Esialgne tõlge
EUROOPA KOHTU OTSUS (kolmas koda)
30. aprill 2026(*)
Eelotsusetaotlus – Protokoll (nr 7) Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta – Artikkel 10 – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmed – Immuniteedi äravõtmine – Liige, kelle immuniteet on kriminaalkorras karistatava teo suhtes toimuva kohtumenetluse käigus ära võetud – Ametisse nimetamine uuel seadusandlikul perioodil – Vajaduse puudumine immuniteedi uueks äravõtmiseks seoses sama teoga
Kohtuasjas C‑30/25,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel tribunal de première instance francophone de Bruxelles’i (Brüsseli prantsuskeelne esimese astme kohus, Belgia) 7. jaanuari 2025. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 13. jaanuaril 2025, kriminaalmenetluses järgmise isiku suhtes:
FR,
menetluses osalesid:
Auditeur du travail,
ZT,
GQ,
KH,
AN,
FU,
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee,
EUROOPA KOHUS (kolmas koda),
koosseisus: koja president C. Lycourgos, kohtunikud O. Spineanu-Matei, S. Rodin, N. Piçarra ja N. Fenger (ettekandja),
kohtujurist: L. Medina,
kohtusekretär: A. Calot Escobar,
arvestades kirjalikku menetlust,
arvestades seisukohti, mille esitasid:
–        auditeur du travail, esindaja: auditeur du travail’ asetäitja M. Laurent,
–        ZT, esindaja: avocate N. de Montigny,
–        GQ, KH, AN, FU, esindajad: avocats V. Bodson ja L. Levi,
–        Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, esindajad: L. Camarena Januzec, K. Gambino ja M. Pascua Mateo,
–        FR, esindajad: avocats M. Aboudi ja M. Casado García-Hirschfeld,
–        Belgia valitsus, esindajad: P. Cottin, L. Jans ja C. Pochet,
–        Euroopa Komisjon, esindajad: M. Heller ja S. Pardo Quintillán,
olles 12. veebruari 2026. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
on teinud järgmise
kohtuotsuse
1        Eelotsusetaotlus käsitleb protokolli (nr 7) Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta (ELT 2016, C 202, lk 266;
edaspidi „privileegide ja immuniteetide protokoll“) artikli 10 tõlgendamist.
2        Taotlus on esitatud kriminaalmenetluses, mis on algatatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) liikme FR‑i suhtes seoses väidetava vägivalla või psühholoogilise ahistamise toimepanemisega töökohal ZT, GQ, KH, AN‑i ja FU suhtes.
Õiguslik raamistik
EL toimimise leping
3        ELTL artikli 300 lõikes 4 on sätestatud: „Majandus- ja sotsiaalkomitee […] liikmeid ei seo mingid kohustuslikud juhised. [Euroopa] Liidu üldistes huvides on nad oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatud.“
4        ELTL artiklis 343 on sätestatud:
„Liidul on liikmesriikide territooriumil oma ülesannete täitmiseks vajalikud privileegid ja immuniteedid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud […] privileegide ja immuniteetide protokollis. Seesama kehtib Euroopa Keskpanga ja Euroopa Investeerimispanga kohta.“
Privileegide ja immuniteetide protokoll
5        Privileegide ja immuniteetide protokolli artiklis 9 on sätestatud:
„Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal on Euroopa Parlamendi liikmetel:
a)      oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;
b)      teise liikmesriigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes.
Euroopa Parlamendi liikmete immuniteet kehtib ka siis, kui nad sõidavad Euroopa Parlamendi istungipaika ja sealt tagasi.
[…]“.
6        Protokolli artikkel 10 on sõnastatud järgmiselt:
„Liidu institutsioonide töös osalevatele liikmesriikide esindajatele, nende nõuandjatele ja tehnilistele asjatundjatele võimaldatakse oma kohustusi täites ning kohtumispaika ja sealt tagasi sõites tavapärased privileegid, immuniteedid ja soodustused.
Käesolev artikkel kehtib samuti liidu konsultatiivorganite kohta.“
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete põhikiri
7        Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete 2012. aasta jaanuari põhikirja, mis on vastu võetud eelkõige selle nõuandva organi kodukorra alusel, artiklis 9 „Õigus kaitsele ja immuniteedile ametiülesannete täitmisel“ oli ette nähtud:
„[…]
3.      Immuniteet
3.1      Liikmete isikuvabaduse mis tahes piiramine, mis tuleneb otse või kaudselt nende ametiülesannete täitmisest, eeldab komitee eelnevat nõusolekut, välja arvatud juhul, kui liikmed tabatakse õigusrikkumiselt.
[…]
4.      Immuniteedi äravõtmisega seonduvad menetlused
4.1      Igasugune taotlus, mille esitab komitee presidendile liikmesriigi pädev ametiasutus eesmärgiga võtta liikmelt immuniteet, edastatakse juhatusele.
[…]
6.      Komitee ja tema presidendi kohustused
6.1      Privileegide ja immuniteetidega seotud volituste kasutamisel on komitee peaeesmärk säilitada oma terviklikkus demokraatliku nõuandva organina ja kindlustada liikmete sõltumatus oma ülesannete täideviimisel.
[…]“.
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimus
8        Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) algatas 6. detsembril 2018 uurimise seoses kriminaalkorras karistatavate tegudega, mille alates 1. maist 2004 EMSK liige olnud FR oli väidetavalt toime pannud selle nõuandva organi töötajate suhtes.
9        10. jaanuaril 2020 saatis OLAF oma uurimisaruande prokuratuurile (Belgia). Selles aruandes käsitletakse FR‑i kuritarvitavat käitumist ja ahistamist eelkõige GQ, KH, AN‑i ja FU suhtes.
10      EMSK liikmena oli FR‑il ajavahemikul, mida puudutavad süüdistused kriminaalkorras karistatavate tegudes, immuniteet ELTL artikli 343 ning privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 10 alusel.
11      Pärast OLAFi uurimisest teatamist palus auditorat du travail (tööalaste vaidluste prokuratuur, Belgia) 4. juunil 2020 EMSK‑l FR‑ilt immuniteet ära võtta.
12      EMSK täiskogu võttis 15. juuli 2020. aasta otsusega FR‑i nõusolekul temalt immuniteedi. See otsus on kohaldatav kogu menetluse suhtes, mis põhineb OLAFi uurimisel, ja sellest tulenevate kohtumenetluste suhtes, milles arutatakse FR‑i ametiajal 2015. aasta oktoobrist kuni 2020. aasta septembrini väidetavalt toime pandud rikkumisi.
13      21. septembril 2020 algas uus seadusandlik periood ja FR nimetati komitee liikmeks uueks viieaastaseks ametiajaks.
14      20. märtsil 2024. aastal FR‑ile kätte toimetatud kohtukutsega pöördus tööalaste vaidluste prokuratuur FR‑i suhtes tribunal de première instance francophone de Bruxelles’i (Brüsseli prantsuskeelne esimese astme kohus, Belgia), kes on eelotsusetaotluse esitanud kohus, süüdistades teda vägivallas või psühholoogilises ahistamises töökohal ZT, GQ, KH, AN‑i ja FU suhtes. Etteheidetavad teod olid toime pandud ajavahemikus 1. jaanuarist 2011 kuni 17. juulini 2020.
15      FR väidab, et tal on uus mandaat, millega kaasneb uus privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 10 kohane immuniteet, mistõttu tööalaste vaidluste prokuratuur oleks pidanud pärast FR‑i uut ametisse nimetamist uuesti taotlema temalt immuniteedi äravõtmist ning immuniteet oleks tulnud temalt uuesti ära võtta.
16      Eelotsusetaotluse esitanud kohus täpsustab, et FR‑i argumente võib teataval määral toetada 19. detsembri 2019. aasta kohtuotsus Junqueras Vies (C‑502/19, EU:C:2019:1115), milles Euroopa Kohus otsustas privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 kohta, et Euroopa Parlamenti valitud isiku eelvangistusse jätmiseks on vaja taotleda temalt immuniteedi äravõtmist, kui eelvangistuse alustamine ja seda õigustavad asjaolud leidsid aset enne neid valimisi ning seega enne mandaati, mis sellele isikule immuniteedi andis, mis võib tähendada, et selleks, et kriminaalmenetlus saaks jätkuda, tuleb immuniteedi äravõtmist pärast uue mandaadi saamist uuesti taotleda.
17      Nimetatud kohus märgib siiski, et erinevalt käesolevast asjast ei puudutanud see kohtuotsus mitte liikmesriigi esindajat, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuse protokolli artiklit 10, vaid Euroopa Parlamendi liiget, kelle suhtes kohaldatakse protokolli artiklit 9.
18      Neil asjaoludel otsustas tribunal de première instance francophone de Bruxelles (Brüsseli prantsuskeelne esimese astme kohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Selleks, et Euroopa institutsioonidel ja nende liikmetel oleks võimalik täita oma ülesandeid ja volitusi täiesti sõltumatult, ilma piirangute ja põhjendamatu surveta, tuleneb [privileegide ja immuniteetide protokolli] artiklist 10 eeldus, et enne kui liidu institutsioonide töös osaleva liikmesriigi esindaja suhtes saab kriminaalkohtus menetlust läbi viia, tuleb temalt immuniteet ära võtta. Kas juhul, kui uurimise ajal, pärast immuniteedi esmakordset äravõtmist, kuid enne kohtumenetluse algust on asjaomane isik nimetatud uuel seadusandlikul perioodil uueks ametiajaks ametisse samasse Euroopa Liidu institutsiooni, tuleb asjasse puutuvale liidu institutsioonile esitada uus immuniteedi äravõtmise taotlus?“
Eelotsuse küsimuse analüüs
19      Oma küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 10 tuleb tõlgendada nii, et kui EMSK on võtnud oma liikmelt immuniteedi konkreetsete kriminaalkorras karistatavate tegude tõttu põhjendusega, et selline äravõtmine ei ole vastuolus liidu huvidega, on vaja esitada sellele nõuandvale organile uus immuniteedi äravõtmise taotlus juhul, kui asjaomane isik on uuel seadusandlikul perioodil uueks ametiajaks sellesse nõuandvasse organisse ametisse nimetatud.
20      Esiteks tuleb märkida, et ELTL artikli 343 kohaselt on liidul liikmesriikide territooriumil oma ülesannete täitmiseks vajalikud privileegid ja immuniteedid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud privileegide ja immuniteetide protokollis.
21      Lisaks tuleneb selle protokolli artikli 10 teises lõigus tehtud viitest artikli 10 esimesele lõigule, et sellise liidu nõuandva organi liikmetel nagu EMSK on oma kohustuste täitmisel ning kohtumispaika ja sealt tagasi sõites tavapärased privileegid, immuniteedid ja soodustused.
22      Samas kaitsevad protokolli artikli 10 esimeses lõigus nimetatud „tavapärased immuniteedid“, millega on viidatud Viinis 18. aprillil 1961 sõlmitud diplomaatiliste suhete konventsioonis ette nähtud immuniteetidele, mis on diplomaatidele antud selleks, et tagada diplomaatiliste ja konsulaaresinduste ülesannete tõhus täitmine asukohariigis, liidu töös osalevate liikmesriikide esindajaid (30. novembri 2021. aasta kohtuotsus LR Ģenerālprokuratūra, C‑3/20, EU:C:2021:969, punkt 43).
23      ELTL artikli 300 lõikest 4 tuleneb aga, et EMSK liikmeid ei seo mingid kohustuslikud juhised ja liidu üldistes huvides on nad oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatud.
24      Nagu kohtujurist oma ettepaneku punktis 46 rõhutas, ei esinda EMSK liikmed seega liikmesriike, kelle suhtes nad tegutsevad täiesti sõltumatult.
25      Sellest järeldub, et privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 10 teises lõigus tehtud viide selle artikli esimeses lõigus nimetatud tavapärastele immuniteetidele ei tähenda, et artikli 10 teise lõigu alusel EMSK liikmetele antud immuniteet on samasugune kui immuniteet, mis on artikli 10 esimese lõigu alusel antud liidu töös osalevatele liikmesriikide esindajatele.
26      Teiseks nähtub privileegide ja immuniteetide protokolliga taotletavast eesmärgist, et selle protokolliga liidule antud privileegid, immuniteedid ja soodustused on funktsionaalsed ning eesmärk on vältida liidu toimimise ja sõltumatuse kahjustamist, mis tähendab eelkõige, et EMSK liikmetele antud privileegid, immuniteedid ja soodustused on antud üksnes liidu huvides (vt analoogia alusel 30. novembri 2021. aasta kohtuotsus LR Ģenerālprokuratūra, C‑3/20, EU:C:2021:969, punkt 57, ja 5. veebruari 2026. aasta kohtuotsus Puigdemont i Casamajó jt vs. parlament (parlamentaarse puutumatuse äravõtmine), C‑572/23 P, EU:C:2026:70, punktid 75–77).
27      Sellest järeldub, et EMSK liikmel peavad olema oma ülesannete täitmisel privileegid, immuniteedid ja soodustused, mis on vajalikud selle nõuandva organi ülesannete täitmiseks (vt analoogia alusel 30. novembri 2021. aasta kohtuotsus LR Ģenerālprokuratūra, C‑3/20, EU:C:2021:969, punkt 46).
28      Lisaks on EMSK liikmetele antud immuniteedile omane, et kui liidu huvi ei nõua asjaomase isiku immuniteedi säilitamist, tuleb see immuniteet ära võtta. Arvestades liidu institutsioonide, organite ja asutuste kohustust teha liikmesriikidega lojaalset koostööd, tuleb liidu nõuandva organi liikmelt immuniteedi ära võtmise taotlus nimelt rahuldada, välja arvatud juhul, kui on tõendatud, et see oleks liidu huvidega vastuolus (30. novembri 2021. aasta kohtuotsus LR Ģenerālprokuratūra, C‑3/20, EU:C:2021:969, punkt 74).
29      Sellega seoses tuleb märkida, et EMSK liikmete funktsionaalne immuniteet ei ole absoluutne ning seda tuleb ühitada muude õiguste ja avalike huvidega, eelkõige õigusriigi põhimõttega ja täpsemalt vajadusega tagada kuritegude sõltumatu ja erapooletu uurimine ning nende üle sõltumatult ja erapooletult õigusemõistmine ning vajadusega välistada kriminaaluurimise all olevate isikute karistamatus (vt analoogia alusel 17. detsembri 2020. aasta kohtuotsus komisjon vs. Sloveenia (EKP arhiiv), C‑316/19, EU:C:2020:1030, punkt 103).
30      Käesoleval juhul esitas liikmesriigi pädev asutus EMSK‑le vastavalt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete põhikirja artiklile 9 taotluse selle nõuandva organi liikmelt immuniteedi äravõtmiseks väidetavate kriminaalkorras karistatavate tegude tõttu ja EMSK rahuldas selle taotluse 15. juuli 2020. aasta otsusega.
31      See otsus, mida FR ei vaidlustanud, tähendab, et EMSK leidis, et selle liikme kriminaalkohtu alla andmine ei ole liidu huvidega vastuolus.
32      Ei liidu aluslepingutest, privileegide ja immuniteetide protokollist ega muudest liidu õiguse instrumentidest ei tulene, et sellisel immuniteedi äravõtmise otsusel oleks ajaliselt piiratud kehtivus või et see kaotaks kehtivuse juhul, kui EMSK liige, kelle puutumatus on ära võetud, nimetatakse uuel seadusandlikul perioodil sellesse nõuandvasse organisse uueks ametiajaks ametisse. Lisaks ilmneb, et põhikohtuasjas kõne all olev immuniteedi äravõtmise otsus ise ei ole samuti ajaliselt piiratud.
33      EMSK ja komisjon väidavad oma kirjalikes seisukohtades sisuliselt õigesti, et kui EMSK nõustus ühe oma liikme immuniteedi äravõtmisega ja tõdes, et selle liikme kriminaalkohtu alla andmine ei ole vastuolus liidu huvidega, ei saa seda järeldust muuta pelk asjaolu, et asjaomane isik on EMSKsse uueks ametiajaks ametisse nimetatud, kuna huvi, mida tuleb arvesse võtta, ei ole iseenesest selle asjaoluga seotud.
34      Sellega seoses on oluline rõhutada esiteks, et immuniteedi äravõtmise otsuse
teeb EMSK kui liidu organ, seda ei tee isikud, kes on selle organi liikmed konkreetsel hetkel, ning teiseks, et nagu nähtub eelnevatest kaalutlustest, võetakse selle otsuse tegemisel arvesse üksnes liidu huve, mitte EMSK liikmete isiklikke huve.
35      Lisaks võib immuniteedi äravõtmise otsus, mille kehtivus ei ole seotud asjaomase liikme ametiaja kestusega, aidata kaasa kriminaalmenetluse tõhususele liikmesriikides, mis omakorda võib olla otseselt seotud liidu huvidega (vt selle kohta 30. novembri 2021. aasta kohtuotsus LR Ģenerālprokuratūra, C‑3/20, EU:C:2021:969, punkt 74).
36      Neil asjaoludel ei tähenda see, et EMSK‑l on uus koosseis, et komitee poolt juba tehtud immuniteedi äravõtmise otsus tuleb uuesti läbi vaadata üksnes põhjusel, et EMSK ühe liikme ametiaega on pikendatud või selle komitee koosseisu on muudetud.
37      Eeltoodud kaalutlusi ei saa selles kontekstis kahtluse alla seada 19. detsembri 2019. aasta kohtuotsus Junqueras Vies (C‑502/19, EU:C:2019:1115).
38      See kohtuotsus puudutas nimelt ainult küsimust, kas isikul, kes oli Euroopa Parlamendi valimiste tulemuste väljakuulutamise hetkel eelvangistuses, oli valimistulemuste väljakuulutamise hetkest alates immuniteet privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 teise lõigu alusel, mis tähendanuks, et vangistamismeede on tühistatud ning parlamendiliikme immuniteeti ei ole ära võetud.
39      Käesoleval juhul on eelotsusetaotluse esitanud kohtul aga tekkinud küsimus, kuidas tõlgendada selle protokolli artiklit 10, mis käsitleb nõuandva organi liikme immuniteedi äravõtmist kriminaaluurimise käigus seoses tegudega, mille tõttu on immuniteet juba ära võetud, võttes arvesse, et uurimise jätkamine võib kaasa tuua kriminaalkaristuse ning ilma et tegemist oleks uuel või eelmisel ametiajal kohaldatud meetmest erineva sunnimeetme kohaldamisega.
40      Lisaks, nagu märkis kohtujurist oma ettepaneku punktides 71–73, ei saa EMSK ja Euroopa Parlamendi struktuuriliste ja funktsionaalsete erinevuste tõttu EMSK liikmete suhtes kohaldatavat immuniteetide korda analüüsida analoogia alusel sellega, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi liikmete privileegide ja immuniteetide protokolli artiklis 9, nagu seda on tõlgendatud 19. detsembri 2019. aasta kohtuotsuses Junqueras Vies (C‑502/19, EU:C:2019:1115).
41      Lõpuks on oluline meelde tuletada, et FR‑i immuniteedi äravõtmise otsus võeti vastu tegude tõttu, mida tööalaste vaidluste prokuratuur pidas silmas EMSK‑le esitatud immuniteedi äravõtmise taotluses. Seega leidis EMSK, et FR‑i kriminaalkohtu alla andmine ei ole vastuolus liidu huvidega ja seetõttu tuleks tema puutumatus ära võtta, üksnes nende tegude tõttu kavandatud kriminaalmenetlust arvestades. Seevastu ei saaks selline immuniteedi äravõtmise otsus õigustada seda, et see EMSK liige antakse kriminaalkohtu alla muude tema ametiülesannete täitmisel toimepandud tegude eest kui need, mida oli mainitud temalt immuniteedi äravõtmise taotluses – seda peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.
42      Kõiki eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb esitatud küsimusele vastata, et privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 10 koostoimes ELTL artikliga 343 tuleb tõlgendada nii, et kui EMSK on võtnud oma liikmelt immuniteedi konkreetsete kriminaalkorras karistatavate tegude tõttu põhjendusega, et selline äravõtmine ei ole vastuolus liidu huvidega, ei ole vaja esitada sellele nõuandvale organile uut immuniteedi äravõtmise taotlust juhul, kui asjaomane isik on uuel seadusandlikul perioodil uueks ametiajaks sellesse nõuandvasse organisse ametisse nimetatud, tingimusel et kriminaalmenetluse eset ei ole vahepeal laiendatud. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on kontrollida, kas põhikohtuasjas toimuva kriminaalmenetluse ese on tõepoolest hõlmatud EMSK otsusega immuniteedi äravõtmise kohta.
Kohtukulud
43      Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse sama kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (kolmas koda) otsustab:
Protokolli (nr 7) Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta artiklit 10 koostoimes ELTL artikliga 343 tuleb tõlgendada nii, et kui Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on võtnud oma liikmelt immuniteedi konkreetsete kriminaalkorras karistatavate tegude tõttu põhjendusega, et selline äravõtmine ei ole vastuolus Euroopa Liidu huvidega, ei ole vaja esitada sellele nõuandvale organile uut immuniteedi äravõtmise taotlust juhul, kui asjaomane isik on uuel seadusandlikul perioodil uueks ametiajaks sellesse nõuandvasse organisse ametisse nimetatud, tingimusel et kriminaalmenetluse eset ei ole vahepeal laiendatud. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on kontrollida, kas põhikohtuasjas toimuva kriminaalmenetluse ese on tõepoolest hõlmatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee otsusega immuniteedi äravõtmise kohta.
Allkirjad
*      Kohtumenetluse keel: prantsuse.