62023CJ0400_RES
Kohtuasi C‑400/23
VB
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sofiyski gradski sad)
Euroopa Kohtu (neljas koda) 16. jaanuari 2025. aasta otsus
Eelotsusetaotlus – Õigusalane koostöö kriminaalasjades – Direktiiv (EL) 2016/343 – Õigus viibida kohtulikul arutamisel – Artikli 8 lõige 2 – Kohtulik arutamine, mille tulemusel mõistetakse isik tagaselja süüdi või õigeks – Tingimused – Artikli 8 lõige 4 – Kohustus teavitada isikut, kelle suhtes on tehtud tagaseljaotsus, võimalikest õiguskaitsevahenditest – Artikkel 9 – Õigus uuele kohtulikule arutamisele või muule õiguskaitsevahendile, mis võimaldab kohtuasja uuesti sisuliselt läbi vaadata, mis võib viia algse otsuse tühistamiseni – Artikli 10 lõige 1 – Õigus tõhusale õiguskaitsevahendile – Riigisisesed õigusnormid, mis seavad õiguse uuele kohtulikule arutamisele tunnustamise tingimuseks kriminaalmenetluse uuendamise taotluse esitamise kohtule, kuhu peab ilmuma isik, kelle suhtes tehti tagaseljaotsus
Õigusalane koostöö kriminaalasjades – Süütuse presumptsiooni teatavate aspektide ja õiguse viibida kriminaalmenetluses kohtulikul arutelul tugevdamine – Direktiiv 2016/343 – Õigus viibida kohtulikul arutelul – Tagaseljamenetlus – Õigus uuele kohtulikule arutamisele või muule õiguskaitsevahendile – Riigisisesed õigusnormid, mis seavad õiguse uuele kohtulikule arutamisele tunnustamise tingimuseks kriminaalmenetluse uuendamise taotluse esitamise – Lubatavus – Tingimused
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2016/343, artikli 8 lõiked 2 ja 4 ning artikkel 9)
(vt punktid 43–46, 59–69 ja 75 ning resolutsiooni punkt 1)
Õigusalane koostöö kriminaalasjades – Süütuse presumptsiooni teatavate aspektide ja õiguse viibida kriminaalmenetluses kohtulikul arutelul tugevdamine – Direktiiv 2016/343 – Õigus viibida kohtulikul arutelul – Tagaseljamenetlus – Õigus uuele kohtulikule arutamisele või muule õiguskaitsevahendile – Kohustus teavitada isikut, kelle suhtes on tehtud tagaseljaotsus, õigusest uuele kohtulikule arutamisele või muule õiguskaitsevahendile – Selle õiguse olemasolu hindamine tagaseljamenetlust läbiviiva kohtu poolt ning sellele õigusele viitamine asjaomasele isikule kättetoimetatud lahendis – Lubatavus
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2016/343, artikli 8 lõiked 2 ja 4, artikkel 9 ja artikli 10 lõige 1)
(vt punktid 85–87 ja resolutsiooni punkt 2)
Õigusalane koostöö kriminaalasjades – Süütuse presumptsiooni teatavate aspektide ja õiguse viibida kriminaalmenetluses kohtulikul arutelul tugevdamine – Direktiiv 2016/343 – Õigus viibida kohtulikul arutelul – Tagaseljamenetlus – Õigus uuele kohtulikule arutamisele või muule õiguskaitsevahendile – Kohustus teavitada isikut, kelle suhtes on tehtud tagaseljaotsus, õigusest uuele kohtulikule arutamisele või muule õiguskaitsevahendile – Ulatus – Tagaseljaotsusega õigeks mõistmine – Hõlmamine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2016/343, artikli 8 lõiked 2 ja 4 ning artikkel 9)
(vt punktid 90–95 ja resolutsiooni punkt 3)
Kokkuvõte
Euroopa Kohus, kellele Sofiyski gradski sad (Sofia linnakohus, Bulgaaria) esitas eelotsusetaotluse, täpsustas liikmesriikide kohustusi tagaseljamenetlustes kriminaalasjades.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus menetles VB suhtes alustatud kriminaalmenetlusi seoses tegudega, mis kujutavad endast süütegusid, mille eest karistatakse vabadusekaotuslike karistustega. VBd ei teavitatud ametlikult mingil viisil tema vastu esinevatest süüdistustest. Teda ei teavitatud ka tema kohtu alla andmisest ega ammugi mitte kohtuistungi toimumise kuupäevast ja kohast ega tema kohtusse ilmumata jätmise tagajärgedest. Nimelt ei õnnestunud liikmesriigi pädevatel asutustel VB asukohta kindlaks teha, kuna VB oli kohtueelse menetluse jooksul enne kahtlustatavate vahistamiseks korraldatud politseitoimingut põgenenud.
Kuivõrd eelotsusetaotluse esitanud kohus leidis, et direktiivis 2016/343 (
1
) tagaseljamenetluse läbiviimiseks ette nähtud tingimused ei olnud kõnealusel juhul täidetud, soovis ta selgitusi seoses sellega, milline ulatus on tema kohustusel teavitada isikut, kelle suhtes viiakse läbi tagaseljamenetlust, võimalikest õiguskaitsevahenditest (
2
). Ta juhtis tähelepanu asjaolule, et Bulgaarias on süüdimõistva tagaseljaotsuse peale apellatsioonkaebuse esitamiseks ette nähtud tähtaja möödumisel ainus õiguskaitsevahend selle süüdimõistva tagaseljaotsuse vaidlustamiseks kriminaalmenetluse uuendamise taotlus, mis tuleb esitada Varhoven kasatsionen sadile (Bulgaaria kõrgeim kassatsioonikohus). Sellest „õigusest uuele kohtulikule arutelule või muule õiguskaitsevahendile“ aga ei teavitata ja seda isegi ei tunnustata hetkel, mil tagaselja süüdimõistetud isikut teavitatakse tema süüdimõistmisest. Lisaks on Bulgaaria õiguses ette nähtud kriminaalmenetluse uuendamise taotluse esitanud isiku kohustus ilmuda kohtusse, kes vaatab läbi kriminaalmenetluse uuendamise taotlust; kui asjaomane isik seda ei tee, jäetakse taotlus rahuldamata.
Kaheldes, kas Bulgaaria menetluskord on direktiiviga 2016/343 kooskõlas, esitas eelotsusetaotluse esitanud kohus Euroopa Kohtule mitu eelotsuse küsimust.
Euroopa Kohtu hinnang
Kõigepealt, mis puudutab tagaseljaotsusega süüdi mõistetud isiku õigust „uuele kohtulikule arutelule või muule õiguskaitsevahendile“ direktiivi 2016/343 artikli 8 lõike 4 tähenduses, siis täpsustas Euroopa Kohus, et selle direktiiviga ei ole vastuolus see, kui liikmesriik kehtestab menetluskorra, mis ei too automaatselt kaasa kriminaalmenetluse uuendamist, vaid nõuab, et tagaselja süüdimõistetud isikud, kes on huvitatud sellisest uuendamisest, esitaksid sellekohase taotluse mõnele teisele kohtule kui see, kes tagaseljaotsuse tegi, et see teine kohus kontrolliks, kas on täidetud õiguse uuele kohtulikule arutamisele eeltingimus, st kas direktiivi artikli 8 lõikes 2 ette nähtud tingimused ei olnud täidetud. See tuleneb eelkõige direktiivi artikli 8 lõike 4 sõnastusest. Ühelt poolt näitab viide võimalusele vaidlustada tagaseljaotsus, mida on esitletud eraldiseisva ja autonoomse menetlusliku elemendina võrreldes „õiguse[ga] taotleda […] uut kohtulikku arutelu või muud õiguskaitsevahendit“, et liikmesriigid võivad näha ette menetluse, mis eelneb uuele kohtulikule arutamisele või muu õiguskaitsevahendi kasutamisele, kusjuures sellise menetluse eesmärk võib olla tuvastada, et eespool nimetatud tingimused ei olnud täidetud. Teiselt poolt tuleneb rinnastava sidesõna „või“ kasutamisest lauseosas „õigus uuele kohtulikule arutelule või muule õiguskaitsevahendile“, et liikmesriikidel on võimalus näha ette kas kriminaalmenetluse uuendamine uue kohtuliku arutamise vormis või „muu õiguskaitsevahend“, mis on samaväärne uue kohtuliku arutamisega.
Euroopa Kohus leidis, et selline menetluskord on direktiiviga 2016/343 kooskõlas, kui ühelt poolt menetluse uuendamise taotluse menetlus võimaldab tegelikult uut kohtulikku arutamist kõigil juhtudel, mil pärast kontrollimist on kindlaks tehtud, et direktiivi artikli 8 lõikes 2 ette nähtud tingimused ei olnud täidetud, ja teiselt poolt kui tagaselja süüdimõistetud isikut teavitatakse tema süüdimõistmisest teavitamise ajal ka sellest menetlusest.
Seejärel tuletas Euroopa Kohus meelde, et eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on kontrollida, kas Bulgaaria seadusandja kehtestatud menetluskord on direktiiviga 2016/343 kooskõlas, ja eelkõige, kas see uuendamise menetlus vastab kõigile tõhususe põhimõttest tulenevatele nõuetele.
Mis puudutab hinnangut sellele, kas Bulgaaria seadusandja kehtestatud kord järgib tõhususe põhimõtet, siis märkis Euroopa Kohus esiteks, et on oluline tagada, et kriminaalmenetluse uuendamise taotluse menetlus toob kaasa õiguse uuele kohtulikule arutamisele tunnustamise kõigil juhtudel, mil direktiivi artikli 8 lõikes 2 ette nähtud tingimused ei olnud täidetud.
Teiseks tuleb kontrollida, kas tagaselja süüdimõistetud isik saab kas hetkel, mil teda teavitatakse süüdimõistvast kohtuotsusest, või kiiresti pärast seda ärakirja kogu tagaseljaotsusest ning teda teavitatakse tema menetlusõigustest, sealhulgas antakse teavet seoses võimalusega esitada kriminaalmenetluse uuendamise taotlus ning seoses kohtuga, kellele see taotlus tuleb esitada, ja tähtajaga, mille jooksul see taotlus tuleb esitada.
Kolmandaks peab mis tahes uue kohtuliku arutamise taotluse menetlus olema korraldatud nii, et see taotlus vaadatakse läbi kiiresti, et teha võimalikult kiiresti kindlaks, kas kohtulik arutamine toimus tagaselja, ilma et direktiivi 2016/343 artikli 8 lõikes 2 ette nähtud tingimused oleksid olnud täidetud. See kiirelt tegutsemise nõue on seda olulisem, et tagaseljaotsused võivad olla täitmisele pööratavad.
Lõpuks nõuab tõhususe põhimõte, et asjaomasel isikul oleks võimalik isiklikult või advokaadi vahendusel esitada oma seisukoht küsimuses, kas kohtulik arutamine toimus tagaselja, ilma et direktiivi 2016/343 artikli 8 lõikes 2 ette nähtud tingimused oleksid olnud täidetud. Seda õigust ei saa mõista nii, et see paneb asjaomasele isikule kohustuse ilmuda isiklikult kohtusse, kus taotlust läbi vaadatakse. Asjaomase isiku, kes on saanud teada oma süüdimõistmisest, ilma et teda oleks vahistatud, kohustus ilmuda isiklikult kohtusse, kellele ta esitas uue kohtuliku arutamise taotluse, tähendaks seda, et veel vabaduses olevat isikut kohustatakse laskma end vangistada selleks, et kasutada oma õigust uuele kohtulikule arutamisele. See oleks vastuolus põhiõigusega õiglasele kohtulikule arutamisele.
Lisaks, mis puutub kohustusse teavitada isikut, kelle suhtes on tehtud tagaseljaotsus, tema õigusest uuele kohtulikule arutamisele, siis tuletas Euroopa Kohus meelde, (
3
) et liidu seadusandja ei soovinud täpsustada, kuidas tuleb teavet „õiguse [kohta] uuele kohtulikule arutelule või muule õiguskaitsevahendile“ esitada. Kuigi direktiivi 2016/343 ei saa tõlgendada nii, et see paneb tagaseljaotsust tegevale kohtule kohustuse otsustada oma lahendis õiguse uuele kohtulikule arutamisele üle, (
4
) jätab see liikmesriikidele direktiivi rakendamisel laia kaalutlusruumi. Seda ei saa tõlgendada ka nii, et see keelab sellel kohtul analüüsida tagaseljamenetluse käigus, kas direktiivi artikli 8 lõikes 2 ette nähtud tingimused on täidetud, ja juhul, kui need tingimused ei ole täidetud, märkida oma otsuses, et asjaomasel isikul on õigus uuele kohtulikule arutamisele. Tagaseljamenetlust läbi viiva kohtu poolt selles osas tehtava kontrolli puhul on oluline, et kohus kuulaks ära sellist asjaomast isikut esindava advokaadi, kes võib kohtulikult arutamiselt puududa. Direktiivis 2016/343 kehtestatud nõuded on seega täidetud, kui tagaseljamenetlust läbi viiv kohus kontrollib ise pärast nii süüdistaja kui ka kaitsja selles küsimuses ärakuulamist, kas direktiivi artikli 8 lõikes 2 ette nähtud tingimused on täidetud, ja kui need ei ole täidetud, märgib tagaseljaotsuses, mille täielik ärakiri tuleb asjaomasele isikule üle anda hetkel, mil teda teavitatakse sellest otsusest, või kiiresti pärast seda, et viimasel on õigus uuele kohtulikule arutamisele.
(
1
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/343, millega tugevdatakse süütuse presumptsiooni teatavaid aspekte ja õigust viibida kriminaalmenetluses kohtulikul arutelul (ELT 2016, L 65, lk 1). Direktiivi artikli 8 lõikes 2 on sätestatud: „Liikmesriigid võivad näha ette, et kohtulik arutelu, mille tulemusena otsustatakse kahtlustatava või süüdistatava süü või süütuse üle, võib toimuda ilma tema kohalviibimiseta, kui a) kahtlustatavat või süüdistatavat teavitati õigel ajal kohtulikust arutelust ja mitteilmumise tagajärgedest või b) kahtlustatavat või süüdistatavat, keda on kohtulikust arutelust teavitatud, esindab volitatud kaitsja, kelle on valinud kahtlustatav või süüdistatav või kelle on määranud riik.“
(
2
)	Direktiivi 2016/343 artikli 8 lõige 4 näeb nimelt ette, et kui menetlus viiakse läbi olukorras, kus direktiivi artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimusi ei ole võimalik täita, kuna kahtlustatava või süüdistatava asukohta ei ole võimalik mõistlikele pingutustele vaatamata kindlaks teha, tagavad liikmesriigid, et kahtlustatava või süüdistatava otsusest teavitamisel, eelkõige siis, kui nad tabatakse, teavitatakse neid ka võimalusest asjaomane otsus vaidlustada ja õigusest taotleda uut kohtulikku arutelu või muud õiguskaitsevahendit.
(
3
)	8. juuni 2023. aasta kohtuotsus VB (tagaselja süüdi mõistetud isiku teavitamine) (C‑430/22 ja C‑468/22, EU:C:2023:458, punkt 27).
(
4
)	8. juuni 2023. aasta kohtuotsus VB (tagaselja süüdi mõistetud isiku teavitamine) (C‑430/22 ja C‑468/22, EU:C:2023:458, punkt 31).