62023CJ0557
ROZSUDOK SÚDNEHO DVORA (tretia komora)
z 12. septembra 2024 (
*1
)
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami – Nariadenie (EÚ) č. 1308/2013 – Vnútroštátna právna úprava stanovujúca regulované ceny určitých poľnohospodárskych výrobkov, ako aj povinnosť ponúkať určité množstvo týchto výrobkov na predaj – Pokuty“
Vo veci C‑557/23,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 267 ZFEÚ, podaný rozhodnutím Szegedi Törvényszék (Župný súd Segedín, Maďarsko) zo 6. septembra 2023 a doručený Súdnemu dvoru v ten istý deň, ktorý súvisí s konaním
SPAR Magyarország Kft.
proti
Bács‑Kiskun Vármegyei Kormányhivatal,
SÚDNY DVOR (tretia komora),
v zložení: predsedníčka tretej komory K. Jürimäe, predseda Súdneho dvora K. Lenaerts, vykonávajúci funkciu sudcu tretej komory, sudcovia N. Piçarra, N. Jääskinen (spravodajca) a M. Gavalec,
generálny advokát: M. Campos Sánchez‑Bordona,
tajomník: A. Calot Escobar,
so zreteľom na písomnú časť konania,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
–
SPAR Magyarország Kft., v zastúpení: G. Báthory, V. Łuszcz a L. Wallacher, ügyvédek,
–
maďarská vláda, v zastúpení: M. Z. Fehér ako aj R. Kissné Berta a K. Szíjjártó, splnomocnení zástupcovia,
–
nemecká vláda, v zastúpení: J. Möller a N. Scheffel, splnomocnení zástupcovia,
–
rakúska vláda, v zastúpení: A. Posch, J. Schmoll a M. Kopetzki, splnomocnení zástupcovia,
–
Európska komisia, v zastúpení: M. Konstantinidis a Zs. Teleki, splnomocnení zástupcovia,
so zreteľom na rozhodnutie prijaté po vypočutí generálneho advokáta, že vec bude prejednaná bez jeho návrhov,
vyhlásil tento
Rozsudok
1
Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Ú. v. EÚ L 347, 2013, s. 671), zmeneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2117 z 2. decembra 2021 (Ú. v. EÚ L 435, 2021, s. 262) (ďalej len „nariadenie o SOT“).
2
Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi SPAR Magyarország Kft. a Bács‑Kiskun Vármegyei Kormányhivatal (správne orgány okresu Bács‑Kiskun, Maďarsko) (ďalej len „vnútroštátny orgán“) vo veci rozhodnutia tohto orgánu uložiť spoločnosti SPAR Magyarország pokutu z dôvodu ochrany spotrebiteľov.
Právny rámec
Právo Únie
3
Odôvodnenia 172, 185 a 189 nariadenia o SOT stanovujú:
„(172)
Vzhľadom na osobitosti poľnohospodárskeho sektora a jeho závislosti na riadnom fungovaní celého potravinového dodávateľského reťazca vrátane účinného uplatňovania pravidiel týkajúcich sa hospodárskej súťaže vo všetkých súvisiacich sektoroch v celom potravinovom reťazci, ktorý môže byť veľmi koncentrovaný, by sa mala osobitná pozornosť venovať uplatňovaniu pravidiel týkajúcich sa hospodárskej súťaže stanovených v článku 42 [ZFEÚ]. …
…
(185)
S cieľom účinne a efektívne reagovať na hrozby narušenia trhu spôsobené výrazným nárastom alebo poklesom cien na vnútorných alebo vonkajších trhoch alebo inými udalosťami a okolnosťami, ktoré narušujú alebo ohrozujú trh, ak je pravdepodobné, že táto situácia alebo jej účinky na trh budú pokračovať alebo sa zhoršovať, by sa mala na [Európsku k]omisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o opatrenia potrebné na riešenie danej situácie na trhu, pričom sa dodržia všetky povinnosti vyplývajúce z medzinárodných dohôd a za predpokladu, že iné opatrenia, ktoré sú podľa tohto nariadenia v dispozícii, nie sú postačujúce, vrátane opatrení, ktorými sa rozšíri alebo zmení rozsah pôsobnosti, trvanie alebo iné aspekty iných opatrení ustanovených podľa tohto nariadenia, alebo ktorými sa stanovia vývozné náhrady alebo sa úplne alebo čiastočne pozastavia dovozné clá, a to aj podľa potreby v prípade určitých množstiev alebo období.
…
(189)
Komisia by mala byť oprávnená prijať v naliehavých prípadoch potrebné opatrenia na vyriešenie osobitných problémov.“
4
Článok 1 tohto nariadenia znie:
„1.   Týmto nariadením sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, to znamená so všetkými výrobkami uvedenými v prílohe I k zmluvám s výnimkou produktov rybolovu a akvakultúry definovaných v legislatívnych aktoch [Európskej ú]nie o spoločnej organizácii trhov s produktmi rybolovu a akvakultúry.
2.   Poľnohospodárske výrobky vymedzené v odseku 1 sa rozdeľujú do týchto sektorov uvedených v príslušných častiach prílohy I:
a)
obilniny, časť I;
…
c)
cukor, časť III;
…
p)
mlieko a mliečne výrobky, časť XVI;
…
s)
vajcia, časť XIX;
t)
hydinové mäso, časť XX;
…
x)
ostatné výrobky, časť XXIV.“
5
Kapitola I hlavy II časti II uvedeného nariadenia obsahuje oddiel 1 s názvom „Obchodné normy“, ktorý zahŕňa články 73 až 91 tohto nariadenia.
6
Podľa článku 73 nariadenia o SOT:
„Bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek iné ustanovenia uplatniteľné na poľnohospodárske výrobky, ako aj ustanovenia prijaté vo veterinárnom, fytosanitárnom a potravinárskom sektore, a s cieľom zabezpečiť, aby výrobky spĺňali hygienické a zdravotné normy, a chrániť zdravie zvierat, rastlín a ľudí, sa v tomto oddiele ustanovujú pravidlá pre poľnohospodárske výrobky týkajúce sa obchodných noriem.“
7
Článok 74 tohto nariadenia stanovuje:
„Výrobky, pre ktoré boli v súlade s týmto oddielom ustanovené obchodné normy podľa jednotlivých sektorov alebo výrobkov, sa v Únii môžu uvádzať na trh, len ak vyhovujú týmto normám.“
8
Článok 75 uvedeného nariadenia uvádza:
„1.   Obchodné normy sa môžu vzťahovať na jeden alebo viacero z týchto sektorov a výrobkov:
a)
olivový olej a stolové olivy;
b)
ovocie a zelenina;
c)
výrobky spracované z ovocia a zeleniny;
d)
banány;
e)
živé rastliny;
f)
vajcia;
g)
hydinové mäso;
h)
roztierateľné tuky určené na ľudskú spotrebu;
…
3.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 26 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1169/2011 [z 25. októbra 2011 o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 a (ES) č. 1925/2006 a ktorým sa zrušuje smernica Komisie 87/250/EHS, smernica Rady 90/496/EHS, smernica Komisie 1999/10/ES, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/13/ES, smernice Komisie 2002/67/ES a 2008/5/ES a nariadenie Komisie (ES) č. 608/2004 (Ú. v. EÚ L 304, 2011, s. 18)], sa obchodné normy uvedené v odseku 1 môžu vzťahovať na jednu alebo viacero z týchto požiadaviek stanovených podľa jednotlivých sektorov alebo výrobkov, a to na základe vlastností každého sektora, potreby regulovať uvádzanie výrobkov na trh a podmienok stanovených v odseku 5 tohto článku:
a)
vymedzenia technických pojmov, označenie a obchodné názvy pre iné sektory ako tie, ktoré sú stanovené v článku 78;
b)
klasifikačné kritériá ako zaraďovanie do tried, hmotnosť, veľkosť, vek a kategória;
c)
druh, odroda rastliny alebo plemeno zvieraťa alebo obchodný druh;
d)
obchodná úprava, označovanie spojené s povinnými obchodnými normami, balenie, pravidlá, ktoré sa majú uplatňovať vo vzťahu k baliacim strediskám, označovanie značkami, rok zberu a používanie osobitných pojmov bez toho, aby boli dotknuté články 92 až 123;
e)
kritériá ako vzhľad, konzistencia, mäsitosť, vlastnosti výrobku a percento obsahu vody;
f)
špecifické látky používané pri výrobe alebo zložky vrátane ich kvantitatívneho obsahu, čistoty a identifikácie;
g)
typ poľnohospodárskej výroby a spôsob výroby vrátane enologických postupov a pokročilé systémy udržateľnej výroby;
h)
kupáž muštov a vín vrátane ich vymedzení, sceľovanie a jeho obmedzenie;
i)
frekvencia zberu, dodávanie, konzervovanie a spôsob zaobchádzania, spôsob a teplota uchovávania, skladovanie a doprava;
j)
miesto poľnohospodárskej výroby a/alebo pôvodu okrem hydinového mäsa a roztierateľných tukov;
k)
obmedzenia, pokiaľ ide o použitie určitých látok a postupov;
l)
osobitné použitie;
m)
podmienky, ktorými sa riadi nakladanie s výrobkami, držba, obeh a používanie výrobkov, ktoré nie sú v súlade s obchodnými normami prijatými podľa odseku 1 alebo s vymedzeniami pojmov, označeniami a obchodnými názvami uvedenými v článku 78, ako aj nakladanie s vedľajšími produktmi.
…
5.   Obchodné normy podľa jednotlivých sektorov alebo výrobkov prijaté podľa odseku 1 tohto článku sa ustanovujú bez toho, aby boli dotknuté články 84 až 88 a príloha IX, pričom sa berie ohľad na:
a)
osobitosti dotknutého výrobku;
b)
potrebu zabezpečiť podmienky na uľahčenie uvádzania výrobkov na trh;
c)
záujem výrobcov informovať o vlastnostiach výrobkov a poľnohospodárskej výroby, ako aj záujem spotrebiteľov získať primerané a transparentné informácie o výrobku vrátane miesta poľnohospodárskej výroby, ktoré sa určia jednotlivo v závislosti od prípadu na primeranej zemepisnej úrovni po uskutočnení hodnotenia, a to predovšetkým nákladov a administratívneho zaťaženia hospodárskych subjektov a prínosov pre výrobcov a konečných spotrebiteľov;
d)
dostupné metódy na určenie fyzických, chemických a organoleptických vlastností výrobkov;
e)
štandardné odporúčania, ktoré prijali medzinárodné organizácie;
f)
potrebu zachovať prirodzené a základné vlastnosti výrobkov a zabrániť podstatnej zmene v zložení príslušného výrobku.
…“
9
Článok 83 ods. 5 toho istého nariadenia stanovuje:
„Členské štáty môžu prijímať alebo zachovávať doplňujúce vnútroštátne ustanovenia týkajúce sa výrobkov, na ktoré sa vzťahuje obchodná norma Únie, len ak sú tieto ustanovenia v súlade s právnymi predpismi Únie, najmä pokiaľ ide o zásadu voľného pohybu tovaru, a podliehajú smernici Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES [z 22. júna 1998 ktorou sa stanovuje postup pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov, ako aj pravidiel vzťahujúcich sa na služby informačnej spoločnosti (Ú. v. ES L 204, 1998, s. 37; Mim. vyd. 13/020, s. 337)].“
10
Podľa znenia článku 90a ods. 3 nariadenia o SOT:
„Členské štáty vykonávajú kontroly na základe analýzy rizika s cieľom overiť, či výrobky uvedené v článku 1 ods. 2 spĺňajú pravidlá ustanovené v tomto oddiele, a podľa potreby uplatňujú administratívne sankcie.“
11
Článok 219 tohto nariadenia, nazvaný „Opatrenia proti narušeniu trhu“, vo svojom odseku 1 stanovuje:
„S cieľom účinne a efektívne reagovať na hrozby narušenia trhu spôsobené výrazným nárastom alebo poklesom cien na vnútorných alebo vonkajších trhoch alebo inými udalosťami a okolnosťami, ktoré výrazne narušujú alebo ohrozujú príslušný trh, platí, že ak je pravdepodobné, že táto situácia alebo jej následky na trh budú pokračovať alebo sa zhoršovať, Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 227 na účely prijatia opatrení potrebných na riešenie danej situácie na trhu, pričom sa dodržia všetky povinnosti vyplývajúce z medzinárodných dohôd uzavretých v súlade so ZFEÚ a za predpokladu, že iné opatrenia, ktoré sú podľa tohto nariadenia k dispozícii, nie sú dostatočné alebo nie sú vhodné.
Ak je to v prípade hrozby narušenia trhu podľa prvého pododseku tohto odseku potrebné z vážnych a naliehavých dôvodov, na delegované akty prijaté podľa prvého pododseku tohto odseku sa uplatňuje postup ustanovený v článku 228.
….“
12
Článok 221 uvedeného nariadenia je nazvaný „Opatrenia na riešenie konkrétnych problémov“. Odseky 1 a 2 tohto článku stanovujú:
„1.   Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými prijme potrebné a opodstatnené núdzové opatrenia na riešenie konkrétnych problémov. ….
2.   S cieľom riešiť konkrétne problémy a v riadne odôvodnených vážnych a naliehavých prípadoch týkajúcich sa situácií, ktoré by mohli spôsobiť rýchle zhoršenie výrobných alebo trhových podmienok, ktoré by bolo ťažké napraviť, ak by sa prijatie opatrení odložilo, Komisia prijme okamžite uplatniteľné vykonávacie akty….“
Maďarské právo
13
Az árak megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII. törvény veszélyhelyzet ideje alatt történő eltérő alkalmazásáról szóló 6/2022. (I. 14.) Korm. rendelet [nariadenie vlády č. 6/2022 (I. 14), ktorým sa v prípade mimoriadnej situácie stanovujú dočasné výnimky z uplatňovania zákona č. LXXXVII z roku 1990 o určovaní cien] zo 14. januára 2022 (Magyar Közlöny 2022/5., ďalej len „sporné nariadenie vlády“) nadobudlo účinnosť 1. februára 2022 na počiatočné obdobie troch mesiacov. Z dôvodu postupných predĺžení zostalo v platnosti do 31. júla 2023. Okrem toho bolo dvakrát zmenené s účinnosťou od 10. novembra 2022 a 12. januára 2023.
14
Ustanovenia sporného nariadenia vlády uplatniteľné na spor vo veci samej sú uvedené v bodoch 15 až 20 tohto rozsudku a zodpovedajú ustanoveniam účinným od 12. januára 2023 do 31. júla 2023.
15
Podľa § 1 sporného nariadenia vlády:
„(1)   S cieľom zabrániť nepriaznivým účinkom zlyhania trhu sa výrobky uvedené v prílohe 1 dopĺňajú v období od 1. februára 2022 do 31. júla 2023 na zoznam výrobkov s regulovanými cenami uvedený v bode I písm. A) prílohy k az árak megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII. törvény (zákon č. LXXXVII z roku 1990 o určovaní cien).
(2)   Hrubá maloobchodná cena uplatniteľná na výrobky uvedené v prílohe 1 v obchode alebo v obchodnom centre a pri zásielkovom predaji nemôže byť vyššia ako hrubá maloobchodná cena uplatňovaná k 15. októbru 2021 obchodníkom predávajúcim tovary bežnej spotreby v zmysle a kereskedelemről 2005. évi CLXIV. törvény (zákon č. CLXIV z roku 2005 o obchode) (ďalej len ‚obchodník‘).
…“
16
Podľa § 1/A sporného nariadenia vlády:
„1.   Na obdobie od nadobudnutia účinnosti az árak megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII. törvény veszélyhelyzet ideje alatt történő eltérő alkalmazásáról szóló 6/2022 (I. 14.) Korm. rendelet módosításáról szóló 451/2022 (XI. 9.) Korm. rendelet [nariadenie vlády 451/2022 (XI. 9.), ktorým sa mení nariadenie vlády 6/2022 (I. 14.), ktorým sa v prípade mimoriadnej situácie stanovujú dočasné výnimky z uplatňovania zákona LXXXVII z roku 1990 o určovaní cien] a do 31. júla 2023 sa výrobky uvedené v prílohe 2 dopĺňajú k výrobkom za regulované ceny, ktoré sú uvedené v článku 1 ods. 1.
2.   Hrubá maloobchodná cena uplatňovaná na výrobky uvedené v prílohe 2 v obchode alebo obchodnom centre a pri zásielkovom predaji nesmie byť vyššia ako hrubá maloobchodná cena uplatňovaná obchodníkom k 30. septembru 2022.
3.   Namiesto hrubej maloobchodnej ceny uplatňovanej k 30. septembru 2022,
a)
ak hrubá maloobchodná cena uplatňovaná k 30. septembru 2022 nie je k dispozícii, uplatňuje sa posledná hrubá maloobchodná cena uplatňovaná obchodníkom pred 30. septembrom 2022;
b)
ak nie je možné stanoviť hrubú maloobchodnú cenu uvedenú v písmene a), uplatňuje sa priemerná spotrebiteľská cena uverejnená v septembri 2022 na stránke Központi Statisztikai Hivatal (Ústredný štatistický úrad, Maďarsko), pokiaľ je k dispozícii.
…
6.   Pri stanovovaní cien v súlade s odsekom 2 sa nesmú účtovať žiadne iné náklady alebo poplatky.
17
Podľa § 2 sporného nariadenia vlády:
„1.   Obchodník je povinný
a)
uvádzať na trh výrobky uvedené v prílohe 1, ktoré uvádzal na trh k 15. októbru 2021;
b)
ponúkať na predaj vyššie uvedené výrobky v množstvách, ktoré zodpovedajú aspoň priemerným denným množstvám, ktoré mal na sklade v deň posudzovaného týždňa v roku 2021;
c)
zabezpečiť, aby zásoby vyššie uvedených výrobkov – v prípade potreby až do dvojnásobku množstva uvedeného v písmene b) – a ich dostupnosť pre kupujúcich zostali na úrovni, ktorá je dostatočná na to, aby sa – zabránením nedostatku – zabezpečila plynulosť dodávok.
2.   Obchodník je povinný zobrazovať informácie súvisiace s § 1 ods. 1 vo forme a s obsahom, ktoré spresní minister pre koordináciu všeobecných politík, na dobre viditeľnom mieste v obchode a v prípade predaja na dobierku uverejniť ich na domovskej stránke.“
18
Ustanovenie § 2/A sporného nariadenia vlády stanovovalo:
„1.   Obchodník je povinný
a)
uvádzať na trh výrobky uvedené v prílohe 2, ktoré uvádzal na trh k 30. septembru 2022;
b)
ponúkať na predaj vyššie uvedené výrobky v množstvách, ktoré v deň posudzovaného týždňa zodpovedajú aspoň priemerným denným množstvám, ktoré mal na sklade v roku 2022;
c)
zabezpečiť, aby zásoby vyššie uvedených výrobkov – v prípade potreby až do dvojnásobku množstva uvedeného v písmene b) – a ich dostupnosť pre kupujúcich zostali na úrovni, ktorá je dostatočná na to, aby sa – zabránením nedostatku – zabezpečila plynulosť dodávok.
2.   Obchodník je povinný zobrazovať informácie súvisiace s § 1/A ods. 1 vo forme a s obsahom, ktoré spresní minister pre koordináciu všeobecných politík, na dobre viditeľnom mieste v obchode a v prípade predaja na dobierku uverejniť ich na domovskej stránke.“
19
Ustanovenie § 3 ods. 1 až 4 sporného nariadenia vlády stanovovalo:
„1.   V nesporových správnych veciach podľa § 16 [zákona č. LXXXVII z roku 1990 o určovaní cien], ktorých predmetom je vykonanie ustanovení tohto nariadenia vlády, koná všeobecný orgán na ochranu spotrebiteľov určený nariadením vlády o určení všeobecnej agentúry na ochranu spotrebiteľov (ďalej len „orgán“) ex offo, a to s účasťou, vzhľadom na § 1 ods. 5 a § 1/A ods. 5, Nemzeti Élelmiszerlánc‑biztonsági Hivatal (Národný úrad pre bezpečnosť potravinového reťazca, Maďarsko).
2.   Odchylne od § 16 [zákona č. LXXXVII z roku 1990 o určovaní cien] a § 38/B Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény (zákon č. CXCIV z roku 2011 o hospodárskej stabilite Maďarska) orgán, ktorý sa počas svojej kontroly dozvie o porušení povinností uvedených v § 1 a 2,
a)
uloží pokutu od 50000 maďarských forintov [(HUF) (približne 131 eur)] do 3000000 [(HUF) (približne 7849 eur)], alebo
b)
môže rozhodnutím obchodníkovi nariadiť, aby dočasne ukončil svoju činnosť na obdobie, ktoré nesmie byť kratšie ako jeden deň a dlhšie ako šesť mesiacov.
3.   Sankciu stanovenú v odseku 2 písm. a) možno uložiť viackrát v prípade porušení odhalených pri viacerých po sebe nasledujúcich kontrolách, aj keď je to v ten istý deň a v tom istom obchode, takže ak sa uloží nová pokuta, jej výška sa rovná najmenej dvojnásobku pokuty uloženej za predchádzajúce porušenie bez toho, aby bolo potrebné zohľadniť ustanovenie o maximálnej výške pokuty.
4.   V prípade opakovaného porušenia možno sankcie stanovené v ods. 2 písm. a) a b) uplatniť spoločne.“
20
Príloha 1 k spornému nariadeniu vlády stanovovala:
„Výrobky za regulované ceny
1.
kryštalizovaný cukor (biely cukor)
2.
biela pšeničná múka T55
3.
rafinovaný potravinový slnečnicový olej
4.
šunka z domácich ošípaných (vrátane šunky s kosťou, s kožou, vo forme filé, rezu, plátkov alebo mletého mäsa, predávaná ako balená alebo nebalená, čerstvá, chladená alebo mrazená)
5.
kuracie filé, trup – chrbát, ako aj horná časť a špička krídla, spolu alebo oddelene (vrátane nevykostených výrobkov s kožou, filé, rezaných, krájaných alebo mletých, predávané ako balené alebo nebalené, čerstvé, chladené alebo mrazené)
6.
kravské mlieko, tepelne spracované pri ultravysokej teplote, obsahujúce 2,8 hmotn. % tuku“
21
Príloha 2 k spornému nariadeniu vlády stanovovala:
„Výrobky za regulované ceny
1.
Čerstvé vajcia v škrupine, druhu Gallus domesticus (iné ako násadové vajcia, oplodnené)
2.
Stolové zemiaky okrem nových zemiakov“
Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
22
Z návrhu na začatie prejudiciálneho konania vyplýva, že maďarská vláda s cieľom zabrániť nepriaznivým účinkom narušenia fungovania trhu v kontexte mimoriadnej situácie súvisiacej s pandémiou COVID-19 prijala na začiatku roka 2022 sporné nariadenie vlády, podľa ktorého sa určité základné poľnohospodárske výrobky uvedené v prílohe 1 k tomuto nariadeniu, konkrétne určité druhy cukru, pšeničnej múky, slnečnicového oleja, bravčového a hydinového mäsa, ako aj mlieka, predávali za regulované ceny. V súlade so sporným nariadením vlády hrubá maloobchodná cena týchto výrobkov uplatňovaná obchodníkmi predávajúcimi tovary bežnej spotreby nemohla byť vyššia ako hrubá maloobchodná cena uplatňovaná k 15. októbru 2021. Okrem toho ak títo obchodníci k tomuto dátumu uvádzali na trh rovnaké výrobky, boli povinní uvádzať ich na trh aj naďalej, a to v dennom množstve zodpovedajúcom aspoň priemernému dennému množstvu ponúkanému na predaj v daný deň posudzovaného týždňa roka 2021.
23
Z dôvodu vojny na Ukrajine maďarská vláda zmenila sporné nariadenie vlády v tom zmysle, že od 10. novembra 2022 referenčné množstvo, ktoré sa malo zohľadniť, už nebolo priemerné denné množstvo ponúkané na predaj za rok 2021, ale priemerné denné množstvo, ktoré mal dotknutý obchodník na sklade v daný deň posudzovaného týždňa počas tohto roka.
24
Od toho istého dátumu maďarská vláda rozšírila uplatňovanie regulovaných cien aj na dva ďalšie výrobky, a to na vajcia a zemiaky. Obchodníci predávajúci tieto výrobky boli povinní uvádzať ich na trh v množstvách zodpovedajúcich priemerným denným množstvám, ktoré mali na sklade v daný deň posudzovaného týždňa v roku 2022, pričom cena uvedených výrobkov nemohla byť vyššia ako cena uplatňovaná 30. septembra 2022. Sporné nariadenie vlády zostalo v platnosti do 31. júla 2023 po tom, čo bolo naposledy zmenené s účinnosťou od 12. januára 2023.
25
V nadväznosti na kontrolu, ktorú vnútroštátny orgán vykonal 1. februára 2023 v jednom z predajných priestorov spoločnosti SPAR Magyarország v Maďarsku, tento orgán konštatoval, že pri piatich poľnohospodárskych výrobkoch uvedených v spornom nariadení vlády priemerné denné množstvá ponúkané na predaj boli nižšie ako priemerné denné množstvá, ktoré boli na sklade v deň posudzovaného týždňa v roku 2021 alebo v roku 2022. Rozhodnutím z 9. mája 2023 uvedený orgán konštatoval porušenie ustanovení sporného nariadenia vlády a uložil spoločnosti SPAR Magyarország pokutu z dôvodu ochrany spotrebiteľov. V rámci stanovenia výšky pokuty ten istý orgán zohľadnil najmä nezvratnú povahu škody spôsobenej porušením, významný počet spotrebiteľov dotknutých týmto porušením vzhľadom na umiestnenie predmetného predajného priestoru, dĺžku trvania uvedeného porušenia, opakovanie a frekvenciu protiprávneho správania, závažnosť tohto porušenia vzhľadom na význam SPAR Magyarország a na údajne porušené právne povinnosti, ale aj spoluprácu tohto obchodníka.
26
SPAR Magyarország podala na vnútroštátny súd žalobu o zrušenie rozhodnutia vnútroštátneho orgánu, ktorou spochybňuje právny základ tohto rozhodnutia a výšku pokuty, ktorá jej bola uložená. Na podporu svojej žaloby uvádza, že podľa jej výkladu sporné nariadenie vlády nemalo za cieľ zaviesť všeobecnú povinnosť zásobovania, keďže cieľom bolo v konečnom dôsledku to, aby obchodníci plne reagovali na dopyt spotrebiteľov. Hoci spoločnosť neponúkala na predaj množstvá stanovené týmto nariadením, napriek tomu tvrdí, že vždy vyhovela všetkým požiadavkám týchto spotrebiteľov a v deň kontroly disponovala konečnými zásobami pre každý z dotknutých výrobkov. Preto sa nedopustila porušenia.
27
Vnútroštátny orgán navrhuje žalobu zamietnuť. Zdôrazňuje, že k porušeniu dochádza vtedy, keď obchodník nesplní svoju povinnosť ponúkať na predaj množstvá stanovené sporným nariadením vlády. V tejto súvislosti existuje objektívna zodpovednosť, ako to potvrdil Kúria (Najvyšší súd, Maďarsko). Tento súd najmä zastával názor, že dotknuté ustanovenia stanovujú objektívnu zodpovednosť na účely predchádzania škodlivým účinkom narušenia fungovania trhu a zvýšenej ochrany spotrebiteľov ako cieľa všeobecného záujmu. Obchodník je tak povinný zabezpečiť množstvá tovaru špecifikované v tomto nariadení vlády za regulované ceny.
28
Vnútroštátny súd má pochybnosti o tom, či sporné vládne nariadenie, ktoré pod hrozbou pokuty ukladá povinnosť ponúkať na predaj určité množstvo poľnohospodárskych výrobkov patriacich do pôsobnosti nariadenia o SOT za regulovanú maloobchodnú cenu, je v súlade s právom Únie, keďže takáto právna úprava porušuje zásadu voľného určovania predajných cien poľnohospodárskych výrobkov na základe voľnej hospodárskej súťaže a nerešpektuje zásadu proporcionality.
29
Za týchto podmienok Szegedi Törvényszék (Župný súd Segedín, Maďarsko) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru nasledujúce prejudiciálne otázky:
„1.
Má sa článok 83 ods. 5 [nariadenia o SOT] vykladať v tom zmysle, že bráni takému vnútroštátnemu opatreniu, o aké ide vo veci samej, ktoré s odvolaním sa na mimoriadnu situáciu ukladá obchodníkom povinnosť ponúkať na predaj za regulovanú cenu poľnohospodárske výrobky, ktoré patria do pôsobnosti nariadenia o SOT, v množstvách, ktoré sa neurčujú na základe priemerných denných množstiev, ktoré obchodník predal v referenčnom roku, ale nezávisle od toho na základe priemerných denných množstiev, ktoré mal obchodník v referenčnom roku na sklade?
2.
Má sa článok 90a ods. 3 nariadenia o SOT vykladať v tom zmysle, že bráni takému vnútroštátnemu opatreniu, o aké ide vo veci samej, ktoré stanovuje povinnosť uložiť pokutu aj v prípade, ak obchodník v deň vykonania kontroly ponúkal na predaj poľnohospodárske výrobky, ktoré patria do pôsobnosti nariadenia o SOT, v množstvách zodpovedajúcich priemerným denným množstvám, ktoré predal v referenčnom roku, a ak sú tieto výrobky dostupné spotrebiteľom?“
O prejudiciálnych otázkach
30
Na úvod je potrebné preskúmať argumentáciu uvedenú v písomných pripomienkach rakúskej vlády a Komisie, podľa ktorej sa ustanovenia uvedené vnútroštátnym súdom, a to ustanovenia článku 83 ods. 5 a článku 90a ods. 3 nariadenia o SOT, neuplatňujú ani na väčšinu výrobkov dotknutých sporným nariadením vlády, ani na požiadavky stanovené týmto nariadením.
31
Podľa článku 83 ods. 5 nariadenia o SOT členské štáty môžu prijímať alebo zachovávať doplňujúce vnútroštátne ustanovenia týkajúce sa výrobkov, na ktoré sa vzťahuje obchodná norma Únie, len ak sú tieto ustanovenia v súlade s právnymi predpismi Únie, najmä pokiaľ ide o zásadu voľného pohybu tovaru. Článok 90a ods. 3 tohto nariadenia stanovuje povinnosť členských štátov vykonávať kontroly týkajúce sa pravidiel uvádzania týchto výrobkov na trh a ukladať sankcie v prípade nesúladu uvedených výrobkov s týmito pravidlami. Keďže tieto dve ustanovenia patria do časti II hlavy II kapitoly I oddielu 1 uvedeného nariadenia, ktorý sa týka obchodných noriem, majú sa uplatniť len v prípade takýchto noriem, ktoré sa týkajú prvkov vymenovaných v článku 75 ods. 3 toho istého nariadenia.
32
Na jednej strane stanovenie maximálnej ceny pre určité výrobky a povinnosť ponúkať na predaj určité množstvo týchto výrobkov nepatria medzi osobitné prvky uvedené v článku 75 ods. 3 nariadenia o SOT alebo osobitné vlastnosti uvedené v odseku 5 tohto článku. Na druhej strane z odseku 1 uvedeného článku vyplýva, že spomedzi ôsmich výrobkov uvedených v spornom nariadení vlády môžu byť predmetom obchodnej normy len vajcia a hydinové mäso. V tejto súvislosti však ani nariadenie Komisie (ES) č. 589/2008 z 23. júna 2008, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 o obchodných normách pre vajcia (Ú. v. EÚ L 163, 2008, s. 6), ani nariadenie Komisie (ES) č. 543/2008 zo 16. júna 2008, ktorým sa zavádzajú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 o obchodných normách pre hydinové mäso (Ú. v. EÚ L 157, 2008, s. 46) neobsahujú obchodné pravidlá týkajúce sa na jednej strane stanovenia maximálnej ceny a na druhej strane povinnosti obchodníkov ponúkať na predaj určité množstvo týchto dvoch výrobkov. Preto žiadna skutočnosť neumožňuje dospieť k záveru, že pokiaľ ide o uvedené dva výrobky, existuje obchodná norma odôvodňujúca uplatnenie ustanovení uvedených v bode 30 tohto rozsudku.
33
Treba teda konštatovať, že ustanovenia uvedené v otázkach vnútroštátneho súdu nie sú ako také relevantné na účely posúdenia súladu sporného nariadenia vlády s nariadením o SOT. Vzhľadom na to, že povinnosťou Súdneho dvora je vykladať všetky ustanovenia práva Únie, ktoré vnútroštátne súdy potrebujú na rozhodovanie o sporoch, ktoré im boli predložené, aj keď tieto ustanovenia nie sú výslovne spomenuté v otázkach položených Súdnemu dvoru týmito súdmi (rozsudok z 22. februára 2024, Deutsche Rentenversicherung Bund, C‑283/21, EU:C:2024:144, bod 39 a citovaná judikatúra), však takéto konštatovanie nebráni preskúmaniu súladu tohto nariadenia vlády s právom Únie, a konkrétnejšie s ustanoveniami tohto nariadenia, pokiaľ sa uvedené nariadenie vlády týka výrobkov, ktoré patria do pôsobnosti uvedeného nariadenia.
34
Za týchto podmienok uvedené otázky, ktoré treba preskúmať spoločne, treba v podstate chápať tak, že sa týkajú toho, či sa má nariadenie o SOT vykladať v tom zmysle, že bráni vnútroštátnemu opatreniu, ktoré z dôvodu mimoriadnej situácie jednak ukladá obchodníkovi povinnosť ponúkať na predaj poľnohospodárske výrobky patriace do pôsobnosti tohto nariadenia za regulovanú cenu a v priemernom dennom množstve zaregistrovanom na skladoch obchodníka počas referenčného roka a jednak stanovuje povinné uloženie pokuty v prípade porušenia povinností stanovených týmto vnútroštátnym opatrením.
35
V tejto súvislosti treba pripomenúť, že v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), ktorá v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. d) ZFEÚ patrí do spoločnej právomoci Únie a členských štátov, členské štáty disponujú legislatívnou právomocou, ktorá im, ako to vyplýva z článku 2 ods. 2 ZFEÚ, umožňuje vykonávať svoju právomoc v rozsahu, v akom Únia nevykonala svoju právomoc [rozsudok z 11. marca 2021, Komisia/Maďarsko (Ziskové marže), C‑400/19, EU:C:2021:194, bod 34 a citovaná judikatúra].
36
Podľa ustálenej judikatúry ak existuje nariadenie o spoločnej organizácii trhu (ďalej len „SOT“) v danom odvetví, členské štáty sú povinné zdržať sa prijatia akýchkoľvek opatrení, ktoré z neho môžu stanoviť výnimky alebo ho narušiť. Predpisy sú v rozpore so SOT aj vtedy, ak bránia jej riadnemu fungovaniu, aj keď príslušná oblasť nebola touto SOT taxatívne upravená [rozsudok z 11. marca 2021, Komisia/Maďarsko (Ziskové marže), C‑400/19, EU:C:2021:194, bod 35 a citovaná judikatúra].
37
Pri neexistencii mechanizmu určovania cien je voľné určovanie predajných cien na základe voľnej hospodárskej súťaže zložkou nariadenia o SOT a je vyjadrením zásady voľného pohybu tovaru za podmienok účinnej hospodárskej súťaže [pozri v tomto zmysle rozsudok z 11. marca 2021, Komisia/Maďarsko (Ziskové marže), C‑400/19, EU:C:2021:194, bod 36 a citovanú judikatúru].
38
Zavedenie SOT však nebráni členským štátom v uplatňovaní vnútroštátnych pravidiel, ktoré sledujú iný cieľ všeobecného záujmu, než sú ciele, na ktoré sa vzťahuje táto SOT, aj keď tieto pravidlá môžu mať vplyv na fungovanie spoločného trhu v dotknutom odvetví, za predpokladu, že tieto pravidlá sú vhodné na zabezpečenie dosiahnutia sledovaného cieľa a nejdú nad rámec toho, čo je na dosiahnutie tohto cieľa nevyhnutné [rozsudok z 11. marca 2021, Komisia/Maďarsko (Ziskové marže), C‑400/19, EU:C:2021:194, bod 37 a citovaná judikatúra].
39
V prvom rade, ako vyplýva zo zistení vnútroštátneho súdu, ako aj z písomných pripomienok SPAR Magyarország, rakúskej vlády a Komisie, sporné nariadenie vlády narúša voľnú hospodársku súťaž, ktorá – ako bolo pripomenuté v bode 37 tohto rozsudku – je zložkou nariadenia o SOT. Povinnosť ponúkať na predaj poľnohospodárske výrobky za regulované ceny a v stanovených množstvách totiž bráni obchodníkom slobodne určovať svoje predajné ceny a množstvá, ktoré chcú predať, na základe ekonomických úvah založených na voľnej hospodárskej súťaži.
40
Po druhé v súlade s judikatúrou pripomenutou v bode 38 tohto rozsudku musí byť sporné nariadenie vlády odôvodnené sledovaním iného cieľa všeobecného záujmu, ako sú ciele, na ktoré sa vzťahuje SOT.
41
V prejednávanej veci podľa maďarskej vlády toto nariadenie vlády sledovalo dvojaký cieľ, a to boj proti inflácii a ochranu znevýhodnených spotrebiteľov prostredníctvom garantovaného zásobovania základnými potravinami za prijateľné ceny.
42
V tejto súvislosti treba nepochybne uviesť, že Komisia je za určitých podmienok oprávnená podľa článkov 219 a 221 nariadenia o SOT prijať opatrenia potrebné na riešenie jednak hrozieb narušenia trhu spôsobených výrazným nárastom alebo poklesom cien na vnútorných alebo vonkajších trhoch alebo inými udalosťami a okolnosťami, a to aj v mimoriadnych situáciách, a jednak osobitných problémov v mimoriadnych situáciách. Tieto ustanovenia však vzhľadom na osobitné situácie, ktoré upravujú, nemožno vykladať extenzívne do tej miery, že by bolo možné domnievať sa, že nariadenie o SOT ako celok pokrýva ciele všeobecného záujmu sledované sporným vládnym nariadením, a to boj proti inflácii a ochranu znevýhodnených spotrebiteľov prostredníctvom garantovaného zásobovania základnými potravinami za prijateľné ceny.
43
Za týchto podmienok sa členský štát môže odvolávať na cieľ boja proti inflácii alebo ochrany znevýhodnených spotrebiteľov s cieľom odôvodniť také opatrenia, aké sú uvedené v spornom nariadení vlády, ktoré narúšajú systém voľného určovania cien za podmienok účinnej hospodárskej súťaže, na ktorom je založené nariadenie o SOT.
44
Opatrenia stanovujúce maximálnu cenu, ako aj povinnosť ponúkať na predaj určité množstvo výrobkov, ako sú opatrenia stanovené v spornom nariadení vlády, však musia spĺňať podmienky vyplývajúce z judikatúry Súdneho dvora, pokiaľ ide o proporcionalitu, čiže musia byť vhodné na zabezpečenie uskutočnenia sledovaného cieľa a nemôžu zachádzať nad rámec toho, čo je potrebné na jeho dosiahnutie. V tejto súvislosti je potrebné proporcionalitu skúmať tak, že sa osobitne zohľadnia ciele SPP a riadne fungovanie SOT, čo vyžaduje vyváženie týchto cieľov a cieľov sledovaných sporným nariadením vlády (pozri v tomto zmysle rozsudok z 23. decembra 2015, Scotch Whisky Association a i., C‑333/14, EU:C:2015:845, bod 28).
45
Ďalej, pokiaľ ide o otázku, či je predmetné opatrenie vhodné na zabezpečenie dosiahnutia cieľov, ktoré sleduje, treba uviesť, že v súlade s ustálenou judikatúrou je vnútroštátna právna úprava spôsobilá zaručiť uskutočnenie sledovaného cieľa len vtedy, ak skutočne zodpovedá úsiliu dosiahnuť ho konzistentne a systematicky (rozsudok z 23. decembra 2015, Scotch Whisky Association a i., C‑333/14, EU:C:2015:845, bod 37).
46
V prejednávanej veci treba konštatovať, že aj za predpokladu, že by sporné nariadenie vlády bolo spôsobilé chrániť znevýhodnených spotrebiteľov prostredníctvom garantovaného zásobovania základnými potravinami za prijateľné ceny a bojovať proti inflácii, toto nariadenie vlády ide nad rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov [pozri analogicky rozsudok z 11. marca 2021, Komisia/Maďarsko (Ziskové marže), C‑400/19, EU:C:2021:194, bod 37 a citovanú judikatúru].
47
Ako totiž nemecká vláda a Komisia v podstate uviedli vo svojich písomných pripomienkach, zásah do voľného prístupu obchodníkov na trh za podmienok účinnej hospodárskej súťaže, zásah do voľného prístupu zaručeného nariadením o SOT, ako aj výsledné narušenie celého dodávateľského reťazca spôsobené regulovanými cenami, ktoré boli uložené týmto obchodníkom, a povinnosť týchto obchodníkov ponúkať na predaj požadované množstvá dotknutých výrobkov idú nad rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov sledovaných uvedeným nariadením vlády.
48
Vzhľadom na vyššie uvedené treba na položené otázky odpovedať tak, že nariadenie o SOT sa má vykladať v tom zmysle, že bráni vnútroštátnemu opatreniu, ktoré z dôvodu mimoriadnej situácie jednak ukladá obchodníkovi povinnosť ponúkať na predaj poľnohospodárske výrobky patriace do pôsobnosti tohto nariadenia za regulovanú cenu a v priemernom dennom množstve zaregistrovanom na skladoch obchodníka počas referenčného roka a jednak stanovuje povinné uloženie pokuty v prípade porušenia povinností stanovených týmto vnútroštátnym opatrením.
O trovách
49
Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov Súdny dvor (tretia komora) rozhodol takto:
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007, zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2117 z 2. decembra 2021,
sa má vykladať v tom zmysle, že:
bráni vnútroštátnemu opatreniu, ktoré z dôvodu mimoriadnej situácie jednak ukladá obchodníkovi povinnosť ponúkať na predaj poľnohospodárske výrobky patriace do pôsobnosti tohto nariadenia za regulovanú cenu a v priemernom dennom množstve zaregistrovanom na skladoch obchodníka počas referenčného roka a jednak stanovuje povinné uloženie pokuty v prípade porušenia povinností stanovených týmto vnútroštátnym opatrením.
Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: maďarčina.