18. detsembril 2020 esitatud hagi – Correia versus EMSK
(kohtuasi T-750/20)
Kohtumenetluse keel: prantsuse
Pooled
Hageja: Paula Correia (Woluwe‑Saint‑Étienne, Belgia) (esindajad: advokaadid L. Levi ja M. Vandenbussche)
Kostja: Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee
Nõuded
Hageja palub Üldkohtul:
tunnistada käesolev hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;
sellest tulenevalt
tühistada EMSK 8. aprilli 2020. aasta otsus, millega hageja teenistuskäigu taastamise taotlus rahuldamata jäeti, ja tühistada vajalikus ulatuses 8. novembril 2020 vaikimisi tehtud otsus vaie rahuldamata jätta;
mõista EMSK-lt välja saamata jäänud töötasu ja rahalised toetused, millele lisandub viivitusintress vastavalt Euroopa Keskpanga kehtestatud määrale, mida on suurendatud kahe punkti võrra;
mõista EMSK-lt välja mittevaralise kahju hüvitamiseks 2000 eurot;
mõista kõik kohtukulud välja kostjalt.
Väited ja peamised argumendid
Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.
Esimese väite kohaselt on rikutud Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklis 41 sätestatud menetlustagatisi ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet. Hageja väidab, et viis, kuidas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) teeb rühmade sekretariaatide ajutiste teenistujate edutamise ja uuele palgaastmele määramise otsuseid, ei vasta harta artiklile 41. See kehtib ka kõikide hageja edutamata jätmise ja uuele palgaastmele määramise otsuste suhtes alates tema teenistusse asumisest. Hageja väidab esiteks, et need otsused on põhjendamata, ja teiseks, et üheski dokumendis, üldises otsuses ega teates ei ole näidatud, milliseid kriteeriume võetakse arvesse ja kohaldatakse ajutiste teenistujate hulgas nende isikute väljaselgitamiseks, keda edutakse või kes määratakse uuele palgaastmele.
Teise väite kohaselt on rikutud õiguskindluse põhimõtet. Hageja leiab sellega seoses, et kuigi EMSK-l on Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 10 rakendamise kriteeriumite ja korra kindlaksmääramisel tõepoolest kaalutlusõigus, peavad need kriteeriumid ja see kord siiski tagama liidu õiguses nõutava prognoositavuse. Tuleb tõdeda, et praegu see nii ei ole, kuna kriteeriumid ei ole a fortiori selged ja läbipaistvad, millest lähtudes on ajutistel teenistujatel võimalik teada, kuidas ja millistel tingimustel edutamise või uuele palgaastmele määramise otsused tehakse, mille tulemusel sõlmitakse lepingu lisa.
Kolmanda väite kohaselt on tehtud ilmne hindamisviga, kuna otsus määrata hageja uuele palgaastmele vaid kolmel korral alates 2004. aastast, sisaldab ilmset hindamisviga, kuigi oleks tulnud arvesse võtta kriteeriume, mis tulenevad EMSKs kohaldatavast järjepidevast praktikast.
Neljanda väite kohaselt on rikutud hoolitsemiskohustust. Hageja leiab, et selle üle otsustamisel, milliseid teenistujaid edutatakse või määratakse uuele palgaastmele, ei ole teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutus hageja huvidega alates tema teenistusse asumisest arvestanud.
____________