62023CJ0216
TIESAS SPRIEDUMS (devītā palāta)
2024. gada 8. maijā (
*1
)
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Tiesību aktu tuvināšana – Lauksaimniecība – Aromatizētu vīna produktu definīcija, apraksts, noformējums, marķējums un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība – Regula (ES) Nr. 251/2014 – 3. panta 4. punkts – Aromatizēts vīna kokteilis – Definīcija – Jēdzieni “spirts” un “aromatizējošs pārtikas produkts”
Lietā C‑216/23
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši LESD 267. pantam, ko Bayerischer Verwaltungsgerichtshof (Bavārijas federālās zemes Augstākā administratīvā tiesa, Vācija) iesniegusi ar 2023. gada 23. marta lēmumu un kas Tiesā reģistrēts 2023. gada 4. aprīlī, tiesvedībā
Hauser Weinimport GmbH
pret
Freistaat Bayern,
TIESA (devītā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētāja O. Spinjana‑Matei [O. Spineanu‑Matei], tiesneši S. Rodins [S. Rodin] un L. S. Rosi [L. S. Rossi] (referente),
ģenerāladvokāts: N. Emiliu [N. Emiliou],
sekretārs: A. Kalots Eskobars [A. Calot Escobar],
ņemot vērā rakstveida procesu,
ņemot vērā apsvērumus, ko snieguši:
–
Hauser Weinimport GmbH vārdā – A. Reinhart, Rechtsanwalt,
–
Freistaat Bayern vārdā – C. Diroll un J. Vogel, pārstāvji,
–
Eiropas Komisijas vārdā – B. Hofstötter un B. Rechena, pārstāvji,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
1
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 251/2014 (2014. gada 26. februāris) par aromatizētu vīna produktu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1601/91 (OV 2014, L 84, 14. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 2. decembra Regulu (ES) 2021/2117 (OV 2021, L 435, 262. lpp.) (turpmāk tekstā – “Regula Nr. 251/2014”), 3. panta 4. punkta c) apakšpunktu un I pielikuma 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu.
2
Šis lūgums iesniegts tiesvedībā starp Hauser Weinimport GmbH un Freistaat Bayern (Bavārijas federālā zeme, Vācija) par tāda dzēriena laišanu tirgū, kura sastāvā galvenokārt ir vīna un alus maisījums un kurš apzīmēts kā “aromatizēts vīna kokteilis” Regulas Nr. 251/2014 izpratnē.
Atbilstošās tiesību normas
Regula Nr. 251/2014
3
Regulas Nr. 251/2014 1., 4., 7., 9. un 11. apsvērums ir formulēti šādi:
“1)
Padomes Regula (EEK) Nr. 1601/91 [(1991. gada 10. jūnijs), ar ko nosaka vispārīgus noteikumus par aromatizētu vīnu, aromatizētus vīnus saturošu dzērienu un aromatizētus vīnus saturošu kokteiļu definēšanu un to nosaukumu un noformējumu veidošanu (OV 1991, L 149, 1. lpp.)] un Komisijas Regula (EK) Nr. 122/94 [(1994. gada 25. janvāris), kura nosaka sīki izstrādātus konkrētus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 1601/91, kas nosaka vispārīgus noteikumus attiecībā uz aromatizēto vīnu, uz vīna bāzes gatavoto aromātisko dzērienu un aromatizēto vīna produktu kokteiļu definīciju, aprakstu un noformējumu (OV 1994, L 21, 7. lpp.)] ir sekmīgi nodrošinājušas aromatizētu vīnu, aromatizētu vīna dzērienu un aromatizētu vīna kokteiļu (“aromatizēti vīna produkti”) reglamentāciju. Tomēr, ņemot vērā tehnoloģiskās inovācijas, tirgus izmaiņas un to, ka pakāpeniski mainās tas, ko sagaida patērētāji, ir jāatjaunina noteikumi, kurus piemēro konkrētu aromatizēto vīna produktu definīcijai, aprakstam, noformējumam, marķējumam un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai, vienlaikus ievērojot tradicionālās ražošanas metodes.
[..]
(4)
Aromatizēti vīna produkti ir nozīmīgi patērētājiem, ražotājiem un lauksaimniecības nozarei [Eiropas] Savienībā. Pasākumiem, kas piemērojami aromatizētiem vīna produktiem, būtu jāpalīdz sasniegt augstu patērētāju aizsardzības līmeni, nepieļaut maldinošas prakses izmantošanu, panākt tirgus pārredzamību un godīgu konkurenci. Šie pasākumi aizsargās reputāciju, kuru Savienības aromatizētie vīna produkti ir ieguvuši iekšējā tirgū un pasaules tirgū, turpinot ievērot aromatizēto vīna produktu tradicionālo ražošanas praksi, kā arī pieaugošo pieprasījumu pēc patērētāju aizsardzības un informēšanas. Būtu jāņem vērā arī tehnoloģiskās inovācijas attiecībā uz produktiem, kuriem šādas inovācijas palīdz uzlabot kvalitāti, neietekmējot attiecīgo aromatizēto vīna produktu tradicionālās īpašības.
[..]
(7)
Lai nodrošinātu skaidrību un pārredzamību Savienības tiesību aktos, kas reglamentē aromatizētos vīna produktus, minētajos tiesību aktos ir skaidri jādefinē produkti, uz kuriem attiecas minētie tiesību akti, kritēriji aromatizētu vīna produktu ražošanai, aprakstam, noformējumam, marķējumam un jo īpaši – tirdzniecības nosaukumam. [..]
[..]
(9)
Aromatizēti vīna produkti būtu jāražo saskaņā ar konkrētiem noteikumiem un ierobežojumiem, kas garantē, ka tiek ievērots tas, ko sagaida patērētāji attiecībā uz kvalitāti un ražošanas metodēm. Lai ievērotu starptautiskos standartus šajā jomā, būtu jānosaka ražošanas metodes un [Eiropas] Komisijai parasti būtu jāņem vērā standarti, ko iesaka un publicē Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija (OIV).
[..]
(11)
Turklāt etilspirtam, ko izmanto aromatizētu vīna produktu ražošanā, vajadzētu būt tikai lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtam, lai tas atbilstu patērētāju sagaidītajam un ierastajai kvalitātes praksei. Tas arī nodrošinās lauksaimniecības pamatproduktu noietu.”
4
Regulas Nr. 251/2014 1. pantā ir paredzēts:
“1.   Šajā regulā ir paredzēti noteikumi aromatizētu vīna produktu definīcijai, aprakstam, noformējumam un marķējumam.
[..]
3.   Šo regulu piemēro visiem aromatizētajiem vīna produktiem, ko laiž tirgū Savienībā, neatkarīgi no tā, vai tie ir ražoti dalībvalstīs vai trešās valstīs, kā arī tiem produktiem, kas Savienībā ir ražoti eksportam.”
5
Šīs regulas 3. pantā “Aromatizētu vīna produktu definīcija un klasifikācija” ir noteikts:
“1.   Aromatizēti vīna produkti ir produkti, kas iegūti no vīna nozares produktiem, kā minēts [Eiropas Parlamenta un Padomes] Regulā (ES) Nr. 1308/2013 [(2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV 2013, L 347, 671. lpp.)], un kas ir aromatizēti. Tos iedala šādās kategorijās:
a)
aromatizēti vīni;
b)
aromatizēti vīna dzērieni;
c)
aromatizēti vīna kokteiļi.
2.   Aromatizēts vīns ir dzēriens:
a)
kas iegūts no viena vai vairākiem vīnkopības produktiem, kuri definēti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 II pielikuma IV daļas 5. punktā un VII pielikuma II daļas 1. punktā un no 3. līdz 9. punktā, izņemot “Retsina” vīnu;
b)
kurā a) apakšpunktā minēto vīnkopības produktu saturs ir vismaz 75 % no kopējā tilpuma;
c)
kam var būt pievienots spirts,
d)
kam var būt pievienotas krāsvielas,
e)
kam var būt pievienota vīnogu misa, daļēji norūgusi vīnogu misa vai abu veidu misa;
f)
kas var būt saldināts;
g)
kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 14,5 tilp. % un nav lielāka par 22 tilp. %, bet kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 17,5 tilp. %.
3.   Aromatizēts vīna dzēriens ir dzēriens:
a)
kas iegūts no viena vai vairākiem vīnkopības produktiem, kuri definēti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļas 1., 2. un no 4. līdz 9. punktā, izņemot vīnus, kuru ražošanā pievienots spirts, un “Retsina” vīnu;
b)
kurā a) apakšpunktā minēto vīnkopības produktu saturs ir vismaz 50 % no kopējā tilpuma;
c)
kam nav pievienots spirts, ja vien II pielikumā nav noteikts citādi;
d)
kam var būt pievienotas krāsvielas,
e)
kam var būt pievienota vīnogu misa, daļēji norūgusi vīnogu misa vai abu veidu misa;
f)
kas var būt saldināts;
g)
kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 4,5 % tilp. un nav lielāka par 14,5 % tilp.;
4.   Aromatizēts vīna kokteilis ir dzēriens:
a)
kas iegūts no viena vai vairākiem vīnkopības produktiem, kuri definēti Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļas 1., 2. un 4. līdz 11. punktā, izņemot vīnus, kuru ražošanā pievienots spirts, un “Retsina” vīnu;
b)
kurā a) apakšpunktā minēto vīnkopības produktu saturs ir vismaz 50 % no kopējā tilpuma;
c)
kam nav pievienots spirts;
d)
kam var būt pievienotas krāsvielas,
e)
kas var būt saldināts;
f)
kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir lielāka par 1,2 % tilp. un mazāka par 10 %.”
6
Regulas Nr. 251/2014 4. panta 1. punktā ir noteikts:
“Aromatizētus vīna produktus ražo saskaņā ar I un II pielikumā noteiktajām prasībām, ierobežojumiem un aprakstiem.”
7
Šīs regulas I pielikumā “Tehniskās definīcijas, prasības un ierobežojumi” ir noteikts:
“1. Aromatizēšana
[..]
b)
Aromatizētu vīna dzērienu un aromatizētu vīna kokteiļu aromatizēšanai ir atļauts izmantot šādus produktus:
[..]
ii)
aromātiskus garšaugus un/vai garšvielas un/vai aromatizējošus pārtikas produktus.
Šādu vielu pievienošana piešķir gala produktam citādas organoleptiskās īpašības nekā vīnam.
[..]
3. Spirta pievienošana
Vairāku aromatizēto vīnu un vairāku aromatizēto vīna dzērienu izgatavošanā atļauts izmantot šādus produktus:
a)
lauksaimniecības izcelsmes etilspirts, kā noteikts [Eiropas Parlamenta un Padomes] Regulas (EK) Nr. 110/2008 [(2008. gada 15. janvāris) par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89 (OV 2008, L 39, 16. lpp.)] I pielikuma 1. punktā, tostarp vīnkopības izcelsmes etilspirts;
b)
vīna spirts vai rozīņu spirts;
c)
vīna destilāts vai rozīņu destilāts;
d)
lauksaimnieciskas izcelsmes destilāts, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 110/2008 I pielikuma 2. punktā;
e)
vīna spirts, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 110/2008 II pielikuma 4. punktā;
f)
vīnogu čagu spirts, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 110/2008 II pielikuma 6. punktā;
g)
alkoholiskie dzērieni, kas destilēti no fermentētām rozīnēm.
Etilspirtam, kuru izmanto, lai atšķaidītu vai izšķīdinātu krāsvielas, aromatizētājus vai citas atļautās piedevas, kuras izmanto aromatizēto vīna produktu izgatavošanā, ir jābūt lauksaimniecības izcelsmes, tas jālieto stingri vajadzīgajās devās un neuzskata par spirta pievienošanu aromatizēta vīna produkta ražošanas nolūkā.
[..]
5. Ūdens pievienošana
Aromatizēto vīna produktu izgatavošanai atļauts pievienot ūdeni, ja to izmanto devās, kas vajadzīgas lai:
–
izgatavotu aromātesenci,
–
izšķīdinātu krāsvielas un saldinātājus,
–
pielāgotu produkta galīgo sastāvu.
[..]”
Pamatlietas rašanās fakti un prejudiciālie jautājumi
8
Hauser Weininport ražo un tirgo dzērienu no spirta maisījuma, kura sastāvā ir 55 % vīna un 10 % alus. Šī dzēriena spirta tilpumkoncentrācija ir 5,5 %, un tas ir aromatizēts ar plūškoka ziediem. Šis uzņēmums to laida tirgū kā “aromatizētu vīna kokteili”.
9
Freistaat Bayern (Bavārijas federālā zeme, Vācija) pret šādu apzīmējumu iebilda, norādot, ka minētajam dzērienam pievienotais alus esot “spirts” Regulas Nr. 251/2014 3. panta 4. punkta c) apakšpunkta izpratnē, ko nedrīkst pievienot dzērienam, kuru apzīmē kā “aromatizētu vīna kokteili”. Līdz ar to Bavārijas federālā zeme aizliedza Hauser Weinimport tirgot šo dzērienu ar šādu nosaukumu.
10
Uzņēmums norāda, ka tikai Regulas Nr. 251/2014 I pielikuma 3. punktā uzskaitītie produkti jāuzskata par “spirtu” šīs regulas 3. panta 4. punkta c) apakšpunkta izpratnē, jo spirta pievienošanai minētās regulas 3. panta izpratnē spirta tilpumkoncentrācija ir jāpalielina, nevis jāsamazina. Šajā gadījumā neliela daudzuma alus, kas atbilst 10 % attiecīgā dzēriena un kam ir neliela spirta tilpumkoncentrācija, pievienošana nepalielinātu šī dzēriena spirta tilpumkoncentrāciju. Katrā ziņā alus esot aromatizējošs pārtikas produkts šīs pašas regulas I pielikuma 1. punkta b) apakšpunkta ii) punkta izpratnē, un tā pievienošana esot atļauta.
11
Ar 2020. gada 21. septembra spriedumu Bayerisches Verwaltungsgericht Augsburg (Bavārijas Administratīvā tiesa Augsburgā, Vācija) noraidīja Hauser Weinimport prasību, pamatojoties uz to, ka dzērienam ar apzīmējumu “aromatizēts vīna kokteilis” var pievienot vienīgi tādu spirtu, kas ir vīnkopības produkts.
12
Izskatot apelācijas sūdzību par šo spriedumu, Bayerischer Verwaltungsgerichtshof (Bavārijas federālās zemes Augstākā administratīvā tiesa, Vācija), kas ir iesniedzējtiesa, šaubās par vairāku Regulas Nr. 251/2014 tiesību normu interpretāciju. Lai gan šī tiesa sliecas apmierināt apelācijas sūdzību, piekrītot Hauser Weinimport argumentācijai, kas apkopota šī sprieduma 10. punktā, tā atzīst, ka tā nevar pietiekami precīzi interpretēt tās Savienības tiesības, no kurām atkarīgs tajā izskatāmā strīda risinājums.
13
Šādos apstākļos Bayerischer Verwaltungsgerichtshof (Bavārijas federālās zemes Augstākā administratīvā tiesa) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“1)
Vai Regulas [Nr. 251/2014] 3. panta 4. punkta c) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka jēdziens “spirts” ietver arī dzērienu, kas satur spirtu un kas nav vīnkopības produkts šīs regulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta izpratnē?
2)
Vai “pievienot” Regulas [Nr. 251/2014] 3. panta 4. punkta c) apakšpunkta izpratnē nozīmē, ka galaprodukta spirta tilpumkoncentrācijai ir jāpalielinās salīdzinājumā ar vīnkopības produktu, kurš ir izmantots saskaņā ar Regulas [Nr. 251/2014] 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu?
3)
Ja atbilde uz [pirmo] jautājumu ir apstiprinoša, vai Regulas [Nr. 251/2014] 3. panta 1. punkta pirmais teikums kopsakarā ar tās I pielikuma 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu ir jāinterpretē tādējādi, ka jēdziens “aromatizējošs pārtikas produkts” ietver spirtu saturošu dzērienu [pirmā] jautājuma izpratnē?”
Par prejudiciālajiem jautājumiem
Par pirmo un otro jautājumu
14
Ar pirmo un otro jautājumu, kuri jāizskata kopā, iesniedzējtiesa būtībā vēlas noskaidrot, vai Regulas Nr. 251/2014 3. panta 4. punkta c) apakšpunkts jāinterpretē tādējādi, ka šīs tiesību normas izpratnē jēdziens “spirts”, ko nevar pievienot dzērienam ar apzīmējumu “aromatizēts vīna kokteilis”, ietver alkoholisku dzērienu, kāds, piemēram, ir alus, kurš nav vīnkopības produkts šīs regulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta izpratnē, bet kura pievienošana tomēr palielina šāda kokteiļa spirta tilpumkoncentrāciju salīdzinājumā ar pēdējā minētajā tiesību normā minēto dzērienu, kas iegūts no viena vai vairākiem vīnkopības produktiem.
15
Jākonstatē, ka saskaņā ar Regulas Nr. 251/2014 1. panta 1. un 3. punktu tajā ir paredzēti noteikumi par “aromatizētu vīna produktu” definīciju, aprakstu, noformējumu un marķējumu un šī regula ir piemērojama visiem šiem produktiem, ko laiž Savienības tirgū. Šiem noteikumiem, kā uzsvērts minētās regulas 4. un 9. apsvērumā, jāveicina augsts patērētāju aizsardzības līmenis – it īpaši patērētāju informēšanā –, jānovērš maldinošas prakses izmantošana un jānodrošina, ka tiek apmierinātas patērētāju vēlmes attiecībā uz kvalitāti un ražošanas metodēm. Turklāt, kā uzsvērts minētās regulas 7. apsvērumā, lai nodrošinātu skaidrību un pārredzamību, skaidri jādefinē aromatizētie vīna produkti, kritēriji šādu produktu ražošanai, aprakstam, noformējumam, marķējumam un jo īpaši – tirdzniecības nosaukumam.
16
Ņemot vērā šos mērķus, Regulas Nr. 251/2014 3. panta “Aromatizētu vīna produktu definīcija un klasifikācija ” 1. punktā šie vīna nozares produkti ir iedalīti trīs kategorijās, proti, a) “aromatizēti vīni”, b) “aromatizēti vīna dzērieni” un c) “aromatizēti vīna kokteiļi”.
17
Regulas Nr. 251/2014 3. panta 2.–4. punktā ir uzskaitītas īpašības, kādām jāatbilst dzērieniem, kas ietilpst katrā no šīm kategorijām.
18
Tādējādi saskaņā ar šīs regulas 3. panta 2. punkta a)–c) apakšpunktu “aromatizētam vīnam” jābūt iegūtam no viena vai vairākiem šajā tiesību normā minētajiem vīnkopības produktiem, kuri veido vismaz 75 % no kopējā šī dzēriena tilpuma, “kam var būt pievienots spirts”.
19
Saskaņā ar minētās regulas 3. panta 3. punkta a)–c) apakšpunktu “aromatizēts vīna dzēriens” jāiegūst no viena vai vairākiem vīnkopības produktiem, kuri definēti šajā tiesību normā, kuru saturs ir vismaz 50 % no kopējā šī dzēriena tilpuma un kuriem “nav pievienots spirts, ja vien II pielikumā nav noteikts citādi”.
20
Attiecībā uz apzīmējumu “aromatizēts vīna kokteilis”, kas ir pamatlietas priekšmets, Regulas Nr. 251/2014 3. panta 4. punktā ir paredzēts, ka šāds kokteilis jāiegūst no viena vai vairākiem vīnkopības produktiem, kuri definēti šīs tiesību normas a) punktā, kuru saturs ir vismaz 50 % no kopējā šī dzēriena tilpuma un kuriem saskaņā ar minētās tiesību normas c) apakšpunktu “nav pievienots spirts”. Šīs pašas tiesību normas f) apakšpunktā ir precizēts, ka faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir lielāka par 1,2 % tilp. un mazāka par 10 %.
21
No tā izriet, ka “aromatizēta vīna kokteiļa” sastāvā var būt vīns, bet tam nevar “pievienot spirtu”, izņemot Regulas Nr. 251/2014 3. panta 4. punkta a) apakšpunktā minētos vīnkopības produktus.
22
Jānorāda, ka Regulā Nr. 251/2014 nav ietverta jēdziena “spirta pievienošana” definīcija.
23
Neapšaubāmi, kā norāda Hauser Weinimport, Regulas Nr. 251/2014 I pielikuma 3. punktā “Spirta pievienošana” ir uzskaitīti septiņi produkti, kuru izmantošana ir atļauta “vairāku aromatizēto vīnu un vairāku aromatizēto vīna dzērienu izgatavošanā”, bet alus tajos nav atrodams.
24
Tomēr šis konstatējums nevar nozīmēt, ka jēdziens “spirts” šīs regulas izpratnē ietver tikai septiņus produktus, kas uzskaitīti minētās regulas I pielikuma 3. punktā, un ka līdz ar to dzērienu kategoriju ar apzīmējumu “aromatizēts vīna kokteilis” daļēji varētu veidot alkoholiskie dzērieni, kuri tajā nav minēti, kā tas ir alus gadījumā.
25
Kā izriet no Regulas Nr. 251/2014 I pielikuma 3. punkta formulējuma, tajā vienīgi iekļauts izsmeļošs saraksts ar atļautiem septiņu veidu spirtiem, proti, lauksaimniecības izcelsmes etilspirtu, tostarp vīnkopības izcelsmes etilspirtu, vīna spirtu vai rozīņu spirtu, vīna destilātu vai rozīņu destilātu, lauksaimnieciskas izcelsmes destilātu, vīna spirtu vai vīnogu čagu spirtu un alkoholiskiem dzērieniem, kuri destilēti no fermentētām rozīnēm, lai šos produktus varētu iekļaut dažu “aromatizētu vīnu” vai “aromatizētu vīna dzērienu” sagatavē, kas neietver šīs regulas 3. panta 4. punktā minēto kategoriju “aromatizēti vīna kokteiļi”.
26
Līdz ar to Regulas Nr. 251/2014 I pielikuma 3. punktā uzskaitītie spirti ne tikai nevar tikt pievienoti dzērienam, kurš ietilpst kategorijā “aromatizēti vīna kokteiļi”, bet šī tiesību norma arī nevar tikt interpretēta tādējādi, ka ar to attiecībā uz šo pašu kategoriju netieši būtu atļauts pievienot spirtu, kas nav šīs regulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktā minētais vīnkopības produkts un kas nav ietverts ar to izveidotajā izsmeļošajā sarakstā.
27
Šo interpretāciju apstiprina Regulas Nr. 251/2014 mērķis, proti, vienveidīgi definēt visus Savienības tirgū laistos aromatizētos vīna produktus, lai nodrošinātu, ka tiek apmierinātas patērētāju vēlmes, novēršot maldinošas prakses izmantošanu.
28
Savukārt Hauser Weinimport aizstāvētā šīs regulas I pielikuma 3. punkta interpretācija izraisītu paradoksālu situāciju, kas būtu pretrunā iepriekš minētajam šīs regulas mērķim, proti, ka tādi alkoholiskie dzērieni kā viskijs, degvīns vai alus, kuru pievienošana nav atļauta attiecībā uz kategorijām “aromatizēti vīni” un “aromatizēti vīna dzērieni”, varētu tikt netieši atļauti “aromatizētiem vīna kokteiļiem”. Konkrētāk, šāda situācija acīmredzami varētu maldināt patērētājus par apzīmējuma “aromatizēts vīna kokteilis” definīciju un piemērošanas jomu, lai gan ar Regulas Nr. 251/2014 3. panta 4. punkta c) apakšpunktu ir aizliegts “pievienot spirtu” dzērieniem, uz kuriem attiecas šis apzīmējums.
29
Turklāt šādas pašas grūtības rada Hauser Weinimport arguments, saskaņā ar kuru, lai noteiktu, vai pastāv “spirta pievienošana”, kā parametrs esot jāņem vērā kritērijs par spirta tilpumkoncentrāciju, kāda šim kokteilim ir pēc spirta pievienošanas.
30
Proti, ja tiktu atzīta šāda kritērija atbilstība, Regulas Nr. 251/2014 noteikumu piemērošana Savienībā atšķirtos atkarībā no gadījuma rakstura apstākļiem, proti, spirta, kas tiktu iekļauts dzērienā, uz kuru attiecas apzīmējums “aromatizēts vīna kokteilis”, tilpumkoncentrācijas, kā arī šī spirta daļas tajā. Tas radītu neskaidrības par šī apzīmējuma piemērošanas jomu, kā arī risku, ka patērētāji varētu kļūdīties attiecībā uz tā izmantošanu.
31
Turklāt nevar piekrist arī Hauser Weinimport atbalstītajai interpretācijai, saskaņā ar kuru vārda “pievienošana” izmantošanai Regulas Nr. 251/2014 I pielikuma 3. punktā būtu jāattiecas tikai uz spirta tilpumkoncentrācijas palielināšanos galaproduktā, šajā gadījumā šādā kokteilī, kas izslēgtu neliela daudzuma alus, kura spirta tilpumkoncentrācija ir neliela, pievienošanu. Šajā ziņā pietiek konstatēt, ka Regulas Nr. 251/2014 I pielikuma 5. punktā šis pats termins tiek lietots saistībā ar atļauju “pievienot ūdeni” visiem aromatizētajiem vīna produktiem, lai gan ir skaidrs, ka šāda pievienošana samazina galaprodukta spirta tilpumkoncentrāciju.
32
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, uz pirmo un otro jautājumu jāatbild, ka Regulas Nr. 251/2014 3. panta 4. punkta c) apakšpunkts jāinterpretē tādējādi, ka šīs tiesību normas izpratnē jēdziens “spirts”, ko nevar pievienot dzērienam ar apzīmējumu “aromatizēts vīna kokteilis”, ietver tādu alkoholisku dzērienu, kāds, piemēram, ir alus, kurš nav vīnkopības produkts šīs regulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta izpratnē, neatkarīgi no apstākļa, ka šāda alkoholiskā dzēriena pievienošana nepalielina šāda kokteiļa spirta tilpumkoncentrāciju salīdzinājumā ar šajā pēdējā minētajā tiesību normā minēto dzērienu, kas iegūts no viena vai vairākiem vīnkopības produktiem.
Par trešo jautājumu
33
Ar trešo jautājumu iesniedzējtiesa vēlas noskaidrot, vai Regulas Nr. 251/2014 3. panta 4. punkta c) apakšpunkts jāinterpretē tādējādi, ka šajā tiesību normā paredzētais aizliegums pievienot spirtu “aromatizētam vīna kokteilim” nepieļauj, ka tāds alkoholisks dzēriens, kāds, piemēram, ir alus, kurš nav viens no šajā tiesību normā minētajiem vīnkopības produktiem, varētu tikt iekļauts šādā kokteilī kā “aromatizējošs pārtikas produkts” šīs regulas I pielikuma 1. punkta b) apakšpunkta ii) punkta izpratnē.
34
Jāuzsver, ka Regulas Nr. 251/2014 I pielikuma 1. punktā ir uzskaitītas sastāvdaļas, kas ir atļautas šīs regulas 3. pantā minēto trīs aromatizēto vīna produktu kategoriju “aromatizēšanai”. Saskaņā ar minētās regulas I pielikuma 1. punkta a) un b) apakšpunktu šo sastāvdaļu vidū attiecībā uz katru no šīm kategorijām ir minēti “aromātiski garšaugi un/vai garšvielas un/vai aromatizējoši pārtikas produkti”.
35
Tā kā Regulā Nr. 251/2014 nav sniegta nekāda “aromatizējoša pārtikas produkta” definīcija, nevar tikt izslēgts, kā to atzīst Komisija, ka alkoholisks dzēriens var būt aromatizējošs pārtikas produkts.
36
Tomēr tas, ka alkoholiska dzēriena, kāds ir alus, pievienošana “aromatizētam vīna kokteilim”, kas ir aizliegta saskaņā ar šīs regulas 3. panta 4. punkta c) apakšpunktu, galu galā varētu tikt atļauta, piemērojot minētās regulas I pielikuma 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu, pamatojoties uz to, ka šāds alkoholisks dzēriens var būt aromatizējošs pārtikas produkts, būtu pretrunā Regulas Nr. 251/2014 tekstam, sistēmai un mērķiem.
37
Regulas Nr. 251/2014 normas interpretējot citādi, tās 3. panta 4. punkta c) apakšpunktā paredzētajam aizliegumam tiktu atņemta jebkāda lietderīgā iedarbība un tiktu kaitēts šīs regulas mērķim, kas, kā atgādināts šī sprieduma 15. punktā, ir nodrošināt patērētājiem augstu aizsardzības līmeni, tostarp sniedzot atbilstošu informāciju un novēršot maldinošas prakses izmantošanu.
38
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, uz trešo jautājumu jāatbild, ka Regulas Nr. 251/2014 3. panta 4. punkta c) apakšpunkts jāinterpretē tādējādi, ka šajā tiesību normā paredzētais aizliegums pievienot spirtu “aromatizētam vīna kokteilim” nepieļauj, ka tāds alkoholisks dzēriens, kāds, piemēram, ir alus, kurš nav viens no šajā tiesību normā minētajiem vīnkopības produktiem, varētu tikt iekļauts šādā kokteilī kā “aromatizējošs pārtikas produkts” šīs regulas I pielikuma 1. punkta b) apakšpunkta ii) punkta izpratnē.
Par tiesāšanās izdevumiem
39
Attiecībā uz pamatlietas pusēm šī tiesvedība izriet no tiesvedības, kas notiek iesniedzējtiesā, tāpēc tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto pušu izdevumi, nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (devītā palāta) nospriež:
1)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 251/2014 (2014. gada 26. februāris) par aromatizētu vīna produktu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1601/91, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 2. decembra Regulu (ES) 2021/2117, 3. panta 4. punkta c) apakšpunkts
jāinterpretē tādējādi, ka
šīs tiesību normas izpratnē jēdziens “spirts”, ko nevar pievienot dzērienam ar apzīmējumu “aromatizēts vīna kokteilis”, ietver tādu alkoholisku dzērienu, kāds, piemēram, ir alus, kurš nav vīnkopības produkts šīs regulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta izpratnē, neatkarīgi no apstākļa, ka šāda alkoholiskā dzēriena pievienošana nepalielina šāda kokteiļa spirta tilpumkoncentrāciju salīdzinājumā ar šajā pēdējā minētajā tiesību normā minēto dzērienu, kas iegūts no viena vai vairākiem vīnkopības produktiem.
2)
Regulas Nr. 251/2014, kas grozīta ar Regulu 2021/2117, 3. panta 4. punkta c) apakšpunkts
jāinterpretē tādējādi, ka
šajā tiesību normā paredzētais aizliegums pievienot spirtu “aromatizētam vīna kokteilim” nepieļauj, ka tāds alkoholisks dzēriens, kāds, piemēram, ir alus, kurš nav viens no šajā tiesību normā minētajiem vīnkopības produktiem, varētu tikt iekļauts šādā kokteilī kā “aromatizējošs pārtikas produkts” šīs regulas I pielikuma 1. punkta b) apakšpunkta ii) punkta izpratnē.
[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – vācu.