62024TJ0643
ÜLDKOHTU OTSUS (eelotsusetaotlusi lahendav koda)
11. veebruar 2026 (
*1
)
Eelotsusetaotlus – Maksustamine – Ühine käibemaksusüsteem – Maksustatavad tehingud – Mõiste „teenuste osutamine tasu eest“ – Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 2 lõike 1 punkt c, artikli 24 lõige 1 ning artikli 25 punktid a ja c – Maksustatav väärtus – Mõiste „tasu“ – Direktiivi 2006/112 artikkel 73 ja artikli 78 esimese lõigu punkt a – Autoriõigusega kaasnevate õiguste omajad – Fonogrammide ja audiovisuaalprogrammide edastamine ilma litsentsita – Kollektiivse esindamise organisatsioonile makstav tasu – Tasu suurendamine
Kohtuasjas T‑643/24,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Curtea de Apel București (Bukaresti apellatsioonikohus, Rumeenia) 13. septembri 2024. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 22. novembril 2024, menetluses
Centrul Român pentru Administrarea Drepturilor Artiștilor Interpreți (Credidam)
versus
Cristian General Serv SRL,
ÜLDKOHUS (eelotsusetaotlusi lahendav koda),
nõupidamiste ajal koosseisus: koja president S. Papasavvas, kohtunikud M. Sampol Pucurull, G. Steinfatt, D. Petrlík ja W. Valasidis (ettekandja),
kohtujurist: J. Martín y Pérez de Nanclares,
kohtusekretär: V. Di Bucci,
arvestades, et Euroopa Kohus edastas 12. detsembril 2024 Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 50b kolmanda lõigu alusel eelotsusetaotluse Üldkohtule,
arvestades Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 50b esimese lõigu punktis a nimetatud valdkonda ja iseseisva tõlgendamisküsimuse puudumist põhikirja artikli 50b teise lõigu tähenduses,
arvestades menetluse kirjalikku osa,
arvestades seisukohti, mille esitasid:
–
Credidam, esindaja: tegevdirektor Ș. Gheorghiu, keda abistas avocată A. Lascu,
–
Rumeenia valitsus, esindajad: E. Gane, M. Chicu ja L. Ghiță,
–
Euroopa Komisjon, esindajad: M. Herold ja E. Stamate,
olles 3. detsembri 2025. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
on teinud järgmise
kohtuotsuse
1
Eelotsusetaotlus puudutab nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk 1), artikli 2 lõike 1 punkti c, artikli 24 lõike 1 ja artikli 25 punkti a tõlgendamist.
2
Taotlus on esitatud ühelt poolt Centrul Român pentru Administrarea Drepturilor Artiștilor Interpreți (Credidam), kes on autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste kollektiivset esindamist tagav organisatsioon Rumeenias, ja teiselt poolt Rumeenia õiguse alusel asutatud ja külalistemaja pidava äriühingu Cristian General Serv SRL vahelises kohtuvaidluses selle üle, kas selle äriühingu poolt Credidamile fonogrammide ja audiovisuaalprogrammide ilma litsentsita edastamise eest tasutav summa tuleb maksustada käibemaksuga täies ulatuses või osaliselt.
Õiguslik raamistik
Liidu õigus
3
Direktiivi 2006/112 artikli 2 lõikes 1 on sätestatud:
„Käibemaksuga maksustatakse järgmisi tehinguid:
[…]
c)
teenuste osutamine tasu eest liikmesriigi territooriumil maksukohustuslase poolt, kes sellena tegutseb;
[…]“.
4
Direktiivi 2006/112 artiklis 24 on ette nähtud:
„1.   „Teenuste osutamine“ on mis tahes tehing, mis ei ole kaubatarne.
[…]“.
5
Direktiivi 2006/112 artiklis 25 on sätestatud:
„Teenuste osutamine võib seisneda muu hulgas ühes järgmistest tehingutest:
a)
omandiõigust tõendava dokumendiga varustatud või varustamata immateriaalse vara võõrandamine;
b)
kohustus […] taluda teatavat tegu või olukorda;
c)
teenuse osutamine […] seaduse alusel.“
6
Direktiivi 2006/112 artiklis 73 on sätestatud:
„Artiklites 74–77 nimetamata kaubatarnete ja teenuste osutamise puhul on maksustatavaks väärtuseks kõik tasuna käsitatav, mille tarnija või teenuse osutaja soetajalt, teenuse saajalt või kolmandalt isikult nimetatud tehingute eest on saanud või saab, kaasa arvatud nimetatud tehingute hinnaga otseselt seotud toetused.“
7
Direktiivi 2006/112 artiklis 78 on ette nähtud:
„Maksustatava väärtuse hulka arvatakse:
a)
maksud, tollimaksud, lõivud ja tasud, välja arvatud käibemaks;
[…]“.
Riigisisene õigus
Maksuseadustik
8
8. septembri 2015. aasta seaduse nr 227/2015 maksuseadustiku kohta (Legea nr. 227/2015 privind Codul fiscal; Monitorul Oficial al României, I osa, nr 688, 10.9.2015) (põhikohtuasja asjaoludele kohaldatavas redaktsioonis) (edaspidi „maksuseadustik“) artiklitega 268 ja 271 võetakse Rumeenia õigusesse üle direktiivi 2006/112 artiklid 2, 24 ja 25.
9
Maksuseadustiku artiklis 286 on sätestatud:
„[…]
4. Maksustatava väärtuse hulka ei arvata järgmist:
[…]
b)
summad, mis kujutavad endast kahjuhüvitist ja mis on ette nähtud lõpliku või lõpliku ja vaidlustamatu kohtuotsusega, vastavalt asjaoludele trahvid ja kõik muud summad, mida nõutakse lepinguliste kohustuste täieliku või osalise täitmata jätmise eest, kui need nõutakse sisse lisaks kokkulepitud hinnale ja/või tariifidele; […]“.
Autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste seadus
10
14. märtsi 1996. aasta seaduse nr 8/1996 autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kohta (Legea nr. 8/1996 privind dreptul de autor și drepturile conexe; Monitorul Oficial al României, I osa, nr 60, 26.3.1996) põhikohtuasja asjaoludele kohaldatavas redaktsioonis (edaspidi „autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste seadus“) on artiklis 112 sätestatud:
„1.   Esitajatel ja fonogrammitootjatel on õigus ühekordsele õiglasele tasule kaubanduslikel eesmärkidel avaldatud fonogrammide otsese või kaudse kasutamise või ringhäälingus ülekandmise või muul viisil üldsusele edastamise eest.
2.   Tasu suurus määratakse kindlaks meetodi alusel artiklites 163–165 sätestatud korras.
3.   Ühekordset tasu kogutakse artiklis 168 ette nähtud tingimusi järgides.
[…]
5.   Käesoleva seaduse tähenduses on fonogramm avaldatud kaubanduslikel eesmärkidel, kui see tehakse üldsusele kättesaadavaks müügitehingu teel või kaabliga või kaablita vahendite abil, mis võimaldavad igaühel fonogrammile ligi pääseda enda valitud kohas ja enda valitud ajal.“
11
Autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste seaduse artiklis 145 on ette nähtud:
„1.   Kollektiivne esindamine on kohustuslik järgmiste õiguste teostamise puhul:
[…]
d)
esitajate ja fonogrammitootjate õigus ühekordsele õiglasele tasule kaubanduslikul eesmärgil avaldatud fonogrammide või selliste fonogrammide reproduktsioonide üldsusele edastamise ja ringhäälingus ülekandmise eest;
[…]
2.   Lõikes 1 nimetatud õiguste kategooriate puhul esindab kollektiivse esindamise organisatsioon ka neid õiguste omajaid, kes ei ole talle selleks volitust andnud.“
12
Autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste seaduse artiklis 146 on ette nähtud:
„1.   Kollektiivselt võib esindada järgmisi õigusi:
[…]
b)
õigus edastada üldsusele teoseid, välja arvatud muusikateosed, ja kunstilisi esitusi audiovisuaalvaldkonnas;
[…]
2.   Lõikes 1 osutatud õiguste kategooriate puhul esindavad kollektiivse esindamise organisatsioonid üksnes neid õiguste omajaid, kes on andnud neile volituse, ja töötavad välja meetodi […] või peavad otse kasutajatega läbirääkimisi litsentsilepingute üle.
[…]“.
Meetod
13
Otsusega nr 120/2016, mis käsitleb Bukaresti apellatsioonikohtu neljanda tsiviilkolleegiumi 26. oktoobril 2016 kohtuasjas nr 2.013/2/2016 tehtud otsuse tsiviilasjas nr 784A avaldamist Rumeenia ametliku teataja I osas (Decizia nr. 120/2016 privind publicarea în Monitorul Oficial al României, Partea I, a Deciziei civile nr. 784A din 26 octombrie 2016 a Curții de Apel București – Secția a IV-a civilă, pronunțată în Dosarul nr. 2.013/2/2016; Monitorul Oficial al României, I osa, nr 952, 25.11.2016), jõustus meetod, mille oli vastu võtnud Oficiul Român pentru Drepturile de Autor (Rumeenia autoriõiguste amet) ja mida on mh nimetatud autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste seaduse artikli 112 lõikes 2 (edaspidi „meetod“).
14
Meetodi punktis 3.12 on ette nähtud, et kui kaitstud teoseid kasutatakse ilma selleks eelnevalt saadud litsentsita, peab kasutaja maksma esitajatele ja fonogrammitootjatele kolmekordset tasu võrreldes tasuga, mida kasutaja oleks pidanud maksma litsentsi olemasolu korral.
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
15
Põhikohtuasja hageja Credidam kui autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kollektiivse esindamise organisatsioon Rumeenias kogub ja jagab tasu nimetatud õiguste eest. Credidam tagab esitajatele ja fonogrammitootjatele õiguse saada „õiglast tasu“ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste seaduse artikli 145 lõike 1 punkti d tähenduses kaubanduslikel eesmärkidel avaldatud fonogrammide üldsusele edastamise ja ringhäälingus ülekandmise või selliste fonogrammide reprodutseerimise eest. Ta haldab ka nende õiguste omajate tasustamist, kes on volitanud teda selle seaduse artikli 146 lõike 1 punkti b alusel edastama kunstilisi esitusi audiovisuaalvaldkonnas.
16
Credidam leidis, et Cristian General Serv oli ajavahemikul 1. oktoobrist 2019 kuni 31. detsembrini 2022 (edaspidi „vaidlusalune ajavahemik“) kohustatud tasuma 4166,19 Rumeenia leud (RON) (ligikaudu 845 eurot) koos käibemaksuga selle eest, et ta edastas üldsusele tema peetavas külalistemajas fonogramme või nende reproduktsioone ja kunstilisi esitusi audiovisuaalvaldkonnas (edaspidi „kõnealused kaitstud teosed“), ilma et talle oleks selleks eelnevalt antud litsents.
17
Eespool punktis 16 nimetatud summa kindlaksmääramiseks kolmekordistas Credidam meetodi alusel tasu, mida Cristian General Serv oleks pidanud maksma, kui tal oleks olnud litsents. Credidam leidis, et kogu see tasu tuleb maksustada käibemaksuga.
18
Credidam esitas 25. novembril 2022 Tribunalul Bucureștile (Bukaresti esimese astme kohus, Rumeenia) lepinguvälise tsiviilvastutuse alusel hagi, milles palus Cristian General Servilt esiteks välja mõista eespool punktis 16 nimetatud summa ja teiseks kohustada viimast sõlmima Credidamiga lepingu, mille ese on litsentsi andmine eespool punktis 15 nimetatud liiki teoste üldsusele edastamiseks.
19
Credidami hagi jäeti 19. aprilli 2023. aasta kohtuotsusega rahuldamata ja Tribunalul București (Bukaresti esimese astme kohus) märkis seoses maksenõudega, et Cristian General Serv ei tegelenud vaidlusalusel ajavahemikul äritegevusega, mistõttu vaatamata sellele, et tal oli selleks ruum, ei olnud ta kõnealuseid kaitstud teoseid edastanud. Seoses nõudega kohustada sõlmima lihtlitsents leidis see kohus, et autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste seadus ei kaldu kõrvale lepinguvabaduse põhimõttest ning et igal juhul välistab Credidami soovitud lihtlitsentsi sõlmimise asjaolu, et Cristian General Serv lõpetas selle ruumi kasutamise 2023. aasta veebruaris.
20
Credidam esitas 19. aprilli 2023. aasta kohtuotsuse peale apellatsioonkaebuse eelotsusetaotluse esitanud kohtule, Curtea de Apel Bucureștile (Bukaresti apellatsioonikohus, Rumeenia). Ta jäi kaebuses kõigi oma nõuete juurde ja on sisuliselt seisukohal, et tema esitatud tõendid näitavad, et Cristian General Serv on edastanud üldsusele kõnealuseid kaitstud teoseid.
21
Eelotsusetaotluse esitanud kohtul on Credidami nõuete läbivaatamisel tekkinud küsimus, kas nõutud summa peaks olema täielikult või osaliselt käibemaksuga maksustatav. Kohus täpsustab, et põhikohtuasja asjaolud erinevad nende kohtuasjade asjaoludest, milles on tehtud 18. jaanuari 2017. aasta kohtuotsus SAWP (C‑37/16, EU:C:2017:22), 21. jaanuari 2021. aasta kohtuotsus UCMR – ADA (C‑501/19, EU:C:2021:50) ja 4. juuli 2024. aasta kohtuotsus Credidam (C‑179/23, EU:C:2024:571).
22
Nendel asjaoludel otsustas Curtea de Apel București (Bukaresti apellatsioonikohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.
Kas [direktiivi 2006/112] artikli 2 lõike 1 punkti c, artikli 24 lõike 1 ja artikli 25 punkti a tõlgenduse kohaselt tegelevad autoriõigusega kaasnevate õiguste omajad tasu eest teenuste osutamisega, kui kasutaja edastab kaitstud teoseid üldsusele, ilma et tal oleks selleks litsents?
2.
Kas esimese küsimuse vastus sõltub asjaolust, et riigisisese õiguse alusel ei ole niisuguse autoriõigusega kaasneva õiguse omajal võimalik kasutamisele vastu vaielda, vaid tal on üksnes õigus õiglasele tasule, või [kas see sõltub] võlgnetavade summade kindlakstegemiseks kasutatavast arvutamismeetodist?“
Eelotsusetaotluse vastuvõetavus
23
Nagu Euroopa Komisjon oma seisukohtades märkis, ei täpsusta eelotsusetaotluse esitanud kohus eelotsusetaotluses, kas ta leiab, et kõnealuste kaitstud teoste üldsusele edastamine on tõendatud.
24
Siinkohal tuleb märkida, et Euroopa Liidu õiguse tõlgendamist käsitlevate küsimuste puhul, mille liikmesriigi kohus on esitanud sellises õiguslikus ja faktilises kontekstis, mille ta ise on kindlaks teinud ja mille õigsuse kontrollimine ei ole Üldkohtu pädevuses, eeldatakse nende asjakohasust. Seega võib Üldkohus jätta liikmesriigi kohtu esitatud taotluse läbi vaatamata ainult siis, kui on ilmselge, et taotletaval liidu õiguse tõlgendusel ei ole mingit seost põhikohtuasja tegelike asjaolude või esemega, kui probleem on hüpoteetiline või kui Üldkohtule ei ole teada vajalikke faktilisi ja õiguslikke asjaolusid, et anda tarvilik vastus talle esitatud küsimustele (vt analoogia alusel 11. jaanuari 2024. aasta kohtuotsus Global Ink Trade, C‑537/22, EU:C:2024:6, punkt 20 ja seal viidatud kohtupraktika).
25
Käesoleval juhul nähtub küll eelotsusetaotluse punktist 2, mille sisu on korratud eespool punktis 19, et esimese astme kohus, Tribunalul București (Bukaresti esimese astme kohus), otsustas, et Cristian General Serv ei tegelenud vaidlusalusel ajavahemikul äritegevusega, mis tõstatab küsimuse, kas teenused, mille kohta eelotsusetaotluse esitanud kohus Üldkohtule küsimused esitab, on üldse olemas.
26
Tuleb siiski märkida, et eelotsusetaotluse esitanud kohus ei kahtle eelotsusetaotluses nende teenuste olemasolus.
27
Seega, juhtides eelotsusetaotluse esitanud kohtu tähelepanu asjaolule, et ta on ainsana pädev otsustama põhikohtuasja faktiliste asjaolude õigsuse ja õigusliku kvalifikatsiooni üle, tuleb asuda seisukohale, et kuna eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et tal ei ole eespool punktis 21 viidatud kohtupraktikat arvestades piisavalt teavet tema menetluses oleva vaidluse lahendamiseks, ning võttes arvesse eeldust, et eelotsuse küsimused on asjakohased, ei ole ilmne, et eelotsusetaotluse esitanud kohtu taotletud direktiivi 2006/112 tõlgendusel ei ole mingit seost põhikohtuasja faktiliste asjaolude või esemega või et eelotsusetaotluse esitanud kohtu tõstatatud probleem on hüpoteetiline (vt analoogia alusel 12. septembri 2024. aasta kohtuotsus NARE-BG, C‑429/23, EU:C:2024:742, punkt 42).
28
Seetõttu on esitatud küsimused vastuvõetavad.
Sisulised küsimused
29
Eelotsusetaotlusest nähtub esimesena, et Rumeenia õiguse alusel autoriõigusega kaasnevate õiguste omajatele makstav tasu tuleneb seadusest ja seda täpsustavast meetodist, ning teisena, et eelotsusetaotluse esitanud kohtul on küsimus, kas juhul, kui tegemist on teenuse osutamisega tasu eest, tuleb sellistel asjaoludel, nagu on kõne all põhikohtuasjas, maksustada käibemaksuga üksnes tasu, mida peab maksma litsentsi omav kasutaja, või kaitstud teoste ilma litsentsita edastamise korral makstav kolmekordne tasu.
30
Järelikult tuleb eelotsusetaotluse esitanud kohtule tarviliku vastuse andmiseks tõlgendada ka direktiivi 2006/112 artikli 25 punkti c, mis käsitleb teenuste osutamist seaduse alusel, ning selle direktiivi artiklit 73 ja artikli 78 esimese lõigu punkti a, mis käsitlevad käibemaksuga maksustatavat väärtust.
31
Seega tuleb asuda seisukohale, et nende kahe küsimusega, mida tuleb analüüsida koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 2006/112 artikli 2 lõike 1 punkti c, artikli 24 lõiget 1, artikli 25 punkte a ja c, artiklit 73 ning artikli 78 esimese lõigu punkti a tuleb tõlgendada nii, et:
–
autoriõigusega kaasnevate õiguste omajad osutavad teenuseid tasu eest, kui nende kaitstud teoseid edastab üldsusele kasutaja, kellel ei ole selleks litsentsi, olenemata asjaolust, et esiteks ei saa nad sellist edastamist keelata ning teiseks tuleneb nende tasu riigisisesest seadusest ja selles seaduses viidatud õigusnormidest;
–
käibemaksu kohaldatakse kogu tasule, mida on õigus saada autoriõigusega kaasnevate õiguste omajatel selle teenuse osutamise eest, sealhulgas tasu osale, mis ületab tasu, mida see kasutaja oleks pidanud maksma, kui tal oleks olnud litsents.
32
Mis puudutab esimesena küsimust, kas selline teenus nagu põhikohtuasjas vastab tasu eest osutatava teenuse määratlusele, siis tuleb meenutada, et teenust osutatakse tasu eest direktiivi 2006/112 artikli 2 lõike 1 punkti c tähenduses üksnes juhul, kui teenuse osutaja ja teenuse saaja vahel on õigussuhe, mille raames tehakse vastastikuseid sooritusi, ja teenuse osutaja saadav tasu on vastavuses teenuse saajale osutatava individualiseeritava teenuse tegeliku väärtusega. Nii on see juhul, kui osutatud teenuse ja selle eest saadud tasu vahel on otsene seos (vt 24. veebruari 2022. aasta kohtuotsus Suzlon Wind Energy Portugal, C‑605/20, EU:C:2022:116, punkt 62 ja seal viidatud kohtupraktika).
33
Sellega seoses tuleb kõigepealt meenutada, nagu tegi ka kohtujurist oma ettepaneku punktides 38 ja 48, et mõistet „õigussuhe, mille raames tehakse vastastikuseid sooritusi“ tuleb tõlgendada laialt. Nii nähtub kohtupraktikast, et üksnes reguleeritud teenuse kasutamine, näiteks sõiduki tasulisse parklasse paigutamine (20. jaanuari 2022. aasta kohtuotsus Apcoa Parking Danmark, C‑90/20, EU:C:2022:37) või elektrienergia tarbimine oma elukohas (27. aprilli 2023. aasta kohtuotsus Fluvius Antwerpen, C‑677/21, EU:C:2023:348), võib tekitada õigussuhte isiku, kellel on õigused, mis võimaldavad selle teenuse kasutusseandmist, ja isiku vahel, kes seda teenust kasutas (vt selle kohta 20. jaanuari 2022. aasta kohtuotsus Apcoa Parking Danmark, C‑90/20, EU:C:2022:37, punktid 28 ja 29, ning 27. aprilli 2023. aasta kohtuotsus Fluvius Antwerpen, C‑677/21, EU:C:2023:348, punktid 30–32).
34
Edasi tuleb seoses mõistega „tasu“ märkida, et eespool punktis 33 viidatud kohtupraktika kohaselt ei takista tasumisele kuuluvate summade täielik tasumata jätmine kõnealusest majandustehingust tulenevate õiguste ja kohustuste vastastikkuse tuvastamist (vt selle kohta 20. jaanuari 2022. aasta kohtuotsus Apcoa Parking Danmark, C‑90/20, EU:C:2022:37, punktid 39–43, ning 27. aprilli 2023. aasta kohtuotsus Fluvius Antwerpen, C‑677/21, EU:C:2023:348, punktid 30 ja 32).
35
Mis viimasena puudutab mõistet „otsene seos“, siis nagu eelotsusetaotluse esitanud kohus ise on märkinud, on Euroopa Kohtul juba olnud võimalus otsustada, et asjaolu, et tasu kogub autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kollektiivse esindamise organisatsioon, ei välista otsese seose olemasolu eespool punktis 32 viidatud kohtupraktika tähenduses, kui nimetatud organisatsioon tegutseb nende õiguste omajate nimel, ning et asjaolu, et tasu kollektiivne haldamine tuleneb seaduses sätestatud kohustusest, ei välista samuti sellise seose olemasolu (vt selle kohta 21. jaanuari 2021. aasta kohtuotsus UCMR – ADA, C‑501/19, EU:C:2021:50, punkt 37). Samuti on ta täpsustanud, et just õiguslik raamistik loob otsese seose teenuse osutamise ja tasu maksmise kohustuse vahel, kusjuures tuleb meenutada, et direktiivi 2006/112 artikli 25 punktist c tuleneb sõnaselgelt, et teenuste osutamine võib seisneda muu hulgas teenuse osutamises seaduse alusel (vt selle kohta 4. juuli 2024. aasta kohtuotsus Credidam, C‑179/23, EU:C:2024:571, punkt 40).
36
Nagu kohtujurist oma ettepaneku punktis 31 rõhutas, siis asjaolu, et käesoleval juhul toimus kaitstud teoste edastamine ilma selleks Credidami eelnevalt antud litsentsita, andis eelotsusetaotluse esitanud kohtule põhjuse küsida, kas põhikohtuasja asjaoludel on võimalik kohaldada 21. jaanuari 2021. aasta kohtuotsusest UCMR – ADA (C‑501/19, EU:C:2021:50) tulenevat kohtupraktikat.
37
Sellega seoses on oluline rõhutada, et neutraalse maksustamise põhimõte keelab ebaseaduslike ja seaduslike tehingute üldistatud eristamise käibemaksuga maksustamisel, kuna käibemaksusüsteemi eesmärk on koormata kaupade või teenuste lõpptarbijat, kui kaubad on tarnitud või teenused osutatud direktiivi 2006/112 kohaselt maksustatavate tehingute raames (vt 27. aprilli 2023. aasta kohtuotsus Fluvius Antwerpen, C‑677/21, EU:C:2023:348, punkt 28 ja seal viidatud kohtupraktika).
38
Käesoleval juhul nähtub eelotsusetaotlusest, et Cristian General Servile heidetakse ette, et ta edastas üldsusele kaitstud teoseid, ilma et talle oleks eelnevalt antud selleks luba või litsents.
39
Kõnealuste kaitstud teoste edastamine annab esitajatele ja fonogrammitootjatele, kellel on nende teoste puhul oma roll, õiguse ühekordsele õiglasele tasule teoste otsese või kaudse kasutamise eest, ilma et esitajatel ja fonogrammitootjatel oleks võimalik sellist kasutamist keelata.
40
Ühekordse õiglase tasu maksmise korra järgi, mis tuleneb eelkõige meetodi punktist 3.12, võib see tasu erineda kolm korda olenevalt sellest, kas kaitstud teoste edastamiseks on loa andnud Credidam, kes tagab autoriõigusega kaasnevate õiguste omajate ex lege esindamise vastavalt autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste seaduse artiklitele 145 ja 146 (vt eespool punktid 11 ja 12). Seega, isegi kui kõnealuste kaitstud teoste edastamine leidis aset ilma litsentsita, ei takista asjaolu, et autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste kollektiivse esindamise organisatsioon ei ole litsentsi andnud, siiski kohaldada nende teoste ilma litsentsita üldsusele edastamise suhtes seadusest ja alamatest õigusaktidest tulenevat õiguslikku raamistikku, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.
41
Asjaoluga, et kaitstud teoste kasutaja ei ole tasunud summasid, mida ta oleks pidanud maksma, ei ole vastuolus see, kui eespool punktis 34 viidatud kohtupraktikat arvestades kvalifitseeritakse need tasuks teenuse eest, mida autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kollektiivse esindamise organisatsioon osutab autoriõigusega kaasnevate õiguste omajate nimel, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.
42
Asjaolu, et kaitstud teoste kasutajate võlgnetavaid summasid nõuab autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kollektiivse esindamise organisatsioon, mitte autoriõigusega kaasnevate õiguste omajad ise, ei takista ka – nagu nähtub eespool punktist 35 – osutatud teenuse ja saadud tasu vahelise otsese seose olemasolu.
43
Eeltoodut arvestades näib – mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus –, et selline teenus nagu eelotsusetaotluse esitanud kohtu kirjeldatud teenus vastab eespool punktis 32 nimetatud kohtupraktikast tulenevatele kriteeriumidele.
44
Mis puudutab teisena küsimust, kas käibemaksuga maksustatakse ainult tasu, mida oleks tulnud maksta autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kollektiivse esindamise organisatsioonile autoriõigusega kaasnevate õiguste omajate nimel litsentsiga kaitstud teoste kasutamise eest, või tuleb maksustada kolmekordne tasu, siis selle puhul tuleb arvesse võtta järgmisi kaalutlusi.
45
Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et tasu eest teenuse osutamise puhul on maksustatavaks väärtuseks selle eest maksukohustuslase poolt tegelikult saadud tasu. See tasu on subjektiivne, st tegelikult saadav väärtus, mitte väärtus, mida hinnatakse objektiivsete kriteeriumide põhjal. Lisaks peab olema seda tasu võimalik rahas väljendada (vt 7. märtsi 2013. aasta kohtuotsus Efir, C‑19/12, ei avaldata, EU:C:2013:148, punkt 41 ja seal viidatud kohtupraktika).
46
Lisaks nähtub direktiivi 2006/112 artikli 78 esimese lõigu punktist a, et käibemaksu ennast ei arvata maksustatava väärtuse hulka, mis tähendab, et käibemaks sisaldub alati automaatselt kokkulepitud hinnas (21. märtsi 2024. aasta kohtuotsus Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Bydgoszczy (vale maksumäära korrigeerimise võimalus), C‑606/22, EU:C:2024:255, punkt 27).
47
Seda mõistet „kokkulepitud hind“, st „tasu“ teenuste osutamise eest, on liidu kohus tõlgendanud nii, et see hõlmab tasu suurendamist või lisatasusid, kui need tulenevad õigusliku raamistiku kohaldamisest suhetele teenuse osutaja ja teenusest kas või ebaseaduslikult või õigusvastaselt kasu saanud isiku vahel, st kui need suurendatud tasud või lisatasud illustreerivad otsest seost teenuse osutamise ja selle eest makstava tasu vahel. Euroopa Kohus on seega otsustanud, et õigusvastase parkimise kontrollimise kulud, mida pidid tasuma parkimiskohta kasutanud autojuhid, on käibemaksuga maksustatavad hoolimata asjaolust, et selline kulu kvalifitseeritakse riigisiseses õiguses trahviks (20. jaanuari 2022. aasta kohtuotsus Apcoa Parking Danmark, C‑90/20, EU:C:2022:37, punktid 30–34 ja 46). Samuti on ta otsustanud, et hüvitis, mis vastab salajase elektritarbija alusetult saadud kasule, on käibemaksuga maksustatav (27. aprilli 2023. aasta kohtuotsus Fluvius Antwerpen, C‑677/21, EU:C:2023:348, punkt 32).
48
Käesoleval juhul nähtub – kui eelotsusetaotluse esitanud kohtu kontrolli tulemusel ei ilmne muud – sõnaselgelt meetodi punktist 3.12, millele on konkreetselt viidatud autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste seaduses, et suurendatud tasu, mida peab maksma kaitstud teoste kasutaja, kellel ei ole litsentsi, on otsene tagajärg nende teoste ilma litsentsita edastamisele, st niisugusele teenuse osutamisele, nagu on kõne all põhikohtuasjas.
49
Seega on hind, mida tuleb sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas arvesse võtta ja mida tuleb käibemaksuga maksustada, selliste teoste nagu kõnealused kaitstud teosed loata edastamise korral seaduse põhjal maksmisele kuuluv hind, st kolmekordne hind võrreldes sellega, mida kasutaja oleks pidanud maksma litsentsi alusel üldsusele edastamise korral.
50
Eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb esitatud küsimustele vastata, et direktiivi 2006/112 artikli 2 lõike 1 punkti c, artikli 24 lõiget 1, artikli 25 punkte a ja c, artiklit 73 ning artikli 78 esimese lõigu punkti a tuleb tõlgendada nii, et
–
autoriõigusega kaasnevate õiguste omajad osutavad teenuseid tasu eest, kui nende kaitstud teoseid edastab üldsusele kasutaja, kellel ei ole selleks litsentsi, olenemata asjaolust, et esiteks ei saa nad sellist edastamist keelata ning teiseks tuleneb nende tasu riigisisesest seadusest ja selles seaduses viidatud õigusnormidest;
–
käibemaksu kohaldatakse kogu tasule, mida on õigus saada autoriõigusega kaasnevate õiguste omajatel selle teenuse osutamise eest, sealhulgas tasu osale, mis ületab tasu, mida see kasutaja oleks pidanud maksma, kui tal oleks olnud litsents.
Kohtukulud
51
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse sama kohus. Üldkohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes
ÜLDKOHUS (eelotsusetaotlusi lahendav koda)
otsustab:
Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 2 lõike 1 punkti c, artikli 24 lõiget 1, artikli 25 punkte a ja c, artiklit 73 ning artikli 78 esimese lõigu punkti a
tuleb tõlgendada nii, et
–
autoriõigusega kaasnevate õiguste omajad osutavad teenuseid tasu eest, kui nende kaitstud teoseid edastab üldsusele kasutaja, kellel ei ole selleks litsentsi, olenemata asjaolust, et esiteks ei saa nad sellist edastamist keelata ning teiseks tuleneb nende tasu riigisisesest seadusest ja selles seaduses viidatud õigusnormidest;
–
käibemaksu kohaldatakse kogu tasule, mida on õigus saada autoriõigusega kaasnevate õiguste omajatel selle teenuse osutamise eest, sealhulgas tasu osale, mis ületab tasu, mida see kasutaja oleks pidanud maksma, kui tal oleks olnud litsents.
Papasavvas
Sampol Pucurull
Steinfatt
Petrlík
Valasidis
Kuulutatud avalikul kohtuistungil 11. veebruaril 2026 Luxembourgis.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: rumeenia.