62024TJ0414_EXT
ROZSUDEK TRIBUNÁLU (pátého senátu)
3. prosince 2025 (
*1
)
„Společná zahraniční a bezpečnostní politika – Omezující opatření přijatá vzhledem k situaci v Sýrii – Zmrazení finančních prostředků – Omezení vstupu na území členských států – Seznam osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahuje zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů, jakož i omezení vstupu na území členských států – Ponechání jména žalobce na seznamu – Kritérium spojení s osobou nebo subjektem, na který se vztahují omezující opatření – Pád režimu Bašára Asada – Nesprávné posouzení“
Ve věci T‑414/24,
Amer Foz, s bydlištěm v Dubaji (Spojené arabské emiráty), zástupce L. Cloquet, advokát,
žalobce
proti
Radě Evropské unie, zástupci: D. Laurent a E. Nadbath, jako zmocněnci,
žalované,
TRIBUNÁL (pátý senát),
během porad ve složení: J. Svenningsen, předseda, J. Laitenberger a J. Martín y Pérez de Nanclares (zpravodaj), soudci,
za soudní kancelář: M. Zwozdziak-Carbonne, radová,
s přihlédnutím k písemné části řízení,
po jednání konaném dne 10. září 2025,
vydává tento
Rozsudek (
1
)
1
Žalobou podanou na základě článku 263 SFEU se žalobce Amer Foz domáhá zrušení rozhodnutí Rady (SZBP) 2024/1510 ze dne 27. května 2024, kterým se mění rozhodnutí 2013/255/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii (Úř. věst. L 2024/1510), prováděcího nařízení Rady (EU) 2024/1517 ze dne 27. května 2024, kterým se provádí nařízení (EU) č. 36/2012 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii (Úř. věst. L, 2024/1517) (dále jen společně „akty o ponechání na seznamech z roku 2024“), rozhodnutí Rady (SZBP) 2025/1096 ze dne 27. května 2025, kterým se mění rozhodnutí 2013/255/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii (Úř. věst. L, 2025/1096), prováděcího rozhodnutí Rady (SZBP) 2025/1095 ze dne 27. května 2025, kterým se provádí rozhodnutí 2013/255/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii (Úř. věst. L, 2025/1095), nařízení Rady (EU) 2025/1098 ze dne 27. května 2025, kterým se mění nařízení (EU) č. 36/2012 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii (Úř. věst. L, 2025/1098), a prováděcího nařízení Rady (EU) 2025/1094 ze dne 27. května 2025, kterým se provádí nařízení (EU) č. 36/2012 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii (Úř. věst. L, 2025/1094), v rozsahu, v němž se jej všechny tyto akty týkají.
I. Skutečnosti předcházející sporu a skutečnosti, které nastaly po podání žaloby
[omissis]
3
Projednávaná věc spadá do kontextu omezujících opatření přijímaných od roku 2011 Radou Evropské unie vůči Syrské arabské republice a osobám odpovědným za násilné represe proti civilnímu obyvatelstvu v Sýrii, jak vyplývá z rozhodnutí Rady 2011/273/SZBP ze dne 9. května 2011 o omezujících opatřeních vůči Sýrii (Úř. věst. 2011, L 121, s. 11).
4
Jména osob odpovědných za tyto represe, jakož i jména osob a subjektů, které mají prospěch ze syrského režimu nebo jej podporují, a osob a subjektů s nimi spojených byla zařazena na seznamy uvedené v příloze II nařízení Rady (EU) č. 36/2012 ze dne 18. ledna 2012 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii a o zrušení nařízení (EU) č. 442/2011 (Úř. věst. 2012, L 16, s. 1) a v příloze I rozhodnutí Rady 2013/255/SZBP ze dne 31. května 2013 o omezujících opatřeních vůči Sýrii (Úř. věst. 2013, L 147, s. 14) (dále společně jen „dotčené seznamy“).
A. K ponechání jména žalobce na seznamech připojených k aktům o ponechání na seznamech z roku 2024
5
Prováděcím rozhodnutím Rady (SZBP) 2020/212 ze dne 17. února 2020, kterým se provádí rozhodnutí 2013/255 (Úř. věst. 2020, L 43 I, s. 6), a prováděcím nařízením Rady (EU) 2020/211 ze dne 17. února 2020, kterým se provádí nařízení č. 36/2012 (Úř. věst. 2020, L 43 I, s. 1), bylo jméno žalobce doplněno na řádek 291 dotčených seznamů.
6
Následně bylo jméno žalobce na dotčených seznamech ponecháno. Odůvodnění pro zařazení na seznam bylo změněno přijetím rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/855 ze dne 27. května 2021, kterým se mění rozhodnutí 2013/255 (Úř. věst. 2021, L 188, s. 90), a prováděcího nařízení Rady (EU) 2021/848 ze dne 27. května 2021, kterým se provádí nařízení č. 36/2012 (Úř. věst. 2021, L 188, s. 18) (dále společně jen „akty o ponechání na seznamech z roku 2021“).
7
Dopisem ze dne 31. března 2023 informovala Rada žalobce o svém záměru ponechat jeho jméno na dotčených seznamech z důvodů částečně odlišných od předchozích důvodů. Předala mu dokumenty s referenčními čísly WK 3121/2023 INIT ze dne 3. března 2023 (dále jen „dokument WK 3121/2023“) a WK 206/2023 EXT 2 ze dne 24. března 2023 (dále jen „dokument WK 206/2023“), které obsahovaly důkazy na podporu návrhu na změnu důvodů pro ponechání jména žalobce ve vztahu k předchozím důvodům. Kromě toho jej vyzvala, aby do 17. dubna 2023 předložil připomínky k tomuto návrhu.
[omissis]
9
Dne 25. května 2023 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2023/1035, kterým se mění rozhodnutí 2013/255 (Úř. věst. 2023, L 139, s. 49), kterým byla prodloužena použitelnost rozhodnutí 2013/255 do 1. června 2024, a dále prováděcí nařízení (EU) 2023/1027, kterým se provádí nařízení č. 36/2012 (Úř. věst. 2023, L 139, s. 1). Jméno žalobce bylo ponecháno na řádku 291 dotčených seznamů. Rada odůvodnila přijetí omezujících opatření vůči žalobci uvedením odlišných důvodů, než jsou důvody uvedené v aktech o ponechání na seznamech z roku 2021 (dále jen „odůvodnění z roku 2023“).
10
Odůvodnění z roku 2023 zní následovně:
„Přední podnikatel s osobními a rodinnými podnikatelskými zájmy a aktivitami v řadě odvětví syrského hospodářství. Má finanční prospěch z přístupu k obchodním příležitostem a podporuje syrský režim.
Je rovněž spojen se svým bratrem Sámerem Fozem, který je od ledna 2019 označen ze strany Rady jako přední syrský podnikatel působící v Sýrii a podporující syrský režim nebo mající z něj prospěch. Spolu se svým bratrem realizuje řadu komerčních projektů, zejména v oblasti Adra al-Ummalija (předměstí Damašku). Mezi tyto projekty patří továrna, která vyrábí kabely a příslušenství pro ně, jakož i projekt výroby elektřiny pomocí solární energie. Účastnili se rovněž různých činností s [Islámským státem v Iráku a Levantě (ISIL), Daeš] jménem […] režimu [Bašára Asada], včetně poskytování zbraní a střeliva výměnou za pšenici a ropu [olej].“
11
Dne 27. května 2024 přijala Rada akty o ponechání na seznamech z roku 2024. Důvody pro ponechání jména žalobce na seznamu zůstaly ve srovnání s důvody z roku 2023 nezměněny. Dopisem ze dne 28. května 2024 Rada informovala žalobce, že jeho jméno bude na dotčených seznamech ponecháno.
B. K ponechání jména žalobce na seznamech připojených k prováděcímu rozhodnutí 2025/1095 a k prováděcímu nařízení 2025/1094
12
Po pádu režimu Bašára Asada v Sýrii dne 8. prosince 2024 přijala Rada dne 27. května 2025 rozhodnutí 2025/1096 a nařízení 2025/1098.
13
Rada v bodě 8 odůvodnění rozhodnutí 2025/1096 uvedla, že „[n]avzdory pádu režimu [Bašára Asada] a zřízení přechodných orgánů zůstává situace v Sýrii nestabilní a subjekty tvořící [Bašára] Asadovu síť, existující v Sýrii i mimo ni, nebyly dosud pohnány k odpovědnosti a tuto síť nelze považovat za zaniklou“. Rada doplnila, že „[s]tále existuje věrohodné riziko destabilizace a možného obnovení vlivu bývalého režimu, jak dokládají incidenty na podporu režimu [Bašára Asada], jejichž cílem je narušit proces transformace a které vedly ke smrtícímu násilí v pobřežní oblasti Sýrie“. Podle Rady „[o]soby a subjekty zařazené na seznam, které jsou spojeny s režimem [Bašára Asada], nadále uplatňují významný vliv a představují riziko, že budou prostřednictvím financování nebo jiných prostředků podporovat další ozbrojený konflikt, a mohou se podílet na pokusech o zvrácení transformace“.
14
Konkrétně podle bodu 13 odůvodnění rozhodnutí 2025/1096 „[p]řední podnikatelé působící v Sýrii, kteří byli napojeni na režim [Bašára Asada] a kteří nahromadili značný majetek a moc díky tomuto spojení, mají i nadále vliv a jejich sítě zůstaly zachovány“ a „[t]yto osoby tak představují inherentní riziko násilných represí vůči občanské společnosti a pro pokojnou transformaci v Sýrii“.
15
Znění čl. 27 odst. 1 a 2 a čl. 28 odst. 1 a 2 rozhodnutí 2013/255, bylo změněno rozhodnutím 2025/1096. Tyto články nyní stanoví omezení vstupu na území členských států nebo průjezdu přes ně, jakož i zmrazení finančních prostředků, a to zejména „osobám odpovědným za násilné represe proti civilnímu obyvatelstvu v Sýrii, osobám, které mají prospěch z bývalého režimu [Bašára Asada] nebo které jej podporují, a osobám s nimi spojeným“, jakož i „předním podnikatelům působícím v Sýrii, kteří jsou spojeni s bývalým režimem [Bašára Asada]“. Nařízení 2025/1098 změnilo zejména znění článku 15 nařízení č. 36/2012 tak, aby do něj byla začleněna nová kritéria pro zařazení na seznam definovaná v rozhodnutí 2025/1096.
16
Dopisem ze dne 15. dubna 2025 informovala Rada žalobce o svém záměru ponechat jeho jméno na dotčených seznamech z důvodů částečně odlišných od odůvodnění z roku 2023. Následně mu předala dokumenty s referenčními čísly WK 4862/2025 INIT ze dne 11. dubna 2025 (dále jen „dokument WK 4862/2025“) a WK 4875/2025 REV 1 ze dne 14. dubna 2025 (dále jen „dokument WK 4875/2025“), které obsahovaly důkazy na podporu návrhu na změnu důvodů pro ponechání jména žalobce ve vztahu k odůvodnění z roku 2023. Konečně jej vyzvala, aby do 27. dubna 2025 předložil připomínky k tomuto návrhu.
[omissis]
18
Dne 27. května 2025 přijala Rada prováděcí rozhodnutí 2025/1095 a prováděcí nařízení 2025/1094. Jméno žalobce bylo ponecháno na řádku 291 dotčených seznamů. Rada odůvodnila přijetí omezujících opatření vůči žalobci uvedením důvodů částečně odlišných od odůvodnění z roku 2023 (dále jen „odůvodnění z roku 2025“).
19
Odůvodnění z roku 2025 zní následovně:
„Přední podnikatel, jenž je spojen s režimem [Bašára Asada], a s osobními a rodinnými podnikatelskými zájmy a aktivitami v řadě odvětví syrského hospodářství. Má finanční prospěch z přístupu k obchodním příležitostem a podporuje režim [Bašára Asada].
Je rovněž spojen se svým bratrem Sámerem Fozem, který je od ledna 2019 označen ze strany Rady jako přední podnikatel působící v Sýrii a podporující režim [Bašára Asada] nebo mající z něj prospěch. Společně se svým bratrem se účastní různých činností s ISIL (Daeš) jménem režimu [Bašára Asada], včetně poskytování zbraní a střeliva výměnou za pšenici a ropu [olej].“
II. Návrhová žádání účastníků řízení
20
Žalobce navrhuje, aby Tribunál:
–
zrušil rozhodnutí 2024/1510, prováděcí nařízení 2024/1517, rozhodnutí 2025/1096, prováděcí rozhodnutí 2025/1095, nařízení 2025/1098 a prováděcí nařízení 2025/1094 v rozsahu, v němž se jej týkají;
–
uložil Radě náhradu nákladů řízení.
21
Rada navrhuje, aby Tribunál:
–
odmítl žalobu jako nepřípustnou v rozsahu, v němž se týká nařízení 2025/1098;
–
zamítl žalobu jako neopodstatněnou,
–
uložil žalobci náhradu nákladů řízení;
–
podpůrně v případě, že by Tribunál rozhodl o zrušení rozhodnutí 2024/1510 a prováděcího rozhodnutí 2025/1095 v rozsahu, v němž se týkají žalobce, nařídil zachování účinků těchto rozhodnutí v rozsahu, v němž se týkají žalobce, až do uplynutí lhůty pro podání kasačního opravného prostředku uvedené v čl. 56 prvním pododstavci statutu Soudního dvora Evropské unie, nebo bude-li v této lhůtě podán kasační opravný prostředek, až do jeho případného zamítnutí.
III. Právní otázky
[omissis]
B. K přípustnosti návrhových žádání znějících na zrušení v rozsahu, v němž se týkají nařízení 2025/1098
28
Rada zpochybňuje přípustnost návrhových žádání znějících na zrušení v rozsahu, v němž se týkají nařízení 2025/1098, jelikož žalobkyně nemá aktivní legitimaci. Zaprvé nařízení 2025/1098 není žalobci určeno, zadruhé žalobce není bezprostředně ani osobně dotčen ustanoveními tohoto nařízení a zatřetí tato ustanovení vyžadují přijetí prováděcích opatření.
29
Žalobce argumenty Rady zpochybňuje. Na jednání zdůraznil skutečnost, že nařízení 2025/1098 bylo zmíněno v dopise ze dne 28. května 2025 zaslaném Radou, kterým mu bylo oznámeno přijetí rozhodnutí 2025/1096, prováděcího rozhodnutí 2025/1095, nařízení 2025/1098 a prováděcího nařízení 2025/1094. Pokud by nařízení 2025/1098 nemělo přímý a individuální účinek na situaci žalobce, nebylo by nutné mu ho oznamovat. Kromě toho tvrdí, že body odůvodnění nařízení 2025/1098 jsou důležité a mají vliv na způsob, jakým má Rada vykládat prováděcí nařízení 2025/1094.
30
V tomto ohledu je třeba nejprve uvést, že okolnost, že nařízení 2025/1098 bylo zmíněno v dopise ze dne 28. května 2025, nemůže žalobci umožnit odchýlit se od závazných podmínek přípustnosti, jak jsou stanoveny v článku 263 SFEU.
31
Dále v souladu s čl. 263 čtvrtým pododstavcem SFEU může každá fyzická nebo právnická osoba za podmínek uvedených v prvním a druhém pododstavci tohoto ustanovení podat žalobu proti aktům, které jsou jí určeny nebo se jí bezprostředně a osobně dotýkají, jakož i proti nařizovacím aktům, které se jí bezprostředně dotýkají a nevyžadují přijetí prováděcích opatření.
32
Je třeba uvést, jak bylo uvedeno v bodě 15 výše, že nařízení 2025/1098 mění nařízení č. 36/2012, aby do něj začlenilo nová kritéria pro zařazení na seznam definovaná rozhodnutím 2025/1096, avšak nemění přílohu II tohoto nařízení.
33
Jedná se tedy o obecně závazný akt, který není určen žalobci.
34
Aniž je třeba určit, zda nařízení 2025/1098 představuje nařizovací akt ve smyslu čl. 263 čtvrtého pododstavce SFEU, je třeba konstatovat, že vyžaduje přijetí prováděcích opatření. Aby se totiž omezující opatření, která jsou v něm stanovena, vztahovala na určité jednotlivce, musí být jejich jména a názvy zařazeny nebo ponechány na seznamu připojeném k nařízení č. 36/2012, jak vyplývá z čl. 32 odst. 1 posledně uvedeného nařízení. V projednávané věci byla taková prováděcí opatření přijata vůči žalobci ve formě prováděcího nařízení 2025/1094.
35
Konečně, pokud jde o argument žalobce, že body odůvodnění nařízení 2025/1098 jsou důležité a ovlivňují způsob, jakým má Rada vykládat prováděcí nařízení 2025/1094, je třeba konstatovat, že žalobce nevysvětluje, v čem by tato skutečnost odůvodňovala považovat jeho žalobu v rozsahu, v němž se týká nařízení 2025/1098, za přípustnou. V každém případě, i když bod odůvodnění nařízení může pomoci objasnit výklad právní normy, nemůže sám o sobě představovat takové pravidlo. Preambule aktu Evropské unie nemá závaznou právní hodnotu (viz rozsudek ze dne 26. října 2017, Marine Harvest v. Komise, T‑704/14, EU:T:2017:753, bod 150 a citovaná judikatura), takže nemá žádný dopad na právní postavení žalobce.
36
V důsledku toho není přípustné, aby se žalobce domáhal zrušení nařízení 2025/1098.
37
Naproti tomu, jak uznává Rada, žalobce se může domáhat zrušení zaprvé rozhodnutí 2025/1096 v rozsahu, v němž prodlužuje platnost omezujících opatření vůči němu do 1. června 2026, a zadruhé zrušení prováděcího rozhodnutí 2025/1095 a prováděcího nařízení 2025/1094 v rozsahu, v němž oba tyto akty ponechávají jeho jméno na dotčených seznamech (dále jen společně „akty o ponechání na seznamech z roku 2025“).
C. K opodstatněnosti
38
Na podporu své žaloby v rozsahu, v němž se týká aktů o ponechání na seznamech z roku 2024, vznáší žalobce tři žalobní důvody, z nichž první vychází z nesprávného posouzení, druhý z porušení článků 27 a 28 rozhodnutí 2013/255 a pojmu „spojení se sankcionovanou osobou“, jak je definován judikaturou Tribunálu a Soudního dvora, a třetí z porušení rozsudku ze dne 18. května 2022, Foz v. Rada (T‑296/20, EU:T:2022:298).
39
Je třeba uvést, že tři žalobní důvody vznesené žalobcem v podstatě směřují k tvrzení, že se Rada dopustila nesprávného posouzení, jelikož zaprvé odůvodnění z roku 2023 není podloženo dostatečně spolehlivými nebo věrohodnými důkazy, zadruhé Rada vycházela za účelem odůvodnění ponechání omezujících opatření vůči němu v platnosti pouze z existence rodinné vazby mezi žalobcem a Sámerem Fozem, osobou zapsanou na dotčené seznamy, a zatřetí Rada nesprávně ponechala údaj o obchodních projektech uskutečněných v oblasti Adra al-Ummalija (Sýrie) v důvodech pro ponechání jeho jména na seznamu, zatímco Tribunál měl v bodě 160 (nezveřejněný) rozsudku ze dne 18. května 2022, Foz v. Rada (T‑296/20, EU:T:2022:298) za to, že Rada nepředložila soubor dostatečně přesných a shodujících se nepřímých důkazů k prokázání, že žalobce uskutečnil určitý počet obchodních projektů v oblasti Adra al-Ummalija.
40
Rada argumenty žalobce zpochybňuje.
41
S ohledem na argumenty předložené v rámci tří žalobních důvodů vznesených žalobcem, je třeba tyto přezkoumat společně.
42
Pokud jde o akty o ponechání na seznamech z roku 2025, žalobce opakuje první a druhý žalobní důvod, které je třeba přezkoumat společně ze stejných důvodů, jaké byly uvedeny v bodě 39 výše. Naopak jelikož odůvodnění z roku 2025 již neodkazuje na obchodní projekty v oblasti Adra al-Ummalija, má za to, že není již třeba setrvat na třetím žalobním důvodu.
1.
Úvodní poznámky
[omissis]
48
Posouzení opodstatněnosti zařazení musí být provedeno na základě přezkumu důkazů nikoli izolovaně, ale v kontextu (v tomto smyslu viz rozsudky ze dne 21. dubna 2015, Anbouba v. Rada, C‑630/13 P, EU:C:2015:247, bod 51, a ze dne 21. dubna 2015, Anbouba v. Rada, C‑605/13 P, EU:C:2015:248, bod 50).
[omissis]
2.
K aktům o ponechání na seznamech z roku 2024
[omissis]
b)
K relevanci důkazů předložených Radou
[omissis]
66
Pokud jde o důkazy obsažené v dokumentu WK 206/2023, je třeba uznat, že obsah písemností individuálně neodkazuje na žalobce. Poskytují však kontext, v němž došlo k určení dotčené osoby, zejména s ohledem na strategie, které syrští podnikatelé zavedli za účelem obcházení omezujících opatření přijatých Unií, a místo, které zaujímá Sámer Foz v syrském hospodářství. V souladu s judikaturou citovanou v bodě 48 výše, ačkoli tyto důkazy posuzované samostatně nemohou samy o sobě odůvodnit opodstatněnost ponechání jména žalobce na dotčených seznamech, je tato okolnost nemůže zbavit veškeré relevance v rámci přezkumu legality aktů o ponechání na seznamech z roku 2024. Ve skutečnosti totiž mohou poskytnout kontextuální informace, které mohou doplnit a posílit ostatní předložené důkazy zmiňující se konkrétně o žalobci [v tomto smyslu viz rozsudky ze dne 16. prosince 2020, Haikal v. Rada, T‑189/19, nezveřejněný, EU:T:2020:607, bod 120, a ze dne 18. května 2022, Foz v. Rada, T‑296/20, EU:T:2022:298, bod 101 (nezveřejněný)]. Tento argument je proto třeba odmítnout.
[omissis]
69
Pokud jde zaprvé o zprávu Pro-justice, je třeba na jedné straně uvést, že i když bylo odůvodnění z roku 2023 změněno oproti odůvodnění uvedenému v aktech o ponechání na seznamech z roku 2021, tato změna se netýkala části důvodů, kterou měla zpráva Pro-justice podpořit. Odůvodnění z roku 2023 se totiž liší od odůvodnění z roku 2021 tím, že byl vypuštěn odkaz na skutečnost, že „[v] letech 2012 až 2019 byl [žalobce] generálním ředitelem společnosti ASM International [General] Trading LLC“. Rada však zprávu Pro-justice předložila na podporu další části důvodů pro ponechání jména žalobce na seznamech, která nebyla při přijetí odůvodnění z roku 2023 změněna, a sice té, že žalobce a jeho bratr Sámer Foz byli zapojeni do obchodních projektů v oblasti Adra al-Ummalija a účastnili se rovněž různých činností s Islámským státem v Iráku a Levantě (ISIL) jménem režimu Bašára Asada.
70
Žalobce na druhé straně neuvedl skutečnosti, na jejichž základě by bylo možné mít za to, že se situace v Sýrii mezi datem přijetí aktů o ponechání na seznamech z roku 2021 a datem přijetí aktů o ponechání na seznamech z roku 2024 změnila, takže zpráva Pro-justice již není relevantní. Žalobce má totiž pouze za to, že zpráva Pro-justice je zastaralá, neboť pochází z roku 2020, zatímco uvedené akty byly přijaty v roce 2024.
71
Navíc dokument WK 206/2023 obsahuje důkazy prokazující, že struktura syrské ekonomiky byla ke dni přijetí aktů o ponechání na seznamech z roku 2024 stále stejná, a sice že byla založena na existenci úzké kontroly vykonávané syrským režimem a úzkých vazeb mezi uvedeným režimem a omezeným okruhem předních podnikatelů působících v Sýrii. Pro ilustraci důkaz č. 5, a sice zpráva s nadpisem „Replacing the Old Business Elite With the New War Profiteers in Syria“ (Nahrazení dřívější podnikatelské elity novými válečnými kšeftaři v Sýrii), kterou vypracovalo Harmoon Center, zveřejněná v červenci 2022, zkoumá úlohu válečných kšeftařů v syrské ekonomice a způsob, jakým se za pomoci tohoto režimu obohatili, zatímco důkaz č. 7, nadepsaný „Syria using maze of shell companies to avoid sanctions on Assad regime’s elite“ (Sýrie využívá síť fiktivních společnosti, aby obešla hospodářské sankce uvalené na elitu režimu Bašára Asada), zveřejněný v deníku The Guardian dne 22. března 2022, poukazuje na existenci syrských oficiálních dokumentů potvrzujících strategii syrského režimu spočívající ve zřizování fiktivních společností za účelem obcházení omezujících opatření. Jak tvrdí Rada, situace v Sýrii byla tudíž ke dni přijetí aktů o ponechání na seznamech z roku 2024 i nadále znepokojující.
[omissis]
c)
K věrohodnosti důkazů předložených Radou
74
V rámci prvního žalobního důvodu žalobce zpochybňuje věrohodnost informační zprávy nadepsané „Syrian personalities subject to Western sanctions system“ (Syrské osoby podléhající systému západních sankcí), kterou dne 18. února 2022 zveřejnil Jusoor Institute a jejíž část je převzata jako důkaz č. 7 dokumentu WK 3121/2023 v rozsahu, v němž je nedostupná.
[omissis]
d)
K opodstatněnosti důvodů pro ponechání jména žalobce na dotčených seznamech na základě kritéria týkajícího se vazby na osobu nebo subjekt, na které se vztahují omezující opatření
1) K dosahu kritéria pro ponechání jména žalobce na seznamu
[omissis]
83
V tomto ohledu je třeba uvést, že navzdory tvrzení žalobce se odůvodnění z roku 2023, v němž měla Rada za to, že existuje vazba mezi žalobcem a jeho bratrem, Sámerem Fozem, neomezuje výlučně na jejich rodinné vazby, ale týká se rovněž jejich obchodních vztahů. Rada ostatně netvrdí, že příslušnost k rodině Fozů je samostatným kritériem pro zařazení na seznam na rozdíl od příslušnosti k rodinám Asadů nebo Machlúfů, která představuje samostatné kritérium, jež jako takové stanoví čl. 27 odst. 2 písm. b) a čl. 28 odst. 2 písm. b) rozhodnutí 2013/255 ve znění zejména rozhodnutí 2015/1836 a které bylo v souvislosti se zmrazením finančních prostředků převzato do čl. 15 odst. 1a písm. b) nařízení č. 36/2012 ve znění zejména nařízení č. 2015/1828. Z toho rovněž vyplývá, že v rámci přezkumu kritéria vazby na osobu nebo subjekt, na které se vztahují omezující opatření, je třeba existenci této sourozenecké vazby posuzovat jako skutkovou okolnost.
[omissis]
3) K různým činnostem s ISIL, kterých se žalobce účastnil s jeho bratrem Sámerem Fozem jménem syrského režimu
[omissis]
98
V tomto ohledu Tribunál v bodě 162 (nezveřejněný) rozsudku ze dne 18. května 2022, Foz v. Rada (T‑296/20, EU:T:2022:298), rozhodl, že s ohledem na informace pocházející ze zprávy Pro-justice lze konstatovat, že žalobce a jeho bratr se účastnili činností jménem syrského režimu, zahrnujících poskytování zbraní a střeliva výměnou za pšenici a ropu. Podle uvedené zprávy k těmto obchodním výměnám docházelo v době, kdy ISIL ovládal celý východ Sýrie, což ostatně potvrdil jeden z vedoucích pracovníků ISIL. Tribunál dodal, že podle článku nadepsaného „Factsheet: Samer Foz, Syria’s Most Powerful Businessman“ (Shrnutí: Sámer Foz, nejmocnější podnikatel v Sýrii), zveřejněného dne 19. dubna 2018 na internetové stránce The Syria Report a obsaženého v dokumentu WK 1751/2020 jako důkaz č. 10, přepravu pšenice zejména v oblastech kontrolovaných ISIL uskutečňovala dceřiná společnost společnosti Aman Holding, což představovalo další faktor svědčící o významu Sámera Foze v očích syrského režimu. Tribunál navíc uvedl, že společnost Aman Holding, vedená rodinou Fozů, jednala na účet syrského režimu při obchodování s obilím, a to podle článku nadepsaného „Exclusive – [Bachar al-]Assad Allies profit from Syria’s lucrative food trade“ (Exkluzivně – spojenci Bašára Asada profitují z výnosného obchodování se syrskými potravinami) zveřejněného dne 14. listopadu 2013 na internetové stránce Reuters a obsaženého v dokumentu WK 1751/2020 jako důkaz č. 13. Tribunál konstatoval, že na posledně uvedené internetové stránce bylo uvedeno, že se společnost Aman Holding podílí na zprostředkovatelské činnosti za účelem obchodování s obilovinami se společností Hoboob, vlastněnou syrským státem. Společnost Aman Holding potvrdila, že v roce 2013 dovezla pšenici do Sýrie. Konečně společnost ASM International General Trading se sídlem ve Spojených arabských emirátech rovněž působila v oblasti obchodu s pšenicí, jak vyplývá ze dvou článků obsažených v dokumentu WK 1751/2020, a sice z článku nadepsaného „US sanctions Syrian Businessman Samer Foz, entities for links to Assad“ (Spojené státy sankcionují syrského podnikatele Sámera Foze a jeho podniky za vazby na Asada), aktualizovaného dne 12. června 2019, zveřejněného na internetové stránce Arab News a převzatého jako důkaz č. 12 a článku nadepsaného „US sanctions Syrian oligarch and his luxury reconstruction business empire“ (Spojené státy sankcionují syrského oligarchu a jeho obchodní impérium pro luxusní rekonstrukce), zveřejněného dne 11. června 2019 na internetové stránce Al Arabíja a převzatého jako důkaz č. 8.
[omissis]
4) Závěry týkající se vazby na osobu, na kterou se vztahují omezující opatření
[omissis]
103
Kromě toho měl Tribunál v bodě 166 rozsudku ze dne 18. května 2022, Foz v. Rada (T‑296/20, EU:T:2022:298), za to, že existence obchodních vztahů mezi žalobcem a jeho bratrem, Sámerem Fozem, se projevuje rovněž formou vzájemné shody při správě jejich akciových portfolií. V tomto smyslu Tribunál zaprvé konstatoval, že z dopisu syrského ministerstva vnitřního obchodu a ochrany spotřebitelů ze dne 22. listopadu 2020, který osvědčuje nové složení akcionářů společnosti Aman Holding, a z osvědčení o zápisu společnosti Aman Holding ze dne 3. prosince 2020, které osvědčuje novou strukturu akcionářů společnosti Aman Holding, předložených žalobcem, vyplývá, že žalobce a Sámer Foz převedli oba své podíly na společnosti Aman Holding během téhož období (a sice mezi 22. listopadem 2020 a 3. prosincem 2020). Zadruhé rozhodnutí o likvidaci společnosti ASM International General Trading svědčilo o existenci určité formy jednání ve vzájemné shodě. V tomto ohledu Tribunál uvedl, že z důkazů předložených žalobcem vyplývá, že rozhodnutí bylo přijato akcionáři, kteří se dostavili na mimořádnou valnou hromadu této společnosti, včetně Sámera Foze a žalobce dne 26. března 2019 v reakci na zařazení jména Sámera Foze na dotčené seznamy v lednu 2019.
104
V tomto ohledu má žalobce za to, že obava Tribunálu z této formy jednání ve vzájemné shodě mezi ním a Sámerem Fozem již není aktuální a je zastaralá, jelikož společnost ASM International General Trading byla zrušena a zlikvidována a on prodal akcie, které držel ve společnosti Aman Holding.
105
Přitom právě kontext, ve kterém došlo k prodeji podílů žalobce ve společnosti Aman Holding a likvidaci společnosti ASM International General Trading, vedl Tribunál k závěru, že mezi žalobcem a jeho bratrem existuje určitá forma jednání ve vzájemné shodě.
106
Navíc je nutno konstatovat, že žalobce netvrdí, že přerušil vztahy se Sámerem Fozem nebo že se od něj distancoval, a že přetrvávání takových vazeb potvrzuje i důkaz č. 7 dokumentu WK 3121/2023, který je zmíněn v bodě 74 výše, ze kterého vyplývá, že žalobce pracuje po boku svého bratra, a důkaz č. 4 uvedeného dokumentu, a sice zpráva nadepsaná „Tactics of Sanctions Evasion in Syria“ (Taktiky vyhýbání se sankcím v Sýrii), kterou v lednu 2022 zveřejnili Syrian Legal Development Programme a Bajtna, v níž je zmíněna skutečnost, že žalobce působí jako zástěrka pro svého bratra, aby mu pomohl obejít omezující opatření, která na něj byla uvalena.
107
Zadruhé žalobce tvrdí, že on ani jeho rodinní příslušníci nejsou napojeni na syrský režim, což má prokazovat důkaz č. 10 dokumentu WK 1751/2020, zmíněného v bodě 98 výše, a že se distancoval od syrského režimu a důrazně a bezvýhradně odsoudil jeho přečiny.
108
V tomto ohledu je třeba připomenout, že podle čl. 27 odst. 3 a čl. 28 odst. 3 rozhodnutí 2013/255 ve znění zejména rozhodnutí 2015/1836 se osoby, subjekty nebo orgány spadající do některé z kategorií uvedených v čl. 27 odst. 2 a čl. 28 odst. 2 uvedeného rozhodnutí nezařadí na seznam osob a subjektů uvedený v příloze I rozhodnutí 2013/255 nebo se na tomto seznamu neponechají, je-li k dispozici dostatek informací o tom, že nejsou či již dále nejsou s režimem spjaty, nemají na něj žádný vliv ani nepředstavují skutečné riziko obcházení. Tato podmínka byla převzata, pokud jde o zmrazení finančních prostředků, do čl. 15 odst. 1b nařízení č. 36/2012 ve znění zejména nařízení 2015/1828.
109
Nicméně tvrzení žalobce, podle kterého důkaz č. 10 dokumentu WK 1751/2020 prokazuje neexistenci vazby mezi ním a jeho rodinou na jedné straně a mezi ním a syrským režimem na straně druhé, jelikož uvádí, že Sámer Foz není rodinným příslušníkem Bašára Asada, nemá vazbu na bezpečnostní služby ani není členem alávitské komunity, spočívá na zkresleném výkladu tohoto článku. Posledně uvedený totiž uvádí, že „úzké propojení rodiny Fozů s prvním bratrancem [pana] Bašára Asada, [který je] osobou odpovědnou za osobní bezpečnost posledních dvou prezidentů, [pana] Háfize Asada a [jeho nástupce], [pana] Bašára Asada, je několika zdroji v Damašku považován za hlavní faktor vysvětlující vzestup rodiny [Fozů]“ a že „[v] současné době se má za to, že rodina [Fozů] je přímo spojena s [panem] Bašárem Asadem osobně“.
110
Pokud jde o tvrzení, že se žalobce distancoval od syrského režimu a odsoudil jeho jednání, je nutno konstatovat, že toto tvrzení není nijak podloženo a je v rozporu s důkazem č. 7 dokumentu WK 3121/2023. Z toho totiž vyplývá, že žalobce předložil kromě mechanismu, kterým jsou obcházeny hospodářské sankce uložené Unií a Spojenými státy americkými vůči syrskému režimu, strategickou studii vypracovanou za účelem oživení syrského hospodářství.
111
Pokusy syrského režimu o obcházení omezujících opatření uložených zejména Unií jsou přitom zaprvé podpořeny dalšími důkazy obsaženými v dokumentu WK 206/2023, zejména důkazy č. 5 a 7 uvedenými v bodě 71 výše, ale rovněž důkazem č. 6, a sice článkem nadepsaným „Names... Fake companies to mislead Western sanctions against Assad, economic researcher warns“ (Jména... falešné společnosti mají obcházet západní sankce proti Asadovi, ekonomický výzkumník varuje) zveřejněným dne 4. února 2022 na internetových stránkách Orient net. Z těchto důkazů vyplývá, že se syrský režim snaží obejít omezující opatření, která Unie uložila mimo jiné prostřednictvím fiktivních společností. Kromě toho důkaz č. 4 dokumentu WK 3121/2023, který je zmíněn v bodě 106 výše, rovněž poukazuje na to, že se sám žalobce snaží obcházet omezující opatření, která jsou mu uložena, tím, že využívá své tchány jako zástěrku.
112
Kromě toho pouhá skutečnost, že žalobce a jeho rodina žijí v Dubaji (Spojené arabské emiráty) a zřídka, spíše nikdy, cestují do Sýrie, sama o sobě nepředstavuje dostatečnou okolnost pro tvrzení, že není napojen na syrský režim (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 14. dubna 2021, Al-Tarazi v. Rada, T‑260/19, nezveřejněný, EU:T:2021:187, bod 149).
[omissis]
116
Přitom podle judikatury týkající se preventivní povahy rozhodnutí přijímajících omezující opatření, pokud je unijní soud toho názoru, že alespoň jeden z uvedených důvodů je dostatečně přesný a konkrétní, podložený a představuje sám o sobě dostatečný základ pro toto rozhodnutí, okolnost, že ostatní z těchto důvodů tento požadavek nesplňují, neodůvodňuje zrušení uvedeného rozhodnutí (viz rozsudek ze dne 28. listopadu 2013, Rada v. Manufacturing Support & Procurement Kala Naft, C‑348/12 P, EU:C:2013:776, bod 72 a citovaná judikatura).
[omissis]
3.
K aktům o ponechání na seznamech z roku 2025
a)
K určení okolností odůvodnění pro ponechání na seznamu, které se vztahují ke každému z kritérií
118
Obdobně jako v odůvodnění z roku 2023 je třeba z odůvodnění z roku 2025 vyvodit, že jméno žalobce bylo ponecháno na dotčených seznamech na základě tří kritérií, a sice zaprvé kritéria předního podnikatele působícího v Sýrii a spojeného s bývalým režimem Bašára Asada, stanoveného v čl. 27 odst. 2 písm. a) a čl. 28 odst. 2 písm. a) rozhodnutí 2013/255 ve znění naposledy pozměněném rozhodnutím 2025/1096, a čl. 15 odst. 1a písm. a) nařízení č. 36/2012 ve znění naposledy pozměněném nařízením 2025/1098, zadruhé kritéria spojení s bývalým režimem Bašára Asada uvedeného v čl. 27 odst. 1 a čl. 28 odst. 1 rozhodnutí 2013/255 a v čl. 15 odst. 1 písm. a) nařízení č. 36/2012 a zatřetí kritéria vztahu k osobě nebo subjektu, na které se vztahují omezující opatření, definovaného v čl. 27 odst. 2 poslední části věty a v čl. 28 odst. 2 poslední části věty rozhodnutí 2013/255, jakož i v čl. 15 odst. 1a poslední části věty nařízení č. 36/2012.
119
Odůvodnění z roku 2023 a odůvodnění z roku 2025 se liší tím, že v odůvodnění z roku 2025 se zaprvé odkazuje na vazbu žalobce na bývalý režim Bašára Asada a zadruhé je vypuštěn odkaz na realizaci řady obchodních projektů, zejména v oblasti Adra al-Ummalija.
[omissis]
b)
K relevanci důkazů předložených Radou
122
V rámci návrhu na úpravu žaloby žalobce nejprve tvrdí, že důkaz č. 1 dokumentu WK 4862/2025 je zastaralý, jelikož pochází ze dne 26. srpna 2024, a tedy předchází pádu režimu Bašára Asada. Dále důkazy z dokumentu WK 4875/2025 nejsou relevantní, neboť jej zmiňuje pouze 3 z 21 důkazů, které obsahuje. Konečně žalobce zpochybňuje relevanci důkazu č. 7 dokumentu WK 4875/2025, kterým je zpráva Pro-justice, která již byla předložena jako důkaz č. 1 v dokumentu s referenčním číslem WK 4361/2021 INIT.
123
Rada argumenty žalobce zpochybňuje.
124
Zaprvé, pokud jde o důkaz č. 1 dokumentu WK 4862/2025, a sice článek zveřejněný na internetových stránkách Brookings a nadepsaný „Networked authoritarianism and economic resilience in Syria“ (Autoritářství propojené v síti a hospodářská odolnost v Sýrii), je pravda, jak tvrdí žalobce, že tento článek předcházel pádu režimu Bašára Asada, neboť pochází ze dne 26. srpna 2024. Tato okolnost jej však sama o sobě nemůže zbavit veškeré relevance, jelikož umožňuje získat obraz o hospodářské situaci země, která existovala pouze několik měsíců před pádem uvedeného režimu, a umožňuje pochopit interakce mezi režimem Bašára Asada a předními podnikateli působícími v Sýrii.
125
Zadruhé, pokud jde o důkazy dokumentu WK 4875/2025, které jméno žalobce nezmiňují, je třeba odmítnout argument žalobce ze stejných důvodů, jako jsou důvody uvedené v bodě 66 výše. Cílem těchto důkazů je totiž poskytnout obraz o hospodářském kontextu existujícím jak před pádem režimu Bašára Asada, tak po něm, a zejména o výzvách, kterým musí čelit nová syrská vláda.
126
Zatřetí, pokud jde o zprávu Pro-justice, je třeba uvést, že zpráva předložená jako důkaz č. 7 dokumentu WK 4875/2025 je zcela totožná se zprávou předloženou jako důkaz č. 1 dokumentu s referenčním číslem WK 4361/2021 INIT. Vzhledem k tomu, že kromě toho není zmíněna žádná informace o případné aktualizaci této zprávy, je třeba z toho vyvodit, že vydání zprávy Pro-justice předložené jako důkaz č. 7 dokumentu WK 4875/2025 je vydání z roku 2020, což účastníci řízení v podstatě potvrdili na jednání. Tato zpráva tedy byla v okamžiku přijetí aktů o ponechání na seznamech z roku 2025 stará pět let.
127
Navíc, jak bylo uvedeno v bodě 69 výše, Rada předložila zprávu Pro-justice na podporu části odůvodnění z roku 2023, podle níž se žalobce a jeho bratr, Sámer Foz, podíleli na obchodních projektech v oblasti Adra al-Ummalija a účastnili se činností s ISIL jménem režimu Bašára Asada.
128
Rada, která byla k tomuto bodu dotázána na jednání, uvedla, že zpráva Pro-justice je nadále relevantní, jelikož jejím cílem je prokázat spojení žalobce s jeho bratrem. Toto spojení je navíc stále aktuální a je podpořeno zejména důkazem č. 3 v dokumentu WK 4875/2025, a sice článkem na internetové stránce Daraj ze dne 15. května 2024, nadepsaným „Dubai Unlocked“: 10 Individuals Within Assad’s Close Circle Hide 50 Million Dollars in Dubai Estates („Dubaï Unlocked“: 10 osob z Asadova blízkého okolí skrývá 50 milionů dolarů v dubajských nemovitostech). Kontext přijetí omezujících opatření vůči žalobci se tedy nezměnil.
129
V tomto ohledu je zaprvé nutno konstatovat, že situace v Sýrii se mezi datem přijetí aktů o ponechání na seznamech z let 2021 a 2024 a datem přijetí aktů o ponechání na seznamech z roku 2025 citelně změnila, neboť režim Bašára Asada padl před přijetím posledně uvedených aktů. Žádný z důkazů s datem následujícím po pádu režimu Bašára Asada a obsažený v dokumentech WK 4862/2025 a WK 4875/2025 přitom nezmiňuje trvání přímých nebo nepřímých vazeb mezi ISIL a bývalým režimem Bašára Asada. Žádný jiný důkaz ostatně neodkazuje na vztahy žalobce nebo jeho bratra s ISIL ani na obchodní výměny, které byly prováděny jménem bývalého režimu Bašára Asada.
130
Zadruhé byl odkaz na obchodní projekty žalobce a jeho bratra v oblasti Adra al-Ummalija, o kterých svědčí zpráva Pro-justice, vypuštěn z odůvodnění aktů o ponechání na seznamech z roku 2025, jak bylo uvedeno v bodě 119 výše.
131
Z toho důvodu již situace žalobce a kontext v Sýrii ke dni přijetí aktů o ponechání na seznamech z roku 2025 nebyly stejné jako situace a kontext, které existovaly ke dni přijetí aktů o ponechání na seznamech z let 2021 a 2024. Kromě toho s ohledem na to, že zpráva Pro-justice pochází z roku 2020, tedy je stará pět let, nelze tvrdit, že umožňuje mít obraz o osobní situaci žalobce nebo Sýrie, která existovala v době přijetí aktů o ponechání na seznamech z roku 2025.
132
Z výše uvedeného vyplývá, že všechny důkazy obsažené v dokumentech WK 4862/2025 a WK 4875/2025, s výjimkou zprávy Pro-justice, jsou relevantní.
c)
K věrohodnosti důkazů předložených Radou
133
V návrhu na úpravu žaloby žalobce zpochybňuje věrohodnost důkazů obsažených v dokumentech WK 4862/2025 a WK 4875/2025, jelikož pocházejí z internetových stránek.
134
Rada argumenty žalobce zpochybňuje.
135
V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že při posuzování významu sledovaného zájmu, které je prováděno v rámci přezkumu přiměřenosti předmětných omezujících opatření, lze zohlednit kontext těchto opatření, zejména obtížnost získání přesnějších důkazů ve státě, jenž se po pádu autoritářského režimu, který navíc Rada nepovažuje za zaniklý, stále ještě nachází ve stavu nestability (obdobně viz rozsudek ze dne 14. dubna 2021, Al-Tarazi v. Rada, T‑260/19, nezveřejněný, EU:T:2021:187, bod 71 a citovaná judikatura).
136
Dále je třeba připomenout, že podle ustálené judikatury se činnost Soudního dvora a Tribunálu řídí zásadou volného hodnocení důkazů a jediným kritériem pro posouzení hodnoty předložených důkazů je jejich hodnověrnost. Přitom jak bylo uvedeno v bodě 76 výše, pro posouzení důkazní hodnoty určitého dokumentu je třeba ověřit důvěryhodnost informací, které jsou v něm obsaženy, a vzít v úvahu zejména původ dokumentu, okolnosti jeho vyhotovení, komu je dokument určen, a klást si otázku, zda se dokument vzhledem ke svému obsahu jeví jako rozumný a důvěryhodný (viz rozsudek ze dne 14. dubna 2021, Al-Tarazi v. Rada, T‑260/19, nezveřejněný, EU:T:2021:187, bod 72 a citovaná judikatura).
137
Konečně při neexistenci vyšetřovacích pravomocí ve třetích zemích musí být posouzení unijních orgánů ve skutečnosti založeno na zdrojích informací přístupných veřejnosti, zprávách, novinových článcích nebo jiných podobných zdrojích informací (viz rozsudek ze dne 14. dubna 2021, Al-Tarazi v. Rada, T‑260/19, nezveřejněný, EU:T:2021:187, bod 74 a citovaná judikatura).
138
Za těchto podmínek se žalobce nemůže omezit na to, že Radě vytýká, že předložila důkazy pocházející z internetových stránek, aniž přesně uvádí ty z nich, které by mohly vyvolat pochybnosti o své důvěryhodnosti, a důvody těchto pochybností.
d)
K opodstatněnosti důvodů pro ponechání jména žalobce na dotčených seznamech na základě kritéria týkajícího se vazby na osobu nebo subjekt, na které se vztahují omezující opatření
139
Úvodem je třeba konstatovat, že z odůvodnění z roku 2025, připomenutého v bodech 19 výše, v podstatě vyplývá, že jméno žalobce bylo na dotčených seznamech ponecháno zejména z důvodu rodinných podnikatelských zájmů a jeho spojení s bratrem, Sámerem Fozem, který je na uvedených seznamech uveden od ledna 2019.
140
Podobně jako bylo uvedeno v bodě 83 výše, je třeba poznamenat, že na rozdíl od toho, co tvrdí žalobce, se odůvodnění z roku 2025, v němž měla Rada za to, že existuje vazba mezi žalobcem a jeho bratrem, Sámerem Fozem, neomezuje výlučně na jejich rodinné vazby, ale týká se rovněž jejich obchodních vztahů.
141
Kromě toho stejně jako při přijímání aktů o ponechání na seznamech z roku 2024 měla Rada při přijímání aktů o ponechání na seznamech z roku 2025 za to, že žalobce je spojen se svým bratrem Sámerem Fozem v rámci obchodních vztahů z důvodu různých společných obchodních zájmů a různých činností s ISIL prováděných jménem syrského režimu.
142
Pokud jde zaprvé o různé činnosti s ISIL prováděné žalobcem a jeho bratrem Sámerem Fozem jménem syrského režimu, je třeba uvést, že jak vyplývá z bodu 132 výše, zpráva Pro-justice není relevantní. Vzhledem k tomu, že Rada mimoto nepředložila žádný argument ani jiný důkaz na podporu skutečnosti, že žalobce a jeho bratr nadále udržovali obchodní vztahy s ISIL jménem bývalého režimu Bašára Asada, je třeba dospět k závěru, že Rada právně dostačujícím způsobem neprokázala, že žalobce byl v rámci obchodních vztahů s ISIL spojen se svým bratrem Sámerem Fozem.
143
Zadruhé, pokud jde o vazby žalobce a jeho bratra Sámera Foze v rámci společných obchodních zájmů, je třeba konstatovat, že Rada se při prokazování existence takových vazeb již neopírá o obchodní projekty v oblasti Adra al-Ummalija.
144
Naproti tomu z důkazu č. 3 dokumentu WK 4875/2025, uvedeného v bodě 128 výše, vyplývá, že podnikatelé, kteří byli blízcí režimu Bašára Asada, mezi nimiž jsou uvedeni žalobce a jeho bratr, nalezli útočiště v Dubaji, kde nakoupili luxusní nemovitosti. Je v něm rovněž uvedeno, že Sámer Foz vlastní v Libanonu tři společnosti, z nichž nejnovější je společnost Solid 1 Offshore, v nichž je žalobce společníkem.
145
Je přitom nutno konstatovat, že v návrhu na úpravu žaloby žalobce nezpochybnil obsah tohoto důkazu ani vazby, které mohl mít se svým bratrem v rámci těchto společností nacházejících se v Libanonu, ani skutečnost, že změna situace v Sýrii měla dopad na podnikání, které on a jeho bratr provozovali v Libanonu. Žalobce, který byl na jednání dotázán na tento důkaz, nepředložil žádný podrobný argument, a omezil se na obecné zpochybnění tvrzení obsaženého v tomto důkazu.
146
Navíc k prokázání, že již neudržoval vztahy se svým bratrem, žalobce nepředložil nové argumenty oproti argumentům předloženým v rámci žaloby a odmítnutým v bodě 105 výše.
147
Pokud jde o neexistenci vazby mezi žalobcem a bývalým režimem Bašára Asada, kromě argumentů, které již byly předloženy v rámci žaloby a repliky a odmítnuty v bodech 107 až 112 výše, žalobce tvrdí, že ji potvrzuje skutečnost, že nová syrská vláda vůči němu nepřijala sankce.
148
Jedná se však o nepodložené tvrzení.
149
Je pravda, že se jméno žalobce neobjevuje v důkazech předložených Radou, které se týkají zmrazení bankovních účtů, o němž rozhodla nová syrská vláda vůči předním podnikatelům, a sice důkazech č. 1 a 9 v dokumentu WK 4875/2025, kterými jsou články zveřejněné agenturou Reuters dne 23. ledna a 13. února 2025 a nadepsané „Syria orders freeze of bank accounts linked to former regime“ (Sýrie nařizuje zmrazení bankovních účtů spojených s bývalým režimem) a „Exclusive: Syria’s new leaders zero in on Assad’s business barons (Exkluzivně: noví představitelé Sýrie se soustřeďují na obchodní barony Asada), což je důkaz č. 11 uvedeného dokumentu, který je článkem zveřejněným na internetové stránce Watan dne 13. února 2025 a nadepsaným „Syria’s New Government Investigates Assad’s Billionaire Allies in Anti-Corruption Drive“ (Nová syrská vláda v rámci protikorupční kampaně vyšetřuje miliardářské spojence Asada), a důkaz č. 17 uvedeného dokumentu, který je článkem zveřejněným na internetové stránce KaramShaar dne 18. března 2025 a nadepsaným „Tracking Regime Cronies: How to Deal with Assad’s Economic Networks“ (Sledování spolupracovníků režimu: jak zacházet s Asadovými hospodářskými sítěmi).
150
Pouhá okolnost, že jméno žalobce nebylo zmíněno, však neprokazuje, že se na něj nevztahují opatření směřující ke zmrazení finančních prostředků. Tyto články totiž neuvádějí úplný seznam dotčených osob, ale uvádějí nanejvýš několik příkladů dotčených osob, mezi nimiž je ostatně uveden bratr žalobce.
151
Kromě toho, pokud jde o okolnost, že žalobce žije v Dubaji, je třeba bez ohledu na to, co již bylo poznamenáno v bodě 112 výše, uvést, že Rada předložila důkazy, a sice důkaz č. 3 v dokumentu WK 4875/2025, uvedený v bodě 144 výše, a důkaz č. 2 v dokumentu WK 4862/2025, a sice článek na internetové stránce Worldcrunch ze dne 14. prosince 2024, nadepsaný „From Beirut To Moscow, On the Trail Of Syria’s Fleeing Kleptocracy (Z Bejrútu do Moskvy, po stopách prchající syrské kleptokracie), které prokazují, že několik předních syrských podnikatelů blízkých bývalému režimu Bašára Asada investovalo do nemovitostí v Dubaji, včetně žalobce a jeho bratra Sámera Foze.
152
Za těchto podmínek je třeba dospět k závěru, že Rada dostatečně prokázala existenci vazby mezi žalobcem a jeho bratrem Sámerem Fozem prostřednictvím obchodních vztahů ke dni přijetí aktů o ponechání na seznamech z roku 2025.
153
Tento závěr nemůže být zpochybněn ostatními argumenty žalobce.
154
Zaprvé, aniž se žalobce dovolává protiprávnosti režimu omezujících opatření přijatých vzhledem k situaci v Sýrii po pádu režimu Bašára Asada, jak potvrdil na jednání, má nicméně za to, že v důsledku pádu uvedeného režimu jsou omezující opatření vůči němu zbytečná. Bylo totiž dosaženo cíle stanoveného rozhodnutím 2013/255 a nařízením č. 36/2012, a sice pádu režimu Bašára Asada.
155
V tomto ohledu je třeba připomenout, že podle judikatury, pokud jde o obecná pravidla vymezující podmínky omezujících opatření, má Rada širokou posuzovací pravomoc ohledně skutečností, které mají být zohledněny při přijímání omezujících opatření. Jelikož unijní soud nemůže zejména nahradit posouzení Rady svým posouzením důkazů, skutečností a okolností odůvodňujících přijetí takových opatření, musí se přezkum vykonávaný Tribunálem omezit na ověření dodržení procesních pravidel a pravidel týkajících se odůvodnění, věcné správnosti skutkových zjištění, jakož i neexistence zjevně nesprávného posouzení skutkového stavu a zneužití pravomoci. Tento omezený přezkum se použije zejména na posouzení úvah o účelnosti, na kterých jsou taková opatření založena (rozsudky ze dne 14. října 2009, Bank Melli Iran v. Rada, T‑390/08, EU:T:2009:401, bod 36, a ze dne 27. dubna 2022, Kanyama v. Rada, T‑105/21, nezveřejněný, EU:T:2022:250, bod 83).
156
Žalobce se přitom za účelem zpochybnění zachování omezujících opatření vůči němu po pádu režimu Bašára Asada omezuje na odkaz na pád uvedeného režimu a má za to, že odůvodnění uvedená Radou v bodě 8 odůvodnění rozhodnutí 2025/1096 jsou obecné povahy.
157
Žalobce nepředkládá žádný konkrétní argument ani důkaz, který by zpochybňoval tvrzení Rady, které se odráží v bodě 8 odůvodnění rozhodnutí 2025/1096, podle kterého „[s]tále existuje věrohodné riziko destabilizace a možného obnovení vlivu bývalého režimu, jak dokládají incidenty na podporu Asadova režimu, jejichž cílem je narušit proces transformace a které vedly ke smrtícímu násilí v pobřežní oblasti Sýrie“.
158
Rada naopak předložila důkazy prokazující zaprvé křehkost syrské ekonomiky, jejíž velká část je stále v rukou podnikatelů spojených s bývalým režimem Bašára Asada, a sice důkazy č. 9 a 17 v dokumentu WK 4875/2025, uvedené v bodě 149 výše, a zadruhé zapojení osobností spojených s bývalým režimem Bašára Asada, včetně Ramiho Machlúfa, do financování násilí páchaného v pobřežní oblasti Sýrie, a sice důkaz č. 21 v dokumentu WK 4875/2025, který je článkem zveřejněným Syria TV dne 12. dubna 2025 a nadepsaným „Special Source: Rami Makhlouf Involved in Financing Coastal Events“ (Zvláštní zdroj: Rami Machlúf je zapojen do financování pobřežních akcí).
159
Zadruhé žalobce uvádí, že odůvodnění uvedené Radou pro zachování omezujících opatření vůči kategorii předních podnikatelů působících v Sýrii a spojených s bývalým režimem Bašára Asada je obecné povahy.
160
Tento argument však není relevantní v rámci přezkumu opodstatněnosti důvodů týkajících se kritéria vazby na osobu nebo subjekt, na které se vztahují omezující opatření.
161
S ohledem na všechno výše uvedené je třeba mít tedy za to, že odůvodnění ponechání jména žalobce na dotčených seznamech z důvodu jeho vazby na osobu, na kterou se vztahují omezující opatření, je dostatečně podložené, takže s ohledem na toto kritérium je ponechání jeho jména na dotčených seznamech opodstatněné.
162
S ohledem na judikaturu citovanou v bodě 116 výše je třeba zamítnout projednávaný žalobní důvod, a tudíž i návrhová žádání znějící na zrušení v rozsahu, v němž se týkají aktů o ponechání na seznamech z roku 2025, a v důsledku toho i žalobu v plném rozsahu.
[omissis]
Z těchto důvodů
TRIBUNÁL (pátý senát)
rozhodl takto:
1)
Žaloba se zamítá.
2)
Amerovi Fozovi se ukládá náhrada nákladů řízení.
Svenningsen
Laitenberger
Martín y Pérez de Nanclares
Takto vyhlášeno na veřejném zasedání v Lucemburku dne 3. prosince 2025.
Podpisy
(
*1
) – Jednací jazyk: angličtina.
(
1
) – Jsou uvedeny pouze body tohoto rozsudku, jejichž zveřejnění Tribunál považuje za účelné.