62021CJ0521_RES
Kohtuasi C‑521/21
MJ
versus
AA
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Najwyższy)
Euroopa Kohtu (suurkoda) 24. märtsi 2026. aasta kohtuotsus
Eelotsusetaotlus – Õigusriik – Tõhus kohtulik kaitse liidu õigusega hõlmatud valdkondades – Kohtunike sõltumatus – ELL artikli 19 lõike 1 teine lõik – Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 teine lõik – Riigisisesed õigusnormid ja kohtupraktika, mille kohaselt on liikmesriigi kohtutel keelatud seada kahtluse alla kohtute ja põhiseaduslike organite legitiimsust ning tuvastada ja hinnata kohtunike ametisse nimetamise ja kohtuvõimu õiguspärasust – Teise kohtuniku taandamise taotlust läbi vaatava kohtuniku kohustus kontrollida, kas „seaduse alusel moodustatud kohtu“ nõuet on järgitud – Üldkohtute kohtunike ametisse nimetamine Poolas – Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda, Poola) sõltumatuse puudumine – Asjaomase kohtuniku ametikohale kandideerijatel tõhusa õiguskaitsevahendi puudumine – Kohtunik, kes ei ole „seaduse alusel moodustatud sõltumatu ja erapooletu kohus“ – Võimalus kohtunik kohtukoosseisust välja arvata
Liikmesriigid – Kohustused – Tõhusa kohtuliku kaitse tagamiseks vajalike õiguskaitsevahendite kehtestamine – Kohtu sõltumatuse põhimõtte järgimine – Esimus – Liikmesriikide kohtute kohustused – Riigisisesed õigusnormid ja kohtupraktika, mille kohaselt on liikmesriigi kohtutel keelatud seada kahtluse alla kohtute ja põhiseaduslike organite legitiimsust ning tuvastada ja hinnata kohtunike ametisse nimetamise ja kohtuvõimu õiguspärasust – Lubamatus – Teise kohtuniku taandamise taotlust läbi vaatava kohtuniku kohustus kontrollida, kas seaduse alusel moodustatud kohtu nõuet on järgitud
(ELL artikli 19 lõike 1 teine lõik; ELTL artikkel 267; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 47)
(vt punktid 55–66 ja resolutsiooni punkt 1)
Eelotsuse küsimused – Euroopa Kohtu pädevus – Piirid – Liidu õiguse kohaldamine põhikohtuasjale – Välistamine – Eelotsusetaotluse esitanud kohtule kõigi liidu õiguse tõlgendamise juhtnööride andmine – Hõlmamine
(ELTL artikkel 267)
(vt punkt 80)
Liikmesriigid – Kohustused – Tõhusa kohtuliku kaitse tagamiseks vajalike õiguskaitsevahendite kehtestamine – Seaduse alusel moodustatud kohtu nõude järgimine – Kohtuniku taandamise taotlus – Taandamistaotlust läbi vaatava liikmesriigi kohtu poolt asjaomase nõude järgimise kontrollimine – Kohtunik, kes on ametisse nimetatud sellise menetluse tulemusel, milles osalenud organi sõltumatuse piisavad tagatised puuduvad – Asjaomase kohtuniku ametikohale kandideerijatel tõhusa õiguskaitsevahendi puudumine – Selliste asjaolude mõju puudumine asjaomase kohtuniku sõltumatusele ja erapooletusele – Tingimus
(ELL artikli 19 lõike 1 teine lõik; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 47)
(vt punktid 79 ja 81–94 ning resolutsiooni punkt 2)
Kokkuvõte
Euroopa Kohtu suurkoda, kes vaatas läbi Sąd Rejonowy Poznań-Stare Miasto w Poznaniu (Poznań-Stare Miasto rajoonikohus, Poola) esitatud eelotsusetaotluse, täpsustas oma kohtupraktikat seoses ELL artikli 19 lõike 1 teise lõigu ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 47 tähenduses „seaduse alusel moodustatud kohtu“ nõudega. Täpsemalt võttis ta seisukoha küsimuses, millises ulatuses tuleb asjaolusid kontrollida kohtunikul, kes peab lahendama taotluse taandada üldkohtu kohtunik viimase nõuetevastaselt ametisse nimetamise tõttu, ning millised järeldused peab ta selle põhjal tegema.
Teatavat nõuet puudutavas kohtuvaidluses esitas põhikohtuasja kostja 21. mai 2021. aasta kirjas taotluse taandada asjaomast kohtuasja lahendav kohtunik S. C.. Põhikohtuasja kostja väitel ei olnud see isik kohtuniku ametikohale nimetatud nõuetekohaselt, kuna resolutsiooni, milles käsitleti tema ametisse nimetamist, võttis vastu Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda, Poola) (edaspidi „KRS“) sellises uues koosseisus, mille kooskõla põhiseadusega oli Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus) kahtluse alla seadnud.
Taandamistaotlus esitati eelotsusetaotluse esitanud kohtule, milles kohtuasja lahendas ainukohtunik, kes väljendas kahtlust seoses kohtunik S. C. ametisse nimetamise teatavate aspektidega.
Neil asjaoludel otsustas eelotsusetaotluse esitanud kohus menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule küsimuse sisuliselt selle kohta, kas liidu õigusega on kooskõlas ühelt poolt vaidlusaluse kohtuniku ametisse nimetamise menetlus – võttes arvesse KRSi koosseisu ja osatähtsust selles menetluses ning menetlusosalistel tõhusa õiguskaitsevahendi puudumist – ning teiselt poolt kohaldatavad riigisisesed õigusnormid Trybunał Konstytucyjny (Poola konstitutsioonikohus) tõlgenduses, mille kohaselt on Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) Izba Kontroli Nadzwyczajnej i Spraw Publicznychil (erakorralise kontrolli ja avalike asjade kolleegium) piiratud ainupädevus kontrollida kohtuniku ametisse nimetamise õiguspärasust. (
1
)
Euroopa Kohtu hinnang
Esimesena leidis Euroopa Kohus, et ELL artikli 19 lõike 1 teise lõigu, harta artikli 47 ja liidu õiguse esimuse põhimõttega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid ning nende normide liikmesriigi konstitutsioonikohtu poolt tõlgendamise praktika, millega on organi ainupädevusse antud kohtuniku ametisse nimetamise tingimustel põhineva taandamistaotluse kohta lahendi tegemine, kuid samas on see organ on jäetud õiguseta vaadata kõnealune taotlus läbi juhul, kui selles on seatud kahtluse alla asjaomase kohtuniku ametisse nimetamise menetluse õiguspärasus. Euroopa Kohus täpsustas, et liikmesriigi kohus, kes sellist taandamistaotlust läbi vaatab, peab jätma kohaldamata kõnealused õigusnormid sellistena, nagu tuleneb nende normide konstitutsioonikohtu poolt tõlgendamise praktikast, ja peab ise analüüsima asjaomase kohtuniku ametisse nimetamise õiguspärasust, kontrollides eelkõige, kas kohtunik vastab „seaduse alusel moodustatud kohtu“ nõudele, ning peab juhul, kui ametisse nimetamise nõuetevastasuse tõttu on seda nõuet eiratud, vajaduse korral tegema asjaomase kohtuniku taandamise otsuse.
Käesoleval juhul peab eelotsusetaotluse esitanud kohus seega jätma kohaldamata Poola õigusnormid, millega vastavalt eeskätt konstitutsioonikohtu 14. juuli 2021. aasta kohtuotsuses esitatud tõlgendusele on tal keelatud kontrollida kohtunik S. C. ametisse nimetamise õiguspärasust ja mille kohaselt peab ta selle taotluse läbivaatamiseks üle andma erakorralise kontrolli ja avalike asjade kolleegiumile, ning peab selle taotluse ise läbi vaatama ja tegema selle põhjal vajaduse korral järelduse.
Sellega seoses märkis Euroopa Kohus samuti, et võttes arvesse asjaolu, et kohtunike nõuetevastane ametisse nimetamine on Poolas olnud süsteemne, puudutades ligikaudu 30% selle liikmesriigi kohtunikest, ei saa ELL artikli 19 lõike 1 teisest lõigust tuleneva nõude, et liidu õiguse kohaldamisalasse kuuluvaid kohtuasju peavad läbi vaatama sõltumatud kohtud, täieliku järgimise tagamiseks üldjuhul olla piisav see, et kohtunike ametisse nimetamise tingimustel põhinevas taandamise menetluses antakse juhtumipõhiselt hinnang „seaduse alusel moodustatud kohtu“ nõude järgimisele. Nimelt võib liikmesriigi kohtusüsteemi sõltumatuse süsteemsete või üldiste riivete esinemise korral olla ohustatud nii eelotsusemenetluse nõuetekohane toimimine kui ka õiguse tõhusale kohtulikule kaitsele – mille oluline osa mainitud menetlus on – ühtsus, järjepidevus ja täielik õigusmõju.
Niisiis peab ühelt poolt selleks, et taastada üldsuse usaldus kohtusüsteemi vastu ja tagada võimude lahususe põhimõtte järgimine, ning teiselt poolt õigusemõistmise järjepidevuse ja tõhususe, sealhulgas eelotsusetaotluste mehhanismi tõhususe tagamise kaalutlusel olema ELL artikli 19 lõike 1 teise lõigu alusel riigisiseses õiguskorras kehtestatud õigusraamistik, mille abil saab hinnata, kas kohtuniku ametikohale nõuetevastaselt nimetatud isikutel on võimalik jätkata oma ülesannete täitmist. Selle sättega ei ole liikmesriike siiski kohustatud kasutama ühtset mudelit tõhusa kohtuliku kaitse tagamiseks ega taastama üldsuse usaldust kohtusüsteemi vastu. Seega on liikmesriikidel ulatuslik kaalutlusruum sel eesmärgil kehtestatud õigusraamistiku konkreetse sisu osas, kuid seda siiski tingimusel, et oma ülesannete täitmist on võimalik jätkata ainult neil nõuetevastaselt ametisse nimetatud isikutel, kelle puhul on olemas sõltumatuse ja erapooletuse piisavad tagatised.
Teisena märkis Euroopa Kohus, et ELL artikli 19 lõike 1 teise lõigu ja harta artikliga 47 ei ole vastuolus see, kui „sõltumatuks ja erapooletuks kohtuks“ kvalifitseeritakse kohtukoosseis, millesse kuulub ainult üks kohtunik, kes on oma ametikohale nimetatud sellises ametisse nimetamise menetluses, milles esiteks seadis tema kandidatuuri üles organ, mille puhul puuduvad sellised sõltumatuse tagatised, millest piisab, et kummutada õigussubjektide põhjendatud kahtlus selle organi osalusel toimunud kohtunike ametisse nimetamise menetluse nõuetele vastavuse suhtes, ja mille puhul teiseks puudus selle menetluse osalistel õigus tõhusale kohtulikule õiguskaitsevahendile, olukorras, kus ei esine muid asjaomase menetluse kontekstiga seotud tähtsust omavaid sellist laadi ja sellise raskusastmega asjaolusid, mille põhjal kogumis saaks kahtluse alla seada selle kohtuniku sõltumatuse või erapooletuse.
Selles kontekstis tuletas Euroopa Kohus meelde, et asjaomases kohtusüsteemis ühe või mitme kohtuniku nõuetevastase ametisse nimetamise puhul on tegemist „seaduse alusel moodustatud kohtu“ nõude eiramisega eelkõige juhul, kui selle eiramise laadi ja raskusastme tõttu tekib tegelik oht, et muud võimuharud, iseäranis täidesaatev võim, võivad kasutada oma kaalutlusõigust selle piire põhjendamatult ületades, ohustades sellega ametisse nimetamise menetluse tulemuse usaldusväärsust ja tekitades õigussubjektides põhjendatud kahtluse asjaomaste kohtunike sõltumatuses ja erapooletuses.
Lõppkokkuvõttes on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne anda hinnang kohtunik S. C. ametisse nimetamise menetluse võimalikule nõuetevastasusele ning mõjule, mida see võis avaldada tema kui harta artiklis 47 ette nähtud tingimustele vastava kohtuniku staatusele.
Sellega seoses arvesse võetavate kaalutluste kohta rõhutas Euroopa Kohus, et mis puudutab asjaolu, et kohtunik S. C. kandidatuuri seadis üles uues koosseisus KRS, siis ainuüksi asjaolu põhjal, et selle organi sõltumatuse piisavad tagatised puuduvad, ei saa iseenesest teha järeldust, et eiratud on nõudeid, mis olemuslikult tulenevad ELL artikli 19 lõike 1 teisest lõigust ja harta artiklist 47. Järeldus peab paika ka seoses sellega, et asjaomases ametisse nimetamise menetluses osalejatel puudub õigus tõhusale kohtulikule õiguskaitsevahendile, kuivõrd nad saavad kaebuse esitada üksnes erakorralise kontrolli ja avalike asjade kolleegiumile, mis sellisena samuti ei vasta „seaduse alusel moodustatud kohtu“ nõudele. (
2
) Seega ei saa nende kahe asjaolu põhjal eraldi võetuna järeldada, et asjaomane kohtunik ei vasta kõnealusele nõudele, ega niisiis teha tema taandamise otsust.
Nimelt tuleb selleks, et hinnata, kas kohtunik vastab sõltumatuse ja erapooletuse nõuetele ning on „seaduse alusel moodustatud kohus“ eespool osutatud sätete tähenduses, lisaks tema ametisse nimetamise menetlusega seotud asjaolude analüüsimisele võtta arvesse ka muid asjasse puutuvaid kontekstil põhinevaid asjaolusid, hinnates igakülgselt kõiki kõnealuse kohtuniku ametisse nimetamisega seotud asjaolusid.
Käsitletaval juhul puudusid Euroopa Kohtu hinnangul – tingimusel, et eelotsusetaotluse esitanud kohtu kontrolli tulemusel ei ilmne vastupidist – kohtunik S. C. ametisse nimetamisega seotud muud sellised faktilised ja õiguslikud asjaolud, mis võinuks seada kahtluse alla selle kohtuniku sõltumatuse või erapooletuse.
(
1
)	Konstitutsioonikohtu 14. juuli 2021. aasta otsus (kohtuasi P 7/20). Euroopa Kohus analüüsis pärast seda, kui käesolevas kohtuasjas oli esitatud eelotsusetaotlus, nimetatud kohtuotsust 18. detsembri 2025. aasta kohtuotsuses komisjon vs. Poola (Euroopa Kohtu praktika ultra vires-kontroll – liidu õiguse esimus) (C‑448/23, EU:C:2025:975).
(
2
)	21. detsembri 2023. aasta kohtuotsuses Krajowa Rada Sądownictwa (kohtuniku ametisse jäämine) (C‑718/21, EU:C:2023:1015) leidis Euroopa Kohus, et see kolleegium ei ole „seaduse alusel moodustatud sõltumatu ja erapooletu kohus“.