62019CJ0143_RES
Lieta C‑143/19 P
Der Grüne Punkt – Duales System Deutschland GmbH
pret
Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroju (EUIPO)
Tiesas (piektā palāta) 2019. gada 12. decembra spriedums
Apelācija – Eiropas Savienības preču zīme – Regula (EK) Nr. 207/2009 – 15. un 66. pants – Eiropas Savienības kolektīvas preču zīmes faktiskā izmantošana – Preču zīme, kas saistīta ar iepakojuma atkritumu savākšanas un reģenerācijas sistēmu – Izvietošana uz to preču iepakojuma, attiecībā uz kurām preču zīme ir reģistrēta
Eiropas Savienības preču zīme – Eiropas Savienības kolektīvās preču zīmes – Pamata funkcija – Nošķiršana starp apvienības, kas ir preču zīmes īpašniece, locekļu precēm vai pakalpojumiem un citu uzņēmumu precēm vai pakalpojumiem
(Padomes Regulas Nr. 207/2009 66. pants)
(skat. 52.–54. punktu)
Eiropas Savienības preču zīme – Atteikšanās, atcelšana un spēkā neesamība – Atcelšanas pamati – Preču zīmes faktiskas izmantošanas neesamība – Agrākas preču zīmes izmantošanas pierādījums – Faktiska izmantošana – Jēdziens – Vērtēšanas kritēriji – Kolektīva preču zīme
(Padomes Regulas Nr. 207/2009 15. panta 1. punkts un 51. panta 1. punkta a) apakšpunkts)
(skat. 55.–58., 62., 72., 73. punktu)
Eiropas Savienības preču zīme – Atteikšanās, atcelšana un spēkā neesamība – Atcelšanas pamati – Preču zīmes faktiskas izmantošanas neesamība – Kolektīva grafiska preču zīme, kurā attēlots aplis ar divām bultām, kas saistīta ar iepakojuma atkritumu savākšanas un reģenerācijas sistēmu
(Padomes Regulas Nr. 207/2009 15. panta 1. punkts un 51. panta 1. punkta a) apakšpunkts)
(skat. 67.–70. punktu)
Rezumējums
Kolektīva preču zīme, kas attiecas uz iepakojuma atkritumu savākšanas sistēmu un ir izvietota uz preču iepakojuma, var tikt faktiski izmantota saistībā ar iepakotajām precēm
Ar 2019. gada 12. decembra spriedumu lietā C‑143/19 P
Der Grüne Punkt/EUIPO
Tiesa atcēla Vispārējās tiesas spriedumu (
1
), jo Vispārējā tiesa ir pieļāvusi tiesību kļūdu, piemērojot Eiropas Savienības kolektīvai preču zīmei “faktiskas izmantošanas” jēdzienu.
Šajā gadījumā prasītāja Der Grüne Punkt ir ieguvusi kolektīvas kolektīvās preču zīmes, kurā attēlots aplis ar divām bultām, reģistrāciju attiecībā uz iepakojuma atkritumu savākšanas un reģenerācijas sistēmu. Pēc pieteikuma par atcelšanu Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO) daļēji apmierināja šo pieteikumu, jo minētā preču zīme netika faktiski izmantota saistībā ar visām precēm, attiecībā uz kurām tā tika reģistrēta, izņemot preces, kuras veido iepakojumi.
Apelācijas sūdzības iesniedzējas prasību atcelt tiesību aktu par EUIPO Apelācijas padomes lēmumu Vispārējā tiesa noraidīja.
Apelācijas sūdzības pamatojumā apelācijas sūdzības iesniedzēja norādīja, ka Vispārējā tiesa neesot ievērojusi jēdziena “faktiska izmantošana” Regulas Nr. 207/2009 (
2
) 15. panta 1. punkta izpratnē interpretāciju un neesot pienācīgi ņēmusi vērā kolektīvo preču zīmju iezīmes, kas noteiktas šīs regulas 66. pantā.
Vispirms Tiesa ir atgādināja, ka kolektīvās preču zīmes pamata funkcija ir nošķirt apvienības, kas ir šīs preču zīmes īpašniece, locekļu preces vai pakalpojumus no citu uzņēmumu precēm vai pakalpojumiem. Tādējādi atšķirībā no individuālas preču zīmes kolektīvās preču zīmes funkcija nav norādīt patērētājam preču vai pakalpojumu, attiecībā uz kuriem tā ir reģistrēta, “izcelsmes identitāti”. Šajā ziņā Tiesa norādīja, ka Regulas Nr. 207/2009 66. pantā nekādi nav prasīts, ka ražotāji, izgatavotāji, pakalpojumu sniedzēji vai komersanti, kas ir piederīgi apvienībai, kura ir kolektīvās preču zīmes īpašniece, ietilpst vienā un tajā pašā sabiedrību grupā, kas ražo vai piegādā preces vai sniedz pakalpojumus ar vienotu kontroli. Turklāt Tiesa konstatēja, ka kolektīvās preču zīmes, tāpat kā individuālās preču zīmes, ir izmantotas komercdarbībā. Tātad to izmantošanai, lai to varētu kvalificēt par “faktisku” Regulas Nr. 207/2009 15. panta 1. punkta izpratnē, ir faktiski jāietilpst attiecīgo uzņēmumu mērķī radīt vai saglabāt savu preču un pakalpojumu noietu.
Turpinājumā Tiesa secināja, ka kolektīvas preču zīmes izmantošana tiek veikta atbilstoši tās pamata funkcijai, sākot no brīža, kad tā ļauj patērētājam saprast, ka attiecīgās preces vai pakalpojumi ir no uzņēmumiem, kuri ir pievienojušies apvienībai, kas ir preču zīmes īpašniece, un tādējādi atšķirt šīs preces vai pakalpojumus no tiem, kuru izcelsme ir no uzņēmumiem, kuri nav tai pievienojušies. Izskatāmajā lietā Tiesa ir uzskatījusi, ka no Vispārējās tiesas izdarītajiem konstatējumiem izriet, ka kolektīva preču zīme tika izmantota atbilstoši tās pamata funkcijai, jo strīdus preču ražotājs vai izplatītājs piedalās prasītājas licences līguma sistēmā.
Visbeidzot Tiesa norādīja, ka attiecīgās preču zīmes faktiskās izmantošanas rakstura vērtējums bija jāveic, it īpaši izvērtējot izmantošanu, ko attiecīgajā ekonomiskajā nozarē uzskata par pamatotu, lai saglabātu vai radītu tirgus daļas par labu ar preču zīmi aizsargātajām precēm vai pakalpojumiem, šo preču vai pakalpojumu raksturu, tirgus raksturojumu, kā arī preču zīmes izmantošanas apjomu un biežumu. Šajā ziņā Tiesa konstatēja, ka Vispārējā tiesa nav piemērojusi minētos kritērijus izskatāmajā lietā. Tiesa tostarp uzskatīja, ka Vispārējai tiesai bija jāpārbauda, vai izskatāmajā lietā pienācīgi pierādītā izmantošana, proti, attiecīgās preču zīmes izvietošana uz to uzņēmumu preču iepakojumiem, kas ir pievienojušies iepakojumu atkritumu tuvumā esošas savākšanas vietas un ekoloģiskas apstrādes sistēmai, attiecīgajās ekonomikas nozarēs ir uzskatāma par pamatotu, lai saglabātu vai radītu tirgus daļas par labu precēm. Tiesas ieskatā, nevar tikt izslēgts, ka ražotāja vai izplatītāja norāde uz plaša patēriņa preču iepakojuma par dalību šādā pārstrādes sistēmā var ietekmēt patērētāju lēmumus par pirkumu un tādējādi veicināt ar šīm precēm saistītu tirgus daļu saglabāšanu vai radīšanu.
Uzskatot, ka Vispārējā tiesa ir pieļāvusi tiesību kļūdu, piemērojot jēdzienu “faktiska izmantošana”, Tiesa atcēla pārsūdzēto spriedumu, kā arī EUIPO Apelācijas padomes lēmumu.
(
1
)	2018. gada 12. septembra spriedums Der Grüne Punkt/EUIPO – Halston Properties (Apļa ar divām bultām attēls) (T‑253/17, EU:T:2018:909).
(
2
)	Padomes Regula (EK) Nr. 207/2009 (2009. gada 26. februāris) par [Eiropas Savienības] preču zīmi (OV 2009, L 78, 1. lpp.).