62024TJ0656
ROZSUDEK TRIBUNÁLU (senát pro předběžné otázky)
4. března 2026 (
*1
)
„Řízení o předběžné otázce – Letecká doprava – Náhrady cestujícím v případě významného zpoždění nebo zrušení letu – Zproštění povinnosti poskytnout náhradu – Článek 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 261/2004 – Mimořádné okolnosti – Selhání bezpečnostní kontroly na letišti – Autonomní rozhodnutí leteckého dopravce počkat na cestující, kteří ještě neprošli bezpečnostní kontrolou – Rotace letadla – Reorganizace letů po zpožděném letu – Příčinná souvislost“
Ve věci T‑656/24,
jejímž předmětem je žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná na základě článku 267 SFEU rozhodnutím Landgericht Düsseldorf (Zemský soud v Düsseldorfu, Německo) ze dne 20. listopadu 2024, došlým Soudnímu dvoru dne 6. prosince 2024, v řízení
NI,
HZ
proti
European Air Charter AG,
TRIBUNÁL (senát pro předběžné otázky),
během porad ve složení: S. Papasavvas, předseda, N. Półtorak, M. Sampol Pucurull (zpravodaj), D. Petrlík a W. Valasidis, soudci,
generální advokát: J. Martín y Pérez de Nanclares,
za soudní kancelář: S. Jund, radová,
s přihlédnutím k tomu, že na základě čl. 50b třetího pododstavce statutu Soudního dvora Evropské unie předal Soudní dvůr dne 19. prosince 2024 žádost o rozhodnutí o předběžné otázce Tribunálu,
s přihlédnutím k oblasti uvedené v čl. 50b prvním pododstavci písm. e) statutu Soudního dvora Evropské unie a k tomu, že nevyvstává samostatná otázka výkladu ve smyslu čl. 50b druhého pododstavce uvedeného statutu,
s přihlédnutím k písemné části řízení,
po jednání konaném dne 17. října 2025,
s ohledem na vyjádření, která předložili:
–
za European Air Charter: P. Kauffmann a K. Witt, advokáti,
–
za nizozemskou vládu: M. K. Bulterman a A. Hanje, jako zmocněnkyně,
–
za Evropskou komisi: G. von Rintelen a N. Yerrell, jako zmocněnci,
po vyslechnutí stanoviska generálního advokáta na jednání konaném dne 26. listopadu 2025,
vydává tento
Rozsudek
1
Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce se týká výkladu čl. 5 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 261/2004 ze dne 11. února 2004, kterým se stanoví společná pravidla náhrad a pomoci cestujícím v letecké dopravě v případě odepření nástupu na palubu, zrušení nebo významného zpoždění letů a kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 295/91 (Úř. věst. 2004, L 46, s. 1; Zvl. vyd. 07/08, s. 10).
2
Tato žádost byla předložena v rámci sporu mezi NI a HZ, dvěma cestujícími v letecké dopravě, a European Air Charter AG, leteckým dopravcem, ohledně jeho odmítnutí poskytnout těmto cestujícím, jejichž let měl významné zpoždění, náhradu.
Právní rámec
Unijní právo
3
V bodech 1, 14 a 15 odůvodnění nařízení č. 261/2004 je uvedeno:
„(1)
Činnost Společenství v oblasti letecké dopravy by měla mimo jiné směřovat k zajištění vysoké úrovně ochrany cestujících. Kromě toho by měl být obecně brán zásadní zřetel na požadavky ochrany spotřebitele.
[…]
(14)
Stejně jako podle Montrealské úmluvy by měly být povinnosti provozujících leteckých dopravců omezeny nebo vyloučeny v případech, kdy byla událost způsobena mimořádnými okolnostmi, kterým by nebylo možné zamezit, i kdyby byla přijata všechna přiměřená opatření. Tyto mimořádné okolnosti se mohou vyskytnout zejména v případech politické nestability, povětrnostních podmínek neslučitelných s uskutečněním dotčeného letu, bezpečnostních rizik, neočekávaných nedostatků letové bezpečnosti a stávek, které postihují provoz provozujícího leteckého dopravce.
(15)
Za vznik mimořádných okolností by se měl považovat případ, kdy dopad rozhodnutí řízení letového provozu, které se vztahuje k jednotlivému letadlu v určitý den, vyvolá významné zpoždění, zpoždění do dalšího dne nebo zrušení jednoho nebo více letů uvedeného letadla, i když byla dotčeným leteckým dopravcem přijata všechna přiměřená opatření, aby zabránil zpoždění nebo zrušení.“
4
Článek 5 nařízení č. 261/2004 ve svých odstavcích 1 a 3 stanoví:
„1.   V případě zrušení letu:
[…]
c)
mají dotčení cestující v souladu s článkem 7 právo na náhradu škody od provozujícího leteckého dopravce, ledaže
[…]
3.   Provozující letecký dopravce není povinen platit náhradu v souladu s článkem 7, jestliže může prokázat, že zrušení je způsobeno mimořádnými okolnostmi, kterým by nebylo možné zabránit, i kdyby byla všechna přiměřená opatření přijata.“
5
Článek 7 nařízení č. 261/2004 v odstavci 1 stanoví:
„Odkazuje-li se na tento článek, obdrží cestující náhradu ve výši:
[…]
b)
400 EUR u všech letů ve Společenství delších než 1500 kilometrů a u všech ostatních letů o délce od 1500 kilometrů do 3500 kilometrů;
[…]“
Německé právo
6
Luftsicherheitsgesetz (zákon o letecké bezpečnosti) ze dne 11. ledna 2005 (BGBl. 2005 I, s. 78), ve znění Gesetz zur Verbesserung der Rahmenbedingungen luftsicherheitsrechtlicher Zuverlässigkeitsüberprüfungen (zákon o zlepšení obecných podmínek kontrol spolehlivosti v oblasti letecké bezpečnosti) ze dne 22. dubna 2020 (BGBl. 2020 I, s. 840) (dále jen „LuftSiG“) v §2, nadepsaném „Úkoly“, stanoví:
„Úlohou orgánu pro leteckou bezpečnost je předcházet narušením letecké bezpečnosti ve smyslu §1. Za tím účelem je povinen zejména:
1. kontrolovat cestující a jejich zavazadla podle §5
[…]“
7
Ustanovení §5 LuftSiG, nadepsané „Zvláštní oprávnění orgánů pro leteckou bezpečnost“, v odstavci 1 stanoví, že „[o]rgán pro leteckou bezpečnost může prohledat nebo jinak vhodným způsobem kontrolovat osoby, které vstoupily nebo mají vstoupit do bezpečnostního prostoru letiště a [m]ůže ohledat nebo jiným vhodným způsobem zkoumat předměty, které byly nebo mají být do těchto prostor vneseny“.
Spor v původním řízení a předběžné otázky
8
NI a HZ měli rezervaci na let společnosti European Air Charter s plánovaným odletem dne 23. července 2022 z Düsseldorfu (Německo) v 15:00 hodin a s plánovaným příletem téhož dne do Varny (Bulharsko) v 17:50 hodin (dále jen „let dotčený ve věci v původním řízení“).
9
Let dotčený ve věci v původním řízení měl být zajištěn letadlem společnosti European Air Charter použitým v rámci rotace letů. Podle počátečního plánu měl první let v rámci této rotace odletět z letiště Kolín nad Rýnem/Bonn (Německo) dne 23. července 2022 v 7:40 hodin a přistát ve Varně v 10:30 hodin. Druhý let této rotace měl odletět z Varny v 11:20 hodin a přistát v Düsseldorfu ve 14:10 hodin. Třetím letem v rámci této rotace byl let dotčený ve věci v původním řízení.
10
V důsledku mimořádně dlouhé čekací doby při bezpečnostní kontrole na letišti Kolín nad Rýnem/Bonn způsobené přetížením zaměstnanců provádějících dne 23. července 2022 bezpečnostní kontroly se však všichni cestující prvního rotačního letu dostavili k nástupu do letadla se zpožděním. European Air Charter se rozhodla počkat na cestující uvedeného letu, kteří procházeli bezpečnostní kontrolou, takže první let této rotace odletěl s více než pětihodinovým zpožděním.
11
Společnost European Air Charter se navíc rozhodla přeorganizovat lety následující po prvním letu rotace a přesměrovala je na jiné letadlo, aby cestující letu v rámci dotčené rotace nemuseli čekat nepřiměřeně dlouho. Druhý let této rotace byl tedy uskutečněn náhradním letadlem, které však z důvodu nutnosti získat nejprve povolení k přistání na cílovém letišti mohlo z Varny odletět až v 14:10 a v Düsseldorfu přistálo v 17:33. Let dotčený ve věci v původním řízení byl uskutečněn tímto náhradním letadlem a odletěl v 18:39 hodin. NI a HZ dorazili do cíle ve 21:12 hodin, tedy s více než tříhodinovým zpožděním oproti původně plánovanému času příletu.
12
Amtsgericht Düsseldorf (Okresní soud v Düsseldorfu, Německo), k němuž NI a HZ podali proti společnosti European Air Charter žaloby na náhradu z důvodu zpoždění jejich letu ve výši 400 eur, jejich žaloby rozsudkem ze dne 19. února 2024 zamítl.
13
Proti tomuto rozsudku podali NI a HZ odvolání k Landgericht Düsseldorf (Zemský soud v Düsseldorfu, Německo), který je předkládajícím soudem.
14
Podle názoru předkládajícího soudu by mohl náhlý a významný výpadek pracovníků provádějících bezpečnostní kontrolu představovat mimořádnou okolnost ve smyslu čl. 5 odst. 3 nařízení č. 261/2004, jelikož bezpečnostní kontrola cestujících v letecké dopravě je úkolem, která není podle §2 odst. 1 a §5 LuftSiG svěřena leteckým dopravcům. Nedostatek pracovníků bezpečnostní kontroly a následná zpoždění jsou proto okolnostmi, které nespadají do sféry rizika leteckého dopravce a tento dopravce je nemůže ovlivnit.
15
Předkládající soud má však za to, že řešení sporu, který musí rozhodnout, závisí na otázce, zda existuje příčinná souvislost mezi náhlým a významným nedostatkem personálu provádějícího bezpečnostní kontroly na letišti Kolín nad Rýnem/Bonn jakožto mimořádnou okolností a zpožděním letu dotčeného ve věci v původním řízení na příletu.
16
V souladu s vlastní ustálenou judikaturou a judikaturou Soudního dvora týkající se této oblasti se předkládající soud domnívá, že by bylo možné konstatovat, že zpoždění na příletu u letu dotčeného ve věci v původním řízení do Varny nebylo přímo způsobeno průtahy při bezpečnostní kontrole na letišti Kolín nad Rýnem/Bonn, nýbrž autonomním rozhodnutím společnosti European Air Charter počkat na cestující, kteří procházeli bezpečnostní kontrolou, a najmout si proto k provedení letu dotčeného ve věci v původním řízení náhradní letadlo.
17
Předkládající soud má však za to, že by tomu mohlo být jinak, kdyby přímá příčina zrušení nebo významného zpoždění letu na příletu musela být posuzována v závislosti na poměření zájmů jednotlivých skupin cestujících dotčených stejnou rotací. V případě změny letového plánu, která by zohledňovala stejným způsobem zájmy jednotlivých skupin cestujících téže rotace, by mohla být k prokázání příčinné souvislosti mezi mimořádnou okolností a zrušením nebo významným zpožděním letu na příletu dostačující „prostá“ příčinná souvislost.
18
Za těchto podmínek se Landgericht Düsseldorf (Zemský soud v Düsseldorfu) rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky:
„1)
Je zpoždění příletu letu o nejméně tři hodiny přímo způsobeno mimořádnou okolností ve smyslu čl. 5 odst. 3 nařízení [č. 261/2004] i v případě, že se provozující letecká společnost rozhodla při předchozím letu uskutečněném téhož dne počkat z důvodu značných průtahů při bezpečnostní kontrole na cestující, kteří jí ještě neprošli, a takto vzniklé zpoždění již nelze do doby předmětného letu dohnat?
2)
V případě, že bude odpověď na první otázku záviset na tom, zda a kolik cestujících se dostavilo k nástupu na zpožděný předchozí let: od jakého podílu cestujících, kteří si let rezervovali a skutečně se dostavili, není (další) zpoždění předchozího letu již přímo způsobeno mimořádnými okolnostmi ve smyslu čl. 5 odst. 3 nařízení [č. 261/2004], nýbrž autonomním rozhodnutím letecké společnosti, které záviselo jen na ní?“
K předběžným otázkám
K první otázce
19
Podstatou první otázky předkládajícího soudu je, zda autonomní rozhodnutí leteckého dopravce počkat na cestující letu, kteří ještě neprošli bezpečnostní kontrolou, z důvodu pracovního přetížení zaměstnanců provádějících kontroly může přerušit příčinnou souvislost mezi mimořádnou okolností, kterou představuje toto selhání bezpečnostní kontroly, a zpožděním na příletu u následujícího letu naplánovaného na stejný den s týmž letadlem.
20
Úvodem je nutno uvést, že předkládající soud vychází z předpokladu, že selhání bezpečnostní kontroly se vyskytlo na celém dotčeném letišti a představovalo tedy mimořádnou okolnost, takže uvedený soud se táže pouze na příčinnou souvislost mezi mimořádnou okolností, která měla vliv na první let v rámci rotace, a zpožděním na příletu u letu dotčeného ve věci v původním řízení.
21
Nejprve je třeba připomenout, že pro účely uplatnění nároku na poskytnutí náhrady lze na cestující zpožděných letů nahlížet stejně jako na cestující zrušených letů, a že se tedy mohou dovolávat nároku na poskytnutí náhrady podle článku 7 nařízení č. 261/2004, jestliže z důvodu zpoždění letu utrpí ztrátu času tří nebo více hodin, tedy jestliže dosáhnou cílového místa určení tři nebo více hodin po čase příletu původně plánovaném leteckým dopravcem [viz rozsudek ze dne 13. června 2024, D. (Konstrukční vada motoru), C‑411/23, EU:C:2024:498, bod 24 a citovaná judikatura].
22
Článek 5 odst. 3 nařízení č. 261/2004, vykládaný ve světle bodů 14 a 15 odůvodnění tohoto nařízení, zprošťuje leteckého dopravce této povinnosti platit náhradu, jestliže může prokázat, že zrušení nebo významné zpoždění na příletu je způsobeno „mimořádnými okolnostmi“, kterým by nebylo možné zabránit, i kdyby byla přijata všechna přiměřená opatření [viz rozsudek ze dne 13. června 2024, D. (Konstrukční vada motoru), C‑411/23, EU:C:2024:498, bod 25 a citovaná judikatura].
23
Soudní dvůr již rozhodl, že provozující letecký dopravce musí mít možnost se za účelem zproštění povinnosti poskytnout cestujícím náhradu v případě významného zpoždění nebo zrušení letu dovolávat „mimořádné okolnosti“, kterou byl dotčen předchozí let, který tento dopravce uskutečnil stejným letadlem v rámci třetí rotace tohoto letadla předcházející předmětnému letu (viz rozsudek ze dne 22. dubna 2021, Austrian Airlines, C‑826/19, EU:C:2021:318, bod 55 a citovaná judikatura).
24
S ohledem nejen na cíl uvedený v bodě 1 odůvodnění nařízení č. 261/2004, a sice zajistit vysokou úroveň ochrany cestujících, ale rovněž na znění čl. 5 odst. 3 tohoto nařízení však možnost dovolávat se takové mimořádné okolnosti předpokládá, že existuje přímá příčinná souvislost mezi vznikem této okolnosti, kterou byl dotčen předchozí let, a zpožděním nebo zrušením následujícího letu (viz rozsudek ze dne 22. dubna 2021, Austrian Airlines, C‑826/19, EU:C:2021:318, bod 56 a citovaná judikatura).
25
Je však třeba uvést, že čl. 5 odst. 3 nařízení č. 261/2004 ani žádné jiné ustanovení tohoto nařízení neupřesňují požadavky související s přímou povahou příčinné souvislosti mezi mimořádnou okolností a zpožděním nebo zrušením letu. Za těchto podmínek je třeba za účelem zajištění jednotného výkladu unijního práva vycházet obdobně z kritérií týkajících se příčinné souvislosti, která se použijí v oblasti mimosmluvní odpovědnosti, jež se vyznačuje srovnatelným režimem, jelikož tento režim podmiňuje vznik odpovědnosti existencí příčinné souvislosti mezi tvrzenou událostí a údajnou újmou.
26
V této souvislosti je nutno připomenout, že pouhá skutečnost, že jednání představovalo nezbytnou podmínku (podmínku sine qua non) pro vznik újmy v tom smyslu, že by k ní bez uvedeného jednání nedošlo, nestačí k prokázání dostatečně přímé příčinné souvislosti ve smyslu unijní judikatury (viz rozsudek ze dne 23. května 2019, Remag Metallhandel a Jaschinsky v. Komise, T‑631/16, nezveřejněný, EU:T:2019:352, bod 52 a citovaná judikatura).
27
V tomto ohledu z judikatury vyplývá, že podmínka příčinné souvislosti vyžaduje, aby tato souvislost byla dostatečně přímá, takže vytýkané jednání musí být rozhodující příčinou újmy (v tomto smyslu viz rozsudky ze dne 13. prosince 2018, Evropská unie v. Gascogne Sack Deutschland a Gascogne, C‑138/17 P a C‑146/17 P, EU:C:2018:1013, bod 22, a ze dne 5. září 2019, Evropská unie v. Guardian Europe a Guardian Europe v. Evropská unie, C‑447/17 P a C‑479/17 P, EU:C:2019:672, bod 32).
28
Kromě toho může být příčinná souvislost přerušena, a to zejména úkonem, k němuž dochází v době mezi vytýkaným jednáním a tvrzenou újmou, pokud je tento úkon rozhodující příčinou této újmy. Takový úkon může mimo jiné spočívat v určitém rozhodnutí, avšak pouze za předpokladu, že osoba, která toto rozhodnutí přijala, k tomu nebyla povinna [v tomto smyslu viz a obdobně rozsudek ze dne 18. prosince 2025, WS a další v. Frontex (Společná návratová operace), C‑679/23 P, EU:C:2025:976, body 151 a 152 a citovaná judikatura].
29
Z toho vyplývá, že samotná skutečnost, že mimořádná okolnost měla vliv na let předcházející dotčenému letu, nestačí k tomu, aby byl letecký dopravce zproštěn povinnosti poskytnout náhradu. Je ještě třeba, aby tato mimořádná okolnost představovala rozhodující příčinu zpoždění dotčeného letu.
30
V projednávané věci je nutno uvést, že ve věci v původním řízení se letecký dopravce rozhodl v důsledku selhání bezpečnostní kontroly počkat na cestující z prvního letu, kteří dosud neprošli bezpečnostní kontrolou, ačkoli tento let byl včas připraven k odletu.
31
Z toho vyplývá, že k tomuto rozhodnutí leteckého dopravce počkat na cestující z prvního letu došlo mezi vznikem mimořádné okolnosti a zpožděním letu dotčeného ve věci v původním řízení. Toto rozhodnutí může přerušit přímou příčinnou souvislost mezi těmito dvěma událostmi, jestliže představuje rozhodující příčinu zpoždění letu dotčeného ve věci v původním řízení a pouze za předpokladu, že uvedené rozhodnutí nemusel dotyčný letecký dopravce učinit zejména z hlediska zákonné povinnosti, což musí ověřit předkládající soud.
32
Je třeba upřesnit, že takové posouzení nevyžaduje, aby byl zohledněn cíl nařízení č. 261/2004, kterým je zajištění vysoké úrovně ochrany určitých cestujících. Jak totiž uvedl generální advokát v bodě 70 svého stanoviska, uvedený cíl neznamená, že letecký dopravce musí provést vážení mezi zájmy různých skupin cestujících, jichž se týká tatáž rotace.
33
Soudní dvůr již také rozhodl, že nelze připustit, aby letecký dopravce mohl s odvoláním na zájem jiných cestujících, kteří mají být dopraveni v přiměřené lhůtě, podstatně rozšiřovat případy, kdy je oprávněn odůvodněně odepřít nástup cestujícího na palubu. To by mělo nutně za následek, že takový cestující by byl zbaven jakékoliv ochrany, což by bylo v rozporu s cílem nařízení č. 261/2004 (rozsudek ze dne 4. října 2012, Finnair, C‑22/11, EU:C:2012:604, bod 34).
34
Letecký dopravce se totiž nemůže odvolávat na zájem cestujících bezprostředně dotčených mimořádnou okolností na tom, aby byli přepraveni v přiměřené lhůtě, k tomu, aby rozšířil případy, v nichž by mohl být zproštěn povinnosti poskytnout náhradu. Jak totiž uvedl generální advokát v bodě 73 svého stanoviska, pokud bychom umožnili leteckému dopravci odvolat se na vážení zájmů jednotlivých skupin cestujících dotčených rotací letů, aby se zprostil vůči některé z těchto skupin povinnosti poskytnout náhradu, znamenalo by to vytvoření další výjimky z povinnosti poskytnout náhradu stanovené v čl. 5 odst. 3 nařízení č. 261/2004.
35
S ohledem na všechny výše uvedené úvahy je třeba na první otázku odpovědět tak, že čl. 5 odst. 3 nařízení č. 261/2004 musí být vykládán v tom smyslu, že autonomní rozhodnutí provozujícího leteckého dopravce počkat na cestující letu, kteří ještě neprošli bezpečnostní kontrolou z důvodu selhání této kontroly, může přerušit přímou příčinnou souvislost mezi mimořádnou okolností, kterou představuje toto selhání, a zpožděním na příletu v délce nejméně tří hodin u následujícího letu naplánovaného na stejný den s týmž letadlem, pokud toto rozhodnutí představuje rozhodující příčinu zpoždění.
K druhé otázce
36
S ohledem na odpověď na první otázku není nezbytné odpovídat na druhou otázku.
K nákladům řízení
37
Vzhledem k tomu, že řízení má, pokud jde o účastníky původního řízení, povahu incidenčního řízení ve vztahu ke sporu probíhajícímu před předkládajícím soudem, je k rozhodnutí o nákladech řízení příslušný uvedený soud. Výdaje vzniklé předložením jiných vyjádření před Tribunálem než vyjádření uvedených účastníků řízení se nenahrazují.
Z těchto důvodů
TRIBUNÁL (senát pro předběžné otázky)
rozhodl takto:
Článek 5 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 261/2004 ze dne 11. února 2004, kterým se stanoví společná pravidla náhrad a pomoci cestujícím v letecké dopravě v případě odepření nástupu na palubu, zrušení nebo významného zpoždění letů a kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 295/91
musí být vykládán v tom smyslu, že
autonomní rozhodnutí provozujícího leteckého dopravce počkat na cestující letu, kteří ještě neprošli bezpečnostní kontrolou z důvodu selhání této kontroly, může přerušit přímou příčinnou souvislost mezi mimořádnou okolností, kterou představuje toto selhání, a zpožděním na příletu v délce nejméně tří hodin u následujícího letu naplánovaného na stejný den s týmž letadlem, pokud toto rozhodnutí představuje rozhodující příčinu zpoždění.
Papasavvas
Półtorak
Sampol Pucurull
Petrlík
Valasidis
Takto vyhlášeno na veřejném zasedání v Lucemburku dne 4. března 2026.
Podpisy
(
*1
) – Jednací jazyk: němčina.