62023CO0026(01)
EUROOPA KOHTU PRESIDENDI MÄÄRUS
27. juuli 2023 (
*1
)
Apellatsioonkaebus – Kodanikualgatus „Minority SafePack“ – Menetlusse astumise avaldus – Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 40 teine lõik – Huvi kohtuasja tulemuse vastu – Lubamine
Kohtuasjas C‑26/23 P,
mille ese on Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 56 alusel 21. jaanuaril 2023 esitatud apellatsioonkaebus,
Citizens’ Committee of the European Citizens’ Initiative „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe“, esindaja: Rechtsanwalt T. Hieber,
apellant,
teised menetlusosalised:
Euroopa Komisjon, esindajad: I. Rubene, E. A. Stamate ja C. Urraca Caviedes,
kostja esimeses kohtuastmes,
Ungari, esindajad: M. Z. Fehér ja K. Szíjjártó,
Kreeka Vabariik,
Slovaki Vabariik,
menetlusse astujad esimeses kohtuastmes,
EUROOPA KOHTU PRESIDENT,
arvestades ettekandja-kohtunik S. Rodini ettepanekut,
olles ära kuulanud kohtujurist A. M. Collinsi,
on teinud järgmise
määruse
1
Citizens’ Committee of the European Citizens’ Initiative „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe“ (edaspidi „Citizens’ Committee“) palub oma apellatsioonkaebuses tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 9. novembri 2022. aasta otsuse Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe vs. komisjon (T‑158/21, EU:T:2022:696), millega Üldkohus jättis rahuldamata tema hagi nõudega tühistada komisjoni 14. jaanuari 2021. aasta teatis C(2021) 171 (final), milles käsitletakse Euroopa kodanikualgatust „Minority SafePack – miljon allkirja Euroopa mitmekesisuse toetuseks“ (edaspidi „vaidlusalune teatis“).
2
Euroopa Kohtu kantseleisse 17. aprillil 2023 saabunud dokumendiga palus Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens (Belgia saksakeelne kogukond) Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 40 teise lõigu alusel luba astuda käesolevasse apellatsioonimenetlusse Citizens’ Committee nõuete toetuseks.
3
Pärast seda, kui Euroopa Kohtu kohtusekretär toimetas Euroopa Kohtu kodukorra artikli 131 lõike 1 kohaselt, mida artikli 190 lõike 1 alusel kohaldatakse apellatsioonimenetluse suhtes, menetlusse astumise avalduse pooltele kätte, esitasid Citizens’ Committee ja Euroopa Komisjon selle avalduse kohta oma kirjalikud märkused ettenähtud tähtaja jooksul. Ainult komisjon palus jätta nimetatud avalduse rahuldamata.
Menetlusse astumise avaldus
4
Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 40 esimeses lõigus on sätestatud, et Euroopa Liidu liikmesriigid ja institutsioonid võivad Euroopa Kohtus läbivaatamisel olevates kohtuasjades menetlusse astuda. Kõnealuse artikli teise lõigu esimese lause kohaselt on sama õigus liidu organitel ja asutustel ja igal isikul, kes tõendab oma põhjendatud huvi Euroopa Kohtusse esitatud kohtuvaidluse lahenduse vastu.
5
Kõigepealt olgu märgitud, et liikmesriigi territoriaalne üksus võib seega kohtuasjades menetlusse astuda samamoodi nagu iga teine isik, kuid erinevalt liikmesriigist, kuhu ta kuulub, peab ta tõendama põhjendatud huvi Euroopa Kohtusse esitatud kohtuvaidluse lahenduse vastu.
6
Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt tuleb mõistet „huvi kohtuvaidluse lahenduse vastu“ selle sätte tähenduses määratleda kohtuasja eset arvestades ning käsitada seda otsese ja olemasoleva huvina nõuete endi suhtes, mitte huvina esitatud väidete ja argumentide suhtes. Termin „kohtuvaidluse lahendus“ viitab nimelt kohtult palutud lõplikule otsusele, nii nagu seda väljendatakse kohtuotsuse resolutsioonis (vt eelkõige Euroopa Kohtu presidendi 5. juuli 2018. aasta määrus Uniwersytet Wrocławski ja Poola vs. REA, C‑515/17 P ja C‑561/17 P, EU:C:2018:553, punkt 7).
7
Üldjuhul saab huvi kohtuvaidluse lahenduse vastu pidada piisavalt otseseks vaid siis, kui see lahendus võib muuta menetlusse astumise avalduse esitanud isiku õiguslikku olukorda (Euroopa Kohtu presidendi 30. aprilli 2020. aasta määrus komisjon vs. HSBC Holdings jt, C‑806/19 P, EU:C:2020:364, punkt 8 ning seal viidatud kohtupraktika).
8
Siiski tuleb tõdeda, et erinevalt füüsilistest ja juriidilistest isikutest võivad liikmesriikide territoriaalsed üksused esitada avalduse Euroopa Kohtus läbivaatamisel olevates kohtuasjades menetlusse astumiseks mitte erahuvide kaitseks, vaid selleks, et nad saaksid esitada oma seisukoha kohtuvaidlustes, mis võivad oluliselt mõjutada selle pädevuse teostamist, mis neile on antud põhiseaduse või nende liikmesriikide õigusaktidega, kuhu nad kuuluvad.
9
Seega tuleb liikmesriikide territoriaalsete üksuste menetlusse astumise avalduste puhul kohaldada tingimust, et esinema peab otsene ja olemasolev huvi kohtuvaidluse lahenduse vastu viisil, mis peegeldab seda eripära (vt selle kohta Euroopa Kohtu presidendi 17. septembri 2021. aasta määrus Saksamaa vs. Pharma Mar ja komisjon, C‑6/21 P ja C‑16/21 P, EU:C:2021:756, punkt 11).
10
Nimelt on keskkonnakaitseorganisatsioonide esitatud menetlusse astumise avalduste kohta juba otsustatud, et otsene ja olemasolev huvi Euroopa Kohtus poolelioleva kohtuvaidluse lahenduse vastu eeldab esiteks, et nende organisatsioonide tegevusalal, nagu see nähtub nende eesmärgist, mis olenevalt olukorrast on sätestatud nende põhikirjas, on otsene seos selle kohtuvaidluse esemega, ning teiseks, et kohtuvaidluses on arutlusel põhimõttelised küsimused, mis võivad mõjutada kõnealuste organisatsioonide kaitstud huve (Euroopa Kohtu presidendi 7. veebruari 2019. aasta määrus Bayer CropScience ja Bayer vs. komisjon, C‑499/18 P, EU:C:2019:107, punkt 6 ning seal viidatud kohtupraktika). Võttes arvesse liikmesriikide territoriaalsete üksuste eripärasid, mis tulenevad sellest, et nende pädevus on liikmesriikide õiguses põhiseaduse kohaselt tunnustatud, siis tuleb mutatis mutandis kohaldada sisuliselt samu kriteeriume, et hinnata, kas neil on huvi kohtuvaidluse lahenduse vastu.
11
Niisiis selleks, et tõendada põhjendatud huvi Euroopa Kohtusse esitatud sellise kohtuvaidluse lahenduse vastu, mille pool ta ei ole, peab liikmesriigi territoriaalne üksus esiteks tõendama, et kohtuvaidluse ese kuulub selle pädevuse valdkonda, mis talle on riigisisese õigusega määratud, ja teiseks, et kohtuvaidluses on arutlusel põhimõttelised küsimused, mis võivad mõjutada tema enda huve. Mis puudutab viimast aspekti, siis üksuse huvi ei pea täielikult kattuma huviga, mis on sellel liikmesriigil, kuhu ta kuulub ja kes oleks igal juhul saanud kohtuasjas menetlusse astuda.
12
Käesolevas asjas nähtub sisuliselt kõnesolevast menetlusse astumise avaldusest, et Belgia saksakeelne kogukond on üks kolmest Belgia Kuningriigi põhiseaduslikus raamistikus ette nähtud kogukonnast ning et tal on eelkõige põhiseaduse artiklitega 2, 115 ja 121 antud autonoomne staatus ning Belgia põhiseadusest tulenev pädevus küsimustes, mis on seotud saksakeelse vähemuse kultuurilise ja keelelise identiteedi säilitamisega. Nimetatud põhiseaduse artikli 130 kohaselt on Belgia saksakeelne kogukond pädev eelkõige saksa keele kaitsmise ja tutvustamise valdkonnas ning tal on ulatuslik pädevus hariduse ja teadusuuringute alal.
13
Järelikult tuleb tõdeda, et Euroopa Kohtusse esitatud kohtuvaidluse ese kuulub Belgia saksakeelse kogukonna enda pädevuse alla, nagu see tuleneb Belgia põhiseadusest. Vaidlus puudutab kodanikualgatust, mille eesmärk oli vaidlusaluse teatise kohaselt parandada rahvus- ja keelevähemustesse kuuluvate isikute kaitset ning edendada liidus kultuurilist ja keelelist mitmekesisust.
14
Peale selle on kõnealuses kohtuvaidluses arutlusel põhimõttelised küsimused, mis võivad mõjutada nimetatud üksuse enda huve. Nimelt on vaidlusaluses teatises märgitud, et „[liidul] puudub üldine seadusandlik pädevus konkreetselt rahvusvähemuste kaitse küsimuses“ või ka et „[l]iidul ei ole seadusandlikku pädevust sellistes küsimustes nagu piirkondlike või vähemuskeelte kasutamine riiklikus hariduses või mujal“ ning et „[n]eed küsimused kuuluvad liikmesriikide pädevusse“. Seega on käesolevas kohtuvaidluses arutlusel küsimus, mis puudutab liidu pädevuse ulatust võtta meetmeid valdkonnas, mis kuulub Belgia saksakeelse kogukonna pädevusse.
15
Neil asjaoludel, võttes arvesse selle pädevuse küsimuse olulisust ja seda, et vastus nimetatud küsimusele võib olla otsustav samas valdkonnas komisjoni antud kõigi uute teatiste sisu jaoks, väidab komisjon asjatult, et Belgia saksakeelsel kogukonnal on üksnes kaudne ja ebamäärane huvi käesolevas asjas menetlusse astuda, märkides, et vaidlusalune teatis või iga komisjoni uus seda laadi teatis kujutab endast üksnes ühte etappi reast aktidest ja tulevikusündmustest. Komisjoni väide, et Belgia saksakeelsel kogukonnal või mõnel muul korraldusrühmal on alati õigus esitada uus Euroopa kodanikualgatus, mis sisaldab vaidlusaluse algatusega identseid või sarnaseid ettepanekuid, mida komisjon hindab seejärel selle konkreetse sisu alusel, kui see saab vajaliku toetuse, tuleb samuti tagasi lükata, kuna see ei mõjuta käesolevas asjas Belgia saksakeelse kogukonna huvi hindamist kohtuvaidluse tulemuse vastu.
16
Seega tuleb asuda seisukohale, et Belgia saksakeelne kogukond on tõendanud oma põhjendatud huvi kohtuvaidluse lahenduse vastu Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 40 teise lõigu tähenduses.
17
Neil asjaoludel tuleb Belgia saksakeelse kogukonna esitatud avaldus astuda menetlusse Citizens’ Committee nõuete toetuseks rahuldada.
Menetlusse astuja menetlusõigused
18
Kuna menetlusse astumise avaldus rahuldati, edastatakse Belgia saksakeelsele kogukonnale Euroopa Kohtu kodukorra artikli 131 lõike 3 alusel, mida kodukorra artikli 190 lõike 1 kohaselt kohaldatakse apellatsioonimenetluse suhtes, ärakirjad kõigist pooltele kätte toimetatud menetlusdokumentidest, kui pooled ei ole esitanud taotlust, et teatud tõendeid või dokumente ei edastata.
19
Kuivõrd avaldus esitati kodukorra artikli 190 lõikes 2 ette nähtud tähtaja jooksul, mida on pikendatud seoses suurte vahemaadega kümne päeva võrra vastavalt kodukorra artiklile 51, võib Belgia saksakeelne kogukond vastavalt kodukorra artikli 132 lõikele 1 esitada menetlusse astuja seisukohad ühe kuu jooksul, mida on pikendatud seoses suurte vahemaadega, alates eelmises punktis nimetatud edastamisest.
20
Belgia saksakeelne kogukond võib esitada ka suulised seisukohad, kui korraldatakse kohtuistung.
Kohtukulud
21
Vastavalt kodukorra artiklile 137, mida kodukorra artikli 184 lõike 1 alusel kohaldatakse apellatsioonimenetluse suhtes, tehakse otsus kohtukulude jaotamise kohta kohtuotsuses või -määruses, mis lõpetab menetluse.
22
Kuna käesolevas asjas rahuldati Belgia saksakeelse kogukonna menetlusse astumise avaldus, tuleb tema menetlusse astumisega seotud kohtukulude kandmine otsustada edaspidi.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohtu president otsustab:
1.
Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiensil (Belgia saksakeelne kogukond) lubatakse astuda menetlusse Citizens’ Committee of the European Citizens’ Initiative’i „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe“ nõuete toetuseks.
2.
Kohtusekretär toimetab Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiensile (Belgia saksakeelne kogukond) kätte koopia kõigist menetlusdokumentidest.
3.
Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiensil (Belgia saksakeelne kogukond) on üks kuu, mis hakkab kulgema käesoleva resolutsiooni punktis 2 viidatud kättetoimetamisest, menetlusse astuja seisukohtade esitamiseks.
4.
Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiensi (Belgia saksakeelne kogukond) menetlusse astumisega seotud kohtukulude üle otsustatakse edaspidi.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: inglise.