62015TO0746(01)
ÜLDKOHTU MÄÄRUS (teine koda)
9. november 2016 (
*1
)
„Tühistamishagi — Taimekaitsevahendid — Rakendusmäärus (EL) 2015/2069 — Põhiaine naatriumvesinikkarbonaadi heakskiitmine — Otsese puutumuse puudumine — Vastuvõetamatus”
Kohtuasjas T‑746/15,
Biofa AG, asukoht Münsingen (Saksamaa), esindajad: advokaadid C. Stallberg ja S. Knoblich ning hiljem C. Stallberg,
hageja,
versus
Euroopa Komisjon, esindajad: P. Ondrůšek, G. von Rintelen ja F. Moro,
kostja,
mille ese on ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada komisjoni 17. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2069, millega kiidetakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) heaks põhiaine naatriumvesinikkarbonaat ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT 2015, L 301, lk 42),
ÜLDKOHUS (teine koda),
nõupidamiste ajal koosseisus: kohtunik S. Gervasoni koja presidendi ülesannetes, kohtunikud L. Madise ja Z. Csehi (ettekandja),
kohtusekretär: E. Coulon,
on teinud järgmise
määruse
Vaidluse taust
1
Hageja Biofa AG toodab ja turustab taimekaitsevahendeid ning tal on kaaliumvesinikkarbonaadil põhineva fungitsiidi VitiSan müügiluba.
2
Kaaliumvesinikkarbonaat on komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT 2011, L 153, lk 1), lisas loetletud „toimeaine“.
3
Taani keskkonnakaitseameti taotlusel võttis Euroopa Komisjon 17. novembril 2015 vastu rakendusmääruse (EL) 2015/2069, millega kiidetakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) heaks põhiaine naatriumvesinikkarbonaat ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT 2015, L 301, lk 42; edaspidi „vaidlustatud määrus“).
4
Olles Euroopa Toiduohutusametilt (EFSA) saanud tehnilise aruande kõnealuse aine kohta, kiitis komisjon vaidlustatud määrusega naatriumvesinikkarbonaadi heaks „põhiainena“ Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT 2009, L 309, lk 1) tähenduses.
5
Naatriumvesinikkarbonaat on turul kui toidu lisaaine komisjoni 11. novembri 2011. aasta määruse (EL) nr 1130/2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 (toidu lisaainete kohta) III lisa, et kehtestada nende toidu lisaainete liidu loetelu, mida on lubatud kasutada toidu lisaainetes, toiduensüümides ning toidu lõhna- ja maitseainetes (ELT 2011, L 295, lk 178) tähenduses. Selle aine „põhiainena“ heakskiitmine võimaldab seda, et nimetatud toodet, mida sagedasti kasutatakse väga mitmel eesmärgil, saaks samuti kasutada taimekaitsevahendina.
Menetlus ja poolte nõuded
6
Üldkohtu kantseleisse 22. detsembril 2015 saabunud avaldusega esitas hageja käesoleva hagi.
7
Eraldi aktiga, mis saabus Üldkohtu kantseleisse samal päeval, esitas hageja ajutiste meetmete kohaldamise taotluse. Üldkohtu president jättis selle taotluse 18. jaanuari 2016. aasta määrusega rahuldamata ja jättis kohtukulude kandmise edaspidi otsustamiseks.
8
Komisjon esitas Üldkohtu kantseleisse 5. veebruaril 2016 saabunud eraldi dokumendiga Üldkohtu kodukorra artikli 130 alusel vastuvõetamatuse vastuväite. Hageja esitas oma seisukohad selle vastuväite kohta 31. märtsil 2016.
9
Taani Kuningriik esitas 7. aprillil 2016 Üldkohtu kantseleisse saabunud avalduse astuda käesolevas asjas menetlusse komisjoni nõuete toetuseks.
10
Hageja palub Üldkohtul:
—
tühistada vaidlustatud kohtumäärus;
—
mõista kohtukulud välja komisjonilt.
11
Komisjon palub Üldkohtul:
—
tunnistada hagi vastuvõetamatuks;
—
mõista kohtukulud välja hagejalt.
12
Oma seisukohas vastuvõetamatuse vastuväite kohta palub hageja Üldkohtul:
—
tunnistada hagi vastuvõetavaks;
—
teise võimalusena liita vastuvõetamatuse vastuväide kohtuasja sisulise läbivaatamisega.
Õiguslik käsitlus
Hagi vastuvõetavus
13
Kodukorra artikli 130 lõike 1 kohaselt võib Üldkohus lahendada vastuvõetamatuse küsimuse ilma sisulist vaidlust käsitlemata, kui kostja seda taotleb. Käesolevas asjas leiab Üldkohus, et tal on kohtuasja toimikus sisalduvate dokumentide põhjal piisavalt teavet, ja otsustab lahendada kohtuasja ilma menetlust jätkamata, ilma et vastuvõetamatuse vastuväide oleks vaja liita kohtuasja sisulise läbivaatamisega.
14
Komisjon esitab kaks asja läbivaatamist takistavat asjaolu, millest esimene käsitleb seda, et hagejal puudub otsene puutumus ja teine seda, et hagejal puudub põhjendatud huvi.
15
Kõigepealt tuleb analüüsida komisjoni esitatud esimest asja läbivaatamist takistavat asjaolu.
16
ELTL artikli 263 neljanda lõigu kohaselt võib iga füüsiline või juriidiline isik selle artikli esimeses ja teises lõigus sätestatud tingimustel esitada hagi temale adresseeritud või teda otseselt ja isiklikult puudutava akti vastu ning halduse üldakti vastu, mis puudutab teda otseselt ega sisalda rakendusmeetmeid.
17
Käesoleval juhul on selge, et vaidlustatud kohtumäärus ei olnud adresseeritud hagejale, kes järelikult ei ole selle akti adressaat. Seega võib hageja esitada selle kohtumääruse peale tühistamishagi ainult tingimusel, et see otsus puudutab teda otseselt ja isiklikult ELTL artikli 263 neljandas lõigus teisena nimetatud olukorra tähenduses, või et vaidlustatud kohtumäärus on halduse üldakt, mis ei sisalda rakendusmeetmeid selle sättes nimetatud kolmanda olukorra tähenduses.
18
Hageja väidab, et vaidlustatud kohtumäärus puudutab teda otseselt ning ta tugineb kahele argumendile, millest esimene on seotud määruse nr 1107/2009 artikli 59 lõikega 1 ning teine vaidlustatud kohtumääruse majanduslike tagajärgedega tema turuolukorrale.
19
Esimese argumendiga väidab hageja, et tehnilises aruandes, mille EFSA esitas komisjonile naatriumvesinikkarbonaadi põhiainena heakskiitmise raames, kasutas EFSA ilma tema loata nende uuringute tulemusi, mille ta esitas kaaliumvesinikkarbonaadi toimeainena heakskiitmise jaoks. Täpsemalt välistas EFSA kõnealuses tehnilises aruandes, et naatriumvesinikkarbonaadil võiks olla negatiivne mõju meemesilastele, kuna see mõju välistati kaaliumvesinikkarbonaadi puhul VitiSani ja ühte teist toodet puudutava loa kontekstis.
20
Hageja väidab sellega seoses, et määruse nr 1107/2009 artikli 59 lõige 1 näeb muu hulgas ette, et vastavalt sellele määrusele registreeritud toimeainet käsitlevad katse- ja uuringuaruanded kuuluvad andmekaitse alla teatud tingimustel, mis käesoleval juhul on täidetud. Hageja meenutab konkreetselt, et nimetatud säte täpsustab, et kui aruanne kuulub andmekaitse alla, ei tohi selle saanud liikmesriik seda kasutada teiste taimekaitsevahendite loataotlejate kasuks, välja arvatud kõnealuses määruses sätestatud juhtudel, mis ei ole käesoleval juhul asjakohased.
21
Hageja on esiteks arvamusel, et nimetatud säte annab talle subjektiivse õiguse, mida komisjon rikkus, kuna komisjon kasutas naatriumvesinikkarbonaadi põhiainena heakskiitmise kontekstis hageja andmeid, mis olid seotud kaaliumvesinikkarbonaadi põhiainena heakskiitmisega ilma tema loata ning enne nendele andmele kohaldatava kümneaastase kaitsetähtaja möödumist.
22
Teiseks arvab hageja, et asjaolu, et määruse nr 1107/2009 artikli 59 lõike 1 sõnastus ei näe ette andmekaitset põhiainena heakskiitmise lihtsustatud menetluse raames, ei ole nende järeldustega vastuolus, kuna nii nagu toimeainena heakskiitmise otsuski võimaldab põhiainena heakskiitmise otsus kolmandal isikul turustada hageja taimekaitsevahendiga konkureerivat toodet. Seda enam on ilmne, et põhiaine heakskiitmine mõjutab konkurentsi rohkem, võimaldades piiramatul arvul isikutel seda põhiainet Euroopa Liidu territooriumil taimekaitsevahendina piiramatuks ajaks turustada.
23
Kolmandaks kinnitab hageja järeldust see, et määruse nr 1107/2009 artikli 23 lõige 1, mis näeb ette erandid määruse teatud sätetest, ei maini määruse artikli 59 lõiget 1.
24
Neljandaks toob hageja esile subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise. Määruse nr 1107/2009 artikli 23 järgi kohaldatakse põhiainetele kohaldatavat erikorda üksnes siis, kui kõnealuste ainete kasutamise vajadus ei ole kaetud juba olemasolevate taimekaitsevahenditega, et vältida seda, et teised turuosalised saavad võrreldes loa valdajatega konkurentsieelise, lastes turule taimekaitsevahendeid, millel luba ei ole vaja.
25
Komisjon peab naatriumvesinikkarbonaati taimekaitsevahendite toimeaineks ning tal ei ole ärihuvi saada selle toimeaine luba, kuna seda on taimekaitses juba lubatud teatud liikmesriikides siseriiklike sätete alusel kasutada.
26
Lisaks ei ole naatriumvesinikkarbonaadi heakskiitmine põhiainena taimekaitses mõttekas, kuna on olemas keemiliselt samalaadne või identne toimeaine, eriti selles osas, mis puudutab liigitamise ja märgistamise norme, nende toomisprotsesse, kasutamist ja fungitsiidina toimimist, mida kinnitab EFSA tehniline aruanne ning rahvusvahelised dokumendid ja väljaanded.
27
Viiendaks leiab hageja, et prioriteedi põhimõtte järgi blokeerib toimeainena heakskiitmine kõik sama aine põhiainena heakskiitmise taotlused. Kuna ta taotles naatriumvesinikkarbonaadi heakskiitmist toimeainena, peab naatriumvesinikkarbonaadi heakskiitmise põhiainena järelikult tühistama.
28
Teise argumendiga väidab hageja, et vaidlustatud määruse vastuvõtmisel on otsesed majanduslikud tagajärjed tema turuolukorrale, kuna naatriumvesinikkarbonaat, mille komisjon on põhiainena heaks kiitnud, on kaaliumvesinikkarbonaadil põhinevate taimekaitsevahendite asendaja ning konkureerib seega tema tootega VitiSan.
29
Sissejuhatuseks tuleb meenutada, et vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale eeldab isiklik puutumus üksikisiku puhul kahe kumulatiivse tingimuse täitmist. Esiteks peab vaidlustatud liidu akt avaldama otsest mõju selle isiku õiguslikule olukorrale ega jäta teiseks meedet rakendama kohustatud adressaadile mingit kaalutlusõigust – akti rakendamine on puhtautomaatne ja tuleneb vaid liidu õigusnormidest, ilma et kohaldataks muid vahenorme (kohtumäärus, 6.9.2011, Inuit Tapiriit Kanatami jt vs. parlament ja nõukogu, T‑18/10, EU:T:2011:419, punkt 71, ja kohtuotsus, 25.10.2011, Microban International ja Microban (Europe) vs. komisjon, T‑262/10, EU:T:2011:623, punkt 27).
30
Antud asjas tuleb märkida, et hageja esimene argument määruse nr 1107/2009 artikli 59 lõike 1 kohta ei sobi tõendama, et vaidlustatud määrus hagejat otseselt puudutab.
31
Tehnilises aruandes, mille hageja esitas naatriumvesinikkarbonaadi põhiainena heakskiitmise raames, mainis EFSA väga üldiselt uuringute tulemusi, mis hageja esitas kaaliumvesinikkarbonaadi toimeainena heakskiitmise jaoks. Selles aruandes välistas EFSA, et naatriumvesinikkarbonaadil võiks olla negatiivne mõju meemesilastele, kuna see mõju välistati kaaliumvesinikkarbonaadi puhul VitiSani ja ühte teist toodet puudutava loa kontekstis.
32
Määruse nr 1107/2009 artikli 59 lõige 1 aga näeb ette, et andmekaitse, mida kohaldatakse toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi turulelaskmise või kasutamise loa taotlejale, kes esitas selle aine kohta katse- ja uuringuaruande, keelab selle aruande saanud liikmesriiki kasutada seda aruannet teiste loataotlejate kasuks, välja arvatud määruses sätestatud juhtudel.
33
Selle sätte eesmärk on määruse nr 1107/2009 põhjenduse 39 kohaselt kaitsta suurt investeeringut, mida võis olla teinud asjaomase aruande esitanud loataotleja, selle eest, et aruannet kasutab teine konkureeriv taotleja.
34
Seda sätet ei saa seega tõlgendada nii, et see kaitseb loataotlejat selle eest, et siis kui komisjon kiidab põhiainet heaks, ei viita EFSA kõnealusele aruandele. Määruse nr 1107/2009 põhjendusest 18 ilmneb, et „[…] ained, mida valdavalt taimekaitsevahendina ei kasutata, võivad olla kasulikud ka taimekaitses, [isegi kui] nendele heakskiidu taotlemiseks ei pruugi olla piisaval määral majanduslikku huvi“. Aine heakskiitmine põhiainena ei toimu konkreetsete taotlejate huvides, vaid kõikide kasutajate huvides ning see ei kuulu seega määruse nr 1107/2009 artikli 59 lõikes 1 ette nähtud kaitse kohaldamisalasse. Pealegi tuleb samuti märkida, et määruse artikli 28 lõike 2 punktis a selgub, et aine heakskiitmine põhiainena võimaldab üksnes selle aine „kasutamist“ taimekaitses, mitte selle aine turulelaskmist taimekaitsevahendina, mis kinnitab seda, et konkreetsel taotlejal puudub sellise heakskiitmise suhtes majanduslik huvi.
35
Igal juhul ei ole hageja tõendanud, kuidas vaidlustatud määrus, isegi kui selle ese on pelgalt naatriumvesinikkarbonaadi taimekaitses kasutamise, mitte turuleviimise võimaldamine, võib tema olukorda otseselt mõjutada, rikkudes tema võimalikku õigust hageja esitatud katse- ja uuringuaruannetes sisalduvate andmete kaubanduslikule kaitsele, mille hageja tuletab määruse nr 1107/2009 artikli 59 lõikest 1.
36
Mis puudutab teist hageja esitatud arumenti vaidlustatud määruse majanduslike tagajärgede kohta tema turuolukorrale, siis tuleb märkida, et oma seisukohtades piirdus hageja väga üldiselt selle märkimisega, et naatriumvesinikkarbonaadi kasutamise tõttu tema toote VitiSan asemel on olemas kahjumi võimalus, ilma et ta oleks esitanud tõendeid selle kohta, et vaidlustatud määrus otseselt mõjutab tema õiguslikku olukorda.
37
Nimelt ei saa välistada, et vaidlustatud määrus võib avaldada mõju hageja toote turustamisvõimalustele, nagu komisjon on oma menetlusdokumentides ise möönnud, kuid sellest määrusest tulenevad majanduslikud tagajärjed ei puuduta mitte hageja õiguslikku olukorda, vaid üksnes tema faktilist olukorda (vt selle kohta kohtuotsus, 28.4.2015, T & L Sugars ja Sidul Açúcares vs. komisjon, C‑456/13 P, EU:C:2015:284, punkt 37, ja kohtumäärus, 6.9.2011, Inuit Tapiriit Kanatami jt vs. parlament ja nõukogu, T‑18/10, EU:T:2011:419, punkt 75).
38
Ainuüksi sellest, et akt võib avaldada mõju hageja varalisele olukorrale, ei piisa, et võiks leida, et see puudutab teda otseselt (kohtumäärused, 18.2.1998, Comité d’entreprise de la Société française de production jt vs. komisjon, T‑189/97, EU:T:1998:38, punkt 48, ja 21.9.2011, Etimine ja Etiproducts vs. ECHA, T‑343/10, EU:T:2011:509, punkt 41; vt selle kohta kohtuotsus, 10.12.1969, Eridania jt vs. komisjon, 10/68 ja18/68, EU:C:1969:66, punkt 7).
39
Eeltoodut arvestades tuleb tuvastada, et vaidlustatud määrus ei mõjuta otseselt hageja õiguslikku olukorda, kuna määrus piirdub hageja turustatud tootest erineva toote kasutamise lubamisega taimekaitses. Kuna esimene otsese puutumuse tingimus ei ole täidetud, tuleb leida, et vaidlustatud määrus teda otseselt ei puuduta ning tal ei ole seega õigust esitada hagi selle peale, ilma et oleks vaja otsustada hageja isikliku puutumuse kohta ELTL artikli 263 neljanda lõigu teisena nimetatud olukorra tähendus ja ilma et oleks vaja teha otsus selle kohta, kas vaidlustatud määrus on halduse üldakt, mis ei sisalda rakendusmeetmeid, selle sätte kolmandana nimetatud olukorra tähenduses.
40
Järelikult tuleb komisjoni esitatud esimese asja läbivaatamist takistava asjaoluga nõustuda ning hagi tuleb jätta vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatama, ilma et oleks vaja analüüsida teist asja läbivaatamist takistavat asjaolu.
Menetlusse astumise taotlus
41
Kodukorra artikli 144 lõige 3 sätestab, et kui kostja esitab kodukorra artikli 130 lõikes 1 ette nähtud vastuvõetamatuse või pädevuse puudumise vastuväite, lahendatakse menetlusse astumise avaldus alles pärast vastuväite tagasilükkamist või liitmist sisulise menetlusega.
42
Kuna käesolevas asjas jäetakse hagi tervikuna läbi vaatamata, puudub vajadus menetlusse astumise avalduse lahendamiseks.
Kohtukulud
43
Kodukorra artikli 134 lõike 1 kohaselt on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud. Kuna hageja on kohtuvaidluse kaotanud, jäetakse kohtukulud, sealhulgas ajutiste meetmete kohaldamise menetluse kohtukulud, vastavalt komisjoni nõudele hageja kanda.
44
Lisaks kannab Taani Kuningriik kodukorra artikli 144 lõike 10 alusel ise oma menetlusse astumise avaldusega seotud kulud.
Esitatud põhjendustest lähtudes
ÜLDKOHUS (teine koda)
otsustab:
1.
Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.
2.
Puudub vajadus Taani Kuningriigi menetlusse astumise avalduse lahendamiseks.
3.
Mõista kohtukulud, sealhulgas ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega seotud kohtukulud, välja Biofa AG‑lt.
4.
Jätta Taani Kuningriigi menetlusse astumise avaldusega seotud kohtukulud tema enda kanda.
Luxembourg, 9. november 2016.
Kohtusekretär
E. Coulon
Koja presidendi ülesannetes
S. Gervasoni
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: saksa.