62003CC0467_SL
Opinion of the Advocate-General
Opinion of the Advocate-General
I – Uvod
1. Finanzgericht München prosi Sodišče, naj odloči glede uvrstitve računalniško podprtega video nadzornega sistema v kombinirano nomenklaturo (v nadaljevanju: KN). Sporni aparat za namene video nadzora shranjuje signale več video kamer v stisnjeni obliki na trdi disk kot podatke, ki jih je mogoče prikazati na zaslonih.
2. Družba Ikegami Electronics (Europe) GmbH (v nadaljevanju: Ikegami), tožeča stranka postopka v glavni stvari, meni, da je treba aparat za digitalno snemanje, glede na to da njegovi deli služijo obdelavi informacij, kot „avtomatski stroj za obdelavo podatkov“ uvrstiti pod tarifno podštevilko 8471 50 90 KN. Oberfinanzdirektion Nürnberg (v nadaljevanju: OFD Nürnberg), tožena stranka v postopku v glavni stvari, pa nasprotno trdi, da je treba v skladu z opombo 5 E Poglavja 84 KN upoštevati celotno napravo in zato aparat kot „aparat za snemanje in reprodukcijo slike in zvoka“ uvrstiti pod tarifno podštevilko 8521 90 00 KN.
3. Finanzgericht München dvomi v razlago opombe 5 E Poglavja 84 KN in sprašuje Sodišče, ali je treba to opombo razumeti tako, da naprava za video nadzor, ki signale več video kamer v stisnjeni obliki shrani na trdem disku za predvajanje na zaslonih, opravlja drugo funkcijo kot je obdelava podatkov.
II – Pravni okvir
4. Ob upoštevanju Priloge I Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi(2) je veljavno besedilo kombinirane nomenklature v času dejanskega stanja postopka v glavni stvari zajeto v Prilogi I Uredbe Komisije (ES) št. 2031/2001 z dne 6. avgusta 2001(3) .
5. Drugi del te priloge zajema Oddelek XVI z naslovom „Stroji in mehanske naprave; elektrotehniška oprema; njihovi deli; aparati za snemanje in reprodukcijo zvoka, aparati za snemanje in reprodukcijo televizijske slike in zvoka, deli in pribor za te proizvode“.
6. Ta oddelek zajema dve poglavji, in sicer Poglavje 84 z naslovom „Jedrski reaktorji, kotli, stroji in mehanske naprave; njihovi deli“ in Poglavje 85 z naslovom „Električni stroji in oprema ter njihovi deli; aparati za snemanje ali reprodukcijo slike in zvoka ter deli in pribor za te izdelke“.
7. Poglavje 84 zajema med drugim tarifno številko 8471 „Računalniki - stroji za avtomatsko obdelavo podatkov in njihove enote; magnetni ali optični čitalniki, stroji za prepisovanje podatkov na nosilce podatkov v kodirani obliki in stroji za obdelavo takih podatkov, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu“.
8. Tarifna podštevilka 8471 50 zajema „Digitalne procesne enote, razen tistih iz tarifnih podštevilk 8471 41 ali 8471 49, ki imajo v istem ohišju ali ločeno še naslednje vrste enot: eno ali dve pomnilniški enoti, eno ali dve vhodni enoti, in eno ali dve izhodni enoti“. Tarifna podštevilka 8471 50 90 zajema takšne izdelke, ki niso namenjeni civilnemu letalstvu. Na podlagi Uredbe št. 2031/2001 so ti proizvodi izvzeti iz plačila konvencionalne dajatve.
9. Poglavje 85 zajema med drugim tarifno številko 8521 „Aparati za snemanje in reprodukcijo slike, ki imajo vgrajen videotuner (TV-sprejemno enoto) ali ne“. Tarifna podštevilka 8521 90 00 zajema proizvode, ki nimajo magnetnega traku. Na podlagi Uredbe št. 2031/2001 je konvencionalna dajatev za te proizvode 14 %.
10. Opombe od 3 do 5 k Oddelku XVI navajajo:
„3. Če ni drugače določeno, se kombinirani stroji, ki so sestavljeni iz dveh ali več strojev tako, da tvorijo integralno celoto, in drugi stroji, zasnovani za opravljanje dveh ali več dopolnilnih ali alternativnih funkcij, uvrščajo tako, kot da bi imeli samo tisto komponento ali kot da bi predstavljali samo tisti stroj, ki opravlja glavno funkcijo.
4. Kadar je stroj (vključno s kombinacijo več strojev) sestavljen iz več komponent (ločenih ali med seboj povezanih s cevmi, transmisijskimi napravami, električnimi kabli ali drugimi napravami), katerih namen je, da skupaj prispevajo k jasno opredeljeni funkciji iz posamezne tarifne številke Poglavja 84 ali 85, se vse komponente štejejo za celoto ali uvrščajo pod tisto tarifno številko, ki ustreza funkciji celote.
5. Z izrazom ‚stroj‘ v teh opombah so mišljeni kateri koli stroj, naprava, postroj, aparat ali pripomoček, navedeni pod tarifnimi številkami Poglavja 84 ali 85.“
11. Opomba 5 k Poglavju 84 KN zajema med drugim naslednje opozorilo:
„(A) Z izrazom ‚stroji za avtomatsko obdelavo podatkov‘ iz tarifne številke 8471 so mišljeni:
(a) digitalni stroji:
1) ki si lahko zapomnijo program ali programe obdelave in najmanj podatke, ki so takoj potrebni za izvršitev programa;
2) ki se lahko prosto programirajo v skladu s potrebami uporabnika;
3) ki lahko izvajajo aritmetične operacije, ki jih je določil uporabnik; in
4) ki lahko brez posredovanja človeka izvršujejo program obdelave, ki od njih zahteva, da modificirajo potek obdelave z logično odločitvijo med potekom obdelave;
[...]
E Stroji, drugačni od strojev za avtomatsko obdelavo podatkov (AOP), ki so konstruirani za opravljanje specifične funkcije, imajo pa vgrajen AOP ali pa delujejo v povezavi s stroji za AOP, se uvrščajo pod tarifno številko stroja, ki opravlja specifično funkcijo, ali, če to ni mogoče, pod preostale tarifne številke.
III – Dejansko stanje in postopek v glavni stvari
12. Družba Ikegami je 6. decembra 2001 pri Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt München (v nadaljevanju: ZPLA München) vložila zahtevek za izdajo zavezujoče tarifne informacije za napravo z imenom „Digital Recorder SDR G 8000 8“.
13. Ta naprava ima poleg tipkovnice in miške analogno‑digitalni pretvornik za 4 video kartice z izhodi za do 8 televizijskih kamer, upravljalec za premikanje slike, matično ploščo s procesorjem in 3 režami za trdi disk, video pomnilnik, zvočno kartico, kartico LAN, grafično kartico, modem kartico, trdi disk in gonilnik CDRW v enem ohišju. Na trdem disku so nameščeni operacijski sistem Windows ME, programska oprema za digitalni snemalnik in programska oprema za gonilnik CDRW.
14. Medtem ko je družba Ikegami zahtevala uvrstitev tega aparata kot „avtomatski stroj za obdelavo podatkov“ pod tarifno podštevilko 8471 50 90 KN, je ZPLA München 14. januarja 2002 pod št. spisa DE M/119/02-1 izdal zavezujočo tarifno informacijo z uvrstitvijo aparata kot „aparata za snemanje in reprodukcijo slike, ki ima vgrajen videotuner (TV-sprejemno enoto) ali ne“ pod tarifno podštevilko 8521 90 00 KN.
15. Po neuspelem ugovoru je družba Ikegami pri Finanzgericht München zoper zavezujočo tarifno informacijo vložila tožbo, v kateri trdi, da je sporna naprava stroj za obdelavo podatkov, glede na to, da so tako njeni posamezni sestavni deli kot tudi način delovanja namenjeni izključno obdelavi podatkov. Vse komponente naprave je mogoče ločeno uvrstiti pod tarifno številko 8471 KN, nobene pa pod tarifno številko 8521 KN, in poleg že nameščene aplikacijske programske opreme za uporabnika pa je mogoče vedno namestiti še druge uporabniške programe, tako da se lahko aparat uporablja kot povsem običajen osebni računalnik. Poleg tega opomba 5 E Poglavja 84 postavlja pogoj, da morata biti na voljo vsaj dve funkcijski komponenti, namreč komponenta za avtomatsko obdelavo podatkov in druga za opravljanje specifične funkcije, česar pa v tem primeru ni na voljo, ker gre samo za stroj za avtomatsko obdelavo podatkov.
16. OFD Nürnberg je zahteval, da se tožba zavrne. S sklicevanjem na opombo 5 E Poglavja 84 KN je trdil, da računalniško podprtega stroja ni mogoče uvrstiti po funkciji njegovih posameznih komponent, temveč po dejanski funkciji stroja kot celote. V konkretnem primeru je naprava zaradi svoje posebne opreme namenjena samo snemanju in reprodukciji slike in zvoka za video nadzor, zato jo je treba uvrstiti pod tarifno številko 8521 KN.
17. Finanzgericht München v v predložitvenem sklepu poudarja, da sporna naprava sicer izpolnjuje pogoje za stroj za avtomatsko obdelavo podatkov v smislu črke opombe 5 A(a) Poglavja 84 KN in se lahko uporablja kot običajen osebni računalnik, vendar se zaradi svoje posebne zgradbe označuje, prodaja in uporablja kot digitalni video snemalni aparat. Obdelava podatkov je namenjena izključno snemanju in reprodukciji video signalov, strojna in programska oprema pa sta namenjena zgolj temu. Zaradi neobstoja druge programske opreme drugačna uporaba kot uporaba v smislu video snemalnega aparata ni predvidena. Po mnenju Finanzgericht München opravlja zato aparat funkcijo snemanja slike in zvoka, kot je navedeno pod tarifno številko 8521 KN, in lahko v skladu s sodno prakso v smislu opombe 5 E k Poglavju 84 opravlja drugo funkcijo, kot je avtomatska obdelava podatkov.
IV – Predlog za sprejetje predhodne odločbe in postopek pred Sodiščem
18. Finanzgericht München je zato s sklepom z dne 24. junija 2003 prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo to vprašanje:
„Ali je treba opombo 5 E kombinirane nomenklature iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 2031/2001 (UL L 279 z dne 23. oktobra 2001) o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter o skupni carinski tarifi razlagati tako, da naprava za video nadzor, ki najprej stisne, potem pa na trde diske shrani signale, da bi jih predvajala na zaslonih, opravlja funkcijo, ki je drugačna od funkcije obdelave podatkov?“
19. Predlog za sprejetje predhodne odločbe je bil vpisan v vpisnik v sodnem tajništvu 6. novembra 2003. V skladu s členom 23(2) Statuta Sodišča sta Ikegami in Komisija Evropskih skupnosti vložili pisni izjavi.
V – Utemeljitve subjektov, ki so predstavili stališča
A – Utemeljitve družbe Ikegami
20. Družba Ikegami poudarja, da Sodišče v konkretnem primeru – drugače kot v svojih dosedanjih sodbah na tem področju(4) – ne bi smelo odločati o tarifni uvrstitvi posameznih delov stroja za avtomatsko obdelavo podatkov, temveč o tarifni uvrstitvi osebnega računalnika v celoti, opremljenega z nekaterimi dodatnimi komponentami.
21. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča(5) so odločilnega pomena pri tarifni uvrstitvi objektivne značilnosti in lastnosti, opredeljene v besedilu tarifne številke KN oz. skupne carinske tarife in v opombah glede oddelkov ali poglavij, nikakor pa ne spreminjajoče značilnosti. V vsakem primeru za tarifno uvrstitev naprave niso odločilne možnosti njene uporabe, saj bi se sicer pri preverjanju upoštevala tudi subjektivna merila, ki jih Sodišče ne priznava in ki nasprotujejo zahtevi po pravni varnosti. Kot objektivno značilnost glede proizvodnje upošteva opomba 5 Poglavja 84 KN zgolj obdelavo podatkov, tako da je odločilnega pomena le ta značilnost, in v omejevalnem smislu glede slednje še kakšna druga funkcija, ki je neodvisna od obdelave podatkov. Takšna „druga funkcija“ mora biti tehnični postopek, ki se razlikuje od obdelave podatkov in ki na primer nastane pri varilnem stroju, ki je zgolj računalniško voden, ne pa pri stroju, katerega izključna naloga je obdelava podatkov.
22. Ker nobeden izmed posameznih delov zadevne naprave ni sposoben opravljati svoje posebne funkcije avtomatske obdelave podatkov zunaj stroja za avtomatsko obdelavo podatkov in ji zato kot samostojni enoti v smislu opombe 5 E Poglavja 84 KN po njeni lastni funkciji ni mogoče določiti stopnje dajatve, je treba preveriti, ali bi celota, ki bi nastala iz teh delov, lahko opravljala naloge, ki so drugačne od obdelave podatkov. Vendar to ne drži: čeprav je res, da kombinacija delov sicer zagotavlja tehnično bolj zapletene naloge, pa tudi te niso nič drugega kot obdelava podatkov in naprava ne bi mogla opravljati nalog, ki se razlikujejo od obdelave podatkov tako s svojimi posameznimi deli kot tudi naprava kot celota.
23. Družba Ikegami glede na točki 83.0 in 83.5 pojasnjevalnih opomb o harmoniziranem sistemu v zvezi z opombo 4 Oddelka XVI, ki sta veljali v času oblikovanja njenih stališč, trdi, da sporna naprava nima nobene druge takšne funkcije in mora biti predmet ločene tarifne uvrstitve, čeprav je lahko v kombinaciji s televizijskimi kamerami del nadzornega sistema. V tej zvezi družba Ikegami opozarja, da sporni aparat ne omogoča sočasnega snemanja slike in zvoka.
24. Iz teh razlogov družba Ikegami Sodišču predlaga, da na predloženo vprašanje odgovori:
„Opomba 5 E kombinirane nomenklature besedila Priloge I k Uredbi (ES) št. 2031/2001 (UL L 279 z dne 23. oktobra 2001) o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter o skupni carinski tarifi ne pomeni, da aparat za video nadzor, ki shranjuje signale več video kamer na trdem disku v stisnjeni obliki za predvajanje na zaslonih, opravlja drugačno funkcijo kot je avtomatska obdelava podatkov.“
B – Stališča Komisije
25. Komisija se najprej sklicuje na pojasnila v zvezi s tarifno številko 8521 v pojasnjevalnih opombah o harmoniziranem sistemu, tretja naklada (2002), v različici, ki je nastala zaradi sprememb, nastalih z odločbo Odbora za harmoniziran sistem na 32. seji (novembra 2003).
26. V skladu s pravilom 1 Splošnih pravil za razlago KN so za uvrstitev blaga odločilni poimenovanje tarifnih številk in opombe k ustreznim oddelkom ali poglavjem. Zato je za uvrstitev blaga najprej odločilnega pomena poimenovanje tarifne številke, nato pa še opombe k oddelkom in poglavjem, preden se lahko upoštevajo še druga splošna pravila. V zvezi s tem je treba v skladu s točko 3(a) Splošnih pravil za razlago KN upoštevati, da ima prednost tarifna številka z najbolj natančnim poimenovanjem za proizvod pred tarifno številko, kjer je poimenovanje blaga splošnejše.
27. V obravnavanem primeru je odločilna značilnost za uvrstitev pojem „funkcija“, ki ga je treba razumeti teleološko in je odvisen od namembnosti oz. uporabe določenega blaga. Tako je namembnost blaga, če ni natančne opredelitve, ena od objektivnih in specifičnih lastnosti blaga. Pri tem ni pomembno, da je ta „druga funkcija“ video snemanja in reprodukcije dosežena kot obdelava podatkov, ker gre v vsakem primeru za samostojno funkcijo, ki bi jo bilo mogoče doseči tudi brez obdelave podatkov, vendar „na bolj zapleten način“. Ker je torej točna namembnost oz. funkcija sporne naprave razvidna iz tarifne številke 8521 KN in je natančno poimenovanje funkcije ali namembnosti navedeno v tarifni številki 8671 KN, se na opombo 5 E Poglavja 84 sploh ni več potrebno sklicevati.
28. To analizo podkrepljuje sodba Sodišča prve stopnje z dne 30. septembra 2003, v kateri je Sodišče prve stopnje ugotovilo, da zgolj okoliščina, da naprava izpolnjuje pogoje, določene v opombi 5 A Poglavja 84 KN, in ne opravlja nobene druge lastne funkcije, kot je obdelava podatkov, v smislu op ombe 5 E tega poglavja, ne izključuje možnosti, da se ta naprava uvrsti pod drugo tarifno številko.(6) Poleg tega bi stališče, ki ga zastopa tožeča stranka, pomenilo, da bi nekatere tarifne številke Poglavij 85 in 90 postale brezpredmetne, ker zaradi tehničnega razvoja večina naprav, ki so navedene v teh poglavjih, že danes opravlja le še obdelavo podatkov v širšem smislu, in bi bilo mogoče tako v te tarifne številke uvrstiti le še določene naprave, ki temeljijo na popolnoma zastareli tehniki.
29. Ob upoštevanju teh razlogov Komisija Sodišču predlaga, da na postavljeno vprašanje odgovori:
„Za tarifno uvrstitev proizvoda je treba še pred preučitvijo opomb k oddelkom in poglavjem (med temi v zadevnem primeru opombe 5 E Poglavja 84 KN) najprej upoštevati poimenovanja tarifnih številk in splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. V skladu s pravilom 1 splošnih pravil za razlago kombinirane nomenklature na eni strani in s pravilom 3(a) splošnih pravil za razlago kombinirane nomenklature na drugi strani se blago uvrsti na podlagi poimenovanj tarifnih številk, pri čemer ima prednost tarifna številka z najbolj natančnim poimenovanjem za proizvod pred tarifno številko s splošnejšim poimenovanjem. Če sta v besedilu tarifne številke navedeni funkcija ali namembnost blaga, potem je ta tarifna številka natančnejša kot druga tarifna številka, kjer sta poimenovanje blaga ali funkcija blaga opisana bolj splošno. Zato mora predložitveno sodišče preveriti, ali glede na te ugotovitve besedilo tarifne številke 8521 KN opisuje sporno blago natančneje kot besedilo tarifne številko 8471.“
VI – Pravna presoja
30. Predložitveno sodišče zaradi uvrstitve sporne naprave v bistvu sprašuje, kako je treba razlagati opombo 5 E Poglavja 84. Vendar pa Komisija upravičeno opozarja, da ta sama opomba za uvrstitev ni edina odločujoča. Upoštevati je namreč treba tudi poimenovanje tarifnih številk in druge opombe. V nadaljevanju bodo zato najprej predstavljena pravna merila za uvrstitev in nato navodila za njihovo uporabo v obravnavanem primeru. S tem bo podan odgovor na vprašanje za predhodno odločanje.
A – Pravna merila in predpisi
31. Kombinirana nomenklatura temelji na „harmoniziranem sistemu“, ki je v okviru Svetovne carinske organizacije opredeljen kot mednarodni sporazum. Ker je Skupnost pogodbenica tega sporazuma, so njene določbe zanjo obvezujoče. V skladu s členom 300(7) ES mednarodnopravne obveznosti Skupnosti spadajo v „srednji rang“, so torej hierarhično pod primarnim pravom, vendar so višjega ranga kot sekundarno pravo Skupnosti. Sekundarno pravo Skupnosti, med njim tudi kombinirana nomenklatura, ki izhaja iz uredbe, je zato usklajeno s cilji harmoniziranega sistema.
32. Harmoniziran sistem je večfunkcionalna nomenklatura, ki je organizirana tako, da lahko zajame vse blago, ki se pojavlja v mednarodni trgovini. Kombinirana nomenklatura je prevzela strukturo harmoniziranega sistema, vendar pa zajema še nadaljnje razvrščanje, ki pokriva tarifne in statistične potrebe ES. Harmoniziran sistem je podlaga za splošna pravila, oddelke in njihove opombe, poglavja in njihove opombe, tarifne številke in prve tarifne podštevilke, do šeste številke enajstmestne številčne oznake carinske tarife.(7) Spodaj navedene razvrstitve temeljijo samo na sekundarnem pravu Skupnosti.
33. Splošno pravilo 1
(v nadaljevanju: Pravilo 1) zajema osnovno pravilo za vsako uvrstitev blaga v kombinirano nomenklaturo. V skladu z njim sta odločilnega pomena za uvrstitev v prvi vrsti poimenovanje tarifne številke in opombe k oddelkom in poglavjem. Poimenovanja tarifnih številk in opombe so pri tem enakovredne. Poimenovanje je na nek način osnovno dejansko stanje, ki ga opombe k oddelkom in poglavjem dopolnjujejo in natančneje opredeljujejo. Le če v njih ni določeno drugače, se lahko subsidiarno upoštevajo spodaj navedena Splošna pravila 2 do 5
(v nadaljevanju: Pravila 2 do 5). Preden se lahko torej upošteva eno od Pravil 2 do 5, je treba preveriti, ali je predmetno blago zajeto v poimenovanju določene tarifne številke ali pa daje opomba posebno navodilo glede uvrstitve. Naslovi oddelkov, poglavij in podpoglavij so podani zgolj indikativno in jih je treba upoštevati le podredno; enako velja za razlage in napotila na harmoniziran sistem in kombinirano nomenklaturo, ki prav tako niso obvezujoči, temveč le dodatni, a največkrat pomemben vir spoznanj, zlasti pri razlagi poimenovanj tarifnih številk.
34. Vendar pa pravilo 1 zajema le tarifne številke
in tako velja le za prve štiri števke številčne oznake. Za nadaljnjo uvrstitev tarifnih podštevilk
velja Splošno pravilo 6
(v nadaljevanju: Pravilo 6), ki v bistvu predvideva podobno postopanje kot pri uvrstitvi pod tarifne številke. Da je kombinirana nomenklatura organizirana strogo hierarhično, je razvidno iz tega, ker mora uvrščanje potekati postopoma, ločeno po ravneh, od splošnih pravil do posebnih določb, od tarifne številke, nato tarifne podštevilke harmoniziranega sistema in končno tarifne podštevilke kombinirane nomenklature.
35. Dve odločujoči merili uvrstitve blaga sta sestava materiala in njegov namen uporabe. Namen uporabe blaga se pri tem ugotavlja na podlagi objektivnih značilnosti.
36. Tako je treba pri uvrstitvi blaga v kombinirano nomenklaturo ravnati na naslednji način: (1) najprej je treba blago, ki se razvršča, natančno evidentirati glede na njegov namen uporabe in njegovo sestavo; (2) nato ga je treba na podlagi poimenovanja tarifnih številk k ustreznim oddelkom in poglavjem (a) začasno uvrstiti glede na namen uporabe (b) in glede na sestavo; (3) nato je treba preveriti, ali pregled poimenovanj tarifnih številk in opomb k ustreznim oddelkom in poglavjem omogoča jasno razvrstitev, če to ni mogoče, je treba zaradi razrešitve sovpadanja pravil upoštevati (4) Pravila 2 do 5 (tukaj zlasti pravilo 3); nato sledi (5) uvrstitev (a) v tarifno podštevilko harmoniziranega sistema in (b) v tarifno podštevilko kombinirane nomenklature. Za vprašanje za predhodno odločanje je pomembna zlasti tretja točka preverjanja.
B – Uporaba v obravnavanem
primeru
37. V skladu s temi merili in podatki, ki so na voljo, bi moralo predložitveno sodišče preveriti naslednje točke.
1. Evidentiranje blaga
38. Sporna naprava je kombinacija posameznih komponent, ki so med seboj povezane s cevmi, transmisijskimi napravami, električnimi kabli ali drugimi napravami, ki delujejo skupaj in tvorijo celoto. V glavnem je sestavljena iz standardnih komponent za osebni računalnik, vendar pa ima poleg tega tudi komponente, ki so posebej namenjene obdelavi video podatkov.
39. Med standardnimi komponentami za osebni računalnik naj navedemo: matično ploščo (tip Asus CUV4x-E) s standardnim procesorjem (Intel Pentium III 866 MHz), običajni glavni pomnilnik (128 megabajtov), trdi disk in 3 reže trdega diska, grafično kartico (za priključek običajnih zaslonov), zvočno kartico, mrežno kartico, modem kartico, gonilnik za CDRW, tipkovnico in miško. Na trdem disku so nameščeni operacijski sistem Windows ME in programska oprema za gonilnik CDRW, kar sodi k standardni opremi osebnega računalnika. Kot ugotavlja predložitveno sodišče, ima sporna naprava s tem vse komponente, ki omogočajo normalno uporabo v funkciji običajnega osebnega računalnika.
40. K posebnim značilnostim opreme za obdelavo video podatkov pa lahko uvrstimo: video-digitizer-board za 4 video kartice z izhodi za do 8 televizijskih kamer, upravljalec za premikanje slike in programsko opremo za digitalno snemalno napravo. Tudi vse te komponente in programska oprema so namenjeni osebnemu računalniku.
41. Kar zadeva način delovanja aparata, je nesporno, da tako posamezne komponente kot tudi naprava kot celota opravljajo izključno naloge obdelave podatkov. Zlasti pri obdelavi video podatkov je postopek le tak, kot je opisan: najprej video kartice spremenijo vhodne analogne podatke televizijskih kamer v digitalne podatke in jih pošljejo na video-digitizer-board, ki koordinira podatke iz različnih video kartic. Video-digitizer-board nato posreduje koordinirane podatke glavnemu vezju, ki skrbi za visoko stisnjeno obliko shranjevanja na trdi disk. S tega mesta je mogoče podatke prikazati na monitorjih, jih posredovati ali obdelovati. Vendar pa oprema, ki je del naprave, ne omogoča sočasnega snemanja slike in zvoka, kakor tudi ne snemanja „slik v gibanju“, temveč le snemanje „mirujočih slik“ s frekvenco 2 do 15 slik na sekundo.(8)
42. Naprava je poleg uporabe kot samostojno delovno mesto namenjena tudi za uporabo v omrežju, kar omogoča namestitev več sto kamer in do 32 uporabnikom dovoljuje sočasno spremljanje posnetkov v živo in posnetih slik preko omrežja. Zlasti je mogoče napravo uporabiti kot tako imenovani „client“, ki omogoča prikazovanje slik, ki niso shranjene na napravi sami, temveč drugje v omrežju. Poleg tega je naprava opremljena z detektorjem za gibanje slik, ki takoj ko zazna gibanje v sliki, zviša stopnjo snemanja in kakovost slike, prikaže opozorilo in ga lahko celo samodejno pošlje na mobilne telefone in podobne naprave. Nenazadnje pa upravljalec premikanja slike naprave omogoča povečevanje in pomanjševanje izsekov slik ter po potrebi obračanje posameznih kamer.(9)
43. Zaradi svoje posebne opreme za snemanje slikovnih podatkov brez zvočnih podatkov je naprava primerna za uporabo kot del videonadzornega sistema. V prid temu so zlasti objektivne lastnosti opreme naprave kot tudi opis proizvoda,(10) ki je namenjen ponudbi na trgu. Vsak trenutek pa je možna dodatna uporaba, ki pa deloma zahteva dodatno programsko opremo. Zaradi značilnosti opreme naprave so poleg kodiranih stisnjenih oblik shranjevanja video podatkov na trdi disk in njihovega prikazovanja na monitorjih neposredno in enostavno možne še druge uporabe: uporaba standardne funkcije osebnega računalnika, opremljenega s sistemom Windows ME, izdelava podatkovnih kopij ali prenos na CD-je, pošiljanje podatkov preko omrežja ter obdelava in spreminjanje (slikovnih) podatkov v druge formate. Tako je z napravo na primer povsem enostavno sočasno s snemanjem slik pripraviti seznam oseb, ki vstopajo in zapuščajo stavbo, in sicer z obdelavo besedila ali izdelavo tabele.
44. Iz tega izhaja, da je glavni namen naprave, da se jo uporabi kot del videonadzornega sistema. V tej funkciji je naprava namenjena upravljanju sistema kamer, prostorsko varčnemu shranjevanju podatkov, zaščiti, prevajanju, prikazovanju in prenosu posamičnih slikovnih podatkov ter analizi slikovnih podatkov glede na opozorila in odzive; poleg tega omogoča tudi druge nadzorne funkcije, kot je denimo vodenje seznamov (obiskovalcev). Sestavni material je pri tem enak klasičnemu stroju za obdelavo podatkov z dodatno opremo za obdelavo slikovnih podatkov.
2. Poimenovanje tarifnih številk
a) Začasna uvrstitev glede na namen uporabe
45. Če izhajamo iz namena uporabe sporne naprave, potem lahko najprej upoštevamo tako tarifno številko 8521 KN „Aparati za snemanje in reprodukcijo slike […]“ kot tudi tarifno številko 8471 KN „Računalniki – stroji za avtomatsko obdelavo podatkov […], stroji za prepisovanje podatkov na nosilce podatkov v kodirani obliki in stroji za obdelavo takih podatkov, […]“, ker je naprava v prvi vrsti namenjena snemanju slik v obliki podatkov na nosilce podatkov v kodirani obliki in dodatno ponuja tudi možnost obdelave teh podatkov.
46. Vendar pa je na eni strani predmet tarifne številke 8521 KN „za snemanje in reprodukcijo slike in zvoka“, kar je mogoče med drugim sklepati iz pojasnil k harmoniziranemu sistemu(11) in h kombinirani nomenklaturi(12), to pomeni, da mora naprava za snemanje in reprodukcijo omogočati sočasno snemanje oz. reprodukcijo slike in zvoka. Na drugi strani pa pojem „Aparati […], ki imajo vgrajen videotuner […]“ govori o tem, da bi morali omogočati vsaj snemanje slik v gibanju. To naj bi zahtevalo frekvenco snemanja oz. reprodukcije slik približno 23 do 25 slik na sekundo, kot je običajno tudi v kinu (24 slik na sekundo).
47. V obravnavanem primeru oprema naprave z eno samo zvočno kartico ne dopušča sočasnega snemanja zvoka ob video prizorih z do 8 video kamerami, kar nasprotuje uvrstitvi v smislu video snemalne naprave pod tarifno številko 8521. Vendar pa je na podlagi razpoložljivih podatkov nemogoče izključiti, da je mogoča vsaj sočasna reprodukcija
slike in zvoka, kar bi dopuščalo uvrstitev v smislu naprave za reprodukcijo pod tarifno številko 8521 KN. Kljub temu pa ostajajo dvomi glede možne uporabe te tarifne številke, ker naj bi naprava ne bila zgolj naprava za reprodukcijo, temveč naprava za snemanje, obdelavo in reprodukcijo. Dvome še dodatno okrepi dejstvo, da največja slikovna frekvenca 15 slik na sekundo, ki jo je mogoče doseči le izjemoma, ne zagotavlja prikazovanja slik v gibanju. Posledično torej ne gre za to, kar običajno imenujemo video posnetki, temveč samo za posnetke stoječih slik. Nenazadnje se funkcionalnost naprave ne omejuje le na snemanje slik, temveč analizira tudi slikovne podatke, npr. odziva se na spremembe, da lahko posreduje opozorila in omogoča krmiljenje kamere nadzornega sistema. To pa jasno presega funkcije „aparata za snemanje in reprodukcijo slike in zvoka“. Vendar pa tarifne številke 8521 KN glede na namen uporabe ter glede na funkcionalnosti naprave za snemanje in reprodukcijo slik ne bi smeli že od začetka izključiti.
48. Poleg tega pa je podan tudi namen uporabe v smislu tarifne številke 8471 KN, ker naj bi bila naprava namenjena snemanju slikovnih podatkov na nosilce podatkov v kodirani obliki in sočasno omogoča tudi nadaljnjo obdelavo takih podatkov.
b) Začasna uvrstitev glede na materialno sestavo
49. Materialna sestava naprave omogoča glede komponent in načina delovanja aparata le upoštevanje tarifne številke 8471 KN „Računalniki – stroji za avtomatsko obdelavo podatkov […], stroji za prepisovanje podatkov na nosilce podatkov v kodirani obliki in stroji za obdelavo takih podatkov […]“.
3. Poimenovanja tarifnih številk in opombe
50. V zvezi z obema možnima tarifnima številkama 8471 KN in 8521 KN so v obravnavanem primeru pomembne opomba 3 Oddelka XVI, opombi 5 A in 5 E Poglavja 84 KN. Opombe 4 Oddelka XVI pa tu ni mogoče upoštevati, ker je sporna naprava sicer kombinacija med seboj povezanih posameznih komponent, vendar pa na podlagi namena uporabe ni mogoče sklepati o jasni, točno določeni funkciji, ki bi jo zajemali tarifni številki Poglavja 84 ali 85 KN, temveč je mogoče glede na namen uporabe naprave upoštevati dve tarifni številki.
51. V skladu z opombo 3 Oddelka XVI bi bilo treba napravo uvrstiti kot kombinirani stroj v smislu integralne celote, ki opravlja glavno funkcijo. To bi bila v konkretnem primeru uporaba kot del videonadzornega sistema
za snemanje in analizo posameznih slikovnih podatkov brez zvoka, ter za krmiljenje sistema. To govori v korist uvrstitvi pod tarifno številko 8471 KN.
52. V skladu z opombo 5 A Poglavja 84 KN bi bilo treba napravo prav tako uvrstiti pod tarifno številko 8471 KN, ker gre za digitalno napravo, ki si lahko zapomni in shrani programe obdelave podatkov in podatke, ki so potrebni za izvršitev programa, ki se lahko prosto programira v skladu s potrebami uporabnika, ki lahko izvaja aritmetične operacije, ki jih je določil uporabnik, in ki lahko brez posredovanja človeka izvršuje program obdelave, ki ga lahko med potekom obdelave z logično odločitvijo samostojno spreminja.
53. Vendar pa predložitveno sodišče upravičeno meni, da utegne opomba 5 E Poglavja 84 KN pomeniti nekaj drugega, če opravlja stroj specifično, drugačno funkcijo, kot je obdelava podatkov, in ima avtomatsko obdelavo podatkov le vgrajeno v napravo ali pa deluje v povezavi z napravami za avtomatsko obdelavo podatkov za dosego tega namena.
54. Družba Ikegami meni, da mora biti „drugačna funkcija“ v smislu opombe 5 E Poglavja 84 KN nek drug tehnični proces, kot je obdelava podatkov, in ga denimo srečamo pri varilnem stroju, ki je zgolj računalniško voden, ne pa pri stroju, ki ne opravlja nič drugega, kot da obdeluje podatke. Komisija in sodišče, ki postavlja vprašanje, pa sta mnenja, da je mogoče „drugačno funkcijo“ doseči tudi v okviru obdelave podatkov, ker gre v vsakem primeru za specifično funkcijo, ki bi jo dosegli tudi brez obdelave podatkov.
55. Tako kot Komisija in predložitveno sodišče sem mnenja, da je mogoče „drugačno funkcijo“ v smislu opombe 5 E Poglavja 84 KN doseči tudi v okviru obdelave podatkov, in sicer iz naslednjih razlogov: nobenega dvoma ni, da je mogoče npr. klasično video snemalno napravo, ki je opremljena z magnetnim trakom („video kasete“), ki dela vsaj po sistemu „VHS“, uvrstiti pod tarifno številko 8521 KN. Medtem pa to zastarelo tehnologijo v vedno večji meri zamenjujejo snemalniki DVD, ki sliko in zvok digitalno obdelajo s pomočjo vgrajene naprave za obdelavo podatkov in jih kot podatkovne tokove nato shranijo neposredno na DVD ali najprej na vgrajen trdi disk, od koder sta mogoča tako predvajanje kot prenos na DVD. Namen takega aparata je v vseh njegovih funkcijah snemanje in reprodukcija slikovnih in zvočnih podatkov, naprava za obdelavo podatkov pa je vgrajena le zato, da digitalno omogoča, kar je bilo doslej mogoče tudi s pomočjo klasične video snemalne naprave, čeprav v slabši kakovosti. Vgrajena naprava za obdelavo podatkov ima specifično funkcijo v aparatu in je drugje ni mogoče uporabljati. Zlasti praviloma ni omogočeno prosto programiranje. Vendar pa bi bila že zgolj zaradi dejstva, ker niso izpolnjeni pogoji v smislu opombe 5 A Poglavja 84 KN, napačna uvrstitev takega snemalnika DVD pod tarifno številko 8471 KN kljub „notranjim komponentam“ naprave, ki opravlja izključno obdelavo podatkov. Pravilna uvrstitev je zato v tem primeru uvrstitev pod tarifno številko 8521 KN.(13)
56. Vendar pa se v zvezi s sporno napravo kaže drugačen položaj: prvič gre glede na njene komponente v bistvu za osebni računalnik z dodatno opremo za video obdelavo, kjer gre prav tako za komponente za obdelavo podatkov s področja osebnih računalnikov. Še zlasti torej ta naprava izpolnjuje v nasprotju z običajnim snemalnikom DVD vse zahteve iz opombe 5 A Poglavja 84 KN. Drugič pa ne glede na razpoložljive podatke ne izpolnjuje prav klasične naloge video snemalnika, to je sočasnega snemanja in reprodukcije slike in zvoka, temveč je namenj ena specifični uporabi v videonadzornem sistemu, ki ima druge zahteve. Končno pa se tretjič njeni nameni uporabe, kot je mogoče razbrati, ne omejujejo na snemanje in prikazovanje slikovnih podatkov, temveč naprava te podatke dodatno analizira za namen nadzora in omogoča krmiljenje nadzornega sistema. To so funkcije obdelave podatkov, ki presegajo opis funkcij pod tarifno številko 8521 KN.
57. Ob upoštevanju vsega navedenega govori pregled odločilnih elementov za uvrstitev sporne naprave v korist uvrstitvi pod tarifno številko 8471 KN, ker opravlja odločilno funkcijo obdelave podatkov za namene nadzora. Predložitveno sodišče pa ima nalogo, da točno evidentira funkcije aparata in opravi uvrstitev po funkciji.
4. Splošna pravila 2 do 5
58. Upoštevanje Splošnih pravil 2 do 5 KN je zaradi prej navedenih ugotovitev nepotrebno: natančna določitev funkcij naprave v povezavi s poimenovanjem tarifnih številk in opomb bo predložitvenemu sodišču omogočila jasno uvrstitev bodisi pod tarifno številko 8471 KN bodisi pod tarifno številko 8521 KN.
5. Tarifna podštevilka
59. Za uvrstitev pod tarifno podštevilko harmoniziranega sistema so pri tarifni številki 8471 KN na voljo tarifne podštevilke 10 („Analogni in hibridni stroji za avtomatsko obdelavo podatkov“), 30 („Prenosni digitalni stroji za avtomatsko obdelavo podatkov, z maso do vključno 10 kg, ki imajo v istem ohišju najmanj eno centralno procesno enoto, tipkovnico in prikazovalnik“), 41 („Drugi digitalni stroji za avtomatsko obdelavo podatkov, ki imajo v skupnem ohišju najmanj eno centralno procesno enoto ter eno vhodno enoto in eno izhodno enoto, medsebojno povezani ali ne“), 49 („Drugi digitalni stroji za avtomatsko obdelavo podatkov: drugi, predloženi v obliki sistema“), 50 („Digitalne procesne enote, razen tistih iz tarifne podštevilke 8471 41 ali 8471 49, ki imajo v istem ohišju ali ločeno še naslednje vrste enot: eno ali dve pomnilniški enoti, eno ali dve vhodni enoti, in eno ali dve izhodni enoti“), 60 („Vhodne ali izhodne enote, vštevši tudi tiste, ki imajo ali nimajo v istem ohišju tudi pomnilniške enote“), 70 („Pomnilne enote“), 80 („Druge enote strojev za avtomatsko obdelavo podatkov“), 90 („Drugo“).
60. Že po poimenovanju lahko izločimo tarifne podštevilke 10, 30, 60 in 70. Izločiti bi bilo treba tudi tarifni podštevilki 41 in 49, ker se naprava, kot je razvidno, očitno dobavlja brez izhodne enote (npr. zaslona) in tudi ne kot sistem, temveč samostojno. Ostanejo torej tarifne podštevilke 50, 80 in 90. Ker na tem mestu opombe niso več koristne, je treba upoštevati Pravilo 6 in Pravilo 3(a), na podlagi katerih se izbere tarifna podštevilka s konkretnejšim poimenovanjem. V tem primeru gre za tarifno podštevilko 50, ker ne gre na splošno za katero koli vrsto „strojev za avtomatsko obdelavo podatkov“, temveč specifično za „digitalne procesne enote“, kamor bi lahko uvrstili tudi zadevno napravo.
61. Za uvrstitev pod tarifne podštevilke kombinirane nomenklature ostaneta na voljo še tarifni podštevilki 10 („ki se uporabljajo za civilne zrakoplove“) in 90 („drugi“). Tukaj bi bila ustrezna tarifna podštevilka 90.
62. Ob upoštevanju vsega navedenega govori pregled odločilnih elementov za uvrstitev sporne naprave pod tarifno številko 8471 50 90 KN. Naloga predložitvenega sodišča pa je, da točno evidentira funkcije naprave in opravi uvrstitev po funkciji.
VII – Predlog
63. Na podlagi navedenih ugotovitev predlagam Sodišču, da na zastavljeno vprašanje za predhodno odločanje odgovori:
„Pri carinskem uvrščanju blaga v kombinirano nomenklaturo je treba blago, ki se uvršča, najprej natančno evidentirati glede njegovega namena uporabe ter njegove materialne sestave in ga nato na podlagi teh lastnosti, poimenovanja ustreznih tarifnih številk in opomb k ustreznim oddelkom in poglavjem po možnosti enotno uvrstiti. Pri tem je treba opombo 5 E kombinirane nomenklature v besedilu Priloge I k Uredbi (ES) št. 2031/2001 (UL L 279 z dne 23. oktobra 2001) o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi razlagati tako, da je lahko „drugačna funkcija kot obdelava podatkov“ tudi funkcija, ki se lahko doseže v okviru obdelave podatkov. Naloga predložitvenega sodišča je, da ob upoštevanju lastnosti proizvoda ugotovi, ali proizvod, ki se uvršča, opravlja funkcijo obdelave podatkov ali kakšno drugo funkcijo.“
(1) .
(2)
–	UL L 256, str. 1.
(3)
–	UL L 279, str. 1.
(4)
–	Ikegami se sklicuje na sodbe z dne 19. maja 1994 v zadevi Siemens Nixdorf (C-11/93, Recueil, str. I-1945), z dne 18. decembra 1997 v zadevi Techex (C-382/95, Recueil, str. I-7363), z dne 19. oktobra 2000 v zadevi Peacock (C-339/98, Recueil, str. I-8947), z dne 10. maja 2001 v zadevi Cabletron (C-463/98, Recueil, str. I-3495) in z dne 7. junija 2001 v zadevi CBA Computer (C-479/99, Recueil, str. I-4391).
(5)
–	Ikegami se sklicuje na sodbe z dne 23. marca 1972 v zadevi Henck (36/71, Recueil, str. 187, točka 4), z dne 1. julija 1982 v zadevi Wünsche (145/81, Recueil, str. 2493, točka 12), z dne 10. decembra 1998 v zadevi Glob-Sped (C-328/97, Recueil, str. I-8357, točka 26) in z dne 26. marca 1981 v zadevi Ritter (114/80, Recueil, str. 895, točka 8).
(6)
–	Glej sodbo Sodišča z dne 30. septembra 2003 v zadevi Sony Computer Entertainment Europe proti Komisiji (T-243/01, Recueil, str. II-4189, točka 118).
(7)
–	Prvi dve številki enajstmestne številčne oznake podajata številko poglavja, tretje in četrto mesto tarifno številko, peto in šesto mesto tarifno podštevilko harmoniziranega sistema, sedmo in osmo mesto tarifno podštevilko kombinirane nomenklature, deveto in deseto mesto oznako Tarica in enajsto mesto nacionalno številčno oznako.
(8)
–	Tako je zapisano v opisu naprave, ki je na voljo na spletni strani (nazadnje obiskana 14. decembra 2004) http://www.ikegami.com/cb/products/sdrg8000.html.
(9)
–	Glej opombo 8.
(10)
–	Glej opombo 8.
(11)
–	Glej World Customs Organization, Harmonized Commodity Description and Coding System – Explanatory Notes, Section XVI, Position 85.21, strani od 1662 do 1663 (stanje: februar 2004).
(12)
–	Glej Bundesministerium der Finanzen, Erläuterungen zur Kombinierten Nomenklatur, Position 8521 (stanje: 17. maj 2004). Glede tega pa nasprotno nobena upoštevna informacija ni vsebovana v: Komisija Evropskih skupnosti, Pojasnila h kombinirani nomenklaturi Evropskih skupnosti, UL 1998, C 287, stran 1 in naslednje.
(13)
–	Glej tudi ustrezno uvrstitev World Customs Organization, Harmonized Commodity Description and Coding System – Compendium of Classification Opinions, Section XVI, Position 8521.90, str. XVI/20 E (stanje: februar 2004).