62022CJ0260_RES
C‑260/22. sz. ügy
Seven.One Entertainment Group GmbH
kontra
Corint Media GmbH
(a Landgericht Erfurt [Németország] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
A Bíróság ítélete (első tanács), 2023. november 23.
„Előzetes döntéshozatal – Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolása – 2001/29/EK irányelv – A 2. cikk e) pontja – Műsorsugárzó szervezetek – A műsorok rögzítésének többszörözésére vonatkozó jog – Az 5. cikk (2) bekezdésének b) pontja – A magáncélú másolatra vonatkozó kivétel – Méltányos díjazás – A műsorsugárzó szervezeteket ért hátrány – Egyenlő bánásmód – A műsorsugárzó szervezeteket a méltányos díjazáshoz való jogból kizáró nemzeti szabályozás”
Jogszabályok közelítése – Szerzői jog és szomszédos jogok – 2001/29 irányelv – Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolása – Többszörözési jog – A magáncélú másolatra vonatkozó kivétel – Méltányos díjazás – Műsorsugárzó szervezetek – Bennfoglaltság
(2001/29 európai parlamenti és tanácsi irányelv, 2. cikk, e) pont, 5. cikk, (2) bekezdés, b) pont)
(lásd: 23–34. pont)
Jogszabályok közelítése – Szerzői jog és szomszédos jogok – 2001/29 irányelv – Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolása – Többszörözési jog – A magáncélú másolatra vonatkozó kivétel – Méltányos díjazás – A tagállamok lehetősége arra, hogy kivételt írjanak elő a díjfizetés alól a műsorsugárzó szervezetek számára csak minimális hátrányt okozó többszörözések esetében – A tagállamok hatásköre a hátrány küszöbértékének meghatározására – Korlátok – Az egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartása – A nemzeti bíróságra háruló vizsgálat
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 20. cikk; 2001/29 európai parlamenti és tanácsi irányelv, (35) preambulumbekezdés, 2. cikk, d) és e) pont, 5. cikk, (2) bekezdés, b) pont)
(lásd: 38–50., 53. pont és a rendelkező rész)
Összefoglalás
A Corint Media egy közös jogkezelő szervezet, amely kereskedelmi televíziós és rádiós műsorszolgáltatók szerzői és szomszédos jogait kezeli, többek között a német piacon. Az üres adathordozókra kivetett díjakból befolyó bevételeket osztja szét a műsorsugárzó szervezetek között, és kizárólagos szerzői jogkezelési szerződést kötött a Seven.One‑nal, amely egy reklámbevételből finanszírozott kereskedelmi televíziós műsor szolgáltatásával és Németország területén történő sugárzásával foglalkozó műsorsugárzó szervezet.
A Seven.One ekképpen azt kérte a Corint Mediától, hogy fizessen számára díjazást ezen díjak címén. A Corint Media azonban nem tudott eleget tenni e kérésnek, mivel a nemzeti szabályozás (
1
) kizárja a műsorsugárzó szervezetek méltányos díjazáshoz való jogát.
A Landgericht Erfurt (erfurti regionális bíróság, Németország), amelyhez a Seven.One fordult, azzal a kérdéssel fordult a Bírósághoz, hogy ki lehet‑e zárni a 2001/29 irányelv (
2
) 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti méltányos díjazáshoz való jogból azokat a műsorsugárzó szervezeteket, amelyek műsorainak rögzítését természetes személyek magáncélra és nem kereskedelmi célokra többszörözték.
A kérdést előterjesztő bíróság megjegyezte, hogy e rendelkezés nem írja elő a méltányos díjazás egyes jogosultak terhére történő korlátozását. Következésképpen az említett bíróságban kétségek merültek fel a nemzeti szabályozásnak a 2001/29 irányelvvel, valamint az egyenlő bánásmód Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: Charta) 20. cikke szerinti elvével való összeegyeztethetőségét illetően.
Ebben az ítéletben a Bíróság azt a kérdést vizsgálja, hogy amennyiben egy tagállam, amely a 2001/29 irányelv 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt, a kizárólagos többszörözési jog alóli kivételt alkalmazta, megalapozottan zárja‑e ki teljes egészében a műsorsugárzó szervezetek kategóriáját az ugyanezen cikk szerinti méltányos díjazás kedvezményéből.
A Bíróság álláspontja
Először is a Bíróság megállapítja, hogy a 2001/29 irányelv 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében a tagállamok az ezen irányelv 2. cikkében szabályozott kizárólagos többszörözési jog alól kivételeket, illetve korlátozásokat állapíthatnak meg bármely hordozóra természetes személy által magáncélra, kereskedelmi célt közvetlenül vagy közvetve sem szolgáló többszörözés tekintetében, feltéve, hogy a jogosultak méltányos díjazásban részesülnek. Másfelől ezen irányelv 2. cikke e) pontjából kifejezetten kitűnik, hogy a műsorsugárzó szervezetek, az e cikk más pontjaiban említett jogosultakhoz hasonlóan, kizárólagos joggal rendelkeznek a „közvetett vagy közvetlen, ideiglenes vagy tartós, bármely eszközzel vagy formában, egészben vagy részben történő többszörözés engedélyezésé[re], illetve megtiltásá[ra]” műsoraik rögzítése tekintetében függetlenül attól, hogy a műsor közvetítése vezeték útján vagy vezeték nélkül történik, ideértve a kábelen keresztül vagy műhold útján történő közvetítést is.
Következésképpen a műsorsugárzó szervezetek (
3
) számára, a többi jogosulthoz hasonlóan, azon tagállamokban, amelyek bevezették a magáncélú másolatra vonatkozó kivételt, főszabály szerint el kell ismerni a méltányos díjazáshoz való jogot.
Ez az értelmezés nemcsak a 2001/29 irányelv 2. cikke e) pontjának és 5. cikke (2) bekezdése b) pontjának együttes olvasatából következik, hanem abból a szövegkörnyezetből is, amelybe illeszkednek, az általuk követett célokból és ezen irányelv keletkezéstörténetéből is.
Másodszor a Bíróság megállapítja először is, hogy nem releváns az a körülmény, hogy bizonyos műsorsugárzó szervezetek, amelyek filmelőállítók is, e címen már részesülnek méltányos díjazásban. Egyrészt ugyanis e különböző jogosultak kizárólagos többszörözési jogának tárgya nem azonos. Pontosabban a filmek első rögzítése előállítóinak (
4
) kizárólagos joga, hogy engedélyezzék filmjeik eredeti és többszörözött példányainak többszörözését, és a szervezeti és gazdasági teljesítményük védelem alatt áll. Ezzel szemben a műsorsugárzó szervezetek kizárólagos többszörözési joggal rendelkeznek az általuk sugárzott műsorok rögzítése tekintetében, és védelemben részesülnek a műsorban megnyilvánuló technikai teljesítmény tekintetében. Ebből következik, hogy az e jogosultaknak a magáncélú másolat címén okozott hátrányok sem esnek egybe. Másrészt, a műsorsugárzó szervezetek filmelőállítói minősége eltérő intenzitású lehet attól függően, hogy maguk állítják elő műsoraikat, saját anyagi és személyzeti erőforrásaikkal, hogy szerződéses partnerek megrendelésére gyártott műsorokat sugároznak, vagy hogy harmadik személyek által készített, felhasználási engedély tárgyát képező műsorokat sugároznak.
A Bíróság kimondja, másodszor, hogy a méltányos díjazás alapjául szolgáló rendszernek és e díjazás mértékének a magáncélú másolatok készítése folytán a jogosultakat ért hátrányhoz kell kötődnie, és tiszteletben kell tartania a Charta 20. cikkében rögzített egyenlő bánásmód elvét. E tekintetben a Bíróság pontosítja, hogy a műsorsugárzó szervezetek által a műsoraik rögzítésének magáncélú másolása miatt elszenvedett hátrány hiánya vagy „minimális” mértéke objektív és észszerű kritériumnak minősül, amely nem haladja meg a jogosultak és a védelem alatt álló teljesítmények felhasználói közötti megfelelő egyensúly fenntartásához szükséges mértéket. Mindazonáltal a nemzeti bíróság feladata egyrészt, hogy objektív kritériumok alapján meggyőződjön arról, hogy a műsorsugárzó szervezeteket, a jogosultak egyéb kategóriáitól eltérően, csak „minimálisnak” minősíthető hátrány érje műsoraik rögzítésének engedély nélküli többszörözése címén. Másrészt meg kell vizsgálnia, objektív kritériumok alapján szintén, hogy a műsorsugárzó szervezeteken belül e szervezetek mindegyike összehasonlítható helyzetben van‑e, különösen az általuk elszenvedett hátrány tekintetében, ami igazolja, hogy e szervezetek összessége ki van zárva a méltányos díjazáshoz való jog alól.
(
1
)	Az 1965. szeptember 9‑i Gesetz über Urheberrecht und verwandte Schutzrechte – Urheberrechtsgesetz [szerzői és szomszédos jogokról szóló törvény] (BGBl. 1965 I., 1273. o.) 87. §‑ának (4) bekezdése.
(
2
)	Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22‑i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2001. L 167., 10. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 230. o.; helyesbítések: HL 2008. L 314., 16. o.; HL 2014. L 10., 32. o.).
(
3
)	A műsorsugárzó szervezetekre a 2001/29 irányelv 2. cikkének e) pontja vonatkozik.
(
4
)	A 2001/29 irányelv 2. cikkének d) pontja.