62009CJ0241_HU
Felek
Az ítélet indoklása
Rendelkező rész
Felek
A C‑241/09. sz. ügyben,
az EK 234. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a cour d’appel de Bruxelles (Belgium) a Bírósághoz 2009. július 3‑án érkezett, 2009. június 29‑i határozatával terjesztett elő az előtte
a Fluxys SA
és
a Commission de régulation de l’électricité et du gaz (CREG)
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (negyedik tanács),
tagjai: J.‑C. Bonichot tanácselnök, K. Schiemann, L. Bay Larsen, C. Toader (előadó) és A. Prechal bírák,
főtanácsnok: V. Trstenjak,
hivatalvezető: R. Şereş tanácsos,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2010. június 17‑i tárgyalásra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
– a Fluxys SA képviseletében R. Gonne ügyvéd,
– a Commission de régulation de l’électricité és du gaz (CREG) képviseletében L. Cornelis és P. de Bandt ügyvédek,
– a belga kormány képviseletében M. Jacobs, meghatalmazotti minőségben, segítője: J.‑F. De Bock ügyvéd,
– a cseh kormány képviseletében M. Smolek, meghatalmazotti minőségben,
– az Egyesült Királyság Kormánya képviseletében L. Seeboruth, meghatalmazotti minőségben,
– az Európai Bizottság képviseletében O. Beynet és B. Schima, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2010. szeptember 28‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
meghozta a következő
Ítéletet
Az ítélet indoklása
1. Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 98/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26‑i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 176, 57. o.; magyar nyelvű különkiadás 12. fejezet, 2. kötet, 230. o.) 1., 2. és 18. cikkének, valamint a földgázszállító-hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló, 2005. szeptember 28‑i 1775/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 289, 1. o.) 3. cikkének értelmezésére vonatkozik.
2. E kérelmet a Fluxys SA (a továbbiakban: Fluxys), a belgiumi földgázszállító-hálózat üzemeltetését ellátó vállalkozás, és a Commission de régulation de l’électricité et du gaz (CREG) között az utóbbi 2008. június 6‑i azon határozata tárgyában folyamatban lévő eljárásban terjesztették elő, amely meghatározza a belföldi piacon elosztandó gáz szállítására a 2008. és 2011. közötti időszakban vonatkozó díjakat.
Jogi háttér
Az uniós jog
3. A 2003/55 irányelv 1. cikkének (1) bekezdése kimondja:
„Ez az irányelv közös szabályokat állapít meg a földgázszállításra, -elosztásra, -ellátásra és -tárolásra vonatkozóan. Meghatározza a földgázágazat szervezetével és működésével, a piacra jutással, valamint a földgázszállítási, -elosztási, -ellátási és -tárolási engedélyek kiadására vonatkozó eljárásokkal és a hálózatok üzemeltetésével összefüggő szabályokat.”
4. A 2003/55 irányelv 2. cikkének 3. pontja e vonatkozásban az alábbiak szerint határozza meg a „szállítás” fogalmát:
„a földgáz nagynyomású csővezetéken, de nem upstream csővezeték-hálózaton a fogyasztókhoz történő eljuttatása, kivéve az ellátást”.
5. A 2003/55 irányelv 18. cikkének (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik:
„A tagállamok olyan rendszert hoznak létre, amelyben harmadik felek szállító- és elosztóhálózathoz, valamint a […] [folyékonyföldgáz-] létesítményekhez való hozzáférését közzétett, minden feljogosított fogyasztóra, beleértve a földgázellátó vállalkozásokat is, vonatkozó tarifák alapján teszik lehetővé, objektív kritériumok alapján, a rendszerhasználók közötti megkülönböztetés nélkül. A tagállamok biztosítják, hogy ezeket a tarifákat vagy a számításukhoz alkalmazott módszereket a 25. cikk (1) bekezdésében említett szabályozó hatóság azok hatálybalépését megelőzően jóváhagyja, és hogy ezeket a tarifákat, és – amennyiben csak a módszerek kerültek jóváhagyásra – a módszereket hatálybalépésük előtt közzétegyék.”
6. Az 1775/2005 rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében kimondja:
„A szabályozó hatóságok által a 2003/55[…] irányelv 25. cikkének (2) bekezdése alapján jóváhagyott, a szállításirendszer-üzemeltetők által alkalmazott díjaknak, illetve a számításukhoz használt módszereknek, továbbá az irányelv 18. cikkének (1) bekezdése értelmében közzétett díjaknak átláthatóknak kell lenniük, figyelembe kell venniük a rendszeregyensúlyra és annak fejlesztésére vonatkozó szükségleteket, és a tényleges költségeket kell tükrözniük, amennyiben az ilyen költségek megfelelnek egy hatékony és szerkezetileg összehasonlítható rendszerüzemeltető költségeinek, illetve átláthatóak, és egyidejűleg biztosítaniuk kell a befektetések megfelelő megtérülését, és adott esetben figyelembe kell venniük a díjszabások szabályozó hatóságok által történő összehasonlításait. A díjakat és a számításukhoz használt módszereket megkülönböztetésmentesen kell alkalmazni.
[...]”
A nemzeti jog, ahogyan az előzetes döntéshozatal iránti kérelemből következik
7. Belgiumban a földgázelosztást a gáz‑ és egyéb termékek szállítóvezeték-rendszereken keresztül történő szállításáról szóló 1965. április 12‑i törvény (a Moniteur belge
1965. május 7‑i száma, 5260. o.) szabályozza. Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból következik, hogy az alapeljárás szempontjából az említett határozat meghozatala idején releváns rendelkezések e törvénynek a gáz‑ és egyéb termékek szállítóvezeték-rendszereken keresztül történő szállításáról szóló 1965. április 12‑i törvény módosításáról szóló törvény (a Moniteur belge
2009. március 31‑i száma, 25173. o. a továbbiakban: gáztörvény) által módosított változatából származtak.
8. A gáztörvény 1. cikkének (7a) bekezdése az alábbiak szerint határozza meg a „tranzit” fogalmát:
„Az a tevékenység, amely a földgáz olyan szállítását foglalja magában, amelynek során Belgium területén nem kerül sor földgázelosztásra vagy –ellátásra”.
9. E törvény 15/5c. cikke kimondja:
„1. §	A földgázszállításirendszer-üzemeltető, földgáztárolásilétesítmény-üzemeltető és a [folyékonyföldgáz-] létesítmény üzemeltetője egyéni kérelmet nyújt be a [CREG‑hez] saját díjainak és a kiegészítő szolgáltatások díjainak jóváhagyása céljából. A vonatkozó tevékenységek tekintetében jóváhagyott díjakat egyénileg hozzák nyilvánosságra e fejezet iránymutatásainak megfelelően.
[...]
4. § Az üzemeltetők jóváhagyás céljából benyújtják a [CREG] részére a 15/5a. cikkben említett teljes jövedelem alapján kialakított jövedelmi és díjjavaslatot.
[...]”
10. Az említett törvény 15/5d. cikkének (1) bekezdése kimondja:
„(1) […] e fejezet rendelkezései és a méltányos haszonkulcsot magában foglaló teljes jövedelem meghatározásának módszeréről, az általános díjszerkezetről, a díjakra vonatkozó alapelvekről, az eljárásokról, a díjak nyilvánosságra hozataláról, az éves jelentésekről a könyvelésről, a költségek kezeléséről, az üzemeltetők közötti jövedelemkülönbségekről és a gáz- és egyéb termékek szállítóvezeték-rendszereken keresztül történő szállításáról szóló 1965. április 12‑i törvényben szereplő objektív indexálási képletről szóló 2007. június 8‑i királyi rendeletnek a Moniteur belge 2007. június 29‑i számában közétett változata alkalmazandó a földgáztranzit díjaira és a tranzittevékenységet végző földgázszállításirendszer-üzemeltetőre az alábbi eltérésekkel:
1. a díjakat a szállítórendszer-üzemeltető és az e rendszer használói között szerződéses úton rögzített időszakok vonatkozásában kell alkalmazni;
2. az árstabilitás hosszú távú biztosítása érdekében a 15/5a. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási időszak meghaladhatja a négy évet;
3. a tranzitra vonatkozó méltányos haszonkulcsot a fent hivatkozott 2007. június 8‑i királyi rendelet 4‑8. cikkének megfelelően kell meghatározni azzal, hogy:
a) a tranzit szabályozott eszközeinek 2007. december 31‑i kezdő értékét az üzemeltető javaslatára – a Belgium területén található és a tranzit céljára használt valamennyi szállítólétesítményt figyelembe véve – a [CREG] jóváhagyta;
b) a béta együttható és a kockázati prémium szorzatát, mint a fent hivatkozott királyi rendelet 6. cikkében említett R hozamarány egyik elemét, 7%‑ban kell rögzíteni;
[...]”
11. A gáztörvény 15/19. cikke úgy rendelkezik, hogy a szállítóvezeték-rendszereken keresztül történő földgáztranzitról szóló, 1991. május 31‑i 91/296/EGK tanácsi irányelv (HL L 147, 37. o.; magyar nyelvű különkiadás 12. fejezet, 1. kötet, 151. o.) 3. cikke első bekezdésének megfelelően, 2004. július 1‑jét megelőzően kötött szerződések (a továbbiakban: történelmi szerződések) továbbra is érvényben maradnak, és az említett irányelv feltételei szerint végrehajtandók.
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
12. 2007‑ben a gáztörvény 15/5c. cikkének megfelelően a Fluxys – a 2008–2011–es időszak tekintetében – díjjavaslatokat nyújtott be a CREG-hez jóváhagyásra, egyrészről a más államban történő elosztásra szánt gázzal kapcsolatos szállítási tevékenységek (a továbbiakban: tranzit) vonatkozásában, másrészről pedig a Belgiumban történő elosztásra szánt gázzal kapcsolatos szállítási tevékenységek (a továbbiakban: szállítás) és tárolás vonatkozásában.
13. A tranzittevékenységekkel kapcsolatos díjjavaslatok vonatkozásában a CREG 2008. május 15‑én és június 6‑án egy-egy határozatot fogadott el. A cour d’appel de Bruxelles 2008. november 10‑i ítéletével e határozatok végrehajtását szembetűnően jogsértő jellegükre hivatkozva felfüggesztette.
14. A Fluxys szállítással és a tárolással kapcsolatos díjjavaslatainak jóváhagyását a CREG megtagadta, és 2007. december 19‑i határozatában maga határozta meg az ideiglenes díjakat, ezenfelül az említett vállalkozást az új díjjavaslatokat tartalmazó új költségvetés benyújtására kötelezte. E javaslatok benyújtását követően a CREG 2008. június 6‑án új határozatot fogadott el, amelyben meghatározta a szállítási és tárolási tevékenység ideiglenes díjait. E határozatban kimondta, hogy a Fluxys által szolgáltatott információk alapján nem képes a költségeknek az utóbbi által folyatott szállítási tevékenységek közötti elosztására, és ezért a költségeknek az említett tevékenységek közötti újraelosztásával új számítást végzett. E számítás alapján a CREG úgy döntött, hogy a szállítási tevékenység esetében az említett vállalkozás által javasoltnál alacsonyabb díjakat határoz meg.
15. A Fluxys – mivel vitatta a CREG által a szállítási és a tárolási tevékenység díjainak meghatározására a CREG által alkalmazott módszert – 2008. június 27‑én keresetet indított a cour d’appel de Bruxelles előtt az e díjakra vonatkozó, fent említett 2008. június 6‑i határozat felfüggesztése és hatályon kívül helyezése iránt. Arra hivatkozott, hogy a CREG tévesen csoportosította át a szállítási és a tárolási tevékenység működési költségeinek egy részét a tranzittevékenységhez. A Fluxys különösen azt állította, hogy a CREG megsértette a gáztörvényt, amely egyrészt eltérő számítási szabályokat állapít meg a tranzittevékenység, illetve a szállítási és tárolási tevékenység vonatkozásában, másrészt pedig azzal, hogy a fent említett valamennyi tevékenységre ugyanazon szabályokat alkalmazta.
16. Az alapeljárásban a CREG többek között azt állította, hogy az Európai Unió szabályozásával és különösen a 2003/55 irányelvvel ellentétes a belga jogban hatályoshoz hasonló olyan nemzeti szabályozás, amely a földgázszállítás különböző típusai esetében eltérő díjmegállapítási módszert vezet be.
17. Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatban a cour d’appel de Bruxelles hangsúlyozza, hogy a jogvita megoldása a belga jogszabályok, különösen a gáztörvénynek a 2009‑es gáztörvénnyel módosított 15/5d. cikke vizsgálatához kapcsolódik, amelyből kitűnik, hogy a tranzittevékenységek díjainak meghatározására használt módszer eltér az egyéb földgázszállítási tevékenységek díjainak meghatározása érdekében alkalmazottól. E jogszabály szerint a tranzittevékenységek díjainak meghatározása során nem vehetők figyelembe az üzemeltető valamennyi tevékenysége tekintetében a rendszer üzemeltetésének kapcsolódó költségek. E megfontolásokra tekintettel a kérdést előterjesztő bíróság felfüggesztette a CREG 2008. június 6‑i határozatának végrehajtását.
18. A fenti körülmények között a cour d’appel de Bruxelles az eljárás felfüggesztéséről határozott, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjesztette a Bíróság elé:
„Ellentétes‑e a[z 2003/55/EK] irányelv 1., 2. és 18. cikkével, valamint a[z 1775/2005/EK rendelet] 3. cikkével, ha a nemzeti jogszabályok olyan különös tarifális rendszert vezetnek be a „tranzittevékenység” vonatkozásában, amely eltér a szállításra vonatkozó szabályoktól oly módon, hogy a szállítási tevékenységen belül a „szállítás” és a „tranzit” között megkülönböztetést hoz létre?”
A Bíróság előtti eljárás
19. 2010. április 7‑én kelt, a Bíróság Hivatalához 2010. április 28‑án érkezett levelükben a Fluxys képviselői tájékoztatták a Bíróságot arról, hogy „megállapodásra jutottak a CREG‑gel […] olyan díjrendszer alkalmazásáról, amely nem alapul többé a belföldi célú szállítás és a tranzit megkülönböztetésén, hanem azonos módszertan alapján tükrözi az egyes tevékenységek keretében nyújtott szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségeket”. E levél azt is megállapította, hogy „az e megállapodásban foglaltak szerint a Fluxys lemondott a cour d’appel de Bruxelles előtt a CREG határozataival szemben felhozott valamennyi jogalapról, a tranzit és a belföldi szállítás [közötti] megkülönbözetéshez kapcsolódókat is beleértve”, a mentességet élvező történelmi szerződésekhez kapcsolódó egyetlen jogalapot kivéve.
20. E levél alapján a Bíróság azt kérte a kérdést előterjesztő bíróságtól, hogy jelölje meg számára e lemondásnak az előzetes döntéshozatali eljárást érintő következményeit.
21. A Bíróság Hivatalához 2010. május 17‑én érkezett levelében a cour d’appel de Bruxelles tudatta, hogy az előzetes döntéshozatal iránti kérelmét fenntartja, mivel a Fluxys részleges elállása ellenére a CREG 2008. június 6‑i határozatát nem vonták vissza, és e határozat tekintetében „a Fluxys fenntartja hatályon kívül helyezés iránti kérelmét” a visszavont kereseti jogalapoktól eltérő azon jogalapok vonatkozásában, amelyek a gáztörvény díjszámítása vonatkozó rendelkezéseinek megsértését érintették. Ezenfelül tájékoztatta a Bíróságot, hogy a belga perrendtartási kódex 825. cikke alapján a Fluxys részleges elállásának érvényessége „annak az ellenérdekű fél általi elfogadásától függ”, és hogy az alapeljárás keretében a CREG ezen elállást nem fogadta el. Végül hozzátette, hogy „mivel a közrendet érintő kérdésről van szó”, teljeskörű hatáskörrel rendelkezik, és ily módon nem köteles kizárólag a felek által felhozott jogalapok alapján határozni.
22. A Bíróság Hivatalához 2010. június 1‑jén érkezett levelével a belga kormány tájékoztatta a Bíróságot, hogy az Európai Bizottság által az EUMSZ 258. cikk alapján elküldött és a gáztörvényre vonatkozó felszólító levelet követően az utóbbi törvényt módosította a gáz– és egyéb termékek szállítóvezeték-rendszereken keresztül történő szállításáról szóló 1965. április 12‑i törvénynek a tranzitdíjak vonatkozásában történő módosításáról szóló, 2010. április 29‑i törvény (a Moniteur belge 2010. május 21‑i száma, 31397. o.).
23. A Bíróság elé terjesztett iratokból az is kitűnik, hogy a Cour constitutionnelle 2010. július 8‑i ítéletével visszamenőleges hatállyal megsemmisítette a fent említett 2009. március 20‑i törvényt, különösen abból az okból, hogy nem tesz eleget a 2003/55 irányelvnek és az 1775/2005 rendeletnek.
A szóbeli szakasz újbóli megnyitása iránti kérelemről
24. A CREG 2010. november 17‑i levelében a szóbeli szakasz újbóli megnyitását kérte lényegében arra hivatkozva, hogy kontradiktórius eljárásban kell megvitatni „az érvényesség kérdését, valamint a [történelmi] szerződésekkel kapcsolatos, a gázirányelv 32. cikke (1) bekezdésében szereplő mentesség időbeli alkalmazását”, mivel a főtanácsnok indítványában olyan teljesen új adatokra és megfontolásokra támaszkodott, amelyek vonatkozásában a CREG nem terjeszthetett elő észrevételeket.
25. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság az eljárási szabályzat 61. cikkének megfelelően hivatalból, a főtanácsnok javaslatára vagy a felek kérelmére is elrendelheti a szóbeli szakasz újbóli megnyitását, ha úgy véli, hogy a tényállás nincs kellően feltárva, vagy ha az ügyet olyan érv alapján kellene eldönteni, amely nem került megvitatásra a felek között (lásd különösen a C‑42/07. sz. Liga Portuguesa de Futebol Profissional és Bwin International ügyben 2009. szeptember 8‑án hozott ítélet [EBHT 2009., I‑7633. o.] 31. pontját és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlatot).
26. Azonban sem az Európai Unió Bíróságának alapokmánya, sem pedig annak eljárási szabályzata nem teszi lehetővé, hogy a felek a főtanácsnoki indítványra válaszként észrevételeket tegyenek (lásd a fent hivatkozott Liga Portuguesa de Futebol Profissional és Bwin International ügyben hozott ítélet 32. pontját).
27. A Bíróság a főtanácsnok meghallgatását követően úgy véli, hogy amennyiben az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésre többé nem kell választ adni, a szóbeli szakasz újbóli megnyitása iránti kérelmet el kell utasítani
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelemről
28. A Bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében kizárólag az ügyben eljáró és a meghozandó döntésért felelős tagállami bíróság feladata annak eldöntése, hogy az ügy sajátos jellemzőit tekintve az ítélet meghozatalához szükség van‑e az előzetes döntéshozatalra, és hogy a Bíróságnak feltett kérdések valóban relevánsak‑e (lásd különösen a C‑422/93–C‑424/93. sz. Zabala Erasun és társai egyesített ügyekben 1995. június 15‑én hozott ítélet [EBHT 1995., I‑1567. o.] 14. pontját).
29. Mindazonáltal a nemzeti bíróság mérlegelési jogköre gyakorlásával, a Bírósággal együttműködve olyan feladatot tölt be, amelyet közösen kell ellátniuk annak érdekében, hogy az uniós jog alkalmazása és értelmezése során biztosítsák a jog tiszteletben tartását. Következésképpen azok a kérdések, amelyek a nemzeti bíróság mérlegelési jogkörének gyakorlását és az EUMSZ 267. cikk keretében a Bírósággal fenntartott kapcsolatait érintik, kizárólag az uniós jogszabályok hatálya alá tartoznak (lásd a fent hivatkozott Zabala Erasun és társai egyesített ügyekben hozott ítélet 15. pontját).
30. E célból nélkülözhetetlen, hogy a Bíróság rendelkezésére álljon az alapügy ténybeli és szabályozási háttere, mivel az előzetes döntéshozatalra utaló határozatokban szolgáltatott információknak nem kizárólag azt kell lehetővé tenniük, hogy a Bíróság hasznos válaszokat adhasson, hanem azt is, hogy a tagállamok kormányai és az egyéb érdekelt felek a Bíróság alapokmányának 23. cikke értelmében előterjeszthessék észrevételeiket. A Bíróság feladata arra ügyelni, hogy ez a lehetőség biztosított legyen, figyelemmel arra a tényre, hogy e rendelkezés értelmében csak az előzetes döntéshozatalra utaló határozatot közlik az érdekelt felekkel (az 141/81–143/81. sz., Holdijk és társai egyesített ügyekben 1982. április 1‑jén hozott ítélet [EBHT 1982., 1299. o.] 6. pontja, valamint a C‑116/00. sz. Laguillaumie‑ügyben 2000. június 28‑án hozott végzés [EBHT 2000., I‑4979. o.] 14. pontja).
31. Ennélfogva, bár a Bíróságnak a legteljesebb mértékben képesnek kell lennie arra, hogy a nemzeti bíróság értékelésére bízza magát a hozzá intézett kérdések szükségessége vonatkozásában, késznek kell lennie arra, hogy a saját feladata ellátásához szorosan kapcsolódó valamennyi értékelést elvégezze, különösen abból a célból, hogy adott esetben megvizsgálja – ahogyan az minden bíróság kötelezettsége – a saját hatáskörét (a fent hivatkozott Zabala Erasun és társai egyesített ügyekben hozott ítélet 16. pontja).
32. A jelen esetben a Bírósághoz az előzetes döntéshozatal iránti kérelem előterjesztését követően érkezett levelekből következik egyrészről, hogy a Fluxys lemond a kérdést előterjesztő bíróság előtt – a CREG által a megtámadott határozatban alkalmazott díjmegállapítási módszer jogellenességével kapcsolatban – előadott jogalapokról, és hogy a cour d’appel de Bruxelles előtt megtámadott határozatok hatályon kívül helyezését a továbbiakban csak a 2003/55 irányelv 32. cikkének (1) bekezdése szerint mentességben részesülő történelmi szerződések vonatkozásában kéri. Ráadásul a Cour constitutionnelle 2010. július 8‑i ítéletét követően a kérdést előterjesztő bíróság által alkalmazandó nemzeti szabályozás többé nem egyezik meg azzal, amelyet az előzetes döntéshozatal iránti kérelem keretében figyelembe vettek.
33. E feltételek mellett a Bíróság csak megállapíthatja egyrészről, hogy az alapügy alapjául szolgáló nemzeti jogi háttér többé nem egyezik meg a cour d’appel de Bruxelles előzetes döntéshozatalra utaló ítéletében leírttal, még ha e bíróság szerint a Cour constitutionnelle ítéletét követően újra alkalmazandó nemzeti szabályok az uniós joggal való összeegyeztethetőségnek ugyanazon kérdését vetik is fel, másrészről pedig azt, hogy a felperes többé nem hivatkozik arra, hogy a CREG megsértette a gáztörvény 15/5d. cikkét.
34. A fentiekből következik, hogy a figyelembe véve a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő jogvitának – mind az eljárásjog, mind az alkalmazandó jog szempontjából történő – alakulását, a Bíróság úgy véli, hogy többé nem áll módjában a neki feltett kérdésről határozni.
A költségekről
35. Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
Rendelkező rész
A fenti indokok alapján a Bíróság (negyedik tanács) a következőképpen határozott:
A C‑241/09. sz. ügyben előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésre nem kell válaszolni.