61982CJ0189_DA
Dommens præmisser
Afgørelse om sagsomkostninger
Afgørelse
Dommens præmisser
1 VED STAEVNING, REGISTRERET PAA DOMSTOLENS JUSTITSKONTOR DEN 28 . JULI 1982, HAR GEORGETTE SEILER, ENKE EFTER RENE SEINGRY, SOM INDEN SIN DOED VAR TJENESTEMAND VED GENERALSEKRETARIATET UNDER RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER, SAMT FLORENCE SEINGRY OG GEORGES-FRANCIS SEINGRY, RENE SEINGRY ' S MYNDIGE BOERN, ANLAGT SAG MED PAASTAND OM ANNULLATION, DELS AF DEN AF RAADETS GENERALSEKRETAER DEN 19 . OKTOBER 1981 TRUFNE AFGOERELSE OM IKKE AT ANERKENDE DEN SYGDOM, DER FOERTE TIL RENE SEINGRY ' S DOED, SOM EN ERHVERVSSYGDOM DELS AF GENERALSEKRETAERENS AFVISNING DEN 14 . MAJ 1982 AF SAGSOEGERNES KLAGE . SAGSOEGERNE HAR LIGELEDES NEDLAGT PAASTAND OM, AT DET STATUERES, AT DEN PAAGAELDENDE SYGDOM VAR EN ERHVERVSSYGDOM, OG AT SAGSOEGTE TILPLIGTES AT UDBETALE SAGSOEGERNE DE YDELSER, DER I TILFAELDE AF EN TJENESTEMANDS DOED SOM FOELGE AF EN ERHVERVSSYGDOM ER FASTSAT I VEDTAEGTENS ARTIKEL 73 .
2 SAGSOEGERNE TIL STOETTE FOR PAASTANDENE ANFOERT, AT RENE SEINGRY, SOM HAVDE VAERET TJENESTEMAND VED FAELLESSKABERNE FRA 1954, EFTER 1958 DIREKTOER FOR GENERALSEKRETAERENS KABINET UNDER RAADET, DEN 23 . JULI 1979 AFGIK VED DOEDEN PAA SIN ARBEJDSPLADS SOM FOELGE AF EN HJERTEINFARKT . IFOELGE SAGSOEGERNE SKYLDTES HJERTELIDELSEN SEINGRY ' S ARBEJDE RAADETS TJENESTE, HVORFOR DEN MAA ANSES FOR EN ERHVERVSSYGDOM, JFR . VEDTAEGTENS ARTIKEL 73 . DENNE ANTAGELSE STOETTES YDERLIGERE
AF DET FORHOLD, AT DEN AFDOEDE TJENESTEMAND ALLEREDE I 1977 EFTER EN LAENGERE PERIODE MED EN FOR STOR ARBEJDSBYRDE HAVDE SIT FOERSTE HJERTEANFALD .
3 I HENHOLD TIL VEDTAEGTENS ARTIKEL 73 SIKRES TJENESTEMANDEN, OG I TILFAELDE AF HANS DOED DE YDELSESBERETTIGEDE PAAROERENDE, UNDER DE BETINGELSER, DER ER FASTSAT I HENHOLD TIL EN AF FAELLESSKABERNES INSTITUTIONER EFTER FAELLES AFTALE VEDTAGET ORDNING, IMOD RISIKO FOR ERHVERVSSYGDOMME .
4 DEN ORDNING, SOM DER HENVISES TIL I OVENNAEVNTE BESTEMMELSE ( HEREFTER BENAEVNT DEN FAELLES ORDNING ), BESTEMMER FOR DET FOERSTE I ARTIKEL 3, STK . 1, AT FOR ERHVERVSSYGDOMME ANSES DE SYGDOMME, DER ER OPTAGET I DEN "EUROPAEISKE LISTE OVER ERHVERVSSYGDOMME", BILAGT KOMMISSIONENS HENSTILLING AF 23 . JULI 1962 VEDROERENDE ARBEJDSMEDICIN ( JO 1962, S . 2181 ). DET ER UBESTRIDT, AT KRANSAARESYGDOM ( FORKALKNING AF BLODKARRENE I HJERTET ) IKKE ER OPFOERT PAA DENNE LISTE .
5 IFOELGE DEN FAELLES ORDNINGS ARTIKEL 3, STK . 2, "ANSES [LIGELEDES] SOM ERHVERVSSYGDOM ENHVER SYGDOM ELLER FORVAERRING AF EN BESTAAENDE SYGDOM, SOM IKKE FINDES PAA DEN I STK . 1 NAEVNTE LISTE, NAAR DET ER TILSTRAEKKELIG GODTGJORT, AT DEN ER OPSTAAET UNDER ELLER I FORBINDELSE MED TJENESTEN VED FAELLESSKABERNE" .
6 DEN FAELLES ORDNINGS ARTIKEL 19 BESTEMMER, AT ANSAETTELSESMYNDIGHEDEN TRAEFFER AFGOERELSE OM EN SYGDOMS ERHVERVSMAESSIGE OPRINDELSE PAA GRUNDLAG AF DE KONKLUSIONER, SOM ER AFGIVET AF DEN ELLER DE AF INSTITUTIONERNE UDPEGEDE LAEGER OG, HVIS TJENESTEMANDEN ELLER HANS YDELSESBERETTIGEDE PAAROERENDE ANMODER HEROM, EFTER HOERING AF DET I DEN FAELLES ORDNINGS ARTIKEL 23 FASTSATTE LAEGEUDVALG .
7 DEN 10 . OKTOBER 1979 ANMODEDE SAGSOEGERNE RAADETS GENERALSEKRETAER OM AT ANERKENDE, AT DEN SYGDOM, SOM FOERTE TIL RENE SEINGRY ' S DOED, VAR EN ERHVERVSSYGDOM, IDET DE ANFOERTE, AT DER BESTOD EN DIREKTE AARSAGSSAMMENHAENG MELLEM DET HJERTESVIGT, SOM BEVIRKEDE HANS DOED, OG HANS ARBEJDSVILKAAR OG ARBEJDSRYTME SIDEN 1958 .
8 GENERALSEKRETAEREN FORLAGDE HEREFTER SAGEN FOR DEN AF RAADET UDPEGEDE LAEGE, SOM FASTSLOG, AT "EN INFARKT NORMALT IKKE ANERKENDES SOM ERHVERVSSYGDOM" .
9 DET FREMGAAR AF SAGEN, AT DEN AF RAADET UDPEGEDE LAEGE HAVDE ANMODET HJERTESPECIALISTEN PROFESSOR DENOLIN OM EN UDTALELSE . EFTER AT HAVE GENNEMGAAET RENE SEIGRY ' S SYGEJOURNAL FREMKOM PROFESSOR DENOLIN BLANDT ANDET MED FOELGENDE BETRAGTNINGER :
" (. . .) DER FINDES . . . INGEN OPLYSNINGER OM DE SENERE AARS UDVIKLING AF HJERTETILSTANDEN .
DET ER PAA GRUNDLAG AF EN SAA UTILSTRAEKKELIG SYGEJOURNAL UMULIGT AT AFGOERE, HVILKEN BETYDNING ARBEJDSBETINGET STRESS EVENTUELT KAN HAVE HAFT FOR SYGDOMMENS UDVIKLING OG AARSAGEN TIL DOEDSFALDET . MEN DET KAN I DET MINDSTE FASTSLAAS, AT TOBAKSFORGIFTNING SOM FOELGE AF ET STORT CIGARETFORBRUG INDEBAERER EN VAESENTLIG RISIKO" .
10 DA SAGSOEGERNE HAVDE ANMODET OM EN HOERING AF LAEGEUDVALGET, BESLUTTEDE GENERALSEKRETAEREN AT NEDSAETTE ET SAADANT UDVALG . DET FREMGAAR AF DE DOKUMENTER, SOM ER INDGIVET TIL DOMSTOLEN, AT DET BLEV PAALAGT UDVALGET "AT AFGOERE, OM DEN SYGDOM, SOM FOERTE TIL SEINGRY ' S DOED, KAN ANSES FOR EN ERHVERVSSYGDOM" .
11 UDVALGET FASTSLOG I DET VAESENTLIGE I SIN ERKLAERING, AT EN HEL RAEKKE FORSKELLIGE FAKTORER KAN FREMKALDE EN FORKALKNING AF BLODKARRENE I HJERTET, HERUNDER ISAER FORHOEJET BLODTRYK, TOBAKSFORGIFTNING OG RIGELIGE KOLESTEROLAFLEJRINGER I KARRENE, HVILKE FAKTORER ALLE VAR TIL STEDE HOS RENE SEINGRY . LAEGEUDVALGETS KONKLUSIONER LYDER SAALEDES :
"SEINGRY ' S SAERLIG FORJAGEDE ARBEJDSFORHOLD KAN HAVE FREMKALDT EN FORVAERRING AF KRANSAARESYGDOMMEN [FORKALKNING AF BLODKARENE I HJERTET], SAMTIDIG MED AT SEINGRY AF ANDRE GRUNDE, NAVNLIG TOBAKSFORGIFTNING, ER SAERLIG UDSAT FOR DENNE SYGDOM . DET KAN EFTER VORES OPFATTELSE IKKE ANTAGES, AT DER ER TALE OM EN ERHVERVSSYGDOM I SNAEVER BETYDNING . ' ERHVERVSBETINGET STRESS ' ER NEMLIG KUN EN AF FLERE SYGDOMSFREMKALDENDE FAKTORER, OG MAN KAN LIGESOM DOKTOR
DENOLIN REJSE DET SPOERGSMAAL, OM IKKE DER UD OVER DET MEGET KRAEVENDE ARBEJDE, SOM SEINGRY SKULLE UDFOERE, SKAL TAGES HENSYN TIL, AT DER I HANS PSYKE KUNNE KONSTATERES ET ELEMENT AF PERFEKTIONISME OG HYPERAKTIVITET" .
12 VED AFGOERELSE AF 19 . OKTOBER 1981 MEDDELTE RAADETS GENERALSEKRETAER SAGSOEGERNE, AT DET PAA GRUNDLAG AF LAEGEUDVALGETS ERKLAERING IKKE VAR MULIGT AT ANERKENDE RENE SEINGRY ' S SYGDOM SOM EN ERHVERVSSYGDOM . SAGSOEGERNES KLAGE OVER AFGOERELSEN BLEV MED SAMME BEGRUNDELSE AFVIST DEN 14 . MAJ 1982 .
13 OVER FOR DISSE AFGOERELSER HAR SAGSOEGERNE GJORT GAELDENDE, AT LAEGEUDVALGETS ERKLAERING, SOM DE HVILER PAA, INDIREKTE STOETTES PAA EN FEJLAGTIG FORTOLKNING AF BEGREBET ERHVERVSSYGDOM . FOR DET FOERSTE KAN LAEGEUDVALGET IKKE EFTER AT HAVE FASTSLAAET, AT RENE SEINGRY ' S SAERLIGT FORJAGEDE ARBEJDSFORHOLD KAN HAVE FREMKALDT EN FORVAERRING AF DEN KRANSAARESYGDOM, SOM ALLEREDE VAR KONSTATERET I 1977, KONKLUDERE, AT DER IKKE VAR TALE OM EN ERHVERVSSYGDOM "I SNAEVER BETYDNING" . FOR DET ANDET HAR LAEGEUDVALGET UNDLADT AT TAGE HENSYN TIL, AT BEGREBET ERHVERVSSYGDOM INDEN FOR DEN GAELDENDE FAELLES ORDNING OMFATTER FORVAERRING AF EN BESTAAENDE SYGDOM, HVIS FORVAERRINGEN SOM I DEN FORELIGGENDE SAG ER OPSTAAET UNDER TJENESTEN VED FAELLESSKABERNE .
14 IFOELGE SAGSOEGTE HAR LAEGEUDVALGET IKKE FEJLFORTOLKET RAEKKEVIDDEN AF BEGREBET ERHVERVSSYGDOM SOM DEFINERET I DEN FAELLES ORDNING . TVAERTIMOD PAAVISTE LAEGEUDVALGET PAA GRUNDLAG AF DENNE DEFINITION EFTER EN GRUNDIG GENNEMGANG AF DEN FORELIGGENDE SAG, AT DER IKKE FORELAA EN ERHVERVSSYGDOM, DA FLERE ANDRE FAKTORER END RENE SEINGRY ' S ARBEJDSFORHOLD HAVDE FOERT TIL HANS DOED .
15 DET BEMAERKES INDLEDNINGSVIS, AT DET IKKE TILKOMMER DOMSTOLEN AT AFGOERE DET SPOEGSMAAL, OM EN TJENESTEMAND I EN KONKRET SAG LED AF EN ERHVERVSSYGDOM, JFR . VEDTAEGTENS ARTIKEL 73 . DOMSTOLEN HAR IMIDLERTID KOMPETENCE TIL AT ANNULLERE ENHVER AFGOERELSE, SOM I MEDFOER AF DENNE BESTEMMELSE TRAEFFES AF ANSAETTELSESMYNDIGHEDEN, OG SOM ER RETSSTRIDIG, FORDI DEN STOETTES PAA EN IRRELEVANT
KONKLUSION FRA LAEGEUDVALGET . DET VIL VAERE TILFAELDET, HVIS LAEGEUDVALGET LAEGGER EN FEJLAGTIG FORTOLKNING AF BEGREBET "ERHVERVSSYGDOM" TIL GRUND, ELLER HVIS SAMMENHAENGEN MELLEM UDVALGETS UDTALELSER OG DETS KONKLUSIONER IKKE TYDELIGGOERES I UDVALGETS ERKLAERING .
16 I SAA HENSEENDE HAR SAGSOEGERNE MED FOEJE GJORT GAELDENDE, AT LAEGEUDVALGET ISAER HAR BEHANDLET DET SPOERGSMAAL, OM EN KRANSAARESYGDOM KAN ANSES FOR EN ERHVERVSSYGDOM, UDEN AT UNDERSOEGE, OM DEN KONKRET OPSTAAEDE FORVAERRING AF KRANSAARESYGDOMMEN KUNNE ANSES FOR EN UNDER TJENESTEN OPSTAAET FORVAERRING AF EN BESTAAENDE SYGDOM, JFR . DE GAELDENDE BESTEMMELSER . DET FREMGAAR NEMLIG HVERKEN AF LAEGEUDVALGETS ERKLAERING ELLER AF DE TIDLIGERE LAEGEERKLAERINGER, AT DER VAR TAGET STILLING TIL DETTE SPOERGSMAAL .
17 DET BLEV IKKE FASTSLAAET I UDVALGETS KOMMISSORIUM, SOM VAR AFFATTET I GENERELLE VENDINGER, AT DET PAAHVILEDE UDVALGET AT UNDERSOEGE, OM DER BESTOD EN TILSTRAEKKELIG KLAR AARSAGSSAMMENHAENG MELLEM DET OMHANDLEDE HJERTESVIGT OG EN BESTAAENDE KRANSAARESYGDOM, SAALEDES SOM FORESLAAET AF SAGSOEGERNE I DERES ANMODNING, OM OM FORVAERRINGEN AF KRANSAARESYGDOMMEN VAR FREMKALDT AF DEN AFDOEDE TJENESTEMANDS ARBEJDSFORHOLD, JFR . ARTIKEL 3, STK . 2, I DEN FAELLES ORDNING .
18 DEN OMSTAENDIGHED, AT UDVALGETS KOMMISSORIUM IKKE VAR TILSTRAEKKELIG TYDELIGT, KAN FORKLARE DETS TVETYDIGE ERKLAERING . NAAR DER I KONKLUSIONERNE HENVISES TIL EN "ERHVERVSSYGDOM I SNAEVER BETYDNING", HVILKET BEGREB HVERKEN OPTRAEDER I VEDTAEGTEN ELLER I DEN FAELLES ORDNING, FREMGAAR DET SAALEDES AF ERKLAERINGEN, AT DET ER TVIVLSOMT, OM UDVALGET HAR HAFT TILSTRAEKKELIGT KENDSKAB TIL DEN NOEJAGTIGE RAEKKEVIDDE AF BEGREBET ERHVERVSSYGDOM .
19 DET ER KORREKT, AT LAEGEUDVALGET ANFOERTE EN RAEKKE FAKTORER, SOM BEVIRKEDE RENE SEINGRY ' S DOED, SAASOM TOBAKSFORGIFTNING OG NERVOESITET . UDVALGET FASTSLOG IMIDLERTID IKKE, OM DET VAR EN AF DISSE FAKTORER ELLER TJENESTEMANDENS FORJAGEDE ARBEJDSFORHOLD, SOM HAVDE VAERET DEN AFGOERENDE AARSAG TIL DET HJERTESVIGT, SOM MEDFOERTE DOEDEN .
20 UNDER DISSE OMSTAENDIGHEDER FINDES DER EFTER GENNEMGANGEN AF SAGEN AT BESTAA ALVORLIG TVIVL OM, HVORVIDT LAEGEUDVALGET HAVDE MODTAGET ET TILSTRAEKKELIG KLART KOMMISSORIUM, OG OM DET UNDLOD AT TAGE HENSYN TIL ARTIKEL 3, STK . 2, I DEN FAELLES ORDNING .
21 DET KAN HEREFTER FASTSLAAS, AT DE ANFAEGTEDE AFGOERELSER ER RETSSTRIDIGE, OG AT DE DERFOR BOER ANNULLERES, IDET SAGSOEGTE I OEVRIGT BOER FRIFINDES .
22 DET PAAHVILER ANSAETTELSESMYNDIGHEDEN, INDEN DEN TRAEFFER EN AFGOERELSE, AT GENOPTAGE PROCEDUREN IFOELGE DEN FAELLES ORDNINGS ARTIKLER 19 FF . SAMT AT FORETAGE EN NY HOERING AF LAEGEUDVALGET, SOM SKAL UNDERSOEGE, OM DET HJERTESVIGT, SOM FOERTE TIL RENE SEINGRY ' S DOED, KAN ANSES FOR EN FORVAERRING AF EN BESTAAENDE SYGDOM, OG I BEKRAEFTENDE FALD, OM DET ER TILSTRAEKKELIGT GODTGJORT, AT FORVAERRINGEN OPSTOD UNDER ELLER I FORBINDELSE MED DEN AFDOEDE TJENESTEMANDS ARBEJDSOPGAVER .
Afgørelse om sagsomkostninger
SAGENS OMKOSTNINGER
23 I HENHOLD TIL PROCESREGLEMENTETS ARTIKEL 69, STK . 2, DOEMMES DEN TABENDE PART TIL AT AFHOLDE SAGENS OMKOSTNINGER, SAAFREMT DER ER NEDLAGT PAASTAND HEROM . DA RAADET HAR TABT SAGEN, TILPLIGTES DET AT BETALE OMKOSTNINGERNE MED UNDTAGELSE AF DE AF INTERVENIENTEN AFHOLDTE OMKOSTNINGER, SOM BETALES AF DENNE .
Afgørelse
PAA GRUNDLAG AF DISSE PRAEMISSER
UDTALER OG BESTEMMER
DOMSTOLEN ( FOERSTE AFDELING )
1 . DEN AF RAADETS GENERALSEKRETAER DEN 19 . OKTOBER 1981 TRUFNE AFGOERELSE OM IKKE AT ANERKENDE DEN SYGDOM, DER FOERTE TIL RENE SEINGRY ' S DOED, SOM EN ERHVERVSSYGDOM, SAMT GENERALSEKRETAERENS AFVISNING DEN 14 . MAJ 1982 AF SAGSOEGERNES KLAGE ANNULLERES .
2.I OEVRIGT FRIFINDES SAGSOEGTE .
3.RAADET BETALER SAGENS OMKOSTNINGER MED UNDTAGELSE AF INTERVENIENTENS .