62022TJ0334_RES
Byla T‑334/22
Danske Fragtmænd A/S
prieš
Europos Komisiją
2025 m. sausio 29 d. Bendrojo Teismo (ketvirtoji išplėstinė kolegija) sprendimas
„Ieškinys dėl panaikinimo – Valstybės pagalba – Pašto sektorius – Kapitalo įnašas į Post Danmark – Sprendimas, kuriuo konstatuotas valstybės pagalbos nebuvimas – Kapitalo įnašai į PostNord – Sprendimas pripažinti pagalbą suderinama su vidaus rinka – Konkrečios sąsajos nebuvimas – Esminio poveikio konkurencinei padėčiai nebuvimas – Nepriimtinumas“
Ieškinys dėl panaikinimo – Fiziniai ar juridiniai asmenys – Reglamentuojamojo pobūdžio aktas, kaip jis suprantamas pagal SESV 263 straipsnio ketvirtą pastraipą. – Bet koks visuotinai taikomas aktas, išskyrus pagal teisėkūros procedūrą priimtus aktus – Komisijos sprendimas dėl individualios pagalbos – Neįtraukimas
(SESV 263 straipsnio ketvirta pastraipa)
(žr. 21 punktą)
Ieškinys dėl panaikinimo – Fiziniai ar juridiniai asmenys – Tiesiogiai ir konkrečiai su jais susiję aktai – Konkreti sąsaja – Kriterijai – Komisijos sprendimas valstybės pagalbos srityje, priimtas pasibaigus oficialiai tyrimo procedūrai – Pagalbą gavusios įmonės konkurentės, aktyviai dalyvavusios administracinėje procedūroje, ieškinys – Įmonė, kuri neįrodo, kad daromas didelis poveikis jos padėčiai atitinkamoje rinkoje – Nepriimtinumas
(SESV 263 straipsnio ketvirta pastraipa)
(žr. 22–51 punktus)
Santrauka
Bendrojo Teismo išplėstinė kolegija dėl locus standi neturėjimo atmetė kaip nepriimtiną Danske Fragtmænd A/S ieškinį dėl Europos Komisijos sprendimo, susijusio su pagalba, kurią Danija ir Švedija suteikė PostNord AB ir Post Danmark
A/S (
1
), panaikinimo. Nagrinėdamas konkrečios sąsajos kriterijų Bendrasis Teismas nusprendė, kad ieškovė neįrodė, jog jos konkurencinę padėtį atitinkamoje rinkoje galėjo iš esmės paveikti nagrinėjamos pagalbos priemonės.
Danske Fragtmænd yra pagal Danijos teisę įsteigta bendrovė, be kita ko, veikianti Danijos krovinių vežimo keliais ir siuntinių pristatymo paslaugų rinkoje.
PostNord yra pašto paslaugų įmonė, kurios 40 % kapitalo priklauso Danijos Karalystei, o 60 % – Švedijos Karalystei. PostNord turi 100 % PostNord Group AB akcijų. Post Danmark yra PostNord Group (jai priklauso 100 % akcijų) patronuojamoji bendrovė, veikianti Danijos ir užsienio pašto paslaugų rinkoje.
2009–2019 m. Post Danmark pajamos sumažėjo 55 %.
Danijos Karalystė ir Švedijos Karalystė atskirai atliko atitinkamai 267 mln. Švedijos kronų (SEK) (apie 23,1 mln. eurų) ir 400 mln. SEK (apie 34,6 mln. eurų) dydžio kapitalo injekciją į PostNord. PostNord Group savo ruožtu atliko 2,339 mlrd. Danijos kronų (apie 313,6 mln. eurų) kapitalo injekciją į Post Danmark.
Ginčijamame sprendime Komisija nusprendė, kad Danijos Karalystės ir Švedijos Karalystės kapitalo injekcijos į PostNord yra neteisėta ir su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba. Vis dėlto ji manė, kad PostNord Group kapitalo injekcija į Post Danmark nėra valstybės pagalba.
Danske Fragtmænd pareiškė ieškinį dėl to sprendimo panaikinimo.
Bendrojo Teismo vertinimas
Komisija tvirtino, kad ieškinys yra nepriimtinas, nes ieškovė neturi teisės pareikšti ieškinio, kadangi neįrodė, jog aptariamos kapitalo injekcijos iš esmės paveikė jos padėtį rinkoje.
Bendrasis Teismas pirmiausia pažymėjo, kad Danske Fragtmænd nėra ginčijamo sprendimo adresatė, o šis sprendimas negali būti laikomas reglamentuojamojo pobūdžio teisės aktu, nes PostNord ir Post Danmark skirtos kapitalo injekcijos yra individualaus pobūdžio. Vadinasi, šis ieškinys dėl panaikinimo yra priimtinas tik tuo atveju, jei ieškovė pagal SESV 263 straipsnio ketvirtos pastraipos sakinio antrą dalį yra tiesiogiai ir konkrečiai susijusi su ginčijamu sprendimu, o šios dvi sąlygos yra kumuliacinės.
Nagrinėdamas konkrečios sąsajos sąlygą Bendrasis Teismas priminė, kad valstybės pagalbos srityje ši sąlyga gali būti tenkinama, jeigu ieškovas pateikia įrodymų, kad priemonė gali padaryti esminį neigiamą poveikį jo padėčiai atitinkamoje rinkoje. Įmonė negali remtis tik savo kaip pagalbą gavusios įmonės konkurentės statusu, kad ji būtų laikoma konkrečiai susijusia su sprendimu. Ji taip pat negali remtis tam tikromis aplinkybėmis, rodančiomis, jog prastėja jos prekybinės ar finansinės veiklos rodikliai, kad įrodytų esminį neigiamą poveikį savo padėčiai rinkoje.
Visų pirma, kiek tai susiję su ieškovės vaidmeniu per administracinę procedūrą Komisijoje, pažymėtina, kad vien to, jog šiuo atveju Danske Fragtmænd aktyviai dalyvavo šioje procedūroje, nepakanka, kad būtų galima daryti išvadą, jog ji yra konkrečiai susijusi su ginčijamu sprendimu.
Toliau dėl esminio poveikio ieškovės padėčiai rinkoje Bendrasis Teismas konstatavo, pirma, kad teiginys, jog Danske Fragtmænd prarado apie 30 % rinkos dalies dėl Post Danmark taikytų kainų dempingo gavus nagrinėjamas kapitalo injekcijas, turi būti atmestas, nes jis nepagrįstas jokiais prima facie įrodymais.
Antra, Bendrasis Teismas atmetė ieškovės argumentą, kad prieš suteikiant nagrinėjamas kapitalo injekcijas ji prarasdavo klientus, kai juos perimdavo įvairūs konkurentai, tačiau po šių injekcijų suteikimo ji prarado klientus, ir juos beveik visus perėmė PostNord ir ypač Post Danmark. Šiuo klausimu jis konstatavo, kad visi Danske Fragtmænd grindžiant savo argumentus pateikti klientų, tariamai perėjusių į PostNord, sąrašai turi būti suprantami kaip nurodantys klientus, kurie paliko ieškovę ir perėjo išimtinai į PostNord arba į jos subrangovus netgi prieš suteikiant kapitalo injekcijas. Taigi, pateikti sąrašai neįrodo, kad suteikus tas kapitalo injekcijas pasikeitė šių klientų elgesys.
Trečia, Bendrasis Teismas atmetė Danske Fragtmænd teiginį, kad suteikus aptariamas kapitalo injekcijas ji prarado daug klientų, kurie perėjo į PostNord. Šiuo klausimu jis pažymėjo, kad net darant prielaidą, jog klientų, tariamai perėjusių į PostNord, sąrašų pakanka, kad būtų įrodytas esminio poveikio ieškovės konkurencinei padėčiai prima facie tikėtinumas, ji teisiškai neįrodė, kad gali egzistuoti koreliacija tarp tariamo klientų, perėjusių į PostNord, praradimo ir minėtų kapitalo injekcijų.
Visų pirma, Danske Fragtmænd tariamai patirti klientų praradimai 2016–2019 m. buvo santykinai stabilūs, nepaisant minėtų kapitalo injekcijų suteikimo.
Maža to, ieškovė nepateikė prima facie įrodymų, pagrindžiančių jos argumentą, kad tariamą klientų praradimą konkrečiai lėmė dempingo ar mažesnės nei konkurencijos nulemtos kainos, kurias Post Danmark tariamai taikė dėl kapitalo injekcijų.
Be to, kadangi tariamą klientų praradimą gali paaiškinti kiti dalykai nei kapitalo injekcijos, ieškovė turėjo pateikti įrodymų, leidžiančių visų pirma įrodyti, kad, nepaisant šių kitų aplinkybių, esminis poveikis jos konkurencinei padėčiai galėjo būti padarytas dėl šių kapitalo injekcijų. Tačiau ieškovė tokių įrodymų nepateikė.
Galiausiai tai, kad Danske Fragtmænd apyvarta atitinkamu laikotarpiu buvo santykinai pastovi nepaisant suteiktų nagrinėjamų priemonių, įrodo, kad šios priemonės negalėjo neigiamai paveikti jos padėties atitinkamoje rinkoje.
Tokiomis aplinkybėmis ieškovė neįrodė, kad nagrinėjamos kapitalo injekcijos galėjo iš esmės paveikti jos konkurencinę padėtį atitinkamoje rinkoje. Taigi, ji neįrodė, kad ginčijamas sprendimas yra konkrečiai su ja susijęs, ir Bendrasis Teismas atmetė ieškinį kaip nepriimtiną dėl locus standi neturėjimo, nepriimdamas sprendimo dėl galimos tiesioginės ieškovės sąsajos.
(
1
)	2021 m. rugsėjo 10 d. Komisijos sprendimas (ES) 2022/459 dėl valstybės pagalbos SA.49668 (2019/C) (ex 2017/FC) ir SA.53403 (2019/C) (ex 2017/FC), kurią Danija ir Švedija suteikė bendrovėms PostNord AB ir Post Danmark A/S (OL L 93, 2022, p. 146; toliau – ginčijamas sprendimas).