62006CJ0229_LV
Puses
Sprieduma pamatojums
Rezolutīvā daļa
Puses
Lieta C‑229/06
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši EKL 234. pantam,
ko Finanzgericht Hamburg
(Vācija) iesniedza ar lēmumu, kas pieņemts 2006. gada 26. aprīlī un kas Tiesā reģistrēts 2006. gada 22. maijā, tiesvedībā
Sunshine Deutschland Handelsgesellschaft mbH
pret
Hauptzollamt Kiel .
TIESA (septītā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs J. Klučka [ J. Klučka ], tiesneši A. O’Kīfs [ A. Ó Caoimh ] un P. Linda [ P. Lindh ] (referente),
ģenerāladvokāts J. Mazaks [ J. Mazák ],
sekretārs R. Grass [ R. Grass ],
ņemot vērā rakstveida procesu,
ņemot vērā apsvērumus, ko sniedza:
– Sunshine Deutschland Handelsgesellschaft mbH
vārdā – P. Kloze [ P. Klose ], Rechtsanwalt,
– Nīderlandes valdības vārdā – H. H. Sevenstere [ H. G. Sevenster ] un P. van Ginnekens [ P. van Ginneken ], pārstāvji,
– Eiropas Kopienu Komisijas vārdā – Ž. Otjo [ J. Hottiaux ], pārstāve, kurai palīdz B. Vēgenbaurs [ B. Wägenbaur ], Rechtsanwalt,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
Sprieduma pamatojums
1. Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par apakšpozīciju 1209 91 90 un 1212 99 80 interpretāciju Kombinētajā nomenklatūrā, kas ir ietverta I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 1. lpp.), kura grozīta ar Komisijas 2003. gada 11. septembra Regulu (EK) Nr. 1789/2003 (OV L 281, 1. lpp.; turpmāk tekstā – “KN”).
2. Šis lūgums ir iesniegts prāvā starp Sunshine Deutschland Handelsgesellschaft mbH
(turpmāk tekstā – “ Sunshine ”) un Hauptzollamt Kiel
[Ķīles Galvenā muitas pārvalde] par ķirbju sēklu bez apvalka, kurām vairs nav dīgtspējas un kuras paredzēts izmantot maizes izstrādājumu ražošanā, klasifikāciju KN.
Atbilstošās tiesību normas
3. KN, kas ieviesta ar Regulu Nr. 2658/87, ir balstīta uz harmonizētu preču aprakstīšanas un kodēšanas sistēmu (turpmāk tekstā – “HS”), kuru izstrādājusi Muitas sadarbības padome, kas vēlāk kļuvusi par Pasaules Muitas organizāciju un izveidota ar 1983. gada 14. jūnijā Briselē noslēgtu starptautisku konvenciju, kura Kopienas vārdā ir apstiprināta ar Padomes 1987. gada 7. aprīļa Lēmumu 87/369/EEK (OV L 198, 1. lpp.). KN no HS pārņemtas sešu ciparu pozīcijas un apakšpozīcijas, un vienīgi septītais un astotais cipars veido tai īpašas KN apakšgrupas.
4. KN otrajā daļā iekļauta II sadaļa ar nosaukumu “Augu valsts produkti”, kurā iekļautas vairākas nodaļas, tajā skaitā 12. nodaļa ar nosaukumu “Eļļas augu sēklas un eļļas augu augļi; dažādi graudi, sēklas un augļi; augi rūpnieciskām vajadzībām un ārstniecības augi; salmi un rupjā barība”.
5. Pozīcijā 1209 ar nosaukumu “Sēklas, augļi un sporas sējai” iekļauta apakšpozīcija 1209 91 ar nosaukumu “Dārzeņu sēklas”, kurā savukārt iekļauta apakšpozīcija 1209 91 90 ar nosaukumu “citādas”.
6. Pozīcijā 1212 ar nosaukumu “[..] augļu kauliņi un kodoli un citi galvenokārt pārtikā lietojami augu produkti [..], kuri citur nav minēti un iekļauti”, iekļauta apakšnodaļa 1212 99 ar nosaukumu “citādi”, kurā savukārt iekļauta apakšpozīcija 1212 99 80 ar nosaukumu “citādi”.
7. Vispārīgi KN interpretācijas noteikumi, kas ietverti tās pirmās daļas I sadaļas A apakšiedaļā, cita starpā nosaka:
“Kombinētā nomenklatūra preces klasificē saskaņā ar šādiem principiem:
1. Sadaļu, nodaļu un apakšnodaļu virsraksti doti tikai ērtības labad; juridiski klasifikāciju nosaka pozīciju ieraksti un sadaļu un nodaļu piezīmes, kā arī tālāk izklāstītie noteikumi, ja vien pozīcijās un piezīmēs nav noteikts citādi.
[..]”
8. KN skaidrojumos, ko Eiropas Kopienu Komisija publicēja atbilstoši Regulas Nr. 2658/87 9. panta 1. punktam, faktu iestāšanās laikā piemērojamajā redakcijā (OV 2002, C 256, 1. lpp.) sniegti šādi precizējumi:
“[..] 1209	Sēklas, augļi un sporas sējai
[..]
1209 91 90	citādas
Šajā apakšpozīcijā ietilpst ķirbju sēklas, ko kultivē kā dārzeņus, kad tās izmanto sēšanai, pārtikai (piemēram, salātos), pārtikas rūpniecībā (piemēram, maizes izstrādājumu ražošanā) vai medicīnas nolūkiem.
[..]
1212 	[..] augļu kauliņi un kodoli un citādi augu izcelsmes produkti, kuri citur nav minēti un ietverti, ko [..] galvenokārt izmanto cilvēku pārtikā
[..]
1212 99 80	citādi
Bez [..] norādītajiem produktiem šī apakšpozīcija iekļauj:
[..]
Ķirbju sēklas (pozīcija 1207 vai 1209) šajā apakšpozīcijā neietilpst [..].”
Pamata prāva un prejudiciālais jautājums
9. Sunshine
darbība ir tirdzniecība ar pārtikas precēm. It īpaši tā ieved no Ķīnas ķirbju sēklas bez apvalka, kurām vairs nav dīgtspējas un kuras ir paredzētas izmantošanai maizes izstrādājumu ražošanā, iestrādājot tās maizē.
10. 2004. gada 4. martā tā Mölln
[Melnes] (Vācija) muitas iestādē iesniedza muitas deklarāciju par ķirbju sēklu bez apvalka partijas laišanu brīvā apgrozībā, norādot KN apakšpozīciju 1209 91 90, par kuru bija paredzēta līgtā nodokļa likme 3 % apmērā. Minētā muitas iestāde deklarāciju pieņēma un ar 2004. gada 10. marta lēmumu noteica ievedmuitu EUR 825,95 apmērā, kas vēlāk tika samazināta līdz EUR 782,09.
11. Sunshin, saņemot informāciju, ka 2004. gada 23. maija spriedumā Gerechtshof te Amsterdam
[Amsterdamas Apelācijas tiesa] (Nīderlande) nospriedusi, ka ķirbju sēklas, ko paredzēts izmantot cilvēku pārtikā, ir klasificējamas tarifa KN apakšpozīcijā 1212 99 80 un tādējādi par tām muita nav jāmaksā, lūdza atmaksāt muitas nodokli, ko, pamatojoties uz Mölln
muitas iestādes lēmumu, tā bija samaksājusi.
12. Ar 2005. gada 16. februāra lēmumu Hauptzollamt Kiel
pieteikumu par atmaksu noraidīja, apstiprinot, ka preces klasificējamas apakšpozīcijā 1209 91 90. Pēc tam, kad Sunshine par šo lēmumu iesniegtā sūdzība tika noraidīta, tā iesniedza prasības pieteikumu Finanzgericht Hamburg
[Hamburgas Finanšu tiesa].
13. Šajā tiesā Sunshine
lūdza atmaksāt muitas nodokli un, apgalvojot, ka preces ir klasificējamas KN apakšpozīcijā 1212 99 80, šajā sakarā balstījās uz 2004. gada 23. maija Gerechtshof te Amsterdam
spriedumu un Nīderlandes Muitas pārvaldes 2005. gada 24. februāra saistošo muitas izziņu, saskaņā ar ko ķirbju sēklas bez apvalka ir klasificējamas minētajā apakšpozīcijā.
14. Lūgumā sniegt prejudiciālu nolēmumu Finanzgericht Hamburg
precizē, ka 2005. gada 21. jūlijā spriedumā tā, balstoties uz KN skaidrojošajām piezīmēm, nospriedusi, ka ķirbju sēklas bez apvalka, kuras ir paredzētas nevis sēšanai, bet izmantošanai maizes izstrādājumu ražošanā, ir klasificējamas KN apakšpozīcijā 1209 91 90. Tomēr iesniedzējtiesa uzskata, ka Nīderlandes tiesas un muitas pārvaldes viedoklim ir pamats, jo rodas iespaids, ka saskaņā ar tās redakciju KN pozīcija 1209 attiecas uz sēklām, augļiem un sporām, kas ir paredzēti sēšanai, un ka šī redakcija nav pretrunā apakšpozīciju redakcijai. Tādēļ iesniedzējtiesai rodas jautājums, vai KN skaidrojošās piezīmes attiecībā uz pozīciju 1209 nav pretrunā pašai minētās pozīcijas redakcijai un vai tās nav jāizslēdz. Šajā sakarā tā atgādina, ka saskaņā ar Tiesas judikatūru KN skaidrojošās piezīmes, ko izstrādājusi Komisija, ir svarīgas dažādu muitas pozīciju piemērošanas jomas interpretācijā, lai arī tām nav juridiski saistoša spēka (1997. gada 9. decembra spriedums lietā C‑143/96 Knubben Speditions, Recueil, I‑7039. lpp., 14. punkts).
15. Šajos apstākļos Finanzgericht Hamburg
nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Vai parasto ķirbju sēklas bez apvalka, kurām vairs nav dīgtspējas un kuras paredzēts izmantot maizes izstrādājumu ražošanā, jāklasificē KN apakšpozīcijā 1209 91 90 vai KN apakšpozīcijā 1212 99 80?”
Par prejudiciālo jautājumu
Tiesai iesniegtie apsvērumi
16. Sunshine
norāda, ka saskaņā ar Tiesas judikatūru izšķirošais preču klasificēšanas kritērijs ir meklējams to objektīvajās īpašībās un pazīmēs, kas ir definētas KN pozīciju redakcijā. Tā norāda uz 2000. gada 28. marta sprieduma lietā Holz Geenen
(C‑309/98, Recueil, I‑1975. lpp.) 14. punktu, kurā Tiesa apstiprināja, ka KN skaidrojošās piezīmes ir svarīgas KN pozīciju interpretācijā, taču tām nav juridiski saistoša spēka.
17. Sunshine tāpat atgādina, ka Tiesa ir nospriedusi, ka preču lietošanas mērķis var būt objektīvs klasifikācijas kritērijs, ja tas minētajai precei ir raksturīgs (1995. gada 1. jūnija spriedums lietā C‑459/93 Thyssen Haniel Logistic, Recueil, I‑1381. lpp., 13. punkts), un šo raksturīgumu var novērtēt atkarībā no preces objektīvajām īpašībām un pazīmēm (iepriekš minētais spriedums lietā Holz Geenen, 15. punkts).
18. Pozīcija 1209 attiecoties uz sēklām un tās apakšpozīcijās esot iekļautas tikai preces, ko paredzēts izmantot kā sēklas. Pamata lietā izskatāmajām sēklām vairs nav dīgtspējas. Vienīgi KN skaidrojošajās piezīmes esot paredzēts, ka ķirbju sēklas, kad tās izmanto pārtikai vai medicīnas nolūkiem, ietilpst apakšpozīcijā 1209 91 90. Tādējādi starp KN formulējumu un tās skaidrojošajām piezīmēm pastāvot pretruna.
19. Turklāt KN skaidrojošo piezīmju pārbaude atklājot, ka dažādu ķirbju sēklu klasifikācijas dažādās apakšpozīcijās kritērijs ir minēto sēklu lietošanas mērķis un šis mērķis tām ir raksturīgs.
20. Tātad, esot iespējama klasifikācija tikai apakšpozīcijā 1212 99 80. Neskatoties uz KN skaidrojošo piezīmju formulējumiem, pamata lietā izskatāmās preces esot “citi augu produkti [..], kuri citur nav minēti un iekļauti” pozīcijas 1212 izpratnē.
21. Nīderlandes valdība arī uzskata, ka pamata lietā izskatāmās preces ir klasificējamas KN apakšpozīcijā 1212 99 80. Šīs sēklas ir zaudējušas dīgtspēju un tās var izmantot vienīgi pārtikai. Tādējādi tās esot pārtikā lietojami augļu kodoli pozīcijas 1212 izpratnē.
22. Šī valdība uzskata, ka no KN skaidrojošajām piezīmēm izriet, ka sēklām, kas ietilpst apakšpozīcijā 1209 91 90, pat ja tās var izmantot pārtikai, jābūt derīgām arī sēšanai. Pamata lietā izskatāmajām precēm šīs īpašības trūkst. Šī paša iemesla dēļ saskaņā ar KN skaidrojošajām piezīmēm ķirbju sēklas, ko var izmantot sēšanai, no apakšpozīcijas 1212 99 80 esot izslēgtas.
23. Komisija, tāpat kā Sunshine un Nīderlandes valdība, uzskata, ka pamata lietā izskatāmās preces klasificējamas KN apakšpozīcijā 1212 99 80. Tā kā divu attiecīgo apakšpozīciju formulējumi ir lakoniski, ir jāatsaucas uz pašām pozīcijām.
24. Pozīcija 1209 attiecoties tikai uz sēklām, t.i., veidojumiem, kas ir jauna auga veidošanas pamatā. Turklāt šīm sēklām jābūt derīgām sēšanai. Taču šajā lietā ķirbju sēklām, ko izskata pamata lietā, vairs nav dīgtspējas. Atliekot pozīcija 1212. Tā kā pamata lietā izskatāmās ķirbju sēklas nevar klasificēt citās pozīcijās, tās ietilpstot pēdējā pozīcijā.
25. Komisija norāda, ka KN skaidrojošās piezīmes attiecībā uz pozīciju 1209 tika izstrādātas, pamatojoties uz KN angļu valodas redakciju, kura liek domāt, ka sēklām ir jābūt nevis paredzētām vienīgi sēšanai, bet tām jābūt uzbūvei, kura ir vienāda ar sēšanai paredzēto sēklu uzbūvi. Turpretim citu valodu redakcijās ir precizēts, ka sēklām ir jābūt derīgām sēšanai. Šo svarīgo atšķirību starp valodu versijām dēļ Komisija piedāvā KN skaidrojošās piezīmes neņemt vērā.
Tiesas atbilde
26. Vispirms ir jāatgādina, ka saskaņā ar pastāvīgo judikatūru, lai nodrošinātu tiesisko drošību un kontroles iespējas, noteicošais kritērijs preču klasifikācijai pēc tarifiem vispārējā veidā ir to objektīvās īpašības un pazīmes, kas definētas KN un sadaļu vai nodaļu piezīmēs (skat. it īpaši 2000. gada 26. septembra spriedumu lietā C‑42/99 Eru Portuguesa, Recueil, I‑7691. lpp., 13. punkts; 2005. gada 15. septembra spriedumu lietā C‑495/03 Intermodal Transports, Krājums, I‑8151. lpp., 47. punkts; 2005. gada 8. decembra spriedumu lietā C‑445/04 Possehl Erzkontor, Krājums, I‑10721. lpp., 19. punkts, un 2006. gada 16. februāra spriedumu lietā C‑500/04 Proxxon, Krājums, I‑1545. lpp., 21. punkts).
27. Turpinot, Tiesa jau ir nospriedusi, ka KN, kā arī HS skaidrojošajām piezīmēm savukārt ir būtiska nozīme dažādu tarifu pozīciju piemērošanas jomas interpretācijā, tomēr tām nav obligāta juridiska spēka. Līdz ar to minēto piezīmju saturam ir jābūt saderīgam ar KN normām un tās nevar grozīt šo normu piemērošanas jomu (iepriekš minētie spriedumi lietā Intermodal Transports, 48. punkts; lietā Possehl Erzkontor, 20. punkts, un lietā Proxxon, 22. punkts).
28. Visbeidzot, ir jāatgādina, ka saskaņā ar Tiesas judikatūru tarifu klasifikācijas vajadzībām objektīvu kritēriju var sniegt preces lietošanas mērķis, ja tas ir raksturīgs precei; šādu raksturīgumu jāspēj novērtēt, ņemot vērā [preces] objektīvās īpašības un pazīmes (skat. it īpaši 2001. gada 5. aprīļa spriedumu lietā C‑201/99 Deutsche Nichimen, Recueil, I‑2701. lpp., 20. punkts; 2004. gada 4. marta spriedumu lietā C‑130/02 Krings, Recueil, I‑2121. lpp., 30. punkts; 2005. gada 17. marta spriedumu lietā C‑467/03 Ikegami, Krājums, I‑2389. lpp., 23. punkts, un iepriekš minēto spriedumu lietā Proxxon, 31. punkts).
29. Šajā lietā ir jāatzīmē, ka, tā kā apakšpozīcijās 1209 91 90 un 1212 99 80 iekļauts tikai formulējums “citādi”, ir jāatsaucas uz pašām pozīcijām, t.i., pozīcijām 1209 un 1212.
30. Kā norādījusi Komisija, no pozīcijas 1209 formulējuma “sēklas, augļi un sporas sējai” izriet, ka minētā pozīcija attiecas tikai uz augu veidojumiem, kam ir dīgtspēja un kas var radīt jaunu augu. Turpretim pozīcija 1212, kurā cita starpā iekļauti “augļu kauliņi un kodoli un citi galvenokārt pārtikā lietojami augu produkti [..], kuri citur nav minēti un iekļauti”, ir atlikusī kategorija, kurā iekļautas augu sēklas, kuras ir paredzētas nevis sēšanai, bet cilvēku patēriņam.
31. Tādējādi KN skaidrojošās piezīmes, kas ķirbju sēklas izslēdz no apakšpozīcijas 1212 99 80 un uz tām attiecina pozīciju 1209, var saprast tikai tādā nozīmē, ka tās no šīs apakšpozīcijas izslēdz ķirbju sēklas, kas ir paredzētas sēšanai, nevis sēklas bez apvalka, kurām vairs nav dīgtspējas. Turklāt skaidrojošās piezīmes, ar kurām apakšpozīcijā 1209 91 90 iekļautas ķirbju sēklas, kad tās izmanto pārtikai vai pārtikas rūpniecībā, nav jāņem vērā.
32. Ņemot vērā šos apsvērumus, uz uzdoto jautājumu ir jāatbild, ka KN apakšpozīcija 1212 99 80 ir jāinterpretē tādējādi, ka ķirbju sēklas bez apvalka, kurām vairs nav dīgtspējas un kuras paredzēts izmantot maizes izstrādājumu ražošanā, ietilpst šajā apakšpozīcijā.
Par tiesāšanās izdevumiem
33. Attiecībā uz lietas dalībniekiem šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Tiesāšanās izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto lietas dalībnieku tiesāšanās izdevumi, nav atlīdzināmi.
Rezolutīvā daļa
Ar šādu pamatojumu Tiesa (septītā palāta) nospriež:
apakšpozīcija 1212 99 80 Kombinētajā nomenklatūrā, kas ir ietverta I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, kura grozīta ar Komisijas 2003. gada 11. septembra Regulu (EK) Nr. 1789/2003, ir jāinterpretē tādējādi, ka ķirbju sēklas bez apvalka, kurām vairs nav dīgtspējas un kuras paredzēts izmantot maizes izstrādājumu ražošanā, ietilpst šajā apakšpozīcijā.