62004CC0311_CS
Opinion of the Advocate-General
Opinion of the Advocate-General
I – Úvod
1. Gerechtshof te Amsterdam (dále jen „předkládající soud“) se Soudního dvora táže na platnost doplňkové poznámky 1 kapitoly 10 kombinované nomenklatury a na výklad pojmu ‚dobrá víra‘ podle čl. 220 odst. 2 písm. b) čtvrtého pododstavce celního kodexu Společenství.
2. Tyto otázky jsou položeny předkládajícímu soudu ve sporu mezi společností Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht BV (dále jen „ASAD“) a Inspecteur van de Belastingdienst (dále jen „inspektor“). ASAD dovezla do Společenství rýži, která byla označená jako „poloomletá“, a tím jí bylo poskytnuto osvobození od cla. Inspektor však nakonec zařadil rýži do kategorie „loupaná“ rýže a vydal výzvu k úhradě cla, proti níž se ASAD v původním řízení odvolává.
3. Podle předkládajícího soudu je platnost doplňkové poznámky 1 kapitoly 10 Společného celního sazebníku zpochybněna, protože doplňková poznámka stanoví oproti ustanovením harmonizovaného systému pro zařazování rýže jako loupané nebo poloomleté možné další, protichůdné podmínky. V případě, že doplňková poznámka by byla přesto platná, je předkládající soud postaven před otázku, zda na osobu povinnou zaplatit clo je třeba nahlížet kvůli této odůvodněné pochybnosti o platnosti jako na jednající v dobré víře ve smyslu čl. 220 odst. 2 písm. b) čtvrtého pododstavce celního kodexu, neboť tím by odpadla povinnost vyrovnat dodatečně vybíraný celní dluh.
II – Právní rámec
4. Právní rámec případu tvoří harmonizovaný systém, společný celní tarif a celní kodex Společenství.
A – Mezinárodní právo: Harmonizovaný systém
5. Harmonizovaný systém (dále jen „HS“) byl založen mezinárodní úmluvou v rámci Světové celní organizace. Jedná se o multifunkční nomenklaturu, která zahrnuje veškeré zboží vyskytující se v mezinárodním obchodu. Společenství je smluvní stranou úmluvy(2) .
6. Článek 3 odst. 1 HS zní následovně (výňatek):
„3. Závazky smluvních stran
(1) S výhradou výjimek uvedených v článku 4:
a) každá smluvní strana se zavazuje, že její celní a statistické nomenklatury budou […] v souladu s harmonizovaným systémem […] Zavazuje se tedy, že při vyhotovování svých celních a statistických nomenklatur bude:
1. používat bez dodatků a změn všechna čísla a položky harmonizovaného systému, jakož i jejich číselné znaky;
2. používat k výkladu harmonizovaného systému všeobecná pravidla, jakož i všechny poznámky ke třídám, kapitolám, číslům a položkám a nebude měnit rozsah tříd, kapitol, čísel a položek harmonizovaného systému;
3. dodržovat číselné uspořádání harmonizovaného systému.“
7. V druhé části třídě II kapitole 10 HS pod položkou 1006 stanoví závazné anglické znění následující položky:
„10.06 - RICE.
1006.10 - Rice in the husk (paddy or rough)
1006.20 - Husked (brown) rice
1006.30 - Semi-milled or wholly milled rice, whether or not polished or glazed
1006.40 - Broken Rice.“
8. Rovněž závazné francouzské znění zní:
„10.06 - RIZ.
1006.10 - Riz en paille (riz paddy)
1006.20 - Riz décortiqué (riz cargo ou riz brun)
1006.30 - Riz semi-blanchi ou blanchi, même poli ou glacé […]
1006.40 - Riz en brisures.“
9. Světová celní organizace (dále jen „SCO“) vydává vysvětlivky k HS. V anglickém znění vysvětlivek je obsažena zejména následující definice podpoložky 1006:
„(1) Rice in the husk (paddy or rough rice), that is to say, rice grain still tightly enveloped by the husk.
(2) Husked (brown) rice (cargo rice) which, although the husk has been removed […] is still enclosed in the pericarp. […]
(3) Semi-milled rice, that is to say, whole rice grains from which the pericarp has been partly removed.
(4) Wholly milled rice (bleached rice), whole rice grains from which the pericarp has been removed […]
(5) Broken rice, i.e., rice broken during processing.“
10. Francouzské znění těchto vysvětlivek zní:
„1) Le riz en paille (riz paddy ou riz vêtu), c'est-à-dire le riz dont les grains sont encore revêtus de leur balle florale qui les enveloppe très étroitement.
2) Le riz décortiqué (riz cargo ou riz brun) qui, dépouillé des balles florales […] conserve encore sa pellicule propre (péricarpe). […]
3) Le riz semi-blanchi, à savoir, le riz en grains entiers dont le péricarpe a été partiellement enlevé.
4) Le riz blanchi, riz en grains entiers dont on a enlevé le péricarpe […]
5) Les brisures de riz, consistant en grains brisés au cours des opérations antérieures.“
B – Právo Společenství
1. Společný celní sazebník
11. Společný celní sazebník se zakládá na HS. Ve své „kombinované nomenklatuře“ (dále jen „KN“) musí rovněž umožnit vymezení veškerého zboží vyskytujícího se v mezinárodním obchodu. Společný celní sazebník převzal do KN strukturu HS, obsahuje však další roztřídění sloužící tarifním a statistickým účelům Společenství. Na HS se zakládají mimo jiné číselné položky (první čtyři číslice) a první podpoložky, až do šesté číslice celního sazebníku. Další členění se zakládá pouze na sekundárním právu Společenství.
12. KN uváděla v rozhodné době v druhé části (celního sazebníku) třídě II (Rostlinné produkty) kapitole 10 (Obiloviny) pod položkou 1006 mimo jiné následující podpoložky:
„1006			Rýže:
1006 10	- Neloupaná rýže (rýže paddy):
[…]
1006 20	- Loupaná rýže (rýže cargo nebo hnědá rýže):
-- předpařená
-- ostatní:
[…]
--- dlouhozrnná:
[…]
1006 20 98	---- s poměrem délky k šířce nejméně 3
1006 30	- Poloomletá nebo celoomletá, též leštěná nebo hlazená:
-- Poloomletá rýže:
[…]
--- ostatní:
[…]
---- dlouhozrnná:
[…]
1006 30 48	----- s poměrem délky k šířce nejméně 3
-- Celoomletá rýže:
[…]
1006 40 00	- Zlomková.“
13. Doplňková poznámka 1 kapitoly 10 KN (dále jen „doplňková poznámka“) obsahuje zejména následující definice (výňatek):
„1. Rozumí se:
[…]
d) ‚neloupanou rýží‘ ve smyslu podpoložek 1006 10 […]: rýže, jež i po vymlácení zachovala plevy;
e) ‚loupanou rýží‘ ve smyslu podpoložek 1006 20 […]: rýže zbavená plev. Patří sem zejména rýže označované obchodními názvy […] ‚hnědá rýže‘; ‚rýže cargo‘;
f) ‚poloomletou rýží‘ ve smyslu podpoložek 1006 30 […]: rýže zbavená plev, části klíčku a zcela nebo částečně vnějších, nikoliv však vnitřních vrstev oplodí;
g) ‚celoomletou rýží‘ ve smyslu podpoložek 1006 30 […]: rýže, z níž byly odstraněny plevy, všechny vnější i vnitřní vrstvy oplodí, celý klíček v případě dlouhozrnné a střednězrnné rýže a alespoň jeho část v případě kulatozrnné rýže […];
h) ‚zlomkovou rýží‘ ve smyslu podpoložek 1006 40 zlomková zrna, které mají tříčtvrteční nebo menší délku v poměru k průměrné délce celých zrn.“ ( neoficiální překlad )
2. Celní kodex Společenství
14. Celní kodex Společenství obsahuje obecné, netarifní celní právo a upravuje druhy a způsoby vybírání cla. Kromě obecných a procesních pravidel obsahuje také celní závazkové právo. Článek 220 odst. 2 písm. b) celního kodexu Společenství je částí celního závazkového práva a ode dne 19. prosince 2000 stanovuje (výňatek)(3) :
„S výjimkou případů uvedených v čl. 217 odst. 1 druhém a třetím pododstavci se dodatečné zaúčtování neprovede, pokud […]:
b) částka cla dlužného ze zákona nebyla zaúčtována následkem chyby ze strany celních orgánů, kterou nemohla osoba povinná zaplatit clo rozumným způsobem zjistit, a pokud tato osoba jednala v dobré víře a dodržela všechna ustanovení platných předpisů týkající se celního prohlášení.
Pokud byl preferenční status zboží zjištěn na základě systému správní spolupráce s orgány třetí země, považuje se vydání potvrzení těmito orgány v případě, že se ukáže jako nesprávné, za chybu, kterou nebylo možné rozumným způsobem zjistit ve smyslu prvního pododstavce.
Vydání nesprávného rozhodnutí však není chybou, je-li potvrzení založeno na nesprávném popisu skutečností podaném vývozcem, není-li zřejmé, že orgány vydávající potvrzení si byly vědomy nebo si měly být vědomy toho, že zboží nesplňuje podmínky pro preferenční zacházení.
Osoba povinná zaplatit clo se může odvolat na dobrou víru, pokud je schopna prokázat, že v období dotyčných obchodních operací jednala s náležitou péčí, aby zajistila splnění všech podmínek pro preferenční zacházení.
Osoba povinná zaplatit clo se však nemůže odvolat na dobrou víru, pokud Evropská komise zveřejní v Úředním věstníku Evropských společenství oznámení o tom, že existují odůvodněné pochybnosti, zda daná země správně uplatňuje preferenční režim.“
III – Skutkový stav, původní řízení a předběžné otázky
15. Dne 10. srpna 2001 předložila ASAD jako celní zmocněnec prohlášení o dovozu 1 134 500 kg rýže k volnému obchodu. V celním prohlášení ji označila jako „dlouhozrnnou poloomletou rýži s poměrem délky k šířce nejméně 3“ a zařadila ji do položky 1006 30 48 00 KN. Jako zemi původu uvedla ASAD Arubu a uplatňuje sazební preferenci použitelnou na zboží uvedené v položce 1006 30 48 a pocházející z Aruby.
16. Jako doklad o původu zboží předložila společnost ASAD tři osvědčení o oběhu EUR.1, z nichž dvě byla vydána příslušnými orgány v Arubě. Popis zboží obsažený v osvědčení EUR.1 byl následující: „cargo rice of ACP origin Guyana which had been processed in Aruba, in accordance with the provisions and annex II of the EEG Council’s decision 1991 No. 91/482/EEG“.
17. Příslušné celní orgány v návaznosti na celní prohlášení odebraly vzorky, které byly zkoumány v celní laboratoři z hlediska jejich druhu a složení. Dne 17. srpna 2001 inspektor sdělil společnosti ASAD, že přezkoumání celního prohlášení se pozastavuje až do doručení výsledků analýzy. V tomto „oznámení o pozastavení přezkoumání“ byla vypsána výzva k úhradě cla v nulové výši.
18. Analýza prvního vzorku přinesla výsledek, že vzorek se skládá asi ze 2/3 z loupané a asi z 1/3 z poloomleté rýže. Z analýzy druhého vzorku vyplynulo, že rýže se skládala z více než poloviny z loupané rýže a ve zbytku z poloomleté rýže se stopami neloupané rýže. Při obou analýzách byly použity pokyny, které se zakládaly na sporné doplňkové poznámce 1 a které v nadpisu „Rozlišování loupané, poloomleté a celoomleté rýže pomocí mikroskopie“ obsahují zejména následující definice:
„Loupaná rýže: rýže zbavená plev;
Poloomletá rýže: rýže zbavená plev, části oplodí a alespoň části klíčku.“ ( neoficiální překlad )
19. Na základě těchto výsledků doporučila celní laboratoř inspektorovi zařadit rýži do sazební položky 1006 20 98 KN („loupaná rýže“). Dne 27. listopadu 2001 inspektor doporučení přijal, zařadil rýži do této sazební položky a zaslal společnosti ASAD výzvu k úhradě cla ve výši 541 394,80 NLG (245 674,25 eur).
20. ASAD nadále zastávala názor, že rýži je třeba zařadit do sazební položky 1006 30 48 KN („poloomletá rýže“) a že v každém případě alespoň čl. 220 odst. 2 písm. b) celního kodexu Společenství brání výzvě k úhradě cla; poté, co neúspěšně podala stížnost, podala proti této výzvě odvolání.
21. Předkládající soud vychází z toho, že rýže byla vesměs zbavena alespoň části oplodí. Je tedy názoru, že rýži je třeba dle HS a vysvětlivek SCO zařadit do sazební položky 1006.30. Analýzy vzorků nedospěly ke stejnému výsledku, protože doplňková poznámka 1 písm. f) a na ní založené pokyny požadovaly dodatečné částečné odstranění oplodí. Soud má proto za to, že kvůli rozdílným požadavkům jsou sice splněny podmínky sazební položky 1006.30 HS, nikoli však sazební položky 1006 30 48 KN. Dodatečné kritérium způsobilo „skok sazební položky“.
22. Společenství však uzavřením úmluvy o HS převzalo povinnost neměnit dosah podpoložek HS. Protože doplňková poznámka se dostala do rozporu s HS, je z důvodů mezinárodněprávních závazků Společenství její platnost sporná.
23. Podstatou otázky předkládajícího soudu pro případ, že by doplňková poznámka 1 byla platná, je, zda společnost ASAD mohla spoléhat na to, že pro poloomletou rýži z Aruby mohla požadovat preferenční clo. Společnost ASAD tak podle názoru předkládajícího soudu mohla kvůli nadřazenosti HS pochybovat o platnosti doplňkové poznámky 1. Skutečnost, zda společnost ASAD dostatečně zajistila podmínky umožňující získat preferenční zacházení, aby výzvě k úhradě cla bylo zamezeno z důvodu dobré víry ve smyslu čl. 220 odst. 2 písm. b) celního kodexu Společenství, by však závisela na její náležité péči.
24. Gerechtshof te Amsterdam za těchto okolností přerušil řízení rozhodnutím dne 28. července 2004, došlým Soudnímu dvoru dne 22. července 2004, a požádal Soudní dvůr o rozhodnutí o následujících předběžných otázkách:
„1. Je doplňková poznámka (ES) 1 kapitoly 10 společného celního sazebníku, jak vyplývá z nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku, platná, pokud stanovuje jiné požadavky na pojem ‚poloomletá rýže‘ než vysvětlivka SCO k položce 10.06 harmonizovaného systému?
2. Je-li odpověď na první otázku kladná, je možné, aby se dotyčná společnost odvolávala na dobrou víru podle čtvrtého pododstavce čl. 220 odst. 2 písm. b) celního kodexu Společenství, pokud znala nebo měla znát doplňkovou poznámku (ES) 1 písm. f) kapitoly 10 společného celního sazebníku, ale nevěděla nebo alespoň mohla mít pochybnosti o tom, zda byla tato doplňková poznámka platná vzhledem k odlišné definici ve vysvětlivce SCO k položce 10.06 HS?“
25. V řízení před Soudním dvorem předložily svá písemná vyjádření společnost ASAD, inspektor, Komise a nizozemská vláda.
IV – Právní posouzení
A – K první otázce: k platnosti doplňkové poznámky 1
26. Podstatou první otázky předkládajícího soudu je, zda je doplňková poznámka 1 kvůli neslučitelnosti s HS neplatná.
27. Společenství je smluvní stranou Mezinárodní úmluvy o harmonizovaném systému. Jeho ustanovení jsou proto pro Společenství závazná. Podle čl. 300 odst. 7 ES mezinárodněprávní závazky Společenství mají „střední status“, nižší než primární právo, avšak vyšší než sekundární právo Společenství. Sekundární právo, do něhož patří rovněž kombinovaná nomenklatura, neboť vychází z nařízení, musí být tudíž vykládáno ve shodě s ustanoveními harmonizovaného systému. Kombinovaná nomenklatura se zakládá na nařízení, a tím je přiřazena k sekundárnímu právu Společenství.
28. K povinnostem plynoucím z úmluvy o HS patří podle čl. 3 odst. 1 písm. a) HS povinnost Společenství používat položky a podpoložky HS a neměnit jejich dosah(4) . Společenství je proto na základě mezinárodního práva povinno nestanovovat pokyny ohledně zařazování zboží, které v KN způsobují zařazení do jiné podpoložky než příslušné podpoložky HS.
29. Zde se klade otázka, zda doplňková poznámka 1 způsobuje, že rýži zbavenou nejen plev je nutné zařadit do podpoložky 1006 20 KN, ačkoliv by v HS byla zařazena do podložky 1006.30. Pokud by totiž doplňková poznámka 1 způsobila tento „skok sazební položky“, byly by pochybnosti předkládajícího soudu o její platnosti opodstatněné.
1. Zařazení rýže podle HS
30. Samotný HS neposkytuje definice svých podpoložek 1006.10 až 1006.40. Z označení a systému podpoložek však vyplývá, že podpoložka 1006.10 HS má zahrnovat nezpracovanou neloupanou rýži, podpoložka 1006.20 HS loupanou rýži zbavenou jen plev, podpoložka 1006.30 HS veškerou dále zpracovávanou rýži a podpoložka 1006.40 HS zlomkovou rýži, která vzniká při zpracování rýže(5) .
31. Zejména ze znění podpoložky 1006.20 HS, kterou anglické znění označuje „brown rice“ (hnědá rýže) a francouzské znění rovněž „riz brun“ (hnědá rýže) a „riz cargo“ (rýže cargo), lze odvodit, že do této podpoložky je třeba zařadit jen takovou rýži, která byla zbavena plev a jež má ještě úplné oplodí. Neboť v jiném případě by rýže už nebyla hnědá. Tato klasifikace odpovídá jak obecnému konsensu, tak i zavedeným obchodním zvyklostem, jak mimo jiné uvádí Komise.
32. Z výčtu jak poloomleté, tak celoomleté rýže i ze skutečnosti, že další postupy při zpracování rýže – jako je čištění a leštění – jsou z tohoto hlediska irelevantní, vyplývá, že podpoložka 1006.30 HS má zahrnovat veškerou dále zpracovávanou rýži, která není zlomkovou rýží podle podpoložky 1006.40 HS.
33. Znění a systém podpoložek HS mluví tedy pro skutečnost, že rýži je třeba zařadit do podpoložky 1006.30 HS, jakmile je zbavena více než jen vnějších plev. I částečné odstranění oplodí vede tedy k zařazení do podpoložky 1006.30 HS.
34. Tento výklad je potvrzen ve vysvětlivkách SCO(6) . Podpoložka 1006.20 HS se pak tedy vztahuje na rýži zbavenou plev, která je však ještě obalena oplodím (anglické znění: „still enclosed in the pericarp“), respektive jejíž oplodí je zachováno (francouzské znění: „conserve encore sa pellicule propre“). Poloomletá rýže je v podpoložce dále definována jako rýže s celými zrny, u níž bylo oplodí částečně odstraněno. Toto plně odpovídá výše uvedenému výkladu.
35. Vysvětlivky SCO představují podle ustálené judikatury Soudního dvora důležitou, i když nikoli právně závaznou pomůcku výkladu jednotlivých sazebních položek(7) .
2. Zařazení rýže podle KN
36. Podpoložky 1006 10, 1006 20, 1006 30 a 1006 40 KN mají stejné znění a systém jako podpoložky HS. Je třeba proto nejprve konstatovat, že zařazení rýže podle znění a systému sazebních položek KN je identické se zařazením podle HS.
37. Mimo to ovšem doplňková poznámka 1 KN poskytuje vysvětlující definice rýže z hlediska různých stadií zpracování.
38. Definice neloupané rýže a loupané rýže v písm. d) a e) doplňkové poznámky 1 jsou identické s definicemi SCO a výkladem podpoložek HS. Konkrétně podpoložka 1006 20 „loupaná rýže“ je definována jako rýže zbavená pouze plev. Dále zpracovanou rýži, která byla např. již zbavena části oplodí, je proto třeba také podle doplňkové poznámky 1 písm. e) již nezařazovat do podpoložky 1006 20.
39. Naproti tomu se zdá, že definice v písm. f) a g) doplňkové poznámky 1 vykazují rozdíly oproti ustanovením HS a vysvětlivkám SCO. Zdá se, že u poloomleté rýže písmeno f) vyžaduje kromě odstranění plev a části oplodí také částečné odstranění klíčku, a stanoví tak další kritérium.
40. Takový výklad by však byl v rozporu se systémem sazebních položek a v rozporu s písmenem e) doplňkové poznámky. Tak by nebylo možné zařadit rýži, u níž bylo sice částečně odstraněno oplodí, avšak klíček nebyl porušen. Neboť by bylo odstraněno více než jen plevy, takže by již nebylo možné považovat rýži za loupanou, hnědou rýži. Odstranění by však nebylo dostačující pro zařazení do kategorie poloomleté rýže.
41. Právní předpisy by se však měly pokud možno vykládat tak, aby se zabránilo rozporům a nedošlo ke sporům s právem vyššího statutu. Je proto třeba dát přednost jinému výkladu, který umožňuje vyhnout se rozporům a konfliktům.
42. Zmínka o klíčku v písmenu f) doplňkové poznámky 1 tak může sloužit také k vymezení pojmu „celoomletá rýže“. Objasňuje, že částečné odstranění klíčku nebrání zařazení rýže do kategorie poloomletá. Z písmene g) doplňkové poznámky 1 lze totiž současně vyvodit, že u celoomleté rýže musí být klíček odstraněn úplně.
43. Pokud se chápe odkaz na klíček jako kritérium objasňující vymezení poloomleté a celoomleté rýže, nehrozí nebezpečí skoku sazební položky, protože oba druhy rýže jsou zařazeny do stejné podpoložky 1006 30. Zároveň se lze vyhnout možným mezerám v systému zařazování a zachovat systém podpoložek a poznámek.
44. Doplňkovou poznámku 1 písm. f) je proto třeba vykládat tak, že zmínka o odstranění části klíčku nestanovuje žádný další požadavek, aby byla rýže, vymezená vůči „loupané“ rýži, zařazena jako „poloomletá“, nýbrž pouze objasňuje, že částečné odstranění klíčku nestačí k zařazení rýže jako „celoomleté“.
3. Výsledek
45. Jak podle KN, tak i podle HS je třeba rýži zbavenou pouze plev zařazovat do podpoložky 1006 30. Doplňková poznámka 1 nestanovuje jiné požadavky pro zařazení než HS a nezpůsobuje „skok sazební položky“. O platnosti doplňkové poznámky 1 tedy není pochyb.
B – Ke druhé otázce: k požadavkům na dobrou víru stanoveným ve čtvrtém pododstavci článku 220 odst. 2 písm. b) celního kodexu
46. Druhou otázku klade předkládající soud pro případ platnosti doplňkové poznámky 1. Tato podmínka je splněna. Stanovením podmínky ovšem předkládající soud usoudil, že doplňková poznámka 1 by způsobila u rýže, o jakou se jedná v původním řízení, zařazení do podpoložky 1006 20 98, a tím by byla nejen v rozporu s HS, ale odůvodňovala by také výzvu k úhradě cla z původního řízení zaslanou společnosti ASAD. Neboť jen pro tento případ je položena otázka, zda se společnost ASAD může dovolávat dobré víry podle čtvrtého pododstavce čl. 220 odst. 2 písm. b) celního kodexu, aby se vyhnula uhrazení cla. Podle toho, co již bylo výše konstatováno, se zde však nejedná o tento případ. Na druhou otázku tedy není namístě odpovědět.
V – Závěry
47. S přihlédnutím k předcházejícím úvahám navrhuji Soudnímu dvoru, aby na předběžné otázky Gerechtshof te Amsterdam odpověděl takto:
„Přezkum předložené otázky neodhalil žádnou skutečnost, kterou by mohla být dotčena platnost doplňkové poznámky 1 kapitoly 10 kombinované nomenklatury, jak vyplývá z nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku. Doplňková poznámka nestanovuje pro pojem ‚poloomletá rýže‘ žádné jiné požadavky než harmonizovaný systém a vysvětlivky Světové celní organizace.“
(1) .
(2) –	Viz Mezinárodní úmluva o harmonizovaném systému popisu a číselného označování zboží (Úř. věst. 1987, L 198, s. 3).
(3)  –	Viz nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2700/2000 ze dne 16. listopadu 2000, kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 311, s. 17; Zvl. vyd. 02/10, s. 239).
(4)  –	Viz bod 6 tohoto stanoviska.
(5)  –	Viz body 7 a 8 tohoto stanoviska.
(6)  –	Viz k tomu body 9 a 10 tohoto stanoviska.
(7)  –	Viz rozsudky ze dne 10. prosince 1998, Glob-Sped AG (C‑328/97, Recueil, s. I‑8357, bod 26), a ze dne 6. listopadu 1997, LTM (C‑201/96, Recueil, s. I‑6147, bod 17).