62024CO0829
UZNESENIE PREDSEDU SÚDNEHO DVORA
z 12. februára 2025 (
*1
)
„Skrátené konanie“
Vo veci C‑829/24,
ktorej predmetom je žaloba o nesplnenie povinnosti podľa článku 258 ZFEÚ, podaná 4. decembra 2024,
Európska komisia, v zastúpení: L. Armati, A. Bouchagiar, M. Mataija, Zs. Teleki a J. Tomkin, splnomocnení zástupcovia,
žalobkyňa,
proti
Maďarsku, v zastúpení M. Z. Fehér a K. Szíjjártó, splnomocnení zástupcovia,
žalovanému,
PREDSEDA SÚDNEHO DVORA,
po vypočutí sudcu spravodajcu J. Passera a generálnej advokátky J. Kokott,
vydal toto
Uznesenie
1
Európska komisia svojou žalobou žiada, aby Súdny dvor určil, že Maďarsko si tým, že prijalo nemzeti szuverenitás védelméről szóló 2023. évi LXXXVIII. törvény (zákon č. LXXXVIII z roku 2023 o ochrane národnej suverenity, ďalej len „sporný zákon“), nesplnilo povinnosti, ktoré mu vyplývajú z článkov 49, 56 a 63 ZFEÚ, článku 3 smernice 2000/31/ES Európskeho parlamentu a Rady z 8. júna 2000 o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode (smernica o elektronickom obchode) (Ú. v. ES L 178, 2000, s. 1; Mim. vyd. 13/025, s. 399), článkov 14, 16 a 19 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu (Ú. v. EÚ L 376, 2006, s. 36), článkov 7, 8, 11, 12, 47 a 48 Charty základných práv Európskej únie, ako aj z článkov 5, 6, 9 a 10 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 2016, s. 1).
2
Komisia samostatným podaním, ktoré podala do kancelárie Súdneho dvora 4. decembra 2024, požiadala, aby Súdny dvor prejednal túto vec v skrátenom súdnom konaní podľa článku 23a Štatútu Súdneho dvora Európskej únie a článku 133 Rokovacieho poriadku Súdneho dvora.
3
V prvom rade Komisia na podporu svojej žiadosti uvádza, že cieľom sporného zákona je ochrana národnej suverenity Maďarska a že na tento účel zákon zriaďuje „Úrad na ochranu národnej suverenity“ (ďalej len „úrad“). Spresňuje, že úrad je poverený identifikáciou činností, ktoré by mohli narušiť alebo ohroziť túto suverenitu, ako aj organizácií, ktoré využívajú podporu zo zahraničia a vyvíjajú alebo podporujú činnosti, ktoré by mohli ovplyvniť vôľu voličov alebo výsledok volieb. Komisia tiež uvádza, že úrad podlieha právnemu režimu, ktorý sa v určitých ohľadoch odchyľuje od všeobecného práva, najmä pokiaľ ide o jeho vyšetrovacie právomoci, ktoré sú mimoriadne široké a zároveň vyňaté spod preskúmania správnymi súdmi.
4
V druhom rade Komisia v podstate tvrdí, že vzhľadom na povahu prejednávanej veci je potrebné, aby bola prejednaná bez zbytočného odkladu.
5
Po prvé v tejto súvislosti tvrdí, že sporný zákon je postavený na binárnom rozlišovaní medzi národnými a zahraničnými záujmami, ktoré nezohľadňuje členstvo Maďarska v Únii. Z dôvodu tohto rozlišovania môže uplatňovanie tohto zákona brániť základným slobodám pohybu, vďaka ktorým môžu občania Únie a subjekty, ako sú organizácie občianskej spoločnosti alebo poskytovatelia mediálnych služieb, naďalej vykonávať svoje činnosti vrátane ekonomických činností v Maďarsku okrem iného tak, že sa tam môžu usadiť, poskytovať tam služby alebo prevádzať finančné prostriedky. Okrem toho sa uplatňovaním uvedeného zákona môžu porušovať základné práva zaručené dotknutým fyzickým a právnickým osobám, ako je právo na súkromie, právo na ochranu osobných údajov, právo na účinnú súdnu ochranu alebo aj na slobodu združovania, prejavu a informácií, ktoré sú kľúčové pre riadne fungovanie pluralitnej a demokratickej spoločnosti.
6
Po druhé Komisia v podstate tvrdí, že sporný zákon môže mať praktické a ekonomické dôsledky, ako aj dôsledky na dobrú povesť fyzických alebo právnických osôb, na ktoré sa vzťahuje, osobitne na organizácie občianskej spoločnosti a poskytovateľov mediálnych služieb, a teda na pluralitu a slobodu médií, ktoré sú zásadné a v určitých prípadoch aj ťažko zvrátiteľné. Úrad má totiž právomoc vyšetrovať tieto osoby a po skončení vyšetrovania zverejniť správy, v ktorých môže označiť ich činnosti za „hrozby“ alebo „zásahy“ do národnej suverenity. Sporný zákon okrem toho umožňuje zablokovať alebo prinajmenšom výrazne sťažiť financovanie týchto činností.
7
V treťom a poslednom rade Komisia podotýka, že situácia, ktorá vznikla po prijatí sporného zákona, vedie k veľmi závažnému a ďalekosiahlemu porušovaniu širokého spektra primárnych a sekundárnych právnych predpisov Únie, medzi ktoré patria viaceré ustanovenia zakotvujúce základné práva alebo slobody, ktoré tvoria základy demokratickej a pluralitnej spoločnosti.
8
Maďarsko spochybňuje dôvodnosť žiadosti Komisie o uplatnenie skráteného súdneho konania, pričom v podstate argumentuje týmito tvrdeniami.
9
Komisia podľa neho predovšetkým len všeobecne a abstraktne tvrdí, že uplatňovanie sporného zákona môže mať praktické a ekonomické dôsledky, ako aj dôsledky na dobrú povesť fyzických alebo právnických osôb, na ktoré sa vzťahuje, ktoré sú závažné a v niektorých prípadoch ťažko zvrátiteľné, no nepredkladá nijaký dôkaz o tom, že takéto dôsledky sú preukázané, alebo aspoň pravdepodobné.
10
Namietanie údajného obmedzovania základných slobôd pohybu zaručených právom Únie alebo dôsledkov na ekonomickú činnosť fyzických alebo právnických osôb, na ktoré sa sporný zákon vzťahuje, nie je výnimočné v rámci žaloby o nesplnenie povinnosti, ktorou chce Komisia preukázať porušenie ustanovení práva Únie, ktoré zakotvujú tieto základné slobody, a preto samo osebe nepredstavuje mimoriadne naliehavú situáciu, ktorá by odôvodňovala prejednanie danej veci v skrátenom súdnom konaní.
11
Okrem toho Komisia v rámci svojich tvrdení o existencii porušovania základných práv neberie do úvahy záruky zakotvené v spornom zákone. Konkrétne každá osoba, ktorej sa týka vyšetrovanie úradu a správa zverejnená po skončení vyšetrovania, má okrem iného možnosť obrátiť sa na súd, aby určil, že úrad porušil právo, nariadil mu upustenie od tohto porušovania alebo jej priznal náhradu za škodu spôsobenú uvedeným porušením práva. Okrem toho závery uvedené v správach, ktoré zverejňuje úrad, nepredstavujú samy osebe sankciu a nie sú priamo právne záväzné, ako vyplýva z rozhodnutia, ktoré vydal Alkotmánybíróság (Ústavný súd, Maďarsko) 15. novembra 2024 vo veci IV/02551/2024.
12
Uvádzaná existencia súbehu porušení širokého spektra ustanovení primárneho a sekundárneho práva Únie neodôvodňuje podľa Maďarska uplatnenie skráteného súdneho konania, ale naopak podrobné a celkové preskúmanie množstva výhrad vznesených Komisiou, ktoré sú navyše zložitej povahy, v súlade s bežne uplatniteľnými postupmi v zmysle Štatútu Súdneho dvora Európskej únie a jeho rokovacieho poriadku.
13
Maďarsko napokon poukazuje na to, že hoci Komisia požiadala Súdny dvor o prejednanie tejto veci v skrátenom súdnom konaní, v konaní pred podaním žaloby neuplatnila kratšie lehoty, ako sú obvyklé lehoty, čo svedčí o tom, že prejednávaná vec nie je naliehavá. Okrem toho bolo správanie tejto inštitúcie v konaní pred podaním žaloby odlišné od jej správania v iných prípadoch, v ktorých uplatnila kratšie ako obvyklé lehoty, avšak následne nepožiadala Súdny dvor o prejednanie týchto prípadov v skrátenom súdnom konaní.
14
V tejto súvislosti treba pripomenúť, že podľa článku 133 ods. 1 rokovacieho poriadku, ak si povaha veci vyžaduje jej prejednanie bez zbytočného odkladu, predseda Súdneho dvora môže na žiadosť žalobcu alebo žalovaného, po vypočutí druhého účastníka konania, rozhodnúť o prejednaní veci v skrátenom súdnom konaní.
15
V prejednávanej veci Maďarsko namieta dôvodnosť žiadosti, ktorou sa Komisia domáha, aby bola táto vec prejednaná v skrátenom súdnom konaní, pričom spochybňuje najmä vyjadrenie tejto inštitúcie o škodlivých následkoch vyplývajúcich zo sporného zákona. Tento štát však nespochybňuje skutočnosť, že cieľom uvedeného zákona je chrániť jeho národnú suverenitu, ani to, že na tento účel zriaďuje úrad, ktorý je v podstate poverený vyšetrovaním činností, ktoré by mohli narušiť alebo ohroziť túto suverenitu, ako aj organizácií, ktoré využívajú podporu zo zahraničia a vyvíjajú alebo podporujú činnosti, ktoré by mohli ovplyvniť vôľu voličov alebo výsledok volieb. Tento cieľ napokon výslovne vyplýva z preambuly spomenutého zákona, ktorá – ako sa uvádza v žalobe Komisie, bez toho, aby jej Maďarsko odporovalo – odkazuje najmä na potrebu „zaručiť demokratickú diskusiu a transparentnosť verejného a spoločenského rozhodovania, [ako aj] zverejniť pokusy o zasahovanie zo zahraničia a zabrániť akýmkoľvek podobným pokusom“. Okrem toho Komisia taktiež vo svojej žalobe uvádza, že podľa článku 11 sporného zákona, „ak úrad zistí skutočnosti alebo odhalí okolnosti, v dôsledku ktorých sa môže začať alebo viesť konanie o nesplnení povinnosti, trestné konanie, správne alebo iné konanie, sprístupní na tento účel orgánu oprávnenému viesť konanie údaje a skutočnosti, o ktorých sa dozvedel“. Okrem toho na základe novelizácie maďarského Trestného zákona podľa článku 32 uvedeného zákona možno určitým osobám spojeným s týmito organizáciami uložiť trest za využitie zahraničnej podpory, ktorá je zakázaná v rámci činnosti týchto organizácií. Maďarsko pritom nespochybňuje túto prezentáciu sporného zákona.
16
V dôsledku uvedeného treba konštatovať, že tento členský štát nespochybňuje obsah ustanovení, ktoré sú uvedené v predchádzajúcom bode, ako taký, ale v podstate skôr preukázanú a škodlivú povahu dôsledkov, ktoré z nich vyplývajú. Takéto spochybnenie však nepostačuje na zamietnutie argumentácie Komisie o potrebe zistiť bez zbytočného odkladu, či sú tieto ustanovenia v rozpore s právom Únie s cieľom zabrániť vzniku uvedených dôsledkov, ak je to relevantné.
17
Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti treba konštatovať, že verejný záujem si vyžaduje čo najskôr vyriešiť otázku zlučiteľnosti sporného zákona s právom Únie, aby sa odstránila akákoľvek negatívna pochybnosť v tejto súvislosti a aby sa teda Maďarsku umožnilo buď v plnom rozsahu a bez prekážok uplatňovať uvedený zákon pri výkone svojich vnútroštátnych právomocí a svojej suverenity v prípade, ak sa preukáže, že je v súlade s týmto právom, alebo v opačnom prípade prijať potrebné opatrenia.
18
V iných súvislostiach už bolo totiž rozhodnuté, že pokiaľ prejudiciálne konanie vyvoláva vážne pochybnosti, ktoré sa týkajú základných otázok vnútroštátneho ústavného práva a práva Únie, môže byť s prihliadnutím na osobitné okolnosti takejto veci nevyhnutné prejednať danú vec bez zbytočného odkladu v súlade s článkom 105 ods. 1 rokovacieho poriadku (uznesenia predsedu Súdneho dvora z 19. októbra 2018, Wightman a i., C‑621/18, EU:C:2018:851, bod 10, a z 29. novembra 2024, LC a CP, C‑758/24 a C‑759/24, EU:C:2024:1012, bod 8). Keďže aj v prejednávanej veci ide o priamu žalobu vzhľadom na to, že sa prejednávaná vec týka vzťahov ústavnej povahy medzi Úniou a členskými štátmi v kľúčovej a citlivej oblasti verejného a demokratického života, je nevyhnuté, aby bola prejednaná bez zbytočného odkladu v súlade s článkom 133 ods. 1 rokovacieho poriadku.
19
Tento záver nie je spochybnený tvrdením Maďarska o zložitosti výhrad vznesených Komisiou. Hoci je pravda, že – ako tvrdí Maďarsko – zložitá alebo citlivá povaha otázok, ktoré vyvoláva daný prípad, môže viesť k záveru, že vzhľadom na právne a skutkové okolnosti charakteristické pre danú vec nie je táto vec vhodná na uplatnenie skráteného konania (rozsudok z 18. mája 2021, Asociaţia Forumul Judecătorilor din România a i., C‑83/19, C‑127/19, C‑195/19, C‑291/19, C‑355/19 a C‑397/19, EU:C:2021:393, bod 105), táto okolnosť v skutočnosti sama osebe nevylučuje využitie takéhoto konania, ktorého podmienky vykonávania umožňujú zohľadniť všetky osobitosti každého prípadu (uznesenie predsedu Súdneho dvoru zo 7. apríla 2016, Rada/Front Polisario, C‑104/16 P, EU:C:2016:232, bod 17), v prípadoch, keď je nevyhnutné využiť uvedené konanie, ani uskutočnenie potrebného preskúmania zložitých výhrad.
20
Zdá sa teda, že povaha prejednávanej veci si vyžaduje, aby bola prejednaná bez zbytočného odkladu. V dôsledku toho je potrebné prejednať ju v skrátenom súdnom konaní podľa článku 133 rokovacieho poriadku.
Z týchto dôvodov predseda Súdneho dvora nariadil:
1.
Vec C‑829/24 bude prejednaná v skrátenom súdnom konaní podľa článku 133 Rokovacieho poriadku Súdneho dvora.
2.
O trovách konania sa rozhodne neskôr.
Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: maďarčina.