62022CJ0412
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (kilencedik tanács)
2024. október 4. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal – Dömping – A Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatala – Egyes Malajziából feladott vas vagy acél kötőelemek behozatala – (EU) 2016/278 végrehajtási rendelet – A 91/2009/EK rendelettel kivetett dömpingellenes vámok hatályon kívül helyezése – E hatályon kívül helyezés hatálybalépése – Az e hatálybalépést megelőző behozatalok – Dömpingellenes vámok utólagos beszedése”
A C‑412/22. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Supremo Tribunal Administrativo (legfelsőbb közigazgatási bíróság, Portugália) a Bírósághoz 2022. június 21‑én érkezett, 2022. május 18‑i határozatával terjesztett elő
az Autoridade Tributária e Aduaneira
és
NT
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (kilencedik tanács),
tagjai: O. Spineanu‑Matei tanácselnök, S. Rodin (előadó) és L. S. Rossi bírák,
főtanácsnok: A. M. Collins,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel az írásbeli szakaszra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–
NT képviseletében A. Côrte‑Real Neves, C. Vieira Peres és J. Vieira Peres advogados,
–
a portugál kormány képviseletében P. Barros da Costa, A. Rodrigues és N. Vitorino, meghatalmazotti minőségben,
–
az Európai Bizottság képviseletében G. Braga da Cruz és G. Luengo, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a Kínai Népköztársaságból származó, valamint – kiterjesztés alapján – a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. február 26‑i (EU) 2016/278 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2016. L 52., 24. o.; a továbbiakban: hatályon kívül helyező rendelet) 2. cikkének értelmezésére vonatkozik.
2
E kérelmet az Autoridade Tributária e Aduaneira (adó‑ és vámhatóság, Portugália; a továbbiakban: vámhatóság) és NT között bizonyos acél kötőelemek Európai Unióba történő behozatala címén kivetett dömpingellenes vámok, szerződéses vámok és hozzáadottérték‑adó (héa) kompenzációs kamatokkal növelt utólagos beszedése tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
Jogi háttér
3
A többoldalú tárgyalások uruguayi fordulóján (1986–1994) elért megállapodásoknak az Európai Közösség nevében a hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében történő megkötéséről szóló, 1994. december 22‑i 94/800/EK határozattal (HL 1994. L 336., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 21. kötet, 80. o.) az Európai Unió Tanácsa jóváhagyta a Marrakeshben 1994. április 15‑én aláírt, a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) létrehozásáról szóló egyezményt, valamint az ezen egyezmény 1–3. mellékletében szereplő megállapodásokat, amelyek közé tartozik az 1994. évi Általános Vám‑ és Kereskedelmi Egyezmény (HL 1994. L 336., 11. o.; magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 21. kötet, 91. o.) és az 1994. évi Általános Vám‑ és Kereskedelmi Egyezmény VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás (HL 1994. L 336., 103. o.; magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 21. kötet, 189. o.; a továbbiakban: a WTO dömpingellenes megállapodása).
4
2009. január 26‑án a Tanács elfogadta a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 91/2009/EK tanácsi rendeletet (HL 2009. L 29., 1. o.; helyesbítés: HL 2015. L 64., 46. o.).
5
2011. július 18‑án a Tanács elfogadta a 91/2009 rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára történő kiterjesztéséről szóló 723/2011/EU végrehajtási rendeletet (HL 2011. L 194., 6. o.; helyesbítés: HL 2015. L 64., 47. o.), amelyet később a 2012. július 25‑i 693/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2012. L 203., 23. o.; helyesbítés: HL 2015. L 64., 47. o.) módosított.
6
A WTO vitarendező testülete (a továbbiakban: DSB) 2011. július 28‑án elfogadta az „Európai Közösségek – A Kínából származó egyes vas és acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes intézkedések” ügyre vonatkozó fellebbviteli testületi jelentést és a fellebbviteli testületi jelentéssel módosított vizsgálóbizottsági jelentést (WT/DS 397) (a továbbiakban: a DSB 2011. július 28‑i határozata). E jelentésekben többek között megállapításra került, hogy az Unió a WTO dömpingellenes megállapodásának bizonyos rendelkezéseivel összeegyeztethetetlen módon járt el.
7
A DSB 2011. július 28‑i határozatát követően a Tanács 2012. október 4‑én elfogadta a 91/2009 rendelet módosításáról szóló 924/2012/EK tanácsi rendelet (HL 2012. L 275., 1. o.; helyesbítés: HL 2015. L 64., 48. o.), amelyben többek között csökkentette a 91/2009 rendeletben előírt dömpingellenes vámot.
8
Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30‑i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (HL 2009. L 343., 51. o., helyesbítések: HL 2010. L 7., 22. o., HL 2016. L 44., 20. o.) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatot követően az Európai Bizottság a Kínai Népköztársaságból származó, valamint – kiterjesztés alapján – a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló (EU) 2015/519 végrehajtási rendelettel (HL 2015. L 82., 78. o.; helyesbítés: HL 2015. L 256., 21. o.) további 5 évre fenntartotta a 91/2009 rendelettel bevezetett és a 924/2012 végrehajtási rendelettel módosított dömpingellenes vámot.
9
2016. február 12‑i határozatával a DSB új jelentéseket fogadott el, amelyek megállapították, hogy az Unió által a 924/2012 végrehajtási rendelettel elfogadott intézkedések nem egyeztethetők össze a WTO dömpingellenes megállapodásának bizonyos rendelkezéseivel (a továbbiakban: a DSB 2016. február 12‑i határozata).
10
A DSB 2016. február 12‑i határozatát követően a Bizottság 2016. február 26‑án elfogadta a hatályon kívül helyező rendeletet.
11
A hatályon kívül helyező rendelet 1. cikke szerint a 91/2009 rendelettel bevezetett, a 924/2012 végrehajtási rendelettel módosított és a 2015/519 végrehajtási rendelettel fenntartott dömpingellenes vámok hatályukat vesztik.
12
A hatályon kívül helyező rendelet 2. cikke értelmében az annak 1. cikkében említett dömpingellenes vámok hatályon kívül helyezése az említett rendelet hatálybalépésének a 3. cikkében szereplő napjától hatályos, és nem szolgál az ezen időpont előtt beszedett vámok visszatérítésének alapjául. E rendelet, a 3. cikkének megfelelően, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, azaz 2016. február 28‑án lépett hatályba.
13
A hatályon kívül helyező rendeletet a WTO Vitarendező Testülete által dömping‑ és szubvencióellenes ügyekkel kapcsolatban elfogadott jelentés után az Unió által hozható intézkedésekről szóló, 2015. március 11‑i (EU) 2015/476 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2015. L 83., 6. o.) alapján fogadták el.
14
E rendelet 1. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy amikor a DSB jelentést fogad el az Unió által a dömpingellenes szabályozása alapján hozott valamely uniós intézkedésről, a Bizottság az esettől függően a vitatott intézkedést hatályon kívül helyezheti vagy módosíthatja, vagy egyéb olyan különleges intézkedést fogadhat el, amelyet megfelelőnek tart.
15
E rendelet 3. cikke úgy rendelkezik, hogy „[a]z e rendelet alapján elfogadott intézkedések hatálybalépésük időpontjától kezdve hatályosak, és – eltérő rendelkezés hiányában – nem szolgálnak az ezen időpont előtt beszedett vámok visszatérítésének alapjául”.
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
16
Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által és az OLAF kérésére a malajziai hatóságok által a Kínából származó áruk Malajzián keresztül történő, a dömpingellenes vámok megfizetésének elkerülése érdekében történő átrakodásával ([OLAF CASE OF/2010/0697, AAA 2010/016‑(2012)S01]) kapcsolatban folytatott, a kölcsönös segítségnyújtási mechanizmus keretében a tagállamokkal közölt vizsgálat alapján megállapítást nyert, hogy bizonyos áruk, nevezetesen a 2010. április 3‑án és 24‑én az Unióba exportált egyes acél kötőelemek kínai nem preferenciális származásúak.
17
Az említett áruk címzettjeként (importőrként) a portugál jog szerint létrejött Inemer Lda társaságot azonosították. Az érintett, 2010. május 12‑i és 2010. június 9‑i keltezésű behozatali nyilatkozatokat az alapeljárás alperese, NT közvetett képviselőként nyújtotta be az Inemer mint a vámeljárás jogosultja nevében.
18
Ezen, a leixõesi (Portugália) vámhivatalhoz benyújtott vámáru‑nyilatkozatokban azt állították, hogy az importált áruk malajziai származásúak, így ebben a szakaszban nem történt vámfizetés.
19
A vámhatóság, miután ellenőrzési eljárás keretében rögzítette, hogy a Kína helyett Malajziára vonatkozó származási nyilatkozatok valótlan tartalmúak, megállapította egyrészt, hogy az érintett behozatalokra nem vonatkoznak a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12‑i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (HL 1992. L 302., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 307. o.) 20. cikke (3) bekezdésének e) pontjában írt preferenciális tarifális intézkedések, másrészt pedig, hogy alkalmazni kell többek között a 91/2009 rendeletet, amely a szóban forgó behozatali nyilatkozatok elfogadásának időpontjában végleges dömpingellenes vám alkalmazását írta elő a Kínából származó ilyen árukra.
20
Következésképpen az utólagos beszedési eljárás keretében kibocsátott 2018. március 20‑i adómegállapító határozatban dömpingellenes vámok, szerződéses vámok, héa és kompenzációs kamatok megfizetését írták elő összesen 106997,60 euró összegben az Inemerrel és NT‑vel mint egyetemleges adósokkal szemben.
21
NT jogorvoslati kérelmet nyújtott be ezen vámmegállapító határozattal szemben, azt állítva, hogy a 91/2009 rendeletnek a hatályon kívül helyező rendelet 1. és 2. cikke által történt hatályon kívül helyezését követően már nem lehet dömpingellenes vámot kivetni ezen előbbi rendelet alapján.
22
Mivel e jogorvoslati kérelmet elutasították, NT keresetet nyújtott be ezen elutasító határozattal szemben a Tribunal Administrativo e Fiscal de Portóhoz (portói közigazgatási és adóügyi bíróság, Portugália), amely 2021. december 17‑i ítéletével helyt adott e keresetnek.
23
A vámhatóság fellebbezést nyújtott be ezen ítélettel szemben a Supremo Tribunal Administrativóhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság, Portugália), a kérdést előterjesztő bírósághoz, arra hivatkozva, hogy ezen ítélet téves jogalkalmazás miatt sérti többek között a hatályon kívül helyező rendeletet és a hatályon kívül helyezés joghatásait.
24
A vámhatóság különösen azt állítja a kérdést előterjesztő bíróság előtt, hogy az elsőfokú ítéletben megállapítottakkal ellentétben a 91/2009 rendeletnek a hatályon kívül helyező rendelet általi hatályon kívül helyezése nem a 91/2009 rendelet ex tunc hatályú érvénytelenségét eredményező jogellenesség miatti megsemmisítésnek minősül, hanem a hatályon kívül helyező rendelet hatálybalépésének időpontjában fejti ki a jogi hatásait, így az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében biztosítani kellett az ezen időpont előtt keletkezett dömpingellenes vámok fenntartását.
25
NT ezzel szemben azt állítja a kérdést előterjesztő bíróság előtt, hogy a hatályon kívül helyező rendelet hatálybalépése óta a portugál hatóságok az érintett behozatalok időpontjától függetlenül már nem folytathatták a dömpingellenes vámok 91/2009 rendelet alapján történő beszedését, mivel e vámoknak már nem volt jogalapja.
26
A hatályon kívül helyező rendelet preambulumbekezdéseiből ugyanis kitűnik, hogy a 91/2009 rendelet hatályon kívül helyezését a DSB által megállapított, a WTO dömpingellenes megállapodása bizonyos rendelkezéseinek való meg nem felelés indokolta, így e hatályon kívül helyezés az érvénytelenség megállapításán alapuló, ex tunc hatályú megsemmisítés.
27
A kérdést előterjesztő bíróság úgy véli, hogy meg kell állapítani a hatályon kívül helyező rendeletből eredő hatályon kívül helyezési joghatások terjedelmét és hatályát, vagyis azt kell meghatározni, hogy bár az e rendelet általi hatályon kívül helyezés 2016. február 28‑án lépett hatályba, a hatályon kívül helyezett 91/2009 rendelet jogi rendszere, vagyis az e rendeletben előírt dömpingellenes vámok alkalmazhatók‑e azokra a behozatalokra, amelyekre 2010 májusában és júniusában került sor, amikor ez utóbbi rendelet még hatályban volt, de amelyekben – többek között a dömpingellenes vámokat illetően – csak 2018 márciusában történt vámkivetés, miközben az említett rendeletet hatályon kívül helyezték.
28
Ilyen körülmények között a Supremo Tribunal Administrativo (legfelsőbb közigazgatási bíróság) felfüggesztette az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából az alábbi kérdéseket terjesztette a Bíróság elé:
„1)
Értelmezhető‑e úgy a [hatályon kívül helyező rendelet] 2. cikke, hogy a dömpingellenes vámok hatályon kívül helyezése azon kívül, hogy az a jövőre nézve keletkeztet joghatást 2016. február 28‑tól kezdődően, az e vám hatálya alá tartozó kötőelemek 2016. február 27‑ig megvalósított behozatalait is érinti, de amely (dömpingellenes és egyéb vámok) megállapítása egy 2016. február 28‑át követő időpontban történik (utólagos beszedés)?
2)
Eltérő választ kell‑e adni az első kérdésre akkor, ha úgy tekintjük, hogy az utólagos beszedés az OLAF CASE OF/2010/0697, AAA 2010/016‑(2012)S01. sz. nyomozási eljárás keretében az [OLAF] által szolgáltatott bizonyítékokon alapuló, hitelesített okiratmásolatból ered, amely eljárás arra a következtetésre jutott, hogy az Európai Unióba 2010. április 3‑án, illetve 24‑én a […] és […] konténerekben exportált áruk kínai nem preferenciális származásúak voltak?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
29
Kérdéseivel, amelyeket célszerű együttesen vizsgálni, a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a hatályon kívül helyező rendelet 2. cikkét akként kell‑e értelmezni, hogy a dömpingellenes vámok e cikk által történt hatályon kívül helyezése kizárja, hogy az e dömpingellenes vámok hatálya alá tartozó termékek az e rendelet hatálybalépésének időpontját megelőzően megvalósított behozatalai tekintetében ezen időpontot követően végrehajtott utólagos beszedés keretében beszedjék e dömpingellenes vámokat és adott esetben a kapcsolódó egyéb vámokat. A kérdést előterjesztő bíróság ezenkívül azt kérdezi, hogy az e kérdésre adandó válasz eltérő‑e, ha ez az utólagos beszedés az OLAF által szolgáltatott bizonyítékokra támaszkodó bűnügyi nyomozási eljárásból származó dokumentumon alapul.
30
E kérdések megválaszolása érdekében előzetesen emlékeztetni kell arra, hogy a 2913/92 rendelet 201. cikkének (1) és (2) bekezdéséből kitűnik, hogy a behozatalkor vámtartozás keletkezik többek között a behozatalivám‑köteles áru szabad forgalomba bocsátásakor, és e vámtartozás a szóban forgó vámáru‑nyilatkozat elfogadásának időpontjában keletkezik.
31
A jelen ügyben meg kell állapítani, hogy – amint az az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik – az alapügyben szóban forgó kötőelemek behozatalára 2010 májusában és júniusában, tehát olyan időszakban került sor, amikor az érintett dömpingellenes vámokat kivető 91/2009 rendelet alkalmazandó volt e behozatalokra.
32
Ennélfogva nyilvánvaló, hogy az említett behozatalok miatt a 91/2009 rendelet által kivetett dömpingellenes vámok és az e behozatalokhoz kapcsolódó egyéb vámok esedékessé váltak, még akkor is, ha ezeket a vámokat eredetileg a vámáru‑nyilatkozatokban szereplő adatok alapján, amelyek a behozott termékek származása tekintetében később valótlannak bizonyultak, nem vetették ki és nem szedték be.
33
Kérdéseivel a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 91/2009 rendelettel kivetett dömpingellenes vámoknak a hatályon kívül helyező rendelet 2. cikkében történő hatályon kívül helyezése azzal a hatással jár‑e, hogy e dömpingellenes vámok az utólagos beszedés keretében már nem szedhetők be.
34
E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy a hatályon kívül helyező rendelet 2. cikke szerint az e rendelet 1. cikkében említett dömpingellenes vámok, köztük a 91/2009 rendelettel kivetett vámok hatályon kívül helyezése ugyanezen rendelet hatálybalépésének napján lép hatályba, és nem szolgál alapul az ezen időpont előtt beszedett vámok visszatérítéséhez.
35
Márpedig e szövegből egyáltalán nem az tűnik ki, hogy a dömpingellenes vámok e rendelet 1. cikkében előírt hatályon kívül helyezése visszaható hatállyal alkalmazandó lenne. Éppen ellenkezőleg, amint azt a Bíróság már megállapította, a hatályon kívül helyező rendelet 2. cikke előírja, hogy e vámok e rendelet hatálybalépésének időpontjában vesztik hatályukat, és kizárja a visszaható hatályt (2018. október 18‑iInternacional de Productos Metálicos kontra Bizottság ítélet, C‑145/17 P, EU:C:2018:839, 57. pont).
36
Közelebbről, NT állításával ellentétben az e 2. cikkben szereplő pontosítás, amely szerint az érintett dömpingellenes vámok hatályon kívül helyezése nem szolgál alapul az e rendelet hatálybalépése előtt beszedett vámok visszatérítéséhez, nem értelmezhető úgy, mint amely az e hatályon kívül helyezés visszaható hatálya alóli kivételt képez. Ez a pontosítás ugyanis megerősíti a visszaható hatály hiányát.
37
Egyébiránt el kell utasítani NT azon állítását, amely szerint az érintett dömpingellenes vámok hatályon kívül helyezése valójában jogellenesség miatti megsemmisítés jellegét ölti, és ennek következményeként ex tunc hatályú, tekintettel arra, hogy a 91/2009 rendelet nem felel meg a WTO‑megállapodásoknak, amint azt a DSB 2011. július 28‑i és 2016. február 12‑i határozata megállapította. Rá kell ugyanis mutatni egyrészt arra, hogy a Bíróságnak már volt alkalma kimondani, hogy a 91/2009 rendelet érvényessége nem értékelhető a WTO létrehozásáról szóló egyezmény 1–3. mellékletében szereplő megállapodásokra, és különösen a DSB e határozataira tekintettel (lásd ebben az értelemben: 2018. október 18‑iRotho Blaas ítélet, C‑207/17, EU:C:2018:840, 56. pont; 2024. január 11‑iEurobolt és társai kontra Bizottság és Stafa Group ítélet, C‑517/22 P, EU:C:2024:9, 88. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
38
Másrészt a Bíróság már megállapította, hogy valamely uniós jogi aktusnak a kibocsátója általi hatályon kívül helyezése – mint amilyen a 91/2009 rendeletnek a hatályon kívül helyező rendelettel történt hatályon kívül helyezése – nem hasonlítható e jogi aktus jogellenességének ex tunc hatályú megállapításához, mivel az ilyen hatályon kívül helyezés csak a jövőre nézve vált ki joghatást (lásd ebben az értelemben: 2024. január 11‑iEurobolt és társai kontra Bizottság és Stafa Group ítélet, C‑517/22 P, EU:C:2024:9, 88. és 89. pont).
39
Ebből következik, hogy a többek között a 91/2009 rendelettel kivetett dömpingellenes vámoknak a hatályon kívül helyező rendelet 1. és 2. cikkében előírthoz hasonló hatályon kívül helyezése nem értelmezhető az utóbbi rendelet érvényességét érintő jogellenesség miatti olyan megsemmisítésként, amely ekként hatást gyakorolhat e rendeletnek az olyan behozatalokra történő alkalmazására, mint amelyekről az alapügyben szó van, és amelyek e hatályon kívül helyezés hatálybalépését megelőzően történtek.
40
Következésképpen, mivel a 91/2009 rendelet hatályon kívül helyezése csak a hatályon kívül helyező rendelet hatálybalépésének időpontját követően végrehajtott behozatalok tekintetében vált ki joghatásokat, e hatályon kívül helyezés nem érintheti sem az ezen időpontot megelőzően a 91/2009 rendelet hatálya alatt végzett behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vámokra és egyéb vámokra vonatkozó vámtartozás keletkezését, sem pedig e vámok utólagos beszedését, annak ellenére, hogy ez utóbbi rendelet e beszedés időpontjában már nem volt hatályban.
41
A fenti megfontolásokból következik, hogy az a tény, hogy az utólagos beszedésre egyrészt a nyomozási eljárásból származó dokumentum alapján kerül sor, másrészt pedig az ezen eljárás keretében felhasznált bizonyítékok eredete önmagában nem releváns az alapügyben szóban forgó dömpingellenes vámok hatályon kívül helyezésének időbeli hatályát illetően, különösen ami e vámoknak az e hatályon kívül helyezést követően végrehajtott beszedését illeti.
42
A fenti megfontolások összességéből az következik, hogy az előterjesztett kérdésekre azt a választ kell adni, hogy a hatályon kívül helyező rendelet 2. cikkét akként kell értelmezni, hogy a dömpingellenes vámok e cikk által történt hatályon kívül helyezése nem zárja ki, hogy az e dömpingellenes vámok hatálya alá tartozó termékek e rendelet hatálybalépésének időpontját megelőzően megvalósított behozatalai tekintetében az ezen időpontot követően végrehajtott utólagos beszedés keretében beszedjék e dömpingellenes vámokat, és adott esetben a kapcsolódó egyéb vámokat. E tekintetben nincs jelentősége annak a ténynek, hogy ezen utólagos beszedés az OLAF által szolgáltatott bizonyítékokra támaszkodó bűnügyi nyomozási eljárásból származó dokumentumon alapul.
A költségekről
43
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (kilencedik tanács) a következőképpen határozott:
A Kínai Népköztársaságból származó, valamint – kiterjesztés alapján – a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. február 26‑i (EU) 2016/278 bizottsági végrehajtási rendelet 2. cikkét
a következőképpen kell értelmezni:
a dömpingellenes vámok e cikk által történt hatályon kívül helyezése nem zárja ki, hogy az e dömpingellenes vámok hatálya alá tartozó termékek e rendelet hatálybalépésének időpontját megelőzően megvalósított behozatalai tekintetében az ezen időpontot követően végrehajtott utólagos beszedés keretében beszedjék e dömpingellenes vámokat, és adott esetben a kapcsolódó egyéb vámokat. E tekintetben nincs jelentősége annak a ténynek, hogy ezen utólagos beszedés az Európai Csalás Elleni Hivatal által szolgáltatott bizonyítékokra támaszkodó bűnügyi nyomozási eljárásból származó dokumentumon alapul.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: portugál.