62014CJ0344_LV
Puses
Sprieduma pamatojums
Rezolutīvā daļa
Puses
Lieta C‑344/14
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši LESD 267. pantam, ko Bundesfinanzhof
(Federālā finanšu tiesa, Vācija) iesniedza ar lēmumu, kas pieņemts 2014. gada 20. maijā un kas Tiesā reģistrēts 2014. gada 17. jūlijā, tiesvedībā
Kyowa Hakko Europe GmbH
pret
Hauptzollamt Hannover .
TIESA (septītā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs Ž. K. Bonišo [ J.‑C. Bonichot ], tiesneši Ž. L. da Krušs Vilasa [ J. L. da Cruz Vilaça ] un K. Likurgs [ C. Lycourgos ] (referents),
ģenerāladvokāte E. Šarpstone [ E. Sharpston ],
sekretārs A. Kalots Eskobars [ A. Calot Escobar ],
ņemot vērā rakstveida procesu,
ņemot vērā apsvērumus, ko sniedza:
– Kyowa Hakko Europe GmbH
vārdā – M. Tervooren, Rechtsanwalt, un P. Kalski,
– Eiropas Komisijas vārdā – B.‑R. Killmann
un A. Caeiros, pārstāvji,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokātes uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
Sprieduma pamatojums
1. Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt tarifu pozīcijas 2106 un 3003 Kombinētajā nomenklatūrā, kas ir ietverta I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2007. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1214/2007 (OV L 286, 1. lpp.; turpmāk tekstā – “KN”).
2. Šis lūgums radās tiesvedībā starp Kyowa Hakko Europe GmbH
(turpmāk tekstā – “ Kyowa Hakko ”) un Hauptzollamt Hannover
(Hanoveres Galvenā muitas pārvalde, turpmāk tekstā – “ Hauptzollamt ”) par saistošām izziņām par muitas tarifu (turpmāk tekstā – “SIMT”) saistībā ar aminoskābju maisījumiem, ko izmanto zīdaiņu un mazu bērnu ar alerģiju pret govs piena olbaltumvielām pārtikā.
Atbilstošās tiesību normas
3. KN, kas tika ieviesta ar Regulu Nr. 2658/87, pamatā ir Harmonizētā preču aprakstīšanas un kodēšanas sistēma (turpmāk tekstā – “HS”), kuru ir izstrādājusi Muitas sadarbības padome, kas vēlāk kļuvusi par Pasaules Muitas organizāciju (PMO), un ir izveidota ar 1983. gada 14. jūnijā Briselē noslēgto Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu. Šī konvencija un tās 1986. gada 24. jūnija grozījumu protokols Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā ir apstiprināta ar Padomes 1987. gada 7. aprīļa Lēmumu 87/369/EEK (OV L 198, 1. lpp.).
4. KN otrajā daļā “Muitas nodokļu saraksts” ir IV sadaļa, kurā tostarp ir 21. nodaļa “Dažādi pārtikas produkti”.
5. KN 21. nodaļā ir pozīcija 2106, kuras formulējums ir šāds:
“2106	Pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur”.
6. Šajā nodaļā ir arī šādas apakšpozīcijas:
>lt>4
7. Iepriekš minētās 21. nodaļas 1. piezīme ir izteikta šādi:
“Šajā nodaļā neietilpst:
[..]
f) raugs, ko izmanto par medikamentu, vai citi produkti, kuri iekļauti pozīcijā 3003 vai 3004;
[..].”
8. KN otrajā daļā “Muitas nodokļu saraksts” ietilpst arī VI sadaļa, kurā tostarp ir 30. nodaļa “Farmaceitiskie produkti”.
9. KN 30. nodaļā ir pozīcija 3003, kuras formulējums ir šāds:
“3003 	Medikamenti (izņemot pozīcijās 3002, 3005, 3006 minētos), kas sastāv no diviem vai vairākiem ārstnieciskām vai profilaktiskām vajadzībām sajauktiem komponentiem, bet nav safasēti nomērītās devās vai iepakoti mazumtirdzniecībai”.
10. 30. nodaļā ir arī šādas apakšpozīcijas:
>lt>5
11. Minētajā KN 30. nodaļā ietilpst pozīcija 3004, kuras formulējums ir šāds:
“3004 	Medikamenti (izņemot pozīcijās 3002, 3005, 3006 minētos izstrādājumus), kas sastāv no ārstnieciskām vai profilaktiskām vajadzībām sajauktiem vai nesajauktiem produktiem, kuri ir safasēti nomērītās devās (ieskaitot devas ievadīšanai zem ādas) vai iepakoti mazumtirdzniecībai”.
12. KN 30. nodaļas 1. piezīme ir izteikta šādi:
“Šajā nodaļā neietilpst:
a) pārtikas produkti un dzērieni (piemēram, diētiskie, diabētiskie vai pārtikas produkti, kas bagātināti ar barojošām piedevām, pārtikas piedevas, tonizējoši dzērieni un minerālūdeņi), izņemot pārtikas līdzekļus intravenozai ievadei (IV sadaļa)”.
13. KN 30. nodaļas 1. papildu piezīmē ir noteikts:
“Pozīcijā 3004 iekļautas augu izcelsmes zāles un preparāti uz šādu aktīvo vielu bāzes: uz vitamīnu, minerālvielu, neaizstājamo aminoskābju vai taukskābju bāzes, iepakoti mazumtirdzniecībai. Šos preparātus klasificē pozīcijā 3004, ja uz to etiķetes, iepakojuma vai pievienotajiem norādījumiem lietotājam ir šādas ziņas:
a) par konkrētām slimībām, sāpēm vai simptomiem, kuriem ražojums ir lietojams;
b) par tajos esošās aktīvās vielas vai vielu koncentrāciju;
c) par devām; un
d) par lietošanas veidu.
Minētajā pozīcijā ir iekļautas homeopātiskās zāles, ja tās atbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem a), c) un d).
Preparātiem uz vitamīnu, minerālvielu, neaizstājamo aminoskābju vai taukskābju bāzes uz etiķetes norādītajai ieteicamajai dienas devai vienai no šīm vielām jābūt ievērojami lielākai nekā ieteicamajai dienas devai vispārējai veselības vai labsajūtas uzturēšanai.”
14. Turklāt Pasaules Muitas organizācijas publicētajās HS paskaidrojošajās piezīmēs (2007. gada redakcija) par HS pozīciju 30.03, kas atbilst KN pozīcijai 3003 (turpmāk tekstā – “HS paskaidrojošās piezīmes”), ir minēts šādi:
“Atšķirīgie noteikumi šīs pozīcijas tekstā neattiecas ne uz pārtiku, ne dzērieniem (piemēriem, diētiskajiem, diabētiskajiem vai pārtikas produktiem, kas bagātināti ar barojošām piedevām, tonizējošiem dzērieniem un dabīgiem vai mākslīgiem minerālūdeņiem), kas jāklasificē atbilstoši to īpašībām. Tie galvenokārt attiecas uz pārtikas izstrādājumiem, kuri sastāv tikai no uzturvielām. Svarīgākās pārtikā sastopamās uzturvielas ir olbaltumvielas, ogļhidrāti un tauki. Uzturā nozīme ir arī vitamīniem un minerālsāļiem.
Tas pats attiecas uz pārtiku un dzērieniem ar pievienotām terapeitiski aktīvām vielām, ja šīm vielām nav cita mērķa kā vien labāk sabalansēt uzturu, palielināt izstrādājuma enerģētisko vērtību un uzturvērtību vai uzlabot tā garšu, neatņemot tam pārtikas izstrādājuma būtību.
[..]
Tāpat šī pozīcija neattiecas uz pārtikas piedevām, kuru sastāvā ir vitamīni vai minerālsāļi, kuru uzdevums ir uzturēt organismu pie labas veselības, bet kuriem nav tādu īpašību, lai izvairītos no slimības vai ārstētu to. Uz šiem izstrādājumiem, kas parasti ir šķidrā formā, bet var arī būt kā pūderi vai tabletes, vispārīgi attiecas pozīcija 21.06 vai 26. nodaļa.
Šajā pozīcijā savukārt tiek klasificēti preparāti, kuros pārtikas vielas vai dzērieni vienkārši ir ārstnieciskas vielas vai ārstniecisku vielu nesēji, saistvielas vai saldinātāji, lai atvieglotu to uzņemšanu.”
Pamata tiesvedība un prejudiciālie jautājumi
15. Kyowa Hakko ražo aminoskābju maisījumus RM0630 un RM0789, kuru sastāvā ir dažādas atsevišķas, ļoti tīras aminoskābes (turpmāk tekstā – “strīdīgie izstrādājumi”). Strīdīgie izstrādājumi tiek ražoti tādējādi, ka to sastāvā nav govs piena olbaltumvielu. Kyowa Hakko šos produktus nefasētus piegādā citam uzņēmumam, kurš tos, pievienojot ogļhidrātus un taukus, izmanto pārtikas sagatavošanā zīdaiņiem un maziem bērniem ar alerģiju pret govs piena olbaltumvielām. Aizstājot alerģiskās govs piena olbaltumvielas, strīdīgie izstrādājumi sniedz vajadzīgās vielas šo bērnu imūnsistēmas attīstībai un augšanai.
16. Ar 2008. gada 12. augusta pieteikumu Vācijas kompetentajā muitas iestādē SIMT izsniegšanai ( Bundesfinanzdirektion B ) Kyowa Hakko pieprasīja izsniegt SIMT par strīdīgo izstrādājumu klasifikāciju KN. Šajā pieteikumā tā piedāvāja šos produktus klasificēt KN apakšpozīcijā 3003 90. Taču šī iestāde 2008. gada 23. oktobrī izsniedza SIMT, minētos produktus klasificējot KN pozīcijas 2106 apakšpozīcijā, proti, apakšpozīcijā 2106 90 92.
17. 2008. gada 24. novembrī Kyowa Hakko
iesniedza sūdzību Hauptzollamt, apstrīdot Bundesfinanzdirektion B
veikto strīdīgo izstrādājumu klasifikāciju KN. Savā sūdzībā tā norādīja, ka strīdīgie izstrādājumi būtu jāklasificē KN pozīcijā 3003, jo tie tiekot pārstrādāti produktos, kuri galvenokārt tiek lietoti govs piena alerģijas, alerģiju uz citiem pārtikas produktiem, kā arī kuņģa un zarnu trakta slimību ārstēšanai un profilaksei. Ar 2011. gada 5. janvāra lēmumu Hauptzollamt minēto sūdzību noraidīja kā nepamatotu.
18. 2011. gada 1. februārī Kyowa Hakko vērsās Finanzgericht Hamburg
(Hamburgas Finanšu tiesa) ar prasību atcelt šo lēmumu. Ar 2012. gada 19. septembra lēmumu šī tiesa šo prasību noraidīja, nospriežot, ka strīdīgie izstrādājumi nevar tikt klasificēti KN pozīcijā 3003. Savā lēmumā minētā tiesa, balstīdamās uz HS paskaidrojošajām piezīmēm, tostarp norādīja, ka strīdīgie izstrādājumi, kas nodrošina tikai uzturā nepieciešamās olbaltumvielas, piemērojamajā KN sistēmā ir jākvalificē kā “uzturvielas”, nevis kā “ārstnieciski aktīvas vielas” un tādēļ tie nebūtu jākvalificē kā “medikamenti”, bet drīzāk kā “pārtikas izstrādājumi”. Turklāt tās pašas tiesas skatījumā strīdīgajiem izstrādājumiem neesot ārstnieciskas iedarbības.
19. 2012. gada 2. novembrī Kyowa Hakko iesniedzējtiesā par Finanzgericht Hamburg iesniedza Revision . Šajā sūdzībā Kyowa Hakko pastāv uz savu argumentu, saskaņā ar kuru strīdīgie izstrādājumi būtu jāklasificē KN pozīcijā 3003. Tā galvenokārt uzsver, ka HS paskaidrojošās piezīmes nav saistošas. Šai sakarā tā arī atsaucas uz Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) [Augstākā Tiesa (Nodokļu palāta), Apvienotā Karaliste] 2013. gada 27. septembra nolēmumu, kas ticis pieņemts apelācijas kārtībā un kur tāds pats aminoskābju maisījums kā pamatlietā minētais ir ticis klasificēts KN pozīcijā 3003.
20. Lūgumā sniegt prejudiciālu nolēmumu iesniedzējtiesa būtībā norāda, ka KN nav ietverta jēdziena “medikaments” definīcija. Tā tomēr uzskata, ka strīdīgie izstrādājumi nebūtu kvalificējami kā “medikamenti” KN pozīcijas 3003 izpratnē. Šai sakarā šī tiesa uzskata, ka šiem produktiem, kas kā alerģiju izraisošo piena produktu aizstājējs tiek lietoti tik ilgi, kamēr pilnībā vēl nav attīstījusies bērna ar alerģiju pret govs piena olbaltumvielām imūnsistēma, šķiet nav ārstnieciska vai profilaktiska mērķa. Strīdīgie izstrādājumi tikai aizstājot zīdaiņa normāla uztura sastāvdaļu, kas izraisa saslimšanu, neiedarbojoties uz alerģiju pret govs piena olbaltumvielām, to neārstējot un nemazinot.
21. Katrā ziņā, lai gan iesniedzējtiesa uzskata, ka strīdīgie izstrādājumi būtu jāklasificē KN pozīcijā 2106 un ka šai sakarā gan Hauptzollamt, gan Finanzgericht Hamburg
pieņemtie lēmumi esot pamatoti, tā, ņemot vērā Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) 2013. gada 27. septembra nolēmumā pieņemto atšķirīgo nostāju, uzskata, ka ir nepieciešams Tiesas pieņemts prejudiciāls nolēmums, lai precizētu pareizu minēto produktu klasifikāciju KN un tādējādi nodrošinātu vienveidīgu ES tiesību interpretāciju.
22. Šādos apstākļos Bundesfinanzhof nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“1) Vai lietā aplūkotie aminoskābju maisījumi (RM0630 un attiecīgi RM0789), no kuriem (kopā ar ogļhidrātiem un taukiem) tiek ražots pārtikas produkts, ar kuru tiek aizstāta principā vitāli svarīga, parastā uzturā klātesoša, tomēr atsevišķos gadījumos alerģiska viela, tādējādi izvairoties no alerģijas izraisītiem veselības traucējumiem un ļaujot mazināt vai pat izārstēt jau radušos traucējumus, ir medikaments, kas sastāv no diviem vai vairākiem profilaktiskām vai ārstnieciskām vajadzībām sajauktiem komponentiem KN pozīcijas 3003 izpratnē?
2) Ja uz pirmo jautājumu atbilde ir noliedzoša – vai aminoskābju maisījumi ir pārtikas izstrādājumi KN pozīcijas 2106 izpratnē, kuri saskaņā ar šīs nomenklatūras 30. nodaļas 1. piezīmes a) punktu neietilpst šajā nodaļā, jo papildus uztura nodrošināšanai tiem nav profilaktiskas vai ārstnieciskas iedarbības?”
Par prejudiciālajiem jautājumiem
23. Uzdodama šos jautājumus, kas ir jāizskata kopā, iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai KN ir jāinterpretē tādējādi, ka aminoskābju maisījumi, tādi kā pamatlietā minētie, kas tiek izmantoti zīdaiņu un mazu bērnu ar alerģiju pret govs piena olbaltumvielām pārtikā, ir jāklasificē KN pozīcijā 3003 kā “medikamenti, kas sastāv no diviem vai vairākiem ārstnieciskām vai profilaktiskām vajadzībām sajauktiem komponentiem”, vai arī šīs nomenklatūras pozīcijā 2106 kā “medikamenti”.
24. Vispirms ir jāuzsver, ka tad, ja Tiesā ir iesniegts lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu tarifu klasifikācijas jomā, tās uzdevums drīzāk ir valsts tiesai izskaidrot kritērijus, kuru pielietojums tai ļaus attiecīgās preces pareizi klasificēt KN, nevis veikt šo klasifikāciju pašai, īpaši tādēļ, ka Tiesas rīcībā nav visas šim uzdevumam nepieciešamās informācijas. Tādējādi valsts tiesa katrā ziņā ir labākā pozīcijā, lai to veiktu (skat. spriedumus Proxxon, C‑500/04, EU:C:2006:111, 23. punkts; Digitalnet u.c., C‑320/11, C‑330/11, C‑382/11 un C‑383/11, EU:C:2012:745, 61. punkts, kā arī Vario Tek, C‑178/14, EU:C:2015:152, 18. punkts).
25. Tālāk ir jāatgādina, ka no pastāvīgās judikatūras izriet, ka, lai nodrošinātu tiesisko noteiktību un lai būtu vieglāk veikt kontroli, izšķirošais kritērijs preču tarifu klasifikācijā kopumā ir to objektīvās īpašības un pazīmes, kas ir norādītas KN pozīcijas aprakstā un iedaļas vai nodaļas piezīmēs (skat. tostarp spriedumus Thyssen Haniel Logistic, C‑459/93, EU:C:1995:160, 8. punkts, kā arī Nutricia, C‑267/13, EU:C:2014:277, 19. punkts un tajā minētā judikatūra).
26. No pastāvīgās judikatūras arī izriet, ka, runājot par paskaidrojošajām piezīmēm, ko attiecībā uz KN ir izstrādājusi Komisija un attiecībā uz HS – Pasaules Muitas organizācija, tām ir būtiska nozīme dažādu tarifu pozīciju piemērošanas jomas interpretācijā, tomēr tām nav saistoša juridiska spēka (skat. it īpaši spriedumu TNT Freight Management (Amsterdam), C‑291/11, EU:C:2012:459, 32. punkts).
27. Runājot par strīdīgo izstrādājumu, kas ir aminoskābju maisījumi un kuri ir ražoti tādējādi, ka tajos nav govs piena olbaltumvielu, un kuri tiek izmantoti zīdaiņu un mazu bērnu pārtikā, objektīvajām īpašībām un pazīmēm, šie produkti principā būtu jāieļauj KN 21. nodaļā “Dažādi pārtikas produkti” un tādējādi jāklasificē pozīcijā 2106 “Pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur”.
28. Tai pat laikā no šīs 21. nodaļas f) punkta 1. piezīmes izriet, ka šajā nodaļā neietilpst “citi produkti, kuri iekļauti pozīcijā 3003 vai 3004”, t.i., produkti, kas jākvalificē kā “medikamenti” šo pēdējo minēto noteikumu izpratnē. Tas tādējādi rada jautājumu, vai strīdīgie izstrādājumi būtu šādi jākvalificē.
29. Atbilstoši patstāvīgajai judikatūrai, lai klasificētu produktus KN 30. nodaļā, ir jāpārliecinās, vai tiem ir skaidri definēts ārstniecisks vai profilaktisks profils, kura iedarbība koncentrējas uz skaidri noteiktām cilvēka organisma funkcijām, kā arī, vai tie var tikt izmantoti slimības vai kaites profilaksē vai ārstēšanā. Pat tad, ja attiecīgajam produktam pašam nav ārstnieciskas iedarbības, taču tas tiek izmantots slimības vai kaites ārstēšanā vai profilaksē, ja vien tas ir speciāli paredzēts šādai izmantošanai, tas ir jāuzskata par tādu, kas sagatavots ārstnieciskai vai profilaktiskai izmantošanai (it īpaši skat. spriedumu Nutricia, C‑267/13, EU:C:2014:277, 20. punkts).
30. No šī sprieduma 25. un 29. punktā atgādinātās judikatūras izriet, ka produktu lietošanas mērķis var būt objektīvs klasifikācijas kritērijs, ja tas minētajai precei ir raksturīgs un šis raksturīgums var tikt novērtēts atkarībā no tās objektīvajām īpašībām un pazīmēm. Atbilstoši Tiesas judikatūrai produkts, kas tam piemītošo īpašību un objektīvo iezīmju dēļ acīmredzami ir paredzēts medicīniskai izmantošanai, var tikt klasificēts KN 30. nodaļā (skat. it īpaši spriedumus Thyssen Haniel Logistic, EU:C:1995:160, 13. un 14. punkts, un Nutricia, C‑267/13, EU:C:2014:277, 21. punkts).
31. Šajā gadījumā – kā norādīts šī sprieduma 23. punktā – strīdīgie izstrādājumi tiek izmantoti zīdaiņu un mazu bērnu ar alerģiju pret govs piena olbaltumvielām pārtikā. Šādi produkti KN 30. nodaļā varētu tikt klasificēt tikai tad, ja to īpašību un objektīvo iezīmju dēļ tiem būtu ārstnieciska vai tikai profilaktiska iedarbība vai ja tos vismaz parasti būtu domāts izmantot medicīniskai lietošanai; tas būtu jāpārbauda iesniedzējtiesai.
32. Šai sakarā, pirmkārt, ir jānorāda, ka par produktiem ar tieši ārstniecisku iedarbību, runājot par zīdaiņiem ar alerģiju pret govs piena olbaltumvielām, nav uzskatāmi produkti, kuri uz alerģiju neiedarbojas un to neārstē, tiek izmantoti tikai kā aizstājējprodukti, kas ir domāti alerģisko olbaltumvielu aizstāšanai, piedāvājot olbaltumvielu sastāvu, kas nav alerģisks un ir vajadzīgs šo zīdaiņu pārtikā, bet kuri kā tādi šo alerģiju nelikvidē.
33. Otrkārt, par produktiem ar tieši profilaktisku iedarbību slimības vai saslimšanas novēršanai nav uzskatāmi produkti, kuru uzņemšana zīdainim ar alerģiju, kas uzņēmis alerģiskās govs piena olbaltumvielas, neļauj izvairīties no alerģiskas reakcijas uz minētajām olbaltumvielām, bet kuri ar nealerģisku vielmaiņu no attiecīgā zīdaiņa pārtikas drīzāk palīdz samazināt vai likvidēt alerģiskās olbaltumvielas, izmantojot nealerģisku pārtikas aizstājējproduktu.
34. Treškārt, par produktiem tikai medicīniskiem mērķiem šī sprieduma 29. un 30. punktā minētās Tiesas judikatūras izpratnē nav uzskatāmi produkti, no kuriem tiek ražota zīdaiņu pārtika, kas obligāti netiek izmantota ārstēšanās procesā un kuras uzņemšana neprasa ārsta uzraudzību. Turklāt šādi produkti, kas nevar būt arī ārstniecisku vielu nesēji, saistvielas, vai saldinātāji, lai atvieglotu to uzņemšanu, saskaņā ar HS paskaidrojošajām piezīmēm nevarētu tikt klasificēti KN pozīcijā 3003.
35. Turklāt no KN 30. nodaļas 1. piezīmes a) punkta teksta izriet, ka no tās ir izslēgti diētiskie pārtikas produkti vai dzērieni, izņemot pārtikas līdzekļus intravenozai ievadei, kas nav ikdienas pārtikas sastāvdaļa, bet tomēr tiek izmantoti tikai pārtikas nolūkā (šajā ziņā skat. spriedumu Nutricia, C‑267/13, EU:C:2014:277, 28. punkts). No tā izriet, ka tikai pārtikas produktiem saražoti produkti, kas ir daļa no ikdienas pārtikas, nav klasificējami kā “medikamenti, kas sastāv no diviem vai vairākiem ārstnieciskām vai profilaktiskām vajadzībām sajauktiem komponentiem” KN pozīcijas 3003 izpratnē.
36. No HS paskaidrojošajām piezīmēm arī izriet, ka pārtikas izstrādājumi, kuru sastāvā ir tikai uzturvielas, nav klasificējami kā “medikamenti” saskaņā ar HS pozīciju 30.03, kas atbilst KN pozīcijai 3003 (šajā ziņā skat. spriedumu LTM, C‑201/96, EU:C:1997:523, 48. punkts). Šādi it īpaši tas ir tādu produktu gadījumā, kuri ir tikai aizstājējpārtika un kuru sastāvā nav nekādu medicīniski aktīvu vielu alerģiju kontekstā.
37. Ņemot vērā visu iepriekšteikto, uz uzdotajiem jautājumiem ir jāatbild, ka KN ir jāinterpretē tādējādi, ka aminoskābju maisījumi, tādi kā pamatlietā minētie, kuri tiek izmantoti zīdaiņu un mazu bērnu ar alerģiju pret govs piena olbaltumvielām pārtikā, ir jāklasificē šīs nomenklatūras pozīcijā 2106 kā “pārtikas izstrādājumi”, ja to objektīvo pazīmju un īpašību dēļ šie izstrādājumi nepārprotami neuzrāda ārstnieciskas un profilaktiskas īpašības, kuru iedarbība ir vērsta uz noteiktām cilvēka organisma funkcijām, un tādējādi tie nevar tikt pielietoti slimības vai saslimšanas novēršanai vai ārstēšanai, ne arī dabiski izmantoti medicīniskām vajadzībām; tas būtu jāpārbauda iesniedzējtiesai.
Par tiesāšanās izdevumiem
38. Attiecībā uz pamatlietas pusēm šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto pušu izdevumi, nav atlīdzināmi.
Rezolutīvā daļa
Ar šādu pamatojumu Tiesa (septītā palāta) nospriež:
Kombinētā nomenklatūra, kas ir ietverta I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2007. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1214/2007, ir jāinterpretē tādējādi, ka aminoskābju maisījumi, tādi kā pamatlietā minētie, kuri tiek izmantoti zīdaiņu un mazu bērnu ar alerģiju pret govs piena olbaltumvielām pārtikā, ir jāklasificē šīs nomenklatūras pozīcijā 2106 kā “pārtikas izstrādājumi”, ja to objektīvo pazīmju un īpašību dēļ šie izstrādājumi nepārprotami neuzrāda ārstnieciskas un profilaktiskas īpašības, kuru iedarbība ir vērsta uz noteiktām cilvēka organisma funkcijām, un tādējādi tie nevar tikt pielietoti slimības vai saslimšanas novēršanai vai ārstēšanai, ne arī dabiski izmantoti medicīniskām vajadzībām; tas būtu jāpārbauda iesniedzējtiesai.