Esialgne tõlge
ÜLDKOHTU OTSUS (viies koda)
3. detsember 2025(*)
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Piiravad meetmed seoses olukorraga Süürias – Rahaliste vahendite külmutamine – Piirangud liikmesriikide territooriumile lubamisel – Nende isikute, üksuste ja asutuste loetelud, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist ja kelle suhtes kohaldatakse liikmesriikide territooriumile lubamise piiranguid – Hageja nime jätmine loeteludesse – Sellise isiku või üksusega seotuse kriteerium, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid – Bashar al‑Assadi režiimi kukkumine – Hindamisviga
Kohtuasjas T‑414/24,
Amer Foz, elukoht Dubai (Araabia Ühendemiraadid), esindaja: advokaat L. Cloquet,
hageja,
versus
Euroopa Liidu Nõukogu, esindajad: D. Laurent ja E. Nadbath,
kostja,
ÜLDKOHUS (viies koda),
Nõupidamise ajal koosseisus: koja president J. Svenningsen, kohtunikud J. Laitenberger ja J. Martín y Pérez de Nanclares (ettekandja),
kohtusekretär: ametnik M. Zwozdziak‑Carbonne,
arvestades menetluse kirjalikku osa,
arvestades 10. septembri 2025. aasta kohtuistungil esitatut,
on teinud järgmise
kohtuotsuse(1)
1        Hageja Amer Foz palub ELTL artikli 263 alusel esitatud hagis tühistada nõukogu 27. mai 2024. aasta otsus (ÜVJP) 2024/1510, millega muudetakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias (ELT L, 2024/1510), nõukogu 27. mai 2024. aasta rakendusmäärus (EL) 2024/1517, millega rakendatakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias (ELT L, 2024/1517) (edaspidi koos „2024. aasta loeteludesse jätmise aktid“), nõukogu 27. mai 2025. aasta otsus (ÜVJP) 2025/1096, millega muudetakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias (ELT L, 2025/1096), nõukogu 27. mai 2025. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2025/1095, millega rakendatakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias (ELT L, 2025/1095), nõukogu 27. mai 2025. aasta määrus (EL) 2025/1098, millega muudetakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias (ELT L, 2025/1098), ja nõukogu 27. mai 2025. aasta rakendusmäärus (EL) 2025/1094, millega rakendatakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias (ELT L, 2025/1094), osas, milles need õigusaktid teda puudutavad.
I.      Vaidluse taust ja asjaolud, mis leidsid aset pärast hagi esitamist
[…]
3        Käesolev kohtuasi puudutab piiravaid meetmeid, mille Euroopa Liidu Nõukogu võttis alates 2011. aastast Süüria Araabia Vabariigi ja Süüria tsiviilelanike meeleavalduste vägivaldse mahasurumise eest vastutavate isikute vastu, nagu nähtub nõukogu 9. mai 2011. aasta otsusest 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta (ELT 2011, L 121, lk 11).
4        Nende repressioonide eest vastutavate isikute ning Süüria režiimi poliitikast kasu saavate või seda toetavate isikute ja üksuste ning nendega seotud isikute ja üksuste nimed on kantud nõukogu 18. jaanuari 2012. aasta määruse (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 442/2011 (ELT 2012, L 16, lk 1), II lisas ja nõukogu 31. mai 2013. aasta otsuse 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT 2013, L 147, lk 14), I lisas toodud loeteludesse (edaspidi koos „kõnealused loetelud“).
A.      Hageja nime jätmine loeteludesse, mis on lisatud 2024. aasta loeteludesse jätmise aktidele
5        Nõukogu 17. veebruari 2020. aasta rakendusotsusega (ÜVJP) 2020/212, millega rakendatakse otsust 2013/255 (ELT 2020, L 43 I, lk 6), ja nõukogu 17. veebruari 2020. aasta rakendusmäärusega (EL) 2020/211, millega rakendatakse määrust nr 36/2012 (ELT 2020, L 43 I, lk 1), lisati hageja nimi kõnealuste loetelude 291. reale.
6        Hiljem jäeti hageja nimi kõnealustesse loeteludesse. Loetellu kandmise põhjendusi muudeti, kui võeti vastu nõukogu 27. mai 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/855, millega muudetakse otsust 2013/255 (ELT 2021, L 188, lk 90), ja nõukogu 27. mai 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/848, millega rakendatakse määrust nr 36/2012 (ELT 2021, L 188, lk 18) (edaspidi koos „2021. aasta loeteludesse jätmise aktid“).
7        Nõukogu teavitas 31. märtsi 2023. aasta kirjas hagejat oma kavatsusest jätta tema nimi kõnealustesse loeteludesse põhjustel, mis olid osaliselt erinevad eelmistest põhjendustest. Ta edastas talle 3. märtsi 2023. aasta dokumendid viitenumbriga WK 3121/2023 INIT (edaspidi „dokument WK 3121/2023“) ja 24. märtsi 2023. aasta dokumendid WK 206/2023 EXT 2 (edaspidi „dokument WK 206/2023“), mis sisaldasid tõendeid, mis toetasid ettepanekut muuta hageja nime loetellu jätmise põhjendusi võrreldes eelnevate põhjendustega. Lisaks palus nõukogu tal esitada oma märkused kõnealuse ettepaneku kohta hiljemalt 17. aprilliks 2023.
[…]
9        Nõukogu võttis 25. mail 2023 vastu otsuse (ÜVJP) 2023/1035, millega muudetakse otsust 2013/255 (ELT 2023, L 139, lk 49), millega pikendati otsuse 2013/255 kohaldamist kuni 1. juunini 2024, ja teiseks rakendusmääruse (EL) 2023/1027, millega rakendatakse määrust nr 36/2012 (ELT 2023, L 139, lk 1). Hageja nimi jäeti kõnealuste loetelude 291. reale. Nõukogu põhjendas hageja suhtes piiravate meetmete võtmist, tuginedes erinevatele põhjendustele kui need, mis on märgitud 2021. aasta loeteludesse jätmise aktides (edaspidi „2023. aasta põhjendused“).
10      2023. aasta põhjendused on sõnastatud järgmiselt:
„Suurärimees, kellel on isiklikud ja perekondlikud ärihuvid ja tegevused paljudes Süüria majandussektorites. Ta saab rahalist kasu juurdepääsust ärivõimalustele ning toetab Süüria režiimi.
On samuti seotud oma venna Samer Foziga, kes on alates 2019. aasta jaanuarist nõukogu poolt loetellu kantud, kui Süürias tegutsev suurärimees, kes toetab režiimi või saab sellest kasu. Koos vennaga viib ta ellu mitmeid äriprojekte, eelkõige Adra al-Ummaliyya piirkonnas (Damaskuse äärelinnad). Nende projektide hulka kuuluvad tehas kaablite ja kaablitarvikute tootmiseks ning projekt päikeseenergiast elektrienergia tootmiseks. Samuti tegelesid nad [Bashar Al‑Assadi] režiimi nimel mitmesuguse tegevusega koos [Iraagi ja Levandi Islamiriigiga (ISIL), Daesh], sealhulgas relvade ja laskemoona tarnimisega nisu ja nafta eest.“
11      Nõukogu võttis 27. mail 2024 vastu 2024. aasta loeteludesse jätmise aktid. Hageja nime loetellu jätmise põhjused jäid 2023. aasta omadega võrreldes samaks. Nõukogu teavitas 28. mai 2024. aasta kirjas hagejat tema nime jätmisest kõnealustesse loeteludesse.
B.      Hageja nime jätmine rakendusotsusele 2025/1095 ja rakendusmäärusele 2025/1094 lisatud loeteludesse
12      Pärast Bashar al-Assadi režiimi langust Süürias 8. detsembril 2024 võttis nõukogu 27. mail 2025 vastu otsuse 2025/1096 ja määruse 2025/1098.
13      Nõukogu märkis otsuse 2025/1096 põhjenduses 8, et „[h]oolimata [Bashar] al‑Assadi režiimi langemisest ja üleminekuvõimude loomisest [oli] olukord Süürias endiselt ebastabiilne ning nii Süürias kui ka riigist väljaspool levinud [Bashar] al‑Assadi võrgustikku ei [olnud] veel vastutusele võetud ega [saanud] pidada laialisaadetuks“ ning et „[oli] jätkuvalt olemas reaalne destabiliseerimise oht ja endise režiimi mõju naasmise võimalus, millest [olid andnud] tunnistust üleminekuprotsessi õõnestamisele ning Süüria rannikupiirkonnas inimelusid nõudnud vägivallani viinud [Bashar] al‑Assadi režiimi toetamisele suunatud vahejuhtumid“. Nõukogu hinnangul on „[l]oetellu kantud isikutel ja üksustel, kes on seotud [Bashar] al‑Assadi režiimiga, […] jätkuvalt suur mõjuvõim ja on oht, et nad võivad rahastada või toetada muude vahenditega edasist relvastatud konflikti, ning neil võib olla oma osa ülemineku tagasipööramise katsetes“.
14      Täpsemalt on otsuse 2025/1096 põhjenduses 13 märgitud, et „[Bashar] al‑Assadi režiimiga seotud ja seetõttu väga suure jõukuse ja mõjujõu omandanud Süürias tegutsevad juhtivad ettevõtjad on säilitanud oma mõjuvõimu ja võrgustikud“ ning et „[k]õnealuste isikutega kaasneb seetõttu olemuslik risk, et kodanikuühiskonda hakatakse vägivaldselt represseerima ja Süüria rahumeelne üleminek satub ohtu“.
15      Otsuse 2013/255 artikli 27 lõikeid 1 ja 2 ning artikli 28 lõikeid 1 ja 2 muudeti otsusega 2025/1096.
Neis artiklites on nüüd ette nähtud piirangud liikmesriikide territooriumile sisenemisele või selle läbimisele ning muu hulgas „isikutele, kes vastutavad tsiviilelanike meeleavalduste vägivaldse mahasurumise eest Süürias, endisest [Bashar] al‑Assadi režiimist kasu saavatele või seda toetavatele isikutele ja nendega seotud isikutele“ ning „Süürias tegutseva[tele] juhtiva[tele] ettevõtjatele, kes on seotud endise [Bashar] al‑Assadi režiimiga“. Määrusega 2025/1098 muudeti muu hulgas määruse nr 36/2012 artikli 15 sõnastust, et lisada sellesse uued loetellu kandmise kriteeriumid, mis on määratletud otsuses 2025/1096.
16      Nõukogu teavitas 15. aprilli 2025. aasta kirjas hagejat oma kavatsusest jätta tema nimi vaidlusalustesse loeteludesse põhjustel, mis osaliselt erinevad 2023. aasta põhjendustest. Seejärel edastas nõukogu hagejale
11. aprilli 2025. aasta dokumendid viitenumbriga WK 4862/2025 INIT (edaspidi „dokument WK 4862/2025“) ja 14. aprilli 2025. aasta
dokumendi WK 4875/2025 REV 1 (edaspidi „dokument WK 4875/2025“), mis sisaldasid 2023. aasta põhjendustega võrreldes hageja nime säilitamise põhjenduste muutmise ettepanekut toetavaid tõendeid. Lõpetuseks palus nõukogu tal esitada 27. aprilliks 2025 oma märkused kõnealuse ettepaneku kohta.
[…]
18      Nõukogu võttis 27. mail 2025 vastu otsuse 2025/1095 ja rakendusmääruse 2025/1094. Hageja nimi jäeti kõnealuste loetelude 291. reale. Nõukogu põhjendas hageja suhtes piiravate meetmete võtmist, tuginedes osaliselt erinevatele põhjendustele kui need, mis on märgitud 2023. aasta loeteludesse jätmise aktides (edaspidi „2025. aasta põhjendused“).
19      2025. aasta põhjendused on sõnastatud järgmiselt:
„Endise [Bashar] al‑Assadi režiimiga seotud suurärimees,
kellel on isiklikud ja perekondlikud ärihuvid ja kes tegutseb paljudes Süüria majandussektorites. Ta saab rahalist kasu juurdepääsust ärivõimalustele ning toetab endist [Bashar] al‑Assadi režiimi. Ta saab rahalist kasu juurdepääsust ärivõimalustele ning toetab endist [Bashar] al‑Assadi režiimi.
On samuti seotud oma venna Samer Foziga, kes on alates 2019. aasta jaanuarist nõukogu poolt loetellu kantud, kui Süürias tegutsev suurärimees, kes toetab [Bashar] al‑Assadi režiimi või saab sellest kasu. Koos oma vennaga osaleb ta endise [Bashar] al‑Assadi režiimi nimel erinevates tegevustes ISILiga (Daesh), sealhulgas relvade ja laskemoona tarnimine nisu ja nafta eest.“
II.    Poolte nõuded
20      Hageja palub Üldkohtul:
–        tühistada otsus 2024/1510, rakendusmäärus 2024/1517, otsus 2025/1096, rakendusotsus 2025/1095, määrus 2025/1098 ja rakendusmäärus 2025/1094 teda puudutavas osas;
–        mõista kohtukulud välja nõukogult.
21      Nõukogu palub Üldkohtul:
–        jätta hagi määrust 2025/1098 puudutavas osas vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata;
–        jätta hagi põhjendamatuse tõttu rahuldamata;
–        mõista kohtukulud välja hagejalt;
–        teise võimalusena, jätta juhul, kui Üldkohus otsustab tühistada otsuse 2024/1510 ja rakendusotsuse 2025/1095 hagejat puudutavas osas, nende otsuste tagajärjed hagejat puudutavas osas kehtima kuni Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 56 esimeses lõigus ette nähtud apellatsioonkaebuse esitamise tähtaja möödumiseni või kui selle tähtaja jooksul on otsus edasi kaevatud, siis selle võimaliku rahuldamata jätmiseni.
III. Õiguslik käsitlus
[…]
B.      Tühistamisnõuete vastuvõetavus määrust 2025/1098 puudutavas osas
28      Nõukogu leiab, et tühistamisnõuded ei ole vastuvõetavad osas, milles need puudutavad määrust 2025/1098, kuna hagejal ei ole õigust hagi esitada. Esiteks ei ole hageja nimelt määruse 2025/1098 adressaat, teiseks ei puuduta selle määruse sätted teda otseselt ega isiklikult ning kolmandaks vajavad need sätted rakendusmeetmeid.
29      Hageja vaidlustab nõukogu väited. Kohtuistungil rõhutas ta asjaolu, et määrust 2025/1098 mainiti 28. mai 2025. aasta kirjas, mille nõukogu saatis talle otsuse 2025/1096, rakendusotsuse 2025/1095, määruse 2025/1098 ja rakendusmääruse 2025/1094 vastuvõtmise kohta. Kui määrus 2025/1098 ei oleks avaldanud otsest ja individuaalset mõju hageja olukorrale, ei oleks olnud vaja talle sellest teatada. Lisaks väidab ta, et määruse 2025/1098 põhjendused on olulised ja mõjutavad seda, kuidas nõukogu peab tõlgendama rakendusmäärust 2025/1094.
30      Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et asjaolu, et määrust 2025/1098 mainiti 28. mai 2025. aasta kirjas, ei võimalda hagejal kalduda kõrvale vastuvõetavuse kohustuslikest tingimustest, mis on sätestatud ELTL artiklis 263.
31      ELTL artikli 263 neljanda lõigu kohaselt võib iga füüsiline või juriidiline isik selle sätte esimeses ja teises lõigus ette nähtud tingimustel esitada hagi temale adresseeritud või teda otseselt ja isiklikult puudutava akti vastu ning üldkohaldatava akti vastu, mis puudutab teda otseselt ja ei vaja rakendusmeetmeid.
32      Tuleb märkida, et nagu on märgitud eespool punktis 15, muudetakse määrusega 2025/1098 määrust nr 36/2012, et lisada sellesse uued loetellu kandmise kriteeriumid, mis on määratletud otsuses 2025/1096, muutmata siiski selle määruse II lisa.
33      Seega on tegemist üldkohaldatava aktiga, mille adressaat hageja ei ole.
34      Ilma et oleks vaja kindlaks teha, kas määrus 2025/1098 on üldkohaldatav akt ELTL artikli 263 neljanda lõigu tähenduses, tuleb aga tõdeda, et see vajab rakendusmeetmeid.
Nimelt selleks, et selles ette nähtud piiravad meetmed oleksid kohaldatavad konkreetsetele isikutele, tuleb nende nimed kanda või alles jätta määrusele nr 36/2012 lisatud loetellu, nagu tuleneb viimati nimetatud määruse artikli 32 lõikest 1.
Käesoleval juhul võeti hageja suhtes sellised rakendusmeetmed vastu rakendusmääruse 2025/1094 kujul.
35      Lõpuks, mis puudutab hageja argumenti, et määruse 2025/1098 põhjendused on olulised ja mõjutavad seda, kuidas nõukogu peab tõlgendama rakendusmäärust 2025/1094, siis tuleb tõdeda, et hageja ei selgita, kuidas see asjaolu õigustab tema hagi vastuvõetavaks tunnistamist osas, milles see puudutab määrust 2025/1098. Igal juhul, kuigi määruse põhjendus võib anda selgitusi õigusnormile antava tõlgenduse kohta, ei saa põhjenduse enda puhul olla tegemist sellise normiga.  Euroopa Liidu õigusakti preambulil ei ole siduvat õigusjõudu
(vt 26. oktoobri 2017. aasta kohtuotsus Marine Harvest vs. komisjon, T‑704/14, EU:T:2017:753, punkt 150 ja seal viidatud kohtupraktika), mistõttu see ei avalda mingit mõju hageja õiguslikule olukorrale.
36      Järelikult ei ole vastuvõetav ka hageja nõue tühistada määrus nr 2025/1098.
37      Seevastu, nagu möönab nõukogu, on vastuvõetav hageja nõue tühistada esiteks otsus 2025/1096 osas, milles sellega pikendatakse piiravate meetmete kohaldamist tema suhtes kuni 1. juunini 2026, ning teiseks rakendusotsus 2025/1095 ja rakendusmäärus 2025/1094 osas, milles nende kahe aktiga jäetakse tema nimi kõnealustesse loeteludesse (edaspidi koos „2025. aasta loeteludesse jätmise aktid“).
C.      Põhjendatus
38      Hageja põhjendab oma hagi 2024. aasta loeteludesse jätmise akte puudutavas osas kolme väitega, millest esimese kohaselt on tehtud hindamisviga, teise kohaselt on rikutud otsuse 2013/255 artikleid 27 ja 28 ning mõistet „seos sanktsioonialuse isikuga“, nagu see on määratletud Üldkohtu ja Euroopa Kohtu praktikas, ning kolmanda kohaselt on rikutud 18. mai 2022. aasta kohtuotsust Foz vs. nõukogu (T‑296/20, EU:T:2022:298).
39      Tuleb märkida, et hageja esitatud kolme väitega soovitakse sisuliselt väita, et nõukogu tegi hindamisvea, kuna esiteks ei toeta 2023. aasta põhjendusi piisavalt usaldusväärsed või usutavad tõendid, teiseks tugines nõukogu üksnes perekondlikule sidemele hageja ja Samer Fozi vahel, kes on kõnealustesse loeteludesse kantud isik. selleks et põhjendada piiravate meetmete tema suhtes kehtima jätmist, ja kolmandaks jättis nõukogu ekslikult Adra al-Ummaliyya (Süüria) piirkonnas ellu viidud äriprojektid tema nime loeteludesse jätmise põhjendustes alles, samas kui Üldkohus leidis 18. mai 2022. aasta kohtuotsuse Foz vs. nõukogu (T‑296/20, EU:T:2022:298) punktis 160 (ei avaldata), et nõukogu ei olnud esitanud piisavalt täpseid ja ühtelangevaid kaudseid tõendeid tõendamaks, et hageja oli Amdra al-Ummaliyya piirkonnas tegelenud teatavate äriprojektidega.
40      Nõukogu vaidleb hageja argumentidele vastu.
41      Arvestades hageja kolme väite raames esitatud argumente, tuleb neid analüüsida koos.
42      2025. aasta loeteludesse jätmise aktide osas kordab hageja esimest ja teist väidet, mida tuleb analüüsida koos samadel põhjustel, mis on esitatud eespool punktis 39. Seevastu, kuna 2025. aasta põhjendustes ei ole enam viidatud äriprojektidele Adra al-Ummaliyya piirkonnas, leiab ta, et kolmandat väidet ei ole enam vaja toetada.
1.      Sissejuhatavad kaalutlused
[…]
48      Loetellu kandmise põhjendatust tuleb hinnata,
analüüsides tõendeid mitte eraldi, vaid seoses kontekstiga, millesse need kuuluvad
(vt selle kohta 21. aprill 2015. aasta kohtuotsus Anbouba vs. nõukogu C‑630/13 P, EU:C:2015:247, punkt 51, ja 21. aprilli 2015. aasta kohtuotsus Anbouba vs. nõukogu, C‑605/13 P, EU:C:2015:248, punkt 50).
[…]
2.      2024. aasta loeteludesse jätmise aktid
[…]
b)      Nõukogu esitatud tõendite asjakohasus
[…]
66      Mis puudutab dokumendis WK 206/2023 sisalduvaid tõendeid, siis tuleb tunnistada, et dokumentide sisu ei viita hagejale individuaalselt. Need annavad siiski ülevaate kontekstist, milles asjaomane isik loetellu kanti, arvestades eelkõige Süüria ettevõtjate strateegiaid, mille eesmärk oli hoida kõrvale liidu võetud piiravatest meetmetest, ning selle kohta, mis kohal Samer Foz Süüria majanduses oli. Seega, vastavalt eespool punktis 48 viidatud kohtupraktikale ja kuigi need tõendid eraldivõetuna ei võimalda iseenesest põhjendada hageja nime kõnealustesse loeteludesse jätmise põhjendatust, ei muuda see asjaolu neid 2024. aasta loeteludesse jätmise aktide õiguspärasuse analüüsimisel täiesti asjakohatuks.
Nimelt võivad need anda kontekstipõhist teavet, mis täiendab ja tugevdab muid esitatud tõendeid, milles on hagejat konkreetsemalt mainitud (vt selle kohta 16. detsembri 2020. aasta kohtuotsus
Haikal vs. nõukogu, T‑189/19, ei avaldata,
EU:T:2020:607, punkt 120, ja
18. mai 2022. aasta kohtuotsus Foz vs. nõukogu, T‑296/20, EU:T:2022:298, punkt 101).
Järelikult tuleb see argument tagasi lükata.
[…]
69      Esiteks tuleb Pro-justice’i aruande kohta ühelt poolt märkida, et kuigi 2023. aasta põhjendusi muudeti võrreldes nendega, mis olid esitatud 2021. aasta loeteludesse jätmise aktides, ei puudutanud see muudatus põhjenduste seda osa, mida Pro-justice’i aruandes sooviti põhjendada. Nimelt erinevad 2023. aasta põhjendused 2021. aasta põhjendustest selle poolest, et viide asjaolule, et „[hageja] oli 2012. ja 2019. aastal ASM International [General] Trading LLC peadirektor“, kustutati.
Nõukogu esitas Pro-justice’i aruande siiski selleks, et põhjendada teist osa tema nime loetellu jätmise põhjustest, mida 2023. aasta põhjenduste vastuvõtmisel ei muudetud, nimelt seda, et hageja ja tema vend Samer Fozi olid seotud äriprojektidega Adra al-Ummaliyya piirkonnas ning tegutsesid koos Iraagi ja Levanti Islamiriigiga (EIIL) Bashar al-Assadi režiimi nimel.
70      Teiseks ei ole hageja esitanud asjaolusid, mis võimaldaksid asuda seisukohale, et olukord Süürias oli 2021. aasta loeteludesse jätmise aktide vastuvõtmise ja 2024. aasta loeteludesse jätmise aktide vastuvõtmise vahelisel ajal muutunud, mistõttu Pro-justice’i aruanne ei ole enam asjakohane. Nimelt piirdub hageja tõdemusega, et Pro-justice’i aruanne on aegunud, kuna see pärineb 2020. aastast, samas kui need aktid võeti vastu 2024. aastal.
71      Lisaks sisaldab dokument WK 206/2023 tõendeid selle kohta, et Süüria majanduse struktuur oli 2024. aasta loeteludesse jätmise aktide vastuvõtmise ajal endiselt sama, see tähendab, et see põhines Süüria režiimi rangel kontrollil ning tihedatel sidemetel Süüria režiimi ning Süüria juhtivate ettevõtjate piiratud ringi vahel. Näiteks 2022. aasta juulis avaldatud ja Harmooni keskuse esitatud tõendis nr 5 „Replacing the Old Business Elite With the New War Profiteers in Syria“ (Endise ärieliidi asendamine Süürias uute sõjast kasu saavate isikutega) analüüsitakse sõjast kasu
saajate rolli Süüria majanduses ja nende režiimi toel rikastumise viisi, samas kui The Guardiani 22. märtsil 2022 avaldatud tõend nr 7 „Syria using maze of shell companies to avoid sanctions on Assad regime’s elite“ (Süüria kasutab Bashar al‑Assadi režiimi eliidi suhtes kehtestatud majandussanktsioonidest kõrvale hoidmiseks fiktiivsete äriühingute rägastikku) viitab Süüria ametlikele dokumentidele, mis tõendavad Süüria režiimi strateegiat luua piiravatest meetmetest kõrvalehoidmiseks fiktiivseid äriühinguid.
Seega, nagu väidab nõukogu, oli olukord Süürias 2024. aasta loeteludesse jätmise aktide vastuvõtmise kuupäeval endiselt muret
tekitav.
[…]
c)      Nõukogu esitatud tõendite usaldusväärsus
74      Esimeses väites vaidlustab hageja Jusoor Institute’i 18. veebruaril 2022 avaldatud teabearuande „Syrian personalities subject to Western sanctions system“ (Süüria isikud, kelle suhtes kohaldatakse Lääne
sanktsioonide süsteemi) usaldusväärsust, mille üks lõik on ära toodud dokumendi WK 3121/2023 tõendina nr 7, kuna see ei ole kättesaadav.
[…]
d)      Nende põhjenduste põhjendatus, mis õigustavad hageja nime jätmist kõnealustesse loeteludesse kriteeriumi alusel, mis puudutab seotust isiku või üksusega, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid
1)      Hageja nime loeteludesse jätmise kriteeriumi ulatus
[…]
83      Seoses sellega tuleb märkida, et
vastupidi hageja väidetule ei piirdu 2023. aasta põhjendused, milles nõukogu leidis, et hageja ja tema venna Samer Fozi vahel on side, ainult nende perekondlike sidemetega, vaid puudutavad ka nende ärisuhteid. Pealegi ei väida nõukogu, et kuulumine perekonda Foz on iseseisev loetellu kandmise kriteerium, erinevalt kuulumisest perekonda Al‑Assad või Makhlouf, mis on iseenesest sõltumatu kriteerium, mis on ette nähtud otsuse 2013/255, mida on muudetud otsusega 2015/1836, artikli 27 lõike 2 punktis b ja artikli 28 lõike 2 punktis b ning mis on rahaliste vahendite külmutamise osas üle võetud määruse nr 36/2012, mida on muudetud määrusega 2015/1828, artikli 15 lõike 1a punktis b. Sellest tuleneb samuti, et kui analüüsitakse kriteeriumi, mille kohaselt peab isik või üksus olema seotud isiku või üksusega, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, tuleb selle vendade vahelise sideme olemasolu analüüsida faktilise asjaoluna.
[…]
3)      Hageja ja tema venna Samer Fozi erinevad tegevused koos ISILiga Süüria režiimi nimel
[…]
98      Sellega seoses otsustas Üldkohus 18. mai 2022. aasta kohtuotsuse Foz vs. nõukogu (T‑296/20, EU:T:2022:298) punktis 162 (ei avaldata), et Pro-justice’i aruandest pärinevat teavet arvestades võis tuvastada, et hageja ja tema vend tegutsesid Süüria režiimi nimel, mis hõlmas relvade ja laskemoona tarnimist nisu ja nafta eest. Nimetatud aruande kohaselt toimus kaubavahetus siis, kui ISIL kontrollis kogu Süüriat, mida kinnitas ka ISILi juht. Üldkohus lisas, et artiklis „Factsheet: Samer Foz, Syria’s Most Powerful businessman“ (Faktiülevaade –Süüria kõige mõjuvõimsam ettevõtja
Samer Foz), mis avaldati 19. aprillil 2018 The Syria Reporti veebisaidil ja mis on toodud dokumendis WK 1751/2020 tõendina nr 10, tegeles
eelkõige ISILi kontrolli all olevates piirkondades nisu vedajana Aman Holdingu tütarettevõtja, mis on veel üks faktor, mis näitab Samer Fozi tähtsust Süüria režiimi jaoks. Lisaks märkis Üldkohus, et Aman Holding, mida juhib perekond Foz, tegutseb Süüria režiimi nimel teraviljakaubanduses vastavalt artiklile „Exclusive – [Bashar al‑]Assad allies profit from Syria’s lucrative food trade“ (Ainuõiguslik uudis –
Bashar al‑Assadi liitlased saavad kasu Süüria tulusast toiduainekaubandusest), mis avaldati 14. novembril 2013 Reutersi
veebisaidil ja mis on toodud dokumendis WK 1751/2020 tõendina nr 13. Üldkohus tuvastas, et viimati nimetatud veebisaidil oli märgitud, et Aman Holdig tegeleb teraviljakaubanduse eesmärgil vahendustegevusega koos Süüria riigile kuuluva äriühinguga Hoboob. Aman Holding kinnitab, et ta importis 2013. aastal Süüriasse nisu. Lõpuks, Araabia Ühendemiraatides asuv ASM International General Trading tegutses ka nisukaubanduses, nagu nähtub kahest dokumendis WK 1751/2020 toodud artiklist, nimelt artiklist „US sanctions Syrian Businessman Samer Foz, entities for links to Assad“ (Ameerika Ühendriigid kehtestavad Süüria ettevõtjale
Samer Fozile ja tema üksustele sidemete eest Assadiga sanktsioonid), mis ajakohastati 12. juunil 2019, avaldati
Arab Newsi
veebisaidil ja esitati tõendina nr 12, ning artikkel „US sanctions Syrian oligarch and his luxury reconstruction business empire“ (Ameerika Ühendriigid karistavad Süüria oligarhi ja tema luksuslikult üles ehitatud äriimpeeriumi), mis avaldati 11. juunil 2019 Al Arabiya veebisaidil ja mis on esitatud tõendina nr 8.
[…]
4)      Järeldus seotuse kohta isikuga, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid
[…]
103    Lisaks leidis Üldkohus 18. mai 2022. aasta kohtuotsuse Foz vs. nõukogu (T‑296/20, EU:T:2022:298) punktis 166, et ärisidemete olemasolu hageja ja tema venna Samer Fozi vahel väljendub samuti kooskõlastatud tegevuses nende tegevusportfelli haldamisel. Seoses sellega leidis Üldkohus esiteks, et hageja esitatud Süüria sisekaubanduse ja tarbijakaitse ministeeriumi 22. novembri 2020. aasta
kirjast, mis tõendab Aman Holdingu aktsionäride uut koosseisu, ja 3. detsembri 2020. aasta kuupäevaga registreerimistunnistusest, mis tõendab Aman Holdingu aktsionäride uut jaotust, nähtub, et tema ja Samer Foz loovutasid mõlemad oma osad Aman Holdingus samal ajavahemikul (see tähendab 22. novembrist 2020 kuni 3. detsembrini 2020).
Teiseks andis otsus ASM International General Trading likvideerida tunnistust teatud liiki kooskõlastatud tegevuse olemasolust. Sellega seoses märkis Üldkohus, et hageja esitatud tõenditest nähtub, et otsuse võtsid 26. märtsil 2019 vastu aktsionärid, kes osalesid selle äriühingu erakorralisel üldkoosolekul, sealhulgas Samer Foz ja hageja, reaktsioonina Samer Fozi nime kõnealustesse loeteludesse kandmisele 2019. aasta jaanuaris.
104    Sellega seoses leiab hageja, et Üldkohtu mure, mis on seotud sellise tema ja Samer Fozi vahelise kooskõlastatud tegevuse vormiga, ei ole enam ajakohane ja on aegunud, kuna ASM International General Trading lõpetati ja likvideeriti ning ta võõrandas talle kuuluvad aktsiad Aman Holdingus.
105    Just hageja Aman Holdingu osaluse võõrandamise ja ASM International General Tradingu likvideerimise kontekst viis Üldkohtu järelduseni, et hageja ja tema venna vahel toimus teatavas vormis kooskõlastatud tegevus.
106    Lisaks tuleb tõdeda, et hageja ei väida, et ta katkestas oma suhted Samer Foziga või et ta ei loe end temaga seotuks, ning et selliste sidemete püsimist kinnitab ka eespool punktis 74 nimetatud dokumendi WK 3121/2023 tõend nr 7, millest nähtub, et ta töötab koos oma vennaga, ning selle dokumendi tõend nr 4, nimelt aruanne „Tactics of Sanctions Evasion in Syria“ (Sanktsioonide vältimise taktikad Süürias), mille avaldasid 2022. aasta jaanuaris Syrian Legal Development Programme ja Baytna ning milles on mainitud asjaolu, et hageja kasutab oma venna varjunime, selleks et aidata tal kõrvale hoida tema suhtes kehtestatud sanktsioonidest.
107    Teiseks väidab hageja, et ei tema ega tema perekond ei ole Süüria režiimiga seotud, mida tõendab eespool punktis 98 mainitud dokumendi WK 1751/2020 tõend nr 10, ning et on Süüria režiimist distantseerunud ning mõistab teravalt ja tingimusteta hukka selle režiimi rikkumised.
108    Selle kohta tuleb meelde tuletada, et otsuse 2013/255, mida on muudetud otsusega 2015/1836, artikli 27 lõike 3 ja artikli 28 lõike 3 kohaselt ei kanta ega jäeta mõnda nimetatud otsuse artikli 27 lõikes 2 ja artikli 28 lõikes 2 ette nähtud kategooriasse kuuluvaid isikuid, üksusi või asutusi otsuse 2013/255 I lisas esitatud isikute ja üksuste loetellu, kui on piisavalt teavet selle kohta, et nad ei ole või enam ei ole seotud režiimiga või et neil ei ole sellele mingit mõju või et nende puhul puudub tegelik kõrvalehoidmise oht. See tingimus võeti seoses rahaliste vahendite külmutamisega üle määruse nr 36/2012, mida on muudetud muu hulgas määrusega 2015/1828, artikli 15 lõikesse 1b.
109    Hageja väide, et dokumendi WK 1751/2020 tõend 10 tõendab seose puudumist ühelt poolt tema ja tema perekonna vahel ning teiselt poolt tema ja Süüria režiimi vahel, kuna see näitab, et Samer Foz ei kuulu Bashar al‑Assadi perekonda, tal ei ole seost julgeolekuteenistustega ning ta ei kuulu alaviidi kogukonna hulka, põhineb siiski selle artikli
vääral tõlgendamisel. Nimelt on viimati nimetatud tõendis märgitud, et „Fozi perekonna tihedat seost Bashar [al-Assadi] onupojaga, [kes on] isik, kes vastutab kahe viimase presidendi Hafez [a]l-Assadi ja [tema järglase] Bashar [al‑Assadi] isikliku julgeoleku eest, peetakse Damaskuse mitme allika hinnangul peamiseks teguriks, mis selgitab perekonna [Foz] esile kerkimist“, ning et „praegu peetakse perekonda [Foz] otseselt seotuks Bashar [a]l‑Assadiga isiklikult“.
110    Mis puudutab väidet, et hageja teatas, et ta ei loe end Süüria režiimiga seotuks, ja mõistab tema tegevuse hukka, siis tuleb tõdeda, et seda ei ole kuidagi põhjendatud ja et selle lükkab ümber dokumendi WK 3121/2023 tõend nr 7. Nimelt nähtub sellest, et hageja esitas lisaks sellisele mehhanismile, millega hoitakse kõrvale liidu ja Ameerika Ühendriikide poolt Süüria režiimi suhtes kehtestatud majandussanktsioonidest, ka strateegilise uuringu, mille eesmärk oli Süüria majanduse taaskäivitamine.
111    Esiteks
kinnitavad Süüria režiimi katseid kõrvale hoida muu hulgas
liidu kehtestatud piiravatest meetmetest ka muud dokumendis WK 206/2023 toodud tõendid, eelkõige eespool punktis 71 viidatud tõendid nr 5 ja 7, kuid ka tõend nr 6, nimelt 4. veebruaril 2022 veebisaidil Orient net avaldatud artikkel „Names… Fake companies to mislead Western sanctions against Assad, [an] economic researcher warns“ (Majandusanalüütik hoiatab: nimed
... Võltsfirmad
eksitamaks seoses Assadi vastu kehtestatud lääne sanktsioonidega). Need tõendid näitavad, et Süüria režiim püüab muu hulgas liidu kehtestatud piiravatest meetmetest kõrvale hoida fiktiivsete äriühingute kaudu. Teiseks on eespool punktis 106 mainitud dokumendi WK 3121/2023 tõendis nr 4, samuti märgitud, et ka hageja ise püüab tema suhtes kehtestatud piiravatest meetmetest kõrvale hoida, kasutades oma ämma ja äia
nime varjunimena.
112    Lisaks ei ole pelk asjaolu, et hageja ja tema perekond elavad Dubais (Araabia Ühendemiraadid) ja reisivad harva või ei reisi mitte kunagi Süüriasse, iseenesest piisav asjaolu, mis võimaldaks kinnitada, et ta ei ole Süüria režiimiga seotud
(vt selle kohta 14. aprilli 2021. aasta kohtuotsus Al-Tarazi vs. nõukogu, T‑260/19,  ei avaldata, EU:T:2021:187, punkt 149).
[…]
116    Kohtupraktikast tuleneb aga, et arvestades otsuste, millega võetakse vastu piiravad meetmed, ennetavat olemust, kui liidu kohus leiab, et vähemalt üks märgitud põhjendustest on piisavalt täpne ja konkreetne, on tõendatud ja kujutab juba iseenesest piisavat alust sellele otsusele, siis asjaolu, et teised põhjendused seda ei ole, ei saa õigustada nimetatud otsuse tühistamist (vt 28. november 2013. aasta
kohtuotsus nõukogu vs.
Manufacturing Support & Procurement Kala Naft, C‑348/12 P, EU:C:2013:776, punkt 72 ja seal viidatud kohtupraktika).
[…]
3.      2025. aasta loeteludesse jätmise aktid
a)      Iga loetellu kandmise kriteeriumiga seotud loetellu kandmise põhjenduse kindlaksmääramine
118    Analoogselt 2023. aasta põhjendustega tuleb 2025. aasta põhjendustest järeldada, et hageja nimi jäeti vaidlusalustesse loeteludesse kolme kriteeriumi alusel, mis on esiteks see, et ta on Süürias tegutsev juhtiv ettevõtja, kes on seotud endise Bashar al-Assadi režiimiga, mis on ette nähtud otsuse 2013/255, mida on viimati muudetud otsusega 2025/1096, artikli 27 lõike 2 punktis a ja artikli 28 lõike 2 punktis a, ning määruse nr 36/2012, mida on viimati muudetud määrusega 2025/1098, artikli 15 lõike 1a punktis a; teiseks tema seotus endise Bashar al‑Assadi režiimiga, millele on osutatud otsuse 2013/255 artikli 27 lõikes 1 ja artikli 28 lõikes 1 ning määruse nr 36/2012artikli 15 lõike 1 punktis a;
ning kolmandaks tema seotus isiku või üksusega, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, nagu see on määratletud otsuse 2013/255 artikli 27 lõike 2 viimases lauseosas ja artikli 28 lõike 2 viimases lauseosas ning määruse nr 36/2012 artikli 15 lõike 1a viimases lauseosas.
119    2023. aasta põhjendused erinevad 2025. aasta
põhjendustest selle poolest, et 2025. aasta põhjendustes on ühelt poolt viidatud hageja seotusele endise Bashar al-Assadi režiimiga ning teiselt poolt kustutati viide mitme äriprojekti
teostamisele, eelkõige Adra al-Ummaliyya piirkonnas.
[…]
b)      Nõukogu esitatud tõendite asjakohasus
122    Hagi muutmise avalduses väidab hageja kõigepealt, et dokumendi WK 4862/2025 tõend nr 1 on aegunud, kuna see pärineb 26. augustist 2024 ja on seega varasem Bashar al-Assadi režiimi kukkumisest. Seejärel tuleb märkida, et dokumendis WK 4875/2025 esitatud tõendid ei ole asjakohased, kuna seda mainitakse 21 tõendist, mida see sisaldab, vaid kolmes. Lõpuks vaidlustab hageja dokumendi WK 4875/2025 tõendi nr 7, mis on Pro-justice’i aruanne, mis on juba esitatud tõendina nr 1 dokumendis viitenumbriga WK 4361/2021 INIT, asjakohasuse.
123    Nõukogu vaidleb hageja argumentidele vastu.
124    Esimesena, dokumendi WK 4862/2025 tõendi nr 1, see tähendab Brookingsi veebisaidil avaldatud artikli „Networked Authoritarianism and economic resilience in Syria“ (Võrgustiku kaudu ellu
viidud autoritaarsus ja majanduse
vastupidavus Süürias), osas on õige, nagu väidab hageja, et see on varasem Bashar al-Assadi režiimi kukkumisest, kuna see pärineb 26. augustist 2024. See asjaolu üksi ei saa siiski muuta seda asjakohatuks, kuna see võimaldab saada ülevaate riigi majanduslikust olukorrast ainult mõni kuu enne nimetatud režiimi kukkumist ning võimaldab mõista Bashar al-Assadi režiimi ja Süürias tegutsevate juhtivate ettevõtjate vastastikust mõju.
125    Teisena tuleb hageja argument dokumendi WK 4875/2025 nende tõendite kohta, milles ei ole hageja nime mainitud, samadel põhjustel, mis on esitatud eespool punktis 66, tagasi lükata. Nimelt on nende tõendite eesmärk anda pilt nii enne kui ka pärast Bashar al-Assadi režiimi kukkumist eksisteerinud majanduslikust kontekstist ning eelkõige väljakutsetest, millega Süüria uus valitsus peab silmitsi seisma.
126    Kolmandana tuleb Pro-justice’i aruande kohta märkida, et dokumendi WK 4875/2025 tõendina nr 7 esitatud aruanne on täpselt identne sellega, mis on esitatud dokumendi viitenumbriga WK 4361/2021 INIT tõendina nr 1. Kuna lisaks ei ole mainitud mingit teavet selle aruande võimaliku ajakohastamise kohta, tuleb sellest järeldada, et Pro‑justice’i aruanne, mis on esitatud dokumendi WK 4875/2025 tõendina nr 7, on 2020. aastal
koostatud aruanne –pooled kinnitasid seda kohtuistungil sisuliselt. Seega oli see aruanne 2025. aasta loeteludesse jätmise aktide vastuvõtmise ajal viis aastat vana.
127    Lisaks, nagu on märgitud eespool punktis 69, esitas nõukogu Pro-justice’i aruande, et põhjendada seda osa 2023. aasta põhjendustest, mille kohaselt hageja ja tema vend Samer Foz olid seotud äriprojektidega Adra al-Ummaliyya piirkonnas ja tegutsesid koos ISILiga Bashar al-Assadi režiimi nimel.
128    Kui nõukogule esitati kohtuistungil selle kohta küsimusi, väitis ta, et Pro-justice’i aruanne on jätkuvalt asjakohane, kuna selle eesmärk oli tõendada hageja seotust oma vennaga. Lisaks on see seotus endiselt aktuaalne ja seda kinnitab eelkõige dokumendi WK 4875/2025 tõend nr 3, see on
Daraji veebisaidi 15. mai 2024. aasta
artikkel „Dubai Unlocked“: 10 Individuals Within Assad’s Close Circle Hide 50 Million Dollars in Dubai Estates“ („Lukustamata Dubai“ –
10 Assadile lähedal seisvat isikut varjavad 50 miljonit USA dollarit Dubais asuvas kinnisvaras). Seega ei ole hageja suhtes piiravate meetmete võtmise kontekst muutunud.
129    Sellega seoses tuleb esiteks tõdeda, et olukord Süürias on 2021. ja 2024. aasta loeteludesse jätmise aktide vastuvõtmise ja 2025. aasta loeteludesse jätmise aktide vastuvõtmise vahelisel ajal märkimisväärselt muutunud, kuna Bashar al-Assadi režiim oli enne viimati nimetatud aktide vastuvõtmist kukkunud. Üheski dokumentides WK 4862/2025 ja WK 4875/2025 toodud tõenditest, mis puudutavad Bashar al-Assadi režiimi kukkumisest hilisemat kuupäeva, ei ole mainitud, et ISILi ja endise Bashar al-Assadi režiimi vahel oleks säilinud otsesed või kaudsed sidemed. Pealegi ei viita ükski muu tõend hageja või tema venna suhetele ISILiga ega ka kaubavahetusele, mis toimus endise Bashar al-Assadi režiimi nimel.
130    Teiseks kustutati viide hageja ja tema venna äriprojektidele Adra al-Ummaliyya piirkonnas, millest annab tunnistust Pro-justice’i aruanne, 2025. aasta loeteludesse jätmise aktide põhjendustest, nagu on märgitud eespool punktis 119.
131    Järelikult ei olnud hageja olukord ja kontekst 2025. aasta loeteludesse jätmise aktide vastuvõtmise ajal enam sama, mis oli 2021. ja 2024. aasta loeteludesse jätmise aktide vastuvõtmise kuupäeval. Võttes lisaks arvesse, et Pro-justice’i aruanne pärineb 2020. aastast, s.t see on viis aastat vana, ei saa väita, et see võimaldab saada ülevaate hageja isiklikust või Süüria olukorrast 2025. aasta loeteludesse jätmise aktide vastuvõtmise kuupäeval.
132    Eeltoodust tuleneb, et kõik dokumentides WK 4862/2025 ja WK 4875/2025 sisalduvad tõendid, välja arvatud Pro-justice’i aruanne, on asjakohased.
c)      Nõukogu esitatud tõendite usaldusväärsus
133    Hagi muutmise avalduses vaidlustab hageja dokumentides WK 4862/2025 ja WK 4875/2025 toodud tõendite usaldusväärsuse, kuna need pärinevad veebisaitidelt.
134    Nõukogu vaidleb hageja argumentidele vastu.
135    Sellega seoses tuleb kõigepealt meenutada, et kaalul olevate asjaolude kaalukuse hindamisel, mis on osa kõnealuste piiravate meetmete proportsionaalsuse kontrollist, võib arvesse võtta nende meetmete konteksti, eelkõige seda, kui raske on saada täpsemaid tõendeid riigis, mis on veel ebastabiilne pärast autoritaarse režiimi kukkumist, mida nõukogu pealegi ei loe laiali läinuks (vt analoogia alusel 14. aprill 2021. aasta kohtuotsus Al‑Tarazi vs. nõukogu, T‑260/19, ei avaldata, EU:T:2021:187, punkt 71 ja seal viidatud kohtupraktika).
136    Seejärel tuleb sellega seoses meelde tuletada, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt põhineb Euroopa Kohtu ja Üldkohtu tegevus tõendite vabal hindamisel ning et ainus tõendite väärtuse hindamise kriteerium on nende usaldusväärsus. Nagu on meenutatud eespool punktis 76, tuleb dokumendi tõendusjõu hindamiseks kontrollida selles oleva teabe tõepärasust ning võtta eelkõige arvesse dokumendi päritolu, koostamise asjaolusid ja adressaati ning seda, kas dokumendi sisu arvestades näib see mõistlik ja usaldusväärne (vt 14. aprill 2021. aasta
kohtuotsus Al‑Tarazi vs. nõukogu, T‑260/19, ei avaldata, EU:T:2021:187, punkt 72 ja seal viidatud kohtupraktika).
137    Lõpuks, kui kolmandates riikides puudub uurimispädevus, peab liidu ametiasutuste hinnang tegelikult tuginema üldsusele kättesaadavatele teabeallikatele, aruannetele, ajakirjandusartiklitele või muudele sarnastele teabeallikatele
(vt 14. aprilli 2021. aasta kohtuotsus Al-Tarazi vs. nõukogu, T‑260/19, ei avaldata, EU:T:2021:187, punkt 74 ja seal viidatud kohtupraktika).
138    Neil asjaoludel ei saa hageja piirduda sellega, et heidab nõukogule ette veebisaitidelt pärit tõendite esitamist, märkimata
nende hulgast täpsemalt ära need, mis võivad kahtluse alla seada nende usaldusväärsuse ning nende kahtluste põhjused.
d)      Nende põhjenduste põhjendatus, mis õigustavad hageja nime jätmist kõnealustesse loeteludesse kriteeriumi alusel, mis puudutab seotust isiku või üksusega, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid
139    Esmalt tuleb märkida, et sisuliselt nähtub eespool punktis 19 korratud 2025. aasta
loeteludesse jätmise põhjendustest, et hageja nimi jäeti kõnealustesse loeteludesse eelkõige tema perekondlike ärihuvide ja sidemete tõttu venna Samer Foziga, kes on nimetatud loeteludes alates 2019. aasta jaanuarist.
140    Sarnaselt sellele, millele on osutatud eespool punktis 83, tuleb märkida, et 2025. aasta põhjendustes, milles nõukogu leidis, et hageja ja tema venna Samer Fozi vahel on sidemed, ei ole piirdutud ainult perekondlike sidemetega, vaid need puudutavad ka ärisuhteid.
141    Lisaks, sarnaselt 2024. aasta loeteludesse jätmise aktide vastuvõtmisele leidis nõukogu 2025. aasta loeteludesse jätmise aktide vastuvõtmisel, et hageja oli seotud oma venna Samer Foziga ärisuhetes mitmesuguste ühiste ärihuvide ja erinevate tegevuste tõttu ISILiga Süüria režiimi nimel.
142    Esiteks tuleb märkida hageja ja tema venna Samer Fozi erinevate tegevuste kohta koos ISILiga Süüria režiimi nimel, et nagu nähtub eespool punktist 132, ei ole Pro-justice’i aruanne asjakohane. Kuna nõukogu ei ole lisaks esitanud ühtegi argumenti ega muud tõendit selle kohta, et hagejal ja tema vennal on jätkuvalt ärisuhted ISILiga endise Bashar al-Assadi režiimi nimel, tuleb järeldada, et nõukogu ei ole õiguslikult piisavalt tõendanud, et hageja oli seotud oma venna Samer Foziga ärisuhetes ISILiga.
143    Teiseks, mis puudutab hageja ja tema venna Samer Fozi sidemeid ühiste ärihuvide raames, siis tuleb tõdeda, et nõukogu ei tugine selliste sidemete olemasolu tõendamiseks enam Adra al-Ummaliyya piirkonna äriprojektidele.
144    Seevastu nähtub eespool punktis 128 mainitud dokumendi WK 4875/2025 tõendist nr 3, et ärimehed, kes olid Bashar al-Assadi režiimile lähedased ja kelle hulgas on mainitud hagejat ja tema venda, leidsid varjupaiga Dubais, kus nad omandasid luksuskinnisvara. Samuti on märgitud, et Samer Fozil on Liibanonis kolm äriühingut, millest
Solid 1 Offshore on kõige uuem ja milles hagejal on osa.
145    Tuleb aga tõdeda, et hagi muutmise avalduses ei vaidlustanud hageja selle tõendi sisu ega sidemeid, mis tal võisid olla oma vennaga Liibanonis asuvate ettevõtjate raames, ega ka asjaolu, et olukorra muutumine Süürias mõjutas tema ja ta venna äritegevust Liibanonis. Kui hagejale esitati kohtuistungil selle tõendi kohta küsimusi, ei esitanud ta ühtegi põhistatud argumenti ja piirdus vaid üldiselt vastu vaidlemisega selles tõendis toodud väitele.
146    Lisaks ei esitanud hageja selleks, et tõendada, et tal ei olnud enam sidemeid oma vennaga, uusi argumente võrreldes nendega, mis esitati hagiavalduses ja mis lükati eespool punktis 105 tagasi.
147    Mis puudutab seose puudumist hageja ja endise Bashar al-Assadi režiimi vahel, siis välja arvatud argumendid, mis on juba esitatud hagiavalduses ja repliigis ning mis on eespool punktides 107–112 tagasi lükatud, väidab hageja, et seda kinnitab asjaolu, et Süüria uus valitsus ei ole tema suhtes sanktsioone kehtestanud.
148    Tegemist on siiski põhistamata väitega.
149    On tõsi, et hageja nime ei leia nõukogu esitatud tõenditest, milles on kinnitatud pangakontode külmutamist, mille Süüria uus valitsus otsustas juhtivate ettevõtjate suhtes kohaldada, nimelt dokumendi WK 4875/2025 tõenditest
nr 1 ja 9, mis on agentuuri Reuters poolt vastavalt 23. jaanuaril ja 13. veebruaril 2025 avaldatud artiklid, mille pealkirjad on „Syria orders freeze of bank accounts linked to former regime“ (Süüria annab korralduse
külmutada endise režiimiga seostatavad pangakontod) ja „Exclusive: Syria’s new leaders zero in on Assad’s business barons“ (Eksklusiivne uudis. Süüria uued juhid neutraliseerivad
Assadi äriparuneid), mis on nimetatud dokumendi tõend nr 11 ja 13. veebruaril 2025 Watani veebisaidil avaldatud artikkel „Syria’s New Government Investigates Assad’s billionaire Allies in Anti-Corruption Drive“ (Süüria uus valitsus uurib korruptsioonivastase kampaania raames Assadi miljardäridest liitlasi), ning nimetatud dokumendi tõend nr 17, mis on 18. märtsil 2025 KaramShaari veebisaidil avaldatud artikkel „Tracking Regime Cronies: How to Deal with Assad’s Economic Networks“ (Režiimi sõprade jälil. Mida teha Assadi majandusvõrgustikega).
150    Ainuüksi see asjaolu, et hageja nime ei ole mainitud, ei tõenda siiski, et tema suhtes ei kohaldata rahaliste vahendite külmutamise meetmeid. Nimelt ei sisalda need artiklid asjaomaste isikute täielikku loetelu, vaid annavad parimal juhul mõned näited asjaomastest isikutest, kelle hulgas on lisaks teistele viidatud hageja vennale.
151    Lisaks tuleb selle asjaolu kohta, et hageja elab Dubais, vaatamata eespool punktis 112 märgitule märkida, et nõukogu esitas tõendid, st eespool punktis 144 mainitud dokumendi WK 4875/2025 tõend nr 3 ja dokumendi WK 4862/2025 tõend nr 2, see on
Worldcrunch’i veebisaidi 14. detsembri 2024. aasta artikkel „From Beirut To Moscow, On the Trail Of Syria’s Fleeing Kleptocracy“ (Beirutist Moskvani, põgeneva Süüria kleptokraatia jälgedel), mis näitavad, et mitu Süüria juhtivat ettevõtjat, kes on lähedal endisele Bashar al-Assadi režiimile, on investeerinud Dubais asuvasse kinnisvarasse, sealhulgas hageja ja tema vend Samer Foz.
152    Neil asjaoludel tuleb järeldada, et nõukogu on piisavalt tõendanud seose olemasolu hageja ja tema venna Samer Fozi vahel ärisuhete kaudu 2025. aasta loeteludesse jätmise aktide vastuvõtmise kuupäeval.
153    Hageja muud argumendid ei saa seda järeldust kahtluse alla seada.
154    Esiteks, tuginemata sellise piiravate meetmete korra õigusvastasusele, mis on võetud olukorra tõttu Süürias pärast Bashar al-Assadi režiimi kukkumist, nagu hageja kohtuistungil kinnitas, leiab ta siiski, et selle režiimi kukkumine muudab teda puudutavad piiravad meetmed kasutuks. Otsusega 2013/255 ja määrusega nr 36/2012 seatud eesmärk, milleks on Bashar al-Assadi režiimi kukkumine, on nimelt saavutatud.
155    Sellega seoses tuleb meenutada, et kohtupraktika kohaselt on nõukogul üldnormide puhul, mis määratlevad piiravate meetmete rakendamise korra, ulatuslik kaalutlusõigus asjaolude osas, mida tuleb võtta arvesse piiravate meetmete võtmisel. Kuna liidu kohus ei saa nõukogu hinnangut tõenditele, faktidele ja asjaoludele, mis õigustavad selliste meetmete võtmist, asendada enda omaga, peab Üldkohtu teostatav kontroll piirduma üksnes menetlusnormide järgimise ja põhjendamiskohustuse täitmise, faktiliste asjaolude sisulise õigsuse ning selle kontrollimisega, et asjaolude hindamisel ei oleks tehtud ilmselget kaalutlusviga ega tegemist ei oleks võimu kuritarvitamisega. Seda piiratud kontrolli kohaldatakse eelkõige selliste meetmete aluseks olevate otstarbekuse kaalutluste hindamisel (14. oktoobri 2009. aasta kohtuotsus Bank Melli Iran vs. nõukogu, T‑390/08, EU:T:2009:401, punkt 36, ja 27. aprilli 2022. aasta kohtuotsus Kanyama vs. nõukogu, T‑105/21, ei avaldata, EU:T:2022:250, punkt 83).
156    Vaidlustamaks piiravate meetmete säilitamist tema suhtes pärast Bashar al-Assadi režiimi kukkumist, piirdub hageja viitega nimetatud režiimi kukkumisele ning leiab, et põhjendused, mille nõukogu esitas otsuse 2025/1096 põhjenduses 8, on üldist laadi.
157    Hageja ei ole niisiis esitanud ühtegi konkreetset argumenti ega tõendit selleks, et vaidlustada nõukogu väide, mida peegeldab otsuse 2025/1096 põhjendus 8 ja mille kohaselt „[o]n jätkuvalt olemas reaalne destabiliseerimise oht ja endise režiimi mõju naasmise võimalus, millest annavad tunnistust üleminekuprotsessi õõnestamisele ning Süüria rannikupiirkonnas inimelusid nõudnud vägivallani viinud al-Assadi režiimi toetamisele suunatud vahejuhtumid“.
158    Vastupidi, nõukogu esitas tõendid, mis näitavad esiteks, et Süüria majandus on habras, millest valdav osa oli veel Bashar al-Assadi endise režiimiga seotud ärimeeste käes, nimelt dokumendi WK 4875/2025 tõendid nr 9 ja nr 17, mida on mainitud eespool punktis 149, ja teiseks
endise Bashar al-Assadi režiimiga seotud isikute, sealhulgas Rami Makhloufi osalemist Süüria rannikupiirkonnas toime pandud vägivalla rahastamises, nimelt dokumendi WK 4875/2025 tõend nr 21, mis on Syria TV 12. aprillil 2025 avaldatud artikkel „Special Source: Rami Makhlouf Involved in Financing Coastal Events“ (Eriline allikas teatab, et
Rami Makhlouf osales ranniku
sündmuste rahastamises).
159    Teiseks märgib hageja, et põhjendus, mille nõukogu esitas piiravate meetmete kehtima jätmiseks Süürias tegutsevate juhtivate ettevõtjate kategooria suhtes, kes on seotud endise Bashar al-Assadi režiimiga, on üldist laadi.
160    See argument ei ole siiski asjakohane nende põhjenduste põhjendatuse analüüsimisel, mis puudutavad kriteeriumi seose kohta isiku või üksusega, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.
161    Kõike eeltoodut arvestades tuleb järelikult asuda seisukohale, et hageja nime kõnealustesse loeteludesse jätmise põhjendus tema seotuse tõttu isikuga, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, on piisavalt põhjendatud, nii et seda kriteeriumi arvestades on tema nime kandmine kõnealustesse loeteludesse põhjendatud.
162    Eespool punktis 116 viidatud kohtupraktikat arvestades tuleb käesolev väide ja sellest tulenevalt ka tühistamisnõuded osas, mis puudutab 2025. aasta loeteludesse jätmise akte, tagasi lükata ja seega jätta hagi tervikuna rahuldamata.
[…]
Esitatud põhjendustest lähtudes
ÜLDKOHUS (viies koda)
otsustab:
1.      Jätta hagi rahuldama.
2.      Mõista kohtukulud välja Amer Fozilt.
Svenningsen
Laitenberger
Martín y Pérez de Nanclares
Kuulutatud avalikul kohtuistungil 3. detsembril 2025 Luxembourgis.
Allkirjad
*      Kohtumenetluse keel: inglise.
1      Esitatud on üksnes kohtuotsuse need punktid, mille avaldamist peab Üldkohus otstarbekaks.