62022CJ0303_RES
Věc C‑303/22
CROSS Zlín, a.s.
v.
Úřad pro ochranu hospodářské soutěže
(žádost o rozhodnutí o předběžné otázce, kterou podal Krajský soud v Brně)
Rozsudek Soudního dvora (čtvrtého senátu) ze dne 18. ledna 2024
„Řízení o předběžné otázce – Přezkumné řízení při zadávání veřejných zakázek na dodávky a stavební práce – Směrnice 89/665/EHS – Dostupnost přezkumného řízení – Článek 2 odst. 3 a čl. 2a odst. 2 – Povinnost členských států stanovit přezkumné řízení s odkladným účinkem – Orgán příslušný k přezkumu v prvním stupni – Přezkum týkající se rozhodnutí o zadání zakázky – Článek 2 odst. 9 – Orgán příslušný k přezkumnému řízení, který není soudem – Uzavření smlouvy na veřejnou zakázku před podáním žaloby proti rozhodnutí tohoto orgánu – Článek 47 Listiny základních práv Evropské unie – Účinná soudní ochrana“
Sbližování právních předpisů – Přezkumné řízení při zadávání veřejných zakázek na dodávky a stavební práce – Směrnice 89/665 – Povinnost členských států stanovit přezkumné řízení s odkladným účinkem – Rozsah – Povinnost zajistit dodržování práva na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces – Vnitrostátní právní úprava zakazující uzavřít smlouvu na veřejnou zakázku před rozhodnutím orgánu příslušného k přezkumu v prvním stupni – Přípustnost – Soudní nebo nesoudní povaha uvedeného orgánu – Neexistence vlivu
(Listina základních práv Evropské unie, článek 47; směrnice Rady 89/665, čl. 2 odst. 3 a čl. 2a odst. 2)
(viz body 46–50, 54, 57–59, 63, 65, 68–70, 74)
Shrnutí
Soudní dvůr, kterému Krajský soud v Brně (Česká republika) předložil žádost o rozhodnutí o předběžné otázce, poskytl upřesnění k výkladu směrnice 89/665 (
1
) o přezkumném řízení při zadávání veřejných zakázek ve světle článku 47 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“), jenž se týká práva na účinnou právní ochranu.
V rámci zadávacího řízení na veřejnou zakázku obdrželo Statutární město Brno (Česká republika) jakožto veřejný zadavatel dvě nabídky. Po vyloučení společnosti CROSS Zlín, a.s., z důvodu nesplnění zadávacích podmínek byla zakázka dne 7. dubna 2020 zadána společnosti Siemens Mobility, s.r.o.
Společnost CROSS Zlín podala proti tomuto oznámení o vyloučení námitky, které byly odmítnuty rozhodnutím ze dne 4. května 2020. Po tomto odmítnutí podala k Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže (Česká republika) (dále jen „Úřad“) návrh na zrušení uvedeného oznámení o vyloučení, jakož i rozhodnutí o zadání dotyčné zakázky společnosti Siemens Mobility. Rozhodnutím ze dne 5. srpna 2020 Úřad tento návrh zamítl. Společnost Cross Zlín tedy podala proti tomuto rozhodnutí rozklad, který předseda Úřadu jakožto správní orgán druhého stupně zamítl rozhodnutím ze dne 9. listopadu 2020. Dne 18. listopadu 2020 uzavřel zadavatel se společností Siemens Mobility smlouvu na veřejnou zakázku.
Společnost Cross Zlín podala proti tomuto rozhodnutí předsedy Úřadu žalobu ke Krajskému soudu v Brně, který je předkládajícím soudem. Současně s touto žalobou navrhla společnost CROSS Zlín přiznání odkladného účinku této žalobě v souvislosti s uzavřením smlouvy a vydání předběžného opatření spočívajícího v uložení zákazu zadavateli uzavřít uvedenou smlouvu na veřejnou zakázku, resp. uložení zákazu plnění z této smlouvy. Předkládající soud tento návrh zamítl, přičemž vycházel z českého práva (
2
).
Vzhledem k tomu, že měl předkládající soud pochybnosti o tom, zda směrnice 89/665 (
3
) a požadavek na zajištění efektivity soudního přezkumu, který vyplývá z článku 47 Listiny, brání české právní úpravě, která veřejnému zadavateli umožňuje uzavřít smlouvu na veřejnou zakázku před uplynutím lhůty stanovené pro podání žaloby k soudu proti rozhodnutí správního orgánu druhého stupně, nebo před tím, než soud, jemuž byla věc předložena, může rozhodnout o návrhu na vydání předběžného opatření zakazujícího uzavřít tuto smlouvu až do okamžiku, kdy rozhodnutí o této žalobě nabude právní moci, předložil Soudnímu dvoru žádost o rozhodnutí o předběžné otázce týkající se výkladu této směrnice.
Závěry Soudního dvora
V prvé řadě Soudní dvůr poznamenal, že směrnice 89/665 obsahuje podrobná ustanovení upravující soudržný systém přezkumných řízení v oblasti veřejných zakázek. V tomto ohledu tato směrnice (
4
) stanoví, že členské státy zajistí, aby osoby, které mají nebo měly zájem na získání určité zakázky a jímž v důsledku domnělého protiprávního jednání vznikla nebo hrozí škoda, měly dostatek času na účinný přezkum rozhodnutí o zadání zakázky přijatých veřejnými zadavateli, a to přijetím nezbytných předpisů, které budou v souladu s minimálními odkladnými lhůtami pro uzavření smlouvy na veřejnou zakázku (
5
), a dále, že pokud tyto osoby návrh na takový přezkum podají, nemůže veřejný zadavatel uzavřít tuto smlouvu dříve, než orgán příslušný k přezkumu rozhodne o návrhu na předběžné opatření, nebo o návrhu na přezkum.
Soudní dvůr ve druhé řadě poznamenal, že z téže směrnice vyplývá, že členské státy mají možnost přiznat pravomoc k přezkumu rozhodnutí o zadání veřejné zakázky orgánům, které nejsou soudy. V takovém případě musí domnělé protiprávní opatření nebo domnělé vady orgánu příslušného k přezkumu, který není soudem, podléhat soudnímu přezkumu nebo přezkumu orgánem, který je v podstatě soudem ve smyslu unijního práva. Směrnice 89/665 přitom při stanovení povinnosti pozastavit uzavření smlouvy na veřejnou zakázku na tento soudní přezkum nijak neodkazuje.
Za těchto podmínek platí, že pokud se členský stát rozhodne svěřit pravomoc k přezkumu rozhodnutí o zadání zakázky orgánu prvního stupně, který není soudem, je slovním spojením „orgán příslušný k přezkumu“ uvedeným v čl. 2 odst. 3 uvedené směrnice míněn tento orgán. V důsledku toho musí členské státy stanovit, že se uzavření dotčené smlouvy na veřejnou zakázku pozastavuje buď ex lege do doby, než uvedený orgán rozhodne o návrhu na přezkum, nebo alespoň do doby, než rozhodne o návrhu na předběžné opatření požadujícím takové pozastavení.
Ve třetí řadě Soudní dvůr uvedl, že směrnice 89/665 (
6
) nevyžaduje, aby toto pozastavení trvalo i po skončení řízení u takového orgánu příslušného k přezkumu, který není soudem, například do doby, než soudní orgán rozhodne o žalobě, kterou lze podat proti rozhodnutí tohoto nesoudního orgánu příslušného k přezkumu.
Tento závěr je v souladu s cíli sledovanými směrnicí 89/665, která usiluje o zajištění plného dodržování práva na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces zakotveného v čl. 47 prvním a druhém pododstavci Listiny.
Ve čtvrté řadě Soudní dvůr konstatoval, že podle směrnice 89/665 (
7
) může členský stát stanovit, že byla-li smlouva uzavřena poté, co skončilo pozastavení možnosti jejího uzavření, pravomoc orgánů příslušných k přezkumnému řízení je omezena na přiznání náhrady škody osobám poškozeným porušením unijního práva v oblasti veřejných zakázek nebo vnitrostátních předpisů, které toto právo provádějí.
V tomto ohledu Soudní dvůr zdůrazňuje, že tento výklad nemůže být zpochybněn rozsudkem Randstad Italia (
8
). V uvedeném rozsudku Soudní dvůr vyložil pojem „nezávislý orgán příslušný k přezkumu“ ve smyslu čl. 2a odst. 2 druhého pododstavce směrnice 89/665 tak, že se jím rozumí nezávislý a nestranný soud, avšak tento posledně uvedený výklad výslovně omezil, když upřesnil, že se použije „pro účely určení, zda se vyloučení uchazeče stalo konečným“.
Konečně v páté řadě Soudní dvůr zdůraznil, že pokud právní předpisy členského státu nestanoví, že se uzavření smlouvy na veřejnou zakázku pozastavuje ex lege až do dne, kdy o návrhu na přezkum rozhodne orgán prvního stupně, a pokud tento orgán příslušný k přezkumu není soudem, rozhodnutí tohoto orgánu o zamítnutí návrhu na předběžné opatření spočívající v zákazu uzavřít smlouvu na veřejnou zakázku až do dne, kdy tento orgán rozhodne o návrhu na přezkum, musí být možné napadnout u soudu s odkladným účinkem až do doby, než soud, jemuž byla věc předložena, rozhodne o tomto předběžném opatření.
Tento požadavek vyplývá ze znění směrnice 89/665. Za účelem zajištění účinnosti návrhu na přezkum rozhodnutí nesoudního orgánu prvního stupně, kterým byl zamítnut návrh na předběžné opatření spočívající v zákazu uzavření smlouvy na veřejnou zakázku až do dne, kdy tento orgán rozhodne, tak musí mít uchazeč, jehož se toto rozhodnutí o zamítnutí týká, přiměřenou odkladnou lhůtu k tomu, aby mohl tento návrh na přezkum podat, a pokud je tento návrh na přezkum podán, musí být možnost uzavřít tuto smlouvu pozastavena až do doby, než o něm soud, jemuž byl uvedený návrh na přezkum předložen, rozhodne.
Soudní dvůr tedy dospěl k závěru, že česká právní úprava, podle které je uzavření smlouvy na veřejnou zakázku veřejnému zadavateli zakázáno pouze do okamžiku, kdy orgán prvního stupně rozhodne o návrhu na přezkum rozhodnutí o zadání této zakázky, není v rozporu se směrnicí 89/665, aniž je v tomto ohledu relevantní, zda je tento orgán příslušný k přezkumu soudem, či nikoli.
(
1
) – Směrnice Rady 89/665/EHS ze dne 21. prosince 1989 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přezkumného řízení při zadávání veřejných zakázek na dodávky a stavební práce (Úř. věst. 1989, L 395, s. 33; Zvl. vyd. 06/01, s. 246), ve znění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ze dne 26. února 2014 o udělování koncesí (Úř. věst. 2014, L 94, s. 1) (dále jen „směrnice 89/665“).
(
2
) – Konkrétně § 241, § 242, § 245, § 246, § 254, § 257 a § 264 zákona č. 134/2016 Sb., o zadávání veřejných zakázek, ve znění použitelném na spor v původním řízení (dále jen „zákon č. 134/2016“).
(
3
) – Článek 2 odst. 3 a čl. 2a odst. 2 směrnice 89/665.
(
4
) – Článek 2a odst. 1 směrnice 89/665.
(
5
) – Článek 2a odst. 2 směrnice 89/665.
(
6
) – Článek 2 odst. 3 směrnice 89/665 ve spojení s čl. 2 odst. 9 této směrnice.
(
7
) – Článek 2 odst. 7 druhý pododstavec směrnice 89/665.
(
8
) – Rozsudek ze dne 21. prosince 2021, Randstad Italia (C‑497/20, EU:C:2021:1037).