Usnesení Soudního dvora (šestého senátu) ze dne 13. června 2012 –
GREP v. Freistaat Bayern
(Věc C‑156/12)
„Článek 104 odst. 3 první pododstavec Jednacího řádu – Listina základních práv Evropské unie – Článek 47 a čl. 51 odst. 1 – Uplatnění práva Unie – Odvolání proti rozhodnutí konstatujícímu vykonatelnost rozhodnutí vydaného v jiném členském státě a nařizujícího věcnou obstávku majetku – Účinná soudní ochrana – Právo na přístup k soudu – Poskytnutí právní pomoci – Vnitrostátní právní úprava, která odepírá poskytnutí právní pomoci právnickým osobám“
1.                     Soudní spolupráce v občanských věcech – Příslušnost a výkon soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech – Nařízení č. 44/2001 – Uznávání a výkon rozhodnutí – Cíl dotčených článků uvedeného nařízení (Nařízení Rady č. 44/2001) (viz bod 32)
2.                     Soudní spolupráce v občanských věcech – Příslušnost a výkon soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech – Nařízení č. 44/2001 – Uznávání a výkon rozhodnutí – Odvolání proti rozhodnutí konstatujícímu vykonatelnost usnesení nařizujícího věcnou obstávku majetku – Žaloba na uplatnění práva Unie ve smyslu článku 51 Listiny základních práv Evropské unie – Možnost dovolat se zásady účinné soudní ochrany zakotvené v článku 47 této listiny (Listina základních práv Evropské unie, čl. 47 a 51; nařízení Rady č. 44/2001, čl. 43) (viz body 31, 33–35, 37, 43 a výrok)
3.                     Právo Evropské unie – Zásady – Právo na účinnou soudní ochranu – Zakotvení Listinou základních práv Evropské unie – Vnitrostátní právní úprava podmiňující zahájení soudního řízení zaplacením zálohy na procesní výlohy nebo právním poradenstvím advokáta – Vyloučení právnické osoby, která není schopna tuto zálohu uhradit, z poskytování právní pomoci – Přípustnost – Podmínky – Posouzení vnitrostátním soudem (Listina základních práv Evropské unie, čl. 47) (viz body 38–42, 44–47 a výrok)
Předmět
Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce – Landesgericht Salzburg – Výklad článku čl. 51 odst. 1 první věty a článku 47 Listiny základních práv Evropské unie, jakož i podpůrně čl. 43 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 44/2001 ze dne 22. prosince 2000 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (Úř. věst. L 12, s. 1; Zvl. vyd. 19/04, s. 1) a čl. 6 odst. 1 Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod – Působnost Listiny základních práv – Řízení o výkonu rozhodnutí vydaného v jiném členském státě – Nárok na poskytnutí právní pomoci – Přípustnost vnitrostátní právní úpravy, která tento nárok nepřiznává právnickým osobám
Výrok
Žaloba podaná podle článku 43 nařízení Rady (ES) č. 44/2001 ze dne 22. prosince 2000 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech, za účelem napadení rozhodnutí konstatujícího vykonatelnost usnesení o věcné obstávce majetku podle článků 38 až 42 uvedeného nařízení a nařizujícího věcnou obstávku majetku, představuje uplatnění unijního práva ve smyslu článku 51 Listiny základních práv Evropské unie.
Zásada účinné soudní ochrany tak, jak je zakotvena v článku 47 Listiny základních práv Evropské unie, může zahrnovat nárok na zproštění povinnosti platit náklady řízení nebo poplatky za právní služby advokáta v řízení zahájeném takovou žalobou.
Vnitrostátnímu soudu však přísluší ověřit, zda podmínky přiznání takové pomoci představují omezení práva na přístup k soudům, které zasahuje do tohoto práva v jeho samotné podstatě, zda směřují k legitimnímu cíli a zda existuje rozumný vztah proporcionality mezi použitými prostředky a sledovaným cílem.
V rámci tohoto posouzení může vnitrostátní soud zohlednit předmět sporu, rozumné šance navrhovatele na úspěch, závažnost věci pro navrhovatele, komplexnost uplatnitelného práva a použitelného řízení, jakož i schopnost tohoto navrhovatele účinně hájit svou věc. Pro posouzení proporcionality může mimoto vnitrostátní soud zohlednit výši předem placených nákladů řízení, jakož i okolnost, zda případně představují nepřekonatelnou překážku pro přístup k soudu.
Pokud jde konkrétně o právnické osoby, může vnitrostátní soud zohlednit jejich situaci. Může tak zejména vzít v úvahu formu a ziskovou či neziskovou povahu dotčené právnické osoby, jakož i finanční schopnost jejích společníků nebo akcionářů a jejich možnost získat částky nezbytné k podání žaloby.