62022CJ0760_RES
C‑760/22. sz. ügy
FPésQVésINésYLésVDésJFésOL
(a Sofiyski gradski sad [Bulgária] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
A Bíróság ítélete (első tanács), 2024. július 4.
„Előzetes döntéshozatal – Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – (EU) 2016/343 irányelv – A tárgyaláson való jelenlét joga – A vádlott azon lehetősége, hogy videokonferencia útján vegyen részt a tárgyaláson”
Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – A büntetőeljárás során az ártatlanság vélelme egyes vonatkozásainak és a tárgyaláson való jelenlét jogának megerősítése – 2016/343 irányelv – A tárgyaláson való jelenlét joga – Erre irányuló kifejezett kérelme alapján a vádlott videokonferencia útján való részvétele a tárgyaláson – Megengedhetőség – Feltételek – A tisztességes eljáráshoz való jog tiszteletben tartása
(2016/343 európai parlamenti és tanácsi irányelv, 1. cikk, és 8. cikk, (1) bekezdés)
(lásd: 26–30., 32. pont és a rendelkező rész)
Összefoglalás
A Sofiyski gradski sad (szófiai városi bíróság, Bulgária) előzetes döntéshozatal iránti kérelme alapján eljárva a Bíróság arról határoz, hogy van‑e lehetőség arra, hogy a vádlott az ellene büntetőügyben folytatott eljárás tárgyalásán videokonferencia útján vegyen részt.
FP‑t haszonszerzési céllal, adóbűncselekmények elkövetésére létrehozott bűnszervezetben való részvétellel vádolja a Spetsializirana prokuratura (szakosított ügyészség, Bulgária). 2021. október 12‑én videokonferencia útján vett részt a tárgyalásának első nyilvános ülésén. Úgy nyilatkozott, hogy online kíván részt venni az eljárásban, mivel az Egyesült Királyságban él és dolgozik. Ügyvédje, aki fizikailag is jelen volt a tárgyalóteremben, kijelentette, hogy ügyfele ismeri az ügyben keletkezett összes iratot. Egyébként a tárgyaláson minden új, későbbi iratot el lehetett küldeni elektronikus úton FP részére, hogy időben betekinthessen azokba, valamint az ügyvédjével folytatott tanácskozásokat külön kapcsolat útján, bizalmas módon le lehetett bonyolítani.
Az ügyben ekkor eljáró büntetőbíróság (
1
) egy olyan nemzeti jogi rendelkezés alapján, amely a veszélyhelyzet fennállása vagy a járvány időszaka alatt és a veszélyhelyzet feloldását követő két hónapon belül lehetővé tette a nyilvános tárgyalások távolról való lefolytathatóságát, (
2
) engedélyezte FP‑nek, hogy videokonferencia útján vegyen részt a tárgyaláson. Márpedig ez a rendelkezés csak 2022. május 31‑ig volt alkalmazható. Így, bár ezen időpontot megelőzően FP ténylegesen videokonferencia útján vett részt a tárgyalási napok többségén, a 2022. június 13‑i tárgyaláson e bíróságnak kétségei támadtak azzal kapcsolatban, hogy erre a bolgár jog továbbra is lehetőséget ad‑e.
A videokonferencia alkalmazását kifejezetten lehetővé tévő nemzeti jogi jogalap hiányában a kérdést előterjesztő bíróság arra keresi a választ, hogy összeegyeztethető‑e a 2016/343 irányelvvel (
3
), különösen annak 8. cikke (1) bekezdésével (
4
) a vádlott számára biztosított azon lehetőség, hogy e technika alkalmazásával vegyen részt a tárgyaláson.
A Bíróság álláspontja
Elöljáróban a Bíróság emlékeztet arra, hogy az ítélkezési gyakorlatból kitűnik, hogy a 2016/343 irányelv 8. cikkének (1) bekezdésében biztosított jog alapján a vádlottnak lehetősége kell legyen arra, hogy személyesen jelen legyen a vele szemben folytatott eljárás keretében tartott tárgyalásokon, anélkül azonban, hogy ezen irányelv előírná a tagállamok számára, hogy vezessék be minden gyanúsítottra vagy vádlottra vonatkozóan a tárgyaláson való jelenlét kötelezettségét. (
5
) A Bíróság rámutatott arra is, hogy az említett irányelv 1. cikkéből az következik, hogy az irányelv célja, hogy közös minimumszabályokat állapítson meg a büntetőeljárás során az ártatlanság vélelmének egyes vonatkozásait és az ezen eljárásokban a gyanúsítottakat és a vádlottakat megillető, tárgyaláson való jelenlét jogát illetően, nem pedig az, hogy a büntetőeljárást kimerítő módon harmonizálja.
A fentiekből következik, hogy a 2016/343 irányelv 8. cikkének (1) bekezdése nem szabályozza azt a kérdést, hogy a tagállamok előírhatják‑e, hogy a vádlott az ellene büntetőügyben folytatott eljárás tárgyalásán kifejezett kérelmére videokonferencia útján vehessen részt, mivel ez a kérdés kizárólag a nemzeti jog hatálya alá tartozik. Következésképpen e rendelkezéssel nem ellentétes, hogy a vádlott – erre irányuló kifejezett kérelme alapján – videokonferencia útján vehessen részt a tárgyaláson, azzal, hogy egyebekben biztosítani kell a tisztességes eljáráshoz való jogot.
(
1
)	Az ügyben eredetileg eljáró bíróság a Spetsializiran nakazatelen sad (szakosított büntetőbíróság, Bulgária) volt. Egy 2022. július 27‑én hatályba lépett jogszabály‑módosítást követően azonban e bíróság megszűnt, és az elé terjesztett egyes büntetőügyek – köztük az alapügy – elbírálásának hatásköre átkerült a Sofiyski gradski sadhoz (szófiai városi bíróság, Bulgária).
(
2
)	A Zakon za merkite i deystviyata po vreme na izvanrednoto polozhenie, obyaveno s reshenie na Narodnoto sabranie 13.03.2020 g. i za preodolyavane na posleditsite (a nemzetgyűlés 2020. március 13‑i határozatával elrendelt veszélyhelyzet idejére vonatkozó intézkedésekről és fellépésekről, valamint a következmények kezeléséről szóló törvény) 6a. cikkének (2) bekezdése.
(
3
)	A büntetőeljárás során az ártatlanság vélelme egyes vonatkozásainak és a tárgyaláson való jelenlét jogának megerősítéséről szóló, 2016. március 9‑i (EU) 2016/343 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2016. L 65., 1. o.).
(
4
)	A 2016/343 irányelv 8. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „A tagállamok biztosítják, hogy a gyanúsítottaknak és a vádlottaknak joguk van a tárgyalásukon jelen lenni.”
(
5
)	Lásd ebben az értelemben: 2022. szeptember 15‑iHN (Kitoloncolt vádlott elleni eljárás) ítélet (C‑420/20, EU:C:2022:679, 40. pont); 2022. december 8‑iHYA és társai (A vád tanúihoz kérdések intézésének lehetetlensége) ítélet (C‑348/21, EU:C:2022:965, 34. és 36. pont).