Tožba, vložena 13. marca 2023 – Institut Jožef Stefan/Komisija
(Zadeva T-134/23)
Jezik postopka: angleščina
Stranki
Tožeča stranka: Institut Jožef Stefan (Ljubljana, Slovenija) (zastopnik: A. Bochon, odvetnik)
Tožena stranka: Evropska komisija
Predlogi
Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:
ugotovi, da je tožba dopustna;
razglasi za nično odločbo z dne 3. januarja 2023, ki jo je sprejel Odbor za pregled Evropske komisije, s katerim je bil zavrnjen predlog tožeče stranke z referenčno številko EDF-2021-MCBRN-R-CBRNDIM-101075036-PANDORA, ki je bil vložen v zvezi z razpisom za zbiranje predlogov EDF-2021-MCBRN-R v okviru programa Evropskega obrambnega sklada, z obrazložitvijo, da je Evropska komisija storila očitno napako pri presoji, kršila obveznost obrazložitve na podlagi člena 296 PDEU, kršila načelo dobrega upravljanja in kršila pravico do izjave;
Evropski komisiji naloži plačilo stroškov, ki jih je imela tožeča stranka v tem postopku.
Tožbeni razlogi in bistvene trditve
Tožeča stranka v utemeljitev tožbe navaja štiri tožbene razloge.
Prvi tožbeni razlog: očitna napaka pri presoji:
Splošno sodišče je pristojno, da presodi, ali je Komisija pri opravljanju svojih nalog storila očitno napako pri presoji;
tožena stranka je storila očitno napako pri presoji petih dokumentov, ki so bili predloženi kot Priloga 6 za celoten konzorcij PANDORA, vključno s tožečo stranko, in tako napačno ugotovila, da je bil predlog nepopoln in ga zato ni bilo mogoče sprejeti.
Drugi tožbeni razlog: kršitev obveznosti obrazložitve:
člen 296 PDEU določa, da se pravni akti obrazložijo, v njih pa se navedejo predlogi, pobude, priporočila, zahteve ali mnenja, predvideni v Pogodbah;
razlogi v izpodbijani odločbi ne zadostujejo, da bi lahko tožeča stranka razumela obrazložitev tožene stranke. V izpodbijani odločbi, v kateri so navedeni razlogi za zavrnitev vloge, je predlog zavrnjen le s tremi stavki;
ker izpodbijana odločba ne navaja jasnih in nedvoumnih razlogov, je kršila člen 296 PDEU.
Tretji tožbeni razlog: kršitev načela dobrega upravljanja:
pravice, ki jih zagotavlja pravni red EU v upravnih postopkih, zlasti načelo dobrega upravljanja, ki zajema obveznost pristojne institucije, da skrbno in nepristransko preuči vse upoštevne elemente posamezne zadeve;
tožena stranka bi lahko na podlagi načela dobrega upravljanja, preden je sprejela izpodbijano odločbo, tožečo stranko zaprosila za dodatna pojasnila. To še dodatno podpira dejstvo, da tudi če so bila potrebna dodatna pojasnila, je tožeča stranka pravočasno predložila vse zahtevane dokumente;
tožena stranka bi morala v skladu s postopkom, opisanim v vodniku za vložitve predlogov, stopiti v stik s konzorcijem PANDORA, če ji informacije iz priloge 6 razpisa za zbiranje predlogov ne bi zadostovale;
ker tožena stranka ni spoštovala svojih smernic, je nedvomno kršila načelo dobrega upravljanja.
Četrti tožbeni razlog: kršitev pravice do izjave:
pravica do izjave izhaja iz starega splošnega načela prava EU, v skladu s katerim ima imeti oseba, na interese katere bistveno vpliva odločba javnih organov, možnost, da predstavi svoje stališče;
v obravnavanem primeru izpodbijana odločba obravnava vprašanje kršitve pravice do izjave. Tožeča stranka pa je šele na podlagi izpodbijane odločbe lahko deloma razumela, da je zatrjevan problem to, da ni bilo dovolj natančnih navedb, ki so določene v Prilogi 6 k razpisu za zbiranje predlogov. Izpodbijana odločba pa sicer ni bila upravičena do pregleda, zaradi česar se tožeča stranka ni mogla braniti;
izpodbijana odločba, s tem da ni upoštevala svojih smernic glede Priloge 6 k razpisu za zbiranje predlogov, kot je bilo navedeno zgoraj, in s tem da ni bil pravilno uporabljen postopek pregleda, je kršila pravico tožeče stranke do izjave.
____________