62009CJ0423_LV
Puses
Sprieduma pamatojums
Rezolutīvā daļa
Puses
Lieta C‑423/09
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši EKL 234. pantam, ko Hoge Raad der Nederlanden
(Nīderlande) iesniedza ar lēmumu, kas pieņemts 2009. gada 2. oktobrī un kas Tiesā reģistrēts 2009. gada 29. oktobrī, tiesvedībā
Staatssecretaris van Financiën
pret
X BV .
TIESA (piektā palāta)
šādā sastāvā: E. Levits (referents), kas pilda piektās palātas priekšsēdētāja pienākumus, tiesneši M. Safjans [ M. Safjan ] un M. Bergere [ M. Berger ],
ģenerāladvokāts J. Mazaks [ J. Mazák ],
sekretāre M. Ferreira [ M. Ferreira ], galvenā administratore,
ņemot vērā rakstveida procesu un 2010. gada 2. septembra tiesas sēdi,
ņemot vērā apsvērumus, ko sniedza:
– X BV vārdā – N. J. Helders [ N. J. Helder ], M. Šins‑Oldencīls [ M. Chin‑Oldenziel ] un G. Danilovičs [ G. Danilović ], advocaten,
– Nīderlandes valdības vārdā – K. Viselsa [ C. Wissels ] un M. de Rē [ M. de Ree ], pārstāves,
– Apvienotās Karalistes valdības vārdā – S. Hetavejs [ S. Hathaway ], pārstāvis, kam palīdz K. Bīls [ K. Beal ], barrister,
– Eiropas Komisijas vārdā – L. Bujona [ L. Bouyon ] un V. Rols [ W. Roels ], pārstāvji,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
Sprieduma pamatojums
1. Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 1. lpp.), kas grozīta ar Komisijas 2004. gada 7. septembra Regulu (EK) Nr. 1810/2004 (OV L 327, 1. lpp.; turpmāk tekstā – “Regula Nr. 2658/87”), I pielikumā ietvertās kombinētās nomenklatūras (turpmāk tekstā – “KN”) attiecīgās apakšpozīcijas ķiploku galviņu klasifikācijai.
2. Šis lēmums ir iesniegts saistībā ar tiesvedību starp Staatssecretaris van Financiën
[valsts sekretāru finanšu lietās] un X BV (turpmāk tekstā – “ X ”) par ķiploku galviņu konkrētu importu klasifikāciju.
Atbilstošās tiesību normas
Savienības tiesiskais regulējums
3. Regulā Nr. 2658/87 ietvertās KN tarifu apakšpozīcijas, kam ir nozīme pamata lietā, ir šādas:
“0703	Sīpoli, šalotes, ķiploki, puravi un citādi sīpolu dārzeņi, svaigi vai atdzesēti:
[..]
0703 20 00 – Ķiploki
[..]
0712 Kaltēti dārzeņi, veseli, sagriezti gabaliņos vai šķēlītēs, sasmalcināti vai pulverī, bet tālāk neapstrādāti:
[..]
0712 90 90 – citādi.”
Harmonizētās sistēmas skaidrojumi
4. Muitas sadarbības padome, kas vēlāk kļuva par Pasaules Muitas organizāciju, kura izveidota ar 1950. gada 15. decembrī Briselē noslēgto starptautisko konvenciju, saskaņā ar Konvencijas par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu (turpmāk tekstā – “HS”) 8. panta noteikumiem apstiprina skaidrojumus un atzinumus par klasificēšanu, ko pieņēmusi HS komiteja.
5. HS I sadaļas 2. skaidrojumā ir noteikts:
““Žāvēti” [kaltēti] visā nomenklatūrā attiecas arī uz produktiem, kas dehidrēti, iztvaicēti vai saldējot kaltēti, ja pēc konteksta nav saprotams citādi.”
6. Skaidrojumā attiecībā uz 7. nodaļu ir noteikts:
“Šī nodaļa attiecas uz visa veida dārzeņiem, tostarp šīs nodaļas 2. skaidrojumā paredzētajiem produktiem, svaigiem, atdzesētiem, saldētiem (termiski neapstrādātiem vai apstrādātiem, vārot ūdenī vai tvaicējot), iepriekš apstrādātiem uzglabāšanai vai izkaltētiem (tostarp dehidratētiem, tvaicētiem vai saldējot kaltētiem). [..]
Jēdziens “atdzesēti” nozīmē, ka tikusi pazemināta produkta temperatūra, parasti līdz 0 °C, neiestājoties saldēšanas procesam. Tomēr dažus produktus, piemēram, kartupeļus par “atdzesētiem” var uzskatīt arī tad, ja to temperatūra tiek pazemināta līdz +10 °C un tāda arī tiek uzturēta.
[..]” [Neoficiāls tulkojums]
7. Skaidrojumā attiecībā uz HS 0712 pozīciju ir noteikts:
“Šī pozīcija attiecas uz pozīcijā no 07.01 līdz 07.09 minētiem izkaltētiem dārzeņiem (tostarp dehidratētiem, tvaicētiem vai saldējot kaltētiem), kuri dažādu procesu rezultātā ir zaudējuši dabīgo ūdens sastāvu. [..]
Šajā pozīcijā ietilpst arī dārzeņi, kas ir sasmalcināti vai saberzti pulverī; tā tas bieži ir attiecībā uz sparģeļiem, puķkāpostiem, pētersīļiem, selerijām, sīpoliem un ķiplokiem.
[..]”
Pamata lieta un prejudiciālais jautājums
8. Laikposmā no 2004. gada 9. decembra līdz 2005. gada 6. jūnijam ieskaitot muitas brokeris X
iesniedza 15 deklarācijas Ķīnas izcelsmes ķiploku galviņu kravu, kas ievešanas brīdī tika uzglabātas refrižeratorkonteineros, laišanai brīvā apgrozībā. Importa deklarācijās katru reizi tika norādīta KN apakšpozīcija 0712 90 90 un preces tika apzīmētas kā “garlic”, “dried garlic” vai “white dry garlic” (attiecīgi – ķiploki, kaltēti ķiploki vai kaltēti baltie ķiploki).
9. Pēc preču izlaišanas caur muitu konteiners ar ķiplokiem tika nogādāts uzglabāšanas uzņēmuma saldētavās, kur ķiploki tika uzglabāti –3 °C temperatūrā.
10. Pēc 2005. gada augustā veiktas administratīvās kontroles muitas inspektors konstatēja, ka ievestie ķiploki kā atdzesēti ķiploki ir jāklasificē KN tarifu apakšpozīcijā 0703 20 00. Tādēļ viņš izdeva attiecīgos paziņojumus par muitas maksājumu veikšanu.
11. X  iesniedza sūdzību, un tā tika noraidīta. Tad X
cēla prasību Rechtbank [tiesā], un tā šo prasību atzina par nepamatotu. X  par šo nolēmumu iesniedza apelācijas sūdzību Gerechtshof te Amsterdam
[Amsterdamas apelācijas tiesā]. Šī tiesa nosprieda, ka inspektors nav pierādījis tāda pamata esamību, kas ļautu atkāpties no norādītās KN 0712 tarifu pozīcijas. Staatssecretaris par minēto Gerechtshof
spriedumu iesniedza kasācijas sūdzību Hoge Raad der Nederlanden
[Nīderlandes Augstākajā tiesā].
12. Šādos apstākļos Hoge Raad der Nederlanden
nolēma apturēt tiesvedību lietā un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Ar kādu kritēriju palīdzību ir jānosaka, vai dārzeņi (ķiploku galviņas), kas ir izkaltēti līdz zināmai pakāpei, tomēr nav zaudējuši (gandrīz) visu šķidrumu un kuri ir ievesti atdzesēti, ietilpst KN tarifu apakšpozīcijā 0703 20 00 vai KN tarifu apakšpozīcijā 0712 90 90?”
Par prejudiciālo jautājumu
13. Uzdodot jautājumu, iesniedzējtiesa būtībā vaicā, kādi ir kritēriji, lai noteiktu, vai kaltēti ķiploki ietilpst KN tarifu apakšpozīcijā 0703 20 00 vai KN tarifu apakšpozīcijā 0712 90 90.
14. Vispirms ir jāatgādina, ka, ja Tiesai ir jāsniedz prejudiciāls nolēmums tarifu klasifikācijas jomā, tās uzdevums ir valsts tiesai izskaidrot kritērijus, kuru lietojums tai ļaus attiecīgās preces pareizi klasificēt KN, nevis veikt šo klasifikāciju pašai, īpaši tādēļ, ka Tiesas rīcībā nav visas šim uzdevumam nepieciešamās informācijas. Tādējādi valsts tiesa katrā ziņā ir labākā pozīcijā, lai veiktu šo uzdevumu (2006. gada 8. jūnija spriedums lietā C‑196/05 Sachsenmilch, Krājums, I‑5161. lpp., 19. punkts un tajā minētā judikatūra).
15. No pastāvīgās judikatūras izriet, ka, lai nodrošinātu tiesisko drošību un lai būtu vieglāk veikt kontroli, izšķirošais kritērijs preču tarifu klasifikācijā kopumā ir to objektīvās īpašības un pazīmes, kas ir norādītas KN pozīcijas aprakstā un iedaļas vai nodaļas piezīmēs (it īpaši skat. 2009. gada 19. februāra spriedumu lietā C‑376/07 Kamino International Logistics, Krājums, I‑1167. lpp., 31. punkts, un 2010. gada 20. maija spriedumu lietā C‑370/08 Data I/O, Krājums, I‑0000. lpp., 29. punkts).
16. Paskaidrojošās piezīmes, ko attiecībā uz KN ir izstrādājusi Eiropas Komisija un ko attiecībā uz HS ir izstrādājusi Pasaules Muitas organizācija, ir svarīgas dažādu tarifu pozīciju piemērojamības interpretācijā, lai arī tām nav juridiski saistoša spēka (2006. gada 26. oktobra spriedums lietā C‑250/05 Turbon International, Krājums, I‑10531. lpp., 16. punkts, un iepriekš minētais spriedums lietā Data I/O, 30. punkts).
17. X  norāda, ka KN pozīcija 0703 attiecas tikai uz svaigiem vai atdzesētiem dārzeņiem, kuru vienīgais apstrādes veids uzglabāšanai ir bijusi atdzesēšana. Ja dārzeņiem ir piemērots cits apstrādes veids uzglabāšanai, nevis atdzesēšana, piemēram, kaltēšana, tos vairs nevarot klasificēt KN pozīcijā 0703.
18. X  uzskata, ka, ja ķiploki ir zaudējuši zināmu mitruma daudzumu, tomēr ne visu mitrumu, ķiploku galviņas ietilpst HS pozīcijā 0712.
19. Šādu interpretāciju nevar atbalstīt. HS skaidrojumā ir norādīts, ka pozīcijā 0712 ietilpst “pozīcijā no 07.01 līdz 07.09 minētie kaltētie dārzeņi (tostarp dehidratēti, tvaicēti vai saldējot kaltēti), kuri dažādu procesu rezultātā ir zaudējuši dabīgo ūdens sastāvu”.
20. Tādējādi no šī skaidrojuma redakcijas izriet, ka, lai tos varētu klasificēt pozīcijā 0712, ir nepieciešams, lai būtu izmantots intensīvs kaltēšanas process, piemērojot dārzeņiem īpašu apstrādi, kuras rezultātā produkts zaudē visu vai gandrīz visu tajā esošo mitrumu.
21. Šī procesa rezultātā dārzeņos ir jāpaliek nenozīmīgam mitruma daudzumam, kurš, kā to Komisija ierosināja tiesas sēdē, nepārsniegtu, piemēram, 10 %.
22. Savas argumentācijas pamatojumam, kuras mērķis ir pierādīt, ka, tiklīdz ķiploku galviņas ir zināmā mērā kaltētas, tās nevar klasificēt kā “svaigus” vai “atdzesētus” ķiplokus apakšpozīcijā 0703 20 00 un ka pat daļēji izkaltēti ķiploki ietilpst apakškategorijā 0712 90 90, X  atsaucas uz Tiesas 1976. gada 15. jūnija spriedumu lietā 120/75 Riemer
( Recueil, 1003. lpp.).
23. Tomēr iepriekš minētajā spriedumā lietā Riemer
Tiesa pētīja atšķirības starp “svaigām” un “saldētām” ogām. Tādējādi šis spriedums attiecas uz citas nodaļas produktiem un citu apstrādes veidu, nevis kaltēšanu.
24. Turklāt šajā spriedumā Tiesa konstatēja, ka ogām, kuras tiek sasaldētas, šī procesa dēļ notiek vairākas neatgriezeniskas izmaiņas to īpašībās, īpaši audu struktūrā, tādējādi tās vairs neatrodas to dabiskajā stāvoklī pat pēc tam, kad tās ir daļēji vai pilnībā atsaldētas (skat. iepriekš minēto spriedumu lietā Riemer, 4. punkts).
25. Pēc analoģijas, lai ķiploku galviņas varētu klasificēt pozīcijā 0712, ķiploku kaltēšanas procesam ir jārada būtiskas un neatgriezeniskas izmaiņas, lai produkts vairs nebūtu tā dabiskajā stāvoklī.
26. Tādējādi ūdens zaudēšanai ir būtiski jāmaina produkta īpašības un objektīvās pazīmes, lai šādu izmaiņu dēļ klasifikācija būtu jāveic citā tarifu pozīcijā, nevis pozīcijā 0703, kurā ir ietverti svaigi vai atdzesēti dārzeņi.
27. Tādējādi daļēji izkaltēti ķiploki, kuros ir saglabājušās svaigu ķiploku īpašības un pazīmes, ir jāklasificē tarifu pozīcijā 0703, nevis pozīcijā 0712.
28. Turklāt, kā Komisija norāda savos apsvērumos, fakts, ka daļēji izkaltēti ķiploki ir ievesti atdzesētā stāvoklī, norāda uz to, ka kaltēšanas rezultātā tie nav zaudējuši visu vai gandrīz visu produktā esošo mitrumu, jo dehidratācija ir tāds uzglabāšanas veids, kura rezultātā dehidratētie produkti vairs nav jāuzglabā temperatūrā zem 0° C.
29. Apvienotās Karalistes valdība savos apsvērumos norāda, ka ķiploki, kas ir pieejami kā veselas galviņas vai daiviņās, nevar būt pietiekami izkaltēti, pretēji ķiplokiem, kas ir sasmalcināti vai pulverī.
30. Šajā ziņā ir jānorāda, ka HS skaidrojumā par minēto pozīciju 0712 ir paredzēts, ka “šajā pozīcijā ietilpst arī dārzeņi, kas ir sasmalcināti vai saberzti pulverī, lai tos izmantotu galvenokārt kā garšvielu ēdieniem vai zupu pagatavošanai; tā tas bieži ir attiecībā uz [..] ķiplokiem”.
31. No tā izriet, ka ķiploki, kuri ir klasificēti pozīcijā 0712, parasti ir sasmalcinātā veidā vai pulverī. Tomēr ar KN pozīcijas 0712 formulējumu “Kaltēti dārzeņi, veseli, sagriezti gabaliņos vai šķēlītēs, s asmalcināti vai pulverī, bet tālāk neapstrādāti” netiek skaidri izslēgts, ka veselas ķiploku galviņas vai ķiploku daiviņas arī varētu ietilpt šajā pozīcijā, ja tās ir pietiekami izkaltētas, pat ja šāds produkts netiek plaši tirgots.
32. Komisija savos apsvērumos kā papildu kritēriju ķiploku galviņu klasifikācijai ir piedāvājusi uzglabāšanas laiku, jo tikai pilnīgi izkaltētus ķiplokus var uzglabāt ilgstoši, savukārt svaigiem vai atdzesētiem ķiplokiem noteikti ir īsāks uzglabāšanas laiks.
33. Šajā ziņā ir jānorāda, ka, protams, ilgstošs uzglabāšanas laiks var būt papildu norāde par ķiploka dehidratācijas pakāpi, lai to klasificētu pozīcijā 0712 kā kaltētu dārzeni pretēji svaigiem vai atdzesētiem ķiplokiem.
34. Tomēr ir jākonstatē arī, ka KN pozīcijās 0703 un 0712 nav nekādas norādes uz uzglabāšanu kā klasifikācijas kritēriju, tādējādi no tā ir jāsecina, ka uzglabāšanas laiks pats par sevi neietekmē šī produkta tarifu klasifikāciju (pēc analoģijas skat. 1989. gada 25. maija spriedumu lietā 40/88 Weber, Recueil, 1395. lpp., 16. punkts).
35. Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, uz uzdoto jautājumu ir jāatbild, ka Regulas Nr. 2658/87 I pielikumā ietvertā KN ir jāinterpretē tādējādi, ka ķiploki, kuri ir intensīvi kaltēti, izmantojot īpašu apstrādi, kuras rezultātā produkts ir zaudējis visu vai gandrīz visu tajā esošo mitrumu, ietilpst KN tarifu apakšpozīcijā 0712 90 90, bet daļēji izkaltēti ķiploki, kuri ir saglabājuši svaigu ķiploku īpašības un pazīmes, ietilpst KN tarifu apakšpozīcijā 0703 20 00.
Par tiesāšanās izdevumiem
36. Attiecībā uz pamata lietas dalībniekiem šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Tiesāšanās izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto lietas dalībnieku tiesāšanās izdevumi, nav atlīdzināmi.
Rezolutīvā daļa
Ar šādu pamatojumu Tiesa (piektā palāta) nospriež:
Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, kas grozīta ar Komisijas 2004. gada 7. septembra Regulu (EK) Nr. 1810/2004, I pielikumā ietvertā kombinētā nomenklatūra ir jāinterpretē tādējādi, ka ķiploki, kuri ir intensīvi kaltēti izmantojot īpašu apstrādi, kuras rezultātā produkts ir zaudējis visu vai gandrīz visu tajā esošo mitrumu, ietilpst kombinētās nomenklatūras tarifu apakšpozīcijā 0712 90 90, bet daļēji izkaltēti ķiploki, kuri ir saglabājuši svaigu ķiploku īpašības un pazīmes, ietilpst kombinētās nomenklatūras tarifu apakšpozīcijā 0703 20 00.