62009CJ0123_LV
Puses
Sprieduma pamatojums
Rezolutīvā daļa
Puses
Lieta C‑123/09
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši EKL 234. pantam, ko Finanzgericht München (Vācija) iesniedza ar lēmumu, kas pieņemts 2009. gada 12. martā un kas Tiesā reģistrēts 2009. gada 3. aprīlī, tiesvedībā
Roeckl Sporthandschuhe GmbH & Co. KG
pret
Hauptzollamt München .
TIESA (trešā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs K. Lēnartss [ K. Lenaerts ], tiesneši R. Silva de Lapuerta [ R. Silva de Lapuerta ], Dž. Arestis [ G. Arestis ] (referents), J. Malenovskis [ J. Malenovský ] un D. Švābi [ D. Šváby ],
ģenerāladvokāte V. Trstenjaka [ V. Trstenjak ],
sekretārs N. Nančevs [ N. Nanchev ], administrators,
ņemot vērā rakstveida procesu un 2010. gada 28. janvāra tiesas sēdi,
ņemot vērā apsvērumus, ko sniedza:
Roeckl Sporthandschuhe GmbH & Co. KG
vārdā – H. Kūle [ H. Kühle ] un U. Reimers [ U. Reimer ], Steuerberater,
Eiropas Komisijas vārdā – B. R. Kilmans [ B.‑R. Killmann ] un L. Bujona [ L. Bouyon ], pārstāvji,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokātes uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokātes secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
Sprieduma pamatojums
1. Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt Kombinēto nomenklatūru Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 1. lpp.) I pielikumā, kas grozīta ar Komisijas 2003. gada 11. septembra Regulu (EK) Nr. 1789/2003 (OV L 281, 1. lpp.; turpmāk tekstā – “KN”).
2. Šis lūgums iesniegts saistībā ar tiesvedību starp Roeckl Sporthandschuhe GmbH & Co. KG
(turpmāk tekstā – “ Roeckl ”) un Hauptzollamt München
(Minhenes Galvenā muitas pārvalde) [turpmāk tekstā – “Galvenā muitas pārvalde”] par tarifu klasifikāciju jāšanas sportam domātiem cimdiem, kuri radīti, trikotāžu savienojot ar plastmasu, kuras virsma no vienas puses tiek slīpēta un pēc tam šī slīpētā puse tiek pilnībā pārklāta ar plastmasu, proti, poliuretāna putām.
Atbilstošās tiesību normas
Starptautiskās tiesības
3. Briselē 1983. gada 14. jūnijā noslēgtā Starptautiskā konvencija, ar ko izveidota preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētā sistēma (turpmāk tekstā – “HS”), un tās 1986. gada 24. jūnija grozījumu protokols (turpmāk tekstā – “HS konvencija”) Eiropas Ekonomikas Kopienas vārdā ir apstiprināti ar Padomes 1987. gada 7. aprīļa Lēmumu 87/369/EEK (OV L 198, 1. lpp.).
4. Saskaņā ar HS konvencijas 3. panta 1. punktu katra līgumslēdzēja puse apņemas nodrošināt, lai to muitas tarifu nomenklatūra un statistika atbilstu HS, izmantot visas HS pozīcijas un apakšpozīcijas, tās nepapildinot un negrozot, un atbilstošos ciparu kodus un ievērot šīs sistēmas ciparu secību. Šajā pašā tiesību normā ir paredzēts, ka katra līgumslēdzēja puse apņemas arī piemērot vispārīgos noteikumus HS interpretācijai un visas iedaļu, nodaļu un apakšpozīciju piezīmes un negrozīt HS iedaļu, nodaļu, pozīciju vai apakšpozīciju piemērojamību.
5. Muitas sadarbības padome, kas vēlāk kļuvusi par Pasaules Muitas organizāciju (turpmāk tekstā – “PMO”), kura izveidota ar 1950. gada 15. decembrī Briselē noslēgto konvenciju par šīs padomes izveidošanu, saskaņā ar HS konvencijas 8. panta noteikumiem apstiprina paskaidrojošās piezīmes un klasificēšanas ieteikumus, ko pieņem tās 6. pantā paredzētā HS komiteja. Saskaņā ar HS konvencijas 7. panta 1. punktu šīs komitejas uzdevums ir ierosināt šīs konvencijas grozījumus un sagatavot paskaidrojošās piezīmes, klasificēšanas ieteikumus, kā arī citus ieteikumus HS interpretācijai.
6. Saskaņā ar paskaidrojumiem par HS VIII punktu, kas attiecas uz KN interpretācijas vispārīgiem noteikumiem 3. punkta b) apakšpunktā, “preci raksturojošā pazīme [pamatīpašība] atšķiras atkarībā no preces veida. Tā var, piemēram, izrietēt no preces materiāla vai sastāvdaļu būtības, tās apjoma, daudzuma, svara vai vērtības, vai materiāla nozīmes preces pielietojuma ziņā”.
7. Paskaidrojumu par HS 39. nodaļā ar nosaukumu “Plastmasas un to izstrādājumi” ietvertajos vispārējos apsvērumos ir noteikta šīs nodaļas piemērošanas joma. Starp precēm, uz kurām attiecas šī nodaļa, ir tekstilmateriāli savienojumā ar plastmasu. Vispārējie apsvērumi attiecībā uz tiem ir izteikti šādā redakcijā:
“Sienu un griestu apšuvums, kas atbilst šīs nodaļas Nr. 39.18 9. piezīmes nosacījumiem. Plastmasu savienojumā ar tekstilmateriālu klasificēšana galvenokārt ir veikta atbilstoši 1. paskaidrojošās piezīmes h) punktam XI sadaļā, 56. nodaļas 3. piezīmei un 59. nodaļas 2. piezīmei. [39.] nodaļa attiecas uz šādām precēm:
a) ar plastmasu impregnēta, apvalkota, ar šo materiālu pārklāta vai laminēta tūba un filcs, kurā tekstilmateriāla ir 50 % no svara vai mazāk, vai tūba vai filcs, kas pilnīgi iestrādāts plastmasā;
b) audumi un neaustās drānas, kas pilnīgi iestrādātas plastmasā vai no abām pusēm apvalkotas vai pārklātas ar šādiem materiāliem, ja šāds apvalks vai pārklājums ir skaidri redzams, neņemot vērā iespējamās krāsas izmaiņas;
c) ar plastmasu impregnēti, apvalkoti, ar šo materiālu pārklāti vai laminēti audumi, kurus 15–30°C temperatūrā nesalaužot nevar ar rokām apliekt cilindram, kura diametrs ir 7 mm;
d) loksnes, lentes, sloksnes no putuplasta savienojumā ar plakanu formu no tekstilmateriāla (kā tas definēts 59. nodaļas 1. piezīmē), filcu vai neaustu drānu, ja plakanā forma no tekstilmateriāla kalpo tikai nostiprināšanai.
Šajā sakarā gludi, nebalināti, balināti vai vienkrāsaini tekstilmateriāli, filcs vai neausta drāna kalpo nostiprināšanai, ja ar tiem tiek noklāta tikai viena loksnes, lentes vai sloksnes puse. Turpretī graudainiem, apdrukātiem vai būtiski apstrādātiem (piemēram, noslīpētiem) tekstilmateriāliem, kā arī īpašiem materiāliem kā samts, tills, mežģīnes un 5811. pozīcijas tekstilizstrādājumi ir vairāk nekā nostiprinoša funkcija.
[..]”
Kopienu tiesības
8. KN ir balstīta uz HS. KN ir pārņemtas pozīcijas un HS sešu ciparu apakšpozīcijas, septītais un astotais cipars veido pašas KN apakšiedalījumu.
9. KN pirmā daļa ietver ievada noteikumu kopumu. Šīs daļas I sadaļā, kas ir veltīta vispārīgiem noteikumiem, A punktā ar nosaukumu “Vispārīgi kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi” (turpmāk tekstā – “Vispārīgie noteikumi”) ir noteikts:
“[KN] preces klasificē saskaņā ar šādiem principiem:
1. Sadaļu, nodaļu un apakšnodaļu virsraksti doti tikai ērtības labad; juridiski klasifikāciju nosaka pozīciju ieraksti un sadaļu un nodaļu piezīmes, kā arī tālāk izklāstītie noteikumi, ja vien pozīcijās un piezīmēs nav noteikts citādi.
2. [..]
b) visas atsauces uz kādu vielu [materiālu] pozīcijā attiecas kā uz šo vielu [materiālu] tīrā veidā, tā arī uz šīs vielas [materiāla] maisījumu vai apvienojumu ar citām vielām [citiem materiāliem]; tāpat visas atsauces uz precēm no noteiktām vielām [noteiktiem materiāliem] attiecas uz precēm, kas no šīs vielas [materiāla] izgatavotas pilnīgi vai daļēji. Preces, kas izgatavotas no vairākām vielām [vairākiem materiāliem], klasificē atbilstoši 3. noteikumā paredzētajiem principiem.
3. Ja piemērojot 2. noteikuma b) punktu vai cita iemesla dēļ preces pēc pirmā acu uzmetiena var klasificēt divās vai vairākās pozīcijās, klasifikāciju izdara šādi:
[..]
b) ja sajaukumus, saliktas preces, kas izgatavotas no dažādiem materiāliem vai sastāv no dažādiem komponentiem, kā arī preces, kas iesaiņotas komplektos mazumtirdzniecībai, nevar klasificēt atbilstīgi šā [3.] noteikuma a) punktam, tās klasificē pēc materiāliem vai sastāvdaļām, kas nosaka preces pamatīpašības, ja vien šo principu iespējams piemērot.
c) ja preces nevar klasificēt atbilstīgi šā [3.] noteikuma a) un b) punktam, tās klasificē pozīcijā ar lielāko kārtas numuru no vienlīdz pieļaujamām pozīcijām.
[..]”
10. KN otrā daļā ir VII sadaļa ar nosaukumu “Plastmasas un to izstrādājumi; kaučuks un tā izstrādājumi”. Šajā sadaļā ir 39. nodaļa ar nosaukumu “Plastmasas un to izstrādājumi”.
11. Saskaņā ar 39. nodaļas papildu piezīmi:
“Ja audums, trikotāžas drāna, filcs vai tūba vai neausta drāna ir izmantota tikai stiprināšanai, cimdi (pirkstaiņi un dūraiņi), kas impregnēti, apvalkoti vai pārklāti ar porainu plastmasu, ir 39. nodaļas izstrādājumi, pat ja tie:
– ir izgatavoti no auduma, trikotāžas drānas (izņemot pozīcijā 5903 minētās), tūbas vai filca vai neaustas drānas, kas impregnēta, apvalkota vai pārklāta ar porainu plastmasu, vai
– izgatavoti no neimpregnēta, neapvalkota vai nepārklāta auduma, trikotāžas drānas, tūbas vai filca vai neaustas drānas un
pēc tam impregnēti, apvalkoti vai pārklāti ar plastmasu vai gumiju (56. nodaļas 3. piezīmes c) punkts un 59. nodaļas 2. piezīmes a) punkta 5. daļa).”
12. KN 3926. pozīcijas 3926 20 00. apakšpozīcija ir izteikta šādi:
>lt>3
13. KN XI sadaļā ar nosaukumu “Tekstilmateriāli un tekstilizstrādājumi” ir 56. nodaļa ar nosaukumu “Vate, filcs un neaustas drānas, speciāla dzija, auklas, tauvas, virves, troses un to izstrādājumi”, 59. nodaļa ar nosaukumu “Imprignētas, pārklātas vai laminētas tekstildrānas; rūpniecībā izmantojami tekstilizstrādājumi” un 61. nodaļa ar nosaukumu “Trikotāžas apģērba gabali un apģērba piederumi”.
14. Saskaņā ar minētās XI sadaļas piezīmēm:
“1. Šajā sadaļā neietilpst:
[..]
h) audumi, trikotāžas drānas, tūba un filcs vai neaustas drānas, kas impregnēti, pārklāti vai laminēti ar plastmasu, vai izstrādājumi no tiem, kas iekļauti 39. nodaļā;
[..].”
15. KN XI sadaļas 56. nodaļas piezīmju 3. punktā ir norādīts:
“Pozīcijās 5602 un 5603 attiecīgi ietverta tūba, filcs un neaustās drānas, kas impregnēti, apvalkoti, pārklāti vai laminēti ar plastmasu vai gumiju, neatkarīgi no šo materiālu īpašībām (blīvi vai poraini).
Pozīcijā 5603 ietilpst arī neaustās drānas, kurās plastmasa vai gumija lietota par saistvielu.
Pozīcijās 5602 un 5603 tomēr neietilpst:
[..]
c) porainas plastmasas vai porainās gumijas plāksnes, loksnes vai sloksnes, kas kombinētas ar tūbu un filcu vai neaustām drānām, ja tekstilmateriāls lietots tikai nostiprināšanai (39. vai 40. nodaļa).
[..]”
16. KN XI sadaļas 59. nodaļas piezīmju 2. punkta a) apakšpunktā ir paredzēts:
“Pozīcijā 5903 ietilpst:
a) tekstildrānas, impregnētas, pārklātas vai laminētas ar plastmasu, neatkarīgi no to viena kvadrātmetra svara vai plastmasas īpa šībām (blīva vai poraina), izņemot:
[..]
5) porainas plastmasas plāksnes, loksnes vai lentes apvienojumā ar tekstildrānu, ja tekstildrāna lietota tikai nostiprinājumam (39. nodaļa);
[..].”
17. Saskaņā ar XI sadaļas 61. nodaļas papildu piezīmēm:
“[..]
3. Pozīcijā 6111 un apakšpozīcijās 6116 10 20 un 6116 10 80 iekļauj impregnētus, ar plastmasu vai gumiju apvalkotu vai pārklātus cimdus (pirkstaiņus un dūraiņus), pat ja tie ir:
– izgatavoti no trikotāžas tekstildrānas, kas impregnēta, apvalkota vai pārklāta ar pozīcijā 5903 vai 5906 minēto plastmasu vai gumiju, vai
– izgatavoti no neimpregnētas, neapvalkotas un nepārklātas trikotāžas tekstildrānas un pēc tam impregnēti, apvalkoti vai pārklāti ar plastmasu vai gumiju.
Ja trikotāžas tekstildrāna paredzēta vienīgi stiprināšanai, impregnēti, apvalkoti un pārklāti ar plastmasu vai gumiju cimdi (pirkstaiņi un dūraiņi) ir piederīgi 39. vai 40. nodaļai, pat ja tie ir izgatavoti no neimpregnētas, neapvalkotas un nepārklātas trikotāžas tekstildrānas un pēc tam impregnēti, apvalkoti vai pārklāti ar porainu plastmasu vai porainu gumiju (59. nodaļas 2. piezīmes a) punkta 5. apakšpunkts [daļa] un 4. piezīmes pēdējā daļa).”
18. KN 6116. pozīcijā ir 6116 10 80. apakšpozīcija, kura ir izteikta šādi:
>lt>4
Pamata prāva un prejudiciālais jautājums
19. Roeckl
ir sabiedrība, kura tirgo cimdus, no kuriem divi jāšanas sportam domāti cimdu modeļi ar numuriem 3301‑208 un 3301‑233 tiek aplūkoti pamata lietā. Šie modeļi ir radīti no materiāla, kas veidots trikotāžu savienojot ar plastmasu. To izgatavošanai trikotāžas viena puse tiek slīpēta, un šī puse pilnībā tiek pārklāta ar putu slāni no poliuretāna. Uz roku ādu vērstā cimdu trikotāžas virsma netiek skarta.
20. 2000. gada 3. augustā Oberfinanzdirektion Koblenz – Zolltechnische Prüfungs – und Lehranstalt
(Koblencas Finanšu ģenerāldirekcija – Tehniskais muitas pārbaužu un mācību institūts) nosūtīja prasītājai pamata lietā saistošu paziņojumu par muitas tarifiem DE F/2113/00‑1 attiecībā uz cimdu modeli ar numuru 3301‑208 un klasificēja to KN 6116 10 80. apakšpozīcijā.
21. Roeckl
par šo lēmumu iesniedza sūdzību, kuru 2003. gada 14. augustā Finanzgericht Rheinland-Pfalz
[Reinzemes‑Falcas Finanšu tiesa] noraidīja būtībā tāpēc, ka attiecīgā cimda izgatavošanai izmantotā trikotāža slīpēšanas dēļ esot papildus apstrādāts tekstilizstrādājums un ka līdz ar to tā kalpo ne tikai plastmasas slāņa nostiprināšanai.
22. 2005. gada 10. janvārī Roeckl
par 2004. gada decembri iesniedza papildinātu muitas deklarāciju par dažādu cimdu modeļu, tostarp pamata lietā aplūkoto jāšanas sportam domāto cimdu modeļu, laišanu brīvā apgrozībā un šajā sakarā tos klasificēja KN 6116 10 80. apakšpozīcijā. Pamatojoties uz šo, Minhenes Galvenā muitas pārvalde ar 2005. gada 10. janvāra paziņojumu par ievedmuitas nodokli noteica prasītājai muitas nodokli EUR 58 753,24 apmērā. Pēc šī paziņojuma Roeckl
iesniedza Minhenes Galvenajai muitas pārvaldei sūdzību par šo paziņojumu, kura tika noraidīta ar 2006. gada 11. janvāra lēmumu.
23. Pēc tam Roeckl
par šo lēmumu cēla prasību iesniedzējtiesā, apgalvojot, ka pamata lietā aplūkotie jāšanas sportam domātie cimdi bija jāklasificē KN 3926 20 00. apakšpozīcijā, it īpaši ņemot vērā, ka trikotāžas virsmas noslīpēšana esot veikta, tikai lai uzlabotu savstarpējo noturību starp plastmasas kārtu un trikotāžas virsmu, un tādējādi esot jāuzskata par darbību, kas ļauj tekstilmateriālam attiecībā uz plastmasu pildīt nostiprinošu funkciju.
24. Ņemot vērā šos apstākļus, iesniedzējtiesa vēlas noskaidrot, vai tekstilmateriāla slīpēšana automātiski piešķir tam vairāk nekā nostiprinošu funkciju. Tā norāda, ka šāds secinājums tomēr šķiet diskutabls, ja slīpēšana tiek veikta, vienīgi lai uzlabotu plastmasas un tekstilmateriāla noturību.
25. Šādos apstākļos Finanzgericht München
[Minhenes Finanšu tiesa] nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Vai KN 3926 20 00. apakšpozīcija ir jāinterpretē tādējādi, ka tā attiecas arī uz tekstilizstrādājumiem, kas no vienas puses ir slīpēti un pārklāti ar plastmasas slāni, tādējādi nodrošinot vien nostiprinošu funkciju, un slīpēšana ir veikta tikai labākai plastmasas slāņa noturībai, un pēc preces izgatavošanas tās lietotājam šis slīpējums nav redzams (sal. arī ar [HS] 56.6. paskaidrojošo piezīmi par [KN] 39. nodaļu)?”
Par prejudiciālo jautājumu
26. Ar uzdoto jautājumu iesniedzējtiesa būtībā vēlas noskaidrot, vai tādi jāšanas sportam domāti cimdi kā pamata lietā aplūkotie ir jāklasificē KN 3926 20 00. apakšpozīcijā kā prece no plastmasas, vai KN 6116 10 80. apakšpozīcijā kā prece no tekstilmateriāla.
27. Vispirms no pastāvīgās judikatūras izriet, ka, lai nodrošinātu tiesisko drošību un lai būtu vieglāk veikt kontroli, izšķirošais kritērijs preču tarifu klasifikācijā parasti ir to objektīvās īpašības un pazīmes, kas ir norādītas KN pozīcijas aprakstā un iedaļas vai nodaļas piezīmēs (skat. it īpaši 2007. gada 18. jūlija spriedumu lietā C‑142/06 Olicom, Krājums, I‑6675. lpp., 16. punkts, kā arī 2008. gada 11. decembra spriedumu apvienotajās lietās C‑362/07 un C‑363/07 Kip Europe  u.c., Krājums, I‑9489. lpp., 26. punkts).
28. Pēc tam, preces mērķis var būt objektīvs klasifikācijas kritērijs, ciktāl tas minētajai precei ir raksturīgs, un šo raksturīgumu var novērtēt, ievērojot tās objektīvās iezīmes un īpatnības (skat. 2007. gada 15. februāra spriedumu lietā C‑183/06 RUMA, Krājums, I‑1559. lpp., 36. punkts, un iepriekš minēto spriedumu lietā Olicom, 18. punkts).
29. Visbeidzot, jāatgādina, ka Kopējā muitas tarifa nodaļu piezīmes, tāpat kā HS paskaidrojošās piezīmes ir svarīgi līdzekļi, lai nodrošinātu vienādu šī tarifa piemērošanu, un sniedz noderīgu informāciju tā interpretācijai (skat. 1994. gada 19. maija spriedumu lietā C‑11/93 Siemens Nixdorf, Recueil, I‑1945. lpp., 12. punkts; 1997. gada 18. decembra spriedumu lietā C‑382/95 Techex, Recueil, I‑7363. lpp., 12. punkts, 2000. gada 19. oktobra spriedumu lietā C‑339/98 Peacock, Recueil, I‑8947. lpp., 10. punkts, un iepriekš minēto spriedumu lietā Olicom, 17. punkts).
30. Ir jāatzīst, ka pamata lietā aplūkotie jāšanas sportam domātie cimdi, kuri ir radīti, trikotāžu savienojot ar plastmasu, nav tieši minēti ne KN pozīciju formulējumos, ne KN iedaļu un nodaļu piezīmēs.
31. Šajā sakarā KN 3926. pozīcija, kura, pēc Roeckl
domām, esot piemērojama pamata lietā aplūkotajiem jāšanas sportam domātajiem cimdiem, attiecas uz “citiem plastmasas izstrādājumiem un izstrādājumiem no citiem materiāliem, kas minēti pozīcijās 3901–3914”, kaut arī KN 6116. pozīcija attiecas uz “trikotāžas cimdiem (pirkstaiņi, dūraiņi)”. KN 3926 20 00. apakšpozīcija attiecas uz “apģērba gabaliem un apģērba piederumiem (ieskaitot cimdus – pirkstaiņus un dūraiņus)”, savukārt salīdzinājumā ar KN 6116 10 20. apakšpozīciju, kura ietver “pirkstaiņus, impregnētus, apvalkotus vai pārklātus ar gumiju”, KN 6116 10 80. apakšpozīcija, kura ir iekļauta kategorijā trikotāžas cimdi (pirkstaiņi, dūraiņi), impregnēti, apvalkoti vai pārklāti ar plastmasu vai gumiju, ir formulēta noliedzoši, jo tajā ir minēti vispārējie “citi”.
32. Līdz ar to, tā kā pamata lietā aplūkotie jāšanas sportam domātie cimdi sastāv no dažādiem materiāliem un to klasificēšanai nav nevienas konkrētas tarifu pozīcijas, tad vienīgais noteikums, kurš ir piemērojams šo cimdu klasifikācijai, ir Vispārīgo noteikumu 3. punkta b) apakšpunkts (šajā ziņā skat. 1988. gada 21. jūnija spriedumu lietā 253/87 Sportex, Recueil, 3351. lpp., 7. punkts, un 2006. gada 26. oktobra spriedumu lietā C‑250/05 Turbon International, Krājums, I‑10531. lpp., 20. punkts).
33. Jāatgādina, ka Vispārīgo noteikumu 3. punkta b) apakšpunktā, kurš attiecas tieši uz gadījumu, kad preces varētu klasificēt divās vai vairākās pozīcijās, ir paredzēts, ka, ja saliktas preces nevar klasificēt, piemērojot šo noteikumu 3. punkta a) apakšpunktu, tās klasificē pēc materiāla vai sastāvdaļas, kas nosaka to pamatīpašības, ja vien šo principu iespējams piemērot. Pretējā gadījumā tās būtu jāklasificē, piemērojot Vispārīgo noteikumu 3. punkta c) apakšpunktu, pozīcijā, kam ir lielākais kārtas numurs no tām, kas varētu tikt likumīgi ņemtas vērā (skat. iepriekš minēto spriedumu apvienotajās lietās Kip Europe  u.c., 49. punkts).
34. Ņemot vērā jautājumu par kritērijiem, kuri ir piemērojami, lai pamata lietā aplūkotos jāšanas sportam domātos cimdus klasificētu KN, iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai tās izskatīšanai nodotajā strīdā tekstilmateriāla slīpēšanu varētu uzskatīt par pietiekamu kritēriju, lai tekstilmateriālam automātiski piešķirtu vairāk nekā nostiprinošu funkciju, kas liktu klasificēt šos cimdus kā tekstilizstrādājumu KN 6116. pozīcijā.
35. Šajā sakarā ir jānorāda, ka KN 61. nodaļas 3. papildu piezīmes pēdējā daļā, kā arī KN 39. nodaļas papildu piezīmē ir noteikta minētās 39. nodaļas piemērošanas joma. Šī pēdējā nodaļa ietver cimdus (pirkstaiņi un dūraiņi), kas impregnēti, apvalkoti vai pārklāti ar porainu plastmasu, pat ja tie ir izgatavoti no trikotāžas drānas, kura nav impregnēta, apvalkota vai pārklāta, bet pēc tam tiek impregnēta, apvalkota vai pārklāta ar porainu plastmasu, lai šīs trikotāžas drānas kalpotu nostiprināšanai. Tāpat šī pati 39. nodaļa attiecas uz loksnēm, lentēm, sloksnēm no putuplasta savienojumā ar plakanu formu no tekstilmateriāla (kā tas definēts minētās 59. nodaļas 1. piezīmē), filcu vai neaustu drānu, ja plakanā forma no tekstilmateriāla kalpo tikai nostiprināšanai.
36. Saskaņā ar HS paskaidrojošo piezīmi attiecībā uz KN 39. nodaļu tekstilmateriāls kalpo tikai nostiprināšanai, ja ar gludu, nebalinātu, balinātu vai vienkrāsainu tekstilmateriālu, filcu vai neaustu drānu tiek noklāta tikai viena loksnes, lentes vai sloksnes puse. Turpretī graudainiem, apdrukātiem vai būtiski apstrādātiem (piemēram, noslīpētiem) tekstilmateriāliem, kā arī īpašiem materiāliem kā samts, tills, mežģīnes un 5811. pozīcijas tekstilizstrādājumi ir vairāk nekā nostiprinoša funkcija.
37. Jāatgādina, ka HS paskaidrojošās piezīmes būtiski palīdz interpretēt dažādu KN pozīciju piemērošanas jomas (skat. 2006. gada 27. aprīļa spriedumu lietā C‑15/05 Kawasaki Motors Europe, Krājums, I‑3657. lpp., 36. punkts), taču tās nav juridiski saistošas (skat. 2007. gada 11. janvāra spriedumu lietā C‑400/05 B.A.S. Trucks, Krājums, I‑311. lpp., 28. punkts).
38. Pēc Eiropas Komisijas domām, saskaņā ar tiešo atsauci, kas ir HS paskaidrojošās piezīmēs par KN 39. nodaļu, kritēriji, kuri nosaka tekstilmateriāla nostiprinošās funkcijas jēdzienu, esot piemērojami tikai precēm, kuras sastāv no plastmasas un kurām ir piestiprināts auduma slānis. Pamata lietā šis neesot tas gadījums, jo nevis audums ir piestiprināts plastmasai, bet plastmasa ir piestiprināta audumam, tādējādi to nevarot uzskatīt par stiprinājumu plastmasai. Nevienam no materiāliem, no kuriem sastāv pamata lietā aplūkotie jāšanas sportam domātie cimdi, nevar piešķirt dominējošo lomu – ne audumam, ne plastmasai. Turklāt cimdu audums neesot pilnībā pārliets ar plastmasu. Šādos apstākļos minēto cimdu īpašās struktūras dēļ neesot noderīgi ne KN piezīmēs, ne HS paskaidrojošajās piezīmēs minētie kritēriji.
39. Šis apgalvojums nav pieņemams. Šādas interpretācijas sekas attiecībā uz tādām precēm kā pamata lietā aplūkotās būtu atteikšanās no to klasifikācijai noderīgām norādēm, kuras ir ietvertas KN un HS, un līdz ar to KN piezīmju un HS paskaidrojošo piezīmju piemērojamības sašaurināšana. Jāatgādina, ka gan KN 39. nodaļas, gan HS paskaidrojošās piezīmes pie šīs nodaļas piemērošanas joma ietver preces, kuras sastāv no plastmasas un auduma, un tajās ir paskaidrots, ka šādas preces ir jāklasificē kā plastmasa, ja tekstilmateriāls kalpo tikai plastmasas nostiprināšanai. Šādos apstākļos nekas neliedz piemērot šos kritērijus attiecībā uz tādām precēm kā pamata lietā aplūkotās.
40. Tomēr ar auduma īpašību uzskaitījumu, lai to uzskatītu par stiprinājumu plastmasai, kurš paredzēts HS paskaidrojošajā piezīmē pie minētās 39. nodaļas, nav jāsaprot tādējādi, ka vienkārša pamata lietā aplūkoto jāšanas sportam domāto cimdu raksturīgo īpašību pievienošana pati par sevi būtu noteicoša to klasifikācijai. Drīzāk, kā tas ir atgādināts šī sprieduma 33. punktā, ir jānovērtē vispārēji šie jāšanas sportam domātie cimdi un to īpašību kopums, kas izriet no to pamata rakstura, ņemot vērā nozīmību attiecībā uz to klasifikācijai izmantotajiem kritērijiem. Līdz ar to tekstilmateriāla slīpēšana uz minētajiem cimdiem nav noteicošais kritērijs to klasifikācijai.
41. Saskaņā ar Vispārīgo noteikumu 3. punkta b) apakšpunktu, lai veiktu preces tarifa klasificēšanu, ir jānosaka, kurš no materiāliem, kas ir tās sastāvdaļa, ir tas, kurš piešķir precei tās galveno īpašību, kas var tikt izvērtēts, uzdodot jautājumu, vai prece, kuras sastāvā neietilptu kāda no šīm sastāvdaļām, saglabātu raksturīgās īpašības (skat. 2001. gada 10. maija spriedumu lietā C‑288/99 VauDe Sport, Recueil, I‑3683. lpp., 25. punkts; iepriekš minēto spriedumu lietā Turbon International, 21. punkts, un 2009. gada 7. maija spriedumu lietā C‑150/08 Siebrand, Krājums, I‑3941. lpp., 31. punkts).
42. Tāpat, kā tas norādīts HS paskaidrojošās piezīmes par Vispārīgo noteikumu 3. punkta b) apakšpunktu VIII punktā, preces pamatīpašība atkarībā no preces veida var, piemēram, izrietēt no preci veidojošā materiāla būtības, materiāla vai tās sastāvdaļām, to apjoma, daudzuma, svara vai vērtības, viena no izmantotajiem materiāliem nozīmes preces lietojumā.
43. Pamata lietā attiecīgie cimdi ir domāti jāšanas sportam. Būtībā šie cimdi ir paredzēti grožu turēšanai un zirgu kontrolei, nodrošinot elastību un satveršanas sajūtu. Tomēr elements, kurš ļauj izpildīt šo funkciju un kurš ir speciāli ražots šim nolūkam, ir poliuretāna putas, ar kurām ir pārklāta visa šo cimdu ārējā virsma un kuras saskaras ar iemauktiem. Tekstilmateriāls cimdu iekšpusē nav būtiski mainījis minētā poliuretāna īpašības, bet ir tik ai palielinājis tā efektivitāti, vairojot cimdu valkātāja satveršanas sajūtu un komfortu. Līdz ar to ir jāsecina, ka pamata lietā aplūkotajiem jāšanas sportam domātajiem cimdiem pamatīpašību piešķir poliuretāna slānis, nevis tekstilmateriāls.
44. Ņemot vērā visus iepriekš minētos apsvērumus, uz uzdoto jautājumu ir jāatbild, ka KN ir jāinterpretē tādējādi, ka tādi jāšanas sportam domāti cimdi kā pamata lietā aplūkotie, kuri ir ražoti no tekstilmateriāla, kas no vienas puses ir slīpēts un pārklāts ar plastmasas slāni, tas ir, trikotāžas viena puse tiek slīpēta un šī puse pilnībā tiek pārklāta ar poliuretāna putām, kuru pamata funkcija ir tā, lai šos cimdus varētu izmantot kā jāšanas sportam domātus cimdus, ir jāklasificē KN 3926 20 00. apakšpozīcijā.
Par tiesāšanās izdevumiem
45. Attiecībā uz pamata lietas dalībniekiem šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Tiesāšanās izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto lietas dalībnieku tiesāšanās izdevumi, nav atlīdzināmi.
Rezolutīvā daļa
Ar šādu pamatojumu Tiesa (trešā palāta) nospriež:
Kombinētā nomenklatūra Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu I pielikumā, kas grozīta ar Komisijas 2003. gada 11. septembra Regulu (EK) Nr. 1789/2003, ir jāinterpretē tādējādi, ka tādi jāšanas sportam domāti cimdi kā pamata lietā aplūkotie, kuri ir ražoti no tekstilmateriāla, kas no vienas puses ir slīpēts un pārklāts ar plastmasas slāni, tas ir, trikotāžas viena puse tiek slīpēta un šī puse pilnībā tiek pārklāta ar poliuretāna putām, kuru pamata funkcija ir tā, lai šos cimdus varētu izmantot kā jāšanas sportam domātus cimdus, ir jāklasificē KN 3926 20 00. apakšpozīcijā.