62024CJ0568
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (hetedik tanács)
2026. április 16. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal – Közbeszerzési szerződések odaítélése – 2014/24/EU irányelv – 18. cikk – A közbeszerzésre irányadó elvek – Egyenlő bánásmód és átláthatóság – 42. cikk – Műszaki leírás – Az ajánlatkérő mérlegelési jogköre – A szükségesség meghatározása – Típusra vagy valamely meghatározott gyártási folyamatra történő hivatkozás – Azok az esetek, amikor az ilyen hivatkozást a »vagy azzal egyenértékű« kifejezéssel kell kiegészíteni”
A C‑568/24. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Curtea de Apel Cluj (kolozsvári ítélőtábla, Románia) a Bírósághoz 2024. augusztus 23‑án érkezett, 2024. június 17‑i határozatával terjesztett elő
a Sof Medica SA
és
a Spitalul Clinic Judeţean de Urgenţă Cluj‑Napoca
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (hetedik tanács),
tagjai: F. Schalin tanácselnök, M. Gavalec (előadó) és Csehi Z. bírák,
főtanácsnok: M. Campos Sánchez‑Bordona,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel az írásbeli szakaszra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–
a Sof Medica SA képviseletében L. Duţu avocată,
–
a cseh kormány képviseletében L. Halajová, M. Smolek és J. Vláčil, meghatalmazotti minőségben,
–
az észt kormány képviseletében H. Hirsik és M. Kriisa, meghatalmazotti minőségben,
–
a litván kormány képviseletében K. Dieninis és E. Kurelaitytė, meghatalmazotti minőségben,
–
az Európai Bizottság képviseletében A. Biolan és G. Wils, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
1
A előzetes döntéshozatal iránti kérelem a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26‑i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 94., 65. o.; helyesbítések: HL 2015. L 275., 68. o.; HL 2020. L. 211., 22. o.; HL L, 2023/90063) 2. cikke (1) bekezdése 13. pontjának, 18. cikke (1) bekezdésének, 42. cikke (1)–(4) bekezdésének és 49. cikkének az értelmezésére vonatkozik.
2
E kérelmet a Sof Medica SA és a Spitalul Clinic Judeţean de Urgenţă Cluj‑Napoca (Kolozs megyei sürgősségi klinikai kórház, Románia) (a továbbiakban: kórház) között, egy bizonyos műszaki leírásnak megfelelő sebészeti robot beszerzésére irányuló közbeszerzési szerződés utóbbi által történő odaítélése tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
Jogi háttér
Az uniós jog
3
A 2014/24 irányelv (74) és (92) preambulumbekezdése kimondja:
„(74)
A közbeszerzők által kidolgozott műszaki leírásoknak lehetővé kell tenniük a közbeszerzésben a verseny biztosítását, valamint a közbeszerzés keretében a fenntarthatósági célok elérését. E célból lehetővé kell tenni a piacon jelen lévő műszaki megoldások, szabványok és műszaki leírások sokféleségét tükröző ajánlatok benyújtását, ideértve az építési beruházásokhoz, árukhoz és szolgáltatásokhoz kapcsolódó gyártási folyamatok életciklusával és fenntarthatóságával kapcsolatos teljesítménykritériumokra épülő megoldásokat, standardokat és előírásokat is.
Ennek megfelelően a műszaki leírásokat olyan módon kell összeállítani, amely kivédi a verseny olyan követelmények révén történő mesterséges korlátozását, amelyek egy konkrét gazdasági szereplőnek kedveznek azáltal, hogy az adott gazdasági szereplő által rendszerint kínált áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások fő jellemzőit tükrözik. A műszaki leírásoknak a funkcionális és teljesítménybeli követelmények megadásával történő összeállítása általában lehetővé teszi e cél lehető legmegfelelőbb módon történő megvalósítását. A funkcionalitáshoz és a teljesítményhez kapcsolódó követelmények az innovációnak is kedvező eszközök a közbeszerzés során, amelyeket a lehető legszélesebb körben alkalmazni kell. Amennyiben európai standardra vagy annak hiányában nemzeti standardra történik hivatkozás, az ajánlatkérő szerveknek az ezekkel egyenértékű előírásokon alapuló ajánlatokat is figyelembe kell venniük. A kért jelöléssel való egyenértékűséget az ajánlattevőnek kell bizonyítania.
Az egyenértékűség bizonyításához lehetővé kell tenni annak megkövetelését az ajánlattevőktől, hogy nyújtsanak be valamely harmadik személy által hitelesített bizonyítékot. Mindazonáltal más megfelelő bizonyítási eszközöknek – például a gyártó technikai dossziéjának – a használatát is meg kell engedni, ha az érintett gazdasági szereplő nem jut hozzá ilyen tanúsítványokhoz vagy vizsgálati eredményekhez, illetve nincs lehetősége azoknak az adott határidőn belüli megszerzésére, feltéve, hogy az érintett gazdasági szereplő azok révén bizonyítani tudja, hogy az adott építési beruházás, áru vagy szolgáltatás megfelel a műszaki leírásban, az odaítélési szempontokban vagy a szerződésteljesítési feltételekben foglalt követelményeknek vagy kritériumoknak.
[…]
(92)
A legjobb ár‑minőség arány értékelésekor az ajánlatkérő szerveknek meg kell határozniuk, hogy melyek azok a közbeszerzés tárgyához kapcsolódó gazdasági és minőségi kritériumok, amelyeket e célból alkalmazni fognak. E szempontoknak tehát lehetővé kell tenniük az egyes ajánlatok kínálta teljesítményszintek összehasonlítását a közbeszerzésnek a műszaki leírásban meghatározott tárgya figyelembevételével. A legjobb ár‑minőség aránnyal összefüggésben ez az irányelv tartalmazza a lehetséges odaítélési szempontok nem teljes körű, de többek között környezetvédelmi és szociális szempontokat is tartalmazó felsorolását. Az ajánlatkérő szerveket ösztönözni kell az olyan odaítélési szempontok választására, amelyek kiváló minőségű és az igényeiknek a lehető legjobban megfelelő építési beruházások, áruk és szolgáltatások beszerzését teszik lehetővé.
A választott odaítélési szempontok nem ruházhatnak korlátlan választási szabadságot az ajánlatkérő szervre, továbbá biztosítaniuk kell a tényleges és tisztességes verseny lehetőségét, és olyan szabályoknak kell hozzájuk tartozniuk, amelyek lehetővé teszik az ajánlattevők által benyújtott információk hatékony ellenőrzését.
A gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat kiválasztása érdekében az szerződések odaítélése nem alapulhat kizárólag nem költségjellegű szempontokon. Ezért a minőségi szempontok mellett költségszempontot is meg kell állapítani, amely az ajánlatkérő szerv választása szerint lehet ár vagy költséghatékonysági megközelítés, mint például az életciklusköltségek. Az odaítélési szempontok azonban nem sérthetik a bizonyos szolgáltatások díjazásának vagy egyes termékek rögzített árának a meghatározásáról szóló tagállami rendelkezések alkalmazását.”
4
Ezen irányelv „Fogalommeghatározások” című 2. cikke az (1) bekezdésének 13. pontjában a következőket mondja ki:
„Ezen irányelv alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
[…]
13.
»közbeszerzési dokumentum«: minden olyan dokumentum, amelyet az ajánlatkérő szerv a beszerzés vagy az eljárás elemeinek leírása vagy meghatározása érdekében hoz létre, illetve amelyre ennek érdekében hivatkozik, ideértve az eljárást megindító hirdetményt, az eljárást megindító felhívásként alkalmazott előzetes tájékoztatót, a műszaki leírást, az ismertetőt, a javasolt szerződéses feltételeket, a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők által benyújtandó dokumentumok formátumait, az általánosan alkalmazandó kötelezettségekre vonatkozó információt és minden egyéb dokumentumot”.
5
Az említett irányelvnek „A közbeszerzés alapelvei” című 18. cikke az (1) bekezdésében a következőképpen rendelkezik:
„Az ajánlatkérő szervek a gazdasági szereplőket egyenlő és megkülönböztetésmentes bánásmódban részesítik, továbbá átlátható és arányos módon járnak el.
A beszerzést nem lehet azzal a szándékkal kialakítani, hogy az adott beszerzés kikerüljön a jelen irányelv hatálya alól, vagy mesterségesen korlátozza a versenyt. Akkor tekintendő úgy, hogy fennáll a verseny mesterséges korlátozásának esete, ha azzal a szándékkal határozták meg a beszerzés feltételeit, hogy ezzel egyes gazdasági szereplők méltánytalan előnyhöz jussanak, vagy ilyen hátrányt szenvedjenek.”
6
Ugyanezen irányelv „Tárgyalásos eljárás” című 29. cikke az (1) bekezdésében a következőképpen rendelkezik:
„A tárgyalásos eljárások során az V. melléklet B. és C. részében előírt információkat tartalmazó, az eljárást megindító felhívás alapján az ajánlatkérő szerv által a minőségi kiválasztáshoz előírt információk benyújtásával bármely gazdasági szereplő jelentkezhet részvételre.
Az ajánlatkérő szervek a közbeszerzési dokumentumokban oly módon határozzák meg a közbeszerzés tárgyát, hogy ismertetik igényeiket és a beszerzendő áruk, építési beruházások, illetve szolgáltatások kívánt jellemzőit, és meghatározzák a szerződés odaítélésének szempontjait. Megjelölik továbbá, hogy ezen ismertetésnek mely elemei jelentik azokat a minimumkövetelményeket, amelyeket valamennyi ajánlattevőnek teljesítenie kell.
A megadott információknak kellően pontosaknak kell lenniük ahhoz, hogy a gazdasági szereplők megállapíthassák a beszerzés jellegét és tárgyát, valamint eldönthessék, hogy nyújtsanak‑e be részvételi jelentkezést.
[…]”
7
A 2014/24 irányelv „Műszaki leírás” című 42. cikke értelmében:
„(1)   A VII. melléklet 1. pontjában meghatározott műszaki leírást fel kell tüntetni a közbeszerzési dokumentációban. A műszaki leírás meghatározza az építési beruházás, a szolgáltatás vagy az áru kívánt tulajdonságait.
E tulajdonságok utalhatnak a kért építési beruházás, áru vagy szolgáltatás előállításának, illetve nyújtásának folyamatára vagy módszerére, vagy az életciklusa bármely más szakaszának valamely konkrét folyamatára, még akkor is, ha ezek a tényezők nem képezik a szerződés lényegét, feltéve, hogy kapcsolódnak a szerződés tárgyához, valamint a szerződés értékéhez és céljaihoz képest arányosak.
[…]
(2)   A műszaki leírásnak valamennyi gazdasági szereplő számára egyenlő lehetőséget kell nyújtani a beszerzési [helyesen: közbeszerzési] eljárásban való részvételre, és nem lehet olyan hatása, amely indokolatlanul akadályozná a verseny biztosítását a közbeszerzés során.
(3)   A műszaki leírást az uniós joggal összeegyeztethető kötelező nemzeti műszaki szabályok sérelme nélkül, az alábbi módok valamelyikén kell megadni:
a)
a teljesítmény, illetve a funkcionális követelmények szempontjából, ideértve a környezetvédelmi jellemzőket is, feltéve, hogy a paraméterek kellően pontosak ahhoz, hogy lehetővé tegyék az ajánlattevők számára a szerződés tárgyának megállapítását, az ajánlatkérő szervek számára pedig a szerződés odaítélését;
b)
a műszaki leírásra való hivatkozással és – a következő sorrendben – a következőkre történő hivatkozással: az építési beruházási munkák tervezésére, számítási módszerére és kivitelezésére, valamint az áruk felhasználására vonatkozó európai szabványokat, európai műszaki tanúsítványokat, közös műszaki leírásokat, nemzetközi szabványokat, az európai szabványügyi szervezetek által létrehozott egyéb műszaki hivatkozási rendszereket átültető nemzeti szabványok vagy – ezek bármelyikének hiányában – nemzeti szabványok, nemzeti műszaki tanúsítványok, illetve nemzeti műszaki leírások; [helyesen: leírások; mindegyik hivatkozást a »vagy azzal egyenértékű« kifejezésnek kell kísérnie;]
c)
az a) pontban említett teljesítmény, illetve funkcionális követelmények alapján, az e teljesítménynek, illetve funkcionális követelményeknek való megfelelés feltételezését lehetővé tevő, a b) pontban említett műszaki leírásra történő hivatkozással;
d)
egyes jellemzők tekintetében a b) pontban említett műszaki leírásra történő hivatkozással, más jellemzők tekintetében pedig az a) pontban említett teljesítményre, illetve funkcionális követelményekre történő hivatkozással.
(4)   A szerződés tárgya által indokolt esetek kivételével a műszaki leírás nem hivatkozhat adott gyártmányra vagy forrásra, illetve konkrét eljárásra, amely egy adott gazdasági szereplő termékeit vagy az általa nyújtott szolgáltatásokat jellemzi, vagy védjegyre, szabadalomra, típusra vagy adott származásra vagy gyártási folyamatra, ha az egyes vállalkozások vagy termékek előnyben részesítéséhez vagy kiszorításához vezetne. Az ilyen hivatkozás kivételes esetekben megengedhető, amennyiben nem lehetséges a szerződés tárgyának (3) bekezdés szerinti, kellően pontos és érthető leírása. Az ilyen hivatkozást a »vagy azzal egyenértékű« kifejezésnek kell kísérnie.
[…]”
8
Ezen irányelv „A szerződések részekre bontása” című 46. cikke az (1) bekezdésének a második albekezdésében a következőket írja elő:
„Azon szerződések kivételével, amelyeket az e cikk (4) bekezdésével összhangban kötelező részekre bontani, az ajánlatkérő szervek kötelesek megadni azon legfontosabb okokat, amelyek miatt úgy döntöttek, hogy nem bontják részekre a szerződést, és ezeket fel kell tüntetni a közbeszerzési dokumentumokban vagy a 84. cikkben említett egyedi jelentésben.”
9
Az említett irányelv „A szerződésről szóló hirdetmények” című 49. cikke a következőket írja elő:
„A 26. cikk (2) bekezdése [helyesen (5) bekezdése] második albekezdésének és a 32. cikk sérelme nélkül minden eljárás esetében hirdetményt kell az eljárást megindító felhívásként alkalmazni. Az eljárást megindító hirdetménynek az V. melléklet C. részében meghatározott információkat kell tartalmaznia, és azt az 51. cikknek megfelelően kell közzétenni.”
10
A 2014/24 irányelv V. melléklete, amelynek címe „A hirdetményekben feltüntetendő információk”, tartalmaz egy C. részt, amely felsorolja a közleményekben feltüntetendő információkat. E melléklet 30. pontjának szövege a következő:
„Bármely más lényeges információ.”
11
Ezen irányelvnek az „Egyes műszaki leírások meghatározása” című VII. melléklete az 1. pontjában a következőképpen rendelkezik:
„Ezen irányelv alkalmazásában:
1.
a »műszaki leírás« az alábbiak egyikét jelenti:
[…]
b)
árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében a dokumentációban szereplő azon leírás, amely meghatározza a terméktől, illetve szolgáltatástól elvárt tulajdonságokat, így a minőségi színvonalát, a környezetre és az éghajlatra gyakorolt hatások szintjét, az egyetemes tervezés követelményeinek (többek között a fogyatékossággal élő személyek számára való elérhetőségnek) megfelelő kialakítást, továbbá a megfelelőség‑értékelést, a teljesítményt, a termék rendeltetését, a biztonságot és a méreteket, beleértve a termék kereskedelmi nevére, a terminológiára, a szimbólumokra, a tesztelésre és tesztelési módszerekre, a csomagolásra, a jelölésre és címkézésre, a használati utasításra, az áru vagy szolgáltatás teljes életciklusának egyes szakaszaiban alkalmazott gyártási folyamatokra és módszerekre, valamint a megfelelőség‑értékelési eljárásokra vonatkozó követelményeket”.
A román jog
12
A 2016. május 19‑i Legea nr. 98/2016, privind achizițiile publice (a közbeszerzésről szóló 98/2016. sz. törvény) (Monitorul Oficial al României, I. rész, 2016. május 23‑i 390. szám) 2. cikkének (2) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„A közbeszerzési szerződések odaítélésének és a tervpályázatok megszervezésének az alapelvei a következők:
a)
a hátrányos megkülönböztetés tilalma;
b)
egyenlő bánásmód;
c)
kölcsönös elismerés;
d)
átláthatóság;
e)
arányosság;
f)
felelősségvállalás.”
13
A 98/2016. sz. törvény 50. cikke szerint:
„(1)   Az ajánlatkérő szervek sem a szerződések szerkezetét, sem azok elemeit nem alakíthatják ki azzal a szándékkal, hogy kikerüljék a jelen törvény rendelkezéseinek alkalmazását, vagy hogy mesterségesen korlátozzák a versenyt.
(2)   Az (1) bekezdés értelmében mesterséges versenykorlátozásnak minősül, ha a szerződést vagy annak elemeit azzal a szándékkal tervezték vagy alakították ki, hogy ezzel egyes gazdasági szereplők méltánytalan előnyhöz jussanak vagy ilyen hátrányt szenvedjenek.”
14
E törvény 155. cikkének (1), (2) és (6) bekezdése kimondja:
„(1)   A műszaki leírást az ajánlattételi dokumentációban határozzák meg, és az meghatározza a szerződés tárgyát képező építési beruházás, szolgáltatás vagy árubeszerzés kívánt tulajdonságait.
(2)   Az (1) bekezdésben említett tulajdonságok utalhatnak a kért építési beruházás, termék vagy szolgáltatás kivitelezésének, előállításának, illetve nyújtásának konkrét folyamatára vagy módszerére, vagy az életciklusa bármely más szakaszának valamely konkrét folyamatára, még akkor is, ha ezek a tényezők nem képezik a beszerzendő termék, építési beruházás vagy szolgáltatás tartalmának lényegét, feltéve, hogy kapcsolódnak a közbeszerzési szerződés/keretmegállapodás tárgyához, és arányosak annak értékével és céljaival.
[…]
(6)   A műszaki leírásnak valamennyi gazdasági szereplő számára egyenlő hozzáférést kell lehetővé tennie az odaítélési eljáráshoz, és nem lehet olyan hatása, amely indokolatlanul akadályozná a gazdasági szereplők közötti verseny biztosítását.”
15
Az említett törvény 156. cikkének (2)–(4) bekezdése a következőket írja elő:
„(2)   A szerződés tárgya által indokolt esetek kivételével a műszaki leírás nem hivatkozhat adott gyártmányra vagy forrásra, illetve konkrét eljárásra, amely egy adott gazdasági szereplő termékeit vagy az általa nyújtott szolgáltatásokat jellemzi, vagy védjegyre, szabadalomra, típusra vagy adott származásra vagy gyártási folyamatra, ha az egyes vállalkozások vagy termékek előnyben részesítéséhez vagy kiszorításához vezetne.
(3)   A (2) bekezdés rendelkezéseitől eltérve, a műszaki leírásnak a (2) bekezdésben említett elemek pontosításával történő meghatározása kivételes esetekben engedélyezhető, ha nem lehetséges a szerződés tárgyának (1) bekezdés szerinti, kellően pontos és érthető leírása; ilyen esetekben a (2) bekezdésben említett elemek pontosítását a »vagy azzal egyenértékű« kifejezésnek kell kísérnie.
(4)   Ha az ajánlatkérő szerv a műszaki leírást az (1) bekezdés b) pontjának megfelelően állapítja meg, nem utasíthat el ajánlatot azon az alapon, hogy az ajánlatban szereplő építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások nem felelnek meg az általa hivatkozott műszaki leírásnak, ha az ajánlattevő ajánlatában bármely megfelelő eszközzel bizonyítja, hogy az általa javasolt megoldások egyenértékű módon megfelelnek a műszaki leírásban meghatározott követelményeknek.”
16
A 2016. június 2‑i Hotărârea Guvernului nr. 395/2016, pentru aprobarea Normelor metodologice de aplicare a prevederilor referitoare la atribuirea contractului de achiziție publică/acordului‑cadru din Legea nr. 98/2016 privind achizițiile publicéhez (a 98/2016. sz. törvény szerinti, a közbeszerzési szerződés/keretmegállapodás odaítélésére vonatkozó rendelkezések végrehajtási szabályainak jóváhagyásáról szóló 395/2016. sz. kormányhatározat) (Monitorul Oficial al României, I. rész, 2016. június 6‑i 423. szám) csatolt végrehajtási szabályok 1. cikke szerint:
„(1)   A közbeszerzési eljárás során minden olyan helyzetet, amelyre nincs kifejezett szabályozás, a [98/2016. sz. törvény] 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott elvek alapján kell értelmezni.
(2)   Az odaítélési eljárás alkalmazása során az ajánlatkérő szerv köteles minden szükséges intézkedést megtenni az olyan helyzetek elkerülése érdekében, amelyek összeférhetetlenséget okozhatnak és/vagy megakadályozhatják, korlátozhatják vagy torzíthatják a versenyt.
(3)   Ha megállapítja, hogy a (2) bekezdésben említett helyzet állt elő, az ajánlatkérő szerv köteles az ilyen körülményből eredő hatásokat megszüntetni azáltal, hogy – adott esetben – hatáskörének megfelelően korrekciós intézkedéseket hoz az odaítélési eljárás szabályszerű alkalmazását vagy az ahhoz kapcsolódó tevékenységeket befolyásoló aktusok módosítására, megszüntetésére, visszavonására vagy megszüntetésére vonatkozóan.
[…]”
17
E végrehajtási szabályok 20. cikkének (10) bekezdése ekképp rendelkezik:
„Az ajánlattételhez szükséges dokumentációnak olyan műszaki leírást kell tartalmaznia, amely olyan követelményeket, előírásokat, műszaki jellegű jellemzőket foglal magában, amelyek lehetővé teszik az egyes árubeszerzések, szolgáltatások vagy építési beruházások objektív módon történő, az ajánlatkérő szükségleteinek megfelelő leírását.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
18
2024. február 23‑án a kórház ajánlatkérő szervként 25400000 román lej (RON) (hozzávetőleg 5000000 euró) becsült értékre nyílt ajánlati felhívást tett közzé „Sebészeti robot 2 szállítása, telepítése és üzembe helyezése” címmel.
19
A kórház korábban piaci konzultációs eljárást indított az ezen ajánlati felhívás tárgyát képező sebészeti robotra vonatkozóan, amelyből egyrészt az derült ki, hogy két típusú, hasonló funkciójú sebészeti robot létezik, nevezetesen az egy darabból álló robot (a robot karjai egységes elrendezésűek) és a moduláris típusú robot (a robotkarok egyedi elrendezésűek), másrészt pedig, hogy legalább három gyártót azonosítottak, amelyek moduláris típusú robotokat gyártanak.
20
A kórház az említett ajánlati felhívás ajánlattételhez szükséges dokumentációjában a következőképpen mutatta be a sebészeti robot műszaki leírását: „Önállóan is működő modulokból álló, mobil robotsebészeti berendezés, amely legalább négy, egymástól független robotkarral rendelkező modullal bír, és legalább a következő szakterületekre igazoltan alkalmazható: általános sebészet, nőgyógyászat, urológia, mellkassebészet. A berendezésnek alkalmasnak kell lennie arra, hogy a műtőblokkban úgy helyezzék el, hogy különösebb előkészületekre lenne szükség, és lehetővé tegye a [sebészeti] eljárás hibrid megközelítését, gyorsan átváltva a klasszikus laparoszkópos műtétről a robotsebészetre és fordítva, amikor ez szükséges a [sebészeti] eljárás során. A berendezésnek folyamatos használatra alkalmasnak kell lennie”.
21
A Sof Medica mint az egy darabból álló sebészeti robotok szállítója úgy ítélte meg, hogy e műszaki leírások sértik a 98/2016. sz. törvény 2., 50., 155. és 156. cikkében foglalt közbeszerzési elveket, amelyek a 2014/24 irányelv 18. és 42. cikkének végrehajtására irányulnak, mivel kizárólag a moduláris típusú sebészeti robotokat részesítik előnyben. A Sof Medica így azt kérte a Tribunalul Clujtól (Kolozs megyei törvényszék, Románia), hogy kötelezze az ajánlatkérőt az említett, hátrányosan megkülönböztető műszaki leírások törlésére, a tényleges versenyen alapuló átlátható eljárást biztosító minimumkövetelmények megállapítására, és amennyiben az ajánlati dokumentáció kijavítása nem lehetséges, az odaítélési eljárás megsemmisítésére.
22
A kórház ezzel szemben azt állította, hogy a moduláris jellegű sebészeti robot beszerzését több sajátos tényező igazolja. Mivel ugyanis a kórház régi épületekből áll, figyelembe kell venni a kis méretű műtőblokkok logisztikai kapacitásait, az orvosi berendezések e blokkok közötti, a szükségleteknek és a vészhelyzeteknek megfelelő áthelyezésének szükségességét, valamint a műtők számát és elosztását. E műtők elrendezése olyan robotot igényelne, amely rugalmasan konfigurálható és alkalmazkodik a rendelkezésre álló térhez, tömege és helyigénye pedig korlátozott, ami nem felel meg az egy darabból álló robot jellemzőinek.
23
2024. március 22‑i ítéletével a Tribunalul Cluj (Kolozs megyei törvényszék) részben okafogyottság, részben pedig megalapozatlanság miatt elutasította a Sof Medica keresetét.
24
A Sof Medica fellebbezést nyújtott be ezen ítélettel szemben a Curtea de Apel Clujhoz (kolozsvári ítélőtábla, Románia), amely a kérdést előterjesztő bíróság.
25
E bíróságnak háromféle kétsége van azzal kapcsolatban, hogy az ajánlatkérő szerv milyen mérlegelési mozgástérrel rendelkezik a műszaki leírások kidolgozása során.
26
Először is a kérdést előterjesztő bíróság arra keresi a választ, hogy a 2014/24 irányelv 49. cikkével összefüggésben értelmezett 18. cikkének (1) bekezdésében foglalt átláthatóság elvére tekintettel az ajánlatkérő szerv kizárhatja‑e az ajánlattevőt az „objektív szükségesség” által igazolt műszaki leírások alapján, ha ez utóbbit csak az érintett ajánlati felhívásra vonatkozó dokumentáció közzétételét követően, peres eljárásban hozták az ajánlattevő tudomására.
27
Másodszor, a kérdést előterjesztő bíróság arra keresi a választ, hogy a 2014/24 irányelv 42. cikkének (1) bekezdését, (3) bekezdésének b) pontját és (4) bekezdését lehet‑e úgy értelmezni, hogy az ajánlati felhívás műszaki leírása címén említett követelmények összességéből eredő korlátozó jelleget, amely az ezen ajánlati felhívás dokumentációjában a „vagy azzal egyenértékű” kifejezést írja elő, az e dokumentációban szereplő valamennyi követelmény figyelembevételével kell értékelni.
28
Harmadszor és utolsósorban a kérdést előterjesztő bíróság arra is keresi a választ, hogy a jelen ítélet 26. és 27. pontjában kifejtett kérdésekre adott igenlő válasz esetén az egyenlő bánásmódnak és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának az ezen irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében foglalt elvét úgy lehet‑e értelmezni, hogy a műszaki leírás korlátozó jellegét az ajánlatkérő szerv által az érintett hirdetmény és ajánlati dokumentáció közzétételének időpontját megelőzően hivatkozott „objektív szükségesség” összefüggésében kell értékelni.
29
E körülmények között a Curtea de Apel Cluj (kolozsvári ítélőtábla) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)
Úgy kell‑e értelmezni az átláthatóság elvét, amelyet a [2014/24] irányelv 49. cikkével és 2. cikke (1) bekezdésének 13. pontjával összefüggésben értelmezett 18. cikkének (1) bekezdése szabályoz, hogy azzal ellentétes az ajánlattevő egyes, az ajánlatkérő szerv által csak az ajánlattételi felhívás és az ajánlattételi dokumentáció közzétételét követően meghatározott »objektív szükségességgel« indokolt, bizonyos műszaki leírások alapján történő kizárása?
2)
Értelmezhetők‑e úgy a [2014/24] irányelv 42. cikke (1) [bekezdésének], (3) bekezdése b) pontjának és (4) bekezdésének rendelkezései, hogy a műszaki leírás korlátozó jellegének értékelését, amely megköveteli az ajánlattételi dokumentációban a »vagy azzal egyenértékű« kifejezés feltüntetését, ugyancsak az ajánlattételi dokumentációban szereplő valamennyi követelmény együttes elemzésével kell elvégezni?
3)
Az első két kérdésre adott igenlő válasz esetén értelmezhető‑e úgy az egyenlő bánásmódnak és a hátrányos megkülönböztetésnek a 2014/24/EU irányelv 18. cikke (1) bekezdésében szabályozott elve, hogy a műszaki leírás korlátozó jellegének értékelését az ajánlattételi felhívás és az ajánlattételi dokumentáció közzétételét megelőzően kell összefüggésbe hozni az ajánlatkérő szerv »objektív szükségletével«?”
A Bíróság előtti eljárás
30
A kérdést előterjesztő bíróság azt kérte, hogy a Bíróság a jelen előzetes döntéshozatal iránti kérelmet a Bíróság eljárási szabályzatának 105. cikke szerinti gyorsított előzetes döntéshozatali eljárásban bírálja el.
31
E kérelmet a Bíróság elnöke a 2024. december 13‑iSof Medica végzésével (C‑568/24, EU:C:2024:1055) elutasította.
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
Az első és a harmadik kérdésről
32
Az együttesen vizsgálandó első és harmadik kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 2014/24 irányelv 42. cikkének (1) és (2) bekezdésével, valamint 49. cikkével összefüggésben értelmezett 18. cikkének (1) bekezdését úgy kell‑e értelmezni, hogy az átláthatóság és az egyenlő bánásmód e 18. cikk (1) bekezdésében kimondott elvével ellentétes, hogy árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés keretében az ajánlatkérő szerv anélkül zárja ki az ajánlattevő ajánlatát műszaki leírás alapján, hogy a hirdetmény közzétételének időpontjában e leírást az említett irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 13. pontja értelmében vett objektív módon megindokolták volna a közbeszerzési dokumentumokban.
33
Először is meg kell állapítani, hogy a 2014/24 irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 13. pontja arra szorítkozik, hogy a „közbeszerzési dokumentum” fogalmát úgy határozza meg, mint minden olyan dokumentum, amelyet az ajánlatkérő szerv a beszerzés vagy az eljárás elemeinek leírása vagy meghatározása érdekében hoz létre, illetve amelyre ennek érdekében hivatkozik, ideértve többek között a hirdetményt és a műszaki leírást.
34
E rendelkezés azonban hallgat arról a kérdésről, hogy a hirdetmény közzétételének időpontjában az érintett ajánlatkérő szerv köteles‑e megjelölni a műszaki leírást alátámasztó objektív indokokat.
35
Másodszor meg kell állapítani, hogy a 2014/24 irányelv 49. cikke lényegében annak kimondására szorítkozik, hogy a hirdetményeket az eljárást megindító felhívás eszközeként használják fel, hogy azok tartalmazzák az ezen irányelv V. mellékletének C. részében előírt információkat, és hogy azokat az említett irányelv 51. cikkének megfelelően teszik közzé. Bár „A hirdetményekben feltüntetendő információk” című C. rész számos benyújtandó információt sorol fel, ezen információk között nem említi a műszaki leírást alátámasztó objektív indokok megjelölésének kötelezettségét.
36
Harmadszor, a 2014/24 irányelv 42. cikkének (1) bekezdéséből kitűnik, hogy az ezen irányelv VII. mellékletének 1. pontjában meghatározott műszaki leírások szerepelnek a közbeszerzési dokumentumokban, és meghatározzák az áruk szükséges jellemzőit. Az árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződéseket illetően ezen VII. melléklet 1. pontjának b) alpontja akként határozza meg a műszaki leírást, mint a dokumentációban szereplő azon leírás, amely meghatározza a terméktől, illetve szolgáltatástól elvárt tulajdonságokat, így a minőségi színvonalát, a környezetre és az éghajlatra gyakorolt hatások szintjét, az egyetemes tervezés követelményeinek (többek között a fogyatékossággal élő személyek számára való elérhetőségnek) megfelelő kialakítást, továbbá a megfelelőség‑értékelést, a teljesítményt, a termék rendeltetését, a biztonságot és a méreteket, beleértve a termék kereskedelmi nevére, a terminológiára, a szimbólumokra, a tesztelésre és tesztelési módszerekre, a csomagolásra, a jelölésre és címkézésre, a használati utasításra, az áru vagy szolgáltatás teljes életciklusának egyes szakaszaiban alkalmazott gyártási folyamatokra és módszerekre, valamint a megfelelőség‑értékelési eljárásokra vonatkozó követelményeket. Mindazonáltal sem e 42. cikk (1) bekezdésének, sem ezen 1. pont b) alpontjának szövegéből nem tűnik ki, hogy az ajánlatkérő köteles objektív módon igazolni az általa megállapított műszaki leírást.
37
E tekintetben a Bíróság kimondta, hogy az ajánlatkérő széles mérlegelési mozgástérrel rendelkezik a szerződés műszaki leírásának megfogalmazása során, mivel ő a legalkalmasabb azon áruk és szolgáltatások meghatározására, amelyekre szüksége van, és azon követelmények meghatározására, amelyeknek a kívánt eredmények elérése érdekében eleget kell tenni (lásd ebben az értelemben: 2018. október 25‑iRoche Lietuva ítélet, C‑413/17, EU:C:2018:865, 29. és 30. pont; 2025. január 16‑iDYKA Plastics ítélet, C‑424/23, EU:C:2025:15, 42. pont).
38
Mindazonáltal az ajánlatkérő szervnek a 2014/24 irányelv 18. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 42. cikke (2) bekezdésének megfelelően biztosítania kell, hogy a műszaki leírások egyenlő hozzáférést biztosítsanak a gazdasági szereplők számára a közbeszerzési eljáráshoz, és nem lehet olyan hatása, amely indokolatlanul akadályozná a verseny biztosítását a közbeszerzés során (2025. január 16‑iDYKA Plastics ítélet, C‑424/23, EU:C:2025:15, 42. pont).
39
A Bíróság hangsúlyozta, hogy az egyenlő bánásmód, a hátrányos megkülönböztetés tilalma és az átláthatóság elve a műszaki leírás vonatkozásában kulcsfontosságúak a hátrányos megkülönböztetésnek a műszaki leírás kiválasztásához vagy meghatározásának módjához kapcsolódó kockázataira tekintettel (2018. október 25‑iRoche Lietuva ítélet, C‑413/17, EU:C:2018:865, 34. pont).
40
Hasonlóképpen, a 2014/24 irányelv (74) preambulumbekezdéséből kitűnik, hogy a műszaki leírásokat olyan módon kell összeállítani, amely kivédi a verseny olyan követelmények révén történő mesterséges korlátozását, amelyek egy konkrét gazdasági szereplőnek kedveznek azáltal, hogy az adott gazdasági szereplő által rendszerint kínált áruk fő jellemzőit tükrözik. E (74) preambulumbekezdés szerint ugyanis „lehetővé kell tenni a piacon jelen lévő műszaki megoldások, szabványok és műszaki leírások sokféleségét tükröző ajánlatok benyújtását”.
41
Ezeknek a követelményeknek a tiszteletben tartása még inkább fontos, ha a műszaki leírások különösen részletesen kerültek meghatározásra. Minél részletesebben határozzák ugyanis meg a műszaki leírásokat, annál jelentősebb a kockázata annak, hogy az adott gyártó termékét előnyben részesítik (2018. október 25‑iRoche Lietuva ítélet, C‑413/17, EU:C:2018:865, 37. pont).
42
Így a műszaki leírások részletessége mértékének tiszteletben kell tartania az arányosság elvét, ami magában foglalja annak vizsgálatát, hogy szükséges‑e a részletesség ezen mértéke a követett célkitűzések megvalósítása érdekében (lásd ebben az értelemben: 2018. október 25‑iRoche Lietuva ítélet, C‑413/17, EU:C:2018:865, 41. pont).
43
Mindazonáltal sem a 2014/24 irányelv 18. cikkének (1) bekezdése, sem ezen irányelv 42. cikkének (1) és (2) bekezdése nem írja elő az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elvének olyan értelmezését, amely megköveteli az ajánlatkérő szervtől, hogy az érintett hirdetmény közzétételének időpontjában jelölje meg az általa megállapított műszaki leírások alapjául szolgáló objektív indokokat.
44
Az átláthatóság kötelezettsége ugyanis magában foglalja, hogy a közbeszerzési eljárás minden feltételét és részletes szabályát az ajánlati felhívásban vagy a dokumentációban világosan, pontosan és egyértelműen kell megfogalmazni, egyrészt annak érdekében, hogy minden, észszerű mértékben tájékozott, általános gondossággal eljáró ajánlattevő megérthesse annak pontos jelentését, és azt ugyanúgy értelmezhesse, másrészt pedig azért, hogy az ajánlatkérő szerv ténylegesen ellenőrizhesse, hogy az ajánlattevők ajánlatai megfelelnek‑e a szóban forgó szerződésre irányadó szempontoknak (2012. május 10‑iBizottság kontra Hollandia ítélet, C‑368/10, EU:C:2012:284, 109. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat). Az átláthatóság elve tehát annak megkövetelésére szorítkozik, hogy az ajánlati felhívás dokumentációjának világosnak, pontosnak és egyértelműnek kell lennie, anélkül hogy megkövetelné az ajánlatkérő szervektől, hogy az érintett hirdetmény közzétételének időpontjában kifejezetten megjelöljék az ajánlattételhez szükséges dokumentációban említett egyes műszaki leírások alapjául szolgáló valamennyi objektív indokot. Ez utóbbi követelmény ezzel szemben az arányosság elvének tiszteletben tartására vonatkozik, így az ajánlatkérő szervnek képesnek kell lennie annak igazolására, hogy az érintett műszaki leírások részletességének mértéke mennyiben szükséges a kitűzött célok megvalósításához.
45
A fentiekből következik, hogy a 2014/24 irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében foglalt átláthatóság elve nem kötelezi az ajánlatkérő szervet arra, hogy olyan objektív indokolást nyújtson, amely véleménye szerint megmagyarázza az érintett ajánlati dokumentációban szereplő műszaki leírás tartalmát.
46
Negyedszer, ezt az értelmezést megerősíti a 2014/24 irányelv rendszere. Amikor ugyanis az uniós jogalkotó szándéka az volt, hogy az ajánlatkérő szerv a közbeszerzési dokumentumokban kifejtse a szerződés odaítélésére vagy a közbeszerzési eljárásra vonatkozó egyik vagy másik jellemzőt vagy feltételt igazoló indokolást, azt kifejezetten előírta. Ez a helyzet áll fenn például ezen irányelv 46. cikke (1) bekezdésének második albekezdése esetében, amely előírja, hogy az ajánlatkérőnek meg kell jelölnie azokat a főbb indokokat, amelyek igazolják a szerződés részekre bontásának mellőzésére vonatkozó döntést, vagy az említett irányelv 29. cikke (1) bekezdésének második albekezdése esetében, amely előírja, hogy amennyiben az ajánlatkérő úgy dönt, hogy tárgyalásos eljárást alkalmaz, a közbeszerzési dokumentumokban meg kell határoznia az érintett szerződés tárgyát, ismertetve a szerződés tárgyát képező áruk, építési beruházások vagy szolgáltatások előírt jellemzőit.
47
Ötödször és utolsósorban, a jelen ítélet 45. pontjában javasolt értelmezéssel ellentétes értelmezés megbonthatná az uniós jogalkotó által az ajánlattevők és az ajánlatkérő szervek jogai és kötelezettségei között elérni kívánt egyensúlyt. Ez ugyanis azt jelentené, hogy az ajánlatkérő szervtől megkövetelnék, hogy minden egyes konkrét követelményt részletesen igazoljon az általa kielégíteni kívánt szükségletekre vonatkozó információkkal, amelyek alapján kidolgozta a műszaki leírást. Bizonyos esetekben az ilyen indokolási kötelezettség azzal a hatással járna, hogy különösen súlyos, sőt aránytalan adminisztratív terhet róna az érintett ajánlatkérőre, és megkérdőjelezné a szükségleteinek meghatározása és a közbeszerzési szerződés műszaki leírásának megfogalmazása tekintetében számára elismert széles mérlegelési mozgásteret.
48
A fenti indokokra tekintettel az első és a harmadik kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 2014/24 irányelv 42. cikkének (1) és (2) bekezdésével és 49. cikkével összefüggésben értelmezett 18. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az átláthatóság és az egyenlő bánásmód e 18. cikk (1) bekezdésében kimondott elvével nem ellentétes, hogy árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés keretében az ajánlatkérő szerv anélkül zárja ki az ajánlattevő ajánlatát műszaki leírás alapján, hogy a hirdetmény közzétételének időpontjában e leírást az említett irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 13. pontja értelmében vett objektív módon megindokolták volna a közbeszerzési dokumentumokban.
A második kérdésről
49
Második kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 2014/24 irányelv 42. cikkének (1) bekezdését, (3) bekezdésének b) pontját és (4) bekezdését úgy kell‑e értelmezni, hogy az ajánlatkérő szerv a sebészeti robot beszerzésére irányuló közbeszerzési szerződés műszaki leírásában a moduláris és mobil jellegre, a tömegre, a helyigényre, valamint az e szerződés tárgyát képező sebészeti robot karjainak elrendezésére vonatkozó követelményeket írhat elő, anélkül hogy e követelményeket a „vagy azzal egyenértékű” kifejezés kísérné.
50
Először is meg kell állapítani, hogy az árubeszerzésre irányuló közbeszerzési eljárásban a műszaki leírások megfogalmazása a 2014/24 irányelv VII. melléklete 1. pontjának b) alpontjával összefüggésben értelmezett 42. cikke (1) bekezdésének megfelelően arra irányul, hogy meghatározza az érintett áruk megkövetelt jellemzőit, mint például a teljesítményt, az érintett termék rendeltetését, valamint a termék biztonságosságát vagy méretét. E jellemzők meghatározása során a műszaki leírás, amint az az említett irányelv (92) preambulumbekezdéséből következik, magát az érintett közbeszerzési szerződés tárgyát határozza meg (lásd ebben az értelemben: 2025. január 16‑iDYKA Plastics ítélet, C‑424/23, EU:C:2025:15, 40. pont).
51
A 2014/24 irányelv 42. cikkének (3) bekezdése anékül sorolja fel kimerítően a közbeszerzési dokumentumokban feltüntetendő műszaki leírások megfogalmazásának módszereit, hogy hierarchiát állítana fel e módszerek között (lásd ebben az értelemben: 2025. január 16‑iDYKA Plastics ítélet, C‑424/23, EU:C:2025:15, 29. és 30. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
52
Ennek alapján az ajánlatkérő szerv dönthet úgy, hogy ezen irányelv 42. cikke (3) bekezdése a) pontjának megfelelően műszaki leírásokat fogalmaz meg a teljesítmény vagy a funkcionális követelmények tekintetében. A 42. cikk (3) bekezdése b) pontjának megfelelően választhatja azt is, hogy az építési beruházási munkák tervezésére, számítási módszerére és kivitelezésére, valamint az áruk felhasználására vonatkozó európai szabványokat, európai műszaki tanúsítványokat, közös műszaki leírásokat, nemzetközi szabványokat, az európai szabványügyi szervezetek által létrehozott egyéb műszaki hivatkozási rendszereket átültető nemzeti szabványokra vagy – ezek bármelyikének hiányában – nemzeti szabványokra, nemzeti műszaki tanúsítványokra, illetve nemzeti műszaki leírásokra hivatkozik. Az említett 42. cikk (3) bekezdése c) és d) pontjának megfelelően e két módszer kombinációját is alkalmazhatja. Amennyiben az ajánlatkérő az ugyanezen 42. cikk (3) bekezdésének b) pontjában előírt módszernek megfelelően műszaki leírásokat fogalmaz meg, az utóbbi rendelkezésre való valamennyi hivatkozást a „vagy azzal egyenértékű” kifejezésnek kell kísérnie.
53
Márpedig a jelen ügyben meg kell állapítani, hogy úgy tűnik, hogy a szóban forgó szerződésre vonatkozó, a jelen ítélet 20. pontjában ismertetett műszaki leírás nem a 2014/24 irányelv 42. cikke (3) bekezdésének b) pontjában előírt módszernek megfelelően került megfogalmazásra, így e rendelkezés nem alkalmazható.
54
Mindazonáltal azt is meg kell állapítani, hogy ezen irányelv 42. cikke (4) bekezdésének első mondata főszabály szerint tiltja az „adott gyártmányra vagy forrásra, illetve konkrét eljárásra [történő hivatkozást], amely egy adott gazdasági szereplő termékeit vagy az általa nyújtott szolgáltatásokat jellemzi”, vagy a „típusra […] vagy adott […] gyártási folyamatra [történő hivatkozást], ha az egyes vállalkozások vagy termékek előnyben részesítéséhez vagy kiszorításához vezetne”. Az ilyen hivatkozások ugyanis nem járulnak hozzá az érintett közbeszerzés verseny előtti megnyitásához, hanem inkább korlátozzák a versenyt (lásd ebben az értelemben: 2025. január 16‑iDYKA Plastics ítélet, C‑424/23, EU:C:2025:15, 48. és 49. pont).
55
Ezen „elvi” tilalom alól azonban két kivétel van. Egyrészt a 2014/24 irányelv 42. cikke (4) bekezdésének második mondata előírja, hogy kivételesen az ajánlatkérő szerv a szerződés műszaki leírást tartalmazó dokumentumaiban feltüntetheti ez ezen 42. cikk (4) bekezdésében említett hivatkozást, feltéve, hogy – amint azt lényegében e mondat előírja – az ezen irányelv 42. cikke (3) bekezdése a) pontjának megfelelően említett teljesítmény, illetve funkcionális követelmények, vagy az említett irányelv 42. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti leírások vagy e kettő kombinációja önmagában nem teszi lehetővé a szerződés tárgyának kellően pontos és érthető leírását. Ilyen esetben az ajánlatkérő szervnek ugyanezen irányelv 42. cikke (4) bekezdésének harmadik mondata értelmében ezt a hivatkozást a „vagy azzal egyenértékű” kifejezéssel kell ellátnia (lásd ebben az értelemben: 2025. január 16‑iDYKA Plastics ítélet, C‑424/23, EU:C:2025:15, 50. pont).
56
Másrészt amint az a 2014/24 irányelv 42. cikke (4) bekezdésének első mondatában szereplő, „[a] szerződés tárgya által indokolt esetek kivételével” fordulatból kitűnik, az e rendelkezésben említett hivatkozások akkor is alkalmazhatók, ha azok a szerződés tárgyára tekintettel jogszerűek. Ezt az esetet, amely eltér az e 42. cikk (4) bekezdésének második mondatában foglalt esettől, olyan körülményként kell értelmezni, amely lehetővé teszi az ajánlatkérő számára, hogy kizárja magának e (4) bekezdés normatív tartalmának az alkalmazhatóságát, amely magában foglalja az annak első mondatában kimondott elvi tilalmat, e (4) bekezdés második mondatában előírt, e tilalom alóli kivételt, valamint az utóbbi harmadik mondatában előírt azon követelményt, hogy e kivétel alkalmazása esetén a „vagy azzal egyenértékű” kifejezést be kell illeszteni (lásd ebben az értelemben: 2025. január 16‑iDYKA Plastics ítélet, C‑424/23, EU:C:2025:15, 51. pont).
57
Ebből következik, hogy ha a 2014/24 irányelv 42. cikkének (4) bekezdésének első mondatában említetthez hasonló hivatkozást a szerződés tárgya igazolja, az beilleszthető a műszaki leírásba anélkül, hogy az e rendelkezés első mondatában kimondott tilalom vagy az e rendelkezés második és harmadik mondatában előírt feltételek alkalmazandók lennének (lásd ebben az értelemben: 2025. január 16‑iDYKA Plastics ítélet, C‑424/23, EU:C:2025:15, 52. pont).
58
Ezt az esetet, amelyre „[a] szerződés tárgya által indokolt esetek kivételével” fordulatot megszorítóan kell értelmezni, mivel ellenkező esetben sérülne a közbeszerzés verseny előtti megnyitására irányuló célkitűzés, oly módon, hogy az kizárólag azokra az esetekre terjedjen ki, amelyekben valamely termék típusának vagy e termék méretének követelménye elkerülhetetlenül következik a szerződés tárgyából (lásd ebben az értelemben: 2025. január 16‑iDYKA Plastics ítélet, C‑424/23, EU:C:2025:15, 53. pont).
59
A fenti megfontolások összességére tekintettel kell a kérdést előterjesztő bíróságnak értékelnie, hogy a kórház érvényesen írhat‑e elő követelményeket a moduláris és mobil jellegre, a tömegre, a helyigényre, valamint az érintett szerződés tárgyát képező sebészeti robot karjainak elrendezésére vonatkozóan, anélkül hogy e követelményeket a „vagy azzal egyenértékű” kifejezés kísérné.
60
A jelen ügyben, noha végső soron e bíróság feladata a 2014/24 irányelv 42. cikkében foglalt, a Bíróság által értelmezett szabályok alkalmazása, a Bíróság mindazonáltal iránymutatást adhat annak meghatározásához, hogy e szabályok milyen mértékben alkalmazhatók az ilyen követelményekre.
61
A kérdést előterjesztő bíróság különösen az ajánlattételhez szükséges dokumentációban említett, a moduláris és mobil jellegre, a tömegre, a helyigényre, valamint az érintett szerződés tárgyát képező sebészeti robot karjainak elrendezésére vonatkozó követelményeket vizsgálja. E tekintetben meg kell állapítani, hogy e követelmények a 2014/24 irányelv 42. cikke (4) bekezdésének első mondata értelmében vett olyan „típusra” vagy „adott gyártási folyamatra” vonatkoznak, amely „egyes vállalkozások vagy termékek előnyben részesítéséhez vagy kiszorításához vezetne[k]”, mivel az említett követelmények azon vállalkozások eltávolításához vezetnek, amelyek az ezen ajánlattételhez szükséges dokumentációban meghatározott maximális tömeget és/vagy helyigényt meghaladó, egy darabból álló sebészeti robotokat vagy moduláris típusú sebészeti robotokat értékesítenek.
62
Mindazonáltal e bíróság feladata annak vizsgálata, hogy a 98/2016. sz. törvény 156. cikke (2) bekezdésének megfelelően, amely a 2014/24 irányelv 42. cikke (4) bekezdése első mondatának átültetésére irányul, az előző pontban említett követelmények elkerülhetetlenül következnek‑e az érintett szerződés tárgyából. A kérdést előterjesztő bíróság feladata tehát annak vizsgálata, hogy e követelmények a műtők méretéhez és elrendezéséhez kapcsolódnak‑e, amelyeknél az említett ajánlattételhez szükséges dokumentáció értelmében nem „[lenne szükség] különösebb előkészületekre”. Ha e vizsgálat végén az említett bíróság arra a következtetésre jut, hogy az említett követelmények elkerülhetetlenül következnek a szerződés tárgyából, az ajánlatkérő anélkül írhat elő ilyen követelményeket, hogy azokat a „vagy azzal egyenértékű” kifejezés kísérné.
63
Azon eseteken kívül, amikor az alapügyben szóban forgóhoz hasonló, az érintett szerződés tárgyát képező sebészeti robot moduláris és mobil jellegére, tömegére, helyigényére, valamint karjainak elrendezésére vonatkozó követelmények elkerülhetetlenül következnek e szerződés tárgyából, az ajánlatkérő nem írhatja elő ezeket a követelményeket a „vagy azzal egyenértékű” kifejezés hozzáadása nélkül.
64
A fenti indokokra tekintettel a második kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 2014/24 irányelv 42. cikkének (1) és (4) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az ajánlatkérő szerv a sebészeti robot beszerzésére irányuló közbeszerzési szerződés műszaki leírásában nem írhat elő a moduláris és mobil jellegre, a tömegre, a helyigényre, valamint az e szerződés tárgyát képező sebészeti robot karjainak elrendezésére vonatkozó követelményeket, anélkül, hogy e követelményeket a „vagy azzal egyenértékű” kifejezés kísérné, kivéve ha a közbeszerzési dokumentumok fényében az említett követelmények elkerülhetetlenül következnek az említett szerződés tárgyából.
A költségekről
65
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (hetedik tanács) a következőképpen határozott:
1)
A közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26‑i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 42. cikkének (1) és (2) bekezdésével és 49. cikkével összefüggésben értelmezett 18. cikkének (1) bekezdését
a következőképpen kell értelmezni:
az átláthatóság és az egyenlő bánásmód e 18. cikk (1) bekezdésében kimondott elvével nem ellentétes, hogy árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés keretében az ajánlatkérő szerv anélkül zárja ki az ajánlattevő ajánlatát műszaki leírás alapján, hogy a hirdetmény közzétételének időpontjában e leírást az említett irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 13. pontja értelmében vett objektív módon megindokolták volna a közbeszerzési dokumentumokban.
2)
A 2014/24 irányelv 42. cikkének (1) és (4) bekezdését
a következőképpen kell értelmezni:
az ajánlatkérő szerv a sebészeti robot beszerzésére irányuló közbeszerzési szerződés műszaki leírásában nem írhat elő a moduláris és mobil jellegre, a tömegre, a helyigényre, valamint az e szerződés tárgyát képező sebészeti robot karjainak elrendezésére vonatkozó követelményeket, anélkül, hogy e követelményeket a „vagy azzal egyenértékű” kifejezés kísérné, kivéve ha a közbeszerzési dokumentumok fényében az említett követelmények elkerülhetetlenül következnek az említett szerződés tárgyából.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: román.