62023CC0146
KOHTUJURISTI ETTEPANEK
ANTHONY COLLINS
esitatud 13. juunil 2024 (
1
)
Liidetud kohtuasjad C‑146/23 ja C‑374/23
XL
versus
Sąd Rejonowy w Białymstoku
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy w Białymstoku (Białystoki rajoonikohus, Poola))
ja
SR,
RB
versus
Lietuvos Respublika
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Vilniaus apygardos administracinis teismas (Vilniuse regionaalne halduskohus, Leedu))
Eelotsusetaotlus – Õigusriik – ELL artikli 19 lõike 1 teine lõik – Liikmesriikide kohustus näha ette tulemusliku õiguskaitse tagamiseks vajalik kaebeõigus liidu õigusega hõlmatud valdkondades – Kohtunike sõltumatuse põhimõte – Kohtunike töötasu
Sissejuhatus
1.
Nii kaua, kui võimude lahususel põhinevad riiklikud süsteemid on eksisteerinud, on kohtunike töötasu olnud vajalikku tähelepanu nõudev küsimus. Alexander Hamilton märkis väljaandes The Federalist ettenägelikult, et lisaks ametikoha püsivusele ei saa miski aidata paremini tagada kohtunike sõltumatust kui nende kindel sissetulek. […] Inimloomusest tuleneb, et VÕIM INIMESE ELATISE ÜLE TÄHENDAB VÕIMU TEMA TAHTE ÜLE. Ja me ei saa kunagi loota, et kohtuvõimu täielik lahusus seadusandlikust võimust saab praktikas teoks süsteemis, kus kohtuvõimu rahalised ressursid sõltuvad seadusandliku võimu juhuslikest eraldistest. (
2
)
2.
Käesolevad eelotsusetaotlused annavad Euroopa Kohtule võimaluse vaadata üle ja täiendada oma senist kohtupraktikat, mis käsitleb kohtunike tasustamist, lähtudes ELL artikli 19 lõike 1 teisest lõigust (
3
) ning pidades silmas kohtunike sõltumatuse ja tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtteid (
4
).
3.
Oma 27. veebruari 2018. aasta otsuses Associação Sindical dos Juízes Portugueses (
5
) ja 7. veebruari 2019. aasta otsuses Escribano Vindel (
6
) sedastas Euroopa Kohus, et kohtunike täidetavate ülesannete olulisusele vastava tasu saamine on kohtunike sõltumatusega lahutamatult seotud tagatis. Selle nõude täitmiseks peab kohus (
7
) täitma oma ülesandeid täiesti iseseisvalt, olemata kellegagi hierarhilises või alluvussuhtes ja saamata kelleltki korraldusi või juhiseid, olles seega kaitstud väljastpoolt tuleva sekkumise või surve eest, mis võib kahjustada tema liikmete otsustusvabadust ja mõjutada nende otsuseid. (
8
) Euroopa Kohus käsitas seda nõuet võrdväärsena kohtunike kaitsega ametist tagandamise eest, luues seega otsese seose kohtunike ametikoha kindluse ja nende materiaalse turvalisuse vahel. (
9
)
4.
Sarnaselt teistele avaliku võimu kandjatele ja avalikele teenistujatele ei ole ka kohtunikud täielikult kaitstud oma töötasu vähendamise eest. (
10
) Kohtuotsustes Portugali kohtunikud ja Escribano Vindel sedastas Euroopa Kohus, et ELL artikli 19 lõike 1 teisest lõigust tulenev kohtunike sõltumatuse põhimõte ei keela liikmesriikidel võtta teatavates olukordades meetmeid kohtunike töötasu vähendamiseks. Ülemääraseks peetud eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks vähendati Portugali Vabariigis ja Hispaania Kuningriigis (
11
) kõigi avaliku võimu kandjate ja avaliku sektori töötajate, sealhulgas riigi seadusandliku ja täidesaatva võimu harus ning kohtusüsteemis töötavate inimeste palku. (
12
) Need meetmed ei olnud aga suunatud ainuüksi kohtunikele ega kujutanud endast kohtunike erikohtlemist. Samuti olid need meetmed ajutise ja piiratud iseloomuga. (
13
)
5.
Käesolevad eelotsusetaotlused on esitatud Poolas ja Leedus kohtunike töötasu reguleerivate üldkohaldatavate meetmete kohaldamise kontekstis ega puuduta üksikute kohtunike töötasu vähendamist, näiteks distsiplinaarmenetluse tulemusena. Kõnealuste meetmete ulatus on ka laiem kui nendel, mida Euroopa Kohus analüüsis kohtuotsustes Portugali kohtunikud ja Escribano Vindel. Eelotsusetaotluse esitanud kohtud paluvad Euroopa Kohtul hinnata seadusandliku ja täidesaatva võimu rolli kohtunike töötasu kindlaksmääramisel ja selle võimalikul vähendamisel. Samuti soovivad nad teada, kas ELL artikli 19 lõike 1 teisest lõigust saab tuletada asjakohaseid kriteeriume selle protsessi suunamiseks.
Õigusraamistik – liikmesriikide õigus
Poola õigus
6.
Poola Vabariigi põhiseaduse (Konstytucja Rzeczypospolitej Polskiej) artiklis 178 on sätestatud:
„1.   Kohtunikud on oma ametikohustusi täites sõltumatud ning alluvad ainult põhiseadusele ja teistele seadustele.
2.   Kohtunikele tagatakse nende ametikoha väärikusele ja ülesannete mahule vastavad töötingimused ja töötasu.
[…]“.
7.
27. juuli 2001. aasta üldkohtute korralduse seaduse (ustawa – Prawo o ustroju sądów powszechnych (
14
)) artiklis 91 on sätestatud:
„[…]
Lõige 1c. Kohtuniku aasta põhipalk arvutatakse eelneva aasta teise kvartali keskmise palga alusel, mille avaldab Poola Vabariigi ametlikus teatajas (Monitor Polski) statistikaameti esimees […], järgides lõiget 1d.
Lõige 1d. Kui lõikes 1c nimetatud keskmine palk on eelnenud aasta teise kvartali avaldatud keskmisest palgast väiksem, võetakse see aluseks kohtuniku põhipalga määramisel varasemas määras.
Lõige 2. Kohtuniku põhipalk esitatakse palgaastmetena, mille tase arvutatakse lõikes 1c viidatud põhipalga arvutamise aluseks olevate kordajate abil. Konkreetse kohtuniku ametikoha põhipalga astmed ning konkreetsetel palgaastmetel olevate kohtunike põhipalga määramiseks kasutatavad kordajad on esitatud käesoleva seaduse lisas.
[…]
Lõige 7. Lisaks makstakse kohtunikule alates kuuendast teenistusaastast staažitasu, mille suurus on 5% põhipalgast ning mida suurendatakse igal aastal 1% võrra, kuni see jõuab 20%ni põhipalgast.“
8.
17. detsembril 2021 võttis Poola seadusandja vastu seaduse 2022. aasta eelarve seaduse täitmise erisätete kohta (ustawa o szczególnych rozwiązaniach służących realizacji ustawy budżetowej na rok 2022). (
15
) See seadus jõustus 1. jaanuaril 2022. Seaduse artiklis 8 on sätestatud:
„1.   2022. aastal on 27. juuli 2001. aasta üldkohtute korralduse seaduse (Dz. U. 2020, jrk nr 2072, ning 2021, jrk nr 1080 ja 1236) artikli 91 lõikes 1c ette nähtud kohtuniku põhipalga arvutamise aluseks 2020. aasta teise kvartali keskmine palk, mis on avaldatud Główny Urząd Statystyczny (Poola statistikaamet) esimehe teates.
2.   Lõikes 1 nimetatud alust suurendatakse 26 Poola zloti (PLN) võrra.
3.   Kui muudes õigusnormides viidatakse 27. juuli 2001. aasta üldkohtute korralduse seaduse artikli 91 lõikes 1c ette nähtud kohtuniku põhipalga arvutamise alusele, siis 2022. aasta puhul on selleks aluseks 2020. aasta teise kvartali keskmine palk, mis on avaldatud Główny Urząd Statystyczny (statistikaamet) esimehe teates, millele lisandub 26 Poola zlotti.
4.   Kui muudes õigusnormides viidatakse kohtunike töötasule, loetakse 2022. aasta puhul selleks töötasuks lõigete 1 ja 2 kohaselt kindlaks määratud töötasu.“
9.
1. detsembril 2022 võttis Poola seadusandja vastu seaduse 2023. aasta eelarve seaduse täitmise erisätete kohta (ustawa o szczególnych rozwiązaniach służących realizacji ustawy budżetowej na rok 2023). (
16
) See seadus jõustus 1. jaanuaril 2023. Seaduse artiklis 8 on sätestatud:
„1.   2023. aastal on 27. juuli 2001. aasta üldkohtute korralduse seaduse (ustawa z dnia 27 lipca 2001 r. – Prawo o ustroju sądów powszechnych, Dz. U. 2020, jrk nr 2072, muudetud kujul) artikli 91 lõikes 1c ette nähtud kohtuniku põhipalga arvutamise aluseks 5444,42 Poola zlotti.
2.   Kui muudes õigusnormides viidatakse 27. juuli 2001. aasta üldkohtute korralduse seaduse (ustawa z dnia 27 lipca 2001 r. – Prawo o ustroju sądów powszechnych) artikli 91 lõikes 1c ette nähtud kohtuniku põhipalga arvutamise alusele, siis 2023. aasta puhul on selleks aluseks 5444,42 Poola zlotti.“
Leedu õigus
10.
Leedu Vabariigi kohtunike tasustamist käsitleva seaduse (Lietuvos Respublikos teisėjų darbo apmokėjimo įstatymas; edaspidi „LRJ“) ajavahemikus 1. jaanuarist 2022 kuni 30. juunini 2023 kehtinud redaktsiooni artiklis 3 (
17
) on sätestatud, et kohtunike töötasu arvutamisel kasutatakse riigi poliitikute, kohtunike, riigiametnike, avalike teenistujate ning Leedu Vabariigi riigi ja omavalitsusüksuste rahastatavate institutsioonide töötajate vastava aasta palga (töötasu) baasmäära, mille on vastu võtnud Lietuvos Respublikos Seimas (Leedu Vabariigi parlament). Eeloleva eelarveaasta baasmäär kehtestatakse riikliku kollektiivlepinguga, võttes arvesse eelmise aasta keskmist inflatsioonimäära (mis arvutatakse riikliku tarbijahinnaindeksi alusel), kuupalga alammäära taset ja muid selliseid tegureid, mis mõjutavad avaliku sektori keskmise palga taset ja arengut. Riiklikus kollektiivlepingus kokku lepitud baasmäära kinnitab Lietuvos Respublikos Seimas (Leedu Vabariigi parlament). Kui riiklikku kollektiivlepingut ei sõlmita või seda ei muudeta jooksva aasta 1. juuniks, võtab eelseisva eelarveaasta baasmäära vastu pärast käesolevas artiklis sätestatud asjaolude hindamist ja arvessevõtmist Lietuvos Respublikos Vyriausybėsi (Leedu Vabariigi valitsus) ettepanekul Seimas. Uus kinnitatav baasmäär ei tohi olla senisest baasmäärast madalam, välja arvatud erandlike asjaolude korral, mis on kindlaks määratud ja teatavaks tehtud vastavalt Leedu Vabariigi 6. novembri 2014. aasta seadusele maksukokkuleppe rakendamise kohta (Lietuvos Respublikos fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstitucinis įstatymas nr XII-1289, TAR, 2014, nr 17028).
11.
LRJ artikli 4 lõike 2 kohaselt moodustavad kohtunike (
18
) töötasu: (
19
) i) palk; ii) lisatasu Leedu riigi teenistuses oldud aja eest; iii) tasu töötamise ja valves olemise eest puhkepäevadel ja riigipühadel ning asendustöö eest, ning iv) hüvitis töökoormuse suurenemise eest. Vastavalt LRJ lisa II peatükile korrutatakse kohtunike (
20
) palga arvutamiseks LRJ lisas sätestatud palgakoefitsient baasmääraga. Baasmäär oli 2022. aastal 181 eurot ja 2023. aastal 186 eurot. Regionaalsete kohtute kohtunike puhul oli palgakoefitsient 17,2. (
21
)
12.
25. mai 2023. aasta Leedu Vabariigi seaduse nr XIV-2011 palga (töötasu) baasmäära kindlaksmääramise ja palgaassigneeringute muutmise kohta (Lietuvos Respublikos pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio nustatymo ir asignavimų darbo užmokesčiui perskaičiavimo įstatymas nr XIV-2011, TAR, 2023, nr 11589) artiklis 3 on sätestatud:
„Palga (töötasu) baasmäär
1.   Käesoleva seaduse artiklis 2 osutatud töötajate palga (töötasu) arvutamisel on palga (töötasu) baasmäär võrdne riigi (sealhulgas üksikute ettevõtete) 2022. aasta keskmise kuupalgaga, mille on avaldanud riiklik andmebüroo (Valstybės duomenų agentūra) ja mille suurus on 1785,4 eurot.
2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud palga (töötasu) baasmäära kohaldamisel ei tohi ümberarvutatud palk olla väiksem kui enne ümberarvutamist saadud palk (töötasu).“
13.
Leedu Vabariigi üld- ja erikohtute kohtunike uus tasustamissüsteem jõustus 1. juulil 2023. Soovitused advokaatide poolt tsiviilasjades osutatud õigusteenuste eest makstavate maksimumtasude kohta kinnitati Lietuvos Respublikos teisingumo ministrase (Leedu Vabariigi justiitsminister) 2. aprilli 2004. aasta määrusega nr 1R-85 ja Lietuvos advokatų taryba (Leedu advokatuur) 26. märtsi 2004. aasta otsusega.
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
Kohtuasi C‑146/23
14.
XL nimetati Sąd Rejonowy w Suwałkachi (Suwałki rajoonikohus, Poola) kohtunikuks 4. detsembril 2003. 3. aprillil 2007 viidi XL üle Sąd Rejonowy w Białymstoku (Białystoki rajoonikohus, Poola) kohtuniku ametikohale ja selles kohtus töötab ta kohtunikuna siiani. Alates 5. augustist 2021 töötab XL viiendal palgaastmel. XLi igakuise töötasu arvutamiseks korrutatakse tema põhipalk, mis 2022. aastal oli 5050,48 Poola zlotti (PLN) ja 2023. aasta jaanuaris oli 5444,42 zlotti, koefitsiendiga 2,5, millele lisandub 20% põhipalgast staažitasuna. (
22
) XL esitas oma tööandja Sąd Rejonowy w Białymstoku (Białystoki rajoonikohus) vastu hagi, nõudes, et talle makstaks 1. juulist 2022 kuni 31. jaanuarini 2023 tehtud töö eest 10000 zlotti koos seadusjärgse viivisega sellelt summalt. See summa vastab XLile 1. juulist 2022 kuni 31. jaanuarini 2023 makstud palga ja XLile üldkohtute korralduse seaduse artiklis 91 sätestatud mehhanismi kohaselt ette nähtud palga vahele. XLi sõnul on see vahe 1362,12 zlotti iga kuu eest alates 2022. aasta juulist kuni novembrini, 1053,90 zlotti 2022. aasta detsembri eest (
23
) ja 2135,50 zlotti 2023. aasta jaanuari eest.
15.
XL tugineb väitele, et seadused, millega kehtestati 2021., 2022. ja 2023. aasta eelarve seaduse täitmise erisätted, on vastuolus üldkohtute korralduse seadusega, Poola Vabariigi põhiseadusega ja liidu õigusega, kuna tema töötasu vähendamise kaudu rikuvad need kohtunike sõltumatuse põhimõtet ja loovad tingimused, mis võimaldavad seadusandlikul ja täidesaatval võimul mõjutada kohtuotsuste sisu. XLi tööandja väidab, et ta maksis XLile palka vastavalt seadusele ja et ta ei saa kohtunike töötasu omal algatusel määrata.
16.
Mõlemad pooled viitavad valitsuse seletuskirjale seaduseelnõu kohta, millega kehtestati 2021., 2022. ja 2023. aasta eelarve seaduse täitmise erisätted, kuid teevad sellest diametraalselt erinevad järeldused. XL toob esile kohtunike palkade „külmutamise“ võrreldes teatavate avaliku sektori asutuste juhtide palgatõusuga (40–60% võrra). XLi tööandja väidab, et tema käsutuses ei ole muid vahendeid kui need, mis on ette nähtud tema eelarves.
17.
Eelotsusetaotluse esitanud kohtu andmetel näeb üldkohtute korralduse seaduse artikkel 91 ette mehhanismi, mille kohaselt arvutatakse kohtunike põhipalk konkreetseks aastaks eelmise aasta teise kvartali keskmise palga alusel. Selle 22. aprillil 2009 kasutusele võetud mehhanismi eesmärk on tagada, et kohtunike tasustamise süsteem vastab Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 178 lõikes 2 kehtestatud nõuetele. 2009. aastal tehtud muudatusega sooviti tagada, et kohtunike palkade arvutamine oleks objektiivsem, ja vähendada teiste ametiasutuste mõju kohtunike põhipalga taseme määramisel. Enne seda muudatust põhines kohtunike palkade arvutamise süsteem muu hulgas riigi aastaeelarves kindlaks määratud põhisummal.
18.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et kohtunike põhipalga arvutamise mehhanismi muudeti täidesaatva võimu algatusel kolmel korral seadustega, millega kehtestati 2021., 2022. ja 2023. aasta eelarve seaduse täitmise erisätted. (
24
) 2021. aastal kohtunike palgad „külmutati“ ja nende põhipalk arvutati 2020. aasta teise kvartali keskmise palga asemel 2019. aasta teise kvartali keskmise palga alusel. 2022. aastal arvutati kohtunike põhipalgad 2020. aasta teise kvartali keskmise palga alusel. See tõi kaasa tõusu võrreldes 2021. aasta teise kvartali keskmise palgaga. 2023. aastal arvutati kohtunike palgad kindlaksmääratud baassumma, (
25
) mitte 2022. aasta teise kvartali keskmise palga alusel.
19.
2021. aasta riigieelarve muudatused olid tingitud Poola majanduslikust olukorrast pärast COVID-19 pandeemiat. 2022. aasta riigieelarvet käsitlevates sätetes ei viidatud ühelegi konkreetsele asjaolule, kuid 2023. aasta riigieelarvet käsitlevates sätetes viidatakse olulisele eelarvemõjule, mida avaldas COVID-19 pandeemia ja Venemaa sissetung Ukrainasse.
20.
2022. aasta detsembris esitasid Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) esimene esimees, (
26
) Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus) esimees (
27
) ja Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda, edaspidi „KRS“) (
28
) Trybunał Konstytucyjnyle (Poola konstitutsioonikohus) igaüks eraldi kaebuse, vaidlustades kohtunike 2023. aasta palku käsitlevate eelarvealaste sätete põhiseaduslikkuse. Eelotsusetaotluse esitanud kohus jagab kaebuse esitajate poolt neis menetlustes väljendatud kahtlusi. Ta leiab, et objektiivsel parameetril, st eelmise aasta teise kvartali keskmisel palgal, põhineva kohtunike töötasude arvutamise süsteemi „külmutamine“ kolmeks aastaks kahjustab kohtusüsteemi sõltumatust. See kujutab endast ohtu, et kohtunike töötasusid hakatakse pidevalt, korduvalt ja järjekindlalt vähendama, mille eesmärk on allutada kohtuvõim täidesaatvale ja seadusandlikule võimule. See oht on eriti ilmne, kui võtta arvesse hiljutist õigusriigikriisi Poolas. Lisaks on see täiesti arusaamatu, kuna Poola riigi finantsolukord on stabiilne. Samuti leiab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et kohtunike töötasu kindlaksmääramist käsitlevate õigusnormide muutmine kohtunike kahjuks – eriti võrreldes elukalliduse tõusuga – võib avaldada negatiivset mõju kohtute toimimise parandamise algatustele. (
29
) On märkimisväärne oht, et kohtunikud esitavad arvukalt hagisid neile 2021., 2022. ja 2023. aastal makstud palkade taseme vaidlustamiseks.
21.
Seetõttu otsustas Sąd Rejonowy w Białymstoku (Białystoki rajoonikohus, Poola) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, mis määratleb Euroopa Liidu alusväärtused viitega õigusriigi põhimõtete austamisele, ja ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47, mis käsitleb liikmesriikide kohustust tagada tõhus õiguskaitse, mis omakorda põhineb õigusel pöörduda sõltumatusse ja erapooletusse kohtusse, tuleb tõlgendada nii, et kohtunike sõltumatuse põhimõttega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis võimaldavad eelarvekulude vähendamise eesmärgil kalduda kõrvale objektiivsete, täidesaatva võimu ja seadusandliku võimu meelevaldsest sekkumisest sõltumatute kriteeriumide alusel kohtunike töötasu määramise mehhanismist, ja toovad kaasa kohtunike töötasu taseme püsiva vähenemise, mis rikub põhiseaduslikke tagatisi kohtunikele nende ametikoha väärikusele ja tööülesannete mahule vastava tasu maksmiseks ning õigusemõistmiseks erapooletute kohtute ja sõltumatute kohtunike poolt?“
Kohtuasi C‑374/23
22.
Kaebajad SR ja RB on Vilniaus apygardos administracinis teismase (Vilniuse regionaalne halduskohus, Leedu) kohtunikud. Nad esitasid Lietuvos Respublika (Leedu Vabariik) vastu kaebuse, nõudes riigi tegevusetusega tekitatud kahju hüvitamist. (
30
) SR nõuab kahjuhüvitist 74286,09 euro ulatuses ja RB nõude suurus on 95620,17 eurot. (
31
) Eelotsusetaotlusest ei nähtu, kuidas kaebajad need summad kindlaks määrasid.
23.
SR ja RB väidavad, et nende töötasu suurus sõltub täidesaatva ja seadusandliku võimu poliitilisest tahtest. See on vastuolus Leedu Vabariigi põhiseaduse (Lietuvos Respublikos Konstitucija) artiklis 109 sätestatud kohtunike sõltumatuse põhimõttega ja Leedu Vabariigi rahvusvaheliste kohustustega.
24.
Leedu Vabariik palub jätta SR ja RB kaebuse rahuldamata. Ta märgib muu hulgas, et avaliku sektori töötajate töötasu baasmäär kehtestatakse igal aastal, võttes arvesse riigi rahalisi vahendeid ja kohustusi. Aastatel 2018–2023 tõsteti baasmäära pidevalt, võttes arvesse olemasolevaid majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi, riigi kohustusi ja rahaliste vahendite eeldatavat kättesaadavust. Baasmääral on „otsene majanduslik mõju erasektorile ja riigi keskmisele palgale“. Leedu Vabariik väidab samuti, et kohtunike tasustamise süsteem kuulub riigi ja selle institutsioonide põhiseaduslikku ainupädevusse.
25.
Vilniaus apygardos administracinis teismase (Vilniuse regionaalne halduskohus) sõnul oli regionaalsete kohtute kohtunike brutotöötasu 2008. aastal 2440,85 eurot ja 2021. aastal 2362 eurot kuus. (
32
) Kuigi kohtunike töötasu näib olevat aastatel 2008–2021 (13 aasta jooksul) ligikaudu 8% kasvanud, on see ainuüksi maksumuudatuste mõju tõttu tegelikult nominaalväärtuses 3,2% vähenenud. Eelotsusetaotluse esitanud kohus märkis, et alates 2021. aasta lõpust läheneb kohtunike töötasu riigi keskmise palga tasemele. 2022. aasta esimeses kvartalis oli riigi keskmine kuupalk 1729,90 eurot, samas kui kohtuniku keskmine kuupalk oli 3113,20 eurot. (
33
)
26.
Vilniaus apygardos administracinis teismas (Vilniuse regionaalne halduskohus) märgib, et kui advokaadi teenuste eest makstav soovitatav tunnitasu on 179,90 eurot, (
34
) siis regionaalse kohtu kohtuniku brutopalk on ligikaudu 20 eurot tunnis (
35
). Kuna Leedu Vabariik kinnitab muu hulgas tasumisele kuuluva advokaaditasu maksimaalse summa, teeb ta vahet advokaatide ja kohtunike sissetulekul, rikkudes seega Leedu Vabariigi põhiseaduse artikleid 29 ja 48, mis käsitlevad diskrimineerimiskeeldu ja võrdset kohtlemist seoses inimõigustega, (
36
) ning ELL artiklit 2. Leedu valitsus tunnistab kaudselt, et kohtunike töötasu baasmäär ei peaks sõltuma mitte seadusandliku või täidesaatva võimu poliitilisest tahtest, vaid riigi majandusnäitajatest. (
37
) Sellega seoses on Leedu valitsus alustanud avalike teenistujate töötasude reformi, mille eesmärk on tagada, et avalike teenistujate töötasu arvutatakse selliste majandusnäitajate alusel.
27.
Eeltoodu tõttu otsustas Vilniaus apygardos administracinis teismas (Vilniuse regionaalne halduskohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.
Kas selliseid väärtusi nagu demokraatia, õigusriik, inimõiguste austamine ja õiglus, mis on sätestatud ELL artiklis 2, ning ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et need annavad liikmesriikide seadusandlikule ja täidesaatvale võimule piiramatu ainupädevuse kehtestada riigisiseste õigusnormidega kohtunike töötasu suuruses, mis sõltub üksnes seadusandliku ja täidesaatva võimu tahtest?
2.
Kas ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku ja harta artiklit 47, mis käsitlevad muu hulgas kohtusüsteemi sõltumatust, tuleb tõlgendada nii, et need lubavad liikmesriikidel kehtestada riigisiseses õiguses normid, mille kohaselt kohtunike töötasu on madalam kui riigi poolt muude õiguskutsete esindajatele ette nähtud töötasu või tasud?“
Menetlus Euroopa Kohtus
28.
Kohtuasjas C‑146/23 esitasid oma kirjalikud seisukohad XL, Poola valitsus ja Euroopa Komisjon.
29.
Trybunał Konstytucyjny (konstitutsioonikohus) leidis oma 8. novembri 2023. aasta kohtuotsuses K 1/23 muu hulgas, et 2023. aasta eelarve seaduse täitmise erisätteid sisaldava 1. detsembri 2022. aasta seaduse (ustawa z dnia 1 grudnia 2022 r. o szczególnych rozwiązaniach służących realizacji ustawy budżetowej na rok 2023) artiklid 8 ja 9 on vastuolus Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 178 lõikega 2.
30.
Euroopa Kohtu president palus oma 16. novembri 2023. aasta otsusega Sąd Rejonowy w Białymstokul (Białystoki rajoonikohus) esiteks teatada, kas viimane soovib jääda oma eelotsusetaotluse selle osa juurde, mis puudutab ajavahemikku 1. jaanuarist 2023 kuni 31. jaanuarini 2023, ning teiseks näidata, milline on Trybunał Konstytucyjny (konstitutsioonikohus) otsuse võimalik mõju 2022. aasta eelarve seaduse täitmise erisätteid sisaldava seaduse (ustawa o szczególnych rozwiązaniach służących realizacji ustawy budżetowej na rok 2022) artikli 8 lõigete 1 ja 2 õiguspärasusele.
31.
Sąd Rejonowy w Białymstoku (Białystoki rajoonikohus) kinnitas oma 30. novembri 2023. aasta vastuses, et Trybunał Konstytucyjny (konstitutsioonikohus) on tuvastanud, et 2023. aasta eelarve seaduse täitmise erisätteid sisaldava seaduse (
38
) (ustawa z dnia 1 grudnia 2022 r. o szczególnych rozwiązaniach służących realizacji ustawy budżetowej na rok 2023) artiklid 8 ja 9 on muu hulgas vastuolus Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 178 lõikega 2 ning et seetõttu need sätted enam ei kehti. (
39
)
32.
Sąd Rejonowy w Białymstoku (Białystoki rajoonikohus) teatas ka, et soovib jääda terve eelotsusetaotluse, sealhulgas ajavahemikku 1. jaanuarist 2023 kuni 31. jaanuarini 2023 puudutava osa juurde. Sąd Rejonowy w Białymstoku (Białystoki rajoonikohus) arvates piirdub Trybunał Konstytucyjny (konstitutsioonikohus) otsus hinnanguga 2023. aasta eelarve seaduse täitmise erisätteid sisaldava seaduse (ustawa z dnia 1 grudnia 2022 r. o szczególnych rozwiązaniach służących realizacji ustawy budżetowej na rok 2023) artiklite 8 ja 9 põhiseaduslikkusele, võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 178 lõiget 2 ning kohtunikuameti väärikust ja kohtunike ülesannete ulatust. Selles kohtuotsuses ei käsitletud kohtunike sõltumatuse ning seadusandliku ja/või täidesaatva võimu sekkumise välistamise põhimõtet. Ka ei ole Trybunał Konstytucyjny (konstitutsioonikohus) analüüsinud 2022. aasta eelarve seaduse täitmise erisätteid sisaldavat seadust (ustawa o szczególnych rozwiązaniach służących realizacji ustawy budżetowej na rok 2022).
33.
Kohtuasjas C‑374/23 esitasid oma kirjalikud seisukohad Leedu ja Poola valitsus ning komisjon.
34.
Euroopa Kohus liitis oma 23. jaanuari 2024 aasta otsusega kohtuasjad C‑146/23 ja C‑374/23 suulise menetluse läbiviimiseks ja kohtuotsuse tegemiseks.
35.
12. märtsil 2024 toimunud kohtuistungil esitasid Leedu ja Poola valitsus ning komisjon suulisi argumente ja vastasid Euroopa Kohtu küsimustele.
Hinnang
Euroopa Kohtu pädevus kohtuasjas C‑374/23
36.
Leedu valitsus (
40
) märgib, et liikmesriikidel on ainupädevus reguleerida kohtunike ja muude avaliku võimu kandjate ja avalike teenistujate töötasusid vastavalt riigisisesele õigusele. Liidu õigusel ei ole seega selles valdkonnas mingit rolli. Leedu valitsus peab oma eelarveseaduste koostamisel võtma muu hulgas arvesse Leedu sotsiaal-majanduslikku olukorda, riigi vajadusi ja vahendeid ning riigi finantskohustusi. Vilniaus apygardos administracinis teismase (Vilniuse regionaalne halduskohus) esitatud küsimustega palutakse Euroopa Kohtul võtta seisukoht selle kohta, kui ulatuslik on Leedu seadusandlikule ja täidesaatvale võimule kuuluv kaalutlusõigus, nagu see on määratletud Leedu Vabariigi põhiseaduses ja nagu seda on tõlgendanud Lietuvos Respublikos Konstitucinis Teismas (Leedu Vabariigi konstitutsioonikohus). Euroopa Kohtul puudub selleks pädevus.
37.
Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et kuigi kohtukorraldus liikmesriikides kuulub liikmesriikide pädevusse, tuleb selle pädevuse teostamisel järgida liidu õigust ja eelkõige ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku. (
41
) ELL artikli 19 lõike 1 teise lõigu kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et kohtud, kelle ülesanne on lahendada liidu õiguse tõlgendamise või kohaldamise küsimusi, (
42
) vastavad tõhusa kohtuliku kaitse nõuetele. (
43
) Selle sättega on vastuolus riigisisesed kohtukorraldust käsitlevad õigusnormid, mis vähendavad õigusriigi väärtuse kaitset. (
44
) Liikmesriigid peavad seega kujundama kohtukorraldust nii, et see vastaks liidu õiguse nõuetele. Muu hulgas tuleb neil tagada liidu õiguse kohaldamise või tõlgendamisega seotud küsimusi lahendavate kohtute sõltumatus, et kindlustada isikutele liidu õigusest tulenevate õiguste tõhus kohtulik kaitse. (
45
)
38.
Sellest kohtupraktikast ning eelkõige kohtuotsustest Portugali kohtunikud ja Escribano Vindel tuleneb, et Euroopa Kohus on pädev tõlgendama liidu õigust kohtuasjades, mis puudutavad liikmesriigi kohtusüsteemi korraldust, sealhulgas kohtunike töötasu.
Kohtuasjas C‑374/23 esitatud eelotsuse küsimuste vastuvõetavus
39.
Leedu valitsus väidab, et kohtuasjas C‑374/23 esitatud eelotsusetaotlus on vastuvõetamatu, kuna Vilniaus apygardos administracinis teismase (Vilniuse regionaalne halduskohus) esitatud küsimustel ei ole mingit seost selle kohtu menetluses oleva vaidluse faktiliste asjaolude ega esemega. Seega ei ole Euroopa Kohtu vastus eelotsuse küsimustele põhikohtuasjas käsitletava vaidluse lahendamiseks vajalik.
40.
ELTL artikli 267 kohaselt peab eelotsuse küsimusi olema „vaja“ eelotsusetaotluse esitanud kohtul tema menetluses olevas kohtuasjas „otsuse tegemiseks“. Seetõttu on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et nii ELTL artikli 267 sõnastusest kui ka ülesehitusest tuleneb selgelt, et liikmesriigi kohus võib eelotsusetaotluse esitada üksnes juhul, kui ta menetleb kohtuasja, mille kohta ta peab tegema otsuse, milles on võimalik eelotsust arvesse võtta. (
46
)
41.
Kohtuasja C‑374/23 põhikohtuasi puudutab kohtunike SR ja RB poolt Leedu Vabariigi vastu kahju hüvitamiseks esitatud kaebust, milles kaebajad väidavad, et seadusandliku ja täidesaatva võimu volitused määrata nende töötasu on vastuolus kohtusüsteemi sõltumatuse põhimõttega. See on ühendav tegur Vilniaus apygardos administracinis teismase (Vilniuse regionaalne halduskohus) menetluses oleva vaidluse ja liidu õiguse tõlgenduse vahel, mida see kohus taotleb. Leian seega, et Euroopa Kohtu tõlgendust on „vaja“ selleks, et eelotsusetaotluse esitanud kohus saaks tema menetluses olevas vaidluses otsuse teha. (
47
)
ELL artikli 2 ja harta artikli 47 asjakohasus liidetud kohtuasjades C‑146/23 ja C‑374/23
42.
Leedu valitsus on seisukohal, et kuna kohtunike tasustamise reguleerimine kuulub liikmesriikide ainupädevusse, ei rakenda liikmesriigid selle tasu kindlaksmääramisel liidu õigust. Sellest järeldub, et vastavalt harta artikli 51 lõikele 1 ei ole harta põhikohtuasja suhtes kohaldatav.
43.
Harta artikli 51 lõige 1 näeb ette harta kohaldamise liikmesriikide suhtes üksnes liidu õiguse kohaldamise korral. Kohtuasjades C‑146/23 ja C‑374/23 esitatud eelotsusetaotlustest ei nähtu aga, et XL või SR ja RB tuginevad neile liidu õigusnormist tulenevale õigusele või et nad on liidu õigust rakendava menetluse subjektid. Samuti ei nähtu eelotsusetaotlustest, et nad tõstatavad küsimusi liidu õiguse tõlgendamise või kohaldamise kohta. Eelotsusetaotlustest ei ilmne, et mõni isik tugineks harta artiklis 47 sätestatud õigusele tõhusale õiguskaitsevahendile. Seega näib, et põhikohtuasjas ei saa tugineda harta artiklile 47. (
48
)
44.
ELL artiklis 19 on antud konkreetne sisu ELL artiklis 2 ette nähtud õigusriigi väärtusele. ELL artikli 19 lõike 1 teise lõigu kohaselt peavad liikmesriigid looma sellise õiguskaitsevahendite ja menetluste süsteemi, millega on tagatud õigussubjektide õigus tõhusale kohtulikule kaitsele liidu õigusega hõlmatud valdkondades. Liidu õigusest õigussubjektidele tulenevate õiguste tõhusa kohtuliku kaitse põhimõte on liidu õiguse üldpõhimõte, mis tuleneb liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest (
49
) ja mida on kinnitatud harta artiklis 47. (
50
) Neil asjaoludel soovitan Euroopa Kohtul otsustada, et ELL artiklit 2 ei ole vaja tõlgendada eraldi ELL artiklist 19. (
51
)
Sisulised küsimused
45.
Sąd Rejonowy w Białymstoku (Białystoki rajoonikohus) ja Vilniaus apygardos administracinis teismas (Vilniuse regionaalne halduskohus) taotlevad oma küsimustega ELL artikli 19 lõike 1 teise lõigu tõlgendamist kahes küsimuses. Esiteks, kas see säte näeb ette, et seadusandlik ja/või täidesaatev võim teeb seadusi kohtunike töötasu määramiseks või vähendamiseks? Teiseks, milliseid kriteeriume peavad liikmesriigid selliste seaduste vastuvõtmisel järgima, et seda sätet täita?
46.
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei pane liidu õigus liikmesriikidele kohustust kehtestada konkreetset konstitutsioonilist mudelit riigivõimude vaheliste suhete ja vastumõju reguleerimiseks, sealhulgas osas, mis puudutab nende pädevuse määratlemist ja piiritlemist. Oma konstitutsioonilise mudeli valikul peavad liikmesriigid muu hulgas järgima ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku, et mitte kahjustada kohtunike sõltumatust ega sekkuda õigusemõistmise funktsiooni. (
52
) Arvestades liikmesriikide erinevaid poliitilisi ja põhiseaduslikke struktuure ja traditsioone, võivad kohtunike töötasu suuruse ja komponentide kindlaksmääramisel osalevate isikute rollid olla väga erinevad. (
53
) Demokraatias ei välista võimude lahususe põhimõte ja vajadus kaitsta kohtusüsteemi muu hulgas seadusandliku ja/või täidesaatva võimu liigse mõju eest seda, et viimased määravad kindlaks paljud riigi kohtusüsteemi aspektid, sealhulgas kohtunike töötasu.
47.
Läbipaistvuse, objektiivsuse ja õiguskindluse (
54
) tagamiseks peavad liikmesriigid kehtestama õigusliku raamistiku, mis hõlbustab kohtunike töötasu kindlaksmääramist, sealhulgas selles protsessis osalejate ja neile määratud rollide määratlemist. (
55
) See õigusraamistik peab püüdma kaitsta kohtute sõltumatust, tagades, et kohtunike töötasu on vastavuses nende ülesannete olulisusega. Kohtunike tasustamist reguleerivad riigisisesed õigusnormid peavad lähtuma asjakohastest, objektiivsetest ja kontrollitavatest kriteeriumidest, mis on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Seega ei saa kohtunike töötasu kindlaks määrata ega vähendada kaalutlusõiguse alusel ega individuaalsete asjaolude alusel. Kohtunike töötasu vähendamist reguleerivas riigisiseses õiguses tuleb tasu vähendamist selgelt põhjendada. Sellest tulenev kohtunike töötasu vähendamine peab olema ajutine ning vähendamise ulatus ja kestus peavad olema kohandatud vähendamisotsuse vastuvõtmist õigustanud tingimuste tõsidusele ja püsivusele ning arenema koos nende tingimuste tõsidusega ja püsivusega. Mingil juhul ei tohi töötasu selline vähendamine olla suunatud kohtunikkonnale viisil, mis tooks kaasa ebasoodsa kohtlemise. (
56
) Selleks et hinnata, kas töötasu vähendamine on suunatud kohtunikkonnale, tuleb tasu vähendamist analüüsida kohtunike ja võrreldavate avaliku võimu kandjate töötasu muutumise kontekstis, arvestades eelkõige. kohtunike töötasu võimalikku hiljutist suurenemist. (
57
) Selleks et tagada kooskõla nende põhimõtetega ja nende stabiilsus, peavad kohtunike töötasusid või nende vähendamist käsitlevad eeskirjad olema kohtulikult kontrollitavad. (
58
)
48.
Eelotsusetaotlused puudutavad kohtunike põhitöötasu suurust Poolas ja Leedus. (
59
) Võttes arvesse ELTL artikli 157 lõike 2 esimeses lõigus kasutatud mõiste „tasu“ määratlust, tuleb selle hindamisel, kas kohtunike töötasu vastab nende ülesannete olulisusele, võtta arvesse igasugust tasu, mida kohtunikud oma töö eest rahas või loonusena, otseselt või kaudselt, kohe või tulevikus saavad. (
60
) Näiteks tuleks rahas või loonusena saadava tasuna arvesse võtta teatavate funktsioonide või täiendavate ülesannete või kohustuste täitmise, (
61
) ametis oldud aja, tööstaaži või kogemuse eest makstavaid lisatasusid, mitteosamakselisi või subsideeritud tööandjapensione, (
62
) riikliku sotsiaalkindlustussüsteemi raames töötajatele üldiselt pakutavatele tervishoiuteenustele lisanduvaid tervishoiuteenuseid, eluaseme võimaldamist ja sõiduki või telefoni kasutamist isiklikuks otstarbeks. (
63
) Kohtunike töötasu piisavuse hindamisel tuleb arvesse võtta ka kohtunike poolt muu majandustegevusega tegelemise (
64
) piiranguid või takistusi. (
65
)
49.
Kuna ühtlustamist ei ole toimunud, siis Euroopa Liidus valitsevaid erinevaid sotsiaal-majanduslikke tingimusi ja liikmesriikide erinevad eelarvepiiranguid arvestades on liikmesriikidel tavaliselt kõige paremad võimalused kohtunike töötasu kindlaksmääramiseks oma jurisdiktsiooni piires. Kui ELL artikli 19 lõike 1 teises lõigus sätestatud kohustustest ei tulene teisiti, on liikmesriikidel seega kohtunike töötasu suuruse kindlaksmääramisel teatav kaalutlusruum. See kaalutlusruum ei ole piiramatu. Objektiivsed tegurid, millele liikmesriigid võivad kohtunike töötasu arvutamisel aktsepteeritavate võrdlusalustena tugineda, on näiteks riigi keskmine või miinimumpalk, mis korrutatakse teatava koefitsiendiga, või riigi muude samaväärse vastutusega avaliku võimu kandjate ja avalike teenistujate palgad, võttes lisaks arvesse muid sotsiaal-majanduslikke parameetreid, nagu elukallidus (liikmesriigi tarbijahinnaindeks), inflatsioonimäär jne. (
66
) Kuna palgatasemed, sealhulgas miinimumpalk, ei ole Euroopa Liidus ühtlustatud (
67
) ja need on eri liikmesriikides valitsevate sotsiaal-majanduslike tingimuste suure erinevuse tõttu märkimisväärselt erinevad, (
68
) ei ole töötasude pelk rahaline võrdlemine piisav. Seetõttu tuleb kohtunike töötasu hinnata iga liikmesriigi konkreetses sotsiaal-majanduslikus kontekstis. (
69
)
50.
Kohtunike töötasu piisavuse hindamisel tuleb kontrollida, kas see on riigi sotsiaal-majanduslikus kontekstis piisav selleks, et meelitada ligi, hoida alal ja motiveerida erineva taustaga, kõrge moraalitasemega ja vajaliku kutsekvalifikatsiooni ja/või erialase kogemusega inimesi. (
70
) Ebapiisav töötasu võib õõnestada töömoraali, vähendada tööviljakust ja lõppkokkuvõttes takistada värbamist, heidutades kvalifitseeritud kandidaate sellele kutsealale sisenemast. See võib mõjutada ka kohtunike püsimajäämist, kuna väike palk võib ajendada ametist lahkuma või pensionile jääma enne ametiaja lõppu või kohustuslikku pensioniiga, mis vähendab kohtunikutööalase kogemuse kogupagasit. (
71
)
51.
Kui puuduvad viited sellele, et kohtunike töötasu maksustatakse ebaseaduslikult või ebaproportsionaalselt, (
72
) siis ei kahjusta mis tahes maksud või muud maksed, näiteks sotsiaalkindlustusmaksed, mida liikmesriik seaduslikult ja objektiivsete, mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel kohaldab kohtunike töötasudele, tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtet. Selliste üldiste maksude maksmise kohustus ei ole seega osa selle kontrollimisest, kas kohtunike tasustamise süsteem on kooskõlas ELL artikli 19 lõike 1 teise lõiguga.
52.
Samuti on välistatud võrrelda kohtunike töötasu tasudega, mida makstakse advokaatidele nõustamise või riigi antud ülesannete täitmise eest, isegi kui nende tasude suurus on kindlaks määratud seadusega. Kohtunike palgataset ei saa täiesti lahutada erasektoris sarnastes valdkondades makstavatest töötasudest, (
73
) kuid kohtunikuamet kujutab olemuselt endast siiski avalikku teenistust, mitte äritegevust. (
74
) See eeldab teadlikku karjäärivalikut töötada avalikus sektoris ja saada vastutasuks muu hulgas kindlustunnet ja stabiilset rahalist hüvitist. (
75
) Selle tulemuseks võib olla küll väiksem töötasu võrreldes tasudega, mida teatavatel juhtudel teenivad eraõiguslikud advokaadid, kuid see-eest ei kanna kohtunikud äririske, (
76
) nad ei pea katma üldkulusid, (
77
) nad ei ole käibemaksukohustuslased ja põhimõtteliselt makstakse neile tasu sõltumata menetluse tulemusest, nende „toodangust“ või tööviljakusest. (
78
) Lõpuks lisan, et kui kohtunikud saavad töötasu korrapäraselt ja prognoositavalt, siis ajavahemik, mille jooksul kliendid maksavad tasu oma advokaatidele, võib olla pikk ja vägagi prognoosimatu. (
79
)
53.
Kohtunike töötasu piisavuse hindamine hõlmab seega nii terviklikku analüüsi, milles võetakse arvesse kõiki asjakohaseid sotsiaal-majanduslikke tegureid, kui ka dünaamilist või ajalist aspekti, milles võetakse arvesse kohtunike töötasu muutumist aja jooksul. Liikmesriikidel ei pruugi olla vaja automaatselt ajakohastada kohtunike palku, et võtta arvesse inflatsiooni kiirenemist ja/või elukalliduse tõusu, või vaadata need palgad teatavate ajavahemike järel läbi, ent kui seda järjepidevalt mitte teha, võib tulemuseks olla selle väärtuse langus. Kohtunike palgataseme märkimisväärne langus aja jooksul kahjustab kohtunike sõltumatust ja kohtunikuameti väärikust. Välja arvatud juhul, kui kohtunike töötasu väärtus on järsult langenud, tuleks kohtunike töötasu arengut uurida, lähtudes vähemalt kümneaastasest representatiivsest perioodist.
54.
Mis puutub käesolevatesse liidetud kohtuasjadesse, siis nii Poola kui ka Leedu õiguses on sätestatud raamistik kohtunike töötasude kindlaksmääramiseks. (
80
) Euroopa Kohtu menetluses ei ole ilmnenud, et Poola või Leedu seadusandlik ja/või täidesaatev võim oleks seejuures usurpeerinud mis tahes muu õiguspärase osaleja rolli või pädevuse. (
81
) Eelotsusetaotlused näitavad ka seda, et nendes liikmesriikides on kohtunike töötasusid ja nende vähendamist reguleerivad eeskirjad kohtuliku kontrolli all.
55.
Kohtuasi C‑146/23 sai alguse seadustest, millega kehtestati 2021., 2022. ja 2023. aasta eelarve seaduse täitmise erisätted, (
82
) millega muudeti üldkohtute korralduse seaduse artiklit 91 ja vähendati kohtunike töötasu. Ei ole väidetud, et Poola seadusandlikul ja/või täidesaatval võimul puudus Poola õiguse kohaselt pädevus muuta üldkohtute korralduse seaduse artiklit 91 seadustega, millega kehtestati 2021., 2022. ja 2023. aasta eelarve seaduse täitmise erisätted. Trybunał Konstytucyjny (konstitutsioonikohus) 8. novembri 2023. aasta kohtuotsuse K 1/23 (
83
) mõju nendele eelarveseadustele on mõnevõrra ebaselge. Kohtuistungil kinnitas Poola valitsus vastuseks Euroopa Kohtu küsimustele, et kohtunikele selle kohtuotsuse kohaselt tasumisele kuuluv töötasu on välja makstud. Kohtuasjas C‑374/23 esitasid SR ja RB Leedu Vabariigi vastu kaebuse, nõudes riigi tegevusetusega tekitatud kahju hüvitamist, kuna selleks, et kohustada seadusandlikku ja täidesaatvat võimu maksma kohtunikele nende ametiülesannete väärikusega vastavuses olevat töötasu, ei saa algatada ühtegi muud kohtumenetlust. Kohtuotsusest Savickas (
84
) nähtub, et kohtunike töötasu vähendamist võib vaidlustada Leedu kohtutes ja et ebaseaduslikult välja maksmata jäänud töötasu sissenõudmiseks on olemas rahalised õiguskaitsevahendid.
56.
Kohtuasjas C‑146/23 eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et üldkohtute korralduse seaduse artiklisse 91 2022. ja 2023. aasta osas tehtud muudatused on vastuolus ELL artikli 19 lõike 1 teise lõiguga. Erinevalt kohtuotsusest Portugali kohtunikud (
85
) ei ole Poolas tehtud muudatused üldised, vaid need on suunatud konkreetselt kohtunikele, nähes ette püsiva erandi artikli 91 lõikes 1 sätestatud mehhanismist.
57.
Vaidlust ei ole selles, et kohtunike töötasu (
86
) oli Poolas 2022. ja 2023. aastal väiksem kui see, mida oleks makstud siis, kui see oleks arvutatud üldkohtute korralduse seaduse artikli 91 kohaselt. Kohtunike töötasu vähenemine langes kokku ka elukalliduse märkimisväärse tõusuga selles liikmesriigis. Siiski võib täheldada, et samal perioodil ei olnud kohtunike töötasu väiksem kui eelmistel aastatel: näib, et see tõusis 2022. aastal 2021. aastaga võrreldes 4,37% ja 2023. aastal 2022. aastaga võrreldes 7,8%. Poola valitsus väitis, et kõnealuste muudatustega ei „külmutatud“ kohtunike töötasu, vaid üksnes aeglustati selle suurenemist. XL on esitanud pika loetelu avalikest teenistujatest, kelle töötasu suurenes 2022. aastal rohkem kui kohtunikel, kuid Poola valitsus rõhutas kohtuistungil, et selle liikmesriigi tavaametnikud teenivad oluliselt vähem kui kohtunikud ja et erinevalt kohtunikest ei ole nende töötasud hiljuti tõusnud.
58.
Mis puudutab muudatuste väidetavalt püsivat iseloomu Poolas, siis kuigi üldkohtute korralduse seaduse artiklit 91 näib olevat muudetud kolmeks järjestikuseks aastaks, (
87
) kehtib see ilmselt endiselt. Poola valitsus kinnitas kohtuistungil, et kõik muudatused, mis sellesse sättesse tehti seadustega, millega kehtestati 2021., 2022. ja 2023. aasta eelarve seaduse täitmise erisätted, puudutasid vastavat eelarveaastat ja kehtisid ainult ühe aasta. Lisaks ei nähtu Euroopa Kohtu toimikust, et 2024. aastal oleks kavas teha üldkohtute korralduse seaduse artiklis 91 samalaadseid muudatusi. (
88
) Üldkohtute korralduse ja kohtunike töötasu seaduse artikli 91 muudatuste mõju oli seega piiratud nii kestuse kui ka tasusummade osas.
59.
Esmapilgul võib tunduda, et vaidlusalused muudatused on suunatud ainuüksi kohtunike ja prokuröride töötasudele või puudutavad ainult neid, kuna teiste avaliku võimu kandjate ja avalike teenistujate palkade suhtes analoogseid meetmeid ei kohaldatud. Poola valitsus märkis nii oma kirjalikes seisukohtades kui ka kohtuistungil, et kohtunikele ja prokuröridele oli riigi avaliku võimu kandjate ja avalike teenistujate tasustamise poliitika raames varem võimaldatud eeliskohtlemist. Lisaks väitis Poola valitsus, et aastatel 2013–2018 olid kohtunikud ja prokurörid vabastatud avaliku sektori palkade külmutamisest. Need asjaolud kinnitavad, et aastatel 2013–2023 ei võetud negatiivseid meetmeid ainuüksi kohtunike töötasu suhtes ja et kohtunike töötasu ei mõjutatud ebaproportsionaalselt, võrreldes teiste avaliku võimu kandjate või avalike teenistujate töötasuga. (
89
) Lisaks ilmneb, et kohtunike töötasu ei vähenenud oluliselt selle ajavahemiku jooksul. (
90
)
60.
Poola valitsus põhjendas 2022. ja 2023. aasta muudatusi COVID-19 pandeemiaga ja Venemaa sissetungiga Ukrainasse 2022. aasta veebruaris. Minu arvates on tegemist asjakohaste, objektiivsete, kontrollitavate ja erakorraliste asjaoludega, mis kahtlemata tekitasid kõigile liikmesriikidele, sealhulgas Poola Vabariigile, märkimisväärseid eelarvepiiranguid ning õigustasid avaliku võimu kandjate ja avalike teenistujate, sealhulgas kohtunike töötasude vähendamist. Kohtunike töötasu vähendamine viisil, mis on kooskõlas ELL artikli 19 lõike 1 teise lõiguga, ei eelda riigi eelarvekriisi olemasolu ega ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse algatamist vastavalt ELTL artikli 126 lõikele 2 ja protokollile nr 12 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta. (
91
) Kohtunike töötasu vähendamine ja muud eelarvekärped võivad olla õigustatud liikmesriigis ülemäärase eelarvepuudujäägi tekkimise kaalutlustega. (
92
) Mis puudutab nimetatud asjaolude tõttu võetud meetmete proportsionaalsust, siis kohtuasjas C‑146/23 esitatud eelotsusetaotlusest nähtub, et XLi töötasu oli 2022. ja 2023. aastal oluliselt suurem kui kahekordne keskmine palk Poolas. (
93
)
61.
Kuigi lõppkokkuvõttes peab sellele hinnangu andma eelotsusetaotluse esitanud kohus, viitavad käesoleva ettepaneku punktides 56–60 käsitletud asjaolud pigem sellele, et kohtunike töötasu oli Poolas 2022. ja 2023. aastal vastavuses nende sõltumatusega ja ülesannete olulisusega.
62.
Kohtuasjas C‑374/23 märkis Vilniaus apygardos administracinis teismas (Vilniuse regionaalne halduskohus), et aastatel 2008–2021 (13 aasta jooksul) vähenes kohtunike töötasu nominaalväärtuses ainuüksi maksumuudatuste tõttu 3,2%. Eelotsusetaotluse esitanud kohus ei esitanud mingeid üksikasju Leedus 2019. aastal ellu viidud maksureformi kohta. Igal juhul, nagu nähtub käesoleva ettepaneku punktist 51, ei ole kohtunike töötasu maksustamine üldjuhul ELL artikli 19 lõike 1 teise lõiguga seotud hindamise seisukohast oluline.
63.
Leedu valitsus ja komisjon väidavad, et vastavalt LRJ artiklile 3 põhineb kohtunike ja muude avaliku võimu kandjate või avalike teenistujate palga arvutamiseks kasutatav baasmäär selgetel ja objektiivsetel parameetritel, mis on seotud Leedu Vabariigis valitsevate sotsiaal-majanduslike tingimustega. (
94
) Seda ajakohastatakse põhimõtteliselt igal aastal ja see ei saa olla madalam kui eelnenud aastal. Kohtuasjas C‑374/23 ei viita miski sellele, et Leedus oleks meetmeid võetud ainuüksi kohtunike töötasu suhtes või et kohtunike töötasu oleks mõjutatud ebaproportsionaalselt võrreldes teiste avaliku võimu kandjate või avalike teenistujate töötasuga. Muu hulgas nähtub LRJ artiklist 3, et nende töötasu määratakse kindlaks paralleelselt teiste avaliku võimu kandjate ja avalike teenistujate töötasudega. Sama kehtib ka avalike teenistujate töötasude reformi kohta, mis võeti vastu 25. mail 2023. (
95
) Asjaolu, et selle reformi tulemusena suurenesid kohtunike ja muude avaliku võimu kandjate või avalike teenistujate töötasud (olulisel määral), ei sea ELL artikli 19 lõike 1 teise lõigu mõttes kahtluse alla kohtunikele varem makstud summade õiguspärasust.
64.
Vilniaus apygardos administracinis teismas (Vilniuse regionaalne halduskohus) märkis, et kohtunike töötasu suhteline tase on Leedus aja jooksul alanenud ja et alates 2021. aasta lõpust läheneb see riigi keskmise palga tasemele. Leedu valitsus väitis kohtuistungil, et eelotsusetaotluse esitanud kohtu esitatud arvud on väärad, kuna need ei kajasta võlgnevusi, mis maksti kohtunikele aastatel 2016–2019 pärast Lietuvos Respublikos Konstitucinis Teismase (Leedu Vabariigi konstitutsioonikohus) otsust, millega kohtunike töötasu vähendamine tunnistati põhiseadusega vastuolus olevaks. (
96
)
65.
Kuigi kohtunike töötasude piisavusele peab põhikohtuasjas lõpliku hinnangu andma Vilniaus apygardos administracinis teismas (Vilniuse regionaalne halduskohus), nähtub CEPEJ 2020. aasta aruande tabelist 3.36 (
97
) ja CEPEJ 2022. aasta aruande tabelist 3.46, (
98
) et Lietuvos Aukščiausiasis Teismase (Leedu kõrgeim kohus) kohtunike keskmine brutopalk oli 2,2 (2018) või 2,1 (2020) korda suurem kui riigi keskmine brutopalk. (
99
) Võrdlus teiste liikmesriikide andmetega näitab, et 2018. aastal oli Leedu kohtunike töötasu (
100
) karjääri alguses Leedu kõrgeimas kohtus keskmisel tasemel ja suhteliselt suurem kui võrreldavatel Austria (1,5), Belgia (1,6), Soome (1,5), Prantsusmaa (1,3), Horvaatia (1,7), Madalmaade (1,3), Saksamaa (0,9), Ungari (1,8), Itaalia (1,9), Luksemburgi (1,4), Läti (1,9), Sloveenia (1,6), Rootsi (1,8) ja Hispaania (2,1) kohtunikel. (
101
)
Ettepanek
66.
Eeltoodut arvestades teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata Sąd Rejonowy w Białymstoku (Białystoki rajoonikohus, Poola) ja Vilniaus apygardos administracinis teismase (Vilniuse regionaalne halduskohus, Leedu) esitatud küsimustele järgmiselt:
ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku
tuleb tõlgendada nii, et
see ei takista liikmesriikide seadusandlikul ja/või täidesaatval võimul võtta vastu seadusi kohtunike töötasu kindlaksmääramiseks ja/või vähendamiseks, sealhulgas liikmesriigi õiguse kohaselt sõlmitavate kollektiivlepingute kaudu;
see nõuab liikmesriikidelt õigusraamistiku väljatöötamist, mis hõlbustab kohtunike töötasu kindlaksmääramist ja kaitseb kohtunike sõltumatust, tagades, et töötasu tase on vastavuses nende ülesannete tähtsusega. Liikmesriigi õigusnormid, millega määratakse kindlaks kohtunike töötasu tase, peavad lähtuma asjakohastest, objektiivsetest ja kontrollitavatest kriteeriumidest, mis on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega;
see nõuab, et kohtunike töötasu taseme asjakohasuse hindamisel võetakse arvesse kõiki asjakohaseid sotsiaal-majanduslikke tegureid ja selle taseme muutumist aja jooksul;
see nõuab, et kohtunike töötasu vähendamist reguleerivas riigisiseses õiguses tuleb tasu vähendamist selgelt põhjendada. Sellest tulenev kohtunike töötasu vähendamine peab olema ajutine ning vähendamise ulatus ja kestus peavad olema kohandatud vähendamisotsuse vastuvõtmist õigustanud tingimuste tõsidusele ja püsivusele ning arenema koos nende tingimuste tõsidusega ja püsivusega. Mingil juhul ei tohi töötasu selline vähendamine olla suunatud kohtunikkonnale viisil, mis tooks kaasa ebasoodsa kohtlemise;
see nõuab, et kohtunike töötasusid või nende vähendamist käsitlevad eeskirjad peavad olema kohtulikult kontrollitavad.
(
1
)	Algkeel: inglise.
(
2
)	Essee nr 79, esimene lõik. The Federalist, mida üldiselt tuntakse nime Federalist Papers all, on Alexander Hamiltoni, John Jay ja James Madisoni poolt 1787. aasta oktoobrist 1788. aasta maini kirjutatud 85 esseest koosnev sari. Esseed avaldati erinevates tollastes New Yorgi osariigi (Ameerika Ühendriigid) ajalehtedes anonüümselt, kirjanikunime Publius all. Versioon, millest see tsitaat pärineb, on leitav (Ameerika Ühendriikide) Kongressi raamatukogu uurimisjuhendite lehelt aadressil https://guides.loc.gov/federalist-papers/introduction. Lähenemisviis, mida Hamilton pooldas, kõlas nii: „kohtunike töötasusid võib aeg-ajalt muuta, kui see on vajalik, kuid konkreetse kohtuniku töötasu ei või kunagi vähendada allapoole seda taset, mis kehtis tema ametisse astumisel“(The Federalist, nr 79, teine lõik), ja see võeti üle Ameerika Ühendriikide põhiseadusesse, mille III artikli esimeses jaos on sätestatud, et „nii kõrgemate kui ka madalama astme kohtute kohtunikud saavad teenistuses töötasu, mida nende ametisoleku ajal ei vähendata“. Mõningate liikmesriikide põhiseadus kajastab sarnast lähenemisviisi: vt Küprose Vabariigi põhiseaduse artikli 133 lõige 12 ja Iirimaa põhiseaduse artikli 35 lõige 5, mida muudeti põhiseaduse 29. muudatusega 2011. aastal.
(
3
)	Tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikliga 47. Kohtunike sõltumatuse ja tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtted, mis on omavahel seotud, on vaid mõni paljudest teguritest, mis võivad kohtunike töötasu õiguspäraselt mõjutada. Avaliku võimu kandjate ja avalike teenistujate, sealhulgas kohtunike töötasu kuulub harta artikli 21 ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (EÜT 2000, L 303, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 79), kohaldamisalasse. Vt 7. veebruari 2019. aasta kohtuotsus Escribano Vindel (C‑49/18, EU:C:2019:106, punktid 38–60) (edaspidi „kohtuotsus Escribano Vindel“).
(
4
)	Kohtute sõltumatuse nõue, mis on seotud õigusemõistmise ülesande olemusega, on osa õigusest tõhusale kohtulikule kaitsele, mis omakorda on osa harta artiklis 47 sätestatud põhiõigusest õiglasele kohtulikule arutamisele. 20. aprilli 2021. aasta kohtuotsus Repubblika (C‑896/19, EU:C:2021:311, punktid 48–51 ja seal viidatud kohtupraktika).
(
5
)	C‑64/16, EU:C:2018:117, punkt 45 (edaspidi „kohtuotsus Portugali kohtunikud“).
(
6
)	Vt punkt 66.
(
7
)	Järelikult ka kohtunikkonna liikmed.
(
8
)	Vt kohtuotsus Portugali kohtunikud, punkt 44.
(
9
)	Vt kohtuotsus Portugali kohtunikud, punkt 45, ja kohtuotsus Escribano Vindel, punkt 66. Ametist tagandamise keelu põhimõte nõuab eelkõige, et kohtunikul oleks võimalik ametisse jääda, kuni ta jõuab kohustuslikku pensioniikka või kuni ametiaja lõpuni, kui tema ametiaeg on kindlaksmääratud kestusega. See põhimõte ei ole täiesti absoluutne, kuid sellest võib erandeid teha üksnes tingimusel, et see on põhjendatav õiguspäraste ja ülekaalukate põhjustega ning et kohaldatakse proportsionaalsuse põhimõtet. Nii on üldjuhul lubatud kohtunik ametist tagandada juhul, kui ta ei saa jätkata oma ametikohustuste täitmist töövõimetuse tõttu või kui ta on oluliselt rikkunud oma kohustusi, tingimusel et järgitakse asjakohaseid menetlusi. Vt 5. novembri 2019. aasta kohtuotsus komisjon vs. Poola (üldkohtute sõltumatus) (C‑192/18, EU:C:2019:924, punkt 113). Vt ka 6. oktoobri 2021. aasta kohtuotsus W. Ż. (kõrgeima kohtu erakorralise kontrolli ja avalike asjade kolleegium – ametisse nimetamine) (C‑487/19, EU:C:2021:798, punktid 115 ja 116), kus kirjeldatakse, millist mõju võivad teatavad konkreetsete kohtunike elu ja karjääri mõjutavad otsused avaldada kohtunike sõltumatusele.
(
10
)	Oma ettepanekus kohtuasjas Associação Sindical dos Juízes Portugueses (C‑64/16, EU:C:2017:395, punkt 78) märkis kohtujurist Saugmandsgaard Øe, et „kuigi kohtunike töötasude summa peab olema vastavuses nende avalike ülesannete tähtsusega, ei tohi see summa siiski olla lahutatud majanduslikust ja ühiskondlikust reaalsusest ning eelkõige keskmisest elatustasemest, mis eksisteerib liikmesriigis, kus asjaomased isikud oma kutsetegevusega tegelevad. Ka eeldab nende sissetuleku mõistlik stabiilsus minu arvates, et see sissetulek ei varieeru ajas viisil, mis seaks ohtu nende õigusemõistmise sõltumatuse, kuid see ei tähenda, et see peab jääma muutumatuks.“
(
11
)	Kohtuotsuse Portugali kohtunikud esemeks olevad meetmed võttis liidu finantsabi programmiga seoses Portugali seadusandja. Kohtuotsuses Escribano Vindel käsitletud meetmed võtsid Hispaania seadusandlik ja täidesaatev võim.
(
12
)	Portugali puhul olid meetmetest mõjutatud avaliku võimu kandjateks ja avalikeks teenistujateks Vabariigi President; Assembleia da República (parlamendi) esimees; peaminister; parlamendi liikmed; valitsuse liikmed; Tribunal Constitucionali (konstitutsioonikohus) kohtunikud; Tribunal de Contase (kontrollikoda) kohtunikud; vabariigi peaprokurör; üldkohtute kohtunikud, prokurörid ning haldus-, maksu- ja rahukohtute kohtunikud.
(
13
)	Vt Euroopa Inimõiguste Kohtu (edaspidi „EIK“) 15. oktoobri 2013. aasta otsus Savickas jt vs. Leedu (CE:ECHR:2013:1015DEC006636509, punktid 90–94; edaspidi „kohtuotsus Savickas“). See kohus jättis rahuldamata ametis olevate ja endiste kohtunike ning nende pärijate kaebuse, et neilt on 4. novembril 1950 Roomas allkirjastatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (edaspidi „EIÕK“) protokolli nr 1 artiklit 1 rikkudes võetud ära nende vara, pidades seda kaebust EIÕK artikli 35 lõike 3 tähenduses selgelt põhjendamatuks ja seega EIÕK artikli 35 lõike 4 alusel vastuvõetamatuks. Kaebus puudutas kaebajate palkade vähendamist ligikaudu 30% võrra. Vähendamist põhjendati Leedu eriti raske majandus- ja finantsolukorraga 1999. aastal ning vajadusega rahastada haridust, tervishoiu, sotsiaalhoolekannet ja muid ühiskonna vajadusi. EIK leidis, et sotsiaal- ja majanduspoliitika elluviimisel on liikmesriikide seadusandjatel ulatuslik kaalutlusruum.
(
14
)	Dz. U. 2001, nr 98, jrk nr 1070. 14. detsembri 2022. aasta konsolideeritud tekst, Dz. U. 2023, jrk nr 217.
(
15
)	Dz. U. 2021, jrk nr 2445.
(
16
)	Dz. U. 2022, jrk nr 2666.
(
17
)	6. novembri 2008. aasta Leedu Vabariigi kohtunike tasustamist käsitleva seaduse nr X-1771 (2008 m. lapkričio 6 d. Lietuvos Respublikos teisėjų atlyginimų įstatymas Nr. X-1771 (Žin., 2008, nr. 131-5022) artikkel 3, mida on muudetud 25. novembri 2021. aasta Leedu Vabariigi seadusega nr XIV-708, millega muudetakse Leedu Vabariigi kohtunike tasustamist käsitlevat seadust nr X-1771 2021 m. lapkričio 25 d. Lietuvos Respublikos teisėjų atlyginimų įstatymo Nr. X-1771 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-708 (TAR, 2021, nr 25134).
(
18
)	Üldkohtute ja erikohtute kohtunike.
(
19
)	Ajavahemikus 1. jaanuarist 2022 kuni 30. juunini 2023 kehtinud redaktsioonis.
(
20
)	Üldkohtute ja regionaalsete erikohtute kohtunike.
(
21
)	Palgakoefitsient kehtestati 28. aprilli 2009. aasta seadusega nr XI-235 Leedu Vabariigi kohtunike tasustamist käsitleva seaduse lisa muutmise kohta (Lietuvos Respublikos teisėjų atlyginimų įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymas nr XI-235; jõustus 1. oktoobril 2013). Komisjoni kirjalike märkuste kohaselt muudeti Leedu Vabariigi 25. mai 2023. aasta seadusega nr XIV-2015 (Lietuvos Respublikos teisėjų darbo apmokėjimo įstatymo nr X-1771 pakeitimo įstatymas nr XIV-2015; TAR, 2023, nr 11594) Leedu Vabariigi kohtunike tasustamist käsitleva seaduse nr X-1771 lisa II peatükis sisalduvat üldkohtute ja erikohtute kohtunike palgakoefitsientide süsteemi, sätestades, et regionaalsete kohtute kohtunike ametipalga koefitsient on 3,6 (baasmäär).
(
22
)	XLile maksti 2022. aasta juulist novembrini 15151,44 zlotti kuus, 2022. aasta detsembri eest 15033,51 zlotti ja 2023. aasta jaanuari eest 16333,26 zlotti.
(
23
)	Pärast haiguspuhkuse arvessevõtmist.
(
24
)	Vt eelotsusetaotlus kohtuasjas C‑146/23, punkt 5.6.
(
25
)	See sätestati seaduses, millega kehtestati 2023. aasta eelarve seaduse täitmise erisätted.
(
26
)	Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) esimene esimees väitis muu hulgas, et seadus, millega kehtestati 2023. aasta eelarve seaduse täitmise erisätted, rikub tagatist, et kohtunikele makstakse nende ametikoha väärikusele ja ülesannete mahule vastavat töötasu. Need sätted kahjustavad muu hulgas kohtunike sõltumatust, omandatud õiguste põhimõtet ning usaldust riigi ja kehtestatud seaduste vastu. Ta rõhutas, et kohtunike töötasu arvutamiseks kehtestatud meetoditega on mindud mööda kohaldatavatest õiguspõhimõtetest. Nende tulemusena põhineb kohtunike töötasu seadusandja poolt igal aastal antaval hinnangul, mis on mõnevõrra prognoosimatu. See toob kaasa olukorra, kus kohtunike töötasude määramise kehtestatud mudel ei ole enam automaatne ega põhine objektiivsetel kriteeriumidel.
(
27
)	Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus) esimees väitis, et kõnealused sätted kujutavad endast episoodilisi õigusnorme ja kõrvalekallet kohtunike töötasude määramise väljakujunenud, seadusest tulenevatest põhimõtetest. Poola Vabariigi põhiseaduses viidatakse ühe avalike teenistujate rühma – kohtunike – töötingimustele ja töötasule. Selle viite tõttu tuli kehtestada kohtunike töötasu kindlaksmääramise süsteem, mis on eraldiseisev teiste avalike teenistujate suhtes kohaldatavast süsteemist. See eraldi süsteem peaks võtma arvesse vajadust kaitsta kohtunike sõltumatust, ametikoha väärikust ja vastutuse koormat. Kohtunike reaalpalgad vähenesid aastatel 2021–2023 ligikaudu 23,6%, mis kujutab endast märkimisväärset erinevust keskmise brutopalga 6,74-protsendilisest kasvust avalikus sektoris aastatel 2020 ja 2021.
(
28
)	KRS väitis, et Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 178 lõikel 2, mis piirab seadusandja sekkumist kohtunike töötasude määramisse, on oluline roll kohtunike sõltumatuse ja erapooletuse tagamisel. Kohtunike töötasusid tuleks arvutada objektiivsete ja mõõdetavate kriteeriumide alusel ning neid tuleks automaatselt indekseerida.
(
29
)	Võttes arvesse menetletavate kohtuasjade arvu suurenemist, lahendamata kohtuasjade kuhjumist ja menetluste faktilist pikenemist.
(
30
)	Kaebajate väidetel ei ole ühegi kohtu ega kohtuniku käsutuses õiguslikku mehhanismi, mis võimaldaks täidesaatvalt ja seadusandlikult võimult nõuda, et kohtunike töötasu oleks vastavuses kohtunikuameti väärikuse ja vastutusega või sellega seotud rangete piirangutega, mis muu hulgas puudutavad muu töö tegemist.
(
31
)	Komisjoni kirjalike seisukohtade kohaselt puudutavad need nõuded ajavahemikku 2020. aasta märtsist 2023. aasta märtsini.
(
32
)	Need arvud esitas eelotsusetaotluse esitanud kohus. Tegemist on brutosummadega, mis ei sisalda staažilisa. 2021. aasta summa puhul on võetud arvesse 2019. aasta maksureformi (koefitsient 17,2 × baasmäär 177 eurot/1,289 maksumuudatus).
(
33
)	Eelotsusetaotluse esitanud kohus rõhutab ka asjaolu, et kohtunike suhtes kehtivad eriti ranged nõuded. Muu hulgas on kohtunikud kohustatud töötama sama tasu eest, olenemata nende töökoormusest, sest nende tööaeg ei ole reguleeritud. Lisaks on Leedu Vabariigi põhiseaduse artiklis 113 sätestatud, et kohtunik ei või tegutseda ühelgi muul valitaval või nimetataval ametikohal ega töötada üheski äritegevuse või kaubandusega tegelevas ega muus eraõiguslikus asutuses või ettevõttes. Samuti ei tohi ta saada muud tasu kui kohtunikule ette nähtud töötasu ning tasu haridusliku või loomingulise tegevuse eest. Kohtunik ei tohi osaleda erakondade ja muude poliitiliste organisatsioonide tegevuses.
(
34
)	Võttes aluseks üle-eelmise kvartali keskmise brutokuupalga, mille on avaldanud Valstybės duomenų agentūra (Leedu riiklik andmete amet) (varem Lietuvos statistikos departamentas (Leedu statistikaamet)), ja kohaldades koefitsienti 0,1.
(
35
)	See näitaja ei sisalda staažilisa.
(
36
)	Need sätted panevad Leedu Vabariigile kohustuse luua võrreldav süsteem kohtunike tasustamiseks sarnase töö eest.
(
37
)	Vastav programm kiideti heaks Leedu Vabariigi parlamendi 11. detsembri 2020. aasta resolutsiooniga nr XIV-72.
(
38
)	Dz. U. 2022, jrk nr 2666.
(
39
)	Kohtuistungil kinnitas Poola valitsus vastuseks Euroopa Kohtu küsimusele, et Trybunał Konstytucyjny (konstitutsioonikohus) kohtuotsus jõustub selle avaldamise kuupäeval.
(
40
)	Poola valitsuse kirjalikes seisukohtades esitati mitu vastuväidet sellele, et Euroopa Kohus on pädev tegema otsust kohtuasjas C‑146/23 esitatud küsimuse ja selle vastuvõetavuse kohta. Kohtuistungil võttis Poola valitsus need vastuväited tagasi.
(
41
)	26. märtsi 2020. aasta kohtuotsus Miasto Łowicz ja Prokurator Generalny (C‑558/18 ja C‑563/18, EU:C:2020:234, punkt 36 ja seal viidatud kohtupraktika) ning 9. jaanuari 2024. aasta kohtuotsus G. jt (üldkohtu kohtunike ametisse nimetamine Poolas) (C‑181/21 ja C‑269/21, EU:C:2024:1, punkt 57) (edaspidi „kohtuotsus G“). Vt ka 2. juuli 2020. aasta määrus S.A.D. Maler und Anstreicher (C‑256/19, EU:C:2020:523, punktid 35–40).
(
42
)	ELL artikli 19 lõike 1 teises lõigus viidatakse „liidu õigusega hõlmatud valdkondadele“, olenemata sellest, kas liikmesriigid kohaldavad liidu õigust harta artikli 51 lõike 1 tähenduses.
(
43
)	2. märtsi 2021. aasta kohtuotsus A. B. jt (kohtunike nimetamine kõrgeimasse kohtusse – kaebused) (C‑824/18, EU:C:2021:153, punkt 112 ja seal viidatud kohtupraktika).
(
44
)	20. aprilli 2021. aasta kohtuotsus Repubblika (C‑896/19, EU:C:2021:311, punktid 63–65).
(
45
)	Vt analoogia alusel 18. mai 2021. aasta kohtuotsus AsociațiaForumul Judecătorilor din România jt (C‑83/19, C‑127/19, C‑195/19, C‑291/19, C‑355/19 ja C‑397/19, EU:C:2021:393, punkt 230). Liidu õiguse kohaselt nõutud sõltumatuse ja erapooletuse tagatised eeldavad selliste normide olemasolu, mis puudutavad muu hulgas kohtuorgani koosseisu, selle liikmete nimetamist, ametiaega ja nende taandumise, taandamise ja tagandamise aluseid ning mis võimaldavad ümber lükata õigussubjektide põhjendatud kahtlusi, kas nimetatud organ on väljaspool väliste tegurite haardeulatust ja kas ta on vastanduvaid huvisid arvestades neutraalne. Vt 20. aprilli 2021. aasta kohtuotsus Repubblika (C‑896/19, EU:C:2021:311, punkt 53 ja seal viidatud kohtupraktika). Kohtuistungil rõhutas komisjon vajadust tagada kohtunikele piisav töötasu, vältimaks muljet, et nad võivad olla vastuvõtlikud põhjendamatule välisele mõjule.
(
46
)	26. märtsi 2020. aasta kohtuotsus Miasto Łowicz ja Prokurator Generalny (C‑558/18 ja C‑563/18, EU:C:2020:234, punktid 45 ja 46 ning seal viidatud kohtupraktika).
(
47
)	Kohtuasja C‑374/23 põhikohtuasja ja kohtuotsuste Portugali kohtunikud ja Escribano Vindel aluseks olnud põhikohtuasjade vahel (mis puudutasid Portugali kohtunike ametiühingu poolt ja Hispaania kohtuniku poolt vastavalt Portugali ja Hispaania kohtunike töötasude vähendamise meetmete vastu esitatud kaebusi) on selged paralleelid. Vt seevastu 8. novembri 2023. aasta kohtumäärus Habonov (C‑333/23, edaspidi kohtumäärus Habonov, EU:C:2023:858). Kohtumääruses Habonov jättis Euroopa Kohus vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata Verwaltungsgericht Gießeni (Gießeni halduskohus, Saksamaa) eelotsusetaotluse ELL artikli 19 ja harta artikli 47 kohta seoses Hesseni liidumaa (Saksamaa) kohtunike töötasuga. Kuna eelotsusetaotlus esitati Venemaa kodaniku ja Saksamaa Liitvabariigi vahelise varjupaigaõigust puudutava kiirmenetluse kontekstis, leidis Euroopa Kohus, et vastust ei ole vaja selleks, et eelotsusetaotluse esitanud kohus saaks teha oma otsuse, eristades seega seda taotlust taotlustest, mille tulemusena tehti kohtuotsused Portugali kohtunikud ja Escribano Vindel.
(
48
)	Kuna ELL artikli 19 lõike 1 teine lõik kohustab kõiki liikmesriike võimaldama tulemusliku õiguskaitse tagamiseks vajalikku kaebeõigust liidu õigusega hõlmatud valdkondades ja seda ka harta artikli 47 tähenduses, tuleb teist nimetatud sätet esimesena nimetatud sätte tõlgendamisel siiski asjakohaselt arvesse võtta. 22. veebruari 2022. aasta kohtuotsus RS (konstitutsioonikohtu otsuste toime) (C‑430/21, EU:C:2022:99, punktid 34–37 ja seal viidatud kohtupraktika).
(
49
)	Sätestatud EIÕK artiklites 6 ja 13.
(
50
)	5. juuni 2023. aasta kohtuotsus komisjon vs. Poola (kohtunike sõltumatus ja eraelu) (C‑204/21, EU:C:2023:442, punkt 69).
(
51
)	13. juuli 2023. aasta kohtuotsus YP jt (kohtuniku puutumatuse äravõtmine ja kohtuniku ajutiselt teenistusest kõrvaldamine) (C‑615/20 ja C‑671/20, EU:C:2023:562, punkt 55 ja seal viidatud kohtupraktika).
(
52
)	Vt selle kohta 22. veebruari 2022. aasta kohtuotsus RS (konstitutsioonikohtu otsuste toime) (C‑430/21, EU:C:2022:99, punkt 43 ja seal viidatud kohtupraktika).
(
53
)	Kohtunike töötasu võidakse vastavalt liikmesriigi õigusele määrata kindlaks näiteks kohtu- või sõltumatute organite poolt või kollektiivlepinguga.
(
54
)	Õiguskindluse põhimõte ei ole absoluutne. Kohtunike töötasusid käsitlevaid eeskirju võib objektiivsetest ja õiguspärastest asjaoludest tulenevalt muuta tingimusel, et järgitakse kohtunike sõltumatuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid.
(
55
)	Euroopa Nõukogu ministrite komitee poolt liikmesriikidele kohtunike sõltumatuse, tulemuslikkuse ja vastutuse kohta antud soovituse CM/Rec(2010)12 (vastu võetud Euroopa Nõukogu ministrite komitee poolt 17. novembril 2010 ministrite asetäitjate 1098. kohtumisel) (edaspidi „Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitus“) punktis 53 on märgitud, et „kutseliste kohtunike tasustamissüsteemi põhireeglid peaksid olema sätestatud seaduses“. Vt ka Milanos 26. augustist kuni 6. septembrini 1985 peetud kuritegevuse ennetamisele ja kurjategijate kohtlemisele pühendatud ÜRO seitsmendal kongressil 6. septembril 1985 vastu võetud dokumendi „Basic Principles on the Independence of the Judiciary“ artikkel 11, mille kohaselt tuleb kohtunike ametiaeg, sõltumatus, julgeolek, piisav töötasu, teenistustingimused, pensionid ja pensioniiga piisavalt seadusega tagada. https://www.ohchr.org/en/instruments-mechanisms/instruments/basic-principles-independence-judiciary.
(
56
)	Kohtuotsuse Savickas punktis 93 pidas EIK määrava tähtsusega asjaoluks seda, et avaliku sektori palkade vähendamine ei olnud Leedus suunatud ainuüksi kohtunikkonnale, vaid moodustas osa kokkuhoiumeetmete programmist, mis mõjutas palku kogu avalikus sektoris. EIK meenutas ka Lietuvos Respublikos Konstitucinis Teismase (Leedu Vabariigi konstitutsioonikohus) järeldust, mille kohaselt oleks ebaõiglane, kui kohtunikele tehtaks erand ja nende suhtes kokkuhoiumeetmeid ei kohaldataks. EIK lisas siiski reservatsiooni, et see kaalutlus ei pruugi olla määrav juhul, kui palkade vähendamine mõjutab kohtunike sõltumatust.
(
57
)	Kohtuotsuse Savickas punktides 3, 4 ja 93 võttis EIK kohtunike töötasu vähendamise analüüsimisel arvesse nende töötasu suurendamist 1997. aastal ja jõudis järeldusele, et 1999. aastal toimunud vähendamine ei mõjutanud kohtunike töötasu üldist taset.
(
58
)	Vt analoogia alusel kohtuotsus Savickas ja EIK 22. juuni 2023. aasta kohtuotsus Kubát jt vs. Tšehhi Vabariik (CE:ECHR:2023:0622JUD006172119) (edaspidi „kohtuotsus Kubát“). Need kohtuasjad puudutasid muu hulgas kohtunike töötasu ja EIÕK protokolli nr 1 artiklis 1 sätestatud õigust omandile.
(
59
)	Ei puuduta kohtunikele makstavaid lisatasusid kummaski liikmesriigis.
(
60
)	22. veebruari 2024. aasta kohtuotsus Randstad Empleo jt (C‑649/22, EU:C:2024:156, punkt 44).
(
61
)	Seoses kohtualluvuse tasandiga või kohtualluvuse raames täidetavate funktsioonidega, näiteks kohtu esimehe puhul.
(
62
)	Kohtuasjas C‑146/23 märkis Poola valitsus, et kohtunikele ja prokuröridele kehtib spetsiaalne pensionikord, mis on neile eriti soodne, kuna nad on vabastatud sotsiaalkindlustusmaksete tasumisest.
(
63
)	Vt näiteks üldkohtute korralduse seaduse artikkel 91 ja LRJ artikli 4 lõige 2. Kohtunike töötasu piisavuse hindamisel tuleks küll arvesse võtta kõiki rahalisi ja muid tasusid, kuid Veneetsia komisjon hoiatab, et kohtunikele ei peaks sotsiaalsete vajaduste alusel võimaldama mitterahalisi hüvesid, näiteks eluaset, kuna nende jaotamisel on olemas kaalutlusruum, mistõttu nad kujutavad endast potentsiaalset ohtu kohtunike sõltumatusele. Aruanne „Report on the Independence of the Judicial System Part I: The Independence of Judges“, mille Veneetsia komisjon võttis vastu oma 82. täiskogu istungil Veneetsias 12.–13. märtsil 2010, CDL-AD(2010)004, https://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2010)004-e.
(
64
)	Jurisdiktsioonides, kus kohtunikel võib olla keelatud alustada või uuesti alustada eraviisilist tegevust.
(
65
)	Riigisisese õiguse kohaselt võib kohtunikuna tegutsemine olla kokkusobimatu muu tegevusega või muude rollide täitmisega. Teatavad piirangud võivad olla objektiivselt vajalikud selleks, et vältida huvide konflikte ja tagada pühendunud töötamine kohtunikuametis. Muud piirangud või takistused, nagu keeld omada osalusi äriühingutes, saada litsentsitasusid või dividende või tasu loengute pidamise eest, ei pruugi alati olla põhjendatavad kohtunike sõltumatuse nõudega ning need võivad teatavatel asjaoludel rikkuda harta artikliga 17 kaitstavat õigust omandile.
(
66
)	Liikmesriigid võivad kohtunikele maksta ka kindlat aastapalka, toomata välja konkreetseid kriteeriume, mille alusel on see kindlaks määratud. Sellisel juhul võib kohtunike töötasu piisavuse hindamisel võrdlusalusena kasutada teistele samaväärse vastutusega avaliku võimu kandjatele või avalikele teenistujatele makstavaid töötasusid.
(
67
)	Vt ELTL artikli 153 lõige 5 ja 7. juuli 2022. aasta kohtuotsus Coca-Cola European Partners Deutschland (C‑257/21 ja C‑258/21, EU:C:2022:529, punkt 47). Vt ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. oktoobri 2022. aasta direktiiv (EL) 2022/2041 piisava miinimumpalga kohta Euroopa Liidus (ELT 2022, L 275, lk 33).
(
68
)	2024. aasta jaanuaris ulatus liikmesriikide miinimumpalga tase 477 eurost kuus Bulgaarias kuni 2571 euroni kuus Luksemburgis. https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Minimum_wage_statistics.
(
69
)	Asjakohased võivad olla ka objektiivsed majandusnäitajad, nagu liikmesriigi sisemajanduse koguprodukt, inflatsioonimäär, eelarvepuudujääk või -ülejääk, valitsemissektori võlg, õigusemõistmise kogukulud jne. Leedu valitsus märkis, et riigieelarve projekti ettevalmistamisel peab ta arvesse võtma põhiseadusest tulenevaid riigi ülesandeid, olemasolevat majanduslikku ja sotsiaalset olukorda, ühiskonna ja riigi vajadusi ja võimalusi, olemasolevaid ja kavandatud rahalisi vahendeid, riigi kohustusi ja muid olulisi tegureid.
(
70
)	Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovituse punktis 54 on märgitud, et „kohtunike töötasu peaks vastama nende ametile ja kohustustele ning olema piisav, et kaitsta neid ahvatluste eest, mis on suunatud nende otsuste mõjutamisele. Olemas peaksid olema garantiid mõistliku tasu säilitamiseks haiguse või ema- või isapuhkuse korral ja samuti vanaduspensioni maksmiseks, mis peaks olema mõistlikus suhtes nende töötasuga. Kehtestama peaks erinormid, mis kaitseksid töötasu sellise vähendamise eest, mis on suunatud spetsiaalselt kohtunikele.“ https://www.riigikohus.ee/sites/default/files/elfinder/dokumendid/cmrec_2010_12e_-_kohtunike_soltumatus_eesti_keeles.pdf. Vt ka Euroopa harta kohtunike statuudi kohta, artikkel 6, Strasbourg, 8.–10. juuli 1998, https://rm.coe.int/16807473ef.
(
71
)	Selle asjaolu tähtsus on kenasti kokku võetud tähelepanekuga, et „õiguse areng ei ole põhinenud mitte loogikal, vaid kogemusel“: Holmes, O.W., The Common Law, Little, Brown & Co., Boston MA, 1881, 1. trükk.
(
72
)	Sellega seoses ei esitanud Vilniaus apygardos administracinis teismas (Vilniuse regionaalne halduskohus) 2019. aasta maksureformi kohta mingeid andmeid. Vt käesoleva ettepaneku punkt 25.
(
73
)	Kui kohtunike töötasud ei ole erasektoriga võrreldes piisavad, võib see kahandada kohtunikuameti väärikust ning takistada kohtunike värbamist, motiveerimist ja hoidmist, mis kahjustab tõhusat õiguskaitset ja kohtunike sõltumatust. Euroopa Nõukogu ministrite komitee poolt 2002. aasta septembris loodud Euroopa Nõukogu kohtute efektiivsust hindava komisjoni (CEPEJ) 2020. aasta aruandes Euroopa kohtusüsteemi hindamise kohta (edaspidi „CEPEJ 2020. aasta aruanne“, lk 67, https://rm.coe.int/rapport-evaluation-partie-1-francais/16809fc058) ja CEPEJ 2022. aasta aruandes Euroopa kohtusüsteemi hindamise kohta (edaspidi „CEPEJ 2022. aasta aruanne“, lk 79, https://rm.coe.int/cepej-report-2020-22-e-web/1680a86279) on märgitud, et kohtunike töötasu küsimust tuleb käsitleda terviklikult, võttes puhtalt majandusliku aspekti kõrval arvesse mõju, mida see võib avaldada õigusemõistmise tõhususele ja sõltumatusele seoses korruptsioonivastase võitlusega kohtusüsteemis ja väljaspool seda. Selleks, et muuta kohtunikuamet kõrgelt kvalifitseeritud õiguspraktikute jaoks atraktiivseks, tuleks õiguspoliitikas arvesse võtta ka teiste õiguskutsete esindajate palku.
(
74
)	Samuti kaasneb sellega riigivõimu teostamine, mida ei saa võrrelda teiste õiguspraktikute tööga. Võrreldavate olukordade puudumisel võib diskrimineerimise küsimuse välistada.
(
75
)	Austusel, mida tuntakse kohtunikuameti vastu, on ka teatav mitterahaline väärtus.
(
76
)	Advokaadi poolt arvel esitatud summa ei pruugi kajastada kliendi makstavat summat. Advokaadid konkureerivad teiste advokaatidega ja – teatavates jurisdiktsioonides – teiste teenuseosutajatega, näiteks raamatupidajate ja maksukonsultantidega.
(
77
)	Näiteks kontoriruumide, ametialase vastutuskindlustuse või õigusassistentide kulud.
(
78
)	Vt Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovituse punkt 55, milles on märgitud, et „vältima peaks süsteeme, mille alusel kohtunike põhitasu seatakse sõltuvusse nende sooritusest, kuna see võib takistada kohtunike sõltumatust“. Vt analoogia alusel 30. aprilli 2019. aastaarvamus 1/17 (ELi ja Kanada majandus- ja kaubandusleping) (EU:C:2019:341, punkt 98).
(
79
)	Teatavatel juhtudel määratakse advokaaditasud kindlaks seadusega ja/või nende sissenõudmise eelduseks võib olla kulude ametlik kindlaksmääramine. Advokaatide tasud võivad sõltuda kohtuvaidluse tulemusest või edukusest. Seetõttu ei pruugi advokaatidel olla võimalik esitada arvet kohtuasjale kulutatud kogu aja eest ja mõnel juhul ei saa nad üldse arvet esitada.
(
80
)	Leedu valitsus kinnitas kohtuistungil, et LRJ artiklis 3 viidatud „baasmäär“ lepitakse kokku kollektiivlepingus. Leedu kohtusüsteemi esindab kollektiivlepingu üle peetavatel läbirääkimistel Leedu kohtunike riiklik nõukogu, mis koosneb üksnes kõigi erinevate kohtuastmete kohtunikest.
(
81
)	Sellele peavad lõpliku hinnangu andma siiski eelotsusetaotluse esitanud kohtud.
(
82
)	Siinkohal on asjakohased 2022. ja 2023. aastat puudutavad muudatused.
(
83
)	See kohtuasi oli seotud seadusega, millega kehtestati 2023. aasta eelarve seaduse täitmise erisätted.
(
84
)	Punktid 1–20.
(
85
)	Vt selle kohtuotsuse punkt 49.
(
86
)	Poola valitsus ja komisjon märgivad, et seadused, millega kehtestati 2022. ja 2023. aasta eelarve seaduse täitmise erisätted, sisaldavad sätteid üldkohtute, Sąd Najwyższy (kõrgeim kohus) ja Trybunał Konstytucyjny (konstitutsioonikohus) kohtunike ning prokuröride töötasude kohta.
(
87
)	Vt käesoleva ettepaneku punktid 15 ja 16.
(
88
)	2023. aasta muudatused tunnistati põhiseadusega vastuolus olevaks.
(
89
)	Vt analoogia alusel kohtuotsus Portugali kohtunikud, punkt 48.
(
90
)	Järelikult ei ole hiljutine õigusriigikriis Poolas langetanud kohtunike töötasude taset.
(
91
)	Ilmneb, et Poola eelarvepuudujääk oli asjaomasel ajavahemikul väiksem kui näitaja „riigivõla suhe sisemajanduse kogutoodangusse turuhindades“ 60% kontrollväärtus, mis on sätestatud ELTL artikli 126 lõikes 2 ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli nr 12 artiklis 1. 60% määra ületamine loetakse „tõsiseks veaks“.
(
92
)	ELTL artikli 126 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid hoiduma ülemäärasest riigieelarve puudujäägist.
(
93
)	Komisjon märkis, et kui võtta arvesse ka üldkohtute korralduse seaduse artiklis 91 nimetatud lisatasusid, oli XLi töötasu peaaegu kolm korda suurem. Poola valitsus väitis, et võrreldavates tingimustes moodustas kohtunike keskmine töötasu aastatel 2018–2022 enam kui 300% riigi keskmisest palgast. EIK sedastas, et 2012. ja 2014. aastal oli kohtunike keskmine aastane brutopalk kõigis Euroopa Nõukogu riikides vastavalt 2,3 ja 2,4 korda suurem kui riigi keskmine palk. Vt kohtuotsus Kubát, punkt 33.
(
94
)	Asjakohane koefitsient määratakse samuti kindlaks seadusega.
(
95
)	Vt käesoleva ettepaneku punktid 10 ja 12. Vt ka komisjoni kirjalike seisukohtade punkt 39.
(
96
)	Komisjoni kirjalikest seisukohtadest nähtub, et alates 2017. aastast on kohtunike töötasu igal aastal veidi kasvanud.
(
97
)	Lk 67.
(
98
)	Lk 80.
(
99
)	Karjääri alguses; kõrgeimas kohtuastmes 3,3 (2018) või 2,9 (2020) korda suurem.
(
100
)	Võrreldes riigi keskmise brutopalgaga.
(
101
)	2020. aastal oli Leedu kohtunike töötasu Leedu kõrgeimas kohtus karjääri alguses suhteliselt suurem kui võrreldavatel Austria (1,6), Belgia (1,6), Soome (1,6), Prantsusmaa (1,3), Horvaatia (1,9), Madalmaade (1,3), Saksamaa (0,9), Ungari (1,7), Itaalia (1,8), Luksemburgi (1,5), Poola (1,9), Sloveenia (1,5) ja Rootsi (1,9) kohtunikel. SRi ja RB nõuded hõlmavad aastaid 2020–2023. Vt ka joonis 34 „Kohtunike ja prokuröride aastapalga suhe riigi keskmise aastase brutopalgaga 2021. aastal“ komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „2023. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabel“. COM(2023) 309 (final). CEPEJ esitas komisjonile kvantitatiivsed andmed aastate 2012–2021 kohta. Komisjoni hinnangul nähtub jooniselt 34, et Leedu kohtunike algpalk võrreldes riigi keskmise brutopalgaga on liidus üks väiksemaid, kuid see on siiski suhteliselt kõrgem kui Belgias, Saksamaal, Soomes, Prantsusmaal, Ungaris, Luksemburgis, Madalmaades, Poolas ja Sloveenias.