62004CC0311_LT
Opinion of the Advocate-General
Opinion of the Advocate-General
I – Įvadas
1. Gerechtshof te Amsterdam
(toliau – prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas) klausia Teisingumo Teismo dėl Kombinuotosios nomenklatūros 10 skirsnio 1 papildomosios pastabos galiojimo ir jo prašo išaiškinti sąžiningumo sąvoką pagal Bendrijos muitinės kodekso 220 straipsnio 2 dalies b punkto ketvirtąją pastraipą.
2. Šie klausimai prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui kilo sprendžiant ginčą tarp B. V. Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht
(toliau − ASAD ) ir muitinės inspektoriaus ( Inspecteur van de Belastingdienst, toliau − inspektorius). ASAD
į Bendriją įvežė ryžius, kurie buvo deklaruoti kaip „iš dalies lukštenti“, ir dėl to buvo atleista nuo muito mokesčių. Tačiau inspektorius galiausiai klasifikavo ryžius kaip „lukštentus“ ir pateikė reikalavimą sumokėti muitą, kurį ASAD
skundė pagrindinėje byloje.
3. Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui kelia abejonių Bendrojo muitų tarifo 10 skirsnio 1 papildomosios pastabos galiojimas, nes ji, priešingai nei suderintos sistemos taisyklės klasifikuojant ryžius kaip lukštentus ar iš dalies lukštentus, numato galimus papildomus prieštaraujančius kriterijus. Tačiau, jeigu papildomoji pastaba yra galiojanti, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui kyla klausimas, ar gali būti laikoma, kad dėl šios pagrįstos abejonės dėl galiojimo muito mokesčio mokėtojas veikė sąžiningai Muitinės kodekso 220 straipsnio 2 dalies b punkto ketvirtosios pastraipos prasme, nes pareiga sumokėti vėliau nurodytą skolą muitinei išnyktų.
II – Teisinis pagrindas
4. Bylos teisinį pagrindą sudaro suderinta sistema, Bendrasis muitų tarifas ir Bendrijos muitinės kodeksas.
A – Tarptautinė teisė: suderinta sistema
5. Suderinta sistema (toliau − SS) yra Pasaulio muitinių organizacijos mastu sudaryta tarptautinė konvencija. Tai daugiafunkcė nomenklatūra, galinti apimti visas tarptautinėje prekyboje cirkuliuojančias prekes. Bendrija yra konvencijos Susitariančioji Šalis(2) .
6. SS 3 straipsnio 1 dalyje numatyta (ištraukos):
„3. Susitariančiųjų šalių įsipareigojimai
1. Atsižvelgiant į 4 straipsnyje minimas išimtis:
a) kiekviena Susitariančioji Šalis įsipareigoja < ... >, kad jos muitų tarifų nomenklatūra < … > atitiktų suderintą sistemą pagal konvenciją < … > . Vadinasi, ji įsipareigoja nustatyti savo tarifų nomenklatūrą < … > :
1) be papildymų ar pakeitimų naudoti visas suderintos sistemos pozicijas ir subpozicijas kartu su jas atitinkančiais skaitmeniniais kodais;
2) taikyti bendrąsias suderintos sistemos aiškinimo taisykles ir visas suderintos sistemos skyrių, skirsnių ir subpozicijų pastabas, taip pat nekeisti skyrių, skirsnių, pozicijų ir subpozicijų apimties;
3) laikytis suderintos sistemos numerių sekos.“
7. SS antrosios dalies II skyriaus 10 skirsnis ties 1006 pozicija privaloma anglų kalbos redakcija numato tokias subpozicijas:
„10.06 − RICE.
1006.10 − Rice in the husk (paddy or rough)
1006.20 − Husked (brown) rice
1006.30 − Semi-milled or wholly milled rice, whether or not polished or glazed
1006.40 − Broken Rice“.
8. Taip pat pagal privalomą prancūzų kalbos redakciją:
„10.06 − RIZ
1006.10 − Riz en paille (riz paddy)
1006.20 − Riz décortiqué (riz cargo ou riz brun)
1006.30 − Riz semi-blanchi ou blanchi, même poli ou glacé < ... >
1006.40 − Riz en brisures.“
9. Pasaulio muitinių organizacija (toliau − PMO) priima SS aiškinamąsias pastabas. Šios pastabos redakcija anglų kalba 1006 poziciją, inter alia, apibrėžia taip:
„1) Rice in the husk (paddy or rough rice), that is to say, rice grain still tightly enveloped by the husk.
2) Husked (brown) rice (cargo rice) which, although the husk has been removed < … > is still enclosed in the pericarp. < … >
3) Semi-milled rice, that is to say, whole rice grains from which the pericarp has been partly removed.
4) Wholly milled rice (bleached rice), whole rice grains from which the pericarp has been removed < … >
5) Broken rice, i.e., rice broken during processing.“
10. Šių paaiškinimų redakcija prancūzų kalba numato:
„1) Le riz en paille (riz paddy ou riz vêtu), c'est-à-dire le riz dont les grains sont encore revêtus de leur balle florale qui les enveloppe très étroitement.
2) Le riz décortiqué (riz cargo ou riz brun) qui, dépouillé des balles florales < … > conserve encore sa pellicule propre (péricarpe). < … >
3) Le riz semi-blanchi, à savoir, le riz en grains entiers dont le péricarpe a été partiellement enlevé.
4) Le riz blanchi, riz en grains entiers dont on a enlevé le péricarpe < … >
5) Les brisures de riz, consistant en grains brisés au cours des opérations antérieures.“
B – Bendrijos teisė
1. Bendrasis muitų tarifas
11. Bendrasis muitų tarifas yra grindžiamas SS. Jis „Kombinuotajai nomenklatūrai“ (toliau − KN) taip pat leidžia priskirti visas tarptautinėje prekyboje cirkuliuojančias prekes. Bendrasis muitų tarifas perėmė SS struktūrą KN, tačiau Bendrijos tarifų ir statistiniais tikslais nustato papildomas dalis. Pozicijos (pirmieji keturi skaičiai) ir pirmosios subpozicijos, iki muitų tarifo šeštojo skaičiaus, paremtos SS. Kitos dalys yra grindžiamos tik Bendrijos antrine teise.
12. Nagrinėjamu laikotarpiu KN antrosios dalies (muitų tarifas) II skyriaus (augaliniai produktai) 10 skirsnio (javai) 1006 pozicijoje, be kitų, yra nurodytos tokios subpozicijos:
„1006 		ryžiai:
1006 10 	ryžiai su luobelėmis (žaliaviniai (paddy)):
< … >
1006 20 	lukštenti (rudieji) ryžiai:
-- plikyti
-- kiti:
< … >
--- ilgagrūdžiai:
< … >
1006 20 98 ----kurių grūdo ilgio ir pločio santykis didesnis kaip 3 arba lygus 3
1006 30 	- iš dalies arba visiškai nulukštenti ryžiai, poliruoti arba nepoliruoti, glazūruoti arba neglazūruoti:
-- iš dalies nulukštenti ryžiai:
< … >
--- kiti:
< … >
---- ilgagrūdžiai:
< … >
1006 30 48 ---- kurių grūdo ilgio ir pločio santykis didesnis kaip 3 arba lygus 3
-- visiškai nulukštenti ryžiai:
< … >
1006 40 00 – skaldyti ryžiai.“
13. KN 10 skirsnio 1 papildomoje pastaboje (toliau – 1 papildomoji pastaba) yra pateikiami tokie apibrėžimai:
„1. Toliau pateiktos sąvokos įvardijamos taip:
< … >
d) „ryžiai su luobelėmis (žaliaviniai (paddy))“ (1006 10 < ... > subpozicijos): ryžiai, kurie, juos iškūlus, tebeturi luobelę;
e) „lukštenti ryžiai“ (1006 20 < … > subpozicijos): ryžiai, nuo kurių pašalinta tiktai luobelė. Šį apibrėžimą atitinkančių ryžių pavyzdžiai turi šiuos prekinius pavadinimus: < … > „rudieji ryžiai“, „krovininiai ryžiai“ < … > ;
f) „iš dalies nulukštenti ryžiai” (1006 30 < ... > subpozicijos): ryžiai, nuo kurių pašalinta luobelė, dalis gemalo, dalis arba visi išoriniai apyvaisio (perikarpio) sluoksniai, bet palikti vidiniai apyvaisio sluoksniai;
g) „visiškai nulukštenti ryžiai“ (1006 30 < … > subpozicijos): ryžiai, nuo kurių pašalinta luobelė, išoriniai ir vidiniai apyvaisio (perikarpio) sluoksniai, taip pat, ilgagrūdžių < … > ryžių atveju, visas gemalas < … > “;
h) „skaldyti ryžiai“ (1006 40 subpozicija): grūdų gabaliukai, kurių ilgis ne didesnis kaip trys ketvirčiai sveikų grūdų vidutinio ilgio.“
2. Bendrijos muitinės kodeksas
14. Bendrijos muitinės kodeksas sujungia bendruosius netarifinius muitų teisės aktus ir reguliuoja muitų apmokestinimo būdą. Be bendrųjų ir procesinių nuostatų, muitinės kodeksas apima ir teisės normas, susijusias su skolomis muitinei. Bendrijos muitinės kodekso 220 straipsnio 2 dalies b punktas yra viena iš teisės normų, susijusių su skolomis muitinei, ir nuo 2000 m. gruodžio 19 d. numato (ištraukos)(3) :
„Išskyrus 217 straipsnio 1 dalies antrojoje ir trečiojoje pastraipose nurodytus atvejus, paskesnis įtraukimas į apskaitą neatliekamas, jeigu: < … >
b) teisiškai privaloma sumokėti muito suma nebuvo įtraukta į apskaitą dėl muitinės padarytos klaidos, kurios, yra pagrindo manyti, asmuo, privalėjęs sumokėti tokią pinigų sumą, negalėjo nustatyti, veikdamas sąžiningai ir laikydamasis visų galiojančių teisės aktų nuostatų, susijusių su muitinės deklaracijos pateikimu.
Jeigu prekių lengvatinis statusas nustatomas pagal administracinio bendradarbiavimo sistemą dalyvaujant trečiosios šalies institucijoms, kurios išduoda netinkamą sertifikatą, toks išdavimas yra klaida, kurios nebuvo galima nustatyti pagal 1 dalį.
Vis dėlto netinkamo sertifikato išdavimas nėra klaida, jeigu sertifikatas buvo išduotas pagal neteisingai eksportuotojo pateiktus faktus, išskyrus tuos atvejus, kai visų pirma yra aišku, kad sertifikatą išdavusios institucijos žinojo arba turėjo žinoti, kad prekės neatitiko reikalavimų, pagal kuriuos taikomas preferencinis režimas.
Apmokestinamas asmuo gali įrodyti, jog buvo sąžiningas, jeigu yra akivaizdu, jog vykdydamas atitinkamas operacijas jis dėjo visas pastangas, kad įvykdytų visas preferencinio režimo taikymo sąlygas.
Vis dėlto apmokestinamas asmuo negali įrodyti, jog buvo sąžiningas, tuo atveju, kai Europos Komisija Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje
paskelbia pranešimą, kuriame teigiama, kad yra abejonių dėl tinkamo preferencinių susitarimų taikymo jas gaunančioje šalyje.“
III – Faktinės aplinkybės, pagrindinė byla ir prejudiciniai klausimai
15. 2001 m. rugpjūčio 10 d. ASAD
bendrovė, veikdama kaip muitinės tarpininkė, pateikė deklaraciją dėl 1 134 500 kg ryžių pateikimo į laisvą apyvartą. Ji muitinės deklaracijoje juos įvardino kaip „iš dalies nulukštentus ilgagrūdžius ryžiais, kurių grūdo ilgis ir pločio santykis yra didesnis kaip 3 arba lygus 3“, ir priskyrė juos KN 1006 30 48 00 tarifinei pozicijai. ASAD
kaip kilmės šalį nurodė Arubą ir pasinaudojo lengvatiniu tarifu, taiko mu paminėtoje 1006 30 48 00 pozicijoje išvardytiems ryžiams, kurių kilmės šalis yra Aruba.
16. Kaip kilmės įrodymą ASAD
pateikė tris EUR.1 prekių judėjimo sertifikatus, iš kurių du buvo išduoti Arubos valdžios kompetentingų institucijų. Šiuose EUR.1 sertifikatuose prekės buvo aprašytos taip: „cargo rice of ACP origin Guyana which had been processed in Aruba, in accordance with the provisions and annex II of the EEG Council's decision 1991 No. 91/482/EEG“.
17. Muitinės tarnyba, remdamasi muitinės deklaracija, paėmė atsitiktinius prekių pavyzdžius, kurių rūšis ir sudėtis buvo ištirta muitinės laboratorijoje. 2001 m. rugpjūčio 17 d. inspektorius informavo ASAD, kad muitinės deklaracijos tikrinimas atidedamas iki bus gauti tyrimo rezultatai. Prie šio „pranešimo apie tyrimo atidėjimą“ buvo pridėtas reikalavimas sumokėti nuliui lygią sumą.
18. Pirmojo pavyzdžio tyrimas patvirtino, kad jį sudarė apie du trečdalius lukštentų ryžių ir apie vieną trečdalį iš dalies lukštentų ryžių. Antrojo pavyzdžio tyrimas parodė, kad jį sudarė daugiau kaip pusė lukštentų ryžių ir mažiau kaip pusė iš dalies lukštentų ryžių ir, be kitų, šiek tiek žaliavinių (paddy) ryžių. Abiejų tyrimų atveju buvo taikoma tyrimo instrukcija, grindžiama ginčijama 1 papildomąja pastaba, kuri antraštėje „Lukštentų, iš dalies lukštentų ir visiškai nulukštentų ryžių atskyrimas naudojantis mikroskopu“, be kita ko, apibrėžia:
„Lukštenti ryžiai: ryžiai, nuo kurių pašalinta tiktai luobelė;
iš dalies lukštenti ryžiai: ryžiai, nuo kurių pašalinta luobelė, dalis apyvaisio (perikarpio) ir bent dalis gemalo.“
19. Remdamasi šiais rezultatais, muitinės laboratorija abiem atvejais rekomendavo inspektoriui ryžius priskirti KN 1006 20 98 tarifinei pozicijai (lukštenti ryžiai). 2001 m. lapkričio 27 d. inspektorius, pasirėmęs rekomendacija, priskyrė ryžius šiai tarifinei pozicijai ir išsiuntė ASAD
reikalavimą sumokėti 541 394,80 NLG (245 674,25 EUR) dydžio muitą.
20. ASAD
ir toliau laikėsi nuomonės, kad ryžiai turėtų būti priskirti KN 1006 30 48 tarifinei pozicijai („iš dalies lukštenti ryžiai“) ir kad bet kuriuo atveju Bendrijos muitinės kodekso 220 straipsnio 2 dalies b punktas užkerta kelią reikalavimui sumokėti. Atmetus ASAD
skundą, ji, ginčydama reikalavimą sumokėti, pareiškė ieškinį.
21. Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas remiasi tuo, kad nuo visų ryžių buvo pašalinta bent jau dalis apyvaisio (perikarpio). Iš to jis padarė išvadą, kad ryžiai pagal SS ir PMO aiškinamąsias pastabas turėtų būti priskirti SS 1006.30 tarifinei pozicijai. Jis teigia, kad pavyzdžių tyrimas parodė ką kitą, nes 1 papildomosios pastabos f punktas ir ja grindžiama tyrimo instrukcija, be kita ko, papildomai reikalauja, kad būtų pašalinta dalis gemalo. Todėl teismas laikosi nuomonės, kad nors SS 1006.30 tarifinės pozicijos sąlygos buvo įvykdytos, dėl skirtingų reikalavimų prekės neatitiko KN 1006 30 48 tarifinės pozicijos sąlygų. Papildomas kriterijus įvedė „prieštaravimų tarifinėse pozicijose“.
22. Tačiau Bendrija, sudarydama SS konvenciją, prisiėmė įsipareigojimą nekeisti SS subpozicijų apimties. Kadangi papildomoji pastaba taip pat prieštarauja SS, jos galiojimas Bendrijos tarptautinių įsipareigojimų atžvilgiu yra abejotinas.
23. Tuo atveju, jeigu 1 papildomoji pastaba būtų pripažinta galiojanti, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas klausia, ar ASAD
gali ja remtis reikalaudama lengvatinio tarifo iš dalies lukštentiems ryžiams iš Arubos. Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nuomone, ASAD, remdamasi SS viršenybe, galėjo suabejoti 1 papildomosios pastabos galiojimu. Tačiau klausimas, ar ASAD
pakankamai užtikrino visų lengvatiniam režimui taikyti būtinų sąlygų laikymąsi, kad sąžiningumas Bendrijos muitinės kodekso 220 straipsnio 2 dalies b punkto prasme užkirstų kelią pateikti reikalavimą sumokėti, turi būti grindžiamas rūpestingumo principu.
24. 2004 m. birželio 28 d. Nutartimi, kurią Teisingumo Teismas gavo 2004 m. liepos 22 d., Gerechtshof te Amsterdam
sustabdė bylos nagrinėjimą ir pateikė Teisingumo Teismui šiuos prejudicinius klausimus:
1. Ar 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/871 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo 10 skyriaus papildomoji pastaba (EB) 1 galioja tiek, kiek ji sąvokai „iš dalies nulukštenti ryžiai“ nustato reikalavimus, kurie skiriasi nuo Muitinių bendradarbiavimo tarybos aiškinamajame rašte dėl suderintos sistemos 1006 subpozicijos nustatytų reikalavimų?
2. Jei atsakymas į pirmąjį klausimą yra teigiamas, ar suinteresuotasis asmuo gali remtis sąžiningumu pagal Bendrijos muitinės kodekso 220 straipsnio 2 dalies b punkto ketvirtąją pastraipą tuo atveju, kai jis žinojo ar turėjo žinoti apie Kombinuotosios nomenklatūros 10 skyriaus papildomosios pastabos (EB) 1 dalies f punktą, bet nežinojo ar bent abejojo, ar ši pastaba galiojo atsižvelgiant į Muitinių bendradarbiavimo tarybos aiškinamajame rašte dėl suderintos sistemos 1006 subpozicijos nustatytus reikalavimus?
25. Proceso Teisingumo Teisme metu rašytines pastabas pateikė ASAD, inspektorius, Komisija ir Nyderlandų vyriausybė.
IV – Teisinis vertinimas
A – Pirmasis klausimas: 1 papildomosios pastabos galiojimas
26. Pirmuoju klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės klausia, ar 1 papildomoji pastaba dėl jos nesuderinamumo su SS yra negaliojanti.
27. Bendrija yra Tarptautinės konvencijos dėl suderintos sistemos Susitariančioji Šalis. Todėl jos nuostatos Bendrijai yra privalomos. Pagal EB sutarties 300 straipsnio 7 dalį tarptautiniai Bendrijos įsipareigojimai turi „tarpinį“ rangą, vadinasi, jie, nors yra žemesnio rango nei pirminė teisė, vis dėlto turi aukštesnį rangą negu antrinė Bendrijos teisė. Todėl pastaroji turi būti aiškinama remiantis SS nuostatomis. KN grindžiama reglamentu, todėl ji priskirtina Bendrijos antrinei teisei.
28. Bendrijos įsipareigojimas taikyti SS pozicijas ir subpozicijas, taip pat nekeisti pastarųjų apimties išplaukia iš SS konvencijos 3 straipsnio 1 dalies a punkto(4) . Taigi Bendrija yra įsipareigojusi pagal tarptautinę teisę nesudaryti prekių klasifikavimo taisyklių, kurios būtų KN klasifikacijos su kitomis subpozicijomis nei atitinkamos SS subpozicijos priežastis.
29. Šiuo atveju kyla klausimas, ar 1 papildomoji pastaba turi įtakos tam, kad ryžiai, nuo kurių pašalinta daugiau nei tiktai luobelė, yra priskiriami KN 1006 20 subpozicijai, nors SS jie būtų priskiriami 1006.30 subpozicijai. Jeigu 1 papildomoji pastaba sukuria tokį „prieštaravimą tarifinėse pozicijose“, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo abejonės jos galiojimu yra pagrįstos.
1. Ryžių klasifikavimas pagal SS
30. SS pati nepateikia jokių jos 1006.10−1006.40 subpozicijų apibrėžimų. Tačiau subpozicijų aprašymas ir sistema leidžia padaryti išvadą, kad SS 1006.10 subpozicija skirta neapdorotiems ryžiams su luobelėmis (žaliaviniai (paddy)), SS 1006.20 subpozicija skirta lukštentiems ryžiams, nuo kurių pašalinta tiktai luobelė, SS 1006.30 subpozicija skirta visiems kitaip apdorotiems ryžiams, o SS 1006.40 subpozicija skirta skaldytiems ryžiams, pagamintiems apdorojant ryžius(5) .
31. Ypač iš SS 1006.20 subpozicijos, kurios redakcija anglų kalba apibrėžia „brown rice“ (rudieji ryžiai), kaip ir redakcija prancūzų kalba – „riz brun“ (rudieji ryžiai) ir „riz cargo“ (krovininiai ryžiai), formuluotės akivaizdu, kad šiai subpozicijai priskirtini tik tokie ryžiai, nuo kurių yra pašalinta tiktai luobelė ir kurie turi visą apyvaisį (perikarpį). Priešingu atveju ryžiai jau nebebūtų rudieji. Be to, kaip, be kita ko, pabrėžia Komisija, tai atitinka ir bendrąjį supratimą, ir nusistovėjusią prekybos praktiką.
32. Tai, kad yra išvardijami ir iš dalies lukštenti, ir visiškai nulukštenti ryžiai, ir tai, kad klasifikavimui nėra svarbus tolimesnis apdorojimas, kaip antai poliravimas ar glazūravimas, reiškia, kad SS 1006.30 subpozicija turėtų apimti visus kitaip apdorotus ryžius, kurie nėra skaldyti ryžiai pagal SS 1006.40 subpoziciją.
33. Todėl SS subpozicijų formuluotės ir sistema patvirtina, kad SS 1006.30 subpozicijai priskirtini ryžiai, nuo kurių yra pašalinta daugiau nei tik išorinė luobelė. Taigi dalies apyvaisio (perikarpio) pašalinimas leidžia ryžius priskirti SS 1006.30 subpozicijai.
34. Šį aiškinimą patvirtina PMO aiškinamosios pastabos(6) . Pagal jas SS 1006.20 subpozicija apima ryžius, nuo kurių pašalinta luobelė, bet kuriuos dar dengia apyvaisis (perikarpis) (redakcija anglų kalba − „still enclosed in the pericarp“) arba kurie dar yra išsaugoję apyvaisį (perikarpį) (redakcija prancūzų kalba − „conserve encore sa pellicule propre“). Iš dalies lukštenti ryžiai pagal aiškinamąją pastabą apibrėžiami kaip ryžių grūdai, nuo kurių pašalinta tik dalis apyvaisio (perikarpio). Tai visiškai atitinka pirmiau minėtas aiškinimo išvadas.
35. Iš nusistovėjusios Teisingumo Teismo praktikos matyti, kad PMO aiškinamosios pastabos yra svarbios aiškinant atskiras tarifines pozicijas, bet jos nėra teisiškai privalomos(7) .
2. Ryžių klasifikavimas pagal KN
36. KN 1006 10, 1006 20, 1006 30 ir 1006 40 subpozicijų formuluotės ir sistema yra tokie patys, kaip ir SS subpozicijų. Todėl pirmiausia reikia padaryti išvadą, kad ryžių klasifikavimas pagal KN tarifinių pozicijų formuluotes ir pagal sistemą yra identiškas klasifikavimui pagal SS.
37. Tačiau KN 1 papildomojoje pastaboje pateikiami įvairių apdorojimo stadijų ryžių paaiškinamieji apibrėžimai.
38. Pagal 1 papildomosios pastabos d ir e punktus ryžių su luobelėmis (žaliavinių (paddy)) ir lukštentų ryžių apibrėžimai yra identiški PMO apibrėžimams ir SS subpozicijų aiškinimui. Būtent 1006 20 subpozicijos „lukštenti ryžiai“ yra apibrėžiami kaip ryžiai, nuo kurių pašalinta tiktai luobelė. Todėl papildomai apdoroti ryžiai, nuo kurių, pavyzdžiui, pašalinta dalis apyvaisio (perikarpio), negali būti priskirti 1006 20 subpozicijai, taip pat ir 1 papildomosios pastabos e punktui.
39. Tačiau atrodo, kad apibrėžimai pagal 1 papildomosios pastabos f ir g punktus skiriasi nuo SS nuostatų ir PMO aiškinamųjų pastabų. Pagal 1 papildomosios pastabos f punktą iš dalies lukštentų ryžių atveju, atrodo, reikalaujama ne tik luobelės ir dalies apyvaisio (perikarpio), bet ir dalies gemalo pašalinimo, vadinasi, nustatomas papildomas kriterijus.
40. Tačiau toks aiškinimas prieštarautų tarifinių pozicijų sistemai ir 1 papildomosios pastabos e punktui. Tai neleistų klasifikuoti ryžių, nuo kurių nors ir pašalinta dalis apyvaisio (perikarpio), bet nepaliestas gemalas. Jeigu nuo ryžių pašalinta daugiau nei tiktai luobelė, tokie ryžiai negalėtų būti laikomi rudaisiais lukštentais ryžiais. Tačiau tokio pašalinimo taip pat nepakaktų ryžius priskirti iš dalies lukštentiems ryžiams.
41. Tačiau teisės nuostatos pagal galimybes turėtų būti aiškinamos taip, kad jos išvengtų prieštaravimų ir būtų suderinamos su aukštesnio rango nuostatomis. Todėl kitas aiškinimas, padedantis išvengti prieštaravimų ir neatitikimų, yra tinkamesnis.
42. Taigi 1 papildomosios pastabos f punkte gemalo paminėjimas taip pat gali būti skirtas „iš dalies lukštentų ryžių“ atskyrimui nuo „visiškai nulukštentų ryžių“. Jis paaiškina, kad dalies gemalo pašalinimas neprieštarauja ryžių priskyrimui iš dalies lukštentiems ryžiams. 1 papildomosios pastabos g punktas taip pat leidžia padaryti išvadą, kad turi būti pašalintas visas visiškai nulukštentų ryžių gemalas.
43. Jeigu gemalo paminėjimas suprantamas kaip iš dalies lukštentų ryžių atskyrimo nuo visiškai nulukštentų ryžių aiškinimo kriterijus, grėsmė atsirasti prieštaravimams tarifinėse pozicijose nekyla, nes abu ryžių tipai priskirtini tai pačiai 1006 30 subpozicijai. Taip išvengiama galimų klasifikavimo prieštaravimų ir užtikrinama subpozicijų bei pastabų sistema.
44. Todėl 1 papildomosios pastabos f punktas turi būti aiškinamas taip, kad dalies gemalo pašalinimo paminėjimas nenustato jokio papildomo reikalavimo ryžius klasifikuojant kaip „iš dalies lukštentus“, o ne kaip „lukštentus“, bet tik paprasčiausiai paaiškina, kad dalies gemalo pašalinimo nepakanka ryžius klasifikuoti kaip „visiškai nulukštentus“.
3. Išvada
45. Tiek pagal KN, tiek pagal SS ryžiai, nuo kurių pašalinta daugiau nei tiktai luobelė, priskiriami 1006 30 subpozicijai. 1 papildomoji pastaba nenustato papildomo ryžių klasifikavimo kriterijaus, palyginti su SS, ir nesukelia „prieštaravimų tarifinėse pozicijose“. Todėl negali būti abejonių dėl 1 papildomosios pastabos galiojimo.
B – Antrasis klausimas: sąžiningumo reikalavimai pagal Bendrijos Muitinės kodekso 220 straipsnio 2 dalies b punkto ketvirtąją pastraipą
46. Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas antrąjį prejudicinį klausimą pateikia tuo atveju, jeigu 1 papildomosios pastaba galioja. Ši sąlyga yra patenkinta. Tačiau ja remdamasis, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas manė, kad 1 papildomoji pastaba turi įtakos pagrindinėje byloje aptariamų ryžių priskyrimui 1006 20 98 subpozicijai, o tai ne tik prieštarautų SS, bet ir galėtų pateisinti pagrindinėje byloje ASAD
pateiktą reikalavimą sumokėti. Tačiau tik darant tokią prielaidą keliamas kitas klausimas dėl to, ar ASAD, siekdama išvengti mokėjimo, gali remtis sąžiningumu pagal Bendrijos Muitinės kodekso 220 straipsnio 2 dalies b punkto ketvirtąją pastraipą. Tačiau remiantis pirmiau išdėstytomis išvadomis tai yra ne tas atvejis. Todėl atsakyti į antrąjį prejudicinį klausimą nereikia.
V – Išvada
47. Remdamasi prieš tai išdėstytais argumentais Teisingumo Teismui siūlau į prašymą priimti prejudicinį sprendimą Gerechtshof te Amsterdam
atsakyti taip:
Pateiktų prejudicinių klausimų nagrinėjimas neatkleidė nieko, kas leistų abejoti Kombinuotosios nomenklatūros 10 skirsnio 1 papildomosios pastabos, įtvirtintos 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo, galiojimu. Joje, palyginti su suderinta sistema ir Pasaulio muitinių organizacijos aiškinamosiomis pastabomis, nenustatyta papildomų kriterijų „iš dalies lukštentiems ryžiams“.
(1) .
(2)  –	Žr. Tarptautinę suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos konvenciją (OL L 198, 1987, p. 3).
(3)  –	Žr. 2000 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2700/2000, iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2913/92, nustatantį Bendrijos muitinės kodeksą. (OL L 311, p. 17).
(4)  –	Žr. šios išvados 6 punktą.
(5)  –	Žr. šios išvados 7 ir 8 punktus.
(6)  –	Šiuo klausimu žr. šios išvados 9 ir 10 punktus.
(7)  –	Žr., be kita ko, 1997 m. lapkričio 6 d. Sprendimą LTM
(C‑201/96, Rink. p. I‑6147, 17 punktas) ir 1998 m. gruodžio 10 d. Sprendimą Glob-Sped AG
(C‑328/97, Rink. p. I‑8357, 26 punktas).