62022CC0303
KOHTUJURISTI ETTEPANEK
MANUEL CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA
esitatud 7. septembril 2023 (
1
)
Kohtuasi C‑303/22
CROSS Zlín a.s.
versus
Úřad pro ochranu hospodářské soutěže,
menetluses osales:
Statutární město Brno
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Krajský soud v Brně (maakonnakohus Brnos, Tšehhi Vabariik))
Eelotsusetaotlus – Riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise kord – Direktiiv 89/665/EMÜ – Liikmesriikide kohustus näha ette läbivaatamise kord – Läbivaatamise korra kättesaadavus – Lepingu sõlmimine enne kohtule kaebuse esitamist – Kohtuotsuse tõhusus – Lepingu tagajärgi peatav esialgse õiguskaitse meede
1.
Tšehhi Vabariigi kohus küsib Euroopa Kohtult, kas riigisisene riigihangete läbivaatamise kord on kooskõlas direktiiviga 89/665/EMÜ (
2
) ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikliga 47.
2.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus kahtleb täpsemalt selles, kas direktiiviga 89/665 ja harta artikliga 47 on kooskõlas riigisisesed õigusnormid, mis võimaldavad sõlmida riigihankelepinguid enne, kui kohus teeb otsuse pakkuja esitatud kaebuse kohta, millega ta vaidlustab tema kõrvaldamise menetlusest ja hankelepingu sõlmimise tema konkurentidega.
I. Õigusraamistik
A.
Liidu õigus. Direktiiv 89/665 (
3
)
3.
Artiklis 1 („Läbivaatamise korra reguleerimisala ja kättesaadavus“) on sätestatud:
„1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu [26. veebruari 2014. aasta] direktiivis 2014/24/EL [riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT 2014, L 94, lk 65)] osutatud lepingute suhtes, välja arvatud juhul, kui sellistele lepingutele kehtib erand vastavalt kõnealuse direktiivi artiklitele 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15, 16, 17 ja 37.
[…]
Liikmesriigid võtavad seoses direktiivi [2014/24] kohaldamisalasse jäävate lepingutega vajalikud meetmed tagamaks, et avaliku sektori hankijate tehtud otsuseid saaks läbi vaadata tõhusalt ja eelkõige võimalikult kiiresti kooskõlas selle direktiivi artiklitega 2–2f, kui põhjenduseks on kõnealuste otsuste vastuolu riigihankeid reguleeriva liidu õigusega või seda õigust üle võtvate siseriiklike eeskirjadega.
[…]
3.   Liikmesriigid tagavad, et üksikasjalike eeskirjade kohaselt, mida nad võivad kehtestada, on läbivaatamise kord kättesaadav vähemalt igale isikule, kellel on või on olnud huvi konkreetse lepingu sõlmimise vastu või kes on väidetava rikkumise tõttu kahju kannatanud või võib kahju kannatada.“
4.
Artiklis 2 („Läbivaatamise korra nõuded“) on sätestatud:
„1.   Liikmesriigid tagavad, et seoses artiklis 1 määratud läbivaatamise korraga võetavad meetmed sisaldavad järgmisi volitusi:
a)
võtta esimesel võimalusel vahemenetluse korras esialgse õiguskaitse meetmeid väidetava rikkumise heastamiseks või asjaomaste huvide edasise kahjustamise vältimiseks, sealhulgas meetmeid, mille eesmärk on riigihankelepingu sõlmimise menetluse või tellija otsuse rakendamise peatamine või selle peatamise tagamine;
b)
tühistada ebaseaduslikud otsused või tagada nende tühistamine ning kõrvaldada pakkumiskutsest, lepingudokumentidest ning teistest kõnesolevat pakkumismenetlust käsitlevatest dokumentidest diskrimineerivad tehnilised, majanduslikud või finantsnäitajad;
c)
maksta kahjutasu isikutele, kellele on rikkumisega kahju tekitatud.
2.   Lõikes 1 ning artiklites 2d ja 2e määratud volitusi võib anda mitmele erinevale asutusele, kes vastutavad läbivaatamise korra eri aspektide eest.
3.   Kui lepingu sõlmimisotsuse peab läbi vaatama tellijast sõltumatu esimese astme asutus, tagavad liikmesriigid, et tellija ei saa lepingut sõlmida enne, kui läbivaatamisasutus on teinud otsuse kas ajutiste meetmete või läbivaatamise kohaldamise kohta. Peatamine kestab vähemalt artikli 2a lõikes 2 ja artikli 2d lõigetes 4 ja 5 osutatud ooteaja lõpuni.
4.   Läbivaatamise korral ei pea tingimata olema automaatset peatavat mõju asjaomasele lepingu sõlmimise menetlusele, välja arvatud lõikes 3 ja artikli 1 lõikes 5 sätestatud juhtudel.
5.   Liikmesriigid võivad ette näha, et läbivaatamise eest vastutav asutus võib võtta arvesse ajutiste meetmete võimalikke tagajärgi kõigile huvidele, mida võidakse kahjustada, ja samuti avalikule huvile, ning ta võib otsustada kõnealuseid meetmeid mitte rakendada, kui nende negatiivsed tagajärjed võivad olla suuremad kui neist saadav kasu.
[…]
6.   Liikmesriigid võivad sätestada, et kui kahjutasu taotlemist põhjendatakse ebaseaduslikult tehtud otsusega, peab vajalike volitustega asutus vaidlustatud otsuse kõigepealt tühistama.
7.   Välja arvatud artiklites 2d–2f ette nähtud juhtudel, määratakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud volituste kasutamise mõju juba sõlmitud lepingule kindlaks siseriiklike õigusaktidega.
Lisaks sellele võib liikmesriik ette näha, et pärast lepingu sõlmimist vastavalt artikli 1 lõikele 5, käesoleva artikli lõikele 3 või artiklitele 2a–2f piirduvad läbivaatamise korra eest vastutava asutuse volitused kahjutasu määramisega kõigile rikkumise tõttu kahju kannatanud isikutele, välja arvatud juhud, kui otsus tuleb tühistada enne kahjutasu määramist.
[…]
9.   Kui läbivaatamise korra eest vastutavad asutused ei ole kohtuasutused, peavad nad oma otsuseid alati kirjalikult põhjendama. Lisaks tuleb sellisel juhul ette näha kord, mille kohaselt tagatakse, et kõik järelevalveasutuse võetud väidetavalt ebaseaduslike meetmete või talle antud volituste väidetava väärkasutamise küsimused võib saata kohtulikule läbivaatusele või läbivaatamiseks mõnele teisele asutusele, mis asutamislepingu artikli 234 tähenduses on kohus ning mis on sõltumatu nii tellijast kui järelevalveasutusest.
[…]“.
5.
Artiklis 2a („Ooteaeg“) on sätestatud järgmist:
„1.   Võttes vastu vajalikud sätted, millega tagatakse käesoleva artikli lõikega 2 ja artikliga 2c sätestatud minimaalsetest tingimustest kinnipidamine, tagavad liikmesriigid, et artikli 1 lõikes 3 osutatud isikutel on piisavalt aega tellija tehtud lepingu sõlmimisotsuste kohta läbivaatamisnõude esitamiseks.
2.   Direktiivi [2014/24] kohase lepingu sõlmimisotsuse ja lepingu tegeliku sõlmimise vahele peab jääma vähemalt kümme kalendripäeva alates sellele päevale järgnevast päevast, kui lepingu sõlmimise otsus edastati asjaomastele pakkujatele ja taotlejatele faksi teel või elektrooniliselt, või kui kasutati muid sidevahendeid, vähemalt 15 kalendripäeva alates sellele päevale järgnevast päevast, kui lepingu sõlmimise otsus edastati asjaomastele pakkujatele ja taotlejatele, või vähemalt kümme kalendripäeva alates lepingu sõlmimisotsuse saamisele järgnevast päevast.
Asjaomasteks loetakse pakkujad, keda ei ole veel lõplikult välistatud. Välistamine on lõplik, kui sellest on asjaomastele pakkujatele teatatud ning see on kas sõltumatu järelevalveasutuse poolt õiguspäraseks tunnistatud või kui välistamise kohta ei saa enam alustada läbivaatamismenetlust.
Kandidaadid loetakse asjaomasteks, kui tellija ei ole avalikustanud teavet nende taotluse tagasilükkamise kohta enne lepingu sõlmimisotsusest asjaomastele pakkujatele teatamist.
[…]“.
B.
Tšehhi Vabariigi õigus
1. Seadus nr 134/2016 riigihankelepingute sõlmimise kohta (Zákon č. 134/2016 Sb., o zadávání veřejných zakázek)
6.
Artikli 246 lõikes 1 on sätestatud:
„Hankija ei või ettevõtjaga lepingut sõlmida: […]
d)
60 päeva jooksul alates hankija tegevuse läbivaatamise menetluse algatamisest, kui kaebuse esitamise tähtaeg ei ole möödunud, võib hankija sõlmida lepingu enne selle tähtaja möödumist, kui [Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (konkurentsiamet, edaspidi „konkurentsiamet“] jätab läbivaatamistaotluse rahuldamata või kui läbivaatamisega seotud haldusmenetlus on lõpetatud ja otsus selles küsimuses on muutunud lõplikuks“.
7.
Artikli 257 punktis j on sätestatud:
„Konkurentsiamet lõpetab otsusega algatatud menetluse
[…]
j) kui hankija on haldusmenetluse käigus sõlminud lepingu asjaomase riigihanke eseme täitmiseks
[…]“.
2. Seadus nr 500/2004 haldusmenetluse seadustiku kohta (Zákon č. 500/2004 Sb., správní řád)
8.
Artiklis 61 on ette nähtud:
„1.   Menetluse käigus võib haldusasutus omal algatusel või osaleja taotlusel enne menetluse lõpetamist kohaldada otsusega esialgse õiguskaitse meedet, kui see on vajalik menetluses osalejate olukorra ajutiseks lahendamiseks. […] Esialgse õiguskaitse meetmega võidakse osalejat või muud isikut kohustada midagi tegema, millestki hoiduma või midagi taluma, samuti arestida selline asi, mis võib olla tõendiks või mille suhtes võib kohaldada täitmist.
[…]
3.   Haldusasutus tühistab otsusega esialgse õiguskaitse meetme niipea, kui põhjus, mille tõttu seda kohaldati, kaotab kehtivuse. Kui ta seda ei tee, kaotab esialgse õiguskaitse meede kehtivuse kuupäeval, mil selle aluseks olnud otsus jõustus või hakkas avaldama muid õiguslikke tagajärgi.
[…]“.
3. Seadus nr 150/2002 halduskohtumenetluse seadustiku kohta (Zákon č. 150/2002 Sb., soudní řád správní)
9.
Artiklis 38 on sätestatud:
„1.   Kui on esitatud menetluse algatamise taotlus ja kui menetlusosaliste suhteid on tõsise kahju ohu tõttu vaja ajutiselt korraldada, võib kohus esialgse õiguskaitse kohaldamise taotluse korral teha määruse, millega ta kohustab osalejaid midagi tegema, millestki hoiduma või midagi taluma. Samadel põhjustel võib kohus kehtestada niisuguse kohustuse ka kolmandale isikule, kui temalt saab seda mõistlikult nõuda […]“.
10.
Artikli 72 lõikes 1 on sätestatud:
„Halduskaebuse võib esitada kahe kuu jooksul alates kuupäevast, mil otsus tehti kaebajale teatavaks selle koopia edastamise teel või muul seaduses sätestatud viisil, kui eriseadusega ei ole ette nähtud teistsugust tähtaega.“
11.
Artiklis 78 on sätestatud:
„(1)   Kui halduskaebus on põhjendatud, tühistab kohus vaidlustatud otsuse selle õigusvastasuse või menetlusnormide rikkumise tõttu. Kohus tühistab vaidlustatud otsuse õigusvastasuse tõttu ka siis, kui ta tuvastab, et haldusorgan on ületanud seaduses ette nähtud kaalutlusõiguse piire või on seda kuritarvitanud.
[…]
(4)   Kui kohus tühistab otsuse, teeb ta samal ajal teatavaks, et kohtuasi saadetakse tagasi vastustajale edasiseks menetlemiseks.“
II. Asjaolud, põhikohtuasi ja eelotsuse küsimus
12.
Statutární město Brno (Brno linn, Tšehhi Vabariik) kuulutas 27. septembril 2019 välja hankemenetluse, et sõlmida hankeleping foorisüsteemi liiklusjuhtimiskeskuse ülesannete laiendamiseks. (
4
)
13.
Menetluses osalesid äriühingud CROSS Zlín, a.s. (edaspidi „CROSS“) ja Siemens Mobility, s.r.o., esitades kumbki oma pakkumuse.
14.
Hankija kõrvaldas 6. aprillil 2020 CROSSi hanketingimuste täitmata jätmise tõttu hankemenetlusest.
15.
Hankija tunnistas 7. aprillil 2020 edukaks pakkujaks Siemens Mobility.
16.
CROSS esitas 6. aprilli 2020. aasta otsuse peale vaidlustuse hankijale endale, kes jättis 4. mail 2020 vaidlustuse rahuldamata.
17.
CROSS esitas 4. mai 2020. aasta otsuse peale konkurentsiametile kaebuse, paludes tühistada tema kõrvaldamine ja Siemens Mobility edukaks pakkujaks tunnistamine.
18.
Konkurentsiamet kohaldas 3. juulil 2020ex officio esialgset õiguskaitset, millega keelas hankijal sõlmida riigihankelepingut kuni kaebuse lõpliku lahendamiseni.
19.
Konkurentsiamet jättis 5. augusti 2020. aasta otsusega kaebuse rahuldamata.
20.
CROSS esitas 5. augusti 2020. aasta otsuse peale kaebuse konkurentsiameti peadirektorile.
21.
Konkurentsiameti peadirektor jättis 9. novembril 2020 kaebuse rahuldamata. Tema otsus jõustus (halduskorras) (
5
)13. novembril 2020.
22.
Hankija sõlmis 18. novembril 2020 riigihankelepingu Siemens Mobilityga.
23.
CROSS esitas 13. jaanuaril 2021 konkurentsiameti peadirektori 9. novembri 2020. aasta otsuse peale kaebuse Krajský soud v Brněle (Brno maakonnakohus, Tšehhi Vabariik).
24.
CROSS palus kohtul anda kaebusele täitmist peatav toime, mis keelab hankijal esialgse õiguskaitsena lepingut sõlmida.
25.
Krajský soud v Brně (Brno maakonnakohus) jättis 11. veebruaril 2021 CROSSi taotlused rahuldamata põhjendusel, et:
–
kuna leping oli juba sõlmitud, ei olnud mõtet keelata hankijal lepingu sõlmimist;
–
isegi kui vaidlustatud otsus oleks tühistatud, oleks konkurentsiamet selle menetluse lõpetanud;
–
hankijal ei saanud keelata ka selle lepingu täitmist, kuna ei olnud mingit õiguslikku takistust, mis oleks takistanud lepingu sõlmimist asjaomasel ajal, kuna konkurentsiameti peadirektori otsus oli jõustunud.
26.
Krajský soud v Brně (Brno maakonnakohus) kuulas 28. märtsil 2022 ära menetluse pooled seoses eelotsusetaotluse esitamise asjakohasusega, arvestades kahtlusi, kas riigisisesed õigusnormid on kooskõlas direktiiviga 89/665 ja harta artikliga 47.
27.
Ta leiab, et need riigisisesed õigusnormid, mis võimaldavad sõlmida hankelepingu niipea, kui konkurentsiameti peadirektori otsus on (halduskorras) jõustunud, võivad olla vastuolus direktiivi 89/665 artikli 2 lõikega 3 ja artikli 2a lõikega 2, kuna need ei taga hankemenetlusest kõrvale jäetud pakkujatele tõhusat kohtulikku kaitset.
28.
Pärast poolte ärakuulamist otsustas Krajský soud v Brně (Brno maakonnakohus) esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas Tšehhi õigusnorm, mis võimaldab hankijal sõlmida riigihankelepingu enne, kui ta esitab kaebuse kohtusse, mis on pädev kontrollima [konkurentsiameti] poolt teises astmes tehtud pakkuja väljajätmise otsuse seaduslikkust, on kooskõlas direktiivi 89/665/EMÜ artikli 2 lõikega 3 ja artikli 2a lõikega 2, tõlgendatuna koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47?“
III. Menetlus Euroopa Kohtus
29.
Eelotsusetaotlus registreeriti Euroopa Kohtu kantseleis 9. mail 2022.
30.
Kirjalikud seisukohad esitasid konkurentsiamet, Tšehhi ja Küprose valitsus ning Euroopa Komisjon. Kõik need menetlusosalised ja CROSS osalesid kohtuistungil, mis toimus 25. mail 2023.
IV. Hinnang
A.
Sissejuhatavad märkused
1. Konkurentsiamet, mis ei ole kohtuasutus
31.
Eelotsusetaotluses on märgitud, et isegi kui Tšehhi õigusnormide kohaselt on konkurentsiamet „läbivaatamisasutus“ direktiivi 89/665 tähenduses, ei saa teda pidada sõltumatuks ja erapooletuks kohtuks harta artikli 47 ja 21. detsembri 2021. aasta kohtuotsuse Randstad Italia (
6
) punkti 73 tähenduses.
32.
Euroopa Kohus peab arvestama riigisisest õiguslikku raamistikku, nagu seda on kirjeldanud eelotsuse esitanud kohus, kellel on pädevus oma riigisisest õigust tõlgendada. (
7
) Seega tuleb nõustuda sellega, mida eelotsusetaotluse esitanud kohus konkurentsiameti õigusliku staatuse kohta märgib.
33.
Euroopa Kohtule esitatud kirjalikes seisukohtades ei ole konkurentsiamet tegelikult väitnud, et ta on kohtuasutus, (
8
) vaid et ta on üksnes „läbivaatamise eest vastutav asutus“ direktiivi 89/665 artikli 2 tähenduses.
2. CROSSi kaebuse ese
34.
Vaatamata komisjoni väljendatud kahtlustele, (
9
) on CROSSi kaebus suunatud ka Siemens Mobilityga lepingu sõlmimise vastu. See nähtub eelotsusetaotlusest. (
10
)
35.
See asjaolu on kooskõlas eelotsuse küsimuse sisuga, milles palutakse Euroopa Kohtul tõlgendada direktiivi 89/665 artikli 2 lõiget 3, st normi, mis reguleerib „lepingu sõlmimisotsuse läbivaatamisnõude“ peatavat toimet.
B.
Direktiivi 89/665 artikli 2 lõike 3 tõlgendamine
36.
Seoses hankijate otsustega (kui on ilmselgelt tegemist direktiivi 2014/24 kohaldamisalasse kuuluvate lepingutega) peavad liikmesriigid tagama, et huvitatud isikutel on olemas sobivad läbivaatamismehhanismid, mille abil saab kiiresti ja tõhusalt hinnata, kas nende otsustega on rikutud liidu riigihankeõigust või seda õigust üle võtvaid riigisiseseid õigusnorme. See on ju lõpuks direktiivi 89/665 eesmärk.
37.
Selle direktiivi artikli 1 lõige 5 lubab liikmesriikidel nõuda, et isik, kes soovib esitada hankija otsuse peale läbivaatamisnõude, peab selle esmalt esitama samale hankijale.
38.
Liikmesriikide menetlusautonoomia laieneb seega ka hankijale esialgse – valikulise – läbivaatamisnõude (vaidlustuse) (
11
) esitamisele. Sellise vaidlustuse esitamine peatab lepingu sõlmimise võimaluse, nagu see oli käsitletavas asjas.
39.
Lisaks hankijale esitatud vaidlustusele näeb direktiiv 89/665 ette tõelise läbivaatamisnõude, mis esitatakse „läbivaatamisasutustele“. Neile asutustele on viidatud selle direktiivi artiklis 2, milles on mööndud, et need võivad olla „kohtuasutused“ või ka mitte, nagu kinnitab selle artikli lõige 9 (milles sätestatakse eeskirjad, mida kohaldatakse juhul, kui need ei ole kohtuasutused). (
12
)
40.
Direktiivi 89/665 artikli 2 lõikes 3 on täpsemalt ette nähtud, et lepingu sõlmimise otsuse peale tuleb esitada läbivaatamisnõue „tellijast sõltumatule esimese astme asutusele“. Nagu ma allpool selgitan, ei nõua ega keela see säte, et esimese astme asutus oleks kohtuasutus.
1. Mõiste „tellijast sõltumatu esimese astme asutus“
41.
Direktiivi 89/665 artikli 2 lõikes 3 kasutatud mõiste on lai. (
13
) See võib hõlmata järgmist:
–
kohtuvälised asutused, kellele on usaldatud hankija otsuste kontrollimine (läbivaatamine) halduskorras; (
14
)
–
kohtuasutused, kellele liikmesriigi menetlusnormid annavad pädevuse menetleda ja lahendada esimeses astmes vahetult kaebusi hankija otsuste peale, mida ei ole vaidlustatud haldusasutuses. Määratluse kohaselt on need kohtuasutused hankijast sõltumatud.
42.
Artikli 2 lõike 3 sõnastuses on rõhuasetus mõistel „esimese astme asutus“ (ja võimalik, et selle sõltumatusel hankijast), kuid mitte – ma kordan – sellel, kas see asutus on kohtuasutus või mitte.
43.
Seega võib kohus, kui see on riigisisestes õigusnormides ette nähtud (mis Tšehhi Vabariigis ei näi nii olevat), tegutseda esimese astme asutusena direktiivi 89/665 artikli 2 lõike 3 tähenduses.
2. Esimese astme asutustele esitatud läbivaatamisnõuete peatav toime
44.
Direktiivi 89/665 artikli 2 lõike 3 kohaselt peab liikmesriigi õigus tagama, et hankija sõlmib lepingu alles pärast seda, kui esimese astme läbivaatamisasutus on teinud otsuse esialgse õiguskaitse kohaldamise taotluse või asja sisulise läbivaatamise kohta. See peatav toime ei lõpe enne direktiivi 89/665 muudes sätetes sätestatud tähtaja möödumist. (
15
)
45.
Direktiivi 89/665 artikli 2 lõike 3 kohaselt kohaldatakse automaatset peatava toime tähtaega ainult seni, kuni esimese astme asutus (kõnealusel juhul konkurentsiamet) ei ole teinud otsust esialgse õiguskaitse kohaldamise või läbivaatamisnõude sisulise lahendamise kohta.
46.
Välja arvatud artikli 2 lõikes 3 (ja artikli 1 lõikes 5) sätestatud juhtumi puhul ei nõua direktiiv 89/665, et kõigil muudel kaebemenetlustel oleks tingimata automaatne peatav toime. See on sätestatud artikli 2 lõikes 4.
47.
Seega kohaldatakse automaatset peatavat toimet sellele, mille artikli 2 lõige 3 kvalifitseerib läbivaatamisnõudeks esimeses astmes. Just see tunnus (ja sõltumatus hankijast) on otsustav selleks, et kohaldataks lepingu sõlmimise ajutist keeldu.
48.
Rõhutan, et direktiiv 89/665 ei laienda tingimata automaatset peatavat toimet ka hilisematele esimese astme asutuse otsuse peale esitatud kaebustele, kui viimane on haldusasutus. Nende kohtule esitatud kaebuste suhtes kohaldatakse direktiivi 89/665 artikli 2 lõike 4 üldsätet.
49.
Allpool analüüsin, kas harta artikkel 47 nõuab, et (pärast „esimese astme asutuse“ otsust) kohtule esitatud kaebusele antaks samasugune peatav toime, mida reguleerib direktiivi 89/665 artikli 2 lõige 3.
3. Erinevad läbivaatamisasutused Tšehhi õiguses ja neile esitatud läbivaatamisnõuete peatav toime
50.
Euroopa Kohtule esitatud teabest nähtub, et Tšehhi Vabariigis on puudutatud isikutel hankelepingu sõlmimise otsuste vaidlustamiseks järgmised õiguskaitsevahendid („kaebeõigus“ laias tähenduses):
–
esiteks vaidlustus hankijale endale. Käesolevas asjas esitas CROSS vaide Statutární město Brnole (Brno linn) kui hankijale. Tema vaidlustus kuulub seega direktiivi 89/665 artikli 1 lõike 5 kohaldamisalasse ja hankija hoidus selle alusel vaidlustuse lahendamise ajal hankelepingu sõlmimisest;
–
seejärel hankelepingu sõlmimise otsuse peale esitatud läbivaatamisnõue konkurentsiametile kui „hankijast sõltumatule esimese astme asutusele“. See nõue, mis ei ole kohtulik, kuulub direktiivi 89/665 artikli 2 lõike 3 kohaldamisalasse. Seetõttu keelas konkurentsiamet esialgu hankijal hankelepingu sõlmimise;
–
viimaseks kohtulik kaebus, mis esitatakse halduskohtusse, nagu on esitatud käesolevas asjas. Direktiivi 89/665 artikli 2 lõikes 3 osutatud peatav toime ei pruugi tingimata ja automaatselt vallanduda, kui eelnevalt on kasutatud „halduskaitsevahendit“ konkurentsiametis.
51.
Tuleb märkida, et põhimõtteliselt ei takista direktiiv 89/665 mingil moel lepingu sõlmimist enne kohtulikku läbivaatamist või selle ajal, kui viimasele eelneb läbivaatamine konkurentsiametis.
C.
Tõhusad õiguskaitsevahendid. Direktiivi 89/665 artikli 2 lõige 9 ja harta artikkel 47
52.
Euroopa Kohus on seoses direktiiviga 89/665 leidnud, et „[…] harta artikli 47 esimeses ja teises lõigus tagatud õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ning õiglasele kohtulikule arutamisele on […] asjakohane eelkõige siis, kui liikmesriigid kehtestavad vastavalt sellele kohustusele kohtuasjade läbivaatamist reguleerivad menetlusnormid, mille eesmärk on tagada liidu õigusest tulenevate õiguste kaitse nendele taotlejatele ja pakkujatele, keda hankijate otsused on kahjustanud“. (
16
)
53.
Direktiivi 89/665 artikkel 1 kohustab liikmesriike võtma vajalikke seadusandlikke meetmeid, et tagada hankijate otsuste tõhus läbivaatamine vastavalt selle direktiivi artiklites 2–2f sätestatud tingimustele.
54.
Tõhususe nõue laieneb loogiliselt ka kohtusse esitatud kaebustele, mille suhtes kohaldatakse harta artiklit 47. Sellest nõudest tulenevad tagajärjed, mis puudutavad selliste läbivaatamisnõuete vaheetappi.
55.
Nagu ma juba rõhutasin, annab direktiivi 89/665 artikli 2 lõige 3 esimese astme asutusele esitatud läbivaatamisnõuetele peatava toime. Peatamine ei laiene siiski automaatselt esimese astme (haldus)asutuse otsuse peale hiljem kohtusse esitatud kaebuste suhtes. Nende suhtes kohaldatakse direktiivi 89/665 artikli 2 lõiget 4.
56.
Siiski on asjakohane tuletada meelde Euroopa Kohtu praktikat esialgse õiguskaitse kohaldamise kohta menetlustes, kus on tegemist liidu õigusest tulenevate õigustega.
–
Üldreeglina „peab liikmesriigi kohtul, kelle lahendada on liidu õigusega reguleeritav vaidlus, olema võimalus kohaldada esialgset õiguskaitset sellise kohtuotsuse täieliku toime kindlustamiseks, mis tehakse liidu õigusest väidetavalt tulenevate õiguste olemasolu kohta“. (
17
)
–
„Isikutele ühenduse õigusega antud õiguste tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtet tuleb tõlgendada nii, et see nõuab, et liikmesriigi õiguskorras oleks võimalik rakendada esialgset õiguskaitset, kuni pädev kohus on langetanud otsuse siseriiklike õigusnormide vastavuse kohta ühenduse õigusele, kui selliste abinõude rakendamine on vajalik niisuguse kohtuotsuse täieliku toime kindlustamiseks, mis tehakse selliste õiguste olemasolu kohta.“ (
18
)
57.
Kooskõlas eesmärgiga „tagada, et harta artikli 47 esimeses ja teises lõigus sätestatud õigusest tõhusale õiguskaitsevahendile […] peetakse täielikult kinni“, (
19
) seostab Euroopa Kohus neid tagatisi nende õiguste kaitsmisega, mis on liidu õigusega antud taotlejatele ja pakkujatele, keda hankijate otsused kahjustavad. (
20
) Seetõttu sedastas ta, et huvitatud isikutel peab olema „tegelik võimalus see otsus vaidlustada, eelkõige võimalus esitada esialgse õiguskaitse kohaldamise taotlus“ kuni asjaomase lepingu sõlmimiseni. (
21
)
58.
Kui läbivaatamisasutused ei ole – nagu käesoleval juhul – kohtuasutused (st nad ei kuulu kitsas tähenduses kohtuliku kaitse süsteemi), nõuab eespool viidatud kohtupraktika, et nende otsuste läbivaatamiseks peab olema võimalik pöörduda kohtusse.
59.
Seda kinnitab direktiivi 89/665 artikli 2 lõige 9 riigihangete valdkonnas: kui liikmesriigid otsustavad määrata läbivaatamise korra eest vastutavateks asutusteks haldusasutused, peab saama nende asutuste otsused „saata kohtulikule läbivaatusele […]“.
60.
Sellistel juhtudel nõuab direktiivi 89/665 artikli 2 lõige 9, et kohtus peab olema võimalik läbi vaadata „kõik järelevalveasutuse võetud väidetavalt ebaseaduslike meetmete või talle antud volituste väidetava väärkasutamise küsimused“.
61.
See kohtulik kontroll peab aga hõlmama kohtu võimalust võtta esialgse õiguskaitse meetmeid (või uuesti läbi vaadata meetmed, mille on juba võtnud eelmised instantsid), et mitte muuta läbivaatamisasutuse poolt toime pandud rikkumist pöördumatuks, kuna hankija õigusvastast käitumist ei ole kõrvaldatud. (
22
) Ainult nii on harta artikliga 47 tagatud kohtulik kaitse tõhus.
62.
Just selles kontekstis tuleb mõista võimalust (direktiivi 89/665 artikli 2 lõike 7 teine lõik), et kohtulik reaktsioon piirdub kahju hüvitamisega, millele ma viitan hiljem.
63.
Direktiivi 89/665 artikli 2 lõike 7 teise lõigu eraldiseisev tõlgendamine võib ajendada kaitsma seisukohta (mida toetas üks kohtuistungil osalenutest), et liikmesriikidel on õigus tingimusteta ette näha, et ainus reaktsioon õigusvastasuse vastu piirdub selle hüvitisega.
64.
Leian siiski, et see seisukoht ei ole õige ja et õigust tõhusale õiguskaitsevahendile tuleb käsitleda üksnes direktiivi 89/665 artikli 2 lõigete 7 ja 9 koostoimes. Mis tahes väidetavalt ebaseaduslikku rikkumist või meedet, mille on võtnud kohtuväline esimese astme läbivaatamisasutus, peab kontrollima kohus stricto sensu, kellel oli võimalus kohaldada esialgset õiguskaitset, enne kui ta otsustab, kas lepingu tühistamine väärib üksnes hüvitamist.
65.
On loogiline, et sellise võimaluse olemasolu ei tähenda, et esialgse õiguskaitse meede tuleb igal juhul võtta: kohus peab pärast asjaomaste huvide kaalumist hindama, kas esineb periculum in mora ja kas meetme taotleja õiguslik seisund on vähemalt õiguspärane. Kordan, et küsimus on selles, et kohtul peaks olema täielik pädevus otsustada esialgse õiguskaitse meetme üle.
66.
Minu arvates ei ole põhjust välistada sellest esialgsest õiguskaitsest juhtumeid, kus leping on sõlmitud enne kohtulikku läbivaatamist. On tõsi, et sellisel juhul ei saa kohus peatada midagi, mis on juba toimunud, kuid tema kasutuses on teist liiki meetmed, mille puhul näiteks juba allkirjastatud lepingu tagajärjed peatatakse ajutiselt.
67.
Kohtuistungil väitsid Tšehhi valitsus ja konkurentsiamet, et selle võimaluse lubamine võib tähendada, et kiire ja tõhusa riigihankega lahutamatult seotud üldine huvi kannataks, kuna kohtumenetlused on sageli aeglased ja viivitus ei oleks jätkusuutlik.
68.
Ma ei usu, et seda vastuväidet ei ole võimalik ümber lükata:
–
esiteks ei hõlma kohtuliku läbivaatamise tõttu tekkinud viivituse mõju kogu kohtumenetlust, vaid lühikest tähtaega, mille jooksul kohus peab esialgse õiguskaitse meetme võtma või selle tagasi lükkama. (
23
) Vaidlustatud otsuste tavapärane täitmisele pööratavus tähendab, et pikendamine piirdub kohtule esialgse õiguskaitse kohaldamiseks vajaliku ajaga; (
24
)
–
teiseks põhinesid tuvastatud praktilised raskused konkurentsiameti ja Tšehhi halduskohtute käsutuses olevate isiklike vahendite võrdlusel. Kui see on nii, siis on asjaomase riigi ülesanne tagada riigihangete kiire läbiviimine, et võtta viivituste vältimiseks asjakohased menetluslikud meetmed. Sellele asjaolule ei saa tugineda direktiivi selliseks tõlgendamiseks, mis nõrgestaks harta artikliga 47 tagatud kohtulikku kaitset.
69.
Minu pakutav lahendus on Tšehhi õigussüsteemis saavutatav, sest nagu kohtuistungil mööndi, võimaldab seaduse nr 150/2002 artikkel 38 võtta „esialgse õiguskaitse meetme, millega kohustatakse pooli midagi tegema, mitte tegema või taluma“. Säte ei keela juba sõlmitud lepingu toime peatamist.
70.
Nõustun komisjoniga (
25
), et seda võimalust tuleks kasutada ettevaatlikult, lükates tagasi kuritarvituslikud või kergekäeliselt esitatud esialgse õiguskaitse taotlused. Minu arvates peab kohus lisaks periculum in mora tuvastamisele rangelt nõudma õiguslikku alust, mis iseenesest näitab teatud tõenäosust sisulise nõude rahuldamiseks (fumus boni iuris).
71.
Lisaks peab kohus, kes otsustab esialgse õiguskaitse kohaldamise taotluse üle, hoolikalt kaaluma, kas ülekaalukast üldisest huvist tulenevad põhjused (mida ei saa lihtsalt samastada lepinguga otseselt seotud majanduslike huvidega) (
26
) nõuavad lepingu mõju ajutist säilitamist pärast lepingu sõlmimist.
72.
Eespool esitatud kaalutlused ei tähenda direktiivi 89/665 artikli 2 lõikes 3 sätestatud automaatse peatamise mehhanismi laiendamist kohtumenetlustele. Ma ei pea vajalikuks selle sätte sõnastust rõhutada, laiendades automaatse peatamise mõju kaugemale sellest, mida seadusandja kavatses. Juhul, kui sõltumatu läbivaatamisasutus ei ole kohus, on harta artiklis 47 sätestatud, et kohus peab säilitama täieliku pädevuse otsustada esialgse õiguskaitse üle kooskõlas oma riigisiseste õigusnormidega.
73.
Selle stsenaariumi puhul on võimalik kaks olukorda:
–
see, et leping hankija ja eduka pakkuja vahel ei ole allkirjastatud. Esialgse õiguskaitse kohaldamist käsitlev otsus on suunatud lepingu sõlmimise võimaluse ajutisele peatamisele;
–
kui leping on allkirjastatud, võib esialgse õiguskaitse kohaldamist käsitlev otsus mõjutada lepingu tagajärgede tekkimist, mille kohus võib peatada.
D.
Lepingut tühistavate kohtuotsuste tõhusus
74.
Eeltoodu annab vastuse eelotsusetaotluse esitanud kohtu esitatud küsimusele direktiivi 89/665 artikli 2 lõike 3 tõlgendamise kohta.
75.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus on aga oma eelotsusetaotluses väljendanud teatud kahtlusi, mis on küll seotud esialgse õiguskaitse meetmetega, kuid lähevad nende meetmete kohaldamisalast kaugemale ja puudutavad pigem menetlust lõpetava kohtuotsuse tõhusust. Ta märgib sellega seoses, et:
–
kui kohus tühistab konkurentsiameti otsuse, saadetakse vaidlus tagasi konkurentsiametile edasiseks menetluseks. Kui aga leping on juba sõlmitud, ei vaata konkurentsiamet hankija tegevuse peale esitatud vaiet uuesti läbi, vaid lõpetab menetluse;
–
seega võib juhtuda, et hoolimata sellest, et kohtumenetluses on tema nõuded rahuldatud, ei ole edutuks osutunud pakkujal võimalik hankelepingut saada, kuna halduskaebuse menetlemise ja lahendamise ajal on leping juba sõlmitud;
–
sellisel juhul on kaebuse esitajal, kelle nõudel kohus hankelepingu sõlmimise tühistas, õigus nõuda tsiviilkohtumenetluses üksnes hankija õigusvastase tegevusega tekitatud kahju hüvitamist. (
27
)
76.
Käsitlen neid kahtlusi täielikkuse huvides, kuigi ma ei ole veendunud, et see on tingimata vajalik selleks, et anda tarvilik vastus küsimusele, mille eelotsusetaotluse esitanud kohus ise oma eelotsusetaotluse lõpus kokku võtab.
77.
Ühes teises asjas (
28
) väitsin, et ametiasutuse (nagu konkurentsiamet) otsuste peale, mis on allutatud kohtulikule kontrollile, edasi kaebamise süsteemi loogika eeldab, et kui pädev kohus tunnistab need kehtetuks, peab põhimõtteliselt nende tühisus laienema ka nende õiguslikele tagajärgedele, mida nad on tekitanud, sest õiguslik alus, mille pinnalt need tekkisid, kaob.
78.
Teisisõnu peaks hankelepingu sõlmimise otsust tühistav kohtuotsus põhimõtteliselt tooma kaasa selle, et lepingul ei ole õiguslikke tagajärgi. Lepingu sõlmimise otsuse tühistamine oleks tagasiulatuv (ex tunc) alates lepingu sõlmimisest. See on ka pärast 2007. aasta reformi direktiivis 89/665 sätestatud üldkriteerium hankelepingute puhul, mis on seotud selle direktiivi kõige tõsisemate rikkumistega (
29
).
79.
See üldkriteerium võimaldab siiski erandeid ja direktiiv 89/665 seda ka sätestab (eelkõige juba sõlmitud riigihankelepingute puhul) puuduste tõttu, mis on seotud kehtetuks tunnistamisega. (
30
) Näiteks võivad liikmesriigid vorminõuete täitmata jätmise korral „pidada tühisuse põhimõtet ebakohaseks. Sellistel juhtudel peaks liikmesriikidel olema paindlik võimalus näha ette alternatiivseid karistusi“. (
31
)
80.
Pärast selle muutmist direktiiviga 2007/66 lubab direktiiv 89/665 (direktiivi 2007/66 põhjendused 21 (
32
) ja 22 (
33
) ning direktiivi 89/665 muudetud redaktsiooni artiklid 2d ja 2e), et lepingute puhul, mille tühisust tuleb nende õigusvastasuse tõttu põhimõtteliselt tunnistada, tuleb „teatud või kõik nende ajalised tagajärjed lugeda kehtivaks“, st lepingu tagajärjed jäävad kehtima, ilma et see piiraks võimalike asjakohaste karistuste määramist ja kahju hüvitamist.
81.
Direktiiv 89/665 näeb seega ette võimaluse, et tühistamisnõuet rahuldav kohtuotsus puudutab juba sõlmitud lepingut, ilma et see tooks kaasa selle tühisusega seotud tagajärgi.
82.
Selles osas on direktiivis 89/665 ette nähtud erinevad lahendused sõltuvalt juhtumist:
–
üldreegel (artikli 2 lõige 7) on, et „välja arvatud artiklites 2d–2f ette nähtud juhtudel, määratakse [kõnesoleva] artikli lõikes 1 osutatud volituste kasutamise mõju juba sõlmitud lepingule kindlaks siseriiklike õigusaktidega“;
–
artikli 2d lõikes 2 on kinnitatud, et „lepingu tühiseks tunnistamise tagajärjed nähakse ette siseriiklikes õigusaktides“. Neis võib omakorda „ette näha kõigi lepinguliste kohustuste tagasiulatuva tühistamise või piirata tühistamise ulatust kohustustega, mis alles vajavad täitmist“; (
34
)
–
artikli 2d lõikes 3 on liikmesriikidel samuti lubatud ette näha, et „kuigi leping on lõikes 1 nimetatud põhjustel sõlmitud ebaseaduslikult, võib tellijast sõltumatu järelevalveasutus jätta lepingu tühiseks tunnistamata, kui järelevalveasutus leiab pärast kõigi oluliste aspektidega tutvumist, et teatavad olulise avaliku huviga seotud põhjused nõuavad lepingu mõju säilitamist […]“;
–
artikli 2e lõikes 1 on sätestatud, et teatud juhtudel (
35
)„näevad liikmesriigid ette lepingu tühiseks tunnistamise vastavalt artikli 2d lõigetele 1–3 või alternatiivsed karistused“;
–
selles samas sättes on sätestatud, et „liikmesriigid võivad ette näha, et tellijast sõltumatu järelevalveasutus teeb pärast kõigi oluliste aspektide hindamist otsuse, kas tunnistada leping tühiseks või kohaldada alternatiivseid karistusi“.
83.
Kõigist neist sätteist tuleneb, et direktiivi 89/665 kohaselt võivad riigisisesed õigusnormid teatavatel asjaoludel ette näha, et hankelepingu sõlmimise tühistaval kohtuotsusel a) on kas tagasiulatuv mõju, mis puudutab ex tunc kõiki lepingulisi kohustusi, või b) see ei muuda selle lepingu tagajärgi kehtetuks.
84.
Nende direktiivi 89/665 sätete eesmärk on leida tasakaal tühistava kohtuotsuse tavapäraste tagajärgede ja hankelepingu esemeks olevate teenuste osutamisega kaasnevate muude üldiste huvide kaitse vahel. Selles valdkonnas, nagu ka muudes valdkondades, võib liikmesriigi õigus lubada, et tühisuse tuvastanud kohtuotsusel ei ole „loomulikku“ tõhusust, mis asendatakse kahju hüvitamise kohustusega või muude alternatiivsete meetmetega.
85.
Direktiivi 89/665 eespool nimetatud sätted (ja neid üle võtvad riigisisesed õigusnormid) ei ole vastuolus harta artikliga 47, (
36
) tingimusel et kohtulik kaitse, millele igal pakkujal on õigus, võimaldab tal juhul, kui lepingu sõlmimine, mille suhtes ta edutuks tunnistati, hiljem tühistatakse, saada hüvitist talle tekitatud kahju eest.
86.
Harta artikliga 47 kaitstud õigus ei nõua üheselt mõistetavat lahendust probleemidele, mis tekivad seoses haldusakte (või lepinguid) tühistavate kohtuotsuste tõhususega. Sellest artiklist 47 võib tuleneda küll üldreegel, mida ma nimetasin, kuid see sama reegel ei takista võimalust, et sellest oleks lubatud teha eespool nimetatud erandeid. (
37
)
87.
Lepingute tühisus jääb siiski kehtima, kui selle liikmesriigi kohus (kes on seda oma õigusnormides ette näinud) tunnistab lepingu sõlmimise tühiseks, omistades oma otsusele ex tunc tagajärjed.
88.
Põhikohtuasjas võivad eelnevad kaalutlused olla eriti olulised juhul, kui pärast lepingu sõlmimist ei võta konkurentsiameti otsuste kontrollimiseks pädev kohus mingeid esialgse õiguskaitse meetmeid. Sellisel juhul, kui halduskaebust lõpetav kohtuotsus tühistab konkurentsiameti otsuse (nagu ka lepingu, millega viimane nõustus) ja riigisisesed õigusnormid nõuavad, et vaidlus tuleb saata tagasi sellele asutusele edasiseks menetlemiseks, peab konkurentsiamet direktiivi 89/665 artikli 2d kohaselt hindama, millised tagajärjed tulenevad lepingu tühiseks tunnistamisest.
V. Ettepanek
89.
Eespool esitatut arvestades teen ettepaneku vastata Krajský soud v Brněle (maakonnakohus Brnos, Tšehhi Vabariik) järgmiselt:
Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/665/EMÜ riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta artikli 2 lõikeid 3 ja 9 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47
tuleb tõlgendada nii, et
nendega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt võib hankija pärast sõltumatu läbivaatamisasutuse (mis ei ole kohus) menetluse ammendamist sõlmida riigihankelepingu enne seda, kui on esitatud halduskaebus kohtule, kes on pädev kontrollima pakkuja hankemenetlusest kõrvaldamise otsuse või asjaomase hankelepingu sõlmimise otsuse õiguspärasust, tingimusel, et selle halduskaebuse raames on seda kaebust lahendaval kohtul õigus kohaldada esialgset õiguskaitset, mis vajaduse korral seisneb juba allkirjastatud lepingu tagajärgede peatamises.
(
1
)	Algkeel: hispaania.
(
2
)	Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiiv riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT 1989, L 395, lk 33; ELT eriväljaanne 06/01, lk 246).
(
3
)	Siin esitatud redaktsioon tuleneb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiivist 2007/66, millega muudetakse nõukogu direktiive 89/665/EMÜ ja 92/13/EMÜ riigihankelepingute sõlmimise läbivaatamise korra tõhustamise osas (ELT 2007, L 335, lk 31), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivist 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT 2014, L 94, lk 1).
(
4
)	Teade avaldati väljaandes Věstník veřejných zakázek (Tšehhi riigihangete teataja) viitenumbriga Z2019 034002 ning Euroopa Liidu Teatajas viitenumbriga 2019/S 190 461538. Hankelepingu hinnanguline maksumus oli 13805000 Tšehhi krooni (ligikaudu 566000 eurot) ilma käibemaksuta.
(
5
)	Lõplikuna „halduskorras“ pean ma silmas seda, et see menetlus on ammendatud, st et ametiasutusele ei ole enam võimalik kaebust esitada.
(
6
)	Kohtuasi C‑497/20, EU:C:2021:1037. Edaspidi „kohtuotsus Randstad Italia“.
(
7
)	ELTL artikli 267 kohases menetluses, mis põhineb liikmesriikide kohtute ja Euroopa Kohtu ülesannete selgel eristamisel, on põhikohtuasja faktiliste asjaolude hindamine ja liikmesriigi õiguse tõlgendamine ja kohaldamine vaid liikmesriigi kohtu pädevuses (26. aprilli 2017. aasta kohtuotsus Farkas (C‑564/15, EU:C:2017:302), punkt 37).
(
8
)	Nende seisukohtade punktis 22 möönab ta „asjaolu, et [konkurentsiamet], kes on täitevvõimu osa, ei ole kohus“. Punktis 35 kordab ta, et „[…] ei ole kohus, vaid keskasutus, mis on direktiiviga 89/665 lubatud“.
(
9
)	Tema kirjalike seisukohtade punkt 12.
(
10
)	Eelotsusetaotlus, punkt 2: „CROSS esitas [konkurentsiametile] hankija tegevuse peale vaide, milles ta palus tühistada teade tema kõrvaldamise kohta ja Siemens Mobility edukaks pakkujaks tunnistamine“. Kohtujuristi kursiiv.
(
11
)	Ma arvan, et selles kontekstis on parem kasutada mõistet „vaie“. Tegelikult on tegemist taotlusega otsuse teinud isikule, et ta selle uuesti läbi vaataks.
(
12
)	Otsused, mille on teinud läbivaatamisasutused, mis ei ole kohtuasutused, peavad alati olema kirjalikult põhjendatud ja need võib saata „kohtulikule läbivaatusele või läbivaatamiseks mõnele teisele asutusele, mis [ELTL artikli 267] tähenduses on kohus“.
(
13
)	Erinevad keeleversioonid kattuvad selle laia ulatusega: saksa keeles „Stelle in erster Instanz“; inglise keeles „body of first instance“; prantsuse keeles „instances de premier ressort“; itaalia keeles „organo di prima istanza“.
(
14
)	Ilmselgelt peavad need olema hankijast eraldiseisvad asutused. Need võivad olla sõltumatud asutused, näiteks konkurentsiasutus.
(
15
)	Peatava toime tähtaega on üksikasjalikult reguleeritud artiklis 2a.
(
16
)	Kohtuotsus Randstad Italia, punkt 49, viitega 7. septembri 2021. aasta kohtuotsusele Klaipėdos regiono atliekų tvarkymo centras (C‑927/19, EU:C:2021:700), punkt 128. Kohtujuristi kursiiv.
(
17
)	14. mai 2020. aasta kohtuotsus Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Dél-alföldi Regionális Igazgatóság (C‑924/19 PPU ja C‑925/19 PPU, EU:C:2020:367, punkt 297), viitega 19. juuni 1990. aasta kohtuotsusele Factortame jt (C‑213/89, EU:C:1990:257, punkt 21) ja 15. jaanuari 2013. aasta kohtuotsusele Križan jt (C‑416/10, EU:C:2013:8, punkt 107).
(
18
)	13. märtsi 2007. aasta kohtuotsus Unibet (C‑432/05, EU:C:2007:163, punkt 77 ja resolutsiooni punkt 2).
(
19
)	Direktiivi 2007/66 põhjendus 36.
(
20
)	Kohtuotsus Randstad Italia, punkt 49, viitega 7. septembri 2021. aasta kohtuotsusele Klaipėdos regiono atliekų tvarkymo centras (C‑927/19, EU:C:2021:700, punkt 128).
(
21
)	23. aprilli 2015. aasta määrus komisjon vs. Vanbreda Risk & Benefits (C‑35/15 P(R), EU:C:2015:275, punkt 29), viitega 11. septembri 2014. aasta kohtuotsusele Fastweb (C‑19/13, EU:C:2014:2194, punkt 60). Kohtujuristi kursiiv.
(
22
)	Direktiivi 2007/66 üks eesmärkidest ongi võidelda „lepingu väga kiire allkirjastamise [vastu] telliva asutuse või ostja poolt, kes soovib, et vaidlustatud lepingu sõlmimisotsust ei oleks võimalik enam muuta“ (põhjendus 4).
(
23
)	Tšehhi Vabariigis võib halduskaebuse esitada kahe kuu jooksul alates kaebuse esitajale teises astmes tehtud haldusotsuse teatavakstegemisest (seaduse nr 150/2002 artikli 72 lõige 1). See võib sisaldada taotlust võtta esialgse õiguskaitse meede, millega keelatakse hankijal sõlmida lepingut kohtumenetluse ajal. Enne halduskaebuse esitamist ei ole lubatud taotleda esialgse õiguskaitse meetme võtmist (seaduse nr 150/2002 artikkel 38).
(
24
)	Vastavalt eelotsusetaotlusele (punkt 18) peab kohus tegema otsuse esialgse õiguskaitse kohaldamise kohta 30 päeva jooksul alates taotluse esitamisest.
(
25
)	Tema kirjalike seisukohtade punktid 17 ja 18.
(
26
)	Minu arvates ei ole midagi selle vastu, et direktiivi 89/665 artikli 2 punkti d sätted, mis käsitlevad ülekaalukast üldisest huvist tulenevate põhjuste olemasolu ja kaalul olevaid majanduslikke huve kui kriteeriume lepingute tühiseks tunnistamiseks, kantakse mutatis mutandis üle kohtute menetluses olevasse vaheetappi.
(
27
)	Vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustikku käsitlevale seadusele nr 99/1963 (zákon č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád). Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et selline nõue rahuldatakse harva.
(
28
)	Ettepanek kohtuasjas Polkomtel (C‑231/15, EU:C:2016:440, punkt 64).
(
29
)	See kehtib lepingute puhul, mis tulenevad „ebaseaduslike otselepingute sõlmimisest“ (direktiivi 2007/66 põhjendus 13), või lepingute puhul, mis on sõlmitud „ooteaja või automaatse peatamise nõudeid rikkudes“ (direktiivi 2007/66 põhjendus 18). Sellistel juhtudel on „lepingu tühiseks tunnistamist tagavate eeskirjade kehtestamisel […] liikmesriikide eesmärk saavutada osapoolte lepinguga ettenähtud õiguste rakendamise ja kohustuste täitmise lõpetamine“ (direktiivi 2007/66 põhjendus 21).
(
30
)	26. novembri 2015. aasta kohtuotsus MedEval (C‑166/14, EU:C:2015:779, punkt 40): „kui hankemenetluse tulemusena sõlmitud leping kaotab hiljem kehtivuse, […] kujutab [see] endast haldus‑ või kohtuasutuse poolt eraõiguslike isikute ja riigiorganite vaheliste suhete olulist riivamist. Selline otsus võib niisiis kujutada endast märkimisväärset riivet ja põhjustada majanduslikku kahju mitte üksnes asjaomases riigihankemenetluses osaleva pakkuja jaoks, vaid ka hankijale ja seega avalikkusele, kes on ehitustööde või riigihanke esemeks olevate teenuste puhul lõplik kasusaaja. Nagu ilmneb direktiivi 2007/66 põhjendustest 25 ja 27, on liidu seadusandja omistanud suurema tähtsuse õiguskindlusele lepingute kehtivust puudutavate nõuete puhul kui kahjuhüvitisnõuete puhul.“
(
31
)	Direktiivi 2007/66/EÜ põhjendus 19.
(
32
)
(
33
)	„[L]iikmesriigid [võivad] siiski anda läbivaatamise korra eest vastutavale asutusele võimaluse lepingut mitte vaidlustada või võimaluse tunnustada mõningaid või kõiki lepingu aja jooksul tekkivaid mõjusid, kui asjaomase juhtumi erandlikud asjaolud nõuavad teatavate olulise avaliku huviga seotud põhjuste arvestamist.“ Kohtujuristi kursiiv.
(
34
)	Viimasena nimetatud juhul näevad liikmesriigid ette alternatiivsed karistused artikli 2e lõike 2 tähenduses.
(
35
)	Artikli 1 lõike 5, artikli 2 lõike 3 või artikli 2a lõike 2 rikkumise korral, mis ei ole hõlmatud artikli 2d lõike 1 punktiga b.
(
36
)	Euroopa Kohus leidis 11. septembri 2014. aasta kohtuotsuses Fastweb (C‑19/13, EU:C:2014:2194, punkt 64), et „direktiivi 89/665 artikli 2d lõige 4 ei ole osas, milles see näeb ette lepingu tagajärgede jõusse jätmise, vastuolus harta artikliga 47“.
(
37
)	Viitan oma ettepaneku punktidele 61–70 kohtuasjas Polkomtel (C‑231/15, EU:C:2016:440).