslo, kurio siekiama Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 2 dalies antra įtrauka, t. y. užtikrinti procesinio lygiateisiškumo ir gero teisingumo vykdymo bei teismo proceso vientisumo principų laikymąsi. Taigi vien tai, kad ginčijamuose dokumentuose yra komercinių ar tariamų komercinių paslapčių, bet kuriuo atveju neleidžia paaiškinti, kaip susipažinimas su šiais dokumentais galėtų konkrečiai ir realiai toliau pakenkti teismo procesui, kuris jau buvo baigtas antrojo ginčijamo sprendimo priėmimo momentu.
67
Vadinasi, neatmetant galimybės, kad dokumentui, kuriame yra komercinė paslaptis, gali būti taikoma viena ar kita Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnyje numatyta išimtis, kaip antai susijusi su komercinių interesų apsauga, o tai, atsižvelgdama į nagrinėjamo dokumento turinį, turi patikrinti atitinkama institucija, vien aplinkybės, kad tokia komercinė paslaptis buvo atskleista vykstant teismo procesui, kuris jau baigtas, ir bylos šalys ją laikė konfidencialia, kaip tai suprantama pagal Belgijos teismų kodekso 871a straipsnį, nepakanka, norint pateisinti Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 2 dalies antroje įtraukoje numatytos išimties taikymo atitinkamiems dokumentams.
68
Atsižvelgiant į visa tai, kas išdėstyta, pirmąjį ieškinio pagrindą reikia pripažinti pagrįstu.
[Praleista]
Dėl trečiojo ieškinio pagrindo, susijusio su Reglamento Nr. 1049/2001 4 straipsnio 2 dalies pirmos įtraukos netaikytinumu
[Praleista]
104
Kadangi pirmasis ieškinio pagrindas turi būti pripažintas pagrįstu, o antrajame ginčijamame sprendime Komisija nesirėmė jokia kita išimtimi, kad pateisintų atsisakymą leisti susipažinti su dokumentais Nr. 1.2, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 9.1–9.5 ir 10, taip pat su dokumento Nr. 11 dalimi, minėtą sprendimą reikia panaikinti tiek, kiek juo neleista ieškovui susipažinti su šiais dokumentais.
105
Konkrečiau kalbant, kiek tai susiję su dokumentu Nr. 1.2, t. y. bendrovės AstraZeneca pateikto pasiūlymo (dokumentas Nr. 1) priedu, reikia pažymėti, kad, kaip matyti iš šio sprendimo 97 punkto, antrajame ginčijamame sprendime Komisija nurodė, jog pateiktam pasiūlymui ir jo dalims taikoma bendroji konfidencialumo prezumpcija, pagal kurią jų atskleidimas pakenktų bendrovės AstraZeneca komercinių interesų apsaugai. Tačiau atsakydama į Bendrojo Teismo per posėdį pateiktą klausimą Komisija patikslino neketinanti remtis su komercinių interesų apsauga susijusia išimtimi dėl dokumento Nr. 1.2, kuriam taikoma tik su teismo proceso apsauga susijusi išimtis.
106
Atvirkščiai, turi būti atmesta ta ieškinio dalis, kurioje ginčijamas antrasis sprendimas, kiek šiuo atsisakoma leisti susipažinti su dokumentais Nr. 1, 1.1, 4, 6.1–6.6 ir 12 bei su dokumento Nr. 11 duomenimis, kuriems taikoma su asmens privataus gyvenimo ir neliečiamumu susijusi išimtis.
[Praleista]
Remdamasis šiais motyvais,
BENDRASIS TEISMAS (aštuntoji kolegija)
nusprendžia:
1.
Nebereikia priimti sprendimo dėl prašymo panaikinti 2021 m. liepos 13 d. Komisijos sprendimą C(2021) 5327 final atmesti kartotinę paraišką leisti susipažinti su tam tikrais dokumentais.
2.
Panaikinti 2022 m. vasario 7 d. Komisijos sprendimą C(2022) 870 final, kiek juo Hans-Wilhelm Saure atsisakyta leisti susipažinti su šiais dokumentais:
–
bendrovės AstraZeneca pateikto pasiūlymo priedu (dokumentas Nr. 1.2),
–
2020 m. birželio 12 d. dokumentu, kuriuo bendrovė AstraZeneca ir kelių valstybių narių vyriausybės pasikeitė derėdamosi dėl finansavimo sutarties ir siekdamos ją sudaryti (dokumentas Nr. 2),
–
finansavimo sutarties projektu, kurį 2020 m. birželio 24 d. bendrovė AstraZeneca išsiuntė kelių valstybių narių vyriausybėms (dokumentas Nr. 3),
–
2020 m. lapkričio 20 d. dokumentu dėl antrojo mokėjimo dalimis, numatyto su bendrove AstraZeneca sudarytoje išankstinio pirkimo sutartyje (dokumentas Nr. 5),
–
per 2020 m. gruodžio 4 d., 2021 m. sausio 22 d., vasario 1, 11, 19, 23 d. ir kovo 11 d. valdančiosios tarybos posėdžius bendrovės AstraZeneca naudota medžiaga (dokumentas Nr. 6),
–
per 2020 m. gruodžio 7 d. susitikimą bendrovės AstraZeneca naudota medžiaga (dokumentas Nr. 7),
–
per 2021 m. sausio 19 d. susitikimą bendrovės AstraZeneca naudota medžiaga (dokumentas Nr. 8),
–
dokumentu dėl vakcinos pristatymo datų (dokumentas Nr. 9) ir penkiais jo priedais (dokumentai Nr. 9.1–9.5),
–
per 2021 m. sausio 25 d. valdančiosios tarybos posėdį bendrovės AstraZeneca naudota medžiaga (dokumentas Nr. 10),
–
dalimi elektroninių laiškų, kuriais Komisija ir bendrovė AstraZeneca pasikeitė 2020 m. liepos 27 d. (dokumentas Nr. 11).
3.
Atmesti likusią ieškinio dalį.
4.
Priteisti iš Europos Komisijos bylinėjimosi išlaidas.
Svenningsen
Mac Eochaidh
Laitenberger
Paskelbta 2022 m. spalio 12 d. viešame teismo posėdyje Liuksemburge.
Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: vokiečių.
(
1
)	Pateikiami tik tie šio sprendimo punktai, kuriuos Bendrasis Teismas mano esant tikslinga paskelbti.