Esialgne tõlge
EUROOPA KOHTU OTSUS (seitsmes koda)
30. aprill 2026(*)
Eelotsusetaotlus – Ühine kaubanduspoliitika – Dumpinguvastane tollimaks – Lõplike kaitsemeetmete kehtestamine teatavate terasetoodete impordi suhtes – Taiwanist pärit roostevabast terasest toodete import – Kaks kehtivat järjekorranumbrit – Kahest tariifikvoodist ühe ammendumine – Dumpinguvastaste tollimaksude ja lisatollimaksude kumulatiivne kohaldamine
Kohtuasjas C‑115/25,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Fővárosi Törvényszéki (Pealinna Budapesti kohus, Ungari) 21. jaanuari 2025. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 3. veebruaril 2025, menetluses
Stappert Magyarország Kft.
versus
Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága,
EUROOPA KOHUS (seitsmes koda),
koosseisus: koja president F. Schalin (ettekandja), kohtunikud M. Gavalec ja Z. Csehi,
kohtujurist: A. Biondi,
kohtusekretär: A. Calot Escobar,
arvestades kirjalikku menetlust,
arvestades seisukohti, mille esitasid:
–        Ungari valitsus, esindajad: D. Csoknyai ja M. Z. Fehér,
–        Euroopa Komisjon, esindajad: V. Bottka ja R. Pethke,
arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi ilma kohtujuristi ettepanekuta,
on teinud järgmise
kohtuotsuse
1        Eelotsusetaotlus käsitleb küsimust, kuidas tõlgendada komisjoni 31. jaanuari 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes (ELT 2019, L 31, lk 27), mida on muudetud komisjoni 15. märtsi 2022. aasta rakendusmäärusega (EL) 2022/434 (ELT 2022, L 88, lk 181) (edaspidi „määrus 2019/159“),
artikli 1 lõikeid 1 ja 6 ning komisjoni 15. septembri 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/1483, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT 2021, L 327, lk 1), artikli 2 lõikeid 1 ja 2,
võttes arvesse
rakendusmääruse 2021/1483 põhjendusi 286 ja 287.
2        Taotlus on esitatud metallide ja maakide hulgimüügiga tegeleva äriühingu Stappert Magyarország Kft. ja Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága (riigi maksu- ja tolliameti vaiete direktoraat, Ungari; edaspidi „vaiet lahendav maksuhaldur“) vahelises kohtuvaidluses, mis puudutab Taiwanist pärit terasetoodetele dumpinguvastase tollimaksu ja täiendava kaitsetollimaksu kumulatiivset kohaldamist ning neist esimesena nimetatud tollimaksu peatamise tingimusi.
Õiguslik raamistik
Rakendusmäärus (EL) 2015/2447
3        Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad
(ELT 2015, L 343, lk 558), artikli 49 „Tariifikvootide ühtse haldamise üldeeskirjad“ lõikes 2 on sätestatud:
„Igale tariifikvoodile määratakse liidu õigusaktides selle haldamise hõlbustamiseks järjekorranumber.“
Rakendusmäärus 2019/159
4        Rakendusmääruse 2019/159 artikli 1 lõigetes 1–3, 5 ja 6 on sätestatud:
„1.      Kui artiklitest 6 ja 7 ei tulene teisiti, avatakse käesolevaga tariifikvoot kõigi 26 vaatlusaluse tootekategooria impordiks [Euroopa L]iitu (mille määratlemiseks viidatakse CN-koodidele, mis on täpsustatud sellega seoses I lisas) ja igaks lisas IV.1 ja IV.2 sätestatud perioodiks.
2.      Iga vaatlusaluse tootekategooria puhul, välja arvatud tootekategooria 8 ja 25A puhul, eraldatakse osa tariifikvoodist IV lisas sätestatud riikidele.
3.      Iga tariifikvoodi ülejäänud osa ning tootekategooria 8 ja 25 tariifikvoot eraldatakse ajalises järjekorras, võttes aluseks kehtivusaja iga kvartali jaoks võrdselt kehtestatud tariifikvoodi.
[…]
5.      Kui lõike 2 kohane asjaomane tariifikvoot on ühe konkreetse riigi puhul ammendatud, võib sellest riigist importida mõnda tootekategooriat sama tootekategooria ülejäänud tariifikvoodi raames. Seda sätet kohaldatakse ainult lõpliku tariifikvoodi iga kohaldamisaasta viimases kvartalis. […]
6.      Kui asjaomane tariifikvoot on ammendatud või kui tootekategooriate impordi suhtes asjaomased tariifikvoodid ei kehti, kohaldatakse lisas IV.1 sätestatud tootekategooriate suhtes 25% lisatollimaksu, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist.“
5        Rakendusmääruse 2019/159 artiklis 3 on sätestatud:
„Artiklis 1 sätestatud tariifikvoote haldavad komisjon ja liikmesriigid vastavalt rakendusmääruse [2015/2447] artiklites 49–54 sätestatud tariifikvootide haldamise süsteemile.“
Rakendusmäärus 2021/1483
6        Rakendusmääruse 2021/1483 põhjendus 286 on sõnastatud järgmiselt:
„Komisjon kehtestas [rakendusmäärusega 2019/159] kolmeks aastaks kaitsemeetme teatavate terasetoodete suhtes. […] Kui kaitsemeetmega kehtestatud tariifikvoodid on ületatud, tuleb samalt impordilt tasuda seega nii lisatollimaks kui ka dumpinguvastane tollimaks. Kuna selline dumpinguvastaste ja kaitsemeetmete kuhjumine võib kaubandust soovitust rohkem mõjutada, otsustas komisjon uurimisaluse meetme puhul vältida dumpinguvastase tollimaksu samaaegset kohaldamist lisatollimaksuga kaitsemaksu kehtimise ajaks.“
7        Rakendusmääruse 2021/1483 põhjenduses 287 on märgitud:
„See tähendab, et kui [rakendusmääruse 2019/159]
artikli 1 lõikes 6 osutatud lisatollimaksu kohaldatakse uurimisalusele tootele ja see ületab käesoleva määruse kohase dumpinguvastase maksu taset, nõutakse ainult [rakendusmääruse 2019/159] artikli 1 lõikes 6 sätestatud lisatollimaksu. Kaitse- ja dumpinguvastaste tollimaksude samaaegse kohaldamise perioodil peatatakse käesoleva määruse kohaselt kehtestatud lisatollimaksude sissenõudmine. […]“.
8        Rakendusmääruse2021/1483 artikli 2 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud:
„1.      Kui [rakendusmääruse 2019/159] artikli 1 lõikes 6 osutatud lisatollimaksu kohaldatakse külmvaltsitud, kuid edasise töötluseta roostevabast terasest lehtvaltstoodetele ja see ületab artikli 1 lõikes 2 sätestatud dumpinguvastase tollimaksu vastavat väärtuselist taset, nõutakse sisse ainult [rakendusmääruse 2019/159] artikli 1 lõikes 6 sätestatud lisatollimaks.
2.      Lõike 1 kohaldamise perioodil peatatakse käesoleva määruse kohaselt kehtestatud tollimaksude sissenõudmine.“
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
9        Lisaks kehtestas komisjon rakendusmäärusega 2019/159 lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes, mis tähendas 25% lisatollimaksu kohaldamist väljastpoolt Euroopa Liitu imporditud toodetele CN‑koodidega 7219 32 10, 7219 33 10, 7219 34 10 ja 7219 90 80.
10      Lisaks kehtestas ta rakendusmäärusega 2021/1483 dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärinevate külmvaltsitud, kuid edasise töötluseta roostevabast terasest lehtvaltstoodete impordi suhtes, mis kuulusid samade CN‑koodide alla. Selle tollimaksu määr ulatub Taiwani tootjate puhul üldjuhul 6,8%‑ni.
11      Stappert Magyarország esitas 1. aprillil 2022 Nemzeti Adó- és Vámhivatal Dél‑budapesti Adó- és Vámigazgatóságale (riigi maksu- ja tolliameti Lõuna‑Budapesti piirkonna maksu- ja tollidirektoraat, Ungari; edaspidi „esimese astme maksuhaldur“) taotluse Taiwanist pärit erinevate terasetoodete vabasse ringlusse lubamiseks. Taotlus esitati sooduskoodi 120 all ning selles oli Taric‑koodide 7219 32 10 00, 7219 33 10 00, 7219 90 80 00 ja 7219 34 10 00 alla kuuluva roostevabast terasest nelja tooteliigi kohta kvoodi järjekorranumbriks märgitud 09.8847.
12      Kvoot järjekorranumbriga 09.8847 oli taotluse esitamise päeval ammendatud. Teine kvoot järjekorranumbriga 09.8578, mis avati 1. aprillil 2022 samade päritoluriikide ja tootekategooriate jaoks, ammendati 11. aprillil 2022. Stappert Magyarország seda teist kvooti vabasse ringlusse lubamise taotluses ei maininud.
13      Pärast seda, kui komisjoni maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat oli selle taotluse läbi vaadanud, andis esimese astme maksuhaldur soodustariifikvoodi ainult osale imporditud kaubast taotluse esitamise ajal veel kättesaadava kvoodi 09.8847 raames.
14      Esimese astme maksuhaldur kohaldas 8. septembri 2022. aasta otsusega kõigile vabasse ringlusse lubatud toodetele 6,8%
lõplikku dumpinguvastast tollimaksu ja üksnes nende toodete suhtes, mille maht ületas veel tariifikvoodi 09.8847 kättesaadavat osa, 25%
lisatollimaksu. Ta tugines rakendusmääruse 2019/159 artikli 1 lõikele 6, milles on ette nähtud, et „[k]ui asjaomane tariifikvoot on ammendatud või kui tootekategooriate impordi suhtes asjaomased tariifikvoodid ei kehti, kohaldatakse […] 25% lisatollimaksu“.
15      Maksuhaldur jättis Stappert Magyarországi esitatud vaiet lahendades selle otsuse muutmata osas, milles nõuti dumpinguvastase tollimaksu ja lisatollimaksu kumulatiivset kohaldamist toodete
kvoodivälise osa suhtes. Ta leidis, et kuigi teine kvoodimaht (järjekorranumber 09.8578) oli vabasse ringlusse lubamise taotluse vastuvõtmise kuupäeval veel kättesaadav päritoluriigi ja asjaomaste toodete puhul, ei saa Stappert Magyarország seda siiski kasutada, kuna ta ei olnud seda oma taotluses maininud.
16      Kumuleerimiskeeldude kohaldamise kohta leidis vaiet lahendav maksuhaldur siiski, et arvestades selle teise kvoodimahu olemasolu, ei saa asjaomast tariifikvooti pidada ammendatuks rakendusmääruse 2019/159 artikli 1 lõike 6 tähenduses. Ta järeldas sellest, et rakendusmääruse 2021/1483 artiklis 2 ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu peatamise tingimused ei olnud täidetud, kuigi see määrus näeb teatavatel juhtudel ette tollimaksu peatamise, kui kohaldatakse lisatollimaksu.
17      Stappert Magyarország esitas eelotsusetaotluse esitanud kohtule kaebuse maksuhalduri otsuse peale, millega kinnitati nende kahe tollimaksu kumulatiivne kohaldamine toodete suhtes, millele keelduti talle soodustariifikvooti andmast.
18      Äriühingu väitel on selline kumulatiivne kohaldamine vastuolus liidu seadusandja tahtega, mis selgub rakendusmääruse 2021/1483 põhjendusest 286. Ta väidab, et kui rakendusmääruse 2019/159 artikli 1 lõike 6 alusel tuleks 25% lisatollimaksu kohaldada järjekorranumbri 09.8847 alla kuuluvate kvoodiväliste toodete suhtes, oleks 6,8% dumpinguvastane tollimaks tulnud seevastu rakendusmääruse 2021/1483 artikli 2 lõike 1 alusel peatada, kuna lisatollimaksu määr ületas dumpinguvastase tollimaksu määra.
19      Stappert Magyarország väidab lisaks, et vaiet lahendav maksuhaldur tegi tõlgendamisvea, kui seadis dumpinguvastase tollimaksu peatamise tingimuseks järjekorranumbritega 09.8847 ja 09.8578 imporditariifikvootide ühise ammendumise. Äriühingu väitel seob rakendusmääruse 2019/159 artikli 1 lõige 6 dumpinguvastase tollimaksu peatamise selgelt „tariifikvoodi“ ammendumisega, mitte mitme järjestikuse tariifikvoodi ammendumise. Ta järeldab sellest, et kvoodi 09.8847 ammendumisest piisas, et käivitada kvoodivälise impordi suhtes kohaldatav kord.
20      Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et tema menetluses oleva vaidluse lahendus sõltub sisuliselt sellest, kuidas tõlgendada dumpinguvastastest meetmetest ja kaitsemeetmetest, mis tulenevad vastavalt rakendusmäärustest 2021/1483 ja 2019/159, tulenevate tollimaksude kombineeritud kohaldamise tingimusi.
21      Neil asjaoludel otsustas eelotsusetaotluse esitanud kohus Fővárosi Törvényszék (Pealinna Budapesti kohus, Ungari)
menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.      Kas [rakendusmääruse 2019/159] artikli 1 lõikes 6 kasutatud sõna „asjaomane“ tuleb tõlgendada nii, et see viitab selle määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud CN‑koodidega konkreetsete tootekategooriate puhul kõigile iga ajavahemiku jaoks avatud järjekorranumbritele (tariifikvoot) või ainult sellele järjekorranumbrile (tariifikvoot), millega seoses on importija esitanud tariifikvoodi taotluse?
2.      Kas [rakendusmääruse 2021/1483] artikli 2 lõikes 1 kasutatud fraasi „[k]ui […] lisatollimaksu kohaldatakse […]“ tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab ainult sellist juhtumit, kus 25%
lisatollimaksu kohaldatakse „asjaomase“ tariifikvoodi ammendumise tõttu, või hõlmab see ka neid juhtumeid, kus lisatollimaksu kohaldatakse mis tahes muul põhjusel, näiteks taotluse esitamata jätmise tõttu?
3.      Kas [rakendusmääruse 2021/1483] artikli 2 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et 6,8% dumpinguvastase tollimaksu sissenõudmine peatatakse ainult juhul, kui 25%
lisatollimaksu kohaldatakse asjaomase tariifikvoodi ammendumise tõttu, või peatatakse see ka juhul, kui lisatollimaksu kohaldatakse mis tahes muul põhjusel, näiteks taotluse esitamata jätmise tõttu?
4.      Kas rakendusmääruse 2019/159 artikli 1 lõiget 6 ja rakendusmääruse 2021/1483 artikli 2 lõikeid 1 ja 2 tuleb viimati nimetatud määruse
põhjendustest 286 ja 287 lähtudes tõlgendada nii, et lisatollimaksu ja dumpinguvastast tollimaksu ei tohi korraga kohaldada isegi juhul, kui komisjon avas teatava järjekorranumbriga tariifikvoodi ammendumise kuupäeval sama CN‑koodiga toodete jaoks teise järjekorranumbriga uue tariifikvoodi ning importija taotles soodustollikorra kohaldamist ainult ammendunud tariifikvoodi kohta?“
Eelotsuse küsimuste analüüs
Esimene küsimus
22      Esimese küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas rakendusmääruse 2019/159 artikli 1 lõiget 6 tuleb tõlgendada nii, et fraas „[k]ui asjaomane tariifikvoot on ammendatud“, millest sõltub selles sättes ette nähtud 25%
lisatollimaksu kohaldamine, viitab üksnes vabasse ringlusse lubamise taotluses nimetatud konkreetsele järjekorranumbrile.
23      Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et seda fraasi võib tõlgendada kahel viisil. Esimese tõlgenduse kohaselt puudutab sõna „asjaomane“ rakendusmäärusega 2019/159 kehtestatud kaitsemeetmetega hõlmatud 26 tootekategooriat ja seega kõiki nende tootekategooriate jaoks avatud tariifikvoote. Teise tõlgenduse kohaselt viitab see sõna üksnes järjekorranumbrile, mille alusel importija on esitanud kvoodi eraldamise taotluse. Selle teise tõlgenduse raames piisaks selleks, et saaks kohaldada 25% lisatollimaksu, üksnes selle järjekorranumbriga seotud tariifikvoodi ammendumisest.
24      Ungari valitsus leiab oma kirjalikes seisukohtades, et fraas „[k]ui asjaomane tariifikvoot on ammendatud“ viitab asjaomaste toodete kategooriale, mitte igale järjekorranumbrile eraldi võetuna. Komisjon on seevastu seisukohal, et see väljend viitab üksnes järjekorranumbrile, mille alusel importija esitas tariifikvoodi taotluse.
25      Mõistet „asjaomane tariifikvoot“ ei ole rakendusmääruses 2019/159 määratletud.
26      Rakendusmääruse 2019/159 sätted koostoimes rakendusmääruse 2015/2447 sätetega annavad siiski viiteid, mis võimaldavad selle ulatust täpsustada.
27      Esiteks on rakendusmääruse 2019/159 artikli 1 lõikes 1 ette nähtud, et „tariifikvoot [avatakse]
kõigi 26 vaatlusaluse tootekategooria impordiks […] igaks […] sätestatud perioodiks“.
28      Teiseks on selle rakendusmääruse artiklis 3 sätestatud, et „[a]rtiklis 1 sätestatud tariifikvoote haldavad komisjon ja liikmesriigid vastavalt rakendusmääruse [2015/2447] artiklites 49–54 sätestatud tariifikvootide haldamise süsteemile“.
29      Sellega seoses on rakendusmääruse 2015/2447 artikli 49 lõikes 2 sätestatud, et „[i]gale tariifikvoodile määratakse liidu õigusaktides selle haldamise hõlbustamiseks järjekorranumber“.
30      Neist sätetest tuleneb, et iga tariifikvoot tähistatakse tariifikvootide haldamiseks järjekorranumbriga.
31      Lisaks on see järeldus kooskõlas rakendusmääruse 2019/159 artikli 1 lõikega 1, millest nähtub, et tariifikvoot on avatud kindlaksmääratud ajavahemikuks.
32      Seega tuleb väljendit „asjaomane tariifikvoot“ selle rakendusmääruse artikli 1 lõike 6 tähenduses mõista nii, et sellega peetakse silmas tariifikvooti, mis vastab vabasse ringlusse lubamise taotluses nimetatud konkreetsele järjekorranumbrile.
33      Eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb esimesele küsimusele vastata, et rakendusmääruse 2019/159 artikli 1 lõiget 6 tuleb tõlgendada nii, et fraas „[k]ui asjaomane tariifikvoot on ammendatud“, millest sõltub selles sättes ette nähtud 25%
lisatollimaksu kohaldamine, viitab ainult vabasse ringlusse lubamise taotluses nimetatud konkreetsele järjekorranumbrile.
Teine küsimus
34      Teise küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas rakendusmääruse 2021/1483 artikli 2 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et fraas „[k]ui […] lisatollimaksu kohaldatakse […]“
selle sätte tähenduses hõlmab ainult sellist juhtumit, kus 25%
lisatollimaksu kohaldatakse tariifikvoodi ammendumise tõttu, või hõlmab see ka muid juhtumeid, kus lisatollimaksu kohaldatakse eelkõige tariifikvoodi eraldamise taotluse esitamata jätmise tõttu.
35      Ungari valitsus märgib oma kirjalikes seisukohtades, et nimetatud säte puudutab üksnes juhtumit, mil lisatollimaks muutub kohaldatavaks asjaomase tariifikvoodi ammendumise tõttu.
36      Komisjon leiab vastupidi, et kõnealune fraas puudutab eranditult kõiki olukordi, kus 25%
lisatollimaks muutub kohaldatavaks, kaasa arvatud siis, kui importija ei ole taotlenud tariifikvooti.
37      Käesoleval juhul on rakendusmääruse 2021/1483 artikli 2 lõikes 1, milles on mainitud olukorda, kus „lisatollimaksu kohaldatakse“, sõnaselgelt viidatud rakendusmääruse 2019/159 artikli 1 lõikes 6 ette nähtud 25%
lisatollimaksule.
38      Viimati nimetatud sätte kohaselt kohaldatakse aga seda lisatollimaksu „[k]ui asjaomane tariifikvoot on ammendatud või kui tootekategooriate impordi suhtes asjaomased tariifikvoodid ei kehti“.
39      Sellest järeldub, et 25%
lisatollimaksu kohaldamine ei tulene mitte ainult vabasse ringlusse lubamise taotluses nimetatud tariifikvoodi ammendumisest, vaid ka mis tahes olukorrast, kus asjaomasele impordile seda tariifikvooti ei kohaldata, eelkõige siis, kui ei ole esitatud selle eraldamise taotlust.
40      Järelikult tuleb teisele küsimusele vastata, et rakendusmääruse 2021/1483 artikli 2 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et fraas
„[k]ui […] lisatollimaksu kohaldatakse […]“
selle artikli 2 lõike 1 tähenduses hõlmab kõiki juhtumeid, kus rakendusmääruse 2019/159 artikli 1 lõike 6 alusel kohaldatakse 25%
lisatollimaksu, sealhulgas juhtumit, kui impordi suhtes ei kohaldata asjaomast tariifikvooti, kuna ei ole esitatud selle eraldamise taotlust.
Kolmas küsimus
41      Kolmanda küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas rakendusmääruse 2021/1483 artikli 2 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et lõplikud dumpinguvastased tollimaksud peatatakse ainult juhul, kui 25%
lisatollimaksu kohaldatakse asjaomase tariifikvoodi ammendumise tõttu, või peatatakse see ka juhul, kui lisatollimaksu kohaldatakse mis tahes muul põhjusel, eelkõige siis, kui impordi suhtes ei kohaldata asjaomast tariifikvooti, kuna selle taotlust ei ole esitatud.
42      Ungari valitsus märgib oma kirjalikes seisukohtades, et dumpinguvastast tollimaksu ei saa peatada, kui tariifikvoot jääb kättesaadavaks ka muu järjekorranumbri all kui see, millele importija viitab.
43      Komisjon on seevastu seisukohal, et rakendusmääruse 2021/1483 artikli 2 lõiget 2 tuleb konkreetse järjekorranumbriga seotud vabasse ringlusse lubamise taotluse suhtes kohaldada kõigil juhtudel, mil on kohaldatav 25%
lisatollimaks. Viimati nimetatud tollimaksu ja dumpinguvastast tollimaksu ei saa kunagi kohaldada samal ajal sama impordimahu suhtes ühe järjekorranumbri all ning seetõttu tuleks 6,8% dumpinguvastane tollimaks peatada.
44      Käesoleval juhul tuleneb teisele küsimusele antud vastusest, et rakendusmääruse 2021/1483 artikli 2 lõikes 1 on silmas peetud mis tahes olukorda, kus rakendusmääruse 2019/159 artikli 1 lõike 6 alusel kohaldatakse
25%
lisatollimaksu, sealhulgas juhul, kui impordi suhtes ei kohaldata asjaomast tariifikvooti, kuna ei ole esitatud selle taotlust. Sellisel juhul kohaldatakse ainult viimati nimetatud tollimaksu, kui selle väärtus ületab dumpinguvastaste tollimaksude summat.
45      Neil asjaoludel peab rakendusmääruse 2021/1483 artikli 2 lõikes 2 ette nähtud 6,8% dumpinguvastase tollimaksu sissenõudmise peatamine olema kehtiv kogu ajavahemiku jooksul, mil vastavalt selle rakendusmääruse artikli 2 lõikele 1 kohaldatakse üksnes 25%
lisatollimaksu.
46      Seega tuleb kolmandale küsimusele vastata, et rakendusmääruse 2021/1483 artikli 2 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et selles sättes ette nähtud lõplike dumpinguvastaste tollimaksude peatamine on kohaldatav kõigil juhtudel, kui lisatollimaks, mille väärtus on dumpinguvastasest tollimaksust suurem, muutub kohaldatavaks mis tahes põhjusel, eelkõige siis, kui impordi suhtes ei kohaldata asjaomast tariifikvooti, kuna selle taotlust ei ole esitatud.
Neljas küsimus
47      Neljanda küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kas rakendusmääruse 2019/159 artikli 1 lõiget 6 ning rakendusmääruse 2021/1483 artikli 2 lõikeid 1 ja 2 tuleb viimati nimetatud määruse põhjendusi 286 ja 287 arvestades tõlgendada nii, et lisatollimaksu ja dumpinguvastast tollimaksu ei tohi korraga kohaldada isegi juhul, kui komisjon avas teatava järjekorranumbriga tariifikvoodi ammendumise kuupäeval sama CN‑koodiga toodete jaoks teise järjekorranumbriga uue tariifikvoodi ning importija taotles soodustollikorra kohaldamist ainult ammendunud tariifikvoodi kohta.
48      Ungari valitsus märgib oma kirjalikes seisukohtades, et rakendusmääruse 2021/1483 põhjendused 286 ja 287 ei mõjuta 25%
lisatollimaksu ja 6,8%
dumpinguvastase tollimaksu kumulatiivse kohaldamise õiguspärasust.
49      Komisjon on seevastu seisukohal, et neid kahte tollimaksu ei saa kohaldada samal ajal sama järjekorranumbriga impordimahu suhtes, ilma et oleks oluline asjaolu, kas importija on esitanud teise järjekorranumbri
all tariifikvoodi taotluse või mitte.
50      Sellega seoses nähtub esimesele kuni kolmandale küsimusele antud vastustest esiteks, et „asjaomane tariifikvoot“ rakendusmääruse 2019/159 artikli 1 lõike 6 tähenduses vastab vabasse ringlusse lubamise taotluses nimetatud järjekorranumbriga tähistatud kvoodile, ning teiseks, et rakendusmääruse 2021/1483 artikli 2 lõiked 1 ja 2 on kohaldatavad kõigil juhtudel, mil selle sätte alusel muutub kohaldatavaks 25%
lisatollimaks.
51      Sellest järeldub, et asjaolu, et samade toodete jaoks on olemas erineva järjekorranumbriga tariifikvoot, ei mõjuta 25%
lisatollimaksu kohaldamist vabasse ringlusse lubamise taotluses nimetatud järjekorranumbri all ega vajaduse korral rakendusmääruse 2021/1483 artikli 2 lõigetes 1 ja 2 ette nähtud madalama, käesoleval juhul 6,8% määraga
dumpinguvastase tollimaksu peatamise eeskirja kohaldamist.
Ainus tingimus, mille alusel võib dumpinguvastase tollimaksu peatada või peatamata jätta, on see, et selle väärtus on madalam kui lisatollimaksu oma.
52      Samuti ei saa asjaolu, et importija ei taotlenud tariifikvoodi kasutamist teise järjekorranumbri all, iseenesest takistada selle peatamiseeskirja kohaldamist, kuna selline tingimus ei tulene rakendusmäärusest 2019/159 ega rakendusmäärusest 2021/1483.
53      Seda tõlgendust kinnitavad määruse 2021/1483 põhjendused 286 ja 287, millest nähtub sisuliselt, et dumpinguvastaste meetmete kohaldamine peab olema korraldatud nii, et kaitsemeetmete kohaldamise ajal välditaks ülemäärast mõju, mis tuleneb mõlema tollimaksu samaaegsest kohaldamisest.
54      Seega tuleb neljandale küsimusele vastata, et rakendusmääruse 2019/1959 artikli 1 lõiget 6 ning rakendusmääruse 2021/1483 artikli 2 lõikeid 1 ja 2 tuleb viimati nimetatud määruse põhjendusi 286 ja 287 arvestades tõlgendada nii, et lisatollimaksu ja dumpinguvastast tollimaksu ei tohi korraga kohaldada, kui asjaomase impordi suhtes on täidetud nimetatud artiklis 2 ette nähtud peatamise kohaldamise tingimused, ning seda ka juhul, kui teatava järjekorranumbriga tariifikvoodi ammendumise päeval avatakse sama CN‑koodi alla kuuluvatele toodetele erineva järjekorranumbriga uus tariifikvoot ja importija on taotlenud sooduskorra kohaldamist üksnes ammendatud tariifikvoodi raames.
Kohtukulud
55      Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse sama kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (seitsmes koda) otsustab:
1.      Komisjoni 31. jaanuari 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes, mida on muudetud komisjoni 15. märtsi 2022. aasta rakendusmäärusega (EL) 2022/434, artikli 1 lõiget 6
tuleb tõlgendada nii, et
fraas „[k]ui asjaomane tariifikvoot on ammendatud“, millest sõltub selles sättes ette nähtud 25% lisatollimaksu kohaldamine, viitab ainult vabasse ringlusse lubamise taotluses nimetatud konkreetsele järjekorranumbrile.
2.      Komisjoni 15. septembri 2021. aasta rakendusmääruse (EL) 2021/1483, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, artikli 2 lõiget 1
tuleb tõlgendada nii, et
fraas „[k]ui […] lisatollimaksu kohaldatakse […]“ selle artikli 2 lõike 1 tähenduses hõlmab kõiki juhtumeid, kus rakendusmääruse 2019/159, mida on muudetud rakendusmäärusega 2022/434, artikli 1 lõike 6 alusel kohaldatakse 25% lisatollimaksu, sealhulgas juhtumit, kui impordi suhtes ei kohaldata asjaomast tariifikvooti, kuna ei ole esitatud selle eraldamise taotlust.
3.      Rakendusmääruse 2021/1483 artikli 2 lõiget 2
tuleb tõlgendada nii, et
selles sättes ette nähtud lõplike dumpinguvastaste tollimaksude peatamine on kohaldatav kõigil juhtudel, kui lisatollimaks, mille väärtus on dumpinguvastasest tollimaksust suurem, muutub kohaldatavaks mis tahes põhjusel, eelkõige siis, kui impordi suhtes ei kohaldata asjaomast tariifikvooti, kuna selle taotlust ei ole esitatud.
4.      Rakendusmääruse 2019/159 artikli 1 lõiget 6, mida on muudetud rakendusmäärusega 2022/434, ja rakendusmääruse 2021/1483 artikli 2 lõiked 1 ja 2, võttes arvesse viimati nimetatud määruse põhjendusi 286 ja 287,
tuleb tõlgendada nii, et
lisatollimaksu ja dumpinguvastast tollimaksu ei tohi korraga kohaldada, kui asjaomase impordi suhtes on täidetud artiklis 2 ette nähtud peatamise kohaldamise tingimused, ning seda ka juhul, kui teatava järjekorranumbriga tariifikvoodi ammendumise päeval avatakse sama CN‑koodi alla kuuluvatele toodetele erineva järjekorranumbriga uus tariifikvoot ja importija on taotlenud sooduskorra kohaldamist üksnes ammendatud tariifikvoodi raames.
Allkirjad
*      Kohtumenetluse keel: ungari.