62022TJ0084_RES
Kohtuasi T‑84/22
Credit Suisse Securities (Europe) Ltd ja UBS Group AG, Credit Suisse Group AG õigusjärglane, ja UBS AG, Credit Suisse AG õigusjärglane
versus
Euroopa Komisjon
Üldkohtu (seitsmes koda) 23. juuli 2025. aasta otsus
Konkurents – Keelatud kokkulepped – G10 vääringuid hõlmavate valuuta hetketehingute sektor (Forex) – Otsus, milles tuvastatakse ELTL artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumine – Teabevahetus – G10 valuuta vahetustegevusega seotud kokkulepped või kooskõlastatud tegevus – Eesmärgilt konkurentsipiirang – Üks ja vältav rikkumine – Hea halduse põhimõte – Kaitseõigused – Trahvid – Põhisumma – Müügiväärtuse asendusväärtuse kindlaksmääramine – Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõiked 2 ja 3 – Täielik pädevus
Konkurents – Haldusmenetlus – Komisjoni otsus rikkumise tuvastamise kohta – Komisjonil lasuv kohustus esitada tõend rikkumise ja selle kestuse kohta – Tõendamiskoormise ulatus – Koordineerimine ja koostöö, mis on vastuolus iga ettevõtja kohustusega otsustada sõltumatult, millisel viisil ta turul tegutseb – Hindade ja väärtpaberitega kauplemise tegevuse kooskõlastamine finantsasutuste kauplejate poolt – Tundliku äriteabe vahetamine – Konkurentsivastane tegevus
(ELTL artikli 101 lõige 1)
(vt punktid 45–47, 85–88, 93–97, 102–106, 112–117, 122, 126, 134–136, 142–145, 150–163, 170–176 ja 181)
Kohtumenetlus – Hagimenetluse algatusdokument – Vorminõuded – Ülevaade fakti- ja õigusväidetest – Üldine viide muudele hagile lisatud dokumentidele – Vastuvõetavus – Tingimused
(Euroopa Kohtu põhikiri, artikkel 21; Üldkohtu kodukord, artikli 76 punkt d)
(vt punktid 65–74, 179 ja 180)
Konkurents – Haldusmenetlus – Komisjoni otsus rikkumise tuvastamise kohta – Põhjendamiskohustus – Ulatus
(ELTL artikkel 101 ja artikli 296 teine lõik)
(vt punktid 189, 321 ja 364)
Keelatud kokkulepped – Konkurentsi kahjustamine – Hindamiskriteeriumid – Eesmärgilt piirangute ja tagajärjelt piirangute eristamine – Eesmärgilt piirang – Kahjustamine piisavas ulatuses – Hindamine – Tundliku äriteabe vahetamine finantsasutuste kauplejate vahel – Teabevahetus hindade kooskõlastamiseks, tundliku teabe avaldamiseks ja kauplemistegevuse kooskõlastamiseks – Teabevahetus, mis kujutab endast eesmärgilt konkurentsipiirangut – Teabe vahetamise väidetavalt konkurentsi soodustav mõju – Asjakohasuse puudumine
(ELTL artikli 101 lõige 1)
(vt punktid 192–198, 211–217, 220–225, 228–230, 236–241, 243–246, 248–250, 252–254 ja 296–302)
Konkurents – Haldusmenetlus – Komisjoni otsus rikkumise tuvastamise kohta – Teiste rikkumises osalenud ettevõtjate avalduste kasutamine tõenditena – Lubatavus – Keelatud kokkuleppe peamiste osaliste poolt koostööteatise kohaldamise eesmärgil vabatahtlikult esitatud avalduste tõenduslik väärtus
(ELTL artikkel 101; komisjoni teatis 2006/C 298/11)
(vt punktid 262–270)
Keelatud kokkulepped – Keeld – Rikkumised – Ühe rikkumise osadeks olevad kokkulepped ja kooskõlastatud tegevus – Ettevõtjale vastutuse omistamine üksnes rikkumise ühe osa eest – Tingimused
(ELTL artikli 101 lõige 1)
(vt punktid 324–327, 329 ja 349–353)
Konkurents – Haldusmenetlus – Komisjoni otsus rikkumise tuvastamise kohta – Komisjonil lasuv kohustus esitada tõend rikkumise ja selle kestuse kohta – Tõendamiskoormise ulatus – Üks ja vältav rikkumine – Üks rikkumine – Ühe konkurentsivastase eesmärgiga tervikplaani esinemine
(ELTL artikli 101 lõige 1)
(vt punktid 328 ja 334–342)
Keelatud kokkulepped – Keeld – Rikkumised – Ühe rikkumise osadeks olevad kokkulepped ja kooskõlastatud tegevus – Ettevõtjale vastutuse omistamine üksnes rikkumise ühe osa eest – Ettevõtja vastutuse tekkimiseks algatuse vaikivast heakskiitmisest piisamine, kui ta ei avalda, et ta ei loe ennast selle tegevusega seotuks, ega teata sellest pädevatele ametiasutustele
(ELTL artikli 101 lõige 1)
(vt punktid 357–362)
Konkurents – Haldusmenetlus – Hea halduse põhimõte – Erapooletuse nõue – Ulatus – Rikkumine – Puudumine
(ELTL artikkel 101; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 41)
(vt punktid 378–387)
Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Komisjoni kaalutlusõigus – Kohtulik kontroll – Liidu kohtu täielik pädevus – Ulatus – Vaidlustatud akti põhjenduste asendamine
(ELTL artiklid 101, 261 ja 263; nõukogu määrus nr 1/2003, artikkel 31)
(vt punktid 391–394)
Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Põhisumma kindlaksmääramine – Müügiväärtuse kindlaksmääramine – Asendusväärtuse kasutamine – Komisjoni kohustus hoolitseda täpsemate olemasolevate andmete arvessevõtmise eest – Selle kohustuse täitmise tõendamise kohustus
(ELTL artikli 101 lõige 1; nõukogu määrus nr 1/2003, artikli 23 lõige 3; komisjoni teatis 2006/C 210/02, punktid 13 ja 15)
(vt punktid 403, 404, 424 ja 426–443)
Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Komisjoni suunistes määratletud arvutamismeetod – Komisjoni kohustus kohaldada suuniseid, järgides võrdse kohtlemise ja õiguspärase ootuse põhimõtteid
(ELTL artikkel 101; EMP leping, artikkel 53; nõukogu määrus nr 1/2003, artikli 23 lõige 2; komisjoni teatis 2006/C 210/02)
(vt punkt 425)
Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Võrdse kohtlemise põhimõte – Asjaomaste ettevõtjate erinevuste ja olukordade arvesse võtmine
(ELTL artikkel 101; nõukogu määrus nr 1/2003, artikli 23 lõige 2)
(vt punktid 444–446 ja 492–494)
Konkurents – Trahvid – Trahvide määramise otsus – Põhjendamiskohustus – Ulatus
(ELTL artiklid 101 ja 296)
(vt punkt 465)
Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Põhisumma kindlaksmääramine – Rikkumise raskus – Hindamiskriteeriumid – Siduva või ammendava kriteeriumide loetelu puudumine – Komisjoni kaalutlusruum
(ELTL artikkel 101; nõukogu määrus nr 1/2003, artikli 23 lõige 3; komisjoni teatis 2006/C 210/02, punktid 19–23)
(vt punktid 472–477)
Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Põhisumma kohandamine – Karistuste individualiseerimise põhimõte – Kohaldamine kergendavate või raskendavate asjaolude arvessevõtmisele
(Nõukogu määrus nr 1/2003, artikli 23 lõige 2; komisjoni teatis 2006/C 210/02)
(vt punktid 493, 496 ja 504)
Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Kohtulik kontroll – Liidu kohtu täielik pädevus – Ulatus – Määratud trahvi suuruse kindlaksmääramine – Hindamiskriteeriumid
(ELTL artikli 101 lõige 1 ja artikkel 261; nõukogu määrus nr 1/2003, artikli 23 lõige 3 ja artikkel 31)
(vt punktid 509–528)
Kokkuvõte
Üldkohus jättis muutmata Euroopa Komisjoni otsuse (
1
) osas, milles tuvastati, et ettevõtjad Credit Suisse Group, Credit Suisse ja Credit Suisse Securities (Europe) (edaspidi koos „Credit Suisse“) osalesid keelatud kokkuleppes G10 vääringuid hõlmava valuuta hetketehingute sektoris (
2
). Sellegipoolest tühistas ta vaidlustatud otsuses komisjoni poolt Credit Suisse’ile määratud trahvi vea tõttu, mille see institutsioon tegi seoses trahvi arvutamisel teatavate andmete kasutamisega, ning otsustades hagejate esitatud trahvi vähendamise nõude üle, kehtestas neile vaidlustatud otsuses määratust väiksema trahvi.
Pärast seda, kui UBS oli 2013. aastal esitanud leebema kohtlemise taotluse, algatas komisjon uurimise, et teha kindlaks, kas G10 vääringuid hõlmava valuuta hetkevahetuse sektoris esines keelatud kokkulepe. Valuuta hetketehingud võib määratleda kui kahe poole vaheline kokkulepe vahetada kaks valuutat, nimelt osta ühe valuuta teatav kogus („tinglik summa“) teise valuuta ekvivalendi vastu kokkuleppe sõlmimise ajal kehtivas väärtuses, s.o kehtiva vahetuskursi alusel. Vahetuskursid varieeruvad sõltuvalt teabest nende põhiväärtuse kohta. Lühiajalises perspektiivis määravad vahetuskursid peamiselt kauplejate korraldused, samas kui pikaajalisemas perspektiivis määravad vahetuskursid turu põhialused.
Uurimise tulemusel leidis komisjon, et mitme pangandus- ja finantssektoris tegutseva ettevõtja, sealhulgas Credit Suisse’i kauplejad vahetasid teavet, et saada konkurentsieelis valuuta hetketehingute turul. Lisaks oli see tegevus tema arvates osa tervikplaanist, millel oli üks konkurentsivastane eesmärk. Seetõttu järeldas komisjon, et Credit Suisse on rikkunud ELTL artikli 101 lõiget 1, osaledes teabevahetuses, mis oli osa ühest ja vältavast rikkumisest, mille eesmärk oli piirata või kahjustada konkurentsi G10 vääringuid hõlmava valuuta hetketehingute sektoris, mis hõlmas kogu Euroopa Majanduspiirkonda (EMP). Seetõttu määras ta talle trahvi summas 83 294 000 eurot.
UBS Group, kes on Credit Suisse Groupi õigusjärglane, UBS, kes on Credit Suisse’i õigusjärglane, ja Credit Suisse Securities (Europe) esitasid Üldkohtule hagi, milles palusid esimese võimalusena tühistada vaidlustatud otsus ja teise võimalusena vähendada Credit Suisse’ile määratud trahvi.
Üldkohtu hinnang
Esimesena kinnitas Üldkohus, et peaaegu kõik kauplejate arutelud, mis toimusid 2011. aasta maist kuni 2012. aasta juulini ja milles Credit Suisse osales 7. veebruarist kuni 12. juulini 2012 (edaspidi „asjaomane periood“), olid konkurentsivastased, kuna need toimusid tundliku äriteabe vahetamise vormis.
Täpsemalt, kui üks erand välja arvata, siis annavad asjasse puutuvate pankade kauplejate arutelud, milles Credit Suisse osales, tunnistust täpse, ajakohase ja konfidentsiaalse teabe vahetamisest. Oma eseme, täpsuse astme ja asjaolu tõttu, et teave ei olnud kättesaadav konkurentidele, keda asjaomases jututoas ei olnud, andis see adressaatidest kauplejatele ärilise eelise, võimaldades neil vastavalt kohandada oma kauplemisstrateegiaid ja vähendada valuuta hetketehingute turule omast ebakindlust.
Hoolimata ühe arutelu konkurentsivastasuse hindamisel tehtud veast, leidis komisjon järelikult õigesti, et asjaomane teabevahetus võimaldas järeldada, et esinesid konkurentsivastased kokkulepped ja/või esines kooskõlastatud tegevus ELTL artikli 101 tähenduses.
Teisena, mis puudutab küsimust, kas vaidlusalune teabevahetus kujutab endast „eesmärgilt piirangut“, siis tuletas Üldkohus meelde, et selleks kvalifitseerimiseks peab olema tuvastatud, et kõnealused kokkulepped on nende sisu, eesmärke ning majanduslikku ja õiguslikku konteksti arvestades konkurentsile piisavalt kahjulikud.
Käsitletavas asjas tegi komisjon kõnealuse teabevahetuse majandusliku konteksti hindamisel vea, kui ta leidis, et valuuta hetketehingute turg oli asjaolude asetleidmise ajal läbipaistev. Läbipaistval turul on teave vahetult ja tasuta kättesaadav kõigile turuosalistele, mis ei ole valuuta hetketehingute turul nii, arvestades mitut liiki teabe olemasolu.
See hindamisviga ei mõjuta aga vaidlusaluse teabevahetuse kvalifitseerimist „eesmärgilt piiranguks“. Nimelt võimaldas see teabevahetus, mis puudutas kursivahesid, klientide korraldusi, avatud riskipositsioone ja ajakohast või tulevikku puudutavat kauplemistegevust, vähendada turule omast tavapärast ebakindlust ja oli konkurentsile piisavalt kahjulik.
Mis puudutab hagejate argumente, et kõnealune tegevus on põhjendatud konkurentsi soodustava mõjuga, siis märkis Üldkohus esiteks, et vaidlusaluse teabevahetuse „eesmärgilt piiranguks“ kvalifitseerimisel ei tule seda mõju iseenesest arvesse võtta. Teiseks ei ole väidetavate õiguspäraste eesmärkide arvessevõtmine selles hinnangus määrava tähtsusega.
Kolmandana analüüsis Üldkohus väidet, millega vaieldi vastu ühe ja vältava rikkumise olemasolule. Hagejate sõnul ei ole komisjon tõendanud, et esines üks konkurentsivastase eesmärgiga tervikplaan, millesse Credit Suisse kavatses panustada ja millest ta oli teadlik.
Käsitletaval juhul leidis Üldkohus, et komisjon asus õigesti seisukohale, et asjasse puutuvate pankade kauplejate üks konkurentsivastane eesmärk oli vähendada valuuta hetketehingute turule omast tavapärast ebakindlust, suurendades nii kauplejate kindlustunnet hindade kindlaksmääramise ja riskijuhtimise otsuste tegemisel. Sama eesmärk oli ka tundliku äriteabe vahetamisel, milles Credit Suisse osales.
Lisaks kinnitavad mitu objektiivset asjaolu, et osalejate konkurentsivastane tegevus oli seotud ja selle eesmärk oli saavutada komisjoni tuvastatud tervikplaani eesmärk.
Kõigepealt järgis kõnealune tegevus sama toimimisviisi, see tähendab arutelusid tundliku, igapäevase ja sagedase äriteabe üle privaatses jututoas, kusjuures jututuppa oli võimalik pääseda üksnes isikliku kutse alusel.
Edasi, tegevus hõlmas stabiilset ettevõtjate rühma ning toimus samade füüsiliste isikute vahel, kes osalesid nende ettevõtjate nimel paralleelsetel või kõrvutistel ajavahemikel. Seda rühma suurendati pärast seda, kui ühe panga kaupleja vahetas tööandjat ja asus tööle Credit Suisse’is, mille tulemusel osales Credit Suisse tundliku äriteabe vahetamises kõnealuses jututoas kogu asjaomase ajavahemiku jooksul.
Lõpuks, kogu kõnealune tegevus puudutas samu tooteid, nimelt G10 valuutasid.
Mis puudutab Credit Suisse’i kavatsust panustada ühisesse eesmärki ja tema teadlikkust teiste osalejate rikkumistest, siis kinnitas Üldkohus esiteks, et Credit Suisse’i kaupleja varasem töö oli osa kontekstist ja seda võis arvesse võtta, et tõendada, et Credit Suisse oli rikkumisest teadlik.
Teiseks tuletas ta meelde, et ühe rikkumise olemasolu tuvastamine on eraldiseisev küsimusest, kas vastutus selle rikkumise eest tervikuna on omistatav mõnele ettevõtjale. Lisaks tuleb ettevõtjale ühe ja vältava rikkumise tervikuna omistamist hinnata kahe asjaolu alusel, milleks on esiteks tema tahtlik panus kõigi osalejate ühistesse eesmärkidesse ja teiseks see, et ta oli teadlik kavandatavast õigusvastasest tegevusest või teiste ettevõtjate poolt sellise tegevuse elluviimisest samadel eesmärkidel, või see, et ta võis seda mõistlikult ette näha ja oli valmis sellega kaasnevat riski võtma.
Credit Suisse’i ei peetud aga vastutavaks kõnealuse rikkumise eest tervikuna, vaid osas, milles ta osales ajakohase või tulevikku suunatud ja äriliselt tundliku teabe ulatuslikus ja korduvas vahetamises. Seega ei ole vaja analüüsida, kas ta oli teadlik teiste rikkumises osalejate salajasest tegevusest ja nõustus oma tegevusega panustama kõigi osalejate ühistesse eesmärkidesse, kuna need asjaolud ei mõjuta kuidagi etteheidetava rikkumise omistamist sellele pangale.
Lisaks leidis Üldkohus, et komisjonil oli õigus asuda seisukohale, et see pank oli teadlik teabevahetusest, mis toimus kõnealuses jututoas, millega tema kaupleja oli ühendatud, isegi kui viimane ei osalenud teatud vaidlustatud otsuses analüüsitud teabevahetuses aktiivselt, ning kuna Credit Suisse ei avaldanud, et ta ei loe ennast asjaomase tegevusega seotuks, ega teatanud sellest haldusasutustele, võidi tema vastutus tuvastada. Teisiti oleks see olnud vaid siis, kui hagejad oleksid suutnud kindlate ja täpse ajatempliga tõendite abil tõendada, et Credit Suisse ei olnud tegelikult teadlik etteheidetavast teabevahetusest või etteheidetavatest teabevahetustest või sai sellest teada alles pärast sellist ajavahemikku, et teabevahetuses sisalduv teave ei olnud enam tundlik.
Neljandana ja viimasena analüüsis Üldkohus väidet, et komisjon tegi Credit Suisse’ile määratud trahvi arvutamise eri etappides mitu viga.
Komisjon kohaldas määratud trahvi suuruse kindlaksmääramisel 2006. aasta suunistes (
3
) ette nähtud meetodit. Põhisumma arvutamisel selle meetodi raames otsustas ta siiski kasutada asendusväärtust, mitte suuniste punktis 13 ette nähtud müügiväärtust. Asendusväärtuse arvutamise lähtepunktiks võttis komisjon aastapõhised tinglikud summad, mis vastasid valuutapaaridele, millega EMPs asuvate vastaspooltega ettevõtjate rikkumises osalemise kuudel kõige rohkem kaubeldi. Need tinglikud summad korrutati seejärel korrigeerimisteguriga, mis koosnes esiteks turutegemisega seotud korrigeerimistegurist ja teiseks oma arvel kauplemisega seotud korrigeerimistegurist.
Turutegemisega seotud korrigeerimisteguri arvutamiseks kasutas komisjon valimit 16 teabevahetuse kohta, mis toimusid 2011. ja 2012. aastal.
Olles meenutanud, et komisjoni ülesanne on hoolitseda täpsemate olemasolevate andmete arvessevõtmise eest, märkis Üldkohus, et valimi vähesed elemendid, millest enam kui pool ei puuduta asjaomast ajavahemikku, ei ole igale valuutapaarile, mida komisjon pidas selle arvutuse tegemisel asjakohaseks, omase üksikasjalikkuse tasemega. Seega ei saa asuda seisukohale, et valim sisaldab andmeid, mis on piisavad, et tagada, et kõik asjaomased valuutapaarid olid proportsionaalselt esindatud, arvestades turutegemisega seotud korrigeerimisteguri loogikat, st selle arvessevõtmist, et tehingutest saadud tulu arvatakse EMP vääringut hõlmava valuutapaari vahetamisel kohaldatud müügi- ja ostukursi vahe hulka.
Seevastu andmed, mille hagejad komisjonile turutegemisega seotud korrigeerimisteguri kindlaksmääramiseks välja pakkusid, st Bloomberg BFIXi andmed, olid täpsemad olemasolevad andmed selleks, et arvutada asendusväärtus komisjoni määratletud meetodi rakendamiseks.
Nimelt võimaldavad need andmed arvesse võtta kõiki valuutapaare, mis kuuluvad kõnealuse korrigeerimisteguri arvutamisega hõlmatud valuutade hulka, annavad suurema valimi, et kajastada proportsionaalselt aastapõhiseid tinglikke summasid, mille suhtes seda tegurit kohaldati, ja puudutavad Credit Suisse’i rikkumisperioodi. Neid tuleb seega pidada sidusamaks, täielikumaks ja usaldusväärsemaks kui need, millele komisjon tugines, et kajastada rikkumise majanduslikku tähtsust ja Credit Suisse’i suhtelist osakaalu rikkumises.
Sellega, et komisjon kasutas Bloomberg BFIXi andmeid, ei rikutud samuti teiste rikkumises osalejatega võrreldes võrdse kohtlemise põhimõtet, millega ei ole vastuolus see, kui võetakse arvesse rikkumisega seotud ettevõtjate individuaalseid andmeid, kohaldades sama meetodit asendusväärtuse arvutamisel. Nimelt kujutab selliste individuaalsete andmete kasutamine, mis puudutavad Credit Suisse’i rikkumises osalemise perioodiga seotud kursivahesid, endast üksnes komisjoni välja töötatud meetodi rakendamise viisi, mida kohaldatakse kõigi rikkumise osaliste suhtes ja mis ei muuda selle sisu, vaid võib üksnes suurendada selle panga asendusväärtuse täpsust seoses tema tegevuse tähtsuse ja ulatusega rikkumises osalemise perioodil.
Kõike eeltoodut arvestades tühistas Üldkohus Credit Suisse’ile vaidlustatud otsuses määratud trahvi.
Seejärel otsustas Üldkohus hagejate esitatud trahvisumma vähendamise nõude üle ning määras talle ELTL artikliga 261 ja määruse nr 1/2003 artikliga 31 antud täielikku pädevust kasutades ja asendusväärtuse arvutamisel eelkõige Bloomberg BFIX andmeid arvesse võttes trahvi summas 28920000 eurot, mille eest vastutavad hagejad solidaarselt.
(
1
)	Komisjoni 2. detsembri 2021. aasta otsus C(2021) 8612 (final) ELTL artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta (juhtum AT.40135 – FOREX (Sterling Lads)) (edaspidi „vaidlustatud otsus“).
(
2
)	Vaidlustatud otsuses käsitletud valuutad on järgmised: euro (EUR), Austraalia dollar (AUD), Kanada dollar (CAD), Šveitsi frank (CHF), Taani kroon (DKK), Suurbritannia naelsterling (GBP), Jaapani jeen (JPY), Norra kroon (NOK), Uus-Meremaa dollar (NZD), Rootsi kroon (SEK) ja Ameerika Ühendriikide dollar (USD).
(
3
)	Suunised määruse nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 punkti a kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta (ELT 2006, C 210, lk 2) (edaspidi „2006. aasta suunised“).