62023CJ0643
SODBA SODIŠČA (šesti senat)
z dne 14. novembra 2024 (
*1
)
„Predhodno odločanje – Direktiva 2011/7/EU – Boj proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih – Člen 2, točka 3 – Pojem ‚podjetje‘ – Opravljanje neodvisne strokovne dejavnosti – Igralka – Pogodba o zastopanju – Postopek za izdajo plačilnega naloga“
V zadevi C‑643/23,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki ga je vložilo Tribunal da Relação de Lisboa (višje sodišče v Lizboni, Portugalska) z odločbo z dne 4. julija 2023, ki je na Sodišče prispela 26. oktobra 2023, v postopku
Agenciart – Management Artístico Lda
proti
CT,
SODIŠČE (šesti senat),
v sestavi T. von Danwitz, podpredsednik Sodišča v funkciji predsednika šestega senata, A. Kumin (poročevalec), sodnik, in I. Ziemele, sodnica,
generalni pravobranilec: P. Pikamäe,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:
–
za CT P. Mendes Ferreira, advogado,
–
za Evropsko komisijo M. Ioan in M. Narciso, agenta,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da bo v zadevi razsojeno brez sklepnih predlogov,
izreka naslednjo
Sodbo
1
Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 2, točka 3, Direktive 2011/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (UL 2011, L 48, str. 1).
2
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med družbo Agenciart – Management Artístico Lda (v nadaljevanju: Agenciart) in CT zaradi plačila provizije, ki ga je družba Agenciart zahtevala na podlagi pogodbe o zastopanju.
Pravni okvir
Pravo Unije
3
V uvodnih izjavah 5 in 10 Direktive 2011/7 je navedeno:
„(5)
Podjetjem bi moralo biti omogočeno trgovati na celotnem notranjem trgu v razmerah, ki zagotavljajo, da čezmejno poslovanje ne pomeni večjega tveganja kot domači promet. Če bi za domače in čezmejno poslovanje veljala bistveno drugačna pravila, bi prišlo do izkrivljanja konkurence.
[…]
(10)
Dejstvo, da ta direktiva velja za svobodne poklice, države članice ne bi smelo zavezati k temu, da jih obravnavajo kot podjetja ali trgovce za namene, ki so izven področja uporabe te direktive.“
4
Člen 1 te direktive, naslovljen „Vsebina in področje uporabe“, v odstavkih 1 in 2 določa:
„1.   Cilj te direktive je boj proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih, da bi zagotovili pravilno delovanje notranjega trga ter s tem spodbudili konkurenčnost podjetij, zlasti [malih in srednje velikih podjetij (MSP)].
2.   Ta direktiva se uporablja za vsa plačila kot prejemke v zvezi s trgovinskimi posli.“
5
Člen 2 navedene direktive določa:
„Za namene te direktive se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
1.
‚trgovinski posli‘ pomeni posle med podjetji ali med podjetji in javnimi organi, ki vodijo k dostavi blaga ali izvajanju storitev za plačilo;
[…]
3.
‚podjetje‘ pomeni katero koli organizacijo, razen javnega organa, ki deluje v okviru svoje neodvisne gospodarske ali strokovne dejavnosti, tudi če to dejavnost izvaja ena sama oseba;
[…].“
Portugalsko pravo
6
Direktiva 2011/7 je bila v portugalsko pravo prenesena z decreto-lei no 62/2013 (uredba-zakon št. 62/2013) z dne 10. maja 2013.
7
Člen 3 uredbe-zakona št. 62/2013 določa:
„Za namene te uredbe-zakona so ti izrazi opredeljeni tako:
[…]
(b)
‚trgovinski posli‘ pomeni posle med podjetji ali med podjetji in javnimi organi, ki vodijo k dobavi blaga ali izvajanju storitev za plačilo;
[…]
(d)
‚podjetje‘ pomeni kateri koli subjekt, razen javnega organa, ki deluje v okviru svoje neodvisne gospodarske ali strokovne dejavnosti, tudi če to dejavnost izvaja ena sama oseba;
[…].“
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
8
Agenciart je gospodarska družba, ki deluje na področju umetniškega posredovanja in vodenja umetniških karier igralcev, ki jih zastopa. Bila je zastopnica CT, ki je igralka.
9
Družba Agenciart se je maja 2017 s televizijsko družbo in s produkcijsko družbo pogajala o sodelovanju CT v telenoveli ter sklenila dogovor o pogojih in načinu njenega sodelovanja. To sodelovanje se je začelo junija 2017 in končalo konec maja 2018.
10
Družba Agenciart je za storitve vodenja kariere, ki jih je opravljala za CT v okviru sodelovanja v tej telenoveli, 17. julija 2019 izdala račun v višini 19.188 EUR.
11
Ker ta račun ni bil plačan, je družba Agenciart sprožila postopek za izdajo plačilnega naloga proti CT, ta pa je temu ugovarjala.
12
Tribunal Judicial da Comarca de Lisboa – Juízo de Execução de Lisboa (okrajno sodišče v Lizboni, izvršilni oddelek, Portugalska) je kot prvostopenjsko sodišče ugovoru zoper izvršbo ugodilo, pri čemer je med drugim presodilo, da družba Agenciart ne more sprožiti postopka za izdajo plačilnega naloga proti CT, ker ta ni gospodarska družba.
13
Družba Agenciart je nato vložila pritožbo pri Tribunal da Relação de Lisboa (višje sodišče v Lizboni, Portugalska), ki je predložitveno sodišče.
14
To sodišče pojasnjuje, da je področje uporabe postopka za izdajo plačilnega naloga opredeljeno z določitvijo objektivnih in subjektivnih predhodnih pogojev. V obravnavanem primeru naj bi bilo treba še preveriti, ali je izpolnjen predhodni subjektivni pogoj v zvezi s statusom „podjetje“, ki je določen v členu 3(d) uredbe-zakona št. 62/2013.
15
V zvezi s tem navedeno sodišče navaja, da je v tej določbi pojem „podjetje“ po zgledu člena 2, točka 3, Direktive 2011/7 opredeljen kot „kateri koli subjekt […], ki deluje v okviru svoje neodvisne gospodarske ali strokovne dejavnosti, tudi če to dejavnost izvaja ena sama oseba“.
16
Medtem ko po mnenju predložitvenega sodišča družba Agenciart očitno spada pod ta pojem, naj bi obstajal dvom o tem, ali pod ta pojem spada tudi CT. Na prvi pogled naj bi dejstvo, da je CT poklicna igralka in da je pogodba o zastopanju, ki jo je sklenila z družbo Agenciart, osredotočena na spodbujanje njene poklicne dejavnosti kot svobodnega poklica, govorilo v prid temu, da se CT opredeli kot „podjetje“ v smislu člena 3(d) uredbe-zakona št. 62/2013.
17
Vendar glede na navedbe predložitvenega sodišča CT trdi, da na podlagi ustrezne razlage zakona in pojma „podjetje“ ni mogoče šteti, da oseba deluje v gospodarskem sektorju s tem, da opravlja neodvisno gospodarsko ali strokovno dejavnost, zgolj zato, ker je ob podpisu pogodbe o vodenju kariere igralka.
18
CT naj bi se v zvezi s tem oprla na sodbo z dne 15. decembra 2016, Nemec (C‑256/15, EU:C:2016:954), v kateri naj bi se Sodišče ukvarjalo z razlago pojma „podjetje“ v smislu člena 2, točka 1, tretji odstavek, Direktive 2000/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. junija 2000 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 17, zvezek 1, str. 226), ki je, kar zadeva fizične osebe, postal člen 2, točka 3, Direktive 2011/7.
19
Tako naj bi Sodišče v točkah 33 in 34 te sodbe presodilo, da ker mora zadevna oseba delovati kot organizacija v okviru gospodarske dejavnosti ali neodvisne strokovne dejavnosti, ta zahteva pomeni, da ta oseba, ne glede na to, kakšna je v skladu z nacionalnim pravom njena oblika ali pravni status, to dejavnost opravlja strukturirano in trajno.
20
V zvezi s tem predložitveno sodišče meni, da pojem „trajnosti“, na katerega se je sklicevalo Sodišče, v obravnavanem primeru ne povzroča nobenih posebnih težav. Nasprotno pa to sodišče meni, da obstaja dvom o tem, kako je treba razumeti besedno zvezo „delovati kot organizacija“ in kako se taka dejavnost opravlja „strukturirano“.
21
S tega vidika naj bi se sodba z dne 15. decembra 2016, Nemec (C‑256/15, EU:C:2016:954), nanašala na osebo, ki je imetnica obrtnega dovoljenja za opravljanje dejavnosti struženja strojnih delov in varjenja. Opravljanje take dejavnosti pa naj bi predpostavljalo, da ima ta oseba poleg delovne sile in tehničnega znanja na voljo svoje obrate za opravljanje obrtne dejavnosti ter surovine in orodja, torej strukturirano celoto proizvodnih sredstev. V tem naj bi bila razlika med položajem takega obrtnika in položajem igralke, kot je CT.
22
V teh okoliščinah je Tribunal da Relação de Lisboa (višje sodišče v Lizboni) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo to vprašanje:
„Ali je treba fizično osebo, ki kot samostojna delavka običajno opravlja poklic igralke za denarno plačilo, šteti za ‚podjetje‘ v smislu in za namene uvodne izjave 5 in člena 2, točka 3, Direktive 2011/7 […], tudi če nima organizirane strukture sredstev (ker samo opravlja navedeno dejavnost, ne da bi imela lastne prostore, osebje, orodje ali opremo, ki bi bili povezani z njeno poklicno dejavnostjo)?“
Vprašanje za predhodno odločanje
23
Predložitveno sodišče z edinim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 2, točka 3, Direktive 2011/7 razlagati tako, da fizična oseba, ki neodvisno in na običajni podlagi opravlja poklic igralke za plačilo, ne da bi imela lastne prostore, osebje, orodje ali opremo, ki bi bili povezani z njeno poklicno dejavnostjo, spada pod pojem „podjetje“ v smislu te določbe.
24
V skladu z ustaljeno sodno prakso je treba pri razlagi določbe prava Unije upoštevati ne le njeno besedilo, ampak tudi njen kontekst in cilje, ki jim sledi ureditev, katere del je (sodba z dne 12. oktobra 2023, INTER CONSULTING, C‑726/21, EU:C:2023:764, točka 43 in navedena sodna praksa).
25
Najprej je treba opozoriti, da se v skladu s členom 1(2) Direktive 2011/7 ta direktiva uporablja za vsa plačila kot prejemke v zvezi s „trgovinskimi posli“, pri čemer je zadnjenavedeni pojem v členu 2, točka 1, te direktive opredeljen kot „posli med podjetji ali med podjetji in javnimi organi, ki vodijo k dostavi blaga ali izvajanju storitev za plačilo“.
26
Zato v nasprotju s tem, kar je CT trdila v pisnem stališču, okoliščina, da določen trgovinski posel nima čezmejnega elementa, ni upoštevna za uporabo Direktive 2011/7.
27
Poleg tega v skladu s členom 2, točka 3, Direktive 2011/7 „podjetje“ pomeni katero koli organizacijo, razen javnega organa, ki deluje v okviru svoje neodvisne gospodarske ali strokovne dejavnosti, tudi če to dejavnost izvaja ena sama oseba.
28
V zvezi s tem iz sodne prakse Sodišča izhaja, da ne zadostuje, da oseba sklene neki posel, ki se nanaša na gospodarsko dejavnost, da bi bila zajeta s pojmom „podjetje“ in da bi bil ta posel lahko opredeljen kot „trgovinski“, ampak mora ta oseba v okviru take dejavnosti ali neodvisne strokovne dejavnosti delovati kot organizacija (glej v tem smislu sodbo z dne 15. decembra 2016, Nemec, C‑256/15, EU:C:2016:954, točka 33).
29
Ta zahteva pomeni, da navedena oseba to dejavnost opravlja strukturirano in trajno, torej da njena dejavnost ne sme biti občasna in izolirana, ter da zadevni posel spada v okvir navedene dejavnosti (glej sodbo z dne 15. decembra 2016, Nemec, C‑256/15, EU:C:2016:954, točka 34).
30
V obravnavanem primeru, kot navaja predložitveno sodišče, ni sporno, da je pogodbeno razmerje med družbo Agenciart in CT vodilo v opravljanje storitve za plačilo in da je treba družbo Agenciart opredeliti kot „podjetje“. Nasprotno pa se v zvezi z vprašanjem, ali je treba kot „podjetje“ opredeliti tudi CT, dvom predložitvenega sodišča nanaša na dejstvo, da CT, čeprav neodvisno in na običajni podlagi opravlja poklic igralke za plačilo, nima organizirane strukture sredstev, ker zgolj opravlja to dejavnost, ne da bi imela lastne objekte, osebje, orodja in opremo, ki se uporabljajo za njeno poklicno dejavnost.
31
V zvezi s tem je treba najprej – glede na to, da člen 2, točka 3, Direktive 2011/7 pojem „podjetje“ opredeljuje kot „katero koli organizacijo […], ki deluje v okviru svoje neodvisne strokovne dejavnosti“ – navesti, da fizična oseba, ki neodvisno in na običajni podlagi opravlja poklic igralke za plačilo, opravlja „neodvisno strokovno dejavnost“ v smislu tega člena 2, točka 3. Poleg tega je iz besedila navedenega člena 2, točka 3, razvidno tudi, da dejstvo, da zadevno dejavnost opravlja ena sama oseba, v tem kontekstu ni upoštevno.
32
Dalje, v zvezi z zahtevo, da mora delovati kot „organizacija“„v okviru“ neodvisne strokovne dejavnosti, iz sodne prakse, navedene v točki 29 te sodbe, izhaja, da se mora zadevna dejavnost opravljati „strukturirano in trajno“.
33
Niti na podlagi besedila člena 2, točka 3, Direktive 2011/7 niti na podlagi te sodne prakse pa ni mogoče sklepati, da je opredelitev kot „podjetje“ v smislu tega člena 2, točka 3, odvisna od tega, ali ima zadevna oseba, za katero ni sporno, da svojo dejavnost opravlja na običajni podlagi, organizirano strukturo sredstev, kot so lastni objekti, osebje ter orodja ali oprema, ki so namenjeni opravljanju te dejavnosti. V nekaterih gospodarskih panogah so namreč sredstva, opredmetena ali neopredmetena, omejena na najbolj osnovno, saj dejavnost v bistvenem temelji na delovni sili (glej po analogiji sodbo z dne 10. decembra 1998, Hernández Vidal in drugi, C‑127/96, C‑229/96 in C‑74/97, EU:C:1998:594, točka 27).
34
Nazadnje, ker mora posel spadati „v okvir“ zadevne dejavnosti, ni mogoče sprejeti razlage, ki jo zagovarja CT, v skladu s katero kljub temu, da je treba igralko, ki opravlja svobodni poklic, opredeliti kot „podjetje“ za namene Direktive 2011/7, kadar sklene pogodbo s televizijsko postajo, ta ne deluje v tej lastnosti, ko sklepa pogodbo o zastopanju, kakršna je ta v postopku v glavni stvari.
35
Šteti je namreč treba, da je sklenitev pogodbe o zastopanju s strani osebe, ki opravlja poklic igralke, del poklicne dejavnosti te osebe in da je tesno povezana s to dejavnostjo, ker bi bila, če navedena oseba tega poklica ne bi opravljala, sklenitev take pogodbe o zastopanju, ki zajema prav spodbujanje in vodenje navedene dejavnosti, nujno brezpredmetna.
36
To razlago potrjujeta kontekst, v katerega je umeščen člen 2, točka 3, Direktive 2011/7, in cilj, ki mu sledi ta direktiva. V zvezi s tem je, prvič, zlasti iz člena 1(1) navedene direktive razvidno, da je njen cilj boj proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih, da bi zagotovili pravilno delovanje notranjega trga ter s tem spodbudili konkurenčnost podjetij, zlasti MSP. Drugič, v uvodni izjavi 10 Direktive 2011/7 je poudarjeno, da ta direktiva velja za svobodne poklice kot „podjetja“.
37
Ob upoštevanju vseh zgornjih preudarkov je treba na postavljeno vprašanje odgovoriti, da je treba člen 2, točka 3, Direktive 2011/7 razlagati tako, da fizična oseba, ki neodvisno in na običajni podlagi opravlja poklic igralke za plačilo, ne da bi imela lastne prostore, osebje, orodje ali opremo, ki bi bili povezani z njeno poklicno dejavnostjo, spada pod pojem „podjetje“ v smislu te določbe.
Stroški
38
Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (šesti senat) razsodilo:
Člen 2, točka 3, Direktive 2011/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih
je treba razlagati tako, da
fizična oseba, ki neodvisno in na običajni podlagi opravlja poklic igralke za plačilo, ne da bi imela lastne prostore, osebje, orodje ali opremo, ki bi bili povezani z njeno poklicno dejavnostjo, spada pod pojem „podjetje“ v smislu te določbe.
Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: portugalščina.