62022CO0095
A BÍRÓSÁG VÉGZÉSE (kilencedik tanács)
2022. szeptember 6. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal – Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – EUMSZ 82. cikk – Tájékoztatáshoz való jog a büntetőeljárás során – A váddal kapcsolatos tájékoztatáshoz való jog – 2012/13/EU irányelv – A 6. cikk (1) bekezdése – Hatály – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke – Hatékony bírói jogvédelem – Kifogás a büntetőeljárás túlzott időtartama miatt – Olyan nemzeti szabályozás, amely az ilyen kifogás előterjesztését kizárólag a gyanúsított vagy vádlott minőséggel rendelkező személyek számára teszi lehetővé – EUMSZ 267. cikk – A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése – A hatáskör nyilvánvaló hiánya”
A C‑95/22. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Judecătoria Târgu‑Mureș (marosvásárhelyi helyi bíróság, Románia) a Bírósághoz 2022. február 11‑én érkezett, 2022. január 28‑i határozatával terjesztett elő
a Delgaz Grid SA
által indított eljárásban,
A BÍRÓSÁG (kilencedik tanács),
tagjai: S. Rodin tanácselnök, C. Lycourgos, a negyedi tanács elnöke, a kilencedik tanács bírájaként eljárva (előadó) és J.‑C. Bonichot bíró,
főtanácsnok: P. Pikamäe,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint a Bíróság az eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése alapján, indokolt végzéssel határoz,
meghozta a következő
Végzést
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról szóló, 2012. május 22‑i 2012/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2012. L 142., 1. o.; helyesbítés: HL 2019. L 39., 28. o.) 6. cikke (1) bekezdésének, az EUMSZ 82. cikknek és az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) 47. cikkének értelmezésére vonatkozik.
2
E kérelmet azon eljárás keretében terjesztették elő, amelyet a Delgaz Grid SA társaság indított a Parchetul de pe lângă Judecătoria Alba Iulia (a gyulafehérvári helyi bíróság mellett működő ügyészség, Románia; a továbbiakban: ügyészség) által csalás, intellektuális okirat‑hamisítás, illetve a végfogyasztók által fizetett gázszámlák növekedését eredményező, hamisított okiratok felhasználása bűncselekmények miatt folytatott büntetőeljárás időtartama miatt.
Jogi háttér
Az uniós jog
3
A 2012/13 irányelv „Tárgy” című 1. cikke az alábbiakat írja elő:
„Ez az irányelv a gyanúsítottaknak és a vádlottaknak a büntetőeljárás során az őket megillető jogokra és az ellenük szóló vádra vonatkozó tájékoztatáshoz való jogával kapcsolatos szabályokat állapítja meg. Ez az irányelv emellett az európai elfogatóparancs hatálya alá tartozó személyeknek a jogaikra vonatkozó tájékoztatáshoz való jogával kapcsolatos szabályokat is megállapít.”
4
Ezen irányelv „Hatály” című 2. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„Ezt az irányelvet attól az időponttól kezdve kell alkalmazni, amikor valamely tagállam illetékes hatóságai az érintett személy tudomására hozzák azt, hogy bűncselekmény elkövetésével gyanúsítják vagy vádolják, az eljárás befejezéséig, ami annak a kérdésnek a végleges eldöntését jelenti, hogy a gyanúsított vagy a vádlott elkövette‑e a bűncselekményt, ideértve – adott esetben – a büntetés kiszabását és az esetleges jogorvoslatról való döntést is.”
5
Az említett irányelv 4. cikke a jogokról szóló írásbeli tájékoztatóra vonatkozik a gyanúsítottak vagy vádlottak őrizetbe vételekor, az irányelv 5. cikke pedig ezen írásbeli tájékoztatót szabályozza az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban.
6
Ugyanezen irányelv 6. cikkének (1) bekezdése előírja:
„A tagállamok biztosítják, hogy a gyanúsítottak és a vádlottak a bűncselekményről, amelynek elkövetésével gyanúsítják vagy vádolják őket, tájékoztatást kapjanak. Ezt a tájékoztatást haladéktalanul meg kell adni, és olyan részletességgel, amely az eljárás tisztességességének megóvásához és a védelemhez való jog eredményes gyakorlásához szükséges.”
A román jog
7
A 2010. július 1‑jei Legea nr. 135/2010 privind Codul de procedură penală (a büntetőeljárásról szóló törvénykönyvről szóló 135/2010. sz. törvény; Monitorul Oficial al României, 486. sz., I. rész, 2010. július 15.; a továbbiakban: a büntetőeljárásról szóló törvénykönyv) „A kifogás előterjesztése” című 488a. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1)   Ha a nyomozást vagy a bírósági eljárást nem folytatják le észszerű időn belül, kifogás terjeszthető elő az eljárás felgyorsítását kérve.
(2)   A kifogást a gyanúsított, a vádlott, a sértett, a magánfél és a polgári jog szerint felelős személy terjesztheti elő. A bírósági eljárás során az ügyész is előterjeszthet kifogást.
[…]”
Az alapeljárás, az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés és a Bíróság előtti eljárás
8
2019. július 1‑jén az Inspectoratul de Poliție Județean Alba – Serviciul de Investigare a Criminalității Economice (Fehér megyei rendőrfelügyelőség – gazdasági bűncselekmények kivizsgálásáért felelős nyomozó hatóság, Románia) bűnüldöző hatóságai vizsgálatot indítottak a Delgaz Grid alkalmazottjaival szemben, akik, állítólagosan, többek között a rájuk bízott dolgokat és javakat haszonszerzés végett eltulajdonították, hamis dokumentumok készítésével közreműködtek az üzemanyaglopásban, illetve veszteséget okozó, valamint az elosztási szolgáltatás rendes működését veszélyeztető tevékenységeket folytattak. E vizsgálat eredményeként 2019. július 2‑án büntetőeljárást indítottak többek között hivatali visszaélés és sikkasztás miatt, amelyet kiterjesztettek 2020. január 8‑án csalással, intellektuális okirat‑hamisítással és hamisított okiratok felhasználásával kapcsolatos cselekményekre. E nyomozati cselekmények alapján az ügyészség által vizsgált büntetőügy indult.
9
2020. október 29‑én az ügyészség elkülönítette a nyomozást oly módon, hogy csalás, intellektuális okirat‑hamisítás és hamisított okiratok felhasználása bűncselekmények miatt egy külön büntetőügyet indítottak, amely az alapeljárás tárgyát képezi. E büntetőügy nyomozása során körülbelül 87 házkutatást végeztek a Delgaz Grid székhelyén és helyiségeiben, amelyek eredményeként több dokumentumot lefoglaltak, és hozzávetőleg 174 jelenlegi vagy egykori alkalmazottat tanúként hallgattak ki.
10
2021. július 21‑én a Delgaz Grid a Judecătoria Târgu‑Mureș (marosvásárhelyi helyi bíróság, Románia) előtt, amely a kérdést előterjesztő bíróság, keresetet indított a büntetőeljárás időtartamának kifogásolása iránt, amelyről úgy véli, hogy indokolatlanul elhúzódik.
11
2021. augusztus 4‑én az ügyészség azt kérte, hogy e keresetet mint elfogadhatatlant utasítsák el, mivel az alapügyben szóban forgó büntetőeljárás keretében a Delgaz Grid nem minősül gyanúsítottnak, sem vádlottnak, amit azonban a büntetőeljárásról szóló törvénykönyv megkövetel az ilyen kereset előterjesztéséhez.
12
E tekintetben a Delgaz Grid lényegében azt állítja, hogy ellentétes az uniós joggal az olyan nemzeti szabályozás, amely kizárólag akkor teszi lehetővé valamely személy számára a büntetőeljárás időtartamának kifogásolását, ha hivatalos értesítést közölnek vele, amelyben arról tájékoztatják, hogy gyanúsítottként vagy vádlottként büntetőeljárás van folyamatban ellene. Úgy véli különösen, hogy tekintettel arra, hogy a 2012/13 irányelv nem határozza meg a „gyanúsított”, illetve „vádlott” fogalmát, meg kell határozni, hogy e fogalmak magukban foglalják‑e azokat a személyeket, akik de facto ilyen minőséggel rendelkeznek.
13
A kérdést előterjesztő bíróság úgy véli, hogy az alapügyben szóban forgó helyzet az uniós jog hatálya alá tartozik, mivel a Delgaz Grid arra hivatkozik, hogy a büntetőeljárásról szóló törvénykönyv 488a. cikkének (2) bekezdése szerinti, a büntetőeljárás időtartamának kifogásolására irányuló keresetet szabályozó nemzeti jogszabály az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatára tekintettel ellentétes az uniós joggal, különösen a 2012/13 irányelv 6. cikkének (1) bekezdésével, a Charta 47. cikkével és az EUMSZ 82. cikkel.
14
E bíróság rámutat, hogy a Bíróságnak az előterjesztett kérdésre adott válasza befolyásolja az alapeljárás kimenetelét. E tekintetben először is hangsúlyozza, hogy a Curtea Constituțională (alkotmánybíróság, Románia) a büntetőeljárásról szóló törvénykönyv 488a. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseit a román alkotmánnyal összhangban állónak nyilvánította, másodszor pedig azt, hogy abban az időpontban, amikor a Delgaz Grid az alapügyben szóban forgó büntetőeljárás időtartamát kifogásoló keresetet terjesztett elő, a cselekmény tekintetében megindított büntetőeljárás folyt (in rem büntetőeljárás), és hogy e társaság nem került gyanúsítotti vagy vádlotti státuszba, harmadrészt a román jogalkotó a büntetőeljárás indokolatlan elhúzódása esetén a nemzeti jog alapján előterjeszthető jogorvoslat lehetőségét kizárólag azon személyek számára ismeri el, akikkel szemben büntetőjogi vádat fogalmaznak meg, és akik a velük szemben emelt vádról hivatalos tájékoztatás kaptak, vagyis azon személyek számára, akik gyanúsított vagy vádlott minőséggel rendelkeznek, és végül negyedsorban, a nemzeti bíróságok gyakorlata értelmében az olyan helyzetekben, mint amely a jelen ügyben a Bírósághoz forduláshoz vezetett, a büntetőeljárás időtartamára vonatkozó kifogást tartalmazó kérelmeket elfogadhatatlanként elutasítják.
15
E körülmények között a Judecătoria Târgu‑Mureș (marosvásárhelyi helyi bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„[E]llentétes‑e [a 2012/13] irányelvnek az EUMSZ 82. cikkel, valamint a Chartának a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogról szóló 47. cikkének rendelkezéseivel összefüggésben értelmezett 6. cikkének (1) bekezdésével az a nemzeti szabályozás, amely nem biztosítja a büntetőjogi vád alá vont olyan személyek számára, akiket hivatalosan nem értesítettek a terhükre rótt gyanúsításról vagy vádról, hogy kifogásolhassák annak a büntetőeljárásnak az elhúzódását, amelynek keretében velük szemben nyomozást folytatnak?”
16
A kérdést előterjesztő bíróság a Bíróság eljárási szabályzata 105. cikkének (1) bekezdése alapján azt kérte, hogy a jelen ügyet gyorsított eljárásban bírálják el.
A Bíróság hatásköréről
17
Az eljárási szabályzat 53. cikke (2) bekezdésének megfelelően, ha a Bíróságnak nyilvánvalóan nincs hatásköre az ügy elbírálására, a Bíróság a főtanácsnok meghallgatását követően – az eljárás folytatása nélkül – az eljárás során bármikor indokolt végzéssel határozhat az ügyben.
18
A jelen ügyben ezt a rendelkezést kell alkalmazni.
19
Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az EUMSZ 267. cikk szerinti előzetes döntéshozatal iránti kérelem keretében a Bíróság kizárólag a ráruházott hatáskörök korlátain belül értelmezheti az uniós jogot (2019. november 19‑iA. K. és társai [A legfelsőbb bíróság fegyelmi tanácsának függetlensége] ítélet, C‑585/18, C‑624/18 és C‑625/18, EU:C:2019:982, 77. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
20
A 2012/23/EU irányelv az 1. cikkének megfelelően a gyanúsítottaknak és a vádlottaknak a büntetőeljárás során az őket megillető jogokra és az ellenük szóló vádra vonatkozó tájékoztatáshoz való jogával kapcsolatos szabályokat állapítja meg.
21
Ezt az irányelvet a 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően attól az időponttól kezdve kell alkalmazni, amikor valamely tagállam illetékes hatóságai az érintett személy tudomására hozzák azt, hogy bűncselekmény elkövetésével gyanúsítják vagy vádolják, az eljárás befejezéséig, ami annak a kérdésnek a végleges eldöntését jelenti, hogy a gyanúsított vagy a vádlott elkövette‑e a bűncselekményt, ideértve – adott esetben – a büntetés kiszabását és az esetleges jogorvoslatról való döntést is.
22
Az említett irányelv 6. cikkének (1) bekezdése, amely a kérdést előterjesztő bíróság által hivatkozott rendelkezés, úgy rendelkezik, hogy a gyanúsítottak és a vádlottak a bűncselekményről, amelynek elkövetésével gyanúsítják vagy vádolják őket, tájékoztatást kapjanak, valamint ezt a tájékoztatást haladéktalanul meg kell adni, mégpedig olyan részletességgel, amely az eljárás tisztességességének megóvásához és a védelemhez való jog eredményes gyakorlásához szükséges.
23
A jelen ügyben a Delgaz Grid vitatja, hogy a büntetőeljárásról szóló törvénykönyv 488a. cikke alapján nem lehet keresetet indítani az olyan bűncselekményekkel kapcsolatos büntetőeljárások elhúzódásának kifogásolása érdekében, amelyekről úgy véli, hogy azokkal őt gyanúsítják, mivel e rendelkezés csak azon személyek számára teszi lehetővé ilyen jogorvoslat előterjesztésének lehetőségét, akik „gyanúsítottnak” vagy „vádlottnak” minősülnek, amely minőséggel a Delgaz Grid nem rendelkezik.
24
E tekintetben meg kell állapítani, hogy az előterjesztett kérdés megfogalmazása ellenére, amely arra engedne következtetni, hogy a Delgaz Griddel szemben büntetőjogi vádat fogalmaznak meg, az előzetes döntéshozatal iránti kérelemből kitűnik, hogy nem ez a helyzet. A büntetőeljárásról szóló törvénykönyv 488a. cikkén alapuló keresete benyújtásának időpontjában a szóban forgó büntetőeljárásokat a Delgaz Grid ellen nem indították meg, és ez utóbbit hivatalosan nem értesítették ellene emelt vádról.
25
Márpedig, ahogyan az a jelen végzés 20. és 21. pontjában is szerepel, a 2012/13 irányelv a gyanúsítottaknak és a vádlottaknak a büntetőeljárás során az őket megillető jogokra és az ellenük felhozott vádra vonatkozó tájékoztatáshoz való jogára vonatkozó szabályok megállapítására szorítkozik attól az időponttól kezdve, amikor a terheltet az illetékes hatóságok az érintett tudomására hozzák azt, hogy bűncselekmény elkövetésével gyanúsítják vagy vádolják.
26
E körülmények között, mivel a Delgaz Griddel szemben nem folytatnak büntetőeljárást, és az illetékes nemzeti hatóságok részéről ilyen tájékoztatást nem kapott, meg kell állapítani, hogy az alapügyben szóban forgó helyzet nem tartozik a 2012/13 irányelv hatálya alá, következésképpen ezen irányelv 6. cikkének (1) bekezdése, amelyre az előterjesztett kérdés vonatkozik, a jelen ügyben nem alkalmazható.
27
Egyébiránt a kérdést előterjesztő bíróság által szintén említett EUMSZ 82. cikk, amely az EUM‑Szerződésnek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségről szóló V. címének „Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés” című 4. fejezet legelején szerepel, azokat az intézkedéseket határozza meg, amelyeket az uniós jogalkotónak el kell fogadnia a tagállamok között büntetőügyekben folytatott teljes együttműködés elérése érdekében, és rögzíti azt a szabályt, amely szerint ezen együttműködésnek a kölcsönös elismerés elvén kell alapulnia. Mivel e cikk címzettjei kizárólag az uniós intézmények, a jelen ügyben az nem alkalmazható (lásd ebben az értelemben 2012. június 7‑iVinkov ítélet, C‑27/11, EU:C:2012:326, 41. és 42. pont).
28
Végül emlékeztetni kell arra, hogy a tagállamok eljárását illetően a Charta alkalmazási körét a Charta 51. cikkének (1) bekezdése határozza meg, amelynek értelmében a Charta rendelkezéseinek a tagállamok csak annyiban címzettjei, amennyiben az Unió jogát hajtják végre (2021. december 16‑iAB és társai [Közkegyelem visszavonása] ítélet, C‑203/20, EU:C:2021:1016, 37. pont)
29
Egyébként pedig a Charta ezen 51. cikkének (1) bekezdése megerősíti a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatát, amely szerint az uniós jogrendben biztosított alapvető jogokat az uniós jog által szabályozott valamennyi tényállásra alkalmazni kell, az ilyen tényállásokon kívül azonban nem (2021. december 16‑iAB és társai [Közkegyelem visszavonása] ítélet, C‑203/20, EU:C:2021:1016, 38. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
30
Ily módon, ha valamely jogi helyzet nem tartozik az uniós jog alkalmazási körébe, akkor a vizsgálatára a Bíróság nem rendelkezik hatáskörrel, a Charta esetleg hivatkozott rendelkezései pedig önmagukban nem alapozhatják meg e hatáskört (2021. december 16‑iAB és társai [Közkegyelem visszavonása] ítélet, C‑203/20, EU:C:2021:1016, 39. pont).
31
A jelen ügyben ez a helyzet áll fenn, aminek következtében meg kell állapítani, hogy a Charta 47. cikke nem alkalmazható.
32
Következésképpen, mivel a kérdést előterjesztő bíróság által értelmezni kért három rendelkezés egyike sem alkalmazható a jelen ügyben, az eljárási szabályzat 53. cikkének (2) bekezdése alapján meg kell állapítani, hogy a Bíróság nyilvánvalóan nem rendelkezik hatáskörrel a Judecătoria Târgu‑Mureș (marosvásárhelyi helyi bíróság) által előterjesztett kérdés megválaszolására.
33
E körülmények között a Bíróságnak nem kell határoznia a kérdést előterjesztő bíróság arra irányuló kérelméről, hogy a jelen ügyet gyorsított eljárásban bírálják el.
A költségekről
34
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről.
A fenti indokok alapján a Bíróság (kilencedik tanács) a következőképpen határozott:
Az Európai Unió Bírósága nyilvánvalóan nem rendelkezik hatáskörrel a Judecătoria Târgu‑Mureș (marosvásárhelyi helyi bíróság, Románia) 2022. január 28‑i határozatával előterjesztett kérdés megválaszolására.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: román.