62024CJ0363_RES
Lieta C‑363/24
Finansinspektionen contre Carnegie Investment Bank AB
(Högsta domstolen lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)
Tiesas (ceturtā palāta) 2026. gada 19. marta spriedums
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Regula (ES) Nr. 596/2014 – Tirgus ļaunprātīga izmantošana – 7. panta 1. punkts – Jēdziens “iekšējā informācija” – 7. panta 2. punkts – Informācija, kurai ir “precīzs raksturs” – Elektroniskā pasta vēstule ar informāciju par personas iekļaušanu iekšējās informācijas turētāju sarakstā – Šo iekļaušanu izraisījušo iemeslu neminēšana – Pareizs apstākļu novērtējums – Pareiza informācija – Nepieciešamība
Tiesību aktu tuvināšana – Iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā un tirgus manipulācijas (tirgus ļaunprātīga izmantošana) – Aizliegums – Iekšējā informācija – Precīza rakstura informācija – Jēdziens – Emitenta paziņojums, kurā norādīts, ka persona iekļauta iekšējās informācijas turētāju sarakstā un tai aizliegts pārdot emitenta akcijas – Iemeslu neprecizēšana – Paziņojums, kuru saprātīgs ieguldītājs potenciāli varētu izmantot kā pamatu ieguldījumu lēmumiem – Labvēlīgāka situācija nekā citiem ieguldītājiem – Ietveršana
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 596/2014 7. panta 1. un 2. punkts)
(skat. 29., 30., 34., 36., 38., 39., 45., 46. un 57. punktu un rezolutīvās daļas 1. punktu)
Tiesību aktu tuvināšana – Iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā un tirgus manipulācijas (tirgus ļaunprātīga izmantošana) – Aizliegums – Iekšējā informācija – Precīza rakstura informācija – Jēdziens – Informācija, kas “ex post” izmeklēšanā atklājas kā kļūdaina – Informācija, kura tās izpaušanas brīdī ir ticama un var tās turētājam sniegt ekonomisku priekšrocību salīdzinājumā ar citiem ieguldītājiem – Ietveršana
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 596/2014 7. panta 1. un 2. punkts)
(skat. 62.–72. un 74. punktu un rezolutīvās daļas 2. punktu)
Rezumējums
Izskatot Högsta domstolen (Augstākā tiesa, Zviedrija) lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu, Tiesa lemj par to, kā jāizprot Regulas Nr. 596/2014 (
1
) 7. panta 1. un 2. punktā ietvertais jēdziens “precīza rakstura informācija”, lai informāciju kvalificētu par “iekšējo” informāciju šo tiesību normu izpratnē.
Sabiedrība Varvtre, kas piederēja BAK, kurš bija arī sabiedrības Starbreeze ģenerāldirektors un vairākuma akcionārs, bija noslēgusi aizdevuma pret akciju ķīlu līgumu ar Carnegie banku. Starbreeze akciju cenu pazemināšanās dēļ Varvtre nokļuva pārmērīgu parādsaistību situācijā, uz kuru Carnegie reaģēja, sākot Starbreeze akciju pārdošanas procedūru.
Nākamajā dienā Starbreeze komunikācijas nodaļas vadītājs Carnegie nosūtīja elektroniskā pasta vēstuli, ar kuru informēja, ka BAK ticis iekļauts Starbreeze iekšējās informācijas turētāju sarakstā un ka viņš vairs nedrīkst veikt akciju pārdošanas darījumus. Šajā elektroniskā pasta vēstulē nebija nekādas informācijas par šīs iekļaušanas iemeslu un Carnegie ieskatā tātad nav bijis nekādas informācijas, kas būtu tieši vai netieši saistīta ar Starbreeze un kas būtu iekšējā informācija; šādi neesot kvalificējami arī minētās nodaļas vadītāja izteikumi par finanšu direktora atkāpšanos no amata. Pēc šīs elektroniskā pasta vēstules saņemšanas Carnegie apturēja Starbreeze akciju pārdošanas procedūru, bet dažas stundas vēlāk to atsāka.
Uzskatīdama, ka ar minētās elektroniskā pasta vēstules saņemšanu Carnegie ieguvusi piekļuvi iekšējai informācijai, Finanšu uzraudzības iestāde cēla prasību pret šo banku, lūdzot tai piespriest samaksāt naudas sodu par aizlieguma iesaistīties iekšējās informācijas izmantošanas tirdzniecībā pārkāpumu.
Šauboties par elektroniskā pasta vēstulē ietverto elementu pietiekami precīzo raksturu, lai tie būtu uzskatāmi par iekšējo informāciju, iesniedzējtiesa nolēma vērsties Tiesā ar lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu.
Tiesas vērtējums
Tiesa vispirms atgādina – lai informāciju varētu kvalificēt kā “iekšējo informāciju”, tai jābūt precīzai, tādai, kas nav nodota atklātībai, tai tieši vai netieši jāattiecas uz vienu vai vairākiem finanšu instrumentiem vai to emitentiem un jābūt tādai, kura, ja to nodotu atklātībai, varētu ievērojami ietekmēt attiecīgo finanšu instrumentu cenas.
Turklāt uzskatāms, ka informācijai ir precīzs raksturs, pirmkārt, ja tā norāda uz pastāvošu apstākļu kopumu vai tādu apstākļu kopumu, par kuriem ir pamats uzskatīt, ka tie iestāsies, un, otrkārt, ja tā ir pietiekami specifiska, lai ļautu izdarīt secinājumu par šā apstākļu kopuma iespējamo ietekmi uz attiecīgo finanšu instrumentu cenām.
Tiesa precizē – lai pārbaudītu, vai ir izpildīts otrais nosacījums, balstoties uz katra gadījuma konkrēto apstākļu novērtējumu, jānosaka, vai šī informācija ļauj izdarīt secinājumu par tajā minēto apstākļu vai notikuma iespējamo ietekmi uz attiecīgo finanšu instrumentu cenām.
Tiesa norāda, ka to personu iekļaušana iekšējās informācijas turētāju sarakstā, kurām ir piekļuve iekšējai informācijai, pieder pie finanšu instrumentu emitentu pienākuma saskaņā ar Regulas Nr. 596/2014 18. pantu un līdz ar to – pie attiecīgā emitenta iekšējās organizācijas, ko uzrauga kompetentā iestāde.
Tādējādi paziņojums, kas attiecas uz faktu, ka šāda persona tikusi iekļauta emitenta iekšējās informācijas turētāju sarakstā, pats par sevi principā nevar ietekmēt attiecīgo finanšu instrumentu cenas un tāpēc – būt uzskatāms par iekšējo informāciju.
Tomēr Tiesa a priori neizslēdz, ka šāds paziņojums var tikt uzskatīts par pietiekami specifisku, ņemot vērā citus to pavadošos elementus, tostarp norādi, ka šai personai nav atļauts pārdot šī emitenta akcijas, jo tas atklāj vai netieši norāda uz tādu pamatā esošu notikumu, kas varētu ietekmēt attiecīgo finanšu instrumentu cenas.
Tādēļ jāpārbauda, vai, ņemot vērā visus konkrētā gadījuma apstākļus, šādas informācijas paziņošana tās adresātam var radīt iespēju to tieši vai netieši izmantot, lai pirktu vai pārdotu akcijas, un šādi sevi nostādīt labvēlīgākā situācijā salīdzinājumā ar citiem ieguldītājiem.
Lai gan informācija par to vien, ka persona tikusi iekļauta sabiedrības iekšējās informācijas turētāju sarakstā, principā ir neitrāla attiecībā uz jautājumu, vai ieguldītājam būtu izdevīgi pirkt, nevis – gluži pretēji – pārdot šīs sabiedrības akcijas, informācijas pievienošana par šai personai noteiktu minētās sabiedrības akciju pārdošanas aizliegumu neizbēgami nozīmē, ka minētajai personai ir zināms kāds no šīs sabiedrības interešu viedokļa negatīvs notikums, kas var ietekmēt šāda ieguldītāja lēmumus, kad tas uzzina par šo notikumu.
Protams, atbilstoši Regulas Nr. 596/2014 9. panta 3. punktam tikai tas vien, ka personas rīcībā ir iekšējā informācija, nav pielīdzināms gadījumam, kad šī informācija tiek izmantota, un tādējādi notiek iekšējās informācijas izmantošana tirdzniecībā, ja darījums tiek veikts, izpildot radušos pienākumu, labticīgi un nevis, lai pārkāptu iekšējās informācijas izmantošanas tirdzniecībā aizliegumu.
Tomēr iepriekš minētā panta 6. punktā paredzēts, ka iekšējās informācijas izmantošanas tirdzniecībā aizlieguma pārkāpums var tikt uzskatīts par notikušu, ja kompetentā iestāde konstatē, ka tirdzniecības rīkojumu, darījumu vai ar to saistītas rīcības pamatā ir neleģitīmi iemesli.
Tiesa secina, ka emitenta paziņojums, kurā norādīts, ka persona tikusi iekļauta iekšējās informācijas turētāju sarakstā bez iekļaušanas iemeslu precizēšanas un ka tai nav atļauts pārdot šī emitenta akcijas, var būt uzskatāms par precīza rakstura informāciju, lai to kvalificētu par “iekšējo” informāciju, ja vien iespējams pierādīt, ka saprātīgs ieguldītājs minēto paziņojumu varētu izmantot kā daļēju pamatu ieguldījumu lēmumiem, tā ka informācijas turētājs iegūst priekšrocību, kaitējot tiem, kam šī informācija nav zināma, attiecībā uz finanšu instrumentu tirdzniecību sevi nostādīdams labvēlīgākā situācijā.
(
1
)	Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 596/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (OV 2014, L 173, 1. lpp.; labojums – OV 2016, L 287, 320. lpp.).