62003CJ0166_ET
Pooled
Kohtuotsuse põhistus
Resolutiivosa
Pooled
Kohtuasjas C-166/03
Euroopa Ühenduste Komisjon, esindaja:  B. Stromsky, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis,
hageja,
versus
Prantsuse Vabariik, esindajad:  G. de Bergues ja F. Million,
kostja,
mille esemeks on tuvastada, et määrates prooviga 750 väärismetalltoodete nimetuseks „kuld”, samal ajal kui prooviga 375 või 585 väärismetalltoodete nimetuseks on „kullasulam”, on Prantsuse Vabariik rikkunud EÜ artiklist 28 tulenevaid kohustusi,
EUROOPA KOHUS (teine koda),
koosseisus: koja esimees C. W. A. Timmermans, kohtunikud  J.-P. Puissochet, J. N. Cunha Rodrigues (ettekandja), R. Schintgen ja N. Colneric,
kohtujurist: F. G. Jacobs,
kohtusekretär: R. Grass,
olles 19. veebruari 2004. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
on teinud järgmise
otsuse
Kohtuotsuse põhistus
1. Euroopa Ühenduste Komisjon on esitanud EÜ artikli 226 alusel hagiavalduse, mis saabus Euroopa Kohtu kantseleisse 10. aprillil 2003, milles palutakse tuvastada, et määrates prooviga 750 väärimetalltoodete nimetuseks „kuld”, samal ajal kui prooviga 375 või 585 väärimetalltoodete nimetuseks on „kullasulam”, on Prantsuse Vabariik rikkunud EÜ artiklist 28 tulenevaid kohustusi.
Õiguslik raamistik
2. Väärismetallide standardeid puudutavaid tagatisi ja tolliametnike järelevalveõigust teatud isikute haldusliku staatuse üle käsitlevaid õigusakte muutva 4. jaanuari 1994. aasta seadusega nr 94–6 muudetud Code générale des impôts (üldine maksukoodeks; edaspidi „CGI”) ( Journal Officiel de la République Française
5.1.1994, lk 245) artikkel 522 a sätestab:
„Ainult need kullast väärismetalltooted, mille proov on suurem kui 750 või sellega võrdne, võivad üksikisikutele jaemüügis turustamisel kanda nimetust „kuld”.
Need väärismetalltooted, mille proov on kas 585 või 375, võivad üksikisikutele jaemüügis turustamisel kanda nimetust „kullasulam” millele lisatakse toote kullasisaldus.”
Kohtueelne menetlus
3. Kuna komisjon leidis, et mainitud säte ei ole kooskõlas EÜ artikliga 28, algatas ta EÜ artikli 226 alusel liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse. Olles eelnevalt palunud Prantsuse Vabariigil esitada oma seisukoht, tegi komisjon oma 19. septembril 2001. aasta põhjendatud arvamuses nimetatud liikmesriigile ettepaneku võtta selle täitmiseks vajalikud meetmed kahekuulise tähtaja jooksul teate kättesaamisest.
4. Oma 4. veebruari 2002. aasta kirjas kinnitas Prantsuse Vabariik, et CGI artikkel 522 a vastab tarbijate kaitse ning hea äritava järgimise nõuetele ning palus komisjonil oma seisukoht uuesti läbi vaadata. Komisjon otsustas esitada käesoleva hagi.
Hagi
Poolte argumendid
5. Komisjon väidab, et CGI artikkel 522 a keelab Prantsusmaal turustada väärismetalltooteid prooviga 585 või 375 nimetuse „kuld” all, samal ajal kui nimetatud toodete päritoluliikmesriigis on selle nimetuse kasutamine lubatud, ning kehtestab selliste toodete puhul kasutamiseks nimetuse „kullasulam”, mis on tarbijaile vähem tuntud ning nende poolt madalamalt hinnatav. Mainitud säte võib muuta nende toodete turustamise Prantsusmaal raskemaks ning seetõttu vähemalt kaudselt takistada liikmesriikide vahelist kaubandust. Seega, juhul kui vaidlusaluste nimetusreeglite kasutamine ei ole põhjendatud avaliku huviga, on tegemist EÜ artiklis 28 keelatud samaväärse toimega meetmega.
6. Komisjon on arvamusel, et mainitud nimetusreeglid ei ole vajalikud tarbijate kaitse ja hea äritava järgimise tagamiseks ning et need ei ole EÜ artikli 28 alusel õigustatud. Küllaldane oleks, kui liikmesriik kehtestaks piisavad märgistusnõuded, mis tagavad müügiks pakutavate toodete tegeliku kullasisalduse kohta õige teabe.
7. Prantsuse valitsus vaidleb vastu sellele, et kahe kategooria väärismetallesemete olemasolu mõjutaks oluliselt ühendusesisest kaubandust. Jättes tõendamata, et ühendusesisest kaubandust on mõjutatud, ei ole komisjon täitnud endal lasuvat liikmesriigi kohustuste rikkumise hagist tulenevat tõendamiskohust.
8. Prantsuse valitsus on seisukohal, et kahe nimetuse „kuld” ja „kullasulam” olemasolu väärismetalltoodete jaoks, mille kullasisaldus on oluliselt erinev, vastab vajadusele informeerida tarbijat tagamaks tema kaitse. See eesmärk kujutab endast üldist huvi, mis võib EÜ artikli 28 kohaselt õigustada väärimetalltoodete nimetusega seotud meetmeid.
9. Lisaks eelnevale tagab kahe nimetuse kasutamine tarbija parema informeerituse võrreldes komisjoni ettepanekuga näidata märgistusel üksnes kullasisaldus. Viimati mainitud süsteem edastab tarbijale pelgalt tehnilise teabe, samas kui kahe nimetuse kasutamine annab edasi nende jaoks kergelt mõistetava selgituse kõnealuste toodete omaduste kohta.
10. Neil põhjustel leiab Prantsuse valitsus, et CGI artiklist 522 a tulenev nimetuste süsteem ei ole vastuolus EÜ artikliga 28.
Euroopa Kohtu hinnang
11. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt loetakse mistahes meede, mis võib otseselt või kaudselt, tegelikult või potentsiaalselt kahjustada ühendusesisest kaubandust, koguselise piiranguga samaväärse toimega meetmeks ja on seetõttu EÜ asutamislepingu artikli 28 alusel keelatud (vt 11. juuli 1974. aasta otsus kohtuasjas 8/74: Dassonville, EKL 1974, lk 837, punkt 5, ning 11. detsembri 2003. aasta otsus kohtuasjas C-322/01: Deutscher Apothekerverband, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 66).
12. Komisjon kinnitab, ilma et Prantsuse valitsus seda vaidlustaks, et muudes liikmesriikides kui Prantsusmaal turustatakse kulda sisaldavaid väärismetalltooteid prooviga 375 või 585 seaduslikult nimetuse „kuld” all.
13. On vaieldamatu, et nimetus „kullasulam” ei ole tarbija jaoks nii tähelepanuäratav kui nimetus „kuld”.
14. Kohustus müüa nimetatud väärismetalltooteid vastavalt CGI artiklile 522 a nimetuse „kullasulam” all, samal ajal kui päritoluriigis müüakse neid nimetuse „kuld” all, võib eelmainitud tingimustel mõjutada ühendusesisest kaubandust.
15. Sellest järeldub, et CGI nimetatud sätet tuleb pidada koguselise impordipiiranguga samaväärset mõju omavaks meetmeks EÜ artikli 28 tähenduses, ilma et oleks vaja tõendada, et see mõjutab oluliselt ühendusesisest kaubandust.
16. Mis puutub küsimusse selle kohta, kas selline säte on siiski ühenduse õiguse alusel lubatud, tuleb meenutada, et Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt on siseriiklikud õigus- või haldusnormid, mis on vastu võetud ühiste või ühtlustatud normide puudumisel ning mida kohaldatakse võrdselt nii omamaiste kui teistest liikmesriikidest imporditud toodete suhtes, kooskõlas EÜ asutamislepinguga niivõrd, kuivõrd need vastavad teatud imperatiivsetele nõuetele, eelkõige hea äritava järgimise ja tarbijate kaitse nõuetele, on proportsionaalsed taotletava eesmärgiga ning seda eesmärki ei ole võimalik saavutada ühendusesisest kaubandust vähem piiravate meetmetega (vt 5. detsembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C-448/89: Guimont, EKL 2000, lk I-10663, punkt 27).
17. On fakt, et toodete väärismetallisisaldust osundavad nimetused ning nende esitamise viis ei ole käesoleval juhul ühenduse õiguse raames ühtlustamise objektiks. Samuti on fakt, et CGI artiklit 522 a kohaldatakse võrdselt nii Prantsuse kui ka teistest liikmesriikidest imporditud toodete suhtes.
18. Lisaks eelnevale tuleb märkida, et kõnealuse CGI sätte eesmärgiks on tagada hea äritava järgimine ja tarbijate kaitse.
19. Vaidlusalune säte kehtestab siiski kahe madalama väärismetallisisalduse tasemega väärismetalltoodetele nende jaemüügis üksikisikutele turustamisel ülearuse kahekordse tähistuse, nõudes lisaks väärismetalltoote puhtuse astme kohta objektiivset teavet sisaldava proovi ka nimetuse „kullasulam” kasutamist, mis on oma olemuselt tunduvalt vähem täpne teave.
20. Sellest järeldub, et CGI artiklis 522 a ette nähtud kahekordse tähistuse süsteem ei ole proportsionaalne eesmärgiga tagada hea äritava järgimine ja tarbijate kaitse ning et nimetatud eesmärki on võimalik saavutada meetmetega, mis on ühendusesisese kaubanduse suhtes vähem piiravad.
21. Järelikult tuleb sedastada, et määrates prooviga 750 väärimetalltoodete nimetuseks „kuld”, samal ajal kui prooviga 375 või 585 väärimetalltoodete nimetuseks on „kullasulam”, on Prantsuse Vabariik rikkunud EÜ artiklist 28 tulenevaid kohustusi.
Kohtukulud
22. Kodukorra artikli 69 lõike 2 alusel on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud kandma kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud. Kuna komisjon on kohtukulude hüvitamist nõudnud ja otsus on tehtud Prantsuse Vabariigi kahjuks, peab viimane kandma kohtukulud.
Resolutiivosa
Esitatud põhjendustest lähtudes
EUROOPA KOHUS (teine koda)
otsustab:
1. Määrates prooviga 750 väärismetalltoodete puhul kasutatavaks nimetuseks „kuld”, samal ajal kui prooviga 375 või 585 väärismetallitooted kannavad nimetust „kullasulam”, on Prantsuse Vabariik jätnud täitmata EÜ asutamislepingu artiklist 28 tulenevad kohustused.
2. Mõista kohtukulud välja Prantsuse Vabariigilt.