62004CJ0203_SV
Parter
Domskäl
Domslut
Parter
I mål C-203/04,
angående en begäran om förhandsavgörande enligt artikel 234 EG, som framställts av Landgericht Frankfurt am Main (Tyskland), genom beslut av den 28 april 2004 som inkom till domstolen den 7 maj 2004, i målet
Gebrüder Stolle GmbH & Co. KG
mot
Heidegold Geflügelspezialitäten GmbH,
meddelar
DOMSTOLEN (tredje avdelningen)
sammansatt av avdelningsordföranden
A. Rosas samt domarna A. Borg Barthet (referent), A. La Pergola, U. Lõhmus och A. Ó Caoimh,
generaladvokat: M. Poiares Maduro,
justitiesekreterare: biträdande justitiesekreteraren H. von Holstein,
efter det skriftliga förfarandet och förhandlingen den 6 april 2005,
med beaktande av de yttranden som avgetts av:
– Gebrüder Stolle GmbH & Co. KG, genom advokaten
P. Deutschbein,
– Heidegold Geflügelspezialitäten GmbH, genom
advokaterna U. Brückmann, H.-G. Kamann och T. Beyerlein,
– Tysklands regering, genom
C.-D. Quassowski och  A. Tiemann, båda i egenskap av ombud,
– Greklands regering, genom G. Kanellopoulos, V. Kontolaimos och I. Pouli,
samtliga i egenskap av ombud,
– Frankrikes regering, genom G. de Bergues och A. Colomb, båda i egenskap av ombud,
– Europeiska gemenskapernas kommission, genom
G. Braun, i egenskap av ombud,
med hänsyn till beslutet, efter att ha hört generaladvokaten, att avgöra målet utan förslag till avgörande,
följande
Dom
Domskäl
1. Begäran om förhandsavgörande avser tolkningen av artikel 10.1 i kommissionens förordning (EEG) nr 1538/91 av den 5 juni 1991 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1906/90 om vissa handelsnormer för fjäderfäkött (EGT L 143, s. 11; svensk specialutgåva, område 3, volym 37, s. 214).
2. Begäran har framställts i ett mål mellan företaget Gebrüder Stolle GmbH & Co KG (nedan kallat Gebrüder Stolle) och bolaget Heidegold Geflügelspezialität GmbH (nedan kallat Heidegold) och avser att Heidegold vid marknadsföringen av sina produkter använt en märkning med beteckningen Heidegold Deutsches Qualitäts-Geflügel aus kontrollierter Aufzucht (Heidegolds tyska kvalitetsfjäderfä, som är uppfödda under kontrollerade driftsförhållanden) (nedan kallat den omtvistade beteckningen).
Tillämpliga bestämmelser
3. I artikel 10 i förordning nr 1538/91, i dess lydelse enligt kommissionens förordning nr 1321/2002 av den 22 juli 2002 (EGT L 194, s. 17), föreskrivs följande:
”1. Vid uppgift om produktionssystem [’Haltungsformen’], får med undantag av organisk eller ekologisk produktion, inga andra termer än de som anges nedan och motsvarande termer på de övriga gemenskapsspråken enligt bilaga 3, användas i märkningen i enlighet med artikel 1.3 a i direktiv 2000/13/EG, och de får anges endast om de villkor som anges i bilaga 4 uppfylls:
a)
’Utfodrade med … % …’
b) ’Extensivt uppfödd utomhus’
c) ’Tillgång till utomhusvistelse’
d) ’Fri tillgång till utomhusvistelse’
e) ’Tillgång till utomhusvistelse utan inhägnad’.
Dessa termer får kompletteras med uppgifter som hänvisar till de särskilda kännetecknen för respektive produktionssystem [’jeweilige Haltungsform’].
Om kött från ankor och gäss som föds upp för produktion av ’foie gras’ märks som kött från djur med tillgång till utomhusvistelse (punkterna c, d och e) skall det på etiketten också anges ’från produktion av foie gras’.
2. Uppgift om slaktålder eller om gödningsperiodens längd skall tillåtas endast vid användning av en av de termer som avses i punkt 1 och för en ålder som lägst motsvarar den som anges i bilaga 4 b, c eller d. Denna bestämmelse gäller dock inte för djur som omfattas av artikel 1.1 a fjärde strecksatsen.
…”
4. I sjunde skälet i förordning nr 1538/91 anges följande :
”Exempel på frivilliga uppgifter som får användas vid märkning av kylmetoden och särskilda produktionssystem [’Haltungsform’]. Med hänsyn till konsumentskyddet bör det fastställas att vid märkning med produktionssystemet skall angivande av vissa uppgifter, såsom ålder vid slakt eller gödningsperiodens längd och innehållet i vissa foderingredienser, vara underordnat noggrant definierade kriterier för både driftsförhållanden [’Aufzucht’] och kvantitetsgränser.”
5. Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (EGT L 109, s. 29) avskaffades rådets direktiv 79/112/EEG av den 18 december 1978 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning, presentation och reklam i fråga om livsmedel (EGT L 33, 1979, s. 1; svensk specialutgåva, område 15, volym 2, s. 130). Begreppet märkning definieras i artikel 1.3 a i direktiv 79/112/EEG.
Tvisten i målet vid den nationella domstolen
6. Heidegold driver ett slakteri som är specialiserat på slutproduktion av fjäderfäprodukter. Heidegold använder vid saluförandet av sina produkter en märkning som innehåller den omtvistade beteckningen.
7. Gebrüder Stolle, som är konkurrent till Heidegold, anser att den använda märkningen utgör ett åsidosättande av artikel 10.1 förordning nr 1538/91 och att den utgör en rättsstridig konkurrensfördel. Gebrüder Stolle har därför väckt talan mot Heidegold vid Landgericht Frankfurt am Main. Gebrüder Stolle har yrkat att Heidegold skall förbjudas att använda den omtvistade beteckningen med stöd av artikel 1 i Gesetz gegen den unlauteren Wettbewerb (den tyska lagen om illojal konkurrens). Heidegold har tvärtom hävdat att förordning nr 1538/91 inte har åsidosatts, eftersom innebörden av begreppet Aufzucht inte motsvaras av begreppet Haltung. Enligt Heidegold kan den omtvistade beteckningen följaktligen inte anses som en uppgift om produktionssystemet (Haltungsform).
8. Landesgericht Frankfurt am Main beslutade därför att vilandeförklara målet och att hänskjuta följande tolkningsfråga till domstolen:
”Skall artikel 10.1 i kommissionens förordning (EEG) nr 1538/91 av den 5 juni 1991 (handelsnormer för fjäderfäkött) tolkas så, att beteckningen ’kontrollerade driftsförhållanden’ vid märkning enligt artikel 1.3 a i direktiv 79/112/EEG skall anses utgöra en uppgift om produktionssystemet i den mening som avses i artikel 10.1 i förordning (EEG) nr 1538/91?”
Bedömning av tolkningsfrågan
9. Det skall inledningsvis påpekas att fastän den hänskjutande domstolen har åsyftat artikel 10.1 i förordning nr 1538/91 i den lydelse av förordningen som hänvisade till direktiv 79/112 och som framför allt rörde märkning, skall det beaktas att direktiv 79/112 har avskaffats och ersatts av direktiv 2000/13. Det skall således hänvisas till artikel 10 i förordning nr 1538/91 i dess lydelse enligt förordning nr 1321/2002 (nedan kallad förordning nr 1538/91) med hänvisning till direktiv 2000/13.
10. Heidegold har påpekat att termerna Haltung och Aufzucht ibland används på olika sätt i gemenskapsrätten. Således görs det en distinktion mellan de två termerna i den definition av en ”anläggning” som ges i artikel 2.8 i rådets direktiv 90/539/EEG av den 15 oktober 1990 om djurhälsovillkor för handel inom gemenskapen med och för import från tredje land av fjäderfä och kläckningsägg (EGT L 303, s. 6; svensk specialutgåva, område 3, volym 35, s. 9), i dess lydelse enligt rådets direktiv 93/120/EG av den 22 december 1993 (EGT L 340, s. 35; svensk specialutgåva, område 3, volym 55, s. 207) (nedan kallat direktiv 90/539). Med en ”anläggning” skall enligt artikel 2.8 förstås ”en produktionsenhet … som används för att föda upp [’Aufzucht’] eller hålla [’Haltung’] avelsfjäderfä eller fjäderfä för produktion. Domstolen har likaledes använt de två begreppen på olika sätt i punkt 2 i domen av den 5 maj 1998 i mål C-157/96, National Farmers' Union m.fl. (REG 1998, s. I-2211), punkt 2, genom att beskriva de jordbruksföretag som representerades genom sin branschorganisation (sökanden) som ”jordbruksföretag som specialiserat sig på uppfödning [’Aufzucht’] för försäljning, utfordring, skötsel [’Haltung’], transport och export av nötkreatur”.
11. Det följer av dessa exempel och av ordalydelsen i artikel 2.9 c i direktiv 90/539 att termen Aufzucht snarare avser djurens uppfödningsstadium medan termen Haltung, som har en mer allmän betydelse, hänvisar till det samlade produktionssystemet.
12. Ordalydelsen i sjunde skälet i förordning nr 1538/91 anger för övrigt att beteckningen produktionssystem (Haltungsform) skall underordnas noggrant definierade kriterier för driftsförhållanden (Aufzucht).
13. Ordalydelsen i artikel 10 i samma förordning omfattar dessutom inte bara uttryck som hänvisar till djurhållningen (Extensivt uppfödd inomhus, Tillgång till utomhusvistelse etc) och som motsvarar villkoren för produktionssystemet i den mening som avses med begreppet Haltungsformen, utan även termer som hänvisar till djurens utveckling (Utfordrade med …% …, angivande av lägsta slaktålder) och som snarare, enligt den språkliga distinktion som gjorts i punkt 11 i denna dom, hänvisar till termen Aufzucht.
14. Det samma gäller de villkor som föreskrivs i bilaga 4 till förordning nr 1538/91, och som det hänvisas till i artikel 10.1 första stycket i förordningen, och enligt vilka särskilt djurens slaktålder skall beaktas för att skilja olika produktionssystem från varandra. 1 er
15. Det följer av detta att termerna Aufzucht och Haltung, med avseende på förordning nr 1538/91, till stor del har samma betydelse men att termen Haltung har en större räckvidd än termen Aufzucht och att produktionssystemen (Haltungsformen) även avser driftsförhållanden (Aufzucht).
16. Denna slutsats stöds av en analys av andra språkversioner av förordningen av vilka det framgår att samma term används i sjunde skälet. Det följer således av en undersökning
av de olika versioner som texten avfattats på att samma term används på franska (mode d´élevage/conditions d´élevage), på spanska (sistemas particulares de cría/condiciones de cría) och på nederländska (bijzondere houderijsystemen/houderijsystemen). [et le grec???]
17. Mot bakgrund av vad som anförts ovan skall tolkningsfrågan besvaras sålunda att artikel 10.1 i förordning nr 1538/91 skall tolkas på så sätt att beteckningen kontrollerade driftsförhållanden (kontrollierte Aufzucht) utgör en uppgift om produktionssystemet (Haltungsform) och att ett företag följaktligen inte får använda denna beteckning vid märkningen av en produkt som omfattas av tillämpningsområdet för ovannämnda förordning.
Rättegångskostnader
18. Eftersom förfarandet i förhållande till parterna i målet vid den nationella domstolen utgör ett led i beredningen av samma mål, ankommer det på den nationella domstolen att besluta om rättegångskostnaderna. De kostnader för att avge yttrande till domstolen som andra än nämnda parter har haft är inte ersättningsgilla.
Domslut
På dessa grunder beslutar domstolen (tredje avdelningen) följande dom:
Artikel 10.1 i kommissionens förordning (EEG) nr 1538/91 av den 5 juni 1991 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 1906/90 om vissa handelsnormer för fjäderfäkött, i dess lydelse enligt kommissionens förordning (EG) nr 1321/2002 av den 22 juli 2002, skall tolkas på så sätt att beteckningen kontrollerade driftsförhållanden (kontrollierte Aufzucht) utgör en uppgift om produktionssystemet och att det följaktligen inte är tillåtet enligt ovannämnda artikel för ett företag att använda denna beteckning vid märkning av en produkt som omfattas av förordningens tillämpningsområde.