62025CO0257
UZNESENIE SÚDNEHO DVORA (siedma komora)
z 8. decembra 2025 (
*1
)
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Článok 99 Rokovacieho poriadku Súdneho dvora – Starobný dôchodok sudcov – Vymeriavací základ – Nezohľadnenie náhrad pri dočasnom pridelení – Vylúčenie z dôvodov súvisiacich s obmedzeniami týkajúcimi sa odstránenia rozpočtového deficitu – Článok 2 ZEÚ – Článok 19 ods. 1 druhý pododsek ZEÚ – Zásada nezávislosti sudcov – Právomoc zákonodarnej a výkonnej moci členských štátov znížiť odmenu sudcov – Podmienky“
Vo veci C‑257/25,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 267 ZFEÚ, podaný rozhodnutím Tribunalul Neamţ (Vyšší súd Neamț, Rumunsko) zo 7. februára 2025 a doručený Súdnemu dvoru 7. apríla 2025, ktorý súvisí s konaním:
B.V.
proti
I.J.,
SÚDNY DVOR (siedma komora),
v zložení: predseda siedmej komory F. Schalin, sudcovia M. Gavalec (spravodajca) a Z. Csehi,
generálny advokát: D. Spielmann,
tajomník: A. Calot Escobar,
so zreteľom na rozhodnutie prijaté po vypočutí generálneho advokáta, že vo veci sa rozhodne odôvodneným uznesením v súlade s článkom 99 Rokovacieho poriadku Súdneho dvora,
vydal toto
Uznesenie
1
Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 2 a článku 19 ods. 1 druhého pododseku ZEÚ v spojení s článkom 47 Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „Charta“).
2
Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi B.V., ktorý je sudcom na dôchodku, a I. J. (rumunská súdna inšpekcia) vo veci odmietnutia tejto inštitúcie vydať B.V. štandardizované potvrdenie uvádzajúce denné náhrady pri dočasnom pridelení, ktoré B.V. poberal, na účely preskúmania jeho dôchodkových nárokov.
Právny rámec
Starší zákon o štatúte sudcov
3
Článok 82 ods. 1 Legea nr. 303 privind statutul judecătorilor și procurorilor (zákon č. 303 o štatúte sudcov a prokurátorov) z 28. júna 2004 (opätovne uverejnený v Monitorul Oficial al României, časť I, č. 826 z 13. septembra 2005), v znení uplatniteľnom na spor vo veci samej (ďalej len „starší zákon o štatúte sudcov“), v podstate stanovoval, že sudcovia s najmenej 25‑ročnou praxou vo funkcii sudcu „majú po dovŕšení 60 rokov nárok na starobný dôchodok vo výške 80 % vymeriavacieho základu, ktorý zahŕňa podľa okolností hrubý mesačný príplatok za zaradenie do platovej triedy alebo hrubý mesačný základný plat a príplatky za posledný mesiac pred odchodom do dôchodku“.
Rozhodnutie vlády č. 1275 z 18. októbra 2005
4
Článok 7 metodických noriem schválených Hotărârea Guvernului nr. 1275 pentru aprobarea Normelor metodologice de aplicare a prevederilor Legii nr. 303/2004 privind statutul judecătorilor și procurorilor, republicată, și ale Legii nr. 47/1992 privind organizarea și funcționarea Curții Constituționale, republicată, referitoare la pensiile de serviciu și la acordarea indemnizațiilor pentru creșterea copilului în vârstă de până la 2 ani (rozhodnutie vlády č. 1275 schvaľujúce metodické normy na uplatňovanie ustanovení opätovne uverejneného zákona č. 303/2004 o štatúte sudcov a prokurátorov, a opätovne uverejneného zákona č. 47/1992 o organizácii a fungovaní Ústavného súdu, týkajúce sa starobných dôchodkov a priznávania peňažných dávok na dieťa vo veku do dvoch rokov) z 18. októbra 2005 (Monitorul Oficial al României, časť I, č. 979 z 3. novembra 2005) v odsekoch 1 a 3 stanovuje:
„1.   Výška starobného dôchodku stanoveného v článku 82 ods. 1 a 2 sa rovná 80 % priemerného hrubého príjmu poberaného za posledných dvanásť mesiacov pred dátumom odchodu do dôchodku.
…
3.   Hrubé príjmy zahŕňajú okrem hrubého mesačného príplatku za zaradenie do platovej triedy aj trvalé alebo dočasné príplatky. Hrubé príjmy nezahŕňajú prémie, odmeny, náhradu výdavkov, vrátenie nárokov za iné obdobie, ani náhradu rovnajúcu sa siedmim hrubým mesačným príplatkom za zaradenie do platovej triedy podľa článku 81 ods. 1 zákona alebo iné nároky, ktoré nemajú mzdovú povahu.“
5
Podľa článku 13 ods. 1 písm. b) týchto metodických noriem:
„Na účely stanovenia starobného dôchodku obsahuje dôchodkový spis:
…
b)
štandardizované potvrdenie o starobnom dôchodku… vydané posledným zamestnávateľom, v ktorom sa uvádza počet odpracovaných rokov v súdnictve, odpracované roky len vo funkcii sudcu a prokurátora, priemerný hrubý príjem za posledných dvanásť mesiacov činnosti pred odchodom do dôchodku a hrubý príjem ku dňu odchodu do dôchodku“.
OUG č. 27/2006
6
Článok 13 ods. 1 písm. a) Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 27 privind salarizarea și alte drepturi ale judecătorilor și procurorilor și altor categorii de personal din sistemul justiției (mimoriadne nariadenie vlády č. 27 o odmeňovaní a iných právach sudcov, prokurátorov a ďalších kategórií zamestnancov v súdnictve) z 29. marca 2006 (Monitorul Oficial al României, časť I, č. 314 zo 7. apríla 2006, ďalej len „OUG č. 27/2006“) stanovuje:
„Sudcovia, prokurátori, zamestnanci, ktorí majú rovnaké postavenie ako oni, a súdni asistenti, ktorí sú dočasne pridelení alebo vyslaní na iné miesto, než je miesto ich bydliska, majú počas celého trvania dočasného pridelenia alebo vyslania tieto práva:
a)
denná náhrada vo výške 2 % hrubého mesačného príplatku za zaradenie do platovej triedy, pričom jej výška nemôže byť nižšia ako výška stanovená pre zamestnancov rozpočtových organizácií.“
Nový zákon o štatúte sudcov
7
Legea nr. 303 privind statutul judecătorilor și procurorilor (zákon č. 303 o štatúte sudcov a prokurátorov) z 15. novembra 2022 (Monitorul Oficial al României, časť I, č. 1102 zo 16. novembra 2022) nadobudol účinnosť 16. novembra 2022 a bol zmenený a doplnený Legea nr. 282 pentru modificarea și completarea unor acte normative din domeniul pensiilor de serviciu și a Legii nr. 227/2015 privind codul fiscal (zákon č. 282, ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré legislatívne akty v oblasti služobných dôchodkov, ako aj zákon č. 227/2015 o Daňovom zákonníku) z 19. októbra 2023 (Monitorul Oficial al României, časť I, č. 950 z 20. októbra 2023) (ďalej len „nový zákon o štatúte sudcov“).
8
V nadväznosti na tieto zmeny a doplnenia bol článok 211 nového zákona o štatúte sudcov doplnený o odsek 41, podľa ktorého od 1. januára 2024:
„Vymeriavací základ na určenie starobného dôchodku nezahŕňa prémie, odmeny, náhradu výdavkov, vrátenie mzdových nárokov za iné obdobie, než je obdobie zohľadnené na účely určenia nároku na dôchodok, denné náhrady alebo akýkoľvek iný nárok, ktorý nemá trvalú povahu.“
9
V dôvodovej správe k návrhu zákona, ktorý viedol k tejto legislatívnej zmene, sa uvádza, že „zmena výšky starobných dôchodkov nepredstavuje odňatie nároku poberateľov týchto dôchodkov, ale jej cieľom je znížiť v porovnaní so súčasným stavom nároky na dôchodok vzhľadom na verejný záväzok zaťažujúci štátny rozpočet. Prepočítanie starobných dôchodkov tiež nepredstavuje obmedzenie ústavného práva, ale je nevyhnutné na zníženie rozpočtových výdavkov“.
Spor vo veci samej a prejudiciálna otázka
10
Žalobca vo veci samej, B.V., vykonával funkciu sudcu do 1. decembra 2022, keď odišiel do dôchodku. V období, počas ktorého bol sudcom inšpektorom v rámci rumunskej súdnej inšpekcie, teda od 28. decembra 2018 do 1. decembra 2022, poberal denné náhrady pri dočasnom pridelení, ktoré v súlade s článkom 13 ods. 1 písm. a) OUG č. 27/2006 zodpovedali 2 % hrubého mesačného príplatku za zaradenie do platovej triedy.
11
Na účely výpočtu svojho nároku na dôchodok hlavného inšpektora rumunskej justičnej inšpekcie požiadal B.V. 10. novembra 2022 o vydanie štandardizovaného potvrdenia o hrubom príjme, ktorý poberal v novembri 2022, vrátane denných náhrad pri dočasnom pridelení. Za november 2022 dosiahli tieto náhrady výšku 10143 rumunských lei (RON) (približne 2000 eur).
12
Rumunská súdna inšpekcia odmietla vyhovieť žiadosti B.V. z dôvodu, že uvedená náhrada nie je súčasťou vymeriavacieho základu starobného dôchodku stanoveného v článku 82 ods. 1 staršieho zákona o štatúte sudcov.
13
V novembri 2023 B.V. napadol toto zamietnutie na Tribunalul Neamț (Vyšší súd Neamț, Rumunsko), teda na vnútroštátnom súde, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania.
14
Z návrhu na začatie prejudiciálneho konania vyplýva, že od nadobudnutia účinnosti staršieho zákona o štatúte sudcov sa rumunským sudcom priznáva nárok na starobný dôchodok zodpovedajúci 80 % vymeriavacieho základu, ktorý podľa okolností zahŕňa hrubý mesačný príplatok za zaradenie do platovej triedy alebo hrubú mesačnú základnú mzdu, ako aj príplatky poberané počas posledného mesiaca pred odchodom do dôchodku.
15
Vnútroštátny súd na jednej strane uvádza, že Înalta Curte de Casație și Justiție (Najvyšší a kasačný súd, Rumunsko) najprv kvalifikoval denné náhrady pri dočasnom pridelení ako mzdový nárok, najmä v rozhodnutiach zo 7. februára 2022 a z 13. marca 2023, pričom neskôr rozhodnutím z 11. novembra 2024 (Monitorul oficial al României, časť I, č. 1269 zo 17. decembra 2024) vylúčil tieto náhrady z vymeriavacieho základu na výpočet starobného dôchodku, a na druhej strane poukazuje na to, že od 1. januára 2024 je toto riešenie výslovne stanovené v článku 211 ods. 41 nového zákona o štatúte sudcov.
16
V tomto kontexte sa vnútroštátny súd pýta, či v prípade neexistencie objektívneho kritéria v právnej úprave o odmeňovaní sudcov vylúčenie uvedenej náhrady z vymeriavacieho základu na výpočet starobného dôchodku neporušuje zásadu nezávislosti sudcov, ktorá vyplýva z článkov 2 a 19 ZEÚ, ako aj z článku 47 Charty, a vyžaduje, aby sudcovia poberali stabilný plat odrážajúci význam a osobitnú povahu vykonávanej funkcie. To napokon zdôrazňujú aj rôzne medzinárodné nástroje, najmä bod 54 odporúčania Výboru ministrov Rady Európy CM/Rec(2010) 12, nazvaného „Sudcovia: nezávislosť, efektívnosť a zodpovednosť“, ktoré bolo prijaté 17. novembra 2010, a bod 6.4 Európskej charty o štatúte sudcov prijatej Radou Európy v Štrasburgu 10. júla 1998.
17
Za týchto podmienok Tribunalul Neamţ (Vyšší súd Neamț) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru túto prejudiciálnu otázku:
„Majú sa článok 2 [ZEÚ], ktorý uvádza hodnoty, na ktorých je Únia založená, a odkazuje pri tom na dodržiavanie zásad právneho štátu, ako aj článok 19 ods. 1 druhý pododsek [ZEÚ] v spojení s článkom 47 [Charty], podľa ktorých členské štáty zaručujú účinnú súdnu ochranu založenú na práve na prístup k nezávislému a nestrannému súdu, vykladať v tom zmysle, že zásada nezávislosti sudcov bráni tomu, aby sa do rozsahu nárokov na [starobný dôchodok] odmietla zahrnúť mzdová zložka pozostávajúca z [dennej náhrady pri dočasnom pridelení], ktorá nebola vyplatená ako náhrada skutočne vynaložených nákladov spojených s dočasným pridelením, ako sú cestovné výdavky, výdavky za ubytovanie a stravné, priznané sudcom, ktorí mali postavenie dočasne pridelených/vyslaných sudcov, pretože toto odmietnutie sa odchyľuje od mechanizmu, podľa ktorého sa [starobný dôchodok] sudcov určuje na základe objektívnych kritérií nezávislých od svojvoľného zásahu výkonnej a zákonodarnej moci, a vedie k trvalému zníženiu výšky odmeny v rozpore s ústavnými zárukami, ktoré sudcom zaručujú [starobný dôchodok] zodpovedajúci dôstojnosti ich funkcie a rozsahu ich povinností a zaisťujú výkon spravodlivosti nezávislými súdmi a nezávislými sudcami?“
O prejudiciálnej otázke
18
Podľa článku 99 Rokovacieho poriadku Súdneho dvora ak možno odpoveď na položenú prejudiciálnu otázku jednoznačne vyvodiť z judikatúry alebo ak odpoveď na takúto prejudiciálnu otázku nevyvoláva žiadne dôvodné pochybnosti, Súdny dvor môže na návrh sudcu spravodajcu po vypočutí generálneho advokáta kedykoľvek rozhodnúť formou odôvodneného uznesenia.
19
Toto ustanovenie je potrebné uplatniť v prejednávanej veci.
20
Svojou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa článok 2 ZEÚ a článok 19 ods. 1 druhý pododsek ZEÚ v spojení s článkom 47 Charty majú vykladať v tom zmysle, že zásada nezávislosti sudcov bráni tomu, aby sa pri výpočte starobného dôchodku odmietli zohľadniť denné náhrady pri dočasnom pridelení, ak sa takéto odmietnutie jednak odchyľuje od mechanizmu, podľa ktorého sa starobný dôchodok sudcov určuje na základe objektívnych kritérií, ktoré sú nezávislé od svojvoľného zásahu výkonnej a zákonodarnej moci, a jednak vedie k trvalému zníženiu výšky odmeny sudcov na dôchodku.
21
Ako vyplýva z judikatúry Súdneho dvora, hoci v súlade so zásadou deľby moci, ktorou sa vyznačuje fungovanie právneho štátu, musí byť zaručená nezávislosť súdov vo vzťahu k zákonodarnej a výkonnej moci členského štátu, samotná skutočnosť, že tieto zložky moci sú zapojené do určovania odmien sudcov, sama osebe nemôže vyvolať závislosť sudcov od týchto zložiek moci ani pochybnosti o ich nezávislosti alebo nestrannosti. Členské štáty totiž disponujú širokou mierou voľnej úvahy pri zostavovaní svojho rozpočtu a pri zvažovaní jednotlivých položiek verejných výdavkov. Táto široká miera voľnej úvahy zahŕňa určenie metódy výpočtu týchto výdavkov a najmä odmeňovania sudcov, pričom vnútroštátna zákonodarná a výkonná moc má najlepšie predpoklady na to, aby zohľadnila osobitný sociálno‑ekonomický kontext členského štátu, v ktorom sa má zostavovať tento rozpočet a zaručiť nezávislosť sudcov (rozsudok z 25. februára 2025, Sąd Rejonowy w Białymstoku a Adoreikė, C‑146/23 a C‑374/23, EU:C:2025:109, body 50 a 51).
22
Nič to však nemení na tom, že vnútroštátne pravidlá týkajúce sa odmeňovania sudcov nesmú u osôb podliehajúcich súdnej právomoci vyvolávať oprávnené pochybnosti, pokiaľ ide o neovplyvniteľnosť dotknutých sudcov vonkajšími činiteľmi a ich neutralitu vo vzťahu k protichodným záujmom. Na tento účel môžu charty, správy a iné dokumenty vypracované orgánmi Rady Európy alebo v rámci systému Organizácie Spojených národov poskytnúť relevantné usmernenia pri výklade práva Únie v prípade vnútroštátnych ustanovení prijatých v tejto oblasti (rozsudok z 25. februára 2025, Sąd Rejonowy w Białymstoku a Adoreikė, C‑146/23 a C‑374/23, EU:C:2025:109, body 52 a 53).
23
Ako Súdny dvor konštatoval v bode 65 rozsudku z 25. februára 2025, Sąd Rejonowy w Białymstoku a Adoreikė (C‑146/23 a C‑374/23, EU:C:2025:109), zákonodarná a výkonná moc členského štátu sa môže odchýliť od vnútroštátnej právnej úpravy, ktorá objektívne definuje pravidlá určenia platu sudcov, a to tým, že rozhodne o znížení výšky tohto platu za predpokladu splnenia určitých požiadaviek.
24
Po prvé v súlade so zásadou právnej istoty musí byť opatrenie na zníženie platov sudcov alebo ich starobného dôchodku stanovené zákonom a musí byť objektívne, predvídateľné a transparentné [rozsudok z 5. júna 2025, Curtea de Apel Bucureşti (Zrušenie odchodného pri odchode sudcov do dôchodku), C‑762/23, EU:C:2025:400, bod 25 a citovaná judikatúra].
25
V tejto súvislosti treba spresniť, že požiadavka predvídateľnosti je splnená, ak osoba podliehajúca súdnej právomoci môže zo znenia relevantného ustanovenia a v prípade potreby za pomoci výkladu tohto ustanovenia zo strany dotknutých vnútroštátnych súdov, zistiť, aká je pôsobnosť uvedeného ustanovenia (pozri analogicky rozsudky z 3. mája 2007, Advocaten voor de Wereld, C‑303/05, EU:C:2007:261, bod 50, ako aj z 26. júna 2025, Makeleio a Zougla, C‑555/23 a C‑556/23, EU:C:2025:484, bod 88). Zásadu právnej istoty, ktorá vyžaduje, aby právne pravidlá boli jasné a presné a aby ich uplatnenie bolo pre osoby podliehajúce súdnej právomoci predvídateľné, najmä ak môžu mať nepriaznivé dôsledky, totiž nemožno chápať tak, že ukladá vnútroštátnemu zákonodarcovi alebo súdu, aby v rámci normy, ktorú prvý prijal a druhý vykladal, spomenuli rôzne konkrétne situácie, v ktorých sa abstraktná norma môže uplatniť, keďže všetky tieto situácie nemožno vopred určiť (pozri analogicky rozsudok z 1. augusta 2025, Timčenko/Rada, C‑703/23 P, EU:C:2025:608, bod 33).
26
Po druhé opatrenie spočívajúce v znížení platov sudcov alebo ich starobného dôchodku musí byť odôvodnené cieľom všeobecného záujmu, akým je požiadavka odstránenia nadmerného deficitu verejných financií v zmysle článku 126 ods. 1 ZFEÚ, pričom možnosť členského štátu odvolávať sa na takúto požiadavku nepredpokladá, aby bol voči nemu začatý postup na základe Protokolu (č. 12) o postupe pri nadmernom deficite, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a Zmluve o FEÚ [rozsudok z 5. júna 2025, Curtea de Apel Bucureşti (Zrušenie odchodného pri odchode sudcov do dôchodku), C‑762/23, EU:C:2025:400, bod 26 a citovaná judikatúra].
27
Rozpočtové dôvody, ktoré opodstatnili prijatie opatrenia odchyľujúceho sa od všeobecných právnych predpisov v oblasti odmeňovania sudcov, musia byť jasne stanovené. Okrem toho s výnimkou riadne odôvodnených výnimočných okolností by sa tieto opatrenia nemali osobitne zameriavať len na členov vnútroštátnych súdov a mali by byť súčasťou všeobecnejšieho rámca, ktorého cieľom je zabezpečiť, aby sa na vynakladanom rozpočtovom úsilí podieľal väčší počet osôb pôsobiacich vo vnútroštátnej verejnej službe [rozsudok z 5. júna 2025, Curtea de Apel Bucureşti (Zrušenie odchodného pri odchode sudcov do dôchodku), C‑762/23, EU:C:2025:400, bod 27 a citovaná judikatúra].
28
Ako stanovuje bod 54 odporúčania CM/Rec(2010) 12 zo 17. novembra 2010, „ochrana pred znižovaním platov sudcov musí byť predmetom špeciálnej právnej úpravy“. Naproti tomu, ako spresňuje bod 57 dôvodovej správy k tomuto odporúčaniu, „ustanovenie týkajúce sa neznižovania platov sudcov osobitne nebráni zníženiu platov v rámci verejných politík, ktorých cieľom je všeobecné zníženie platov osôb pôsobiacich vo verejnej službe“.
29
Z toho vyplýva, že ak členský štát prijme úsporné rozpočtové opatrenia, ktoré sa týkajú jeho úradníkov a zamestnancov vo verejnej správe, môže v spoločnosti vyznačujúcej sa solidaritou, ako to zdôrazňuje článok 2 ZEÚ, rozhodnúť o uplatnení týchto opatrení aj na vnútroštátnych sudcov [rozsudok z 5. júna 2025, Curtea de Apel Bucureşti (Zrušenie odchodného pri odchode sudcov do dôchodku), C‑762/23, EU:C:2025:400, bod 29 a citovaná judikatúra].
30
Po tretie v súlade so zásadou proporcionality, ktorá predstavuje všeobecnú zásadu práva Únie, musí byť každé opatrenie na zníženie platov sudcov spôsobilé zaručiť dosiahnutie sledovaného cieľa všeobecného záujmu spočívajúceho v odstránení nadmerného deficitu verejných financií, musí sa obmedziť na to, čo je striktne nevyhnutné na dosiahnutie tohto cieľa, a nesmie byť neprimerané uvedenému cieľu, čo znamená zvážiť odstránenie nadmerného deficitu verejných financií na jednej strane a zásah do zásady nezávislosti sudcov na strane druhej [rozsudok z 5. júna 2025, Curtea de Apel Bucureşti (Zrušenie odchodného pri odchode sudcov do dôchodku), C‑762/23, EU:C:2025:400, bod 30].
31
Vzhľadom na širokú mieru voľnej úvahy priznanú členským štátom pri zostavovaní ich rozpočtu a pri zvažovaní jednotlivých položiek verejných výdavkov, ako je pripomenuté v bode 21 tohto uznesenia, však členský štát môže prijať legislatívne opatrenie, ktorého účelom nie je odchýliť sa od základnej právnej úpravy stanovujúcej odmeňovanie sudcov s cieľom čeliť rozpočtovej kríze, ale zmeniť túto právnu úpravu do budúcnosti znížením ich platu, aby zlepšil svoju rozpočtovú situáciu z dlhodobého hľadiska [rozsudok z 5. júna 2025, Curtea de Apel Bucureşti (Zrušenie odchodného pri odchode sudcov do dôchodku), C‑762/23, EU:C:2025:400, bod 32].
32
Zásada nezávislosti sudcov, ktorá vyplýva z článku 19 ods. 1 druhého pododseku ZEÚ v spojení s článkom 2 ZEÚ, nemôže takejto zmene – aj keď nie je časovo obmedzená – brániť, pokiaľ úroveň odmeňovania sudcov, tak ako bola novo stanovená, zostane dostatočná na zabezpečenie ich nezávislosti. Zachovanie nezávislosti sudcov si totiž vyžaduje, aby napriek tomu, že sa voči nim uplatňuje úsporné rozpočtové opatrenie, bola úroveň ich odmeňovania vždy v súlade s významom funkcií, ktoré vykonávajú, aby zostali chránení pred vonkajšími zásahmi alebo tlakmi, ktoré by mohli ohroziť ich nezávislosť rozhodovania a ovplyvniť ich rozhodnutia [rozsudok z 5. júna 2025, Curtea de Apel Bucureşti (Zrušenie odchodného pri odchode sudcov do dôchodku), C‑762/23, EU:C:2025:400, body 33 a 34].
33
V tejto súvislosti úroveň odmeňovania sudcov musí byť vzhľadom na sociálno‑ekonomický kontext dotknutého členského štátu dostatočne vysoká na to, aby mali istú hospodársku nezávislosť, ktorá ich môže chrániť pred rizikom, že prípadné vonkajšie zásahy alebo tlaky by mohli narušiť neutralitu ich rozhodnutí. Úroveň tohto odmeňovania preto musí byť taká, že bude chrániť sudcov pred rizikom korupcie. Posúdenie primeranosti odmeňovania sudcov predpokladá najmä zohľadnenie hospodárskej, sociálnej a finančnej situácie dotknutého členského štátu. Z tohto hľadiska je vhodné porovnať priemerný plat sudcov s priemernou mzdou v uvedenom štáte [rozsudok z 5. júna 2025, Curtea de Apel Bucureşti (Zrušenie odchodného pri odchode sudcov do dôchodku), C‑762/23, EU:C:2025:400, body 35 a 36].
34
Tieto úvahy platia mutatis mutandis pre sudcov na dôchodku. Skutočnosť, že sudcovia, ktorí aktívne vykonávajú funkciu, majú záruku, že po odchode do dôchodku budú poberať dostatočne vysoký dôchodok, ich totiž môže chrániť pred rizikom korupcie počas obdobia výkonu ich funkcie [rozsudok z 5. júna 2025, Curtea de Apel Bucureşti (Zrušenie odchodného pri odchode sudcov do dôchodku), C‑762/23, EU:C:2025:400, bod 37 a citovaná judikatúra].
35
V tejto súvislosti treba spomenúť bod 54 odporúčania CM/Rec(2010) 12 zo 17. novembra 2010, podľa ktorého „musia existovať záruky… pre vyplácanie starobného dôchodku, ktorý musí byť v rozumnom pomere k výške platu [sudcov vo funkcii]“. Rovnako z bodu 6.4 Európskej charty o štatúte sudcov, ktorá je uvedená v bode 16 tohto uznesenia, vyplýva, že tento štatút musí zaručiť sudcom, „ktorí dosiahli zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku a odpracovali určitý stanovený počet rokov, vyplácanie starobného dôchodku, ktorého úroveň musí byť čo najbližšia k úrovni ich posledného platu ako sudcu“.
36
Po štvrté opatrenie spočívajúce v znížení platov musí podliehať účinnému súdnemu preskúmaniu v súlade s procesnými pravidlami stanovenými v práve dotknutého členského štátu.
37
Hoci v rámci konania podľa článku 267 ZFEÚ neprináleží Súdnemu dvoru uplatniť právne predpisy Únie na konkrétny prípad, môže – zo spisu v konaní vo veci samej, ako aj z predložených písomných pripomienok a na účely poskytnutia užitočnej odpovede vnútroštátnym súdom – poskytnúť usmernenia, ktoré týmto vnútroštátnym súdom umožnia rozhodnúť (rozsudok z 25. februára 2025, Sąd Rejonowy w Białymstoku a Adoreikė, C‑146/23 a C‑374/23, EU:C:2025:109, bod 77, ako aj citovaná judikatúra).
38
V tejto súvislosti Súdny dvor poukazuje na to, že v prejednávanej veci ani starší zákon o štatúte sudcov, ani rozhodnutie vlády č. 1275 z 18. októbra 2005 ani OUG č. 27/2006 výslovne neriešili otázku, či majú denné náhrady pri dočasnom pridelení mzdovú povahu alebo nie. To tiež vzhľadom na nestálosť judikatúry Înalta Curte de Casație și Justiție (Najvyšší a kasačný súd) v tejto súvislosti uvedenú v bode 15 tohto uznesenia naznačuje, že nárok na zahrnutie týchto náhrad do výpočtu starobného dôchodku nemožno považovať za nárok, ktorý má dostatočný základ v rumunskom práve [pozri analogicky rozsudok z 5. júna 2025, Curtea de Apel Bucureşti (Zrušenie odchodného pri odchode sudcov do dôchodku), C‑762/23, EU:C:2025:400, bod 48].
39
Vzhľadom na predchádzajúce úvahy treba na položenú otázku odpovedať tak, článok 2 ZEÚ a článok 19 ods. 1 druhý pododsek ZEÚ v spojení s článkom 47 Charty sa majú vykladať v tom zmysle, že zásada nezávislosti sudcov nebráni tomu, aby sa pri výpočte starobného dôchodku odmietli zohľadniť denné náhrady pri dočasnom pridelení, keď sa takéto odmietnutie jednak odchyľuje od mechanizmu, podľa ktorého sa starobný dôchodok sudcov určuje na základe objektívnych kritérií, ktoré sú nezávislé od svojvoľného zásahu výkonnej a zákonodarnej moci, a jednak vedie k trvalému zníženiu výšky odmeny sudcov na dôchodku.
O trovách
40
Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov Súdny dvor (siedma komora) rozhodol takto:
Článok 2 ZEÚ a článok 19 ods. 1 druhý pododsek ZEÚ v spojení s článkom 47 Charty základných práv Európskej Únie sa majú vykladať v tom zmysle, že zásada nezávislosti sudcov nebráni tomu, aby sa pri výpočte starobného dôchodku odmietli zohľadniť denné náhrady pri dočasnom pridelení, keď sa takéto odmietnutie jednak odchyľuje od mechanizmu, podľa ktorého sa starobný dôchodok sudcov určuje na základe objektívnych kritérií, ktoré sú nezávislé od svojvoľného zásahu výkonnej a zákonodarnej moci, a jednak vedie k trvalému zníženiu výšky odmeny sudcov na dôchodku.
Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: rumunčina.