62016CC0093
ĢENERĀLADVOKĀTA MACEJA ŠPUNARA [MACIEJ SZPUNAR]
SECINĀJUMI,
sniegti 2017. gada 29. martā (
1
)
Lieta C‑93/16
Ornua Co‑operative Limited, agrāk The Irish Dairy Board Co‑operative Limited
pret
Tindale & Stanton Ltd España SL
(Audiencia Provincial de Alicante (Alikantes provinces tiesa, Spānija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Eiropas Savienības preču zīme – Regula (EK) Nr. 207/2009 – Vienots raksturs – 1. pants – Sajaukšanas iespēja – Reputācijas aizskārums – 9. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkts – Konfliktējošas preču zīmes, kuras ietver ģeogrāfiskās izcelsmes norādi – Konfliktējošu preču zīmju mierīga līdzāspastāvēšana vienā Savienības teritorijas daļā
Ievads
1.
Šis lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu tika iesniegts saistībā ar strīdu, kura pamatā ir konflikts starp apzīmējumiem “KERRYGOLD” un “KERRYMAID”. Lai arī minētie apzīmējumi ir aizsargāti attiecīgi ar Eiropas Savienības preču zīmi un valsts preču zīmēm un mierīgi pastāv līdzās Īrijā un Apvienotajā Karalistē vairāk nekā divdesmit gadus, šis strīds, ko izskata Spānijas tiesa kā Eiropas Savienības preču zīmju tiesa, attiecas uz konfliktu starp šiem diviem apzīmējumiem pārējā Eiropas Savienības teritorijas daļā.
2.
Šīs lietas īpašie apstākļi dod Tiesai iespēju izstrādāt judikatūru attiecībā uz Eiropas Savienības preču zīmes vienotības principu (
2
). It īpaši būs jāprecizē, kā, veicot sajaukšanas iespējas un reputācijas aizskāruma analīzi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 207/2009 (
3
) 9. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu, ir jāiekļauj divi aspekti, proti, pirmkārt, apstāklis, ka konfliktējošās preču zīmes mierīgi pastāv līdzās vienā Savienības teritorijas daļā, un, otrkārt, apstāklis, ka tajās ir ietverta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (
4
).
Atbilstošās tiesību normas
3.
Regulas Nr. 207/2009 1. panta 2. punktā ir noteikts:
“[Eiropas Savienības] preču zīme ir vienota. Tai ir vienāds spēks visā Savienībā; to nereģistrē, nenodod un neatdod, tā nevar būt tāda lēmuma priekšmets, kas atceļ īpašnieka tiesības vai paziņo tās par spēkā neesošām, un tās izmantošanu nevar aizliegt, ja tas neattiecas uz visu Savienību. Šo principu piemēro, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi.”
4.
Šīs regulas 9. panta 1. punktā ir noteikts:
“[Eiropas Savienības] preču zīme piešķir tās īpašniekam uz to ekskluzīvas tiesības. Īpašniekam ir tiesības aizliegt visām trešajām personām bez viņa piekrišanas darījumos izmantot:
[..]
b)
jebkādu apzīmējumu, kurš tā identiskuma vai līdzības [Eiropas Savienības] preču zīmei dēļ un [Eiropas Savienības] preču zīmes aptverto preču vai pakalpojumu un zīmes identiskuma vai līdzības dēļ varētu maldināt sabiedrību; iespēja maldināt ir asociāciju iespēja ar agrāko preču zīmi;
c)
jebkādu apzīmējumu, kas ir identisks vai līdzīgs [Eiropas Savienības] preču zīmei saistībā ar precēm vai pakalpojumiem, kas nav līdzīgi tiem, attiecībā uz ko ir reģistrēta [Eiropas Savienības] preču zīme, ja šī pēdējā ir [Savienībā] pazīstama un ja minētās zīmes izmantošanā bez pietiekama iemesla varētu netaisnīgi gūt labumu no [Eiropas Savienības] preču zīmes atšķirīguma vai pazīstamības vai tai kaitēt.”
5.
Šīs regulas 12. pantā ir noteikts:
“Ar nosacījumu, ka trešā persona minēto rūpnieciskos vai komercdarījumos izmanto godīgi, [Eiropas Savienības] preču zīme tās īpašniekam nedod tiesības aizliegt trešajai personai darījumos izmantot:
[..]
b)
norādes attiecībā uz [..] ģeogrāfisko izcelsmi [..];
[..].”
Pamatlieta
6.
Īrijas sabiedrībai Ornua Co‑operative Limited, agrāk The Irish Dairy Board Co‑operative Limited (turpmāk tekstā – “Ornua”), pieder Eiropas Savienības vārdiska preču zīme “KERRYGOLD”, kas ir reģistrēta 1998. gadā, kā arī divas grafiskas preču zīmes, kas ietver šo pašu vārdisko elementu un attiecīgi ir reģistrētas 1998. un 2011. gadā pārtikas produktiem (turpmāk tekstā kopā – ““KERRYGOLD” preču zīmes”).
7.
Spānijas sabiedrība Tindale & Stanton Ltd España SL (turpmāk tekstā – “T&S”) importē un izplata Spānijā Kerry Group plc. piena produktus ar apzīmējumu “KERRYMAID”.
8.
Kerry Group pieder valsts vārdiskas preču zīmes “KERRYMAID”, kas ir reģistrētas Īrijā un Apvienotajā Karalistē.
9.
Ornua2014. gada 29. janvārīJuzgado de lo Mercantil de Alicante (Alikantes Komerctiesa, kura rīkojas Eiropas Savienības preču zīmju tiesas statusā, Spānija) cēla prasību pret T&S par varbūtējo preču zīmju “KERRYGOLD” pārkāpumu, izmantojot apzīmējumu “KERRYMAID”. Šī prasība bija balstīta uz Regulas Nr. 207/2009 9. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu.
10.
Šī tiesa noraidīja prasību, pamatojoties uz to, ka vienīgā līdzība starp konfliktējošajām preču zīmēm izriet no kopīga elementa “Kerry”, kas norāda uz Īrijas grāfisti, kura ir pazīstama ar liellopu audzēšanu, un ka nav strīda par to, ka Īrijā un Apvienotajā Karalistē šīs preču zīmes mierīgi pastāv līdzās.
11.
Faktiski saskaņā ar šīs tiesas viedokli mierīgas līdzāspastāvēšanas sekas šajās divās dalībvalstīs, ņemot vērā Eiropas Savienības preču zīmes vienoto raksturu, būtu jāattiecina uz visu Savienību. Šī paša iemesla dēļ nevar tikt netaisnīgi gūts labums no minēto preču zīmju atšķirtspējas vai reputācijas, jo apzīmējums “KERRYMAID” Spānijā tiek lietots, lai tirgotu preces, kas jau vairākus gadus tiek pārdotas citās dalībvalstīs, “KERRYGOLD” preču zīmju īpašniekam neceļot pret to iebildumus.
12.
Ornua par šo spriedumu iesniedza apelācijas sūdzību iesniedzējtiesā.
13.
Iesniedzējtiesa norāda, ka “KERRYGOLD” preču zīmēm ir reputācija visā Savienībā. Tā norāda, ka šo preču zīmju īpašniece atzīst to mierīgu līdzāspastāvēšanu ar preču zīmi “KERRYMAID” tikai Īrijā un Apvienotajā Karalistē. Iesniedzējtiesai tādējādi ir šaubas par iespēju ņemt vērā šo apstākli, analizējot sajaukšanas iespēju un reputācijas aizskārumu visā Savienības teritorijā.
Prejudiciālie jautājumi un tiesvedība Tiesā
14.
Šajos apstākļos Audiencia Provincial de Alicante (Alikantes provinces tiesa, Spānija) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“1)
Vai [Regulas Nr. 207/2009] 9. panta 1. punkta b) apakšpunkts, kurā ir noteikts, ka ir jāpastāv sajaukšanas iespējai, lai [Eiropas Savienības] preču zīmes īpašnieks varētu aizliegt trešajai personai ekonomiskajā apritē bez viņa piekrišanas izmantot apzīmējumu šajā pantā paredzētajos gadījumos, var tikt interpretēts tādējādi, ka ar to ir atļauts izslēgt sajaukšanas iespēju gadījumā, ja divās Savienības dalībvalstīs agrāka [Eiropas Savienības] preču zīme tās īpašnieka tolerances dēļ daudzus gadus ir mierīgi līdzāspastāvējusi ar līdzīgām valsts preču zīmēm, un tādējādi sajaukšanas iespējas neesamība šajās divās valstīs var tikt attiecināta uz citām dalībvalstīm vai uz visu Savienību, ņemot vērā vienotu attieksmi, kas ir noteikta [Eiropas Savienības] preču zīmei?
2)
Vai iepriekšējā punktā paredzētajā gadījumā ir iespējams ņemt vērā dalībvalstu, kurās ir notikusi līdzāspastāvēšana, ģeogrāfiskos, demogrāfiskos, ekonomiskos vai citus apstākļus, lai izvērtētu sajaukšanas iespēju, tādējādi pastāvot iespējai sajaukšanas iespējas neesamību minētajās valstīs attiecināt uz trešo valsti vai visu Savienību?
3)
Vai attiecībā uz [Regulas Nr. 207/2009] 9. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzēto gadījumu minētais noteikums ir jāinterpretē tādējādi, ka, tā kā agrākā preču zīme ir līdzāspastāvējusi ar konfliktējošo apzīmējumu noteiktu gadu skaitu divās Savienības dalībvalstīs, agrākās preču zīmes īpašniekam neceļot pret to iebildumus, minētā īpašnieka tolerance pret vēlāka apzīmējuma lietošanu šajās divās valstīs var tikt attiecināta uz visu Savienības teritoriju, lai noteiktu, vai vēlāka apzīmējuma lietošana, ko veic trešā persona, ir attaisnota vienotas attieksmes dēļ, kas ir noteikta [Eiropas Savienības] preču zīmei?”
15.
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu Tiesas kancelejā ir saņemts 2016. gada 15. februārī. Rakstveida apsvērumus iesniedza pamatlietas dalībnieces, Vācijas un Francijas valdības, kā arī Eiropas Komisija.
16.
Tiesa iesniedza iesniedzējtiesai lūgumu sniegt paskaidrojumus, uz kuru tā atbildēja 2016. gada 12. decembrī. Pamatlietas dalībnieces un Komisija piedalījās tiesas sēdē, kas notika 2017. gada 18. janvārī.
Analīze
Ievada apsvērumi
17.
Šajā lietā ir jāinterpretē Regulas Nr. 207/2009 9. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkts, aplūkojot divus aspektus.
18.
Pirmkārt, tā kā abas konfliktējošās preču zīmes mierīgi pastāv līdzās Īrijā un Apvienotajā Karalistē, iesniedzējtiesa ar saviem trim prejudiciālajiem jautājumiem vēlas noskaidrot, kāds iespējams secinājums ir jāizdara no šī apstākļa, lai vērtētu sajaukšanas iespēju un reputācijas aizskārumu pārējā Savienības teritorijas daļā.
19.
Otrkārt, šī lieta Tiesai ļaus arī precizēt preču zīmju, kas ietver vienu un to pašu ģeogrāfisko izcelsmes norādi, sajaukšanas iespējas nosacījumus (
5
).
20.
No lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu izriet, ka abām preču zīmēm kopīgais jēdziens “Kerry” ir Īrijas grāfistes nosaukums, kura ir pazīstama ar liellopu audzēšanu. Pēc Tiesas lūguma sniegt paskaidrojumus, iesniedzējtiesa apstiprināja šī aspekta nozīmi, kas nav skaidri minēts prejudiciālo jautājumu formulējumā, savukārt ieinteresētās personas varēja lietderīgi paust savu viedokli tiesas sēdē. Tāpēc šajos prejudiciālajos jautājumos ir jāaplūko arī šis aspekts saskaņā ar pastāvīgo judikatūru, kas atļauj šādi rīkoties, lai sniegtu lietderīgu atbildi iesniedzējtiesai (
6
).
Par Regulas Nr. 207/2009 9. panta piemērošanu konfliktējošo preču zīmju mierīgas līdzāspastāvēšanas gadījumā vienā Savienības teritorijas daļā
21.
Ar trim prejudiciālajiem jautājumiem, kurus ierosinu analizēt kopā, iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai un – attiecīgā gadījumā – kā apstāklis, ka konfliktējošās preču zīmes mierīgi pastāv līdzās vienā Savienības teritorijas daļā, var ietekmēt sajaukšanas iespējas esamības un reputācijas aizskāruma analīzi pārējā Savienības teritorijas daļā saskaņā ar Regulas Nr. 207/2009 9. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu.
22.
Sākumā norādīšu, ka Tiesas judikatūrā konfliktējošo preču zīmju mierīga līdzāspastāvēšana ir samērā maz aplūkots aspekts.
23.
Attiecībā uz sajaukšanas iespējas analīzi no pastāvīgās judikatūras izriet, ka šādas iespējas esamība konkrētā sabiedrības daļā ir jāvērtē vispārēji, ņemot vērā visus būtiskos faktorus katrā atsevišķā gadījumā (
7
).
24.
Šajā ziņā Tiesa ir atzinusi, ka nevar tikt izslēgts, ka divu preču zīmju līdzāspastāvēšana konkrētajā tirgū, iespējams, varētu – kopā ar citiem elementiem – veicināt šo preču zīmju sajaukšanas iespējas mazināšanos (
8
).
25.
Šo apsvērumu Vispārējā tiesa ir izmantojusi arī judikatūrā attiecībā uz iebildumu procesiem, uzskatot, ka šādai līdzāspastāvēšanai ne tikai ir jābūt mierīgai, bet arī ir jābalstās uz sajaukšanas iespējas konkrētā sabiedrības daļā neesamību (
9
).
26.
Lai arī Tiesai vēl nav bijusi iespēja precizēt ar jēdziena “mierīga līdzāspastāvēšana” piemērošanu saistītos nosacījumus, no šīs judikatūras tomēr izriet, ka konfliktējošo preču zīmju mierīga līdzāspastāvēšana attiecīgajā tirgū ir būtisks apstāklis, kas ir jāņem vērā, veicot vispārēju sajaukšanas iespējas vērtējumu.
27.
Šajā lietā nav strīda par to, ka konfliktējošo preču zīmju mierīga un ilgstoša līdzāspastāvēšana izslēdz sajaukšanas iespēju attiecīgajā tirgū Īrijā un Apvienotajā Karalistē.
28.
Tādējādi šīs debates ir par to, vai šis apstāklis ir jāņem vērā, lai vērtētu šādu iespēju Spānijā, kuras teritorijā esot ticis izdarīts varbūtējais pārkāpums, kā arī pārējā Savienības teritorijā.
29.
Ornua uzskata, ka, lai to varētu ņemt vērā vērtējumā par sajaukšanas iespēju ar Eiropas Savienības preču zīmi, mierīga līdzāspastāvēšana ir jāpierāda visā Savienības teritorijā. Saskaņā ar tās viedokli šis apsvērums izriet no Eiropas Savienības preču zīmes vienotības principa, kā arī no apstākļa, ka šāda preču zīme rada sekas visā Savienības teritorijā. Ornua skatījumā līdzāspastāvēšana vienā Savienības teritorijas daļā neļauj izdarīt nekādu secinājumu attiecībā uz pārējo šīs teritorijas daļu.
30.
Šo interpretāciju būtībā atbalsta Vācijas un Francijas valdības. Komisija arī norāda, ka konfliktējošo preču zīmju mierīga līdzāspastāvēšana principā ir jāpierāda attiecībā uz visu teritoriju, kurā esot ticis izdarīts varbūtējais pārkāpums, un tādējādi saistībā ar Eiropas Savienības preču zīmi – attiecībā uz visu Savienības teritoriju. Tomēr tā piebilst, ka nevar tikt izslēgts, ka situācija teritorijā, kurā konfliktējošās preču zīmes pastāv līdzās, varētu sniegt lietderīgu informāciju, kas būtu noderīga, veicot vērtējumu par sajaukšanas iespēju citos tirgos.
31.
Vēlos norādīt, ka līdzīga interpretācija – kurā bija prasīts sniegt pierādījumus mierīgai līdzāspastāvēšanai visā Savienības teritorijā – izriet arī no Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja (EUIPO) prakses attiecībā uz iebildumu procesiem (
10
), ko ir apstiprinājusi Vispārējā tiesa (
11
). Saskaņā ar šo pieeju tad, ja pastāv sajaukšanas iespēja visā Savienības teritorijā, ņemot vērā Eiropas Savienības preču zīmes piemērojamību, sajaukšanas iespējas neesamība līdzāspastāvēšanas dēļ savukārt ir jāpierāda visā Savienības teritorijā.
32.
T&S ierosina sniegt atšķirīgu interpretāciju un uzskata, ka mierīga līdzāspastāvēšana ir būtisks apstāklis, pat ja tas skar tikai vienu Savienības teritorijas daļu. Tā uzskata, ka tad, ja konfliktējošās preču zīmes ir mierīgi pastāvējušas līdzās būtiskā Savienības teritorijas daļā, neradot sajaukšanas iespēju, no tā varot tikt secināts, ka šāda iespēja nepastāv nevienā Savienības daļā.
33.
Neviena no šīm divām pilnīgi pretējām nostājām mani nepārliecina.
34.
Eiropas Savienības preču zīmju sistēma, neapšaubāmi, ir balstīta uz šīs preču zīmes vienotības principu, saskaņā ar kuru ir jānodrošina tās vienveidīga aizsardzība visā Savienības teritorijā.
35.
Tomēr no šīs ar Regulu Nr. 207/2009 izveidotās sistēmas raksturiezīmēm izriet, ka dažās situācijās, vērtējot apzīmējuma sajaukšanas iespēju ar Eiropas Savienības preču zīmi, var gūt ne tikai vienu juridiski korektu rezultātu attiecībā uz visu Eiropas Savienības teritoriju.
36.
Spriedumā combit Software Tiesa ir nospriedusi, ka šim vienotības principam nav pretrunā nedz tas, ka Eiropas Savienības preču zīmju tiesa konstatē, ka ar apzīmējuma izmantošanu tiek radīta sajaukšanas iespēja ar Eiropas Savienības preču zīmi vienā Savienības teritorijas daļā, vienlaikus neradot šādu iespēju citā šīs teritorijas daļā, nedz tas, ka šī tiesa secina, ka ir izdarīts ar šo preču zīmi piešķirto ekskluzīvo tiesību pārkāpums, uz atbildētāja galveno pierādījumu pamata izdodot rīkojumu par minētās izmantošanas pārtraukšanu konkrētā teritorijā (
12
).
37.
Ja konkrētā Savienības daļā nav konstatēta nekāda sajaukšanas iespēja, tad likumīga tirdzniecība, kas izriet no attiecīgā apzīmējuma lietošanas šajā Savienības daļā, nevar tikt aizliegta (
13
).
38.
No tā paša sprieduma izriet, ka ar Eiropas Savienības preču zīmi piešķirto ekskluzīvo tiesību pārkāpuma konstatējums izņēmuma kārtā var būt teritoriāli ierobežots. No tā arī izriet, ka, ja nav konfliktējošo preču zīmju sajaukšanas iespējas vienā Savienības teritorijas daļā, tas neizslēdz iespējamību konstatēt šādu iespēju citā šīs teritorijas daļā.
39.
Tādējādi – pretēji tam, ko apgalvo T&S, – pat ja ar argumentu, kas ir balstīts uz mierīgu līdzāspastāvēšanu, tiktu pierādīts, ka konfliktējošo preču zīmju izmantošana nerada nekādu sajaukšanas iespēju Īrijā vai Apvienotajā Karalistē, šis apstāklis pats par sevi neliedz konstatēt šādas iespējas esamību citā Savienības daļā.
40.
Tomēr – pretēji Ornua aizstāvētajai nostājai – no tā, manuprāt, arī neizriet, ka mierīgai līdzāspastāvēšanai vienā Savienības teritorijas daļā nav nozīmes, veicot analīzi par sajaukšanas iespēju ar Eiropas Savienības preču zīmi.
41.
Vērtējot sajaukšanas iespēju lietā par ekskluzīvo tiesību, kuras piešķirtas ar Eiropas Savienības preču zīmi, pārkāpumu, vispārējā analīzē ir jāņem vērā citi būtiski faktori, kas, iespējams, attiecas uz visu Savienības teritoriju. Veicot šo vērtējumu, viena elementa nozīme nevar tikt izslēgta tāpēc vien, ka tas attiecas uz situāciju, kāda pastāv tikai vienā Savienības teritorijas daļā.
42.
Pamatā divu preču zīmju mierīgai līdzāspastāvēšanai valsts līmenī var būt dažādi apstākļi. Šajā ziņā nevar tikt izslēgts, ka sajaukšanas iespējas neesamība vienā Savienības teritorijas daļā, kurā attiecīgās preču zīmes ir tikušas izmantotas ilgstoši un intensīvi, var būt norāde uz šādas iespējas neesamību citās Savienības daļās, ja tirgus apstākļi un konkrētas sabiedrības daļas uztvere būtiski nemainās (
14
).
43.
Tādējādi, ja – tāpat kā šajā lietā – ir pierādīts, ka attiecīgo apzīmējumu izmantošana nerada sajaukšanas iespēju vienā Savienības teritorijas daļā, kurā šie apzīmējumi mierīgi pastāv līdzās ilgu laiku, šis apstāklis var ietekmēt sajaukšanas iespējas vērtējumu citās iespējama konflikta zonās.
44.
Man šķiet, ka tāds varēja būt Spānijas pirmās instances tiesas nodoms, kad tā norādīja, ka konfliktējošo preču zīmju vienīgā līdzība izriet no ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Kerry” un ka turklāt šīs preču zīmes mierīgi pastāv līdzās Īrijā un Apvienotajā Karalistē, tādējādi nav iemesla uzskatīt, ka T&S darbība izraisītu sajaukšanas iespēju citā Savienības daļā.
45.
Proti, kā izriet no manas turpmākās analīzes (
15
), apstāklim, ka konfliktējošās preču zīmes ietver ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, proti, atsauci uz Īrijas grāfisti – kas, iespējams, ir viens no apstākļiem, kurš izskaidro to mierīgu līdzāspastāvēšanu Īrijā un Apvienotajā Karalistē –, ir būtiska nozīme, lai vērtētu sajaukšanas iespējas esamību Savienības līmenī.
46.
Protams, kā pamatoti norāda Vācijas un Francijas valdības, kā arī Komisija, mierīga līdzāspastāvēšana atsevišķās dalībvalstīs nebūtu “attiecināma” uz pārējo Savienības daļu. Šāda automātiska attiecināšana ir jāizslēdz. Tomēr, manuprāt, apstākļi, kas raksturo mierīgu līdzāspastāvēšanu vienā Savienības teritorijas daļā, var tikt izmantoti kā būtiska norāde, veicot sajaukšanas iespējas visā Savienībā vērtējumu.
47.
Tāpēc, ņemot vērā iepriekš minēto, es uzskatu, ka konfliktējošo apzīmējumu mierīga līdzāspastāvēšana vienā Savienības teritorijas daļā ir apstāklis, kas, nebūdams izšķirošs, varētu tikt ņemts vērā, veicot vispārēju vērtējumu attiecībā uz sajaukšanas iespēju ar Eiropas Savienības preču zīmi citā šīs teritorijas daļā saskaņā ar Regulas Nr. 207/2009 9. panta 1. punkta b) apakšpunktu.
48.
Manuprāt, šis apsvērums ir attiecināms uz analīzi, kas ir minēta Regulas Nr. 207/2009 9. panta 1. punkta c) apakšpunktā, ar kuru ir ieviesta plašāka aizsardzība preču zīmēm ar reputāciju.
49.
Konstatējumam attiecībā uz kādu no atšķirtspējas vai agrākās preču zīmes reputācijas aizskārumiem, kas ir minēti šajā tiesību normā, ir jābūt balstītam it īpaši uz to, ka pastāv saikne starp konfliktējošajām preču zīmēm, ko izraisa zināma starp tām pastāvoša līdzība. Šādas saiknes pastāvēšana ir jāvērtē vispārēji, ņemot vērā būtiskos faktorus katrā atsevišķā gadījumā, tostarp sajaukšanas iespēju sabiedrībā (
16
).
50.
Šo pašu iemeslu dēļ, kurus esmu minējis, atsaucoties uz Regulas Nr. 207/2009 9. panta 1. punkta b) apakšpunktu saistībā ar vispārējo vērtējumu, kas ir prasīts šī panta c) apakšpunktā, attiecīgā gadījumā ir jāņem vērā apstāklis, ka preču zīmes mierīgi pastāv līdzās vienā Savienības teritorijas daļā.
51.
Tādējādi, lai arī trešā prejudiciālā jautājuma formulējumā iesniedzējtiesa min iespēju ņemt vērā mierīgu līdzāspastāvēšanu kā pamatotu izmantošanas iemeslu, es uzskatu, kas šis apstāklis ir jāņem vērā, veicot vispārēju vērtējumu attiecībā uz saiknes starp preču zīmēm pastāvēšanu. Ja šāda saikne nepastāvētu, nebūtu nepieciešamības pārbaudīt pamatota iemesla esamību.
52.
Šajā ziņā atgādinu, ka nosacījums par reputāciju ir jāuzskata par izpildītu, ja Eiropas Savienības preču zīmei ir reputācija būtiskā Savienības teritorijas daļā, un šī daļa attiecīgā gadījumā tostarp var atbilst vienas dalībvalsts teritorijai (
17
). Manuprāt, šajā ziņā mierīgai līdzāspastāvēšanai varētu būt vēl lielāka nozīme, ja tā attiektos uz Savienības daļu, kas ir izmantojama kā atsauce, lai noteiktu agrākās preču zīmes reputāciju.
53.
Ņemot vērā visus šos apsvērumus, es uzskatu, ka Regulas Nr. 207/2009 9. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkta noteikumi ir jāinterpretē tādējādi, ka tas, ka vienā Savienības teritorijas daļā konfliktējošas preču zīmes mierīgi pastāv līdzās, tām netiekot sajauktām, nenozīmē, ka sajaukšanas iespēja automātiski ir izslēgta citā šīs teritorijas daļā. Tomēr šī līdzāspastāvēšana ir būtisks apstāklis, kas attiecīgā gadījumā var tikt ņemts vērā, veicot sajaukšanas iespējas vispārēju vērtējumu un izvērtējot saiknes starp attiecīgajām preču zīmēm pastāvēšanu, kas attiecīgi ir pamats katrai no šīm tiesību normām.
Par Regulas Nr. 207/2009 9. panta piemērošanu tādām konfliktējošām preču zīmēm, kas ietver ģeogrāfiskās izcelsmes norādi
54.
Vēlos norādīt, ka, pieņemot Regulu Nr. 207/2009, Savienības likumdevējs atzina, ka pastāv vispārējas intereses aizsargāt tādu norāžu pieejamību, kas var tikt izmantotas attiecīgo preču ģeogrāfiskās izcelsmes apzīmēšanai. Uz šo apsvērumu attiecas vairākas šīs regulas tiesību normas, it īpaši normas par absolūtiem atteikuma pamatiem, preču zīmes iedarbības ierobežojumu, kā arī kolektīvas preču zīmes izraisītajām sekām (
18
).
55.
Saskaņā ar Regulas Nr. 207/2009 12. panta b) punktu Eiropas Savienības preču zīmes īpašnieks nevar aizliegt trešajai personai komercdarījumos izmantot norādes it īpaši uz preces ģeogrāfisko izcelsmi, ja šī izmantošana rūpnieciskos vai komercdarījumos atbilst godīgai praksei. Līdzīgs ierobežojums ir paredzēts Direktīvas 2008/95/EK (
19
) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā.
56.
Šī ar preču zīmi piešķirto ekskluzīvo tiesību ierobežojuma mērķis ir saskaņot preču zīmes īpašnieka intereses ar ražotāju interesēm iekšējā tirgū, ņemot vērā preču zīmju tiesību aksioloģiju kā būtisku elementu neizkropļotas konkurences sistēmā, ko iedibināt un uzturēt ir LESD mērķis (
20
).
57.
Tas, ka pastāv vispārējas intereses aizsargāt tādu apzīmējumu vai norāžu pieejamību, kas var tikt izmantotas ģeogrāfiskās izcelsmes apzīmēšanai, it īpaši ģeogrāfisko nosaukumu pieejamību, ir atzīts Tiesas judikatūrā (
21
).
58.
Lai atsauktos uz attiecīgajām vispārējām interesēm, pietiek, lai ar ģeogrāfisko nosaukumu varētu norādīt attiecīgo preču izcelsmi. Tādējādi ir jānosaka, vai ģeogrāfisks nosaukums apzīmē vietu, kas pašreiz, pēc ieinteresēto personu uzskatiem, rada saikni ar attiecīgo preču kategoriju, vai arī, vai ir pamatoti paredzēt, ka nākotnē šāda saikne varētu izveidoties (
22
).
59.
Tādējādi saistībā ar lietu, kuras pamatā ir konflikts starp apzīmējumu “KERRY Spring” un preču zīmi “GERRI” atspirdzinošiem dzērieniem, Tiesa ir nospriedusi, ka valsts preču zīmes īpašnieks var aizliegt izmantot tādu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kura attiecas uz citu dalībvalsti, tikai tad, ja tās izmantošana neatbilst godīgai praksei rūpnieciskās vai komerciālās lietās. Ar to vien, ka pastāv divu apzīmējumu sajaukšanas iespēja no dzirdes aspekta, nepietiek, lai secinātu, ka šī norāde komerclietās nav saderīga ar godīgu praksi (
23
).
60.
Šiem apsvērumiem, kurus ir minējusi Tiesa, ņemot vērā lielo valodu dažādību Eiropas Kopienā, kurā tolaik bija piecpadsmit dalībvalstis, tagad ir vēl lielāka nozīme.
61.
Pat pieņemot, ka ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kas attiecas uz vienu dalībvalsti, citas dalībvalsts patērētāji var uzskatīt par līdzīgu jēdzienam, kas ir iekļauts preču zīmē, preču zīmes īpašnieks nevar aizliegt šādu izmantošanu, ja tā ir saderīga ar godīgu praksi. Tātad līdzība, kas izriet no šī jēdziena, nevar tikt ņemta vērā, lai konstatētu sajaukšanas iespējas pastāvēšanu.
62.
Šajā lietā, kā izriet no iesniedzējtiesas lēmuma, abiem konfliktējošajiem apzīmējumiem kopīgs ir jēdziens “Kerry”, kas ir Īrijas grāfistes nosaukums, kura ir pazīstama ar liellopu audzēšanu, un tātad tas var tikt izmantots, lai norādītu uz pamatlietā aplūkoto piena produktu izcelsmi.
63.
Šajos apstākļos, lai konstatētu sajaukšanas iespējas ar Eiropas Savienības preču zīmi esamību vai šīs preču zīmes reputācijas aizskārumu, Eiropas Savienības preču zīmju tiesa nevar ņemt vērā šo apzīmējumu līdzību, kas izriet no minētās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izmantošanas atbilstoši godīgai praksei.
64.
Proti, šai tiesai ir jānodrošina, lai ar Eiropas Savienības preču zīmi piešķirto ekskluzīvo tiesību pārkāpuma konstatējums šādos apstākļos nebūtu pretrunā šīs preču zīmes iedarbības ierobežojumam, kas ir minēts Regulas Nr. 207/2009 12. panta b) punktā.
65.
Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatu, ka Regulas Nr. 207/2009 9. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka apstāklis, ka attiecīgās preču zemes ietver vienu un to pašu jēdzienu, kas ir ģeogrāfiskās izcelsmes norāde un kas tiek izmantots saskaņā ar godīgu praksi, nevar būt pamatojums tam, lai konstatētu sajaukšanas iespējas ar Eiropas Savienības preču zīmi esamību vai šīs preču zīmes reputācijas aizskārumu.
Secinājumi
66.
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, es ierosinu Tiesai uz Audiencia Provincial de Alicante (Alikantes provinces tiesa, Spānija) iesniegto lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbildēt šādi:
1)
Padomes 2009. gada 26. februāra Regulas (EK) Nr. 207/2009 par Eiropas Savienības preču zīmi 9. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tas, ka vienā Savienības teritorijas daļā konfliktējošas preču zīmes mierīgi pastāv līdzās, tām netiekot sajauktām, nenozīmē, ka sajaukšanas iespēja automātiski ir izslēgta citā šīs teritorijas daļā. Tomēr šī līdzāspastāvēšana ir būtisks apstāklis, kas attiecīgā gadījumā var tikt ņemts vērā, veicot sajaukšanas iespējas vispārēju vērtējumu un izvērtējot saiknes starp attiecīgajām preču zīmēm pastāvēšanu, kas attiecīgi ir pamats katrai no šīm tiesību normām.
2)
Regulas Nr. 207/2009 9. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka apstāklis, ka attiecīgās preču zemes ietver vienu un to pašu jēdzienu, kas ir ģeogrāfiskās izcelsmes norāde un kas tiek izmantots saskaņā ar godīgu praksi, nevar būt pamatojums tam, lai konstatētu sajaukšanas iespējas ar Eiropas Savienības preču zīmi esamību vai šīs preču zīmes reputācijas aizskārumu.
(
1
)	Oriģinālvaloda – franču.
(
2
)	Skat. spriedumus, 2011. gada 12. aprīlis, DHL Express France (C‑235/09, EU:C:2011:238), un 2016. gada 22. septembris, combit Software (C‑223/15, EU:C:2016:719).
(
3
)	Padomes 2009. gada 26. februāra Regula par Eiropas Savienības preču zīmi (OV 2009, L 78, 1. lpp.), redakcijā, kas ratione temporis ir piemērojama šajā lietā. Būtībā analoģiski noteikumi ir iekļauti šīs regulas, kas ir grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 16. decembra Regulu (ES) Nr. 2015/2424 (OV 2015, L 341, 21. lpp.), 9. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā.
(
4
)	Es lietoju Regulas Nr. 207/2009 12. panta formulējumā minēto jēdzienu. Dažādos starptautiskos un Savienības juridiskos instrumentos ir lietoti jēdzieni “izcelsmes norāde” un “ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”, kuru juridiskā piemērojamība ir precizēta attiecīgajā instrumentā.
(
5
)	Skat. spriedumus, 1999. gada 4. maijs, Windsurfing Chiemsee (C‑108/97 un C‑109/97, EU:C:1999:230), un 2004. gada 7. janvāris, Gerolsteiner Brunnen (C‑100/02, EU:C:2004:11).
(
6
)	It īpaši skat. spriedumus, 2000. gada 7. decembris, Telaustria un Telefonadress (C‑324/98, EU:C:2000:669, 59. punkts), un 2013. gada 7. marts, Efir (C‑19/12, nav publicēts, EU:C:2013:148, 27. punkts).
(
7
)	It īpaši skat. spriedumu, 1999. gada 22. jūnijs, Lloyd Schuhfabrik Meyer (C‑342/97, EU:C:1999:323, 18. punkts).
(
8
)	Spriedums, 2009. gada 3. septembris, Aceites del Sur-Coosur/Koipe (C‑498/07 P, EU:C:2009:503, 82. punkts).
(
9
)	Spriedumi, 2005. gada 11. maijs, Grupo Sada/ITSB – Sadia (GRUPO SADA) (T‑31/03, EU:T:2005:169, 86. punkts), un 2007. gada 11. decembris, Portela & Companhia/ITSB – Torrens Cuadrado un Sanz (Bial) (T‑10/06, nav publicēts, EU:T:2007:371, 76. punkts).
(
10
)	EUIPO norādījumos ir paredzēts, ka gadījumā, ja iepriekšējā preču zīme, uz kuru tiek norādīts, lai pamatotu iebildumus, ir Eiropas Savienības preču zīme, prasītājam ir jāpierāda līdzāspastāvēšana visā Savienības teritorijā. Skat. “Directives relatives à l’examen devant l’Office”, C‑2‑6. daļa, 7. lpp. (https://euipo.europa.eu/ohimportal/fr/trade-mark-guidelines).
(
11
)	Spriedums, 2013. gada 10. aprīlis, Höganäs/ITSB – Haynes (ASTALOY) (T‑505/10, nav publicēts, EU:T:2013:160, 49. un 50. punkts).
(
12
)	Spriedums, 2016. gada 22. septembris, combit Software (C‑223/15, EU:C:2016:719, 36. punkts).
(
13
)	Spriedums, 2016. gada 22. septembris, combit Software (C‑223/15, EU:C:2016:719, 31. un 32. punkts); šajā ziņā skat. arī spriedumu, 2011. gada 12. aprīlis, DHL Express France (C‑235/09, EU:C:2011:238, 46.–48. punkts).
(
14
)	Vēlos norādīt, ka, izslēdzot jebkādu automātisku attiecināšanu, Komisija norāda, ka nekas neliedz valsts tiesai ņemt vērā informāciju par situāciju citās dalībvalstīs, ja valodas, sociālās un kultūras iezīmes, kā arī attiecīgie tirgi ir salīdzināmi.
(
15
)	Skat. šo secinājumu 65. punktu.
(
16
)	Pēc analoģijas skat. spriedumu, 2008. gada 27. novembris, Intel Corporation (C‑252/07, EU:C:2008:655, 30., 41. un 42. punkts, kā arī tajos minētā judikatūra).
(
17
)	Šajā ziņā skat. spriedumus, 2009. gada 6. oktobris, PAGO International (C‑301/07, EU:C:2009:611, 27. un 29. punkts), un 2015. gada 3. septembris, Iron & Smith (C‑125/14, EU:C:2015:539, 19. punkts).
(
18
)	Attiecīgi Regulas Nr. 207/2009 7. panta 1. punkta c) apakšpunkts, 12. panta b) punkts un 66. panta 2. punkts.
(
19
)	Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Direktīva, ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm (OV 2008, L 299, 25. lpp.).
(
20
)	Attiecībā uz identisku tiesību normu, kas iekļauta Padomes 1988. gada 21. decembra Pirmās direktīvas 89/104/EEK, ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm (OV 1989, L 40, 1. lpp.), 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā, šajā ziņā skat. spriedumu, 2004. gada 7. janvāris, Gerolsteiner Brunnen (C‑100/02, EU:C:2004:11, 16. punkts).
(
21
)	Pēc analoģijas skat. spriedumu, 1999. gada 4. maijs, Windsurfing Chiemsee (C‑108/97 un C‑109/97, EU:C:1999:230, 26. punkts).
(
22
)	Spriedums, 1999. gada 4. maijs, Windsurfing Chiemsee (C‑108/97 un C‑109/97, EU:C:1999:230, 31. punkts).
(
23
)	Spriedums, 2004. gada 7. janvāris, Gerolsteiner Brunnen (C‑100/02, EU:C:2004:11, 25. un 27. punkts).