62021CO0260(01)
EUROOPA KOHTU MÄÄRUS (üheksas koda)
15. november 2022 (
*1
)
Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikli 53 lõige 2 ning artiklid 94 ja 99 – Maksejõuetusmenetlused – Vastastikused tasaarvestused maksejõuetu krediidiasutusega – Nende tasaarvestuste tegemise tingimuste tagasiulatuv muutmine – Põhiseadusega vastuolus olevaks tunnistatud riigisisesed õigusaktid – Puhtalt riigisisene olukord – Ilmselge vastuvõetamatus
Kohtuasjas C‑260/21,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Okrazhen sad Vidini (Vidini regionaalne kohus, Bulgaaria) 21. aprilli 2021. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 23. aprillil 2021, menetluses
Corporate Commercial Bank (likvideerimisel)
versus
Elit Petrol AD,
EUROOPA KOHUS (üheksas koda),
koosseisus: koja president L. S. Rossi, kohtunikud J.‑C. Bonichot (ettekandja) ja S. Rodin,
kohtujurist: M. Campos Sánchez-Bordona,
kohtusekretär: A. Calot Escobar,
arvestades kirjalikku menetlust,
arvestades seisukohti, mille esitasid:
–
Corporate Commercial Bank (likvideerimisel), esindajad: A. N. Donov, K. H. Marinova ja advokat V. Matev,
–
Elit Petrol AD, esindajad: advokati A. Kolarov ja G. Stoychev,
–
Euroopa Komisjon, esindajad: M. Mataija, G. von Rintelen ja I. Zaloguin,
arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi põhistatud määrusega vastavalt Euroopa Kohtu kodukorra artikli 53 lõikele 2 ja artiklile 99,
on teinud järgmise
määruse
1
Eelotsusetaotluses palutakse tõlgendada ELL artiklit 2 koostoimes ELL artikli 19 lõikega 1 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 47 lõigetega 1 ja 2 ning ELTL artikli 4 lõike 2 punkti a, ELTL artikleid 26, 27, 63, 114 ja 115 ning õiguskindluse põhimõtet.
2
Taotlus on esitatud Corporate Commercial Banki (likvideerimisel) (edaspidi „KTB“) ja Elit Petrol AD vahelises kohtuvaidluses, mis puudutab selle võlgnevuse tasaarvestamist, mis viimasel oli KTB ees.
Õiguslik raamistik
3
27. septembri 2002. aasta pankade maksejõuetuse seaduse (zakon za bankovata nesastoyatelnost, DV nr 92, 27.9.2002; edaspidi „ZBN“) artiklit 59, milles on ette nähtud maksejõuetuse korral panga võlgnevuste ja nõuete tasaarvestamise kord, on muudetud 28. novembri 2014. aasta pankade maksejõuetuse seaduse muutmise ja täiendamise seadusega (zakon za izmenenie i dopalnenie na zakona za bankovata nesastoyatelnost, DV nr 98, 28.11.2014).
4
13. märtsi 2018. aasta pankade maksejõuetuse seaduse muutmise ja täiendamise seaduse (zakon za izmenenie i dopalnenie na zakona za bankovata nesastoyatelnost, DV nr 22, 13.3.2018; edaspidi „ZIDZBN“) ülemineku- ja lõppsätete lõigetes 5, 7 ja 8 on sätestatud:
„5. (1) Tühine on finantsjärelevalveasutuste ning panga ajutiste või alaliste pankrotihaldurite poolt [KTB‑le] (pankrotis) võlgnike või kolmandate isikute antud tagatiste kustutamine ajavahemikus alates ajast, mil panga suhtes alustati erikontrolli, kuni ajani, mil alustati panga varade võõrandamise menetlust. Antud tagatised jäävad kehtima ning säilitavad oma järjekoha.
[…]
7. Käesolevat seadust kohaldatakse ka enne seaduse jõustumist algatatud pankrotimenetluse suhtes.
8. Artikli 59 lõikeid 5, 6 ja 7 kohaldatakse alates 20. juunist 2014.“
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
5
Põhikohtuasja hageja KTB on Bulgaaria krediidiasutus, kelle suhtes on ZBNi alusel algatatud pankrotimenetlus.
6
Põhikohtuasja kostja Elit Petrol on Bulgaaria ettevõtja, kelle suhtes on Bulgaaria äriseadustiku (Targovski zakon) sätete alusel algatatud pankrotimenetlus Okrazhen sad Vidinis (Vidini regionaalne kohus, Bulgaaria).
7
2014. aasta oktoobris ja novembris tasaarvestas Elit Petrol osa oma võlgnevusest, mis tal oli KTB ees kahe laenulepingu alusel, vastavalt nendel kuupäevadel kehtinud ZBNi sätetele (edaspidi „vaidlusalused tasaarvestused“).
8
2014. aasta novembris muutis Bulgaaria seadusandja ZBNis ette nähtud tingimusi selliste tehingute vaidlustatavaks tunnistamise kohta.
9
2018. aasta märtsis andis Bulgaaria seadusandja ZIDZBNi ülemineku- ja lõppsätetega nendele muudatustele tagasiulatuva jõu.
10
KTB pankrotihaldurid esitasid 8. juunil 2018 Elit Petrolile nõuded kahe laenulepingu alusel, mille viimane oli selle pangaga sõlminud.
11
Elit Petroli pankrotimenetluses tuginesid KTB pankrotihaldurid ZIDZBNi ülemineku- ja lõppsätetele ja väitsid, et need nõuded, mis olid vaidlusaluste tasaarvestuste ese, „taastati“ nende sätete alusel.
12
Elit Petroli pankrotihaldur leiab seevastu, et kõnealused nõuded on vaidlusaluste tasaarvestuste tulemusel lõplikult rahuldatud ning õigusnormid, millele KTB oma nõude põhjendamiseks tugineb, on liidu õigusega vastuolus.
13
Eelotsusetaotluse esitanud kohus kahtleb, kas need õigusnormid on liidu õigusega kooskõlas.
14
Neil asjaoludel otsustas Okrazhen sad Vidin (Vidini regionaalne kohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.
Kas ELTL artiklit 63, mis reguleerib kapitali ja maksete vaba liikumist, tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab nõuete tasaarvestust krediidiasutusega, kui krediidiasutuse võlgnikust äriühing täidab oma kohustused sellega, et ta tasaarvestab krediidiasutuse nõuded tasumisele kuuluvate kindlasummaliste ja arvuliselt väljendatud vastunõuetega?
2.
Kas ELTL artiklit 63 tuleb tõlgendada nii, et olukord, kus äriühingu ja krediidiasutuse vahel juba toimunud õiguspärase tasaarvestuse tingimusi tagasiulatuvalt muudetakse ja juba tehtud tasaarvestuste suhtes kehtivatele uutele tingimustele tuginedes tunnistatakse tehtud tasaarvestused kehtetuks, kujutab endast piirangut ELTL artikli 63 lõike 1 tähenduses, kui selle tagajärjel kitsendatakse võimalust täita kohustusi muude äriühingute ees, kelle kapitalis omavad osalusi muude Euroopa Liidu liikmesriikide residentidest isikud või kelle emiteeritud võlakirju on omandanud muude Euroopa Liidu liikmesriikide residentidest isikud?
3.
Kas ELTL artiklit 63 tuleb tõlgendada nii, et sellega on kooskõlas riigisisesed õigusnormid, millega äriühingu ja krediidiasutuse vahel juba toimunud õiguspärase tasaarvestuse tingimusi tagasiulatuvalt muudetakse ja juba tehtud tasaarvestuste suhtes kehtivatele uutele tingimustele tuginedes tunnistatakse tehtud tasaarvestused kehtetuks?
4.
Kas ELTL artikli 4 lõike 2 punkti a ning artikleid 26, 27, 114 ja 115, mis reguleerivad Euroopa Liidu siseturgu, tuleb tõlgendada nii, et viidatud sätetega on ka olukordades, kus on tegemist üksnes sama riigi õigussubjektide vaheliste õigussuhetega, mida saab liigitada riigisisesteks õigussuheteks, millel puudub otsene piiriülene seos Euroopa Liidu siseturuga, kooskõlas riigisisesed õigusnormid, millega äriühingu ja krediidiasutuse vahel juba toimunud õiguspärase tasaarvestuse tingimusi tagasiulatuvalt muudetakse ning juba tehtud tasaarvestuste suhtes kehtivatele uutele tingimustele tuginedes tunnistatakse tehtud tasaarvestused kehtetuks?
5.
Kas ELL artiklit 2 koosmõjus artikli 19 lõikega 1 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 esimest ja teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et nendega on kooskõlas riigisisesed õigusnormid, mis muudavad krediidiasutusega nõuete tasaarvestamise tingimusi ja omistavad uutele tingimustele sõnaselgelt tagasiulatuva jõu, tunnistades varem õiguspäraselt tehtud tasaarvestused kehtetuks, kui asjaomases liikmesriigis on algatatud krediidiasutuse suhtes maksejõuetusmenetlus ja pooleli on kohtumenetlus, milles palutakse kehtetuks tunnistada krediidiasutuse suhtes tehtud tasaarvestused, mille tegemise ajal kehtisid teistsugused õiguslikud tingimused?
6.
Kas liidu õiguse üldpõhimõtteks olevat õiguskindluse põhimõtet tuleb tõlgendada nii, et sellega on kooskõlas riigisisesed õigusnormid, mis muudavad krediidiasutusega nõuete tasaarvestamise tingimusi ja omistavad uutele tingimustele sõnaselgelt tagasiulatuva jõu, tunnistades varem õiguspäraselt tehtud tasaarvestused kehtetuks, kui asjaomases liikmesriigis on algatatud krediidiasutuse suhtes maksejõuetusmenetlus ja pooleli on kohtumenetlus, milles palutakse kehtetuks tunnistada krediidiasutuse suhtes tehtud tasaarvestused, mille tegemise ajal kehtisid teistsugused õiguslikud tingimused?“
Eelotsuse küsimuste vastuvõetavus
15
Sisuliselt soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus oma küsimustega esiteks teada seda, kas liikmesriigi õigusnormid, mis reguleerivad tasaarvestamist, millega ettevõtja tasub oma võlgnevuse panga ees, tasaarvestades oma võlgnevuse nõuetega, mis ettevõtjal on panga vastu, kuuluvad ELTL artikli 63 kohaldamisalasse, ja teiseks seda, kas ELTL artikliga 63, ELL artikliga 2 koostoimes ELL artikli 19 lõikega 1 ja harta artikli 47 lõigetega 1 ja 2, ELTL artikli 4 lõike 2 punktiga a ning artiklitega 26, 27, 114 ja 115 ning õiguskindluse põhimõttega on vastuolus sellise tasaarvestamise tehingu tingimuste tagasiulatuv muutmine.
16
Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt on ELTL artiklis 267 ette nähtud Euroopa Kohtu ja liikmesriikide kohtute vahelise koostöö raames üksnes asja menetleva ja selle lahendamise eest vastutava liikmesriigi kohtu ülesanne hinnata kohtuasja eripära arvesse võttes nii eelotsusetaotluse vajalikkust asjas otsuse tegemiseks kui ka Euroopa Kohtule esitatavate küsimuste asjakohasust. Seega, kui küsimused on esitatud liidu õiguse tõlgendamise kohta, on Euroopa Kohus põhimõtteliselt kohustatud otsuse tegema (vt eelkõige 26. märtsi 2021. aasta kohtumäärus Fedasil, C‑92/21, EU:C:2021:258, punkt 47 ja seal viidatud kohtupraktika).
17
Sellest järeldub, et eeldatakse, et liidu õigust käsitlevad küsimused on asjakohased. Euroopa Kohus võib keelduda liikmesriigi kohtu esitatud eelotsuse küsimusele vastamast vaid siis, kui on ilmne, et taotletaval liidu õiguse tõlgendusel puudub igasugune seos põhikohtuasja faktiliste asjaolude või esemega, kui probleem on hüpoteetiline või kui Euroopa Kohtule ei ole teada vajalikke faktilisi ja õiguslikke asjaolusid, et anda tarvilik vastus talle esitatud küsimustele (vt eelkõige 26. märtsi 2021. aasta kohtumäärus Fedasil, C‑92/21, EU:C:2021:258, punkt 48 ja seal viidatud kohtupraktika).
18
Käesoleval juhul nähtub Euroopa Kohtule esitatud toimikust, et põhikohtuasjas kohaldatavad Bulgaaria õigusnormid, nimelt ZIDZBNi ülemineku- ja lõppsätete lõiked 5–8 tunnistati Konstitutsionen sadi (Bulgaaria konstitutsioonikohus) 27. mai 2021. aasta otsusega vähemalt osaliselt põhiseadusvastaseks.
19
Oma vastuses Euroopa Kohtule, kes esimeselt küsis kodukorra artikli 101 alusel selgitusi, märgib eelotsusetaotluse esitanud kohus, et tema küsimused jäävad põhikohtuasja lahendamisel siiski asjakohaseks eelkõige seetõttu, et eelmises punktis nimetatud otsus tekitab tagajärgi üksnes edasiulatuvalt.
20
Neil asjaoludel ei võimalda Euroopa Kohtu käsutuses olevad andmed tal asuda seisukohale, et eelotsusetaotlus on ilmselgelt vastuvõetamatu, kuna see ei ole asjakohane.
Eelotsuse küsimuste analüüs
21
Euroopa Kohtu kodukorra artikli 53 lõikes 2 on märgitud, et kui taotlus või hagi on ilmselgelt vastuvõetamatu, võib Euroopa Kohus, olles kohtujuristi ära kuulanud, igal ajal ja ilma menetlust jätkamata lõpetada kohtuasja põhistatud määrusega.
22
Lisaks näeb kodukorra artikkel 99 ette, et kui Euroopa Kohtule esitatud eelotsuse küsimus on identne küsimusega, millele Euroopa Kohus on juba vastuse andnud, või kui küsimusele võib vastuse selgelt tuletada kohtupraktikast või kui esitatud küsimusele antav vastus ei tekita põhjendatud kahtlust, võib Euroopa Kohus igal ajal ettekandja-kohtuniku ettepanekul ja pärast kohtujuristi ärakuulamist lahendada kohtuasja põhistatud määrusega.
23
Käesolevas kohtuasjas tuleb neid sätteid kohaldada.
Esimene, teine ja kolmas küsimus
24
Seoses esimese kuni kolmanda küsimusega, mis puudutavad ELTL artiklit 63, tuleb tõdeda, et EL toimimise lepingu sätted, mis reguleerivad kapitali vaba liikumist, ei ole kohaldatavad olukorras, mille kõik asjaolud on üheainsa liikmesriigi sisesed (vt selle kohta 15. novembri 2016. aasta kohtuotsus Ullens de Schooten, C‑268/15, EU:C:2016:874, punkt 47 ja seal viidatud kohtupraktika). Seega tuleb eelotsusetaotluse esitanud kohtul enne ELTL artikli 63 kohaldamist kontrollida, kas menetletavas kohtuasjas esineb piiriülene olukord, mis hõlmab kapitali vaba liikumise õiguse teostamist liikmesriikide vahel või liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel (vt selle kohta 16. septembri 2020. aasta kohtuotsus Romenergo ja Aris Capital, C‑339/19, EU:C:2020:709, punkt 27 ja seal viidatud kohtupraktika).
25
Käesoleval juhul nähtub eelotsusetaotlusest, et põhikohtuasja kõik asjaolud on asjaomase liikmesriigi sisesed.
26
Nimelt asuvad KTB ja Elit Petrol Bulgaarias ning vaidlusalused tasaarvestused puudutavad vastastikuseid võlgnevusi ja nõudeid, kusjuures pelk asjaolu, et nende vara koosneb teistes liikmesriikides asuvate äriühingute väärtpaberitest, ei muuda vastavat analüüsi.
27
Mis puudutab Elit Petroli argumente, et KTBga tehtud vaidlusaluste tasaarvestuste tagajärgede seadusega tagasiulatuv muutmine toob endaga kaasa nende võlgnevuste taastamise, mis mõjutab tema ja tema emaettevõtja finantssuhteid võlausaldajatega, kes asuvad teistes liikmesriikides või kolmandates riikides või kelle kapital kuulub teistes liikmesriikides asuvatele isikutele, siis tuleb tõdeda, et selline mõju – eeldusel, et see on tõendatud – on liiga juhuslik ja liiga kaudne, selleks et tekiks seos ELTL artiklis 63 kehtestatud kapitali vaba liikumisega.
28
Lisaks tuleb märkida, et isegi kui on tõsi, et 15. novembri 2016. aasta kohtuotsuse Ullens de Schooten (C‑268/15, EU:C:2016:874) punktides 50–53 loetletud juhtudel pidas Euroopa Kohus vastuvõetavaks eelotsusetaotlusi, mis puudutasid põhivabadusi käsitlevate EL toimimise lepingu sätete tõlgendamist, kuigi põhikohtuasjade kõik asjaolud olid üheainsa liikmesriigi sisesed, tuleb tõdeda, et eelotsusetaotluse esitanud kohus ei ole esitanud ühtegi asjaolu, mis võimaldaks Euroopa Kohtul asuda seisukohale, et ELTL artikli 63 tõlgendamist puudutavad küsimused kuuluvad mõne sellise juhtumi hulka.
29
Järelikult on esimene kuni kolmas küsimus ilmselgelt vastuvõetamatud.
Neljas küsimus
30
Mis puudutab neljandat küsimust ELTL artikli 4 lõike 2 punkti a ning artiklite 26, 27, 114 ja 115 kohta, siis tuleb meenutada, et liikmesriigi kohus peab eelotsusetaotluses selgitama põhikohtuasja faktilist ja õiguslikku raamistikku ning esitama vajalikud selgitused põhjuste kohta, miks ta on valinud välja liidu õiguse sätted, mille tõlgendamist ta taotleb, ning selle kohta, milline on tema hinnangul seos nende õigusnormide ja tema menetluses olevas kohtuasjas kohaldatavate riigisiseste õigusnormide vahel (vt selle kohta eelkõige 4. juuni 2020. aasta kohtuotsus C.F. (maksujärelevalve), C‑430/19, EU:C:2020:429, punkt 23 ja seal viidatud kohtupraktika).
31
Need nõuded eelotsusetaotluse sisu kohta on otsesõnu esitatud Euroopa Kohtu kodukorra artiklis 94, mida eelotsusetaotluse esitanud kohus peaks ELTL artikli 267 järgse koostöö raames teadma ning millest ta peab rangelt kinni pidama (vt selle kohta 3. juuli 2014. aasta kohtumäärus Talasca, C‑19/14, EU:C:2014:2049, punkt 21). Neid on lisaks korratud Euroopa Liidu Kohtu soovituste liikmesriikide kohtutele eelotsuse taotlemiseks (ELT 2019, C 380, lk 1) punktides 13, 15 ja 16.
32
Käesoleval juhul ei vasta eelotsusetaotlus ilmselgelt kodukorra artikli 94 punktis c sätestatud nõuetele.
33
Nimelt ei sisalda eelotsusetaotlus selgitust, millistel põhjustel liikmesriigi kohus tõstatas ELTL artikli 4 lõike 2 punkti a ning artiklite 26, 27, 114 ja 115 tõlgendamise küsimuse ning millist seost ta nende õigusnormide ja põhikohtuasjas kohaldatavate riigisiseste õigusnormide vahel näeb, mistõttu ei saa Euroopa Kohus hinnata, mil määral on vastus neljandale küsimusele põhikohtuasja lahendamiseks vajalik.
34
Järelikult on neljas küsimus ilmselgelt vastuvõetamatu.
Viies küsimus
35
Mis puudutab viiendat küsimust, mis käsitleb ELL artikli 2 tõlgendamist koostoimes ELL artikli 19 lõikega 1 ja harta artikli 47 lõigetega 1 ja 2, siis nähtub eelotsusetaotlusest eelkõige, et ZIDZBNi ülemineku- ja lõppsätetest tulenev tagasiulatuv muutmine mõjutaks paljude pooleliolevate vaidluste lahendamist, mis kahjustaks eelkõige Bulgaaria põhiseaduses sätestatud võimude lahususe põhimõtet ja mõjutaks negatiivselt seega selliseid kohtuasju lahendavate riigisiseste kohtute sõltumatust seadusandlikust võimust.
36
Olgu meenutatud, et ELL artikli 19 lõike 1 teine lõik kohustab kõiki liikmesriike kehtestama vajalikud õiguskaitsevahendid, et tagada liidu õigusega hõlmatud valdkondades tõhus kohtulik kaitse (vt selle kohta 22. veebruari 2022. aasta kohtuotsus RS (konstitutsioonikohtu otsuste toime), C‑430/21, EU:C:2022:99, punkt 37 ja seal viidatud kohtupraktika). See säte puudutab „liidu õigusega hõlmatud valdkondi“, sõltumata olukorrast, kus liikmesriigid seda õigust harta artikli 51 lõike 1 tähenduses kasutavad (20. aprilli 2021. aasta kohtuotsus Repubblika, C‑896/19, EU:C:2021:311, punkt 36 ja seal viidatud kohtupraktika).
37
Seetõttu peab iga liikmesriik ELL artikli 19 lõike 1 teise lõigu kohaselt tagama, et organid, kelle ülesandeks „kohtuna“ – liidu õiguses määratletud tähenduses – on liidu õiguse kohaldamise või tõlgendamise küsimuste lahendamine ja kes kuuluvad seega selle liikmesriigi õiguskaitsevahendite süsteemi liidu õigusega hõlmatud valdkondades, vastaksid tõhusa kohtuliku kaitse nõuetele, mille hulka kuulub ka sõltumatuse nõue (vt selle kohta 22. veebruari 2022. aasta kohtuotsus RS (konstitutsioonikohtu otsuste toime), C‑430/21, EU:C:2022:99, punktid 40 ja 81).
38
Selles osas on liikmesriigi kohtute sõltumatuse nõudel – mis tuleneb ELL artikli 19 lõike 1 teisest lõigust ja see sõltumatus tuleb õigusriigi toimimist iseloomustava võimude lahususe põhimõtte kohaselt tagada eelkõige seadusandlikust ja täitevvõimust – kaks aspekti (vt selle kohta 22. veebruari 2022. aasta kohtuotsus RS (konstitutsioonikohtu otsuste toime), C‑430/21, EU:C:2022:99, punktid 41 ja 42 ning seal viidatud kohtupraktika).
39
Esimene, väline aspekt eeldab, et asjasse puutuv organ täidab oma ülesandeid täiesti iseseisvalt, olemata kellegagi hierarhilises või alluvussuhtes ja saamata kelleltki korraldusi või juhiseid, ning ta on seega kaitstud väljastpoolt tuleva sekkumise või surve eest, mis võib kahjustada selle organi liikmete otsustusvabadust ja mõjutada nende otsuseid (24. juuni 2019. aasta kohtuotsus komisjon vs. Poola (kõrgeima kohtu sõltumatus), C‑619/18, EU:C:2019:531, punkt 72, ja 22. veebruari 2022. aasta kohtuotsus RS (konstitutsioonikohtu otsuste toime), C‑430/21, EU:C:2022:99, punkt 41).
40
Teine, sisemine aspekt on omakorda seotud erapooletuse mõistega ja selle eesmärk on võrdse distantsi säilitamine menetlusosaliste ning huvidega, mis neist igaühel on menetluse eseme vastu. See aspekt nõuab objektiivseks jäämist ning muu huvi puudumist kohtuasja tulemuse vastu peale õigusnormi täpse kohaldamise (24. juuni 2019. aasta kohtuotsus komisjon vs. Poola (kõrgeima kohtu sõltumatus), C‑619/18, EU:C:2019:531, punkt 73, ja 22. veebruari 2022. aasta kohtuotsus RS (konstitutsioonikohtu otsuste toime), C‑430/21, EU:C:2022:99, punkt 41).
41
Käesoleval juhul tuleb jõuda järeldusele, et see, kui liikmesriik võtab vastu tsiviil- või kaubandusõiguse üldnormid panga maksejõuetuse raames tasaarvestuse korra kohta, isegi kui need normid on tagasiulatuva jõuga, ei kahjusta iseenesest käesoleva kohtumääruse punktides 39 ja 40 nimetatud nõudeid, olenemata sellest, kas need on kooskõlas riigisisese õigusega, mida peab kontrollima üksnes liikmesriigi kohus.
42
Järelikult tuleb viiendale küsimusele vastata, et ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus, kui liikmesriik võtab vastu üldnormid panga maksejõuetuse raames tasaarvestuse korra kohta, isegi kui need normid on tagasiulatuva jõuga.
Kuues küsimus
43
Lõpuks tuleb seoses kuuenda küsimusega, mis puudutab õiguskindluse põhimõtet, meelde tuletada, et liikmesriigid peavad juhul, kui nad võtavad vastu liidu õigust rakendavaid meetmeid, kinni pidama selle õiguse üldpõhimõtetest, mis hõlmavad muu hulgas õiguskindluse põhimõtet (vt selle kohta 15. aprilli 2021. aasta kohtuotsus Federazione nazionale delle imprese elettrotecniche ed elettroniche (Anie) jt, C‑798/18 ja C‑799/18, EU:C:2021:280, punkt 29 ja seal viidatud kohtupraktika).
44
Nagu on aga märgitud käesoleva kohtumääruse punktis 25, puudutab põhikohtuasi olukorda, mille kõik asjaolud on üheainsa liikmesriigi sisesed. Lisaks ei sisalda eelotsusetaotlus andmeid, mis võimaldaksid asuda seisukohale, et vaidlus puudutab liikmesriigi õigusnorme, millega rakendatakse liidu õigust.
45
Järelikult on kuues küsimus ilmselgelt vastuvõetamatu.
Kohtukulud
46
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse liikmesriigi kohus.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (üheksas koda) otsustab:
1.
ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus, kui liikmesriik võtab vastu üldnormid panga maksejõuetuse raames tasaarvestuse korra kohta, kui need normid on tagasiulatuva jõuga.
2.
Okrazhen sad Vidini (Vidini regionaalne kohus, Bulgaaria) esitatud esimene kuni neljas ja kuues küsimus on ilmselgelt vastuvõetamatud.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: bulgaaria.