62024CJ0161_RES
Byla C‑161/24
OSA, z.s., anksčiau – OSA – Ochranný svaz autorský pro práva k dílům hudebním, z.s.,
prieš
Úřad pro ochranu hospodářské soutěže
(Krajský soud v Brně prašymas priimti prejudicinį sprendimą)
2025 m. gruodžio 18 d. Teisingumo Teismo (trečioji kolegija) sprendimas
„Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Konkurencija – SESV 102 straipsnis – Piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi – Autorių teisių kolektyvinio administravimo organizacija – Autorinių atlyginimų, renkamų už licencijos padaryti autorių teisių saugomus kūrinius prieinamus suteikimą, įkainiai – Viešbučiai – Apskaičiavimo metodas – Neatsižvelgimas į kambarių užimtumo lygį – Nesąžiningos kainos“
Teisės aktų derinimas – Autorių teisės ir gretutinės teisės – Direktyva 2001/29 – Autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimas – Viešas paskelbimas – Sąvoka – Radijo ar televizijos aparatų, leidžiančių priimti signalus ir transliuoti saugomus kūrinius viešbučio kambariuose, suteikimas – Įtraukimas
(Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/29 3 straipsnio 1 dalis)
(žr. 23–25 punktus)
Dominuojanti padėtis – Piktnaudžiavimas – Nesąžiningos kainos – Vertinimas – Autorių teisių kolektyvinio administravimo organizacijos taikomi autoriniai atlyginimai – Autoriniai atlyginimai, renkami už licencijos padaryti autorių teisių saugomus kūrinius prieinamus suteikimą viešbučiams – Autorinių atlyginimų apskaičiavimo metodas – Neatsižvelgimas į viešbučių užimtumo lygį – Praktika, dėl kurios gali būti nustatomos pernelyg didelės kainos, nesusijusios su kūrinių naudojimo pobūdžiu ir apimtimi, taip pat dėl tokio naudojimo gaunama ekonomine verte – Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo vertinimas
(SESV 102 straipsnio antros pastraipos a punktas)
(žr. 27–37 ir 40 punktus, rezoliucinės dalies 1 punktą)
Dominuojanti padėtis – Piktnaudžiavimas – Nesąžiningos kainos – Vertinimas – Autorių teisių kolektyvinio administravimo organizacijos taikomi autoriniai atlyginimai – Palyginimas su autoriniais atlyginimais, taikomais kitose valstybėse narėse – Referencinių valstybių pasirinkimas – Kriterijai – Didelis lyginamų tarifų skirtumas – Piktnaudžiavimo požymis
(SESV 102 straipsnis)
(žr. 38 punktą)
Dominuojanti padėtis – Piktnaudžiavimas – Nesąžiningos kainos – Vertinimas – Autorių teisių kolektyvinio administravimo organizacijos taikomi autoriniai atlyginimai – Būtinybė patikrinti, ar yra disproporcija tarp šios organizacijos patirtų sąnaudų ir taikomų kainų – Nebuvimas
(SESV 102 straipsnis)
(žr. 39 punktą)
Dominuojanti padėtis – Piktnaudžiavimas – Draudimas – Tikslas – Baudimas už veiksmus, kuriais gali būti net netiesiogiai padaryta žala vartotojams, pakenkiant veiksmingos konkurencijos struktūrai – Būtinybė įrodyti tiesioginę žalą vartotojams – Nebuvimas – Veiksmų pateisinimas jų teigiamu poveikiu vartotojams – Sąlygos
(SESV 3 straipsnio 1 dalies b punktas ir 102 straipsnis; prie ESS ir SESV pridėtas Protokolas Nr. 27)
(žr. 42–44 punktus ir rezoliucinės dalies 2 punktą)
Dominuojanti padėtis – Piktnaudžiavimas – Poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai – Vertinimo kriterijai – Potencialus ir reikšmingas poveikis – Autorių teisių kolektyvinio administravimo organizacijos, turinčios monopolį valstybėje narėje, taikomi autoriniai atlyginimai – Institucija, administruojanti autorių teisių turėtojų, kurie yra šios valstybės narės piliečiai, ir autorių teisių turėtojų iš užsienio teises – Veiksmai, galintys reikšmingai paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą
(SESV 102 straipsnis)
(žr. 46–49 punktus ir rezoliucinės dalies 3 punktą)
Santrauka
Gavęs prašymą priimti prejudicinį sprendimą Teisingumo Teismas patikslino sąlygas, kuriomis aplinkybė, kad autorių teisių kolektyvinio administravimo organizacija, apskaičiuodama autorinius atlyginimus, kuriuos viešbučiai turi mokėti už licencijos padaryti autorių teisių saugomus kūrinius prieinamus suteikimą, neatsižvelgė į viešbučių kambarių užimtumo lygį, gali būti laikoma piktnaudžiavimu dominuojančia padėtimi, kaip jis suprantamas pagal SESV 102 straipsnį.
OSA – viena iš šešių kolektyvinio administravimo organizacijų Čekijos Respublikoje – užima dominuojančią padėtį atitinkamoje rinkoje.
2019 m. gruodžio 18 d. sprendimu Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (Konkurencijos apsaugos tarnyba, Čekijos Respublika; toliau – Čekijos konkurencijos institucija) konstatavo, kad laikotarpiu nuo 2008 m. gegužės 19 d. iki 2014 m. lapkričio 6 d. OSA viešbučiams be jokio objektyvaus pateisinimo už autorių teisių saugomų kūrinių naudojimą jų kambariuose per televizijos ir radijo imtuvus taikė autorinius atlyginimus, apskaičiuotus neatsižvelgiant į atitinkamų viešbučių užimtumo lygį. Remiantis tuo sprendimu, OSA reikalavo mokėti autorinius atlyginimus už neužimtus kambarius, kuriuose tokie kūriniai nebuvo naudojami.
Čekijos konkurencijos institucija nusprendė, kad tokiais veiksmais OSA nustatė nesąžiningas prekybos sąlygas nacionalinėje licencijų naudoti autorių teisių saugomus kūrinius suteikimo rinkoje, o tokie veiksmai pagal SESV 102 straipsnį ir atitinkamas Čekijos konkurencijos teisės aktų nuostatas yra draudžiamas piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi. Todėl ji skyrė OSA 10676000 Čekijos kronų (CZK) (apie 429000 EUR) baudą ir uždraudė jai taikyti tokią pačią praktiką.
OSA apskundė tą sprendimą; Čekijos konkurencijos institucijos pirmininkas atmetė jos skundą 2020 m. lapkričio 23 d. sprendimu.
OSA šį sprendimą apskundė Krajský soud v Brně (Brno apygardos teismas, Čekijos Respublika), o šis nusprendė kreiptis į Teisingumo Teismą dėl sąvokos „piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi“, kaip ji suprantama pagal SESV 102 straipsnį, išaiškinimo tokiu atveju, kaip nagrinėjamas šioje byloje.
Teisingumo Teismo vertinimas
Teisingumo Teismas priminė, kad kolektyvinio administravimo organizacija, kuri valstybės narės teritorijoje turi autorių teisių, susijusių su tam tikra saugomų kūrinių kategorija, administravimo monopolį ir už autorinius atlyginimus padaro šiuos kūrinius prieinamus ūkio subjektams, kad šie galėtų juos viešai paskelbti, turi būti laikoma įmone, užimančia dominuojančią padėtį didelėje vidaus rinkos dalyje, kaip tai suprantama pagal SESV 102 straipsnį. Nagrinėjamu atveju neginčijama, kad OSA užima tokią dominuojančią padėtį.
Be to, jis nurodo, kad kai tariamai nesąžiningas tokios kolektyvinio administravimo organizacijos elgesys susijęs su šių autorinių atlyginimų dydžiu, šis apmokestinimas turi būti vertinamas atsižvelgiant į kriterijus, susijusius su pernelyg didelėmis kainomis. Taigi toks elgesys gali būti laikomas pagal SESV 102 straipsnį draudžiamu piktnaudžiavimu, jeigu ši organizacija taiko pernelyg didelę kainą, kuri nėra pagrįsta atsižvelgiant į jos teikiamos paslaugos ekonominę vertę, o tai turi būti vertinama atsižvelgiant į visas bylos aplinkybes.
Šiuo klausimu reikia atsižvelgti ne tik į pačios kolektyvinio administravimo paslaugos ekonominę vertę, bet ir į kūrinių naudojimo pobūdį ir apimtį, taip pat į dėl tokio naudojimo atsiradusią ekonominę vertę.
Kalbant apie viešbučius, pažymėtina, kad radijo ar televizijos signalų ir prietaisų, galinčių priimti signalus ir taip transliuoti saugomus kūrinius tokios įstaigos kambariuose, suteikimas yra viešas paskelbimas, kaip jis suprantamas pagal Direktyvos 2001/29/EB (
1
) 3 straipsnio 1 dalį, ir nesvarbu, ar visuomenė (kurią sudaro tame viešbutyje apgyvendinti klientai) nusprendžia pasinaudoti prieiga prie tokių viešai transliuojamų kūrinių. Vis dėlto, kiek tai susiję su SESV 102 straipsniu, šią visuomenę sudarančių asmenų skaičius yra svarbus veiksnys siekiant įvertinti, pirma, galimo autorių teisių saugomų kūrinių naudojimo apimtį ir, antra, kokią naudą viešbutis gali gauti iš licencijos, kurią jis įgyja iš kolektyvinio administravimo organizacijos.
Taigi viešbučių užimtumo lygis yra aplinkybė, į kurią reikia atsižvelgti siekiant įvertinti (pritaikius statistinį modelį arba remiantis kitais kriterijais, jeigu jie yra objektyvūs, stabilūs, lengvai prieinami ir kontroliuojami) kūrinių naudojimo apimtį ir ekonominę vertę, ir taip nustatyti, ar reikalaujami autoriniai atlyginimai už licencijų, leidžiančių viešai skelbti kūrinius, suteikimą yra „nesąžiningi“, kaip tai suprantama pagal SESV 102 straipsnio antros pastraipos a punktą.
Taigi iš esmės negalima sutikti su tuo, kad kolektyvinio administravimo organizacija iš viešbučių reikalautų autorinių atlyginimų, kuriais neatsižvelgiama į aplinkybę, kad didelė viešbučių kambarių dalis yra neprieinama klientams, pavyzdžiui, dėl sezoninio veiklos sumažėjimo, dalinio uždarymo dėl renovacijos ar išskirtinės situacijos, kaip antai sveikatos krizės.
Apskritai, nors autoriniai atlyginimai gali būti pagrįsti fiksuotais tarifais, jie turėtų būti nustatomi bent jau atsižvelgiant į faktiškai panaudotų autorių teisių saugomų kūrinių skaičių.
Nagrinėjamu atveju prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, atsižvelgdamas į visas bylos aplinkybes, įskaitant duomenų apie viešbučių užimtumo lygį prieinamumą ir patikimumą, taip pat turimas technologines priemones, turi įvertinti, ar OSA, nustatydama autorinius atlyginimus, galėjo atsižvelgti į numatomą viešbučių užimtumo lygį, nepatirdama neproporcingai padidėjusių sąnaudų, susijusių su sutarčių su saugomų kūrinių naudotojais administravimu ir autorių teisių saugomų kūrinių naudojimo priežiūra.
Taigi negalima atmesti galimybės, kad autorinių atlyginimų apskaičiavimo metodas, kuriuo neatsižvelgiama į viešbučių užimtumo lygį, turi būti laikomas „piktnaudžiavimu“, kaip jis suprantamas pagal SESV 102 straipsnį. Jeigu autorinių atlyginimų apskaičiavimo metodas, kuriuo atsižvelgiama į šį užimtumo lygį, galėtų būti naudojamas pagrįstomis sąnaudomis ir lemtų didelį autorinių atlyginimų dydžio sumažinimą, galėtų būti laikoma, kad dabartinis jų apskaičiavimo metodas lemia nesąžiningas kainas, kaip tai suprantama pagal SESV 102 straipsnio antros pastraipos a punktą.
Ši išvada nedaro poveikio prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo pareigai atsižvelgti į visus kitus veiksnius, kurie taip pat yra svarbūs vertinant, ar autorinių atlyginimų dydis yra teisingas. Tokie veiksniai gali patvirtinti arba paneigti piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi požymius, kurie tam tikrais atvejais gali atsirasti dėl to, kad nebuvo atsižvelgta į viešbučių užimtumo lygį.
Dėl nacionalinei konkurencijos institucijai tenkančios įrodinėjimo pareigos Teisingumo Teismas nurodė, viena vertus, kad piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi konstatavimas yra pakankamai pagrįstas, jeigu įrodyta, kad nagrinėjami veiksmai gali pažeisti veiksmingos konkurencijos struktūrą, ir nebūtina įrodyti, kad šie veiksmai, be kita ko, gali sukelti tiesioginę žalą vartotojams.
Kita vertus, konkurencijos institucija privalo įrodyti, kad piktnaudžiavimas gali daryti reikšmingą poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Monopolį turinčios kolektyvinio administravimo organizacijos piktnaudžiavimas tarifais gali daryti poveikį tarpvalstybinei prekybai, jei ši organizacija administruoja ne tik teisių turėtojų – valstybės narės, kurioje ji turi monopolį, piliečių, bet ir autorių teisių turėtojų iš kitų valstybių narių teises.
(
1
)	2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo (OL L 167, 2001, p. 10; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 17 sk., 1 t., p. 230).