62022CJ0106_RES
Vec C‑106/22
Xella Magyarország Építőanyagipari Kft.
proti
Innovációs és Technológiai Miniszter
(návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Fővárosi Törvényszék)
Rozsudok Súdneho dvora (druhá komora) z 13. júla 2023
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Voľný pohyb kapitálu – Sloboda usadiť sa – Nariadenie (EÚ) 2019/452 – Právna úprava členského štátu ustanovujúca mechanizmus preverovania zahraničných investícií v spoločnostiach, ktoré sú rezidentmi a ktoré sa považujú za ‚strategické‘ – Rozhodnutie prijaté na základe tejto právnej úpravy, ktoré zakazuje spoločnosti, ktorá je rezidentom, nadobudnúť všetky podiely v inej spoločnosti, ktorá je rezidentom – Nadobudnutá spoločnosť, ktorá sa považuje za ‚strategickú‘ z dôvodu, že jej hlavná činnosť sa týka ťažby určitých základných surovín, ako sú štrk, piesok a íl – Nadobúdajúca spoločnosť považovaná za ‚zahraničného investora‘ z dôvodu, že je súčasťou skupiny spoločností, ktorých zastrešujúca spoločnosť je usadená v tretej krajine – Poškodenie alebo riziko poškodenia národného záujmu, verejnej bezpečnosti alebo verejného poriadku členského štátu – Cieľ zabezpečiť záruku dodávok základných surovín v stavebnom odvetví, najmä na regionálnej úrovni“
Spoločná obchodná politika – Preverovanie priamych zahraničných investícií do Únie – Nariadenie 2019/452 – Pôsobnosť – Investície uskutočnené podnikmi členského štátu podliehajúce rozhodujúcemu vplyvu podniku z tretej krajiny – Vylúčenie
(Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady 2019/452)
(pozri body 32 – 34)
Sloboda usadiť sa – Spoločnosť založená v súlade s právom členského štátu a so sídlom alebo skutočným sídlom v tomto štáte – Určenie spojitosti s právnym poriadkom členského štátu – Umiestnenie sídla, ústredia alebo hlavnej prevádzkarne spoločností – Zavedenie práva spoločnosti dovolávať sa slobody usadiť sa – Kritériá – Miesto sídla a spojitosť s právnym poriadkom – Štátna príslušnosť akcionárov – Neexistencia vplyvu
(Článok 54 ZFEÚ)
(pozri body 45 – 49)
Prejudiciálne otázky – Právomoc Súdneho dvora – Obmedzenia – Otázka položená v súvislosti so sporom sústredeným v jednom členskom štáte – Nadobúdajúca spoločnosť a nadobudnutá spoločnosť, ktoré sú rezidentmi toho istého členského štátu – Nadobúdajúca spoločnosť, ktorá je súčasťou skupiny spoločností usadených najmä v rôznych členských štátoch – Právomoc vzhľadom na cezhraničnú vlastnícku štruktúru nadobúdajúcej spoločnosti, ktorá je rezidentom, v Únii
(Článok 54 ZFEÚ)
(pozri body 50 – 52, 56)
Sloboda usadiť sa – Spoločnosti – Preverovanie priamych zahraničných investícií do Únie – Podniky, ktoré sú rezidentmi, považované za strategické – Záujem na zabezpečení dodávok základných surovín – Nadobudnutie všetkých obchodných podielov spoločnosťou, ktorá je rezidentom, v inej spoločnosti, ktorá je rezidentom – Nadobudnutý podnik považovaný za strategický vzhľadom na jeho hlavnú činnosť súvisiacu s dodávkami základných surovín – Nadobúdajúca spoločnosť považovaná za zahraničného investora vzhľadom na jej účasť v skupine spoločností združených pod zastrešujúcou spoločnosťou usadenou v tretej krajine – Nadobudnutie zakázané z dôvodu prípadného poškodenia záujmu zabezpečiť dodávky – Neprípustnosť
(Články 49 až 54 ZFEÚ)
(pozri body 58, 60, 61, 64 – 68, 74, a výrok)
Zhrnutie
Janes és Társa je spoločnosť, ktorej hlavnou činnosťou je ťažba štrku, piesku a ílu v lome v Lázi (Győrsko‑mosonsko‑šopronská župa, okres Pannonhalma, Maďarsko).
V dôsledku tejto činnosti sa Janes és Társa považuje za „strategickú spoločnosť“ v zmysle zákona, ktorým sa zavádza mechanizmus preverovania zahraničných investícií. Jej podiel na maďarskom trhu produkcie dotknutých surovín predstavuje 0,52 %.
Xella Magyarország je iná spoločnosť založená podľa maďarského práva, ktorá je súčasťou skupiny spoločností, ktorých zastrešujúca spoločnosť je usadená na Bermudách a ktorú v konečnom dôsledku vlastní írsky štátny príslušník. Pôsobí na maďarskom trhu so stavebnými materiálmi a jej hlavnou činnosťou je výroba betónových výrobkov pre stavebníctvo. Kupuje približne 90 % ročnej produkcie spoločnosti Janes és Társa na účely spracovania týchto surovín na kremničito‑vápenaté tehly vo svojej továrni v blízkosti lomu.
V októbri 2020 Xella Magyarország uzavrela kúpnu zmluvu na nadobudnutie všetkých podielov v spoločnosti Janes és Társa a požiadala príslušného ministra, aby vzal na vedomie dotknutú transakciu alebo aby potvrdil, že táto formalita nie je vzhľadom na jej vlastnícku štruktúru nevyhnutná. Rozhodnutím prijatým v júli 2021 uvedený minister zakázal uskutočnenie oznámeného právneho úkonu, pričom Xella Magyarország bola kvalifikovaná ako „zahraničný investor“ z dôvodu, že je nepriamo vlastnená spoločnosťou LSF10 XL Investments zaregistrovanou na Bermudách.
Ten istý minister okrem toho uviedol, že bezpečnosť a predvídateľnosť ťažby a dodávok surovín majú strategický význam, najmä vzhľadom na vážne narušenia fungovania globálnych dodávateľských reťazcov spôsobené pandémiou COVID‑19. Zdôraznil, že výrobe kameniva, ako je piesok, štrk a drvený kameň, už v odvetví stavebníctva dominujú maďarskí výrobcovia so zahraničným kapitálom. Ak by sa Janes és Társa nepriamo stala vlastníctvom spoločnosti zaregistrovanej na Bermudách, z dlhodobého hľadiska by to predstavovalo riziko pre bezpečnosť dodávok surovín, o aké ide v prejednávanej veci, čo by mohlo poškodiť „národný záujem“ v širšom zmysle.
Súdny dvor vo svojom rozsudku dospel k záveru, že ustanovenia Zmluvy o FEÚ v oblasti slobody usadiť sa bránia mechanizmu preverovania predmetných zahraničných investícií. Tento mechanizmus totiž umožňuje zakázať nadobúdanie vlastníctva v spoločnosti, ktorá je rezidentom a ktorá sa považuje za strategickú, inou spoločnosťou, ktorá je rezidentom a ktorá je súčasťou skupiny spoločností usadených vo viacerých členských štátoch, v ktorej má spoločnosť z tretej krajiny rozhodujúci vplyv. Súdny dvor tak odmietol tvrdenie maďarskej vlády, podľa ktorého takéto nadobudnutie poškodzuje alebo by mohlo poškodiť národný záujem zabezpečiť záruku dodávok v stavebnom odvetví, najmä na miestnej úrovni, pokiaľ ide o základné suroviny.
Posúdenie Súdnym dvorom
Súdny dvor najprv konštatoval, že vnútroštátna právna úprava umožňujúca orgánom členského štátu zakázať spoločnosti Únie z dôvodov bezpečnosti a verejného poriadku nadobudnúť podiel v „strategickej“ spoločnosti, ktorá je rezidentom, umožňujúci jej vykonávať určitý vplyv na riadenie a kontrolu tejto poslednej uvedenej spoločnosti, zjavne predstavuje obmedzenie slobody usadiť sa tejto spoločnosti Únie, a to v prejednávanej veci osobitne závažné obmedzenie.
Súdny dvor následne skúmal, či toto obmedzenie môže byť odôvodnené naliehavým dôvodom všeobecného záujmu. V tejto súvislosti Súdny dvor pripomenul, že podľa jeho judikatúry takéto odôvodnenie predpokladá, že obmedzenie je vhodné na zabezpečenie dosiahnutia sledovaného cieľa a nejde nad rámec toho, čo je na jeho dosiahnutie nevyhnutné.
V prejednávanej veci osobitný záujem, o ktorý ide v prejednávanej veci, ktorého cieľom je zabezpečiť záruku a kontinuitu dodávok v stavebnom odvetví, pokiaľ ide o určité základné suroviny, môže patriť do pôsobnosti článku 52 ods. 1 ZFEÚ. Toto ustanovenie totiž stanovuje, že obmedzenie slobody usadiť sa môže byť odôvodnené verejným poriadkom, verejnou bezpečnosťou a verejným zdravím.
Z judikatúry však vyplýva, že hoci členské štáty môžu v súlade so svojimi vnútroštátnymi potrebami voľne stanoviť požiadavky verejného poriadku a verejnej bezpečnosti, na tieto požiadavky sa možno odvolávať len v prípade skutočnej a dostatočne závažnej hrozby, ktorá sa dotýka základného záujmu spoločnosti.
Pokiaľ ide konkrétne o cieľ súvisiaci so zárukou dodávok v stavebnom odvetví, najmä na miestnej úrovni, v súvislosti s určitými základnými surovinami, Súdny dvor konštatoval, že tento cieľ nemôže predstavovať dôvod verejnej bezpečnosti, a teda prípadne odôvodniť prekážku základnej slobody, o ktorú ide vo veci samej, v prejednávanej veci osobitne závažnú prekážku. Nemožno sa totiž domnievať, že takýto cieľ patrí k „základným záujmom spoločnosti“ v zmysle judikatúry Súdneho dvora.
Okrem toho sa nezdá, že by nadobudnutie zakázané rozhodnutím, o ktoré ide vo veci samej, mohlo skutočne spôsobiť „skutočnú a dostatočne vážnu hrozbu“ v zmysle judikatúry Súdneho dvora. Na jednej strane totiž pred týmto nadobudnutím nadobúdajúca spoločnosť už nakupovala približne 90 % produkcie dotknutých základných surovín pochádzajúcich z lomu nadobudnutej spoločnosti, pričom zvyšných 10 % produkcie nakupovali miestne podniky v stavebnom odvetví. Na druhej strane je všeobecne známe, že tieto základné suroviny majú vzhľadom na svoju povahu relatívne nízku trhovú hodnotu najmä v porovnaní s ich nákladmi na prepravu. Riziko vývozu významnej časti produkcie uvedených surovín sa preto zdá byť málo pravdepodobné, ba dokonca v praxi vylúčené.