62023CJ0646_RES
Sujungtos bylos C‑646/23 (Lita) ir C‑661/23 (Jeszek) (
i
),
Baudžiamosios bylos
prieš
P. B. ir kt.
(Sąd Okręgowy w Warszawie prašymai priimti prejudicinį sprendimą)
2025 m. liepos 3 d. Teisingumo Teismo (ketvirtoji kolegija) sprendimas
„Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Teisinė valstybė – Teismų nepriklausomumas – ESS 19 straipsnio 1 dalies antra pastraipa – Veiksminga teisminė gynyba Sąjungos teisei priklausančiose srityse – Teisėjų nepašalinamumo principas – Karo teisėjas, pripažintas netinkamu atlikti profesinę karo tarnybą – Nacionalinės teisės aktai, pagal kuriuos reikalaujama, kad šis teisėjas būtų išleistas į išankstinę pensiją“
Valstybės narės – Įsipareigojimai – Veiksmingai teisminei gynybai užtikrinti reikalingų teisių gynimo priemonių nustatymas – Teisėjų nepašalinamumo ir nepriklausomumo principų laikymasis – Teisė į pagal įstatymą įsteigtą nepriklausomą ir nešališką teismą – Karo teismai – Karo teisėjas, pripažintas netinkamu profesinei karo tarnybai – Nacionalinės teisės aktai, pagal kuriuos reikalaujama, kad šis teisėjas būtų išleistas į išankstinę pensiją – Nacionalinės teisės aktai, netaikomi karo prokurorams, kurie taip pat atleisti nuo profesinės karo tarnybos pareigų, bet gali būti palikti eiti savo pareigas – Sankcinio pobūdžio priemonė konkrečiam teisėjui – Teisminės teisių gynybos priemonės nebuvimas – Neleistinumas
(ESS 19 straipsnio 1 dalies antra pastraipa; Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnio antra pastraipa)
(žr. 57–80 punktus, rezoliucinės dalies 1 punktą)
Valstybės narės – Įsipareigojimai – Veiksmingai teisminei gynybai užtikrinti reikalingų teisių gynimo priemonių nustatymas – Teisėjų nepašalinamumo ir nepriklausomumo principų laikymasis – Sąjungos teisės viršenybė ir tiesioginis veikimas – Nacionalinių teismų ir kitų atitinkamos valstybės narės institucijų pareigos – Pareiga netaikyti tiesiogiai veikiančiai Sąjungos teisės nuostatai prieštaraujančių nacionalinės teisės nuostatų – Karo teismai – Nacionalinės teisės aktai, pagal kuriuos teisėjas turi būti išleidžiamas į išankstinę pensiją – Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo pareiga netaikyti šių teisės aktų – Kompetentingų teisminių institucijų pareiga grąžinti atitinkamą teisėją į savo pareigas
(ESS 19 straipsnio 1 dalies antra pastraipa; SESV 267 straipsnis; Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnis)
(žr. 82–89 punktus, rezoliucinės dalies 2 punktą)
Valstybės narės – Įsipareigojimai – Veiksmingai teisminei gynybai užtikrinti reikalingų teisių gynimo priemonių nustatymas – Nacionalinės teisės aktai, pagal kuriuos teisėjas turi būti išleidžiamas į išankstinę pensiją – Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo įgaliojimai laikinai sustabdyti šių teisės aktų taikymą – Leistinumas
(ESS 19 straipsnio 1 dalies antra pastraipa; SESV 267 straipsnis)
(žr. 91–94 punktus, rezoliucinės dalies 3 punktą)
Santrauka
Gavęs Wojskowy Sąd Okręgowy w Warszawie (Varšuvos apygardos karo teismas, Lenkija) prašymus priimti prejudicinį sprendimą, Teisingumo Teismas priėmė sprendimą dėl ESS 19 straipsnio 1 dalies antros pastraipos (
1
) ir Sąjungos teisės viršenybės principo išaiškinimo, kiek tai susiję su nacionalinės teisės aktais, kuriuose numatyta, kad nuo jų įsigaliojimo karo teisėjas, pripažintas netinkamu atlikti profesinę karo tarnybą, automatiškai išleidžiamas į išankstinę pensiją ir nėra galimybės pasinaudoti teismine teisių gynimo priemone užginčijant šią priemonę.
Wojskowy Sąd Garnizonowy w Warszawie (Varšuvos pirmosios instancijos karo teismas, Lenkija) du karjeros karius P. B. ir R. S. pripažino kaltais dėl nusikalstamų veikų. Jie pateikė apeliacinius skundus prašymus priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui. Abi bylos buvo paskirtos vienam šio teismo teisėjui P. R. Teismo posėdžiai įvyko atitinkamai 2023 m. spalio mėn. ir 2023 m. lapkričio mėn.
2017 m. liepos mėn. teisėjas P. R. buvo pripažintas netinkamu atlikti profesinę karo tarnybą, tačiau pripažintas galinčiu toliau eiti teisėjo pareigas. Po šio sprendimo jis paprašė (
2
) būti perkeltas į teisėjo pareigas bendrosios kompetencijos teisme. 2021 m. gruodžio 27 d., nepaisydamas Krajowa Rada Sądownictwa (Nacionalinė teismų taryba, Lenkija) šiuo klausimu pateikto pasiūlymo, Lenkijos Respublikos prezidentas netenkino šio prašymo.
2022 m. balandžio 24 d. įsigaliojo Tėvynės gynybos įstatymo (
3
) 233 straipsnis, pagal jį karo magistratams, atleistiems nuo profesinės karo tarnybos, leista toliau eiti pareigas. Taigi P. R. vėl įtrauktas į Varšuvos apygardos karo teismo sudėtį nuo 2023 m. kovo mėn.
Vis dėlto ši taisyklė dėl palikimo eiti pareigas karo teisėjų atžvilgiu buvo panaikinta 2023 m. liepos 28 d. Pakeitimo įstatymu (
4
) ir tokia galimybė toliau taikyta tik karo prokurorams (
5
). Pagal šį įstatymą (
6
) teisėjas, 2023 m. lapkričio 15 d. toliau einantis pareigas karo teisme po to, kai buvo atleistas nuo profesinės karo tarnybos pareigų, tą dieną automatiškai išleidžiamas į pensiją.
Prašymus priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas pažymėjo, kad Pakeitimo įstatymo nuostata, kuria karo teismo teisėjui panaikinta galimybė toliau eiti pareigas, kai jis buvo atleistas nuo profesinės karo tarnybos pareigų, tačiau tokia galimybė palikta tokioje pačioje padėtyje esantiems karo prokurorams, buvo priimta be jokio pateisinimo (
7
). To paties įstatymo nuostata, pagal kurią nustatytas išleidimas į išankstinę pensiją, faktiškai daro poveikį tik vienam teisėjui ir tai yra viena iš kelių priemonių, kurių imtasi prieš šį teisėją, turinčių sankcinį pobūdį. Nenumatyta jokių teisminių teisių gynimo priemonių ginčyti šią automatiško išleidimo į išankstinę pensiją priemonę.
Prašymus priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui kilo klausimas, ar pagal Sąjungos teisę draudžiamos nacionalinės teisės normos, minėtomis aplinkybėmis numatančios automatišką išleidimą į išankstinę pensiją. Šis teismas klausė, ar atitinkamu atveju šios teisės normos turi būti netaikomos, o tai reikštų pareigą grąžinti į savo pareigas teisėją, išleistą į pensiją pagal minėtas normas, ir ar tas pats teismas gali laikinai sustabdyti jų taikymą.
Teisingumo Teismo vertinimas
Dėl savo jurisdikcijos Teisingumo Teismas priminė, kad ESS 19 straipsnio 1 dalies antra pastraipa taikoma bet kuriam nacionaliniam teismui, kuris gali priimti sprendimą dėl klausimų, susijusių su Sąjungos teisės aiškinimu ar taikymu. Kadangi prašymus priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui, kaip karo teismui, gali tekti priimti sprendimą dėl klausimų, susijusių su Sąjungos teisės taikymu ar aiškinimu, taikoma ESS 19 straipsnio 1 dalies antra pastraipa. Aiškinant šią nuostatą reikia tinkamai atsižvelgti į Chartijos 47 straipsnį.
Dėl esmės Teisingumo Teismas, pirma, pažymėjo, kad teismų nepriklausomumo reikalavimas susijęs su reikalavimu, kad egzistuotų taisyklės dėl teismo sudėties, jo narių skyrimo, įgaliojimų trukmės ir nusišalinimo, nušalinimo ir atšaukimo priežasčių, kad teisės subjektams nekiltų jokių pagrįstų abejonių dėl to, ar teismui nedaro įtakos išorės veiksniai, ir dėl jo neutralumo, kai susikerta interesai.
Šiuo atžvilgiu Teisingumo Teismas pažymėjo, kad pagal nepašalinamumo principą, be kita ko, reikalaujama, kad teisėjai galėtų eiti savo pareigas, kol sulauks privalomo pensinio amžiaus arba kol baigsis jų įgaliojimai, jeigu nustatyta šių įgaliojimų trukmė. Šio principo išimtys galimos tik tuomet, kai tai pateisinama teisėtais ir privalomaisiais pagrindais, laikantis proporcingumo principo. Taigi pripažįstama, kad teisėjai gali būti atšaukti laikantis atitinkamos tvarkos, jeigu jie nebetinkami eiti pareigas dėl nedarbingumo arba šiurkštaus pažeidimo.
Be to, pagal teismo narių nepašalinamumo garantiją reikalaujama, kad jų atleidimo iš pareigų atvejai būtų nustatyti aiškiose specialių teisės aktų nuostatose, suteikiančiose garantijas, kurios yra didesnės, nei numatytosios bendrose administracinės teisės ar darbo teisės nuostatose, taikomose atleidimo iš pareigų piktnaudžiaujant atveju.
Pažymėjęs, kad prašymus priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas turės įvertinti, ar nacionalinės teisės normomis, kuriose pirma nurodytomis aplinkybėmis buvo nustatyta karo teisėjų, atleistų nuo pareigų, susijusių su jų profesine karo tarnyba, išleidimo į išankstinę pensiją priemonė, pažeidžiami iš teisėjų nepriklausomumo principo, kylančio iš ESS 19 straipsnio 1 dalies antros pastraipos, išplaukiantys reikalavimai, nes pagal SESV 267 straipsnį Teisingumo Teismas neturi įgaliojimų taikyti Sąjungos teisės nuostatas konkrečiam atvejui, Teisingumo Teismas nurodė, kad, atsižvelgdamas į turimą bylos medžiagą, jis vis dėlto gali nacionaliniam teismui pateikti Sąjungos teisės išaiškinimo gaires, kurios tam teismui galėtų būti naudingos.
Nagrinėjamu atveju negalima rasti jokio motyvo, kuriuo būtų galima pateisinti Pakeitimo įstatymą, kuriame numatytas karo teisėjų, nors ir atleistų nuo profesinės karo tarnybos, bet paliktų eiti karo teisėjo pareigas, automatiškas išleidimas į išankstinę pensiją. Be to, matyti, kad šis įstatymas taikomas tik karo teisėjams, bet ne karo prokurorams, nors šių dviejų kategorijų magistratams iki tol buvo taikomos tos pačios taisyklės dėl palikimo eiti pareigas po atleidimo nuo profesinės karo tarnybos pareigų. Tačiau šis skirtingas požiūris nebuvo pateisinamas objektyviai skirtinga šių dviejų kategorijų magistratų padėtimi. Šiomis aplinkybėmis ir su sąlyga, kad prašymus priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas atliks reikiamus patikrinimus, tokiomis nacionalinės teisės normomis, kokios nagrinėjamos šioje byloje, nepaisoma reikalavimo, kad teisėjų nepašalinamumo principo išimtys turi būti pateisinamos teisėtais ir privalomaisiais pagrindais.
Be to, Teisingumo Teismas pažymėjo, kad teisėjo P. R. išleidimo į išankstinę pensiją priemonė buvo nustatyta ne dėl šio teisėjo netinkamumo toliau eiti pareigas, bet dėl jo viešai išreikštos kritikos, susijusios su teisingumo reforma Lenkijoje. Taigi atrodo, kad ši priemonė yra viena iš kelių šiam teisėjui taikomų priemonių, turinčių sankcinį pobūdį. Teisingumo Teismas taip pat pabrėžė, kad Pakeitimo įstatyme nenumatyta jokios teisių gynimo priemonės magistratui, kuriam pritaikyta išleidimo į išankstinę pensiją priemonė, grindžiama jo netinkamumu profesinei karo tarnybai.
Vadinasi, nacionalinės teisės normos, kuriose numatyta, kad tokiomis aplinkybėmis nuo šių normų įsigaliojimo karo teisėjas, pripažintas netinkamu profesionaliai karo tarnybai, automatiškai išleidžiamas į išankstinę pensiją, pažeidžia ESS 19 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą.
Antra, Teisingumo Teismas nurodė, kad pagal Sąjungos teisės viršenybės principą reikalaujama, kad nacionalinis teismas ir bet kuri kita atitinkamos valstybės narės institucija netaikytų tokių teisės normų, jeigu jos priimtos pažeidžiant ESS 19 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, todėl pagal minėtas normas į pensiją išleistas teisėjas turi būti grąžintas į savo pareigas (
8
).
Galiausiai dėl galimybės sustabdyti tokių nacionalinės teisės normų taikymą Teisingumo Teismas pabrėžė, kad visiškas Sąjungos teisės veiksmingumas reikalauja, kad ginčą nagrinėjantis teismas galėtų taikyti laikinąsias apsaugos priemones, leidžiančias užtikrinti visišką būsimo teisminio sprendimo veiksmingumą. Be to, prireikus nacionalinis teismas turi netaikyti vidaus teisės normų, kurios trukdytų pasinaudoti šia galia taikyti laikinąsias apsaugos priemones.
Darytina išvada, kad prašymus priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas turi galėti sustabdyti Pakeitimo įstatymo nuostatų, dėl kurių teisėjui automatiškai nustatoma išleidimo į pensiją priemonė, taikymą, kol tas teismas priims sprendimą pagrindinėse baudžiamosiose bylose po to, kai Teisingumo Teismas pateiks atsakymą.
(
i
)	Šių bylų pavadinimai išgalvoti. Jie neatitinka jokios bylos šalies tikrojo vardo, pavardės ar pavadinimo.
(
1
)	Pagal šią nuostatą visos valstybės narės įpareigojamos nustatyti teisių gynimo priemones, būtinas veiksmingai teisminei gynybai Sąjungos teisei priklausančiose srityse užtikrinti.
(
2
)	Pagal tuo metu galiojusią nacionalinę teisę.
(
3
)	2022 m. kovo 11 d.Ustawa o obronie Ojczyzny (Tėvynės gynybos įstatymas) (Dz. U., 655 pozicija).
(
4
)	2023 m. liepos 28 d.Ustawa o zmianie ustawy – Kodeks cywilny oraz niektórych innych ustaw (Įstatymas, kuriuo iš dalies keičiamas Civilinis kodeksas ir tam tikri kiti įstatymai) (Dz. U., 1615 pozicija; toliau – Pakeitimo įstatymas). Šis įstatymas įsigaliojo 2023 m. lapkričio 15 d.
(
5
)	Pakeitimo įstatymo 10 straipsnis.
(
6
)	Pakeitimo įstatymo 13 straipsnis.
(
7
)	Taip pat pažeidžiant Konstytucja Rzeczypospolitej Polskiej (Lenkijos Respublikos Konstitucija) 180 straipsnio 3 dalį, kurioje numatyta, kad teisėjas išleidžiamas į išankstinę pensiją tik ligos ar negalios, dėl kurios jis negali vykdyti savo pareigų, atveju.
(
8
)	Teisminiai organai, kompetentingi nustatyti ir keisti teismo sudėtį, privalo užtikrinti šį grąžinimą.