Esialgne tõlge
EUROOPA KOHTU OTSUS (üheksas koda)
23. aprill 2026(*)
Eelotsusetaotlus – Masinaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamine – Tehnilised standardid ja eeskirjad – Direktiiv 98/37/EÜ – Tava‑ ja hädaseiskamisseadisega masin – Olulised tervisekaitse‑ ja ohutusnõuded – Oht inimeste turvalisusele ja tervisele – Kummagi seiskamisseadise kogemata või teadlik käivitamine – Hädaseiskamisseadise sisselülitamine – Asjakohane toimimine, millega saab hädaseiskamisseadise sisse lülitada
Kohtuasjas C‑887/24,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Oberlandesgericht Müncheni (liidumaa kõrgeim üldkohus Münchenis, Saksamaa) 9. detsembri 2024. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 20. detsembril 2024, menetluses
YH
versus
Widl GmbH,
EUROOPA KOHUS (üheksas koda),
koosseisus: koja president M. Condinanzi, kohtunikud N. Jääskinen ja A. Kornezov (ettekandja),
kohtujurist: A. Biondi,
kohtusekretär: A. Calot Escobar,
arvestades kirjalikku menetlust,
arvestades seisukohti, mille esitasid:
–        Euroopa Komisjon, esindajad: T. S. Bohr ja M. Owsiany‑Hornung,
arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi ilma kohtujuristi ettepanekuta,
on teinud järgmise
kohtuotsuse
1        Eelotsusetaotlus käsitleb küsimust, kuidas tõlgendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/37/EÜ masinaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT 1998, L 207, lk 1; ELT eriväljaanne 13/20, lk 349) artiklit 3, I lisa punkte 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6, 1.2.7 ja punkti 2.3 alapunkti c.
2        Taotlus on esitatud YH ja Widl GmbH vahelises kohtuvaidluses selle kahju hüvitamise üle, mis tekitati YH‑le Widli toodetud masinaga.
Õiguslik raamistik
Liidu õigus
3        Direktiivi 98/37 põhjendustes 2, 6, 7 ja 9 on märgitud:
„(2)      siseturg koosneb sisepiirideta alast, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine;
[…]
(6)      tööõnnetuste vältimist käsitlevad liikmesriikide õiguskorrad on väga erinevad; asjakohased kohustuslikud normid, mida tihtipeale täiendavad de facto kohustuslikud tehnospetsifikaadid ja/või vabatahtlikud standardid, ei tähenda tingimata erinevat tervisekaitse ja ohutuse taset, kuid sellele vaatamata seavad need oma erinevuste tõttu tõkkeid [Euroopa Ühenduse sisesele] kaubandusele; lisaks sellele erinevad masinate nõuetele vastavuse kinnitamise süsteem ja siseriiklikud sertifitseerimissüsteemid märgatavalt üksteisest;
(7)      olemasolevad siseriiklikud tervisekaitse- ja ohutusnormid, mis pakuvad kaitset masinatest tulenevate ohtude eest, tuleb masinate turul vaba liikumise tagamiseks ühtlustada, ilma et vähendataks olemasolevat põhjendatud kaitstuse taset liikmesriikides; masinate projekti ja konstruktsiooni käsitlevatele käesoleva direktiivi sätetele, mis on turvalisema töökeskkonna tagamiseks hädavajalikud, lisatakse erisätted niisuguste ohtude vältimise kohta, millesse töötajad võivad töö käigus sattuda, samuti sätted, mis käsitlevad töötajate ohutuse korraldamist töökohas;
[…]
(9)      Euroopa Ülemkogus 1985. aasta juunis heaks kiidetud siseturu väljakujundamist käsitleva valge raamatu [(KOM(85) 310 lõplik)] punktid 65 ja 68 näevad ette uue lähenemise õigusaktide ühtlustamisele; seetõttu peab õigusaktide ühtlustamine käesoleval juhul piirduma vaid nende nõuetega, mis on vajalikud masinatega seotud möödapääsmatute ning oluliste tervisekaitse‑ ja ohutusnõuete täitmisega; oma olulisuse tõttu peavad kõnealused nõuded asendama asjakohaseid siseriiklikke sätteid.“
4        Direktiivi artiklis 3 on sätestatud:
„Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvad masinad ning ohutusseadised vastavad I lisas sätestatud tervisekaitse ja ohutuse olulistele nõuetele.“
5        Direktiivi I lisa punktis 1.1.2 „Ohutuse tagamise põhimõtted“ on ette nähtud:
„a)      Masin peab olema valmistatud nii, et see sobib tema funktsiooni täitmiseks ja et seda saab kasutada, reguleerida ja hooldada, ilma et inimesed satuksid ohtu, kui nad teevad neid toiminguid tootja ettenähtud tingimustel.
Võetavate meetmete eesmärk peab olema õnnetusohu kõrvaldamine masina kogu ettenähtud kasutusaja jooksul, sealhulgas monteerimis‑ ja demonteerimisetapp, isegi kui õnnetusoht tuleneb ettenähtud ebatavalistest olukordadest.
b)      Sobivaimate meetodite valikul peab tootja järgima järgmisi põhimõtteid nende esitamise järjekorras:
–        ohud kõrvaldatakse või neid minimeeritakse (ohutusnõuete järgimine masina konstrueerimisel ja ehitamisel);
–        kõrvaldamatute ohtude suhtes võetakse vajalikud kaitsemeetmed;
–        kasutajatele teatatakse jääkohtudest, mis johtuvad vastuvõetud kaitsemeetmete mittetäielikkusest, samuti sellest, kas on vaja eriettevalmistust, ja osutatakse vajadusele isikukaitsevahendite järele.
c)      Masina konstrueerimisel ja valmistamisel ning kasutusjuhendi koostamisel peab tootja lisaks masina tavapärasele kasutusele arvesse võtma ka põhjendatult eeldatavat kasutust.
Masin pean olema konstrueeritud nii, et see välistab mittesihipärase kasutamise, kui selline kasutamine tekitaks ohtu. Muul juhul peab kasutusjuhend suunama kasutaja tähelepanu valedele kasutusviisidele, mis kogemuste põhjal võivad ette tulla.
[…]“.
6        Sama lisa punktides 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6 ja 1.2.7 on sätestatud:
„1.2.1.      Juhtimissüsteemi ohutus ja töökindlus
Juhtimissüsteemid peavad olema konstrueeritud ja valmistatud nii, et need on ohutud ja töökindlad ning välistavad ohuolukordade tekke. Eelkõige peavad need olema konstrueeritud ja valmistatud nii, et:
–        need suudavad vastu pidada tavakasutuse ja välistegurite mõjule,
–        loogikavead ei põhjusta ohuolukordi.
1.2.2.            Juhtimispidemed
Juhtimispidemed peavad:
–        olema selgelt nähtavad ja äratuntavad ning vajaduse korral asjakohaselt märgistatud,
–        asetsema nii, et neid on võimalik kasutada ohutult, kõhklematult, kiiresti ja ühetähenduslikult,
–        olema konstrueeritud nii, et juhtimispideme liikumine vastab selle toimele,
–        asetsema väljaspool ohualasid, välja arvatud vajaduse korral teatavad juhtimispidemed, nagu hädaseiskamisseadis, robotiõpetuspult,
–        asetsema nii, et nende kasutamine ei põhjusta lisaohtu,
–        olema konstrueeritud või kaitstud nii, et soovitud toime, kui sellega on seotud oht, ei saaks tekkida ilma tahtliku juhtimistoiminguta,
–        olema valmistatud nii, et pidada vastu ettenähtud koormusele; erilist tähelepanu tuleb pöörata hädaseiskamisseadistele, millele võib avalduda märgatav koormus.
[…]
1.2.4.            Seiskamisseadis
Tavaseiskamine
Igal masinal peab olema juhtimispide, mille abil saab masina ohutult täielikult seisata.
Igal töökohal peab olema juhtimispide, et seisata olenevalt ohuteguri liigist mõned või kõik masina liikuvad osad nii, et masin muutub ohutuks. Masina seiskamispideme toimimine peab käivituspidemete suhtes olema esmajärguline.
Kui masin või selle ohtlikud osad on seiskunud, tuleb asjakohaste ajamite energiavarustus katkestada.
Hädaseiskamine
Igal masinal peab olema üks või mitu hädaseiskamisseadist, mille abil saab vältida tegelikku või võimalikku ohtu. Erandiks on:
–        masinad, mille puhul hädaseiskamisseadis ei vähendaks ohtu kas seetõttu, et seiskamisaeg ei lühene, või seetõttu, et see ei võimaldaks võtta ohu kõrvaldamiseks vajalikke erimeetmeid,
–        käes hoitavad ja käsijuhitavad masinad.
Hädaseiskamisseadis peab:
–        olema selgelt äratuntava ja hästi nähtava ning kiiresti ligipääsetava juhtimispidemega,
–        peatama ohtliku protsessi võimalikult kiiresti, loomata täiendavaid ohutegureid,
–        vajaduse korral kutsuma esile või võimaldama esile kutsuda teatavaid ohutustoiminguid.
Kui hädaseiskamispideme kasutamine on pärast seiskamiskäsku lõppenud, peab käsk jääma jõusse ja hädaseiskamisseadis sisselülitatuks, kuni see välja lülitatakse; seadist peab olema võimalik sisse lülitada üksnes siis, kui see kutsub esile seiskamiskäsu; seadist peab olema võimalik välja lülitada üksnes asjakohaselt toimides ning seadise väljalülitamine ei tohi masinat taaskäivitada, vaid üksnes võimaldama taaskäivitamise.
[…]
1.2.6.            Energiavarustuse häired
Masina energiavarustuse katkemine, taastumine pärast katkestust või mis tahes muutumine ei tohi põhjustada ohuolukorda.
Eelkõige:
–        ei tohi masin ootamatult käivituda,
–        ei tohi masina seiskumisel tekkida takistusi, kui käsk on juba antud,
–        ei tohi ükski masina liikuv osa ega masinas olev töödeldav detail kukkuda ega eemale paiskuda,
–        peab mis tahes liikuvate osade automaatne või käsitsi seiskamine toimuma takistamatult,
–        peavad kaitseseadised püsima täielikult toimivatena.
1.2.7.            Juhtimisahela tõrge
Juhtimisahela loogikaviga, tõrge ega kahjustumine ei tohi tekitada ohuolukordi.
Eelkõige:
–        ei tohi masin ootamatult käivituda,
–        ei tohi masina seiskumisel tekkida takistusi, kui käsk on juba antud,
–        ei tohi ükski masina liikuv osa ega masinas olev töödeldav detail kukkuda ega eemale paiskuda,
–        peab mis tahes liikuvate osade automaatne või käsitsi seiskamine toimuma takistamatult,
–        peavad kaitseseadised püsima täielikult toimivatena.“
7        Sama lisa punkti 2 „Olulised tervisekaitse‑ ja ohutusnõuded teatavate masinaliikide puhul“ punkti 2.3 „Puidu ja samalaadsete materjalide töötlemise masinad“ alapunktis c on ette nähtud:
„Puidutöötlemismasinad ning masinad selliste puiduga sarnaste füüsikaliste ja tehniliste omadustega materjalide töötlemiseks nagu kork, luu, kõva kummi, kõva plast ja muud jäigad materjalid, peavad vastama järgmistele olulistele tervisekaitse‑ ja ohutusnõuetele:
[…]
c)      masinal peab olema automaatpidur, mis seiskab tööriista piisavalt kiiresti, kui on olemas tööriistaga selle seiskumise ajal kokkupuutumise oht.“
Saksa õigus
8        Direktiiv 98/37 võeti Saksa õigusesse üle 6. jaanuari 2004. aasta tehniliste töövahendite ja tarbekaupade ohutuse ümberkorraldamise seaduse
(Gesetz zur Neuordnung der Sicherheit von technischen Arbeitsmitteln und Verbraucherprodukten; BGBl. 2004 I, lk 2) §‑dega 1 ja 16.
9        Nimetatud seaduse § 1 alusel võttis Saksa seadusandja vastu 6. jaanuari 2004. aasta tehniliste töövahendite ja tarbekaupade seaduse (seadmete ja toodete ohutuse seadus – GPSG) (Gesetz über technische Arbeitsmittel und Verbraucherprodukte (Geräte‑ und Produktsicherheitsgesetz) – GPSG); BGBl. 2004 I, lk 2).
10      Tehniliste töövahendite ja tarbekaupade ohutuse ümberkorraldamise seaduse § 16 alusel muutis seadusandja esiteks 12. mai 1993. aasta üheksandat määrust seadmete ohutuse seaduse kohta (masinamäärus) (Neunte Verordnung zum Gerätesicherheitsgesetz; BGBl. 1993 I, lk 704) (algselt vastu võetud 12. mai 1993. aasta määruse, mis käsitleb seadmete ohutuse seadust ja seadmete ohutuse seaduse kohta käivate määrust muutmist (Verordnung zum Gerätesicherheitsgesetz und zur Änderung von Verordnungen zum Gerätesicherheitsgesetz; BGBl. 1993 I, lk 704), § 1 alusel) ning teiseks nimetas selle üheksanda määruse ümber üheksandaks määruseks seadmete ja toodete ohutuse seaduse kohta (masinamäärus – 9. GSGV) (Neunte Verordnung zum Geräte‑ und Produktsicherheitsgesetz (Maschinenverordnung – 9. GSGV)).
11      Masinamääruse – 9. GSGV § 2 kohaselt:
„Masinaid võib turule lasta üksnes juhul, kui need vastavad direktiivi [98/37] I lisas sätestatud olulistele tervisekaitse‑ ja ohutusnõuetele ning kui need nõuetekohase paigaldamise ja hooldamise ning ettenähtud otstarbel kasutamise korral ei ohusta inimeste ega koduloomade tervist ja turvalisust ega kahjusta omandit.“
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
12      YH ostis 2009. aastal edasimüüjalt Widli toodetud ketassae, mis on mõeldud puidu töötlemiseks (edaspidi „põhikohtuasjas kõne all olev saag“).
13      Põhikohtuasjas kõne all olev saag sai töötada pingi‑ ja kaldrežiimis. Sael oli roheline käivitusnupp ja punane seiskamisnupp (edaspidi „tavaseiskamisseadis“) – mis mõlemad asusid klapi all – ning punane hädaseiskamisnupp, mis asus selle klapi kohal (edaspidi „hädaseiskamisseadis“).
14      Nii tava‑ kui ka hädaseiskamisseadis töötasid elektroonilise piduri kaudu, et seisata põhikohtuasjas kõne all oleva sae tera ligikaudu kümne sekundi jooksul.
15      14. detsembril 2016 juhtus YH‑l põhikohtuasjas kõne all oleva saega õnnetus. Ta soovis viia sae üle kaldrežiimilt pingirežiimile ning ta seiskas mootori ühe seiskamisseadise abil. Halgude laadimisel kärusse puudutas ta tahtmatult üht neist seadistest, ja seda kas üks kord vähemalt 4–5 sekundi vältel või mitu korda järjest kokku vähemalt 4–5 sekundi vältel.
16      Niisuguse käsitsemise tagajärjel katkes põhikohtuasjas kõne all oleva sae
ketta pidurdamine, nii et ligikaudu 11 minuti jooksul jätkas ketas pöörlemist, aeglustudes kuni peatumiseni.
17      YH lükkas põhikohtuasjas kõne all oleva sae ketta kaitsme ette, märkamata, et ketas pöörles hääletult ikka veel. Saeketas tabas ja vigastas tema vasaku käe nimetissõrme.
18      Selle õnnetuse tagajärjel esitas YH Landgericht Deggendorfile (Deggendorfi esimese astme kohus, Saksamaa) Widli vastu hagi olulise kahju hüvitamiseks, mis talle tekkis põhikohtuasjas kõne all oleva sae kasutamise tõttu.
19      Selles kohtus toimunud menetluses koostati eksperdiarvamus. Ekspert tõdes aruandes, et kuigi põhikohtuasjas kõne all oleva sae ketta pidurdusajaks oli seadistatud 13 sekundit, võimaldas hädaseiskamisseadise kasutamine saeketta seisata kaheksa kuni üheksa sekundiga. Ta märkis lisaks, et kuna hädaseiskamisseadist kasutati uuesti kas ühel korral vähemalt nelja kuni viie sekundi jooksul või mitu korda järjest vähemalt nelja kuni viie sekundi pikkuses kogukestuses, ei pidurdanud saeketas seadistatud pidurdusaja jooksul, vaid pöörles edasi veel ligikaudu 11 minutit.
20      Landgericht Deggendorf (Deggendorfi esimese astme kohus) jättis YH esitatud kahju hüvitamise hagi rahuldamata.
21      YH esitas hagi rahuldamata jätmise otsuse peale apellatsioonkaebuse Oberlandesgericht Münchenile (liidumaa kõrgeim üldkohus Münchenis, Saksamaa), kes on eelotsusetaotluse esitanud kohus. YH väidab sisuliselt, et põhikohtuasjas kõne all olev saag ei vasta direktiivis 98/37 ette nähtud ohutusnõuetele.
22      Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et kuigi YH aitas märkimisväärselt kaasa endale kahju tekkimisele, võib Widli pidada vastutavaks ka selle kahju ühe osa eest, kui põhikohtuasjas kõne all olev saag ei vasta direktiivis 98/37 kehtestatud ohutusnõuetele.
23      Selle kohta leiab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et põhikohtuasjas kõne all oleval sael on konstruktsiooniviga ning see ei vasta direktiivi 98/37 artiklist 3 ja I lisast tulenevatele
ohutusnõuetele, eelkõige põhjusel, et kui hädaseiskamisseadist hoida kas üks kord pikalt all või vajutada mitu korda järjest, jääb saeketas selle tulemusena hääletult pöörlema ligikaudu 11 minutiks. Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et hädaolukorras ei saa välistada, et paanikas kasutaja hoiab seadist pikalt all või vajutab sellele mitu korda järjest ning et niisugusel juhul peab ohutunõuete täitmiseks olema sae seiskumine tagatud.
24      Eelotsusetaotluse esitanud kohtul on siiski kahtlusi, kuidas tuleb tõlgendada direktiivi 98/37 I lisa punkti 1.2.4. See kohus leiab, et nimetatud punktis sisalduvat lauset, mille kohaselt „[k]ui hädaseiskamispideme kasutamine on pärast seiskamiskäsku lõppenud, peab käsk jääma jõusse ja hädaseiskamisseadis sisselülitatuks, kuni see välja lülitatakse“, võib tõlgendada nii, et kui seda seadist uuesti kasutatakse, ei tohi seiskamiskäsku jõus hoida. Niisuguse tõlgenduse kohaselt vastab põhikohtuasjas kõne all olev saag direktiivi 98/37 ohutusnõuetele. Lisaks soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kas niisugune teadlikult või kogemata sooritatud toiming on „asjakohane toimimine“ selle seadise vabastamiseks direktiivi 98/37 I lisa punkti 1.2.4 tähenduses.
25      Nendel asjaoludel otsustas Oberlandesgericht München (liidumaa kõrgeim üldkohus Münchenis) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.      Kas direktiivi [98/37] artiklit 3 koostoimes I lisaga, eelkõige punktidega 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6, 1.2.7 ja punkti 2.3 alapunktiga c, tuleb tõlgendada nii, et ketassae hädaseiskamisseadis vastab viidatud sätetes toodud ohutusnõuetele, kui olukorras, kus pärast seiskamiskäsu andmist vajutatakse
hädaseiskamisseadist korduvalt või pidevalt – teadlikult või kogemata – uuesti vähemalt 4–5 sekundi jooksul, katkeb pidurdav toime, mille tulemusel saeketas ei seisku, vaid pöörleb hääletult edasi ligikaudu 11 minutit?
2.      a)      Kas direktiivi 98/37 artiklit 3 koostoimes I lisa punktiga 1.2.4 tuleb tõlgendada nii, et ka seiskamiskäsu teadvustamata või kogemata (uuesti) andmine pidurdamise ajal on „toimimine“ selle sätte tähenduses?
b)      Kas juhul, kui teise küsimuse alaküsimusele a tuleb vastata jaatavalt, on niisugune teadvustamata või kogemata kasutamine „asjakohane toimimine“ seadise väljalülitamiseks direktiivi 98/37 artikli 3 tähenduses, koostoimes I lisa punktiga 1.2.4?
3.      a)      Kas direktiivi 98/37 artiklit 3 koostoimes I lisa punktiga 1.2.4 tuleb tõlgendada nii, et üksnes seiskamisseadise teadlik ja tahtlik (uuesti) kasutamine on „kasutamine“ selle sätte tähenduses?
b)      Kas juhul, kui kolmanda küsimuse alaküsimusele a tuleb vastata jaatavalt, on niisugune teadlik ja tahtlik kasutamine „asjakohane toimimine“ seadise väljalülitamiseks direktiivi 98/37 artikli 3 tähenduses, koostoimes I lisa punktiga 1.2.4?“
Menetlus Euroopa Kohtus
26      Euroopa Kohtu presidendi 3. märtsi 2025. aasta otsusega saadeti eelotsusetaotluse esitanud kohtule teabenõue, et teha esiteks kindlaks, kas direktiivi 98/37 sätted on Saksa õigusesse üle võetud, võttes arvesse asjaolu, et niisuguses eraõiguslike isikute vahelises vaidluses, nagu on kõne all põhikohtuasjas, ei saa direktiivi sätted üksi luua põhikohtuasja kostjale kohustusi, ilma et see oleks riigisisesesse õigusesse üle võetud. Teiseks palus Euroopa Kohus nimetatud kohtul täpsustada, kas YH oli õnnetuse ajal kasutanud tavaseiskamisseadist või hädaseiskamisseadist.
27      Eelotsusetaotluse esitanud kohus vastas teabenõudele 20. märtsil 2025. Esimesena märkis ta, et direktiivi 98/37 sätted võeti Saksa õiguskorda üle masinamäärusega – 9. GSGV, mille § ‑s 2 on ette nähtud, et masinaid võib turule lasta üksnes juhul, kui need vastavad direktiivi 98/37 I lisas sätestatud olulistele tervisekaitse‑ ja ohutusnõuetele ning kui need nõuetekohase paigaldamise ja hooldamise ning ettenähtud otstarbel kasutamise korral ei ohusta inimeste ega koduloomade tervist ja ohutust ega kahjusta omandit. Teisena täpsustas eelotsusetaotluse esitanud kohus, et Landgericht Deggendorfis (Deggendorfi esimese astme kohus) väitis YH, et õnnetuse ajal kasutas ta tavaseiskamisseadist, samas kui eelotsusetaotluse esitanud kohtus
väitis ta, et kasutas hädaseiskamisseadist. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu hinnangul ei ole siiski vaja kindlaks teha, kumba neist seadistest kasutati, kuna mõlemaga pidi olema tagatud põhikohtuasjas kõne all oleva sae üks ja sama pidurdusfunktsioon.
Eelotsuse küsimuste analüüs
28      Nende kolme küsimusega, mida tuleb analüüsida koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 98/37 artiklit 3 ning selle direktiivi I lisa punkte 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6, 1.2.7 ja punkti 2.3 alapunkti c tuleb tõlgendada nii, et puidu töötlemiseks mõeldud ketassae tavaseiskamisseadis ja/või hädaseiskamisseadis on kooskõlas neis sätetes ette nähtud ohutus‑ ja tervisekaitsenõuetega, kui pärast masina seiskamiskäsu andmist asjaomase seiskamisseadise uuesti – teadlikult või kogemata – ühekordne pikk allhoidmine või mitu korda järjest vajutamine katkestab saeketta pidurdamise, nii et see jääb hääletult pöörlema ja aeglustub, seiskudes viimaks mitme minuti järel.
29      Selle kohta tuleb korrata, et direktiiviga 98/37 ühtlustatakse liidu tasandil täielikult eeskirjad, milles on käsitletud olulisi masinate ohutusnõudeid ja kõnealustele nõuetele masinate vastavuse tõendamist, ning eeskirjad, milles on käsitletud toiminguid, mida liikmesriigid võivad neile nõuetele eeldatavasti vastavate masinate suhtes teha (vt 17. aprilli 2007. aasta kohtuotsus AGM‑COS.MET, C‑470/03, EU:C:2007:213, punkt 53).
30      Nimelt on direktiivi 98/37 teise, kuuenda, seitsmenda ja üheksanda põhjenduse kohaselt direktiivi eesmärk tagada masinate vaba liikumine siseturul ja täita nende masinatega seotud kohustuslikke ja olulisi ohutus- ja tervisekaitsenõudeid, asendades riigisisesed sertifitseerimis‑ ja vastavuse kinnitamise süsteemid ühtlustatud süsteemiga. Selleks on eelkõige direktiivi artiklis 3 ja I lisas loetletud olulised tervisekaitse‑ ja ohutusnõuded, millele liikmesriikides toodetud masinad ja ohutusseadised peavad vastama (8. septembri 2005. aasta kohtuotsus Yonemoto, C‑40/04, EU:C:2005:519, punkt 31, ja 17. aprilli 2007. aasta kohtuotsus AGM‑COS.MET, C‑470/03, EU:C:2007:213, punkt 52).
31      Nende nõuete hulgas on esiteks nimetatud lisa punktis 1.1.2 sätestatud ohutuse tagamise põhimõtted, millega masinad ja nende ohutusseadised peavad kooskõlas olema. Eeskätt peab masin punkti 1.1.2 kohaselt olema valmistatud nii, et see sobib tema funktsiooni täitmiseks ning et seda saab kasutada, reguleerida ja hooldada, ilma et inimesed satuksid ohtu, kui nad teevad neid toiminguid tootja ette nähtud tingimustel. Nimetatud sättes on ühtlasi ette nähtud, et võetavate meetmete eesmärk peab olema õnnetusohu kõrvaldamine masina kogu ettenähtud kasutusaja jooksul, sealhulgas monteerimis‑ ja demonteerimisetapis, isegi kui õnnetusoht tuleneb prognoositavatest ebatavalistest olukordadest.
32      Veel peab tootja direktiivi 98/37 I lisa punkti 1.1.2 alapunkti b kohaselt kõige sobivamate lahenduste valimisel kõigepealt kõrvaldama ohu või vähendama ohtu turvalisusele või tervisele, seejärel võtma vajalikud kaitsemeetmed kõrvaldamatu ohu suhtes ning lõpuks teatama kasutajatele jääkohust, mis johtub vastuvõetud kaitsemeetmete mittetäielikkusest, samuti sellest, kas on vaja eriettevalmistust, ja osutatama vajadusele isikukaitsevahendite järele.
33      Pealegi nõuab selle lisa punkti 1.1.2 alapunktis c sätestatud põhimõte, et asjaomase masina tootja peab selle konstrueerimisel ja valmistamisel ning kasutusjuhendi koostamisel lisaks masina tavapärasele kasutusele arvesse võtma ka põhjendatult eeldatavat kasutust.
34      Teisena on selle lisa punktis 1.2.1 ette nähtud, et juhtsüsteemid peavad olema konstrueeritud ja valmistatud nii, et need on ohutud ja töökindlad ning välistavad ohuolukordade tekke ja eelkõige selle, et loogikavead ei põhjusta ohuolukordi, ning nimetatud lisa punktis 1.2.2 on muu hulgas ette nähtud, et juhtimispidemed peavad olema konstrueeritud nii, et juhtimispideme liikumine vastab selle toimele.
35      Kolmandana on direktiivi 98/37 lisa punktis 1.2.4 nõutud, et igal masinal peab olema juhtimispide, mille abil saab masina ohutult täielikult seisata, see tähendab tavaseiskamisseadis, ning – välja arvatud teatavad erandid, mis ei ole põhikohtuasja lahendamisel asjakohased – üks või mitu hädaseiskamisseadist, mille abil saab vältida tegelikku või võimalikku ohtu.
36      Esiteks on punktis 1.2.4 tavaseiskamisseadise kohta ette nähtud, et see seadis peab võimaldama seisata olenevalt ohuteguri liigist mõned või kõik masina liikuvad osad nii, et masin muutub ohutuks. Lisaks peab masina seiskamispideme toimimine käivituspidemete suhtes olema esmajärguline. Kui masin või selle ohtlikud osad on seiskunud, tuleb asjakohaste ajamite energiavarustus katkestada.
37      Teiseks on punktis 1.2.4 hädaseiskamisseadise kohta sätestatud, et see seadis peab olema selgelt äratuntava ja hästi nähtava ning kiiresti ligipääsetava juhtimispidemega. Samuti peab see peatama ohtliku protsessi võimalikult kiiresti, loomata täiendavaid ohutegureid, ja vajaduse korral kutsuma esile või võimaldama esile kutsuda teatavaid ohutustoiminguid.
38      Punktis 1.2.4 on veel täpsustatud, et „[k]ui hädaseiskamispideme kasutamine on pärast seiskamiskäsku lõppenud, peab käsk jääma jõusse ja hädaseiskamisseadis sisselülitatuks, kuni see välja lülitatakse“, ning et seadist peab olema võimalik sisse lülitada üksnes siis, kui see kutsub esile seiskamiskäsu. Ühtlasi peab hädaseiskamisseadist olema võimalik välja lülitada üksnes asjakohaselt toimides ning seadise väljalülitamine ei tohi masinat taaskäivitada, vaid üksnes võimaldama taaskäivitamise.
39      Sellest järeldub, et hädaseiskamisseadise kasutamine peab käivitama seiskamiskäsu, mis peab jääma jõusse ja hädaseiskamisseadis sisselülitatuks. Nimetatud seadise kasutamise lõpetamine ei tohi järelikult kaasa tuua selle väljalülitamist, kuna selline väljalülitamine peab olema saavutatav üksnes asjakohaselt toimides. Mõistet „asjakohane toimimine“ direktiivi 98/37 I lisa punkti 1.2.4 tähenduses tuleb seega mõista nii, et sellega peetakse silmas sama seadise toimimisest täpset eraldi toimingut, mille konkreetne eesmärk on seadise sisselülitamine.
40      Ühtlasi olgu rõhutatud, et nii asjakohaselt toimides hädaseiskamisseadise sisselülitamine ei tohi mingil juhul asjaomast masinat taaskäivitada. Nimelt peab selle taaskäivitamine olema võimalik alles pärast teise juhtimispideme kasutamist.
41      Neljandana on direktiivi 98/37 I lisa punktides 1.2.6 ja 1.2.7 sisuliselt sätestatud, et juhtimisahela loogikaveast ega energiavarustuse tõrkest ei tohi tekkida ohtlikke olukordi ja takistusi ei tohi tekkida masina seiskumisel, kui käsk on selleks juba antud.
42      Viiendana ja viimasena olgu märgitud, et selle lisa punktis 2.3 on sätestatud lisanõuded puidutöötlemismasinatele, nagu on kõne all põhikohtuasjas.
43      Direktiivi 98/37 I lisa punkti 2.3 alapunktis c on niisuguste masinate pidurduse kohta ette nähtud, et masinal peab olema automaatpidur, mis seiskab tööriista piisavalt kiiresti, kui on olemas tööriistaga selle seiskumise ajal kokkupuutumise oht.
44      Niisugune puidutöötlemismasinate nõue on lisaohutusmeede, mille eesmärk on tagada, et tervisekaitse‑ ja ohutusnõuded oleksid täidetud, eelkõige seisates asjaomase puidutöötlemismasina tööriista – näiteks tera, freesi jm – piisavalt kiiresti, et kõrvaldada juhusliku kontakti oht tööriista aeglustumise etapis.
45      Käesoleval juhul nähtub eelotsusetaotlusest, et pärast seda, kui YH oli andnud seiskamiskäsu, hoidis ta tavaseiskamisseadist tahtmatult kas ühe korra pikalt all või vajutas seda mitu korda järjest, mille tagajärjel katkes pidurdamine ja põhikohtuasjas kõne all olev saeketas jäi mitme minuti jooksul hääletult pöörlema.
46      Isegi kui eeldada, et asjaomase masina kasutusjuhendi kohaselt võib hädaseiskamisseadise välja lülitada selle seadise kas ühe korra pikalt allhoidmise või mitu korda järjest vajutamise teel – mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus –, ei pea selle väljalülitamise tagajärjel siiski masin mingil juhul taaskäivituma, vaid üksnes võimaldama taaskäivitamist, nagu on sõnaselgelt ette nähtud direktiivi 98/37 I lisa punktis 1.2.4 ja nagu on meelde tuletatud käesoleva kohtuotsuse punktis 38.
47      Järelikult paistab, et direktiivi 98/37 I lisa punktis 1.2.4 ette nähtud nõudega on vastuolus asjaolu, et käesoleva kohtuotsuse punktis 45 kirjeldatud teod – olenemata sellest, kas need olid teadlikud või mitte – põhjustasid pidurdamise katkemise ja et mitme minuti jooksul jätkas põhikohtuasjas kõne all oleva sae ketas pöörlemist ning järelikult ei saa see kujutada endast „asjakohast toimimist“ hädapiduri väljalülitamiseks punkti 1.2.4 tähenduses.
48      Sama järeldus kehtib mutatis mutandis juhul, kui YH oleks hoidnud tavaseiskamisseadist kas ühe korra pikalt all või vajutanud seda mitu korda järjest. Nimelt, isegi kui tavaseiskamisseadise ja hädaseiskamisseadise vahel on neile omaste oluliste tervisekaitse‑ ja ohutusnõuete poolest teatavaid erinevusi, kehtivad nende suhtes sisuliselt samad ohutuse tagamise põhimõtted ning neil on sama põhiülesanne, nimelt asjaomase masina seiskamine, muutes selle ohutuks. Nii ei saa tavapärase seiskamisseadise kasutamine – olgu see siis ühe korra pikemaks ajaks või mitu korda järjest – mingil juhul katkestada seiskamiskäsku, mille see juhtimispide peaks andma, ega seega võimaldada asjaomasel ketassael mitme minuti vältel pöörlemist jätkata.
49      Pealegi paistab niisugune tagajärg olevat vastuolus nii ohutuse tagamise põhimõtetega, millele masinad ja nende ohutusseadised peavad vastama ning mis on sätestatud direktiivi 98/37 I lisa punktis 1.1.2, kui ka ohutus‑ ja tervisekaitsenõuetega, mis on kehtestatud sama lisa punktides 1.2.1, 1.2.2, 1.2.6 ja 1.2.7 ning punkti 2.3 alapunktis c ning mida on korratud käesoleva kohtuotsuse punktides 31–34 ja 41–44, sest see tagajärg põhjustab suuremat ohtu asjaomast masinat kasutavate isikute turvalisusele ja tervisele. Nimelt – nagu rõhutas eelotsusetaotluse esitanud kohus – on täiesti prognoositav, et paanikas kasutaja, kes soovib masinat võimalikult kiiresti seisata, hoiab tava‑ või hädaseiskamisseadist pikalt all või vajutab seda mitu korda järjest. Kuna neil asjaoludel võimaldavad need seadised aga jätkata asjaomasel saekettal hääletult pöörlemist mitme minuti jooksul – selle asemel et see piisavalt lühikese aja jooksul seisata –, on need seadised vastuolus kõigi eeltoodud nõuetega.
50      Võttes arvesse kõiki eeltoodud kaalutlusi, tuleb eelotsuse küsimustele vastata nii,
et direktiivi 98/37 artiklit 3 ning selle direktiivi I lisa punkte 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6, 1.2.7 ja punkti 2.3 alapunkti c tuleb tõlgendada nii, et puidu töötlemiseks mõeldud ketassae tavaseiskamisseadis ja/ega
hädaseiskamisseadis ei ole kooskõlas neis sätetes ette nähtud ohutus‑ ja tervisekaitsenõuetega, kui pärast masina seiskamiskäsu andmist asjaomase seiskamisseadise uuesti – teadlikult või kogemata – ühekordne pikk allhoidmine või mitu korda järjest vajutamine katkestab saeketta pidurdamise, nii et see jääb hääletult pöörlema ja aeglustub, seiskudes viimaks mitme minuti järel.
Kohtukulud
51      Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse sama kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (üheksas koda) otsustab:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/37/EÜ masinaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta artiklit 3, I lisa punkte 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6, 1.2.7 ja I lisa punkti 2.3 alapunkti c
tuleb tõlgendada nii, et
puidu töötlemiseks mõeldud ketassae tavaseiskamisseadis ja/ega hädaseiskamisseadis ei ole kooskõlas neis sätetes ette nähtud ohutus‑ ja tervisekaitsenõuetega, kui pärast masina seiskamiskäsu andmist asjaomase seiskamisseadise uuesti – teadlikult või kogemata – ühekordne pikk allhoidmine või mitu korda järjest vajutamine katkestab saeketta pidurdamise, nii et see jääb hääletult pöörlema ja aeglustub, seiskudes viimaks mitmeminuti järel.
Allkirjad
*      Kohtumenetluse keel: saksa.