62024TJ0229_RES
Lieta T‑229/24
Isabel Sánchez
pret
Eiropas Komisiju
Vispārējās tiesas (desmitā palāta) 2026. gada 29. aprīļa spriedums
Civildienests – Ierēdņi – Pieņemšana darbā – Paziņojums par konkursu – Atklāts konkurss EPSO/AD/391/21 – Lēmums neiekļaut prasītāju rezerves sarakstā – Vienlīdzīga attieksme – Punktu standartizācija – Pienākums norādīt pamatojumu – Tiesības uz aizstāvību – Labas pārvaldības princips – Administratīvā procesa ilgums – Saprātīgs termiņš
Ierēdņi – Konkurss – Konkurss, kas balstīts uz kvalifikāciju un pārbaudījumiem – Atlases komisijas pienākumi – Salīdzinošs kandidātu nopelnu izvērtējums – Punktu standartizācijas izmantošana – Pienākums pirms pārbaudījumiem to norādīt paziņojumā par konkursu vai brīdināt kandidātus – Neesība
(Civildienesta noteikumu III pielikuma 1. panta 1. punkta e) apakšpunkts)
(skat. 37.–44., 69. punktu)
Ierēdņi – Konkurss – Konkurss, kas balstīts uz kvalifikāciju un pārbaudījumiem – Novērtēšanas kritēriju ieviešana un līdzsvarošana – Atlases komisijas novērtējuma brīvība – Punktu standartizācijas izmantošana pēc pārbaudījumiem – Pieļaujamība
(Civildienesta noteikumu 27. pants un III pielikums)
(skat. 46.–49., 51.–54. punktu)
Ierēdņi – Konkurss – Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) – Konkursu ierēdņu iecelšanai amatā norise – EPSO loma – Palīdzība atlases komisijai – Tehniskais atbalsts kandidātu vērtējuma standartizēšanai – Pieļaujamība – Nepieciešamība paziņojumā par konkursu paredzēt EPSO iesaistīšanos – Neesība
(Civildienesta noteikumu III pielikuma 1. panta 1. punkta e) apakšpunkts un 7. panta 1.–3. punkts)
(skat. 70.–77. punktu)
Ierēdņi – Konkurss – Atlases komisija – Lēmums neiekļaut rezerves sarakstā – Pienākums norādīt pamatojumu – Apjoms – Sēžu aizklātības ievērošana – Dažādos pārbaudījumos iegūto punktu paziņošana – Pieļaujamība – Papildu pamatojuma nepieciešamība gadījumā, ja atlases komisija standartizē punktus – Neesība
(LESD 296. pants; Civildienesta noteikumu III pielikuma 6. pants)
(skat. 91.–100. punktu)
Ierēdņi – Principi – Tiesības uz aizstāvību – Pienākums uzklausīt ieinteresēto personu pirms tai nelabvēlīga lēmuma pieņemšanas – Apjoms – Piemērošana konkursa atlases komisijas lēmumiem – Pienākums paziņot matemātisko formulu, ko piemēro, standartizējot punktus – Neesība
(Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. panta 2. punkta a) apakšpunkts)
(skat. 104.–109., 117.–120. punktu)
Ierēdņi – Konkurss – Konkurss, kas balstīts uz kvalifikāciju un pārbaudījumiem – Kandidātu nopelnu vērtējums – Kandidatūru atkārtota pārbaude – Priekšmets
(Civildienesta noteikumu III pielikuma 7. panta 2. punkta b) apakšpunkts)
(skat. 113. punktu)
Ierēdņu celta prasība – Iepriekšēja administratīva sūdzība – Netiešs lēmums noraidīt sūdzību – Vēlāks tiešs lēmums – Administrācijas pienākums rīkoties saprātīgā termiņā – Neesība
(Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. panta 1. punkts; Civildienesta noteikumu 90. pants un 91. panta 3. punkts)
(skat. 127.–132. punktu)
Ierēdņi – Konkurss – Savienības iestāžu pienākums nodrošināt visiem kandidātiem vienmērīgu un pienācīgu pārbaudījumu norisi – Pārkāpums – Ietekme uz pārbaudījumu likumību – Nosacījumi – Pierādīšanas pienākums
(skat. 142.–145., 149.–152. punktu)
Rezumējums
Saistībā ar atcelšanas prasību, ko cēlusi agrākā atklātā konkursa EPSO/AD/391/21 kandidāte un ko Vispārējā tiesa noraida, tā pirmo reizi lemj par punktu standartizācijas (turpmāk tekstā – “standartizācija”) apstrīdēšanu konkursa ietvaros.
2021. gada maijā prasītāja pieteica savu kandidatūru attiecīgajam konkursam, kura mērķis bija izveidot rezerves sarakstus, no kuriem Eiropas Savienības iestādes, galvenokārt Eiropas Komisija, varētu pieņemt darbā ierēdņus.
2022. gada decembrī prasītāja tika informēta, ka pēc konkursa pēdējā posma pārbaudījumiem viņa netika iekļauta rezerves sarakstā, jo viņa nebija to kandidātu vidū, kuri bija ieguvuši visaugstāko punktu skaitu minētajos pārbaudījumos.
Šajā gadījumā prasītāja būtībā apstrīd to, ka paziņojumā par konkursu nav publicēta standartizācijas metode kā novērtēšanas metode, un uzskata, ka šī metode atlases komisijai bija jānosaka un jāpaziņo vismaz pirms konkursa pārbaudījumu sākuma.
Vispārējās tiesas vērtējums
Vispārējā tiesa sāk ar atgādinājumu, ka konkursa atlases komisijas darbs parasti ietver vismaz divas atsevišķas stadijas, proti, pirmkārt, kandidatūru izskatīšanu, lai atlasītu konkursam pielaistos kandidātus, un, otrkārt, kandidātu spēju pārbaudi vakantajam amatam, lai sagatavotu rezerves sarakstu.
Standartizācijas, kas ietilpst atlases komisijas darba otrajā posmā, mērķis ir neitralizēt dažādu darbu labotāju relatīvo subjektivitāti punktu piešķiršanā, no kuriem daži objektīvi ir stingrāki nekā citi. Tam var būt nozīme atkarībā no katras darbā pieņemšanas procedūras apstākļiem. Ar šo metodi tiek īstenots vienlīdzīgas attieksmes princips, jo, pirmkārt, tā tiek vienādi piemērota visiem kandidātiem, kurus neatkarīgi vērtējuši vismaz divi atsevišķi korektori. Otrkārt, tā ļauj veikt kandidātu salīdzinošu pārbaudi, pamatojoties uz salīdzināmiem datiem, šajā gadījumā – standartizētiem punktiem visu konkursa kandidātu līmenī, lai nodrošinātu vērtējuma viendabīgumu.
Eiropas Savienības Civildienesta noteikumos (turpmāk tekstā – “Civildienesta noteikumi”), it īpaši to III pielikuma 1. panta 1. punkta e) apakšpunktā, nav paredzēta ne iespējamās standartizācijas izmantošanas publicēšana, ne paziņošana par to pirms pārbaudījumiem. Līdz ar to tas nav obligāti jānorāda paziņojumā par konkursu.
Turklāt lēmumu veikt standartizāciju var pieņemt tikai pēc pārbaudījumiem, ja atlases komisijas locekļiem ir zināmi labotāju piešķirtie punkti un ja tiek konstatēts, ka pastāv pārāk lielas atšķirības starp dažādu labotāju piešķirtajiem punktiem. Tādējādi uzreiz nav iespējams zināt, vai būs jāizmanto standartizācija, līdz ar to atlases komisija nevar pieņemt lēmumu par standartizācijas izmantošanu pirms pārbaudījumu labošanas.
Ņemot vērā plašo rīcības brīvību, kāda ir atlases komisijai savu darbu veikšanā, pat ja paziņojumā par konkursu nav minēta iespējamā standartizācija, atlases komisija var to izmantot un noteikt tās kārtību.
Proti, atšķirībā no pārbaudījumu “rakstura” un “kvalifikācijas”, kas attiecas uz pašām pārbaudēm un tātad objektīviem datiem, kuri ir jānorāda paziņojumā par konkursu, standartizācijas mērķis ir neitralizēt subjektivitāti atlases komisijas salīdzinošajos vērtējumos, uz kuriem savukārt attiecas atlases komisijas sēžu aizklātība. Turklāt, kā prasītāja atzina tiesas sēdē, ja tā uzzinātu pirms pārbaudījumiem par standartizācijas izmantošanu no atlases komisijas puses, tas konkrēti nemainītu viņas sagatavošanos konkursam.
Runājot par Eiropas Personāla atlases biroja (EPSO) iesaistīšanos standartizācijas posmā, tas šajā procedūrā vienīgi piemēroja zinātniski pierādītu matemātisku formulu attiecībā uz labotāju piešķirtajiem punktiem, un atlases komisija galu galā nolēma pieņemt vienu no diviem EPSO formulētajiem standartizācijas priekšlikumiem. Tādējādi, piemērojot Civildienesta noteikumu III pielikuma 7. panta 1.–3. punktu, EPSO sniedz palīdzību dažādām iestādēm, definējot un organizējot ierēdņu atlases procedūras, ievērojot minēto iestāžu pieņemtos vispārējos noteikumus.
Attiecībā uz pienākuma norādīt konkursa atlases komisijas lēmuma pamatojumu tvērumu Vispārējā tiesa uzskata, ka standartizācijas izmantošana neprasa papildu pamatojumu.
Proti, tā kā standartizācijas mērķis ir sniegt ieguldījumu kandidātu salīdzinošajā pārbaudē, kandidāta lūgums uzzināt standartizācijas ietekmi uz viņa punktiem nozīmējot, ka viņam ir jāpaziņo gan viņa, gan citu kandidātu starpposma punkti. Šāda informācija nozīmējot arī veikto aprēķinu paziņošanu.
Uz starpposma punktiem, kuru paziņošana varētu atklāt elementus, kas attiecas uz kandidātu personiska vai salīdzinoša rakstura vērtējumiem, noteikti attiecas konkursa atlases komisijas sēžu aizklātība.
Līdz ar to, ņemot vērā nepieciešamību pienākumu norādīt pamatojumu saskaņot ar atlases komisijas sēžu aizklātības ievērošanu, prasītājai nevar tikt paziņots ne viņas, ne citu kandidātu starpposma punktu skaits.
Tāpat, lai gan uz matemātisko formulu, kas tiek piemērota standartizācijas ietvaros, neattiecas atlases komisijas sēžu aizklātība, citādi ir ar standartizācijas ietvaros veiktajiem starpposma punktiem un aprēķiniem, kuru paziņošana apdraudētu līdzsvaru starp tiesībām uz aizstāvību un atlases komisijas sēžu aizklātību.