61979CJ0147_DA
Dommens præmisser
Afgørelse om sagsomkostninger
Afgørelse
Dommens præmisser
1 VED STAEVNING, INDGAAET TIL JUSTITSKONTORET DEN 21 . SEPTEMBER 1979, HAR SAGSOEGEREN NEDLAGT PAASTAND OM, AT DOMSTOLEN STATUERER, AT BESTEMMELSEN I ARTIKEL 21, STK . 2, NR . 2, I RAADETS FORORDNING NR . 912/78 AF 2 . MAJ 1978 ( EFT L 119, S . 1 ) ER UGYLDIG, IDET DEN INDSAETTER FOELGENDE STK . 2 I ARTIKEL 4 I BILAG VII TIL TJENESTEMANDSVEDTAEGTEN : ' DEN TJENESTEMAND, DER IKKE HAR ELLER HAR HAFT STATSBORGERSKAB I DEN STAT, PAA HVIS OMRAADE HANS TJENESTESTED ER BELIGGENDE, OG SOM IKKE OPFYLDER DE I STK . 1 ANFOERTE BETINGELSER, HAR RET TIL ET SAERLIGT UDLANDSTILLAEG SVARENDE TIL EN FJERDEDEL AF UDLANDSTILLAEGGET ' . IFOELGE STK . 1 I DEN OVENNAEVNTE ARTIKEL 4 KAN DEN PAAGAELDENDE TJENESTEMAND OPPEBAERE UDLANDSTILLAEG, NAAR HAN ' I DEN FEMAARSPERIODE, DER UDLOEBER 6 MAANEDER FOER HANS TILTRAEDELSE AF TJENESTEN, HVERKEN HAR UDOEVET SIT HOVEDERHVERV ELLER HAFT BOPAEL PAA EN VARIG MAADE PAA STATENS EUROPAEISKE OMRAADE . VED ANVENDELSE AF DENNE BESTEMMELSE SES DER BORT FRA DE TILFAELDE, HVOR VEDKOMMENDE HAR GJORT TJENESTE FOR EN ANDEN STAT ELLER EN INTERNATIONAL ORGANISATION ' . SAGSOEGEREN HAR ENDVIDERE NEDLAGT PAASTAND OM, AT DOMSTOLEN ANNULLERER AFGOERELSEN FRA DOMSTOLENS ADMINISTRATION AF 22 . JUNI 1979, SOM AFVISTE SAGSOEGERENS KLAGE OVER EN SKRIVELSE FRA DOMSTOLENS JUSTITSSEKRETAER AF 16 . JANUAR 1979, HVORVED HAN BLEV NAEGTET YDELSE AF DE SAERLIGE UDLANDSTILLAEG I HENHOLD TIL OVENNAEVNTE BESTEMMELSE .
ANTAGELSE TIL REALITETSBEHANDLING
2 SAGSOEGTE SAMT INTERVENIENTERNE - NEMLIG RAADET OG KOMMISSIONEN - GOER INDSIGELSE MOD SAGENS ANTAGELSE TIL REALITETSBEHANDLING PAA GRUND AF MANGLENDE SOEGSMAALSINTERESSE OG UNDER HENVISNING TIL, AT SAGSOEGEREN IKKE HAR INDGIVET DEN ADMINISTRATIVE KLAGE, DER ER FORESKREVET I VEDTAEGTENS ARTIKEL 90,
STK . 2, INDEN FOR DEN I DENNE BESTEMMELSE FASTSATTE FRIST . SAGSOEGTE ANFOERER, AT NAAR EN BESTEMMELSE IKKE OVERLADER ADMINISTRATIONEN NOGET SKOEN, KAN FREMGANGSMAADEN EFTER VEDTAEGTENS ARTIKEL 90, STK . 1, IKKE ANVENDES, EFTERSOM AFGOERELSEN, DER INDEHOLDER ET KLAGEPUNKT, BESTAAR I AFVISNINGEN AF AT YDE SAGSOEGEREN DET SAERLIGE UDLANDSTILLAEG VED ANVENDELSEN AF FORORDNINGSBESTEMMELSEN, SOM I DET FORELIGGENDE TILFAELDE BLEV BRAGT TIL DOMSTOLENS SAMLEDE PERSONALES KUNDSKAB DEN 10 . MAJ 1978 .
3 DET MAA UNDERSTREGES, AT ARTIKEL 90, STK . 1, BESTEMMER, AT ENHVER PERSON, DER ER OMFATTET AF TJENESTEMANDSVEDTAEGTEN, KAN FORELAEGGE EN ANSOEGNING FOR ANSAETTELSESMYNDIGHEDEN OM AT TRAEFFE EN BESLUTNING FOR SIT VEDKOMMENDE, OG AT DET ER DEN UDTRYKKELIGE ELLER STILTIENDE AFVISNING, SOM AABNER MULIGHED FOR EN ADMINISTRATIV KLAGE I HENHOLD TIL VEDTAEGTENS ARTIKEL 90, STK . 2 . DET FOELGER AF DENNE VED VEDTAEGTEN INDFOERTE DOBBELTE MEKANISME, AT I DET TILFAELDE, HVOR DER FORELIGGER EN AKT AF GENEREL KARAKTER, SOM SKAL GENNEMFOERES VED EN RAEKKE INDIVIDUELLE AFGOERELSER, DER VEDROERER FLERE TJENESTEMAEND I EN INSTITUTION, SKAL DEN MANGLENDE GENNEMFOERELSE AF DENNE GENERELLE FORANSTALTNING I ET ENKELT TILFAELDE END IKKE BETRAGTES SOM EN STILTIENDE AFVISNING AF EN ANSOEGNING, SOM FASTSAT I ARTIKEL 90, STK . 1 .
4 DA SAGSOEGEREN HAR INDGIVET EN KLAGE MOD AFVISNINGEN INDEN FOR DEN I BESTEMMELSEN FASTSATTE FRIST, KAN SOEGSMAALET I DENNE HENSEENDE ANTAGES TIL REALITETSBEHANDLING .
5 FOR SAA VIDT ANGAAR DEN MANGLENDE SOEGSMAALSINTERESSE ER DET PAA GRUND AF DEN SNAEVRE SAMMENHAENG MELLEM SAGSOEGERENS REALITETSANBRINGENDER, SOM DIREKTE SAETTER SPOERGSMAALSTEGN VED DEN ANFAEGTEDE BESTEMMELSES GYLDIGHED, OG DEN AF SAGSOEGTE OG INTERVENIENTERNE FREMFOERTE INDSIGELSE OM, AT SAGEN IKKE KAN ANTAGES TIL REALITETSBEHANDLING, PAAKRAEVET AT FORETAGE EN DIREKTE REALITETSBEHANDLING AF SAGEN .
REALITETEN
6 SAGSOEGEREN ANFOERER, AT DEN PAAGAELDENDE BESTEMMELSE, SOM ENE OG ALENE HENVISER TIL NATIONALITETSKRITERIET MED HENBLIK PAA AT YDE ELLER NAEGTE DET SAERLIGE UDLANDSTILLAEG, ER I STRID MED DET ALMINDELIGE FORBUD MOD FORSKELSBEHANDLING PAA GRUNDLAG AF NATIONALITET, SOM FOELGER AF FAELLESSKABSRETTEN OG ISAER HAR FUNDET UDTRYK I EOEF-TRAKTATENS ARTIKEL 7 OG I TJENESTEMANDSVEDTAEGTENS BESTEMMELSER . DET FOR YDELSEN AF DET SAERLIGE UDLANDSTILLAEG ANVENDTE KRITE
RIUM ER IKKE OBJEKTIVT AT TO GRUNDE ; DELS ER NATIONALITETEN IKKE ET OBJEKTIVT GRUNDLAG FOR EN SONDRING, DER STAAR I DIREKTE FORHOLD TIL DET MAAL, DER FORFOELGES VED DEN PAAGAELDENDE BESTEMMELSE, DELS ER DE PERSONER, SOM HAR RET TIL DEN NAEVNTE GODTGOERELSE, OBJEKTIVT SET IKKE I EN SITUATION, DER ER FORSKELLIG FRA SITUATIONEN FOR DE PERSONER, SOM IKKE HAR RET TIL GODTGOERELSEN . DET FOELGER AF DETTE RAESONNEMENT, AT DEN PAASTAAEDE FORSKELSBEHANDLING IKKE BESTAAR I EN ULIGE BEHANDLING AF MODTAGERNE AF UDLANDSTILLAEGGET OG MODTAGERNE AF DET SAERLIGE UDLANDSTILLAEG, MEN LIGGER I ULIGHEDEN MELLEM DENNE SIDSTE GRUPPE AF TJENESTEMAEND OG DEN GRUPPE, SOM IKKE OPPEBAERER NOGEN AF DE TO GODTGOERELSER .
7 IFOELGE DOMSTOLENS FASTE PRAKSIS ER DET ALMINDELIGE LIGHEDSPRINCIP, SOM FORBUDET MOD FORSKELSBEHANDLING PAA GRUNDLAG AF NATIONALITET KUN ER ET SAERLIGT UDTRYK FOR, ET AF DE FUNDAMENTALE PRINCIPPER I FAELLESSKABSRETTEN . IFOELGE DETTE PRINCIP MAA SAMMENLIGNELIGE SITUATIONER IKKE BEHANDLES FORSKELLIGT, MEDMINDRE EN FORSKELSBEHANDLING OBJEKTIVT SET ER BERETTIGET . PRINCIPPET KRAEVER HELT KLART, AT ANSATTE, DER BEFINDER SIG I IDENTISKE SITUATIONER, SKAL UNDERKASTES DE SAMME BESTEMMELSER, MEN DET FORBYDER IKKE FAELLESSKABSLOVGIVEREN AT TAGE HENSYN TIL OBJEKTIVE FORSKELLE VEDROERENDE BETINGELSER ELLER SITUATIONER, SOM DE PAAGAELDENDE BEFINDER SIG I .
8 FOR AT VURDERE GYLDIGHEDEN AF DEN ANFAEGTEDE BESTEMMELSE I FORORDNING NR . 912/78 MAA DET UNDERSOEGES, OM SITUATIONEN FOR DE TJENESTEMAEND, DER IKKE HAR ELLER HAR HAFT STATSBORGERSKAB I DEN STAT, PAA HVIS OMRAADE DERES TJENESTESTED ER BELIGGENDE, INDEHOLDER OBJEKTIVE ELEMENTER, DER KAN BEGRUNDE EN FORSKELSBEHANDLING I FORHOLD TIL DE TJENESTEMAEND, SOM HAR ELLER HAR HAFT STATSBORGERSKAB I NAEVNTE STAT .
9 DET MAA DERFOR UNDERSOEGES, OM OPBYGNINGEN AF DET VED FORORDNING NR . 912/78 INDFOERTE SYSTEM HAR TIL VIRKNING, AT DEN LIGHED, SOM BOER EKSISTERE MELLEM TJENESTEMAENDENE, GENSKABES, ELLER OM DER HERVED TVAERTIMOD SKABES EN ULIGHED MELLEM DISSE .
10 DOMSTOLEN OG INTERVENIENTERNE FREMFOERER, AT DE TJENESTEMAEND, DER IKKE HAR STATSBORGERSKAB I DET LAND, HVOR DERES TJENESTESTED ER BELIGGENDE, UAFHAENGIGT AF VARIGHEDEN AF DERES OPHOLD PAA DETTE STED HAR VISSE BYRDER OG ULEMPER BAADE AF MORALSK OG MATERIEL KARAKTER, SOM IKKE PAAHVILER DETTE LANDS EGNE STATSBORGERE, OG AT DET SAERLIGE UDLANDSTILLAEG SAALEDES HAR TIL FORMAAL OG TIL VIRKNING AT
UDLIGNE DISSE YDERLIGERE ULEMPER OG AT SKABE EN VIS LIGHED MELLEM ALLE TJENESTEMAEND, DER ER PLACERET PAA DET SAMME TJENESTESTED, UANSET DERES NATIONALITET .
11 SAGSOEGEREN ER UENIG I DENNE FREMSTILLING, IDET HAN ANFOERER, AT DE ULEMPER, DER ER FORBUNDET MED NATIONALITETEN SOM SAADAN, IKKE EKSISTERER FOR FAELLESSKABETS TJENESTEMAEND ELLER ER SAA UBETYDELIGE, AT DE I RIGELIGT OMFANG UDLIGNES GENNEM DEN GODTGOERELSES- OG TILSKUDSORDNING, SOM ALLEREDE GARANTERES VED VEDTAEGTEN OG ISAER GENNEM UDLANDSTILLAEGGET, OG HVIS MAN ANTAGER, AT DISSE ULEMPER FINDES I ET RINGE OMFANG, ANFOERER SAGSOEGEREN, AT DENNE SITUATION IKKE KAN BEGRUNDE YDELSE AF EN YDERLIGERE KOMPENSERENDE GODTGOERELSE, OG HAN MENER, AT MAN SNARERE BOER FORHOEJE DE EKSISTERENDE GODTGOERELSESBELOEB FOR AT KOMPENSERE FOR DE NAEVNTE ULEMPER .
12 SAGSOEGERENS ARGUMENTATION KAN IKKE TAGES TIL FOELGE . DET KAN NEMLIG IKKE NAEGTES, AT DER FOR EN TJENESTEMAND, DER IKKE HAR ELLER HAR HAFT STATSBORGERSKAB I DEN STAT, PAA HVIS OMRAADE HANS TJENESTESTED ER BELIGGENDE, PAA GRUND AF VEDKOMMENDES STATUS SOM UDLAENDING KAN EKSISTERE ULEMPER, BAADE RETLIGT OG FAKTISK, AF BORGERLIG, FAMILIEMAESSIG, UDDANNELSESMAESSIG, KULTUREL OG POLITISK KARAKTER, SOM DE INDFOEDTE STATSBORGERE IKKE KENDER TIL . DA DET SAERLIGE UDLANDSTILLAEG SKAL KOMPENSERE FOR DE ULEMPER, SOM TJENESTEMAENDENE HAR PAA GRUND AF DERES STATUS SOM UDLAENDINGE, ER DET KORREKT, NAAR FAELLESSKABSLOVGIVEREN VED SIN SKOENSMAESSIGE VURDERING AF DENNE SITUATION KUN HAR TAGET HENSYN TIL NATIONALITETEN, MENS FAELLESSKABSLOVGIVEREN MED HENSYN TIL UDLANDSTILLAEGGET, HVIS FORMAAL ER AT ' OPVEJE DE SAERLIGE BYRDER OG ULEMPER, SOM ANSAETTELSEN VED FAELLESSKABET FORVOLDER DEN TJENESTEMAND, DER AF DENNE GRUND ER TVUNGET TIL AT SKIFTE OPHOLDSSTED '
( SAG 21/74, AIROLA, PRAEMIS 8 - DOM AF 20 . 2 . 1975, SML . S . 221 ), SOM VAESENTLIGSTE KRITERIUM ANVENDER TJENESTEMANDENS SAEDVANLIGE OPHOLDSSTED, MENS NATIONALITETEN KUN ER AF SEKUNDAER BETYDNING .
13 SELV OM DET ER KORREKT, AT TJENESTEMAENDENE KAN HAVE ULEMPER FORBUNDET MED DERES UDLANDSTJENESTE, SOM ER MERE ELLER MINDRE UDPRAEGEDE, HAR NATIONALITETSKRITERIET FOELGENDE EGENSKABER : - ENSARTETHED, IDET DET PAA IDENTISK MAADE FINDER ANVENDELSE PAA ALLE TJENESTEMAEND UANSET DERES TJENESTESTED, - OBJEKTIVITET EFTER DETS ART OG ALMINDELIGE KARAKTER MED HENSYN TIL DEN GENNEMSNITLIGE VIRKNING AF ULEMPERNE I FORBINDELSE MED UDLANDSTJENESTE FOR DE PAAGAELDENDES PERSONLIGE SITUATION, - OG STAAR I DIREKTE FORBINDELSE MED BESTEMMELSENS FORMAAL : AT KOMPENSERE FOR DE VANSKELIGHEDER OG ULEMPER, DER FOELGER AF STATUS SOM UDLAENDING I OPHOLDSLANDET .
14 SELV OM DET SKULLE FOELGE AF INDFOERELSEN AF EN GENEREL OG ABSTRAKT BESTEMMELSE, AT GRAENSESITUATIONER KAN MEDFOERE TILFAELDIGE ULEMPER, KAN LOVGIVEREN IKKE BEBREJDES FOR AT HAVE FORETAGET EN GRUPPEOPDELING, NAAR DENNE I DET VAESENTLIGE IKKE ER FORSKELSBEHANDLENDE I FORHOLD TIL DET FORFULGTE MAAL .
15 DET FOELGER AF ALLE DISSE BETRAGTNINGER, AT DER IKKE ER FREMFOERT NOGET, DER KAN REJSE TVIVL OM GYLDIGHEDEN AF BESTEMMELSEN I ARTIKEL 21, STK . 2, NR . 2, I RAADETS FORORDNING NR . 912/78 ; DERFOR ER DER IKKE GRUND TIL AT ANNULLERE AFGOERELSEN FRA DE EUROPAEISKE FAELLESSKABERS DOMSTOLS ADMINISTRATION, DER AFVISER SAGSOEGERENS KLAGE .
UNDER DISSE OMSTAENDIGHEDER ER DER IKKE GRUND TIL AT UNDERSOEGE INDSIGELSEN OM, AT SAGEN IKKE KAN ANTAGES TIL REALITETSBEHANDLING PAA GRUND AF MANGLENDE SOEGSMAALSINTERESSE .
Afgørelse om sagsomkostninger
SAGENS OMKOSTNINGER
16 I HENHOLD TIL PROCESREGLEMENTETS ARTIKEL 70 BAERER INSTITUTIONERNE SELV DE AF DEM AFHOLDTE UDGIFTER I SAGER, DER ER ANLAGT AF FAELLESSKABETS TJENESTEMAEND OG OEVRIGE ANSATTE .
Afgørelse
PAA GRUNDLAG AF DISSE PRAEMISSER
UDTALER OG BESTEMMER
DOMSTOLEN ( ANDEN AFDELING )
1 . SAGSOEGTE FRIFINDES .
2 . HVER PART BAERER SINE OMKOSTNINGER .