62020CJ0145_RES
C‑145/20. sz. ügy
DS
kontra
Porsche Inter Auto GmbH & Co KG
és
Volkswagen AG
(az Oberster Gerichtshof [Ausztria] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
A Bíróság ítélete (nagytanács), 2022. július 14.
„Előzetes döntéshozatal – Jogszabályok közelítése – 715/2007/EK rendelet – Gépjárművek típusjóváhagyása – Az 5. cikk (2) bekezdése – Hatástalanító berendezés – Gépjárművek – Dízelmotor – Kibocsátást szabályozó rendszer – A motorvezérlő számítógépbe beépített szoftver – Kipufogógáz‑visszavezető szelep (EGR‑szelep) – A nitrogén‑oxid‑kibocsátás »hőmérsékleti tartomány« által való korlátozással történő csökkentése – A kibocsátáscsökkentő berendezések hatásfokát csökkentő hatástalanító berendezések használatának tilalma – Az 5. cikk (2) bekezdésének a) pontja – E tilalom alóli kivétel – 1999/44/EK irányelv – Fogyasztási cikkek adásvétele és a kapcsolódó jótállás – A 2. cikk (2) bekezdésének d) pontja – A »fogyasztási cikk […] felmutatja az azonos fajtájú áruk tekintetében szokásos minőséget és teljesítményt, amelyet a fogyasztó észszerűen elvárhat, figyelembe véve a fogyasztási cikk természetét« fogalma – Érvényes EK‑típusjóváhagyás – A 3. cikk (6) bekezdése – A »csekély mértékű hiba« fogalma”
Fogyasztóvédelem – Fogyasztási cikkek adásvétele és a kapcsolódó jótállás – 1999/44 irányelv – Az adásvételi szerződésnek megfelelő fogyasztási cikk – A »fogyasztási cikk […] felmutatja az azonos fajtájú áruk tekintetében szokásos minőséget és teljesítményt, amelyet a fogyasztó észszerűen elvárhat, figyelembe véve a fogyasztási cikk természetét« fogalma – Érvényes EK‑típusjóváhagyással rendelkező jármű – A 715/2007 rendelet értelmében tiltott hatástalanító berendezéssel ellátott jármű – Kizártság
(1999/44 európai parlamenti és tanácsi irányelv, 2. cikk, (2) bekezdés, d) pont)
(lásd: 52–56., 58. pont és a rendelkező rész 1. pontja)
Jogszabályok közelítése – Gépjárművek – A könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek kibocsátása – 715/2007 rendelet – A gyártók típusjóváhagyási kötelezettségei – A kibocsátáscsökkentő berendezések hatásfokát csökkentő hatástalanító berendezések használatának tilalma – Kivételek – A motor károsodás vagy baleset elleni védelmét és a jármű biztonságos üzemeltetését biztosító berendezés – Terjedelem – A járművek kipufogógáz‑visszavezető rendszerének hatásfokát a jármű szokásos körülmények közötti üzemeltetése és használata során a külső hőmérséklet és magasság függvényében csökkentő berendezés – Kizártság
(715/2007 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 5. cikk, (2) bekezdés, a) pont)
(lásd: 61–67., 72–76., 78–81. pont és a rendelkező rész 2. pontja)
Fogyasztóvédelem – Fogyasztási cikkek adásvétele és a kapcsolódó jótállás – 1999/44 irányelv – A fogyasztó jogai – Csekély mértékű hiba – Fogalom – A 715/2007 rendelet értelmében tiltott hatástalanító berendezés megléte a járműben – Kizártság – E járművet e berendezés meglétének ismeretében is megvásárló fogyasztó – Hatás hiánya
(1999/44 európai parlamenti és tanácsi irányelv, 3. cikk, (6) bekezdés)
(lásd: 85., 86., 88–97. pont és a rendelkező rész 3. pontja)
Összefoglalás
Az Európai Unión belüli magas szintű környezetvédelem biztosítására irányuló cél többek között a szennyezőanyag‑kibocsátás korlátozására irányuló intézkedések elfogadásában nyilvánul meg. Ebben az értelemben – többek között a gépjárművek típusjóváhagyásáról szóló 715/2007 rendelet (
1
) elfogadása következtében – egyre szigorúbb szabályozás vonatkozik a gépjárművekre. Ez a rendelet többek között a dízelmeghajtású gépjárművek nitrogén‑oxid (NOx)‑kibocsátásának jelentős csökkentésére irányul a levegőminőség javítása és a szennyezési határértékek betartása érdekében.
A jelen három ügy a motorvezérlő számítógépbe beépített szoftverrel felszerelt járművek adásvételére vonatkozik, amelyek bizonyos külső hőmérsékleti tartományon kívül és bizonyos közlekedési magasság felett csökkentik a kipufogógáz‑visszavezetés (EGR) hatásfokát, ami a 715/2007 rendeletben rögzített NOx‑kibocsátási határértékek túllépéséhez vezet.
Ugyanis a motorvezérlő számítógépébe telepített szoftver frissítését követően 15 °C alatti vagy a 33 °C feletti külső hőmérsékleten, valamint az 1000 métert meghaladó közlekedési magasságban (a továbbiakban: hőmérsékleti tartomány) kikapcsolódik a kipufogógáz‑tisztítás. E hőmérsékleti tartományon kívül 10 °C hőmérséklet‑változás esetén, 1000 méter felett pedig 250 méter magasságváltozás során a kipufogógáz‑visszavezetés szintje lineárisan 0‑ra csökken, aminek következtében az NOx‑kibocsátás meghaladja a 715/2007 rendeletben megállapított határértéket.
E három ügy a 2020. december 17‑i CLCV és társai (Dízelmotoron elhelyezett hatástalanító berendezés) ítélet (
2
) (a továbbiakban: CLCV ítélet) folytatásának minősül, amelyben a Bíróság első alkalommal értelmezte a 715/2007 rendelet (
3
) értelmében vett „hatástalanító berendezés” fogalmát, valamint meghatározta, hogy az ilyen berendezés mennyiben tiltott az e rendelet azon rendelkezése (
4
) értelmében, amely meghatározza a hatástalanító berendezések tilalma alóli kivételeket, köztük a motor károsodás vagy baleset elleni védelmének és a jármű biztonságos üzemeltetésének szükségességét.
A kérdést előterjesztő három osztrák bíróság ebben az összefüggésben azzal kapcsolatban terjesztett kérdést a Bíróság elé, hogy a szóban forgóhoz hasonló szoftver a 715/2007 rendelet értelmében vett „hatástalanító berendezésnek” minősül‑e. Igenlő válasz esetén e bíróságok arra keresik a választ, hogy e szoftver engedélyezhető‑e az ilyen berendezések tilalma alóli azon kivétel alapján, amely szerint a berendezés használata a motor károsodás vagy baleset elleni védelme, valamint a jármű biztonságos üzemeltetése szempontjából indokolt. Végül, arra az esetre, ha az említett szoftvert nem engedélyezett, az említett bíróságok arra várnak választ, hogy annak használata eredményezheti‑e a fogyasztási cikkek adásvételéről és a kapcsolódó jótállásról szóló irányelv (
5
) alapján az adásvételi szerződés semmisségének amiatt történő megállapítását, hogy a gépjármű nem szerződésszerű.
A nagytanácsban hozott három ítéletében a Bíróság mindenekelőtt úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó szoftver csökkenti a kibocsátáscsökkentő berendezés hatásfokát a járművek rendes működése és használata során, és így a 715/2007 rendelet értelmében vett „hatástalanító berendezésnek” minősül. Ezt követően úgy véli, hogy az olyan hatástalanító berendezés, amely elsősorban az EGR‑szelephez, a kipufogógáz‑visszavezető hűtőhöz és a dízelrészecske‑szűrőhöz hasonló alkatrészek kímélését szolgálja, nem tartozik az ilyen berendezés használatának tilalma alóli kivétel hatálya alá, ha ezen alkatrészek működése nem érinti a motor védelmét. Végül a Bíróság rámutat, hogy az ilyen berendezéssel felszerelt jármű a fogyasztási cikkek adásvételéről és a kapcsolódó jótállásról szóló irányelv értelmében véve nem felel meg az adásvételi szerződésnek, még akkor sem, ha érvényes EK‑típusjóváhagyással rendelkezik, és az ezzel kapcsolatos hiba nem minősíthető „csekély” mértékűnek, ami főszabály szerint kizárná a vevő azon lehetőségét, hogy a szerződés semmisségének megállapítását kérje.
A Bíróság álláspontja
Először is annak meghatározása érdekében, hogy a szóban forgó szoftver a 715/2007 rendelet értelmében vett „hatástalanító berendezésnek” minősül‑e, a Bíróság a jármű „szokásos körülmények közötti üzemeltetése és használata” fogalmát értelmezi.
E tekintetben megállapítja, hogy nemcsak a 715/2007 rendeletnek az ilyen berendezés fogalmát meghatározó rendelkezésének (
6
) szövegéből, hanem e rendelkezés szövegkörnyezetéből, valamint az e rendelet által követett célkitűzésből is kitűnik, hogy ez a fogalom a jármű rendes vezetési körülmények közötti használatára utal, vagyis nem kizárólag a járműnek az alapeljárás tényállásának idején alkalmazandó típusjóváhagyási teszt esetében előírt feltételek melletti használatára. E fogalom tehát e jármű valós, az Unió területén szokásosan fennálló vezetési feltételek melletti használatára utal. A Bíróság e tekintetben emlékeztet arra, hogy – amint azt a CLCV ítéletben megállapította – egy olyan berendezés telepítése, amely csak a jóváhagyási teszt szakaszában teszi lehetővé a 715/2007 rendeletben előírt kibocsátási határértékek betartásának biztosítását, jóllehet e vizsgálati szakasz nem teszi lehetővé a jármű szokásos használati feltételeinek reprodukálását, ellentétes lenne a kibocsátások ilyen használati körülmények között történő tényleges korlátozásának biztosítására irányuló kötelezettséggel. Ugyanez vonatkozik az olyan berendezés létrehozatalára is, amely csak olyan hőmérsékleti tartományon belül biztosítja a megfelelőséget, amely bár lefedi a típusjóváhagyási tesztet övező feltételeket, nem felel meg a rendes vezetési körülményeknek.
E körülmények között a Bíróság úgy véli, hogy a szóban forgóhoz hasonló olyan szoftver, amely csak a hőmérsékleti tartományon belül biztosítja a 715/2007 rendeletben előírt kibocsátási határértékek betartását, a 715/2007 rendelet értelmében vett, a jármű szokásos körülmények közötti üzemeltetése és használata során észszerűen várható feltételek mellett csökkenti a kibocsátást szabályozó rendszer hatásfokát. E szoftver tehát az e rendelet értelmében (
7
) vett „hatástalanító berendezésnek” minősül.
Másodszor, a Bíróság azt a kérdést vizsgálja, hogy a szóban forgóhoz hasonló berendezés a hatástalanító berendezések használatának tilalma alóli, a 715/2007 rendeletben (
8
) a motor károsodás vagy baleset elleni védelmére, valamint a jármű biztonságos üzemeltetésére vonatkozóan előírt kivétel hatálya alá tartozhat‑e, amennyiben ez a berendezés az EGR‑szelephez, a kipufogógáz‑visszavezető hűtőhöz és a dízelrészecske‑szűrőhöz hasonló alkatrészek kímélését szolgálja.
E tekintetben a Bíróság emlékeztet arra, hogy a 715/2007 rendelet kivételeket ír elő az hatástalanító berendezés használatának tilalma alól, különösen akkor, ha „a berendezés használata a motor sérülés [helyesen: károsodás] vagy baleset elleni védelme és a jármű biztonságos üzemeltetése szempontjából indokolt”. Először is, ami a „motor” fogalmát illeti, a Bíróság hangsúlyozza, hogy az uniós jog (
9
) egyértelműen különbséget tesz egyfelől az e kivétellel érintett motor, másfelől pedig a szennyezéscsökkentő rendszer paraméterei között, amelyek magukban foglalják a részecskeszűrőket és az EGR‑t is. Következésképpen az EGR‑szelep, a kipufogógáz‑visszavezető hűtő és a dízelrészecske‑szűrő a motortól elkülönülő komponens. Ezt követően, ami a „baleset” és „károsodás” fogalmát illeti, a Bíróság megállapítja, hogy a motor szennyeződése és kopása nem tekinthető a 715/2007 rendelet értelmében vett (
10
)„balesetnek” vagy „károsodásnak”, mivel ezek az események főszabály szerint a jármű rendes működésének előre látható velejárói. A Bíróság szerint kizárólag a gépjárművezetés során konkrét veszélyhelyzetet előidéző, a motort érintő károsodás vagy baleset közvetlen kockázata igazolhatja a 715/2007 rendelet 5. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján a hatástalanító berendezés használatát.
Tekintettel arra, hogy a hatástalanító berendezések használatának tilalma alóli kivételt szigorúan kell értelmezni, a Bíróság úgy ítéli meg, hogy az ilyen berendezés „használata” a 715/2007 rendelet értelmében csak akkor „indokolt”, ha az említett berendezés vagy az azzal ellátott jármű EK‑típusjóváhagyásának időpontjában semmilyen más műszaki megoldás nem teszi lehetővé a motor olyan károsodása vagy baleset bekövetkezte közvetlen kockázatának elkerülését, amely a jármű vezetése során konkrét veszélyt jelent.
Következésképpen a Bíróság úgy ítéli meg, hogy az olyan hatástalanító berendezés, amely csak a hőmérsékleti tartományon belül biztosítja az e rendeletben előírt kibocsátási határértékek betartását, nem tartozhat az ilyen berendezés használatának tilalma alóli, e rendelkezésben meghatározott kivétel hatálya alá csupán amiatt, hogy az ilyen berendezés az EGR‑szelephez, a kipufogógáz‑visszavezető hűtőhöz és a dízelrészecske‑szűrőhöz hasonló alkatrészek kímélését szolgálja. Más a helyzet azonban akkor, ha bizonyítást nyer, hogy ez a berendezés szigorúan a motor olyan károsodása vagy baleset bekövetkezte közvetlen veszélyének elkerülését szolgálja, amelyet a kipufogógáz‑visszavezető rendszer egyik komponensének olyan súlyos meghibásodása okoz, amely konkrét veszélyhelyzetet teremt az ezzel a berendezéssel ellátott jármű üzemeltetése során. Mindenesetre az olyan hatástalanító berendezés, amelynek rendes közlekedési körülmények között az év nagy részében működnie kell ahhoz, hogy a motort károsodástól vagy balesettől védje meg, és biztosítsa a jármű biztonságos üzemeltetését, nem tartozhat a 715/2007 rendeletben előírt kivétel hatálya alá.
A Bíróság egyébiránt pontosítja, hogy az a körülmény, hogy a 715/2007 rendelet értelmében vett hatástalanító berendezést a jármű üzembe helyezését követően, javítás keretében (
11
) építették be, nem releváns annak értékelése szempontjából, hogy ezen berendezés használata e rendelet értelmében (
12
) tiltott‑e.
Harmadszor és utolsósorban a Bíróság azzal a kérdéssel foglalkozik, hogy egy tiltott szoftver használata eredményezheti‑e a fogyasztási cikkek adásvételéről és a kapcsolódó jótállásról szóló irányelv alapján az adásvételi szerződés semmisségének amiatt történő megállapítását, hogy a gépjármű nem szerződésszerű.
E tekintetben a Bíróság rámutat egyrészt arra, hogy a 2007/46 irányelv (
13
) hatálya alá tartozó járművekre EK‑típusjóváhagyást kell kiadni, másrészt pedig arra, hogy e jóváhagyás csak akkor adható meg, ha a szóban forgó járműtípus megfelel a 715/2007 rendelet rendelkezéseinek, különösen a szennyezőanyag‑kibocsátásra vonatkozó rendelkezéseknek. Ezenkívül a 2007/46 irányelv értelmében (
14
) a gyártó mint a járműre vonatkozó EK‑típusjóváhagyás tulajdonosa minden, a jóváhagyott típussal megegyezően gyártott teljes, nem teljes vagy befejezett járműhöz megfelelőségi nyilatkozatot mellékel. Ez az engedély kötelező a jármű nyilvántartásba vételéhez, értékesítéséhez vagy forgalomba helyezéséhez. (
15
) A jóváhagyott típussorozathoz tartozó, és ezért megfelelőségi tanúsítvánnyal ellátott jármű megvásárlásakor a fogyasztó észszerűen elvárhatja, hogy e jármű tekintetében betartják a 715/2007 rendeletet, még külön szerződéses kikötések hiányában is.
Következésképpen a Bíróság úgy ítéli meg, hogy a 715/2007 rendelet hatálya alá tartozó gépjármű nem mutatja fel a fogyasztási cikkek adásvételéről és a kapcsolódó jótállásról szóló irányelv értelmében vett, „az azonos fajtájú áruk tekintetében szokásos, a fogyasztó által észszerűen elvárható minőséget” (
16
), ha az ilyen jármű – bár érvényes EK‑típusjóváhagyással rendelkezik, éppen ezért a közúti közlekedésben használható – a 715/2007 rendelet értelmében (
17
) tiltott hatástalanító berendezéssel van felszerelve.
Végül a Bíróság pontosítja, hogy a járműnek a 715/2007 rendelet értelmében tiltott hatástalanító berendezéssel való felszerelésében megnyilvánuló hiba nem minősül „csekély” mértékűnek, (
18
) még akkor sem, ha a fogyasztó még e berendezés meglétének és működési módjának ismeretében is megvásárolta volna a járművet.
(
1
)	A könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és ‑karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20‑i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2007. L 171., 1. o.).
(
2
)	A 2020. december 17‑iCLCV és társai (Dízelmotoron elhelyezett hatástalanító berendezés) ítélet (C‑693/18, EU:C:2020:1040).
(
3
)	A 715/2007 rendelet 3. cikkének 10. pontja értelmében. E rendelkezés a „hatástalanító berendezés” fogalmát akként határozza meg, mint „bármely olyan tervezési elem, amely érzékeli a hőmérsékletet, a jármű sebességét, a motor fordulatszámát (a percenkénti fordulatszámot), a sebességfokozatot, a kipufogó‑ és szívócsővezetékben keletkező vákuumot vagy bármely más paramétert a kibocsátást szabályozó rendszer bármely részének működésbe hozása, működésének modulálása, késleltetése vagy kikapcsolása céljából, és amely bizonyos, a jármű szokásos körülmények közötti üzemeltetése és használata során észszerűen várható feltételek mellett csökkenti a kibocsátást szabályozó rendszer hatásfokát”.
(
4
)	A 715/2007 rendelet 5. cikke (2) bekezdésének a) pontja.
(
5
)	A fogyasztási cikkek adásvételének és a kapcsolódó jótállásnak egyes vonatkozásairól szóló, 1999. május 25‑i 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 1999. L 171., 12. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 5. kötet, 223. o.).
(
6
)	A 715/2007 rendelet 3. cikkének 10. pontja.
(
7
)	A 715/2007 rendelet 3. cikkének 10. pontja.
(
8
)	A 715/2007 rendelet 5. cikke (2) bekezdésének a) pontja.
(
9
)	A 2011. március 24‑i 566/2011/EU rendelettel (HL 2011. L 158., 1. o.) módosított, a 715/2007/EK rendelet módosításáról és végrehajtásáról szóló, 2008. július 18‑i 692/2008/EK bizottsági rendeletet (HL 2008. L 199., 1. o.; helyesbítés: HL 2010. L 336., 68. o.).
(
10
)	A 715/2007 rendelet 5. cikke (2) bekezdésének a) pontja.
(
11
)	Az 1999/44 irányelv 3. cikkének (2) bekezdése értelmében.
(
12
)	A 715/2007 rendelet 5. cikke (2) bekezdésének a) pontja.
(
13
)	A 2012. december 10‑i 1229/2012/EU bizottsági rendelettel (HL 2012. L 353., 1. o.) módosított, a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek [helyesen: összetevőinek] és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5‑i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (keretirányelv) (HL 2007. L 263., 1. o.).
(
14
)	A 2007/46 irányelv 18. cikkének (1) bekezdése értelmében.
(
15
)	A 2007/46 irányelv 26. cikkének (1) bekezdése értelmében.
(
16
)	A 1999/44 irányelv 2. cikke (2) bekezdésének d) pontja.
(
17
)	A 715/2007 rendelet 5. cikke (2) bekezdésének a) pontja.
(
18
)	A 1999/44 irányelv 3. cikkének (6) bekezdése értelmében.