62021CJ0607_RES
Kohtuasi C‑607/21
XXX
versus
État belge
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Belgia))
Euroopa Kohtu (esimene koda) 10. aprilli 2025. aasta otsus
Eelotsusetaotlus – Liidu kodakondsus – Direktiiv 2004/38/EÜ – Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil – Artikkel 3 – Soodustatud isikud – Artikli 2 punkti 2 alapunkt d – Pereliige – Liidu kodaniku partneri üleneja lähisugulane, kes on selle liidu kodaniku ja/või tema partneri ülalpeetav – „Ülalpeetav“ olemise tingimuse hindamine – Materiaalse sõltuvuse kindlaksmääramisel tähtsust omav kuupäev – Artikkel 10 – Elamisloa väljaandmise tingimused – Elamisloa deklaratiivne iseloom – Elamisloa taotluse esitamine vastuvõtvas liikmesriigis mitu aastat pärast päritoluriigist lahkumist – Ebaseaduslikult riigis viibimise mõju riigisiseste õigusnormide alusel „ülalpeetav“ olemise tingimuse hindamisele
Liidu kodakondsus – Õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil – Direktiiv 2004/38 – Soodustatud isikud – Kolmanda riigi kodanik, kes on liidu kodaniku partneri üleneja lähisugulane ja selle liidu kodaniku ja/või tema partneri ülalpeetav – Asjaomane kodanik, kes ühineb vastuvõtvas liikmesriigis nimetatud partneri ja kodanikuga, kes on mõlemad liidu kodanikud – Asjaomane liikmesriik, mille kodanik on isik, kellega soovitakse ühineda, kuid mille kodanik ei ole viimase partner – Hõlmamine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/38, artikli 2 punkt 2, artikli 3 lõige 1, artikli 7 lõike 1 punktid a, b ja c ning lõige 2)
(vt punktid 28–34)
Liidu kodakondsus – Õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil – Direktiiv 2004/38 – Soodustatud isikud – Kolmanda riigi kodanik, kes on liidu kodaniku partneri üleneja lähisugulane ja selle liidu kodaniku ja/või tema partneri ülalpeetav – Sõltuvussuhte tingimus – Hindamine selle üleneja sugulase olukorra alusel tema päritoluriigis sealt lahkumise kuupäeval dokumentide alusel, mis on välja antud enne seda kuupäeva – Mitme aasta möödumine vastuvõtvasse liikmesriiki saabumisest elamisloa taotluse esitamiseni – Hindamine selle üleneja sugulase olukorra alusel vastuvõtvas liikmesriigis elamisloa taotluse esitamise kuupäeval
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/38, artikli 2 punkti 2 alapunkt d, artikli 7 lõige 2 ja artikkel 10)
(vt punktid 35–59 ja resolutsiooni punkt 1)
Liidu kodakondsus – Õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil – Direktiiv 2004/38 – Liidu kodaniku õigustest tuletatud riigis elamise õigus – Soodustatud isikud – Kolmanda riigi kodanik, kes on liidu kodaniku partneri üleneja lähisugulane ja selle liidu kodaniku ja/või tema partneri ülalpeetav – Sõltuvussuhte tingimusele vastamine, mis on tõendatud nii tema vastuvõtvasse liikmesriiki saabumise kuupäeval kui ka kuupäeval, mil ta esitas elamisloa taotluse, mis leidis aset mitu aastat pärast saabumist – Hõlmamine – Tingimused – Asjaomase sugulase ebaseaduslik vastuvõtvas liikmesriigis viibimine taotluse esitamise kuupäeval – Mõju puudumine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/38, artikli 2 punkti 2 alapunkt d, artikli 7 lõige 2 ja artikkel 10)
(vt punktid 61–66 ja resolutsiooni punkt 2)
Kokkuvõte
Euroopa Kohtule esitati eelotsusetaotlus kohtuvaidluses, mis puudutas elamisloa taotlust, mille oli esitanud Euroopa Liidu kodaniku partneri üleneja lähisugulane, ja Euroopa Kohus täpsustas, kuidas tuleb hinnata selle üleneja lähisugulase ja selle kodaniku või tema partneri vahelise sõltuvussuhte tingimust, mida on vaja täita direktiivi 2004/38 (
1
) alusel tuletatud elamisõiguse saamiseks.
Maroko kodanik XXX on Belgia kodaniku ema, kusjuures see Belgia kodanik elab Belgias koos oma partneri N. E. K-ga, kes on Madalmaade kodanik ja kes esitas 2005. aastal Belgias XXXi pojaga koos elamise deklaratsiooni.
XXX sisenes 2011. aasta juulis Belgia territooriumile ja esitas 2011. aasta septembris Belgia ametiasutustele elamisloa taotluse oma poja ülalpeetava üleneja lähisugulasena.
Kuna see taotlus jäeti rahuldamata, sest perekonna taasühinemist puudutavaid Belgia õigusnorme oli muudetud, esitas XXX 2015. aastal teise elamisloataotluse, seekord N. E. K. pereliikmena.
See uus taotlus jäeti rahuldamata esiteks põhjusel, et XXX ei olnud esitanud tõendeid selle kohta, et pereliikmetel, kellega ta ühineda soovib, oli piisavalt vahendeid tema ülalpidamiseks, ning teiseks seetõttu, et tema sõltuvussuhte tõendamiseks esitatud dokumendid olid liiga vanad. Taotluse rahuldamata jätmise ja sellele lisatud ettekirjutuse Belgia territooriumilt lahkuda jättis Conseil du contentieux des étrangers (välismaalaste asjade halduskohus, Belgia) muutmata.
XXX esitas 2017. aastal kolmanda elamisloataotluse oma poja partneri pereliikmena ja see jäeti samuti rahuldamata, sest Belgia ametiasutused leidsid, et XXXi sõltuvust tõendavad dokumendid, mis pärinesid 2010. ja 2011. aastast, olid liiga vanad.
Conseil du contentieux des étrangers (välismaalaste asjade halduskohus) jättis 2019. aasta augusti kohtuotsuses elamisloa taotluse rahuldamata jätmise muutmata, leides, et XXXi esitatud dokumendid võivad tõendada rahalist sõltuvust 2010. ja 2011. aastal, kuid ei tõenda sellist olukorda elamisloa taotluse esitamise ajal, st 2017. aastal.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus, kellele esitati selle kohtuotsuse peale kaebus, otsustas pöörduda Euroopa Kohtusse ja küsida, millise ajahetke seisuga tuleb hinnata sõltuvussuhte tingimuse täidetust ja kas seda hinnangut võib mõjutada asjaolu, et taotleja viibib vastuvõtva liikmesriigi territooriumil ebaseaduslikult.
Euroopa Kohtu hinnang
Kõigepealt täpsustas Euroopa Kohus, et liidu kodaniku, kes elab liikmesriigis, mille kodanik ta ei ole, partneri ülalpeetavaid ülenejaid lähisugulasi tuleb direktiiviga 2004/38 tagatud õiguste kohaldamisel pidada liidu kodaniku pereliikmeteks, kui registreeritud kooselu vastab sama direktiivi artikli 2 punkti 2 alapunktis b sätestatud kriteeriumidele. Kuna käesoleval juhul näib eelotsusetaotluse esitanud kohus olevat seisukohal, et 2005. aastal esitatud kooselu deklaratsioon tähendab sellist kooselu, on direktiiv 2004/38 kohaldatav. Seega, kui XXX tõendab, et ta on selle leibkonna ülalpeetav, millega ta soovib ühineda, nimetatud direktiivi artikli 2 punkti 2 alapunkti d tähenduses, võib ta tugineda selle direktiiviga tagatud õigustele ja muu hulgas direktiivi artikli 7 lõike 2 järgi üle kolmekuulisele riigis elamise õigusele.
Sisulises osas leidis Euroopa Kohus esimesena direktiivi 2004/38 (
2
) kohaldamise osas, et tuvastamiseks, kas liidu kodaniku partneri üleneja lähisugulane on selle liidu kodaniku ja/või tema partneri ülalpeetav, peab liikmesriigi pädev asutus võtma arvesse nii selle üleneja sugulase olukorda tema päritoluriigis kuupäeval, mil ta sealt lahkus ja ühines liidu kodanikuga vastuvõtvas liikmesriigis, vajaduse korral dokumentide alusel, mis on välja antud enne seda kuupäeva, kui ka sellise üleneja sugulase olukorda selles liikmesriigis elamisloa taotluse esitamise kuupäeval, kui nende kahe kuupäeva vahel on möödunud mitu aastat.
Sellele järeldusele jõudmiseks analüüsis Euroopa Kohus kõigepealt, millisest kuupäevast lähtudes tuleb hinnata direktiivi 2004/38 artikli 2 punkti 2 alapunktis d ette nähtud sõltuvussuhte tingimust. Mis puudutab seejuures olukorda, kus kolmanda riigi kodaniku päritoluriigist lahkumise ja tema elamisloataotluse esitamise vahel on möödunud mitu aastat, siis peab liikmesriigi pädev asutus direktiivi 2004/38 artiklis 10 ette nähtud haldusmenetluses andma kolmanda riigi kodanikust taotlejale elamisloa pärast seda, kui ta on kontrollinud, et taotleja vastab üle kolmekuulise riigis elamise õiguse saamise tingimustele (
3
), eelkõige et ta kuulub mõiste „pereliige“ alla selle direktiivi tähenduses. Kui aga liikmesriigi pädev asutus ei kontrolli elamisloa taotluse läbivaatamisel, kas liidu kodaniku partneri üleneja lähisugulane, kes füüsiliselt ühines temaga vastuvõtvas liikmesriigis mõni aasta enne taotluse esitamist, on taotluse esitamise ajal liidu kodaniku ja/või tema partneri ülalpeetav (
4
), esineb oht, et sellele ülenejale sugulasele antakse elamisluba, kuigi tema puhul ei ole täidetud ette nähtud tingimused (
5
) selleks, et kasutada õigust üle kolme kuu riigis elada ja saada seega elamisluba. Järelikult peab kolmanda riigi kodanik elamisloa taotluse esitamisel tõendama, et ta on „ülalpeetav üleneja lähisugulane“ direktiivi 2004/38 artikli 2 punkti 2 alapunkti d tähenduses.
Seejärel täpsustas Euroopa Kohus, et olukorras, kus liidu kodaniku partneri üleneja lähisugulase vastuvõtvasse liikmesriiki saabumise ja tema elamisloataotluse esitamise vahele jääb mitu aastat, peab see üleneja sugulane samuti tõendama, et ta oli asjaomase liikmesriigi territooriumile saabumise kuupäeval selle kodaniku ja/või tema partneri ülalpeetav. Nimelt, kui kontroll sõltuvussuhte tingimuse üle oleks piiratud üleneja lähisugulase olukorraga vastuvõtvas liikmesriigis elamisloa taotluse esitamise kuupäeval, võiks sellele ülenejale sugulasele elamisloa anda, samas kui kuupäeval, mil ta liidu kodanikuga füüsiliselt ühines, ei olnud tema puhul täidetud tingimused, mis on vajalikud üle kolmekuulise riigis elamise õiguse saamiseks, mis oleks pealegi vastuolus direktiivi 2004/38 eesmärkidega. Eelkõige esineb sellise piiratud kontrolli puhul esiteks oht, et laiendatakse selle direktiiviga antud õiguste võimalike saajate arvu, rikkudes nii liidu seadusandja väljendatud tahet, ja teiseks sisaldab see samuti ohtu, et kõrvale hoitakse direktiiviga kehtestatud nõuetest.
Euroopa Kohus lisas, et neid ohte ei esine juhul, kui asjaomane üleneja lähisugulane sisenes vastuvõtva liikmesriigi territooriumile ja elas seal esialgu autonoomse või tuletatud elamisõiguse alusel, mille võib liidu õiguses anda mõne muu sätte kui direktiivi 2004/38 artikli 7 lõike 2 või ka riigisisese õiguse alusel. Järelikult piisab sellises olukorras, kui see üleneja sugulane tõendab, et ta on liidu kodaniku ja/või tema partneri ülalpeetav selles liikmesriigis kuupäeval, mil ta esitab elamisloa taotluse.
Lõpuks, mis puudutab viisi, kuidas asjaomane isik saab tõendada, et ta on „ülalpeetav üleneja lähisugulane“ (
6
), siis direktiivi 2004/38 artikli 10 lõike 2 punktis d on üksnes täpsustatud, et elamisloa väljaandmiseks peavad liikmesriigid nõudma dokumentaalseid tõendeid selle kohta, et artikli 2 punkti 2 alapunktis d sätestatud tingimused, sealhulgas seega sõltuvussuhtega seotud tingimus, on täidetud. Kuna ei ole täpsustatud, mil viisil seda võib tõendada, siis tuleb asuda seisukohale, et sellise tõendi võib esitada mis tahes sobival viisil. Sellega seoses ei saa varem väljastatud dokumente, mis tõendavad, et sõltuvusseisund esines tema päritoluriigis kuupäeval, mil ta füüsiliselt ühines selle liidu kodaniku ja tema partneriga, pidada liiga vanadeks.
Teisena otsustas Euroopa Kohus, et vastavalt direktiivile 2004/38 (
7
) on liidu kodaniku partneri ülenejal lähisugulasel, kes tõendab, et ta oli nii elamisloa taotluse esitamise kuupäeval, st mitu aastat pärast vastuvõtvasse liikmesriiki saabumist, kui ka riiki saabumise kuupäeval liidu kodaniku ja/või tema partneri ülalpeetav, liidu kodaniku õigustest tuletatud üle kolmekuuline riigis elamise õigus, mis tuvastatakse elamisloa väljaandmisega, kui selle liidu kodaniku puhul on täidetud direktiivi artiklis 7 sätestatud tingimused. Riigis elamise õiguse andmisest ei saa keelduda põhjendusel, et riigisiseste õigusnormide kohaselt viibib see üleneja sugulane taotluse esitamise kuupäeval selle liikmesriigi territooriumil ebaseaduslikult.
Selles küsimuses märkis Euroopa Kohus eelkõige, et kuigi direktiiv 2004/38 seab selle kohaldamise ülenejate lähisugulaste osas sõltuvusse sõltuvussuhtest, mis on sisuliselt ette nähtud selle direktiivi artikli 2 punkti 2 alapunktis d, ei sea see „pereliikme“ staatust selle sätte tähenduses sõltuvusse vastuvõtvas liikmesriigis „seadusliku viibimise“ tingimusest.
(
1
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (ELT 2004, L 158, lk 77; ELT eriväljaanne 05/05, lk 46). Täpsemalt on see sõltuvussuhte tingimus ette nähtud direktiivi 2004/38 artikli 2 punkti 2 alapunktis d.
(
2
)	Euroopa Kohus tugines direktiivi 2004/38 artikli 2 punkti 2 alapunktile d koostoimes selle direktiivi artikli 7 lõikega 2 ja artikliga 10.
(
3
)	Direktiivi 2004/38 artikli 7 lõike 2 alusel.
(
4
)	Direktiivi 2004/38 artikli 2 punkti 2 alapunkti d tähenduses.
(
5
)	Direktiivi 2004/38 artikli 7 lõige 2.
(
6
)	Direktiivi 2004/38 artikli 2 punkti 2 alapunkti d tähenduses.
(
7
)	Euroopa Kohus tugines direktiivi 2004/38 artikli 7 lõikele 2 koostoimes selle direktiivi artikli 2 punkti 2 alapunktiga d ja artikliga 10.