62020CJ0534_RES
Zadeva C‑534/20
Leistritz AG
proti
LH
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Bundesarbeitsgericht)
Sodba Sodišča (prvi senat) z dne 22. junija 2022
„Predhodno odločanje – Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov – Uredba (EU) 2016/679 – Člen 38(3), drugi stavek – Pooblaščena oseba za varstvo podatkov – Prepoved upravljavcu ali obdelovalcu, da pooblaščeno osebo za varstvo podatkov razreši ali jo kaznuje zaradi opravljanja njenih nalog – Pravna podlaga – Člen 16 PDEU – Zahteva po funkcionalni neodvisnosti – Nacionalna ureditev, v skladu s katero pooblaščeni osebi za varstvo podatkov ni dovoljeno odpovedati pogodbe o zaposlitvi brez pomembnega razloga“
Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov – Uredba 2016/679 – Pooblaščena oseba za varstvo podatkov – Položaj – Prepoved upravljavcu ali obdelovalcu, da pooblaščeno osebo za varstvo podatkov razreši ali jo kaznuje zaradi opravljanja njenih nalog – Nacionalna ureditev, v skladu s katero pooblaščeni osebi za varstvo podatkov ni dovoljeno odpovedati pogodbe o zaposlitvi brez pomembnega razloga – Odpoved, ki ni povezana z opravljanjem nalog te pooblaščene osebe – Dopustnost – Pogoj – Spoštovanje ciljev, določenih s to uredbo
(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta 2016/679, člen 38(3), drugi stavek)
(Glej točke od 21 do 36 in izrek.)
Povzetek
LH v družbi Leistritz AG od 1. februarja 2018 opravlja položaj pooblaščene osebe za varstvo podatkov. Ta družba mora v skladu z nemško ureditvijo imenovati pooblaščeno osebo za varstvo podatkov. Družba Leistritz je LH julija 2018 redno odpovedala pogodbo o zaposlitvi, pri čemer se je sklicevala na ukrep prestrukturiranja svojih dejavnosti, v skladu s katerim je bila služba za varstvo podatkov oddana v zunanje izvajanje.
Sodišča nižje stopnje, pri katerih je LH izpodbijala veljavnost odpovedi pogodbe o zaposlitvi, so odločila, da ta odpoved ni bila veljavna. V skladu z določbami nemške zvezne ureditve je bilo namreč LH kot pooblaščeni osebi za varstvo podatkov pogodbo o zaposlitvi mogoče odpovedati samo izredno iz pomembnega razloga. Prestrukturiranje dejavnosti družbe Leistritz pa naj ne bi bil tak razlog.
Po reviziji, ki jo je družba Leistritz vložila pri Bundesarbeitsgericht (zvezno delovno sodišče, Nemčija), se to sodišče sprašuje, ali je na podlagi Splošne uredbe o varstvu podatkov (
1
) dopustna ureditev države članice, v skladu s katero morajo biti za odpoved pogodbe o zaposlitvi pooblaščene osebe za varstvo podatkov izpolnjeni strožji pogoji kot na podlagi prava Unije.
Sodišče je v sodbi razsodilo, da člen 38(3), drugi stavek, SUVP (
2
) ne nasprotuje nacionalni ureditvi, ki določa, da lahko upravljavec ali obdelovalec pooblaščeni osebi za varstvo podatkov, ki je član njegovega osebja, pogodbo o zaposlitvi odpove le iz pomembnega razloga. To razlogovanje se uporablja, tudi če odpoved ni povezana z opravljanjem nalog te osebe, če taka ureditev ne ogroža uresničevanja ciljev SUVP.
Presoja Sodišča
Na prvem mestu, Sodišče poudarja, da v skladu z besedilom člena 38(3), drugi stavek, SUVP prepoved upravljavcu ali obdelovalcu, da pooblaščeno osebo za varstvo podatkov razreši ali jo kaznuje, pomeni, da mora biti ta pooblaščena oseba zaščitena pred vsako odločitvijo, s katero bi prenehale njene naloge, s katero bi bila postavljena v slabši položaj ali ki bi pomenila kazen. Tako lahko tako odločitev pomeni ukrep odpovedi pogodbe o zaposlitvi pooblaščene osebe za varstvo podatkov, ki bi ga sprejel njen delodajalec in s katerim bi delovno razmerje med to pooblaščeno osebo in tem delodajalcem prenehalo. Sodišče v zvezi s tem delovnim razmerjem pojasnjuje, da se člen 38(3), drugi stavek, SUVP uporablja tako za pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, ki je član osebja upravljavca ali obdelovalca, kot za pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, ki svoje naloge opravlja na podlagi pogodbe o storitvah, sklenjene z upravljavcem oziroma obdelovalcem. Ta določba se torej uporablja za razmerja med pooblaščeno osebo za varstvo podatkov in upravljavcem oziroma obdelovalcem, ne glede na naravo delovnega razmerja med to pooblaščeno osebo in tem upravljavcem oziroma obdelovalcem. Poleg tega ta ista določba določa omejitev, ki se nanaša na prepoved odpovedi pogodbe o zaposlitvi pooblaščene osebe za varstvo podatkov iz razloga v zvezi z opravljanjem njenih nalog. (
3
)
Na drugem mestu, v zvezi s ciljem člena 38(3), drugi stavek, SUVP je v tej uredbi (
4
) navedeno, da bi pooblaščena oseba za varstvo podatkov morala svoje dolžnosti in naloge izvajati neodvisno, ne glede na to, ali je pri upravljavcu zaposlena ali ne, v skladu s ciljem SUVP. (
5
) Tako cilj zagotavljanja funkcionalne neodvisnosti pooblaščene osebe za varstvo podatkov (
6
) zahteva, da ta pooblaščena oseba pri opravljanju svojih nalog ne prejema nobenih navodil, da neposredno poroča najvišji upravni ravni upravljavca ali obdelovalca in da je zavezana varovati skrivnost ali zaupnost. Zato je namen člena 38(3), drugi stavek, SUVP ohraniti neodvisnost pooblaščene osebe za varstvo podatkov, saj jo ta določba ščiti pred vsako odločitvijo, povezano z njenimi nalogami, s katero bi te naloge prenehale, s katero bi bila postavljena v slabši položaj ali ki bi pomenila kazen. Vendar namen te določbe ni na splošno urejati delovna razmerja med upravljavcem ali obdelovalcem ter člani njegovega osebja.
Na tretjem in zadnjem mestu, Sodišče v zvezi z okvirom, v katerega je umeščen člen 38(3), drugi stavek, SUVP, pojasnjuje, da razen posebnega varstva pooblaščene osebe za varstvo podatkov, določenega v tej določbi, varstvo pred odpovedjo pogodbe o zaposlitvi pooblaščene osebe za varstvo podatkov, zaposlene pri upravljavcu ali obdelovalcu, ne spada med pravila, ki se lahko sprejmejo na podlagi SUVP, (
7
) temveč na področje socialne politike. Unija in države članice pa imajo na tem področju deljeno pristojnost. (
8
) Unija namreč podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic na področju varstva delavcev v primeru prenehanja pogodbe o zaposlitvi, in sicer tako, da v zvezi s tem sprejme minimalne zahteve. Zato lahko vsaka država članica pri izvajanju svoje pristojnosti prosto določi posebne določbe, ki zagotavljajo večje varstvo v zvezi z odpovedjo pogodbe o zaposlitvi pooblaščene osebe za varstvo podatkov, če so te določbe združljive z določbami SUVP. Natančneje, taka višja raven varstva ne sme ogroziti uresničevanja ciljev SUVP. Za tak primer pa bi šlo, če bi se s takim varstvom upravljavcu ali obdelovalcu preprečila vsaka odpoved pogodbe o zaposlitvi pooblaščene osebe za varstvo podatkov, ki ne bi več imela poklicnih odlik, zahtevanih za opravljanje njenih nalog, ali ki teh nalog ne bi opravljala v skladu z določbami SUVP.
(
1
)	Glej zlasti člen 38(3), drugi stavek, Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL 2016, L 119, str. 1, v nadaljevanju: SUVP).
(
2
)	V skladu s členom 38(3), drugi stavek, SUVP upravljavec oziroma obdelovalec pooblaščene osebe za varstvo podatkov ne sme razrešiti ali je kaznovati zaradi opravljanja njenih nalog.
(
3
)	V skladu s členom 39(1)(b) SUVP te naloge zajemajo zlasti spremljanje skladnosti z določbami prava Unije ali prava države članice o varstvu podatkov ter s politikami upravljavca ali obdelovalca v zvezi z varstvom osebnih podatkov.
(
4
)	In zlasti v uvodni izjavi 97 SUVP.
(
5
)	Namen SUVP je – kot je razvidno iz njene uvodne izjave 10 – zlasti zagotoviti visoko raven varstva posameznikov v Uniji.
(
6
)	Kot izhaja iz člena 38(3), prvi, drugi in tretji stavek, ter člena 38(5) SUVP.
(
7
)	Člen 16(2) PDEU, pravna podlaga SUVP, omogoča sprejetje pravil, ki se nanašajo na varstvo fizičnih oseb pri obdelavi osebnih podatkov in na prosti pretok takih podatkov.
(
8
)	V skladu s členom 4(2)(b) PDEU.