62024TJ0414_EXT
A TÖRVÉNYSZÉK ÍTÉLETE (ötödik tanács)
2025. december 3. (
*1
)
„Közös kül‑ és biztonságpolitika – A szíriai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – A pénzeszközök befagyasztása – A tagállamok területére való belépésre vonatkozó korlátozások – Azon személyek, szervezetek és szervek jegyzéke, akikre, illetve amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása alkalmazandó, és akikre, illetve amelyekre a tagállamok területére való belépési korlátozások vonatkoznak – A felperes nevének a jegyzékekben való fenntartása – A korlátozó intézkedésekkel érintett személlyel vagy szervezettel fennálló kapcsolatra vonatkozó kritérium – Bachar al‑Assad rezsimjének összeomlása – Értékelési hiba”
A T‑414/24. sz. ügyben,
Amer Foz (lakóhelye: Dubaj [Egyesült Arab Emírségek], képviseli: L. Cloquet ügyvéd)
felperes
az Európai Unió Tanácsa (képviselik: D. Laurent és E. Nadbath, meghatalmazotti minőségben)
alperes ellen,
A TÖRVÉNYSZÉK (ötödik tanács),
a tanácskozások során tagjai: J. Svenningsen elnök, J. Laitenberger és J. Martín y Pérez de Nanclares (előadó) bírák,
hivatalvezető: M. Zwozdziak‑Carbonne tanácsos,
tekintettel az eljárás írásbeli szakaszára,
tekintettel a 2025. szeptember 10‑i tárgyalásra,
meghozta a következő
Ítéletet (
1
)
1
Az EUMSZ 263. cikken alapuló keresetével a felperes, Amer Foz a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2013/255/KKBP határozat módosításáról szóló, 2024. május 27‑i (KKBP) 2024/1510 tanácsi határozat (HL L 2024/1510), a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2024. május 27‑i (EU) 2024/1517 tanácsi végrehajtási rendelet (HL L 2024/1517) (a továbbiakban együttesen: a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2024. évi jogi aktusok) megsemmisítését, valamint a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2013/255/KKBP határozat módosításáról szóló, 2025. május 27‑i (KKBP) 2025/1096 tanácsi határozat (HL L 2025/1096), a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 2013/255/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2025. május 27‑i (KKBP) 2025/1095 tanácsi végrehajtási határozat (HL L 2025/1095), a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2025. május 27‑i (EU) 2025/1098 tanácsi rendelet (HL L 2025/1098) és a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2025. május 27‑i (EU) 2025/1094 tanácsi végrehajtási rendelet (HL L 2025/1094) megsemmisítését kéri annyiban, amennyiben e jogi aktusok együttesen őt érintik.
I. A jogvita előzményei és a kereset előterjesztését követő tényállás
[omissis]
3
A jelen ügy az Európai Unió Tanácsa által a Szíriai Arab Köztársasággal és a szíriai polgári lakosság ellen gyakorolt erőszakos elnyomásért felelős személyekkel szemben 2011 óta elfogadott korlátozó intézkedések összefüggésébe illeszkedik, amint az a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2011. május 9‑i 2011/273/KKBP tanácsi határozatból (HL 2011. L 121., 11. o.) kitűnik.
4
Az ezen elnyomásért felelős személyek, valamint a szíriai rezsimet támogató vagy abból hasznot húzó személyek és szervezetek, továbbá a velük összefüggésbe hozható személyek és szervezetek nevét felvették a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról és a 442/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. január 18‑i 36/2012/EU tanácsi rendelet (HL 2012. L 16., 1. o.; helyesbítés: HL 2012. L 259., 7. o.) II. mellékletében, valamint a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2013. május 31‑i 2013/255/KKBP tanácsi határozat (HL 2013. L 147., 14. o.) I. mellékletében szereplő jegyzékekbe (a továbbiakban együttesen: szóban forgó jegyzékek).
A. A felperes nevének a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2024. évi jogi aktusok mellékletét képező jegyzékekben való fenntartásáról
5
A 2013/255 határozat végrehajtásáról szóló, 2020. február 17‑i (KKBP) 2020/212 tanácsi végrehajtási határozattal (HL 2020. L 43. I., 6. o.) és a 36/2012 rendelet végrehajtásáról szóló, 2020. február 17‑i (EU) 2020/211 tanácsi végrehajtási rendelettel (HL 2020. L 43. I., 1. o.) a felperes nevét felvették a szóban forgó jegyzékek 291. sorába.
6
Ezt követően a felperes nevét fenntartották a szóban forgó jegyzékekben. A jegyzékbe vételi indokokat a 2013/255 határozat módosításáról szóló, 2021. május 27‑i (KKBP) 2021/855 tanácsi határozat (HL 2021. L 188., 90. o.) és a 36/2012 rendelet végrehajtásáról szóló, 2021. május 27‑i (EU) 2021/848 tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2021. L 188., 18. o.) (a továbbiakban együttesen: a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2021. évi jogi aktusok) elfogadása során módosították.
7
2023. március 31‑i levelében a Tanács tájékoztatta a felperest azon szándékáról, hogy a korábbi indokoktól részben eltérő indokok alapján fenntartja a nevét a szóban forgó jegyzékekben. Közölte vele a 2023. március 3‑i WK 3121/2023 INIT hivatkozási számú dokumentumot (a továbbiakban: WK 3121/2023. sz. dokumentum) és a 2023. március 24‑i WK 206/2023 EXT 2. sz. dokumentumot (a továbbiakban: WK 206/2023. sz. dokumentum), amelyek a felperes nevének fenntartására vonatkozó indokoknak az előző indokokhoz képest történő módosítására irányuló javaslatot alátámasztó bizonyítékokat tartalmaztak. A Tanács továbbá felkérte a felperest, hogy 2023. április 17‑ig nyújtsa be a javaslattal kapcsolatos észrevételeit.
[omissis]
9
2023. május 25‑én a Tanács elfogadta a 2013/255 határozat módosításáról szóló (KKBP) 2023/1035 határozatot (HL 2023. L 139., 49. o.), amely 2024. június 1‑jéig meghosszabbította a 2013/255 határozat alkalmazását, másrészt pedig elfogadta a 36/2012 rendelet végrehajtásáról szóló (EU) 2023/1027 végrehajtási rendeletet (HL 2023. L 139., 1. o.). A felperes nevét továbbra is fenntartották a szóban forgó jegyzékek 291. sorában. A Tanács a felperessel szembeni korlátozó intézkedések elfogadását a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2021. évi jogi aktusokban említettektől eltérő indokokkal támasztotta alá (a továbbiakban: 2023. évi indokok).
10
A 2023. évi indokok a következőképpen szólnak:
„Vezető üzletember, aki a szíriai gazdaság több ágazatában tevékenykedik és ott személyes és családi üzleti érdekeltségekkel rendelkezik. A kereskedelmi lehetőségekhez való hozzáférésből pénzügyi haszonban részesül és támogatja a szíriai rezsimet”.
Emellett kapcsolatban áll testvérével, Samer Fozzal, akit a Tanács 2019 januárjában vett jegyzékbe mint olyan Szíriában tevékenykedő vezető üzletembert, aki a rezsim támogatója vagy kedvezményezettje. Testvérével együtt számos kereskedelmi projektet hajt végre, különösen Adra al‑Ummaliyya (Damaszkusz egyik külvárosa) területén. E projektek között szerepel egy kábeleket és kábelkiegészítőket gyártó üzem, valamint egy napenergia segítségével villamos energiát termelő projekt. A [Bachar al‑Assad]‑rezsim nevében különböző tevékenységeket folytattak az [Iraki és Levantei Iszlám Állammal (ISIL, Dáissal)] is, beleértve fegyverek és lőszerek szállítását búzáért és olajért cserébe.”
11
A Tanács 2024. május 27‑én elfogadta a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2024. évi jogi aktusokat. A felperes nevének fenntartására vonatkozó indokok a 2023. évi indokokhoz képest változatlanok maradtak. A Tanács 2024. május 28‑án kelt levelében tájékoztatta a felperest arról, hogy nevét fenntartja a szóban forgó jegyzékekben.
B. A felperes nevének a 2025/1095 végrehajtási határozat és a 2025/1094 végrehajtási rendelet mellékletét képező jegyzékekben való fenntartásáról
12
Miután Bachar al‑Assad rezsimje 2024. december 8‑án összeomlott Szíriában, a Tanács 2025. május 27‑én elfogadta a 2025/1096 határozatot és a 2025/1098 rendeletet.
13
A Tanács a 2025/1096 határozat (8) preambulumbekezdésében rámutatott arra, hogy „[a] szíriai helyzet a [Bachar al‑Assad]‑rezsim összeomlása és az átmeneti hatóságok létrehozása ellenére továbbra is instabil, és [Bachar al‑Assadnak] a Szíriában és azon kívül elterjedt hálózatát még nem vonták felelősségre, és az még nem tekinthető felszámoltnak”. A Tanács ehhez hozzátette, hogy „[a]destabilizáció és a korábbi rezsim befolyásának esetleges újbóli megerősödése valódi kockázatot jelent, amit jól példáznak az átmeneti folyamat aláásására irányuló, a [Bachar al‑Assad]‑rezsim támogatását célzó incidensek, amelyek halálos áldozatokat követelő erőszakhoz vezettek Szíria part menti térségében”. A Tanács álláspontja szerint „a [Bachar al‑Assad]‑rezsimhez kapcsolódó, jegyzékbe vett személyek és szervezetek továbbra is erős és befolyásos szereppel bírnak, így fennáll a kockázata annak, hogy – finanszírozás vagy más eszközök révén – további fegyveres konfliktusokat támogatnak, valamint szerepet játszhatnak az átmenet visszafordítására irányuló kísérletekben”.
14
Közelebbről, a 2025/1096 határozat (13) preambulumbekezdése értelmében „[a] Szíriában tevékenykedő, a [Bachar al‑Assad]‑rezsimhez kapcsolódó és e kapcsolatnak köszönhetően jelentős vagyonnal és hatalommal rendelkező, vezető üzletemberek továbbra is befolyással bírnak, és hálózataik is működnek”, és „[i]ly módon ezen egyének magukban hordozzák a civil társadalom és a szíriai békés átmenet erőszakos elnyomásának kockázatát.”
15
A 2013/255 határozat 27. cikke (1) és (2) bekezdésének és 28. cikke (1) és (2) bekezdésének szövegét a 2025/1096 határozat módosította. E cikkek immár előírják a tagállamok területére való beutazás vagy azon történő átutazás korlátozását, valamint a pénzeszközök befagyasztását többek között „a szíriai polgári lakosság ellen irányuló erőszakos elnyomásért felelős személyeknek és a korábbi [Bachar al‑Assad]‑rezsimet támogató és abból hasznot húzó személyeknek, valamint a velük kapcsolatban álló személyek”, illetve „a korábbi [Bachar al‑Assad] ‑rezsimhez kapcsolódó, Szíriában tevékenykedő vezető üzletemberek” tekintetében. A 2025/1098 rendelet módosította többek között a 36/2012 rendelet 15. cikkének szövegét annak érdekében, hogy abba belefoglalja a 2025/1096 határozatban meghatározott új, jegyzékbe vételi kritériumokat.
16
2025. április 15‑i levelében a Tanács tájékoztatta a felperest azon szándékáról, hogy a 2023. évi indokoktól részben eltérő indokok alapján fenntartja a nevét a szóban forgó jegyzékekben. Ezt követően közölte vele a 2025. április 11‑i WK 4862/2025 INIT hivatkozási számú dokumentumot (a továbbiakban: WK 4862/2025. sz. dokumentum) és a 2025. április 14‑i WK 4875/2025 REV 1. sz. dokumentumot (a továbbiakban: WK 4875/2025. sz. dokumentum), amelyek tartalmazták a nevének a 2023. évi indokokhoz képest történő módosítására irányuló javaslatot alátámasztó bizonyítékokat. Végezetül a Tanács felkérte a felperest, hogy 2025. április 27‑ig nyújtsa be a javaslattal kapcsolatos észrevételeit.
[omissis]
18
2025. május 27‑én a Tanács elfogadta a 2025/1095 végrehajtási határozatot és a 2018/1094 végrehajtási rendeletet. A felperes nevét továbbra is fenntartották a szóban forgó jegyzékek 291. sorában. A Tanács a felperessel szembeni korlátozó intézkedések fenntartását a 2023. évi fenntartásról szóló jogi aktusokban említettektől eltérő indokokkal támasztotta alá (a továbbiakban: 2025. évi indokok).
19
A 2025‑ös indokok a következőképpen szólnak:
„A korábbi [Bachar al‑]Assad‑rezsimhez kapcsolódó vezető üzletember, aki a szíriai gazdaság több ágazatában tevékenykedik és ott személyes és családi üzleti érdekeltségekkel rendelkezik. A kereskedelmi lehetőségekhez való hozzáférésből pénzügyi haszonban részesül, és a korábbi [Bachar al‑]Assad‑rezsim támogatója.
Emellett kapcsolatban áll fiútestvérével, Samer Fozzal, akit a Tanács 2019 januárjában vett jegyzékbe mint olyan Szíriában tevékenykedő vezető üzletembert, aki a [Bachar al‑]Assad‑rezsim támogatója vagy kedvezményezettje. Fiútestvérével együtt a korábbi [Bachar al‑]Assad‑rezsim nevében különböző tevékenységeket folytat az ISIL‑szel (Dáissal) is, beleértve fegyverek és lőszerek szállítását búzáért és olajért cserébe”.
II. A felek kérelmei
20
A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:
–
semmisítse meg a 2024/1510 határozatot, a 2024/1517 végrehajtási rendeletet, a 2025/1096 határozatot, a 2025/1095 végrehajtási határozatot, a 2025/1098 rendeletet és a 2025/1094 végrehajtási rendeletet az őt érintő részükben;
–
kötelezze a Tanácsot a költségek viselésére.
21
A Tanács azt kéri, hogy a Törvényszék:
–
utasítsa el a keresetet mint elfogadhatatlant, amennyiben az a 2025/1098 rendeletre vonatkozik;
–
a keresetet mint megalapozatlant utasítsa el;
–
kötelezze a felperest a költségek viselésére;
–
másodlagosan, abban az esetben, ha a Törvényszék úgy döntene, hogy megsemmisíti a 2024/1510 határozatot és a 2025/1095 végrehajtási határozatot a felperest érintő részükben, rendelje el e határozatok joghatásainak fenntartását a felperest érintő részükben az Európai Unió Bírósága alapokmánya 56. cikkének első bekezdésében előírt fellebbezési határidő lejártának napjáig, vagy – ha e határidőn belül fellebbezést nyújtanak be – a fellebbezés esetleges elutasításának napjáig.
III. A jogkérdésről
[omissis]
B. A megsemmisítés iránti kérelmek elfogadhatóságáról, amennyiben azok a 2025/1098 rendeletre vonatkoznak
28
A Tanács vitatja a megsemmisítés iránti kérelmeknek a 2025/1098 rendeletre vonatkozó részükben való elfogadhatóságát, mivel a felperesnek nincs kereshetőségi joga. Először is ugyanis a felperes nem címzettje a 2025/1098 rendeletnek, másodszor őt sem közvetlenül, sem személyében nem érintik e rendelet rendelkezései, harmadszor pedig e rendelkezések végrehajtási intézkedéseket tesznek szükségessé.
29
A felperes vitatja a Tanács érveit. A tárgyaláson hangsúlyozta, hogy a 2025/1098 rendeletről említést tett a Tanács által küldött 2025. május 28‑i levél, amelyben értesítette őt a 2025/1096 határozat, a 2025/1095 végrehajtási határozat, a 2025/1098 rendelet és a 2025/1094 végrehajtási rendelet elfogadásáról. Ha a 2025/1098 rendelet nem gyakorolt volna közvetlen és egyedi hatást a felperes helyzetére, azt nem lett volna szükséges közölni vele. Egyébiránt a felperes azzal érvel, hogy a 2025/1098 rendelet preambulumbekezdései fontosak, és kihatnak arra, hogy a Tanácsnak miként kell értelmeznie a 2025/1094 végrehajtási rendeletet.
30
E tekintetben mindenekelőtt meg kell állapítani, hogy az a körülmény, hogy a 2025. május 28‑i levél említést tesz a 2025/1098 rendeletről, nem teheti lehetővé a felperes számára, hogy eltérjen az EUMSZ 263. cikkben meghatározott kötelező elfogadhatósági feltételektől.
31
Ezenkívül az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése értelmében bármely természetes vagy jogi személy az e rendelkezés első és második bekezdésében említett feltételek mellett eljárást indíthat a neki címzett vagy az őt közvetlenül és személyében érintő jogi aktusok ellen, továbbá az őt közvetlenül érintő olyan rendeleti jellegű jogi aktusok ellen, amelyek nem tartalmaznak végrehajtási intézkedéseket.
32
Meg kell jegyezni, hogy – amint az a fenti 15. pontban megállapításra került – a 2025/1098 rendelet módosítja a 36/2012 rendeletet annak érdekében, hogy abba belefoglalja a 2025/1096 határozatban meghatározott új jegyzékbe vételi kritériumokat, anélkül azonban, hogy módosítaná e rendelet II. mellékletét.
33
Tehát olyan általános hatályú jogi aktusról van szó, amelynek a felperes nem címzettje.
34
Márpedig, anélkül hogy meg kellene határozni, hogy a 2025/1098 rendelet az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése értelmében vett rendeleti jellegű jogi aktusnak minősül‑e, meg kell állapítani, hogy e rendelet végrehajtási intézkedéseket von maga után. Ahhoz ugyanis, hogy az ott előírt korlátozó intézkedések meghatározott magánszemélyekre alkalmazhatók legyenek, ez utóbbiak nevét fel kell venni a 36/2012 rendelet mellékletét képező jegyzékbe, illetve fenn kell tartani e jegyzékben, amint az ez utóbbi rendelet 32. cikkének (1) bekezdéséből következik. A jelen ügyben ilyen végrehajtási intézkedéseket fogadtak el a felperes tekintetében a 2025/1094 végrehajtási rendelet formájában.
35
Végül, ami a felperes azon érvét illeti, amely szerint a 2025/1098 rendelet preambulumbekezdései fontosak, és kihatnak arra, hogy a Tanácsnak miként kell értelmeznie a 2025/1094 végrehajtási rendeletet, meg kell állapítani, hogy a felperes nem fejti ki, hogy e tény mennyiben igazolja a keresetének a 2025/1098 rendeletre vonatkozó részében való elfogadhatóságának megállapítását. Mindenesetre valamely rendelet preambulumbekezdése ugyan segíthet abban, hogy egy jogszabály értelmezését megvilágítsa, ám önmagában még nem minősül jogszabálynak. Az uniós jogi aktusok preambulumának nincs kötelező hatálya (lásd: 2017. október 26‑iMarine Harvest kontra Bizottság ítélet, T‑704/14, EU:T:2017:753, 150. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat), ekként semmilyen hatást nem gyakorol a felperes jogi helyzetére.
36
Következésképpen a felperes nem kérheti a 2025/1098 rendelet megsemmisítését.
37
Ezzel szemben, amint azt a Tanács elismeri, a felperes kérheti egyrészt a 2025/1096 határozat megsemmisítését a rá vonatkozó korlátozó intézkedések alkalmazását 2026. június 1‑jéig meghosszabbító részében, másrészt pedig a 2025/1095 végrehajtási határozat és a 2025/1094 végrehajtási rendelet megsemmisítését, amennyiben e két jogi aktus fenntartja a nevét a szóban forgó jegyzékekben (a továbbiakban együttesen: a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2025. évi jogi aktusok).
C. A megalapozottságról
38
Keresetének a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2024. évi jogi aktusokra vonatkozó részének alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik, amelyek közül az elsőt értékelési hibára, a másodikat a 2013/255 határozat 27. és 28. cikkének, valamint a Törvényszék és a Bíróság ítélkezési gyakorlatában meghatározott „szankciók hatálya alá tartozó személlyel való kapcsolat” fogalmának megsértésére, a harmadikat pedig a 2022. május 18‑iFoz kontra Tanács ítéletben foglaltak (T‑296/20, EU:T:2022:298) megsértésére alapítja.
39
Meg kell jegyezni, hogy a felperes által felhozott három jogalap lényegében arra az állításra irányul, hogy a Tanács értékelési hibát követett el, mivel először is a 2023. évi indokokat nem támasztják alá kellően megbízható vagy hitelt érdemlő bizonyítékok, másodszor a Tanács kizárólag a felperes és Samer Foz, egy, a szóban forgó jegyzékekbe felvett személy közötti családi kapcsolat fennállására támaszkodott a felperessel szembeni korlátozó intézkedések fenntartásának érdekében, harmadszor, a korlátozó intézkedések vele szembeni fenntartásának igazolása érdekében a Tanács tévesen tartotta fenn az d’Adra al‑Ummaliyya régióban (Szíria) végrehajtott kereskedelmi projekteknek a nevének fenntartására vonatkozó indokokban való említését, miközben a Törvényszék a 2022. május 18‑iFoz kontra Tanács ítélet (T‑296/20, EU:T:2022:298) 160. pontjában (nem tették közzé) megállapította, hogy a Tanács nem terjesztett elő kellően pontos és egybevágó valószínűsítő körülmények együttesét annak megállapításához, hogy a felperes bizonyos számú kereskedelmi projektet hajtott végre Adra al‑Ummaliyya régióban.
40
A Tanács vitatja a felperes érveit.
41
Figyelembe véve a felperes által felhozott három jogalap keretében előadott érveket, azokat együttesen kell megvizsgálni.
42
Ami a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2025. évi jogi aktusokat illeti, a felperes megismétli az első és a második jogalapot, amelyeket a fenti 39. pontban kifejtettekkel azonos okok miatt együttesen kell megvizsgálni. Ezzel szemben, mivel a 2025‑ös indokokban már nem szerepel hivatkozás az Adra al‑Ummaliyya régióban megvalósuló kereskedelmi projektekre, a felperes úgy véli, hogy a harmadik indokot már nem kell fenntartani.
1.
Előzetes megfontolások
[omissis]
48
A felvétel megalapozottságának értékelését a bizonyítékok nem elszigetelt módon, hanem azon összefüggésben történő vizsgálatával kell elvégezni, amelybe azok illeszkednek (lásd ebben az értelemben: (2015. április 21‑iAnbouba kontra Tanács ítélet, C‑630/13 P, EU:C:2015:247, 51. pont; 2015. április 21‑iAnbouba kontra Tanács ítélet, C‑605/13 P, EU:C:2015:248, 50. pont).
[omissis]
2.
A jegyzékekben való fenntartásról szóló 2024. évi jogi aktusokról
[omissis]
b)
A Tanács által előterjesztett bizonyítékok relevanciájáról
[omissis]
66
Ami a WK 206/2023. sz. dokumentumban foglalt bizonyítékokat illeti, el kell ismerni, hogy az iratok tartalma nem utal személyében a felperesre. Ugyanakkor bemutatják azt a hátteret, amelyben az érintett jegyzékbe való felvételére sor került, tekintettel különösen a szíriai üzletemberek által az Unió által elfogadott korlátozó intézkedések megkerülése érdekében kialakított stratégiákra, valamint a Samer Foz által a szíriai gazdaságban elfoglalt helyre. Így a fenti 48. pontban hivatkozott ítélkezési gyakorlatnak megfelelően, és jóllehet e bizonyítékok külön‑külön véve önmagukban nem igazolhatják a felperes neve szóban forgó jegyzékekben való fenntartásának megalapozottságát, e körülmény nem alkalmas arra, hogy a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2024. évi jogi aktusok jogszerűségének vizsgálata keretében teljesen irrelevánssá tegye azokat. E bizonyítékok alkalmasak ugyanis arra, hogy olyan háttér‑információkkal szolgáljanak, amelyek kiegészítik és megerősíthetik a konkrétan a felperest említő egyéb bizonyítékokat (lásd ebben az értelemben: 2020. december 16‑iHaikal kontra Tanács ítlet, T‑189/19, nem tették közzé, EU:T:2020:607, 120. pont; 2022. május 18‑iFoz kontra Tanács ítélet, T‑296/20, EU:T:2022:298, 101. pont [nem tették közzé]). Ennélfogva ezt az érvet el kell utasítani.
[omissis]
69
Ami először is a Pro‑justice‑jelentést illeti, meg kell állapítani egyrészt, hogy noha a 2023. évi indokokat módosították a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2021. évi jogi aktusokban szereplő indokokhoz képest, e módosítás nem érintette az indokok azon részét, amelynek alátámasztására a Pro‑justice‑jelentés irányult. A 2023. évi indokok ugyanis eltérnek a 2021. évi indokoktól, mivel törölték az arra való hivatkozást, hogy „[a felperes] 2012 és 2019 között az ASM International [General] Trading LLC vezérigazgatója volt”. Mindazonáltal a Pro‑justice‑jelentést a Tanács abból a célból nyújtotta be, hogy alátámassza a felperes nevének fenntartására vonatkozó indokok egy másik részét, amelyet a 2023. évi indokok elfogadásakor nem módosítottak, nevezetesen azt, amely szerint a felperes és testvére, Samer Foz számos kereskedelmi projektet hajtott végre Adra al‑Ummaliyya régióban, és Bachar al‑Assad rezsimje nevében tevékenységeket folytattak az Iraki és Levantei Iszlám Állammal (ISIL).
70
Másrészt a felperes nem hivatkozott olyan körülményekre, amelyek lehetővé tennék annak megállapítását, hogy a szíriai helyzet a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2021. évi jogi aktusok és a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2024. évi jogi aktusok elfogadásának időpontja között megváltozott, így a Pro‑justice‑jelentés már nem releváns. A felperes ugyanis annak megállapítására szorítkozik, hogy a Pro‑justice‑jelentés elavult, mivel 2020‑ból származik, míg az említett jogi aktusokat 2024‑ben fogadták el.
71
Ráadásul a WK 206/2023. sz. dokumentum olyan bizonyítékokat tartalmaz, amelyek alátámasztják, hogy a szíriai gazdaság szerkezete a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2024. évi jogi aktusok elfogadásának időpontjában még mindig ugyanaz volt, vagyis a szíriai rezsim által gyakorolt szigorú kontrollon, valamint az említett rezsim és a vezető üzletemberek szűk köre közötti szoros kapcsolatok fennállásán alapult. Példának okáért az 5. sz. bizonyíték, vagyis a Harmoon Központ által 2022 júliusában közzétett „Replacing the Old Business Elite With the New War Profiteers in Syria” (A korábbi üzleti elitnek az új háborús haszonélvezőkkel való felváltása Szíriában) című jelentés a háborús haszonélvezők szíriai gazdaságban betöltött szerepét és gazdagodásuknak, a rezsim által elősegített, módját vizsgálja, míg a 7. sz. bizonyíték, vagyis a The Guardian újságban 2022. március 22‑én megjelent „Syria using maze of shell companies to avoid sanctions on Assad regime’s elite” (Szíria fiktív társaságokat használ a Bachar al‑Assad rezsim elitjével szemben kiszabott gazdasági szankciók megkerülésére) című cikk olyan hivatalos szíriai dokumentumok létezésére utal, amelyek tanúsítják a szíriai rezsim arra irányuló stratégiáját, hogy fiktív társaságokat hozzon létre a korlátozó intézkedések megkerülése érdekében. Következésképpen, amint azt a Tanács állítja, a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2024. évi jogi aktusok elfogadásának időpontjában a szíriai helyzet továbbra is aggodalomra adott okot.
[omissis]
c)
A Tanács által benyújtott bizonyítékok megbízhatóságáról
74
Első jogalapja keretében a felperes arra hivatkozva vitatja a Jusoor Institute által 2022. február 18‑án közzétett, „Syrian personalities subject to Western sanctions system” (A nyugati szankciórendszer hatálya alá tartozó szíriai személyek) című, azon tájékoztató jelentés megbízhatóságát, amelynek egy részét a WK 3121/2023. sz. dokumentum mint 7. sz. bizonyítékot foglalja magában, hogy e jelentés nem hozzáférhető.
[omissis]
d)
A felperes nevének a szóban forgó jegyzékekben a korlátozó intézkedésekkel érintett személlyel vagy szervezettel fennálló kapcsolatra vonatkozó kritérium alapján történő fenntartását igazoló indokok megalapozottságáról
1) A felperes nevének fenntartására vonatkozó kritérium hatályáról
[omissis]
83
E tekintetben meg kell állapítani, hogy, a felperes állításával ellentétben, a 2023. évi indokok, amelyek alapján a Tanács úgy találta, hogy a felperes és testvére, Samer Foz között kapcsolat áll fenn, nem korlátozódnak kizárólag családi kapcsolataikra, hanem az üzleti kapcsolatokra is kiterjednek. Egyébiránt a Tanács nem állítja, hogy a Foz családdal fennálló rokoni kötelék önálló jegyzékbe vételi kritériumnak minősülne, ellentétben az Al‑Assad vagy a Makhlouf családdal fennálló rokoni kötelékkel, amely az egyebek mellett a 2015/1836 határozattal módosított 2013/255 határozat 27. cikke (2) bekezdésének b) pontjában és 28. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott önálló kritériumnak minősül, amelyet a pénzeszközök befagyasztása tekintetében átvett a 2015/1828 rendelettel módosított 36/2012 rendelet 15. cikke (1a) bekezdésének b) pontja is. Mindebből ugyancsak az következik, hogy a korlátozó intézkedések által érintett személlyel vagy szervezettel való kapcsolatra vonatkozó kritérium vizsgálata keretében e testvéri kapcsolat fennállását tényelemként kell vizsgálni.
[omissis]
3) A felperes és testvére, Samer Foz által a szíriai rezsim nevében az ISIL‑lel folytatott különböző tevékenységekről
[omissis]
98
E tekintetben a Törvényszék a 2022. május 18‑iFoz kontra Tanács ítélet (T‑296/20, EU:T:2022:298) (nem tették közzé) 162. pontjában úgy ítélte meg, hogy a Pro‑justice‑jelentésből származó információkra tekintettel megállapítható, hogy a felperes és testvére a szíriai rezsim nevében végzett tevékenységeket, amelyek magukban foglalták fegyverek és lőszerek búzáért és olajért cserébe történő szállítását. Az említett jelentés szerint e kereskedelmi ügyletekre akkor került sor, amikor az ISIL Szíria teljes keleti részét ellenőrzés alatt tartotta, amit egyébiránt az ISIL egyik vezetője is megerősített. A Törvényszék hozzátette, hogy a „Factsheet: Samer Foz, Syria’s Most Powerful businessman” (Tájékoztató: Samer Foz, Szíria legtehetősebb üzletembere) című cikk szerint, amelyet 2018. április 19‑én tettek közzé a The Syria Report internetes oldalon, és amelyet mint 10. sz. bizonyítékot a WK 1751/2020. sz. dokumentum tartalmaz, a többek között az ISIL által ellenőrzött régiókba irányuló búzaszállítást az Aman Holding leányvállalata végezte, ami Samer Foznak a szíriai rezsim szempontjából fennálló jelentőségére utaló másik tényezőnek minősül. Ezenfelül a Törvényszék rámutatott, hogy a Foz család által vezetett Aman Holding a szíriai rezsim nevében jár el a gabonakereskedelemben az „Exclusive – [Bachar al‑]Assad allies profit from Syria’s lucrative food trade” (Exkluzív – Bachar al‑Assad szövetségesei Szíria jövedelmező élelmiszer‑kereskedelmének a haszonélvezői)” című cikk szerint, amelyet 2013. november 14‑én tettek közzé a Reuters honlapján, és amelyet a WK 1751/2020. sz. dokumentum mint 13. sz. bizonyítékot tartalmaz. A Törvényszék megállapította, hogy ez utóbbi internetes oldalon az szerepelt, hogy az Aman Holding gabonakereskedelem céljából brókertevékenységet folytat a szíriai állam tulajdonában álló Hoboob társasággal. Az Aman Holding megerősítette, hogy 2013‑ban búzát importált Szíriába. Végül az Egyesült Arab Emírségekben székhellyel rendelkező ASM International General Trading a búzakereskedelem területén is tevékenykedett, amint az kitűnik a WK 1751/2020. sz. dokumentumban foglalt két cikkből, nevezetesen a „US sanctions Syrian businessman Samer Foz, entities for links to Assad” (Az Egyesült Államok szankcionálja Samer Foz szíriai üzletembert és szervezeteit az Assaddal fennálló kapcsolatai miatt) című cikkből, amelyet az Arab News internetes oldalon tettek közzé és 2019. június 12‑én frissítettek, és amelyet a 12. sz. bizonyítékként nyújtottak be, valamint a 2019. június 11‑én az Al Arabiya internetes oldalon közzétett és 8. sz. bizonyítékként benyújtott „US sanctions Syrian oligarch and his luxury reconstruction business empire” (Az Egyesült Államok szankcionálja a szíriai oligarchát és annak luxus újjáépítési üzleti birodalmát) című cikkből.
[omissis]
4) A korlátozó intézkedések által érintett személlyel fennálló kapcsolatra vonatkozó következtetések
[omissis]
103
Ezenfelül a 2022. május 18‑iFoz kontra Tanács ítélet (T‑296/20, EU:T:2022:298) 166. pontjában a Törvényszék megállapította, hogy a felperes és a testvére, Samer Foz között fennálló üzleti kapcsolatok a részvényportfólióik kezelését érintő egyeztetés formájában is megjelennek. Ekként a Törvényszék megállapította először is, hogy a szíriai belkereskedelmi és fogyasztóvédelmi miniszter 2020. november 22‑i, az Aman Holding új részvényesi szerkezeti összetételét bemutató leveléből és a felperes által benyújtott, az Aman Holding részvényesi szerkezetének új felosztását tanúsító bejegyzési igazolásból kitűnik, hogy mind ő, mind Samer Foz ugyanazon időszakban (vagyis 2020. november 22. és 2020. december 3. között) ruházta át az Aman Holdingban fennálló részesedését. Másodszor, az ASM International General Trading felszámolására vonatkozó döntés valamiféle egyeztetés fennállásáról tanúskodik. E tekintetben a Törvényszék rámutatott, hogy a felperes által benyújtott bizonyítékokból kitűnik, hogy e döntést a társaság rendkívüli közgyűlését alkotó részvényesek, köztük Samer Foz és a felperes, 2019. március 26‑án hozták, Samer Foz nevének a szóban forgó jegyzékekbe 2019 januárjában történt felvételére válaszul.
104
E tekintetben a felperes úgy véli, hogy a Törvényszéknek a felperes és Samer Foz közötti egyeztetés e formája miatti aggálya már nem aktuális és elavult, mivel az ASM International General Tradinget megszüntették és felszámolták, ő pedig átruházta az Aman Holdingban fennálló részvényeit.
105
Márpedig a Törvényszék éppen a felperes Aman Holdingban fennálló részesedéseinek átruházása és az ASM International General Trading felszámolása körülményei alapján következtetett a felperes és a testvére közötti egyeztetés egy formájára.
106
Ezenfelül meg kell állapítani, hogy a felperes nem állítja, hogy megszakította volna a kapcsolatot Samer Fozzal, vagy hogy tőle elhatárolódott volna, és az ilyen kapcsolatok fennmaradását alátámasztja a fenti 74. pontban említett WK 3121/2023. sz. dokumentum 7. sz. bizonyítéka, amelyből kitűnik, hogy a testvére mellett dolgozik, valamint az említett dokumentum 4. sz. bizonyítéka, nevezetesen a „Tactics of Sanctions Evasion in Syria” (A szankciók elkerülésére irányuló taktikák Szíriában) című jelentés, amelyet a Syrian Legal Development Programme és a Baytna 2022 januárjában tett közzé, és amely említést tesz arról, hogy a felperes testvére strómanjaként jár el, hogy segítsen neki a vele szemben kiszabott korlátozó intézkedések kijátszásában.
107
Másodszor a felperes azt állítja, hogy sem ő, sem a családja nem áll kapcsolatban a szíriai rezsimmel, amit állítólag a fenti 98. pontban említett WK 1751/2020. sz. dokumentum 10. sz. bizonyítéka támaszt alá, valamint hogy eltávolodott a szíriai rezsimtől, és határozottan és fenntartás nélkül elítéli az e rezsim által elkövetett jogsértéseket.
108
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a többek között a 2015/1836 határozattal módosított 2013/255 határozat 27. cikkének (3) bekezdése és 28. cikkének (3) bekezdése szerint az e cikkek (2) bekezdésében említett kategóriába valamelyikébe tartozó személyeket, szervezeteket vagy szerveket nem veszik fel a személyeknek és szerveknek a 2013/255 határozat I. mellékletében foglalt jegyzékeibe, illetve nem tartják őket a jegyzékekben, amennyiben elegendő információ áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy nem, illetve már nem állnak kapcsolatban a rezsimmel, vagy nem gyakorolnak befolyást arra, vagy nem áll fenn velük kapcsolatban az intézkedések kijátszásának valós veszélye. Ugyanezen feltétel szerepel a pénzeszközök befagyasztását illetően a 2015/1828 rendelettel módosított 36/2012 rendelet 15. cikkének (1b) bekezdésében.
109
Mindazonáltal e cikk hiányos olvasatán alapul a felperes azon állítása, amely szerint a WK 1751/2020. sz. dokumentum 10. sz. bizonyítéka azt támasztja alá, hogy nem áll fenn kapcsolat egyrészt közte és családja között, másrészt pedig a felperes és a szíriai rezsim között, mivel e cikk azt mutatja be, hogy Samer Foz nem tartozik Bachar al‑Assad családjához, nem áll kapcsolatban a biztonsági szolgálatokkal, továbbá nem tagja az alavita közösségnek sem. Ez cikk ugyanis bemutatja, hogy „a Foz család szoros kapcsolata [Ba[ch]ar [al‑Assad] német unokatestvérével, [aki] a két utolsó elnök, [Hafez [a]l‑Assad] és [utóda], Ba[ch]ar [al‑Assad] személyes biztonságáért felel, több damaszkuszi forrás szerint rendkívül fontos tényező a [Foz] család felemelkedésében”, és hogy „[j]elenleg úgy tekintik, hogy a [Foz] család közvetlen kapcsolatban áll személyesen Ba[ch]har [a]l‑Assaddal”.
110
Ami azt az állítást illeti, amely szerint a felperes elhatárolódott a szíriai rezsimtől, és elítéli annak cselekményeit, meg kell állapítani, hogy az egyáltalán nincs alátámasztva, és annak ellentmond a WK 3121/2023. sz. dokumentum 7. sz. bizonyítéka. Ebből ugyanis kitűnik, hogy a felperes benyújtott egy, a szíriai gazdaság újraindítására irányuló stratégiai tanulmányt, azon mechanizmus mellett, amellyel az Unió és az Amerikai Egyesült Államok által a szíriai rezsimmel szemben kiszabott gazdasági szankciókat megkerülik.
111
Márpedig egyrészt a szíriai rezsimnek a többek között az Unió által előírt korlátozó intézkedések megkerülésére irányuló kísérleteit megerősíti a WK 206/2023. sz. dokumentumban található többi bizonyíték, különösen a fenti 71. pontban említett 5. és 7. sz. bizonyíték, továbbá a 6. sz. bizonyíték, jelesül a „Names… Fake companies to mislead Western sanctions against Assad, [an] economic researcher warns” (Nevek… Fiktív társaságok az Assaddal szembeni nyugati szankciók kijátszására, egy gazdasági kutató figyelmeztet), amely 2022. február 4‑én jelent meg az Internet Orient net oldalon. E bizonyítékok arra utalnak, hogy a szíriai rezsim fiktív társaságok útján kísérli meg megkerülni a többek között az Unió által előírt korlátozó intézkedéseket. Másrészt a WK 3121/2023. sz. dokumentumnak a fenti 106. pontban említett 4. sz. bizonyítéka azt is megállapítja, hogy maga a felperes úgy próbálja megkerülni a vele szemben előírt korlátozó intézkedéseket, hogy anyósát és apósát strómanokként használja fel.
112
Ezenkívül önmagában az a tény, hogy a felperes és családja Dubajban (Egyesült Arab Emírségek) él, és ritkán, sőt soha nem utaznak Szíriába, nem elegendő annak megállapításához, hogy ő nem áll kapcsolatban a szíriai rezsimmel (lásd ebben az értelemben: 2021. április 14‑iAl‑Tarazi kontra Tanács ítélet, T‑260/19, nem tették közzé, EU:T:2021:187, 149. pont).
[omissis]
116
Márpedig az ítélkezési gyakorlat szerint, tekintettel a korlátozó intézkedések elfogadásáról szóló határozatok megelőző jellegére, amennyiben az uniós bíróság úgy véli, hogy az említett indokok legalább egyike kellően pontos és konkrét, alá van támasztva, valamint hogy önmagában elegendő alapot képez e határozat alátámasztásához, az a körülmény, hogy a többi indok nem ilyen, nem igazolhatja az említett határozat megsemmisítését (lásd: 2013. november 28‑iTanács kontra Manufacturing Support & Procurement Kala Naft ítélet, C‑348/12 P, EU:C:2013:776, 72. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
[omissis]
3.
A jegyzékekben való fenntartásról szóló 2025. évi jogi aktusokról
a)
A jegyzékbe való felvétel indokai – egyes kritériumokhoz kapcsolódó – elemeinek meghatározásáról
118
A 2023. évi indokokhoz hasonlóan a 2025. évi indokokból is azt a következtetést kell levonni, hogy a felperes nevét három kritérium alapján tartották fenn a szóban forgó jegyzékekben, nevezetesen először is azon az alapon, hogy Szíriában tevékenykedő és Bachar al‑Assad korábbi rezsimjéhez kapcsolódó vezető üzletember, amint az a legutóbb a 2025/1096 határozattal módosított 2013/255 határozat 27. cikke (2) bekezdésének a) pontjában és a 28. cikke (2) bekezdésének a) pontjában és a legutóbb a 2025/1098 rendelettel módosított 36/2012 rendelet 15. cikke (1a) bekezdésének a) pontjában szerepel, másodszor a 2013/255 határozat 27. cikkének (1) bekezdésében és 28. cikkének (1) bekezdésében, valamint 15. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, a korábbi Bachar al‑Assad‑rezsimmel fennálló kapcsolat alapján, harmadszor pedig a korlátozó intézkedésekkel érintett személlyel vagy szervezettel fennálló, a 2013/255 határozat 27. cikke (2) bekezdésének utolsó tagmondatában és 28. cikke (2) bekezdésének utolsó tagmondatában, valamint a 36/2012 rendelet 15. cikke (1a) bekezdésének utolsó tagmondatában meghatározott kapcsolat alapján.
119
A 2023. évi és a 2025. évi indokok eltérnek abban, hogy a 2025. évi indokok egyrészt a felperesnek a korábbi Bachar al‑Assad‑rezsimmel fennálló kapcsolatára utalnak, másrészt pedig törölték a több kereskedelmi projektnek többek között Adra al‑Ummaliyya régióban történő végrehajtására való hivatkozást.
[omissis]
b)
A Tanács által előterjesztett bizonyítékok relevanciájáról
122
A kiigazítási beadványban a felperes mindenekelőtt arra hivatkozik, hogy a WK 4862/2025. sz. dokumentum 1. sz. bizonyítéka elavult, mivel 2024. augusztus 26‑án kelt, tehát megelőzi Bachar al‑Assad rezsimjének összeomlását. Továbbá a WK 4875/2025. sz. dokumentum bizonyítékai nem relevánsak, mivel az abban foglalt 21 bizonyíték közül mindössze 3 említi azt. Végül a felperes vitatja a WK 4875/2025. sz. dokumentum 7. sz. bizonyítékának relevanciáját, amely bizonyíték nem más, mint a WK 4361/2021 INIT hivatkozási számú dokumentumban 1. sz. bizonyítékként már benyújtott Pro‑justice jelentés.
123
A Tanács vitatja a felperes érveit.
124
Először is, ami a WK 4862/2025. sz. dokumentum 1. sz. bizonyítékát, vagyis a Brookings internetes oldalon közzétett, „Networked Authoritarianism and economic resilience in Syria” (Önkényuralmi hálózat és gazdasági reziliencia Szíriában) című cikket illeti, helytálló, amint azt a felperes állítja, hogy az korábbi a Bachar al‑Assad‑rezsim összeomlásánál, mivel 2024. augusztus 26‑án kelt. Mindazonáltal e körülmény önmagában nem foszthatja meg e bizonyítékot relevanciájától, mivel e bizonyíték képet ad az ország gazdasági helyzetéről, ahogyan az mindössze néhány hónappal az említett rezsim összeomlása előtt fennállt, és lehetővé teszi a Bachar al‑Assad rezsimje és a Szíriában tevékenykedő vezető üzletemberek közötti megértését.
125
Másodszor, ami a WK 4875/2025. sz. dokumentum azon bizonyítékait illeti, amelyek nem említik a felperes nevét, a felperes érvét a fenti 66. pontban kifejtettekkel azonos okok miatt el kell utasítani. E bizonyítékok ugyanis arra irányulnak, hogy képet adjanak mind a Bachar al‑Assad rezsimje előtt, mind az annak összeomlását követően fennálló gazdasági helyzetről, és különösen azokról a kihívásokról, amelyekkel az új szíriai kormánynak szembe kell néznie.
126
Harmadszor, a Pro‑justice‑jelentést illetően meg kell állapítani, hogy a WK 4875/2025. sz. dokumentum 7. sz. bizonyítékaként benyújtott bizonyíték teljes egészében megegyezik a WK 4361/2021 INIT hivatkozási számú dokumentum 1. sz. bizonyítékaként benyújtott bizonyítékkal. Mivel továbbá semmilyen információ nem szerepel e jelentés esetleges naprakésszé tételével kapcsolatban, ebből azt a következtetést kell levonni, hogy a Pro‑justice‑jelentésnek a WK 4875/2025. sz. dokumentum 7. sz. bizonyítékaként benyújtott kiadása a 2020. évi kiadás, amit a felek a tárgyaláson lényegében megerősítettek. Ez a jelentés tehát a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2025. évi jogi aktusok elfogadásának időpontjában ötéves volt.
127
Ráadásul, amint az a fenti 69. pontban megállapításra került, a Pro‑justice‑jelentést a Tanács a 2023. évi indokok azon részének alátámasztása érdekében nyújtotta be, amely szerint a felperes és testvére, Samer Foz részt vett az Adra al‑Ummaliyya régióban folytatott kereskedelmi projektekben, és Bachar al‑Assad rezsimje nevében folytattak tevékenységeket az ISIL‑lel.
128
A Tanács a tárgyaláson ezzel kapcsolatban feltett kérdésre válaszul azt állította, hogy a Pro‑justice‑jelentés továbbra is releváns, mivel a felperes testvérével fennálló kapcsolatának bizonyítására irányul. Ráadásul ez a kapcsolat továbbra sem vesztett aktualitásából, amit többek között a WK 4875/2025. sz. dokumentum 3. sz. bizonyítéka, vagyis a Daraj internetes oldal 2024. május 15‑i, „Dubai Unlocked: 10 Individuals Within Assad’s Close Circle Hide 50 Million dollars in Dubai Estates („Dubaï Unlocked”: 10 Assad közeli egyén 50 millió dollárt rejteget dubaji ingatlanokban) című cikke is megerősít. Ekként a felperessel szembeni korlátozó intézkedések elfogadásának körülményei nem változtak.
129
E tekintetben egyrészt meg kell állapítani, hogy a szíriai helyzet jelentősen megváltozott a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2021. és 2024. évi jogi aktusok és a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2025. évi jogi aktusok elfogadásának időpontja között, mivel Bachar al‑Assad rezsimje ez utóbbi jogi aktusok elfogadása előtt összeomlott. Márpedig a WK 4862/2025. és a WK 4875/2025. sz. dokumentumban szereplő, a Bachar al‑Assad rezsimjének összeomlását követő valamely időpontra vonatkozó bizonyítékok egyike sem említi az ISIL és a korábbi Bachar al‑Assad‑rezsim közötti közvetlen vagy közvetett kapcsolatok fennmaradását. Egyébiránt semmilyen más bizonyíték nem utal sem a felperesnek vagy testvérének az ISIL‑lel fennálló kapcsolataira, sem a korábbi Bachar al‑Assad‑rezsim nevében folytatott kereskedelmi ügyletekre.
130
Másrészt a felperes és testvére Adra al‑Ummaliyya régióban megvalósított kereskedelmi projektjeire való hivatkozást, amelyről a Pro‑justice‑jelentés tanúskodott, törölték a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2025. évi jogi aktusok indokai közül, amint az a fenti 119. pontban megállapításra került.
131
Következésképpen a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2025. évi jogi aktusok elfogadásának időpontjában a felperes helyzete és a szíriai körülmények már nem ugyanazok voltak, mint a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2021. és 2024. évi jogi aktusok elfogadásának időpontjában. Tekintettel továbbá arra, hogy Pro‑justice‑jelentés 2020‑ra, azaz öt évre nyúlik vissza, nem állítható, hogy az képet adna egyénileg a felperesnek vagy Szíriának a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2025. évi jogi aktusok elfogadásának időpontjában fennálló helyzetéről.
132
A fentiekből az következik, hogy a WK 4862/2025. és a WK 4875/2025. sz. dokumentumban foglalt bizonyítékok összessége – a Pro‑justice‑jelentés kivételével – releváns.
c)
A Tanács által előterjesztett bizonyítékok megbízhatóságáról
133
A kiigazítási beadványban a felperes vitatja a WK 4862/2025. és a WK 4875/2025. sz. dokumentumban foglalt bizonyítékok megbízhatóságát, amennyiben azok internetes oldalakról származnak.
134
A Tanács vitatja a felperes érveit.
135
E tekintetben mindenekelőtt emlékeztetni kell arra, hogy a tét súlyosságának értékelése keretében, amely a szóban forgó korlátozó intézkedések arányossága vizsgálatának részét képezi, figyelembe lehet venni azt a kontextust, amelybe ezek az intézkedések illeszkednek, és különösen azt, hogy nehéz pontosabb bizonyítékokat szerezni egy olyan államban, amely még instabil helyzetben van a tekintélyelvű rezsim összeomlása után, amely rezsimet ráadásul a Tanács nem tekinti felszámoltnak (lásd analógia útján: 2021. április 14‑iAl‑Tarazi kontra Tanács ítélet, T‑260/19, nem tették közzé, EU:T:2021:187, 71. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
136
Ezt követően emlékeztetni kell arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a Bíróság és a Törvényszék tevékenységét a bizonyítékok szabad mérlegelésének elve szabályozza, és a benyújtott bizonyítékok jelentősége értékelésének egyetlen kritériuma a bizonyítékok hitelességében rejlik. Márpedig, amint arra a fenti 76. pont emlékeztetett, valamely dokumentum bizonyító erejének megítélésekor ellenőrizni kell az abban foglalt információ valószínűségét, és figyelembe kell venni többek között az irat eredetét, készítésének körülményeit és címzettjét, valamint fel kell tenni a kérdést, hogy tartalma alapján értelmesnek és megbízhatónak tűnik‑e (lásd: 2021. április 14‑iAl‑Tarazi kontra Tanács ítélet, T‑260/19, nem tették közzé, EU:T:2021:187, 72. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
137
Végül, a harmadik országokban fennálló vizsgálati hatáskörök hiányában az uniós hatóságok értékelésének ténylegesen nyilvánosan hozzáférhető információforrásokon, jelentéseken, sajtócikkeken vagy más hasonló információforrásokon kell alapulnia (lásd: 2021. április 14‑iAl‑Tarazi kontra Tanács ítélet, T‑260/19, nem tették közzé, EU:T:2021:187, 74. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
138
E körülmények között a felperes nem szorítkozhat annak kifogásolására, hogy a Tanács internetes oldalakról származó bizonyítékokat nyújtott be, anélkül hogy pontosabban megjelölné közülük azokat, amelyek kétségeket vethetnek fel megbízhatóságukat és e kétségek okait illetően.
d)
A felperes nevének a szóban forgó jegyzékekben a korlátozó intézkedésekkel érintett személlyel vagy szervezettel fennálló kapcsolatra vonatkozó kritérium alapján történő fenntartását igazoló indokok megalapozottságáról
139
Mindenekelőtt meg kell jegyezni, hogy fenti 19. pontban felidézett 2025. évi indokokból lényegében kitűnik, hogy a felperes nevét a szóban forgó jegyzékekbe többek között családi üzleti érdekeltségei és testvérével, Samer Fozzal – aki maga 2019 januárja óta szerepel az említett jegyzékekben – való kapcsolata miatt vették fel és tartották abban fenn.
140
A fenti 83. pontban foglaltak nyomán meg kell jegyezni, hogy, a felperes állításával ellentétben, a 2025. évi indokok, amelyek alapján a Tanács úgy ítélte meg, hogy a felperes és testvére, Samer Foz között kapcsolat áll fenn, nem korlátozódnak kizárólag családi kapcsolataikra, hanem azok üzleti kapcsolataikra is kiterjednek.
141
Ezenkívül, a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2024. évi jogi aktusok elfogadásához hasonlóan, a Tanács a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2025. évi jogi aktusok elfogadásakor úgy ítélte meg, hogy a felperes a testvérével, Samer Fozzal különböző közös kereskedelmi érdekek és az ISIL‑lel a szíriai rezsim nevében végzett különböző tevékenységek folytán üzleti viszony keretében állt kapcsolatban.
142
Ami először is a felperes és testvére, Samer Foz által a szíriai rezsim nevében az ISIL‑lel folytatott különböző tevékenységeket illeti, meg kell állapítani, hogy – amint az a fenti 132. pontból kitűnik – a Pro‑justice‑jelentés nem releváns. Mivel ezen kívül a Tanács nem terjesztett elő semmilyen érvet vagy más bizonyítékot annak alátámasztására, hogy a felperes és testvére a korábbi Bachar al‑Assad‑rezsim nevében továbbra is üzleti kapcsolatokat tartott fenn az ISIL‑lel, meg kell állapítani, hogy a Tanács nem bizonyította jogilag megkövetelt módon, hogy a felperes testvérével, Samer Fozzal az ISIL‑lel fennálló üzleti viszonyok keretében kapcsolatban állt.
143
Másodszor, ami a felperes és testvére, Samer Foz közös kereskedelmi érdekek keretében fennálló kapcsolatait illeti, meg kell állapítani, hogy az ilyen kapcsolatok fennállásának bizonyításához a Tanács már nem támaszkodik az Adra al‑Ummaliyya régióban megvalósított kereskedelmi projektekre.
144
Ezzel szemben a fenti 128. pontban említett WK 4875/2025. sz. dokumentum 3. sz. bizonyítékából kitűnik, hogy a Bachar al‑Assad rezsimjéhez közeli üzletemberek, akik között a felperes és a testvére is említést nyer, menedéket találtak Dubajban, ahol luxusingatlanokat vásároltak. E levélben az is szerepel, hogy Samer Foz három libanoni társaság tulajdonosa, amelyek közül a Solid 1 Offshore a legutóbbi, és amelyekben a felperes társult partner.
145
Márpedig meg kell állapítani, hogy a kiigazítási beadványban a felperes nem vitatta sem e bizonyíték tartalmát, sem azokat a kapcsolatokat, amelyeket e libanoni társaságok keretében ő a testvérével ápolhat, és azt sem, hogy a szíriai helyzet változása negatív hatással volt libanoni ügyeire. A felperes, amikor a tárgyaláson e bizonyítékkal kapcsolatban kérdést intéztek hozzá, nem terjesztett elő semmilyen részletes érvet, csupán általánosságban vitatta az e bizonyítékban szereplő állítást.
146
Ráadásul annak bizonyítása érdekében, hogy már nem áll kapcsolatban a testvérével, a felperes nem terjesztett elő a keresetlevélben előadott és a fenti 105. pontban elutasítotthoz képest új érveket.
147
Ami a felperes és a korábbi Bachar al‑Assad‑rezsim közötti kapcsolat hiányát illeti, a keresetlevélben és a válaszban már előadott és a fenti 107–112. pontban elutasított érveken túl a felperes arra hivatkozik, hogy ezt bizonyítja az a tény, hogy az új szíriai kormány nem hozott vele szemben szankciókat.
148
Mindazonáltal alá nem támasztott állításról van szó.
149
Kétségtelen, hogy a felperes neve nem szerepel a Tanács által benyújtott, a bankszámláknak az új szíriai kormány által a vezető üzletemberekkel szemben elrendelt befagyasztásáról beszámoló, alábbi bizonyítékokban: a WK 4875/2025. sz. dokumentum 1. és 9. sz. bizonyítéka, amelyek a Reuters ügynökség által 2025. január 23‑án, illetve február 13‑án közzétett cikkek, nevezetesen a „Syria orders freeze of bank accounts linked to former regime” (Szíria elrendeli a korábbi rezsimhez kapcsolódó bankszámlák befagyasztását) és „Exclusive: Syria’s new leaders zero in on Assad’s business barons” (Exkluzív: az új szíriai vezetők Assaf üzletbáróira fókuszálnak), az említett dokumentum 11. sz. bizonyítéka, amely a Watan honlapján 2025. február 13‑án közzétett, „Syria’s New Government Investigates Assad’s billionaire Allies in Anti‑Corruption Drive” (Az új szíriai kormány Assad milliárdos szövetségeseivel kapcsolatban korrupcióellenes kampány keretében folytat nyomozást) című cikk, és az említett dokumentum 17. sz. bizonyítéka, amely a KaramShaar internetes oldalon 2025. március 18‑án közzétett „Tracking Regime Cronies: How to Deal with Assad’s Economic Networks” (A rezsimmel összejátszók felderítése: hogyan kezeljük Assad gazdasági hálózatait).
150
Mindazonáltal önmagában az a körülmény, hogy a felperes neve nem nyer említést, nem bizonyítja, hogy nem vonatkoznak rá a pénzeszközök befagyasztására vonatkozó intézkedések. E cikkek ugyanis nem tartalmazzák az érintett személyek teljes jegyzékét, legfeljebb néhány példával szolgálnak az érintett személyek köréből, akik között egyébként a felperes testvére is szerepel.
151
Ezenkívül, ami azt a körülményt illeti, hogy a felperes Dubajban él, a fenti 112. pontban már bemutatottak ellenére meg kell állapítani, hogy a Tanács szolgáltatott bizonyítékokat, nevezetesen a fenti 144. pontban említett WK 4875/2025. sz. dokumentum 3. sz. bizonyítékát és a WK 4862/2025. sz. dokumentum 2. sz. bizonyítékát, vagyis a Worldcrunch internetes oldal 2024. december 14‑i„From Beirut To Moscow, On the Trail Of Syria’s Fleeing Kleptocracy” (Bejrúttól Moszkváig, a szökésben lévő szíriai kleptokrácia nyomában) című cikkét, amely bizonyítja, hogy több, a korábbi Bachar al‑Assad‑rezsimhez közeli vezető üzletember, köztük a felperes és testvére, Samer Foz is ingatlanokba fektetett be Dubajban.
152
E körülmények között meg kell állapítani, hogy a Tanács kellőképpen bizonyította a felperes és a testvére, Samer Foz között a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2025. évi jogi aktusok elfogadásának időpontjában, üzleti viszonyokon keresztül fennálló kapcsolat létét.
153
E következtetést nem döntheti meg a felperes többi érve sem.
154
Először is a felperes – anélkül, hogy hivatkozna a Bachar al‑Assad rezsimjének összeomlását követően a szíriai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések rendszerének jogellenességére, amint azt a tárgyaláson is megerősítette – úgy véli mindazonáltal, hogy az említett rendszer összeomlása szükségtelenné teszi a rá vonatkozó korlátozó intézkedéseket. A 2013/255 határozat és a 36/2012 rendelet által meghatározott cél, vagyis Bachar al‑Assad rezsimjének összeomlása ugyanis megvalósult.
155
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint a korlátozó intézkedések módjait meghatározó általános szabályokat illetően a Tanács széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik a korlátozó intézkedések elfogadása érdekében figyelembe veendő tényezőket illetően. Mivel az uniós bíróság nem bírálhatja felül különösen a Tanácsnak az ilyen intézkedések meghozatalának alapjául szolgáló bizonyítékokra, tényekre és körülményekre vonatkozó értékelését, a Törvényszék által gyakorolt felülvizsgálatnak az eljárási és indokolási szabályok betartásának, a tények tényleges hitelességének, valamint a tények értékelésében rejlő nyilvánvaló hiba és hatáskörrel való visszaélés hiányának ellenőrzésére kell korlátozódnia. E korlátozott felülvizsgálat különösen azon célszerűségi megfontolások értékelésére alkalmazandó, amelyeken az ilyen intézkedések alapulnak (2009. október 14‑iBank Melli Iran kontra Tanács ítélet, T‑390/08, EU:T:2009:401, 36. pont; 2022. április 27‑iKanyama kontra Tanács ítélet, T‑105/21, nem tették közzé, EU:T:2022:250, 83. pont).
156
Márpedig a felperes annak vitatásául, hogy Bachar al‑Assad rezsimjének összeomlását követően fenntartották vele szemben a korlátozó intézkedéseket, mindössze azt említi, hogy az említett rezsim összeomlott, és úgy véli, hogy a Tanács által a 2025/1096 határozat (8) preambulumbekezdésében előadott igazolások általános jellegűek.
157
Így a felperes egyetlen konkrét érvet vagy bizonyítékot sem terjeszt elő a Tanács azon, a 2025/1096 határozat (8) preambumulbekezdésében tükröződő megállapításának vitatásául, amely szerint „[a] destabilizáció és a korábbi rezsim befolyásának esetleges újbóli megerősödése valódi kockázatot jelent, amit jól példáznak az átmeneti folyamat aláásására irányuló, a [Bachar al‑Assad]‑rezsim támogatását célzó incidensek, amelyek halálos áldozatokat követelő erőszakhoz vezettek Szíria part menti térségében”.
158
Ezzel szemben a Tanács olyan bizonyítékokat nyújtott be, amelyek alátámasztják egyrészt a szíriai gazdaság törékenységét, amelynek nagy része még mindig a korábbi Bachar al‑Assad‑rezsimmel kapcsolatban álló üzletemberek kezében van, ezek a WK 4875/2025. sz. dokumentum fenti 149. pontban említett 9. és 17. sz. bizonyítékai, másrészt a korábbi Bachar al‑Assad‑rezsimmel kapcsolatban álló személyeknek, köztük Rami Makhloufnak a Szíria part menti régiójában elkövetett erőszak finanszírozásában való részvételét, ez a WK 4875/2025. sz. dokumentum 21. sz. bizonyítéka, amely nem más, mint a Syria TV által 2025. április 12‑én közölt, az alábbi címet viselő cikk: „Special Source: Rami Makhlouf Involved in Financing Coastal Events (Exkluzív forrásból: Rami Makhlouf részt vett a part menti események finanszírozásában).
159
Másodszor a felperes megjegyzi, hogy a Tanács által a Szíriában tevékenykedő és a korábbi Bachar al‑Assad‑rezsimmel kapcsolatban álló vezető üzletemberek kategóriájával szembeni korlátozó intézkedések fenntartása érdekében előadott indokolás általános jellegű.
160
Ez az érv azonban nem releváns a korlátozó intézkedésekkel érintett személlyel vagy szervezettel fennálló kapcsolat kritériumára vonatkozó indokok megalapozottságának vizsgálata keretében.
161
Következésképpen a fentiek összességére tekintettel meg kell állapítani, hogy a felperes neve szóban forgó jegyzékekben való fenntartásának az, egy korlátozó intézkedésekkel érintett személlyel való kapcsolatán alapuló indoka kellően alátámasztott, így a felperes nevének a szóban forgó jegyzékekben való fenntartása e kritériumra tekintettel megalapozott.
162
A fenti 116. pontban hivatkozott ítélkezési gyakorlatra tekintettel a jelen jogalapot, ezzel a megsemmisítés iránti kérelmet a jegyzékekben való fenntartásról szóló 2025. évi jogi aktusokra vonatkozó részében, következésképpen pedig a kereset teljes egészében el kell utasítani.
[omissis]
A fenti indokok alapján
A TÖRVÉNYSZÉK (ötödik tanács)
a következőképpen határozott:
1)
A Törvényszék a keresetet elutasítja.
2)
A Törvényszék Amer Fozt kötelezi a költségek viselésére.
Svenningsen
Laitenberger
Martín y Pérez de Nanclares
Kihirdetve Luxembourgban, a 2025. december 3‑i nyilvános ülésen.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: angol.
(
1
)	A jelen ítéletnek csak azok a pontjai kerülnek ismertetésre, amelyek közzétételét a Törvényszék hasznosnak tartja.