Ideiglenes változat
JEAN RICHARD DE LA TOUR
FŐTANÁCSNOK INDÍTVÁNYA
Az ismertetés napja: 2026. április 16.(1)
C‑295/25. sz. ügy
Lima BV
kontra
Vlaams Gewest
(a Raad van State [államtanács, Belgium] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
„ Előzetes döntéshozatal – Mezőgazdaság – Ökológiai termelés és az ökológiai termékek jelölése – (EU) 2018/848 rendelet – A 7. cikk a), b) és c) pontja – A II. melléklet IV. részének 2.2.1. és 2.2.2. pontja – Bizonyos termékeknek és anyagoknak az ökológiai élelmiszerek feldolgozása során történő felhasználása – Kalcium‑karbonátban természetes módon gazdag Lithothamnium calcareum alga megtisztított, megszárított és finomra őrölt lerakódásaiból nyert, ökológiai tanúsítvánnyal rendelkező por – Engedélyezés hiánya ”
I.      Bevezetés
1.        Megtiltható‑e egy mezőgazdasági eredetű ökológiai összetevőnek a feldolgozott ökológiai élelmiszerek előállítása során történő felhasználása?
2.        Ez az a nyilvánvaló paradoxon, amelyet a Raad van State (államtanács, Belgium) a Bíróság elé terjesztett, mivel az előbbi arra keresi a választ, hogy felhasználható‑e egy, kalcium‑karbonátban természetes módon gazdag Lithothamnium calcareum alga megtisztított, megszárított és finomra őrölt lerakódásaiból nyert, ökológiai tanúsítvánnyal rendelkező por, noha a kalcium élelmiszerekben való alkalmazása nincs jogilag kifejezetten előírva, és a kalcium‑karbonát ökológiai termelésben kalciummal való dúsítás céljából történő felhasználása az (EU) 2022/474 felhatalmazáson alapuló rendelettel(2) módosított (EU) 2018/848 rendelet(3) és (EU) 2021/1165 végrehajtási rendelete(4) rendelkezései szerint tiltott.
3.        A Bíróság korábban már határozott a növényi italok nem ökológiai Lithothamnium calcareum alga ilyen lerakódásainak felhasználásával történő, kalciummal való dúsításának tilalmáról(5) a 834/2007/EK(6) és a 889/2008/EK rendelet(7) alapján. A kérdést előterjesztő bíróság által feltett kérdés azonban újszerű, mivel az élelmiszer‑adalékanyagokra alkalmazandó rendszer a 834/2007 rendeletet hatályon kívül helyező 2018/848 rendelettel megváltozott, és a jelen ügyben a szóban forgó lerakódások ökológiai tanúsítvánnyal rendelkező Lithothamnium calcareum algából származnak.
4.        Azt fogom javasolni a Bíróságnak, hogy azt a választ adja, hogy az olyan élelmiszer‑adalékanyagokra vonatkozó ezen új rendszer, amelyek közé véleményem szerint a Lithothamnium calcareum algából származó por is tartozik, attól függetlenül alkalmazandó, hogy az összetevő ökológiai‑e, vagy sem, következésképpen ezen – akár ökológiai tanúsítvánnyal rendelkező – pornak a kalciummal való dúsítás céljából történő felhasználása az ökológiai termelésben nem engedélyezett, mivel azt
jogszabály nem írja elő.
II.    Az uniós jog
A.      A 178/2002/EK rendelet
5.        A 178/2002/EK rendelet(8) 2. cikkének első és második bekezdése a következőket mondja ki:
„E rendelet alkalmazásában az »élelmiszer« minden olyan feldolgozott, részben feldolgozott vagy feldolgozatlan anyagot vagy terméket jelent, amelyet emberi fogyasztásra szánnak, illetve amelyet várhatóan emberek fogyasztanak el.
Az »élelmiszer« fogalmába beletartozik az ital, a rágógumi, valamint az előállítás, feldolgozás vagy kezelés során szándékosan hozzáadott bármely anyag, többek között a víz is. […]”
B.      Az 1333/2008/EK rendelet
6.        Az 1333/2008/EK rendelet(9) 3. cikke (2) bekezdése a) és b) pontjának szövege a következő:
„E rendelet alkalmazásában az alábbi meghatározásokat kell […] alkalmazni:
a)      »élelmiszer‑adalékanyag«: bármely olyan anyag, amelyet – tekintet nélkül arra, hogy van‑e tápértéke vagy sem – élelmiszerként önmagában általában nem fogyasztanak és nem használnak élelmiszerek jellemző összetevőjeként, továbbá amelynek az élelmiszer gyártása, feldolgozása, elkészítése, kezelése, csomagolása, szállítása vagy tárolása során az élelmiszerhez technológiai célból történő szándékos hozzáadása azt eredményezi vagy ésszerűen elvárhatóan azt eredményezheti, hogy önmaga vagy származékai közvetlenül vagy közvetve az élelmiszer összetevőjévé válnak;
Az alábbiak nem minősülnek élelmiszer‑adalékanyagnak:
[…]
ii.      szárított vagy koncentrált élelmiszerek, beleértve az összetett élelmiszerek gyártása során hozzáadott aromákat, mivel ezek másodlagos színező hatásuk mellett az ízt, az aromát vagy a tápértéket javító tulajdonságokkal is rendelkeznek;
[…]
b)      »technológiai segédanyag«: olyan anyag, amely/amelyet:
i.      önmagában nem fogyasztanak élelmiszerként;
ii.      technológiai célból szándékosan használnak a nyersanyagok, az élelmiszerek vagy összetevőik feldolgozásához a kezelés vagy a feldolgozás során;
iii.      az anyag vagy származékai maradványainak nem szándékos, de technikailag elkerülhetetlen jelenlétét eredményezheti a végtermékben, feltéve hogy e maradványok nem jelentenek egészségügyi kockázatot és nincs technológiai hatásuk a végtermékben”.
C.      Az 1169/2011/EU rendelet
7.        Az 1169/2011/EU rendelet(10) 2. cikke (2) bekezdésének f) pontja rögzíti:
„A következő fogalommeghatározásokat […] alkalmazni kell:
[…]
f)      »összetevő«: minden anyag vagy termék, beleértve az aromákat, az élelmiszer‑adalékanyagokat és élelmiszerenzimeket is, vagy összetett összetevő bármely összetevőjét is, amelyet élelmiszer előállításánál vagy elkészítésénél használnak fel, és a késztermékben még jelen van, akár módosult formában is; a szermaradványok nem minősülnek összetevőnek”.
D.      A 2018/848 rendelet
8.        A 2018/848 rendelet (6), (20), (51), (52) és (63) preambulumbekezdése kimondja:
„(6)      Az ökológiai termelésre vonatkozó [európai] uniós szakpolitika célkitűzéseinek fényében az említett szakpolitika végrehajtását szolgáló jogi keretnek a tisztességes verseny és az ökológiai termékek belső piaca megfelelő működésének elősegítésére, az ökológiaiként jelölt termékekbe vetett fogyasztói bizalom fenntartására és igazolására, valamint olyan feltételek biztosítására kell törekednie, amelyek mellett a szakpolitika a termelési és piaci fejleményekkel összhangban tud fejlődni.
[…]
(20)      mivel az ökológiai termelésben a külső erőforrások igénybevételének korlátozottnak kell lennie, célszerű meghatározni olyan célokat, amelyekre bizonyos termékeket és anyagokat szokásosan felhasználnak a mezőgazdasági termékek, illetve a feldolgozott mezőgazdasági termékek előállítása során. Az említett célokra szokásosan használt termékek vagy anyagok felhasználását célszerű csak abban az esetben lehetővé tenni, ha azok e rendelettel összhangban engedélyezésre kerültek. Ilyen engedély azonban csupán addig maradhat érvényben, amíg a szóban forgó külső erőforrásoknak a nem ökológiai termelésben való felhasználását uniós jogszabály vagy uniós jogszabályon alapuló nemzeti jogszabály nem tiltja. […]
[…]
(51)      Az ökológiai élelmiszert […] előállító gazdasági szereplőknek a kritikus feldolgozási lépések szisztematikus azonosításán alapuló megfelelő eljárásokat kell alkalmazniuk annak érdekében, hogy a feldolgozott termékek megfeleljenek az ökológiai termelés szabályainak. A feldolgozott ökológiai termékeket olyan feldolgozási módszerekkel kell előállítani, amelyek biztosítják, hogy a termék ökológiai jellemzői és tulajdonságai az ökológiai termelés minden szakaszában megmaradjanak.
(52)      Szabályokat kell megállapítani a feldolgozott ökológiai élelmiszerek […] összetételére vonatkozóan. Kívánatos ugyanis, hogy az ilyen élelmiszereket túlnyomórészt ökológiai mezőgazdasági eredetű, illetve egyéb, az e rendelet hatálya alá tartozó ökológiai összetevőkből állítsák elő, de korlátozott mértékben megengedhető egyes, e rendeletben meghatározott, nem ökológiai mezőgazdasági eredetű összetevők használata is. Fontos továbbá, hogy a feldolgozott ökológiai élelmiszerek […] előállításához csak bizonyos, e rendelettel összhangban engedélyezett termékeket és anyagokat lehessen felhasználni.
[…]
(63)      Az ökológiai termelésben minimálisra kell csökkenteni bizonyos termékek vagy anyagok – úgymint a növényvédő szerként felhasználandó, az 1107/2009/EK rendelet[(11)] hatálya alá tartozó hatóanyagok, a trágyák, a talajjavító szerek, a talajtápok, az állati takarmányok különféle eredetű, nem ökológiai összetevői, a takarmány‑adalékanyagok, a technológiai segédanyagok, valamint a tisztító‑ és fertőtlenítőszerek – felhasználását, és annak meg kell felelnie az e rendeletben megállapított egyedi követelményeknek. Ugyanezt a megközelítést kell alkalmazni a feldolgozott ökológiai élelmiszerek előállításához élelmiszer‑adalékanyagként, illetve technológiai segédanyagként felhasznált termékekre és anyagokra, valamint a nem ökológiai mezőgazdasági eredetű összetevők felhasználására. Ezért az e rendeletben megállapított elveknek megfelelően meg kell határozni, hogy az említett termékeket és anyagokat milyen feltételek mellett lehet felhasználni egyrészt általában az ökológiai termelésben, másrészt kifejezetten a feldolgozott ökológiai élelmiszerek előállítása során.”
9.        A 2018/848 rendelet 2. cikke (1) bekezdésének b) pontja előírja:
„Ez a rendelet az [EUM‑Szerződés] I. mellékletében felsorolt alábbi, mezőgazdasági eredetű – ezen belül akvakultúrából és méhészetből is származó – termékekre és az ezen termékekből származó termékekre alkalmazandó, amennyiben e termékeket előállítják, elkészítik, jelölik, forgalmazzák, forgalomba hozzák, az Unióba importálják vagy az Unióból exportálják, illetve amennyiben ezeket a termékeket előállítani, elkészíteni, jelölni, forgalmazni, forgalomba hozni, az Unióba importálni vagy az Unióból exportálni kívánják:
[…]
b)      feldolgozott, élelmiszernek szánt mezőgazdasági termékek”.
10.      E rendelet 3. cikkének szövege a következő:
„E rendelet alkalmazásában:
1.      »ökológiai termelés«: az e rendeletnek megfelelő termelési módszerek használata az előállítás, az elkészítés és a forgalmazás valamennyi szakaszában […];
2.      »ökológiai termék«: […] ökológiai termelésből származó termék. A vadon élő állatok vadászatából vagy halászatából származó termékek nem tekinthetők ökológiai termékeknek;
[…]
45.      »élelmiszer«: a [178/2002] rendelet 2. cikkében meghatározott élelmiszer;
[…]
51.      »összetevő«: az [1169/2011] rendelet 2. cikke (2) bekezdésének f) pontjában meghatározott összetevő, illetve élelmiszertől eltérő termékek esetében a termékek előállítása vagy elkészítése során felhasznált bármely olyan anyag vagy termék, amely a késztermékben – akár módosult formában is – továbbra is jelen van;
[…]
61.      »élelmiszer‑adalékanyag«: az [1333/2008] rendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott élelmiszer‑adalékanyag;
[…]
65.      »technológiai segédanyag«: az élelmiszerek esetében az [1333/2008] rendelet 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott technológiai segédanyag […];
[…]”
11.      A 2018/848 rendeletnek „Az ökológiai termelés céljai és elvei” című II. fejezetében a 7. cikk a következőket írja elő:
„A feldolgozott ökológiai élelmiszerek előállítása különösen a következő konkrét elveken alapul:
a)      az ökológiai élelmiszer ökológiai mezőgazdasági eredetű összetevőkből készül;
b)      az élelmiszer‑adalékanyagok, a főként technológiai és érzékszervi tulajdonságot javító nem ökológiai összetevők, a mikrotápanyagok, valamint a technológiai segédanyagok használata minimálisra korlátozott, és kizárólag alapvető technológiai szükséglet esetén vagy speciális élelmezési célokból lehetséges;
c)      az olyan anyagok és feldolgozási módszerek kizárása, amelyek a termék valódi jellegét illetően megtévesztőek lehetnek;
[…]”
12.      E rendelet 9. cikke (3) bekezdésének első albekezdése a következőképpen szól:
„A 24. és a 25. cikkben és a II. mellékletben említett célokra és felhasználásokra ökológiai termelésben csak az említett rendelkezések értelmében engedélyezett termékek és anyagok használhatók fel, feltéve, hogy felhasználásukat az uniós jog vonatkozó rendelkezéseinek és adott esetben az uniós jogon alapuló nemzeti rendelkezéseknek megfelelően a nem ökológiai termelésben is engedélyezték.”
13.      Az említett rendelet 16. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1)      A feldolgozott élelmiszert előállító gazdasági szereplőknek eleget kell tenniük különösen a II. melléklet IV. részében […] meghatározott részletes előállítási szabályoknak.
(2)      A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 54. cikknek megfelelően olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek módosítják:
[…]
b)      a II. melléklet IV. részének 2.2.2. pontját olyan termékek és anyagok típusai és összetétele, valamint felhasználásuk feltételeinek tekintetében, amelyek feldolgozott élelmiszerekben való felhasználása megengedett;
[…]”
14.      A 2018/848 rendelet 24. cikkének (2), (4) és (9) bekezdése értelmében:
„(2)      A[z Európai] Bizottság […] bizonyos […] termékek és anyagok feldolgozott ökológiai élelmiszerek és élelmiszerként […] felhasznált élesztő előállításában való, az alábbi célokra történő felhasználását engedélyezheti, és minden ilyen engedélyezett terméket vagy anyagot korlátozó jegyzékekbe vesz fel:
a)      élelmiszer‑adalékanyagok és technológiai segédanyagok;
b)      feldolgozott ökológiai élelmiszerek előállításához használandó nem ökológiai mezőgazdasági eredetű összetevők;
c)      élesztő és élesztőtermékek előállításához használható technológiai segédanyagok.
[…]
(4)      A (2) bekezdésben említett termékek és anyagok feldolgozott ökológiai élelmiszerek előállításában vagy az élelmiszerként […] felhasznált élesztő előállításához való felhasználásának engedélyezésére a II. fejezetben meghatározott elvek és az alábbi, összességükben értékelendő kritériumok vonatkoznak:
[…]
b)      felhasználásuk nélkül az élelmiszer előállítása vagy tartósítása, vagy az uniós jogszabályok alapján megállapított élelmezési előírásoknak való megfelelés nem lehetséges;
c)      a természetben megtalálhatók, és kizárólag mechanikai, fizikai, biológiai, enzimatikus vagy mikrobiális folyamatokon mentek keresztül, kivéve, ha ilyen forrásokból származó termékek vagy anyagok nem állnak rendelkezésre megfelelő mennyiségben vagy minőségben;
d)      az ökológiai összetevő nem áll rendelkezésre elegendő mennyiségben.
[…]
(9)      A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el általában az ökológiai termelésben és különösen a feldolgozott ökológiai élelmiszerek előállításában felhasználható termékek és anyagok (1) és (2) bekezdéssel összhangban történő engedélyezéséről vagy engedélyének visszavonásáról, továbbá az ilyen termékek és anyagok említett engedélyezésére vonatkozó eljárásoknak, az ilyen termékek és anyagok jegyzékeinek és adott esetben leírásának, az összetételükre vonatkozó követelményeknek és felhasználási feltételeinek a meghatározásáról.
[…]”
15.      E rendelet II. melléklete III. részének 2.2.1. pontja értelmében a vadon élő algák és részeik begyűjtése az e pontban részletezett bizonyos feltételek mellett ökológiai termelési módnak tekinthető.
16.      Az említett rendelet II. melléklete IV. részének „A feldolgozott élelmiszerek előállítására vonatkozó részletes követelmények” című 2. pontja értelmében:
„[…]
2.2.1.      Az élelmiszerek feldolgozása során kizárólag az ökológiai termelésben való felhasználásra a 24. cikk vagy a 25. cikk alapján engedélyezett élelmiszer‑adalékanyagok, technológiai segédanyagok és nem ökológiai mezőgazdasági eredetű összetevők, valamint a 2.2.2. pontban említett termékek és anyagok használhatók fel […].
2.2.2.      Az élelmiszerek feldolgozása során a következő termékek és anyagok használhatók fel:
[…]
f)      ásványi anyagok (köztük nyomelemek), vitaminok, aminosavak és mikrotápanyagok, feltéve, hogy:
i.      normál fogyasztásra szánt élelmiszerben való felhasználásuk »jogilag közvetlenül elő van írva« abban az értelemben, hogy azt az uniós jog vagy az uniós joggal összeegyeztethető nemzeti jog rendelkezései közvetlenül előírják, és ennek következményeként az élelmiszer egyáltalán nem hozható forgalomba normál fogyasztás céljára, ha nem tartalmazza az említett ásványi anyagokat, vitaminokat, aminosavakat vagy mikrotápanyagokat; vagy
ii.      olyan élelmiszer esetében, amely az egészséggel vagy a táplálkozással, illetve valamely fogyasztói csoport egyedi szükségleteivel kapcsolatos sajátos jellemzői vagy hatása miatt kerül forgalomba hozatalra:
–        a 609/2013/EU […] rendelet[(12)] 1. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett termékekben való felhasználásukat az említett rendelet és az annak 11. cikke (1) bekezdése alapján elfogadott jogi aktusok engedélyezik, vagy
–        a 2006/125/EK […] rendelet [helyesen: irányelv][(13)] által szabályozott termékekben való felhasználásukat az említett irányelv engedélyezi.
[…]”
E.      A 2021/1165 végrehajtási rendelet
17.      A 2021/1165 végrehajtási rendelet (14) preambulumbekezdése a következőket mondja ki:
„Egyes nem ökológiai eredetű mezőgazdasági összetevők összetételének ismeretében feltételezhető, hogy a feldolgozott ökológiai élelmiszerekben való felhasználásaik egy része megfelel az élelmiszer‑adalékanyagként, élelmiszer‑technológiai segédanyagként vagy a [2018/848] rendelet II. melléklete IV. részének 2.2.2. pontjában említett termékként, illetve anyagként történő felhasználásnak. E felhasználásokhoz a [2018/848] rendelet II. melléklete IV. részének 2.2. pontjával összhangban külön engedély szükséges, és nem engedélyezhetők nem ökológiai mezőgazdasági eredetű összetevők engedélyezése révén.”
18.      E végrehajtási rendelet 6. cikke a következőket írja elő:
„A [2018/848] rendelet 24. cikke (2) bekezdésének a) pontja alkalmazásában a feldolgozott ökológiai élelmiszerek előállítása során élelmiszer‑adalékanyagként, ideértve az élelmiszer‑adalékanyagként használt élelmiszerenzimeket, valamint technológiai segédanyagként kizárólag az e rendelet V. mellékletének A. részében felsorolt termékek és anyagok használhatók, amennyiben megfelelnek az uniós jog vonatkozó rendelkezéseinek, különösen az [1333/2008] rendeletnek, és adott esetben az uniós jogon alapuló nemzeti rendelkezéseknek.”
19.      Az említett végrehajtási rendelet 2024. január 1‑jétől alkalmazandó(14) 7. cikke a következőképpen rendelkezik:
„A [2018/848] rendelet 24. cikke (2) bekezdésének b) pontja alkalmazásában a feldolgozott ökológiai élelmiszerek előállítása során kizárólag az e rendelet V. mellékletének B. részében felsorolt nem ökológiai mezőgazdasági eredetű összetevők használhatók, amennyiben használatuk megfelel az uniós jog vonatkozó rendelkezéseinek és adott esetben az uniós jogon alapuló nemzeti rendelkezéseknek.
Az első bekezdés nem érinti a feldolgozott élelmiszerek ökológiai termelésére vonatkozóan a [2018/848] rendelet II. melléklete IV. részének 2. szakaszában előírt részletes követelményeket. Az első bekezdés nem alkalmazandó a nem ökológiai mezőgazdasági eredetű összetevők élelmiszer‑adalékanyagként, élelmiszer‑technológiai segédanyagként vagy a [2018/848] rendelet II. melléklete IV. részének 2.2.2. pontjában említett termékként, illetve anyagként történő felhasználására.”
20.      Ugyanezen végrehajtási rendelet V. mellékletének „A [2018/848] rendelet 24. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében engedélyezett élelmiszer‑adalékanyagok és technológiai segédanyagok” című A. része az A1. szakaszban tartalmazza többek között a következő táblázatot:
Kód
Név
Azon ökológiai élelmiszerek, amelyekhez hozzáadható
Egyedi feltételek és korlátozások
[...]
[...]
[...]
[...]
E 170
Kalcium-karbonát
növényi és állati eredetű termékek
nem használható színezékként vagy a termékek kalciummal való dúsítására
[...]
[...]
[...]
[...]
III. Az alapeljárás tényállása és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
21.      A Lima BV egy belga jog szerinti társaság, amely növényi alapú ökológiai élelmiszereknek, többek között két – rizs‑, illetve zabalapú – ökológiai ital forgalmazására szakosodott, amelyeknek egy jellemző összetevője a vadon élő algák begyűjtéséből származó, ökológiai tanúsítvánnyal rendelkező Lithothamnium calcareum alga.
22.      2023. április 13‑i tanúsítási határozatában egy ellenőrző szervezet úgy ítélte meg, hogy a lithothamnium esetében különbséget kell tenni az alga (Lithothamnium sp.
Algae) és az alga elmeszesedéséből származó tengeri termék (maërlágyak) között, mivel csak az előbbi minősíthető „mezőgazdasági terméknek”. E szervezet hozzátette, hogy az összetevő használatának célja elsőbbséget élvez annak ökológiai vagy nem ökológiai minőségével szemben. Az ellenőrző szervezet arra a következtetésre jutott, hogy a lithothamnium kalciumban gazdag maradványainak hozzáadása ökológiai termékek olyan dúsításának minősül, amely ellentétes a 2018/848 rendelet II. melléklete IV. részének 2.2. pontjával, ami azzal a következménnyel jár, hogy a Lima „nem megfelelő termékeket ökológiai termékként jelöl és forgalmaz”, ami igazolja a „figyelmeztetés” intézkedést.
23.      Miután az ellenőrző szervezet 2023. május 5‑én fenntartotta ezt a határozatot, a Lima közigazgatási fellebbezést nyújtott be az említett határozattal szemben a Vlaamse Overheid, Departement Landbouw en Visserijhez (a flamand kormányzat mezőgazdasági és halászati hivatala, Belgium). 2023. december 18‑i határozatával a mezőgazdasági és halászati hivatal jövedelemtámogatási osztályának vezetője megállapította, hogy a Lithothamnium calcareum alga megtisztított, megszárított és finomra őrölt lerakódásaiból nyert por hozzáadása nem megengedett, mivel annak célja a kalciummal való dúsítás. Ez utóbbi arra a következtetésre jutott, hogy a Limával szemben előírt „figyelmeztetés” intézkedést fenn kell tartani, és hogy az azt vonja maga után, hogy csak a 2024. január 1. előtt előállított italok forgalmazhatók az ökológiai termelési módra való hivatkozással.
24.      A Raad van State (államtanács) előtti eljárásban, amelyhez a Lima e határozat megsemmisítése iránti kérelmet nyújtott be, a felek vitatták az ökológiai tanúsítvánnyal rendelkező Lithothamnium calcareum alga megtisztított, megszárított és finomra őrölt lerakódásaiból nyert porra alkalmazandó szabályozást, valamint a Natumi ítélet értelmezését.
25.      Egyrészt a Lima szerint ezt a port ökológiai összetevőnek kell tekinteni. Önmagában ez a minőség elegendő ahhoz, hogy – tápanyagprofiljától függetlenül – annak valamely feldolgozott ökológiai élelmiszerhez történő hozzáadása a 2018/848 rendelet 7. cikke a) pontjának megfelelően megengedett legyen. A flamand kormányzat szerint e porra, még ha ökológiai tanúsítvánnyal rendelkezik is, az ásványi anyagokra alkalmazandó szabályozásnak kell vonatkoznia, amely e rendelet 7. cikkének b) pontja és II. melléklete IV. részének 2.2.1. pontja és 2.2.2. pontjának f) alpontja, valamint a 2021/1165 végrehajtási rendelet V. mellékletének A. része szerint tiltja a kalcium‑karbonátnak kizárólag kalciummal való dúsítás céljából történő hozzáadását.
26.      Másrészt a Natumi ítéletben a Bíróság kimondta, hogy a 889/2008 rendeletet(15) úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes a Lithothamnium calcareum alga megtisztított, megszárított és finomra őrült lerakódásaiból nyert pornak az e rendelet 28. cikke értelmében vett, mezőgazdasági eredetű, nem ökológiai összetevőként rizs‑ és szójaalapú ökológiai italokhoz hasonló ökológiai élelmiszerek feldolgozása során azok kalciummal való dúsítása céljából történő felhasználása.
27.      A felek nem értenek egyet a tekintetben, hogy milyen következtetéseket kell levonni ebből az ítéletből a jelen ügy tényállására alkalmazandó új szabályozás
alapján.
28.      A kérdést előterjesztő bíróságnak kétségei vannak azzal kapcsolatban, hogy ez az ítélkezési gyakorlat egyszerűen analógia útján alkalmazható‑e, mivel a Natumi ítéletben a Bíróság a Lithothamnium calcareum alga megtisztított, megszárított és finomra őrölt lerakódásaiból nyert, nem ökológiai porról határozott, míg a jelen ügyben a porhoz használt Lithothamnium calcareum ökológiai tanúsítvánnyal rendelkezik. Ezenkívül a kérdést előterjesztő bíróság úgy véli, hogy az alkalmazandó szabályozás
változott, többek között a 2018/848 rendelet 24. cikke (4) bekezdésének d) pontja révén, amely új feltételt vezet be a termékek és anyagok ökológiai termelésben való felhasználásának engedélyezését illetően, nevezetesen azt, hogy az ökológiai összetevő nem áll rendelkezésre elegendő mennyiségben. E bíróság hozzáteszi, hogy a valamely feldolgozott ökológiai élelmiszerhez mezőgazdasági eredetű, nem ökológiai összetevőként hozzáadható algák felsorolása két elemre szűkült (arame alga és hijiki alga).(16) Az említett bíróság rámutat, hogy a Bizottság által 2023. november 30‑án közzétett és rendszeresen frissített „Frequently asked questions on organic rules” („Az ökológiai szabályokkal kapcsolatos, gyakran ismételt kérdések”) dokumentumban(17) az szerepel, hogy a Lithothamnium calcareum fő összetevője a kalcium‑karbonát, amely ásványi anyag, amelynek az ökológiai termelésben való felhasználásához tehát a 2018/848 rendelet II. melléklete IV. részének 2.2.2. pontjával összhangban engedélyre van szükség, és hogy a feldolgozott élelmiszerekben betöltött fő funkciója a kalcium hozzáadása.
29.      E körülmények között a Raad van State (államtanács) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„Úgy kell‑e értelmezni a [2018/848] rendelet II. melléklete IV. részének 2.2.1. és 2.2.2. pontját e rendelet 7. cikkének b) és c) pontjával összefüggésben, hogy a kalcium‑karbonátban természetes módon gazdag Lithothamnium calcareum alga megtisztított, megszárított és finomra őrölt lerakódásaiból nyert, ökológiai tanúsítvánnyal rendelkező por a normál fogyasztásra szánt ökológiai élelmiszerek feldolgozása során az [említett] rendelet II. melléklete IV. része 2.2.2. f) pontja i. alpontjának hatálya alá tartozik, és ennélfogva tiltott, mivel a kalcium normál fogyasztásra szánt élelmiszerekben való felhasználása nincs jogilag közvetlenül előírva?”
30.      A Lima, a flamand kormányzat, az olasz kormány és a Bizottság írásbeli észrevételeket nyújtott be.
IV.    Elemzés
31.      A kérdést előterjesztő bíróság által feltett kérdés annak vizsgálatára irányul, hogy fennáll‑e a mezőgazdasági eredetű, nem ökológiai összetevőknek a feldolgozott ökológiai élelmiszerek előállítása során történő felhasználására vonatkozó korlátozás a 2018/848 rendelet 7. cikkének b) és c) pontja alapján, amely pontok előírják, hogy a feldolgozott ökológiai élelmiszerek előállítására alkalmazandó konkrét elvek között szerepel egyrészt az az elv, amely szerint minimálisra kell korlátozni az élelmiszer‑adalékanyagok, a mikrotápanyagok és a technológiai segédanyagok használatát, és e használat kizárólag alapvető technológiai szükséglet esetén vagy speciális élelmezési célokból lehetséges, másrészt az elv, amely szerint ki kell zárni az olyan anyagokat és feldolgozási módszereket, amelyek a termék valódi jellegét illetően megtévesztőek lehetnek. Vagy pedig ahhoz, hogy valamely mezőgazdasági eredetű összetevőt ökológiai élelmiszerek feldolgozása során fel lehessen használni, elegendő‑e az, hogy ez az összetevő ökológiai legyen, mivel e rendelet 7. cikkének a) pontja előírja, hogy a feldolgozott ökológiai élelmiszerek előállításának egy további konkrét elvét az jelenti, hogy az ökológiai élelmiszerek ökológiai mezőgazdasági eredetű összetevőkből készüljenek?
32.      Az ítélkezési gyakorlat már meghatározta a növényi italokra vonatkozó elveket. Így a Bíróság korábban már kimondta, hogy a „tej” megjelölés és a kizárólag a tejtermékek számára fenntartott megjelölések nem használhatók jogszerűen valamely tisztán növényi termék megjelölésére, és a szóban forgó termék növényi eredetét jelző leíró vagy magyarázó toldatok hozzáillesztése nem befolyásolják az ilyen tilalmat.(18)
33.      Egyébiránt a Bíróság megállapította, hogy a gazdasági szereplőknek kell meghatározniuk a termékeik összetételét, és nekik kell dönteniük arról, hogy milyen megnevezéssel kívánják azokat forgalmazni. Így, ha e termékeket étrend‑kiegészítőként,(19) a tápanyag‑összetételre vagy egészségre vonatkozó állításokkal,(20) vagy különleges táplálkozási célú élelmiszerként(21) kívánják forgalmazni, azoknak meg kell felelniük az alkalmazandó uniós szabályozás által e területen előírt kötelezettségeknek, ami a termék ökológiai gazdálkodású termékként való forgalmazásának tilalmát eredményezheti. Az uniós jog nem biztosítja, hogy a gazdasági szereplő mindazokkal a megjelölésekkel forgalmazhassa termékeit, amelyeket előnyösnek tart e termékek értékesítésének elősegítése érdekében.(22)
34.      A Bíróság a 2024. október 4‑i Herbaria Kräuterparadies II ítéletben(23), amely a 2014. november 5‑i Herbaria Kräuterparadies ítéletet(24) követte, megerősítette, hogy a szóban forgó, étrend‑kiegészítőként forgalmazott italra, amely ökológiai termelésből származó gyümölcslevek és gyógynövénykivonatok keveréke volt, amelyhez nem növényi eredetű vitaminokat és vas‑glükonátot adtak, nem alkalmazható az ökológiai megjelölés, mivel ez az ital nem felel meg a 2018/848 rendelet II. melléklete IV. része 2.2.2. pontjának f) alpontjával(25) összefüggésben értelmezett 16. cikke (1) bekezdésében előírt követelményeknek.(26)
35.      A Natumi ítéletben, amelyre az alapeljárásban részt vevő mindkét fél hivatkozik, a Bíróság kimondta, hogy a Lithothamnium calcareum alga megtisztított, megszárított és finomra őrült lerakódásaiból nyert pornak a 2018/1584 végrehajtási rendelettel módosított 889/2008 rendelet 28. cikke értelmében vett, mezőgazdasági eredetű, nem ökológiai összetevőként rizs‑ és szójaalapú ökológiai italok feldolgozása során azok kalciummal való dúsítása céljából történő felhasználása e rendelet értelmében nem lehetséges.
36.      Bár a Bíróság kétségkívül jelezte, hogy az ásványi anyagoknak az ökológiai élelmiszerek előállítása során történő hozzáadására alkalmazandó rendelkezések nem említik a Lithothamnium calcareum algát,(27) és az „első látásra nem tekinthető […] ásványi anyagnak”,(28) hozzátette, hogy az utóbbiakkal összefüggésben értelmezett más rendelkezések(29) megtiltják a kalciumnak a rizs‑ és szójaalapú italokhoz hasonló ökológiai élelmiszerek feldolgozásához azok kalciummal való dúsítása céljából való hozzáadását.(30) A Bíróság megállapította, hogy az ezen italokat előállító társaság kifejezetten elismeri, hogy ezt az algát magas kalciumtartalma miatt használja,(31) és ebből azt a következtetést vonta le, hogy ezen, természetes módon magas kalciumtartalmú pornak a 2018/1584 végrehajtási rendelettel módosított 889/2008 rendelet 28. cikke értelmében vett, mezőgazdasági eredetű, nem ökológiai összetevőként történő felhasználása a kalcium‑karbonátnak a kalciummal való dúsítás céljából történő felhasználására vonatkozó tilalom megkerüléséhez vezetne.(32)
37.      Az ökológiai élelmiszerek előállítására alkalmazandó 2018/848 rendelet tisztázta, hogy a mezőgazdasági eredetű, nem ökológiai összetevőkre alkalmazandó rendszer, illetve az élelmiszer‑adalékanyagokra és a technológiai segédanyagokra alkalmazandó rendszer hogyan viszonyul egymáshoz, az e rendelet 7. cikkében az ökológiai élelmiszerek feldolgozására vonatkozóan megállapított elvek – nevezetesen többek között az ökológiai mezőgazdasági eredetű összetevőkből történő előállítás és az élelmiszer‑adalékanyagok felhasználásának korlátozása – fényében.
38.      Hajlok arra, hogy úgy tekintsem, hogy pusztán az a tény, hogy a 2018/848 rendelet 7. cikkének a) pontjában foglalt elv értelmében „ökológiai mezőgazdasági eredetű összetevőnek” minősített összetevőt használnak, nem elegendő ahhoz, hogy lehető tegye ezen összetevő bármilyen felhasználását. E rendelet 7. cikkének b) pontja ugyanis rögzíti azt az elvet, amely szerint „az élelmiszer‑adalékanyagok, […] a mikrotápanyagok, valamint a technológiai segédanyagok használata minimálisra korlátozott, és kizárólag alapvető technológiai szükséglet esetén vagy speciális élelmezési célokból lehetséges”. Így az élelmiszer‑adalékanyagot, még ha mezőgazdasági eredetű ökológiai összetevő is, a felhasználása (alapvető technológiai szükséglet vagy speciális élelmezési cél) alapján kell elemezni.
39.      Elöljáróban emlékeztetni kell arra, hogy az „összetevő” fogalmát a 2018/848 rendelet 3. cikkének 51. pontja az 1169/2011 rendelet 2. cikke (2) bekezdésének f) pontjában szereplő fogalommeghatározásra hivatkozással határozza meg. Ez utóbbi rendelkezés szerint az összetevő „minden anyag vagy termék, beleértve az aromákat, az élelmiszer‑adalékanyagokat és élelmiszerenzimeket is, vagy összetett összetevő bármely összetevőjét is, amelyet élelmiszer előállításánál vagy elkészítésénél használnak fel, és a késztermékben még jelen van, akár módosult formában is”. Ebből következik, hogy az élelmiszer‑adalékanyagok az összetevők részét képezik, és a Lithothamnium calcareum algából készült pornak a Natumi ítélet általi, „mezőgazdasági eredetű, nem ökológiai összetevőnek” történő minősítése nem zárja ki, hogy az egyúttal a 2018/848 rendelet értelmében vett „élelmiszer‑adalékanyagnak” minősüljön.
40.      Ami az „élelmiszer‑adalékanyagokat” illeti, azokat e rendelet 3. cikkének 61. pontja az 1333/2008 rendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjára való hivatkozás révén úgy határozza meg, mint „bármely olyan anyag, amelyet – tekintet nélkül arra, hogy van‑e tápértéke vagy sem – élelmiszerként önmagában általában nem fogyasztanak és nem használnak élelmiszerek jellemző összetevőjeként, továbbá amelynek az élelmiszer gyártása, feldolgozása, elkészítése, kezelése, csomagolása, szállítása vagy tárolása során az élelmiszerhez technológiai célból történő szándékos hozzáadása azt eredményezi vagy ésszerűen elvárhatóan azt eredményezheti, hogy önmaga vagy származékai közvetlenül vagy közvetve az élelmiszer összetevőjévé válnak”.
41.      Tagadhatatlan, hogy a Lithothamnium calcareum algából származó port és az azt többségében alkotó kalcium‑karbonátot élelmiszerként önmagában általában nem fogyasztják, azonban azokat az italhoz szándékosan adják hozzá és azok a végleges ital összetevőjévé válnak.(33) Érvelésem ezen szakaszában nem foglalkozom e por tápértékének vagy technológiai funkciójának kérdésével.
42.      Az élelmiszer‑adalékanyagok e fogalommeghatározása azonban kivételeket is tartalmaz. Így nem minősülnek élelmiszer‑adalékanyagnak a „szárított vagy koncentrált élelmiszerek, beleértve az összetett élelmiszerek gyártása során hozzáadott aromákat, mivel ezek másodlagos színező hatásuk mellett az ízt, az aromát vagy a tápértéket javító tulajdonságokkal is rendelkeznek”.(34) Ez a kivétel két feltételt foglal magában: azt, hogy valami élelmiszer legyen, és hogy az ízt, az aromát vagy a tápértéket javító tulajdonságai miatt használják fel.
43.      Következésképpen egyrészt meg kell határozni, hogy az alapügyben szóban forgó por „élelmiszernek” minősíthető‑e. Az élelmiszert a 2018/848 rendelet 3. cikkének 45. pontja a 178/2002 rendelet 2. cikkére való hivatkozás révén úgy határozza meg, mint „minden olyan feldolgozott, részben feldolgozott vagy feldolgozatlan anyagot vagy terméket […], amelyet emberi fogyasztásra szánnak, illetve amelyet várhatóan emberek fogyasztanak el”. E 2. cikk második bekezdése pontosítja, hogy „[a]z »élelmiszer« fogalmába beletartozik az ital, a rágógumi, valamint az előállítás, feldolgozás vagy kezelés során szándékosan hozzáadott bármely anyag, többek között a víz is”. E meghatározás lehetővé teszi annak megállapítását, hogy a szóban forgó por élelmiszer, mivel az az élelmiszerekhez szándékosan hozzáadott anyag. A jelen indítvány előző pontjában említett kivétel első feltétele teljesül.
44.      Másrészt e kivétel második feltételének teljesüléséhez még az is szükséges, hogy e port az ízt, az aromát vagy a tápértéket javító tulajdonságai miatt használják fel. Márpedig a feldolgozott ökológiai élelmiszerek előállítására alkalmazandó egyik elv, amelynek alapján az élelmiszer‑adalékanyagok ilyen élelmiszerekben felhasználhatók, a 2018/848 rendelet 7. cikkének b) pontjában szereplő, meg nem határozott „speciális élelmezési célok” közeli fogalmát használja (a másik, alternatív célkitűzés az alapvető technológiai szükségletre vonatkozik).(35)
45.      A jelen ügy és az alapügyben szóban forgó por felhasználására alkalmazandó szabályozás kétértelműsége e közeli fogalmakban rejlik. Ily módon, ha valamely élelmiszer‑adalékanyagot speciális élelmezési célokra használnak fel, az a feldolgozott élelmiszerek ökológiai előállítása keretében megengedett. Ezenkívül, ha valamely anyag az ízt, az aromát vagy a tápértéket javító tulajdonságai miatt felhasznált élelmiszer, úgy az nem minősül élelmiszer‑adalékanyagnak, és ezért szabadon felhasználható. Meg kell tehát határozni e por funkcióját.
46.      A Lima arra hivatkozik, hogy a Lithothamnium calcareum alga porát az italainak kalciummal való dúsításához használja, és csupán jelzi, hogy mezőgazdasági eredetű összetevőről van szó. Azt állítja továbbá, hogy a Natumi ítéletben a Bíróság az ezen ítélet alapjául szolgáló ügyben szóban forgó port csak „mezőgazdasági eredetű, nem ökológiai összetevőnek”, nem pedig „ásványi anyagnak” minősítette, következésképpen ezen összetevő ökológiai változatát el kell fogadni.
47.      Számomra ugyanakkor úgy tűnik, hogy a 2018/848 rendelet nem teszi lehetővé az ezen eredményhez vezető értelmezést.
48.      Elsősorban e rendeletben az élelmiszerekkel kapcsolatban a táplálkozási hatásra való egyetlen hivatkozás a II. melléklet IV. része 2.2.2. pontja f) alpontjának ii. alpontjában található, amely az „ásványi anyagok (köztük nyomelemek), vitaminok, aminosavak és mikrotápanyagok” felhasználására vonatkozik „olyan élelmiszer esetében, amely az egészséggel vagy a táplálkozással, illetve valamely fogyasztói csoport egyedi szükségleteivel kapcsolatos sajátos jellemzői vagy hatása miatt kerül forgalomba hozatalra”. Csak bizonyos, a 609/2013 rendelet hatálya alá tartozó termékek és a 2006/125 irányelv hatálya alá tartozó termékek kerülnek említésre. Számomra tehát úgy tűnik, hogy a 2018/848 rendelet 7. cikkének b) pontja csak az élelmiszerek ezen igen sajátos típusára (a csecsemők és gyermekek számára készült élelmiszerek) hivatkozik, amikor előírja azt elvet, amely szerint az élelmiszer‑adalékanyagok használata csak speciális élelmezési célok fennállásának esetére korlátozott.
49.      A táplálkozási vagy tápláló hatás 2018/848 rendeletben történő említésének további esetei az állattartásra(36) és a növénytermesztésre(37) vonatkoznak. Véleményem szerint mindezen, ökológiai téren vett
táplálkozási vagy táplálási célok közötti kapcsolat abból ered, hogy olyan esetekre vonatkoznak, amelyekben az alany (csecsemő, kisgyermek, tartott állat) vagy a tárgy (talaj, növény) önmagában nem képes biztosítani a kiegyensúlyozott táplálkozást.
50.      Másodsorban, az adalékanyag ökológiai vagy nem ökológiai minősége nem befolyásolja a kalcium‑karbonát felhasználását. A 2021/1165 végrehajtási rendelet V. melléklete A. részének A1. szakasza ugyanis – más adalékanyagok(38) esetétől eltérően – nem pontosítja, hogy ennek a terméknek kizárólag ökológiai termelésből kell származnia. A 889/2008 rendelet eredeti változatában a VIII. melléklet A. részében szereplő, adalékanyagokat tartalmazó táblázat egyáltalán nem hivatkozott az ökológiai eredetre. Az ökológiai termelésből származó ezen adalékanyagok használatára vonatkozó e követelmény a 2019/2164 végrehajtási rendelettel jelent meg, amely felváltotta az érintett táblázatot. Ez a változás tükröződik a 2018/848 rendelet 24. cikkének (4) bekezdésében, amely előírja, hogy a nem ökológiai adalékanyagok használatának engedélyezése több elven alapul, többek között azon, hogy az ökológiai összetevő nem áll rendelkezésre elegendő mennyiségben. Így a contrario, amennyiben az rendelkezésre áll, az adalékanyagnak ökológiai termelésből kell származnia. Az élelmiszer‑adalékanyagok tehát lehetnek ökológiai termelésből származóak vagy nem abból származóak.
51.      Úgy látom, hogy ezt az elemzést megerősíti a 2021/1165 végrehajtási rendelet 7. cikkének szövege, amely egyértelművé teszi, hogy amennyiben valamely nem ökológiai, mezőgazdasági eredetű összetevőt élelmiszer‑adalékanyagként használnak, az az utóbbira alkalmazandó rendszer hatálya alá tartozik. Bár e cikk hatálybalépését 2024. január 1‑ig elhalasztották,(39) az új szabályozás egyértelmű: az alkalmazandó rendszert a mezőgazdasági eredetű, nem ökológiai összetevő használatának célja határozza meg.
52.      Harmadsorban úgy vélem, hogy a 2018/848 rendelet 24. cikkének (2) bekezdése két különböző rendszert hoz létre a nem ökológiai mezőgazdasági összetevőkre, illetve az élelmiszer‑adalékanyagokra vonatkozóan. Mindazonáltal, amint azt az imént kifejtettem, az élelmiszer‑adalékanyagokra vonatkozó rendszer mind az ökológiai, mind a nem ökológiai összetevőkre vonatkozik. Következésképpen nem az összetevő ökológiai minősége az, ami adott esetben lehetővé teszi az élelmiszer‑adalékanyagokra vonatkozó szabályozás alóli mentesülést.(40)
53.      A 2018/848 rendelet 24. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja ugyanis kimondja, hogy „[a] Bizottság […] bizonyos […] termékek és anyagok feldolgozott ökológiai élelmiszerek […] előállításában való, az alábbi célokra történő felhasználását engedélyezheti, és minden ilyen engedélyezett terméket vagy anyagot korlátozó jegyzékekbe vesz fel: […] élelmiszer‑adalékanyagok és technológiai segédanyagok […] [vagy] feldolgozott ökológiai élelmiszerek előállításához használandó nem ökológiai mezőgazdasági eredetű összetevők”.
54.      Márpedig a 2021/1165 végrehajtási rendelet V. melléklete A. részének „Élelmiszer‑adalékanyagok, ideértve a hordozóanyagokat” című A1. szakaszában a kalcium‑karbonát a következő egyedi feltétel feltüntetésével szerepel: „nem használható színezékként vagy a termékek kalciummal való dúsítására”. E szabályozás értelmében a kalcium‑karbonát olyan élelmiszer‑adalékanyagnak minősül, amelynek nem lehet a funkciója a színezés vagy a kalciummal való dúsítás. E tiltott funkciók tehát technológiai célú funkciónak minősülnek, mivel ellenkező esetben a kalcium‑karbonát e felhasználások során nem minősülne „élelmiszer‑adalékanyagnak”. Ezzel szemben a technológiai segédanyagok jegyzékében (e végrehajtási rendelet V. melléklete A. részének A2. szakasza) a kalcium‑karbonátra vonatkozó bejegyzés nem tartalmaz semmilyen egyedi feltételt vagy korlátozást.
55.      Megjegyzendő, hogy az (EU) 2025/973 végrehajtási rendelet(41) a 2021/1165 végrehajtási rendelet V. melléklete A. részében összeolvasztotta az élelmiszer‑adalékanyagok jegyzékét (A1. szakasz) és a technológiai segédanyagok jegyzékét (A2. szakasz), figyelembe véve, hogy „[a] végtermékben betöltött technológiai funkciójuktól függően egyes, technológiai segédanyagként besorolt termékeket ehelyett élelmiszer‑adalékanyagként, bizonyos más termékeket pedig – felhasználásuk alapján – élelmiszer‑adalékanyagként és élelmiszer‑technológiai segédanyagként kell besorolni”.(42)
56.      A 2025/973 végrehajtási rendelet a (18) preambulumbekezdésében azt is egyértelművé teszi, hogy „[a]z említett összevont jegyzékből törölni kell azt az egyedi feltételt, hogy a »kalcium‑karbonát« adalékanyag nem használható színezékként vagy kalciummal való dúsításra, mivel a [2018/848] rendelet II. melléklete IV. része 2.2.2. pontjának c),[(43)] d)[(44)] és f) alpontjában előírt szabályok már tartalmazzák ezt a feltételt”.(45)
57.      Ami a 2018/848 rendelet II. melléklete e IV. része 2.2.2. pontjának f) alpontját illeti, az ezen termékek és anyagok között említi az „ásványi anyagok[at] (köztük nyomelemek[et]), vitaminok[at], aminosavak[at] és mikrotápanyagok[at], feltéve, hogy […] normál fogyasztásra szánt élelmiszerben való felhasználásuk »jogilag közvetlenül elő van írva« abban az értelemben, hogy azt az uniós jog vagy az uniós joggal összeegyeztethető nemzeti jog rendelkezései közvetlenül előírják, és ennek következményeként az élelmiszer egyáltalán nem hozható forgalomba normál fogyasztás céljára, ha nem tartalmazza az említett ásványi anyagokat, vitaminokat, aminosavakat vagy mikrotápanyagokat”. Márpedig sem az előzetes döntéshozatal iránti kérelem, sem a felek észrevételei nem említenek olyan jogszabályt, amely előírná a kalcium alapügyben szóban forgó ökológiai élelmiszerekhez, azaz rizs‑ és zabalapú ökológiai italokhoz való hozzáadását ahhoz, hogy azokat forgalomba lehessen hozni.(46)
58.      Ezenfelül a Bizottság erre a rendelkezésre támaszkodik annak jelzése érdekében, hogy a kalcium‑karbonát ökológiai élelmiszerek feldolgozása során történő felhasználása tiltott(47) a 2018/848 rendelet 54. cikke által számára biztosított azon hatáskör gyakorlása alapján, hogy olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek módosítják – e rendelet 16. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében – „a II. melléklet IV. részének 2.2.2. pontját olyan termékek és anyagok típusai és összetétele, valamint felhasználásuk feltételeinek tekintetében, amelyek feldolgozott élelmiszerekben való felhasználása megengedett” .
59.      Ennélfogva úgy vélem, hogy az alapügyben szóban forgó por, amely javarészt kalcium‑karbonátból áll, élelmiszer‑adalékanyagnak tekintendő, amelynek használata tilos az ökológiai élelmiszerek előállítása során attól kezdve, hogy azt kizárólag a növényi ital kalciummal való dúsítására használják, noha ezt az uniós vagy a nemzeti szabályozás jogilag kifejezetten nem írja elő.
V.      Végkövetkeztetés
60.      A fenti megfontolások összességére tekintettel azt javaslom, hogy a Bíróság a Raad van State (államtanács, Belgium) által előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésre a következőképpen válaszoljon:
Az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek jelöléséről, valamint a 834/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. május 30‑i (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2022. január 17-i (EU) 2022/474 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel módosított változatának 24. cikke (2) bekezdésének a) pontját, valamint II. melléklete IV. részének 2.2.1. pontját és 2.2.2. pontjának f) alpontját a 2018/848 rendelet 7. cikkének b) pontjával összefüggésben
a következőképpen kell értelmezni:
az élelmiszerek feldolgozása során kalciummal való dúsítás céljából használt, kalcium‑karbonátban természetes módon gazdag Lithothamnium calcareum alga megtisztított, megszárított és finomra őrölt lerakódásaiból nyert, ökológiai tanúsítvánnyal rendelkező por tiltott, mivel a kalcium‑karbonát nem használható fel erre a célra, és a kalcium normál fogyasztásra szánt élelmiszerekben való alkalmazása nincs jogilag kifejezetten előírva.
1      Eredeti nyelv: francia.
2      2022. január 17-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2022. L 98., 1. o.; a továbbiakban: 2022/474 rendelet)
3      Az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek jelöléséről, valamint a 834/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. május 30‑i európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2018. L 150., 1. o.; helyesbítések: HL 2018. L 260., 25. o.; HL 2018. L 262., 90. o.; HL 2018. L 270., 37. o.; HL 2019. L 305., 59. o.; HL 2021. L 7., 53. o.; HL 2021. L 204., 47. o.; HL L, 2024/90732).
4      A bizonyos termékek és anyagok ökológiai termelésben való használatának engedélyezéséről és ezek jegyzékének összeállításáról szóló, 2021. július 15‑i bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2021. L 253., 13. o.).
5      Lásd: 2021. április 29‑i Natumi ítélet (C‑815/19, a továbbiakban: Natumi ítélet, EU:C:2021:336).
6      Az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28‑i tanácsi rendelet (HL 2007. L 189., 1. o.).
7      A 2019. december 17‑i (EU) 2019/2164 bizottsági végrehajtási rendelettel (HL 2019. L 328., 61. o.) módosított, az ökológiai termelés, a címkézés és az ellenőrzés tekintetében az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2008. szeptember 5‑i bizottsági rendelet (HL 2008. L 250., 1. o., a továbbiakban: 889/2008 rendelet). Ezt a rendeletet a 2021/1165 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezte.
8      Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28‑i európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2002. L 31, 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 6. kötet, 463. o.; helyesbítések: HL 2014. L 327., 9. o.; HL 2016. L 11., 19. o.).
9      Az élelmiszer‑adalékanyagokról szóló, 2008. december 16‑i európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2008. L 354., 16. o.; helyesbítések: HL 2009. L 74., 35. o.; HL 2015. L 123., 122. o.).
10      A fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 87/250/EGK bizottsági irányelv, a 90/496/EGK tanácsi irányelv, az 1999/10/EK bizottsági irányelv, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2002/67/EK és a 2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25‑i európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2011. L 304., 18. o.; helyesbítések: HL 2014. L 331., 40. o.; HL 2015. L 50., 48. o.; HL 2016. L 266., 7. o.; HL 2023. L 142., 41. o.).
11      A növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21‑i európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2009. L 309., 1. o.).
12      A csecsemők és kisgyermekek számára készült, a speciális gyógyászati célra szánt, valamint a testtömeg‑szabályozás céljára szolgáló, teljes napi étrendet helyettesítő élelmiszerekről, továbbá a 92/52/EGK tanácsi irányelv, a 96/8/EK, az 1999/21/EK, a 2006/125/EK és a 2006/141/EK bizottsági irányelv, a 2009/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 41/2009/EK és a 953/2009/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 12‑i európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 181., 35. o.).
13      A csecsemők és a kisgyermekek számára készült feldolgozott gabonaalapú élelmiszerekről és bébiételekről szóló, 2006. december 5‑i bizottsági irányelv (HL 2006. L 339., 16. o.).
14      Lásd a 2021/1165 végrehajtási rendelet 13. cikkének harmadik bekezdését.
15      A
2018. október 22‑i (EU) 2018/1584 bizottsági végrehajtási rendelettel (HL 2018. L 264., 1. o.) módosított változat.
16      A kérdést előterjesztő bíróság a 2021/1165 végrehajtási rendelet V. mellékletének B. részére hivatkozik.
17      Ez a dokumentum elérhető a következő internetcímen: https://agriculture.ec.europa.eu/farming/organic-farming/organics-glance_hu. A legutóbbi aktualizálásra 2026. január 26‑án került sor.
18      Lásd: 2017. június 14‑i TofuTown.com ítélet (C‑422/16, EU:C:2017:458, 40. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat, továbbá a rendelkező rész).
19      A 2008. október 22‑i 1137/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL 2008. L 311., 1. o.; helyesbítés: HL 2010. L 276., 80. o.) módosított, az étrend‑kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2002. június 10‑i 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2002. L 183., 51. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 29. kötet, 490. o.) értelmében.
20      Az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag‑összetételre és egészségre vonatkozó állításokról szóló, 2006. december 20‑i 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2006. L 404., 9. o., helyesbítés: HL 2007. L 12., 3. o.), valamint a nem a betegségek kockázatának csökkentését, illetve a gyermekek fejlődését és egészségét érintő, élelmiszerekkel kapcsolatos, egészségre vonatkozó, engedélyezett állítások jegyzékének megállapításáról szóló, 2012. május 16‑i 432/2012/EU bizottsági rendelet (HL 2012. L 136., 1. o.) értelmében.
21      A különleges táplálkozási célú élelmiszerekről szóló, 2009. május 6‑i 2009/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2009. L 124., 21. o.), valamint a különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekhez adható tápértéknövelő anyagokról szóló, 2009. október 13‑i 953/2009/EK bizottsági rendelet (HL 2009. L 269., 9. o.) értelmében.
22      Lásd: 2014. november 5‑i Herbaria Kräuterparadies ítélet (C‑137/13, EU:C:2014:2335, 46. pont).
23      C‑240/23, EU:C:2024:852.
24      C‑137/13, EU:C:2014:2335.
25      Ezen 2.2.2. pont f) alpontjának megfogalmazása közvetlenül a 2014. november 5‑i Herbaria Kräuterparadies ítéleten (C‑137/13, EU:C:2014:2335) alapul.
26      Lásd: 2024. október 4‑i Herbaria Kräuterparadies II ítélet (C‑240/23, EU:C:2024:852, 85. pont és a rendelkező rész).
27      Lásd a 889/2008 rendelet 27. cikkének (1) bekezdését és VIII. mellékletét.
28      Lásd: Natumi ítélet (47. pont).
29      Lásd a 834/2007 rendelet 19. cikke (2) bekezdésének b) pontját és 21. cikkét.
30      Lásd: Natumi ítélet (67. pont).
31      Lásd: Natumi ítélet (68. pont).
32      Lásd: Natumi ítélet (69. pont).
33      Ez utóbbi elem nem teszi lehetővé, hogy e termékeket „technológiai segédanyagoknak” lehessen minősíteni, amelyek csak a végtermékben jelen lévő maradványként maradhatnak vissza, nem jelenthetnek egészségügyi kockázatot és nem lehetnek technológiai hatással e termékre. Lásd a 2018/848 rendelet 3. cikkének 65. pontjában szereplő fogalommeghatározást, amely az 1333/2008/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában szereplő meghatározásra hivatkozik.
34      Lásd az 1333/2008 rendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontja második albekezdésének ii. alpontját.
35      Lásd a jelen indítvány 38. pontját.
36      A 8. cikk b) pontjában a „takarmányozási célokból” kifejezést használják; a II. melléklet II. része 1.4.1. pontjának b) alpontjában és III. része 3.1.3.1. pontjának a) alpontjában a „tápanyagszükségletét” kifejezés szerepel; a II. melléklet II. része 1.4.1. pontjának d) alpontjában a „táplálkozási szokásait” kifejezést használják; a II. melléklet II. része 1.5.2.3. pontjában a „tápértékkel rendelkező adalékanyagokat” kifejezést használják; a II. melléklet III. része 3.1.3.1. pontja b) alpontjának ii. alpontjában a „tápanyag‑összetételét” kifejezés szerepel; és a II. melléklet III. része 3.1.3.2. pontjának a) alpontjában a „táplálkozási igényüket” kifejezést használják.
37      A 24. cikk (1) bekezdésének b) pontjában, a 31. cikkben, valamint a II. melléklet I. részének 1.9.6. pontjában a „tápanyag[…]”, az 1.2. pontban a „tápoldat[…]” kifejezést használják; a 24. cikk (3) bekezdésének d) pontjában a „növénykultúra meghatározott tápanyagszükségletének” kifejezés szerepel; a II. melléklet I. része 1.3. pontjának a) alpontjában a „lévő tápanyagokat” kifejezést használják; és a II. melléklet II. része 1.9.3. pontjában a „tápanyagigényét” kifejezést használják.
38      Lecitinek, rozmaring‑kivonat, szentjánoskenyérmag‑liszt, guargumi, gumiarábikum, taramagliszt, gellángumi, glicerin, méhviasz, karnaubaviasz, és eritrit.
39      Lásd a jelen indítvány 14. lábjegyzetét.
40      Lásd a jelen indítvány 50. és 51. pontját.
41      A bizonyos termékek és anyagok ökológiai termelésben való használatának engedélyezéséről és ezek jegyzékének összeállításáról szóló (EU) 2021/1165 végrehajtási rendelet módosításáról és helyesbítéséről szóló, 2025. május 23‑i bizottsági végrehajtási rendelet (HL L, 2025/973).
42      Lásd a 2025/973 végrehajtási rendelet (17) preambulumbekezdését.
43      A hús és a tojáshéj bélyegzésére szolgáló élelmiszerszínezékekre vonatkozik.
44      Az év bizonyos időszakában értékesített főtt tojás héjának hagyományos díszítő festésére vonatkozik.
45      E megfogalmazás pontosítja, hogy a kalcium‑karbonáttal mind a színezés, mind a kalciummal való dúsítás tilos.
46      Lásd analógia útján: Natumi ítélet (66. pont).
47      Lásd a jelen indítvány fenti 28. pontjában hivatkozott ökológiai szabályokra vonatkozó, gyakran ismételt kérdésekben a 4.5. szakaszban (113. és 114. o.) az arra vonatkozó 12. kérdésre adott választ, hogy felhasználható‑e a Lithothamnium calcareum az élelmiszerek ökológiai termelésében: „Nem. A [2018/848] rendelet II. melléklete IV. része 2.2.2. pontjának f) alpontja releváns […] A Lithothamnium calcareum fő összetevője a kalcium‑karbonát, és a feldolgozott élelmiszerekben a fő funkcióját a kalcium hozzáadása jelenti. Következésképpen, mivel a kalcium‑karbonát ásványi anyag, az ökológiai termelésben való felhasználásához a [2018/848] rendelet II. melléklete IV. részének 2.2.2. pontjával összhangban engedélyre van szükség” (szabad fordítás).