62024CJ0085
TIESAS SPRIEDUMS (pirmā palāta)
2025. gada 27. februārī (
*1
)
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Patērētāju aizsardzība – Patērētāju kredītlīgumi saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu – Direktīva 2014/17/ES – 13. panta 1. punkta g) apakšpunkts – Vispārīga informācija par mājokļa kredītproduktiem – Pienākums sniegt “uzskatāmu piemēru” – Direktīva 2005/29/EK – 7. pants – Banka, kas piedāvā dažāda veida kredītus – Informācijas lapa, kurā ietverti tikai kredītlīgumu ar mainīgu procentu likmi piemēri
Lietā C‑85/24
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši LESD 267. pantam, ko Oberster Gerichtshof (Augstākā tiesa, Austrija) iesniegusi ar 2024. gada 23. janvāra lēmumu un kas Tiesā reģistrēts 2024. gada 2. februārī, tiesvedībā
Verein für Konsumenteninformation
pret
BAWAG P.S.K. Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse AG,
TIESA (pirmā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs F. Biltšens [F. Biltgen], Tiesas priekšsēdētāja vietnieks T. fon Danvics [T. von Danwitz], kas pilda pirmās palātas tiesneša pienākumus, tiesneši A. Kumins [A. Kumin], I. Ziemele un S. Žervazonī [S. Gervasoni] (referents),
ģenerāladvokāts: D. Špīlmans [D. Spielmann],
sekretārs: A. Kalots Eskobars [A. Calot Escobar],
ņemot vērā rakstveida procesu,
ņemot vērā apsvērumus, ko snieguši:
–
Verein für Konsumenteninformation vārdā – S. Langer, Rechtsanwalt,
–
BAWAG P.S.K. Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse AG vārdā – M. Kellner un F. Liebel, Rechtsanwälte,
–
Eiropas Komisijas vārdā – B.‑R. Killmann un P. Vanden Heede, pārstāvji,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
1
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt 13. panta 1. punkta g) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV 2014, L 60, 34. lpp.).
2
Šis lūgums iesniegts saistībā ar tiesvedību starp Austrijas patērētāju tiesību aizsardzības apvienību Verein für Konsumenteninformation (turpmāk tekstā – “VKI”) un Austrijas banku BAWAG P.S.K. Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse AG (turpmāk tekstā – “BAWAG”) par to, ka BAWAG patērētājiem sniegtajā vispārīgajā informācijā nebija norādīti uzskatāmi piemēri kredītlīgumam ar fiksētu procentu likmi, kā arī kredītlīgumam, kurā pārmaiņus ir gan fiksēta, gan mainīga procentu likme.
Atbilstošās tiesību normas
Savienības tiesības
Direktīva 2014/17
3
Direktīvas 2014/17 15., 20., 38. un 53. apsvērumā noteikts:
“(15)
Šīs direktīvas mērķis ir nodrošināt, lai patērētājiem, kas noslēdz kredītlīgumus, kuri saistīti ar nekustamo īpašumu, būtu augsts aizsardzības līmenis. [..]
[..]
(20)
Lai patērētājiem nodrošinātu konsekventu regulējumu kredītu jomā, kā arī lai samazinātu administratīvo slogu kreditoriem un kredīta starpniekiem, šīs direktīvas pamatstruktūrai vajadzētu būt līdzīgai [Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/48/EK (2008. gada 23. aprīlis) par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 87/102/EEK (OV 2008, L 133, 66. lpp.)] struktūrai, kad tas iespējams, jo īpaši attiecībā uz to, ka informācija, kas iekļauta reklāmā attiecībā uz mājokļa nekustamā īpašuma kredītlīgumiem, ir patērētājam jāsniedz, izmantojot uzskatāmu piemēru, ka ir jāsniedz patērētājam sīki izstrādāta pirmslīguma informācija, kas nododama patērētājam, izmantojot standartizētās informācijas lapu, ka patērētājam jāsaņem pienācīgi paskaidrojumi pirms kredītlīguma noslēgšanas, ka ir jānosaka kopēja bāze, lai aprēķinātu [gada procentu likmi (turpmāk tekstā – “GPL”)], izņemot maksu par notāra pakalpojumiem, un ka kreditoriem jāizvērtē patērētāja kredītspēja pirms kredīta piešķiršanas. [..]
[..]
(38)
Reklāmai ir tendence koncentrēties uz vienu vai vairākiem produktiem, taču patērētājiem vajadzētu dot iespēju pieņemt lēmumu, pārzinot visu kredītu produktu piedāvājumu klāstu. Šajā sakarībā vispārīgai informācijai ir svarīga loma patērētāja izglītošanā attiecībā uz informāciju par pieejamo produktu un pakalpojumu plašo klāstu un to galvenajām iezīmēm. Tāpēc patērētājiem vajadzētu būt iespējai jebkurā laikā piekļūt vispārējai informācijai par pieejamajiem kredītu produktiem. Ja šī prasība nav piemērojama nepiesaistītajiem kredīta starpniekiem, tam nebūtu jāskar viņu pienākums sniegt patērētājiem individualizētu pirmslīguma informāciju.
[..]
(53)
Tā kā GPL reklāmas stadijā var norādīt, tikai izmantojot piemēru, šādam piemēram vajadzētu būt uzskatāmam. Tādēļ tam būtu jāatbilst, piemēram, saskaņā ar attiecīgā veida kredītlīgumu piešķirtā kredīta vidējam ilgumam un kopsummai. Nosakot uzskatāmu piemēru, būtu jāņem vērā dažu kredītlīgumu veidu īpatsvars konkrētā tirgū. Var būt vēlams, lai katrs kreditors savu uzskatāmo piemēru balstītu uz kredīta summu, kas ir raksturīga šā kreditora paša produktu klāstam un paredzamajam klientu lokam, jo tie dažādiem kreditoriem var būt ļoti atšķirīgi. Attiecībā uz [Eiropas standartizētajā informācijas lapā (turpmāk tekstā – “ESIL”)] norādīto GPL, kad vien iespējams, būtu jāņem vērā patērētāja vēlmes un sniegtā informācija, un kreditoram vai kredīta starpniekam būtu skaidri jānorāda, vai sniegtā informācija ir ilustratīva vai arī atspoguļo vēlmes un sniegto informāciju. Uzskatāmajiem piemēriem nevienā gadījumā nevajadzētu būt pretrunā [Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/29/EK (2005. gada 11. maijs), kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem un ar ko groza Padomes Direktīvu 84/450/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/7/EK, 98/27/EK un 2002/65/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (“Negodīgas komercprakses direktīva”) (OV 2005, L 149, 22. lpp.),] prasībām. [..]”
4
Šīs direktīvas 13. panta “Vispārīga informācija” 1. punktā paredzēts:
“Dalībvalstis nodrošina, lai kreditori vai attiecīgos gadījumos piesaistītie kredīta starpnieki vai to ieceltie pārstāvji vienmēr skaidrā un saprotamā veidā darītu pieejamu vispārīgu informāciju par kredītlīgumiem papīra formā vai izmantojot citu pastāvīgu informācijas nesēju, vai elektroniskā formā. Turklāt dalībvalstis var noteikt, ka nepiesaistītie kredīta starpnieki dara pieejamu vispārīgu informāciju.
Šādā vispārīgā informācijā iekļauj vismaz šādus datus:
[..]
e)
pieejamās aizņēmuma likmes veidi, norādot, vai tā ir fiksēta vai mainīga, vai abējādas, pievienojot īsu fiksēto un mainīgo procentu likmju raksturlielumu aprakstu, tostarp ar tām saistīto ietekmi uz patērētāju;
[..]
g)
kredīta kopsummas, kredīta kopējo izmaksu patērētājam, kopējās summas, kas patērētājam jāmaksā, un GPL uzskatāms piemērs;
[..].”
5
Minētās direktīvas 14. panta “Pirmslīguma informācija” 1. punktā noteikts:
“Dalībvalstis nodrošina, ka kreditors un attiecīgā gadījumā kredīta starpnieks vai ieceltais pārstāvis sniedz patērētājam individualizētu informāciju, kas nepieciešama, lai salīdzinātu tirgū pieejamos kredītus, izvērtētu to ietekmi un pieņemtu apzinātu lēmumu par kredītlīguma slēgšanu:
a)
bez liekas kavēšanās, tiklīdz patērētājs sniedzis nepieciešamo informāciju par savām vajadzībām, finanšu stāvokli un vēlmēm saskaņā ar 20. pantu, un
b)
laikus, pirms kredītlīgums vai piedāvājums kļūst saistošs patērētājam.”
Direktīva 2005/29
6
Direktīvas 2005/29 7. panta “Maldinoša noklusēšana” 1. punktā paredzēts:
“Komercpraksi uzskata par maldinošu, ja, attiecībā uz tās faktiem, ņemot vērā visas īpašības un apstākļus un saziņas līdzekļa nepilnības, tā noklusē būtisku informāciju, kas vidusmēra patērētājam ir vajadzīga, lai varētu pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu, un tādējādi vidusmēra patērētājam liek vai var likt pieņemt lēmumu veikt darījumu, ko viņš citādi nebūtu pieņēmis.”
Austrijas tiesības
7
Direktīvas 2014/17 13. panta 1. punkta g) apakšpunkts ar identisku formulējumu ir transponēts ar 2015. gada 26. novembraBundesgesetz über Hypothekar- und Immobilienkreditverträge und sonstige Kreditierungen zu Gunsten von Verbrauchern (Hypothekar- und Immobilienkreditgesetz) (Federālais likums par hipotekārās un nekustamo īpašumu kreditēšanas līgumiem un citiem patērētāju kredītlīgumiem (Hipotekārās un nekustamo īpašumu kreditēšanas likums); BGBl. I, 135/2015), redakcijā, kas piemērojama pamatlietā (turpmāk tekstā – “Hipotekārās un nekustamo īpašumu kreditēšanas likums”), 7. panta 7. punktu.
Pamatlieta un prejudiciālais jautājums
8
BAWAG ir banka, kas piedāvā pakalpojumus visā Austrijas teritorijā. Šī banka “informācijas lapā par kredītiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu” sniedz patērētājiem vispārīgu informāciju par tās piedāvātajiem hipotekārajiem un nekustamā īpašuma kredītlīgumiem.
9
Informācijas lapas 2.–4. lappuse attiecas uz kredītiem mājokļu būvniecībai bez hipotēkas, un šo lappušu beigu daļā ir sniegts “uzskatāms piemērs”. Šīs informācijas lapas 5.–7. lappusē ir runa par kredītlīgumiem, kas saistīti ar mājokļu būvniecību un nodrošināti ar hipotēku, un šo lappušu beigu daļā arī ir sniegts uzskatāms piemērs. Kā uzskatāms piemērs kredītlīgumam, kas saistīts ar mājokļu būvniecību un nav nodrošināts ar hipotēku, ir norādīts kredīts par summu 35000 EUR, ar darbības laiku uz 180 mēnešiem un mainīgo gada nominālo procentu likmi 4,58 %. Kā uzskatāms piemērs kredītlīgumam, kas saistīts ar mājokļu būvniecību un nodrošināts ar hipotēku, ir norādīts kredīts par summu 200000 EUR, ar darbības laiku uz 240 mēnešiem un mainīgo gada nominālo procentu likmi 0,5 %. Abos piemēros ir precizēta maksājamo procentu summa, faktiskā procentu likme, kā arī kredīta kopējās izmaksas.
10
BAWAG produktu klāstā līdzās kredītlīgumiem tikai un vienīgi ar mainīgu procentu likmi ir arī kredītlīgumi tikai un vienīgi ar fiksētu procentu likmi, kā arī kredītlīgumi ar mainīgu procentu likmi pārmaiņus ar fiksētas procentu likmes laikposmiem.
11
VKI cēla prasību, lūdzot aizliegt BAWAG šī sprieduma 8. punktā minētajā informācijas lapā iekļaut tikai vienu kredītlīguma ar mainīgu procentu likmi piemēru, nesniedzot arī kredītlīguma ar fiksētu likmi piemēru un kredītlīguma ar jauktu procentu likmi piemēru, lai gan tā kredītlīgumiem piedāvā visus trīs šo procentu likmju veidus.
12
Aizstāvībā BAWAG apgalvoja, ka šīs informācijas lapas mērķis nav sniegt patērētājiem detalizētu individuāliem gadījumiem un konkrētiem klientiem pielāgotu pirmslīguma informāciju. Tās ieskatā nevar prasīt, lai minētajā informācijas lapā ikvienam iespējamam procentu likmes veidam tiktu sniegts savs piemērs.
13
Tiesa, kas izskatīja lietu pirmajā instancē, atzina, ka šajā informācijas lapā jāiekļauj kredīta ar fiksētu likmi piemērs, un daļēji apmierināja VKI prasījumus.
14
Savukārt apelācijas instances tiesa nosprieda, ka atbilstoši Hipotekārās un nekustamo īpašumu kreditēšanas likuma 7. panta 7. punktam ir jāsniedz tikai viens uzskatāms piemērs, lai pamatotu informācijas lapā norādīto informāciju, un BAWAG tādējādi nav pienākuma informācijas lapā sniegt arī kredītlīguma ar fiksētu procentu likmi piemēru.
15
VKI vērsās Oberster Gerichtshof (Augstākā tiesa, Austrija), kas ir iesniedzējtiesa, ar revīzijas sūdzību (Revision) par apelācijas instances tiesas spriedumu.
16
Iesniedzējtiesas skatījumā prasība sniegt uzskatāmus piemērus katram no trim piedāvātajiem kredītlīgumu veidiem pārsniegtu to, kam jābūt ietvertam vispārīgajā informācijā, taču tā piekrīt, ka šāda Direktīvas 2014/17 13. panta 1. punkta g) apakšpunkta interpretācija nav acīmredzama.
17
Šādos apstākļos Oberster Gerichtshof (Augstākā tiesa) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Vai Direktīvas [2014/17] 13. panta 1. punkta g) apakšpunkts jāinterpretē tādējādi, ka šī tiesību norma nav pārkāpta, ja kreditors, kas piedāvā kredītus mājokļu būvniecībai bez hipotēkas vai ar hipotēku attiecīgi vairākos variantos (proti, a) kredītus tikai un vienīgi ar fiksētas procentu likmes laikposmiem, b) kredītus ar mainīgu procentu likmi pārmaiņus ar fiksētas procentu likmes laikposmiem un c) kredītus tikai un vienīgi ar mainīgu procentu likmi), attiecīgi sniedz (tikai vienu) uzskatāmu piemēru kredītam mājokļu būvniecībai bez hipotēkas un kredītam mājokļu būvniecībai ar hipotēku, vai arī šī tiesību norma paredz, ka katram procentu likmes veidam ir jāsniedz attiecīgi viens uzskatāms piemērs?”
Par prejudiciālo jautājumu
18
Uzdodot šo jautājumu, iesniedzējtiesa būtībā vēlas noskaidrot, vai Direktīvas 2014/17 13. panta 1. punkta g) apakšpunkts jāinterpretē tādējādi, ka kreditoram, kas mājokļu būvniecības finansēšanai piedāvā kredītlīgumus ar hipotēku vai bez tās, ar fiksētu procentu likmi, ar mainīgu procentu likmi vai ar fiksētu procentu likmi pārmaiņus ar mainīgas procentu likmes laikposmiem, ir jāsniedz uzskatāms piemērs katram no trim piedāvātajiem kredītlīgumu veidiem.
19
Vispirms jāatgādina, ka Direktīvas 2014/17 mērķis, kā izriet no tās 1. panta, ir noteikt kopēju regulējumu patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu.
20
Šīs direktīvas 13. panta “Vispārīga informācija” 1. punktā ir uzskaitīta vispārīga informācija par kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu, attiecībā uz kuru dalībvalstīm jānodrošina, lai kreditori pastāvīgi darītu to pieejamu patērētājiem.
21
Saistībā ar šo vispārīgo informāciju 13. panta 1. punkta g) apakšpunktā paredzēts, ka kreditoram citastarp jāsniedz “kredīta kopsummas, kredīta kopējo izmaksu patērētājam, kopējās summas, kas patērētājam jāmaksā, un GPL uzskatāms piemērs”.
22
Atbilstoši Tiesas pastāvīgajai judikatūrai, interpretējot Savienības tiesību normu, jāņem vērā ne tikai tās teksts, bet arī konteksts un šo normu ietverošā tiesiskā regulējuma mērķi (spriedums, 2024. gada 14. marts, VR Bank Ravensburg‑Weingarten, C‑536/22, EU:C:2024:234, 35. punkts un tajā minētā judikatūra).
23
Pirmām kārtām, Direktīvas 2014/17 13. panta 1. punkta g) apakšpunkta formulējums, izmantojot nenoteikto formu – vienskaitli, liek saprast, ka aizdevējiem to vispārīgajā informācijā jāsniedz patērētājiem tikai viens piemērs. Turklāt tajā precizēts, ka šim piemēram jābūt “uzskatāmam” nevis saistībā ar dažāda veida kredītlīgumiem, ko piedāvā aizdevējs, bet gan attiecībā uz “kredīta kopsummu, kredīta kopējām izmaksām patērētājam, kopējo summu, kas patērētājam jāmaksā, un GPL”.
24
No tā izriet, ka sniedzamā uzskatāmā piemēra uzdevums tādējādi nav ilustrēt kreditora piedāvāto kredītlīgumu dažādību, bet gan vispārīgas informēšanas nolūkā ļaut patērētājiem saprast dažādu ar kredītu saistīto jēdzienu nozīmi un struktūru.
25
Otrām kārtām, šo gramatisko interpretāciju apstiprina arī konteksts, kādā iekļaujas Direktīvas 2014/17 13. panta 1. punkta g) apakšpunkts.
26
Pirmkārt, lai gan šīs direktīvas 13. panta 1. punkta e) apakšpunktā noteikts, ka “vispārīgajā informācijā” jāiekļauj “pieejamās aizņēmuma likmes veidi, norādot, vai tā ir fiksēta vai mainīga”, 13. panta 1. punkta g) apakšpunktā nav nevienas norādes, ka uzskatāms piemērs būtu jāsniedz par katru piedāvātā kredītlīguma veidu. Jāņem vērā – ja Savienības likumdevējs būtu vēlējies noteikt kreditoriem pienākumu sniegt uzskatāmu piemēru visiem pieejamiem procentu likmes veidiem, tas to būtu skaidri norādījis.
27
Otrkārt, no Direktīvas 2014/17 formulējuma kopumā izriet, ka ar šo direktīvu patērētāju interesēs ir ieviesta obligāta divpakāpju informācijas sistēma.
28
Pirmo līmeni veido šīs direktīvas 13. pantā minētā “vispārīgā informācija”. Saskaņā ar šīs direktīvas 38. apsvērumu šai informācijai vajadzētu dot patērētājiem iespēju pieņemt lēmumu, pārzinot visu informāciju, “[izglītojot tos] attiecībā uz informāciju par pieejamo produktu un pakalpojumu plašo klāstu un to galvenajām iezīmēm. Tāpēc patērētājiem vajadzētu būt iespējai jebkurā laikā piekļūt vispārējai informācijai par pieejamajiem kredītu produktiem”.
29
Otrais patērētāju informēšanas līmenis ir minētās direktīvas 14. pantā norādītā “pirmslīguma informācija”. 14. panta 1. punktā ir precizēts, ka runa ir par “individualizētu informāciju, kas [patērētājam] nepieciešama, lai salīdzinātu tirgū pieejamos kredītus, izvērtētu to ietekmi un pieņemtu apzinātu lēmumu par kredītlīguma slēgšanu”.
30
Tādējādi, kā Tiesai iesniegtajos apsvērumos uzsvērusi BAWAG un Eiropas Komisija, “vispārīgās informācijas” mērķis nav sniegt patērētājiem detalizētus, katram kreditora piedāvātajam kredītlīguma veidam un katram konkrētajam gadījumam pielāgotus paskaidrojumus, lai arī patērētājiem šādi paskaidrojumi ir jāsniedz kā “pirmslīguma informācija”. Tā paredzēta, tikai lai sniegtu informāciju patērētājam sākotnējā pārdomu posmā, kad tas meklē kredītu. Tādēļ nebūtu piemēroti izmantot tādu Direktīvas 2014/17 13. panta 1. punkta g) apakšpunkta interpretāciju, saskaņā ar kuru šādai informācijai jābūt izsmeļošai. Šāda interpretācija liktu apšaubīt arī Savienības likumdevēja veikto vispārīgās informācijas un pirmslīguma informācijas nošķīrumu.
31
Trešām kārtām, par Direktīvas 2014/17 mērķiem jāatgādina, ka šīs direktīvas mērķis, kā izriet no tās 15. apsvēruma, ir nodrošināt augsta līmeņa aizsardzību patērētājiem, kuri vēlas saņemt hipotekāro kredītu.
32
Šajā ziņā Direktīvas 2014/17 53. apsvērumā it īpaši uzsvērts, ka uzskatāmajiem piemēriem nevajadzētu būt pretrunā Direktīvas 2005/29 prasībām.
33
Pēdējās minētās direktīvas, kuras mērķis ir novērst negodīgu komercpraksi attiecībā pret patērētājiem, 7. panta 1. punktā paredzēts, ka “komercpraksi uzskata par maldinošu, ja, attiecībā uz tās faktiem, ņemot vērā visas īpašības un apstākļus un saziņas līdzekļa nepilnības, tā noklusē būtisku informāciju, kas vidusmēra patērētājam ir vajadzīga, lai varētu pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu, un tādējādi vidusmēra patērētājam liek vai var likt pieņemt lēmumu veikt darījumu, ko viņš citādi nebūtu pieņēmis.”
34
Šajā lietā tas, ka ar hipotēku nodrošinātu kredītlīgumu gadījumā ir sniegts kredīta ar mainīgu procentu likmi uzskatāms piemērs un līgumu, kas nav nodrošināti ar hipotēku, gadījumā ir sniegts uzskatāms piemērs, kurš attiecas arī uz kredītu ar mainīgu procentu likmi, nevarētu liegt patērētājam būtisku informāciju Direktīvas 2005/29 7. panta 1. punkta izpratnē.
35
Šajā ziņā jānorāda, ka vispārīgā informācija, kas patērētājam nepieciešama, lai izdarītu apzinātu izvēli par labu kredītam ar fiksētu procentu likmi, kredītam ar mainīgu procentu likmi vai kredītam ar jauktu procentu likmi, ir saistīta nevis ar uzskatāmajā piemērā norādāmo informāciju, proti, kredīta kopējo summu, kredīta kopējām izmaksām patērētājam, kopējo summu, kas jāmaksā patērētājam, un GPL, bet gan ar to, ka pirmā kredīta veida gadījumā šī informācija ir zināma un pārējo divu veidu gadījumā – tā nav zināma.
36
Šīm kredītlīgumu ar fiksētu un/vai mainīgu procentu likmi pamatiezīmēm jābūt ietvertām atbilstoši 13. panta 1. punkta e) apakšpunktam norādāmajā vispārīgajā informācijā, nevis saskaņā ar 13. panta 1. punkta g) apakšpunktu sniedzamajā uzskatāmajā piemērā.
37
Proti, uzskatāmā piemēra mērķis ir nodrošināt augstu patērētāju aizsardzības līmeni apvienojumā, no vienas puses, ar pārējo Direktīvas 2014/17 13. panta 1. punktā uzskaitīto vispārīgo informāciju un, no otras puses, ar pirmslīguma informāciju, kas pielāgota katra atsevišķā patērētāja personīgajai situācijai.
38
Šādos apstākļos tas, ka kreditors, kurš piedāvā kredītlīgumus ar fiksētu, mainīgu un jauktu procentu likmi, vispārīgajā informācijā sniedz tikai uzskatāmu piemēru ar hipotēku nodrošinātam kredītlīgumam ar mainīgu procentu likmi un uzskatāmu piemēru ar hipotēku nenodrošinātam kredītlīgumam ar mainīgu procentu likmi, neliedz patērētājam būtisku informāciju un tādēļ to nevar uzskatīt par norādi uz maldinošu kreditora komercpraksi Direktīvas 2005/29 7. panta 1. punkta izpratnē. Tādējādi tikai viena uzskatāma piemēra iekļaušana vispārīgajā informācijā atbilst Direktīvas 2014/17 mērķim.
39
Visbeidzot jāuzsver, ka Direktīvas 2014/17 13. panta 1. punkta g) apakšpunktā minētajam piemēram, kā norādīts šī sprieduma 23. punktā, jābūt “uzskatāmam”.
40
Šajā ziņā Direktīvas 2014/17 53. apsvērumā paredzēts, ka, “nosakot uzskatāmu piemēru, būtu jāņem vērā dažu kredītlīgumu veidu īpatsvars konkrētā tirgū. Var būt vēlams, lai katrs kreditors savu uzskatāmo piemēru balstītu uz kredīta summu, kas ir raksturīga šā kreditora paša produktu klāstam un paredzamajam klientu lokam, jo tie dažādiem kreditoriem var būt ļoti atšķirīgi”.
41
No minētā apsvēruma attiecīgi izriet, ka, izvērtējot, vai sniedzamais piemērs ir uzskatāms, var ņemt vērā vairākus elementus – kā, piemēram, saskaņā ar attiecīgā veida kredītlīgumu piešķirtā kredīta vidējo ilgumu un kopsummu, kā arī dažu kredītlīgumu veidu īpatsvaru konkrētā tirgū. Attiecībā uz standartizētajā informācijas lapā norādīto GPL, kad vien iespējams, būtu jāņem vērā patērētāja vēlmes un sniegtā informācija, un kreditoram vai kredīta starpniekam būtu skaidri jānorāda, vai sniegtā informācija ir ilustratīva vai arī atspoguļo vēlmes un sniegto informāciju. Kā norādīts šī sprieduma 32. punktā, uzskatāmajiem piemēriem nevienā gadījumā nevajadzētu būt pretrunā Direktīvas 2005/29 prasībām.
42
Iesniedzējtiesai, citastarp ņemot vērā šīs norādes, jāizvērtē, vai BAWAG atbilstoši Direktīvas 2014/17 13. panta 1. punkta g) apakšpunktam norādāmajā vispārīgajā informācijā sniegtais piemērs ir uzskatāms.
43
Ņemot vērā iepriekš minēto, uz uzdoto jautājumu jāatbild, ka Direktīvas 2014/17 13. panta 1. punkta g) apakšpunkts jāinterpretē tādējādi, ka kreditoram, kas mājokļu būvniecības finansēšanai piedāvā kredītlīgumus ar hipotēku vai bez tās, ar fiksētu procentu likmi, ar mainīgu procentu likmi vai ar fiksētu procentu likmi pārmaiņus ar mainīgas procentu likmes laikposmiem, ir pienākums vispārīgajā informācijā sniegt tikai vienu tā piedāvāto kredītu piemēru, ja vien šis piemērs ir uzskatāms.
Par tiesāšanās izdevumiem
44
Attiecībā uz pamatlietas pusēm šī tiesvedība izriet no tiesvedības, kas notiek iesniedzējtiesā, tāpēc tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto pušu izdevumi, nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (pirmā palāta) nospriež:
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 13. panta 1. punkta g) apakšpunkts
jāinterpretē tādējādi, ka
kreditoram, kas mājokļu būvniecības finansēšanai piedāvā kredītlīgumus ar hipotēku vai bez tās, ar fiksētu procentu likmi, ar mainīgu procentu likmi vai ar fiksētu procentu likmi pārmaiņus ar mainīgas procentu likmes laikposmiem, ir pienākums vispārīgajā informācijā sniegt tikai vienu tā piedāvāto kredītu piemēru, ja vien šis piemērs ir uzskatāms.
[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – vācu.