A Közszolgálati Törvényszék F-94/11. sz., Brune kontra Bizottság ügyben 2013. március 21-én hozott ítélete ellen Markus Brune által 2013. május 19-én benyújtott fellebbezés
(T-269/13. P. sz. ügy)
Az eljárás nyelve: német
Felek
Fellebbező: Markus Brune (Brüsszel, Belgium). (képviselő: H. Mannes)
A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság
Kérelmek
A fellebbező az első fokon előterjesztett kérelmeinek fenntartása mellett azt kéri, hogy a Törvényszék:
helyezze hatályon kívül a Közszolgálati Törvényszék F-94/11. sz. ügyben 2013.március 21-én hozott ítéletét;
másodlagosan utalja vissza az ügyet határozathozatalra a Közszolgálati Törvényszékhez;
az alperest kötelezze az első- és a másodfokú eljárás költségeinek viselésére.
Jogalapok és fontosabb érvek
Fellebbezése alátámasztása érdekében a fellebbező különösen az alábbiakra hivatkozik:
A bizonyítékok hibás értékelése a vizsga megismétlésének kötelezettségével kapcsolatos vizsgálat során
A megtámadott ítélet nem ismeri el, hogy a Közszolgálati Törvényszék F-5/08. sz., Brune kontra Bizottság ügyben 2010. szeptember 29-én hozott ítélet (a továbbiakban a Brune-ügyben hozott ítélet) végrehajtásának keretében megismételt szóbeli vizsga sérti az egyenlő bánásmód és az objektív elbírálás elvét, valamint az EUMSZ 266. cikkét,
az ítélet indokolása helytelen jogi értékelést tartalmaz, és – különösen az EUMSZ 266. cikk feltételeivel, a hátrányos megkülönböztetés tilalmával és az értékelési kritériumok egységességének követelményével kapcsolatban – tévesen értékeli a tényeket;
Az alternatív megoldási lehetőségek téves kizárása
A megtámadott ítélet jogilag téves indokolással utasítja el a Brune-ügyben hozott ítélet végrehajtásának a jelen üggyel kapcsolatban az állandó ítélkezési gyakorlatból adódó alternatív megoldási lehetőségeit,
az alternatív megoldási lehetőségek vizsgálatánál az ítélet különösen az egyenlő bánásmód és az objektív elbírálás elvének, a személyzeti szabályzat 27. cikkének, továbbá nyílt versenyvizsga-felhívás téves értelmezésére támaszkodik.
Másodlagosan: a vizsgaismétlés előkészítésével kapcsolatos eljárási hibák téves értékelése
Az ítélet megfelelő időben történő felhívásra, a vizsgabizottság összetételével kapcsolatos rendes tájékoztatásra és az alkalmazandó joggal kapcsolatos tájékoztatásra vonatkozó megállapításai a tények és az alperes szervezéssel kapcsolatos kötelezettségének értékelését illetően jelentős hibákat tartalmaznak,
a Közszolgálati Törvényszék az ítéletben elmulasztotta értékelni azt, hogy a felperessel szemben eltérő bánásmódot alkalmaztak ahhoz képest, hogy egy másik pályázó egy párhuzamos eljárás során további tájékoztatást is kapott,
a vizsgabizottság elfogultságával kapcsolatos kifogást illetően az ítélet csupán a felperes hátrányos megkülönböztetésének bizonyíthatóságának hiányosságát vizsgálta, amely vizsgálat nem terjedt ki a megismételt vizsga keretében tanúsított elfogultságra.
A felperes harmadik, negyedik és ötödik kérelmének mint megalapozatlannak elutasítása
az ítélet figyelmen kívül hagyja olyan általános kijelentések tételének lehetőségét, melyek nem rónak tényleges kötelezettséget az uniós szervekre,
az ítélet úgy értelmezi az okozott hátrány orvoslására vonatkozó kérelmet, hogy a felperes nem kért kártérítést, jóllehet, a szóbeli tárgyaláson kifejezetten kinyilvánította e szándékát,
az ítélet sérti az okozott hátrány kifejezett kérelem nélküli, hivatalból történő orvoslására vonatkozó, EUMSZ 266. cikk szerinti kötelezettséget.
A költségekről szóló hátrányosan megkülönböztető határozat
A megtámadott ítélet az F-42/11. sz., Honnefelder kontra Bizottság ügyben folytatott eljáráshoz képest hátrányosan megkülönbözteti a felperest, tekintve, hogy egy, ezen eljárásban mérlegelendőnek tekintett körülményt a Közszolgálati Törvényszék az eljárási szabályzatának 87. cikke 2. §-a alapján nem vett figyelembe mint a felperes számára is kedvező körülményt.