2011. augusztus 3-án benyújtott kereset - Görög Köztársaság kontra Bizottság
(T-425/11. sz. ügy)
Az eljárás nyelve: görög
Felek
Felperes: Görög Köztársaság (képviselők: P. Mylonopoulos és K. Boskovits)
Alperes: Európai Bizottság
Kérelmek
A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:
semmisítse meg a megtámadott határozatot; és
a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.
Jogalapok és fontosabb érvek
A jelen keresettel a felperes a Görög Köztársaság által végrehajtott, bizonyos görög játékkaszinók számára nyújtott állami támogatásról szóló, 2011. május 24-i C 16/2010 (C(2011)3504 végleges) európai bizottsági határozat (ex NN 22/2010, ex CP 318/2009) megsemmisítését kéri.
Keresete alátámasztásául a felperes az alábbi megsemmisítési jogalapokra hivatkozik:
1. Első jogalap: Az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének téves értelmezése az állami támogatás fogalmával kapcsolatban.
A felperes azt állítja különösen, hogy az alperes tévesen véli úgy, hogy alacsonyabb árú belépőjegy egyes kaszinókban való alkalmazása e kaszinókat - az állami bevételek csökkenése mellett - előnyben részesítette. Továbbá az állami támogatás állítólagos kedvezményezettjei nincsenek a Görögországban működő többi kaszinóhoz hasonló jogi és ténybeli helyzetben, a tagállamok közötti kereskedelmet nem érintik, és a belső piac versenye sem torzul.
2. Második jogalap: Nem megfelelő, hiányos és ellentmondásos indokolás az állami támogatás összetételével kapcsolatban.
A felperes kijelenti különösen, hogy az indokolás ellentmondásos, mivel elismeri, hogy egy alacsonyabb árú belépőjegy alkalmazása a kaszinó ügyfélkörének kiszélesedését eredményezheti, ugyanakkor vitatja az állami bevételeknek az ügyfélkör kiszélesedése folytán történő növekedését. Az indokolás továbbá hiányos is az előny bemutatása és a Közösségen belüli kereskedelemre gyakorolt hatás alapja tekintetében, valamint nyilvánvalóan hibás az intézkedés szelektív jellegének bemutatása tekintetében.
3. Harmadik jogalap: A támogatás visszavétele sérti a 659/99/EK tanácsi rendelet1 14. cikkét.
A felperes azt állítja különösen, hogy a támogatást nem a tényleges kedvezményezettektől, azaz az alacsonyabb árú belépőjegyet alkalmazó kaszinók ügyveleitől kérik vissza. A visszavétel - a Symvoulio tis Epikrateias (államtanács) korábbi ítélkezési gyakorlata és az alperes magatartása folytán - ellentétes továbbá a bizalomvédelem általános elvével, valamint az arányosság általános elvével, mivel aránytalan és indokolatlan terhet ró a támogatás állítólagos kedvezményezettjeire, és erősíti azon kaszinók versenypozícióját, amelyek 12 eurós jegyárat alkalmaznak.
4. Negyedik jogalap: Az alperes tévesen számolta ki a visszafizetendő összegeket.
A felperes azt állítja, hogy az alperes nem pontosan számította ki a támogatás kedvezményezettjeinek nyújtott előnyt, és nem veszi tekintetbe azt a hatást, amelyet az alacsonyabb összegű jegyár alkalmazása gyakorolt vagy gyakorolhatott a kérelemre.
____________
1 - Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 83., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 1. kötet, 339. o.).