62018TJ0261_RES
T‑261/18. sz. ügy
Roxtec AB
kontra
az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala
A Törvényszék ítélete (második tanács), 2019. szeptember 24.
„Európai uniós védjegy – Törlési eljárás – Hét koncentrikus kék kört tartalmazó fekete négyzetet ábrázoló, európai uniós ábrás védjegy – Feltétlen kizáró ok – Kizárólag az áru célzott műszaki hatása eléréséhez szükséges formából álló megjelölés – Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontja”
Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Kizárólag az árunak a célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges formájából álló megjelölések – Fogalom – Az erre vonatkozó általános érdek alapján való értelmezés
(2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, e) pont, ii. alpont)
(lásd: 26–29. pont)
Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Kizárólag az árunak a célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges formájából álló megjelölések – A megjelölés alapvető jellemzőinek meghatározása – A megjelölés elemeinek megkülönböztető képessége vagy a megjelölés használat révén megszerzett megkülönböztető képessége – Hatás hiánya
(2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, e) pont, ii. alpont és (3) bekezdés)
(lásd: 30–33., 38., 51., 53., 58–64. pont)
Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Kizárólag az árunak a célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges formájából álló megjelölések – Az alapvető jellemzőknek a termék műszaki funkciójára tekintettel való értékelése
(2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, e) pont, ii. alpont)
(lásd: 34., 35. pont)
Európai uniós védjegy – A védjegyoltalomról való lemondás, a védjegyoltalom megszűnése és a védjegy törlése – Feltétlen törlési okok – A 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontjával ellentétes lajstromozás – Hét koncentrikus kék kört tartalmazó fekete négyzetet ábrázoló, ábrás védjegy
(2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, e) pont, ii. alpont és 59. cikk, (1) bekezdés, a) pont)
(lásd: 45., 65., 74–77., 86., 92. pont)
Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Kizárólag az árunak a célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges formájából álló megjelölések – Kivétel – A megkülönböztető képesség használat révén történő megszerzése – Alkalmazhatatlanság
(2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, e) pont, ii. alpont és (3) bekezdés)
(lásd: 52. pont)
Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Feltétlen kizáró okok – Kizárólag az árunak a célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges formájából álló megjelölések – Az átlagos fogyasztó általi észlelés – Hatás
(2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) bekezdés, e) pont, ii. alpont)
(lásd: 54–56. pont)
Összefoglalás
A Törvényszék a 2019. szeptember 24‑én hozott Roxtec kontra EUIPO – Wallmax (Hét koncentrikus kék kört tartalmazó fekete négyzet ábrázolása) (T‑261/18) ítéletében elutasította az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalának (EUIPO) azon határozata ellen benyújtott keresetet, amellyel az EUIPO törölt egy hét koncentrikus kék kört tartalmazó fekete négyzetet ábrázoló, ábrás védjegyet.
Az adott ügyben a Roxtec a „műanyagból vagy gumiból készült kábel‑ és csőtömítések” vonatkozásában lajstromoztatta ezt a védjegyet. A Wallmax törlési kérelmének az EUIPO helyt azzal az indokolással adott helyt, hogy az említett megjelölés kizárólag a célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges formából áll
Ebben az ügyben a Törvényszéknek a formából álló megjelölés „alapvető jellemzőinek” fogalmáról kellett határoznia a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontjában foglalt feltétlen kizáró ok alkalmazása szempontjából. (
1
)
Elöljáróban a Törvényszék emlékeztetett arra, hogy az említett cikk helyes alkalmazása megköveteli, hogy a megjelölés alapvető jellemzőit az a hatóság, amely az e megjelölés védjegyként való lajstromozása iránti kérelem tárgyában dönt, megfelelő módon határozza meg. Márpedig a megjelölés „alapvető jellemzőinek” fogalma nem a megjelölés „megkülönböztető elemeinek” fogalmára utal, hanem kizárólag a megjelölés „legfontosabb elemeinek” fogalmára, amelyeket az adott esettől függően kell beazonosítani.
A Törvényszék ezután rámutatott, hogy ezen beazonosítás során az érintett fogyasztói kör észlelése nem kötelező és nem is döntő jelentőségű, legfeljebb az illetékes hatóság számára jelenthet hasznos, ám nem meghatározó értékelési szempontot a megjelölés alapvető jellemzőinek megállapítása során. A formából álló megjelölés (
2
) alapvető jellemzőinek beazonosítása során – a megjelölés megkülönböztető képességének (
3
) megítélése során lefolytatott vizsgálattal ellentétben – az érintett fogyasztói kör észlelése kizárólag annak meghatározására irányul, hogy a szóban forgó forma funkcionalitásának megvizsgálhatóságához mely elemeket kell a legfontosabbnak tekinteni.
A Törvényszék másfelől arra is emlékeztetett, hogy még ha az árunak egy adott műszaki eredmény eléréséhez szükséges formája a használata révén megkülönböztető képességre is tett szert, (
4
) védjegyként akkor sem lajstromozható. A Törvényszék továbbá azt is megállapította, hogy a „díszítő”, a „fantázia‑” illetve az „öncélú” jelleg értékelésére csak az alapvető jellemzők funkcionalitására vonatkozó második szakaszban, nem pedig a megjelölés alapvető jellemzőinek meghatározásával kapcsolatos első szakaszban kerül sor.
A Törvényszék ezért arra a következtetésre jutott, hogy a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontja ii. alpontjának alkalmazása szempontjából nem releváns a megjelölés elemeinek megkülönböztető képessége vagy a megjelölés használat révén megszerzett megkülönböztető képessége.
Az adott ügyben a Törvényszék először is megerősítette az EUIPO arra vonatkozó megállapítását, hogy a vitatott megjelölés alapvető jellemzője a koncentrikus köröknek felel meg. Másodszor a Törvényszék kimondta, hogy az EUIPO jogosan állapította meg, hogy a vitatott védjegy a szóban forgó konkrét áru formájából áll, azaz a tömítőmodul elülső része felületének olyan síkbeli ábrázolásából, amely láthatóvá teszi az említett modul henger alakú nyílásának belsejét borító, koncentrikusan elhelyezkedő, levehető tömítőrétegek külső szélét. Végül a Törvényszék elutasította a felperes arra irányuló érvét, hogy a vitatott védjegy nem tartalmazza a szóban forgó áru működéséhez és használatához szükséges és nélkülözhetetlen jellemzőket.
(
1
)	Az európai uniós védjegyről szóló, 2017. június 14‑i (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2017. L 154., 1. o.).
(
2
)	A 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontja értelmében.
(
3
)	A 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében.
(
4
)	A 2017/1001 rendelet 7. cikkének (3) bekezdése értelmében.