KOMISSIO v. HOSMAN-CHEVALIER 
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (kolmas jaosto) 
21 päivänä kesäkuuta 2007 * 
Asiassa C-424/05 P, 
jossa on kyse yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 56 artiklaan perustuvasta 
valituksesta, joka on pantu vireille 29.11.2005, 
Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään H. Kraemer ja M. Velardo, 
prosessiosoite Luxemburgissa, 
valittajana, 
ja jossa vastapuolena on 
Sonja Hosman-Chevalier, edustajinaan abogado J.-R. García-Gallardo Gil-Fournier, 
abogado A. Sayagués Torres ja abogado D. Domínguez Pérez, 
kantajana ensimmäisessä oikeusasteessa, 
* Oikeudenkäyntikieli: ranska. 
I - 5051
TUOMIO 21.6.2007 - ASIA C-424/05 P 
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN (kolmas jaosto), 
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja A. Rosas sekä tuomarit A. Tizzano, 
J. Malenovský (esittelevä tuomari), U. Lõhmus ja A. Ó Caoimh, 
julkisasiamies: P. Mengozzi, 
kirjaaja: hallintovirkamies B. Fülöp, 
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 13.9.2006 pidetyssä istunnossa esitetyn, 
kuultuaan julkisasiamiehen 15.3.2007 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdo­
tuksen, 
on antanut seuraavan 
tuomion 
1 Euroopan yhteisöjen komissio vaatii valituksessaan, että yhteisöjen tuomioistuin 
kumoaa Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa 
T-72/04, Hosman-Chevalier vastaan komissio, 13.9.2005 antaman tuomion 
(Kok. 2005, s. II-3265; jäljempänä valituksenalainen tuomio), jolla tämä kumosi 
8.4. ja 29.10.2003 tehdyt komission päätökset evätä Hosman-Chevalier'Ita ulko-
maankorvaus ja asettautumiskorvaus. 
I - 5052
KOMISSIO v. HOSMAN-CHEVALIER 
Asiaa koskevat oikeussäännöt 
2 Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen, sellaisina kuin 
niitä sovelletaan nyt käsiteltävänä olevassa asiassa (jäljempänä henkilöstösäännöt), 
69 artiklassa säädetään, että ulkomaankorvaus on 16 prosenttia peruspalkan sekä 
virkamiehelle mahdollisesti maksettavan kotitalouslisän ja huollettavana olevasta 
lapsesta maksettavan lisän kokonaismäärästä. 
3 Henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan mukaan ulkomaan-
korvaus myönnetään 
"a) virkamiehelle, 
- joka ei ole eikä ole koskaan ollut sen valtion kansalainen, jonka alueella 
hänen asemapaikkansa sijaitsee, 
- joka ei ole kuusi kuukautta ennen tehtäviensä aloittamista päättyvän viiden 
vuoden jakson aikana asunut vakituisesti tai harjoittanut pääasiallista 
ansiotoimintaansa kyseisen valtion Euroopan-puoleisella alueella. Tätä 
säännöstä sovellettaessa ei oteta huomioon olosuhteita, jotka aiheutuvat 
toiselle valtiolle tai kansainväliselle organisaatiolle suoritetuista palveluk­
sista, 
I - 5053
TUOMIO 21.6.2007 - ASIA C-424/05 P 
b) virkamiehelle, joka on tai on ollut sen valtion kansalainen, jonka alueella hänen 
asemapaikkansa sijaitsee, ja joka on ennen palvelukseen tuloaan asunut vakituisesti 
kymmenen vuotta kyseisen valtion Euroopan-puoleisen alueen ulkopuolella muusta 
syystä kuin hoitaakseen tehtäviään jonkin valtion tai kansainvälisen organisaation 
palveluksessa. 
Asian tausta 
4 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin esittää valituksenalaisen tuomion 4-
10 kohdassa asian tosiseikaston kokoavasti seuraavalla tavalla: 
"4. Kantaja, joka on Itävallan kansalainen, opiskeli ja työskenteli Itävallassa 
14.5.1995 asti. Hän työskenteli 15.5.1995-17.3.1996 Belgiassa Verbindungsbüro 
des Landes Tyrolissa (Tyrolin osavaltion [yhteys]toimisto), joka sijaitsee 
Brysselissä. 
5. Kantajan työnantajana oli 18.3.1996-15.11.2002 Itävallan tasavallan Brysselissä 
sijaitseva pysyvä edustusto Euroopan unionissa [jäljempänä Itävallan tasavallan 
pysyvä edustusto]. Edustuston henkilökunnan jäsenenä hän työskenteli ensin 
Verbindungstelle der Bundesländerin (Itävallan osavaltioiden yhteystoimisto, 
jäljempänä VB) hyväksi ja sen jälkeen Österreichischer Gewerkschaftsbundin 
(Itävallan ammattiliittojen keskusjärjestö, jäljempänä OGB) hyväksi. 
I - 5054
KOMISSIO v. HOSMAN-CHEVALIER 
6. Kantaja aloitti komission virkamiehenä tehtävänsä 16.11.2002. Henkilöstösään­
töjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toisessa 
luetelmakohdassa mainitun viiden vuoden jakson, joka on ulkomaankorvauksen 
myöntämisessä huomioon otettava viitejakso, vahvistettiin alkaneen 16.5.1997 ja 
päättyneen 15.5.2002. 
7. Komission henkilöstön ja hallinnon pääosasto (PO) ilmoitti kantajalle 8.4.2003 
päivätyllä ilmoituksella, ettei hänelle voitu myöntää ulkomaankorvausta. 
8. Kantaja valitti 7.7.2003 henkilöstösääntöjen 90 artiklan 2 kohdan nojalla tästä 
8.4.2003 päivätystä ilmoituksesta. Hän toimitti 14.8.2003 päivätyllä sähköpostilla 
ja 11.9.2003 päivätyllä telekopiolla tähän valitukseen kaksi täydennystä. 
9. Nimittävä viranomainen hylkäsi kantajan valituksen 29.10.2003 tekemällään 
päätöksellä, josta kantaja sai tiedon 3.11.2003. 
10. Tästä päätöksestä ilmenee, että kantajalta evättiin ulkomaankorvaus ja siihen 
liittyvät korvaukset siitä pääasiallisesta syystä, että sitä ansiotoimintaa, jota hän 
oli Brysselissä harjoittanut viitejakson aikana, ei voitu pitää toiselle valtiolle 
I - 5055
TUOMIO 21.6.2007 - ASIA C-424/05 P 
suoritettuina palveluksina sen poikkeuksen mukaisella tavalla, josta säädetään 
henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa. 
Nimittävä viranomainen katsoi, että vaikka olikin totta, että VB toimi Itävallan 
tasavallan pysyvän edustuston tiloissa, se oli erillinen ja itsenäinen yksikkö, 
jonka Itävallan osavaltiot olivat perustaneet ja jonka tehtävänä oli puolustaa 
näiden osavaltioiden eikä liittovaltion etuja. Nimittävä viranomainen katsoi 
OGB:n osalta, että kantajan toimittamissa asiakirjoissa ja varsinkin hänen 
työsopimuksessaan ei ollut mainintaa minkäänlaisesta yhteydestä Itävallan 
tasavaltaan, minkä takia myöskään OGB:n hyväksi tehtyä työtä ei voitu rinnastaa 
tälle valtiolle suoritettuihin palveluksiin." 
Oikeudenkäyntimenettely ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa ja 
valituksenalainen tuomio 
5 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaamoon 20.2.2004 jättämällään 
kannekirjelmällä Hosman-Chevalier nosti kanteen, jolla hän vaati kumottavaksi 
29.10.2003 tehdyn komission päätöksen, jolla häneltä oli evätty ulkomaankorvaus ja 
siihen liittyvät korvaukset. 
6 Valituksenalaisessa tuomiossa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi, että 
kanteella vaadittiin paitsi 29.10.2003 tehdyn komission päätöksen kumoamista myös 
8.4.2003 tehdyn komission päätöksen kumoamista. Ensimmäisen oikeusasteen 
tuomioistuin kumosi nämä päätökset. 
7 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin nimittäin hyväksyi Hosman-Chevalier'n 
toisen kanneperusteen, jonka mukaan henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 
4 artiklan 1 kohdan a alakohtaa oli rikottu. 
I - 5056
KOMISSIO v. HOSMAN-CHEVALIER 
8 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen mukaan ratkaistavana oli kysymys siitä, 
onko niitä palveluksia, jotka Hosman-Chevalier'lla oli suoritettavanaan viitejakson 
aikana Itävallan tasavallan pysyvässä edustustossa, pidettävä henkilöstösääntöjen 
liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuina valtiolle 
suoritettuina palveluksina. Lisäksi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin täsmensi, 
että valtion käsitteellä, johon tässä artiklassa viitataan, tarkoitetaan ainoastaan 
valtiota oikeushenkilönä ja kansainvälisen oikeuden ainoana oikeussubjektina sekä 
sen hallintoelimiä. 
9 Ensinnäkin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin korosti valituksenalaisen 
tuomion 30 kohdassa olevan riidatonta, että palveluksia, joita suoritetaan sellaisille 
elimille kuin jäsenvaltion pysyvälle edustustolle Euroopan unionissa tai valtion 
suurlähetystöille, on pidettävä henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 
1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuina valtiolle suoritettuina palveluksina. 
10 Valituksenalaisen tuomion 31-36 kohdassa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin 
totesi eri seikkojen perusteella, että Hosman-Chevalier oli Itävallan tasavallan 
pysyvän edustuston henkilökunnan jäsen, että hän kuului Itävallan tasavallan 
pysyvänä edustajana Euroopan unionissa toimineen suurlähettilään alaisuuteen ja 
että hänen asemansa oli sama kuin muilla kyseisessä edustustossa työskennelleillä 
virkamiehillä. 
11 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin päätteli tästä, että palveluksia, jotka 
Hosman-Chevalier oli suorittanut koko viitejakson ajan Itävallan tasavallan pysyvälle 
edustustolle, on pidettävä tälle valtiolle suoritettuina palveluksina. 
I - 5057
TUOMIO 21.6.2007 - ASIA C-424/05 P 
12 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hylkäsi sitten valituksenalaisen tuomion 
38-41 kohdassa komission argumentit, joiden mukaan Hosman-Chevalier kyllä 
työskenteli Itävallan tasavallan pysyvässä edustustossa muttei suorittanut palveluksia 
tälle jäsenvaltiolle vaan VB:lle ja OGB:lle, eikä näiden elinten tehtävänä ole puolustaa 
valtion intressejä. 
13 Valituksenalaisen tuomion 42 kohdassa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin 
katsoi päinvastoin, että kun henkilö on harjoittanut ammattitoimintaansa mainitun 
kaltaiseen valtioon kuuluvalle elimelle, kuten pysyvälle edustustolle, hän kuuluu 
täysin henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan 
mukaisen poikkeuksen soveltamisalaan, hoitipa hän tällaisessa elimessä minkälaisia 
erityistehtäviä tahansa. Muussa tapauksessa tehtäviä olisi tarkasteltava yksityis­
kohtaisesti kansallisen oikeuden kannalta, mikä olisi vastoin yhteisön oikeuden 
yhdenmukaisen soveltamisen ja yhdenvertaisuusperiaatteen vaatimuksia. Asia on 
näin varsinkin, kun kullakin jäsenvaltiolla on yksinoikeus järjestää yksikkönsä 
sopivimmaksi katsomallaan tavalla ja määrittää siten virkamiehilleen ja toimihenki­
löilleen asetettavat tavoitteet ja tehtävät. 
14 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin päätteli siis tästä, että Hosman-Chevalier 
täytti edellytykset, jotka henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan 
a alakohdassa asetetaan ulkomaankorvauksen saamiselle. 
15 Valituksenalaisen tuomion 51 kohdassa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin 
katsoi, että koska ulkomaankorvauksen saamisen edellytykset täyttävällä virka­
miehellä on oikeus henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 5 artiklan 1 kohdan 
mukaiseen asettautumiskorvaukseen, Hosman-Chevalier'n vaatimus asettautumis­
korvauksesta oli perusteltu. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi kuiten­
kin, että valituksenalaisen tuomion 52 kohdassa esitetyistä syistä hänellä ei ole 
oikeutta saada päivärahaa. 
I - 5058
KOMISSIO v. HOSMAN-CHEVALIER 
Oikeudenkäyntimenettely yhteisöjen tuomioistuimessa 
16 Tällä valituksella komissio vaatii, että yhteisöjen tuomioistuin 
- kumoaa valituksenalaisen tuomion ja palauttaa asian ensimmäisen oikeusasteen 
tuomioistuimeen 
- velvoittaa Hosman-Chevalier'n korvaamaan oikeudenkäyntikulut ja vastaamaan 
omista ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa käydystä menettelystä 
aiheutuneista kuluistaan. 
17 Hosman-Chevalier vaatii, että yhteisöjen tuomioistuin 
- jättää valituksen tutkimatta, koska tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi 
puuttuvat, tai toissijaisesti hylkää valituksen perusteettomana 
- velvoittaa komission korvaamaan molemmissa oikeusasteissa aiheutuneet kulut 
I - 5059
TUOMIO 21.6.2007 - ASIA C-424/05 P 
Valituksen tarkastelu 
Asianosaisten lausumat 
18 Komission ainoan valitusperusteen mukaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin 
teki oikeudellisen virheen soveltaessaan henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 
4 artiklan 1 kohdan a alakohdan säännöksiä ulkomaankorvauksen myöntämisestä, 
koska se tulkitsi virheellisesti toiselle valtiolle suoritettujen palvelusten käsitettä, 
johon kyseisissä säännöksissä viitataan. 
19 Komission mukaan valituksenalaisen tuomion 31-36 ja 42 kohdassa huomioon 
otetuista tosiseikoista ilmenee, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi 
virheellisesti, että toiselle valtiolle suoritettuja palveluksia koskevan edellytyksen, 
josta kyseisissä säännöksissä säädetään, täyttymiseksi riittää, että kyseessä oleva 
henkilö on otettu valtion elimen, kuten Euroopan unionissa olevan pysyvän 
edustuston, palvelukseen ja/tai osaksi sen organisaatiota. 
20 Komissio sitä vastoin katsoo, että kyseistä edellytystä on tulkittava siten, että sen 
mukaan kyseessä olevan henkilön ja kyseessä olevan valtion välillä on oltava välitön 
oikeudellinen side, eikä tällainen side voi perustua pelkästään siihen, että kyseessä 
oleva henkilö on otettu valtion elimen palvelukseen j a/tai osaksi sen organisaatiota. 
21 Komission mielestä henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan a 
alakohdan toisen luetelmakohdan toisessa virkkeessä säädetty poikkeus, jonka 
mukaan siinä tarkoitetuilla virkamiehillä on oikeus ulkomaankorvaukseen, on 
perusteltu, koska tällaisten virkamiesten ei voida katsoa luoneen kestäviä siteitä 
asemapaikkansa maahan (asia 246/83, De Angelis v. komissio, tuomio 2.5.1985, 
I - 5060
KOMISSIO v. HOSMAN-CHEVALIER 
Kok. 1985, s. 1253, 13 kohta). Komission mukaan tällainen ratio legis edellyttää 
kuitenkin juuri sitä, että kyseessä olevalla henkilöllä on välitön side toiseen valtioon 
tai kansainväliseen organisaatioon virka- ja/tai työsopimussuhteen perusteella. Vain 
tällainen suhde nimittäin voi merkitä toiselle valtiolle tai kansainväliselle 
organisaatiolle oikeutta velvoittaa kyseinen henkilö suorittamaan palveluksia 
rajallisen ajan sen valtion alueella, jossa myöhemmin sijaitsee hänen asemapaikkansa 
(jäljempänä asemapaikan maa) Euroopan yhteisöjen virkamiehenä. 
22 Komissio muistuttaa siitä, että henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 
1 kohdan a alakohdan toisen luetelmakohdan toisen virkkeen säännös on poikkeus 
ulkomaankorvauksen myöntämisedellytyksistä, joten sitä on tämän perusteella 
tulkittava suppeasti. Komissio katsoo lisäksi, että tällainen tulkinta on tarpeen, koska 
kyse on myös säännöksestä, jolla säännellään taloudellista etua (ks. yhdistetyt asiat 
146/81, 192/81 ja 193/81, BayWa ym., tuomio 6.5.1982, Kok. 1982, s. 1503, Kok. Ep. 
VI, s. 413, 10 kohta ja asia T-41/89, Schwedler v. parlamentti, tuomio 8.3.1990, 
Kok. 1990, s. II-79, 23 kohta, tuomio pysytettiin muutoksenhaussa asiassa C-132/90 
P, Schwedler v. parlamentti, tuomio 28.11.1991, Kok. 1991, s. I-5745). 
23 Toisaalta komissio väittää, että tulkinta, jonka ensimmäisen oikeusasteen tuomiois­
tuin tekee valituksenalaisen tuomion 31-36 ja 42 kohdassa henkilöstösääntöjen 
liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toisen luetelmakohdan toisesta 
virkkeestä, poikkeaa sen omasta oikeuskäytännöstä, jonka mukaan edellytyksenä on 
välitön oikeudellinen side valtioon (ks. asia T-190/03, Olesen v. komissio, tuomio 
30.6.2005, Kok. H. 2005, s. I-A-181 ja II-805, 49-51 kohta; asia T-205/02, Salvador 
Garcia v. komissio, tuomio 25.10.2005, Kok. H. 2005, s. I-A-285 ja II-1311, 55 kohta; 
asia T-83/03, Salazar Brier v. komissio, tuomio 25.10.2005, Kok. H. 2005, s. I-A-311 
ja II-1407, 45 kohta; asia T-298/02, Herrero Romeu v. komissio, tuomio 25.10.2005, 
Kok. 2005, s. II-4599 ja Kok. H. 2005, s. I-A-295 ja II-1349, 41 kohta ja asia 
T-368/03, De Bustamante Tello v. neuvosto, tuomio 25.10.2005, Kok. H. 2005, s. I-
A-321 ja II-1439, 42 kohta). 
24 Lisäksi komissio toteaa, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on oikeus­
käytännössään katsonut myös siitä kyseisen säännöksen mukaisesta edellytyksestä, 
I - 5061
TUOMIO 21.6.2007 - ASIA C-424/05 P 
joka koskee kansainväliselle organisaatiolle suoritettuja palveluksia, että edellytyk­
senä on välitön oikeudellinen side kyseessä olevaan kansainväliseen organisaatioon 
(ks. asia T-43/93, Lo Giudice v. parlamentti, tuomio 223.1995, Kok. H. 1995, s. I-A-
57 ja II-189, 36 kohta ja asia T-127/00, Nevin v. komissio, tuomio 11.9.2002, Kok. H. 
2002, s. I-A-149 ja II-781, 51 kohta). Komission mukaan on epäjohdonmukaista ja 
jopa mielivaltaista edellyttää tällaista välitöntä oikeudellista sidettä poikkeuksen 
yhdeltä muttei sen toiselta osalta. 
25 Komissio väittää, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin jätti selvittämättä, 
oliko Hosman-Chevalier'n ja Itävallan tasavallan välillä kyse välittömästä oikeudel­
lisesta siteestä. Komission mukaan tässä tapauksessa ei ollut kyse tällaisesta siteestä, 
koska kyseinen henkilö oli viitejakson aikana ensin VB:n ja sitten OGB:n 
palveluksessa. 
26 Hosman-Chevalier vaatii, että valitus jätetään tutkimatta, koska hänen mukaansa 
komissio pyrkii todellisuudessa siihen, että yhteisöjen tuomioistuin arvioi tosisei-
kaston uudelleen. 
27 Asiakysymyksen osalta Hosman-Chevalier väittää, että kun ensimmäisen oikeus­
asteen tuomioistuin tutkii, onko kyseessä olevan henkilön ja valtion välillä 
oikeudellinen side, eikä edellytä, että tämän siteen on ehdottomasti oltava välitön, 
se noudattaa yhteisön oikeutta. 
28 Hosman-Chevalier katsoo, että koska kyseessä olevan kaltaiselle pysyvälle edustus­
tolle tehtyä työtä pidetään valtiolle tehtynä työnä, hänen ja valtion välisen 
oikeudellisen siteen edellytys täyttyy. 
I - 5062
KOMISSIO v. HOSMAN-CHEVALIER 
29 Hosman-Chevalier toteaa tämän osalta, että ensimmäisen oikeusasteen tuomiois­
tuimen oikeuskäytäntö ei ole formalistinen, eikä se, onko kyse tällaisesta siteestä, 
edellytä ehdottomasti tai pelkästään "oikeudellista" riippuvuussuhdetta. Tällaisen 
siteen voidaan osoittaa olevan kyseessä niiden seikkojen perusteella, jotka ovat 
kullekin asialle ominaisia. Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa on siten niin, että koska 
asiakirja-aineistosta ilmeni, että Hosman-Chevalier kuului Itävallan tasavallan 
pysyvän edustuston henkilökuntaan, ei ollut tarpeen tehdä tarkempia selvityksiä 
tai osoittaa nimenomaisesti, että kyse oli oikeudellisesta siteestä tai jostain 
muunlaisesta yhteydestä. 
Yhteisöjen tuomioistuimen arviointi asiasta 
Tutkittavaksi ottaminen 
30 On palautettava mieleen, että EY 225 artiklan 1 kohdan ja yhteisöjen tuomioistui­
men perussäännön 58 artiklan ensimmäisen kohdan mukaan valituksessa saadaan 
tukeutua vain oikeussääntöjen rikkomista koskeviin perusteisiin eikä valitusta siis 
miltään osin saa kohdistaa tosiasiakysymysten arviointiin. 
31 Näiden määräysten mukaan ainoastaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on 
toimivaltainen toisaalta määrittämään ratkaisun perustaksi asetettavan tosiseikaston, 
lukuun ottamatta sellaisia tapauksia, joissa määritetyn tosiseikaston paikkansapitä-
mättömyys käy ilmi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle toimitetusta 
aineistosta, ja toisaalta arvioimaan tätä tosiseikastoa. Kun ensimmäisen oikeusasteen 
tuomioistuin on määrittänyt asian tosiseikaston tai arvioinut sitä, yhteisöjen 
tuomioistuin on EY 225 artiklan nojalla toimivaltainen harjoittamaan tämän 
tosiseikaston oikeudelliseen luonnehdintaan ja ensimmäisen oikeusasteen tuomiois­
tuimen sen pohjalta tekemiin oikeudellisiin päätelmiin kohdistuvaa valvontaa (ks. 
mm. asia C-284/98 P, parlamentti v. Bieber, tuomio 16.3.2000, Kok. 2000, s. I-1527, 
31 kohta ja asia C-270/99 P, Z v. parlamentti, tuomio 27.11.2001, Kok. 2001, s. I-
9197, 37 kohta). 
I - 5063
TUOMIO 21.6.2007 - ASIA C-424/05 P 
32 Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa on todettava, ettei komissio kiistä Hosman-
Chevalier'n kuuluneen Itävallan tasavallan pysyvän edustuston henkilökuntaan 
viitejakson aikana. Valituksensa tueksi komissio väittää ainoastaan, ettei kyseinen 
tosiseikka ole sellainen, että hän voisi sen perusteella saada ulkomaankorvausta, 
koska hänen ja Itävallan tasavallan välillä ei ollut kyse välittömästä oikeudellisesta 
siteestä. 
33 Toisin kuin Hosman-Chevalier katsoo, komission valitus ei siis kohdistu tosisei-
kaston arviointiin vaan sen oikeudelliseen luonnehdintaan. Hosman-Chevalier'n 
esittämä oikeudenkäyntiväite on näin ollen hylättävä. 
Asiakysymys 
34 Komission esittämän valitusperusteen ratkaisemiseksi on arvioitava toiselle valtiolle 
suoritettujen palvelusten käsitettä suhteessa kaikkiin henkilöstösääntöjen liitteessä 
VII olevan 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan säännöksiin, jotka koskevat 
ulkomaankorvauksen myöntämistä ja joihin kyseinen käsite sisältyy. 
35 On palautettava mieleen, että yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeus­
käytännön mukaan ulkomaankorvauksen myöntämisen tarkoituksena on hyvittää ne 
erityiset kustannukset ja haitat, jotka aiheutuvat tehtävien aloittamisesta yhteisöissä 
niille virkamiehille, jotka joutuvat tämän vuoksi siirtämään asuinpaikkansa 
kotimaastaan asemapaikkansa maahan ja sopeutumaan uuteen ympäristöön. Ulko­
maille muuttamista koskevien edellytysten täyttyminen riippuu myös virkamiehen 
henkilökohtaisesta tilanteesta, nimittäin siitä, missä määrin hän on kotoutunut 
I - 5064
KOMISSIO v. HOSMAN-CHEVALIER 
uuteen elinympäristöönsä, mitä kuvastavat esimerkiksi hänen tavanomainen 
asuinpaikkansa tai pääasiallinen työskentelynsä (ks. asia 201/88, Atala-Palmerini v. 
komissio, tuomio 10.10.1989, Kok. 1989, s. 3109, 9 kohta ja asia C-452/93 P, 
Magdalena Fernández v. komissio, tuomio 15.9.1994, Kok. 1994, s. I-4295, 20 kohta). 
36 Ulkomaankorvauksen myöntämisellä pyritään siten lieventämään niitä tosiasiallisia 
eroja, joita esiintyy asemapaikkansa maan yhteiskuntaan täysin kotoutuneiden 
virkamiesten ja niiden virkamiesten, jotka eivät sitä ole, tilanteiden välillä. 
37 Henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toisen 
luetelmakohdan toisesta virkkeestä ilmenee, että yhteisön lainsäätäjän tarkoituksena 
on välttämättä ollut katsoa, että tällaisessa ulkomaankorvaukseen oikeuttavassa 
tilanteessa on myös sellainen virkamies, joka kyllä on asunut tai työskennellyt sen 
valtion, jossa hänen asemapaikkansa sijaitsee, Euroopan-puoleisella alueella kuusi 
kuukautta ennen tehtäviensä aloittamista päättyvän viiden vuoden jakson aikana 
mutta joka on suorittanut palveluksia toiselle valtiolle tai kansainväliselle 
organisaatiolle. 
38 Yhteisön lainsäätäjä on siten olettanut, että tällaisten palvelusten suorittamisesta 
seuraa, että kyseessä olevalla henkilöllä on säilynyt kyseiseen toiseen valtioon tai 
kansainväliseen organisaatioon sellainen erityinen suhde, joka estää kestävän siteen 
luomisen asemapaikan maahan ja siis estää henkilön riittävän kotoutumisen 
asemapaikan maan yhteiskuntaan (ks. vastaavasti asia 1322/79, Vutera v. komissio, 
tuomio 15.1.1981, Kok. 1981, s. 127, 8 kohta ja em. asia De Angelis v. komissio, 
tuomion 13 kohta). 
39 Kyseessä olevan virkamiehen asemapaikan maassa muiden valtioiden edustajina ovat 
suurlähetystöt tai diplomaattiset edustustot sekä pysyvät edustustot kansainvälisissä 
järjestöissä, kuten ilmenee kansainvälisen tapaoikeuden säännöistä, jotka on 
kodifioitu erityisesti diplomaattisista suhteista 18.4.1961 tehdyssä Wienin yleis-
I - 5065
TUOMIO 21.6.2007 - ASIA C-424/05 P 
sopimuksessa ja valtioiden edustustoista yleisluonteisissa kansainvälisissä järjestöissä 
14.3.1975 tehdyssä Wienin yleissopimuksessa. 
40 Henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toisen 
luetelmakohdan toisessa virkkeessä tarkoitettu valtion käsite sisältää näin ollen 
välttämättä jäsenvaltion pysyvän edustuston Euroopan unionissa, mitä ei sitä paitsi 
ole valituksessa riitautettu. 
41 Tällaisen pysyvän edustuston henkilökunnasta, mukaan luettuna sen hallinnollinen 
ja tekninen henkilökunta, on siten katsottava, että koska se kuuluu tällaisen 
edustuston organisaatioon, se on kyseessä olevan jäsenvaltion palveluksessa, joten 
sillä on henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan 
toisen luetelmakohdan nojalla oikeus ulkomaankorvaukseen. 
42 Kuten ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on todennut nyt kyseessä olevassa 
asiassa, Hosman-Chevalier ei ollut Itävallan keskushallinnon palveluksessa, mutta 
hän oli Itävallan tasavallan pysyvän edustuston henkilökunnan jäsen, hän kuului 
tämän edustuston suurlähettilään alaisuuteen ja hänen asemansa oli sama kuin 
muilla kyseisessä edustustossa työskennelleillä virkamiehillä. Valituksenalaisesta 
tuomiosta ilmenee myös, että tämän nojalla häneen sovellettiin erioikeuksia ja 
vapauksia, ja hänet oli erityisesti vapautettu alueellisista kiinteistöveroista. Hänen on 
siis katsottava suorittaneen palveluksia Itävallan valtiolle. 
43 Hosman-Chevalierlla oli edellisessä kohdassa kuvatun kaltaisen henkilökohtaisen 
asemansa perusteella erityinen suhde Itävallan tasavaltaan. Tällainen suhde aiheutti 
I - 5066
KOMISSIO v. HOSMAN-CHEVALIER 
sellaisenaan esteen sille, että hän olisi voinut luoda kestävän siteen asemapaikkansa 
maahan, ja siis sille, että hän olisi kotoutunut riittävästi asemapaikkansa maan 
yhteiskuntaan. 
44 Kun siis otetaan huomioon henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 
1 kohdan a alakohdan toisen luetelmakohdan toisen virkkeen tarkoitus, ensimmäi­
sen oikeusasteen tuomioistuin katsoi valituksenalaisen tuomion 42 kohdassa 
perustellusti, että ulkomaankorvauksen saamisen kannalta on riittävää, että 
Hosman-Chevalier työskenteli Itävallan tasavallan pysyvälle edustustolle, hoitipa 
hän tässä elimessä minkälaisia erityistehtäviä tahansa. 
45 Komission argumentti, jonka mukaan ulkomaankorvauksen saaminen edellyttää 
välitöntä oikeudellista sidettä kyseessä olevan henkilön ja kyseessä olevan valtion 
välillä, on siis täysin perusteeton. 
46 Tällainen tulkinta on lisäksi sen itsenäisen toimivallan mukaista, joka jäsenvaltioilla 
on oltava pysyvien edustustojensa sisäisessä organisoinnissa. Kuten julkisasiamies 
totesi ratkaisuehdotuksensa 89 kohdassa, jäsenvaltion asiana on määrittää pysyvään 
edustustoonsa kuuluvat elimet ja ne julkiset intressit, joita tällaisessa edustustossa 
toimivien eri elinten on edistettävä suhteissa yhteisön toimielimiin. 
47 Edellä esitetyn perusteella on todettava, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin 
ei tehnyt oikeudellista virhettä, kun se katsoi valituksenalaisen tuomion 47 kohdassa, 
että 8.4. ja 29.10.2003 tehdyt komission päätökset on kumottava sikäli kuin niissä 
evätään Hosman- Chevalier'Ita ulkomaankorvaus. 
I - 5067
TUOMIO 21.6.2007 - ASIA C-424/05 P 
48 Kaikesta edellä esitetystä seuraa, että komission valitus on hylättävä perus­
teettomana. 
Oikeudenkäyntikulut 
49 Yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 69 artiklan 2 kohdan mukaan, jota tämän 
työjärjestyksen 118 artiklan nojalla sovelletaan muutoksenhakuun, asianosainen, 
joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on 
sitä vaatinut. Koska Hosman-Chevalier on vaatinut komission velvoittamista 
korvaamaan oikeudenkäyntikulut ja koska komissio on hävinnyt asian, se on 
velvoitettava korvaamaan oikeudenkäyntikulut. 
Näillä perusteilla yhteisöjen tuomioistuin (kolmas jaosto) on ratkaissut asian 
seuraavasti: 
1) Valitus hylätään. 
2) Euroopan yhteisöjen komissio velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäynti­
kulut. 
Allekirjoitukset 
I - 5068