62023TJ1189_RES
Věc T‑1189/23
Identité et Démocratie Parti (ID Parti)
v.
Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace
Rozsudek Tribunálu (šestého rozšířeného senátu) ze dne 10. září 2025
„Institucionální právo – Úřad pro evropské politické strany a evropské politické nadace – Rozhodnutí o uložení finanční sankce politické straně – Článek 27 odst. 2 písm. a) bod vi) nařízení (EU, Euratom) č. 1141/2014 – Mimosmluvní odpovědnost“
Právo Evropské unie – Status a financování evropských politických stran a evropských politických nadací – Finanční sankce uložené Úřadem pro evropské politické strany a evropské politické nadace – Sankce uložené politické straně za záměrné poskytnutí nesprávných informací – Pojem „záměrné poskytnutí nesprávných informací“ – Ponechání příspěvku politickou stranou na sociálních sítích, který uvádí bývalého člena předsednictva jako současného člena předsednictva, a to s vědomím nesprávnosti tohoto příspěvku – Vyloučení
[Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1141/2014, čl. 27 odst. 2 písm. a) bod vi)]
(viz body 74–100, 102–110, 117)
Shrnutí
Tribunál, kterému byla předložena žaloba na neplatnost a na náhradu škody, poprvé rozhodl o rozhodnutí Úřadu pro evropské politické strany a evropské politické nadace (dále jen „Úřad“), kterým tento Úřad uložil finanční sankci podle článku 27 nařízení č. 1141/2014 (
1
).
Žalobce, Patriotes.eu, dříve Identité et Démocratie Parti (ID Parti), je zaregistrován jako evropská politická strana. Dne 9. března 2022 zaslal Úřadu dopis, který v příloze obsahoval zejména aktualizovaný seznam členů jeho předsednictva, na němž již od 16. února 2022 nebylo uvedeno jméno jednoho z jeho členů (dále jen „dotčený člen předsednictva“). Jelikož tato změna nebyla na internetových stránkách a sociálních sítích žalobce okamžitě zohledněna, Úřad mu dne 23. března 2023 zaslal žádost o informace týkající se nesrovnalostí mezi sdělením ze dne 9. března 2022 na jedné straně a informacemi na jeho internetových stránkách a sociálních sítích na straně druhé.
Po korespondenci s žalobcem Úřad vůči němu zahájil šetření z důvodu potenciálně nesprávných informací o složení jeho předsednictva. Dopisem ze dne 28. září 2023 žalobce poté, co zpřístupnil nové internetové stránky, které již neobsahovaly odkaz na dotčeného člena předsednictva, informoval Úřad, že bylo rozhodnuto ponechat na sociálních sítích příspěvky, na kterých byl dotčený člen veden jako současný člen předsednictva.
Rozhodnutím ze dne 25. října 2023 (dále jen „napadené rozhodnutí“) uložil Úřad žalobci finanční sankci podle čl. 27 odst. 2 písm. a) bodu vi) nařízení č. 1141/2014 z důvodu, že žalobce na sociálních sítích ponechal nesprávné příspěvky představující dotčeného člena předsednictva jako současného člena předsednictva, ačkoli tomu tak již nebylo.
Závěry Tribunálu
V prvním sledu Tribunál přistoupil k výkladu čl. 27 odst. 2 písm. a) bodu vi) nařízení č. 1141/2014. Pro potřeby projednávané věci omezil výklad tohoto ustanovení na situace, kdy dotčená evropská politická strana kdykoliv záměrně poskytla nesprávné informace.
Nejprve v rámci jazykového výkladu Tribunál konstatoval, že toto ustanovení neupřesňuje příjemce nebo způsob poskytnutí nesprávných informací. Uvedl však, že výraz „poskytla“ použitý v tomto ustanovení odkazuje v obvyklém smyslu běžného jazyka na myšlenku uvedení, sdělení nebo předložení toho, co je požadováno. Kromě toho ve spojení se slovem „informace“ se tento výraz v jiných ustanoveních nařízení č. 1141/2014 (
2
) používá k tomu, aby odkázal na předávání informací požadovaných v procesním rámci evropskými politickými stranami a evropskými politickými nadacemi jednotlivým příslušným orgánům. Když nařízení č. 1141/2014 naproti tomu hovoří o předávání informací veřejnosti, používá výraz „být [...] dostupné“ (
3
), a při zpracovávání informací, které mají být zveřejněny na internetu, jsou použity výrazy „dostupné na internetu“ a „zveřejní“ (
4
). V této souvislosti hovoří výraz „poskytla nesprávné informace“ použitý v čl. 27 odst. 2 písm. a) bodě vi) nařízení č. 1141/2014 ve prospěch odkazu na myšlenku uvedení, sdělení nebo předložení nesprávných požadovaných informací.
Zadruhé Tribunál poznamenal, že příslovce „záměrně“ odkazuje v obvyklém smyslu běžného jazyka na úkon provedený úmyslně a vědomě, takže výraz „záměrně poskytla nesprávné informace“ hovoří ve prospěch výkladu, podle kterého si je evropská politická strana v okamžiku uvedení, sdělení nebo předložení požadovaných informací vědoma jejich nepřesnosti, ale záměrně se rozhodne, že je uvede, sdělí nebo předloží.
Konečně zdůraznil, že výraz „kdykoliv“ v obvyklém smyslu běžného jazyka naznačuje, že k něčemu může dojít v kterémkoliv okamžiku během daného období. V tomto kontextu vede tento výraz k výkladu, podle kterého se evropská politická strana v kterémkoliv okamžiku rozhodne záměrně uvést, sdělit nebo předložit nesprávné požadované informace.
Tyto úvahy tedy hovoří ve prospěch jazykového výkladu čl. 27 odst. 2 písm. a) bodu vi) nařízení č. 1141/2014, podle něhož se toto ustanovení použije na situace, kdy se evropská politická strana kdykoliv vědomě rozhodne uvést, sdělit nebo předložit nesprávné požadované informace, a to s vědomím jejich nesprávnosti.
Poté v rámci kontextuálního výkladu Tribunál připomněl, že zaprvé z nařízení č. 1141/2014, které upravuje právní a finanční rámec evropských politických stran, vyplývá, že evropské politické strany jsou povinny poskytnout Úřadu jak pro účely registrace, tak po celou dobu existence informace o podmínkách registrace a ustanoveních týkajících se řízení souvisejících zejména se stanovami, ale rovněž o své finanční situaci, a to zejména tím, že předloží roční účetní závěrky, zprávu o externím auditu, jakož i seznam dárců a přispěvatelů a odpovídajících darů a příspěvků.
Zadruhé Tribunál poznamenal, že Úřad zřídí a spravuje rejstřík evropských politických stran a evropských politických nadací (
5
), který obsahuje údaje, data a dokumenty, jež byly přiloženy k žádostem o registraci evropské politické strany nebo evropské politické nadace (
6
). Tento rejstřík poskytuje veřejnou službu v zájmu transparentnosti, odpovědnosti a právní jistoty a je tímto Úřadem spravován tak, aby poskytoval vhodný přístup k informacím v něm obsaženým a zajišťoval jejich osvědčování (
7
). Dále Tribunál konstatoval, že Parlament na internetových stránkách zveřejní stanovy všech evropských politických stran, dokumenty předložené jako součást žádosti o registraci a veškeré změny, které byly v tomto ohledu oznámeny, jakož i jejich roční účetní závěrky a zprávy o externím auditu, jména dárců a jejich nahlášené dary nebo jejich oznámené příspěvky (
8
). Z ustanovení nařízení č. 1141/2014 (
9
) tedy vyplývá, že informace týkající se evropských politických stran, zejména těch, které jsou považovány za informace významného veřejného zájmu, musí být zpřístupněny veřejnosti příslušnými orgány, k nimž Úřad patří, aby k nim mohl mít vhodný přístup. Naproti tomu je třeba uvést, že toto nařízení neukládá evropským politickým stranám žádnou povinnost zpřístupňovat informace veřejnosti.
Konečně Tribunál uvedl, že za jiné druhy protiprávního jednání než protiprávní jednání podle čl. 27 odst. 2 písm. a) bodu vi) nařízení č. 1141/2014, jako záměrné neuvedení informací evropskými politickými stranami nebo existence podstatných opomenutí nebo chybných uvedení v roční účetní závěrce, jsou stanoveny sankce v případě, že evropské politické strany neplní požadavky na sdělování informací příslušným orgánům.
Vše výše uvedené svědčí ve prospěch kontextuálního výkladu čl. 27 odst. 2 písm. a) bodu vi) nařízení č. 1141/2014, podle kterého se toto ustanovení použije na situace, kdy evropská politická strana záměrně poskytne příslušným orgánům, mezi něž Úřad patří, nesprávné informace.
Konečně v rámci teleologického výkladu Tribunál zaprvé uvedl, že konečným cílem nařízení č. 1141/2014 je posílit evropské politické povědomí a evropskou zastupitelskou demokracii (
10
). Kromě toho uvedl, že posílení transparentnosti evropských politických stran (
11
) a posílení jejich odpovědnosti (
12
) rovněž patří k cílům sledovaným tímto nařízením.
Zadruhé Tribunál konstatoval, že přijetím nařízení č. 1141/2014 si normotvůrce přál dosáhnout výše uvedených cílů uvedených zavedením regulačního rámce, který zajistí, aby informace týkající se evropských politických stran, které jsou považovány za informace významného veřejného zájmu, byly příslušnými orgány zpřístupněny veřejnosti s cílem umožnit jí odpovídající přístup k těmto informacím a účinný dohled nad činností těchto stran.
Z kontextuálního výkladu čl. 27 odst. 2 písm. a) bodu vi) nařízení č. 1141/2014 proto vyplývá, že se toto ustanovení použije na situace, kdy evropská politická strana v takovém regulačním rámci záměrně poskytne příslušným orgánům nesprávné informace.
S ohledem na všechno výše uvedené Tribunál rozhodl, že čl. 27 odst. 2 písm. a) bod vi) nařízení č. 1141/2014 musí být v rozsahu, v němž se vztahuje na situace, kdy dotčená evropská politická strana kdykoliv záměrně poskytla nesprávné informace, vykládán v tom smyslu, že se použije na situace, kdy taková strana záměrně poskytla příslušným orgánům, mezi něž patří Úřad, nesprávné informace v rámci povinností, které jsou jí uloženy na základě uvedeného nařízení.
V druhém sledu Tribunál posuzoval, zda Úřad v projednávané věci právem uložil finanční sankci podle čl. 27 odst. 2 písm. a) bodu vi) nařízení č. 1141/2014. V tomto ohledu uvedl, že tento Úřad uložil žalobci finanční sankci podle tohoto ustanovení z důvodu, že žalobce na sociálních sítích ponechal příspěvky o tom, že dotčený člen předsednictva je současným členem předsednictva, a to s vědomím jejich nesprávnosti. Přitom zaprvé zdůraznil, že se toto ustanovení použije na situace, kdy evropská politická strana poskytne Úřadu záměrně nesprávné informace v rámci svých povinností podle uvedeného nařízení. Zadruhé z jeho znění vyplývá, že se uvedené ustanovení použije na situace, kdy evropská politická strana záměrně „poskytne“ nesprávné informace. Sloveso „ponechat“, které v obvyklém smyslu běžného jazyka znamená „uchovávat“, „trvale zachovat“ nebo „neměnit“, nemá stejný rozsah jako sloveso „poskytovat“, které odkazuje zejména na myšlenku uvedení, sdělení nebo předložení toho, co je požadováno.
S ohledem na tyto úvahy měl Tribunál za to, že se Úřad tím, že uložil žalobci finanční sankci podle čl. 27 odst. 2 písm. a) bodu vi) nařízení č. 1141/2014 z důvodu, že na sociálních sítích ponechal příspěvky o tom, že dotčený bývalý člen jeho předsednictva je současným členem předsednictva, a to s vědomím jejich nesprávnosti, dopustil nesprávného právního posouzení. Proto napadené rozhodnutí zrušil.
Tribunál naopak zamítl návrhy žalobce na náhradu újmy.
(
1
) – Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1141/2014 ze dne 22. října 2014 o statusu a financování evropských politických stran a evropských politických nadací (Úř. věst. 2014, L 317, s. 1).
(
2
) – Viz zejména čl. 23 odst. 4, čl. 24 odst. 4 první pododstavec, čl. 25 odst. 6 nebo čl. 29 odst. 1 nařízení č. 1141/2014.
(
3
) – Bod 41 odůvodnění nařízení č. 1141/2014.
(
4
) – Článek 7 odst. 1 a článek 32 nařízení č. 1141/2014.
(
5
) – Článek 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 1141/2014.
(
6
) – Podle bodu 2 odůvodnění a článku 1 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU, Euratom) 2015/2401 ze dne 2. října 2015 o obsahu a fungování rejstříku evropských politických stran a evropských politických nadací (Úř. věst. 2015, L 333, s. 50).
(
7
) – Bod 4 odůvodnění nařízení v přenesené pravomoci 2015/2401.
(
8
) – Článek 32 odst. 1 písm. a) a d) až f) nařízení č. 1141/2014.
(
9
) – Viz zejména bod 33 odůvodnění nařízení č. 1141/2014.
(
10
) – Body 1 a 23 odůvodnění nařízení č. 1141/2014.
(
11
) – Body 24, 33, 34 a 38 odůvodnění nařízení č. 1141/2014.
(
12
) – Body 26 a 33 odůvodnění nařízení č. 1141/2014.