62024CJ0367
TIESAS SPRIEDUMS (astotā palāta)
2025. gada 10. jūlijā (
*1
)
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Elektroniskie sakari – Regula (ES) 2015/2120 – Pasākumi sakarā ar piekļuvi atvērtam internetam – 3. panta 3. punkts – Interneta piekļuves pakalpojumu sniedzēju pienākums visu datplūsmu apstrādāt vienādi bez diskriminācijas, ierobežojumiem vai traucējumiem – Šo pakalpojumu sniedzēju iespēja īstenot saprātīgus datplūsmas pārvaldības pasākumus – Izvēles tarifs, ar ko tiek ierobežots joslas platums video straumēšanai (streaming vidéo)
Lietā C‑367/24
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši LESD 267. pantam, ko Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (Augstā kasācijas tiesa, Rumānija) iesniegusi ar 2024. gada 4. aprīļa lēmumu un kas Tiesā reģistrēts 2024. gada 23. maijā, tiesvedībā
Autoritatea Naţională pentru Administrare şi Reglementare în Comunicaţii
pret
Telekom România Mobile Communications,
TIESA (astotā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs S. Rodins [S. Rodin], tiesneši O. Spinjana‑Matei [O. Spineanu-Matei] un N. Fengers [N. Fenger] (referents),
ģenerāladvokāts: A. Rants [A. Rantos],
sekretārs: A. Kalots Eskobars [A. Calot Escobar],
ņemot vērā rakstveida procesu,
ņemot vērā apsvērumus, ko snieguši:
–
Autoritatea Naţională pentru Administrare şi Reglementare în Comunicaţii vārdā – M.‑R. Rudnic, A. Vasile un V. Ş. Zgonea, pārstāvji,
–
Telekom România Mobile Communications vārdā – I. A. Hrisafi‑Josan, avocată,
–
Rumānijas valdības vārdā – R. Antonie, E. Gane un M. Chicu, pārstāves,
–
Vācijas valdības vārdā – J. Möller un R. Kanitz, pārstāvji,
–
Ungārijas valdības vārdā – D. Csoknyai un M. Z. Fehér, pārstāvji,
–
Eiropas Komisijas vārdā – G. Conte, O. Gariazzo un E. A. Stamate, pārstāvji,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
1
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt 3. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2015/2120 (2015. gada 25. novembris), ar ko nosaka pasākumus sakarā ar piekļuvi atvērtam internetam un groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, un Regulu (ES) Nr. 531/2012 par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (OV 2015, L 310, 1. lpp.).
2
Šis lūgums iesniegts saistībā ar tiesvedību starp Autoritatea Națională pentru Administrare și Reglementare în Comunicații (Valsts komunikāciju regulatīvā iestāde, Rumānija; turpmāk tekstā – “ANCOM”) un Telekom România Mobile Communications S.A. par lēmumu, ar kuru minētā iestāde konstatēja, ka šī uzņēmuma piedāvātais izvēles tarifs neatbilst no Savienības tiesībām izrietošajiem pienākumiem, un uzdeva tam pārtraukt jebkādu diskriminējošu attieksmi pret video straumēšanu (streaming vidéo) salīdzinājumā ar citām datplūsmas kategorijām.
Atbilstošās tiesību normas
3
Regulas 2015/2120 6.–9., 11. un 15. apsvērumā noteikts:
“(6)
Tiešajiem lietotājiem, izmantojot savu interneta piekļuves pakalpojumu, vajadzētu būt tiesībām bez diskriminācijas piekļūt informācijai un saturam un izplatīt to un izmantot un nodrošināt lietojumprogrammas un pakalpojumus. [..]
(7)
Lai izmantotu savas tiesības piekļūt informācijai un saturam un izplatīt to un izmantot un nodrošināt lietojumprogrammas un pakalpojumus pēc savas izvēles, tiešajiem lietotājiem vajadzētu būt iespējai brīvi vienoties ar interneta piekļuves pakalpojumu sniedzējiem par tarifiem noteiktiem datu apjomiem un interneta piekļuves pakalpojuma ātrumam. Ar šādu vienošanos, kā arī jebkuru interneta piekļuves pakalpojuma sniedzēju komercpraksi nevajadzētu ierobežot minēto tiesību izmantošanu un tādējādi apiet šīs regulas noteikumus par piekļuves atvērtam internetam nodrošināšanu. Valstu regulatīvās un citas kompetentās iestādes būtu jāpilnvaro vērsties pret vienošanos vai komercpraksi, kas sava mēroga dēļ noved pie situācijām, kad tiešo lietotāju izvēle praksē tiek būtiski samazināta. Šajā sakarā vienošanos un komercprakses izvērtējumā būtu inter alia jāņem vērā to interneta piekļuves pakalpojumu sniedzēju, kā arī satura, lietojumprogrammu un pakalpojumu attiecīgās tirgus pozīcijas, kuri ir iesaistīti. Valstu regulatīvajām un citām kompetentajām iestādēm būtu – saistībā ar to pārraudzības un izpildes funkciju – jānosaka prasība iejaukties gadījumos, kad vienošanās vai komercprakses rezultātā tiktu apdraudēta tiešo lietotāju tiesību būtība.
(8)
Sniedzot interneta piekļuves pakalpojumus, minēto pakalpojumu sniedzējiem pret visu datplūsmu būtu jāattiecas vienlīdzīgi, bez diskriminācijas, ierobežojumiem vai iejaukšanās, neatkarīgi no tās sūtītāja vai saņēmēja, satura, lietojumprogrammas vai pakalpojuma, vai galiekārtas. Atbilstīgi Savienības tiesību vispārējiem principiem un iedibinātajai judikatūrai pret salīdzināmām situācijām nebūtu jāattiecas atšķirīgi, savukārt pret atšķirīgām situācijām nebūtu jāattiecas vienādi, ja vien šādai attieksmei nav objektīva pamatojuma.
(9)
Datplūsmas saprātīgas pārvaldības mērķis ir sekmēt tīklu resursu efektīvu izmantošanu un pārraides vispārējās kvalitātes optimizēšanu, reaģējot uz konkrētu datplūsmas kategoriju – un tādējādi pārraidītā satura, lietojumprogrammu un pakalpojumu – objektīvi atšķirīgajām pakalpojumu tehniskās kvalitātes prasībām. Saprātīgiem datplūsmas pārvaldības pasākumiem, ko piemēro interneta piekļuves pakalpojumu sniedzēji, vajadzētu būt pārredzamiem, nediskriminējošiem un samērīgiem, un tiem nevajadzētu būt balstītiem uz komerciāliem apsvērumiem. Prasība, lai datplūsmas pārvaldības pasākumi būtu nediskriminējoši, interneta piekļuves pakalpojumu sniedzējiem neliedz īstenot tādus datplūsmas pārvaldības pasākumus, ar kuriem tiek diferencētas objektīvi atšķirīgas datplūsmas kategorijas, lai tādējādi optimizētu pārraides vispārējo kvalitāti. Lai optimizētu vispārējo kvalitāti un lietotāju pieredzi, jebkāda šāda diferenciācija būtu jāatļauj, tikai pamatojoties uz konkrētu datplūsmas kategoriju objektīvi atšķirīgām pakalpojumu tehniskās kvalitātes prasībām (piemēram, saistībā ar latentumu, trīci, pakešu zudumiem un joslas platumu), un nevis uz komerciālu apsvērumu pamata. Šādiem diferencējošiem pasākumiem vajadzētu būtu samērīgiem attiecībā uz vispārējās kvalitātes optimizēšanas mērķi, un ar tiem pret līdzvērtīgu datplūsmu būtu jāattiecas vienādi. Šādus pasākumus nevajadzētu izmantot ilgāk, nekā tas ir nepieciešams.
[..]
(11)
Ievērojot pamatotus un definētus izņēmumus, kas paredzēti šajā regulā, būtu jāaizliedz jebkāda datplūsmas pārvaldības prakse, kas pārsniedz šādus saprātīgus datplūsmas pārvaldības pasākumus, bloķējot, palēninot, pārveidojot, ierobežojot, traucējot, pasliktinot vai diskriminējot konkrētu saturu, lietojumprogrammas vai pakalpojumus, vai konkrētas satura, lietojumprogrammu vai pakalpojumu kategorijas. Uz minētajiem izņēmumiem būtu jāattiecina stingra interpretācija un proporcionalitātes prasības. Konkrēts saturs, lietojumprogrammas un pakalpojumi, kā arī konkrētas to kategorijas būtu jāaizsargā negatīvās ietekmes dēļ, ko uz tiešo lietotāju izvēli un inovāciju atstāj bloķēšana vai citi ierobežojoši pasākumi, uz kuriem neattiecas pamatotie izņēmumi. [..]
[..]
(15)
[..] pasākumi, kas pārsniedz šādus saprātīgus datplūsmas pārvaldības pasākumus, varētu arī būt nepieciešami, lai novērstu gaidāmu tīkla pārblīvi, proti, situācijas, kurās kuru katru brīdi var notikt pārblīve, un lai mazinātu tīkla pārblīves sekas, ja šāda pārblīve notiek tikai uz laiku vai izņēmuma apstākļos. Proporcionalitātes princips paredz, ka ar datplūsmas pārvaldības pasākumiem, kas balstīti uz minēto izņēmumu, pret līdzvērtīgām datplūsmas kategorijām ir jāattiecas vienādi. Ar pagaidu pārblīvi būtu jāsaprot konkrētas īslaicīgas situācijas, kad – papildus pastāvīgajiem lietotājiem – pēkšņi palielinās lietotāju skaits vai pēkšņi palielinās pieprasījums pēc konkrēta satura, lietojumprogrammām vai pakalpojumiem, kas tādējādi var pārsniegt dažu tīkla elementu pārraides jaudu un padarīt pārējo tīklu mazāk reaģētspējīgu. [..] Ar ārkārtas pārblīvi būtu jāsaprot neparedzamas un neizbēgamas situācijas, kad notiek pārblīve, gan mobilo, gan fiksēto sakaru tīklos. [..] Vajadzībai piemērot datplūsmas pārvaldības pasākumus, kas pārsniedz saprātīgus datplūsmas pārvaldības pasākumus, lai novērstu tīkla pagaidu vai ārkārtas pārblīvi vai mazinātu tās sekas, nebūtu interneta piekļuves pakalpojumu sniedzējiem jāsniedz iespēja apiet vispārējo aizliegumu par konkrēta satura, lietojumprogrammu vai pakalpojumu, vai konkrētu to kategoriju bloķēšanu, palēnināšanu, pārveidošanu, ierobežošanu, traucēšanu, pasliktināšanu vai diskriminēšanu. Atkārtotai un ilgstošākai tīkla pārblīvei, kas nav nedz ārkārtas, nedz pagaidu pārblīve, nebūtu jāpiemēro minētais izņēmums, bet tā drīzāk būtu jānovērš, palielinot tīkla jaudu.”
4
Šīs regulas 1. panta “Priekšmets un darbības joma” 1. punktā noteikts:
“Ar šo regulu izveido kopējus noteikumus, lai nodrošinātu vienlīdzīgu un nediskriminējošu attieksmi pret datplūsmu interneta piekļuves pakalpojumu sniegšanā un ar to saistītās tiešo lietotāju tiesības.”
5
Minētās regulas 3. panta 1.–3. punktā paredzēts:
“1.   Tiešajiem lietotājiem, izmantojot savu interneta piekļuves pakalpojumu, ir tiesības piekļūt informācijai un saturam un izplatīt to, lietot un nodrošināt lietojumprogrammas un pakalpojumus un lietot pašu izvēlētas galiekārtas neatkarīgi no tiešā lietotāja vai nodrošinātāja atrašanās vietas vai informācijas, satura, lietojumprogrammas vai pakalpojuma atrašanās vietas, izcelsmes vai galamērķa.
[..]
2.   Vienošanās starp interneta piekļuves pakalpojumu sniedzējiem un tiešajiem lietotājiem par interneta piekļuves pakalpojumu komerciāliem un tehniskiem nosacījumiem un raksturlielumiem, piemēram, cenu, datu apjomiem vai ātrumu, un jebkādas komercdarbības prakses, ko veic interneta piekļuves pakalpojumu sniedzēji, neierobežo 1. punktā noteikto tiešo lietotāju tiesību īstenošanu.
3.   Interneta piekļuves pakalpojumu sniedzēji, sniedzot interneta piekļuves pakalpojumus, visu datplūsmu apstrādā vienādi – bez diskriminācijas, ierobežojumiem vai traucējumiem – un neatkarīgi no sūtītāja vai saņēmēja, satura, kam piekļūts vai kas tiek izplatīts, lietojumprogrammām vai pakalpojumiem, kas tiek izmantoti vai sniegti, vai izmantotās galiekārtas.
Ar pirmo daļu interneta piekļuves pakalpojumu sniedzējiem neliedz īstenot saprātīgus datplūsmas pārvaldības pasākumus. Lai šādus pasākumus uzskatītu par saprātīgiem, tie ir pārredzami, nediskriminējoši, samērīgi un netiek balstīti uz komerciāliem apsvērumiem, bet gan uz konkrētu datplūsmas kategoriju objektīvi atšķirīgām pakalpojumu tehniskās kvalitātes prasībām. Šādi pasākumi nepārrauga konkrētu saturu un netiek veikti ilgāk nekā nepieciešams.
Interneta piekļuves pakalpojumu sniedzēji neiesaistās datplūsmas pārvaldības pasākumos, kas pārsniedz pasākumus, kas paredzēti otrajā daļā, un jo īpaši nebloķē, nepalēnina, nepārveido, neierobežo, netraucē, nepasliktina vai nediskriminē konkrētu saturu, lietojumprogrammas vai pakalpojumus vai to konkrētas kategorijas, izņemot, ja nepieciešams, un tikai tik ilgi, cik nepieciešams, lai:
a)
nodrošinātu atbilstību [..] leģislatīviem aktiem [..];
b)
saglabātu tīkla [..] integritāti un drošību;
c)
novērstu gaidāmu tīkla pārblīvi un mazinātu sekas, ko rada ārkārtas vai pagaidu tīkla pārblīve, ar noteikumu, ka pret līdzvērtīgām datplūsmas kategorijām attiecas vienādi.”
Pamatlieta un prejudiciālais jautājums
6
Telekom România Mobile Communications ir uzņēmums, kas darbojas telekomunikāciju nozarē.
7
No 2017. gada 15. oktobra saistībā ar interneta piekļuves pakalpojumu, kas piedāvāts noteiktos mobilo sakaru abonementos, un no 2017. gada 13. novembra – attiecībā uz noteiktiem priekšapmaksas karšu piedāvājumiem Telekom România Mobile Communications piedāvā izvēles tarifu, tā dēvēto “Bonus Net Nelimitat” (“neierobežota interneta bonuss”).
8
Šo abonementu un karšu pamattarifā iekļauts ikmēneša datu apjoms, ko var lietot, lai piekļūtu jebkāda veida datplūsmai, tostarp video straumēšanai, izmantojot ātrumu līdz 150 megabitiem sekundē. Kad attiecīgais klients aktivizē “neierobežota interneta bonusu”, viņam tiek piešķirta piekļuve neierobežotam datu apjomam, kura lietošana netiek ieskaitīta minētajā pamattarifā, taču video straumēšanas datplūsmas ātrums tiek ierobežots līdz 1,5 megabitiem sekundē. Šis ierobežojums savukārt samazina video izšķirtspēju. Ja attiecīgais klients minēto bonusu atslēdz, visām datplūsmas kategorijām tiek piemērots sākotnējais ātrums, taču izmantoto ikmēneša datu apjoms tiek vai nu atskaitīts no pamattarifā norādītā datu apjoma, vai iekasēts.
9
2018. gada 8. augusta lēmumā ANCOM norādīja, ka ar izvēles tarifu “neierobežota interneta bonuss” tiek īstenots tāds datplūsmas pārvaldības pasākums, kas nav saderīgs ar Regulas 2015/2120 3. panta 3. punktu, un ka Telekom România Mobile Communications jāpārtrauc tā īstenošana. Saskaņā ar šo lēmumu pret dažāda veida datplūsmām bez objektīva pamatojuma tika īstenota atšķirīga attieksme, jo video straumēšana tika diskriminēta, tai piemērojot maksimālo datplūsmas ātruma ierobežojumu, ar ko saista šāda veida datplūsmu, proti, 1,5 megabitus sekundē, savukārt ātrums, ar ko saista cita veida datplūsmas, varēja sasniegt 150 megabitus sekundē. Pirmām kārtām, šāds datplūsmas ātruma ierobežojums, ar ko saista noteiktu datplūsmas kategoriju, neesot pamatots ar tehniskiem apsvērumiem Regulas 2015/2120 3. panta 3. punkta otrās daļas izpratnē un, otrām kārtām, uz minēto ierobežojumu nevarot attiecināt nevienu no minētās regulas 3. panta 3. punkta trešajā daļā paredzētajiem izņēmumiem.
10
Ar 2021. gada 26. maija spriedumu Curtea de Apel București (Bukarestes apelācijas tiesa, Rumānija) apmierināja Telekom România Mobile Communications prasību atcelt minēto lēmumu. Šī tiesa būtībā nosprieda, ka video straumēšana ir tāda datplūsmas kategorija, kas objektīvi atšķiras no citām datplūsmas kategorijām, un ka izvēles tarifs “neierobežota interneta bonuss” ir pārredzams, nediskriminējošs, samērīgs un pagaidu datplūsmas pārvaldības pasākums, kas balstīts nevis uz komerciāliem apsvērumiem, bet gan uz konkrētu datplūsmas kategoriju objektīvi atšķirīgām pakalpojumu tehniskās kvalitātes prasībām.
11
ANCOM šo spriedumu pārsūdzēja Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (Augstā kasācijas tiesa, Rumānija), kas ir iesniedzējtiesa.
12
Šī tiesa uzskata, ka 2020. gada 15. septembra spriedumā Telenor Magyarország (C‑807/18 un C‑39/19, EU:C:2020:708), 2021. gada 2. septembra spriedumā Vodafone (C‑854/19, EU:C:2021:675), 2021. gada 2. septembra spriedumā Vodafone (C‑5/20, EU:C:2021:676) un 2021. gada 2. septembra spriedumā Telekom Deutschland (C‑34/20, EU:C:2021:677) jau sniegta pietiekama informācija saistībā ar Telekom România Mobile Communications izvirzītajiem jautājumiem par Regulas 2015/2120 3. panta 2. punkta, lasot kopā ar šīs regulas 7. apsvērumu, interpretāciju un par šīs normas un minētās regulas 3. panta 3. punkta savstarpējo saistību.
13
Iesniedzējtiesa tomēr norāda, ka tai, pirmkārt, jānosaka, vai atšķirīgā attieksme, ko Telekom România Mobile Communications, aktivizējot “neierobežota interneta bonusu”, piemēro video straumēšanai un citām datplūsmas kategorijām, ir atšķirīga attieksme Regulas 2015/2120 3. panta 3. punkta pirmās daļas izpratnē. Otrkārt, minētā tiesa vaicā, vai saskaņā ar šīs regulas 3. panta 3. punkta otro daļu, lasot kopā ar šīs regulas 9. apsvērumu, datplūsmas pārvaldība, ko Telekom România Mobile Communications īsteno saistībā ar minētā bonusa aktivizēšanu, ir saprātīgs datplūsmas pārvaldības pasākums. Treškārt, iesniedzējtiesa vaicā, vai uz šādu pārvaldības pasākumu var attiekties minētās regulas 3. panta 3. punkta trešās daļas c) apakšpunktā paredzētais izņēmums saistībā ar nepieciešamību izvairīties no pagaidu pārblīves, ciktāl minētais pasākums ietver ātruma ierobežojumu, ko saista ar konkrētu datplūsmas kategoriju, un video satura izšķirtspējas samazināšanu līdz ne vairāk kā 480 pikseļiem.
14
Iesniedzējtiesa uzskata, ka pamatlietā aplūkojamā situācija atšķiras no situācijām, kas izskatītas lietās, kurās pasludināti šī sprieduma 12. punktā minētie spriedumi. Proti, pēdējās minētās lietas attiecās uz izvēles tarifiem, ar kuriem satura sniedzēji tika diskriminēti tāpēc, ka priekšroka tika dota attiecīgā telekomunikāciju uzņēmuma partneriem vai arī tāpēc, ka tika ierobežots to lietojumprogrammu vai pakalpojumu datplūsmas ātrums, kas nebija iekļautas attiecīgajā tarifu piedāvājumā, savukārt izskatāmajā lietā atšķirīgā attieksme tiek piemērota neatkarīgi no tā, kurš sniedz video straumēšanas pakalpojumus, proti, vai tos sniedz Telekom România Mobile Communications partneris vai kāds cits.
15
Šādos apstākļos Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (Augstā kasācijas tiesa) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Vai Regulas [2015/2120] 3. pants jāinterpretē tādā nozīmē, ka ar pienākumiem, kuri izriet no šīs tiesību normas, ir saderīgs telekomunikāciju uzņēmuma piedāvātais izvēles tarifs, kas tiešajiem lietotājiem, kuri tam piekrīt, ļauj izmantot visus video straumēšanas pakalpojumus bez maksas, neatkarīgi no šo pakalpojumu sniedzējiem un neatkarīgi no apstākļa, vai tiem ir telekomunikāciju uzņēmuma satura partnera statuss, neieskaitot minēto pakalpojumu izmantošanā iztērēto datu apjomu mobilo sakaru tarifa ikmēneša nodrošinātajā datu apjomā, taču ierobežojot joslas platumu šim satura veidam?”
Par prejudiciālo jautājumu
16
Ar jautājumu iesniedzējtiesa būtībā vēlas noskaidrot, vai Regulas 2015/2120 3. pants jāinterpretē tādējādi, ka tam ir pretrunā tāda interneta piekļuves pakalpojumu sniedzēja piedāvāta iespēja saviem klientiem neierobežoti piekļūt internetam bez papildu izdevumiem, kas aktivizēšanas gadījumā ļauj šiem klientiem lietot video straumēšanas pakalpojumus, neatskaitot šādi izmantotos datus no pamattarifā iekļautā ikmēneša datu apjoma, taču – neatkarīgi no izplatītāja vai pakalpojumu sniedzēja – ierobežo šim saturam piemēroto joslas platumu salīdzinājumā ar citām datplūsmas kategorijām piemēroto joslas platumu, kaut arī, ja minētie klienti šo iespēju neaktivizē, visai datplūsmai, tostarp video straumēšanai, tiek piemērots vienāds joslas platums, bet izmantoto datu apjoms tiek atskaitīts no datu apjoma, ko abonē šie paši klienti.
17
Regulas 2015/2120 3. panta dažādo noteikumu mērķis, kā tas izriet no tās 1. panta, ir nodrošināt interneta piekļuves pakalpojumu sniegšanā vienlīdzīgu un nediskriminējošu attieksmi pret datplūsmu un ar to saistītās tiešo lietotāju tiesības (spriedumi, 2020. gada 15. septembris, Telenor Magyarország, C‑807/18 un C‑39/19, EU:C:2020:708, 27. punkts, un 2021. gada 2. septembris, Telekom Deutschland, C‑34/20, EU:C:2021:677, 24. punkts).
18
Regulas 2015/2120 3. panta 1. punktā, lasot kopā ar šīs regulas 6. apsvērumu, ir noteiktas tiešo lietotāju tiesības, tostarp tiesības piekļūt informācijai un saturam un to izplatīt, kā arī tiesības izmantot un nodrošināt lietojumprogrammas un pakalpojumus. Atbilstoši minētā 3. panta 2. punktam šo tiesību īstenošanu nevar ierobežot ar vienošanos starp interneta piekļuves pakalpojumu sniedzējiem un tiešajiem lietotājiem vai ar komercdarbības praksi, ko veic šie pakalpojumu sniedzēji.
19
Attiecībā uz minētās regulas 3. panta 3. punktu vispirms jāatgādina, ka ar šīs tiesību normas pirmo daļu, lasot to šīs regulas 8. apsvēruma gaismā, interneta piekļuves pakalpojumu sniedzējiem ir noteikts vispārējs pienākums nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret datplūsmu bez diskriminācijas, ierobežojumiem vai traucējumiem un no šī pienākuma nekādā gadījumā nevar atkāpties, izmantojot šo pakalpojumu sniedzēju īstenoto komercpraksi vai vienošanās, ko tie noslēdz ar tiešajiem lietotājiem (spriedums, 2020. gada 15. septembris, Telenor Magyarország, C‑807/18 un C‑39/19, EU:C:2020:708, 47. punkts).
20
Tālāk – no Regulas 2015/2120 3. panta 3. punkta otrās daļas, kā arī no šīs regulas 9. apsvēruma, kura gaismā šī otrā daļa jāinterpretē, izriet, ka, lai gan minētajiem pakalpojumu sniedzējiem ir pienākums ievērot šo vispārējo pienākumu, tiem tomēr saglabājas iespēja veikt saprātīgus datplūsmas pārvaldības pasākumus. Tomēr šī iespēja ir pakļauta nosacījumam tostarp par to, ka šie pasākumi netiek veikti ilgāk nekā nepieciešams un ka tie ir balstīti uz “konkrētu datplūsmas kategoriju objektīvi atšķirīgām pakalpojumu tehniskās kvalitātes prasībām”, nevis uz “komerciāliem apsvērumiem” (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2020. gada 15. septembris, Telenor Magyarország, C‑807/18 un C‑39/19, EU:C:2020:708, 48. punkts).
21
Visbeidzot – no minētā 3. panta 3. punkta trešās daļas izriet, ka tad, ja vien tie nav veikti uz noteiktu laiku un nav nepieciešami, lai ļautu interneta piekļuves pakalpojumu sniedzējam vai nu ievērot kādu likumisku pienākumu, vai saglabāt tīkla integritāti un drošību, vai arī novērst vai mazināt tīkla pārblīvi, visi pasākumi, ar kuriem tiek bloķēts, palēnināts, pārveidots, ierobežots, traucēts, pasliktināts vai diskriminēts tostarp konkrēts saturs, lietojumprogrammas vai pakalpojumi, nevar tikt uzskatīti par saprātīgiem šīs tiesību normas otrās daļas izpratnē un līdz ar to paši par sevi ir uzskatāmi par nesaderīgiem ar to (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2020. gada 15. septembris, Telenor Magyarország, C‑807/18 un C‑39/19, EU:C:2020:708, 49. punkts).
22
Ņemot vērā šos elementus, jānorāda, ka Regulas 2015/2120 3. panta 3. punkta pirmajā daļā noteiktā vispārējā pienākuma mērķis ir nodrošināt ne tikai, lai interneta piekļuves pakalpojumu sniedzēji neīstenotu pasākumus, kas rada diskrimināciju starp dažādiem satura, lietojumprogrammu vai pakalpojumu izplatītājiem vai sniedzējiem, bet arī – plašāk – lai pret jebkādu saturu, kam piekļūts vai kas tiek izplatīts, kā arī jebkuru lietojumprogrammu vai pakalpojumu, ko lieto, izmantojot interneta piekļuves pakalpojumu, būtu vienāda attieksme.
23
Tādējādi tas vien, ka interneta pieslēguma pakalpojumu sniedzēja piemērots pasākums nav vērsts uz to, lai noteiktiem satura, lietojumprogrammu vai pakalpojumu izplatītājiem vai sniedzējiem, kas ir tā partneri, nodrošinātu atšķirīgu attieksmi salīdzinājumā ar tiem satura, lietojumprogrammu vai pakalpojumu izplatītājiem vai sniedzējiem, kas nav tā partneri, neļauj uzreiz secināt, ka šis vispārējais pienākums ir ievērots.
24
No tā izriet, ka joslas platumu ierobežojošs pasākums, ko izvēles tarifa aktivizēšanas gadījumā piemēro video straumēšanai, salīdzinājumā ar pasākumu, ko piemēro citām datplūsmas kategorijām – lai gan šī izvēles tarifa atslēgšanas gadījumā jebkurai interneta datplūsmai, tostarp video straumēšanai, ir vienāds joslas platuma līmenis – rada datplūsmas nošķiršanu, kas var izraisīt minētā vispārējā pienākuma pārkāpumu.
25
No Tiesas judikatūras izriet, ka šāda atšķirīga attieksme nevar tikt pamatota ar līgumslēgšanas brīvību, kas atzīta Regulas 2015/2120 3. panta 2. punktā, tostarp, ar vienošanos, kas noslēgta starp interneta piekļuves pakalpojumu sniedzējiem un tiešajiem lietotājiem, piemēram, patērētājiem, vai ar komercpraksi, kuras mērķis ir apmierināt attiecīgā klienta pieprasījumu (šajā nozīmē skat. spriedumus, 2020. gada 15. septembris, Telenor Magyarország, C‑807/18 un C‑39/19, EU:C:2020:708, 36. un 47. punkts, kā arī 2021. gada 2. septembris, Telekom Deutschland, C‑34/20, EU:C:2021:677, 26. un 32. punkts).
26
Savukārt, kā izriet no minētās regulas 3. panta 3. punkta otrās daļas, pasākumu, ar kuru tiek diferencētas objektīvi atšķirīgas datplūsmas kategorijas, var īstenot, ja tas atbilst nosacījumiem, lai to kvalificētu kā “saprātīgu datplūsmas pārvaldības pasākumu” šīs normas izpratnē. Ja pasākums šiem nosacījumiem neatbilst, to var īstenot arī tad, ja uz to attiecas kāds no trim izņēmumiem, kas izsmeļoši uzskaitīti minētās Regulas 2015/2120 3. panta 3. punkta trešajā daļā, šajā gadījumā – minētās normas c) apakšpunktā paredzētais izņēmums.
27
Pirmām kārtām, no Regulas 2015/2120 3. panta 3. punkta otrās daļas, lasot kopā ar šīs regulas 9. apsvērumu, izriet, ka interneta piekļuves pakalpojumu sniedzēji datplūsmas pārvaldības pasākumus, ar kuriem tiek diferencētas objektīvi atšķirīgas datplūsmas kategorijas, var īstenot konkrēti ar nosacījumu, ka šo pasākumu mērķis ir optimizēt pārraides vispārējo kvalitāti, kā arī lietotāju pieredzi, un ka tie ir balstīti uz šīm datplūsmas kategorijām raksturīgām objektīvi atšķirīgām pakalpojumu tehniskās kvalitātes prasībām, nevis uz komerciāliem apsvērumiem.
28
Tādējādi datplūsmas pārvaldības pasākumu var uzskatīt par balstītu uz šādām objektīvām atšķirībām tikai tad, ja tehniskie nosacījumi, kas ar šo pasākumu tiek piemēroti konkrētai datplūsmas kategorijai, atbilst attiecīgajai datplūsmas kategorijai raksturīgām objektīvi atšķirīgām pakalpojumu tehniskās kvalitātes prasībām.
29
Savukārt par tādu, kas balstīts uz “komerciāliem apsvērumiem” Regulas 2015/2120 3. panta 3. punkta otrās daļas izpratnē, jāuzskata ikviens interneta piekļuves pakalpojumu sniedzēja pasākums, kurš vērsts pret jebkuru tiešo lietotāju un kura rezultātā, nebalstoties uz šādām objektīvām atšķirībām, netiek nodrošināta vienāda un nediskriminējoša attieksme pret saturu, lietojumprogrammām vai pakalpojumiem, kurus piedāvā dažādi satura, lietojumprogrammu vai pakalpojumu sniedzēji (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2020. gada 15. septembris, Telenor Magyarország, C‑807/18 un C‑39/19, EU:C:2020:708, 48. punkts). Konkrēti – uz šādiem komerciāliem apsvērumiem ir balstīts tāds pasākums, kas ietver datplūsmas nošķiršanu, ko interneta piekļuves pakalpojumu sniedzējs pamato vienīgi ar atšķirību starp datplūsmas kategorijām, bet kura mērķis nav saistīts ar šo atšķirību.
30
Tas pats attiecas arī uz tādu pasākumu, ar kuru, aktivizējot izvēles tarifu, tiek ne tikai nošķirtas dažādas datplūsmas kategorijas, bet arī īstenota atšķirīga attieksme pret vienu un to pašu datplūsmas kategoriju atkarībā no maksas, ko tiešais lietotājs maksā par noteiktu datu apjomu.
31
No tā izriet, ka tāds izvēles tarifs kā pamatlietā aplūkotais – ar kuru tiek ierobežots video straumēšanai piemērotais joslas platums salīdzinājumā ar citām datplūsmas kategorijām piemēroto joslas platumu –, lai gan šī izvēles tarifa atslēgšanas gadījumā tāds pats joslas platuma līmenis tiek piemērots visai datplūsmai, tostarp video straumēšanai, – rada interneta datplūsmas nošķiršanu, pamatojoties uz komerciāliem apsvērumiem. Tas tā vēl jo vairāk ir tāpēc, ka netiek apgalvots, ka, straumējot un atskaņojot video, vajadzīgs ierobežot joslas platumu, lai optimizētu pārraides vispārējo kvalitāti, kā arī lietotāju pieredzi. Gluži pretēji, kā izriet no lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu, šāds ierobežojums samazina video satura izšķirtspēju un tātad arī video kvalitāti.
32
Turklāt, ja šāds izvēles tarifs atstāj interneta pieslēguma pakalpojumu sniedzēja klientu ziņā izvēli aktivizēt vai atslēgt minēto tarifu, tādējādi apgrūtinot šim pakalpojumu sniedzējam veikt īstenotā datplūsmas pārvaldības pasākuma faktiskā piemērošanas laikposma kontroli, nevar uzskatīt, ka šāds pasākums netiek veikts “ilgāk nekā nepieciešams” Regulas 2015/2120 3. panta 3. punkta otrās daļas izpratnē.
33
Otrām kārtām, attiecībā uz šīs regulas 3. panta 3. punkta trešās daļas c) apakšpunktu jākonstatē, ka šī norma, kura – kā noteikts minētās regulas 11. apsvērumā – jāinterpretē stingri, ļauj īstenot tādus datplūsmas pārvaldības pasākumus, kas var neatbilst šīs pašas regulas 3. panta 3. punkta otrajā daļā paredzētajām prasībām, ar nosacījumu, ka šie pasākumi ir nepieciešami un tiek īstenoti tikai tik ilgi, cik nepieciešams, lai novērstu gaidāmu tīkla pārblīvi un mazinātu sekas, ko rada ārkārtas vai pagaidu tīkla pārblīve. Tā kā interneta pieslēguma pakalpojumu sniedzējs nevar kontrolēt īstenotā datplūsmas pārvaldības pasākuma faktisko piemērošanas laikposmu, kā izklāstīts šī sprieduma iepriekšējā punktā, nevar arī uzskatīt, ka šis pasākums tiek īstenots tikai tik ilgi, cik nepieciešams, lai novērstu gaidāmu tīkla pārblīvi un mazinātu sekas, ko rada ārkārtas vai pagaidu tīkla pārblīve, kā noteikts Regulas 2015/2120 3. panta 3. punkta trešās daļas c) apakšpunktā.
34
No visiem iepriekš izklāstītajiem apsvērumiem izriet, ka izvēles tarifs, ar kuru, pamatojoties uz komerciāliem apsvērumiem, tiek radīta datplūsmas nošķiršana, ko izraisa tāds video straumēšanai piemērots joslas platuma ierobežojums, uz kuru neattiecas neviens no minētā 3. panta 3. punkta trešajā daļā paredzētajiem izņēmumiem, ir pretrunā vispārējam pienākumam nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret datplūsmu bez diskriminācijas, ierobežojumiem vai traucējumiem, kā noteikts minētā 3. panta 3. punkta pirmajā daļā.
35
Tāpēc uz uzdoto jautājumu jāatbild, ka Regulas 2015/2120 3. pants jāinterpretē tādējādi, ka tam ir pretrunā tāda interneta piekļuves pakalpojumu sniedzēja piedāvāta iespēja saviem klientiem neierobežoti piekļūt internetam bez papildu izdevumiem, kas aktivizēšanas gadījumā ļauj šiem klientiem lietot video straumēšanas pakalpojumus, neatskaitot šādi izmantotos datus no pamattarifā iekļautā ikmēneša datu apjoma, taču – neatkarīgi no izplatītāja vai pakalpojumu sniedzēja – ierobežo šim saturam piemēroto joslas platumu salīdzinājumā ar citām datplūsmas kategorijām piemēroto joslas platumu, kaut arī, ja minētie klienti šo iespēju neaktivizē, visai datplūsmai, tostarp video straumēšanai, tiek piemērots vienāds joslas platums, bet izmantoto datu apjoms tiek atskaitīts no datu apjoma, ko abonē šie paši klienti.
Par tiesāšanās izdevumiem
36
Attiecībā uz pamatlietas pusēm šī tiesvedība izriet no tiesvedības, kas notiek iesniedzējtiesā, tāpēc tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto pušu izdevumi, nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (astotā palāta) nospriež:
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/2120 (2015. gada 25. novembris), ar ko nosaka pasākumus sakarā ar piekļuvi atvērtam internetam un groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem un Regulu (ES) Nr. 531/2012 par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā, 3. pants
jāinterpretē tādējādi, ka
tam ir pretrunā tāda interneta piekļuves pakalpojumu sniedzēja piedāvāta iespēja saviem klientiem neierobežoti piekļūt internetam bez papildu izdevumiem, kas aktivizēšanas gadījumā ļauj šiem klientiem lietot video straumēšanas pakalpojumus, neatskaitot šādi izmantotos datus no pamattarifā iekļautā ikmēneša datu apjoma, taču – neatkarīgi no izplatītāja vai pakalpojumu sniedzēja – ierobežo šim saturam piemēroto joslas platumu salīdzinājumā ar citām datplūsmas kategorijām piemēroto joslas platumu, kaut arī, ja minētie klienti šo iespēju neaktivizē, visai datplūsmai, tostarp video straumēšanai, tiek piemērots vienāds joslas platums, bet izmantoto datu apjoms tiek atskaitīts no datu apjoma, ko abonē šie paši klienti.
[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – rumāņu.