ROZSUDOK SÚDNEHO DVORA (šiesta komora)
zo 14. novembra 2024 (*)
„ Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Smernica 2011/7/EÚ – Boj proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách – Článok 2 bod 3 – Pojem ‚podnik‘ – Výkon nezávislej odbornej činnosti – Herečka – Zmluva o zastúpení – Konanie o platobnom rozkaze “
Vo veci C‑643/23,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 267 ZFEÚ, podaný rozhodnutím Tribunal da Relação de Lisboa (Odvolací súd Lisabon, Portugalsko) zo 4. júla 2023 a doručený Súdnemu dvoru 26. októbra 2023, ktorý súvisí s konaním:
Agenciart – Management Artístico Lda
proti
CT,
SÚDNY DVOR (šiesta komora),
v zložení: podpredseda Súdneho dvora T. von Danwitz, vykonávajúci funkciu sudcu šiestej komory, sudcovia A. Kumin (spravodajca) a I. Ziemele,
generálny advokát: P. Pikamäe,
tajomník: A. Calot Escobar,
so zreteľom na písomnú časť konania,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
–        CT, v zastúpení: P. Mendes Ferreira, advogado,
–        Európska komisia, v zastúpení: M. Ioan a M. Narciso, splnomocnení zástupcovia,
so zreteľom na rozhodnutie prijaté po vypočutí generálneho advokáta, že vec bude prejednaná bez jeho návrhov,
vyhlásil tento
Rozsudok
1        Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 2 bodu 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/7/EÚ zo 16. februára 2011 o boji proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách (Ú. v. EÚ L 48, 2011, s. 1).
2        Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi spoločnosťou Agenciart – Management Artístico Lda (ďalej len „Agenciart“) a CT vo veci zaplatenia provízie požadovanej spoločnosťou Agenciart na základe zmluvy o zastúpení.
Právny rámec
Právo Únie
3        Podľa odôvodnení 5 a 10 smernice 2011/7:
„(5)      Podniky by mali mať možnosť obchodovať na celom vnútornom trhu za podmienok, ktoré zaručujú, že cezhraničné transakcie so sebou neprinášajú väčšie riziká než domáci obchod. Uplatňovaním podstatne rozdielnych pravidiel na domáce a cezhraničné transakcie by došlo k narušeniu hospodárskej súťaže.
…
(10)      Skutočnosť, že sa táto smernica dotýka aj slobodných povolaní, by nemala zaväzovať členské štáty, aby s nimi museli zaobchádzať ako s podnikmi alebo obchodníkmi na účely mimo rozsahu pôsobnosti tejto smernice.“
4        Článok 1 tejto smernice, nazvaný „Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti“, v odsekoch 1 a 2 stanovuje:
„1.      Cieľom tejto smernice je boj proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách s cieľom zabezpečiť riadne fungovanie vnútorného trhu a tým podporiť konkurencieschopnosť podnikov a najmä [malých a stredných podnikov (MSP)].
2.      Táto smernica sa vzťahuje na všetky platby uskutočnené ako odplata za obchodné transakcie.“
5        Podľa článku 2 uvedenej smernice:
„Na účely tejto smernice sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
1)      ‚obchodné transakcie‘ sú transakcie medzi podnikmi alebo medzi podnikmi a orgánmi verejnej moci, ktoré vedú k dodávke tovaru alebo k poskytnutiu služieb za odplatu;
…
3)      ‚podnik‘ je akákoľvek organizácia iná ako orgán verejnej moci, konajúca v rámci svojej nezávislej hospodárskej alebo odbornej činnosti, a to aj vtedy, ak je táto činnosť vykonávaná len jednou osobou;
…“
Portugalské právo
6        Smernica 2011/7 bola prebratá do portugalského práva prostredníctvom decreto‑lei no 62/2013 (zákonný dekrét č. 62/2013) z 10. mája 2013.
7        Článok 3 zákonného dekrétu č. 62/2013 stanovuje:
„Na účely tohto dekrétu:
…
b)      ‚obchodné transakcie‘ sú: transakcie medzi podnikmi alebo medzi podnikmi a orgánmi verejnej moci, ktoré vedú k dodávke tovaru alebo k poskytnutiu služieb za odplatu;
…
d)      ‚podnik‘ je: akýkoľvek subjekt iný ako orgán verejnej moci, konajúci v rámci svojej nezávislej hospodárskej alebo odbornej činnosti, a to aj vtedy, ak je táto činnosť vykonávaná len jednou osobou;
…“
Spor vo veci samej a prejudiciálna otázka
8        Agenciart je obchodná spoločnosť pôsobiaca v oblasti zastupovania umelcov a riadenia umeleckej kariéry hercov, ktorých zastupuje. Do 30. júna 2017 zastupovala herečku CT.
9        V máji 2017 rokovala Agenciart s televíznou spoločnosťou a produkčnou spoločnosťou o účasti CT v telenovele a dohodla podmienky jej zmluvy. Táto účasť sa začala v júni 2017 a skončila sa koncom mája 2018.
10      Za služby riadenia kariéry, ktoré poskytla CT v rámci jej účasti na tejto telenovele, Agenciart vystavila faktúru zo 17. júla 2019 na sumu vo výške 19 188 eur.
11      Keďže táto faktúra nebola zaplatená, Agenciart podala návrh na vydanie platobného rozkazu proti CT, ktorá voči nemu namietala.
12      Prvostupňový súd, Tribunal Judicial da Comarca de Lisboa – Juízo de Execução de Lisboa (sudca rozhodujúci o vykonateľnosti na Okresnom súde Lisabon, Portugalsko), vyhovel námietke proti výkonu rozhodnutia, pričom sa domnieval, že Agenciart sa nemôže voči CT domáhať výkonu rozhodnutia v konaní o platobnom rozkaze z dôvodu, že CT nie je obchodným podnikom.
13      Agenciart preto podala odvolanie na Tribunal da Relação de Lisboa (Odvolací súd Lisabon, Portugalsko), ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania.
14      Tento súd spresňuje, že pôsobnosť konania o platobnom rozkaze je vymedzená predchádzajúcim stanovením objektívnych a subjektívnych podmienok. V prejednávanej veci zostáva overiť, či je splnená predchádzajúca subjektívna podmienka týkajúca sa postavenia „podniku“ stanovená v článku 3 písm. d) zákonného dekrétu č. 62/2013.
15      V tejto súvislosti uvedený súd uvádza, že toto ustanovenie definuje pojem „podnik“ podobne ako článok 2 bod 3 smernice 2011/7 ako „akýkoľvek subjekt… konajúci v rámci svojej nezávislej hospodárskej alebo odbornej činnosti, a to aj vtedy, ak je táto činnosť vykonávaná len jednou osobou“.
16      Zatiaľ čo podľa vnútroštátneho súdu Agenciart zjavne patrí pod tento pojem, pretrváva pochybnosť, pokiaľ ide o otázku, či pod tento pojem patrí aj CT. Na prvý pohľad skutočnosť, že táto osoba je herečkou z povolania a že zmluva o zastúpení, ktorú uzavrela so spoločnosťou Agenciart, sa zameriava na podporu jej odbornej činnosti ako slobodného povolania, svedčí v prospech kvalifikácie CT ako „podniku“ v zmysle článku 3 písm. d) zákonného dekrétu č. 62/2013.
17      CT však podľa vnútroštátneho súdu tvrdí, že správny výklad zákona a pojmu „podnik“ neumožňuje domnievať sa, že osoba koná v obchodnej sfére formou nezávislej hospodárskej alebo odbornej činnosti len z dôvodu, že je pri podpise zmluvy o riadení svojej kariéry herečkou.
18      CT sa v tejto súvislosti opiera o rozsudok z 15. decembra 2016, Nemec (C‑256/15, EU:C:2016:954), v ktorom sa Súdny dvor zaoberal výkladom pojmu „podnik“ v zmysle článku 2 bodu 1 tretieho odseku smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/35/ES z 29. júna 2000 o boji proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách (Ú. v. ES L 200, 2000, s. 35; Mim. vyd. 17/001, s. 226), teraz článku 2 bodu 3 smernice 2011/7, pokiaľ ide o fyzické osoby.
19      V bodoch 33 a 34 tohto rozsudku tak Súdny dvor konštatoval, že vzhľadom na to, že je potrebné, aby dotknutá osoba konala ako organizácia v rámci nezávislej hospodárskej alebo odbornej činnosti, táto požiadavka predpokladá, že táto osoba bez ohľadu na jej formu a právne postavenie podľa vnútroštátneho práva vykonáva túto činnosť systematicky a sústavne.
20      V tejto súvislosti podľa vnútroštátneho súdu pojem „sústavnosť“ uvedený Súdnym dvorom nevyvoláva v prejednávanej veci žiadne osobitné ťažkosti. Tento súd sa naopak domnieva, že existujú pochybnosti, pokiaľ ide o to, čo treba rozumieť pod pojmom „konať ako organizácia“ a výkonom takejto činnosti „systematicky“.
21      Z tohto hľadiska sa rozsudok z 15. decembra 2016, Nemec (C‑256/15, EU:C:2016:954), týkal osoby, ktorá je držiteľom živnostenského oprávnenia na sústruženie mechanických dielov a zváranie. Výkon takejto činnosti pritom predpokladá, že okrem svojej pracovnej sily a technických znalostí má táto osoba vlastné priestory na výkon svojej živnostenskej činnosti, ako aj suroviny a nástroje, teda systematický súbor výrobných zdrojov. Tým sa situácia takéhoto živnostníka odlišuje od situácie herečky, akou je CT.
22      Za týchto podmienok Tribunal da Relação de Lisboa (Odvolací súd Lisabon) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru túto prejudiciálnu otázku:
„Má sa fyzická osoba, ktorá obvykle vykonáva povolanie herečky ako samostatne zárobkovo činná osoba za peňažnú odplatu, hoci nemá organizovanú štruktúru zdrojov (keďže túto činnosť vykonáva bez toho, aby mala vlastné priestory, zamestnancov, nástroje alebo vybavenie určené na svoju odbornú činnosť), považovať za „podnik“ v zmysle a na účely odôvodnenia 5 a článku 2 bodu 3 smernice [2011/7]?“
O prejudiciálnej otázke
23      Svojou jedinou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 2 bod 3 smernice 2011/7 vykladať v tom zmysle, že fyzická osoba, ktorá obvykle vykonáva povolanie herečky ako samostatne zárobkovo činná osoba za peňažnú odplatu, avšak nemá vlastné priestory, zamestnancov, nástroje ani vybavenie určené na svoju odbornú činnosť, patrí pod pojem „podnik“ v zmysle tohto ustanovenia.
24      V súlade s ustálenou judikatúrou treba ustanovenia práva Únie vykladať tak, že sa zohľadní nielen ich znenie, ale aj kontext, do ktorého patria, a ciele sledované právnou úpravou, ktorej sú súčasťou (rozsudok z 12. októbra 2023, INTER CONSULTING, C‑726/21, EU:C:2023:764, bod 43 a citovaná judikatúra).
25      Treba pripomenúť, že v súlade s článkom 1 ods. 2 smernice 2011/7 sa táto smernica vzťahuje na všetky platby uskutočnené ako odplata za „obchodné transakcie“, pričom tento pojem je definovaný v článku 2 bode 1 tejto smernice ako „transakcie medzi podnikmi alebo medzi podnikmi a orgánmi verejnej moci, ktoré vedú k dodávke tovaru alebo k poskytnutiu služieb za odplatu“.
26      Preto na rozdiel od toho, čo tvrdila CT vo svojich písomných pripomienkach, nie je cezhraničná povaha danej obchodnej transakcie relevantná na účely uplatnenia smernice 2011/7.
27      Okrem toho podľa článku 2 bodu 3 smernice 2011/7 je „podnik“ akákoľvek organizácia iná ako orgán verejnej moci, konajúca v rámci svojej nezávislej hospodárskej alebo odbornej činnosti, a to aj vtedy, ak je táto činnosť vykonávaná len jednou osobou.
28      V tejto súvislosti z judikatúry Súdneho dvora vyplýva, že na to, aby sa na osobu vzťahoval pojem „podnik“ a aby sa táto transakcia považovala za „obchodnú“, nestačí, že osoba uzavrie transakciu vzťahujúcu sa na hospodársku činnosť, ale je potrebné, aby táto osoba v rámci danej činnosti alebo nezávislej odbornej činnosti konala ako organizácia (pozri v tomto zmysle rozsudok z 15. decembra 2016, Nemec, C‑256/15, EU:C:2016:954, bod 33).
29      Táto požiadavka predpokladá, že uvedená osoba vykonáva túto činnosť systematicky a sústavne, čiže táto činnosť sa nemôže obmedziť na jednotlivé a samostatné poskytnutie služby, a že dotknutá transakcia patrí do rámca uvedenej činnosti (pozri v tomto zmysle rozsudok z 15. decembra 2016, Nemec, C‑256/15, EU:C:2016:954, bod 34).
30      V prejednávanej veci, ako uvádza vnútroštátny súd, je nesporné, že zmluvný vzťah medzi spoločnosťou Agenciart a CT viedol k poskytnutiu služieb za odplatu a že Agenciart treba kvalifikovať ako „podnik“. Naopak, pokiaľ ide o otázku, či treba ako „podnik“ kvalifikovať aj CT, pochybnosť vnútroštátneho súdu sa týka skutočnosti, že hoci CT obvykle vykonáva povolanie herečky ako samostatne zárobkovo činná osoba za peňažnú odplatu, nemá organizovanú štruktúru zdrojov, keďže túto činnosť vykonáva bez toho, aby mala vlastné priestory, zamestnancov, nástroje alebo vybavenie určené na svoju odbornú činnosť.
31      V tejto súvislosti v prvom rade v rozsahu, v akom článok 2 bod 3 smernice 2011/7 odkazuje na účely definície pojmu „podnik“ na „ak[ú]koľvek organizáciu… konajúc[u] v rámci svojej nezávislej… odbornej činnosti“, treba uviesť, že fyzická osoba, ktorá obvykle vykonáva povolanie herečky ako samostatne zárobkovo činná osoba za peňažnú odplatu, vykonáva „nezávislú odbornú činnosť“ v zmysle tohto článku 2 bodu 3. Okrem toho zo znenia uvedeného článku 2 bodu 3 tiež vyplýva, že skutočnosť, že dotknutú činnosť vykonáva len jedna osoba, je v tomto kontexte irelevantná.
32      Ďalej, pokiaľ ide o požiadavku konať ako „organizácia“ „v rámci“ nezávislej odbornej činnosti, z judikatúry pripomenutej v bode 29 tohto rozsudku vyplýva, že predmetná činnosť musí byť vykonávaná „systematicky a sústavne“.
33      Zo znenia článku 2 bodu 3 smernice 2011/7 ani z tejto judikatúry však nemožno vyvodiť, že kvalifikácia „podniku“ v zmysle tohto článku 2 bodu 3 závisí od toho, či dotknutá osoba, o ktorej je nesporné, že vykonáva svoju činnosť obvykle, má organizovanú štruktúru zdrojov, ako sú vlastné priestory, zamestnanci a nástroje alebo vybavenie určené na túto činnosť. V niektorých hospodárskych odvetviach sa totiž hmotný alebo nehmotný majetok redukuje na najjednoduchšie vyjadrenie, pričom činnosť je založená predovšetkým na pracovnej sile (pozri analogicky rozsudok z 10. decembra 1998, Hernández Vidal a i., C‑127/96, C‑229/96 a C‑74/97, EU:C:1998:594, bod 27).
34      Napokon keďže je potrebné, aby k transakcii došlo „v rámci“ dotknutej činnosti, nemožno prijať výklad, ktorý zastáva CT, podľa ktorého herečka ako osoba vykonávajúca slobodné povolanie síce musí byť kvalifikovaná ako „podnik“ na účely smernice 2011/7, ale keď uzatvorí zmluvu s televíznym kanálom, pri uzatváraní zmluvy o zastúpení, o akú ide vo veci samej, ako podnik nekoná.
35      Treba totiž konštatovať, že uzatvorenie zmluvy o zastúpení osobou vykonávajúcou povolanie herečky je súčasťou odbornej činnosti tejto osoby a je úzko späté s touto činnosťou, keďže ak by uvedená osoba nevykonávala toto povolanie, uzatvorenie takejto zmluvy o zastúpení, ktoré spočíva práve v propagácii a riadení uvedenej činnosti, by bolo nevyhnutne bezpredmetné.
36      Tento výklad je podporený kontextom, do ktorého patrí článok 2 bod 3 smernice 2011/7, ako aj cieľom, ktorý táto smernica sleduje. V tejto súvislosti v prvom rade najmä z článku 1 ods. 1 uvedenej smernice vyplýva, že jej cieľom je boj proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách s cieľom zabezpečiť riadne fungovanie vnútorného trhu a tým podporiť konkurencieschopnosť podnikov a najmä MSP. V druhom rade sa v odôvodnení 10 smernice 2011/7 zdôrazňuje, že na slobodné povolania sa táto smernica vzťahuje ako na „podniky“.
37      Vzhľadom na všetky vyššie uvedené úvahy treba na položenú otázku odpovedať tak, že článok 2 bod 3 smernice 2011/7 sa má vykladať v tom zmysle, že fyzická osoba, ktorá obvykle vykonáva povolanie herečky ako samostatne zárobkovo činná osoba za peňažnú odplatu, avšak nemá vlastné priestory, zamestnancov, nástroje ani vybavenie určené na svoju odbornú činnosť, patrí pod pojem „podnik“ v zmysle tohto ustanovenia.
O trovách
38      Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov Súdny dvor (šiesta komora) rozhodol takto:
Článok 2 bod 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/7/ES zo 16. februára 2011 o boji proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách
sa má vykladať v tom zmysle, že:
fyzická osoba, ktorá obvykle vykonáva povolanie herečky ako samostatne zárobkovo činná osoba za peňažnú odplatu, avšak nemá vlastné priestory, zamestnancov, nástroje ani vybavenie určené na svoju odbornú činnosť, patrí pod pojem „podnik“ v zmysle tohto ustanovenia.
Podpisy
*      Jazyk konania: portugalčina.