62017CJ0663_RES
C‑663/17. P., C‑665/17. P. és C‑669/17. P. sz. egyesített ügyek
Európai Központi Bank (EKB) és társai
kontra
Trasta Komercbanka AS és társai
A Bíróság ítélete (nagytanács), 2019. november 5.
„Fellebbezés – Elfogadhatóság – Valamely fél Bíróság előtti képviselete – Ügyvéd részére adott meghatalmazás – A meghatalmazásnak a felperes társaság felszámolója általi visszavonása – Az eljárásnak a felperes társaság igazgatósága általi folytatása – Az Európai Unió Alapjogi Chartája – 47. cikk – Hatékony jogorvoslathoz való jog – 1024/2013/EU rendelet – Hitelintézetek prudenciális felügyelete – Valamely hitelintézet engedélyének visszavonásáról szóló határozat – Az Európai Unió Törvényszéke előtti, megsemmisítés iránti kereset – Elfogadhatóság – A visszavont engedélyű társaság részvényeseinek közvetlen érintettsége”
Bírósági eljárás – A felek képviselete – Magánjogi jogi személy keresete – Ügyvéd részére adott meghatalmazás – Valamely hitelintézetnek az engedélyének az Európai Központi Bank általi visszavonásáról szóló határozat következtében történő felszámolása – Az ügyvédi meghatalmazásnak az említett intézmény felszámolója általi visszavonása – Az engedély visszavonásáról szóló határozat megsemmisítése iránti bírósági eljárásnak az említett intézmény korábbi igazgatósága általi folytatása – Összeférhetetlenségi helyzetben lévő felszámoló – A hitelintézet hatékony bírói jogvédelemhez való alapvető joga – A fellebbezés elfogadhatósága
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 47. cikk)
(lásd: 57., 59–62. és 69–79. pont)
Megsemmisítés iránti kereset – Természetes vagy jogi személyek – Őket közvetlenül és személyükben érintő jogi aktusok – Közvetlen érintettség – Szempontok – Valamely hitelintézet engedélyének visszavonásáról szóló határozat – Az említett intézmény részvényeseinek jogi helyzetére gyakorolt joghatások esetlegesen közvetlen jellegének meghatározása – A részvényesek osztalékban való részesülésére és e hitelintézet irányításában való részvételére való joga érintettségének hiánya – Közvetlen érintettség hiánya – Elfogadhatatlanság
(EUMSZ 263. cikk, negyedik bekezdés)
(lásd: 102–115. pont)
Összefoglalás
Az EKB valamely hitelintézet engedélyének visszavonásáról szóló határozata folytán felszámolás alá kerülő hitelintézet ügyvédje részére az e határozat elleni, az uniós bíróság előtti keresetindítás érdekében kiállított meghatalmazás visszavonásának jogosultsága a fent említett hitelintézet részére az uniós jog által biztosított, hatékony bírói jogvédelemhez való jog sérelme nélkül nem ruházható olyan felszámolóra, akivel szemben összeférhetetlenségi ok áll fenn
A 2019. november 5‑i EKB kontra Trasta Komercbanka és társai ítéletben (C‑663/17. P., C‑665/17. P. és C‑669/17. P. sz. egyesített ügyek) a nagytanácsban eljáró Bíróság hatályon kívül helyezte a Törvényszék azon végzését, (
1
) amellyel az utóbbi egyrészről kimondta, hogy mivel a felperest már nem képviselte az eljárási szabályzat értelmében vett, szabályszerűen kiállított meghatalmazással rendelkező ügyvéd, (
2
) az engedélyének visszavonásáról rendelkező európai központi banki határozat megsemmisítése iránti keresetéről nem kell határozni, (
3
) másrészről részben elutasította az EKB által emelt elfogadhatatlansági kifogást annyiban, amennyiben az a többi felperes, azaz az említett társaság részvényesei által benyújtott keresetre vonatkozott.
A felperes társaság, a Trasta Komercbanka a pénz‑ és tőkepiaci bizottság (a továbbiakban: CMFC) által számára kiállított engedély alapján pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó lett hitelintézet. Az EKB azt követően, hogy a CMFC‑től a felperes engedélyének visszavonására vonatkozó javaslatot kapott, és meghallgatta az utóbbi észrevételeit, 2016. március 3‑án elfogadta a vitatott határozatot. (
4
)2016. március 14‑én a CMFC kérelmére az illetékes lett bíróság határozatot fogadott el, amelyben elrendelte a felperes társaság felszámolására irányuló eljárás megindítását, és felszámolót jelölt ki. E bíróság jogerős ítéletében ezenkívül elutasította e hitelintézet arra irányuló kérelmét, hogy fenntartsák igazgatóságának képviseleti jogköreit a felülvizsgálati kérelemnek az EKB felülvizsgálati testületéhez (
5
) való benyújtása és a vitatott határozat elleni keresetnek az uniós bírósághoz való benyújtása tekintetében. 2016. március 17–én a Lett Köztársaság hivatalos lapjában közzétették a felperes társaság elleni felszámolási eljárás megindításáról és az e hitelintézet vezető tisztviselőinek a felszámolóval való felváltásáról szóló értesítést. Ugyanezen a napon e felszámoló a felperes társaság által kiállított valamennyi meghatalmazás visszavonásáról szóló határozatot fogadott el. 2016. március 21–én egy közjegyző közzétetette a hivatalos lapban a 2016. március 17. előtt kiállított valamennyi meghatalmazás visszavonásáról szóló értesítést. A vitatott határozat felülvizsgálata iránti kérelem elutasítását követően a felperes társaság és több részvényese 2016. május 13‑án keresetet nyújtott be a Törvényszékhez a vitatott határozat megsemmisítése iránt. Az EKB e keresettel szemben elfogadhatatlansági kifogást emelt.
A C‑669/17. P. sz. ügyben benyújtott fellebbezést illetően annyiban, amennyiben azt a felperes társaság nyújtotta be, a Bíróság kimondta, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot annak megállapításával, hogy a lett jog alkalmazása nem vezet e társaság hatékony bírói jogvédelemhez való jogának megsértéséhez, és ebből azt a következtetést vonta le, hogy a keresetet a felperes társaság nevében hozzá benyújtó ügyvéd már nem rendelkezett az említett társaság nevében erre jogosult személy által szabályszerűen kiállított meghatalmazással, mivel a részére kiállított perbeli meghatalmazást a felszámoló visszavonta. E tekintetben a Bíróság hangsúlyozta a CMFC és a felszámoló között fennálló, bizalmi viszony jellemzőivel bíró kapcsolatot, valamint az előbbi által a vitatott határozat elfogadásában játszott szerepet. E körülmények, a CMFC‑nek azon jogkörével együttesen, hogy a felszámoló visszahívását kezdeményezze, ha a az utóbbi a bizalmát elvesztette, azzal a következménnyel jár, hogy az említett felszámolóval szemben összeférhetetlenségi ok áll fenn, és hogy a felperes társaság ügyvédje részére az e határozat elleni, az uniós bíróság előtti keresetindítás érdekében kiállított meghatalmazás esetleges visszavonásának jogosultsága nem ruházható a fent említett felszámolóra a felperes társaságot az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének értelmében megillető, hatékony bírói jogvédelemhez való jog sérelme nélkül. Mivel a felperes társaság által benyújtott fellebbezés elfogadható, és egyben megalapozott is volt, a Bíróság úgy határozott, hogy ezt az ügyet visszautalja a Törvényszék elé annak érdekében, hogy a Trasta Komercbanka által benyújtott kereset tárgyában érdemben határozzon. A C‑663/17. P. és a C‑665/17. P. sz. ügyben benyújtott fellebbezéseket illetően, amelyeket egyfelől az EKB, másfelől a Bizottság terjesztett elő, a Bíróság úgy ítélte meg, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot annak megállapításával, hogy a felperes társaság részvényeseit a vitatott határozat közvetlenül érinti. Egyfelől a Törvényszék – azáltal, hogy a vitatott határozat joghatásainak „intenzitására” vonatkozó téves kritériumot részesített előnyben –, nem végezte el a feladatának megfelelően annak meghatározását, hogy e határozat esetlegesen közvetlen joghatásokat gyakorol‑e a felperes társaság részvényeseinek jogi helyzetére. Másfelől a Törvényszék tévesen vette figyelembe a vitatott határozatnak az említett társaság részvényeseinek helyzetére gyakorolt nem jogi, hanem gazdasági hatásait. Márpedig a vitatott határozat nem érintette közvetlenül a részvényesek arra vonatkozó jogát, hogy osztalékban részesüljenek, és a felperes társaság mint lett jog alapján létrejött társaság irányításában részt vegyenek, mivel a Trasta Komercbanca felszámolásának elrendelésére az uniós jogban nem szereplő lett jogi rendelkezés alapján hozott bírósági határozat folytán került sor. A Bíróság ennélfogva megállapította, hogy mivel a vitatott határozat az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése értelmében nem érinti közvetlenül e társaság részvényeseit, az EKB elfogadhatatlansági kifogásának helyt kell adni annyiban, amennyiben az e részvényesek keresetére vonatkozik, és ezért e keresetet mint elfogadhatatlant el kell utasítani.
(
1
)	2017. szeptember 12‑iFursin és társai kontra EKB végzés (T‑247/16, nem tették közzé, EU:T:2017:623).
(
2
)	A Törvényszék eljárási szabályzata 51. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az ügyvédeknek, amennyiben az általuk képviselt fél magánjogi jogi személy, e személytől származó meghatalmazást kell benyújtaniuk a Törvényszék Hivatalához.
(
3
)	A Trasta Komercbanka engedélyének visszavonásáról szóló, 2016. március 3‑i ECB/SSM/2016–529900WIP0INFDAWTJ81/1 WOANCA‑2016–0005 európai központi banki határozat. Ez az engedély banki működési engedélynek minősül. Az „engedély” kifejezést az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15‑i 1024/2013/EU tanácsi rendelet (HL 2013. L 287., 63. o.) használja.
(
4
)	A vitatott határozatot az 1024/2013 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 14. cikkének (5) bekezdése alapján fogadták el.
(
5
)	E testületről az 1024/2013 rendelet 24. cikke rendelkezik.