62016CC0363
ELEANOR SHARPSTON
FŐTANÁCSNOK INDÍTVÁNYA
Az ismertetés napja: 2017. október 10. (
1
)
C‑363/16. sz. ügy
Európai Bizottság
kontra
Görög Köztársaság
„Tagállami kötelezettségszegés – Állami támogatás – Visszatéríttetési kötelezettség – Az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése – Tagállamok által meghozandó intézkedések – Fizetésképtelenségi eljárások – A jogellenes állami támogatás felvétele a hitelezői követelések jegyzékébe – A vállalkozás tevékenységének megszüntetése – A vállalkozás eszközeire vonatkozó nyilvános árverés felfüggesztése”
1.
2012 februárjában az Európai Bizottság határozatot (
2
) fogadott el, amelyben megállapította, hogy a Görögország által a United Textiles S. A. érdekében hozott egyes pénzügyi támogatási intézkedések összeférhetetlenek a belső piaccal, és kötelezte Görögországot a támogatás visszatéríttetésére. A Bizottság most az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése alapján annak megállapítását kéri, hogy Görögország az előírt határidőn belül nem tett eleget az említett határozatnak.
2.
Görögország azzal érvel, hogy mivel a támogatás kedvezményezettjét egy 2012. júliusi bírósági végzés fizetésképtelenné nyilvánította, és tevékenysége megszűnt, a kedvezményezett által kapott jogellenes állami támogatás által okozott versenytorzulás már nem áll fenn. Ebből következik, hogy Görögország megtett minden szükséges intézkedést a határozat végrehajtása érdekében, és részéről nem áll fenn mulasztás.
Jogi háttér
3.
Az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése a következőket mondja ki:
„Ha a Bizottság – azt követően, hogy felhívta az érintett feleket észrevételeik megtételére – megállapítja, hogy egy állam által vagy állami forrásból nyújtott támogatás a 107. cikk értelmében nem egyeztethető össze a belső piaccal, vagy hogy az ilyen támogatást visszaélésszerűen használják fel, úgy határoz, hogy az érintett állam köteles a Bizottság által kitűzött határidőn belül a támogatást megszüntetni vagy módosítani.
Ha az érintett állam a kitűzött határidőn belül nem tesz eleget ennek a határozatnak, a Bizottság vagy bármely érdekelt állam – a 258. és 259. cikk rendelkezéseitől eltérve – közvetlenül az Európai Unió Bíróságához fordulhat.
[…]”
4.
A 659/1999 rendelet (
3
) meghatározta a jogellenes állami támogatásról szóló jogszabályok alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat.
5.
Az említett rendelet (6) preambulumbekezdése kimondta, hogy „az [EUSZ 4. cikkének (3) bekezdésének] megfelelően a tagállamok kötelesek a Bizottsággal együttműködni, és minden olyan szükséges információt megadni, amely lehetővé teszi a Bizottság számára az e rendelet szerinti feladatainak ellátását”.
6.
A (13) preambulumbekezdés szerint:
„[M]ivel a közös piaccal össze nem egyeztethető jogellenes támogatás esetében helyre kell állítani a hatékony versenyt; mivel ebből a célból szükség van arra, hogy a támogatást, beleértve a kamatokat, késedelem nélkül visszatérítsék [helyesen: visszatéríttessék]; mivel indokolt, hogy a visszatérítésre [helyesen: visszatéríttetésre] a nemzeti jog eljárásai szerint kerüljön sor; mivel azoknak az eljárásoknak az alkalmazása nem akadályozhatja a hatékony verseny helyreállítását, azáltal hogy meghiúsítja a bizottsági határozat közvetlen [helyesen: azonnali] és hatékony végrehajtását; mivel ennek az eredménynek az eléréséhez a tagállamoknak meg kell hozniuk minden olyan intézkedést [helyesen: minden szükséges intézkedést], amely biztosítja a Bizottság határozatának hatékonyságát”.
7.
E rendeletnek „A támogatás visszatérítése” [helyesen: visszatéríttetése] című 14. cikke így rendelkezett:
„(1)
Amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére […]. A Bizottság nem követeli meg a támogatás visszatérítését [helyesen: visszatéríttetését], amennyiben az ellentétes a[z uniós] jog valamelyik általános elvével.
[…]
(3)
[A Bíróságnak] az [EUMSZ 278. cikk] értelmében hozott határozatának sérelme nélkül, a visszatérítést [helyesen: visszatéríttetést] késedelem nélkül és az érintett tagállam nemzeti joga szerinti eljárás keretében kell végrehajtani, feltéve hogy e rendelkezések lehetővé teszik a Bizottság határozatának azonnali és hatékony végrehajtását. Ebből a célból és a nemzeti bíróságok előtt zajló eljárás esetén – [az uniós] jog sérelme nélkül – az érintett tagállamok meghozzák a jogrendszerük szerint rendelkezésre álló szükséges intézkedéseket, beleértve az átmeneti intézkedéseket is.”
A jogvita előzményei és a visszatéríttetési határozat
8.
A United Textiles görög textilipari vállalat, amely ruházati termékek, fonal és méteráru gyártásával foglalkozott. A visszatéríttetési határozat preambulumbekezdései szerint a vállalat helyzete legalább 2004 óta egyre rosszabbá vált, és gyáregységei – működő tőke hiányában – 2008 óta nem üzemeltek. 2008 óta a vállalat csaknem összes banki hiteltörlesztése tekintetében hátralékban van. A vállalat éves beszámolói szerint a termelés 2009 márciusában szinte teljesen leállt; 2010. február óta az athéni tőzsdén a vállalat részvényeivel való kereskedés fel van függesztve. (
4
)
9.
2007‑ben Görögország állami kezességvállalást nyújtott a United Textiles részére egy fennálló hiteltartozás átütemezésével és egy új hitel nyújtásával (a továbbiakban: 2007. évi kezességvállalás). 2009‑ben Görögország átütemezte a vállalat 2004 és 2009 közötti időszakra vonatkozó társadalombiztosításijárulék‑tartozásait (a továbbiakban: 2009. évi átütemezés). (
5
)
10.
2012. február 22‑én a Bizottság elfogadta a visszatéríttetési határozatot, amelyről Görögországot 2012. február 23‑án értesítette. Az említett határozat 1. cikkének (1) bekezdésében a Bizottság kijelentette, hogy a 2007. évi kezességvállalás és a 2009. évi átütemezés a belső piaccal összeegyeztethetetlen jogellenes állami támogatásnak minősül. (
6
) A jogellenes támogatás teljes összegét 30,57 millió euróra becsülték. (
7
)
11.
A 2. cikk arra kötelezte Görögországot, hogy kamatokkal együtt fizettesse vissza a kedvezményezettel a jogellenes állami támogatást.
12.
A 3. cikk előírta, hogy a támogatást azonnal és ténylegesen vissza kell fizettetni, és hogy a visszatéríttetési határozat végrehajtására az értesítés napjától számított négy hónapon belül sort kell keríteni.
13.
A 4. cikk (1) bekezdése ezenfelül előírta, hogy a határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül Görögország köteles benyújtani a Bizottságnak a következő információkat:
„a)
a kedvezményezett által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok);
b)
[a visszatéríttetési határozatnak] való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása;
c)
azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére”.
14.
A 4. cikk (2) bekezdése értelmében „[a]míg [a] támogatást teljes egészében vissza nem fizetik, Görögország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot [a visszatéríttetési határozat] végrehajtásának érdekében meghozott nemzeti intézkedések előrehaladásáról. A Bizottság kérésére Görögország azonnali tájékoztatást ad [a visszatéríttetési határozat] végrehajtása érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekről. Ugyancsak részletes tájékoztatást nyújt a kedvezményezett által már visszafizetett támogatásokról és kamatokról.”
15.
A visszatéríttetési határozatról szóló értesítést követően az illetékes görög hatóságok 2012. június 21‑én igazoltak egy 19181729,10 euró összegű követelést (amely megfelelt a 2007. évi kezességvállalás összegének). A Polymeles Protodikeio Athinon (athéni elsőfokú bíróság) 2012. július 19‑i ítéletével a United Textiles‑t fizetésképtelenné nyilvánította.
16.
Az illetékes görög hatóságok 2012. augusztus 29‑én igazoltak egy 15827427,78 euró összegű további követelést (amely megfelelt a 2009. évi kezességvállalás összegének).
17.
A követeléseket (a 2007. évi kezességvállalás vonatkozásában) 2012. augusztus 3‑án és (a 2009. évi átütemezés vonatkozásában) 2012. szeptember 14‑én jelentették be a fizetésképtelenségi nyilvántartásba.
18.
A hitelezők első gyűlését 2012. december 18‑án tartották. A támogatásból eredő követelésekről szóló utolsó értesítésre 2013. február 7‑én került sor. A hitelezői követelések jegyzékét 2013. szeptember 11‑én véglegesítették.
19.
2013 elején a United Textiles eszközeit nyilvános árverésen értékesítették.
20.
2012 májusa és 2015 májusa között a Bizottság és Görögország között több levélváltásra is sor került a visszatéríttetési határozat végrehajtására és a fizetésképtelenségi eljárás menetére vonatkozóan.
21.
2015. december 7‑én és 17‑én küldött elektronikus levelében a United Textiles fizetésképtelenségi eljárásának felszámolója értesítette a Bizottságot, hogy Görögország megkísérelte újraindítani a vállalat üzleti tevékenységét, és megkérdezte a Bizottságot, hogy milyen mértékben támogatja ezt a projektet. 2015. december 18‑i levelében a Bizottság annak tisztázására kérte Görögországot, hogy volt‑e olyan projekt, amely a United Textiles fizetésképtelenségi eljárásának felfüggesztésére és üzleti tevékenysége újraindítására irányult.
22.
A 2015. december 30‑i jogalkotási tartalmú aktus (a továbbiakban: JTA) révén az a határozat született, hogy „a [United Textiles] […] részvénytársaság eszközeinek értékesítésére irányuló nyilvános árverések a hivatalos közlönyben való közzététel időpontjától számított hat hónapos időszakra felfüggesztésre kerülnek”. (
8
)
23.
Görögország a Bizottság 2015. december 18‑i levelére 2016. január 19‑én válaszolt, megerősítve, hogy az eszközök értékesítését felfüggesztették. 2016. április 11‑i levelében Görögország további információkat közölt a Bizottsággal.
24.
A vállalat eszközeinek nyilvános árverését gyakorlatilag a JTA kihirdetésétől számított hat hónapos időszakra, 2016. június 30‑ig felfüggesztették. A görög kormány a tárgyaláson megerősítette, hogy a United Textiles eszközeinek értékesítésére irányuló árverést 2016 szeptemberében újraindították.
Az eljárás és a felek kérelmei
25.
A Bizottság 2016. június 30‑án előterjesztette a jelen keresetet.
26.
A Bizottság azt kéri, hogy a Bíróság állapítsa meg, hogy Görögország – mivel az előírt határidőn belül nem fogadta el a visszatéríttetési határozat 1. cikkének (1) bekezdése által jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított állami támogatásnak a kedvezményezettől való visszatéríttetéséhez szükséges valamennyi intézkedést, és nem közölte megfelelően a Bizottsággal az említett határozat 4. cikke alapján elfogadott intézkedéseket – nem teljesítette a szóban forgó határozat 2., 3. és 4. cikkéből, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésből eredő kötelezettségeit.
27.
A 2017. június 21‑i tárgyaláson a görög kormány és a Bizottság előadta szóbeli észrevételeit, és válaszolt a Bíróság kérdéseire.
28.
Kérelmében a Bizottság megjegyezte, hogy „formai szempontból” Görögország nem biztosította, hogy a visszatéríttetési határozatból eredő kötelezettségek az előírt határidőn belül teljesüljenek (lásd az alábbi 39. pontot). Ugyanakkor írásbeli és szóbeli előterjesztésének nagyobb részében a vállalat eszközei értékesítésének három évvel későbbi, 2015. december 30‑i felfüggesztésével foglalkozott.
29.
Amikor a Bizottságot a tárgyaláson arra kérték, hogy részletesen fejtse ki, miben nyilvánult meg Görögország kötelezettségszegése, három olyan okot jelölt meg, amely alapján véleménye szerint Görögország megsértette a visszatéríttetési határozatot, ezek pedig a következők voltak: i. nem téríttette vissza a támogatást a határozatban megjelölt négy hónapos határidőn belül (amely határidőt követően a United Textiles‑t fizetésképtelenné nyilvánították); ii. nem tájékoztatta teljeskörűen a Bizottságot a jogellenes állami támogatás visszatéríttetésének folyamatáról, mivel egyrészt nem közölte a Bizottsággal a visszatéríttetési határozat 4. cikkének (1) bekezdése által előírt információt az említett határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül, másrészt nem értesítette a Bizottságot arról, hogy a nyilvános árverést 2015 decemberében felfüggesztették; valamint iii. a JTA révén felfüggesztette a United Textiles eszközeinek nyilvános árverését.
Előzetes megjegyzések
30.
Kiindulásképpen tisztázni kell az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás egyes vonatkozásait, az említett eljárás szerinti kötelezettségszegés fennállásának értékelése szempontjából releváns időpontot, valamint a valamely visszatéríttetési határozat által a tagállamok számára előírt kötelezettség jellegét.
Az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése szerinti eljárás és a bizonyítási teher
31.
Ha valamely tagállam nem tesz eleget valamely visszatéríttetési határozatnak, a Bizottság vagy egy másik tagállam – az EUMSZ 258. és 259. cikk rendelkezéseitől eltérve – az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése alapján a Bírósághoz fordulhat. Az EUMSZ 258. cikkel szemben ez utóbbi lehetőség nem ír elő pert megelőző szakaszt. (
9
)
32.
A Bizottság választásán múlik, hogy egy adott ügyben melyik eljárást kell követni. (
10
) A Bíróság kimondta, hogy az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése szerinti jogérvényesítési lehetőség nem más, mint a tagállami kötelezettségszegés megállapítása iránti keresetek egyik fajtája, amelyet kifejezetten a belső piacon belüli verseny tekintetében az állami támogatások által okozott különös problémákra tekintettel alakítottak ki. (
11
) Jelen ügyben a Bizottság az eljárást az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése alapján indította.
33.
E rendelkezés értelmében gyorsabb és könnyebb a Bírósághoz fordulás, mivel a tagállamokkal és (adott esetben) más érdekelt felekkel folytatott hivatalos véleménycserére már sor került a releváns bizottsági határozat elfogadásához vezető igazgatási eljárásban. (
12
) Az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására okot adó tagállami magatartást kizárólag az e határozattal a tagállamra rótt kötelezettségek fényében lehet értékelni. (
13
)
34.
Függetlenül attól, hogy a Bizottság melyik eljárást választja, az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a kötelezettségszegési eljárás keretében „a Bizottság feladata az állítólagos kötelezettségszegés fennállásának bizonyítása. A Bíróság előtt tehát neki kell – bármilyen vélelemre való hivatkozás nélkül – a kötelezettségszegés fennállásának vizsgálatához szükséges bizonyítékokat előterjesztenie”. (
14
) Másfelől, amennyiben bizonyítást nyert a jogellenes állami támogatás egészben vagy részben történő visszatéríttetésének elmulasztása, a tagállamnak kell igazolnia ezt a mulasztást. (
15
)
A kötelezettségszegés fennállásának értékelése szempontjából releváns időpont
35.
A jelen ügyhöz hasonló eljárásokban, ahol a jogellenes állami támogatás visszatéríttetésére irányuló nemzeti eljárás több éve tart, elengedhetetlen, hogy a kötelezettségszegés fennállásának értékelése szempontjából releváns időpontot megállapítsuk. E tekintetben van következménye annak, hogy a Bizottság az általános kötelezettségszegési eljárást vagy az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése szerinti eljárást választja‑e. Mivel ez utóbbi alapján a Bizottság nem köteles indokolással ellátott véleményt kibocsátani, ebből következik, hogy az ilyen véleménynek való megfelelésre kitűzött határidő (az EUMSZ 258. cikk szerinti eljárással szemben) nem lehet a kötelezettségszegés megállapítása szempontjából releváns időpont.
36.
Ehelyett az állandó ítélkezési gyakorlat alapján az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése szerinti eljárásokban a releváns időpont az az időpont, amelyet az állami támogatás visszatéríttetéséről szóló határozat előír, vagy adott esetben a Bizottság később meghatároz. (
16
) A releváns időpontot követő események annak értékelése során, hogy a kötelezettségszegés fennáll‑e, nem vehetők figyelembe. (
17
)
37.
A jelen ügyben a visszatéríttetési határozat 3. cikkének (2) bekezdése a határozatról szóló értesítéstől számított négy hónapos határidőt tűzött ki. A Bizottság ezt követően nem tűzött ki új határidőt. Ennek megfelelően a releváns időpont 2012. február 23‑tól, a határozatról szóló értesítéstől számított négy hónap, vagyis 2012. június 23. (
18
) Mivel ez egy szombati nap, a releváns időpont 2012. június 25.
38.
Ezenfelül a visszatéríttetési határozat 4. cikkének (1) bekezdése előírta, hogy Görögország köteles konkrét információkat közölni a Bizottsággal az értesítéstől számított két hónapon belül, vagyis 2012. április 23‑ig.
39.
A releváns időpontok annak értékelése szempontjából, hogy Görögország megszegte‑e a tájékoztatási kötelezettséget és az állami támogatás visszatéríttetésére vonatkozó kötelezettséget, az előbbi kapcsán 2012. április 23., az utóbbi kapcsán pedig 2012. június 25.
40.
A Bizottság a tárgyaláson azt állította, hogy a United Textiles eszközei nyilvános árverésének a JTA révén történő 2015. december 30‑i felfüggesztése a kötelezettségszegés fennállásának szempontjából egy második releváns időpontnak minősül.
41.
E tekintetben a Bizottság a tárgyaláson továbbá azzal érvelt, hogy az ítélkezési gyakorlat alapján, ha valamely tagállam adott határidőn belül nem felel meg egy olyan határozatnak, amely őt állami támogatás visszatéríttetésére kötelezi, azt a Bíróság folyamatos kötelezettségszegésként értékeli. (
19
)
42.
Nem fogadom el az ítélkezési gyakorlat ezen értelmezését. Habár igaz, hogy az említett ügyek némelyikében a Bíróság megjegyezte, hogy a kötelezettségszegés a releváns időpontot követően és a tárgyalásig is folytatódott, a Bíróság konkrét megállapítása arra korlátozódott, hogy a Bizottság határozatában meghatározott időszak végén fennállt a kötelezettségszegés. (
20
)
43.
Ezenfelül a Bizottság kontra Belgium ítéletből (
21
) egyértelmű, hogy a jogellenes állami támogatás visszatéríttetését előíró határozatban meghatározott időpontot követő eseményeknek nincs jelentőségük annak megállapítása szempontjából, hogy az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése alapján folytatott eljárás szerinti kötelezettségszegés fennáll‑e. Mindamellett a tagállam a lojális együttműködési kötelezettség értelmében e határidőt követően továbbra is köteles érvényt szerezni a jogellenes támogatás visszatéríttetésének. (
22
)
A visszatéríttetési kötelezettség jellege
44.
A jogellenes állami támogatás visszatéríttetési kötelezettsége az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdéséből ered, a jelen ügyre a 659/1999 rendelettel alkalmazva. Az állandó ítélkezési gyakorlat alapján „valamely jogellenes támogatás visszatéríttetés útján történő megszüntetése a támogatás jogellenessége megállapításának logikus következménye”. (
23
) A visszatéríttetés – amennyire lehetséges – a status quo visszaállítását és a jogellenes állami támogatások által okozott versenyellenes előnyök kiküszöbölését szolgálja. (
24
)
45.
A visszatéríttetési kötelezettség eredménykötelezettség. (
25
) A 659/1999 rendelet előírja, hogy a tagállamoknak a jogellenes állami támogatások visszatérítését késedelem nélkül és a nemzeti eljárás keretében kell végrehajtaniuk, míg a visszatéríttetési határozat végrehajtása „azonnali és hatékony” kell legyen. (
26
) Erre vonatkozóan az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a tagállamok szabadon választhatják meg, hogy milyen módon hajtják végre a visszatéríttetési határozatból eredő kötelezettséget, feltéve hogy a választott intézkedések nem sértik az uniós jog alkalmazási körét és tényleges érvényesülését. (
27
)
46.
A visszatéríttetésnek nemcsak teljesnek kell lennie, de időben – vagyis a határozatban megjelölt (vagy a Bizottság által később előírt) határidőn belül – meg kell történnie; a határidőn túli visszatéríttetés nem felel meg az EUMSZ követelményeinek. (
28
)
47.
A Bíróság következetesen azt képviseli, hogy kizárólag a teljes lehetetlenség igazolhatja a jogellenes állami támogatás visszatéríttetésének elmaradását. (
29
) Az ítélkezési gyakorlat szigorúan értelmezi e védekezést, elutasítva, hogy „a belső nehézségek miatti merő aggodalom” teljes lehetetlenségnek minősülhessen. (
30
) A tagállamok nem hivatkozhatnak a nemzeti joguk szerinti követelményekre mint a nemzeti jog szerinti visszatéríttetés lehetetlenségére; (
31
) joghézagra; (
32
) közigazgatási vagy technikai nehézségekre; (
33
) vagy olyan jogi, politikai vagy gyakorlati nehézségekre, amelyeket a határozat végrehajtása előidéz, anélkül hogy a támogatások visszatéríttetése érdekében az érintett társaságokkal szemben ténylegesen eljárnának, és a Bizottságnak e határozat végrehajtásának olyan alternatív módozatait javasolnák, amelyek e nehézségek leküzdését lehetővé tennék. (
34
)
48.
Érvelhet‑e azzal egy tagállam, hogy mivel a kedvezményezett pénzügyi helyzete nem tette lehetővé a támogatás visszatéríttetését, ez a visszatéríttetés „teljes lehetetlenségének” minősül?
49.
A Bíróság kimondta, hogy ez nem bizonyítja a végrehajtás lehetetlenségét, mivel a vállalat felszámolása szintén szolgálhatja a támogatás megszüntetésére irányuló cél elérését. (
35
) Egyedül a visszatéríttetendő eszközök hiányával bizonyítható, hogy a támogatást teljesen lehetetlen visszatéríttetni; az állam feladata, hogy megpróbálja úgy felszámolni a vállalkozást, hogy követelését az eszközökkel szemben érvényesíteni tudja, amennyiben vannak eszközök, és a kielégítési sorrend ezt lehetővé teszi. (
36
)
50.
A teljes lehetetlenséggel való védekezés a jogellenes támogatás visszatéríttetéséhez mint elérendő eredményhez kapcsolódik. Ha erre a visszatéríttetés végrehajtásának módja tekintetében is hivatkozni lehetne, a tagállamok egész egyszerűen egy lehetetlennek bizonyuló eljárást választanának a jogellenes támogatás visszatéríttetésére, majd ezután mentesítést kérhetnének a támogatás visszatéríttetésére vonatkozó kötelezettségük alól. (
37
)
51.
Bizonyos kiegészítő kötelezettségek merülnek fel, amennyiben a tagállam a támogatás visszatéríttetése során nehézségekkel szembesül. A tagállam a teljes lehetetlenséggel való védekezésre kizárólag akkor támaszkodhat, ha ezeket a nehézségeket a Bizottság tudomására hozta, és megpróbálta elhárítani a felmerülő nehézségeket. (
38
) Így annak a tagállamnak, amely előre nem látott és előre nem látható nehézségekkel szembesül, vagy olyan következmények jutnak a tudomására, amelyeket a Bizottság nem vett figyelembe, ezeket a problémákat a szóban forgó határozat megfelelő módosítására vonatkozó javaslataival együtt a Bizottság elé kell terjesztenie mérlegelésre. Ilyen esetekben a Bizottságnak és a tagállamnak a tagállamokat és az uniós intézményeket lojális együttműködésre kötelező, egyebek mellett az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésének alapját is képező szabály értelmében jóhiszeműen segíteniük kell egymást e nehézségek leküzdése érdekében. (
39
)
A kötelezettségszegésről
Az állami támogatás visszatéríttetési kötelezettsége
A felek érvei
52.
Keresetében a Bizottság azt állítja, hogy Görögország az előírt határidőn belül nem téríttette vissza a jogellenes támogatást.
53.
A Bizottság azt állítja, hogy amennyiben a jogellenes állami támogatás teljes visszatéríttetése a vállalkozás nehézségei vagy fizetésképtelensége miatt nem lehetséges, a tagállam előírja, hogy a támogatások visszatérítésével kapcsolatos tartozást vegyék fel a hitelezői követelések jegyzékébe a csődeljárás keretében. A vállalkozásnak végérvényesen be kell szüntetnie tevékenységét. A jelen ügyben Görögország nem teljesítette e kötelezettségeit az előírt határidőn belül, nevezetesen 2012. június 25‑ig.
54.
Görögország azzal érvel, hogy a United Textiles‑t 2012. július 19‑én fizetésképtelenné nyilvánították, és tevékenységét megszüntette. A támogatás kedvezményezettje által élvezett versenyelőny okozta versenytorzulás ezért a visszatéríttetési határozatnak megfelelően meg lett szüntetve.
Értékelés
55.
A jelenlegihez hasonló ügyben, amelyben az érintett vállalkozás nem rendelkezik az ahhoz szükséges pénzeszközökkel, hogy a jogellenes állami támogatást visszafizesse, a visszatéríttetési kötelezettség továbbra is fennáll. A Bíróság ítélkezési gyakorlata ugyanis határozottan megerősíti, hogy a jogellenes állami támogatás visszatéríttetési kötelezettsége kiterjed azon kedvezményezettektől való visszatéríttetésre is, amelyek, akár csak a United Textiles, nehéz helyzetben vannak, vagy fizetésképtelenné váltak. (
40
)
56.
Ilyen esetben „a korábbi helyzet visszaállítható, és a jogellenesen nyújtott támogatásokból eredő versenytorzulás kiküszöbölhető az érintett támogatások visszatérítésére vonatkozó követelésnek a követelések jegyzékébe való felvételével.” (
41
) Adott esetben maga a tagállam – mint a vállalat hitelezője vagy részvénytulajdonosa – köteles felszámolási eljárást indítani. (
42
)
57.
Amennyiben a tagállam hatóságai nem tudják visszatéríttetni a támogatás teljes összegét, a tartozásnak a hitelezői követelések jegyzékébe való felvétele önmagában nem elég. A fizetésképtelenségi eljárás „a jogellenes támogatásban részesült vállalkozás felszámolását, vagyis a tevékenység végleges beszüntetését” kell eredményezze. (
43
)
58.
Ebből következik, hogy ha az állam a vállalkozás pénzügyi helyzete miatt nem tudja visszaszerezni a jogellenes támogatás teljes összegét, i. a vállalkozást fizetésképtelennek kell nyilvánítani, és ii. a szóban forgó támogatás visszafizetésével kapcsolatos tartozást a hitelezői követelések jegyzékébe fel kell venni. Ha továbbra is lehetetlen visszaszerezni a támogatás teljes összegét, a fizetésképtelenségi eljárásnak a vállalkozás felszámolását és a tevékenység végleges beszüntetését kell eredményeznie. Csak ekkor tekinthető úgy, hogy az állam a visszatéríttetési kötelezettséget teljesítette.
59.
További kérdés, hogy mikor kell végrehajtani a visszatéríttetési határozatot. Valószínűtlennek tűnik, hogy valamely fizetésképtelenségi eljárás különböző lépései, az eredeti fizetésképtelenségi kérelemtől kezdve a fizetésképtelenség kimondásáig, a kedvezményezett felszámolásáig és tevékenységének végleges megszüntetéséig általában lezajlanak a Bizottság által a jogellenes támogatások visszatéríttetésére általában előírt négy hónapos határidőn belül. Ilyen esetben mi az, ami észszerűen elvárható egy tagállamtól, amely megpróbál teljeskörűen és időben megfelelni a visszatéríttetési határozatnak?
60.
A Bíróság úgy véli, hogy a jogellenes állami támogatásból eredő tartozásoknak a hitelezői követelések jegyzékébe való felvétele révén érhető el megfelelően a versenytorzulás megszüntetése, és elvárja, hogy ez a visszatéríttetési határozatban előírt határidőn belül megtörténjen. (
44
)
61.
A tagállamtól tehát elvárt, hogy a nemzeti eljárásnak megfelelően és a visszatéríttetési határozatban előírt határidőn belül megindítsa a fizetésképtelenségi eljárást (ha másik hitelező még nem tette meg), értesítse a felszámolót a felé fennálló tartozásról, és azokat felvetesse a hitelezői követelések jegyzékébe.
62.
Előfordulhat, hogy egy adott ügyben a nemzeti eljárásokkal kapcsolatos körülményeknél vagy okoknál fogva a tagállam nem tudja az előírt határidőn belül felvetetni a tartozást a hitelezői követelések jegyzékébe. Ez esetben a tagállamnak a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint ezt a nehézséget a szóban forgó határozat megfelelő módosítására vonatkozó javaslattal együtt megfontolás végett közölnie kell a Bizottsággal. A tagállamnak és a Bizottságnak is a lojális együttműködésnek megfelelően kell eljárnia, és jóhiszeműen segíteniük kell egymást. (
45
)
63.
Ebből következik, hogy ha a tagállamnak a visszatéríttetési határozat által megállapított ütemezéssel kapcsolatban a fizetésképtelenségi eljárás sajátosságai miatt nehézségei támadnak, teljeskörűen tájékoztatnia kell a Bizottságot és kiegészítő határidőt kell kérnie a határozatnak való megfelelésre, megfelelően igazolva a kért határidő‑hosszabbítást. Véleményem szerint ekkor a Bizottság, amelyre szintén vonatkozik a jóhiszemű együttműködési kötelezettség, köteles észszerűen meghosszabbítani a visszatéríttetési határidőt, ha az ügy körülményei ezt kívánják.
64.
A jelen ügyben nincs vita abban, hogy a United Textiles‑t csak 2012. július 19‑én nyilvánították fizetésképtelenné. A visszatéríttetendő összegeket (a 2007. évi kezességvállalás vonatkozásában) 2012. augusztus 3‑án és (a 2009. évi átütemezés vonatkozásában) 2012. szeptember 14‑én jelentették be a fizetésképtelenségi nyilvántartásba. Görögország a tárgyaláson azt állította, hogy a jogellenes állami támogatással kapcsolatos tartozásokra vonatkozó utolsó értesítés 2013. február 7‑én kelt. A hitelezői követelések jegyzékét 2013. szeptember 11‑én véglegesítették. A fenti események mindegyike a 2012. június 25‑i releváns időpontot követően történt.
65.
Habár a visszatéríttetési határozat végrehajtása érdekében tett lépések (a United Textiles fizetésképtelenné nyilvánítása, a tartozások bejelentése a fizetésképtelenségi nyilvántartásba, valamint a jogellenes állami támogatásból eredő tartozásokat is tartalmazó hitelezői követelések jegyzékének létrehozása) mindegyikére a Bizottság által előírt visszatéríttetési határidőn belül került sor, Görögország nem kérte a határidő meghosszabbítását a Bizottságtól, hogy a visszatéríttetési határozatot a nemzeti eljárásának megfelelően végre tudja hajtani. A végrehajtási intézkedésekre a releváns időpontot követően került sor.
66.
A kötelezettségszegés tehát megvalósult.
A Bizottság folyamatos tájékoztatására vonatkozó kötelezettség
A felek érvei
67.
A Bizottság azt állítja, hogy Görögország nem tájékoztatta megfelelően a visszatéríttetési határozat végrehajtása érdekében tett intézkedésekről. Azt állítja továbbá, hogy Görögország nem tájékoztatta a Bizottságot a United Textiles eszközei értékesítésére irányuló nyilvános árverésnek a JTA révén történő felfüggesztéséről. Ezenfelül Görögország nem tájékoztatta őt az ügy előrehaladásáról a 2016. április 11‑i levél óta.
68.
Görögország azzal érvel, hogy kellőképpen tájékoztatta a Bizottságot a visszatéríttetési határozat végrehajtása érdekében tett intézkedéseiről.
Értékelés
69.
A visszatéríttetési határozat 4. cikke konkrét jelentéstételi kötelezettségeket írt elő Görögország számára. Először is, Görögország köteles volt három konkrét információt közölni a határozatról szóló értesítés időpontjától számított két hónapon belül (4. cikk (1) bekezdése). Másodszor, amíg a támogatást teljes egészében vissza nem fizetik, Görögország köteles volt folyamatosan tájékoztatni a Bizottságot a támogatás visszatéríttetése érdekében meghozott intézkedések előrehaladásáról (4. cikk (2) bekezdése).
70.
A Bíróság kimondta, hogy ha a tagállam az előírt határidőn belül nem hozza meg a támogatások visszatéríttetéséhez szükséges intézkedéseket, nem teljesíti azon kötelezettségét sem, hogy tájékoztassa a Bizottságot a meghozott intézkedésekről. (
46
) Mivel Görögország 2012. április 23‑ig nem tett lépéseket a visszatéríttetési határozat végrehajtására, azokról tájékoztatni sem tudta a Bizottságot.
71.
Ennek megfelelően e kötelezettségszegés is megvalósult.
72.
Itt meg kell jegyeznem, hogy a görög kormány a tárgyaláson megerősítette, hogy a visszatéríttetési határozat 4. cikkének (1) bekezdése által előírt három konkrét információt 2012. április 23‑ig nem közölték. Ezenfelül a felek közötti levelezésből úgy tűnik, hogy a görög kormány nem lépett kapcsolatba a Bizottsággal 2012 májusáig – amely megint csak a határidőt követően volt.
73.
Azon kötelezettséget illetően, hogy amíg a támogatást teljes egészében vissza nem fizetik, Görögország köteles volt folyamatosan tájékoztatni a Bizottságot a támogatás visszatéríttetése érdekében meghozott intézkedések előrehaladásáról (a visszatéríttetési határozat 4. cikkének (2) bekezdése), a felek számos levelet mutattak be a Bíróságnak, amelyek a Görögország és a Bizottság közötti, 2012 májusa óta tartó gyakori levélváltásról tanúskodnak. E levelekben Görögország a United Textiles fizetésképtelenségi eljárásának előrehaladásáról tájékoztatta a Bizottságot. Ugyanakkor Görögország nem tájékoztatta előre a Bizottságot a United Textiles nyilvános árverésének felfüggesztését elrendelő JTA elfogadásáról. Csak miután a Bizottság (2015. december 18‑i levelében) kérte Görögországot, hogy tisztázza a helyzetet, tájékoztatta Görögország a Bizottságot (2016. január 19‑i levelében) arról, hogy hat hónapra felfüggesztette a United Textiles eszközeinek értékesítésére irányuló nyilvános árverést, hogy tevékenységének újraindítását értékelje.
74.
Véleményem szerint ezzel Görögország megsértette a visszatéríttetési határozat 4. cikkének (2) bekezdését.
75.
Ezért következtetésem szerint Görögország a jogellenes támogatás visszatéríttetése érdekében tett intézkedésekről nem tájékoztatta kellőképpen, a visszatéríttetési határozat 4. cikkéből eredő kötelezettségnek megfelelően a Bizottságot.
A nyilvános árverés felfüggesztése és a United Textiles tevékenységének újraindítása
76.
A United Textiles eszközei nyilvános árverésének felfüggesztésére a kötelezettségszegés fennállásának értékelése szempontjából releváns időpontot követően került sor (lásd a fenti 35–43. pontot). Ebből a szempontból ezért e felfüggesztés nem vehető figyelembe. Ugyanakkor, mivel a felek beadványainak jelentős része erre a kérdéskörre vonatkozott, a teljesség kedvéért röviden foglalkozom ezzel a kérdéssel.
77.
A Bizottság azt állítja, hogy a visszatéríttetésre a nemzeti eljárásnak megfelelően kell sor kerüljön, továbbá hogy annak azonnalinak és hatékonynak kell lennie. Ha lehetetlen visszaszerezni a jogellenes állami támogatás teljes összegét, és a tagállam a fizetésképtelenségi eljárás mellett dönt, ezen eljárásoknak végső soron a vállalkozás felszámolását és a tevékenység végleges beszüntetését kell eredményezniük. A United Textiles eszközei értékesítésére irányuló nyilvános árverés felfüggesztése leállítja a vállalkozás felszámolásának folyamatát, amelynek pedig visszafordíthatatlannak kellene lennie, és lelassítja a jogellenes állami támogatás visszatéríttetését.
78.
Görögország azzal érvel, hogy a United Textiles megszüntette tevékenységét, és ezért megszűnt az a versenyelőny is, amelyet kapott. Sem az ítélkezési gyakorlat, sem pedig a Bizottság gyakorlata nem követeli meg, hogy a fizetésképtelenségi eljárásnak elkerülhetetlenül az érintett vállalkozás felszámolását és megszüntetését kell eredményeznie. A nyilvános árverés felfüggesztése csupán hat hónapig tartott, amelyet követően a felszámolási eljárás rendesen folytatódott. Ezenfelül a United Textiles tevékenységének újraindítására irányuló projektbe beletartozott az állami támogatás azonnali visszatéríttetése.
79.
Egy jogellenes állami támogatást fizetésképtelenségi eljárás keretében visszatéríttető tagállam felfüggesztheti‑e az említett eljárást, hogy a kedvezményezett tevékenységének újraindítására vonatkozó terveket megvizsgálja?
80.
A fenti kérdés megválaszolásához több elvet is figyelembe kell venni.
81.
Először is, a visszatéríttetésre haladéktalanul sort kell keríteni, és a visszatéríttetési határozat végrehajtásának azonnalinak és hatékonynak kell lennie. (
47
)
82.
Másodszor, a tagállamok szabadon választhatják meg, hogy milyen módon hajtják végre a visszatéríttetési kötelezettségüket, feltéve hogy a választott intézkedések nem sértik az uniós jog alkalmazási körét és tényleges érvényesülését, és nem teszik a visszatéríttetést gyakorlatilag lehetetlenné. A tagállamok által elfogadott intézkedéseknek alkalmasnak kell lenniük a versenynek a jogellenes támogatás nyújtása által torzított rendes feltételeinek helyreállítására. (
48
)
83.
Harmadszor, az állami támogatások visszatéríttetésére vonatkozó határozat végrehajtásának különös kötelezettsége és az EUSZ 4. cikk (3) bekezdéséből eredő jóhiszemű együttműködést megkívánó általánosabb kötelezettség szorosan kapcsolódnak egymáshoz; és a 4. cikk (3) bekezdése határozza meg, hogy a tagállamnak milyen magatartást kell tanúsítania a visszatéríttetési eljárás során. (
49
)
84.
Végezetül, a jogellenes állami támogatás visszatéríttetésének általános célját, vagyis a verseny torzulásának megszüntetését (
50
) az Uniónak az EUSZ 3. cikkben foglalt általános céljaival, különösen a kiegyensúlyozott gazdasági növekedéssel és magas versenyképességű, teljes foglalkoztatottságot célul kitűző szociális piacgazdasággal mint az Unió fenntartható fejlődésének pilléreivel együtt kell vizsgálni. (
51
)
85.
Mindezek alapján nem értek egyet a Bizottság által a tárgyaláson kifejtett azon nézettel, miszerint a fizetésképtelenségi eljáráson keresztül történő visszatéríttetés olyan egyirányú utca, amelynek mindenképpen a kedvezményezett felszámolásához kell vezetnie.
86.
Először is, a Bíróság ítélkezési gyakorlata kifejezetten kimondja, hogy ahhoz, hogy a visszatéríttetési kötelezettség teljesüljön, a fizetésképtelenségi eljárás „a jogellenes támogatásban részesült vállalkozás felszámolását, vagyis a tevékenység végleges beszüntetését” kell eredményezze, azonban ez a kötelezettség csak akkor áll fenn, ha„az állami hatóságok nem tudják visszaszerezni a támogatások teljes összegét”. (
52
)A contrario, ha vissza lehet szerezni a támogatás teljes összegét a fizetésképtelenségi eljárás során, a vállalkozás felszámolására és a tevékenység végleges beszüntetésére már nincs szükség.
87.
Másodszor, önmagában visszataszító az a gondolat, hogy az állami támogatásokról szóló szabályoknak a gazdasági növekedést és teljes foglalkoztatottságot célul kitűző rendszeren belül mechanikusan elő kellene írniuk, hogy az egyébként életképes vállalkozásoknak be kell szüntetniük tevékenységüket, és ennek következtében munkahelyeket kellene megszüntetniük.
88.
Harmadszor, Görögország helyesen jegyzi meg, hogy a Bizottság maga mondta ki, hogy „abban az esetben, ha […] olyan tervet terjesztenek elő, amely a kedvezményezett tevékenységének folytatására vonatkozik, a visszafizettetési határozat végrehajtásáért felelős nemzeti hatóságok csak akkor támogathatják ezt a tervet, ha az biztosítja a támogatás összegének teljes visszafizetését a bizottság visszafizettetési határozatában előirányzott határidőn belül”. (
53
) Igaz, hogy ezt követően a Bizottság azt állítja, hogy „a tagállam különösen nem mondhat le a visszafizettetési igény egy részéről, és más olyan megoldást sem fogadhat el, amely nem eredményezné a kedvezményezett tevékenységének azonnali megszűnését. A jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatás teljes és késedelem nélküli visszafizetésének hiányában a visszafizettetési határozat végrehajtásáért felelős hatóságoknak minden lehetséges intézkedést meg kell tenniük annak érdekében, hogy ellenezzék a tevékenység folytatására irányuló tervet, és ragaszkodniuk kell a kedvezményezett tevékenységének a visszafizettetési határozatban megszabott határidőn belüli megszüntetéséhez”. (
54
) Ez nem változtat azon, hogy a Bizottság maga mondta ki, hogy a korábban kifizetett jogellenes állami támogatás teljes és időben történő visszatéríttetéséhez vezető, a tevékenység folytatására vonatkozó terv elfogadható.
89.
Ezért úgy vélem, hogy főszabály szerint valamely tagállam a jelen ügyben szereplőkhöz hasonló körülmények között megpróbálhatja újraindítani a jogellenes állami támogatás kedvezményezettjének tevékenységét.
90.
Azonban úgy vélem, hogy legalább a következő minimumfeltételeknek teljesülniük kell: i. a projektnek lehetővé kell tennie, hogy a jogellenes állami támogatás teljes összege visszatéríttetésre kerüljön; ii. az eljárásnak a nemzeti jognak megfelelően kell lezajlania; iii. a Bizottságot előzetesen teljeskörűen tájékoztatni kell; iv. a lojális együttműködési kötelezettséget és az uniós jog tényleges érvényesülését szem előtt kell tartani; v. a Bizottságnak hozzá kell járulnia a projekthez, és egy kötelező erejű ütemtervet kell megállapítania a projekt végrehajtására; valamint vi. a Bizottság által meghatározott határidőket a tagállamnak be kell tartania.
91.
A jelen ügyben a fizetésképtelenségi eljárásnak a JTA révén történő felfüggesztése csupán a United Textiles eszközeinek nyilvános árverésére vonatkozott. Nem érintette a tartozásnak a hitelezői követelések jegyzékébe való felvételét, sem pedig a vállalat tevékenységének megszüntetését. (
55
) Önmagában tehát nem hosszabbította meg a United Textiles által élvezett versenyellenes előnyt.
92.
Ugyanakkor Görögország csupán az elfogadása után és a Bizottság kérésére tájékoztatta a Bizottságot a JTA‑ról. Elutasítom Görögország azon érvelését, miszerint nem tudta azonnal értesíteni a Bizottságot a projektről, mivel annak értékelése még folyamatban volt. Ezenfelül az ügyiratban semmi nem utal arra, hogy Görögország bevonta volna a Bizottságot az eljárásba, amint azt a lojális együttműködési kötelezettség alapján tennie kellett volna.
93.
Ezért úgy vélem, hogy a nyilvános árverésnek a JTA révén való felfüggesztése annak érdekében, hogy a United Textiles tevékenységének újraindítására vonatkozó terveket megvizsgálják, ellentétes volt Görögországnak a visszatéríttetési határozat alapján fennálló kötelezettségeivel és az egyebek mellett az EUSZ 4. cikk (3) bekezdésének alapját képező együttműködési kötelezettséggel.
A költségekről
94.
A Bíróság eljárási szabályzata 138. cikkének (1) bekezdése alapján a Bíróság a pervesztes felet kötelezi a költségek viselésére, ha a pernyertes fél ezt kérte. Görögországot, mivel pervesztes lett, a Bizottság kérelmének megfelelően kötelezni kell a költségek viselésére.
Végkövetkeztetések
95.
A fenti megfontolásokra tekintettel azt javasolom, hogy a Bíróság a következőképpen határozzon:
1)
Állapítsa meg, hogy Görögország – mivel az előírt határidőn belül nem fogadta el a Görögország által az Enómeni Klostoÿfantourgía [United Textiles] AE részére nyújtott állami támogatásról (SA.26534. [C 27/10., korábbi NN 6/09.] számú állami támogatási intézkedés) szóló, 2012. február 22‑i 2012/541 bizottsági határozat 1. cikkének (1) bekezdése által jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított állami támogatásnak a kedvezményezettől való visszatéríttetéséhez szükséges valamennyi intézkedést, és nem közölte megfelelően az Európai Bizottsággal az említett határozat 4. cikke alapján elfogadott intézkedéseket – nem teljesítette a szóban forgó határozat 2., 3. és 4. cikkéből eredő kötelezettségeket.
2)
Görögországot kötelezze a költségek viselésére.
(
1
)	Eredeti nyelv: angol.
(
2
)	A Görögország által az Enómeni Klostoÿfantourgía [United Textiles] AE részére nyújtott állami támogatásról (SA.26534. [C 27/10., korábbi NN 6/09.] számú állami támogatási intézkedés) szóló, 2012. február 22‑i 2012/541/EU bizottsági határozat. (HL 2012. L 279., 30. o.) (a továbbiakban: visszatéríttetési határozat).
(
3
)	Az EK‑Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22‑i 659/1999/EK tanácsi rendelet (HL 1999. L 83., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 1. kötet, 339. o.). Ezt a rendeletet azóta az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13‑i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL 2015. L 248., 9. o.) hatályon kívül helyezte. A visszatéríttetési határozat elfogadása idején, valamint a kötelezettségszegés értékelése szempontjából releváns időpontban az előbbi rendelet volt hatályban. Az utóbbi rendelet 2015. október 14‑én lépett hatályba. Mindenesetre az utóbbi rendelet 16. cikke tartalmát tekintve – a rendelkezés számozását leszámítva – megegyezik a 659/1999 rendelet 14. cikkével.
(
4
)	A visszatéríttetési határozat (11)–(15) preambulumbekezdése.
(
5
)	A visszatéríttetési határozat (18)–(21) preambulumbekezdése.
(
6
)	Az visszatéríttetési határozat 1. cikkének (1) bekezdése.
(
7
)	A visszatéríttetési határozat (98)–(99) preambulumbekezdése.
(
8
)	A JTA 17. cikke. Az említett aktus elfogadásának jogi alapja a görög alkotmány 44. cikkének (1) bekezdése volt, amely szerint „sürgős és előre nem látható kényszerítő okból eredő rendkívüli körülmények között a köztársaság elnöke a kabinet javaslatára jogalkotási tartalmú aktusokat fogadhat el”.
(
9
)	2001. július 3‑iBizottság kontra Belgium ítélet, C‑378/98, EU:C:2001:370, 26. pont.
(
10
)	Lásd: 2003. június 26‑iBizottság kontra Spanyolország ítélet, C‑404/00, EU:C:2003:373, 25. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat. Ezért nem tudom elfogadni a Bizottságnak a tárgyaláson előadott állítását, hogy amennyiben valamely tagállam az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése alapján elfogadott határozatnak nem felel meg, a Bizottságnak nincs más választása, mint hogy az említett rendelkezés alapján a Bírósághoz forduljon.
(
11
)	2001. július 3‑iBizottság kontra Belgium ítélet, C‑378/98, EU:C:2001:370, 24. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat.
(
12
)	Wahl főtanácsnok Bizottság kontra Németország ügyre vonatkozó indítványa, C‑527/12, EU:C:2014:90, 26. pont.
(
13
)	Lásd: 1988. február 2‑iBizottság kontra Hollandia ítélet, 213/85, EU:C:1988:39, 8. pont. A visszatéríttetési határozat jelöli ki az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése szerinti eljárás hatályát (teljes körű és időben történő végrehajtás). Egyéb megfontolásokat, például valamely tagállam későbbi magatartását (az indokolással ellátott vélemény kibocsátását követően) az EUMSZ 258. cikk vagy (ha a Bíróság megállapította valamely tagállam részéről a kötelezettségszegést) az EUMSZ 260. cikk alapján lehet figyelembe venni, az ott szereplő eljárást követve.
(
14
)	2003. június 26‑iBizottság kontra Spanyolország ítélet, C‑404/00, EU:C:2003:373, 26. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat.
(
15
)	E tekintetben lásd: 2015. február 12‑iBizottság kontra Franciaország ítélet, C‑37/14, nem tették közzé, EU:C:2015:90, 71. pont.
(
16
)	2013. december 12‑iBizottság kontra Olaszország ítélet, C‑411/12, nem tették közzé, EU:C:2013:832, 30. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat. A szóban forgó határozatok a visszatéríttetési kötelezettségről szóltak. A Bizottság tájékoztatására vonatkozó kötelezettségre véleményem szerint hasonló elvek vonatkoznak.
(
17
)	E tekintetben lásd: 2001. július 3‑iBizottság kontra Belgium ítélet, C‑378/98, EU:C:2001:370, 28. pont.
(
18
)	Például a 2015. július 9‑iBizottság kontra Franciaország ítéletben, C‑63/14, EU:C:2015:458, a Bíróság megjegyezte, hogy a határozatot 2013. május 3‑án közölték (14. pont), a releváns időpont pedig 2013. szeptember 3. volt (46. pont). Lásd még: 2015. február 12‑iBizottság kontra Franciaország ítéletet, C‑37/14, nem tették közzé, EU:C:2015:90, ahol a határozatot 2009. január 29‑én közölték (15. pont), és a határozatnak való megfelelés elmulasztásának értékelése szempontjából releváns időpontot 2009. május 29‑ben határozták meg (58. pont).
(
19
)	A Bizottság ezen állítása alátámasztásaként a következő három ítéletre hivatkozik: 2015. július 9‑iBizottság kontra Franciaország ítélet, C‑63/14, EU:C:2015:458; 2015. február 12‑iBizottság kontra Franciaország ítélet, C‑37/14, nem tették közzé, EU:C:2015:90; 2011. október 13‑iBizottság kontra Olaszország ítélet, C‑454/09, nem tették közzé, EU:C:2011:650.
(
20
)	Például a 2015. február 12‑iBizottság kontra Franciaország ítéletben, C‑37/14, nem tették közzé, EU:C:2015:90, a Bíróság a jogellenes támogatásról szóló, a Bizottság felé fennálló tájékoztatási kötelezettséget illetően megjegyezte, hogy a tagállam nem közölte az összes szükséges információt sem a határozatban meghatározott eredeti két hónapos határidőn belül, sem pedig később, a Bíróság előtti tárgyalás előtt (88. pont).
(
21
)	2001. július 3‑iBizottság kontra Belgium ítélet, C‑378/98, EU:C:2001:370, 28. pont; lásd a fenti 36. pontot.
(
22
)	Lásd az alábbi 80. és azt követő pontokat, különösen a 83. pontot.
(
23
)	Lásd: 2015. július 9‑iBizottság kontra Franciaország ítélet, C‑63/14, EU:C:2015:458, 44. pont.
(
24
)	Lásd e tekintetben: 2011. április 14‑iBizottság kontra Lengyelország ítélet, C‑331/09, EU:C:2011:250, 56. pont; Bizottság kontra Franciaország ügyre vonatkozó indítványom, C‑214/07, EU:C:2008:343, 39. pont.
(
25
)	E tekintetben egyetértek Wahl főtanácsnok Bizottság kontra Németország ügyre vonatkozó indítványában kifejtett véleményével, C‑527/12, EU:C:2014:90, 31–38. pont.
(
26
)	A 659/1999 rendelet (13) preambulumbekezdése, valamint 14. cikkének (3) bekezdése.
(
27
)	2014. szeptember 11‑iBizottság kontra Németország ítélet, C‑527/12, EU:C:2014:2193, 40. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat.
(
28
)	2015. július 9‑iBizottság kontra Franciaország ítélet, C‑63/14, EU:C:2015:458, 45. pont.
(
29
)	2003. június 26‑iBizottság kontra Spanyolország ítélet, C‑404/00, EU:C:2003:373, 45. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat.
(
30
)	1998. január 29‑iBizottság kontra Olaszország ítélet, C‑280/95, EU:C:1998:28, 14–16. pont.
(
31
)	1991. március 21‑i ítélet, Olaszország kontra Bizottság, C‑303/88, EU:C:1991:136, 60. pont.
(
32
)	2013. október 17‑iBizottság kontra Görögország ítélet, C‑263/12, nem tették közzé, EU:C:2013:673, 36. pont.
(
33
)	1998. január 29‑iBizottság kontra Olaszország ítélet, C‑280/95, EU:C:1998:28, 18–26. pont.
(
34
)	2011. május 5‑iBizottság kontra Olaszország ítélet, C‑305/09, EU:C:2011:274, 33. pont. A „teljes lehetetlenség” fogalmát illetően lásd: Karpenschif, M., Droit européen des aides d’État, Bruylant, Brüsszel, 2015, 383–387. o.
(
35
)	E tekintetben lásd: 2002. július 2‑iBizottság kontra Spanyolország ítélet, C‑499/99, EU:C:2002:408, 37. és 38. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat.
(
36
)	2002. július 2‑iBizottság kontra Spanyolország ítélet, C‑499/99, EU:C:2002:408, 37. pont.
(
37
)	Lásd: a Bizottság kontra Franciaország ügyre vonatkozó indítványom, C‑214/07, EU:C:2008:343, 44. pont.
(
38
)	2008. február 14‑iBizottság kontra Görögország ítélet, C‑419/06, nem tették közzé, EU:C:2008:89, 40. pont; 2015. február 12‑iBizottság kontra Franciaország ítélet, C‑37/14, nem tették közzé, EU:C:2015:90, 67. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat.
(
39
)	2003. június 26‑iBizottság kontra Spanyolország ítélet, C‑404/00, EU:C:2003:373, 46. pont.
(
40
)	2012. december 11‑iBizottság kontra Spanyolország ítélet, C‑610/10, EU:C:2012:781, 71. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat.
(
41
)	2012. december 11‑iBizottság kontra Spanyolország ítélet, C‑610/10, EU:C:2012:781, 72. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat.
(
42
)	Lásd: 2007. december 6‑iBizottság kontra Olaszország ítélet, C‑280/05, nem tették közzé, EU:C:2007:753, 28. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat.
(
43
)	2012. december 11‑iBizottság kontra Spanyolország ítélet, C‑610/10, EU:C:2012:781, 104. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat.
(
44
)	2011. október 13‑iBizottság kontra Olaszország ítélet, C‑454/09, nem tették közzé, EU:C:2011:650, 38–42. pont; 2011. április 14‑iBizottság kontra Lengyelország ítélet, C‑331/09, EU:C:2011:250, 60–65. pont; 2012. december 11‑iBizottság kontra Spanyolország ítélet, C‑610/10, EU:C:2012:781, 73–75. pont.
(
45
)	Lásd a fenti 51. pontot és a 38. lábjegyzetet.
(
46
)	Lásd többek között: 2015. július 9‑iBizottság kontra Franciaország ítélet, C‑63/14, EU:C:2015:458, 62. és 63. pont.
(
47
)	Lásd a fenti 45 pontot.
(
48
)	2014. szeptember 11‑iBizottság kontra Németország ítélet, C‑527/12, EU:C:2014:2193, 40–42. pont.
(
49
)	Lásd e tekintetben: 2015. február 12‑iBizottság kontra Franciaország ítélet, C‑37/14, nem tették közzé, EU:C:2015:90, 67. pont; a Bizottság kontra Franciaország ügyre vonatkozó indítványom, C‑214/07, EU:C:2008:343, 48. pont.
(
50
)	Lásd a fenti 44 pontot.
(
51
)	Az EUSZ 3. cikk (3) bekezdése.
(
52
)	2012. december 11‑iBizottság kontra Spanyolország ítélet, C‑610/10, EU:C:2012:781, 104. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat.
(
53
)	A tagállamokat a jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatások visszafizettetésére felszólító bizottsági határozatok hatékony végrehajtásáról szóló bizottsági közlemény, HL 2007. C 272., 4. o., 67. pont.
(
54
)	A tagállamokat a jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatások visszafizettetésére felszólító bizottsági határozatok hatékony végrehajtásáról szóló bizottsági közlemény, HL 2007. C 272., 4. o., 67. pont.
(
55
)	A Bizottság nem terjesztett a Bíróság elé arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a United Textiles tevékenységét folytatta volna. Ellenkezőleg, a visszatéríttetési határozat a (13) preambulumbekezdésében kimondja, hogy a vállalat gyáregységei – működő tőke hiányában – 2008 óta nem üzemeltek. Görögország a maga részéről azt állítja, hogy ha egy vállalkozást fizetésképtelenné nyilvánítanak, a görög jog szerint kizárólag a felszámoló bíróság engedélye vagy a hitelezők gyűlésének határozata alapján folytathatja tevékenységét. Görögország 2014. november 12‑i és 2015. május 15‑i levelével tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem erről van szó. Mindezek alapján úgy vélem, hogy a Bizottságnak a tárgyaláson a United Textiles tevékenységének esetleges de facto folytatására vonatkozóan tett állításai nem elegendőek ahhoz, hogy az általa viselt bizonyítási tehernek megfeleljen (lásd a fenti 34. pontot).