62025TJ0177
ÜLDKOHTU OTSUS (viies koda, viieliikmelises koosseisus)
28. jaanuar 2026 (
*1
)
Eelotsusetaotlus – Tolliliit – Liidu tolliseadustik – Impordi- ja ekspordiprotseduurid – Tariifikvoodid – Kvoodi ammendumine esimesel avamispäeval – Kvoodinumbri sisestamata jätmine TARIC‑koodi – Tollideklaratsiooni hilisem muutmine eesmärgiga olla kvoodiga hõlmatud – Mõiste „muutmine, mis võimaldab deklarandil täita oma kohustused seoses kauba suunamisega asjakohasele tolliprotseduurile“ – Määruse (EL) nr 952/2013 artikli 173 lõige 3
Kohtuasjas T‑177/25,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus) 30. detsembri 2024. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 24. veebruaril 2025, menetluses
C. sp. z o.o. sp.k.
versus
Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Gdańsku,
menetluses osales:
Prokurator Krajowy,
ÜLDKOHUS (viies koda, viieliikmelises koosseisus),
koosseisus: koja president M. Sampol Pucurull, kohtunikud T. Pynnä, J. Laitenberger (ettekandja), M. Stancu ja W. Valasidis,
kohtujurist: J. Martín y Pérez de Nanclares,
kohtusekretär: V. Di Bucci,
arvestades, et Euroopa Kohus edastas 12. märtsil 2025 Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 50b kolmanda lõigu alusel eelotsusetaotluse Üldkohtule,
arvestades Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 50b esimese lõigu punktis c nimetatud valdkonda,
arvestades menetluse kirjalikku osa,
arvestades seisukohti, mille esitasid:
–
C. sp. z o.o. sp.k., esindajad: radcowie prawni G. Flisiak ja P. Kubala,
–
Poola valitsus, esindajad: B. Majczyna ja D. Lutostańska,
–
Euroopa Komisjon, esindajad: B. Eggers ja K. Herrmann,
arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi ilma kohtujuristi ettepanekuta,
on teinud järgmise
kohtuotsuse
1
Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus) palub oma eelotsusetaotluses tõlgendada ELL artiklit 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT 2013, L 269, lk 1; edaspidi „liidu tolliseadustik“), artikli 22 lõiget 3, artikli 120 lõiget 1 ja artikli 173 lõiget 3.
2
Taotlus on esitatud kohtuvaidluses, mille pooled on Poola õiguse alusel asutatud äriühing C. Sp. z o.o. Sp. k., kes impordib muu hulgas looduslikku mett, ja Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Gdańsku (Gdański maksuameti direktor, Poola, edaspidi „toll“) ning mis puudutab selle asutuse keeldumist kohaldada C. poolt Ukrainast Euroopa Liitu imporditud kauba suhtes tollimaksu nullmäära.
Õiguslik raamistik
Liidu tolliseadustik
3
Liidu tolliseadustiku artikkel 15 on sõnastatud järgmiselt:
„[…]
2.   Asjaomane isik vastutab tollideklaratsiooni, ajutise ladustamise deklaratsiooni, sisenemise ülddeklaratsiooni, väljumise ülddeklaratsiooni, reekspordi deklaratsiooni või reekspordi teatist tollile esitades või loa või mõne muu otsuse kohta taotlust esitades kõige järgmise eest:
a)
deklaratsioonis, teatises või taotluses esitatud teabe õigsus ja täielikkus;
[…]“.
4
Liidu tolliseadustiku artiklis 22 on ette nähtud:
„1.   Isik, kes esitab taotluse tollialaste õigusaktide kohaldamisega seonduva otsuse saamiseks, peab esitama kogu teabe, mida pädevad tolliasutused sellise otsuse tegemiseks vajavad.
Otsuse saamiseks võivad taotluse esitada ka mitu isikut ning otsuse võib teha ka mitme isiku kohta vastavalt tollialaste õigusaktidega ettenähtud tingimustele.
Pädev tolliasutus on selle koha tolliasutus, kus hoitakse taotleja tollialast keskset raamatupidamist või kus see on kättesaadav ning kus vähemalt osa otsusega hõlmatud tegevusest ellu viiakse, kui ei ole sätestatud teisiti.
[…]
3.   Pädev tolliasutus teeb lõikes 1 osutatud otsuse ja teatab sellest taotlejale viivitamata ning hiljemalt 120 päeva jooksul taotluse aktsepteerimise kuupäevast, kui ei ole sätestatud teisiti.
Kui tollil ei ole võimalik tähtajaks otsust teha, teatab ta taotlejale sellest enne kõnealuse tähtaja möödumist, esitades põhjused ja määrates uue tähtaja, mida ta peab otsuse tegemiseks vajalikuks. See uus tähtaeg ei tohi ületada 30 päeva, kui ei ole ette nähtud teisiti.
Ilma et see piiraks teise lõigu kohaldamist, võib toll pikendada tollialaste õigusaktide kohaselt otsuse tegemiseks ettenähtud tähtaega, kui taotleja palub ajapikendust kohanduste tegemiseks, et tagada tingimuste ja kriteeriumide täitmine. Sellistest kohandustest ja nende tegemiseks vajalikust täiendavast tähtajast teatatakse tollile, kes otsustab tähtaja pikendamise üle.
[…]“.
5
Liidu tolliseadustiku artikkel 120 on sõnastatud järgmiselt:
„1.   Muudel kui artikli 116 lõike 1 teises lõigus ning artiklites 117, 118 ja 119 osutatud juhtudel makstakse impordi- või eksporditollimaksu summa tagasi või seda vähendatakse õigluse huvides, kui tollivõlg tekib tollialastes õigusaktides sätestatud eriasjaoludel, mille puhul võlgnikku ei saa süüdistada pettuses või ilmses hooletuses.
2.   Lõikes 1 osutatud eriasjaolude olemasolu tuvastatakse siis, kui juhtumi asjaoludest on selge, et võlgnik on eriolukorras võrreldes samal alal tegutsevate teiste ettevõtjatega, ning et selliste asjaolude puudumisel ei oleks ta sattunud impordi- või eksporditollimaksu kogumisest tulenevasse ebasoodsasse olukorda.“
6
Liidu tolliseadustiku artikkel 162 on sõnastatud järgmiselt:
„Standardtollideklaratsioonid sisaldavad kõiki vajalikke andmeid seda tolliprotseduuri reguleerivate sätete kohaldamiseks, millele kaup on deklareeritud.“
7
Liidu tolliseadustiku artikkel 173 on sõnastatud järgmiselt:
„1.   Taotluse alusel on deklarandil lubatud tollideklaratsiooni ühte või mitut kannet muuta pärast seda, kui toll on kõnealuse tollideklaratsiooni aktsepteerinud. Muutmise tulemusena ei või tollideklaratsioon hõlmata muid kaupu peale nende, mille kohta see algselt esitati.
2.   Sellist muudatust ei lubata teha, kui selle kohta esitatakse taotlus pärast seda, kui:
a)
toll on teatanud deklarandile, et ta kavatseb kaupa kontrollida;
b)
toll on tuvastanud, et tollideklaratsiooni andmed on ebaõiged;
c)
toll on kauba vabastanud.
3.   Deklarandi taotluse alusel kolme aasta jooksul alates tollideklaratsiooni aktsepteerimise kuupäevast, võib lubada tollideklaratsiooni muuta pärast kauba vabastamist, et deklarant saaks täita oma kohustused seoses kauba suunamisega asjakohasele tolliprotseduurile.“
Rakendusmäärus (EL) 2015/2447
8
Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447, millega nähakse ette liidu tolliseadustiku teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT 2015, L 343, lk 558), artikli 49 lõikes 1 on sätestatud:
„Tariifikvoote, mis on avatud kooskõlas käesolevas artiklis ja käesoleva määruse artiklites 50–54 osutatud haldusmeetodit käsitlevate liidu õigusaktidega, hallatakse vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioonide aktsepteerimise kuupäevade kronoloogilise järjekorra alusel.“
9
Rakendusmääruse 2015/2447 artiklis 50 on ette nähtud:
„1.   Tolliasutused kontrollivad, kas deklarandi poolt vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioonis esitatud taotlus tariifikvoodi kasutamiseks on tariifikvooti avava liidu õigusakti kohaselt kehtiv.
2.   Kui deklarandi esitatud kehtivat tariifikvoodi kasutamise taotlust sisaldav vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioon on aktsepteeritud ja kõik tariifikvoodi kohaldamiseks vajalikud lisadokumendid on tollile esitatud, edastavad tolliasutused selle taotluse viivitamata komisjonile, märkides ära tollideklaratsiooni aktsepteerimise kuupäeva ja täpse koguse, mille kohta taotlus esitati.“
10
Rakendusmääruse 2015/2447 artikli 51 lõikes 3 on sätestatud:
„Iga tariifikvoodi korral eraldab komisjon kogused kõnealuse tariifikvoodi kasutamise kohta saadud taotluste alusel, järgides asjaomaste tollideklaratsioonide aktsepteerimise kuupäevade kronoloogilist järjekorda, ja ulatuses, mida tariifikvoodi järelejäänud osa võimaldab.“
Määrus (EL) 2017/1566
11
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. septembri 2017. aasta määruse (EL) 2017/1566, millega kehtestatakse ajutiselt Ukraina suhtes ühepoolsed kaubandusmeetmed, mis täiendavad assotsieerimislepingu raames kättesaadavaks tehtud kaubanduskontsessioone (ELT 2017, L 254, lk 1), artiklis 1 on sätestatud:
„1.   Lisaks assotsieerimislepinguga kehtestatud nulltariifiiga kvootidele lubatakse käesoleva määruse I ja II lisas loetletud põllumajandustooteid liitu importida nimetatud lisades sätestatud liidu nulltariifiga kvootide piires. Kõnealuseid nulltariifiga kvoote hallatakse järgmiselt:
a)
käesoleva määruse I lisas nimetatud põllumajandustoodete nulltariifiga kvoote haldab komisjon vastavalt rakendusmääruse […] 2015/2447 artiklitele 49–54;
[…]“.
12
Määruse 2017/1566 I lisas „Artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud põllumajandustoodete nulltariifiga kvoodid“ on sätestatud:
„Kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise (CN) üldreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik. Käesoleva lisa kohaldamisel määratakse soodustuskava kohaldamisala kindlaks 1. oktoobril 2017 kehtivate CN‑koodidega.“
13
Määruse 2017/1566 I lisa sisaldab tabelit, mis on sõnastatud järgmiselt:
Jrk‑nr
CN‑kood
Kauba kirjeldus
Kvoodimaht aastas (netomass tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti)
09.6750
0409
Naturaalne mesi
2500
[…]
[…]
[…]
[…]
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
14
Määrus 2017/1566, millega lubatakse muu hulgas importida Ukrainast liitu mesilasmett kõnealuse määruse I lisas sätestatud liidu nulltariifiga kvootide piires, jõustus 1. oktoobril 2017. Kuid sel kuupäeval, mis langes pühapäevale ega olnud seega tööpäev, ei olnud vastavat kvoodinumbrit veel TARICi süsteemi (Euroopa Liidu integreeritud tariifistik) ega Poola ISZTARi süsteemi (tollitariifiteabe integreeritud süsteem) sisestatud.
15
1. oktoobril 2017 ebaõnnestus C. katse esitada Ukrainast pärit mesilasmee kohta tollideklaratsioon koos taotlusega kasutada määrusega 2017/1566 avatud kvooti nr 09.6750, mis oleks tulnud kanda tollideklaratsiooni lahtrisse 39. Pärast seda, kui puuduv kvoodinumber oli TARICi ja ISZTARi süsteemi sisestatud, esitas C. 2. oktoobril 2017 eespool nimetatud kauba kohta tollideklaratsiooni ja taotles tollimaksu nullmäära kohaldamist, lisades tollideklaratsiooni lahtrisse 39 kvoodinumbri 09.6750.
16
Naczelnik Urzędu Celno-Skarbowego w Gdańsku (Gdański tolli- ja maksuameti direktor, Poola) tuvastas pärast tollideklaratsiooni kontrollimist, et kvoot nr 09.6750 ammendati juba selle kehtivuse esimesel päeval, st 1. oktoobril 2017, ning määras 27. märtsi 2018. aasta haldusotsusega kindlaks C. poolt tasumisele kuuluva tollimaksu, kohaldades erga omnes tariifset korda 17,3%. Toll jättis 29. augustil 2018 selle otsuse muutmata ja vaide rahuldamata.
17
C. esitas kaebuse Wojewódzki Sąd Administracyjny w Gdańskule (Gdański vojevoodkonna halduskohus, Poola). Nimetatud kohus tühistas 13. veebruari 2019. aasta otsusega tolli otsuse, kohustades teda koguma täiendavaid tõendeid ja tegema uued järeldused põhjuste kohta, miks ei olnud asjaomast kvoodinumbrit IT‑süsteemidesse sisestatud, ning selle kohta, millal see probleem tekkis, kas see probleem mõjutas kõiki Ukrainast pärit mee importijaid ja kuidas teised importijad olid esitanud oma tollideklaratsioonid, mille tulemusel kvoot nr 09.6750 ammendus. Samuti pani kohus tollile kohustuse hinnata neid asjaolusid liidu tolliseadustiku artikli 120 lõikes 1 ette nähtud kriteeriume arvesse võttes.
18
13. veebruari 2019. aasta kohtuotsuse alusel uuendatud menetluses täiendas toll selle asja toimikut, lisades sinna Poola rahandusministri ja Euroopa Komisjoni selgitused. Neist dokumentidest nähtub, et 1. oktoobril 2017 ületas taotluste kogumaht 2500 tonni ning importijad kasutasid sellel kuupäeval tollideklaratsioonide esitamisel tõepoolest kvooti nr 09.6750. Nimelt taotlesid nad 1. oktoobril 2017 kauba vabasse ringlusse lubamist soodsaima riigi tollimaksumääraga ning seejärel muutsid tollideklaratsioone vastavalt liidu tolliseadustiku artikli 173 lõikele 3 ja lisasid deklaratsioonidesse kvoodinumbri 09.6750. Selle põhjal tehti kindlaks, et 165 importijat olid tõepoolest esitanud deklaratsioonid 1. oktoobril 2017.
19
31. augusti 2020. aasta otsusega jäi toll oma seisukoha juurde ja jättis Gdański tolli- ja maksuameti direktori otsuse taas muutmata. Toll leidis, et kuna TARICi ja ISZTARi süsteeme ajakohastati 2. oktoobril 2017, olid kõik importijad samas olukorras ning neil oli võimalus esitada tollideklaratsioon ja taotleda luba importida asjaomane kaup erga omnes tollimaksumääraga ning seejärel esitada taotlus deklaratsiooni muutmiseks ja tollimaksu nullmäära kohaldamiseks tariifikvoodi nr 09.6750 raames. Toll leidis, et juhtumi asjaolusid arvestades ei ole võimalik asuda seisukohale, et liidu tolliseadustiku artikli 120 lõikes 1 sätestatud tingimused tollimaksu summa vähendamiseks õigluse huvides on täidetud, sest ükski importija ei saanud 1. oktoobril 2017 esitada tollideklaratsiooni tariifikvoodi nr 09.6750 kasutamiseks.
20
Wojewódzki Sąd Administracyjny w Gdańsku (Gdański vojevoodkonna halduskohus) jättis 17. märtsi 2021. aasta otsusega C. kaebuse tolli otsuse peale rahuldamata. Kohus asus oma otsuses seisukohale, et mittesoodustariifiga tollideklaratsiooni esitamine 1. oktoobril 2017 ja selle deklaratsiooni muutmine pärast kõnealuse kvoodinumbri sisestamist TARICi süsteemi oli liidu tolliseadustiku artikli 56 lõike 3 ja artikli 173 lõike 3 alusel põhjendatud. Selle kohtu hinnangul oli toll täitnud talle 13. veebruari 2019. aasta kohtuotsusest tulenevad kohustused ja täiendanud vajalikul määral toimikut. Lisaks leidis kohus, et kuna C‑d ei koheldud teistest importijatest erinevalt, ei olnud liidu tolliseadustiku artikli 120 lõike 1 kohaldamise tingimused täidetud.
21
C. esitas selle kohtuotsuse peale kassatsioonkaebuse eelotsusetaotluse esitanud kohtule, Naczelny Sąd Administracyjnyle (Poola kõrgeim halduskohus).
22
Eelotsusetaotluse esitanud kohtul on tõsiseid kahtlusi, kas ettevõtjal on võimalik oma tollideklaratsiooni muuta nii, et talle kohalduks soodustariif, mida ta teadlikult otsustas nimetatud deklaratsiooni esitamisel mitte taotleda, arvestades, et seda ei olnud tehniliselt võimalik teha, ning et tollideklaratsiooni algne versioon esitati üksnes selleks, et saavutada eesõigus teiste importijate ees. Kohus märgib, et õigus taotleda tollideklaratsiooni muutmist liidu tolliseadustiku artikli 173 lõike 3 alusel kujutab endast erandit nimetatud deklaratsiooni tühistamatuse põhimõttest ning selle peamine eesmärk on kehtivate tollikohustuste täitmine. Sellisena tuleb seda õigust tõlgendada kitsalt ja see peaks piirduma tollideklaratsioonis sisalduvate eksimuste ja trükivigade parandamisega, mis välistab tollideklaratsioonis sisalduva importija tahteavalduse muutmise. Nimetatud kohus leiab, et liidu tolliseadustiku artikli 173 lõike 3 alusel esitatud muutmistaotluse raames on tollil õigus võtta taotluse õiguspärasuse hindamisel arvesse importija heausksuse kriteeriumi.
23
Juhul kui tollideklaratsiooni muutmine tariifikvoodi kasutamiseks on lubatud, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus lisaks teada, et kui asjaomase kvoodi saamiseks esitatud muutmistaotlusel peaks olema tagasiulatuv jõud, siis kas alates algse tollideklaratsiooni esitamise kuupäevast või kuupäevast, mil muutmise lubamise otsus jõustus. Siinkohal märgib eelotsusetaotluse esitanud kohus, et liidu tolliseadustiku artikli 173 lõike 3 alusel esitatud muutmistaotluse kohta peab toll sama seadustiku artikli 22 lõike 3 kohaselt tegema otsuse 120 päeva jooksul ning et seda otsust saab enne jõustumist kohtulikult kontrollida.
24
Juhul kui tollideklaratsiooni muutmine tariifikvoodi kasutamiseks on lubatud, küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus lõpuks veel seda, kas liidu tolliseadustiku artikli 120 alusel on võimalik tollimaksu tagasi maksta või tollivõlga vähendada.
25
Neil asjaoludel otsustas Naczelny Sąd Administracyjny (kõrgeim halduskohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas ELL artiklit 2 tuleb tõlgendada nii, et võrdväärsuse, õigluse ja solidaarsuse põhimõtete rikkumisega on tegemist siis, kui tariifikvoodi kasutamisel antakse neile, kes esitavad tollideklaratsiooni kavatsusega seda hiljem muuta vastavalt [liidu tolliseadustiku] artikli 173 lõikele 3, eesõigus nende ees, kes esitavad korrektse tollideklaratsiooni niipea kui võimalik?
2. Kas liidu tolliseadustiku artikli 173 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et selle alusel on võimalik muuta tollideklaratsiooni selleks, et „deklarant saaks täita oma kohustused seoses kauba suunamisega asjakohasele tolliprotseduurile“, täiendades asjaomast deklaratsiooni (näiteks tariifikvoodi järjekorranumbriga) ja asendades tollideklaratsioonis erga omnes tollimaksumäära tollimaksu soodusmääraga?
3. Kas liidu tolliseadustiku artikli 22 lõiget 3 koostoimes artikli 173 lõikega 3 tuleb tõlgendada nii, et puudustega tollideklaratsiooni esitamise korral loetakse deklarandile tariifikvoodi kohaldamise taotluse esitamise kuupäevaks deklaratsiooni algne esitamise kuupäev, või hoopis nii, et selleks on kuupäev, mil jõustus tolli otsus, millega anti luba deklaratsiooni muuta, kusjuures maksimaalne otsuse tegemise tähtaeg on 120 päeva?
4. Kas liidu tolliseadustiku artikli 120 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et eriasjaoludel – „mille puhul võlgnikku ei saa süüdistada pettuses või ilmses hooletuses“ – tollivõla tekkimise tingimus on täidetud ka siis, kui tollivõlg on tekkinud hoolimata sellest, et nõuetekohane tollideklaratsioon, milles on märgitud tariifikvoodist tulenev tollimaksu soodusmäär, on esitatud niipea kui võimalik?“
Eelotsuse küsimuste analüüs
Sissejuhatavad märkused
26
Kõigepealt tuleb tõdeda, et esimese küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas tariifikvoodi numbri hilisem lisamine varem esitatud ja aktsepteeritud tollideklaratsiooni selle deklaratsiooni muutmise kaudu vastavalt liidutolliseadustiku artikli 173 lõikele 3 on kooskõlas ELL artiklis 2 sätestatud võrdse kohtlemise, diskrimineerimiskeelu ja solidaarsuse põhimõtetega, kui deklarant soovib deklaratsiooni muutmisega tagada, et talle eraldatakse tariifikvoot eelisjärjekorras. Selle küsimuse eesmärk on seega tegelikult selgitada teise küsimuse esemeks oleva liidu tolliseadustiku artikli 173 lõike 3 alusel tehtava muudatuse piire. Esimese küsimusega ei tõstatata järelikult eraldiseisvat küsimust ELL artikli 2 tõlgendamise kohta Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 50b teise lõigu tähenduses.
Esimene ja teine küsimus
27
Esimese ja teise küsimusega, mida tuleb seega analüüsida koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas liidu tolliseadustiku artikli 173 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et see lubab ettevõtjal lisada varem esitatud tollideklaratsiooni konkreetse tariifikvoodi numbri, et asendada selles deklaratsioonis algul taotletud erga omnes tollimaksumäär tollimaksu soodusmääraga.
28
Liidu tolliseadustiku artikli 173 lõikes 3 on ette nähtud, et kolme aasta jooksul alates tollideklaratsiooni aktsepteerimise kuupäevast võib toll deklarandi taotluse alusel lubada tollideklaratsiooni muuta pärast kauba vabastamist, et deklarant saaks täita oma kohustused seoses kauba suunamisega asjakohasele tolliprotseduurile.
29
Selleks, et teha kindlaks, kas liidu tolliseadustiku artikli 173 lõige 3 on kohaldatav juhul, kui deklarant lisab tollideklaratsiooni hiljem konkreetse tariifikvoodi numbri, et asendada seal esialgu taotletud erga omnes tollimaksumäär tollimaksu soodusmääraga, tuleb seega tõlgendada liidu tolliseadustiku artikli 173 lõikes 3 sisalduvat lauseosa „muuta […], et deklarant saaks täita oma kohustused seoses kauba suunamisega asjakohasele tolliprotseduurile“.
30
Meenutagem, et liidu õigusnormi tõlgendamisel ei tule arvesse võtta mitte ainult normi sõnastust, vaid ka konteksti ning selle õigusaktiga taotletavaid eesmärke, mille osa säte on (vt 16. juuli 2020. aasta kohtuotsus Pfeifer & Langen, C‑97/19, EU:C:2020:574, punkt 34 ja seal viidatud kohtupraktika).
31
Esiteks tuleb liidu tolliseadustiku artikli 173 lõike 3 sõnastuse kohta tõdeda, et selle artikli eri keeleversioonides, nagu hispaania-, prantsus- ja poolakeelne versioon, on kasutatud vastavalt mõisteid rectificación, rectification ja sprostowanie. Need mõisted viitavad sellele, et nimetatud säte lubab üksnes parandada tollideklaratsioonis esinevaid lihtvigu. Seevastu teistes keeleversioonides on kasutatud laiemaid mõisteid, mis sarnanevad tollideklaratsiooni „muutmise“ mõistega. Näiteks kasutatakse saksa- ja ingliskeelses versioonis vastavalt mõisteid Änderung ja amendment. Tuleb nentida, et kuigi tariifikvoodi numbri lisamist juba aktsepteeritud tollideklaratsiooni ei saa pidada pelgalt deklaratsioonis sisalduva vea parandamiseks, võib sellist lisamist siiski pidada deklaratsiooni muutmiseks. Euroopa Kohus on aga korduvalt sedastanud, et liidu õigusnormi sõnastus ühes keeleversioonis ei saa olla selle sätte tõlgendamise ainus alus ja sellele keeleversioonile ei saa tõlgendamisel anda eelist muude keeleversioonide ees. Nimelt tuleb liidu õigusnorme tõlgendada ja kohaldada ühetaoliselt, arvestades liidu kõigis keeltes kehtivaid versioone. Kui liidu õigusakti keeleversioonides on erinevusi, tuleb kõnealust sätet tõlgendades lähtuda selle õigusakti üldisest ülesehitusest ja eesmärkidest, mille osa see säte on (vt 18. septembri 2019. aasta kohtuotsus VIPA, C‑222/18, EU:C:2019:751, punkt 37 ja seal viidatud kohtupraktika).
32
Teiseks tuleb liidu tolliseadustiku artikli 173 lõike 3 konteksti kohta märkida, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt põhineb liidu tolliseadustik deklareerimissüsteemil. Selle eesmärk on vähendada võimaluste piires tolliformaalsusi ja -kontrolli, hoides samas ära pettusi või eeskirjade eiramisi, mis võivad kahjustada liidu eelarvet. Tähtsuse tõttu, mis on eelnevatel deklaratsioonidel tolliliidu nõuetekohase toimimise seisukohast, on liidu tolliseadustiku artikliga 15 kohustatud deklarante esitama täpset ja täielikku teavet (vt 9. juuli 2020. aasta kohtuotsus Unipack, C‑391/19, EU:C:2020:547, punkt 22 ja seal viidatud kohtupraktika).
33
Deklarandi kohustus esitada täpset ja täielikku teavet tuleneb kord juba aktsepteeritud tollideklaratsiooni tühistamatuse põhimõttest, millest tehtavad erandid on rangelt reguleeritud liidu vastava valdkonna õigusnormidega (vt 17. septembri 2014. aasta kohtuotsus Baltic Agro, C‑3/13, EU:C:2014:2227, punkt 43 ja seal viidatud kohtupraktika).
34
Kuigi kord juba aktsepteeritud tollideklaratsiooni tühistamatuse põhimõtet leevendab liidu tolliseadustiku kehtivusalas selle artiklis 173 ette nähtud võimalus tollideklaratsiooni muuta, on see võimalus siiski erand sellest põhimõttest, mida tuleb tõlgendada kitsalt (8. juuni 2023. aasta kohtuotsus Zes Zollner Electronic, C‑640/21, EU:C:2023:457, punkt 43).
35
Selline kitsas tõlgendus väljendab muu hulgas liidu seadusandja tahet. See tuleb ilmsiks, kui võrrelda seadusandja vastu võetud liidu tolliseadustiku artikli 173 lõiget 3 tekstiga, mille komisjon oli selles osas välja pakkunud ettepaneku COM(2012) 64 (final) artiklis 149 võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2012. aasta määrus, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik. Nimelt lisas seadusandja tolliseadustiku artiklile 173 tingimuse, mille kohaselt saab sellist muudatust pärast kauba vabastamist taotleda üksnes selleks, et deklarant saaks täita oma kohustused seoses kauba suunamisega asjakohasele tolliprotseduurile; seeläbi väljendas seadusandja oma tahet piirata tollideklaratsioonide muutmise võimalusi (8. juuni 2023. aasta kohtuotsus Zes Zollner Electronic, C‑640/21, EU:C:2023:457, punkt 44).
36
Kolmandaks tuleb põhikohtuasjas kõne all olevate õigusnormide eesmärkide kohta sedastada, et need toetavad liidu tolliseadustiku artikli 173 lõike 3 tõlgendust, mis välistab võimaluse pärast tollideklaratsiooni aktsepteerimist ja kauba vabastamist deklaratsiooni muuta ja lisada sinna konkreetne tariifikvoodi number, et asendada seal esialgu taotletud erga omnes tollimaksumäär tollimaksu soodusmääraga.
37
Ühest küljest, nagu nähtub eespool punktist 32, on deklarandi kohustusel esitada oma deklaratsioonis täpset ja täielikku teavet oluline roll tollikontrolli nõuetekohases toimimises ning pettuste ja eeskirjade eiramise vastases võitluses. Seega on selle eesmärgiga kooskõlas, et tollideklaratsioonide muutmise võimalused oleksid rangelt piiratud. Kindlasti on raske leida kooskõla selle eesmärgiga siis, kui tollideklaratsiooni saaks pärast selle aktsepteerimist ja kauba vabastamist muuta üksnes selleks, et esialgu taotletud erga omnes tollimaksumäära asemel kohalduks tollimaksu soodusmäär.
38
Siinkohal tuleb tähelepanu juhtida ka sellele, et liidu tolliseadustiku artikli 173 lõikele 3 eelnenud nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT 1992, L 302, lk 1; ELT eriväljaanne 02/04, lk 307; edaspidi „ühenduse tolliseadustik“), artikli 78 alusel tollideklaratsioonides pärast kauba vabastamist muudatuste tegemise kohta on Euroopa Kohus otsustanud, et ühenduse tolliseadustiku artikli 78 sisu seisnes tolliprotseduuri vastavusse viimises tegeliku olukorraga (vt 12. oktoobri 2017. aasta kohtuotsus Tigers, C‑156/16, EU:C:2017:754, punkt 31 ja seal viidatud kohtupraktika). Euroopa Kohus on niisiis asunud seisukohale, et ühenduse tolliseadustiku artikli 78 lõige 3, mis näeb tollile ette võimaluse võtta uue teabe alusel olukorra lahendamiseks vajalikke meetmeid, on kohaldatav eelkõige juhul, kui tollideklaratsioonis on tahtmatult või kogemata midagi valesti märgitud või märkimata jäänud (vt selle kohta 20. oktoobri 2005. aasta kohtuotsus Overland Footwear, C‑468/03, EU:C:2005:624, punktid 69 ja 70, ning 10. juuli 2019. aasta kohtuotsus CEVA Freight Holland, C‑249/18, EU:C:2019:587, punkt 38).
39
Kui aga deklarant esitab ilma liidu õigusnormidega avatud tariifikvoodi kasutamist taotlemata tollideklaratsiooni enne selle kvoodinumbri sisestamist TARICi ja ISZTARi süsteemi, näib see olevat deklarandi teadlik otsus; seda peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus. Järelikult ei saa selle numbri hilisema lisamise eesmärk olla tolliprotseduuri vastavusse viimine tegeliku olukorraga eespool punktis 38 viidatud kohtupraktika tähenduses, mis on endiselt asjakohane ka liidu tolliseadustiku artikli 173 lõike 3 tõlgendamisel. Nimelt ei püüa deklarant tariifikoodi numbri lisamisega oma tollialast olukorda korrigeerida, vaid tema eesmärk on tagada asjaomase tariifikvoodiga seotud tollimaksu soodusmäära kohaldamine algses tollideklaratsioonis teadlikult taotletud erga omnes tollimaksumäära asemel.
40
Teisest küljest tuleb meenutada, et rakendusmääruse 2015/2447 põhjendusest 20 nähtub, et selles määruses sätestatud tariifikvootide haldamise eeskirjade eesmärk on tagada nende kvootide nõuetekohane ja ühetaoline kohaldamine. Nimetatud eesmärgiga oleks aga vastuolus see, kui pärast tollideklaratsiooni aktsepteerimist lisatakse liidu tolliseadustiku artikli 173 lõike 3 kohase muutmisega taotlus konkreetse tariifikvoodi kasutamiseks.
41
Nimelt nähtub rakendusmääruse 2015/2447 artikli 49 lõike 1, artikli 50 lõike 2 ja artikli 51 lõike 3 koostoimest, et konkreetse tariifikvoodi kasutamise taotlus tuleb esitada koos algse tollideklaratsiooniga, et selle aktsepteerimise kuupäev saaks kindlaks määrata kõnealuse kvoodi eraldamise kronoloogilise järjekorra. Näib aga, et deklarant, kes esitab liidu õigusnormidega avatud tariifikvoodi jõustumise päeval tollideklaratsiooni ja palub kohaldada erga omnes tollimaksumäära ning muudab hiljem deklaratsiooni, lisades sinna tariifikvoodi numbri, niipea kui see on TARICi ja ISZTARi süsteemi sisestatud, üritab tagada, et tal oleks kvoodi eraldamisel eesõigus importijate ees, kes esitasid tollideklaratsiooni koos nimetatud kvoodi kasutamise taotlusega kohe pärast kvoodinumbri sisestamist neisse süsteemidesse; seda peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.
42
Eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb esimesele ja teisele küsimusele vastata, et liidu tolliseadustiku artikli 173 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et see ei luba ettevõtjal lisada varem esitatud tollideklaratsiooni konkreetset tariifikvoodi numbrit, et asendada seal esialgu taotletud erga omnes tollimaksumäär tollimaksu soodusmääraga.
Kolmas ja neljas küsimus
43
Kolmanda küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas asjaolu, et varem esitatud tollideklaratsiooni muutmise kaudu lisatakse hiljem taotlus tariifikvoodi kasutamiseks, mõjutab tagasiulatuvalt selle kvoodi eraldamist. Küsimus põhineb seega eeldusel, et liidu tolliseadustiku artikli 173 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et see lubab kvoodinumbrit hiljem lisada.
44
Lõpuks soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus neljanda küsimusega teada, kuidas tõlgendada tollimaksu tagasimaksmise või tollivõla vähendamise tingimusi, mis on sätestatud liidu tolliseadustiku artiklis 120. Täpsemalt soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kas see artikkel on kohaldatav olukorras, kus tollivõlg tekkis hoolimata sellest, et tollideklaratsioon koos taotlusega tariifikvoodist tuleneva soodustollimaksu kohaldamiseks esitati kohe pärast kvoodinumbri sisestamist TARICi ja ISZTARi süsteemi. See küsimus kerkib põhikohtuasjas kõne all olevas kohtuasjas üksnes juhul, kui saab asuda seisukohale, et tollil on õigus eraldada tariifikvoot tollideklaratsioonide alusel, mis on esitatud teadlikult enne asjaomase kvoodinumbri sisestamist nimetatud süsteemidesse ja mida hiljem täiendati deklaratsiooni muutmise kaudu selle kvoodi kasutamise taotlusega. Seega põhineb neljas küsimus samuti eeldusel, et liidu tolliseadustiku artikli 173 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et see võimaldab deklaratsiooni niimoodi muuta.
45
Eeltoodut arvestades ja kuna vastusest teisele küsimusele tuleneb, et liidu tolliseadustiku artikli 173 lõiget 3 ei saa tõlgendada nii, et see lubab ettevõtjal tollideklaratsiooni muuta, lisades sinna tariifikvoodi numbri, ei ole kolmandale ja neljandale küsimusele vaja vastata.
Kohtukulud
46
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse sama kohus. Üldkohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes
ÜLDKOHUS (viies koda viieliikmelises koosseisus)
otsustab:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, artikli 173 lõiget 3
tuleb tõlgendada nii, et
see ei luba ettevõtjal lisada varem esitatud tollideklaratsiooni konkreetset tariifikvoodi numbrit, et asendada seal esialgu taotletud erga omnes tollimaksumäär tollimaksu soodusmääraga.
Sampol Pucurull
Pynnä
Laitenberger
Stancu
Valasidis
Kuulutatud avalikul kohtuistungil 28. jaanuaril 2026 Luxembourgis.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: poola.