62023CJ0513
SODBA SODIŠČA (deveti senat)
z dne 24. oktobra 2024 (
*1
)
„Predhodno odločanje – Postopki za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev – Direktiva 2014/24/EU – Javna naročila gradenj – Člen 42(3)(b) – Tehnične specifikacije – Izraz ‚ali enakovredni‘ – Sklicevanje na tehnične standarde – Uredba (EU) št. 305/2011– Direktiva 2014/35/EU“
V zadevi C‑513/23,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki ga je vložilo Аdministrativen sad Pleven (upravno sodišče v Plevnu, Bolgarija) z odločbo z dne 28. julija 2023, ki je na Sodišče prispela 9. avgusta 2023, v postopku
Obshtina Pleven
proti
Rakovoditel na Upravlyavashtia organ na Operativna programa „Regioni v rastezh“ 2014–2020,
SODIŠČE (deveti senat),
v sestavi C. Lycourgos (poročevalec), predsednik tretjega senata v funkciji predsednika devetega senata, in S. Rodin, sodnik, in O. Spineanu‑Matei, sodnica,
generalni pravobranilec: M. Campos Sánchez‑Bordona,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:
–
za Obshtina Pleven M. Manolova‑Naydenova, advokat,
–
za avstrijsko vlado A. Posch in J. Schmoll, agenta,
–
za Evropsko komisijo A. Spina, G. Wils in I. Zaloguin, agenti,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da bo v zadevi razsojeno brez sklepnih predlogov,
izreka naslednjo
Sodbo
1
Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanašat na razlago člena 42(3)(b) Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL 2014, L 94, str. 65), kakor je bila spremenjena z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2019/1828 z dne 30. oktobra 2019 (UL 2019, L 279, str. 25) (v nadaljevanju: Direktiva 2014/24), v povezavi s Prilogo VII, točka 2, k tej direktivi.
2
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med Obshtina Pleven (občina Pleven, Bolgarija) in rakovoditel na Upravliavashtia organ na Operativna programa „Regioni v rastezh“ 2014–2020 (vodja organa za izvajanje operativnega programa „Rastoče regije“ 2014–2020, Bolgarija) v zvezi z odločbo, s katero je zadnjenavedeni tej občini naložil popravek izdatkov, upravičenih do financiranja projekta, ki se nanaša na trajnostno mestno okolje, iz tega operativnega programa, zaradi domnevne kršitve pravil o javnem naročanju.
Pravni okvir
Pravo Unije
Direktiva 98/34/ES
3
Direktiva 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 13, zvezek 20, str. 337), ki v času dejanskega stanja iz spora o glavni stvari ni več veljala, je upoštevna glede na ureditev Unije, ki se uporabi. Priloga I k tej direktivi, naslovljena „Evropski standardizacijski organi“, je vsebovala ta seznam:
„CEN
Evropski odbor za standardizacijo
Cenelec
Evropski odbor za standardizacijo v elektrotehniki
ETSI
Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde“.
4
Člen 6(3) navedene direktive je določal, da lahko Evropska komisija od evropskih standardizacijskih organov zahteva, da v danem roku pripravijo evropski standard.
Uredba (EU) št. 305/2011
5
Člen 2 Uredbe (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov in razveljavitvi Direktive Sveta 89/106/EGS (UL 2011, L 88, str. 5) določa:
„Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
[…]
11.
‚harmonizirani standard‘ pomeni standard, ki ga je sprejel eden izmed evropskih organov za standardizacijo iz Priloge I k Direktivi 98/34/ES, in sicer na zahtevo Komisije v skladu s členom 6 navedene direktive;
[…].“
6
Člen 17(5) te uredbe določa:
„Komisija oceni skladnost harmoniziranih standardov, ki jih pripravijo evropski organi za standardizacijo, z ustreznim mandatom.
Komisija objavi v Uradnem listu Evropske unije seznam sklicev na harmonizirane standarde, ki so v skladu z ustreznimi mandati.
Za vsak harmonizirani standard na seznamu se določi(-jo):
(a)
sklici na morebitne nadomeščene harmonizirane tehnične specifikacije;
(b)
datum začetka sočasne veljavnosti;
(c)
datum zaključka sočasne veljavnosti.
Komisija objavi kakršne koli posodobitve navedenega seznama.
Z datumom začetka sočasne veljavnosti je mogoče uporabljati harmonizirani standard za pripravo izjave o lastnostih za gradbeni proizvod, zajet v tem standardu. Nacionalni organi za standardizacijo imajo obveznost prenosa harmoniziranih standardov v skladu z Direktivo 98/34/ES.
Brez poseganja v člene 36 do 38[, v katerih so določeni poenostavljeni postopki,] je harmonizirani standard z datumom zaključka sočasne veljavnosti edino sredstvo za pripravo izjave o lastnostih za gradbeni proizvod, zajet v tem standardu.
Po obdobju sočasne veljavnosti se vsi nasprotujoči nacionalni standardi ukinejo, države članice pa razveljavijo vse nasprotujoče nacionalne določbe.“
Uredba (EU) št. 1025/2012
7
Člen 2 Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 2012, L 316, str. 12) določa:
„Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
1.
‚standard‘ pomeni tehnično specifikacijo, ki jo je sprejel priznan organ za standardizacijo za večkratno ali stalno uporabo, skladnost s katero ni obvezna in sodi v eno od naslednjih kategorij:
(a)
‚mednarodni standard‘ pomeni standard, ki ga je sprejel mednarodni organ za standardizacijo;
(b)
„evropski standard“ pomeni standard, ki ga je sprejela evropska organizacija za standardizacijo;
(c)
‚harmonizirani standard‘ pomeni evropski standard, sprejet na podlagi zahteve Komisije za uporabo usklajevalne zakonodaje Unije;
(d)
‚nacionalni standard‘ pomeni standard, ki ga je sprejel nacionalni organ za standardizacijo;
[…].“
Direktiva 2014/24
8
V uvodni izjavi 74 Direktive 2014/24 je navedeno:
„Tehnične specifikacije, ki jih pripravijo javni naročniki, morajo omogočati odprtost javnih naročil konkurenci in zmožnost doseganja ciljev glede trajnosti. Zato bi bilo treba omogočiti predložitev ponudb, ki omogočajo različne tehnične rešitve, standarde in tehnične specifikacije na trgu, tudi tiste, oblikovane na podlagi kriterijev uspešnosti, povezanih z življenjsko dobo in trajnostjo proizvodnega procesa gradenj, blaga in storitev.
Glede na to bi bilo treba tehnične specifikacije pripraviti tako, da se prepreči umetno omejevanje konkurence z zahtevami, ki dajejo prednost določenemu gospodarskemu subjektu z navajanjem ključnih značilnosti blaga, storitev ali gradenj, ki jih po navadi zagotavlja ta gospodarski subjekt. Tehnične specifikacije, pripravljene v smislu zahtev po funkcionalnosti in delovanju, na splošno omogočajo izpolnitev navedenega cilja na najboljši možni način. Zahteve po funkcionalnosti in delovanju so tudi ustrezen način za spodbujanje inovacij v javnem naročanju in bi jih bilo treba čim bolj uporabljati. Javni naročniki bi morali pri sklicevanju na evropski standard ali, če tega ni, na nacionalni standard upoštevati ponudbe, ki temeljijo na enakovrednih ureditvah. Dokazilo o enakovrednosti z zahtevanim znakom bi moral zagotoviti gospodarski subjekt.
Kot dokaz enakovrednosti bi se lahko od ponudnikov zahtevala predložitev dokazila, ki ga preveri tretja oseba. Vendar se lahko dovolijo tudi druga ustrezna dokazila, kot je tehnična dokumentacija proizvajalca, če zadevni gospodarski subjekt nima dostopa do takih potrdil ali poročil o preizkusih ali jih ne more dobiti v ustreznih rokih, in sicer če zadevni gospodarski subjekt dokaže, da gradnja, blago ali storitve ustrezajo zahtevam ali merilom iz tehničnih specifikacij, meril za oddajo javnega naročila ali pogojev za izvedbo javnega naročila.“
9
Člen 4 te direktive določa:
„Ta direktiva se uporablja za javna naročila, katerih ocenjena vrednost brez davka na dodano vrednost (DDV) je enaka ali višja od naslednjih mejnih vrednosti:
(a)
5.350.000 EUR za javna naročila gradenj;
[…].“
10
Člen 42 navedene direktive določa:
„[…]
2.   Tehnične specifikacije zagotavljajo enak dostop vseh gospodarskih subjektov do postopka javnega naročanja in neupravičeno ne ovirajo odpiranja javnih naročil konkurenci.
3.   Brez poseganja v zavezujoča nacionalna tehnična pravila, kolikor so skladna s pravom Unije, se tehnične specifikacije določijo na enega od naslednjih načinov:
[…]
(b)
s sklicevanjem na tehnične specifikacije in po prednostnem vrstnem redu na nacionalne standarde, ki so prevzeti po evropskih standardih, evropske tehnične ocene, skupne tehnične specifikacije, mednarodne standarde, druge tehnične referenčne sisteme, ki jih določijo evropski organi za standardizacijo, ali, če teh ni, na nacionalne standarde, nacionalna tehnična soglasja ali nacionalne tehnične specifikacije, povezane s projektiranjem, izračunom in izvedbo gradenj ter uporabo blaga; pri vsakem sklicevanju se navedeta tudi besedi „ali enakovredni“;
[…]
5.   Če javni naročnik uporabi možnost sklicevanja na tehnične specifikacije iz točke (b) odstavka 3, ne sme zavrniti ponudbe z obrazložitvijo, da ponujene gradnje, blago ali storitve niso skladne s tehničnimi specifikacijami, ki jih je navedel, če ponudnik v svoji ponudbi na kakršen koli ustrezen način, vključno z načini dokazovanja iz člena 44, dokaže, da predlagane rešitve enako izpolnjujejo zahteve, določene v tehničnih specifikacijah.
[…]“
11
Člen 44 iste direktive določa:
„1.   Javni naročniki lahko zahtevajo, da gospodarski subjekti predložijo poročilo o preizkusih, ki ga pripravi organ za ugotavljanje skladnosti, ali potrdilo, ki ga izda tak organ, kot dokazilo o skladnosti z zahtevami ali merili iz tehničnih specifikacij, merili za oddajo javnega naročila ali pogoji za izvedbo javnega naročila.
Če javni naročniki zahtevajo predložitev potrdil, ki jih izdaja določen organ za ugotavljanje skladnosti, sprejmejo tudi potrdila, ki jih izdajo drugi enakovredni organi za ugotavljanje skladnosti.
[…]
2.   Javni naročniki sprejmejo druga ustrezna dokazila, ki niso navedena v odstavku 1, na primer tehnično dokumentacijo proizvajalca, kadar zadevni gospodarski subjekt nima dostopa do potrdil ali poročil o preizkusih iz odstavka 1 ali jih ne more pridobiti v ustreznih rokih, pod pogojem, da ni odgovoren za to, da nima dostopa, ter pod pogojem, da zadevni gospodarski subjekt s tem dokaže, da gradnje, blago ali storitve, ki jih zagotavlja, izpolnjujejo zahteve ali merila iz tehničnih specifikacij, merila za oddajo naročila ali pogoje za izvedbo naročila.
3.   Države članice dajo drugim državam članicam na njihovo zahtevo na voljo vse informacije, povezane z dokazili in dokumenti, predloženimi v skladu […] [z] odstavkoma 1 in 2 tega člena. […]“
12
V Prilogi VII k Direktivi 2014/24 je določeno:
„V tej direktivi:
[…]
2.
‚standard‘ pomeni tehnično specifikacijo, ki jo sprejme priznani organ za standardizacijo za večkratno ali stalno uporabo, skladnost s katero ni obvezna in sodi v eno od naslednjih kategorij:
(a)
‚mednarodni standard‘ pomeni standard, ki ga sprejme mednarodna organizacija za standardizacijo in je na voljo javnosti;
(b)
‚evropski standard‘ pomeni standard, ki ga sprejme evropska organizacija za standardizacijo in je na voljo javnosti;
(c)
‚nacionalni standard‘ pomeni standard, ki ga sprejme nacionalna organizacija za standardizacijo in je na voljo javnosti;
[…].“
Direktiva 2014/35/EU
13
Člen 2 Direktive 2014/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti na trgu električne opreme, ki je načrtovana za uporabo znotraj določenih napetostnih mej (UL 2014, L 96, str. 357) določa:
„V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
[…]
9.
‚harmonizirani standard‘ pomeni harmonizirani standard, kakor je opredeljen v točki (c) točke 1 člena 2 Uredbe (EU) št. 1025/2012;
[…].“
Bolgarsko pravo
14
V skladu s členom 48(2) Zakon za obshtestvenite porachki (zakon o javnem naročanju, DV št. 13 z dne 16. februarja 2016) v različici, ki se uporablja za spor o glavni stvari (v nadaljevanju: zakon o javnem naročanju), se vsako sklicevanje na standard, specifikacijo, tehnično oceno ali tehnično soglasje dopolni z izrazom „ali enakovredni“.
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
15
Občina Pleven je 10. julija 2020 sklenila upravno pogodbo z Ministerstvo na regionalnoto razvitie i blagoustroystvoto (ministrstvo za regionalni razvoj in javna dela, Bolgarija) za pridobitev nepovratnih sredstev za financiranje projekta za prispevanje k trajnostnemu mestnemu okolju v okviru Operativna programa „Regioni v rastezh“ 2014–2020 (operativni program „Rastoče regije“ 2014–2020).
16
V tem okviru je ta občina organizirala postopek javnega razpisa, naslovljen „Izvedba gradbenih del za obnovo linearnih objektov v urbanem okolju v občini Pleven, ki obsega tri sklope“. Tehnične specifikacije za sklop št. 1 so vsebovale sklicevanje na standard BDS 624:87 (Betonski robniki), BDS EN 1340:2005 (Betonski robniki. Zahteve in preskusne metode) in EN 60332‑1‑2 Zahteve in preskusne metode) in EN 60332‑1‑2 (Preskusi na električnih kablih in kablih iz optičnih vlaken v požarnih razmerah. 1–2. del. Preskus navpičnega širjenja ognja po posamezni izolirani žici ali kablu. Postopek za predmešani plamen 1 kW). Te tehnične specifikacije niso vsebovale izraza „ali enakovredni“.
17
Za vsakega od sklopov javnega naročila je bil 19. februarja 2021 določen izbrani ponudnik. Z izbranim ponudnikom za sklop št. 1 je bila 23. marca 2021 sklenjena pogodba v vrednosti 1.449.180,17 bolgarskih levov (BGN) (približno 740.000 EUR) brez DDV.
18
Vodja organa za izvajanje operativnega programa „Rastoče regije“ 2014–2020 je z odločbo z dne 20. marca 2023 naložil finančni popravek izdatkov, upravičenih do nepovratnih sredstev bolgarske države v višini 25 % vrednosti pogodbe. Ta finančni popravek je bil naložen med drugim z obrazložitvijo, da zadevni postopek oddaje javnega naročila ni bil izveden v skladu s členom 48(2) zakona o javnem naročanju, s katerim je bil prenesen člen 42 Direktive 2014/24 in ki med drugim določa, da mora biti vsaka tehnična specifikacija javnega naročila, ki je oblikovana s sklicevanjem na standard, dopolnjena z izrazom „ali enakovredni“. Občina Pleven naj bi z opustitvijo take navedbe neupravičeno omejila možnost vsakega zainteresiranega gospodarskega subjekta, da sodeluje v tem postopku, kar naj bi imelo finančne posledice, saj naj bi to povzročilo tveganje škode za proračun Evropske unije.
19
Občina Pleven je pri Administrativen sad Pleven (upravno sodišče v Plevnu, Bolgarija), ki je predložitveno sodišče, vložila tožbo za odpravo te odločbe. Trdi, da nenavedba izraza „ali enakovredni“ ni povzročila odvrnitve potencialnih udeležencev v navedenem postopku. Gradbeni proizvodi naj bi morali namreč izpolnjevati bistvene zahteve iz Uredbe št. 305/2011. Standarda BDS EN 1340:2005 in EN 60332‑1‑2 pa naj bi bila „harmonizirana standarda“ v smislu te uredbe. Zato naj ne bi bilo enakovrednih standardov, vsak drugi predpis pa naj bi bil v nasprotju s predpisi, ki se uporabijo.
20
V zvezi s tem je glede na pojasnila iz dopisa Balgarski institut po standartizatsia (bolgarski inštitut za standardizacijo), ki je bil predložen predložitvenemu sodišču, bolgarski standard BDS EN 1340:2005, ki je veljal ob sestavi tega dopisa, leta 2005 nadomestil bolgarski standard BDS 624:1987. Standard BDS EN 60332‑1‑2:2006 pa naj bi bil bolgarski standard, s katerim je uveden evropski standard, enak mednarodnemu standardu IEC 60332‑1‑2:2004. Pojem enakovrednosti naj ne bi bil smiseln na področju mednarodne, evropske ali nacionalne standardizacije, katere načelo naj bi bilo prav določitev enega samega standarda za vsak predmet.
21
Predložitveno sodišče ob upoštevanju dejstva, da se zadevno javno naročilo financira iz proračuna Unije, opozarja, da je v skladu s Prilogo VII, točka 2, k Direktivi 2014/24 „standard“ tehnična specifikacija, skladnost s katero ni obvezna.
22
Glede na navedbe tega sodišča pa so standardi, o katerih odloča, harmonizirani standardi v smislu Uredbe št. 305/2011. Navedeno sodišče ob upoštevanju točke 40 sodbe z dne 27. oktobra 2016, James Elliott Construction (C‑613/14, EU:C:2016:821), ter točk 65 in 66 sodbe z dne 17. decembra 2020, Nemčija/Komisija (C‑475/19 P in C‑688/19 P, EU:C:2020:1036), meni, da je za take standarde mogoče šteti, da so zavezujoči.
23
Na tej podlagi se isto sodišče sprašuje, ali ti standardi spadajo na področje uporabe člena 42(3)(b) Direktive 2014/24 in ali ima javni naročnik obveznost ali pravico zahtevati enakovreden standard.
24
V teh okoliščinah je Administrativen sad Pleven (upravno sodišče v Plevnu) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo to vprašanje:
„Ali je treba člen 42(3)(b) Direktive [2014/24] v povezavi s točko 2 Priloge VII k tej direktivi razlagati tako, da dopušča nacionalno ureditev in sodno prakso, v skladu s katerima mora javni naročnik v obvestilu o javnem naročilu pri vsakem sklicevanju na standard, ki ga je treba upoštevati, vedno navesti tudi izraz „ali enakovredni“, tudi če se zahteva skladnost s harmoniziranim standardom, sprejetim na podlagi [Uredbe št. 305/2011] ali na podlagi razveljavljene Direktive [Sveta 89/106/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic, ki se nanašajo na gradbene proizvode (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 13, zvezek 9 str. 296)]?“
Vprašanje za predhodno odločanje
25
Predložitveno sodišče z vprašanjem za predhodno odločanje v bistvu sprašuje, ali je treba člen 42(3)(b) Direktive 2014/24 razlagati tako, da ne nasprotuje nacionalni ureditvi, s katero se od javnih naročnikov zahteva, da dodajo izraz „ali enakovredni“ v vseh primerih, v katerih so tehnične specifikacije v razpisni dokumentaciji oblikovane s sklicevanjem na nacionalne standarde, s katerimi so bili preneseni evropski standardi, vključno s harmoniziranimi standardi, ki spadajo na področje uporabe Uredbe št. 305/2011.
26
Najprej je treba navesti, da predlog za sprejetje predhodne odločbe ne omogoča, da bi se ugotovilo, da je ocenjena vrednost naročila iz postopka v glavni stvari enaka ali višja od mejne vrednosti 5.350.000 EUR, ki je določena v členu 4(a) Direktive 2014/24 za javna naročila gradenj, in da zato to naročilo spada na področje uporabe te direktive.
27
Vendar, kot izhaja iz ustaljene sodne prakse Sodišča, kadar so v nacionalni zakonodaji za rešitve, ki se uporabljajo za položaje, za katere se ne uporablja akt Unije, neposredno in brezpogojno sprejete rešitve, ki jih vsebuje ta akt, obstaja nedvomen interes Unije za to, da se določbe, prevzete iz navedenega akta, razlagajo enotno. To namreč omogoča preprečitev razlik pri razlagi v prihodnosti in zagotovitev enakega obravnavanja teh položajev in položajev, ki spadajo na področje uporabe navedenih določb (sodba z dne 7. decembra 2023, Obshtina Razgrad, C‑441/22 in C‑443/22, EU:C:2023:970, točka 39 in navedena sodna praksa).
28
V zvezi s tem je Sodišče že razsodilo, da se zakon o javnih naročilih, s katerim je bila v bolgarski pravni red prenesena Direktiva 2014/24, splošneje uporablja za vse postopke oddaje javnih naročil, subvencionirane z evropskimi sredstvi, ne glede na vrednost zadevnih naročil (sodba z dne 7. decembra 2023, Obshtina Razgrad, C‑441/22 in C‑443/22, EU:C:2023:970, točka 40 in navedena sodna praksa).
29
Iz predloga za sprejetje predhodne odločbe pa je razvidno, da se javno naročilo iz postopka v glavni stvari financira iz proračuna Unije in da je z zakonom o javnem naročanju v bolgarsko pravo prenesen člen 42(3)(b) Direktive 2014/24, tako da se za to javno naročilo uporabljajo pravila iz te določbe.
30
V teh okoliščinah to, da ocenjena vrednost naročila iz postopka v glavni stvari ni razvidna, ni ovira za to, da Sodišče odgovori na vprašanje za predhodno odločanje.
31
Ob upoštevanju teh uvodnih pojasnil je treba ugotoviti, da člen 42(3)(b) Direktive 2014/24 določa, da se tehnične specifikacije oblikujejo s sklicevanjem med drugim – po prednostnem vrstnem redu – na nacionalne standarde, s katerimi so bili preneseni evropski standardi, na mednarodne standarde ali na nacionalne standarde. Ta določba določa tudi, da se pri „vsakem sklicevanju“ navede tudi izraz „ali enakovredni“.
32
Iz besedila navedene določbe izhaja, da je treba izraz „ali enakovredni“ vedno dodati, kadar so tehnične specifikacije oblikovane s sklicevanjem na standarde, vključno z nacionalnimi standardi, s katerimi so bili preneseni evropski standardi. Ta določba ne določa nobene izjeme v zvezi s harmoniziranimi standardi v smislu člena 2, točka 11, Uredbe št. 305/2011.
33
Taka zahteva je poleg tega v skladu s točko 2 Priloge VII k Direktivi 2014/24, v kateri je pojem „standard“ opredeljen kot tehnična specifikacija, ki jo sprejme priznani organ za standardizacijo – ne glede na to, ali je mednarodni, evropski ali nacionalni – za večkratno ali stalno uporabo, skladnost s katero ni obvezna in ki je na voljo javnosti.
34
Zato nacionalne ureditve ni mogoče grajati za to, da se z njo od javnih naročnikov zahteva, da dodajo izraz „ali enakovredni“ v vseh primerih, v katerih so tehnične specifikacije oblikovane s sklicevanjem na standarde.
35
To razlago potrjuje ugotovitev, da lahko ponudnik v skladu s členom 42(5) te direktive, če ponujene gradnje, blago ali storitve niso v skladu s tehničnimi specifikacijami, ki so glede na člen 42(3)(b) navedene direktive oblikovane s sklicevanjem na standarde, v svoji ponudbi dokaže, da predlagane rešitve enako izpolnjujejo zahteve, določene v tehničnih specifikacijah.
36
Presoja iz točke 34 te sodbe je podprta tudi s ciljem Direktive 2014/24, navedenim v uvodni izjavi 74 te direktive, da morajo tehnične specifikacije, ki jih pripravijo javni naročniki, omogočati odprtost javnih naročil konkurenci in da morajo med drugim omogočati različne tehnične rešitve na trgu.
37
Iz vsega navedenega izhaja, da v obravnavanem primeru ni pomembno, da je standard EN 1340:2003, ki je prenesen s standardom BDS EN 1340:2005, ki ga navaja predložitveno sodišče, na seznamu harmoniziranih standardov iz zadnjega sporočila Komisije, objavljenega v Uradnem listu Evropske unije v okviru izvajanja Uredbe št. 305/2011 (UL 2018, C 92, str. 139), ne da bi bil pozneje nadomeščen ali razglašen za zastarel. Prav tako ni upoštevno, da je bil v času dejanskega stanja iz spora o glavni stvari standard EN 60332‑1‑2:2004 na seznamu harmoniziranih standardov, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije s sporočilom Komisije v okviru izvajanja Direktive 2014/35 (UL 2018, C 326, str. 4).
38
Glede na vse zgoraj navedene preudarke je treba na zastavljeno vprašanje odgovoriti, da je treba člen 42(3)(b) Direktive 2014/24 razlagati tako, da ne nasprotuje nacionalni ureditvi, s katero se od javnih naročnikov zahteva, da dodajo izraz „ali enakovredni“ v vseh primerih, v katerih so tehnične specifikacije v razpisni dokumentaciji oblikovane s sklicevanjem na nacionalne standarde, s katerimi so bili preneseni evropski standardi, vključno s harmoniziranimi standardi, ki spadajo na področje uporabe Uredbe št. 305/2011.
Stroški
39
Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (deveti senat) razsodilo:
Člen 42(3)(b) Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES, kakor je bila spremenjena z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2019/1828 z dne 30. oktobra 2019,
je treba razlagati tako, da
ne nasprotuje nacionalni ureditvi, s katero se od javnih naročnikov zahteva, da dodajo izraz „ali enakovredni“ v vseh primerih, v katerih so tehnične specifikacije v razpisni dokumentaciji oblikovane s sklicevanjem na nacionalne standarde, s katerimi so bili preneseni evropski standardi, vključno s harmoniziranimi standardi, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov in razveljavitvi Direktive Sveta 89/106/EGS.
Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: bolgarščina.