62023CO0097
EUROOPA KOHTU PRESIDENDI MÄÄRUS
21. juuli 2023 (
*1
)
Apellatsioonkaebus – Menetlusse astumise avaldus – Euroopa Liidu Kohtu kodukorra artikli 40 teine lõik – Huvi kohtuvaidluse lahenduse vastu – Kutseühing – Rahuldamata jätmine
Kohtuasjas C‑97/23 P,
mille ese on Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 56 alusel 17. veebruaril 2023 esitatud apellatsioonkaebus,
WhatsApp Ireland Ltd, asukoht Dublin (Iirimaa), esindajad: Rechtsanwalt H.‑G. Kamann, avocats F. Louis ja A. Vallery, solicitors B. Johnston, C. Monaghan ja P. Nolan ning D. McGrath, SC, P. Sreenan, SC, E. Egan McGrath, BL, ja C. Geoghegan, BL,
apellant,
teine menetlusosaline:
Euroopa Andmekaitsenõukogu, esindajad: C. Foglia, M. Gufflet, G. Le Grand ja I. Vereecken, keda abistasid avocats G. Haumont, E. de Lophem, G. Ryelandt ja P. Vernet,
kostja esimeses kohtuastmes,
EUROOPA KOHTU PRESIDENT,
arvestades ettekandja-kohtunik T. von Danwitzi ettepanekut,
olles ära kuulanud kohtujurist T. Ćapeta,
on teinud järgmise
määruse
1
Apellant WhatsApp Ireland Ltd palub oma apellatsioonkaebuses tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 7. detsembri 2022. aasta määruse WhatsApp Ireland vs. Euroopa Andmekaitsenõukogu (T‑709/21, EU:T:2022:783), millega Üldkohus jättis rahuldamata tema hagi, milles ta palus tühistada Euroopa Andmekaitsenõukogu 28. juuli 2021. aasta otsuse 1/2021, mis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määruse (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT 2016, L 119, lk 1; edaspidi „isikuandmete kaitse üldmäärus“) artikli 5 alusel pärast uurimist, mille viis läbi Data Protection Commission (füüsiliste isikute isikuandmete kaitse järelevalveasutus, Iirimaa) selle määruse artikli 56 kohaselt seoses piiriülese andmetöötlusega, mida teeb WhatsApp Ireland tema poolt Euroopa Liidus osutatavate teenuste raames.
2
Computer & Communications Industry Association (edaspidi „CCIA“), mis on infotehnoloogia- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevaid ettevõtjaid ühendav rahvusvaheline ühing, palus 15. mail 2023 Euroopa Kohtu kantseleisse saabunud avaldusega Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 40 teise lõigu ja Euroopa Kohtu kodukorra artikli 130 alusel, mida kodukorra artikli 190 lõike 1 alusel kohaldatakse apellatsioonkaebuste lahendamisel, luba astuda käesolevas asjas menetlusse WhatsApp Irelandi nõuete toetuseks.
3
CCIA viitab oma avalduse põhjendamiseks tingimustele, mis on välja kujundatud Euroopa Kohtu ja Üldkohtu praktikas ja täpsemalt Euroopa Kohtu presidendi 10. märtsi 2023. aasta määruses Illumina vs. komisjon (C‑611/22 P, EU:C:2023:205, punkt 10) ja 23. septembri 2019. aasta määruses Google ja Alphabet vs. komisjon (T‑604/18, EU:T:2019:743, punkt 51) kutseühingute menetlusse astumise õiguse kohta, mille kohaselt võib ühingul lubada kohtuasjas menetlusse astuda, kui ta esiteks esindab märkimisväärset arvu asjaomases sektoris tegutsevaid ettevõtjaid, kui teiseks hõlmab tema eesmärk tema liikmete huvide kaitset, kui kolmandaks võib kohtuasi tõstatada asjaomase sektori toimimist mõjutavaid põhimõttelisi küsimusi ja kui seega neljandaks võib tehtav otsus oluliselt mõjutada tema liikmete huve.
4
CCIA märgib seoses nimetatud kohtupraktikas välja toodud esimese ja teise tingimusega, et Euroopa Andmekaitsenõukogu saab isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 65 lõike 1 punkti a alusel otsuseid teha üksnes juhtudel, mis puudutavad isikuandmete piiriülest töötlemist, sellist töötlemist viivad aga tavaliselt läbi juhtivad tehnoloogiaettevõtjad, millest paljud on CCIA liikmed. Lisaks sellele on liidu kohtud juba kinnitanud, et selle ühingu eesmärkide hulka kuulub tema liikmete huvide kaitse.
5
Nimetatud kohtupraktikas välja kujundatud kolmanda tingimuse osas juhib CCIA tähelepanu sellele, et käesolevas kohtuasjas tekib küsimus, kas äriühingul, keda puudutab Euroopa Andmekaitsenõukogu poolt isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 65 lõike 1 punkti a alusel vastu võetud otsus, on õigus vaidlustada selline otsus otse liidu kohtus. Euroopa Andmekaitsenõukogu otsused on siduvad juhtivale järelevalveasutusele selle sätte tähenduses, mistõttu on viimane kohustatud järeldama, et asjaomase äriühingu teatav tegevus kujutab endast isikuandmete kaitse üldmääruse rikkumist, ja suurendama määratava trahvi summat, kusjuures sellise trahvi puhul on tegemist kriminaalkaristusega Roomas 4. novembril 1950 allkirjastatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 6 tähenduses.
6
Kui puudutatud äriühingul keelataks esitada liidu kohtule hagi, nagu keelas Üldkohus 7. detsembri 2022. aasta kohtumääruses WhatsApp Ireland vs. Euroopa Andmekaitsenõukogu (T‑709/21, EU:T:2022:783), võtaks see sellelt äriühingult õiguse tõhusale kohtulikule kontrollile, mis on tagatud mainitud artikliga 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47. Selline otsus kohustaks seda äriühingut esitama hagi liikmesriigi kohtule, millel ei oleks pädevust liidu õigusakti tühistamiseks, vaid parimal juhul võimalus esitada Euroopa Kohtule eelotsuse küsimus, kui tekib kahtlus liidu õigusnormide tõlgendamise osas. Eelotsusemenetlus ei saa aga asendada tühistamishagi, kuna Euroopa Kohtul ei oleks selles menetluses täielikku pädevust fakti- ja õigusküsimustes, samas kui Euroopa Andmekaitsenõukogu otsused tõstatavad keerulisi faktiküsimusi. Neil asjaoludel tõstatab käesolev kohtuasi CCIA ja tema liikmete jaoks olulisi küsimusi.
7
Seoses käesoleva kohtumääruse punktis 3 viidatud kohtupraktikas välja kujundatud neljanda tingimusega väidab CCIA, et käesoleva menetluse tulemus võib mõjutada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasektori toimimist ja eelkõige selle liikmeid, kuna nad pakuvad selliseid teenused ja tooted, mis juba iseenesest eeldavad isikuandmete piiriülest töötlemist. Seega puudutavad isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 65 lõike 1 punktis a sätestatud menetlus ja seeläbi ka Euroopa Andmekaitsenõukogu otsused iseäranis seda sektorit.
8
Pärast seda, kui Euroopa Kohtu kohtusekretär oli vastavalt kodukorra artikli 131 lõikele 1, mida kodukorra artikli 190 lõike 1 alusel kohaldatakse apellatsioonkaebuste lahendamisel, toimetanud pooltele kätte CCIA esitatud menetlusse astumise avalduse, esitas Euroopa Andmekaitsenõukogu ettenähtud tähtaja jooksul märkused selle avalduse kohta, paludes jätta see avaldus rahuldamata.
9
WhatsApp Ireland ja Euroopa Andmekaitsenõukogu esitasid vastavalt 30. mail ja 1. juunil 2023 Euroopa Kohtu kantseleisse saabunud dokumentides kodukorra artikli 131 alusel taotluse, et apellatsioonkaebuse lisade ja kostja vastuse teatavaid osi käsitletaks CCIA suhtes konfidentsiaalsena.
Menetlusse astumise avaldus
10
Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 40 teise ja kolmanda lõigu kohaselt on igal isikul, kellel on huvi sellise Euroopa Kohtusse esitatud kohtuvaidluse lahenduse vastu, mis ei ole liikmesriikidevaheline, Euroopa Liidu institutsioonide vaheline või ühelt poolt nende liikmesriikide ja teiselt poolt nende institutsioonide vaheline, õigus astuda selles kohtuvaidluses menetlusse.
11
Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb mõistet „huvi kohtuvaidluse lahenduse vastu“ selle sätte tähenduses määratleda kohtuasja eset arvestades ning mõista seda otsese ja olemasoleva huvina nõuete endi suhtes, mitte huvina esitatud väidete ja argumentide suhtes. Väljend „kohtuvaidluse lahendus“ viitab nimelt taotletud lõplikule otsusele, nii nagu see fikseeritakse tehtava kohtuotsuse resolutsioonis (Euroopa Kohtu presidendi 1. septembri 2022. aasta määrus Google ja Alphabet vs. komisjon, C‑48/22 P, EU:C:2022:667, punkt 6 ja seal viidatud kohtupraktika).
12
Sellega seoses tuleb eelkõige kontrollida, kas vaidlustatud akt puudutab menetlusse astumise avalduse esitanud isikut otseselt ja kas tema huvi kohtuvaidluse lahenduse vastu on kindel. Üldjuhul saab huvi kohtuvaidluse lahenduse vastu pidada piisavalt otseseks vaid juhul, kui see lahendus võib muuta menetlusse astumise avalduse esitanud isiku õiguslikku olukorda (Euroopa Kohtu presidendi 1. septembri 2022. aasta määrus Google ja Alphabet vs. komisjon, C‑48/22 P, EU:C:2022:667, punkt 7 ja seal viidatud kohtupraktika).
13
Samas võib väljakujunenud kohtupraktika kohaselt kutseala esindusühingul, mille eesmärk on kaitsta oma liikmete huve, lubada menetlusse astuda, kui kohtuvaidlus tõstatab selliseid põhimõttelisi küsimusi, mis neid huve mõjutavad. Seega tuleb nõue, et sellisel ühingul on otsene ja olemasolev huvi kohtuvaidluse lahenduse vastu, lugeda täidetuks, kui ühing tõendab, et ta on sellises olukorras sõltumata sellest, kas kohtuvaidluse lahendus võib muuta ühingu kui sellise õiguslikku olukorda (Euroopa Kohtu presidendi 10. märtsi 2023. aasta määrus Illumina vs. komisjon, C‑611/22 P, EU:C:2023:205, punkt 8 ja seal viidatud kohtupraktika).
14
Kutseala esindusühingute menetlusse astumise õiguse laia tõlgendamise eesmärk on nimelt võimaldada paremini hinnata konteksti, milles kohtuasjad on liidu kohtutele esitatud, vältides samal ajal suurt hulka üksikuid menetlusse astujaid, mis ohustaks menetluse tõhusust ja ladusat kulgu. Erinevalt enda nimel tegutsevatest füüsilistest ja juriidilistest isikutest võivad kutsealased esindusühingud taotleda menetlusse astumist Euroopa Kohtule esitatud kohtuvaidluses oma liikmete kollektiivsete huvide, mitte individuaalsete huvide kaitseks. Sellise ühingu menetlusse astumine pakub üldist perspektiivi nendest kollektiivsetest huvidest, mida mõjutab põhimõtteline küsimus, millest sõltub kohtuvaidluse lahendus, ja võimaldab seega Euroopa Kohtul paremini hinnata konteksti, milles kohtuasi talle on esitatud (Euroopa Kohtu presidendi 10. märtsi 2023. aasta määrus Illumina vs. komisjon, C‑611/22 P, EU:C:2023:205, punkt 9 ja seal viidatud kohtupraktika).
15
Vastavalt käesoleva määruse punktis 13 viidatud kohtupraktikale ja nagu nähtub täpsemalt Üldkohtu praktikast, võib ühingul seega lubada kohtuasjas menetlusse astuda, kui ta esiteks esindab märkimisväärset arvu asjaomases sektoris tegutsevaid ettevõtjaid, kui teiseks hõlmab tema eesmärk tema liikmete huvide kaitset, kui kolmandaks võib kohtuasi tõstatada asjaomase sektori toimimist mõjutavaid põhimõttelisi küsimusi ja kui neljandaks võib tehtav otsus järelikult oluliselt mõjutada tema liikmete huve (Euroopa Kohtu presidendi 10. märtsi 2023. aasta määrus Illumina vs. komisjon, C‑611/22 P, EU:C:2023:205, punkt 10).
16
Tuleb siiski märkida, et menetlusse astumise taotlus, mille kohta Euroopa Kohtu president tegi 10. märtsi 2023. aasta määruse Illumina vs. komisjon (C‑611/22 P, EU:C:2023:205), rahuldati seetõttu, et kõnealune vaidlus võis avaldada „erilist mõju“ kolmele sektorile, millele komisjon oli sõnaselgelt viidanud oma juhistes selle sätte kohaldamise kohta, mille tõlgendamine ja ulatus olid tolle vaidluse keskmes; nende sektorite hulka kuulus ka see sektor, milles tegutsesid menetlusse astumist taotlenud ühingu liikmed (Euroopa Kohtu presidendi 10. märtsi 2023. aasta määrus Illumina vs. komisjon, C‑611/22 P, EU:C:2023:205, punktid 15–17). Seega tuleb täpsustada, et ühingul, kes taotleb kohtuvaidluses menetlusse astumist, ei ole võimalik tõendada, et käesoleva määruse punktis 15 nimetatud esimene ja kolmas tingimus on täidetud, tuginedes üksnes asjaolule, et vaidlus tõstatab põhimõttelisi küsimusi, mis puudutavad seda sektorit, milles tema liikmed tegutsevad, olukorras, kus need küsimused puudutavad ka märkimisväärset hulka teisi tegevusalasid. Vastasel juhul satuks ohtu käesoleva määruse punktis 14 nimetatud eesmärk vältida suurt hulka üksikuid menetlusse astujaid. Selline ühing peab seega lisaks objektiivsetele ja usaldusväärsetele tõenditele tuginedes tõendama, et sektorit, kus selle liikmed tegutsevad, mõjutatakse nende teiste sektoritega võrreldes kvalitatiivselt erinevalt.
17
Käesoleval juhul ei ole CCIA aga tõendanud, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasektor on käesolevas vaidluses tõstatatud põhimõttelisest küsimusest „puudutatud sektor“ selles mõttes, et vaidluse tulemus mõjutaks selle sektori toimimist teistest tegevusvaldkondadest kvalitatiivselt erinevalt.
18
Kindlasti on tõsi, et isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 65 lõike 1 punktis a sätestatud menetlus puudutab info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasektorit, kuna selle sektori ettevõtjate pakutavad teenused ja tooted eeldavad isikuandmete piiriülest töötlemist.
19
Kuid nagu Euroopa Andmekaitsenõukogu oma märkustes menetlusse astumise avalduse kohta õigesti märgib, käsitlevad need menetlused siiski kõiki tegevusvaldkondi, kus ettevõtjad töötlevad märkimisväärses koguses isikuandmeid, ja seda eri liikmesriikides. CCIA on aga piirdunud viitamisega tagajärgedele, mida käesoleva vaidluse tulemus avaldab õiguse tõhusale kohtulikule kaitsele teostamisele, kuna see võib eelkõige sisuliselt lahendada põhimõttelise küsimuse, mis puudutab seda, kas otsus, mille Euroopa Andmekaitsenõukogu on teinud isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 65 lõike 1 punkti a alusel, muudab selle äriühingu õiguslikku olukorda, kelle andmed on kõne all, mistõttu on tegemist aktiga, mida see äriühing saab vaidlustada.
20
Tuleb märkida, et need tagajärjed puudutavad ettevõtjaid kõikides sektorites, millega seoses saab algatada menetlusi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 65 lõike 1 punkti a alusel. CCIA ei ole selgitanud, miks vastus, mis võidakse anda sellele põhimõttelisele küsimusele, mis puudutab võimalust vaidlustada selle sätte alusel tehtud otsuseid, mõjutaks tema arvates kvalitatiivselt erinevalt info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasektoris tegutsevate ettevõtjate huve võrreldes teistes sektorites tegutsevate ettevõtjatega, kes samuti töötlevad märkimisväärses koguses isikuandmeid.
21
Eeltoodust tuleneb, et CCIA ei ole tõendanud, et tal on huvi kohtuasja lahenduse vastu Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 40 teise lõigu tähenduses, mistõttu tuleb tema menetlusse astumise avaldus rahuldamata jätta.
Konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus
22
Kuna CCIA menetlusse astumise avaldus jäetakse rahuldamata, on WhatsApp Irelandi ja Euroopa Andmekaitsenõukogu poolt selle ühingu suhtes ühiselt esitatud konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus muutunud sisutuks, mistõttu on selle taotluse üle otsustamise vajadus ära langenud.
Kohtukulud
23
Vastavalt kodukorra artikli 138 lõikele 1, mida kodukorra artikli 184 lõike 1 alusel kohaldatakse apellatsioonkaebuste lahendamisel, on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud. Kuna CCIA menetlusse astumise avaldus jäetakse rahuldamata ja Euroopa Andmekaitsenõukogu ei ole taotlenud temalt kohtukulude väljamõistmist, tuleb CCIA ja selle nõukogu kohtukulud, mis on seotud CCIA menetlusse astumise avaldusega, jätta nende endi kanda.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohtu president otsustab:
1.
Jätta Computer & Communications Industry Associationi menetlusse astumise avaldus rahuldamata.
2.
WhatsApp Ireland Ltd ja Euroopa Andmekaitsenõukogu esitatud konfidentsiaalsena käsitlemise taotluse üle otsustamise vajadus on ära langenud.
3.
Jätta Computer & Communications Industry Associationi ja Euroopa Andmekaitsenõukogu kohtukulud nende endi kanda.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: inglise.