62023CO0026(01)
USNESENÍ PŘEDSEDY SOUDNÍHO DVORA
27. července 2023 (
*1
)
„Kasační opravný prostředek – Občanská iniciativa ‚Minority SafePack‘ – Návrh na vstup vedlejšího účastníka do řízení – Článek 40 druhý pododstavec statutu Soudního dvora Evropské unie – Zájem na rozhodnutí sporu – Povolení“
Ve věci C‑26/23 P,
jejímž předmětem je kasační opravný prostředek podaný na základě článku 56 statutu Soudního dvora Evropské unie dne 21. ledna 2023,
Citizens’ Committee of the European Citizens’ Initiative „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe“, zástupci: T. Hieber, Rechtsanwalt,
navrhovatel,
přičemž dalšími účastníky řízení jsou:
Evropská komise, zástupci: I. Rubene, E. A. Stamate a C. Urraca Caviedes, jako zmocněnci,
žalovaná v prvním stupni,
Maďarsko, zástupci: M. Z. Fehér a K. Szíjjártó, jako zmocněnci,
Řecká republika,
Slovenská republika,
vedlejší účastníci řízení v první stupni,
PŘEDSEDA SOUDNÍHO DVORA
s přihlédnutím k návrhu S. Rodina, soudce zpravodaje,
po vyslechnutí generálního advokáta A. M. Collinse,
vydává toto
Usnesení
1
Kasačním opravným prostředkem se Citizens’ Committee of the European Citizens’ Initiative „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe“ (dále jen „Citizens’ Committee“), domáhá zrušení rozsudku Tribunálu Evropské unie ze dne 9. listopadu 2022, Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe v. Komise (T‑158/21, EU:T:2022:696), kterým Tribunál zamítl jeho žalobu znějící na zrušení sdělení Komise C(2021) 171 final ze dne 14. ledna 2021 o evropské občanské iniciativě nazvané „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe“ (dále jen „sporné sdělení“).
2
Podáním došlým kanceláři Soudního dvora dne 17. dubna 2023 požádalo Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens (Německojazyčné společenství Belgie) na základě čl. 40 druhého pododstavce statutu Soudního dvora Evropské unie, aby mu bylo povoleno vstoupit do řízení jako vedlejší účastník na podporu návrhových žádání Citizens’ Committee.
3
Poté, co vedoucí soudní kanceláře Soudního dvora doručil účastníkům řízení v souladu s čl. 131 odst. 1 jednacího řádu Soudního dvora, který se použije na řízení o kasačním opravném prostředku na základě čl. 190 odst. 1 tohoto jednacího řádu, návrh na vstup vedlejšího účastníka do řízení, předložily Citizens’ Committee a Evropská komise ve stanovené lhůtě vyjádření k tomuto návrhu. Pouze Komise navrhla, aby byl uvedený návrh odmítnut.
K návrhu na vstup vedlejšího účastníka do řízení
4
Článek 40 první pododstavec statutu Soudního dvora Evropské unie stanoví, že členské státy a orgány Unie mohou ve sporech předložených Soudnímu dvoru vstoupit do řízení. Podle první věty druhého pododstavce tohoto článku mají totéž právo instituce a jiné subjekty Unie a každá jiná osoba, které mohou prokázat zájem na rozhodnutí sporu předloženého Soudnímu dvoru.
5
Je třeba nejprve konstatovat, že entita členského státu působící pod úrovní státu tedy může vstoupit do řízení jako vedlejší účastnice stejně jako každá jiná osoba, ale na rozdíl od členského státu, k němuž náleží, musí prokázat zájem na rozhodnutí sporu předloženého Soudnímu dvoru.
6
Podle ustálené judikatury Soudního dvora musí být pojem „zájem na rozhodnutí sporu“ ve smyslu tohoto ustanovení vymezován z hlediska předmětu sporu a je nutné ho chápat jako bezprostřední a trvající zájem na tom, jak bude rozhodnuto o samotných návrhových žádáních, a nikoli jako zájem ve vztahu k uplatňovaným důvodům či argumentům. Výraz „rozhodnutí sporu“ totiž odkazuje na navrhované konečné rozhodnutí tak, jak by bylo uvedeno ve výroku rozsudku, který bude vydán (viz zejména usnesení předsedy Soudního dvora ze dne 5. července 2018, Uniwersytet Wrocławski a Polsko v. REA, C‑515/17 P a C‑561/17 P, EU:C:2018:553, bod 7).
7
Zájem na rozhodnutí sporu lze v zásadě považovat za dostatečně přímý pouze v rozsahu, v němž je toto rozhodnutí způsobilé změnit právní postavení osoby podávající návrh na vstup do řízení v postavení vedlejšího účastníka (usnesení předsedy Soudního dvora ze dne 30. dubna 2020, Komise v. HSBC Holdings a další, C‑806/19 P, EU:C:2020:364, bod 8, jakož i citovaná judikatura).
8
Je však třeba poznamenat, že entity členských států působící pod úrovní státu mohou na rozdíl od fyzických a právnických osob podat návrh na vstup do řízení v postavení vedlejších účastníků ve sporu předloženém Soudnímu dvoru nikoli za účelem ochrany soukromých zájmů, nýbrž za účelem předložení stanoviska ve sporech, které mohou mít významný dopad na výkon pravomocí svěřených jim ústavou nebo právními předpisy členských států, k nimž náleží.
9
Pokud jde o návrhy entit působících pod úrovní státu na vstup do řízení v postavení vedlejších účastníků, je tedy třeba uplatnit podmínku týkající se existence přímého a trvajícího zájmu na rozhodnutí sporu způsobem, který odráží tuto specifičnost (v tomto smyslu viz usnesení předsedy Soudního dvora ze dne 17. září 2021, Německo v. Pharma Mar a Komise, C‑6/21 P a C‑16/21 P, EU:C:2021:756, bod 11).
10
Již bylo totiž rozhodnuto, pokud jde o návrhy na vstup vedlejšího účastníka do řízení podané organizacemi zabývajícími se ochranou životního prostředí, že podmínka přímého a trvajícího zájmu na rozhodnutí sporu, který je předmětem řízení před Soudním dvorem, předpokládá, jednak že působnost těchto organizací, jak vyplývá z předmětu jejich činnosti, případně uvedeného v jejich stanovách, má přímou souvislost s předmětem tohoto sporu, a jednak že uvedený spor vyvolává takové zásadní otázky, které se dotýkají zájmů chráněných dotčenými organizacemi [usnesení předsedy Soudního dvora ze dne 7. února 2019, Bayer CropScience a Bayer v. Komise, C‑499/18 P, EU:C:2019:107, bod 6 a citovaná judikatura]. S přihlédnutím ke zvláštnostem postavení entit členských států působících pod úrovní státu, které vyplývají ze skutečnosti, že jejich pravomoci jsou ústavně uznány v právu těchto států, je třeba pro posouzení existence jejich zájmu na rozhodnutí sporu použít mutatis mutandis v podstatě stejná kritéria.
11
K doložení zájmu na rozhodnutí sporu před Soudním dvorem, jehož není stranou, tak entita působící pod úrovní státu musí prokázat, jednak že předmět sporu spadá do oblasti pravomocí, které jsou jí přiznány vnitrostátním právem, a jednak že tento spor vyvolává zásadní otázky, které se dotýkají jejích vlastních zájmů. V tomto posledně zmíněném ohledu nesmí být zájem dovolávaný touto entitou zcela zaměňován se zájmem členského státu, k němuž entita náleží a který by se mohl sporu zúčastnit jako vedlejší účastník v každém případě.
12
V projednávané věci z předloženého návrhu na vstup vedlejšího účastníka do řízení vyplývá, že Německojazyčné společenství Belgie je jedním ze tří společenství upravených ústavním rámcem Belgického království a má autonomní postavení přiznané zejména články 2, 115 a 121 Ústavy, jakož i pravomoc v otázkách spojených s ochranou kulturní a jazykové identity německy hovořící menšiny vyplývající z belgické ústavy. Podle článku 130 uvedené Ústavy je Německojazyčné společenství Belgie příslušné zejména k obraně a oslavě německého jazyka a má rozsáhlé pravomoci v oblasti vzdělávání a výzkumu.
13
Je tedy třeba konstatovat, že předmět sporu, který je předmětem řízení před Soudním dvorem, spadá do vlastních pravomocí Německojazyčného společenství Belgie, jak vyplývají z belgické Ústavy. Spor se totiž týká občanské iniciativy, jejímž cílem je podle sporného sdělení zlepšit ochranu příslušníků národnostních a jazykových menšin a posílit kulturní a jazykovou rozmanitost v Unii.
14
Kromě toho uvedený spor vyvolává zásadní otázky, které se mohou dotknout vlastních zájmů této entity. Ve sporném sdělení se totiž uvádí, že „[Unie] nemá žádnou obecnou pravomoc, která by jí umožňovala přijímat zvláštní právní předpisy v oblasti ochrany národnostních menšin“, ani že „Unie nemá žádnou legislativní pravomoc v otázkách, jako je používání regionálních nebo menšinových jazyků ve veřejném vzdělávání nebo jinde“, a že „[t]yto otázky spadají do odpovědnosti členských států“. Projednávaný spor tak nastoluje otázku týkající se rozsahu pravomoci Unie k přijetí opatření v oblasti, která spadá do pravomoci Německojazyčného společenství Belgie.
15
Za těchto podmínek vzhledem k zásadní povaze této otázky pravomoci a vzhledem k tomu, že odpověď na tuto otázku může být určující pro obsah jakéhokoliv nového sdělení Komise v téže oblasti, Komise marně tvrdí, že Německojazyčné společenství Belgie má pouze nepřímý a nejistý zájem na vstupu do řízení v projednávané věci v postavení vedlejšího účastníka, přičemž uvádí, že sporné sdělení nebo jakékoli nové sdělení Komise tohoto druhu představuje pouze jednu etapu v řadě budoucích aktů a událostí. Argument Komise, podle něhož je Německojazyčné společenství Belgie nebo jakákoli jiná skupina organizátorů vždy oprávněna předložit novou evropskou občanskou iniciativu obsahující návrhy totožné nebo podobné sporné iniciativě, kterou pak Komise posoudí podle jejího vlastního obsahu v případě, že získá potřebnou podporu, je třeba rovněž odmítnout z toho důvodu, že nemá žádný vliv na posouzení zájmu tohoto společenství na rozhodnutí sporu v projednávané věci.
16
Z toho důvodu je třeba mít za to, že Německojazyčné společenství Belgie doložilo zájem na rozhodnutí sporu ve smyslu čl. 40 druhého pododstavce statutu Soudního dvora Evropské unie.
17
Za těchto okolností je třeba návrhu na vstup vedlejšího účastníka do řízení podanému Německojazyčným společenstvím Belgie na podporu návrhových žádání Citizens’ Committee vyhovět.
K procesním právům vedlejšího účastníka
18
Vzhledem k tomu, že návrhu na vstup vedlejšího účastníka do řízení bylo vyhověno, obdrží Německojazyčné společenství Belgie podle čl. 131 odst. 3 jednacího řádu Soudního dvora, který se na základě čl. 190 odst. 1 tohoto jednacího řádu použije na řízení o kasačním opravném prostředku, veškeré procesní písemnosti, jež byly doručeny účastníkům řízení, pokud účastníci řízení nepožádají o vyloučení určitých podkladů nebo dokumentů z tohoto předání.
19
Vzhledem k tomu, že tento návrh byl podán ve lhůtě stanovené v čl. 190 odst. 2 jednacího řádu, která byla prodloužena o jednotnou lhůtu deseti dnů z důvodu vzdálenosti podle článku 51 tohoto jednacího řádu, může Německojazyčné společenství Belgie předložit na základě čl. 132 odst. 1 tohoto jednacího řádu spis vedlejšího účastníka ve lhůtě jednoho měsíce, prodloužené o tutéž lhůtu z důvodu vzdálenosti, po předání uvedeném v předchozím bodě.
20
Konečně Německojazyčné společenství Belgie bude moci přednést ústní vyjádření, bude-li se konat jednání k přednesu řečí.
K nákladům řízení
21
Podle článku 137 jednacího řádu, který se použije na řízení o kasačním opravném prostředku na základě čl. 184 odst. 1 tohoto jednacího řádu, se o nákladech řízení rozhoduje v rozsudku nebo usnesení, jímž se řízení končí.
22
Vzhledem k tomu, že v projednávané věci bylo návrhu Německojazyčného společenství Belgie na vstup do řízení v postavení vedlejšího účastníka vyhověno, je třeba rozhodnout, že o nákladech řízení souvisejících s jeho vedlejším účastenstvím bude rozhodnuto později.
Z těchto důvodů předseda Soudního dvora rozhodl takto:
1)
Vedlejší účastenství Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens (Německojazyčné společenství Belgie) na podporu návrhových žádání Citizens’ Committee of the European Citizens’ Initiative „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe“ se povoluje.
2)
Vedoucí soudní kanceláře doručí Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens (Německojazyčné společenství Belgie) kopii veškerých procesních písemností.
3)
Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens (Německojazyčné společenství Belgie) se stanoví lhůta jednoho měsíce od okamžiku doručení písemností uvedeného v bodě 2 tohoto výroku k předložení spisu vedlejšího účastníka řízení.
4)
O nákladech řízení souvisejících s vedlejším účastenstvím Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens (Německojazyčné společenství Belgie) bude rozhodnuto později.
Podpisy
(
*1
) – Jednací jazyk: angličtina.