62024CO0881
SKLEP SODIŠČA (senat za dopustitev pritožb)
z dne 29. aprila 2025 (
*1
)
„Pritožba – Arbitražna klavzula – Dopustitev pritožb – Člen 170b Poslovnika Sodišča – Predlog, ki dokazuje pomembnost vprašanja za enotnost, doslednost ali razvoj prava Unije – Delna dopustitev pritožbe“
V zadevi C‑881/24 P,
zaradi pritožbe na podlagi člena 56 Statuta Sodišča Evropske unije, vložene 19. decembra 2024,
SC, ki jo zastopa A. Kunst, Rechtsanwältin,
pritožnica,
druga stranka v postopku je
Eulex Kosovo s sedežem v Prištini (Kosovo),
tožena stranka v postopku na prvi stopnji,
SODIŠČE (senat za dopustitev pritožb),
v sestavi T. von Danwitz, podpredsednik Sodišča, N. Jääskinen in M. Condinanzi (poročevalec), sodnika,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
ob upoštevanju predloga sodnika poročevalca in po opredelitvi generalne pravobranilke J. Kokott,
sprejema naslednji
Sklep
1
SC s pritožbo predlaga razveljavitev sodbe Splošnega sodišča Evropske unije z dne 6. novembra 2024, SC/Eulex Kosovo (T‑242/17 RENV-OP, v nadaljevanju: izpodbijana sodba, EU:T:2024:772), s katero je to razveljavilo zamudno sodbo z dne 19. oktobra 2022, SC/Eulex Kosovo (T‑242/17 RENV, EU:T:2022:637), in zavrnilo predloge SC.
Predlog za dopustitev pritožbe
2
V skladu s členom 58a, drugi odstavek, točka (b), Statuta Sodišča Evropske unije je preučitev pritožb, vloženih zoper odločitve Splošnega sodišča v zvezi z izvrševanjem pogodbe, ki vsebuje arbitražno klavzulo, v smislu člena 272 PDEU pogojena s tem, da jih Sodišče predhodno dopusti.
3
V skladu s členom 58a, tretji odstavek, tega statuta se pritožba v celoti ali delno dopusti v skladu s podrobnimi pravili, določenimi v Poslovniku Sodišča, kadar odpira vprašanje, ki je pomembno za enotnost, doslednost ali razvoj prava Unije.
4
V skladu s členom 170a(1) Poslovnika pritožnik v primerih iz člena 58a, prvi odstavek, navedenega statuta pritožbi priloži predlog za dopustitev pritožbe, v katerem navede pomembno vprašanje, ki ga pritožba odpira za enotnost, doslednost ali razvoj prava Unije, in ki vsebuje vse potrebne elemente, ki Sodišču omogočajo, da o tem predlogu odloči.
5
V skladu s členom 170b(1) in (3) Poslovnika Sodišče o predlogu za dopustitev pritožbe odloči čim prej z obrazloženim sklepom.
Trditve pritožnice
6
Pritožnica v utemeljitev predloga za dopustitev pritožbe trdi, da prvi, drugi in četrti pritožbeni razlog, ki se nanašajo na kršitev člena 41(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: Listina), ter tretji pritožbeni razlog, ki se nanaša na kršitev pravice do obrambe, odpirajo vprašanja, ki so pomembna za enotnost, doslednost ali razvoj prava Unije.
7
Pritožnica v zvezi s prvim in drugim pritožbenim razlogom trdi, da je Splošno sodišče kršilo zahtevo po nepristranskosti, tako objektivno kot subjektivno, ki izhaja iz člena 41(1) Listine.
8
Na prvem mestu, v bistvu trdi, da je Splošno sodišče napačno uporabilo pravo, ker je v točkah 56 in 57 izpodbijane sodbe skupaj preučilo – glede na člen 41(1) Listine – drugi in tretji tožbeni razlog na prvi stopnji, ki se nanašata na zatrjevani obstoj navzkrižja interesov oziroma na domnevno kršitev načela nepristranskosti. V zvezi s tem trdi, da je Splošno sodišče v točkah 65 in 66 izpodbijane sodbe napačno zahtevalo, da dokaže obstoj „objektivnih, upoštevnih in skladnih indicev“ o navzkrižju interesov ali pristranskosti, čeprav je upoštevno merilo, ki ga je Sodišče določilo v sodbah z dne 21. oktobra 2021, Parlament/UZ (C‑894/19 P, EU:C:2021:863, točka 54), in z dne 11. januarja 2024, Hamers/Cedefop (C‑111/22 P, EU:C:2024:5, točki 47 in 52), „upravičen dvom“ o morebitnem navzkrižju interesov ali pristranskosti uradnika.
9
Na drugem mestu, pritožnica trdi, da je Splošno sodišče napačno uporabilo pravo, ker ni upoštevalo sodne prakse, ki izhaja iz sodbe z dne 21. oktobra 2021, Parlament/UZ (C‑894/19 P, EU:C:2021:863, točki 59 in 63), v zvezi z neobstojem objektivne nepristranskosti, iz katere naj bi izhajalo, da lahko predhodno poznavanje dejanskega stanja obravnavane zadeve in predhodno sodelovanje nadrejenega v upravnih postopkih vzbudita upravičen dvom o njegovi nepristranskosti. V obravnavanem primeru naj Splošno sodišče tako ne bi upoštevalo hkrati dejstva, da je bila nadrejena pritožnice predhodno seznanjena z dejstvi v zadevi, in dejstva, da je ta zaradi te seznanjenosti lahko imela predhodno negativno mnenje o pritožnici.
10
Po mnenju pritožnice se s prvim in drugim pritožbenim razlogom na eni strani postavlja vprašanje ustreznega dokaznega standarda za presojo obstoja navzkrižja interesov kot „različice“ neobstoja nepristranskosti uradnika. To vprašanje naj bi bilo pomembno za enotnost, doslednost ali razvoj prava Unije, saj naj bi se postavljalo tudi na drugih področjih prava Unije.
11
Na drugi strani naj bi se ta pritožbena razloga nanašala na vprašanje, ki je prav tako pomembno za enotnost, doslednost in razvoj prava Unije, in sicer ali se sodna praksa Sodišča, ki izhaja iz sodb z dne 21. oktobra 2021, Parlament/UZ (C‑894/19 P, EU:C:2021:863), in z dne 11. januarja 2024, Hamers/Cedefop (C‑111/22 P, EU:C:2024:5), ne uporablja le za upravne preiskave v okviru disciplinskih postopkov, ampak tudi za vse druge vrste upravnih postopkov, vključno s postopkom, ki je predmet te zadeve.
12
Pritožnica s tretjim pritožbenim razlogom, ki se nanaša na razgovor v zvezi z notranjim natečajem iz leta 2016, trdi, da je Splošno sodišče kršilo pravico do obrambe, ker je v točki 79 izpodbijane sodbe ugotovilo, da ni treba odrediti, naj se ji posredujejo čitljive ocene razgovora, in sicer zaradi domnevno nečitljivih ročno napisanih opomb njene nadrejene in pojasnil glede načina, kako so bile ocene pripravljene.
13
Pritožnica s četrtim pritožbenim razlogom trdi, da predhodno obvestilo o sestavi natečajne komisije, vsaj na zahtevo kandidata, spada v okvir zahteve po nepristranskosti iz člena 41(1) Listine. Tako predhodno obvestilo naj bi kandidatom omogočilo, da izpodbijajo sestavo natečajne komisije, če sumijo, da obstaja pristranskost ali navzkrižje interesov, in da vložijo pritožbo v zgodnji fazi. Pritožnica meni, da tako postavljeno vprašanje presega okvir četrtega pritožbenega razloga, ker se bodo s presojo Sodišča lahko zagotovili pomembni napotki za druge zadeve.
Presoja Sodišča
14
Uvodoma je treba poudariti, da mora pritožnica dokazati, da so vprašanja, ki jih odpira njena pritožba, pomembna za enotnost, doslednost ali razvoj prava Unije (sklep z dne 10. decembra 2021, EUIPO/The KaiKai Company Jaeger Wichmann, C‑382/21 P, EU:C:2021:1050, točka 20 in navedena sodna praksa).
15
Poleg tega mora predlog za dopustitev pritožbe, kot izhaja iz člena 58a, tretji odstavek, Statuta Sodišča Evropske unije v povezavi s členom 170a(1) in členom 170b(4) Poslovnika, vsebovati vse potrebne elemente, ki Sodišču omogočajo, da odloči o dopustitvi pritožbe in da v primeru delne dopustitve pritožbe ugotovi, na katere pritožbene razloge ali dele pritožbe se mora nanašati odgovor na pritožbo. Glede na to, da je namen mehanizma predhodne dopustitve pritožb iz člena 58a tega statuta namreč omejiti nadzor Sodišča na vprašanja, ki so pomembna za enotnost, doslednost ali razvoj prava Unije, mora Sodišče v okviru pritožbe preučiti samo razloge, ki odpirajo taka vprašanja, kar pa mora dokazati pritožnica (sklepa z dne 10. decembra 2021, EUIPO/The KaiKai Company Jaeger Wichmann, C‑382/21 P, EU:C:2021:1050, točka 21, in z dne 30. januarja 2023, bonnanwalt/EUIPO, C‑580/22 P, EU:C:2023:126, točka 11).
16
Tako je treba v predlogu za dopustitev pritožbe vsekakor jasno in natančno navesti razloge, na katerih temelji pritožba, z enako natančnostjo in jasnostjo opredeliti pravno vprašanje, ki se postavlja v vsakem pritožbenem razlogu, pojasniti, ali je to vprašanje pomembno za enotnost, doslednost ali razvoj prava Unije, ter konkretno predstaviti razloge, zaradi katerih je navedeno vprašanje pomembno glede na navedeno merilo. Zlasti v zvezi s pritožbenimi razlogi je treba v predlogu za dopustitev pritožbe navesti določbo prava Unije ali sodno prakso, ki naj bi bila kršena s sodbo ali sklepom, ki se izpodbija s pritožbo, na kratko opisati, kako je Splošno sodišče domnevno napačno uporabilo pravo, in navesti, v kolikšnem obsegu je ta napačna uporaba prava vplivala na izid sodbe ali sklepa, ki se izpodbija s pritožbo. Če navedena napačna uporaba prava izhaja iz neupoštevanja sodne prakse, je treba v predlogu za dopustitev pritožbe na kratko, vendar jasno in natančno navesti, prvič, iz česa je razvidno navedeno protislovje, tako da se opredelijo tako točke sodbe ali sklepa, zoper katerega je vložena pritožba, ki jih pritožnica izpodbija, kot tudi točke odločitve Sodišča ali Splošnega sodišča, ki naj ne bi bile upoštevane, in drugič, konkretne razloge, zaradi katerih se na podlagi takega protislovja odpira vprašanje, ki je pomembno za enotnost, doslednost ali razvoj prava Unije (sklepa z dne 10. decembra 2021, EUIPO/The KaiKai Company Jaeger Wichmann, C‑382/21 P, EU:C:2021:1050, točka 22, in z dne 30. januarja 2023, bonnanwalt/EUIPO, C‑580/22 P, EU:C:2023:126, točka 12).
17
V skladu z načelom, da dokazno breme nosi vlagatelj predloga za dopustitev pritožbe, mora pritožnica dokazati, da ta pritožba odpira eno ali več vprašanj, pomembnih za enotnost, doslednost ali razvoj prava Unije, pri čemer obseg teh meril presega okvir sodbe, ki je predmet pritožbe, in nazadnje okvir njene pritožbe (glej v tem smislu sklepa z dne 16. novembra 2022, EUIPO/Nowhere, C‑337/22 P, EU:C:2022:908, točka 32, in z dne 30. januarja 2023, bonnanwalt/EUIPO, C‑580/22 P, EU:C:2023:126, točka 15).
18
Za to dokazovanje samo po sebi se zahteva, da se obstoj in pomembnost takih vprašanj dokažeta s konkretnimi elementi, ki so specifični za obravnavano zadevo, in ne le s splošno analizo (glej v tem smislu sklepa z dne 16. novembra 2022, EUIPO/Nowhere, C‑337/22 P, EU:C:2022:908, točka 33, in z dne 30. januarja 2023, bonnanwalt/EUIPO, C‑580/22 P, EU:C:2023:126, točka 16).
19
V obravnavani zadevi je treba ugotoviti, prvič, da so v predlogu za dopustitev pritožbe natančno in jasno navedeni štirje pritožbeni razlogi, navedeni v okviru pritožbe, od katerih se prvi, drugi in četrti nanašajo na kršitev člena 41(1) Listine, tretji pa na kršitev pravice do obrambe.
20
Na drugem mestu, v zvezi s prvim in drugim pritožbenim razlogom, ki se nanašata na to, da naj bi Splošno sodišče kršilo zahtevo po nepristranskosti, ki izhaja iz člena 41(1) Listine, je treba ugotoviti, da je v predlogu za dopustitev pritožbe dovolj pojasnjeno, kako naj bi Splošno sodišče domnevno napačno uporabilo pravo, kar naj bi izhajalo iz neupoštevanja sodne prakse Sodišča glede tega, v kolikšni meri so te domnevne napake vplivale na izid izpodbijane sodbe in konkretne razloge, zaradi katerih se na podlagi vsake od teh napak, če bi bile dokazane, odpira vprašanje, ki je pomembno za enotnost, doslednost ali razvoj prava Unije.
21
Na eni strani je namreč, kot je bilo navedeno v točki 8 tega sklepa, iz tega predloga razvidno, da je prva zatrjevana napačna uporaba prava razvidna iz tega, da naj bi Splošno sodišče v točkah 65 in 66 izpodbijane sodbe v nasprotju s sodno prakso Sodišča zahtevalo, da pritožnica dokaže obstoj „objektivnih, upoštevnih in skladnih indicev“ o navzkrižju interesov ali pristranskosti, medtem ko naj bi bilo upoštevno merilo, kot naj bi izhajalo iz te sodne prakse, merilo „legitimnega dvoma“ o morebitnem navzkrižju interesov ali pristranskosti uradnika, ki ju ni mogoče odpraviti. V skladu z navedenim predlogom pa bi bilo, če taka napaka ne bi bila storjena, predlogom pritožnice ugodeno.
22
Poleg tega pritožnica s poudarjanjem, da se vprašanje ustrezne stopnje dokaznega standarda za presojo obstoja navzkrižja interesov kot odraz neobstoja nepristranskosti uradnika postavlja tudi na drugih področjih prava Unije in da enotna uporaba te stopnje prispeva k doslednosti prava Unije, trdi, da tako postavljeno pravno vprašanje presega okvir njene pritožbe, saj ima lahko odgovor na to vprašanje posledice, ki presegajo obravnavano zadevo. S tem pritožnica navaja konkretne razloge, zaradi katerih je tako vprašanje pomembno za enotnost, doslednost in razvoj prava Unije.
23
Na drugi strani, kot je bilo navedeno v točki 9 tega sklepa, je iz predloga za dopustitev pritožbe razvidno, da se druga zatrjevana napačna uporaba prava v bistvu nanaša na to, da naj Splošno sodišče v točkah 81 in 82 izpodbijane sodbe v nasprotju s sodno prakso Sodišča ne bi ugotovilo, da lahko predhodna seznanjenost z dejstvi obravnavane zadeve in predhodna udeležba nadrejenega v upravnih postopkih vzbudita upravičen dvom o njegovi nepristranskosti.
24
Poleg tega pritožnica navaja, da se s tem vprašanjem postavlja tudi vprašanje, ali se sodna praksa Sodišča, ki izhaja iz sodb z dne 21. oktobra 2021, Parlament/UZ (C‑894/19 P, EU:C:2021:863), in z dne 11. januarja 2024, Hamers/Cedefop (C‑111/22 P, EU:C:2024:5), uporablja ne le za upravne preiskave v okviru disciplinskih postopkov, ampak tudi za vse druge vrste upravnih postopkov. Ugotoviti je treba, da obseg tega vprašanja presega spore na področju javnih uslužbencev ali pogodb o zaposlitvi.
25
Na tretjem mestu, v zvezi s tretjim pritožbenim razlogom, ki se nanaša na kršitev pravice do obrambe in na zavrnitev Splošnega sodišča, da odredi posredovanje čitljivih ocen razgovora in pojasnil o tem, kako so bile te ocene pripravljene, pritožnica sicer res zatrjuje, da je Splošno sodišče napačno uporabilo pravo, vendar zgolj navaja to napačno uporabo in splošne trditve, ne da bi navedla konkretne razloge, zaradi katerih bi se na podlagi take napake, če bi bila dokazana, odprlo vprašanje, ki je pomembno za enotnost, doslednost ali razvoj prava Unije in ki bi upravičevalo dopustitev pritožbe. Zato je treba ugotoviti, da pritožnica v zvezi s tem ni spoštovala vseh zahtev, navedenih v točki 16 tega sklepa.
26
Prav tako je treba, na četrtem mestu, v zvezi s četrtim pritožbenim razlogom, ki se nanaša na predhodno obvestilo o sestavi natečajne komisije, vsaj če kandidat to zahteva, kot izhaja iz zahteve po nepristranskosti iz člena 41(1) Listine, poudariti, da pritožnica na eni strani ni opredelila napačne uporabe prava, ki naj bi jo storilo Splošno sodišče in zaradi katere naj bi kršilo to določbo, in na drugi strani ne navaja razlogov, zaradi katerih bi se na podlagi take napake, če bi bila dokazana, odprlo vprašanje, ki je pomembno za enotnost, doslednost ali razvoj prava Unije. Zato je treba ugotoviti, da pritožnica v zvezi s tem ni spoštovala vseh zahtev, navedenih v točkah od 14 do 16 tega sklepa.
27
Glede na dokaze, ki jih je predložila pritožnica, ta predlog za dopustitev pritožbe pravno zadostno dokazuje, da prvi in drugi pritožbeni razlog odpirata pomembna vprašanja za enotnost, doslednost in razvoj prava Unije.
28
Glede na zgoraj navedeno je treba pritožbo delno dopustiti, njeno preučitev pa omejiti na prvi in drugi pritožbeni razlog, na katera se bo moral nanašati odgovor na pritožbo, v preostalem pa je ni mogoče sprejeti.
Stroški
29
Člen 170b(4) Poslovnika določa, da če se pritožba glede na merila iz člena 58a, tretji odstavek, Statuta Sodišča Evropske unije v celoti ali deloma dopusti, se postopek nadaljuje v skladu s členi od 171 do 190a tega poslovnika.
30
V skladu s členom 137 navedenega poslovnika, ki se na podlagi člena 184(1) tega poslovnika uporablja za pritožbeni postopek, končna sodba ali končni sklep vsebuje odločbo o stroških.
31
Ker je bilo predlogu za dopustitev pritožbe ugodeno, je treba odločitev o stroških pridržati.
Iz teh razlogov je Sodišče (senat za dopustitev pritožb) sklenilo:
1.
Pritožba se dopusti glede prvega in drugega pritožbenega razloga in odgovor na pritožbo se bo moral nanašati izključno na ta razloga.
2.
Pritožba se v preostalem ne dopusti.
3.
Odločitev o stroških se pridrži.
Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: angleščina.