62006CC0446
STANOVISKO GENERÁLNÍHO ADVOKÁTA
YVESE BOTA
přednesené dne 6. prosince 2007 (
1
)
Věc C-446/06
A. G. Winkel
v.
Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit
„Hovězí a telecí maso — Společná organizace trhů — Nařízení (ES) č. 1254/1999 — Článek 3 písm. f) — Přiznání prémie na krávy bez tržní produkce mléka — Podmínky odpovídající praxi, která je v chovu skotu obvyklá“
1.
Touto žádostí o rozhodnutí o předběžné otázce je Soud vyzván, aby rozhodl, zda má členský stát v rámci režimu podpor Společenství stanovených nařízením (ES) č. 1254/1999 (
2
) možnost uplatnit pro účely přiznání těchto podpor podmínky týkající se četnosti otelení a délky odchovu.
2.
V tomto stanovisku vysvětlím, proč podle mne čl. 3 písm. f) nařízení č. 1254/1999 nebrání tomu, aby členský stát podmínil přiznání prémie na krávu bez tržní produkce mléka podmínkou týkající se četnosti otelení a podmínkou, aby tele zůstalo u své matky alespoň čtyři měsíce.
I – Právní rámec
A – Právo Společenství
1. Nařízení č. 1254/1999
3.
V rámci společné zemědělské politiky byla zavedena společná organizace trhu s hovězím a telecím masem za účelem stabilizace trhů v tomto odvětví a zajištění odpovídající životní úrovně zemědělského obyvatelstva.
4.
Za tímto účelem byl nařízením č. 1254/1999 zaveden systém podpory producentů hovězího a telecího masa. Tento systém spočívá zejména ve vyplácení, formou přímých plateb, prémií na zachování stáda krav bez tržní produkce mléka, nazývaných také „prémie na krávy bez tržní produkce mléka“, producentům hovězího a telecího masa.
5.
Kráva bez tržní produkce mléka je v čl. 3 písm. f) nařízení č. 1254/1999 definována následovně:
„[…] kráva masného plemene nebo kráva křížená s masným plemenem, která je součástí stáda, jež je určeno k produkci masných telat“.
6.
Článek 6 nařízení č. 1254/1999 stanoví, že producent, který chová ve svém zemědělském podniku krávy bez tržní produkce mléka, může mít za určitých okolností nárok na prémie na krávy bez tržní produkce mléka.
7.
Na základě tohoto článku 6 je prémie na krávy bez tržní produkce mléka přiznána producentům, kteří nedodávají mléko ani mléčné výrobky ze svého zemědělského podniku, a to během 12 měsíců ode dne podání žádosti. Nicméně někteří producenti, kteří dodávají mléko nebo mléčné výrobky, mohou mít nárok na prémie na krávy bez tržní produkce mléka, pokud jejich individuální referenční množství podle čl. 4 nařízení (EHS) č. 3950/92 (
3
) nepřesahuje 120000 kilogramů (
4
).
8.
Aby mohli mít nárok na prémie na krávy bez tržní produkce mléka, musejí producenti chovat ve svém stádě alespoň 60 % krav bez tržní produkce mléka a nejvýše 40 % jalovic, a to během období nejméně šesti po sobě jdoucích měsíců ode dne podání žádosti.
9.
Podle čl. 3 písm. g) nařízení č. 1254/1999 se „jalovicí“ rozumí skot samičího pohlaví od osmi měsíců věku, který se ještě neotelil. Článek 6 odst. 6 tohoto nařízení upřesňuje, že za účelem uplatnění tohoto ustanovení se zohledňují pouze jalovice masných plemen, které jsou součástí stáda, jež je určené k produkci masných telat.
10.
Stanovit prováděcí pravidla uvedeného nařízení, a zejména ta, která se týkají definice pojmu „kráva bez tržní produkce mléka“, přísluší krom toho Komisi Evropských společenství (
5
).
2. Nařízení (ES) č. 2342/1999
11.
Při přijímání nařízení (ES) č. 2342/1999 (
6
), které stanoví prováděcí pravidla k nařízení č. 1254/1999, Komise upřesnila pojem „kráva bez tržní produkce mléka“. Článek 14 prováděcího nařízení totiž v kombinaci s přílohou I tohoto nařízení uvádí, která plemena krav nemohou být považována za krávy masných plemen, a tudíž nemohou být považována ani za krávy bez tržní produkce mléka ve smyslu čl. 3 písm. f) nařízení č. 1254/1999.
12.
Krom toho podle článku 45 prováděcího nařízení musí členské státy přijmout veškerá vhodná opatření k zajištění správného uplatnění tohoto nařízení.
3. Nařízení (ES) č. 2419/2001
13.
Cílem nařízení (ES) č. 2419/2001 (
7
) je účinně zavést režimy přímých plateb v oblasti společné zemědělské politiky stanovením prováděcích pravidel k integrovanému administrativnímu a kontrolnímu systému zavedenému nařízením (EHS) č. 3508/92 (
8
). Podle čl. 1 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení se integrovaný administrativní a kontrolní systém uplatní na režim prémií na krávu bez tržní produkce mléka. Tento systém umožňuje členským státům, aby se přesvědčily, že akce financované podporami Společenství jsou skutečně a řádně prováděny.
14.
Článek 36 nařízení č. 2419/2001 zejména stanoví, že podporu nelze přidělit na vyšší počet zvířat, než je uvedeno v žádosti. Je-li tomu tak, bude podpora vypočtena na základě počtu zvířat, která splňují podmínky přidělení podpory.
15.
Podle článku 38 tohoto nařízení zjištěný rozdíl mezi počtem zvířat splňujících podmínky a počtem zvířat, pro která byla prémie žádána, povede ke snížení nebo vyloučení prémií.
B – Vnitrostátní právo
16.
Nařízení č. 1254/1999 bylo v nizozemském právním řádu provedeno nařízením o prémiích Společenství na zvířata (Regeling dierlijke EG-premies, dále jen „Regeling“). Ve znění platném v období mezi 1. srpnem 2002 a 1. červnem 2003 vymezoval článek 1 Regeling krávu bez tržní produkce mléka stejnou definicí, jako je definice obsažená v čl. 3 písm. f) nařízení č. 1254/1999.
17.
Co se týče postupů přiznání prémie na krávy bez tržní produkce mléka, Regeling stanoví, že tato prémie je poskytnuta producentům pouze tehdy, pokud se kráva bez tržní produkce mléka alespoň jedenkrát v průběhu dotčeného roku otelila a pokud její tele zůstalo ve stádu nejméně čtyři měsíce po svém narození.
18.
Od 2. června 2003 je na základě změny podmínky týkající se otelení prémie přiznávána, pokud se kráva otelila nejméně jedenkrát během období, které začíná plynout dvacet měsíců před zahájením období dotčené žádosti a které končí celé čtyři měsíce po tomto datu.
II – Skutkový základ sporu v původním řízení a předběžná otázka
19.
Dne 19. srpna 2002 A. G. Winkel požádal u Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (ministr zemědělství, přírody a kvality potravin, dále jen „ministr“), o prémii na sedm krav bez tržní produkce mléka za rok 2002.
20.
Poté, co poskytl A. G. Winkelovi za rok 2002 prémii na krávy bez tržní produkce mléka ve výši 1532,65 eur, a poté, co snížil výši této prémie, ministr nakonec rozhodnutím ze dne 4. června 2004 zamítl žádost o prémii za rok 2002 a vyzval A. G. Winkela k vrácení vyplacené částky, protože v období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 čtyři krávy, na které se žádost vztahovala, nekrmily své tele alespoň čtyři měsíce mateřským mlékem.
21.
Ministr dále rozhodnutím ze dne 18. června 2004 na základě čl. 38 odst. 2 třetího pododstavce nařízení č. 2419/2001 vyloučil žalobce z poskytování podpory příjmů v částce 875,80 eur.
22.
Dne 28. června 2003 požádal A. G. Winkel o prémii na krávu bez tržní produkce mléka za rok 2003, která se týkala sedmi krav bez tržní produkce mléka.
23.
Dne 21. června 2004 poskytl ministr A. G. Winkelovi prémii ve výši 1104,46 eur na šest krav bez tržní produkce mléka za rok 2003. Prémie na sedmou krávu nebyla poskytnuta z důvodu, že nekrmila své tele alespoň čtyři měsíce mateřským mlékem.
24.
A. G. Winkel podal stížnost týkající se rozhodnutí vydaných ministrem dne 4., 18. a 21. června 2004. Rozhodnutím ze dne 26. října 2004 ministr tuto stížnost zamítl.
25.
Toto rozhodnutí je předmětem žaloby podané vnitrostátnímu soudu. A. G. Winkel má za to, že podmínky uvedené v Regeling jsou v rozporu s nařízením č. 1254/1999. A. G. Winkel se zvláště domnívá, že všechna zvířata, pro která v letech 2002 a 2003 požádal o prémii na krávy bez tržní produkce mléka, splňují definici pojmu „kráva bez tržní produkce mléka“ uvedenou v čl. 3 písm. f) nařízení č. 1254/1999.
26.
College van Beroep voor het bedrijfsleven se vzhledem ke svým pochybnostem o výkladu čl. 3 písm. f) nařízení 1254/1999 rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující otázku:
„1)
Je režim, který pro nárok na poskytnutí prémie na krávy bez tržní produkce mléka na základě praxe, která je v chovu skotu obvyklá, požaduje, aby se kráva pro to, aby mohla být zohledněna, v období dvaceti měsíců před a čtyř měsíců po okamžiku, ke kterému začíná příslušné období, pro které se podává žádost, alespoň jednou otelila a aby tele bylo vyňato z chovu nejdříve čtyři měsíce po svém narození, slučitelný s návětím článku 3 a čl. 3 písm. f) nařízení (ES) č. 1254/1999?
2)
Která kritéria mají být v případě záporné odpovědi na první otázku použita pro určení, zda jsou v chovu chována telata určená k produkci masa, a které krávy k tomuto chovu náleží?“
III – Analýza
27.
Úvodem je třeba připomenout, že A. G. Winkel požádal o prémii na krávu bez tržní produkce mléka za rok 2002 dne 19. srpna 2002. Změna Regelingu týkající se podmínky otelení nastala přitom 2. června 2003. Na žádost za rok 2002 se tedy použije Regeling ve svém znění platném od 1. srpna 2002 do 1. června 2003.
28.
Nedomnívám se, že tato změna týkající se četnosti otelení má vliv na odpověď, kterou je třeba podat na položenou otázku. Jediná odlišnost spočívá ve skutečnosti, že podle nezměněného Regelingu se kráva měla otelit alespoň jedenkrát během dotčeného roku a podle změněného Regelingu se kráva musí otelit alespoň jedenkrát za období počínající dvacet měsíců před zahájením období žádosti, a končící celé čtyři měsíce po tomto datu.
29.
V obou případech vyvstává otázka, zda čl. 3 písm. f) nařízení č. 1254/1999 brání tomu, aby byla pro účely získání prémie na krávu bez tržní produkce mléka uložena podmínka týkající se četnosti otelení.
30.
Svou první otázkou se předkládající soud v podstatě táže, zda má být čl. 3 písm. f) nařízení č. 1254/1999 vykládán v tom smyslu, že brání tomu, aby členský stát podmínil přiznání prémie na krávu bez tržní produkce mléka podmínkou týkající se četnosti otelení a podmínkou, aby kráva krmila své tele alespoň čtyři měsíce mateřským mlékem.
31.
Komise se domnívá, že k tomu, aby kráva byla považována za krávu bez tržní produkce mléka, čímž je založen nárok na prémie na krávu bez tržní produkce mléka, musí být splněna pouze dvě kritéria uvedená v čl. 3 písm. f) nařízení č. 1254/1999. Aby tak bylo zvíře považováno za krávu bez tržní produkce mléka, musí patřit k masnému plemeni a být součástí stáda, jež je určené k produkci masných telat.
32.
Komise krom toho dodává, že okolnost, zda se jedná o krávy bez tržní produkce mléka, musí být posouzena na úrovni stáda jako celku, a nikoli na úrovni každé krávy. Má tak za to, že vedou-li nějaké indicie k domněnce, že určitá kráva nekrmila mateřským mlékem své tele, postačí k přiznání prémie na tuto krávu, byl-li zachován charakter celého stáda jako stáda bez tržní produkce mléka. Navíc podle Komise takové vnitrostátní podmínky, jako jsou podmínky stanovené Regelingem nezohledňují výjimečné odůvodněné případy, jako je úmrtí telete brzy po narození.
33.
Členské státy tedy nemají možnost stanovit pro účely přidělení prémie na krávu bez tržní produkce mléka podmínky týkající se četnosti otelení a délky krmení mateřským mlékem.
34.
S tímto názorem nesouhlasím. Podobně jako nizozemská a francouzská vláda se domnívám, že čl. 3 písm. f) nařízení č. 1254/1999 musí být vykládán tak, že nebrání členskému státu přijmout úpravu stanovící podmínky týkající se četnosti otelení a délky krmení mateřským mlékem chovatelům, kteří si přejí pobírat prémie na krávu bez tržní produkce mléka.
35.
Úvodem připomínám ustálenou judikaturu, podle které je pro výklad ustanovení práva Společenství třeba vzít v úvahu nejen jejich znění, ale zároveň kontext, ve kterém se nacházejí, a cíle sledované právní úpravou, jejíž jsou součástí (
9
).
36.
Z rozboru znění čl. 3 písm. f) nařízení č. 1254/1999 vyplývá, že neobsahuje žádné ustanovení výslovně bránící použití takových podmínek, jako jsou podmínky obsažené v Regelingu. Naopak podle článku 45 prováděcího nařízení přijímají členské státy veškerá přiměřená opatření nutná k zajištění řádného provádění tohoto nařízení.
37.
Článek 3 písm. f) nařízení č. 1254/1999 definuje krávu bez tržní produkce mléka jako krávu masného plemene, určenou k produkci masných telat, která je součástí stáda, jež je určené k produkci masných telat. Tento pojem „kráva bez tržní produkce mléka“ byl upřesněn v článku 14 prováděcího nařízení. Toto ustanovení označuje, které krávy nemohou být považovány za krávy bez tržní produkce mléka.
38.
Žádné ustanovení nařízení č. 1254/1999 a prováděcího nařízení nicméně nevysvětluje, co se rozumí „krávou bez tržní produkce mléka, která je součástí stáda, jež je určené k produkci masných telat“.
39.
Pojem „chov“, který může být definován jako soubor prostředků, kterými jsou chována zvířata tím, že se narodí a vyvíjejí v dobrých podmínkách (
10
), však může být členskými státy pojímán velmi rozdílně.
40.
Například francouzská vláda ve svém vyjádření vysvětluje, že ve Francii je minimální doba krmení masných telat mateřským mlékem čtyři týdny nebo případně delšího trvaní, pokud má být maso prodáváno pod názvem „veau sous la mère“. Tele může být i rychle odstaveno a krmeno za účelem, aby bylo prodáno jako býček, jalovice nebo hovězí (
11
).
41.
Komise ostatně přiznává, že chovné metody se mohou lišit podle typu chovu a podle chovaného plemene (
12
). Nepodala nicméně žádné upřesnění o postupech, které dávají stádu jeho charakter stáda bez tržní produkce mléka.
42.
Nizozemská vláda má tedy za to, že pro účely provedení nařízení č. 1254/1999 je nezbytné upřesnit pojem „kráva bez tržní produkce mléka“, co se týče podmínky příslušnosti ke stádu, jež je určené k produkci masných telat.
43.
Podmínky stanovené Regelingem, které odrážejí běžné postupy chovu v Nizozemsku, umožňují ověřit příslušnost k takovému stádu a kvalifikovat krávu jako krávu bez tržní produkce mléka. V důsledku toho, pokud není respektována četnost otelení nebo tele nezůstalo alespoň čtyři měsíce u krávy, není možno mluvit o chovu a kráva nebude považována za krávu bez tržní produkce mléka. Prémie tudíž nebude moci být přidělena, jak tomu bylo ve věci v původním řízení v případě A. G. Winkela.
44.
Komise ve svém vyjádření přitom tvrdí, že charakter krav bez tržní produkce mléka, který je nezbytný pro účely přidělení prémie na zachování stáda krav bez tržní produkce mléka, nemá být zkoumán na úrovni každé krávy, ale na úrovni stáda jako celku. Pokud tedy některé indicie povedou k domněnce, že prémie na krávu bez tržní produkce mléka byla žádána pro krávy, které nekrmily své tele mateřským mlékem, bude přidělení prémie záležet na zachování nebo nezachování charakteru stáda jako stáda bez tržní produkce mléka.
45.
Tento názor nesdílím, a to z následujících důvodů.
46.
Podle čl. 6 odst. 2 nařízení č. 1254/1999 musí být pro účely nároku na prémie na krávu bez tržní hodnoty mléka stádo chovatele tvořeno alespoň ze 60 % kravami bez tržní produkce mléka a nejvýše ze 40 % jalovicemi. Mám za to, že cílem dodržování těchto procentních podílů je ověření, že stádo je skutečně stádem bez tržní produkce mléka určeným k produkci hovězího nebo telecího masa.
47.
Nicméně, přestože charakter stáda jakožto stáda bez tržní produkce mléka musí být na úrovni stáda zachován těmito procentními podíly, je k započtení 60 % krav bez tržní produkce mléka nezbytné přesně stanovit, co je to kráva bez tržní produkce mléka. Jedná se zde o možnost odlišení krav bez tržní produkce mléka od ostatních krav, jako dojnic a jalovic. Kdyby tato možnost nebyla dána, existovalo by nebezpečí, že kráva bude považována za krávu bez tržní produkce mléka, i když není určena k chovu telat.
48.
Podmínky stanovené Regelingem jsou tudíž podle mne nezbytné k určení, co je kráva bez tržní produkce mléka, a k jejímu odlišení od krav určených k jiným chovům.
49.
V tomto ohledu poznamenávám, že Komise dopisem ze dne 11. dubna 2002 sama oznámila Nizozemskému království, že nesprávně uplatňuje režim prémií v oblasti hovězího masa, a z tohoto důvodu provedla určitý počet finančních oprav výdajů vykázaných Nizozemským královstvím. Podle Komise kontrola celého nizozemského území ukázala, že 24,6 % telat, na něž byla vyplacena prémie na krávu bez tržní produkce mléka opustilo chov v průběhu čtyř měsíců po narození.
50.
Komise přitom v tomto dopise upřesnila, že obecně platí, že tele má zůstat u matky průměrně čtyři měsíce a že nizozemský systém kontroly vykazuje mezery, jelikož nezohledňuje tuto průměrnou dobu. Tento nedostatek podle ní obnáší nebezpečí, jelikož určitý počet producentů může dostávat prémii na zvířata, která vůbec nejsou kravami bez tržní produkce mléka.
51.
Z tohoto důvodu nizozemské orgány pozměnily režim prémií na krávu bez tržní produkce mléka a zpřesnily definici krávy bez tržní produkce mléka (
13
), protože nařízení č. 1254/1999 ani jeho prováděcí nařízení neuvádí, co je třeba rozumět pod pojmem „kráva bez tržní produkce mléka“, která je součástí stáda, jež je určené k produkci masných telat.
52.
Komise sice v dopise adresovaném dne 7. listopadu 2002 nizozemským orgánům následně upřesnila, že kritérium čtyř měsíců u matky sice nevyvolává námitky, avšak nemění to nic na tom, že je třeba zjistit, zda odchylka od tohoto kritéria nepředstavuje výjimečný odůvodněný případ, který nepřipravuje stádo o jeho charakter stáda bez tržní produkce mléka. Ve svém vyjádření má za to, že podmínky týkající se četnosti otelení a délky krmení mateřským mlékem jsou příliš přísné a neumožňují zohlednění těchto výjimečných odůvodněných případů, jako je úmrtí telete.
53.
Ve věci v původním řízení nechápu, v čem tyto podmínky brání zohlednění výjimečných odůvodněných případů. Nizozemská vláda ve svém vyjádření uvádí, že producent se může v každém případě dovolávat výjimečných okolností a vyšší moci, tak jak je stanoví článek 48 nařízení č. 2419/2001, a přírodních okolností, tak jak jsou stanoveny ve článku 41 tohoto nařízení.
54.
Při uplatnění uvedených podmínek podle mne nic nebrání producentovi, aby se dovolával těchto okolností, pokud prokáže, že tele bylo odebráno od své matky z důvodu vyšší moci nebo že toto odebrání bylo způsobeno výjimečnými okolnostmi.
55.
Mám za to, že postoj Komise v těchto dopisech zřetelně dokazuje, že konkrétní provedení podmínek uvedených v čl. 3 písm. f) nařízení č. 1254/1999 vyžaduje, aby členské státy definovaly obsah takových pojmů, jaké se týkají příslušnosti ke stádu, jež je určené k produkci masných telat, a to zejména pro účely kontroly.
56.
Tato analýza je podle mne potvrzena cílem a systematikou dotčených ustanovení Společenství.
57.
Připomínám, že obecný režim prémií na zachování stáda krav bez tržní produkce mléka je nástrojem určeným ke stabilizaci trhů a zajištění odpovídající životní úrovně zemědělského obyvatelstva. Z tohoto důvodu byl v roce 1999 zaveden komplexní režim přímých plateb producentům. Tento systém spočívá v placení přímo zemědělci formou prémií na krávu bez tržní produkce mléka, jejichž vyplacení je podmíněno dodržením minimálního počtu krav bez tržní produkce mléka ve stádě, tedy alespoň 60 % krav bez tržní produkce mléka.
58.
Za účelem zajištění plné účinnosti tohoto systému přísluší členským státům, aby se přesvědčily, že operace financované Evropským zemědělským orientačním a záručním fondem (EZOZF) jsou skutečně a řádně prováděny, tím, že přijmou veškerá nezbytná opatření v tomto ohledu, a aby předcházely všem nesrovnalostem a postihovaly je (
14
).
59.
Jinými slovy je cílem integrovaného administrativního a kontrolního systému se zejména ujistit, že prémie na krávu bez tržní produkce mléka je vyplacena skutečně na krávu, která je určena k odchovu telete pro produkci masa.
60.
Ostatně jsem ukázal, že pokud je shledáno, že počet krav bez tržní produkce mléka uvedených v žádosti je vyšší než počet, který je zjištěn v zemědělském podniku, protože některé krávy nesplňují požadované podmínky, může být podle článků 36 a 38 nařízení č. 2419/2001 uplatněno snížení nebo vyloučení prémií.
61.
Cíle nařízení č. 1254/1999 by tedy byly ohroženy, kdyby prémie byla vyplacena například na krávu, která je určena pouze k produkci mléka, k čemuž může dojít zejména, jak jsem již uvedl, pokud je tele odebráno několik týdnů po svém narození. Sama Komise to připouští ve svém pracovním dokumentu ze dne 16. prosince 1999 (
15
). Přiznává, že chybějící telata v zemědělském podniku mohou vyvolat dojem, že neexistuje žádný chov telat určených k produkci masa a že všechny krávy jsou součástí stáda určeného k produkci mléka.
62.
Krom toho podmínka týkající se četnosti otelení umožní ujistit se, že kráva není jalovice. Podle čl. 3 písm. g) a čl. 6 odst. 6 nařízení č. 1254/1999, je otelení jedinou věcí, kterou se jalovice odlišuje od krávy bez tržní produkce mléka, jelikož jalovice je skot samičího pohlaví masného plemene, který se ještě neotelil.
63.
V důsledku toho se domnívám, že podřízení prémie na krávu bez tržní produkce mléka podmínkám týkajícím se četnosti otelení a délky krmení mateřským mlékem je nezbytné k tomu, aby se členský stát mohl ujistit, že prémie na krávu bez tržní produkce mléka byla opravdu vyplacena na krávu určenou k chovu svého telete k produkci masa.
64.
Podmínky stanovené Regelingem se mi tak jeví být v souladu s cílem a systematikou dotčené právní úpravy.
65.
S ohledem na výše uvedené mám za to, že čl. 3 písm. f) nařízení č. 1254/1999 nebrání tomu, aby členský stát podřídil přiznání prémie na krávu bez tržní produkce mléka podmínce týkající se četnosti otelení a podmínce, aby kráva krmila své tele alespoň čtyři měsíce mateřským mlékem.
66.
V důsledku toho není třeba odpovídat na druhou otázku.
IV – Závěry
67.
S ohledem na výše uvedené úvahy navrhuji Soudnímu dvoru, aby na otázku položenou College van Beroep voor het bedrijfsleven odpověděl následovně:
„Článek 3 písm. f) nařízení (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem, ve znění nařízení Rady (ES) č. 1512/2001 ze dne 23. července 2001, nebrání členskému státu, aby podřídil přiznání prémie na krávu bez tržní produkce mléka podmínce týkající se četnosti otelení a podmínce, aby kráva krmila své tele alespoň čtyři měsíce mateřským mlékem.“
(
1
) – Původní jazyk: francouzština.
(
2
) – Nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem (Úř. věst. L 160, s. 21; Zvl. vyd. 03/25, s. 339), ve znění nařízení Rady (ES) 1512/2001 ze dne 23. července 2001 (Úř. věst. L 201, s. 1; Zvl. vyd. 03/33, s. 194, dále jen „nařízení 1254/1999“).
(
3
) – Nařízení Rady ze dne 28. prosince 1992, kterým se stanoví dávka v odvětví mléka a mléčných výrobků (Úř. věst. L 405, s. 1).
(
4
) – Článek 6 odst. 2 první pododstavec písm. b) nařízení č. 1254/1999.
(
5
) – Článek 6 odst. 7 nařízení č. 1254/1999.
(
6
) – Nařízení Komise ze dne 28. října 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení č. 1254/1999 pokud jde o režim prémií (Úř. věst. L 281, s. 30; Zvl. vyd. 03/26, s. 396, dále jen „prováděcí nařízení“).
(
7
) – Nařízení Komise ze dne 11. prosince 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro integrovaný administrativní a kontrolní systém pro některé režimy podpor Společenství zavedený nařízením Rady (EHS) č. 3508/92 (Úř. věst. L 327, s. 11; Zvl. vyd. 03/34, s. 308).
(
8
) – Nařízení ze dne 27. listopadu 1992 o zavedení integrovaného administrativního a kontrolního systému pro některé režimy podpor Společenství (Úř. věst. L 355, s. 1; Zvl. vyd. 03/13, s. 223).
(
9
) – Viz rozsudek ze dne 1. března 2007, Schouten (C-34/05, Sb. rozh. s. I-1687, bod 25 a citovaná judikatura).
(
10
) – Viz Le Petit Robert, Dictionnaire de la langue française, Paříž, Éditions Dictionnaires Le Robert, 2008.
(
11
) – Viz body 33 a 34 vyjádření francouzské vlády.
(
12
) – Viz bod 41 vyjádření Komise.
(
13
) – Viz bod 18 vyjádření nizozemské vlády.
(
14
) – Viz druhý bod odůvodnění prováděcího nařízení, který výslovně odkazuje na první bod odůvodnění nařízení č. 3508/92.
(
15
) – Viz příloha I vyjádření Komise.