62013CO0028(01)
SKLEP SODIŠČA (peti senat)
z dne 6. februarja 2014* (
1
)
„Pritožba — Člen 181 Poslovnika Sodišča — Člen 169(2) Poslovnika Sodišča — Nujna vsebina pritožbe“
V zadevi C‑28/13 P,
zaradi pritožbe na podlagi člena 56 Statuta Sodišča Evropske unije, vložene 16. januarja 2013,
Gabi Thesing, stanujoča v Londonu (Združeno kraljestvo),
Bloomberg Finance LP, s sedežem v Wilmingtonu (Združene države Amerike),
ki ju zastopajo M. Stephens in R. Lands, solicitors, ter T. Pitt-Payne, QC,
pritožnici,
druga stranka v postopku je
Evropska centralna banka (ECB), ki jo zastopata M. López Torres in S. Lambrinoc, zastopnici,
tožena stranka na prvi stopnji,
SODIŠČE (peti senat),
v sestavi T. von Danwitz (poročevalec), predsednik senata, E. Juhász, A. Rosas, D. Šváby in C. Vajda, sodniki,
generalni pravobranilec: P. Mengozzi,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da bo v zadevi odločeno z obrazloženim sklepom na podlagi člena 181 Poslovnika Sodišča,
sprejema naslednji
Sklep
1
G. Thesing in družba Bloomberg Finance LP (v nadaljevanju: Bloomberg) s pritožbo predlagata razveljavitev sodbe Splošnega sodišča Evropske unije z dne 29. novembra 2012 v zadevi Thesing in Bloomberg Finance proti ECB (T‑590/10, v nadaljevanju: izpodbijana sodba), s katero je to zavrnilo njuno tožbo za razglasitev ničnosti odločbe izvršilnega odbora Evropske centralne banke (ECB), sporočene z dopisom z dne 21. oktobra 2010, s katero je bila potrjena zavrnitev dostopa do dveh dokumentov o javnofinančnem primanjkljaju in javnem dolgu Helenske republike (v nadaljevanju: sporna odločba).
Pravni okvir
2
Namen Sklepa 2004/258/ES Evropske centralne banke z dne 4. marca 2004 o dostopu javnosti do dokumentov Evropske centralne banke (UL L 80, str. 42), kot je določen v členu 1, je „opredeliti pogoje in omejitve, v skladu s katerimi ECB omogoči dostop javnosti do dokumentov ECB“.
3
V skladu s členom 2(1) tega sklepa ima „[v]sak državljan Unije in vsaka fizična ali pravna oseba s prebivališčem ali sedežem v kateri od držav članic […] pravico dostopa do dokumentov ECB ob upoštevanju pogojev in omejitev, določenih s tem sklepom.“
4
Člen 4, od (1) do (3), Sklepa 2004/258 določa:
„1.   ECB zavrne dostop do dokumenta, kadar bi razkritje oslabilo varstvo:
(a)
javnega interesa, kar zadeva:
—
zaupnost razprave organov odločanja ECB,
—
finančno, denarno ali gospodarsko politiko Skupnosti ali države članice,
—
notranje finance ECB ali NCB,
—
varovanje celovitosti euro bankovcev,
—
javno varnost,
—
mednarodne finančne, denarne ali gospodarske odnose;
[…]
2.   ECB zavrne dostop do dokumenta, kadar bi razkritje oslabilo varstvo:
—
poslovnih interesov fizičnih ali pravnih oseb, vključno z intelektualno lastnino,
—
sodnih postopkov in pravnih nasvetov,
—
namena inšpekcij, preiskav in revizij,
razen če prevlada javni interes za razkritje.
3.   Dostop do dokumenta, ki vsebuje mnenja za interno rabo kot del razprav in predhodnih posvetovanj znotraj ECB ali z NCB, se zavrne tudi po tem, ko je bila odločitev sprejeta, razen če prevlada javni interes za razkritje.“
5
V skladu s členom 7(2) lahko „[p]ri popolni ali delni zavrnitvi […] prosilec v 20 delovnih dneh od prejema odgovora ECB vloži potrdilno prošnjo, v kateri izvršilni odbor ECB zaprosi, da to stališče ponovno preuči. […]“
Dejansko stanje in sporna odločba
6
G. Thesing je novinarka. Dela za družbo Bloomberg, ki opravlja svoje dejavnosti v Londonu (Združeno Kraljestvo) pod imenom Bloomberg News.
7
G. Thesing je 20. avgusta 2010 zaprosila ECB za dostop do dveh dokumentov, ki obravnavata uporabo poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti pri financiranju primanjkljaja in upravljanju javnega dolga v Grčiji in v euroobmočju. Generalni direktor ECB za sekretariat in jezikovne storitve je z dopisom z dne 17. septembra 2010 obvestil G. Thesing o odločitvi, da je dostop do zahtevanih dokumentov zavrnjen.
8
Pritožnici sta 28. septembra 2010 vložili pri ECB potrdilno prošnjo na podlagi člena 7(2) Sklepa 2004/258, naj izvršilni odbor ECB to stališče o zavrnitvi dostopa do zahtevanih dokumentov ponovno preuči.
9
Predsednik ECB je z dopisom z dne 21. oktobra 2010 obvestil G. Thesing o sporni odločbi. Ta odločba je temeljila na varstvu javnega interesa v zvezi z gospodarsko politiko Evropske unije in Helenske republike ter varstvu razprav in internih posvetovanj znotraj ECB na podlagi člena 4(1)(a), druga alinea, in člena 4(3) Sklepa 2004/258. Zavrnitev dostopa do drugega dokumenta pa je temeljila tudi na varstvu poslovnih interesov fizičnih ali pravnih oseb, določenem v členu 4(2), prva alinea, tega sklepa.
Postopek pred Splošnim sodiščem in izpodbijana sodba
10
Pritožnici sta s tožbo, vloženo v tajništvu Splošnega sodišča 27. decembra 2010, predlagali razglasitev sporne odločbe za nično, naj jima ECB dovoli dostop do zadevnih dokumentov in naj se ECB naloži plačilo stroškov.
11
ECB je predlagala, naj se ta tožba zavrne in naj se pritožnicama naloži plačilo stroškov.
12
V okviru pripravljalnih ukrepov je Splošno sodišče naložilo ECB, naj predloži zadevna dokumenta, s pojasnilom, da ne bosta posredovana pritožnicama. ECB je ta pripravljalni ukrep izvedla v predpisanem roku.
13
Splošno sodišče je tožbo zavrnilo kot deloma nedopustno in deloma neutemeljeno ter pritožnicama naložilo plačilo stroškov.
14
Odločilo je, da je ECB pravilno zavrnila dostop do zadevnih dokumentov na podlagi izjeme od pravice dostopa, določene v členu 4(1), druga alinea, Sklepa 2004/258.
Postopek pred Sodiščem in predlogi strank
15
Pritožnici predlagata Sodišču, naj:
—
razveljavi izpodbijano sodbo;
—
razglasi sporno odločbo za nično;
—
razveljavi izpodbijano sodbo v delu, v katerem jima je bilo naloženo plačilo stroškov ECB, in
—
podredno, vrne zadevo v ponovno odločanje Splošnemu sodišču, da se to opredeli do pritožbenih navedb v skladu s pravno presojo Sodišča.
16
ECB predlaga Sodišču, naj zavrne pritožbo in pritožnicama naloži plačilo stroškov.
17
S sklepom predsednika Sodišča z dne 6. novembra 2013 so bili zavrnjeni predlogi za intervencijo, ki so jih podali Media Legal Defence Initiative, Access Info Europe in Guardian News and Media Ltd.
Pritožba
18
Sodišče lahko na podlagi člena 181 Poslovnika, če je pritožba v celoti ali deloma očitno nedopustna ali očitno neutemeljena, na predlog sodnika poročevalca in po opredelitvi generalnega pravobranilca kadarkoli z obrazloženim sklepom pritožbo v celoti ali deloma zavrže ali zavrne.
19
Pritožnici v utemeljitev svoje pritožbe izpostavljata pet pritožbenih razlogov, od katerih se zadnji nanaša na odločitev o stroških.
Prvi od štirih pritožbenih razlogov
Trditve strank
20
S prvim pritožbenim razlogom pritožnici trdita, da je Splošno sodišče napačno uporabilo pravo pri razlagi člena 4(1)(a) Sklepa 2004/258. Drugi pritožbeni razlog izhaja iz domnevno napačne uporabe prava s strani Splošnega sodišča, ko je to menilo, da je ECB pravilno odločila, da bi razkritje dokumentov, ki sta ju zahtevali pritožnici, škodovalo gospodarski politiki Unije in Helenske republike. Tretji pritožbeni razlog temelji na domnevno napačni razlagi člena 10 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, podpisane v Rimu 4. novembra 1950. S četrtim pritožbenim razlogom pritožnici ocenjujeta, da je Splošno sodišče napačno uporabilo pravo, ker ni preučilo njunih trditev glede člena 4(2) in (3) Sklepa 2004/258.
21
ECB meni, da je pritožba v prvi vrsti nedopustna. Meni, da po eni strani pritožba ne izpolnjuje temeljnih zahtev, določenih v členih 21, 56 in 58 Statuta Sodišča Evropske unije in členu 169 Poslovnika. Pritožnici zlasti nista natančno navedli ne delov obrazložitve izpodbijane sodbe in ne njenih točk, ki jih s svojo pritožbo izpodbijata. Z opredelitvijo teh točk v repliki te nepravilnosti ni možno odpraviti. Poleg tega sta se pritožnici omejili na trditev, da je Splošno sodišče večkrat napačno uporabilo pravo, ne da bi predstavili utemeljitev v podporo tej trditvi.
22
Po drugi strani ECB ocenjuje, da pritožba ne ustreza formalnim zahtevam, določenim v členu 168(1)(d) Poslovnika Sodišča, ker sta pritožnici predstavili samo „povzetek pritožbenih razlogov in glavnih trditev pritožnic“, ki ne vsebuje navajanih pravnih razlogov in trditev.
Presoja Sodišča
23
S prvim do četrtim pritožbenim razlogom pritožnici izpodbijata različne elemente razlogovanja Splošnega sodišča.
24
Vendar ti pritožbeni razlogi ne vsebujejo nobene navedbe, ki bi opredeljevala točke izpodbijane sodbe, v katerih naj bi bilo domnevno napačno uporabljeno pravo, in tudi ne utemeljitve, na podlagi katere bi bilo mogoče ugotoviti, v čem je Splošno sodišče storilo tako napako. Kjer pritožba v okviru navedenih pritožbenih razlogov obsega utemeljitve, ki presegajo preproste navedbe pritožbenih razlogov, se omeji na predstavitev predlogov in ne ponudi drugih razlag.
25
Kot je Sodišče že večkrat odločilo, je treba v pritožbi natančno navesti grajane elemente sodbe, katere razveljavitev se predlaga, in pravne trditve, ki določno utemeljujejo ta predlog, sicer sta zadevna pritožba oziroma razlog nedopustna (glej zlasti sodbe z dne 28. junija 2005 v združenih zadevah Dansk Rørindustri in drugi proti Komisiji, C-189/02 P, C-202/02 P, od C-205/02 P do C-208/02 P in C-213/02 P, ZOdl., str. I-5425, točka 426; z dne 18. julija 2013 v zadevi Schindler Holding in drugi proti Komisiji, C‑501/11 P, točka 43; z dne 3. oktobra 2013 v zadevi Rintisch proti UUNT, C‑120/12 P, točka 49, in z dne 7. novembra 2013 v zadevi Wam Industriale proti Komisiji, C‑560/12 P, točka 42). Pritožba, ki ne vsebuje nobene utemeljitve, katere namen je natančno opredeliti napačno uporabo prava v zadevni sodbi, ne ustreza tej zahtevi (glej zlasti sklep z dne 27. junija 2013 v zadevi Baleanu proti Komisiji, C‑566/12 P, točka 13, in zgoraj navedeno sodbo Wam Industriale proti Komisiji, točka 42).
26
Sodišče je prav tako poudarilo, da zgolj abstraktna navedba razlogov v pritožbi ne ustreza zahtevam, določenim v členu 58 Statuta Sodišča in členu 168(1)(d) Poslovnika (glej zlasti sodbi z dne 8. julija 1999 v zadevi Hercules Chemicals proti Komisiji, C-51/92 P, Recueil, str. I-4235, točka 113, in zgoraj navedeno sodbo Wam Industriale proti Komisiji, točka 43).
27
V zvezi s tem je v členu 169(2) navedenega poslovnika določeno, da je treba v okviru navajanih pravnih razlogov in trditev natančno opredeliti izpodbijane dele obrazložitve odločbe Splošnega sodišča.
28
Pritožba, ki nima teh lastnosti, ne more biti predmet sodne presoje, ki bi Sodišču omogočila izvrševati poslanstvo, ki ga ima na obravnavanem področju, in izvajati nadzor nad zakonitostjo (zgoraj navedena sodba Wam Industriale proti Komisiji, točka 44).
29
Poleg tega pravilo, določeno v členu 169(2) Poslovnika, omogoča ohranitev enakosti strank. Možnost sodišča, da z lahkoto ugotovi sporne točke obrazložitve v izpodbijani sodbi, je namreč odvisna od več dejavnikov, kot so dolžina izpodbijane sodbe in pritožbe, število pritožbenih razlogov ter zapletenost preudarkov, predstavljenih tako v izpodbijani sodbi kot tudi v pritožbi. Vendar pa dopustnost pritožbe ne more biti odvisna od teh dejavnikov.
30
Nadalje, nepravilnosti, ki je posledica nespoštovanja te določbe v pritožbi, z repliko – glede na njen namen, kot izhaja iz člena 175(1) tega poslovnika – ni mogoče odpraviti.
31
Glede na naravo zgoraj predstavljenih utemeljitev, navedenih pred Sodiščem, je treba prve štiri pritožbene razloge zavreči kot očitno nedopustne.
Peti pritožbeni razlog: napačna uporaba prava glede stroškov
32
Pritožnici očitata, da jima Splošno sodišče ne bi smelo naložiti plačila stroškov ECB, glede na to, da nista predlagali, naj se ECB naloži plačilo njunih stroškov, če uspeta.
33
V zvezi s tem zadostuje spomniti, da je treba v skladu z ustaljeno sodno prakso, če so bili vsi pritožbeni razlogi zavrženi, predloge glede domnevne nepravilnosti odločitve Splošnega sodišča o stroških zavreči kot nedopustne na podlagi člena 58, drugi odstavek, Statuta Sodišča, v skladu s katerim se pritožba ne more nanašati le na stroške in njihovo višino (glej zlasti sodbe z dne 30. septembra 2003 v združenih zadevah Freistaat Sachsen in drugi proti Komisiji, C-57/00 P in C-61/00 P, Recueil, str. I-9975, točka 124; z dne 5. julija 2011 v zadevi Edwin proti UUNT, C-263/09 P, ZOdl., str. I-5853, točka 78, in z dne 14 novembra 2013 v združenih zadevah LPN in Finska proti Komisiji, C‑514/11 P in C‑605/11 P, točka 100).
34
Ker so bili vsi drugi pritožbeni razlogi pritožnic zavrženi, je treba zadnji pritožbeni razlog, ki se nanaša na razdelitev stroškov, razglasiti za nedopusten.
35
Ker nobeden od pritožbenih razlogov, ki sta jih izpostavili tožeči stranki, ni bil sprejet, je treba pritožbo v celoti zavreči.
Stroški
36
Člen 184(2) Poslovnika določa, da če pritožba ni utemeljena, o stroških odloči Sodišče.
37
V skladu s členom 138(1) Poslovnika, ki se uporablja za pritožbeni postopek na podlagi člena 184(1) tega poslovnika, se plačilo stroškov na predlog naloži neuspeli stranki. Ker G. Thesing in družba Bloomberg s predlogi nista uspeli in je ECB predlagala, naj se jima naloži plačilo stroškov, jima je treba naložiti plačilo stroškov.
Iz teh razlogov je Sodišče (peti senat) odločilo:
1.
Pritožba se zavrže.
2.
Gabi Thesing in družbi Bloomberg Finance LP se naloži plačilo stroškov.
Podpisi
(
1
)	* Jezik postopka: angleščina.