62024CJ0086
PRESUDA SUDA (osmo vijeće)
2. listopada 2025. (
*1
)
„Zahtjev za prethodnu odluku – Carinska unija – Uredba (EU) br. 952/2013 – Određivanje podrijetla robe – Delegirana uredba (EU) 2015/2446 – Podbroj 730441 Harmoniziranog sustava nazivlja i brojčanog označavanja robe – Bešavne cijevi i šuplji profili, od željeza ili čelika – Valjanost pravila o podrijetlu za čelične cijevi – Toplo oblikovane cijevi, naknadno hladno reducirane”
U predmetu C‑86/24,
povodom zahtjeva za prethodnu odluku na temelju članka 267. UFEU‑a, koji je uputio Krajský soud v Ostravě – pobočka v Olomouci (Okružni sud u Ostravi – ispostava u Olomoucu, Češka Republika), odlukom od 23. siječnja 2024., koju je Sud zaprimio 2. veljače 2024., u postupku
CS STEEL a.s.
protiv
Generální ředitelství cel
SUD (osmo vijeće),
u sastavu: S. Rodin (izvjestitelj), predsjednik vijeća, N. Piçarra i N. Fenger, suci,
nezavisni odvjetnik: R. Norkus,
tajnik: R. Stefanova‑Kamisheva, administratorica,
uzimajući u obzir pisani dio postupka i nakon rasprave održane 27. ožujka 2025.,
uzimajući u obzir očitovanja koja su podnijeli:
–
za CS STEEL a.s., D. Urbanec, advokát,
–
za Generální ředitelství cel, P. Polák,
–
za češku vladu, L. Březinová, L. Halajová, M. Smolek i J. Vláčil, u svojstvu agenata,
–
za španjolsku vladu, M. Morales Puerta i P. Pérez Zapico, u svojstvu agenata,
–
za Europsku komisiju, B. Eggers i J. Hradil, u svojstvu agenata,
odlučivši, nakon što je saslušao nezavisnog odvjetnika, da u predmetu odluči bez mišljenja,
donosi sljedeću
Presudu
1
Zahtjev za prethodnu odluku odnosi se na valjanost osnovnog pravila koje se primjenjuje na robu iz tarifnog podbroja 730441 (u daljnjem tekstu: Osnovno pravilo) Harmoniziranog sustava nazivlja i brojčanog označavanja robe (u daljnjem tekstu: HS), predviđenog u Prilogu 22‑01 Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/2446 od 28. srpnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o detaljnim pravilima koja se odnose na pojedine odredbe Carinskog zakonika Unije (SL 2015., L 343, str. 1. te ispravci SL 2016., L 87, str. 35., SL 2017., L 101, str. 164. i SL 2018., L 192, str. 62.).
2
Zahtjev je upućen u okviru spora između češkog društva CS STEEL a.s. i Generální ředitelství cel (Opća carinska uprava, Češka Republika) (u daljnjem tekstu: državno carinsko tijelo), u vezi s naplatom carine tom društvu.
Pravni okvir
Međunarodno pravo
3
HS je uveden Međunarodnom konvencijom o Harmoniziranom sustavu nazivlja i brojčanog označavanja robe, sklopljenom u Bruxellesu 14. lipnja 1983. (Zbirka međunarodnih ugovora Ujedinjenih naroda, sv. 1503., str. 4., br. 25910 (1988.)), u okviru Svjetske carinske organizacije (u daljnjem tekstu: WCO), i prihvaćenom, zajedno s Protokolom o njegovim izmjenama od 24. lipnja 1986., u ime Europske ekonomske zajednice Odlukom Vijeća 87/369/EEZ od 7. travnja 1987. (SL 1987., L 198, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 6., str. 3.). Napomene s objašnjenjem HS‑a izrađene su unutar WCO‑a u skladu s odredbama te konvencije.
4
Napomena s objašnjenjem koja se odnosi na tarifni broj 7304 HS‑a pobliže određuje:
„Cijevi i šuplji profili iz ovog tarifnog broja mogu se dobiti različitim postupcima:
[…]
B. toplo tiješnjenje ekstruzijom u okrugloj presi, ili pod staklom (postupak Ugine‑Séjournet) ili pod drugim mazivom. Taj postupak zapravo obuhvaća sljedeće radnje: bušenje, ekspanziju ili ne ekspanziju, i tiješnjenje.
Nakon prethodno definiranih radnji slijedi završna obrada:
–
ili topla: u tom slučaju neobrađena cijev, nakon zagrijavanja, prelazi u kalibrator‑reduktor, za izvlačenje ili ne, a zatim u stroj za ravnanje;
–
ili hladna, na steznoj napravi, vučenjem na stolu ili valjanjem na pilger valjaonici (postupak Mannesmann ili Megaval). Ti postupci omogućavaju da se iz toplo valjanih ili toplo tiještenih (istisnutih, ekstrudiranih) cijevi, koje se koriste kao pripremci, dobiju cijevi manjih promjera i manje debljine nego posredstvom toplih postupaka (napominje se da postupak Transval omogućava izravno dobivanje cijevi male debljine), kao i cijevi sa smanjenim odstupanjima (tolerancijama) na promjer i debljinu. Hladni postupci također omogućavaju postizanje različitih stupnjeva površinske obrade, među ostalim polirane površine (cijevi niskog stupnja hrapavosti) koja se zahtijeva, na primjer, za pneumatske dizalice i hidrauličke cilindre.
[…]”
Pravo Unije
Carinski zakonik
5
Članak 60. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (SL 2013., L 269, str. 1. i ispravci SL 2013., L 287, str. 90., SL 2015., L 70, str. 64., SL 2016., L 267, str. 2., SL 2018., L 294., str. 44., SL 2022., L 43, str. 93. te SL 2023./90151, L), naslovljen „Stjecanje podrijetla”, u svojem stavku 2. predviđa:
„Roba čija proizvodnja uključuje više od jedne zemlje ili područja smatra se robom koja potječe iz zemlje ili područja gdje je obavljena posljednja značajna, gospodarski opravdana obrada ili prerada, u poduzeću opremljenom za taj postupak, što rezultira izradom novog proizvoda ili predstavlja značajan stupanj izrade.”
6
Članak 62. istog zakonika, naslovljen „Delegiranje ovlasti”, glasi:
„[Europska k]omisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 284., kojima se utvrđuju pravila sukladno kojima se roba, čije je određivanje nepovlaštenog podrijetla potrebno za primjenu mjera [Europske u]nije iz članka 59., smatra u cijelosti dobivena u jednoj zemlji ili području ili da je na njoj napravljena posljednja značajna, gospodarski opravdana obrada ili prerada, u poduzeću opremljenom za taj postupak, što rezultira izradom novog proizvoda ili predstavlja značajan stupanj izrade u zemlji ili području, u skladu s člankom 60.”
7
Člankom 284. navedenog zakonika, naslovljenim „Izvršavanje ovlasti”, pobliže se određuju načini tog izvršavanja.
Delegirana uredba 2015/2446
8
Komisija je, izvršavajući svoju nadležnost na temelju članka 62. Carinskog zakonika, donijela Delegiranu uredbu 2015/2446.
9
Prilog 22‑01 toj delegiranoj uredbi naslovljen je „Uvodne napomene i popis postupaka bitne prerade ili obrade kojima se stječe nepovlašteno podrijetlo”. Taj prilog uključuje dio naslovljen „Uvodne napomene”, čije točke 2. i 3. glase:
„2. Primjena pravila u ovom prilogu
2.1.
Pravila iz ovog priloga potrebno je primjenjivati na robu na temelju njezina razvrstavanja u [HS] i svih dodatnih kriterija koje je moguće utvrditi uz tarifne brojeve ili podbrojeve [HS‑a] i koji su izrađeni upravo za potrebe ovog priloga. Tarifni broj ili podbroj [HS‑a] s dodatnom potpodjelom na temelju tih kriterija u ovom se Prilogu nazivaju ‚podijeljeni tarifni broj’ ili ‚podijeljeni tarifni podbroj’. […]
Razvrstavanje robe u tarifne brojeve i podbrojeve [HS‑a] uređeno je općim pravilima o tumačenju [HS‑a] i svim odgovarajućim napomenama uz odjeljke, poglavlja i podbrojeve tog sustava. Ta pravila i napomene dio su kombinirane nomenklature iz Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 [od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL 1987., L 256, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 12., str. 3.)]. U cilju utvrđivanja ispravnog podijeljenog tarifnog broja ili podbroja za određenu robu u ovom Prilogu se opća pravila o tumačenju [HS‑a] i sve odgovarajuće napomene uz odjeljke, poglavlja i podbrojeve tog sustava primjenjuju mutatis mutandis, osim ako je ovim Prilogom drugačije propisano.
[…]
3. Pojmovnik
Ako se temelje na promjeni u razvrstavanju u carinsku tarifu, osnovna pravila na razini potpodjela mogu biti izražena s pomoću sljedećih kratica.
[…]
CTH: promjena u odgovarajuće poglavlje iz bilo kojeg drugog poglavlja
[…]”
10
Poglavlje 73. tog priloga uključuje tablicu u kojoj se navode osnovna pravila koja treba primijeniti za utvrđivanje zemlje ili područja podrijetla robe koja je u njoj navedena i identificirana prema njezinu broju i podbroju HS‑a, među ostalim i osnovno pravilo koje se primjenjuje na hladno vučene ili hladno valjane cijevi i profile, od nehrđajućeg čelika, kružnog poprečnog presjeka, bešavne, iz tarifnog podbroja 730441 HS‑a. Navedena se tablica tumači na sljedeći način:
„Oznaka HS 2012.
Naziv robe
Osnovna pravila
[…]
7304
- Bešavne cijevi i šuplji profili, od željeza (osim od lijevanog željeza) ili čelika
Kako je utvrđeno za tarifne podbrojeve
- cijevi vrsta koje se rabe za naftovode ili plinovode:
7304 11
- od nehrđajućeg čelika
CTH
[…]
- ostale, kružnog poprečnog presjeka od nehrđajućeg čelika:
7304 41
hladno vučene ili hladno valjane (hladno reducirane)
CTH ili premještaj iz šupljih profila iz tarifnog podbroja 7304 49
7304 49
ostalo
CTH”
Glavni postupak, prethodno pitanje i postupak pred Sudom
11
Maxim Tubes Company Pvt. Ltd, društvo sa sjedištem u Indiji, u tu je zemlju uvezlo čelične toplo oblikovane cijevi podrijetlom iz Kine, iz tarifnog podbroja 730411 koje su u skladu s normom ASTM A312. Te su cijevi naknadno bile obrađene u Indiji u postupku hladnog valjanja, konkretno radilo se o valjanju, luženju, pasivizaciji, kaljenju u peći, izravnavanju i rezanju, što je dovelo do izmjene njihovih dimenzija. Tako prerađene cijevi koje su još uvijek bile u skladu s normom ASTM A312 izvozilo se u Uniju društvu CS STEEL.
12
Tijekom razdoblja od siječnja 2016. do prosinca 2017. Celní úřad pro Olomoucký kraj (Carinski ured regije Olomouc, Češka Republika) prihvatio je šest carinskih deklaracija koje je CS STEEL podnio radi puštanja u slobodan promet bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika kružnog poprečnog presjeka, obuhvaćenih tarifnim podbrojem 730441 HS‑a, za koje je prijavljeno da imaju nepovlašteno indijsko podrijetlo.
13
Državno carinsko tijelo, nakon provedenog nadzora, zaključilo je da su te cijevi kineskog podrijetla i stoga su odredile plaćanje carine, u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/330 оd 5. ožujka 2018. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (SL 2018., L 63, str. 15. i ispravak SL 2020., L 342, str. 32.).
14
To je tijelo smatralo da bi promjena podrijetla navedenih cijevi bila moguća samo da su cijevi bile proizvedene od robe obuhvaćene drugim tarifnim brojevima HS‑a, poput otpadaka i ostataka od čelika iz tarifnog broja 7204, ili šupljih profila iz tarifnog podbroja 730449.
15
Postupajući po tužbi društva CS STEEL protiv odluka državnog carinskog tijela u vezi s tom naplatom, Krajský soud v Ostravě – pobočka v Olomouci (Okružni sud u Ostravi – ispostava u Olomoucu, Češka Republika), koji je sud koji je uputio zahtjev, pita se o valjanosti osnovnog pravila o utvrđivanju podrijetla robe iz tarifnog podbroja 730441 HS‑a, utvrđenog u Prilogu 22‑01 Delegiranoj uredbi 2015/2446, s obzirom na to da, u skladu s tim pravilom, takva roba dobivena hladnim reduciranjem robe iz tarifnog podbroja 730449 HS‑a ima status robe podrijetlom iz zemlje u kojoj su se ti postupci odvijali, dok takva prerada proizvoda iz tarifnog podbroja 730411 HS‑a ne daje toj robi takvo podrijetlo.
16
U tom pogledu sud koji je uputio zahtjev ističe da iz osnovnog pravila o utvrđivanju podrijetla robe razvrstane u tarifni podbroj 730441 HS‑a, u vezi s presudom od 21. rujna 2023., Stappert Deutschland (C‑210/22, EU:C:2023:693), proizlazi da do promjene podrijetla u biti dolazi ili promjenom tarifnog broja ili hladnim reduciranjem proizvoda iz tarifnog podbroja 730449 HS‑a. Prema mišljenju tog suda, s obzirom na to da je jedina relevantna razlika između podbroja 730449 i tarifnog podbroja 730411 namjena cijevi, tim osnovnim pravilom provelo bi se diskriminatorno razlikovanje u odnosu na prerađene proizvode koji su prije prerade bili obuhvaćeni tarifnim podbrojem 730411 HS‑a.
17
U tom kontekstu, Krajský soud v Ostravě – pobočka v Olomouci (Okružni sud u Ostravi, ispostava Olomouc) odlučio je prekinuti postupak i postaviti Sudu sljedeće prethodno pitanje:
„Je li osnovno pravilo za utvrđivanje podrijetla iz tarifnog podbroja 730441 [HS‑a], predviđeno Prilogom 22‑01 Delegiranoj uredbi [2015/2446], valjano u dijelu u kojem se njime isključuje to da za promjenu podrijetla toplo oblikovanih cijevi iz tarifnog podbroja 730411, koje ispunjavaju zahtjeve norme ASTM A312, bude dovoljno to da ih se hladno prerađuje (u postupku hladnog valjanja)?”
18
U odgovoru na zahtjev Suda za pružanje informacija koji se odnosio, među ostalim, na učinak hladne prerade predmetnih cijevi, sud koji je uputio zahtjev istaknuo je, s jedne strane, da su dimenzije, struktura i značajke materijala tih cijevi znatno prerađeni i, s druge strane, da ne zna imaju li navedene cijevi značajke zbog kojih ih se može upotrijebiti za naftovode ili plinovode.
O prethodnom pitanju
19
Svojim pitanjem sud koji je uputio zahtjev u biti pita je li osnovno pravilo valjano s obzirom na članak 60. stavak 2. Carinskog zakonika jer se njime ne predviđa da se cijevi iz tarifnog podbroja 730441 HS‑a, koje su dobivene hladnom preradom od cijevi iz tarifnog podbroja 730411 HS‑a, mogu smatrati robom podrijetlom iz zemlje ili područja gdje je obavljena posljednja obrada ili prerada.
20
S tim u vezi, valja navesti da se u skladu s osnovnim pravilom, za cijevi iz tarifnog podbroja 730441 HS‑a smatra da su podrijetlom iz zemlje u kojoj su obrađene od proizvoda ili iz drugog tarifnog broja HS‑a ili hladnim reduciranjem od „šupljih profila iz tarifnog podbroja 730449” HS‑a. Međutim, Sud je valjano u presudi od 21. rujna 2023., Stappert Deutschland (C‑210/22, EU:C:2023:693, t. 66.) utvrdio da je osnovno pravilo nevaljano u dijelu u kojem se njime isključuje to da se promjenom tarifnog broja koja proizlazi iz prerade cijevi iz tarifnog podbroja 730449 HS‑a u bešavne cijevi i šuplje profile, od željeza ili čelika, hladno vučene ili hladno valjane (hladno reducirane) iz tarifnog podbroja 730441 HS‑a, potonjima dodjeljuje status proizvoda s podrijetlom iz zemlje u kojoj je došlo do te promjene.
21
Stoga, kao što to u biti ističe sud koji je uputio zahtjev, osnovno pravilo, tumačeno s obzirom na tu presudu, uspostavlja razliku u postupanju u pogledu utvrđivanja podrijetla između hladne prerade cijevi iz tarifnog podbroja 730411 HS‑a i hladne prerade cijevi iz tarifnog podbroja 730449 HS‑a.
22
U skladu s člankom 62. Carinskog zakonika, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte kojima se utvrđuju pravila u skladu s kojima se smatra da je na robi napravljena posljednja značajna, gospodarski opravdana obrada ili prerada, u poduzeću opremljenom za taj postupak, što rezultira izradom novog proizvoda ili predstavlja značajan stupanj izrade u nekoj zemlji ili području, u skladu s člankom 60. tog zakonika. Cilj tih akata je precizirati način na koji apstraktne kriterije navedene u potonjoj odredbi treba tumačiti i primjenjivati u konkretnim situacijama (presuda od 21. rujna 2023., Stappert Deutschland, C‑210/22, EU:C:2023:693, t. 52. i navedena sudska praksa).
23
Međutim, kao što to također proizlazi iz ustaljene sudske prakse Suda, izvršavanje te Komisijine ovlasti podvrgnuto je ispunjavanju određenih zahtjeva. Ciljevi koji se žele postići delegiranom uredbom moraju biti takvi da opravdavaju njezino donošenje, ta delegirana uredba mora ispunjavati zahtjev obrazlaganja koji se nalaže za takav akt, a Komisijine ocjene koje se odnose na određivanje zemlje podrijetla proizvoda na koje se primjenjuje navedena delegirana uredba ne smiju biti zahvaćene pogreškom koja se tiče prava ili očitom pogreškom u ocjeni s obzirom na članak 60. stavak 2. Carinskog zakonika (presuda od 21. rujna 2023., Stappert Deutschland, C‑210/22, EU:C:2023:693, t. 53. i navedena sudska praksa).
24
U svakom slučaju, to podrijetlo treba utvrditi s obzirom na odlučujući kriterij, a to je „posljednja značajna prerada ili obrada” robe o kojoj je riječ. Taj izraz pak treba razumjeti tako da upućuje na fazu postupka proizvodnje tijekom kojeg je ta roba stekla svoju namjenu, kao i posebna svojstva i sastav koje nije prije posjedovala i koji se naknadno ne moraju podvrgnuti značajnim kvalitativnim izmjenama (presuda od 21. rujna 2023., Stappert Deutschland, C‑210/22, EU:C:2023:693, t. 54. i navedena sudska praksa).
25
Sudsko ispitivanje osnovanosti odredbe akta poput Priloga 22‑01 Delegiranoj uredbi 2015/2446, kojim se predviđa osnovno pravilo, odnosi se na to je li Komisija, neovisno o bilo kakvoj pogrešci koja se tiče prava, počinila očitu pogrešku u ocjeni provedbom članka 60. stavka 2. Carinskog zakonika, uzimajući u obzir konkretnu situaciju o kojoj je riječ (presuda od 21. rujna 2023., Stappert Deutschland, C‑210/22, EU:C:2023:693, t. 55. i navedena sudska praksa).
26
Prema sudskoj praksi Suda, Komisija mora objektivno opravdati razliku u postupanju između sličnih preradi, poput one navedene u točki 21. ove presude, kako bi se moglo utvrditi da ona nije počinila takvu pogrešku (vidjeti u tom smislu presude od 23. ožujka 1983., Cousin i dr., C‑162/82, EU:C:1983:93, t. 21., kao i od 21. rujna 2023., Stappert Deutschland, C‑210/22, EU:C:2023:693, t. 56.).
27
U ovom slučaju Komisija tvrdi da usklađenost s normom ASTM A312 cijevi podrijetlom iz Kine koje su uvezene u Indiju i obuhvaćene podbrojem 730411 HS‑a dokazuje da su ti proizvodi već bili gotovi proizvodi koji nisu mogli biti predmet značajne, gospodarski opravdane prerade koja dovodi do promjene podrijetla.
28
Ta institucija također ističe, u biti, da hladna prerada cijevi iz tarifnog podbroja 730411 HS‑a, čiji je učinak izmjena tih cijevi na način da postanu obuhvaćene tarifnim podbrojem 730441 HS‑a, ne dodjeljuje tim cijevima namjenu i sastav koje prethodno nisu imale jer su zadnje kvalitativne izmjene pretrpjele prilikom svoje tople prerade koja je dovela do njihova razvrstavanja u prvi podbroj. Naime, takva hladna prerada tih cijevi zasigurno dovodi do nepovratnih izmjena tih proizvoda, prije svega smanjenjem njihove veličine a da se pritom ne sprečava da ih se upotrebljava kao plinovode ili ugljikovodike i da budu u skladu s normom ASTM A312, kao što to potvrđuju svi zainteresirani koji su podnijeli očitovanja Sudu. Stoga se navedena hladna prerada razlikuje od hladne prerade šupljih profila cijevi, koji su polugotovi proizvodi obuhvaćeni presudom od 21. rujna 2023., Stappert Deutschland (C‑210/22, EU:C:2023:693) i tarifnim podbrojem 730449 HS‑a.
29
U tom pogledu valja istaknuti da su proizvodi obuhvaćeni podbrojevima 730411 i 730441 HS‑a označeni, za prvi od tih podbrojeva, kao bešavne cijevi vrsta koje se rabe za naftovode ili plinovode od nehrđajućeg čelika i, za drugi od navedenih podbrojeva, kao ostale bešavne cijevi, kružno poprečnog presjeka od nehrđajućeg čelika, hladno vučene ili hladno valjane (hladno reducirane).
30
Prema tome, cijevi prestaju biti obuhvaćene tarifnim podbrojem 730411 HS‑a i postaje moguće obuhvatiti ih tarifnim podbrojem 730441 HS‑a njihovim gubitkom tipičnih svojstava za cijevi koje se koriste za naftovode ili plinovode, koji ne dovodi nužno do gubitka svojstava zbog kojih se mogu upotrijebiti u tu svrhu.
31
Iz prethodno navedenog proizlazi da hladna prerada cijevi iz tarifnog podbroja 730411 HS‑a, čiji je učinak izmjena tih cijevi na način da budu obuhvaćene tarifnim podbrojem 730441 HS‑a, iako može dovesti do značajne izmjene njihovih svojstava, samo zbog te činjenice ne dovodi do izmjene početne namjene i sastava tih cijevi.
32
Ta ocjena nije dovedena u pitanje odgovorom suda koji je uputio zahtjev na zahtjev za informacije Suda, naveden u točki 18. ove presude, prema kojem hladna prerada cijevi iz tarifnog podbroja 730411 HS‑a može imati znatan utjecaj na veličinu, strukturu i obilježja tih cijevi. Naime, iz tog odgovora ne proizlazi ni da je hladna prerada cijevi o kojima je riječ u glavnom postupku bila takvog opsega da su te cijevi prestale biti upotrebljive za prijevoz nafte i plina niti da je njihov sastav bio izmijenjen. Naprotiv, takvu ocjenu potvrđuje činjenica da su i nakon te prerade navedene cijevi i dalje u skladu s normom ASTM A312. Kao što to ističe Komisija, a da joj druge zainteresirane osobe ne proturječe, ta usklađenost potvrđuje upotrebljivost istih cijevi kao cijevi za prijevoz nafte i plina.
33
U tim okolnostima valja utvrditi da je razlika u postupanju u pogledu utvrđivanja podrijetla, uspostavljena osnovnim pravilom, između hladne prerade cijevi iz tarifnog podbroja 730411 HS‑a i hladne prerade cijevi iz tarifnog podbroja 730449 HS‑a, objektivno opravdana. Stoga Komisija donošenjem tog pravila nije počinila očitu pogrešku u ocjeni.
34
Uzimajući u obzir sva prethodna razmatranja, na postavljeno pitanje valja odgovoriti tako da njegovim razmatranjem nije utvrđeno postojanje nijednog elementa koji bi mogao utjecati na valjanost osnovnog pravila.
Troškovi
35
Budući da ovaj postupak ima značaj prethodnog pitanja za stranke glavnog postupka pred sudom koji je uputio zahtjev, na tom je sudu da odluči o troškovima postupka. Troškovi podnošenja očitovanja Sudu, koji nisu troškovi spomenutih stranaka, ne nadoknađuju se.
Slijedom navedenog, Sud (osmo vijeće) odlučuje:
Razmatranjem prethodnog pitanja nije utvrđeno postojanje nijednog elementa koji bi mogao utjecati na valjanost osnovnog pravila koje se primjenjuje na robu obuhvaćenu tarifnim podbrojem 730441 Harmoniziranog sustava nazivlja i brojčanog označavanja robe, predviđenog u Prilogu 22‑01 Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/2446 od 28. srpnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o detaljnim pravilima koja se odnose na pojedine odredbe Carinskog zakonika Unije.
Potpisi
(
*1
)	Jezik postupka: češki