61994CJ0059_FI
Asianosaiset
Tuomion perustelut
Päätökset oikeudenkäyntikuluista
Päätöksen päätösosa
Asianosaiset
Yhdistetyissä asioissa C-59/94 ja C-64/94,
jotka Cour d'appel de Pau on saattanut EY:n perustamissopimuksen 177 artiklan mukaisesti yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi saadakseen tässä kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevissa riita-asioissa,
Ministre des Finances
vastaan
Société Pardo & Fils (C-59/94)
ja
Ministre des Finances
vastaan
Camicas SARL (C-64/94),
ennakkoratkaisun yhteisen tullitariffin yhdistetyn nimikkeistön nimikkeiden 2205 ja 2206 tulkinnasta, sellaisina kuin ne ovat tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (EYVL L 256, s. 1) ja tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 21 päivänä syyskuuta 1988 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 3174/88 (EYVL L 298, s. 1) perusteella,
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN
(toinen jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja G. Hirsch (esittelevä tuomari) sekä tuomarit G. F. Mancini ja F. A. Schockweiler,
julkisasiamies: F. G. Jacobs,
kirjaaja: R. Grass,
ottaen huomioon kirjalliset huomautukset, jotka sille ovat esittäneet
- Pardo & Fils ja Camicas SARL, edustajanaan asianajotoimisto (SCPA) Girard, Bournilhas ja Citron, Pariisi,
- Ranskan hallitus (asia C-59/94), asiamiehinään ulkoasiainministeriön oikeudellisen osaston apulaisosastopäällikkö Catherine de Salins ja saman osaston ulkoasiainsihteeri Nicolas Eybalin,
- Espanjan hallitus (asia C-64/94), asiamiehinään yhteisön oikeutta ja toimielimiä koskevan kansallisen koordinoinnin pääjohtaja Alberto Navarro Gonzáles ja yhteisöjen tuomioistuimessa käsiteltäviä asioita hoitavan oikeudellisen yksikön valtionasiamies Rosario Silva de Lapuerta,
- Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehenään oikeudellinen neuvonantaja Hendrik van Lier, avustajanaan asianajaja Hervé Lehmann, Pariisi,
ottaen huomioon esittelevän tuomarin kertomuksen,
kuultuaan julkisasiamiehen 16.3.1995 pidetyssä suullisessa käsittelyssä esittämän ratkaisuehdotuksen,
on antanut seuraavan
tuomion
Tuomion perustelut
1 Cour d'appel de Pau on esittänyt kahdella 8.12.1993 tekemällään päätöksellä, jotka ovat saapuneet yhteisöjen tuomioistuimeen 11.2. ja 15.2.1994, EY:n perustamissopimuksen 177 mukaisesti molemmissa käsittelemissään asioissa saman ennakkoratkaisukysymyksen, joka koskee yhteisen tullitariffin yhdistetyn nimikkeistön nimikkeiden 2205 ja 2206 tulkintaa, sellaisina kuin ne ovat tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (EYVL L 256, s. 1) ja tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 21 päivänä syyskuuta 1988 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 3174/88 (EYVL L 298, s. 1) perusteella.
2 Tämä kysymys on esitetty kahdessa riita-asiassa, joissa kantajina ovat Pardo & Fils ja Camicas (jäljempänä Pardo ja Camicas) ja vastaajana on valtiovarainministeriö (Ministre des Finances) ja joiden kohteena on sangriaksi kutsutun juoman tariffiin luokittelu.
3 Vuonna 1988 ja 1989 Pardo ja Camicas, jotka ovat Ranskassa toimivia tulliasioitsijoita, toivat Ranskaan suuria määriä Espanjasta peräisin olevaa sangriaa.
4 Kyseisenä ajankohtana kannettiin Espanjan kuningaskunnan ja muiden jäsenvaltioiden välillä edelleen tiettyjä siirtymäkauden tulleja.
5 Esitettyjen asiakirjojen perusteella kyseinen sangria oli sekoitus tuoreista rypäleistä valmistettua viiniä (yli 50 %), vettä (30-36 %), sokeria ja tiettyjä hedelmäuutteita. Sen alkoholipitoisuus oli 6,97 prosenttia.
6 Pardo ja Camicas ilmoittivat tavarat nimikkeen 2205 mukaisina, joka koskee "vermuttia ja muuta tuoreista rypäleistä valmistettua viiniä, joka on maustettu kasveilla tai aromaattisilla aineilla". Ranskan tulliviranomaiset luokittelivat kuitenkin sangrian nimikkeeseen 2206 00, joka koskee "muita käymisen avulla valmistettuja juomia (esim. siideriä, päärynäviiniä ja simaa)" ja johon luokitelluista tavaroista peritään korkeampi tulli. Pardo ja Camicas riitauttivat tämän tariffiin luokittelun.
7 Todettuaan, että molemmissa sen käsiteltävinä olevissa asioissa syntyi sama, yhteistä tullitariffia koskeva tulkintaongelma, Cour d'appel de Pau päätti esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
"Onko sangriaksi kutsuttu juoma, joka on valmistettu yli 50 prosenttisesti tuoreista rypäleistä (nimike 2204), luokiteltava yhteisen tullitariffin nimikkeeseen 2205 vai nimikkeeseen 2206?"
8 Yhteisöjen tuomioistuimen toisen jaoston puheenjohtaja yhdisti 15.2.1995 työjärjestyksen 43 artiklan mukaisesti asiat C-59/94 ja C-64/94 suullista käsittelyä ja tuomiota varten.
9 Ennakkoratkaisukysymykseen vastaamiseksi on aluksi todettava, että vuosina 1988 ja 1989 tavaroiden luokittelemista yhdistettyyn nimikkeistöön koskivat edellä mainittujen asetusten N:o 2658/87 ja N:o 3174/88 mukaiset tullitariffit. Nimikkeet, joilla on merkitystä käsiteltävänä olevan asian kannalta, ovat samanlaisia molempien asetusten mukaan ja kuuluvat seuraavasti:
- 2204
Tuoreista rypäleistä valmistettu viini, myös väkevöity viini; rypälemehu, muu kuin nimikkeeseen 2009 kuuluva:
...
- 2205
Vermutti ja muu tuoreista rypäleistä valmistettu viini, joka on maustettu kasveilla tai aromaattisilla aineilla:
...
- 2206 00
Muut käymisen avulla valmistetut juomat (esim. siideri, päärynäviini ja sima):
...
10 Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan oikeusvarmuuden takaamiseksi ja valvonnan helpottamiseksi tavaroiden luokitteleminen tarifiin on ratkaistava yleisesti tavaroiden objektiivisten erityispiirteiden ja ominaisuuksien perusteella, sellaisina kuin ne on määritelty yhdistetyn nimikkeistön nimikkeissä sekä jaksoista ja ryhmistä tehdyissä huomautuksissa. Lisäksi vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yhteisen tullitariffin ryhmiä edeltävät huomautukset ja tulliyhteistyöneuvoston tekemät nimikkeistöä selittävät huomautukset ovat tärkeitä keinoja yhteisen tullitariffin yhtenäisen tulkinnan varmistamiseksi, ja niitä voidaan pitää sellaisenaan pätevinä tulkintakeinoina (asia C-395/93, Neckernmann Versand, tuomio 9.8.1994, Kok. 1994, s. I-4027, 5 kohta).
11 On korostettava, että kyseinen juoma olisi luokiteltava nimikkeeseen 2205, jos se ei sisältäisi vettä eikä sokeria, koska se vastaisi tällöin täsmälleen tavarankuvausta "vermutti ja muu tuoreista rypäleistä valmistettu viini, joka on maustettu kasveilla tai aromaattisilla aineilla".
12 Tämän vuoksi on tutkittava, vaikuttaako veden ja sokerin lisääminen kyseiseen luokitteluun.
13 Ranskan hallitus väittää, että nimikkeen 2205 samoin kuin nimikkeen 2204 sanamuodon perusteella ne koskevat puhdasta viiniä, joihin ei ole lisätty mitään alkoholitonta juomaa.
14 Tätä väitettä ei kuitenkaan voida hyväksyä.
15 Tämän osalta on palautettava mieleen edellä mainittujen asetusten N:o 2658/87 ja N:o 3174/88 liitteen I ensimmäisen osan I osaston A jaksoon sisältyvät yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt.
16 Tulkintasääntöjen 2 säännön b alakohdassa todetaan, että "nimikkeessä oleva ainetta koskeva viittaus tarkoittaa tätä ainetta sellaisenaan tai sekoitettuna taikka yhdistettynä muihin aineisiin ..." Tämän vuoksi nimikkeeseen 2205 voidaan luokitella sellaisten puhtaiden viinien, joihin ei ole lisätty vettä, lisäksi myös muita viinejä.
17 Tällainen tulkinta saa tukea myös tulliyhteistyöneuvoston hyväksymistä, nimikettä 2204 koskevista selittävistä huomautuksista. Niissä jätetään nimikkeen 2204 ulkopuolelle "nimikkeen 2205 mukaiset viinipohjaiset juomat". Ilmaus "viinipohjaiset juomat" tarkoittaa sitä, että nimikkeeseen 2205 kuuluvat juomat voivat esimerkiksi sisältää tietyn määrän vettä.
18 Tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohdan mukaan sekoitetut tavarat on luokiteltava sen aineen tai tavaran mukaan, joka antaa tavaralle sen olennaisen luonteen, jos tavarat olisi - kuten käsiteltävänä olevassa asiassa - luokiteltava kahteen nimikkeeseen eikä 3 säännön a alakohtaa voida soveltaa.
19 On selvää, että maustettu viini antaa olennaisen luonteen sellaiselle juomalle kuin kyseinen sangria, joka sisältää yli 50 prosenttia tuoreista rypäleistä valmistettua viiniä sekä hedelmäuutteita, vettä ja sokeria. Jos vettä ja sokeria lisätään kohtuullisessa määrin, ne eivät muuta maustetun viinin olennaista luonnetta. Kyseinen juoma kuuluu siten nimikkeeseen 2205.
20 Tällaista päätelmää tukevat komission tekemät yhdistettyä tullinimikkeistöä koskevat selittävät huomautukset, joiden mukaan nimikkeeseen 2205 kuuluu esimerkiksi "sangriaksi nimitetty viinistä valmistettu juoma, joka on maustettu esimerkiksi sitruunalla tai appelsiinilla".
21 Edellä esitetyn perusteella kansallisen tuomioistuimen esittämään kysymykseen on vastattava, että yhteisen tullitariffin yhdistetyn nimikkeistön nimikettä 2205, sellaisena kuin se on asetusten N:o 2658/87 ja N:o 3174/88 perusteella, on tulkittava siten, että siihen kuuluu sangriaksi kutsuttu juoma, josta yli 50 prosenttia on tuoreista rypäleistä valmistettua viiniä ja joka sisältää lisäksi vettä, sokeria ja hedelmäuutteita.
Päätökset oikeudenkäyntikuluista
Oikeudenkäyntikulut
22 Yhteisöjen tuomioistuimelle huomautuksensa esittäneille Ranskan ja Espanjan hallitukselle ja Euroopan yhteisöjen komissiolle aiheutuneita oikeudenkäyntikuluja ei voida määrätä korvattaviksi. Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevassa oikeudenkäynnissä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta.
Päätöksen päätösosa
Näillä perusteilla
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN
(toinen jaosto)
on ratkaissut Cour d'appel de Paun 8.12.1993 tekemillään päätöksillä esittämän kysymyksen seuraavasti:
Yhteisen tullitariffin yhdistetyn nimikkeistön nimikettä 2205, sellaisena kuin se on tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 ja tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 21 päivänä syyskuuta 1988 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 3174/88 perusteella, on tulkittava siten, että siihen kuuluu sangriaksi kutsuttu juoma, josta yli 50 prosenttia on tuoreista rypäleistä valmistettua viiniä ja joka sisältää lisäksi vettä, sokeria ja hedelmäuutteita.