ESIMESE ASTME KOHTU OTSUS (kohtunik ainuisikuliselt)
29. juuni 2004
Kohtuasjas T-188/03
Joëlle Hivonnet
versus
Euroopa Liidu Nõukogu
Ametnikud – Koolitustoetus – Toetuse andmise tingimused – Algharidus – Eelkool
Täielik tekst prantsuse keeles II - 0000
Sisu: Hagi, mille esemeks on nõue tühistada nõukogu otsus, millega keelduti hagejale andmast tema eelkooliealise tütre jaoks õppeaastatel
1999/2000 ja 2000/2001
koolitustoetust ning anti seda õppeaasta 2001/2002 eest vaid erandkorras, samuti kahju hüvitamise
nõue, millega nõutakse nimetatud toetussummadelt arvestatavate intresside tasumist ning otsusega tekitatud mittevaralise kahju
hüvitamist.
Resolutsioon: Jätta hagi rahuldamata. Jätta kohtukulud poolte endi kanda.
Kokkuvõte
1.     Ametnikud – Hagi – Huve kahjustav akt – Mõiste – Koolitoetuse erandkorras andmise tingimused – Välistamine
(Personalieeskirjade artikli 91 lõige 1)
2.     Ametnikud – Töötasu – Peretoetused – Koolitustoetus – Toetuse andmise tingimused– Algkoolikohustus – Mõiste „algharidus” määratlemine
(Personalieeskirjade VII lisa artikkel 3)
3.     Ametnikud – Töötasu – Õigus intressidele – Tingimused
1.     Personalieeskirjade artikli 91 lõike 1 kohaselt on vastuvõetavad vaid need hagid, mis esitatakse hageja huve kahjustavate
aktide peale ning mis mõjutavad asjaosaliste õiguslikku olukorda otseselt ja koheselt.
Ametnikule erandkorras koolitustoetuse andmise otsus ei kitsenda tema õigusi. Alles juhul, kui hiljem vaidlustatakse toetuse
andmisest keeldumise tuvastamise eesmärgil otsuse erakorralisus, on tegemist asjaomase isiku huve kahjustava otsusega.
(vt punkt 16)
Viited: 21. jaanuar 1987, kohtuasi 204/85: Stroghili v. kontrollikoda (EKL 1987, lk 389, punktid 6 ja 11).
2.     Mis puudutab alghariduse mõistet personalieeskirjade VII lisa artikli 3 tähenduses, siis haridusasutuse antava hariduse määratlus
siseriiklikus õiguses ei või omada nimetatud sätte suhtes määravat tähtsust, isegi kui see on asjakohane näitamaks, millise
haridustasemega on tegemist.
Vastupidiselt aga, kui nimetatud mõistet õigusaktides ei defineerita, tuleb toetuda siseriiklike ametiasutuste poolt hariduse
tüübile antud määratlusele.
(vt punktid 28 ja 29)
Viited: 3. detsember 1991, liidetud kohtuasjad T‑10/90 ja T‑31/90: Boessen v. CES,(EKL 1991, lk II‑1365, punktid 30–34).
3.     Kohustus ühendada ametniku töötasu ja intressi summad tuleb kõne alla vaid tingimusel, et makstava põhisumma suurus on kindlaks
tehtud või on see vähemalt tuvastatud objektiivsete asjaolude põhjal määratletav. Lisaks eeldab intresside maksmise kohustus,
et makstavad summad on kindlaks määratud põhjendamatu viivitusega.
(vt punkt 45)
Viited: 30. september 1986, Delhez v. komisjon, 264/83, EKL 1986, lk 2749, punktid 20 ja 23.