62018CJ0128_RES
Byla C‑128/18
Dumitru-Tudor Dorobantu
(Hanseatisches Oberlandesgericht Hamburg prašymas priimti prejudicinį sprendimą)
2019 m. spalio 15 d. Teisingumo Teismo (didžioji kolegija) sprendimas
„Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Policijos ir teismų bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose – Pagrindų sprendimas 2002/584/TVR – Europos arešto orderis – Atsisakymo vykdyti pagrindai – Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 4 straipsnis – Nežmoniško ar žeminamo elgesio draudimas – Kalinimo sąlygos išduodančiojoje valstybėje narėje – Vykdančiosios teisminės institucijos atliekamas vertinimas – Kriterijai“
Teismų bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose – Pagrindų sprendimas dėl Europos arešto orderio ir perdavimo tarp valstybių narių tvarkos – Nuteistų ar įtariamų asmenų perdavimas Europos arešto orderį išdavusioms teisminėms institucijoms – 1 straipsnio 3 dalis – Pareiga laikytis pagrindinių teisių ir teisės principų – Apimtis – Ribos
(Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 4 straipsnis; Tarybos pagrindų sprendimo 2002/584, iš dalies pakeisto Pamatiniu sprendimu 2009/299, 1 straipsnio 3 dalis)
(žr. 45–49 punktus)
Teismų bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose – Pagrindų sprendimas dėl Europos arešto orderio ir perdavimo tarp valstybių narių tvarkos – 15 straipsnio 2 dalis – Nuteistų ar įtariamų asmenų perdavimas Europos arešto orderį išdavusioms teisminėms institucijoms – Išvados, kad egzistuoja nežmoniško ar žeminamo elgesio su asmeniu, dėl kurio išduotas Europos arešto orderis, pavojus, pasekmės
(Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 4 straipsnis; Tarybos pagrindų sprendimo 2002/584, iš dalies pakeisto Pamatiniu sprendimu 2009/299, 15 straipsnio 2 dalis)
(žr. 50–57 punktus)
Teismų bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose – Pagrindų sprendimas dėl Europos arešto orderio ir perdavimo tarp valstybių narių tvarkos – Nuteistų ar įtariamų asmenų perdavimas Europos arešto orderį išdavusioms teisminėms institucijoms – Pareiga laikytis pagrindinių teisių ir teisės principų – Kalinimo sąlygos išduodančiojoje valstybėje narėje – Nežmoniško ar žeminamo elgesio pavojus – Vykdančiosios teisminės institucijos atliekamas patikrinimas – Apimtis
(Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 4 straipsnis; Tarybos pagrindų sprendimo 2002/584, iš dalies pakeisto Pamatiniu sprendimu 2009/299, 1 straipsnio 3 dalis)
(žr. 60–69, 85 punktus ir rezoliucinę dalį)
Teismų bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose – Pagrindų sprendimas dėl Europos arešto orderio ir perdavimo tarp valstybių narių tvarkos – Nuteistų ar įtariamų asmenų perdavimas Europos arešto orderį išdavusioms teisminėms institucijoms – Pareiga laikytis pagrindinių teisių ir teisės principų – Kalinimo sąlygos išduodančiojoje valstybėje narėje – Nežmoniško ar žeminamo elgesio pavojus – Vykdančiosios teisminės institucijos atliekamas patikrinimas – Kaliniui tenkanti asmeninė erdvė – Apskaičiavimo taisyklės
(Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 4 straipsnis; Tarybos pagrindų sprendimo 2002/584, iš dalies pakeisto Pamatiniu sprendimu 2009/299, 1 straipsnio 3 dalis)
(žr. 72–77, 85 punktus ir rezoliucinę dalį)
Pagrindinės teisės – Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija – Apsaugos lygis – Pagrindinės teisės, užtikrinamos pagal valstybės narės teisę – Europos arešto orderis, išduotas siekiant įvykdyti bausmę – Valstybės galimybė taikyti perdavimui sąlygą, kylančią iš griežtesnių pagal jos bausmių vykdymo sistemą numatytų minimalių reikalavimų – Nebuvimas
(Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 53 straipsnis; Tarybos pagrindų sprendimo 2002/584, iš dalies pakeisto Pamatiniu sprendimu 2009/299, 3, 4 ir 4a straipsniai)
(žr. 79 punktą)
Teismų bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose – Pagrindų sprendimas dėl Europos arešto orderio ir perdavimo tarp valstybių narių tvarkos – Nuteistų ar įtariamų asmenų perdavimas išdavusioms teisminėms institucijoms – Pareiga laikytis pagrindinių teisių ir teisės principų – Kalinimo sąlygos išduodančiojoje valstybėje narėje – Nežmoniško ar žeminamo elgesio pavojus – Vykdančiosios teisminės institucijos atliekamas patikrinimas – Išduodančiojoje valstybėje narėje nustatytos priemonės, skirtos kalinimo sąlygų kontrolei sustiprinti – Galimybė dėl šių priemonių atmesti nežmoniško ar žeminamo elgesio pavojaus buvimą – Nebuvimas
(Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 4 straipsnis; Tarybos pagrindų sprendimo 2002/584, iš dalies pakeisto Pamatiniu sprendimu 2009/299, 1 straipsnio 3 dalis)
(žr. 80, 81, 85 punktus ir rezoliucinę dalį)
Teismų bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose – Pagrindų sprendimas dėl Europos arešto orderio ir perdavimo tarp valstybių narių tvarkos – Nuteistų ar įtariamų asmenų perdavimas išdavusioms teisminėms institucijoms – Pareiga laikytis pagrindinių teisių ir teisės principų – Kalinimo sąlygos išduodančiojoje valstybėje narėje – Nežmoniško ar žeminamo elgesio pavojus – Galimybė atsverti tokio pavojaus buvimą argumentais, susijusiais su veiksmingu teismų bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose ir tarpusavio pasitikėjimo ir tarpusavio pripažinimo principais – Nebuvimas
(Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 4 straipsnis; Tarybos pagrindų sprendimo 2002/584, iš dalies pakeisto Pamatiniu sprendimu 2009/299, 6 konstatuojamoji dalis, 1 straipsnio 2 ir 3 dalys)
(žr. 82–85 punktus ir rezoliucinę dalį)
Santrauka
Europos arešto orderį vykdanti teisminė institucija privalo patikrinti, ar atitinkamo asmens kalinimo sąlygos įstaigoje, kurioje numatyta jį įkalinti, atitinka nežmoniško ar žeminamo elgesio draudimą
2019 m. spalio 15 d. priimtame Sprendime Dorobantu (C‑128/18) Teisingumo Teismas, posėdžiaudamas didžiosios kolegijos sudėties, atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 4 straipsnyje numatytą kankinimo ir nežmoniško ar žeminamo elgesio arba baudimo draudimą, išaiškino Pagrindų sprendimo dėl Europos arešto orderio nuostatą (
1
), kurioje nurodyta, kad šis aktas nekeičia pareigos gerbti ES sutarties 6 straipsnyje įtvirtintas pagrindines teises ir pagrindinius teisės principus.
Ginčas pagrindinėje byloje kilo dėl Europos arešto orderio, kurį dėl savo piliečio išdavė Rumunijos teismas, vykdymo Vokietijoje. Vokietijos teismui, kaip šio Europos arešto orderio vykdančiajai institucijai, kilo klausimas, į kuriuos kriterijus reikia atsižvelgti, siekiant įvertinti, ar šio piliečio, jei būtų perduotas Rumunijos institucijoms, kalinimo sąlygos atitinka Chartijos 4 straipsnyje įtvirtintus reikalavimus. Šioje byloje Teisingumo Teismas turėjo galimybę patikslinti jurisprudenciją, suformuotą sprendimuose Aranyosi ir Căldăraru (
2
) ir Generalstaatsanwaltschaft (Kalinimo sąlygos Vengrijoje) (
3
).
Pirma, Teisingumo Teismas nusprendė dėl vykdančiosios teisminės institucijos vykdomos kalinimo sąlygų išduodančiojoje valstybėje narėje kontrolės intensyvumo ir apimties. Šiuo klausimu jis padarė išvadą, kad kai ši institucija turi objektyvių, patikimų, tikslių ir tinkamai atnaujintų duomenų, patvirtinančių sisteminius ar apibendrintus kalinimo sąlygų išduodančiosios valstybės narės įkalinimo įstaigose trūkumus, siekdama įvertinti, ar yra svarių ir pagrįstų motyvų manyti, kad asmeniui, dėl kurio išduotas Europos arešto orderis, kai jis bus perduotas šiai valstybei narei, kils realus pavojus patirti nežmonišką ar žeminamą elgesį, ji turi atsižvelgti į visus svarbius materialinius kalinimo sąlygų įkalinimo įstaigoje, kurioje konkrečiai numatyta kalinti šį asmenį, aspektus. Atsižvelgiant į tai, kad nežmoniško ir žeminamo elgesio draudimas yra absoliutus, ši kontrolė nėra apribota tik akivaizdžiais trūkumais.
Be to, turint omenyje, pirma, tokios kontrolės konkretų ir tikslų pobūdį ir, antra, Pagrindų sprendimu jai nustatytus terminus, vykdančioji teisminė institucija neturi išnagrinėti kalinimo sąlygų visose išduodančiosios valstybės narės įkalinimo įstaigose, kuriose atitinkamas asmuo galėtų būti kalinamas. Siekdama patikrinti kalinimo sąlygas įkalinimo įstaigoje, kurioje konkrečiai ketinama kalinti šį asmenį, ji turi prašyti išduodančiosios teisminės institucijos informacijos, kuri, kaip ji mano, yra būtina, ir iš esmės turi pasikliauti šios institucijos suteiktomis garantijomis, jei nėra konkrečių duomenų, leidžiančių manyti, kad kalinimo sąlygos pažeidžia Chartijos 4 straipsnį.
Tarp materialinių aspektų, kuriuos turi įvertinti vykdančioji teisminė institucija, yra kaliniui tenkanti asmeninė erdvė įkalinimo įstaigos kameroje, sanitarinės sąlygos ir kalinio judėjimo laisvės šioje įstaigoje apimtis.
Antra, konkrečiai dėl kaliniui tenkančios asmeninės erdvės Teisingumo Teismas pažymėjo, kad, Sąjungos teisėje nesant nustatytų minimalių reikalavimų šioje srityje, vykdančioji teisminė institucija turi atsižvelgti į minimalius reikalavimus, kylančius iš Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 3 straipsnio (EŽTK) (
4
), nes šioje nuostatoje įtvirtinta teisė atitinka Chartijos 4 straipsnyje garantuojamą teisę. Remdamasis Europos Žmogaus Teisių Teismo jurisprudencija, Teisingumo Teismas nusprendė, kad aplinkybė, jog bendroje kameroje kaliniui tenkanti asmeninė erdvė yra mažesnė nei 3 m2, leidžia atsirasti tvirtai EŽTK 3 straipsnio pažeidimo prezumpcijai, o ji paprastai gali būti paneigta, tik jei šios asmeninės erdvės sumažinimas yra trumpalaikis, epizodinis ir nereikšmingas ir kartu užtikrinama judėjimo už kameros ribų laisvė ir veikla, taip pat jeigu apskritai kalinimo sąlygos atitinkamoje įstaigoje yra patenkinamos. Teisingumo Teismas, beje, patikslino, kad apskaičiuojant tokią erdvę neturi būti įtrauktas sanitariniams įrenginiams skirtas plotas, tačiau reikia atsižvelgti į erdvę, kurią užima baldai; bet kuriuo atveju kaliniai turi turėti galimybę laisvai judėti kameroje.
Trečia, Teisingumo Teismas nusprendė, kad visapusiškai vertindama sąlygas, kuriomis numatyta kalinti asmenį, dėl kurio išduotas Europos arešto orderis, vykdančioji teisminė institucija gali atsižvelgti į tai, ar egzistuoja kalinimo sąlygų išduodančiojoje valstybėje narėje a posteriori kontrolė, pavyzdžiui, teisminė. Vis dėlto ši institucija negali atmesti to, kad esama realaus pavojaus patirti nežmonišką ar žeminamą elgesį, remdamasi vien tuo, kad toje valstybėje narėje atitinkamas asmuo gali pasinaudoti teisių gynimo priemone, leidžiančia jam apskųsti jo kalinimo sąlygas, arba kad egzistuoja teisės aktai ar struktūrinės priemonės, skirti kalinimo sąlygų kontrolei sustiprinti.
Galiausiai, ketvirta, Teisingumo Teismas nusprendė, kad vykdančiosios teisminės institucijos išvados, kad egzistuoja svarių ir pagrįstų motyvų manyti, jog atitinkamam asmeniui, kai jis bus perduotas išduodančiajai valstybei narei, kils toks pavojus dėl kalinimo sąlygų įkalinimo įstaigoje, kurioje numatoma jį įkalinti, negali atsverti, siekiant priimti sprendimą dėl tokio perdavimo, argumentai, grindžiami veiksmingu teismų bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose, taip pat tarpusavio pasitikėjimo ir tarpusavio pripažinimo principais. Iš tiesų absoliutus nežmoniško ar žeminamo elgesio draudimas neleidžia remiantis šiais argumentais kaip nors apriboti pagrindinės teisės nepatirti nežmoniško ar žeminančio elgesio. Taigi būtinybė užtikrinti, kad atitinkamas asmuo nepatirtų nežmoniško ar žeminamo elgesio, išimties tvarka pateisina tarpusavio pasitikėjimo ir tarpusavio pripažinimo principų apribojimą.
(
1
)	2002 m. birželio 13 d. Tarybos pagrindų sprendimo 2002/584/TVR dėl Europos arešto orderio ir perdavimo tarp valstybių narių tvarkos (OL L 190, 2002, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 19 sk., 6 t., p. 34), iš dalies pakeisto 2009 m. vasario 26 d. Tarybos pamatiniu sprendimu 2009/299/TVR (OL L 81, 2009, p. 24), 1 straipsnio 3 dalis.
(
2
)	2016 m. balandžio 5 d. Teisingumo Teismo sprendimas Aranyosi ir Căldăraru (C‑404/15 ir C‑659/15 PPU, EU:C:2016:198).
(
3
)	2018 m. liepos 25 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Generalstaatsanwaltschaft (Kalinimo sąlygos Vengrijoje) (C‑220/18 PPU, EU:C:2018:589).
(
4
)	1950 m. lapkričio 4 d. Romoje pasirašyta konvencija.