62023CJ0109_RES
Byla C‑109/23 (Jemerak) (
i
)
GMirON
prieš
PR
(Landgericht Berlin prašymas priimti prejudicinį sprendimą)
2024 m. rugsėjo 5 d. Teisingumo Teismo (antroji kolegija) sprendimas
„Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Bendra užsienio ir saugumo politika – Ribojamosios priemonės atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje – Reglamentas (ES) Nr. 833/2014 – 5n straipsnio 2 ir 6 dalys – Draudimas tiesiogiai ar netiesiogiai teikti teisinio konsultavimo paslaugas Rusijos vyriausybei arba Rusijoje įsteigtiems juridiniams asmenims, subjektams ar organizacijoms – Su paslaugų, kurios yra griežtai būtinos siekiant užtikrinti galimybę pasinaudoti teismo, administracinėmis ar arbitražo procedūromis valstybėje narėje, teikimu susijusi išimtis – Notaro atliekamas nekilnojamojo turto pirkimo-pardavimo sutarties tvirtinimas ir vykdymas – Vertėjo žodžiu pagalba taip tvirtinant“
Bendra užsienio ir saugumo politika – Ribojamosios priemonės, taikomos atsižvelgiant į padėtį Ukrainoje – Draudimas teikti teisinio konsultavimo paslaugas Rusijos vyriausybei arba Rusijoje įsteigtiems juridiniams asmenims, subjektams ar organizacijoms – Sąvoka – Notaro atliekamas nekilnojamojo turto pirkimo-pardavimo sutarties tvirtinimas ir vykdymas – Netaikymas – Vertėjo žodžiu pagalba taip tvirtinant – Netaikymas
(Tarybos sprendimo (BUSP) 2022/1909 5 ir 8 konstatuojamosios dalys; Tarybos reglamento Nr. 833/2014 2 konstatuojamoji dalis ir 5n straipsnio 2 dalis, Tarybos reglamentas Nr. 269/2014 ir Tarybos reglamento 2022/1904 19 konstatuojamoji dalis)
(žr. 38–44, 49–55, 59, 62, 63 punktus ir rezoliucinę dalį)
Santrauka
Gavęs Landgericht Berlin (Berlyno apygardos teismas, Vokietija) prašymą priimti prejudicinį sprendimą, Teisingumo Teismas išdėstė savo poziciją dėl Reglamento Nr. 833/2014 (
1
), iš dalies pakeisto Reglamentu 2022/1904 (
2
), 5n straipsnio 2 dalyje numatyto draudimo teikti teisinio konsultavimo paslaugas Rusijoje įsteigtiems juridiniams asmenims, susijusio su ribojamosiomis priemonėmis, kurių Europos Sąjungos Taryba ėmėsi atsižvelgdama į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje, taikymo srities.
Vokietijos piliečiai GM ir ON Berlyne (Vokietija) ketino įsigyti butą, priklausantį bendrovei Visit-Moscow Ltd, t. y. Rusijoje įsteigtam juridiniam asmeniui. Dėl šio sandorio sudarymo GM, ON ir Visit-Moscow kreipėsi į Vokietijoje dirbantį notarą PR ir paprašė parengti autentišką pirkimo-pardavimo sutartį, o vėliau – ją įvykdyti. Vis dėlto 2022 m. PR atsisakė patvirtinti pirkimo-pardavimo sutartį, motyvuodamas tuo, kad negali atmesti galimybės, jog patvirtinimas pažeistų Reglamento Nr. 833/2014 5n straipsnio 2 dalyje nustatytą draudimą. PR netenkino GM, ON ir Visit-Moscow prašymo persvarstyti šį atsisakymą ir perdavė dėl šio atsisakymo jų pateiktą skundą Berlyno apygardos teismui, o šis šia tema pateikė Teisingumo Teismui įvairių prejudicinių klausimų.
Teisingumo Teismo vertinimas
Pirma, Teisingumo Teismas pažymėjo, kad sąvoka „teisinis konsultavimas“ pagal įprastą reikšmę bendrinėje kalboje paprastai reiškia nuomonę teisės klausimu. Taigi ši sąvoka, Reglamento Nr. 833/2014 5n straipsnio 2 dalyje vartojama kartu su sąvoka „paslaugos“, reiškia ekonominio pobūdžio veiklos – kuri grindžiama paslaugų teikėjo ir jo kliento santykiais, kurios tikslas yra teikti teisines nuomones ir kuria paslaugų teikėjas teikia nuomones teisiniais klausimais jų prašantiems asmenims – vykdymą.
Tokį sąvokos „teisinio konsultavimo paslaugos“ supratimą patvirtina Reglamento 2022/1904 19 konstatuojamoji dalis Viena vertus, joje paminėti paslaugų teikėjo ir jo kliento santykiai ir parodytas šio paslaugų teikėjo vaidmuo, nes jis padeda klientui ir jį konsultuoja, veikdamas pastarojo interesais, dėl jo sandorių su trečiaisiais asmenimis teisinių aspektų. Kita vertus, joje nurodyta papildoma veikla, kurią sudaro „teisinių dokumentų rengimas, vykdymas ir tikrinimas“.
Taigi veikla, kurią apibūdina „teisinio konsultavimo paslaugų“ sąvoka, kaip ji suprantama pagal Reglamento Nr. 833/2014 5n straipsnio 2 dalį, aiškiai skiriasi nuo veiklos, kurią gali tekti vykdyti valdžios institucijoms. Šių institucijų užduotis nėra teikti paslaugas, kurias sudaro nuomonių teisės klausimais teikimas asmenims, siekiant remti ar ginti konkrečius jų interesus.
Nagrinėjamu atveju Teisingumo Teismas konstatavo: panašu, kad tvirtinant nekilnojamojo turto pirkimo-pardavimo sutartį notaras veikia ne siekdamas ginti konkrečius vienos ar kitos atitinkamos šalies ar abiejų šalių interesus, o nešališkai, išlaikydamas vienodą atstumą šių šalių ir jų atitinkamų interesų atžvilgiu, vien įstatymo ir teisinio saugumo interesais. Todėl, atsižvelgiant į konkrečias teisinių sandorių notarinio tvirtinimo procedūros sąlygas ir su oficialiai patvirtintais sandoriais siejamas teisines pasekmes Vokietijos teisės sistemoje, notaro atliekamas Rusijoje įsteigtam juridiniam asmeniui priklausančio nekilnojamojo turto pirkimo-pardavimo sutarties patvirtinimas, kurį reglamentuoja Vokietijos teisė, nepatenka į Reglamento Nr. 833/2014 5n straipsnio 2 dalyje vartojamą sąvoką „teisinio konsultavimo paslaugos“, taigi ir į šios nuostatos b punkte nurodyto draudimo teikti tokias paslaugas tokiam juridiniam asmeniui taikymo sritį.
Šiuo klausimu Teisingumo Teismas pažymėjo: jeigu minėto reglamento 5n straipsnio 2 dalis turėtų būti aiškinama priešingai, tai lemtų, viena vertus, nenuoseklumus taikant šį reglamentą ir, kita vertus, šio reglamento ir Reglamento Nr. 269/2014 (
3
) nenuoseklumus.
Iš tiesų sandoriai dėl Sąjungos teritorijoje esančio nekilnojamojo turto, priklausančio Rusijoje įsteigtiems juridiniams asmenims, pagal Reglamentą Nr. 833/2014 lieka leidžiami. Vis dėlto tam tikrose valstybėse narėse, kur notarinis nekilnojamojo turto pirkimo-pardavimo sutarties patvirtinimas yra esminė tokio turto perleidimo sąlyga, jiems praktiškai gali būti užkertamas kelias, neatsižvelgiant į tai, ar šiems juridiniams asmenims pagal Reglamentą Nr. 269/2014 taikomas draudimas disponuoti savo turtu.
Sąjungos teisės aktų leidėjas negalėjo norėti tokios draudimo, numatyto Reglamento Nr. 833/2014 5n straipsnio 2 dalyje, poveikio įvairiose valstybėse narėse įvairovės, priklausomai nuo esamos notariato sistemos.
Be to, pateiktas aiškinimas neprieštarauja nei Reglamento Nr. 833/2014, nei Reglamento Nr. 269/2014 tikslams.
Visų pirma nei iš Sprendimo 2022/1909 (
4
), nei iš Reglamento Nr. 833/2014 ar Reglamento 2022/1904 nematyti, kad nustatydama draudimą teikti teisinio konsultavimo paslaugas Taryba siekė padaryti taip, kad Rusijoje įsteigti juridiniai asmenys tam tikrose valstybėse narėse negalėtų disponuoti savo nekilnojamuoju turtu.
Be to, Reglamento Nr. 833/2014 5n straipsnio 2 dalyje numatyto draudimo tikslas buvo sudaryti Sąjungos teritorijoje veikiantiems Rusijos juridiniams asmenims sudėtingesnes sąlygas tęsti savo komercinę veiklą šioje teritorijoje ir taip padaryti poveikį Rusijos ekonomikai. Taigi notarinis nekilnojamojo turto, priklausančio Rusijoje įsteigtam juridiniam asmeniui, pirkimo-pardavimo sutarties patvirtinimas neprieštarauja tokiam tikslui.
Galiausiai neaišku, kaip notarinis nekilnojamojo turto, priklausančio Rusijoje įsteigtam juridiniam asmeniui, pirkimo-pardavimo sutarties patvirtinimas a priori ir bendrai galėtų padėti apeiti nustatytas ribojamąsias priemones.
Antra, Teisingumo Teismas pabrėžė, kad prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas dėl kiekvienos iš užduočių, kurias atlieka notaras, siekdamas užtikrinti tokios pirkimo-pardavimo sutarties vykdymą, turės įvertinti, ar jos apima notaro šalims teikiamas teisinio konsultavimo paslaugas, kaip tai suprantama pagal pirmiau pateiktą sąvokos „teisinio konsultavimo paslaugos“ išaiškinimą.
Galiausiai dėl klausimo, ar vertėjo žodžiu atliekant notarinį tvirtinimą teikiamos vertimo paslaugos yra teisinio konsultavimo paslaugos, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 833/2014 5n straipsnio 2 dalį, nes vertėjo žodžiu profesija nėra teisinio pobūdžio, Teisingumo Teismas nurodė, kad šios paslaugos negali turėti „teisinio konsultavimo“ elemento, net jeigu atitinkamas paslaugas sudaro pagalba teisės specialistui, veikiančiam teisės srityje. Be to, neatrodo, kad Vokietijos notaro atliekamas Vokietijoje esančio nekilnojamojo turto, priklausančio Rusijoje įsteigtam juridiniam asmeniui, pirkimo-pardavimo sandorio tvirtinimas patenka į Reglamento Nr. 833/2014 5n straipsnio 2 dalyje numatyto draudimo teikti teisinio konsultavimo paslaugas taikymo sritį. Darytina išvada, kad teikdamas vertimo paslaugas per tokio sandorio notarinio tvirtinimo procedūrą tam, kad padėtų šio juridinio asmens atstovui, kuris nemoka per tvirtinimo procedūrą vartojamos kalbos, vertėjas žodžiu tokiam juridiniam asmeniui neteikia „teisinio konsultavimo paslaugų“, kaip tai suprantama pagal šią nuostatą.
(
i
)	Šios bylos pavadinimas išgalvotas. Jis neatitinka jokios bylos šalies tikrojo vardo, pavardės ar pavadinimo.
(
1
)	2014 m. liepos 31 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 833/2014 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje (OL L 229, 2014, p. 1).
(
2
)	2022 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 2022/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 833/2014 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje (OL L 259 I, 2022, p. 3).
(
3
)	2014 m. kovo 17 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 269/2014 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi (OL L 78, 2014, p. 6).
(
4
)	2022 m. spalio 6 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2022/1909, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/512/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje (OL L 259 I, 2022, p. 122).