K O H T U M Ä Ä R U S  
 
 
Kohus Tartu Ringkonnakohus 
Kohtukoosseis Triin Uusen-Nacke, Üllar Roostoja, Viivi Tomson 
Määruse tegemise aeg ja koht 19. aprill 2018, Tartu 
Tsiviilasja number 2-17-17826 
Tsiviilasi Logcon Eesti Osaühingu (pankrotis) pankrotihalduri 
Svetlana Pilden hagi Irina Aleksanderssoni vastu 
tehingu tagasivõtmise korras kehtetuks 
tunnistamiseks, 100 000 euro tagastamiseks ja viivi se 
väljamõistmiseks 
Kaja rahuldamata jätmine 
Vaidlustatud kohtulahend Viru Maakohtu 7. märtsi 2018 määrus  
Kaebuse esitaja ja kaebuse liik Irina Aleksanderssoni määruskaebus  
Kohtuistungi toimumise aeg Kirjalik menetlus 
Menetlusosalised ja nende 
esindajad 
Määruskaebuse esitaja (kostja): Irina Aleksandersson (IK 
XXX), lepinguline esindaja Igor Sumarok  
Vastustaja (hageja): 
 Logcon Eesti Osaühingu (RK 
11252383) (pankrotis) pankrotihaldur Svetlana Pilden 
 
RESOLUTSIOON 
1.  Tühistada Viru Maakohtu 7. märtsi 2018 määrus ning teha asjas uus määrus, millega 
rahuldada Irina Aleksanderssoni kaja ja taastada menetlus tsiviilasjas nr 2-17-17826. 
2.  Saata tsiviilasi Viru Maakohtule menetluse jätkamiseks.
2 
 
3.  Rahuldada Irina Aleksanderssoni määruskaebus. 
4.  Jätta kaja esitamise ja menetluse taastamisega seot ud menetluskulud maa- ja 
ringkonnakohtus Irina Aleksanderssoni kanda. 
5.  Tagastada Alinea Õigusbüroo OÜ-le kaja esitamisel t asutud kautsjon 1100 (üks tuhat 
ükssada) eurot arveldusarvele EE481010220049878018. 
Edasikaebamise kord 
Määruse peale ei saa esitada määruskaebust Riigikohtule (TsMS § 417 lg 4). 
 
ASJAOLUD 
1. Logcon Eesti Osaühingu (pankrotis) pankrotihaldur S vetlana Pilden (hageja) esitas Irina 
Aleksanderssoni (kostja) vastu hagi  tehingu tagasi võitmise korras kehtetuks tunnistamiseks 
ning 100 000 euro tagastamiseks ja viivise väljamõi stmiseks. Maakohus võttis hagi                       
29. novembri 2017 määrusega menetlusse ning kohusta s kostjat hagile kirjalikult vastama          
14 päeva jooksul pärast määruse kättesaamist.  
2.  Maakohus tegi 20. detsembril 2017 tagaseljaotsuse,  millega rahuldas hagi, tunnistas 
kehtetuks hageja poolt 2. septembril 2016 kostjale laenu summas 100 000 eurot väljamaksmise, 
mõistis kostjalt hageja pankrotivarasse 100 000 eur ot ja 28. novembri 2017 seisuga 
sissenõutava viivise 3 243 eurot 84 senti. Maakohus mõistis kostjalt hageja kasuks ka viivised 
edasiulatuvalt alates 29. novembrist 2017 kuni põhinõude täitmiseni.  
3.  Kostja esitas 27. detsembril 2017 esialgse vastuse  ja taotluse täiendava tähtaja andmiseks. 
Kostja ei tunnistanud täies ulatuses hagi, sest hagi ei ole põhjendatud.  
Kostja pöördus esindaja poole 18. detsembril 2017 j a kohus võimaldas kostja esindajal                 
e-toimikuga tutvuda alates 22. detsembrist 2017. Ko stja esindaja tutvus e-toimikuga                     
27. detsembril 2017. 
Kostja esitas 8. jaanuaril 2018 taotluse liita hagi  tsiviilasjas nr 2-17-17826 ja hagi tsiviilasjas 
nr 2-17-17841 ühte menetlusse, kuna nende ühine men etlemine võimaldab nende kiiremat 
lahendamist ja lihtsustab menetlust.  
4.  Kostja esitas 28. detsembril 2017 maakohtu tagasel jaotsuse peale kaja. Kostja palus kaja 
rahuldada ning taastada menetlus tsiviilasjas nr 2-17-17826.  
Kostja leidis, et maakohus ei võinud teha tagaselja otsust tsiviilkohtumenetluse seadustiku 
(TsMS) § 407 lg-s 5 kehtestatud piirangu tõttu. Kostjale vastamiseks antud 14-päevane tähtaeg 
on liiga lühike, arvestades tsiviilasja hinda, tähe ndust kostjale ja keerukust. Kostja leidis, et 
üksnes hagihinda (üle 100 000 eurot) arvesse võttes  tuleks kostjale anda rohkem aega hagile 
vastamiseks. Kuna kostja ei ole Eesti elanik ja ei valda eesti keelt, siis ei saanud ta kättesaadud 
dokumentide sisust aru. Kostja ei mõistnud, et teda  kohustati vastama just määratud tähtaja 
jooksul. Samuti ei saanud kostja aru kohtu selgitus est hagile vastamata jätmise tagajärgede 
kohta. 
Kostja on Vene Föderatsiooni kodanik, kes alaliselt  elab koos oma perega Rootsis. Kohus ei 
ole järginud TsMS § 394 lg 5 sätestatud tähtaega. 
Kostja arvates on maakohus rikkunud TsMS § 316 
1 lg-s 1 sätestatut.
3 
 
Arvestades keelebarjääri ei või TsMS § 407 lg 1 ls- st 2 lähtudes ka lugeda, et kostja võttis 
omaks hageja esitatud faktilised väited.  
Viru Maakohtu menetluses oli samaaegselt kaks sarnast kohtuasja nr 2-17-17826 (käesolev asi) 
ja nr 2-17-17841 (Logcon Eesti Osaühingu (pankrotis ) pankrotihaldur Svetlana Pildeni hagi 
Logcon Hortinorr AB vastu rahalise kohustuse täitmi se tagasivõitmiseks). Viimases asjas oli 
kostja näidatud Logcon Hortinorr AB esindajaks. Mõl emad asjad on kohtu poolt võetud 
menetlusse üheaegselt samal päeval (29. novembril 2 017). Mõlemates asjades sai kostja 
dokumendid kätte 5. detsembril 2017. Mõlemad asjad on teineteisega tihedalt seotud, nendel 
on peaaegu samad asjaolud, nõuded ja menetlusosalis ed. Teises asjas määras kohus hagile 
vastamiseks tähtaja 20 päeva. Kostja oli veendunud,  et mõlemas asjas tuleb vastuse esitada       
27. detsembriks 2017 (s.o mõlemal juhul oli vastamise tähtajaks 20 päeva). Kostja lepinguline 
esindaja võttis ühendust kohtuga, paludes mõlemates  kohtuasjades juurdepääsu, mis oli antud 
22. detsembril 2017.  
Kostjal on ka perekondlikud probleemid, mis on seotud abikaasa raske traumaga.  
Kohus ei võinud ka tagaseljaotsust teha, kuna hagi ese on vastuolus hagi põhjendustega. Hagi 
esemena on märgitud: tunnistada kehtetuks hageja po olt 2. septembril 2017 laenu 
väljamaksmine ning välja mõista kostjalt hageja pankrotivarasse 100 000 eurot. Hagi aluses on 
aga märgitud, et pankrotivõlgniku arvelduskontolt m aksti kostjale välja 100 000 eurot                   
2. septembril 2016. Tagaseljaotsuses muutis kohus o mal algatusel hagi eset ja tunnistas 
kehtetuks hageja poolt 2. septembril 2016 kostjale laenu summas 100 000 eurot väljamaksmise 
ning mõistis kostjalt hageja kasuks välja 100 000 eurot.  
Lisaks ei ole hagi kostja arvates vähemasti osalise lt õiguslikult põhjendatud, mistõttu seda ei 
saanuks tervikuna rahuldada ka sel põhjusel (TsMS § 407 lg 1).  
Kostja on seisukohal, et maakohus pidi jätma hagi k äiguta ning kohustama hagejat tasuma 
ettenähtud riigilõivu või vähemalt mitte edastama hagi kostjale enne riigilõivu tasumist.  
5.  Hageja esitas kaja osas seisukoha, milles palus jä tta kaja rahuldamata, menetlus taastamata 
ja menetluskulud kostja kanda. 
MAAKOHTU SEISUKOHT 
6.  Viru Maakohus jättis 7. märtsi 2018 määrusega kaja  Viru Maakohtu 20. detsembri 2017 
kohtuotsusele (tagaseljaotsus) rahuldamata ja menet luse tsiviilasjas taastamata. Maakohus 
arvas kostja poolt tasutud kautsjoni 1100 eurot rii gituludesse Nõuete Arvestamise Programmi 
kaudu. 
Maakohtu põhjenduste kohaselt oli Viru Maakohtu 20.  detsembri 2017 kohtuotsus 
(tagaseljaotsus) tehtud põhjusel, et kostja ei vastanud hagiavaldusele tähtaegselt. Kohtumäärus 
hagi menetlusse võtmise kohta ning hagiavaldus koos  lisadega oli kostjale kätte toimetatud         
5. detsembril 2017 AET-i vahendusel (tl 25). Hagile vastamise tähtaeg möödus 19. detsembril 
2017. Kostja vastust hagiavaldusele kohtu määratud tähtaja jooksul ei esitanud ega teatanud ka 
mõjuvast põhjusest vastuse esitamata jätmiseks; sam uti ei esitanud kostja taotlust kohtu poolt 
määratud hagile vastamise tähtaja pikendamiseks. Viru Maakohus rahuldas 20. detsembri 2017 
kohtuotsusega (tagaseljaotsusega) hagi. Kohtuotsus toimetati kostjale kätte AET-is                      
21. detsembril 2017.  Kostja esitas kaja 28. detsembril 2017.  
Maakohus leidis, et kaja on esitatud tähtaegselt TsMS § 415 lg 2 alusel. 
Vastavalt rahvastikuregistri andmetele on kostja el ukohaks märgitud alates 4. aprillist 2008 
XXX Narva linn (tl 20). Rahvastikuregistri andmetel  kuulub kostjale EV elamisõigus, viimati 
pikendatud 8. juunil 2016 ja kehtib kuni 8. juunini 2021, väljastatud on elamisloakaart. Kostja
4 
 
poolt 18. detsembril 2017 väljastatud volikirjas on  elukohaks märgitud ka XXX Narva linn (tl 
31).  
Tsiviilõiguse üldosa seaduse (TsÜS) § 14 lg 2 järgi  võib isiku elukoht olla üheaegselt mitmes 
kohas. Igal elukohal on õiguslikult sama tähendus, nagu ainukesel elukohal. Isik võib elada 
vaheldumisi kord ühes, kord teises kohas (Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 19. oktoobri 2005 otsus 
tsiviilasjas nr 3-2-1-89-05, p 24). Olukorras, kus isikul on mitu elukohta, loetakse, et igal 
elukohal on sama tähendus nagu elukohal, mis on ain uke. Kõikidest eelkirjeldatud andmetest 
nende kogumis maakohus järeldas, et kostja alaline elukoht (harilik viibimiskoht) asub Eestis. 
Maakohtu arvates oli kostja viide TsMS § 394 lg-le 5 ja §-le 316 
1 asjakohatu. Maakohtu arvates 
oli hagile vastamise tähtaeg 14 päeva kättetoimetamisest alates vastamiseks piisav. 
Kostja ei teatanud kohtule, et vajab vastamiseks pi kemat tähtaega. Kostjale on menetlusse 
võtmise määruses teatatud hagile vastamata jätmise tagajärgedest. Võttes arvesse, et 
kohtuotsuse on kostja kätte saanud 27. detsembril 2 017 ning kaja oli esitatud eesti keeles juba 
28. detsembril 2017, ei olnud eesti keel kohtu arvates kostja jaoks problemaatiline.  
Tutvudes menetlusse võtmise kohtumäärusega, pidi ko stja lepingulise esindajale olema selge, 
milline tähtaeg ja millises tsiviilasjas  oli määra tud ning vajadusel esitama kohtule taotluse 
menetlustähtaja pikendamiseks.  
Maakohus leidis, et kostjal puudus mõjuv põhjus, mi s takistanuks tal kohtule õigeaegselt 
vastamast või vastamise tähtaja pikendamist taotlem ast. Kostja ei ole põhistanud mõjuva 
põhjuse olemasolu, mis takistas tal tagaseljaotsuse aluseks olnud menetlustoimingut tähtaegselt 
tegemast. 
Maakohus leidis, et ilmne kirjaviga (02.09.2016 vs 02.09.2017) ei anna alust väita, et hagi ese 
on hagi alusega vastuolus.  
Maakohus leidis, et kostja vastuväide riigilõivu ta sumise/mittetasumise osas ei ole kaja 
esitamisel asjakohane.  
Maakohus luges hagile vastamata jätmise tõttu TsMS § 407 lg 1 alusel hageja esitatud faktilised 
väited kostja poolt omaksvõetuks ning kohtul puudus  tagaseljaotsust tehes kohustus hinnata 
hageja tõendeid.  
Maakohus leidis, et andis kostjale hagile vastamise ks piisavalt aega, selgitas kostjale hagile 
tähtaegselt vastamata jätmise tagajärgi, kuid kostj a ei esitanud vastust hagiavaldusele 
tähtaegselt. Tagaseljaotsuse tegemine oli seadusega lubatud ja hagi on õiguslikult põhjendatud 
ning puuduvad alused kaja rahuldamiseks ja menetluse taastamiseks.  
MENETLUSOSALISTE TAOTLUSED JA PÕHJENDUSED 
7. Kostja esitas 
 määruskaebuse, milles palub Viru Maakohtu 7. märtsi  2018 määrus tühistada, 
rahuldada kaja ja taastada menetlus. Kostja palub menetluskulud jätta hageja kanda ja tagastada 
menetluses tasutud tagatis. 
Kostja ei nõustu maakohtu järeldusega, et kostja al aline elukoht on Eestis. Tegemist on 
piiriülese vaidlusega. Kostja ei ole Eesti kodanik ega resident. 
Brüssel I bis määruse art 62 lg 1 kohaselt tuleb se lleks, et määrata, kas isiku domitsiil (alaline 
elukoht) on konkreetses liikmesriigis, kohaldada vastava riigi siseriiklikke seadusi. Seega juhul, 
kui kohus soovib kindlaks teha, kas isiku domitsiil  (alaline elukoht) asub Eestis, peab kohus 
tõepoolest lähtuma just Eesti TsÜS-ist ning selle t õlgenduspraktikast. Kui aga Eesti kohus 
soovib kindlaks teha, kas isiku domitsiil asub mõne s teises EL liikmesriigis, peaks kohus
5 
 
Brüssel I bis määruse art 62 lg 2 kohaselt analüüsi ma vastava riigi materiaalõigust, mida 
maakohus aga ei teinud.  
Kostja lepingulisele esindajale väljastatud volikir i oli koostatud lepingulise esindaja sekretäri 
poolt, kes võttis kostja aadressiandmed hagilt. Vol ikirjas märgitud aadressiandmete alusel ei 
või igal juhul määrata kindlaks kostja harilikuks viibimiskohaks Eestit. 
Lisaks sellele ei põhjendanud kohus (vaatamata esit atud tõenditele), miks ta ei lugenud kostja 
harilikuks viibimiskohaks Rootsit. 
8. Hageja palus jätta määruskaebus rahuldamata ja menetluskulud kostja kanda.  
RINGKONNAKOHTU PÕHJENDUSED 
9.  Ringkonnakohus leiab, et TsMS § 657 lg 1 p 2 ja § 659 alusel tuleb määruskaebus rahuldada  
ja Viru Maakohtu 7. märtsi 2018 määrus tühistada. R ingkonnakohus teeb asjas uue määruse, 
millega rahuldab kaja ning taastab menetluse tsivii lasjas nr 2-17-17826. Tsiviilasi tuleb saata 
maakohtule menetluse jätkamiseks. 
10. Ringkonnakohus leiab, et kaja rahuldamiseks on kos tjal olemas TsMS § 415 lg 1 järgne 
mõjuv põhjus, mis takistas tal hagile õigel ajal va stamast, mille tõttu tuleb kaja rahuldada ja 
TsMS § 417 lg 2 alusel asjas menetlus taastada. 
TsMS § 422 lg-s 1 toodud mõjuva põhjuse loetelu ei ole ammendav. Mõjuvaks põhjuseks võib 
Riigikohtu praktika järgi olla ka igasugune muu tak istav asjaolu, mis üldhinnangu järgi võis 
menetlusosaliselt mõistlikult oodatavat hoolsust jä rgides põhjustada hagile reageerimata 
jätmise (vt nt Riigikohtu määrus nr 3-2-1-21-17, p 15.1). 
11. Ringkonnakohus ei nõustu maakohtu seisukohaga, et puuduvad alused kaja rahuldamiseks 
ja menetluse taastamiseks, kuna kostja ei ole põhis tanud mõjuva põhjuse olemasolu, mis 
takistas tal hagiavaldusele tähtaegselt vastamast n ing tähtaeg 14 päeva hagiavalduse 
kättetoimetamisest alates oli vastamiseks piisav.  
Asja materjalidest nähtub, et kostja ei oska eesti keelt, mille tõttu vajas ta esindajat, et kohtule 
vastata. Samuti ei ole maakohus selgeks teinud kost ja alalist elukohta. Kostja elukohana on 
Eesti rahvastikuregistrisse kantud Narva (tl 20) ja  Rootsis Vallentuna (tl 74) ning maakohtu 
vaidlustatud määruses puuduvad põhjendused selle ko hta, miks ei ole võimalik lugeda kostja 
alaliseks elukohaks Rootsit.  
Riigikohus on leidnud, et minimaalne tähtaeg ei ole  alati vastamiseks piisav, vastasel juhul 
poleks TsMS § 407 lg 5 p-l 1 sisu. Tähtaja määramisel tuleb arvestada asja hinda, mahukust ja 
tähendust kostjale, eeldatavaid takistusi vastamise l, vajadust võtta esindaja (vt Riigikohtu 
määrus nr 3-2-1-21-17, p 14.2). 
Arvestades asjaolusid, et kostjal oli raskusi eestikeelsetest dokumenditest arusaamisega, hagile 
vastamiseks oli antud minimaalne tähtaeg, kuigi tsi viilasja hind on kõrge (111 243 eurot              
84 senti) ja kostja alalise elukoha kohta puudusid täpsed andmed, leiab ringkonnakohus, et 
kostjal oli mõjuv põhjus, miks ta kohtule tähtaegselt ei vastanud. Seetõttu tuleb kaja rahuldada 
ja menetlus TsMS § 417 lg 2 alusel taastada. 
12.  Ringkonnakohus nõustub maakohtu seisukohaga, et mõ juvaks põhjuseks kaja 
rahuldamiseks ei ole kostja poolt esitatud väited, et hagi ese on hagi alusega vastuolus, hageja 
pole väidetavalt tasunud riigilõivu ja kostja perek ondlikud probleemid. Ringkonnakohus 
nõustub nende väidete osas maakohtu selgitustega ja ei hakka neid kordama. 
13.  TsMS § 149 lg 5 järgi tuleb Alinea Õigusbüroo OÜ-l e tagastada kaja esitamisel tasutud 
kautsjon 1100 eurot. Muud menetluskulud jäävad TsMS § 169 lg 2 alusel kostja kanda.
6 
 
14.  TsMS § 417 lg 4 järgi ei kuulu määrus edasikaebamisele Riigikohtule. 
 
/allkirjastatud digitaalselt/         /allkirjastat ud digitaalselt/    /allkirjastatud digitaalselt/ 
     Triin Uusen-Nacke           Üllar Roostoja             Viivi Tomson