62024TJ0614
HOTĂRÂREA TRIBUNALULUI (Camera de trimiteri preliminare)
22 octombrie 2025 (
*1
)
„Trimitere preliminară – Armonizarea legislațiilor fiscale – Directiva 92/83/CEE – Armonizarea structurilor accizelor la alcool și băuturi alcoolice – Accize – Alcool etilic – Scutiri – Articolul 27 alineatul (1) litera (e) – Producerea aromelor din alcool etilic folosite în producția produselor alimentare și a băuturilor nealcoolice cu o tărie alcoolică de sub 1,2 % în volum – Posibilitatea statelor membre de a impune unele condiții pentru aceste scutiri”
În cauza T‑614/24,
având ca obiect o cerere de decizie preliminară formulată în temeiul articolului 267 TFUE de Nejvyšší správní soud (Curtea Administrativă Supremă, Republica Cehă), prin decizia din 6 noiembrie 2024, primită de Curte la 13 noiembrie 2024, în procedura
AROCO, spol. s r.o.
împotriva
Generální ředitelství cel,
TRIBUNALUL (Camera de trimiteri preliminare),
compus, la deliberări, din domnul S. Papasavvas, președinte, doamna T. Pynnä, domnul J. Laitenberger, doamna M. Stancu (raportoare) și domnul I. Dimitrakopoulos, judecători,
avocată generală: doamna M. Brkan,
grefier: domnul V. Di Bucci,
având în vedere transmiterea cererii preliminare de către Curte Tribunalului la 29 noiembrie 2024, în temeiul articolului 50b al treilea paragraf din Statutul Curții de Justiție a Uniunii Europene,
având în vedere domeniul prevăzut la articolul 50b primul paragraf litera (b) din Statutul Curții de Justiție a Uniunii Europene și lipsa unei chestiuni independente de interpretare în sensul articolului 50b al doilea paragraf din statutul menționat,
având în vedere faza scrisă a procedurii,
luând în considerare observațiile prezentate:
–
pentru AROCO, spol. s r.o., de M. Vojáček, advokát;
–
pentru guvernul ceh, de L. Březinová, M. Smolek și J. Vláčil, în calitate de agenți;
–
pentru Comisia Europeană, de M. Björkland și J. Hradil, în calitate de agenți,
având în vedere decizia de judecare a cauzei fără concluzii, luată după ascultarea avocatei generale,
pronunță prezenta
Hotărâre
1
Cererea de decizie preliminară privește interpretarea articolului 27 alineatul (1) litera (e) din Directiva 92/83/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind armonizarea structurilor accizelor la alcool și băuturi alcoolice (JO 1992, L 316, p. 21, Ediție specială, 09/vol. 1, p. 152).
2
Această cerere a fost formulată în cadrul unui litigiu între AROCO, spol. s r.o., pe de o parte, și Generální ředitelství cel (Direcția Generală a Vămilor, Republica Cehă), pe de altă parte, în legătură cu refuzul acesteia din urmă de a scuti de accize alcoolul etilic care intră în compoziția aromelor vândute de această societate.
Cadrul juridic
Dreptul Uniunii
Directiva 92/83
3
Articolul 19 alineatul (1) din Directiva 92/83 prevede:
„Statele membre aplică o acciză la alcoolul etilic în conformitate cu prezenta directivă.”
4
Articolul 20 prima liniuță din această directivă prevede:
„În sensul prezentei directive, termenul «alcool etilic» se referă la:
–
toate produsele cu o tărie alcoolică reală pe volum de peste 1,2 % vol. și sub codurile NC 2207 și 2208, chiar dacă aceste produse sunt conținute în alt produs sub alt capitol din [Nomenclatura combinată] [care figurează în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (JO 1987, L 256, p. 1, Ediție specială, 02/vol. 4, p. 3), astfel cum a fost modificată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1754 al Comisiei din 6 octombrie 2015 (JO 2015, L 285, p. 1) (denumită în continuare «NC»)].”
5
Articolul 27 din directiva menționată prevede la alineatul (1):
„Statele membre scutesc de accize produsele care intră sub incidența prezentei directive după îndeplinirea condițiilor stabilite de acestea în scopul asigurării aplicării corecte a respectivelor scutiri și al prevenirii oricărei evaziuni, evitări sau abuz:
[…]
(e)
atunci când sunt folosite pentru producerea aromelor folosite în producția produselor alimentare și a băuturilor nealcoolice cu o tărie alcoolică de sub 1,2 [%] vol.;
[…]”
Directiva 92/12/CEE
6
Articolul 24 din Directiva 92/12/CEE a Consiliului din 25 februarie 1992 privind regimul general al produselor supuse accizelor și privind deținerea, circulația și monitorizarea acestor produse (JO 1992, L 76, p. 1, Ediție specială, 09/vol. 1, p. 129), astfel cum a fost modificată prin Regulamentul (CE) nr. 807/2003 al Consiliului din 14 aprilie 2003 (JO 2003, L 122, p. 36, Ediție specială, 01/vol. 4, p. 160), prevedea:
„(1)   Comisia [Europeană] este asistată de un comitet denumit «Comitetul pentru accize».
[…]
(4)   Pe lângă măsurile menționate în alineatul (2), Comitetul analizează aspectele propuse de președintele său, fie la inițiativa acestuia, fie la cererea reprezentantului unui stat membru, cu privire la aplicarea dispozițiilor comunitare referitoare la accize.
[…]”
NC
7
Capitolul 22 din NC cuprinde pozițiile 2207 și 2208, care au următorul cuprins:
Codul NC
Descrierea mărfurilor
[…]
[…]
2207
Alcool etilic nedenaturat cu titru alcoolic volumic de minimum 80 % vol.; alcool etilic și alte distilate denaturate, cu orice titru
[…]
[…]
2208
Alcool etilic nedenaturat cu titru alcoolic volumic sub 80 % vol.; distilate, rachiuri, lichioruri și alte băuturi spirtoase
[…]
[…]
8
Capitolul 33 din NC cuprinde următoarele poziții:
Codul NC
Descrierea mărfurilor
[…]
[…]
3302
Amestecuri de substanțe odoriferante și amestecuri (inclusiv soluțiile alcoolice) pe baza uneia sau mai multor substanțe odoriferante, de tipul celor utilizate ca materii prime pentru industrie; alte preparate pe bază de substanțe odoriferante, de tipul celor utilizate pentru fabricarea băuturilor
3302 10
– De tipul celor utilizate în industria alimentară sau a băuturilor:
– – De tipul celor utilizate în industria băuturilor:
– – – Preparate care conțin toți agenții aromatizanți care caracterizează o băutură
[…]
[…]
Orientările adoptate în cadrul reuniunii din 12, 13 și 14 noiembrie 2003
9
Potrivit punctului 1 din documentul Comitetului pentru accize intitulat „Orientările adoptate în cadrul reuniunii din 12, 13 și 14 noiembrie 2003” (documentul CED nr. 458 din 19 noiembrie 2003), „[d]elegațiile acceptă aproape în unanimitate că scutirea prevăzută la articolul 27 alineatul (1) litera (e) din Directiva [92/83] se aplică din momentul producerii sau al importului aromelor încadrate la codurile NC 1302 1930, 2106 9020 și 3302, în versiunea în vigoare la data adoptării prezentelor orientări”.
Dreptul ceh
10
Articolul 3 litera i) din zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních (Legea nr. 353/2003 privind accizele), în versiunea aplicabilă în litigiul principal, prevede:
„În sensul prezentei legi, se înțelege prin:
[…]
i)
utilizator al anumitor produse scutite de accize […], o persoană fizică sau juridică ce primește și utilizează […] anumite produse scutite de accize; utilizatorii au statutul de entități impozabile fără obligația de înregistrare.”
11
Articolul 71 alineatul (1) litera c) din această lege prevede:
„Este de asemenea scutit de accize alcoolul etilic
[…]
c)
conținut în substanțele destinate aromatizării
1. băuturilor al căror conținut de etanol nu depășește 1,2 % în volum sau
2. altor produse alimentare, cu excepția produselor care se încadrează la pozițiile 2207 și 2208 din [NC].”
12
Articolul 72 alineatul (1) din legea menționată prevede:
„Utilizatorul trebuie să solicite în scris persoanei impozabile scutirea alcoolului etilic prevăzută la articolul 71 alineatul (1) literele a), c), d), f) și i) cel târziu înainte ca persoana impozabilă să întocmească documentul privind punerea în liberă circulație a alcoolului etilic.”
Litigiul principal și întrebările preliminare
13
AROCO este o societate comercială de drept ceh care produce din alcool etilic substanțe aromatizante, coloranți alimentari și aditivi pentru produse de cofetărie. Aceasta vinde printre altele arome care se încadrează la poziția 330210 din NC și care conțin alcool etilic (denumite în continuare „aromele în discuție”). Aceste arome sunt destinate să aromatizeze alimente și băuturi nealcoolice și sunt utilizate în mod curent în sticle mici.
14
În urma unei inspecții fiscale, administrația fiscală a stabilit în sarcina reclamantei din litigiul principal, prin decizii de rectificare emise la 25 mai 2021, accize pentru alcoolul etilic care intră în compoziția aromelor în discuție, pentru perioada fiscală cuprinsă între lunile ianuarie 2016 și iunie 2017, în valoare totală de 736155 de coroane cehe (CZK) (aproximativ 29988 de euro), la care se adăuga o penalitate cu titlu cominatoriu de 147231 CZK (aproximativ 5997 de euro).
15
Administrația fiscală a refuzat să acorde reclamantei din litigiul principal scutirea de accize a alcoolului etilic care intră în compoziția aromelor în discuție, de care aceasta s‑a prevalat, pentru motivul că aromele respective fuseseră vândute nu numai unor utilizatori, în sensul articolului 3 litera i) din Legea nr. 353/2003 privind accizele, și anume persoane care primiseră aceste produse și le utilizaseră în producția produselor alimentare și a băuturilor nealcoolice cu o tărie alcoolică care nu depășește 1,2 % în volum, ci și unor persoane care nu aveau calitatea de utilizatori, în special lanțuri de vânzare cu amănuntul, care ulterior au revândut aromele respective unor utilizatori.
16
Reclamanta din litigiul principal a formulat contestație împotriva deciziilor de rectificare emise de administrația fiscală, care a fost respinsă.
17
Prin hotărârea din 13 aprilie 2023, Městský soud v Praze (Tribunalul Municipal din Praga, Republica Cehă) a respins acțiunea introdusă de reclamanta din litigiul principal împotriva acestei decizii de respingere. Această instanță a considerat în esență că scutirea de accize a alcoolului etilic care intră în compoziția aromelor nu putea fi acordată decât dacă aceste arome erau vândute unor utilizatori, în sensul articolului 3 litera i) din Legea nr. 353/2003 privind accizele, ceea ce presupunea ca aromele menționate să nu fie revândute de cumpărătorii lor, ci ca aceștia să le folosească efectiv în producția produselor alimentare și a băuturilor nealcoolice cu o tărie alcoolică de sub 1,2 % în volum. Ea a apreciat, în plus, că această limitare a scutirii de accize era compatibilă cu obiectivul Directivei 92/83 întrucât urmărea să prevină orice fraudă, evaziune sau abuz.
18
Reclamanta din litigiul principal a formulat recurs la Nejvyšší správní soud (Curtea Administrativă Supremă, Republica Cehă), care este instanța de trimitere.
19
În primul rând, această instanță exprimă îndoieli cu privire la conformitatea legislației cehe cu dreptul Uniunii Europene. Ea arată că articolul 27 alineatul (1) litera (e) din Directiva 92/83 a fost transpus în ordinea juridică cehă în conformitate cu versiunea în limba cehă a acestei dispoziții, care ar condiționa scutirea de accize a alcoolului etilic care intră în compoziția aromelor de utilizarea finală a acestor arome în producția sau fabricarea produselor alimentare și a băuturilor nealcoolice cu o tărie alcoolică de sub 1,2 % în volum. Totuși, în alte versiuni lingvistice ale dispoziției menționate, producția sau fabricarea acestor produse alimentare și băuturi ar fi avută în vedere doar ca utilizare pentru care trebuie să fie destinate aromele respective, în așa fel încât alcoolul etilic pe care îl conțin să fie scutit.
20
În explicațiile date de această instanță se arată că, în Hotărârea din 22 decembrie 2022, Quadrant Amroq Beverages (C‑332/21, EU:C:2022:1031), Curtea a statuat că utilizarea finală a alcoolului etilic este cea care determina scutirea de accize și că, în acea speță, utilizarea consta, pe de o parte, în producerea de arome care conțineau ele însele alcool etilic și, pe de altă parte, în producerea de băuturi nealcoolice cu o tărie alcoolică de sub 1,2 % în volum. Totuși, spre deosebire de cauza în care s‑a pronunțat această hotărâre, în procedura principală nu s‑ar fi stabilit că aromele în discuție ar fi fost folosite efectiv în scopul producției produselor alimentare și a băuturilor nealcoolice cu o tărie alcoolică de sub 1,2 % în volum. S‑ar ridica, așadar, problema dacă utilizarea finală a aromelor care conțin alcool etilic în producția acestor produse și băuturi poate constitui o condiție de scutire de accize, în sensul articolului 27 alineatul (1) din Directiva 92/83.
21
În al doilea rând, în ipoteza în care răspunsul la această întrebare ar fi afirmativ, instanța de trimitere ridică problema dacă condițiile de scutire stabilite de legislația cehă, în măsura în care prevăd beneficiul scutirii de accize numai în privința persoanelor care au calitatea de primi cumpărători de arome la momentul ieșirii lor din regimul de suspendare și în privința cărora s‑a stabilit că au utilizat ele însele aromele pentru producția produselor alimentare și a băuturilor nealcoolice cu o tărie alcoolică de sub 1,2 % în volum, în conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din Directiva 92/83, sunt justificate de elemente concrete, obiective și verificabile care dovedesc existența unui risc serios de fraudă, de evaziune sau de abuz și dacă aceste condiții nu depășesc ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului pe care îl urmăresc, și anume asigurarea aplicării corecte a scutirilor prevăzute de această dispoziție și prevenirea oricărei fraude sau evaziuni sau a oricărui abuz. Ea arată în această privință că aromele sunt, prin natura lor, foarte ușor de utilizat în mod abuziv, în special atunci când sunt amestecate în băuturile alcoolice. Ea apreciază, în plus, că noțiunea de „abuz” ar putea fi interpretată în sens larg, luând în considerare contextul societății cehe și raportarea acesteia la consumul de alcool. Or, un instrument juridic care transpune articolul 27 alineatul (1) litera (e) din Directiva 92/83 ar trebui să împiedice nu numai utilizarea abuzivă a regimului fiscal prin utilizarea aromelor pentru aromatizarea băuturilor spirtoase, ci și producția ilegală de băuturi spirtoase.
22
În aceste condiții, Nejvyšší správní soud (Curtea Administrativă Supremă) a hotărât să suspende judecarea cauzei și să adreseze Curții următoarele întrebări preliminare:
„1)
Condiționarea scutirii aromelor (arome care conțin alcool etilic și care sunt încadrate la codul NC 330210) de folosirea lor, în mod dovedit, în producția produselor alimentare și a băuturilor nealcoolice cu o tărie alcoolică de sub 1,2 % în volum, iar nu de faptul de a fi doar destinate acestui scop, este compatibilă cu obligația statului membru de a aplica scutirea fiscală prevăzută la articolul 27 alineatul (1) litera (e) din Directiva [92/83]?
2)
În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din Directiva 92/83/CEE, un stat membru are dreptul să stabilească condițiile de aplicare a scutirilor în scopul de a asigura aplicarea corectă și directă a acestor scutiri și de a preveni orice fraudă, evaziune sau abuz, în cazul în care condițiile respective prevăd că poate solicita scutirea numai prima persoană care a achiziționat aromele în cadrul scoaterii din regimul de suspendare a accizelor și care a folosit ea însăși, în mod dovedit, aromele în producția produselor alimentare și a băuturilor nealcoolice cu o tărie alcoolică de sub 1,2 % în volum?”
Cu privire la întrebările preliminare
Cu privire la prima întrebare
23
Prin intermediul primei întrebări, instanța de trimitere solicită în esență să se stabilească dacă articolul 27 alineatul (1) litera (e) din Directiva 92/83 trebuie interpretat în sensul că se opune unei legislații naționale care condiționează scutirea de accize a alcoolului etilic ce intră în compoziția aromelor încadrate la poziția 330210 din NC de o folosire dovedită a acestor arome pentru producția produselor alimentare și a băuturilor nealcoolice cu o tărie alcoolică de sub 1,2 % în volum, iar nu de împrejurarea că aromele respective sunt destinate acestui scop.
24
Directiva 92/83, care efectuează o armonizare a structurilor accizelor la alcool și băuturi alcoolice, prevede la articolul 27 alineatul (1) litera (e) că statele membre scutesc de accizele armonizate produsele care intră sub incidența acestei directive după îndeplinirea condițiilor stabilite de ele în scopul de a asigura aplicarea corectă și directă a scutirilor respective și de a preveni orice fraudă, evaziune sau abuz, atunci când sunt utilizate pentru producerea aromelor folosite în producția produselor alimentare și a băuturilor nealcoolice cu o tărie alcoolică de sub 1,2 % în volum.
25
Rezultă din jurisprudența Curții că orice produs încadrat la pozițiile 2207 și 2208 din NC și cu o tărie alcoolică reală de peste 1,2 % în volum este vizat de noțiunea de „alcool etilic”, în sensul articolului 20 prima liniuță din Directiva 92/83, chiar dacă face parte dintr‑o aromă încadrată la poziția 330210 din NC. Prin urmare, în temeiul articolului 19 alineatul (1) din această directivă, un asemenea produs ar trebui, în principiu, să fie supus accizelor armonizate prevăzute de directiva menționată, sub rezerva însă a scutirilor prevăzute la articolul 27 alineatul (1) din aceeași directivă (Hotărârea din 22 decembrie 2022, Quadrant Amroq Beverages, C‑332/21, EU:C:2022:1031, punctul 40).
26
În această privință, trebuie să se țină seama nu numai de termenii articolului 27 alineatul (1) litera (e) din Directiva 92/83, ci și de contextul său și de obiectivele urmărite de reglementarea din care face parte această dispoziție (a se vedea în acest sens Hotărârea din 17 noiembrie 1983, Merck, 292/82, EU:C:1983:335, punctul 12, și Hotărârea din 8 decembrie 2022, Luxury Trust Automobil, C‑247/21, EU:C:2022:966, punctul 47 și jurisprudența citată).
27
În primul rând, în ceea ce privește modul de redactare a articolului 27 alineatul (1) litera (e) din Directiva 92/83, Curtea a statuat deja că acesta nu este lipsit de ambiguitate, în măsura în care expresia „[arome] folosite în producția produselor alimentare și a băuturilor nealcoolice cu o tărie alcoolică de sub 1,2 [%]vol.” poate fi interpretată în sensul că, pentru ca alcoolul etilic conținut în arome să fie scutit, aceste arome trebuie să fi fost produse în scopul producției produselor alimentare și a băuturilor nealcoolice cu o tărie alcoolică de sub 1,2 % în volum sau să fi fost folosite efectiv în acest scop (a se vedea în acest sens Hotărârea din 22 decembrie 2022, Quadrant Amroq Beverages, C‑332/21, EU:C:2022:1031, punctul 41).
28
În al doilea rând, în ceea ce privește contextul în care se înscrie această dispoziție, trebuie să se arate că ea face parte dintr‑o serie de scutiri obligatorii aplicabile alcoolului și băuturilor alcoolice aparținând anumitor categorii particulare care fac obiectul unor utilizări specifice.
29
Pe de altă parte, rezultă dintr‑o jurisprudență constantă a Curții că elementul care determină scutirea prevăzută de această dispoziție este utilizarea finală a alcoolului etilic (a se vedea Hotărârea din 22 decembrie 2022, Quadrant Amroq Beverages, C‑332/21, EU:C:2022:1031, punctul 44 și jurisprudența citată).
30
În speță, instanța de trimitere arată în esență că utilizarea finală efectivă a aromelor în discuție pentru producția produselor alimentare și a băuturilor nealcoolice cu o tărie alcoolică de sub 1,2 % în volum nu a fost demonstrată întrucât aceste arome au fost vândute de reclamanta din litigiul principal nu numai unor utilizatori care folosesc ei înșiși respectivele arome pentru o asemenea producție, ci și unor entități care le vând ulterior unor asemenea utilizatori.
31
În acest context, trebuie amintit că a fost deja statuat de Curte, pe de o parte, că aplicarea scutirii în cazul produselor prevăzute la articolul 27 alineatul (1) din Directiva 92/83 constituie principiul, iar refuzul aplicării unei asemenea scutiri reprezintă excepția și, pe de altă parte, că posibilitatea acordată statelor membre prin această dispoziție de a stabili condiții care au drept obiectiv „asigur[area] aplicării corecte a respectivelor scutiri și [prevenirea] oricărei evaziuni, evitări sau abuz” nu poate repune în discuție caracterul necondiționat al obligației de scutire prevăzute de dispoziția menționată (a se vedea Hotărârea din 22 decembrie 2022, Quadrant Amroq Beverages, C‑332/21, EU:C:2022:1031, punctul 46 și jurisprudența citată).
32
În al treilea rând, obiectivul urmărit de scutirile prevăzute de Directiva 92/83 este în special acela de a neutraliza impactul accizelor asupra alcoolului folosit ca produs intermediar care intră în compoziția altor produse comerciale sau industriale (a se vedea Hotărârea din 22 decembrie 2022, Quadrant Amroq Beverages, C‑332/21, EU:C:2022:1031, punctul 47 și jurisprudența citată).
33
De altfel, la punctul 1 din documentul Comitetului pentru accize intitulat „Orientările adoptate în cadrul reuniunii din 12, 13 și 14 noiembrie 2003” se arată că delegațiile statelor membre acceptă aproape în unanimitate că scutirea prevăzută la articolul 27 alineatul (1) litera (e) din Directiva 92/83 se aplică din momentul producerii sau al importului aromelor care se încadrează, printre altele, la poziția 3302 din NC.
34
Or, interpretarea care condiționează scutirea de accize a alcoolului etilic ce intră în compoziția aromelor de o utilizare finală efectivă a acestor arome în producția de produse alimentare și de băuturi nealcoolice cu o tărie alcoolică de sub 1,2 % în volum poate aduce atingere obiectivului de neutralizare a impactului accizelor asupra alcoolului etilic ca produs intermediar ce intră în compoziția altor produse comerciale sau industriale. Astfel, în măsura în care aromele destinate producției produselor alimentare și a băuturilor nealcoolice cu o tărie alcoolică de sub 1,2 % în volum sunt vândute unor persoane care le vând ulterior celor care le folosesc în vederea unei asemenea producții, alcoolul etilic ce intră în compoziția acestor arome ar fi supus accizelor, în pofida faptului că ele sunt folosite efectiv pentru o asemenea producție.
35
Ținând seama de ansamblul considerațiilor care precedă, este necesar să se răspundă la prima întrebare că articolul 27 alineatul (1) litera (e) din Directiva 92/83 trebuie interpretat în sensul că se opune unei legislații naționale care condiționează scutirea de accize a alcoolului etilic ce intră în compoziția aromelor încadrate la poziția 330210 din NC de o folosire dovedită a acestor arome pentru producția produselor alimentare și a băuturilor nealcoolice cu o tărie alcoolică de sub 1,2 % în volum, iar nu de împrejurarea că aromele respective sunt destinate acestui scop.
Cu privire la a doua întrebare
36
A doua întrebare, citită în lumina motivelor deciziei de trimitere, trebuie înțeleasă ca fiind adresată numai în ipoteza în care articolul 27 alineatul (1) litera (e) din Directiva 92/83 ar fi fost interpretat în sensul că permite ca scutirea alcoolului etilic ce intră în compoziția aromelor care se încadrează la poziția 330210 din NC să fie condiționată de o folosire dovedită a acestor arome pentru producția produselor alimentare și a băuturilor nealcoolice cu o tărie alcoolică de sub 1,2 % în volum.
37
Având în vedere răspunsul dat la prima întrebare, nu este necesar să se răspundă la această a doua întrebare.
Cu privire la cheltuielile de judecată
38
Întrucât, în privința părților din litigiul principal, procedura are caracterul unui incident survenit la instanța de trimitere, este de competența acesteia să se pronunțe cu privire la cheltuielile de judecată. Cheltuielile efectuate pentru a prezenta observații Tribunalului, altele decât cele ale părților menționate, nu pot face obiectul unei rambursări.
Pentru aceste motive,
TRIBUNALUL (Camera de trimiteri preliminare)
declară:
Articolul 27 alineatul (1) litera (e) din Directiva 92/83/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind armonizarea structurilor accizelor la alcool și băuturi alcoolice
trebuie interpretat în sensul că
se opune unei legislații naționale care condiționează scutirea de accize a alcoolului etilic ce intră în compoziția aromelor încadrate la poziția 330210 din Nomenclatura combinată prevăzută în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1754 al Comisiei din 6 octombrie 2015, de o folosire dovedită a acestor arome pentru producția produselor alimentare și a băuturilor nealcoolice cu o tărie alcoolică de sub 1,2 % în volum, iar nu de împrejurarea că aromele respective sunt destinate acestui scop.
Papasavvas
Pynnä
Laitenberger
Stancu
Dimitrakopoulos
Pronunțată astfel în ședință publică la Luxemburg, la 22 octombrie 2025.
Semnături
(
*1
)	Limba de procedură: ceha.