RIIGIKOHUS
TSIVIILKOLLEEGIUM
KOHTUMÄÄRUS
Kohtuasja number 3-2-1-117-10
Määruse kuupäev Tartu, 1. detsember 2010. a
Kohtukoosseis Eesistuja Ants Kull, liikmed Henn Jõks ja Villu Kõve
Kohtuasi Osaühingu AATOMIK-TRANSPORT ja Kalev Koorti
kaebused kohtutäitur Marek Laanemetsa otsuse peale
Vaidlustatud kohtulahendTallinna Ringkonnakohtu 18. mai 2010. a määrus tsiviilasjas nr 2-
09-25113
Kaebuse esitaja ja kaebuse liikOsaühingu AATOMIK-TRANSPORT ja Kalev Koorti
määruskaebus
Menetlusosalised ja nende
esindajad Riigikohtus
Avaldajad osaühing AATOMIK-TRANSPORT (registrikood
10163944) ja Kalev Koort (isikukood xxxxxxxxxxx), ühine
esindaja vandeadvokaat Anne Nurmi 
Puudutatud isik kohtutäitur Marek Laanemets
Puudutatud isik UAB Transit Card International (Leedu
äriregistrikood 111768340), esindaja Kerli Kase
Asja läbivaatamise kuupäev1. november 2010. a, kirjalik menetlus
RESOLUTSIOON
1. Tühistada tsiviilasjas nr 2-09-25113 tehtud Tallinna Ringkonnakohtu 18. mai 2010. a määrus
ja Harju Maakohtu 29. jaanuari 2010. a määrus.
2. Teha asjas uus määrus, millega rahuldada osaühingu AATOMIK-TRANSPORT ja Kalev
Koorti kaebused kohtutäitur Marek Laanemetsa 8. mai 2009. a otsuse peale täiteasjades
nr 014/2009/356 ja nr 014/2009/357. Tühistada kohtutäituri 8. mai 2009. a otsus. Kohustada
kohtutäiturit lõpetama täitemenetlus täiteasjades nr 014/2009/356 ja nr 014/2009/357.
3. Menetluskulud kõigis kohtuastmetes jätta kohtutäitur Marek Laanemetsa kanda.
4. Tagastada Kalev Koortile määruskaebuselt 29. juunil 2010. a tasutud kautsjon 400 (nelisada)
krooni. Tagastada osaühingule AATOMIK-TRANSPORT määruskaebuselt 8. juunil 2010. a
tasutud kautsjon 400 (nelisada) krooni.
ASJAOLUD JA MENETLUSE KÄIK
1. 28. mail 2009 esitasid osaühing AATOMIK-TRANSPORT (avaldaja I) ja Kalev Koort (avaldaja II,
edaspidi koos avaldajaga I ka avaldajad) Harju Maakohtule kaebused kohtutäitur Marek Laanemetsa
(kohtutäitur) 8. mai 2009. a otsuse peale nr 014/2009/357,356, paludes tunnistada täitemenetluse
alustamise täiteasjas nr 014/2009/356 ja nr 014/2009/357 ebaseaduslikuks ning tühistada kohtutäituri
8. mai 2009. a otsus. Menetluse käigus esitasid avaldajad maakohtule taotlused tsiviilasjade liitmiseks
ühte menetlusse. 2. septembri 2009. a määrusega liitis Harju Maakohus tsiviilasjad ühte menetlusse.
2. Kaebuste kohaselt esitasid avaldajad 13. aprillil 2009 kohtutäiturile täitemenetluse alustamise
vaidlustamiseks kaebuse, milles leidsid, et UAB Transit Card International (sissenõudja) on esitanud
kohtutäiturile valeandmeid. Sissenõudja on esitanud kohtutäiturile vaid ühe pooltevahelist suhet
reguleerinud dokumendi, jättes esitamata muud asjakohased dokumendid. Täitedokumenti ei ole.
Kohtutäitur rahuldas kaebused 8. mai 2009. a otsusega osaliselt. Kohtutäitur leidis, et tema
menetluses on täitedokument, Vilniuse 9. notaribüroo 2. märtsil 2009 väljastatud Euroopa
täitekorralduse tõend, mille kohaselt võlgnesid avaldajad sissenõudjale solidaarselt 3 923 611 krooni
40 senti ning mille alusel täitemenetluse alustamine asjas on lubatav, tuginedes Euroopa Parlamendi
ja Nõukogu määrusele nr 805/2004, millega luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete
kohta (ELT L 143, 30.04.2004, lk 15-39, edaspidi Määrus). Lähtuvalt sissenõudja vastusest avaldajate
kaebusele rahuldas kohtutäitur kaebuse osaliselt, määrates sissenõutava nõude suuruseks
675 623 krooni 94 senti, millele lisandub kohtutäituri tasu. Algne ekslik sissenõude summa tekkis
sellest, et sissenõudja esindaja esitas kohtutäiturile täitmiseks poolte 14. juulil 2008 sõlmitud lepingu
alusel avaldaja I välja antud ja avaldaja II tagatud lihtkirjalikus lihtvekslis märgitud summa
250 000 eurot, jättes ekslikult juurde lisamata võlgnevuse saldo. Võlgnevuse saldo on 43 180 eurot ja
24 senti ehk 675 623 krooni 94 senti. Võlgnevus tuleneb poolte vahel 14. juulil 2008 sõlmitud kütuse
ostu-müügilepingu väidetavast täitmata jätmisest.
Kaebuste kohaselt ei vasta kohtutäituri nimetatud tõend Euroopa täitekorralduse tõendi nõuetele.
Seda ei ole Euroopa täitekorralduse tõendina kinnitatud. Sissenõudja esitatud juriidilisest
dokumendist nähtub, et päritoluriigi notar on koostanud juriidilise dokumendi, samas ei ole
päritoluriigi kohus ega erikohus kontrollinud nimetatud dokumendi vastavust Euroopa
täitekorraldusele ja pole väljastanud Euroopa täitekorralduse tõendit, mida saaks pöörata täitmisele.
Määruse artiklist 3 lähtudes ei piisa vaid dokumendi koostamisest või registreerimisest. See peab
olema ka kinnitatud Euroopa täitekorraldusena, mille kohta annab välja Euroopa täitekorralduse
standardiseeritud tõendi selleks pädev kohus või erikohus. Kohtutäitur viitab oma otsuse põhjendavas
osas ka nimetatud artikli punktile, mis sätestab nõude, et võlgnik peab oma nõusolekut selgesõnaliselt
juriidilises dokumendis väljendama. Praegusel juhul ei ole avaldajad nimetatud dokumendis oma
nõusolekut nõude vaidlustamatuse kohta väljendanud. Avaldajaid ei ole kaasatud ametliku juriidilise
dokumendi menetlusse ja dokumendi sisu ei kajasta avaldajate nõusolekut. Lihtsalt notari koostatud
juriidiline dokument, mis ei ole kinnitatud Euroopa täitekorralduse tõendina, ei ole formaalsetele
nõuetele vastav täitedokument ja kohtutäituril puudus seaduslik alus alustada nimetatud dokumendi
alusel täitemenetlusi.
3. Sissenõudja vaidles kaebusele vastu ning leidis, et täitemenetlust on alustatud seaduses sätestatud
nõuete kohaselt, kohtutäituri tegevus on seaduslik ning kohtutäituri 8. mai 2009 otsus on
põhjendatud.
4. Kohtutäitur oma seisukohta ei esitanud.
5. Harju Maakohus jättis 29. jaanuari 2010. a määrusega avaldajate kaebused rahuldamata, tühistas
esialgse õiguskaitse korras kohaldatud täitemenetluse peatamise ning jättis menetluskulud võrdsetes
osades avaldajate kanda.
Maakohus juhindus asja lahendamisel tuvastatud asjaolust, et 31. märtsil 2009 algatas kohtutäitur
sissenõudja avalduse ja 2. märtsi 2009. a Euroopa täitekorralduse tõendi alusel kaks täitemenetlust
algselt 3 923 622 krooni 94 sendi, hiljem korrigeerituna 675 623 krooni 94 sendi sissenõudmiseks
avaldajalt I solidaarselt avaldajaga II.
Kaebustes esitatud väidete alusel tuleb lahendada eelkõige küsimus, kas olid täidetud täitemenetluse
seadustiku (TMS) § 23 lg-s 1 sätestatud täitemenetluse alustamise eeldused ning kas kohtutäitur
käitus õiguspäraselt, kui jättis täiteasjades menetlused lõpetamata TMS § 48 p 7 tingimuste täitmata
jätmise tõttu.
TMS § 23 järgi teeb kohtutäitur täitemenetluses toiminguid sissenõudja avalduse ja täitedokumendi
alusel. TMS § 2 lg 1 p 5 kohaselt täidetakse täitemenetluse seadustiku alusel nõuded, mis tulenevad
mh välisriigi kohtu tunnustatud või tunnustamiseta täitmisele kuuluvast lahendist.
Avaldajate väitel ei ole täitmisele esitatud dokument täitedokument, sest notari koostatud juriidiline
dokument ei ole kinnitatud Euroopa täitekorraldusena.
Määruse art 3 lg 1 järgi kohaldatakse Määrust vaidlustamata nõudeid käsitlevate kohtuotsuste ning
ametlike juriidiliste dokumentide suhtes. Seega on Euroopa täitekorraldusena kinnitatav ka Määruse
art 4 p-s 3 nimetatud ametlik juriidiline dokument - dokument, mis on koostatud või registreeritud
ametliku juriidilise dokumendina ning mille õigsus lähtub dokumendi allkirjast ja sisust ja mille on
kehtestanud päritoluriigi avaliku võimu kandja või muu vastav võim. Ametlik juriidiline dokument
hõlmab liikmesriikide, mh Leedu notariaalakte ning kooskõlas Leedu Vabariigi tsiviilkohtumenetluse
seadustiku (Ametlik Teataja nr 36-1340, 6. aprill 2002; Ametlik Teataja nr 42, 24. aprill 2002) art 4
lg-ga 2 on notarid Määruse artiklis 25 nimetatud asutused, st asutused, kes on määratud väljastama
Euroopa täitekorralduse tõendit.
Leedu Vabariigi tsiviilkohtumenetluse seadustiku art 4 lg 2 järgi väljastab võlausaldaja taotlusel sama
artikli lõikes 1 osutatud Euroopa täitekorralduse notar, kes koostas ametliku dokumendi. Notar
väljastab Euroopa täitekorralduse hiljemalt viie päeva jooksul pärast Euroopa täitekorralduse
väljastamistaotluse kättesaamist. Määruse art 25 kohaselt kuulub art 4 lg-s 2 määratletud tähenduses
nõuet käsitlev ametlik juriidiline dokument, mis on täitmisele pööratav ühes liikmesriigis,
päritoluliikmesriigi nimetatud asutuse poolt kinnitamisele Euroopa täitekorraldusena, kasutades lisas
nr III esitatud vormi.
Seega tuleb täitemenetluses kehtivast formaliseerituse põhimõttest lähtudes kontrollida, kas
kohtutäiturile täitmiseks esitatud täitedokument on formaalselt Euroopa täitekorralduse tõend.
Kohtutäituril ei ole õigust hakata menetluses tuvastama materiaalõiguslikke asjaolusid ning
täitedokumendi väljaandmise aluseks oleva dokumendi või selle saamisele eelnenud menetluse
õiguspärasuse hindamine ei kuulu kohtutäituri pädevusse. Täiteasjades nr 014/2009/356 ja
nr 014/2009/357 on sissenõudja esitanud täitmisele Leedu Vabariigi notari Ona Adomaviciene
2. märtsil 2009 välja antud Euroopa täitekorralduse tõendi, mis vastab Määruse lisas III toodud
tüüpvormile. 2. märtsil 2009 välja antud Euroopa täitekorralduse tõendi p-s 6 on väljaandja
kinnitanud, et ametlik juriidiline dokument on päritoluriigis täitmisele pööratav. Määruse art 25 lg 2
järgi kuulub ametlik juriidiline dokument, mis on kinnitatud Euroopa täitekorraldusena
päritoluliikmesriigis, täitmisele pööramisele teistes liikmesriikides ilma vajaduseta tõendada
täitmisele pööratavust või ühegi võimaluseta vastustada täitmisele pööratavust. Seega on
täitedokumendi välja andnud pädev asutus, see pärineb õiguskindlast allikast ning vastab Määruse
lisas III toodud tüüpvormile, mistõttu on täitmisele esitatud dokument tsiviilkohtumenetluse
seadustiku (TsMS) § 2 lg 1 p 5 tähenduses täitedokumendiks.
Eeltoodu alusel leidis maakohus, et praegusel juhul ei ole kohtutäitur eksinud täitemenetluse
alustamiseks vajalike formaalsete eelduste kindlakstegemisel, mistõttu on vaidlusalustes täiteasjades
täitemenetlust alustatud seaduslikult ja puudub alus täitemenetlus lõpetada selle põhjendamatu
alustamise tõttu (TMS § 48 p 7).
Kuigi Euroopa täitekorralduse tõendi väljaandmist ei ole võimalik edasi kaevata (Määruse art 10
lg 4), võib võlgnik pöörduda päritoluliikmesriigi pädevasse asutusse ja nõuda Euroopa
täitekorralduse tõendi tagasivõtmist (Määruse art 10 lg 1 p b), kui Euroopa täitekorraldus on selgelt
valesti antud.
Õige ei ole avaldajate väide, justkui oleks kohtutäitur ise otsustanud täitemenetluses sissenõutava
summa suuruse üle, kui vähendas algselt sundtäitmisele esitatud nõude suurust. Avaldajate esitatud
kohtutäituri otsuse väljavõttest nähtub, et kohtutäitur on nõuet vähendanud tulenevalt sissenõudja
avaldusest, mis on kooskõlas mh TMS §-s 23 sisalduva põhimõttega, mille kohaselt peab kohtutäitur
täitemenetluse korraldamisel osal juhtudel juhinduma sissenõudja tahteavaldustest. Seega ei ole
kohtutäitur asunud materiaalõiguslikke asjaolusid hindama, vaid on vähendanud sundtäitmisele
esitatud nõude suurust sissenõudja avalduse alusel. See otsus asetab võlgnikud iseenesest
soodsamasse olukorda. Kui pooltel on materiaalõiguslik vaidlus täitmisele esitatud nõude üle, tuleb
see lahendada hagimenetluses.
6. Avaldajad vaidlustasid maakohtu määruse täies ulatuses ja palusid saata asi tagasi maakohtule
uueks läbivaatamiseks või teha uus määrus, millega tunnistada täitemenetluste alustamine
ebaseaduslikuks ning tühistada kohtutäituri 8. mai 2009. a otsus. Samuti palusid avaldajad jätta
esialgse õiguskaitse korras täitemenetluste peatamise jõusse kuni kohtulahendi jõustumiseni
menetletavas tsiviilasjas. Avaldajad on jätkuvalt seisukohal, et täitemenetluse alustamiseks puudus
täitedokument - Euroopa täitekorralduse tõend, mis on täitedokumendiks TMS § 2 mõistes.
Maakohus rikkus TsMS § 404 lg-t 2. Maakohus jättis puudutatud isiku seisukohad avaldajatele
edastamata. Avaldajad said puudutatud isiku seisukohtadega tutvuda alles pärast seda, kui olid kätte
saanud 29. jaanuari 2010. a kohtumääruse. Maakohus ei teavitanud avaldajaid, et asi toimub
kirjalikus menetluses.
Sissenõudja vaidles määruskaebusele vastu ja palus jätta selle rahuldamata.
Kohtutäitur leidis, et maakohtu määrus on seaduslik ning selle tühistamiseks puudub kohtul seaduslik
alus.
Ringkonnakohtu lahend ja põhjendused
7. Tallinna Ringkonnakohus jättis 18. mai 2010. a määrusega maakohtu määruse muutmata ja
määruskaebuse menetluskulud võrdsetes osades avaldajate kanda. Ringkonnakohus ei korranud
TsMS § 654 lg 6 alusel maakohtu määruse põhjendusi.
Ringkonnakohus ei nõustunud avaldajate väitega, nagu oleks maakohus rikkunud asja lahendamisel
oluliselt menetlusnorme. Tulenevalt TsMS § 477 lg-s 2 sätestatust võis kohus hagita asja läbi vaadata
ja lahendada kohtuistungit pidamata. Määruskaebuse viide TsMS § 404 lg 2 rikkumisele ei ole
asjakohane, kuna praegusel juhul ei lahendanud maakohus varaliselt hinnatava hagi asja hinnaga
vähem kui 50 000 krooni TsMS § 404 lg 1 tähenduses. Maakohus edastas sissenõudja seisukohad
avaldajatele ja nad on kinnitanud selle kättesaamist 4. veebruaril 2010. Määruskaebusest ei nähtu,
millised seisukohad jäid avaldajatel kohtule teatavaks tegemata lisaks kohtutäituri 8. mai 2009. a
otsuse peale esitatud kaebustes märgituile. Samuti ei ole määruskaebuses märgitud, milliseid
dokumente oleks avaldajad soovinud kohtule veel esitada. Määruskaebuses kordavad avaldajad
varem maakohtule avaldatud seisukohti ning täiendavaid tõendeid ei ole sellele lisatud. Ka
ringkonnakohtule esitatud täiendavates seisukohtades kordavad avaldajad varem öeldut.
Ringkonnakohus nõustus maakohtu järeldusega, et Leedu Vabariigi notar Ona Adomaviciene
2. märtsil 2009 välja antud Euroopa täitekorralduse dokumendi on välja andnud pädev isik ning see
vastab Määruse lisas III toodud tüüpvormile, mistõttu on täitmisele esitatud dokument TMS § 2 lg 1
p 5 tähenduses täitedokumendiks. Kohtutäituri tegevus on olnud seaduslik, st ta algatas
täitemenetlused seaduslikult ja ei ole alust neid lõpetada. Kohtutäituri otsuse tühistamiseks ei ole
alus.
Maakohus tühistas esialgse õiguskaitse TsMS § 386 lg 4 alusel õigesti, sest kohus jättis kaebuse
kohtutäituri otsuse peale rahuldamata. Samal põhjusel jättis maakohus menetluskulud õigesti
TsMS § 172 lg 1 alusel avaldajate kanda.
MENETLUSOSALISTE PÕHJENDUSED
8. Avaldajad paluvad määruskaebuses ringkonnakohtu ja maakohtu määruse tühistada ja teha asjas
uue määruse, millega tunnistada ebaseaduslikuks kohtutäitur Marek Laanemetsa algatatud
täitemenetlused täiteasjades nr 014/2009/356 ja nr 014/2009/357. Menetluskulud paluvad avaldajad
jätta kohtutäituri kanda. Määruskaebuses taotletakse ka kohtutäituri 8. mai 2009. a otsuse tühistamist.
Määruskaebuse järgi on sissenõudja kohtutäiturile esitanud pooleldi täidetud Euroopa täitekorralduse
tõendi vormi. Määruse art 3 sätestab Euroopa täitekorraldusena kinnitatavad täitedokumendid,
milleks on ametlik juriidiline dokument art 4.3 mõistes, mille kohta on Määruse lisas III toodud
vormil notar täitnud punkti 3. Täitmata on vormi punktid 1 ja 2, milles peab olema märgitud
päritoluliikmesriik ja tõendi välja andnud kohus/ametiasutus ning seega on ametlik dokument
kinnitamata Euroopa täitekorralduse tõendina. Sellel puudub jõustamiskanne Leedu Vabariigi
tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 648 kohaselt. Punktide 1 ja 2 täitmine vormil on kohustuslik,
vastasel juhul pole tõendit välja antud.
Lisaks ei vasta Leedu notari koostatud ametlik juriidiline dokument Määruse art 3 p 1 d nõuetele,
kuivõrd nimetatud sätte kohaselt kohaldatakse Määrust vaidlustamata nõudeid käsitlevate ametlike
juriidiliste dokumentide suhtes ja nõue on vaidlustamata juhul, kui ametlikus juriidilises dokumendis
on võlgnik oma nõusolekut selgesõnaliselt väljendanud. Põhinõudeks on võlgniku kaasamine
Euroopa täitekorralduse tõendi väljaandmise menetlusse. Tal peab olema võimalus nõue vaidlustada
või sellega nõustuda. Tagaselja ei ole lubatud Euroopa täitekorralduse tõendit väljastada.
Kuivõrd notar ei ole enda koostatud ja registreeritud ametlikku juriidilist dokumenti jõustanud
Euroopa täitekorralduse tõendina, ei ole Eesti täitemenetlustes see dokument täitedokument TMS § 2
mõistes. Asjakohatu on puudutatud isiku ja kohtu seisukoht, et Euroopa täitekorralduse tõendit saab
Määruse kohaselt vaidlustada päritoluriigis. Kuivõrd puudub Euroopa täitekorralduse tõend, ei saa
olematut tõendit ka vaidlustada selle päritoluriigis. Kohtutäitur on algatanud täitemenetlused
täitedokumendi puudumisel ebaseaduslikult.
Maakohus jättis puudutatud isiku seisukohad avaldajatele edastamata. Avaldajad said puudutatud
isiku seisukohtadega tutvuda alles pärast seda, kui olid kätte saanud 29. jaanuari 2010. a
kohtumääruse. Maakohus ei teavitanud avaldajaid, et asi toimub kirjalikus menetluses.
9. Kohtutäitur ja sissenõudja paluvad oma vastustes jätta määruskaebuse rahuldamata.
KOLLEEGIUMI SEISUKOHT
10. Kolleegium leiab, et ringkonnakohtu määrus tuleb TsMS § 695 ja § 692 lg 1 p 1 alusel tühistada
materiaalõiguse normi väära tõlgendamise ja kohaldamise tõttu. Lisaks ringkonnakohtu määrusele
tuleb TsMS § 691 p 5 alusel tühistada ka maakohtu määrus. Võimalik on teha uus määrus, millega
rahuldada avaldajate kaebused ja tühistada kohtutäituri 8. mai 2009. a otsus. Kohtutäiturit tuleb
kohustada lõpetama täitemenetlus täiteasjades nr 014/2009/356 ja nr 014/2009/357.
11. Kolleegium vastab kõigepealt määruskaebuse väidetele Euroopa täitekorralduse tõendi tüüpvormi
(Määruse lisa III) punktide 1 ja 2 täitmata jätmise kohta. Nendele, ja ka teistele määruskaebuse
väidetele vastamiseks on vajalik analüüsida Määruse eesmärke.
Määruse eesmärk ja sisu avatakse eelkõige preambulis ja art-s 1. Art 1 kohaselt on Määruse
eesmärgiks luua Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuetele, et võimaldada miinimumstandardeid
kehtestades kohtuotsuste ning ametlike juriidiliste dokumentide (vt mõiste kohta määruse p 15 ja 16)
vaba ringlust kõikides liikmesriikides ilma mis tahes vahemenetlusteta, mida oleks liikmesriigis vaja
kehtestada enne kohtuotsuse tunnustamist ja täitmisele pööramist. Preambuli p 18 kohaselt õigustab
vastastikune usaldus õigusemõistmisse liikmesriikides seda, et ainult ühe liikmesriigi kohus hindab,
kas Euroopa täitekorralduse tõend vastab kinnitamistingimustele, mis võimaldab kohtuotsust
täitmisele pöörata kõikides liikmesriikides ilma menetluse miinimumstandardite nõuetekohase
rakendamise kohtuliku läbivaatuseta liikmesriigis, kus kohtuotsus täitmisele pööratakse.
Kokkuvõtvalt on Määruse eesmärgiks seega luua vastastikusel usaldusel baseeruv süsteem, mis
võimaldab lihtsustatud korras tunnustada ja täita ühe liikmesriigi kohtuotsuseid ja ametlikke juriidilisi
dokumente teises liikmesriigis. Seejuures on kohustatud isiku vaidlustamisvõimalused Euroopa
täitekorralduse tõendi väljaandmise vastu piiratud (vt allpool, määruse p 13). Kolleegiumi arvates
tähendab vastastikusel usaldusel baseeruva süsteemi loomine mh ka seda, et Euroopa täitekorralduse
tõendi väljaandja peab täpselt ja hoolikalt järgima täitekorralduse tõendi väljaandmise reegleid, tehes
seda ka ametliku juriidilise dokumendi korral Määruse lisas III kinnitatud tüüpvormi täitmisel.
12. Määruskaebuses heidetakse mh ette, et Määruse lisa III tüüpvormil ei ole täidetud punktid 1 ja 2.
Kolleegium märgib, et lisas III sätestatud tüüpvorm kehtib ametliku juriidilise dokumendi kohta
täitekorralduse tõendi vormistamiseks. Lisa III tüüpvormi p 1 kohaselt tuleb päritoluliikmesriikide
loetelus tähistada Euroopa täidekorraldusena kinnitatud dokumendi päritoluriik sellekohase märke
tegemisega õiges ruudukeses. Asja materjalide kohaselt (I kd, tl 13; II kd tl 141) on leedukeelses
dokumendi versioonis sellekohane märge tehtud. Eestikeelses tõlkes märget ei ole. Siiski on
kolleegiumi arvates piisav see, kui originaalvormis on sõna "Lietuva" märgistatud, see võimaldab
mõista, et dokument pärineb Leedust.
Kohtutäiturile esitatud dokumendi p 2 on täitmata nii leedukeelses algversioonis kui ka järelikult
tõlkimata eestikeelses tõlkes. Kohtud ei ole sellele asjaolule tähelepanu pööranud, mis on kolleegiumi
arvates kaasa toonud ebaõige kohtulahendi. Avaldajad on määruskaebuses juhtinud ringkonnakohtu
tähelepanu p 2 täitmata jätmisele.
Määruse Lisa III järgi tuleb p-s 2 märkida andmed (nimetus, aadress, telefon/faks/e-post) kohtu või
pädeva asutuse kohta, kes on Euroopa täitekorralduse tõendi välja andnud. Lisa III järgi tuleb p-s 3
märkida samad andmed kohtu või pädeva asutuse kohta, kes on koostanud või registreerinud
ametliku juriidilise dokumendi, mille kohta tõend välja antakse. Samas täidetakse p 3 ainult sellisel
juhul, mil täitekorralduse tõendi väljaandja ning ametliku juriidilise dokumendi koostaja või
registreerija on erinevad. Praegusel juhul on kohtutäiturile esitatud dokumendi korral täidetud ainult
p 3. Seega tuleneb p 3 täitmisest ja p 2 täitmata jätmisest, et Euroopa täitekorralduse tõendi
väljaandja on erinev p-s 2 märgitud isikust. Kuna aga p 2 on jäetud täitmata, ei ole võimalik üheselt
selgeks teha, kes on Euroopa täitekorralduse tõendi väljaandja. Kolleegiumi arvates ei võimalda
täitekorralduse väljaandjat üheselt kindlaks määrata ka tüüpvormi p 6 järele lisatud allkiri ja pitserid
Vilniuse notaribüroo notar Ona Adomaviciene nimega (II kd, tl 143), st see ei asenda p 2 täitmata
jätmist. Sama notaribüroo (koos e-posti aadressiga, milles sisaldub Ona Adomaviciene nimi) on
märgitud p-s 3 ametliku juriidilise dokumendi koostajaks/registreerijaks, mitte aga p-s 2 tõendi
väljaandjaks. Samas on täitekorralduse tõendi väljaandja kindlakstegemine oluline, mh selle tõttu, et
kohustatud isik saab võimalikud õiguskaitsevahendid esitada tõendi väljaandja päritoluriigis (art 10,
vt allpool määruse p 14).
Kokkuvõttes leiab kolleegium, et Euroopa täitekorralduse tõendi väljaandmiseks kasutatava
tüüpvormi p 2 täitmata jätmine tähendab tõendi väljastamata jätmist. Määruse eesmärk ei ole
võimaldada poolikult täidetud täitekorralduse tõendi täitmisele esitamist teises liikmesriigis.
Vastastikusel usaldusel baseeruv süsteem riigipiiriüleseks täitedokumentide täitmiseks ning sh
piiratud vaidlustamisvõimalused Määruse art 10 järgi saavad kehtida vaid siis, kui mh on täidetud
formaalsed nõuded, mis võimaldavad üheselt tuvastada täitekorralduse tõendi väljaandja. Kuna
Euroopa täitekorralduse tõendit ei ole välja antud, ei ole ka täitedokumenti TMS § 2 lg 1 p 5
tähenduses.
Kolleegium märgib, et Riigikohus on 2. juuni 2008. a kohtumääruses tsiviilasjas nr 3-2-1-42-08
selgitanud, et kohtutäituri tegevuse peale esitatud kaebus puudutab eelkõige kohtutäituri tegevust
täitetoimingute (võlgniku ruumidesse sisenemine, vara hindamine ja arestimine, müümine jms)
tegemisel. Samuti on viidatud lahendis asutud seisukohale, et kaebuse kohtutäituri tegevuse peale
saab esitada ka siis, kui võlgniku arvates ei ole olemas täitedokumenti, mida kohtutäitur võinuks
täitmisele võtta. Sel juhul ei vaielda materiaalõiguslikult täitedokumendis dokumenteeritud nõude
üle, vaid selle üle, et puudub täitemenetluse alustamise üks eeldus, täitedokument (nagu ka praegusel
juhul, mil Euroopa täitekorralduse tõend ei vastanud avaldajate arvates formaalsetele nõuetele).
Täitedokumendi puudumise tõttu tuleb kohtute määrused tühistada ning avaldajate kaebused
kohtutäituri 8. mai 2009. a otsuse peale rahuldada. Kohtutäituri 8. mai 2009. a otsus tuleb tühistada.
Kohtutäituril tuleb TMS § 48 lg 1 p 7 järgi lõpetada täitemenetluse tingimuste täitmata jätmise tõttu
täitedokumendita alustatud täitemenetlused. Kolleegium märgib, et kuigi avaldajad on Riigikohtule
esitatud määruskaebuse nn resolutiivosas palunud tunnistada alustatud täitemenetlused
ebaseaduslikuks, on kaebusest nähtuvalt avaldajate eesmärk siiski saavutada alustatud täitemenetluste
lõpetamine, mida on praegusel juhul võimalik teha TMS § 48 lg 1 p 7 alusel.
13. Kolleegium käsitleb õiguse ühetaolise kohaldamise huvides ka määruskaebuse väidet selle kohta,
et tegemist ei ole vaidlustamata nõudega, mille kohta saaks Määruse kohaselt välja anda Euroopa
täitekorralduse tõendi.
Kõigepealt juhib kolleegium tähelepanu sellele, et TsMS § 6191 lg 6 sätestab, et Euroopa
täitekorralduse Eestis täitemenetluses täitmisele ja võlgniku õiguskaitsevahenditele kohaldatakse
Eestis täitemenetluse kohta sätestatut niivõrd, kuivõrd Määruses ei ole ette nähtud teisiti. Seega tuleb
kõigepealt analüüsida, millised on võlgniku õiguskaitsevahendid Määruse kohaselt. Määruse art 10
kohaselt on Euroopa täitekorralduse tõendi väljaandmise vastu võimalik esitada ainult kahte liiki
avaldusi. Art 10 lg 1 p a kohaselt võib võlgniku avalduse alusel täitekorralduse tõendit korrigeerida,
kui tõendi ja kohtuotsuse vahel on sisulise vea tõttu lahknevused. Art 10 lg 1 p b alusel võib tõendi
tagasi võtta, kui see on Määruses reguleeritud nõudeid arvestamata jättes selgelt valesti välja antud.
Art 10 lg 4 kohaselt ei või Euroopa täitekorralduse tõendi väljaandmist ühegi õiguskaitsevahendiga
vaidlustada. Määruse art 25 lg 3 kohaselt kehtib art 10 ka ametlike juriidiliste dokumentide kohta.
14. Praegusel juhul on määruskaebuses esitatud mh väide, et tegemist ei ole vaidlustamata nõudega.
Selline vastuväide on võimalik esitada Määruse art 10 lg 1 p b alusel. Art 10 näeb ette ka sellise
vastuväite menetlemiseks pädeva asutuse ja menetlusele kohaldatava õiguse. Art 10 lg-te 1 ja 2
kohaselt tuleb vastuväide esitada täitekorralduse tõendi väljaandnud päritoluriigi kohtule ja see
lahendatakse päritoluriigi õiguse alusel. Kui praegusel juhul oleksid olnud täidetud täitekorralduse
tõendi vormi täitmise formaalsed tingimused, oleksid avaldajad pidanud esitama oma vastuväite
vaidlustamata nõude puudumise kohta Leedu pädevale asutusele ja see oleks tulnud lahendada Leedu
õiguse järgi. Kaebus kohtutäituri tegevuse peale oleks tulnud jätta läbi vaatamata. Kolleegium märgib
täiendavalt, et Määruse art 30 järgi peavad liikmesriigid teatavaks tegema oma riigisisese
menetluskorra art 10 lg 2 tähenduses ning selline menetluskord on avaldatud mh Euroopa
Justiitsatlase kodulehel (http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/html/index_et.htm).
15. Järgmisena kujundab kolleegium õiguse ühetaolise kohaldamise huvides seisukoha p-s 13
nimetatud määruskaebuse väite kohta. Selleks on vajalik analüüsida Määruse sätteid, mis puudutavad
vaidlustamata nõude mõistet ning ametliku juriidilise dokumendi mõistet.
Määruse art 3 lg 1 p d kohaselt kohaldatakse Määrust vaidlustamata nõudeid käsitlevate
kohtulahendite ja ametlike juriidiliste dokumentide suhtes. Nõue on vaidlustamata, kui võlgnik on
oma nõusolekut nõudega selgesõnaliselt ametlikus juriidilises dokumendis väljendanud. Art 4 lg 3
kohaselt on ametlik juriidiline dokument selline dokument, mis on koostatud või registreeritud
ametliku juriidilise dokumendina ning mille õigsus lähtub dokumendi allkirjast ja sisust ning mille on
koostanud päritoluriigi ametiasutus või muu päritoluriigis sellist õigust omav organ.
Seega on ametliku juriidilise dokumendi alusel Euroopa täitekorralduse tõendi väljaandmiseks vajalik
vähemalt kahe eelduse täitmine. Esmalt peab olemas olema pädeva asutuse koostatud ametlik
juriidiline dokument ja teiseks peab võlgnik olema selles ametlikus juriidilises dokumendis
väljendanud oma nõusolekut nõudega.
16. Kolleegium märgib jätkuvalt õiguse ühetaolise kohaldamise huvides, et esmalt oleks vaja
kontrollida, kes on Määruse art 4 lg 3 kohaselt liikmesriikides pädevad koostama ametlikke juriidilisi
dokumente. Kolleegiumile kättesaadavate materjalide põhjal on ametlikke juriidilisi dokumente
pädevad koostama mh notarid. Ametlik juriidiline dokument Määruse tähenduses hõlmab mh
notariaalakte, sh Leedus koostatud notariaalakte. Sellisest dokumendist peab aga Määruse art 3 lg 1 p
d kohaselt nähtuma võlgniku selgesõnaline nõusolek nõudega. Üheks näiteks ametliku juriidilise
dokumendi kohta on notari tõestatud hüpoteegi seadmise leping. Kolleegium märgib, et Määruse
lisa III p-de 2 ja 3 kohaselt ei ole välistatud, et ametliku juriidilise dokumendi koostaja ja Euroopa
täitekorralduse tõendi väljaandja on üks ja sama isik.
Euroopa täitekorralduse tõendilt ei pea nähtuma võlgniku nõusolek nõudega. Euroopa täitekorralduse
tõendi väljaandmise menetlusse ei pea võlgnik olema kaasatud. Küll peab võlgniku nõusolek nõudega
nähtuma ametlikust juriidilisest dokumendist, mille kohta antakse välja täitekorralduse tõend.
Notariaalselt tõestatud lepingu korral on nõusolekuks Määruse tähenduses piisav võlgniku allumine
kohesele sundtäitmisele, mis võib olla toimunud nii enne nõude sissenõutavust (Eesti õiguses
nt TMS § 2 lg 1 p-s 19 nimetatud notariaalselt tõestatud kokkulepe) kui ka pärast sissenõutavust
(nt TMS § 2 lg 1 p-s 18 nimetatud notariaalselt tõestatud kokkulepe).
Määruse art 10 lg 1 p b alusel esitatud avaldust kontrollides tuleks seetõttu tuvastada ka Euroopa
täitekorralduse aluseks oleva sellise ametliku juriidilise dokumendi olemasolu, millest nähtuks
võlgniku nõusolek. Piisav ei ole lihtkirjalik dokument (nt lihtkirjalik müügileping, lihtkirjalik
lihtveksel), selline dokument ei vasta ametliku juriidilise dokumendi nõuetele Määruse tähenduses,
sest neid ei ole koostanud/tõestanud notar või muu pädev asutus. Kolleegium viitab siinkohal, et
Euroopa Kohtu praktika järgi (vt Euroopa Kohtu 17. juuni 1999. a otsus kohtuasjas C-260-97:
Unibank A/S v. Flemming G. Christensen) ei ole võlgniku allkirjaga võlatunnistus, mida ei ole
ametiasutus või muu pädev asutus kinnitanud, ametlik juriidiline dokument 27. septembri 1968. a
Brüsseli konventsiooni (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) art
50 tähenduses. Kuigi nimetatud lahend ei ole tehtud Määruse kohta, on võimalik sellele siiski
tugineda. Nimelt võimaldas Brüsseli konventsioon täita ühes liikmesriigis koostatud ametlikku
juriidilist dokumenti kindlatel tingimustel teises liikmesriigis. Sama võimaldab Brüsseli
konventsioonile järgnenud EL Nõukogu määrus 44/2001/EÜ kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise
kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (Brüssel I määrus). Lähtuvalt Brüssel I määruse art-st 68 saab
Brüssel I määruse tõlgendamisel arvestada ka nende Euroopa Kohtu lahenditega, mis on tehtud
nimetatud määrusele eelnenud Brüsseli konventsiooni kohta. Määruse art 4 lg-s 3 esitatud ametliku
juriidilise dokumendi definitsioon (mida ei ole ei Brüsseli konventsioonis ega Brüssel I määruses)
lähtub põhimõtteliselt eespool nimetatud Euroopa Kohtu lahendiga seatud kriteeriumitest.
17. Menetluskulud kõigis kohtuastmetes tuleb jätta TsMS § 172 lg 1 teise lause ja lg 10 alusel
kohtutäituri kanda. Menetlusosalised võivad TsMS § 174 lg 1 kohaselt nõuda oma menetluskulude
rahalist kindlaksmääramist Harju Maakohtult 30 päeva jooksul alates Riigikohtu määruse
jõustumisest.
18. Määruskaebuse rahuldamise tõttu tuleb kassatsioonikautsjon TsMS § 149 lg 4 esimese lause
alusel avaldajatele tagastada. Avaldajal I tuleb TsMS § 149 lg 8 kolmanda lause alusel Riigikohtule
teatada, kellele ja millisele kontole tuleb kautsjon tagastada.
Ants Kull, Henn Jõks, Villu Kõve