Tsiviilasi nr: 2-14-61566 
 
 
 
1(9) 
 
 
K O H T U M Ä Ä R U S 
Kohus Tallinna Ringkonnakohus 
 
Kohtuasja number Tsiviilasi 2-14-61566 
 
Määruse tegemise aeg ja koht 20.mai 2015.a, Tallinn 
 
Kohtukoosseis Krista Kirspuu, Tiit Kollom, Ande Tänav 
Kohtuasi 
 
 
 
Kabimo AS avaldus Norra Kuningriigi H ammerfesti 
esimese astme kohtu 31.10.2014  otsuse tsiviilasjas 13-
141359TVI-HAFE tunnustamise ks ja Eesti Vabariigis  
täidetavaks tunnistamiseks  
 
Vaidlustatud kohtulahend Harju Maakohtu 08.12.2014.a määrus 
 
Kaebuse esitaja ja kaebuse 
liik 
AS ESMAR EHITUS  määruskaebus 
 
 
Menetlusosalised ja nende 
esindajad 
 
Avaldaja: Kabimo AS (registrikood 983583350, 
Postboks 519 Sentrum 9615 Hammerfest, Norra e -post 
XXX@XXX), lepinguline esindaja vandeadvokaat 
Carri Ginter (Advokaadibüroo SORAINEN AS, e -post 
XXXr@XXX) 
 
Puudutatud isik (määruskaebuse esitaja):  AS ESMAR 
EHITUS  (registrikood 10029447, Rohuneeme tee 12, 
Haabneeme alevik, Viimsi vald, Harju ma akond, 
74001, e-post XXX@XXX 
 
Menetluse liik Kirjalik menetlus 
 
Resolutsioon: 
1. Harju Maakohtu 08.12.2014.a määrus jätta muutmata.  
2. AS ESMAR EHITUS  määruskaebus jätta rahuldamata. 
3. Menetlusosaliste m enetluskulud ringkonnakohtus jätta  AS ESMAR EHITUS  
kanda. 
4. Jätta AS ESMAR EHITUS   poolt 31.03.2015 esitatud taotlused Norra 
Kuningriigi õiguse väljaselgitamise kohta, Hammerfesti esimese astme kohtult 
selgituse taotlemiseks ja tsiviilasja menetluse peatamiseks rahuldamata. 
5. Määruse peale võib Riigikohtule esitada määruskaebuse 15 päeva jooksul 
määruse ärakirja kättesaamisest alates.
Tsiviilasi nr: 2-14-61566 
 
 
 
2(9) 
6. Määrus ei ole punkti 4 osas edasikaevatav. 
 
Asjaolud 
 
1. Kabimo AS esitas 26.11.2014 Harju Maakohtule avalduse Norra Kuningriigi 
Hammerfesti esimese astme kohtu  (avalduses on viidatud küll ringkonnakohtu 
otsusele, kuid Lugano konventsiooni tüüpvormi kohases tunnistuses on märgitud, et 
tegemist on esimese astme kohtu lahendiga)  31.10.2014 otsuse tsiviilasjas 13 -
141359TVI-HAFE tunnustamiseks ja Eesti Vabariigis täidetavaks tunnistamiseks. 
2. Avaldaja märkis, et Eesti V abariigi põhiseaduse § -st 12 3 tulenevalt kohaldatakse 
Islandi, Norra ja Šveitsi kohtulahendite ja muude täitedokumentide tunnustamisele ja 
täitmisele Eestis Luga no 2007 konventsioonis sätestatut. Lugano 2007 
konventsiooniga on laiendatud EL määruses 44/ 2001/EÜ kehtestatud kohtuotsuste 
ilma erimenetluseta tunnustamise kohaldamisala ka Islandile, Norrale ja Šveitsile. 
3. Vastavalt konventsiooni artikli 33 punktile 1 tu nnustatakse konventsiooniga seotud 
riigis tehtud kohtuotsust teistes konventsiooniga seotud riikides ühegi erimenetluse 
järgimist nõudmata. Seega kehtestab konventsioon erandi tsiviilkohtumenetluse 
seadustiku (TsMS) § -des 622 -623 sätestatud menetlusest. Os as, milles vastava riigi 
kohtuotsuse tunnustamist reguleerib konventsioon, tuleb TsMS -i asemel lähtuda 
konventsiooni reeglitest.  
4. Konventsiooni artikli 38 punkti 1 järgi täidetakse konventsiooniga seotud riigis tehtud 
ning selles riigis täidetavat kohtuotsust konventsiooniga seotud teises riigis, kui see on 
mõne huvitatud isiku taotlusel seal täidetavaks tunnistatud.  
5. Konventsiooni artikli 40 p 3 kohaselt lisatakse avaldusele artiklis 53 nimetatud 
dokumendid. Artikkel 41 järgi kuulutatakse lepinguriigi koht uotsus täitmisele 
pööratavaks kohe pärast artiklis 53 sätestatud vorminõuete täitmist, ilma muude 
nõuete kontrollimiseta ning poolel, kelle vastu täitmist taotletakse, ei ole menetluse 
selles staadiumis õigust teha taotluse kohta mingeid esildisi. Sellest tulenevalt peab 
kohus käesolevas menetluses erinevalt TsMS § 623 lg -s 3 sätestatust tegema otsuse 
kohtulahendi tunnustamise ja täidetavaks tunnistamise kohta ilma sisuliselt kostjat 
(puudutatud isikut) kaasamata ja temalt vastust ootamata. Puudutatud isiku l on 
tulenevalt artiklist 43 võimalus esitada lahendi peale kaebus ringkonnakohtule.  
6. Artikli 53 järgi peab kohtuotsuse täitmist taotlev isik esitama kohtuotsuse koopia ning 
artikli 54 nõuetele vastava tunnistuse. 
 
Maakohtu määrus 
7. 08.12.2014 määrusega võtt is Harju Maakohus avaldaja avalduse menetlusse ja 
rahuldas selle. Määruse  resolutsioonis maakohus: (1) tunnustas ja tunnistas Eesti 
Vabariigis täidetavaks Norra Kuningriigi Hammerfesti esimese astme kohtu 
31.10.2014 otsuse tsiviilasjas 13 -141359TVI-HAFE, m illega mõisteti Esmar Ehitus 
aktsiaseltsilt Kabimo AS kasuks välja 9 478 550 norra krooni (1 127 459,26 eurot), 
millele lisandub seadusjärgne viivis summalt 7 207 244 norra krooni (857 290.83 
eurot) alates 08.01.2012, summalt 445 928 norra krooni (53 042,4 6 eurot) alates 
24.04.2014 ja summalt 1 825 278 norra krooni (217 114.07 eurot) alates 15.09.2014 
ning mõisteti Esmar Ehitus aktsiaseltsilt välja menetluskulud summas 665 666 norra 
krooni (79 179.97 eurot), millele lisandub seadusjärgne viivis makse tasumi seni; (2) 
Kabimo AS -l on õigus esitada Norra Kuningriigi Hammerfesti esimese astme kohtu 
31.10.2014 otsuse tsiviilasjas 13 -141359TVI-HAFE Eesti kohtutäiturile täitmiseks 
ning (3) jättis menetluskulud Esmar Ehitus aktsiaseltsi kanda. 
8. Tsiviilkohtumenetluse s eadustiku ( TsMS) § 475 lg 1 p 14 kohaselt on välisriigi
Tsiviilasi nr: 2-14-61566 
 
 
 
3(9) 
kohtulahendite tunnustamine ja täitmine hagita asi. TsMS § 477 lg 1 kohaselt  hagita 
asja vaatab kohus läbi hagimenetluse sätete kohaselt, arvestades hagita menetluse 
kohta sätestatud erisusi.  
9. TsMS § 621 kohaselt kuulub välisriigi kohtulahend Eestis täitmisele üksnes siis, kui 
lahend on Eesti kohtu poolt tunnistatud täidetavaks, kui seadusest või välislepingust ei 
tulene teisiti. 
10. Kuivõrd tunnustamist ja täidetavaks tunnistamist puudutav kohtuotsus on t ehtud 2014 
aastal Norra Kuningriigis, siis kohaldub antud juhul Tsiviil- ja kaubandusasjade 
kohtualluvuse ning neid käsitlevate kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise 
konventsioon (Lugano 2007, edaspidi konventsioon). 
11. Konventsiooni artikli 33 lg 1 sätestab,  et konventsiooniga seotud riigis tehtud 
kohtuotsust tunnustatakse teistes käesoleva konventsiooniga seotud riikides ühegi 
erimenetluse järgimist nõudmata. 
12. Konventsiooni artikli 41 kohaselt kohtuotsus tunnistatakse täidetavaks kohe pärast 
artiklis 53 kirje ldatud formaalsuste täitmist ilma artiklites  34 ja 35 sätestatud 
kontrollimiseta. Poolel, kelle vastu täitmist taotletakse, ei ole menetluse selles 
staadiumis õigust teha taotluse kohta esildisi. 
13. Vastavalt konventsiooni artikli 53 lõigetele 1 ja 2 esitab k ohtuotsuse tunnustamist või 
selle täitmist taotlev asjaosaline kohtuotsuse koopia, mis vastab selle ehtsuse 
kindlakstegemiseks vajalikele tingimustele ja artiklis  54 nimetatud tunnistuse, ilma et 
see piiraks artikli 55 kohaldamist. 
14. Avaldusele on lisatud ni i kohtuotsuse tõlgitud koopia , kui ka artiklis 54 kirjeldatud 
tunnistus kohtuotsuse kohta. Seega konventsiooni artikli 41 alusel kuulub  Kabimo AS 
avaldus Norra Kuningriigi Hammerfesti esimese astme kohtu 31.10.2014  otsuse 
tsiviilasjas 13 -141359TVI-HAFE tu nnustamiseks ja Eesti Vabariigis  täitmiseks 
rahuldamisele. 
15. Konventsiooni artikkel 40 lg 1 sätestab, et taotluse esitamise menetlust reguleerib selle 
riigi õigus, kus kohtuotsuse täitmist taotletakse. 
16. Toimiku materjalidest nähtuvalt on Esmar Ehitus aktsiase lts keeldunud kohtuotsuse 
vabatahtlikust täitmisest. Kuivõrd puudutatud isik on kohtu hinnangul põhjustanud 
käesoleva kohtuotsuse tunnustamise ja täitmise menetluse, siis juhindudes TsMS § 
172 lg-st 1 jätab kohus menetluskulud puudutatud isiku kanda. 
 
Määruskaebus  
17. Maakohtu määruse peale esitas 08.01.2015 määruskaebuse puudutatud isik aktsiaselts 
ESMAR EHITUS , kes palub maakohtu määruse tühistada ja lõpetada Kabimo AS 
avalduse menetlus, alternatiivselt, kui kohus leiab, et määruse tühistamiseks ja 
menetluse lõpetamiseks puudub alus, peatada tsiviilasja menetlus kuni kohtuotsuse 
jõustumiseni ning jätta menetluskulud avaldaja kanda. 
18. Määruskaebuse esitaja leiab, et määrus kuulub tühistamisele, kuna avaldus 
kohtuotsuse tunnustamiseks ja täidetavaks tunnistamisek s on menetlusse võetud 
ebaõigesti, mistõttu avalduse menetlemine on lubamatu ja õigusvastane ning avalduse 
rahuldamise eeldused ei ole täidetud.  Maakohus on oluliselt rikkunud menetlusõiguse 
norme ja ebaõigesti kohaldanud materiaalõigust. 
19. TsMS 477 lg 7 jär gi peab kohus hagita menetluses kontrollima avalduse vastavust 
seadusele ja avalduse tõendatust ka juhul, kui avalduse kohta ei ole esitatud 
vastuväiteid. Vajaduse korral nõuab kohus avaldajalt tõendite esitamist või kogub neid 
omal algatusel. 
20. Kohus on ava lduse rahuldamist põhjendanud sellega, et avaldusele on lisatud nii 
kohtuotsuse tõlgitud koopia kui artiklis 54 kirjeldatud tunnistus kohtuotsuse kohta.
Tsiviilasi nr: 2-14-61566 
 
 
 
4(9) 
Seega konventsiooni artikli 41 alusel kuulub Kabimo AS avaldus Norra Kuningriigi 
Hammerfesti esimese as tme kohtu 31.10.2014 otsuse tsiviilasjas 13 -141359TVI-
HAFE tunnustamiseks ja Eesti Vabariigis täitmiseks rahuldamisele. 
21. Kaebuse esitaja leiab, et maakohus pidi avaldusele lisatud tõendeid uurides välja 
selgitama, kas artiklis 54 kirjeldatud tunnistus kohtu otsuse kohta on asjakohane tõend. 
Kaebajale edastatud dokument on koopia, mis ei ole ei tõestatud, apostilliga kinnitatud 
ega muul viisil kinnitatud, mis võimaldas kohtul veenduda, et tegemist on õige ja 
kohase tõendiga. 
22. TsMS § 477 lg 4 järgi tuleb menetlu sosaline tema taotlusel ära kuulata, kui seadusest 
ei tulene teisiti. Kohus ei ole puudutatud isikut ära kuulanud. Kohus ei ole puudutatud 
isikut avalduse menetlusse võtmisest teavitanud ega teinud ettepanekut esitada asja 
suhtes arvamus vaatamata sellele,  et välismaa kohtulahend, mille tunnustamist ja 
täidetavaks tunnistamist taotletakse, ei ole jõustunud ja täidetavuse tõendamiseks on 
esitatud kinnitamata dokumendi koopia. Määruskaebuse esitaja leiab, et käesoleval 
juhul pidi kohus, vaatamata kohtupraktik ale, mille kohaselt võib välisriigi 
kohtulahendit tunnustada ka puudutatud isikut ära kuulamata, kaebajat avalduse 
menetlusse võtmisest teavitama ja võimaldama talle arvamus esitada. Kohus pidi 
siinkohal arvestama ka väga suurt summat, mida kaebajal tuleb välisriigi kohtulahendi 
järgi maksta. Kohus on ebaõigesti teostanud diskretsiooniõigust. 
23. Avalduse lahendamisel ei kohaldata TsMS sätteid, mis reguleerivad Euroopa Liidu 
liikmesriigi kohtulahendi ja muu täitedokumendi tunnustamist. Norra ei ole Euroopa 
Liidu liikmesriik ja sellest tulenevalt tuleb asjas kohaldada TsMS § 620 sätestatud 
korda tsiviilasjas tehtud muu välisriigi kohtulahendi tunnustamiseks. Vaidlustatavas 
määruses ei kohaldanud kohus TsM § 620. See, kui kohus kohaldab asjassepuutumatut 
õigusnormi ja jätab kohaldamata asjassepuutuva, loetakse oluliseks menetlusõiguse 
rikkumiseks. 
24. Esmar Ehitus AS esitas 4.12.2014 Hammerfest Tingrett’i 31.10. 2014 kohtulahend 
tsiviilasjas nr 13 -141359TVI-HAFE apellatsioonkaebuse, mis on võetud menetlusse. 
Kohtuotsus ei ole jõustunud ega täidetav.  
25. TsMS § 620 lg 2 järgi tunnustatakse välisriigi kohtulahendit Eestis üksnes juhul, kui 
lahend on lahendi teinud riigi õiguse järgi jõustunud, välja arvatud juhul, kui seaduse 
või välislepingu järgi tuleb lahendit tunnustada j a täita alates ajast, millal otsust saab 
täita lahendi teinud kohtu asukohariigis. 
26. Maakohus on vaidlustatava määruse tegemisel kohaldanud Lugano 2007 aasta 
konventsiooni art 33, 41, 53 ja 54. Nimetatud välislepingust ei tulene, et jõustumata 
välisriigi kohtulahendit tuleb tunnustada ja täita ajast, millal otsust saab täita lahendi 
teinud asukohariigis. Artiklist 32 ei tulene, et tunnustada ja täidetavaks tunnistada saab 
ka jõustumata lahendid. Kohus on ebaõigesti kohaldanud materiaalõigust. 
27. Kuivõrd tegu on muu välisriigi kohtulahendi tunnustamise ja täidetavaks tunnistamise 
menetlusega, pidi maakohus igal juhul kontrollima, kas avaldus vastab TsMS § 622 
sätestatud formaalsetele nõuetele, kui mitte, siis jätma avalduse TsMS § 371 lg 1 p 9 
järgi menetlusse võtmata.  
28. Avaldus ei saanud vastata TsMS § 622 esitatud nõuetele. Nimetatud paragrahvi lõike 1 
punkti 3 kohaselt peab avaldusele olema lisatud dokument, mis tõendab, et lahendi 
tegemise riigi õiguse järgi on lahend jõustunud ja täidetav ning kostjale või muul e 
lahendist tulenevale võlgnikule teatavaks tehtud. Avaldusele lisatud tõe ndist ei nähtu, 
et kohtulahend on jõustunud.  Kaebaja leiab, et kohtule esitatud tõend kohtuotsuse 
täidetavuse kohta on intellektuaalselt võltsitud. 
29. Avaldaja on Harju Maakohtule esita nud Norra Kuningriigi Hammerfesti esimese 
astme kohtu kohtunik Anders Flock Bachmann´i poolt allakirjutatud konvent siooni
Tsiviilasi nr: 2-14-61566 
 
 
 
5(9) 
lisas V esitatud tüüpvormi kohase tunnistuse ärakirja koos tõlkega. Dokument ei ole 
legaliseeritud, apostilleeritud ega muul viisil am etlikult kinnitatud. Teate esitajale ei 
ole teada, kas kohtule on esitatud originaaldokument. Avaldaja leiab, sellesse kantud 
andmed ei vasta tegelikku sele. Hammerfest Tingrett’i 31.10. 2014 kohtuotsuse 
tsiviilasjas nr 13- 141359TVI-HAFE ei ole täidetav. 
30. Norra Kuningriigi tsiviilkohtumenetlust reguleeriva õiguse kohaselt on kohtulahend 
sundtäidetav, kui selle peale ei saa edasi kaevata (osa 19 -14). TsMS § 234 järgi tuleb 
väljaspool Eesti Vabariiki kehtivat õigust, rahvusvahelist õigust ja tavaõigust tõendada 
üksnes niivõrd, kuivõrd need ei ole kohtule teada. Õiguse väljaselgitamisel võib kohus 
kasutada ka teisi teabeallikaid ning teha teabe hankimiseks vajalikke toiminguid. 
31. Määruskaebuse esitaja on pöördunud Hammerfest Tingrett´i, mis on Norras I astme 
kohus, poole selgitustaotlusega Konventsiooni lisa V kohase tõendi väljastamise 
asjaolude selgitamiseks. Kohus on teinud menetlusosalistele, so määruskaebuse 
esitajale ja vastustajale nõude esitada seisukohad tõendi väljastamise õiguspärasuse 
kohta 11.12.2014. Määruskaebuse esitajale teadaolevalt on Norra I astme kohus 
saatnud asja lahendamiseks kõrgema astme kohtule, mis teeb asjas lahendi lähiajal. 
32. Lugano 2007 aasta Konventsiooni art 46 järgi võib kohus, mille menetluses avaldus 
välisriigi kohtulahendi tunnusta miseks ja täidetavaks tunnistamiseks, juhul, kui 
välisriigis on kohtulahend vaidlustatud, menetluse peatada. Määruskaebuse esitaja on 
esitanud Norra Kuningriigis ringkonnakohtule apellatsioonkaebuse, millega vaidlustas 
Hammerfest Tingrett’i 31.10. 2014 koht uotsuse tsiviilasjas nr 13 -141359TVI-HAFE 
täies ulatuses.  
33. Määruskaebuse esitaja palub juhul, kui kohus ei tühista vaidlustatavat määrust, 
peatada käesoleva tsiviilasja nr 2 -14-61566 menetlus kuni Hammerfesti Tingrett’i 31. 
oktoobri 2014  kohtuotsuse tsivii lasjas nr 13 -141359TVI-HAFE jõustumiseni Norra 
Kuningriigi õiguse  kohaselt või nimetatud otsust tühistava kohtulahendi tegemiseni . 
Norra kohtuotsust ei ole võimalik asukoha riigis täita sellisel viisil, nagu avaldaja selle 
täitmist Eestis nõuab. Sisuliselt  saab avaldaja hagejana Norras kohtuotsuse alusel 
nõuda kostja vara ar estimist. Norra advokaadi selgi tuste kohaselt loetakse ka sellist 
vara arestimist kohtuotsuse täitmiseks. Seega võimaldab Norra seadus jõustumata 
otsuse Eesti õiguse mõistes tagamist, ku id mitte selle viivitamatut ja täielikku 
sundkorras täitmist.  Kuivõrd Norras loetakse sellisel viisil vara arestimist 
täitmistagatise andmiseks, ongi Norra kohus väljastanud tõendi, et otsus on Norras 
täidetav. Tõendi väljastamisel ei ole arvestatud Eesti õiguskorra eripäradega. Selline 
regulatsioonide erisuse tõttu tekkiv olukord ei ole Lugano 2007 konventsiooniga, Eesti 
õiguse oluliste põhimõtete ja avaliku korraga kooskõlas. Välisriigis tehtud kohtuotsuse 
täitmist ei saa Eestis nõuda suuremas ulatuses, k ui see otsus oleks täidetav riigis, 
milles otsus tehti. 
34. Täiendavalt palub määruskaebuse esitaja ringkonnakohtul välja selgitada Norra 
Kuningriigi õigus küsimuses, kas rahalise nõude kohta tehtud jõustumata kohtuotsuse 
täitmisel on võimalik kostjale kuuluv vara üksnes arestida või on enne otsuse 
jõustumist võimalik ka arestitud vara realiseerida ning hageja nõue rahuldada. 
35. Lisaks palub määruskaebuse esitaja ringkonnakohtul taotleda Norra kohtult selgitust 
kohtuotsusele lisatud tõendi õiguslike tagajärgede ko hta st kas tõend on väljastatud 
selle kohta, et Norras on võimalik kaebaja vara arestida või on enne nimetatud otsuse 
jõustumist võimalik ka arestitud vara realiseerida ning avaldaja nõue rahuldada. 
 
 
Menetluse edasine käik 
36. Maakohus võttis määruskaebuse menetlusse ja küsis avaldajalt vastust.
Tsiviilasi nr: 2-14-61566 
 
 
 
6(9) 
37. Avaldaja leidis vastuses määruskaebusele, et see on põhjendamatu ja tuleb jätta 
rahuldamata. Avalduse menetlemine ja rahuldamine on konventsiooni ja TsMS -iga 
kooskõlas, puuduvad alused menetluse  peatamiseks või lõpetam iseks. Konventsiooni 
preambuli kohaselt laiendatakse konventsiooniga määruses (EÜ) 44 /2001 kehtestatud 
põhimõtteid ka Norra Kuningriigile. Konventsiooni protokoll II kohaselt tuleb 
konventsiooni sätteid kohaldada ühetaoliselt määruse 44/2001 sätetega. Vast uolu 
korral TsMS-iga tuleb kohaldada konventsiooni sätteid põhiseaduse § 123, PSTS § -2 
ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 216. Konventsiooni kohaldamine välistab 
otseselt TsMS § 620 ja § 622 kohaldamise. Maakohtul ei ole võimalik kontrollida 
muud, kui avalduse vastavust formaalsetele nõuetele. Maakohus ei võinud küsida 
kaebaja seisukohta. Maakohus ei võinud konventsiooni artikkel 41 kohaselt lisaks 
konventsioonis sätestatule nõuda täiendavate formaalsuste täitmist. Poolel, kelle vastu 
täitmist tao tletakse, ei ole menetluse selles staadiumis õigust teha taotluse kohta 
esildisi. Avaldaja on väitnud, et lahend on täidetav, mitt e jõustunud. Konventsiooni 
artikkel 32 kohaselt ei pea kohtulahend olema jõustunud, vaid võib olla ka välisriigis 
täidetavaks tunnistatud. Ka TMS § 2  lg 1 p 1 ja p 5 järgi on täitedokumendiks 
jõustunud või viivitamata täitmisele kuuluv välisriigi kohtuotsus - või –määrus 
tsiviilasjas. Norra kohus ei väljastaks tõendit kohtuotsuse täidetavuse kohta, kui see ei 
oleks täidetav. Norra kohus ei ole nõustunud kaeba ja seisukohaga nagu ei oleks otsus 
täidetav. Põhjendamatu on kaebaja väide tõendi võltsimise kohta. Norras on 
kohtuotsus täidetav, kuigi sellele võib esitada apellatsiooni. Kohtuotsuse resolutsiooni 
punktide 1 ja 3 kohaselt ol i kaebaja kohustatud otsust täitma 2 nädala jooksul. Norra 
täitemenetluse seaduse § 4-12 (1) alt 2 kohaselt on otsus täidetav, kui täitmiseks antud 
tähtaeg on möödunud . § 4 -12 (2) kohaselt saab rahalise nõude puhul hageja 
täitemenetlust alustada, kui kohustuse täitmise tähtaeg on möödunud, ka siis, kui otsus 
ei ole veel jõustunud. Kohtuotsus toimetati kaebajale kätte 07.11.2014, seega muutus 
otsus täidetavaks 22.11.2014. 
38. Maakohus jättis määruskaebuse rahuldamata ja edastas läbivaatamiseks Tallinna 
Ringkonnakohtule. 
39. Kaebaja taotluse menetluse peatamiseks jättis maakohus 23.03.2015 määrusega 
rahuldamata. Konventsiooni artikli 46  lg 1 annab kohtule õiguse menetluse 
peatamiseks, kuid ei kohusta selleks. K onventsiooni artikli 41 kohaselt kohtuotsus 
tunnistatakse täidetavaks kohe pärast artiklis  53 kirjeldatud formaalsuste täitmist ilma 
artiklites 34 ja 35 sätestatud kontrollimiseta ja poolel, kelle vastu täitmist taotletakse, 
ei ole menetluse selles staadiumis õigust teha taotluse kohta esildisi. Seega kuuluks 
menetlus peatamisele eelkõige juhul, kui kaebuse esitamine pärituoluriigis peatab seal 
kehtivate reeglite kohaselt otsuse täitmise. Puudutatud isik ei ole menetluse peatamist 
põhjendanud ega esile toonud muu hulgas seda, kas kaebuse esitamine pärituoluriigis 
peatab seal kehtivate reeglite kohaselt otsuse täitmise või mitte. Kohus leiab, et 
puudutatud isiku taotlus menetluse peatamiseks ei kuulu rahuldamisele. 
 
Määruse põhjendused 
40. Tallinna Ringkonnakohus, tutvunud tsiviilasja materjalidega, leiab, et vaidlustatud 
kohtumäärus on seaduslik ja põhjendatud ning määruskaebuses esitatud väited ei anna 
kohtumääruse tühistamiseks alust. 
41. Ringkonnakohus nõustub maakohtu määruse põhjendustega ning TsMS § -st 659 ja 
654 lg -st 6 tulenevalt põhjendusi ei korda.  Vastuseks määru skaebusele märgib 
ringkonnakohus järgmist.
Tsiviilasi nr: 2-14-61566 
 
 
 
7(9) 
42. Ringkonnakohtu arvates on maakohus avalduse kohtuotsuse tunnustamiseks ja 
täidetavaks tunnistamiseks menetlusse võtnud õigesti ning eeldused avalduse 
rahuldamiseks on täidetud. 
43. Asjas kohaldub eelkõige tsiviil- ja kaubandusasjade kohtualluvuse ning neid 
käsitlevate kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise konventsioon (nn Lugano 2007 
konventsioon, edaspidi konventsioon). 
44. Eesti Vabariigi põhiseaduse § 123 kohaselt kohaldatakse välislepingu sätteid, kui Eesti 
seadused või muud aktid on vastuolus Riigikogu poolt ratifitseeritud välislepingutega. 
Seega kohalduvad asjas tsiviilkohtumenetluse seadustiku sätted niivõrd, kuivõrd need 
ei ole vastuolus konventsiooniga. 
45. Konventsiooni artikkel 33 lg 1 kohaselt tunnustatakse konvent siooniga seotud riigis 
tehtud kohtuotsust teistes konventsiooniga seotud riikides ühegi erimenetluse järgmist 
nõudmata. Konventsiooni a rtikkel 53 kohaselt esitab kohtuotsuse tunnustamist või 
selle täitmist taotlev asjaosaline kohtuotsuse koopia, mis vastab  selle ehtsuse 
kindlakstegemise tingimustele. Kohtuotsuse täitmist taotlev asjaosaline esitab lisaks 
sellele veel artiklis 54 nimetatud tunnistuse, ilma et see piiraks artikli 55 kohaldamist. 
Konventsiooni artikkel 54 kohaselt annab kohtuotsuse teinud konv entsiooniga seotud 
riigi kohus või pädev asutus huvitatud isiku taotlusel välja tunnistuse, kasutades 
konventsiooni V lisas esitatud tüüpvormi.  
46. Avaldaja on menetluses esitanud 31.10.2014 Hammerfesti esimese astme kohtu otsuse 
nr 13 -141359TVI-HAFE koopia k oos kohtuametniku teatisega (kinnitusega), 
konventsiooni l isa V kohase tunnistusega ja tõlgetega (I kd, lk 7 -58, lk 73 -113). 
Määruskaebusmenetluses on avaldaja esitanud  eelnimetatud tunnistuse originaali (III 
kd, lk 90 -92). Eeltoodust tulene valt asub ringk onnakohus seisukohale, et  avaldaja 
poolt esitatud dokumentatsioon oli ja on piisav kohtuotsuse tunnustamiseks. 
Ringkonnakohus märgib, et konventsiooni kohaselt tunnustatakse kohtuotsuseid 
erimenetluseta, mis otseselt keelab apostille nõudmise ja TsMS § 622  lg 1 p 1 
kohaldamise.  
47. Konventsiooni artikkel 41 kohaselt tunnistatakse kohtuotsus täidetavaks kohe pärast 
artiklis 53 kirjeldatud formaalsuste täitmist ilma artiklites 34 ja 35 sätestatud 
kontrollimiseta. Poolel, kelle vastu täitmist taotletakse, ei ole menetluse selles 
staadiumis õigust teha taotluse kohta esildisi. Eeltoodust tulenevalt leiab 
ringkonnakohus, et maakohtul ei olnud kohustust määruskaebuse esitajat avalduse 
menetlusse võtmisest teavitada ja arvamuse avaldamist võimaldada. Need võimalused 
on poolele, kelle vastu täitmist taotletakse, tagatud edasikaebeõigusega (konventsiooni 
artikkel 43 lg 1). Ringkonnakohtu arvates on  konventsiooni eesmärgiks läbi viia 
viivitamatu kohtumenetlus, milles kohtu pädevus on piiratud formaalsuste kontrolliga 
(konventsiooni artikkel 34, artikkel 35 lg 3, artikkel 36, artikkel 45 lg 1).  
48. Ringkonnakohus ei n õustu määruskaebuse esitaja väi tega selles osas, et esitatud 
kohtuotsus ei ole täidetav . Asjaolu, et kohtuotsus on täidetav, on tõendatu d esitatud 
konventsiooni kohase tunnistusega (I kd lk 53 -54, III kd, lk 90 -92), mille punkt 4.5. 
kohaselt kuulub otsus päritoluriigis täitmisele järgmise isiku suhtes: Esmar Ehitus AS. 
49. Ringkonnakohus ei nõustu määruskaebuse esitaja väitega selles osas, et kohtuotsus 
peab olema jõus tunud. Konventsiooni artikkel 32 kohaselt on konventsiooni 
kohaldamisel „kohtuotsus“ konventsiooniga seotud riigi kohtu igasugune lahend, 
sealhulgas dekreet, määrus, resolutsioon või täitemäärus, ning samuti kohtuametniku 
otsus kohtukulude kohta. Artikkel 37 lg 1 kohaselt võib konventsiooniga seotud selle 
riigi kohus, kus taotletakse teises konventsiooniga seotud riigis tehtud kohtuotsuse 
tunnustamist, menetluse peatada, kui kohtuotsus on tavalises korras edasi kaevatud. 
Artikkel 38 lg 1 kohaselt täidetakse  konventsiooniga seotud riigis tehtud ning selles
Tsiviilasi nr: 2-14-61566 
 
 
 
8(9) 
riigis täidetavat kohtuotsust konventsiooniga seotud teises riigis, kui see on mõne 
huvitatud isiku taotlusel seal täidetavaks tunnistatud. Eeltoodust tulenevalt leiab 
ringkonnakohus, et konventsioon i mõtte kohaselt tunnustatakse nii jõustunud kui 
viivitamata täitmisele kuuluvaid lahendeid.  Eeltooduga on kooskõlas ka siseriiklik 
õigus. Nimelt tunnustatakse TsMS § 620 lg 2 kohaselt välisriigi kohtulahendit Eestis 
üksnes juhul, kui lahend on lahendi teinud rii gi õiguse järgi jõustunud, välja arvatud 
juhul, kui seaduse või välislepingu järgi tuleb lahendit tunnustada ja täita ajast, millal 
otsust saab täita lahendi teinud kohtu asukohariigis. Seega ei pidanud avaldaja 
juhinduma TsMS § 622 lg 1 punktist 3  ja esitama maakohtule jõustunud kohtuotsust.  
Nõustuda ei saa määruskaebuse esitaja väidetega, et maakohus on rikkunud 
menetlusõigusnorme ning ebaõigesti kohaldanud materiaalõigust.  
50. Kokkuvõtlikult märgib ringkonnakohus kohtuotsuse tunnustamise kohta, et selle 
mittetunnustamiseks eeldusi ei esine , tunnustamiseks vajalikud formaalsused on 
avaldaja poolt täidetud. 
51. Kohtuotsuse täidetavaks tunnistamise kohta märgib ringkonnakohus täiendavalt, et 
konventsiooni kohaselt on ringkonnakohtul selles osas piiratud pädevus. 
Konventsiooni artikkel 45 kohaselt kohus, kellele esitatakse artikli 43 alusel 
apellatsioonkaebus või artikli 44 alusel kassatsioonkaebus, keeldub kohtuotsuse 
täidetavaks tunnistamisest või tühistab selle ainult artiklites 34 ja 35 sätestatud 
põhjustel. Kohu s teeb oma otsuse viivitamata. Mitte mingil juhul ei või kontrollida 
välismaise kohtuotsuse sisu. Ringkonnakohtu arvates konventsiooni artiklites 34 ja 35 
sätestatud eeldusi kohtuotsuse täidetavaks tunnistamise tühistamiseks  ei esine. 
Nõustuda ei saa määruskaebuse esitaja poolt välja tooduga, et kohtuotsuse täidetavaks 
tunnistamine oleks vastuolus avaliku korraga  ning et vastuolu seisneb õiguskordade 
erinevuses.  Konventsioon määruskaebuse esitaja poolt osundatud erisusi erinevates 
riikides otsuse täitmisel  ei sätesta. Seetõttu on määruskaebuse esitaja väited 
põhjendamatud. 
52. Määruskaebuse esitaja poolt esitatud taotluse menetluse peatamise ks jätab 
ringkonnakohus rahuldamata. 
53. Konventsiooni artikkel 37 lg 1 kohaselt võib selle riigi kohus, kus taotletakse teise s 
konventsiooniga seotud riigis tehtud kohtuotsuse tunnustamist, menetluse peatada, kui 
kohtuotsus on tavalises korras edasi kaevatud. Artikkel 46 kohaselt võib kohus, kellele 
esitatakse artikli 43 alusel apellatsioonkaebus või 44 alusel kassatsioonkaebus,  
menetluse peatada selle poole taotlusel, kelle suhtes täitmist taotletakse, kui 
kohtuotsuse teinud riigis on selle otsuse suhtes esitatud tavaline kaebus või sellise 
kaebuse esitamise tähtaeg ei ole veel möödunud, viimasel juhul võib kohus määrata 
tähtaja, mille jooksul tuleb kaebus rahuldada. 
54. Seega on konventsiooni kohaselt kohtu l õigus, mitte kohustus menetlus  peatada. 
Ringkonnakohus leiab, et menetluse peatamise ks alus  puudub. Arvestades 
konventsiooni artiklis 45 sätestatut, ei pea ringkonnakohus esitat ud taotlust 
põhjendatuks ja leiab, et pigem on menetluse peatamine erandlik . Ringkonnakohus 
nõustub maakohtu poolt 23.03.2015 määruses , millega maakohus otsustas menetlus e 
mitte peatada,  toodud seisukohaga, et menetlus kuuluks peatamisele eelkõige juhul, 
kui kaebuse esitamine päritoluriigis peatab seal kehtivate reeglite kohaselt otsuse 
täitmise. Sellist asjaolu tõendavat dokumenti  määruskaebuse esitaja käesoleva ajani 
esitanud ei ole, kuigi määruskaebuses (esitatud 08.01.2015) on väidetud, et kaebuse 
esitaja on pöördunud kohtuotsusega seoses selgitustaotlusega kohtu poole ning talle 
teadaolevalt on kohus saatnud asja lahendamiseks kõrgema astme kohtule, mis teeb 
asjas lahendi lähiajal (III kd, tlk 63).
Tsiviilasi nr: 2-14-61566 
 
 
 
9(9) 
55. Määruskaebuse esitaja taotluse  Norra Kuningriigi õigus e väljaselgitamiseks  ja Norra 
kohtule selgitustaotluse esitamiseks  jätab kohus rahuldamata. Taotluste rahuldamine 
ei o leks kooskõlas  konventsiooniga pandud kohustusega menetlus läbi viia 
viivitamatult. Lisaks leidis kolleegium käesoleva määruse p -s 51, et  määruskaebuse 
esitaja poolt esile toodud  võimalikud erisused kohtuotsuste täitmisel erinevates 
riikides käesolevat menetlust ei mõjuta. 
56. Menetlusosaliste menetluskulud ringkonnakohtus jätta  TsMS § 172 lg 1 alusel AS 
ESMAR EHITUS  kanda. Vastavalt TsMS § 1 77 lg 1 p -le 2 määrab menetluskulud 
peale lõpplahendi jõustumist summaarselt kindlaks asjas lahendi teinud maakohus 
TsMS §-s 177 sätestatud korras 
 
 
 
/allkirjastatud digitaalselt/ /allkirjastatud digitaalselt/ /allkirjastatud digitaalselt/ 
      Krista Kirspuu        Tiit Kollom   Ande Tänav