62022CO0095
EUROOPA KOHTU MÄÄRUS (üheksas koda)
6. september 2022 (
*1
)
Eelotsusetaotlus – Õigusalane koostöö kriminaalasjades – ELTL artikkel 82 – Õigus saada kriminaalmenetluses teavet – Õigus saada teavet süüdistuse kohta – Direktiiv 2012/13/EL – Artikli 6 lõige 1 – Kohaldamisala – Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47 – Tõhus kohtulik kaitse – Kriminaalmenetluse liiga pika kestuse vaidlustamine – Riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt võib seda vaidlustada üksnes isik, kel on kahtlustatava või süüdistatava staatus – ELTL artikkel 267 – Euroopa Kohtu kodukorra artikli 53 lõige 2 – Ilmne pädevuse puudumine
Kohtuasjas C‑95/22,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Judecătoria Târgu-Mureșe (Târgu-Mureșe esimese astme kohus, Rumeenia) 28. jaanuari 2022. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 11. veebruaril 2022, menetluses, mille algatamist taotles
Delgaz Grid SA,
EUROOPA KOHUS (üheksas koda),
koosseisus: koja president S. Rodin, neljanda koja president C. Lycourgos (ettekandja) üheksanda koja kohtuniku ülesannetes ja kohtunik J.‑C. Bonichot,
kohtujurist: P. Pikamäe,
kohtusekretär: A. Calot Escobar,
arvestades vastavalt Euroopa Kohtu kodukorra artikli 53 lõikele 2 pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi põhistatud määrusega,
on teinud järgmise
määruse
1
Eelotsusetaotlus käsitleb küsimust, kuidas tõlgendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta direktiivi 2012/13/EL, milles käsitletakse õigust saada kriminaalmenetluses teavet (ELT 2012, L 142, lk 1), artikli 6 lõiget 1, ELTL artiklit 82 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklit 47.
2
Taotlus on esitatud kohtumenetluses, mille algatas Delgaz Grid SA sellise kriminaalmenetluse kestuse tõttu, mille algatas Parchetul de pe lângă Judecătoria Alba Iulia (prokuratuur Alba Iulia esimese astme kohtu juures, Rumeenia) (edaspidi „prokuratuur“) niisuguse kelmuse, valeandmete esitamise ning võltsitud dokumentide kasutamise uurimiseks, mis tõid lõpptarbijatele kaasa suuremad gaasiarved.
Õiguslik raamistik
Liidu õigus
3
Direktiivi 2012/13 artiklis 1 „Reguleerimisese“ on ette nähtud:
„Käesolevas direktiivis sätestatakse eeskirjad, mis käsitlevad kahtlustatavate või süüdistatavate isikute õigust saada teavet nende õiguste ja nende vastu esitatud süüdistuse kohta kriminaalmenetluses. Selles sätestatakse ka eeskirjad, mis käsitlevad nende isikute, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa vahistamismäärust, õigust saada teavet oma õiguste kohta.“
4
Direktiivi artikli 2 „Reguleerimisala“ lõikes 1 on sätestatud:
„Käesolevat direktiivi kohaldatakse hetkest, mil liikmesriigi pädevad asutused on isikule teatavaks teinud, et teda kahtlustatakse või süüdistatakse kuriteo toimepanekus, kuni menetluse lõpetamiseni, mille all mõistetakse lõpliku otsuse tegemist küsimuses, kas kahtlustatav või süüdistatav isik on kuriteo toime pannud, sealhulgas kohtuotsuse tegemine ja edasikaebamisotsus, kui see on asjakohane.“
5
Nimetatud direktiivi artikkel 4 käsitleb õiguste deklaratsiooni kahtlustatava või süüdistatava vahistamise korral ja artikkel 5 puudutab seda deklaratsiooni Euroopa vahistamismäärusega seotud menetluses.
6
Sama direktiivi artikli 6 lõikes 1 on sätestatud:
„Liikmesriik tagab, et kahtlustatavale või süüdistatavale isikule antakse teavet kuriteo kohta, mille toimepanemises teda kahtlustatakse või süüdistatakse. Seda teavet antakse viivitamata ja vajaliku üksikasjalikkusega, et tagada õiglane menetlus ning võimaldada tõhusalt kasutada kaitseõigust.“
Rumeenia õigus
7
1. juuli 2010. aasta seaduse nr 135/2010, millega kehtestatakse kriminaalmenetluse seadustik (Legea nr. 135/2010 privind Codul de procedură penală; Monitorul Oficial al României, I osa, nr 486, 15.7.2010) (edaspidi „kriminaalmenetluse seadustik“), artiklis 488bis„Kaebuse esitamine“ on sätestatud:
„1.   Kui kuritegude menetlemise toiminguid ei viida läbi või ei jõuta kohtulahendini mõistliku aja jooksul, võib isik esitada kaebuse ja taotleda menetluse kiirendamist.
2.   Kaebuse võib esitada kahtlustatav, süüdistatav, kannatanu, tsiviilmenetluse pool ja isik, keda süüdistatakse kahju tekitamises. Kohtumenetluse jooksul võib kaebuse esitada ka prokurör.
[…]“.
Põhikohtuasjad, eelotsuse küsimus ja menetlus Euroopa Kohtus
8
Inspectoratul de Poliție Județean Alba – Serviciul de Investigare a Criminalității Economice (Alba politseijaoskonna majanduskuritegude uurimise osakond, Rumeenia) uurimisorganid, kelle ülesanne on läbi viia kriminaaluurimist, alustasid 1. juulil 2019 uurimist Delgaz Gridi töötajate suhtes, kes eelkõige olid enda huvides toimetanud kõrvale neile usaldatud materjale ja kaupu, olid soodustanud kütuse kõrvaletoimetamist dokumentide võltsimise abil ning olid teinud toiminguid, mis võivad tekitada kahju või mõjutada turustusosakonna nõuetekohast toimimist. Uurimise tulemusel alustati 2. juulil 2019 kriminaalmenetlust muu hulgas ametiseisundi kuritarvitamise ja vara seadusvastase omastamise tõttu; 8. jaanuaril 2020 laiendati seda kelmusele, valeandmete esitamisele ja võltsitud dokumentide kasutamisele. Uurimist arvestades avas prokuratuur kriminaaltoimiku.
9
Prokuratuur lahutas 29. oktoobril 2020 menetlused, mistõttu kelmuse, valeandmete esitamise ja võltsitud dokumentide kasutamise süüdistuses alustati eraldi kriminaalmenetlust, mis on põhikohtuasja ese. Kriminaalasja uurimisel toimus ligikaudu 87 läbiotsimist Delgaz Gridi asukohas ja ruumides, mille tulemusel võeti ära arvukalt dokumente, ning ligikaudu 174 töötajat või endist töötajat kuulati tunnistajana üle.
10
Delgaz Grid esitas 21. juulil 2021 Judecătoria Târgu-Mureșele (Târgu-Mureșe esimese astme kohus, Rumeenia), kes on eelotsusetaotluse esitanud kohus, kaebuse kriminaalmenetluse kestuse vaidlustamiseks, mida ta peab põhjendamatult pikaks.
11
Prokuratuur palus 4. augustil 2021 jätta see kaebus vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata, sest Delgaz Grid ei ole põhikohtuasjas kõne all olevas kriminaalmenetluses kahtlustatav või süüdistatav, mis on kriminaalmenetluse seadustiku kohaselt sellise kaebuse esitamiseks siiski nõutav.
12
Delgaz Grid väidab sellega seoses sisuliselt, et riigisisesed õigusnormid, mis lubavad isikul kriminaalmenetluse kestust vaidlustada üksnes siis, kui ta on saanud ametliku teate, et ta on kahtlustatava või süüdistatavana kriminaalmenetluse all, on liidu õigusega vastuolus. Ta leiab eelkõige, et kuna direktiivis 2012/13 ei ole mõisteid „kahtlustatav“ või „süüdistatav“ määratletud, tuleb kindlaks teha, kas need mõisted hõlmavad isikuid, kellel on selline staatus de facto.
13
Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et põhikohtuasjas käsitletav olukord kuulub liidu õiguse kohaldamisalasse, sest Delgaz Grid väidab, et riigisisesed õigusnormid, mis reguleerivad kaebuse esitamist kriminaalmenetluse kestuse kohta ja mis on ette nähtud kriminaalmenetluse seadustiku artikli 488bis lõikes 2, on Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikat arvestades vastuolus liidu õigusega, eelkõige direktiivi 2012/13 artikli 6 lõikega 1, harta artikliga 47 ja ELTL artikliga 82.
14
Nimetatud kohus märgib, et Euroopa Kohtu vastusest esitatud küsimusele sõltub põhikohtuasjas tehtav otsus. Ta täpsustab esiteks, et Curtea Constituțională (Rumeenia konstitutsioonikohus) tunnistas kriminaalmenetluse seadustiku artikli 488bis lõike 2 sätted Rumeenia põhiseadusega kooskõlas olevaks; teiseks, et ajal, mil Delgaz Grid esitas põhikohtuasjas kriminaalmenetluse kestuse vaidlustamise kaebuse, põhines kriminaalmenetlus materiaalsetel asjaoludel (kriminaalmenetlus in rem) ja et sel äriühingul ei olnud kahtlustatava või süüdistatava staatust; kolmandaks, et Rumeenia seadusandja tunnustab põhjendamatult pika kriminaalmenetluse korral riigisiseses õiguses sätestatud kaebuse esitamise võimalust ainult isikute puhul, kellele on esitatud kriminaalsüüdistus ja kes on saanud ametliku teate nende vastu esitatud süüdistusega, s.t isikute puhul, kes on kahtlustatavad või süüdistatavad, ning neljandaks, et liikmesriigi kohtute praktikas on tavaks lükata vastuvõetamatuse tõttu tagasi kaebused, millega vaidlustatakse kriminaalmenetluse kestus niisugustes olukordades nagu see, milles pöörduti Euroopa Kohtusse käesolevas kohtuasjas.
15
Neil asjaoludel otsustas Judecătoria Târgu-Mureș (Târgu-Mureși esimese astme kohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas [direktiivi 2012/13] artikli 6 lõikega 1 koostoimes ELTL artikli 82 ja [harta] artikliga 47, mis käsitleb õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele, on vastuolus riigisisesed õigusnormid, milles ei ole nähtud ette, et isikutel, kelle suhtes eksisteerib kriminaalsüüdistus, kuid kellele ei ole kriminaalsüüdistuse olemasolust nende suhtes ametlikult teatatud, on õigus esitada kaebus, et kriminaalmenetlus, milles nende isikute suhtes viiakse läbi uurimist, on liiga pikk?“
16
Eelotsusetaotluse esitanud kohus palus Euroopa Kohtu kodukorra artikli 105 lõike 1 alusel, et käesoleva kohtuasja suhtes kohaldataks kiirendatud menetlust.
Euroopa Kohtu pädevus
17
Euroopa Kohtu kodukorra artikli 53 lõige 2 sätestab, et kui Euroopa Kohus ei ole ilmselgelt pädev kohtuasja läbi vaatama, võib Euroopa Kohus, olles kohtujuristi ära kuulanud, igal ajal ja ilma menetlust jätkamata lõpetada kohtuasja põhistatud määrusega.
18
Käesolevas kohtuasjas on selle sätte kohaldamine põhjendatud.
19
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib Euroopa Kohus ELTL artikli 267 alusel esitatud eelotsusetaotluse raames liidu õigust tõlgendada üksnes talle antud pädevuse piires (19. novembri 2019. aasta kohtuotsus A. K. jt (kõrgeima kohtu distsiplinaarkolleegiumi sõltumatus), C‑585/18, C‑624/18 ja C‑625/18, EU:C:2019:982, punkt 77 ning seal viidatud kohtupraktika).
20
Direktiivi 2012/13 artikli 1 kohaselt sätestatakse selles eeskirjad, mis käsitlevad kahtlustatavate või süüdistatavate isikute õigust saada teavet nende õiguste ja nende vastu esitatud süüdistuse kohta kriminaalmenetluses.
21
Direktiivi artikli 2 lõike 1 järgi kohaldatakse seda direktiivi hetkest, mil liikmesriigi pädevad asutused on isikule teatavaks teinud, et teda kahtlustatakse või süüdistatakse kuriteo toimepanekus, kuni menetluse lõpetamiseni, mille all mõistetakse lõpliku otsuse tegemist küsimuses, kas kahtlustatav või süüdistatav isik on kuriteo toime pannud, sealhulgas kohtuotsuse tegemine ja edasikaebamisotsus, kui see on asjakohane.
22
Direktiivi artikli 6 lõikes 1, mis on eelotsusetaotluse esitanud kohtu viidatud säte, on sätestatud, et liikmesriigid tagavad, et kahtlustatavale või süüdistatavale isikule antakse teavet kuriteo kohta, mille toimepanemises teda kahtlustatakse või süüdistatakse, ning et see teave antakse viivitamata ja vajaliku üksikasjalikkusega, et tagada õiglane menetlus ning võimaldada tõhusalt kasutada kaitseõigust.
23
Käesoleval juhul vaidlustab Delgaz Grid selle, et kriminaalmenetluse seadustiku artikli 488bis alusel ei ole võimalik esitada kaebust, et vaidlustada nende süütegudega seotud menetluste liiga pikka kestust, mille toimepanemises teda kahtlustatakse, sest selle sätte alusel võib kaebuse esitada üksnes isik, kellel on „kahtlustatava“ või „süüdistatava“ staatus, mida Delgaz Gridil ei ole.
24
Sellega seoses tuleb märkida, et hoolimata esitatud küsimuse sõnastusest, mis võib jätta mulje, et kriminaalsüüdistus on esitatud Delgaz Gridi suhtes, nähtub eelotsusetaotlusest, et see nii ei ole. Sel ajal, kui Delgaz Grid esitas kriminaalmenetluse seadustiku artikli 488bis alusel kaebuse, ei olnud tema suhtes kriminaalmenetlust alustatud ning Delgaz Grid ei olnud saanud ametlikku teadet, et tema vastu on süüdistus esitatud.
25
Nagu on aga tõdetud käesoleva kohtumääruse punktides 20 ja 21, piirdub direktiiv 2012/13 sellega, et määratleb eeskirjad, mis käsitlevad kahtlustatavate või süüdistatavate isikute õigust saada teavet nende õiguste ja nende vastu esitatud süüdistuse kohta kriminaalmenetluses alates hetkest, mil pädevad asutused on isikule teatavaks teinud, et teda kahtlustatakse või süüdistatakse kuriteo toimepanekus.
26
Neil asjaoludel tuleb asuda seisukohale, et kuna Delgaz Gridi suhtes ei ole alustatud kriminaalmenetlust ning ta ei ole saanud liikmesriigi pädevalt asutuselt sellist teavet, siis ei kuulu põhikohtuasjas kõne all olev olukord direktiivi 2012/13 kohaldamisalasse ja järelikult ei ole direktiivi artikli 6 lõige 1, millele on eelotsuse küsimuses viidatud, käesoleval juhul kohaldatav.
27
Lisaks on ELTL artiklis 82 – mida mainib ka eelotsusetaotluse esitanud kohus ja millega algab EL toimimise lepingu V jaotise „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala“ käsitlev 4. peatükk „Õigusalane koostöö kriminaalasjades“ – sätestatud meetmed, mida liidu seadusandja peab võtma liikmesriikide täieliku koostöö saavutamiseks kriminaalõiguse valdkonnas, ning samuti reegel, et see koostöö peab põhinema vastastikuse tunnustamise põhimõttel. Järelikult, kuna see artikkel on suunatud üksnes liidu institutsioonidele, ei kuulu see käesoleval juhul kohaldamisele (vt selle kohta 7. juuni 2012. aasta kohtuotsus Vinkov, C‑27/11, EU:C:2012:326, punktid 41 ja 42).
28
Sellega seoses olgu meelde tuletatud, et harta kohaldamisala on liikmesriikide tegevuse suhtes määratletud selle artikli 51 lõikes 1, mille kohaselt on harta sätted ette nähtud liikmesriikidele üksnes liidu õiguse kohaldamise korral (16. detsembri 2021. aasta kohtuotsus AB jt (amnestia tühistamine), C‑203/20, EU:C:2021:1016, punkt 37).
29
Peale selle kinnitab harta artikli 51 lõige 1 Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikat, mille kohaselt liidu õiguskorras tagatud põhiõigused laienevad kõigile liidu õigusega reguleeritud olukordadele, kuid mitte väljapoole niisuguseid olukordi (16. detsembri 2021. aasta kohtuotsus AB jt (amnestia tühistamine), C‑203/20, EU:C:2021:1016, punkt 38 ja seal viidatud kohtupraktika).
30
Kui aga olukord ei kuulu liidu õiguse kohaldamisalasse, siis puudub Euroopa Kohtul pädevus ning harta osutatud sätted ei saa iseenesest olla selle pädevuse aluseks (16. detsembri 2021. aasta kohtuotsus AB jt (amnestia tühistamine), C‑203/20, EU:C:2021:1016, punkt 39).
31
Käesoleval juhul on see nii, mistõttu tuleb asuda seisukohale, et harta artikkel 47 ei ole kohaldatav.
32
Järelikult, kuna ükski kolmest sättest, mille tõlgendamist eelotsusetaotluse esitanud kohus palub, ei ole käesoleval juhul kohaldatav, tuleb kodukorra artikli 53 lõike 2 alusel tõdeda, et Euroopa Kohus ei ole ilmselgelt pädev Judecătoria Târgu-Mureșe (Târgu-Mureșe esimese astme kohus) esitatud küsimusele vastama.
33
Neil asjaoludel ei ole Euroopa Kohtul vaja teha otsust eelotsusetaotluse esitanud kohtu taotluse kohta lahendada käesolev kohtuasi kiirendatud menetluses.
Kohtukulud
34
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse liikmesriigi kohus.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (üheksas koda) määrab:
Euroopa Liidu Kohtul puudub ilmselgelt pädevus vastata Judecătoria Târgu-Mureșe (Târgu-Mureșe esimese astme kohus, Rumeenia) 28. jaanuari 2022. aasta otsusega esitatud eelotsuse küsimusele.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: rumeenia.