62023TJ1077_RES
T‑1077/23. sz. ügy
Bytedance Ltd
kontra
Európai Bizottság
A Törvényszék ítélete (kibővített nyolcadik tanács), 2024. július 17.
„Digitális szolgáltatások – (EU) 2022/1925 rendelet – Kapuőrnek minősítés – Online közösségi hálózati szolgáltatás – A 2022/1925 rendelet 3. cikkének (1), (2) és (5) bekezdése – Követelmények – Vélelmek – A vélelmek megdöntése – Védelemhez való jog – Egyenlő bánásmód”
A digitális piacok szabályozása – A digitális ágazat piacainak versengő és tisztességes jellege – Kapuőr – Minősítési szempontok – A Bizottság általi ellenőrzés – Vélelmek – Az érintett vállalkozás általi megdöntés – A szóban forgó vélelmekhez közvetlenül kapcsolódó érvek és bizonyítékok előterjesztésének szükségessége – Az e vélelmeket nyilvánvalóan megkérdőjelező érvek és bizonyítékok előterjesztésének szükségessége
(2022/1925 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 3. cikk, (1), (2) és (5) bekezdés)
(lásd: 39–56., 59–72., 284–285. pont)
A digitális piacok szabályozása – A digitális ágazat piacainak versengő és tisztességes jellege – Kapuőr – Minősítési szempontok – A belső piacra gyakorolt jelentős hatás – Vélelem – Feltételek – A vállalkozás által az Unióban bonyolított, az elmúlt három pénzügyi év mindegyikében az előírt küszöbértéket meghaladó éves forgalom – A vállalkozásnak a legutóbbi pénzügyi évben az előírt küszöbértéket meghaladó világpiaci értéke – Vagylagos feltételek – A világpiaci értékére vonatkozó feltételt teljesítő vállalkozás – A vélelem említett vállalkozás általi megdöntése – Az Unióban bonyolított alacsony forgalomra alapított érvek – Megengedhetőség
(2022/1925 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 3. cikk, (1) bekezdés, a) pont, (2) bekezdés, a) pont, és (5) bekezdés)
(lásd: 80–92. pont)
A digitális piacok szabályozása – A digitális ágazat piacainak versengő és tisztességes jellege – Kapuőr – Minősítési szempontok – A belső piacra gyakorolt jelentős hatás – Vélelem – Feltételek – A vállalkozásnak a legutóbbi pénzügyi évben az előírt küszöbértéket meghaladó világpiaci értéke – A világpiaci érték földrajzi eredete – A relevancia hiánya
(2022/1925 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 3. cikk, (1) bekezdés, a) pont, (2) bekezdés, a) pont)
(lásd: 102–109. pont)
Megsemmisítés iránti kereset – Jogalapok – Téves jogalkalmazás – Az ügy kimenetelére döntő kihatással nem járó hiba – Megalapozatlan jogalap
(EUMSZ 263. cikk)
(lásd: 111–118. pont)
A digitális piacok szabályozása – A digitális ágazat piacainak versengő és tisztességes jellege – Kapuőr – Minősítési szempontok – Fontos kapuként szolgáló alapvető platformszolgáltatás nyújtása – Vélelem – Feltételek – A szolgáltatás végfelhasználóinak és üzleti felhasználóinak az előírt küszöbértékeket meghaladó száma – A vélelem érintett vállalkozás általi megdöntése – Digitális ökoszisztémával nem rendelkező vállalkozás – A vélelem nyilvánvaló megkérdőjelezéséhez nem elegendő bizonyíték
(2022/1925 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 3. cikk, (1) bekezdés, b) pont, (2) bekezdés, b) pont, és (5) bekezdés)
(lásd: 128–134., 146–161. pont)
A digitális piacok szabályozása – A digitális ágazat piacainak versengő és tisztességes jellege – Kapuőr – Minősítési szempontok – Fontos kapuként szolgáló alapvető platformszolgáltatás nyújtása – Vélelem – Feltételek – A szolgáltatás végfelhasználóinak és üzleti felhasználóinak az előírt küszöbértékeket meghaladó száma – A vélelem érintett vállalkozás általi megdöntése – Az e vállalkozásra háruló bizonyítási teher
(2022/1925 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 3. cikk, (1) bekezdés, b) pont, (2) bekezdés, b) pont, és (5) bekezdés)
(lásd: 135–144. pont)
A digitális piacok szabályozása – A digitális ágazat piacainak versengő és tisztességes jellege – Kapuőr – Minősítési szempontok – Fontos kapuként szolgáló alapvető platformszolgáltatás nyújtása – Vélelem – Feltételek – A szolgáltatás végfelhasználóinak és üzleti felhasználóinak az előírt küszöbértékeket meghaladó száma – A vélelem érintett vállalkozás általi megdöntése – A végfelhasználók és az üzleti felhasználók általi bizonyos fokú párhuzamos használat fennállta – A szóban forgó vélelem nyilvánvaló megkérdőjelezéséhez nem kellően alátámasztott érvek
(2022/1925 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 3. cikk, (1) bekezdés, b) pont, (2) bekezdés, b) pont, és (5) bekezdés)
(lásd: 171–214. pont)
A digitális piacok szabályozása – A digitális ágazat piacainak versengő és tisztességes jellege – Kapuőr – Minősítési szempontok – Fontos kapuként szolgáló alapvető platformszolgáltatás nyújtása – Vélelem – Feltételek – A szolgáltatás végfelhasználóinak és üzleti felhasználóinak az előírt küszöbértékeket meghaladó száma – A vélelem érintett vállalkozás általi megdöntése – A szolgáltatás más platformokéhoz és a versenytársak nagy részéhez képest kisebb mérete – A szóban forgó vélelem nyilvánvaló megkérdőjelezéséhez nem kellően alátámasztott érvek
(2022/1925 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 3. cikk, (1) bekezdés, b) pont, (2) bekezdés, b) pont, és (5) bekezdés)
(lásd: 222–230., 238–245. pont)
A digitális piacok szabályozása – A digitális ágazat piacainak versengő és tisztességes jellege – Kapuőr – Minősítési szempontok – A Bizottság általi ellenőrzés – Vélelmek – Az érintett vállalkozás általi megdöntés – A releváns érveknek és bizonyítékoknak a közigazgatási eljárás során történő előterjesztésére vonatkozó kötelezettség
(2022/1925 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 3. cikk, (1), (2) és (5) bekezdés)
(lásd: 231–237. pont)
A digitális piacok szabályozása – A digitális ágazat piacainak versengő és tisztességes jellege – Kapuőr – Minősítési szempontok – Fontos kapuként szolgáló alapvető platformszolgáltatás nyújtása – Vélelem – Feltételek – A szolgáltatás végfelhasználóinak és üzleti felhasználóinak az előírt küszöbértékeket meghaladó száma – A vélelem érintett vállalkozás általi megdöntése – Alacsony, illetve egyes más platformokénál alacsonyabb hirdetési bevételek és az üzleti felhasználók interakciós szintje – A szóban forgó vélelem nyilvánvaló megkérdőjelezéséhez nem kellően alátámasztott érvek
(2022/1925 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 3. cikk, (1) bekezdés, b) pont, (2) bekezdés, b) pont, és (5) bekezdés)
(lásd: 255–282. pont)
A digitális piacok szabályozása – A digitális ágazat piacainak versengő és tisztességes jellege – Kapuőr – Minősítési szempontok – Jelenleg vagy a közeljövőben fennálló megszilárdult és tartós pozíció – Szempont – Az alapvető platformszolgáltatást nyújtó vállalkozás helyzetének korlátozottan versengő jellege – Vélelem – Az érintett vállalkozás általi megdöntés – Az érintett vállalkozás helyzete versengő jellegének vizsgálata – Bármely vállalkozás azon képessége, hogy termékeik és szolgáltatásaik érdemei alapján versenyezzen a kapuőrrel
(2022/1925 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 3. cikk, (1) bekezdés, c) pont, (2) bekezdés, c) pont, és (5) bekezdés)
(lásd: 293–320. pont)
A digitális piacok szabályozása – A digitális ágazat piacainak versengő és tisztességes jellege – Kapuőr – Minősítési szempontok – A Bizottság általi ellenőrzés – Az érintett vállalkozás meghallgatáshoz való jogának tiszteletben tartása – Megsértés – A Bizottság határozatának megsemmisítése – Feltétel – Az érintett vállalkozás lehetősége arra, hogy védelmét eljárási szabálytalanság hiányában jobban biztosítsa – Nem teljesített feltétel
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 41. cikk, (2) bekezdés; 2022/1925 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 3. és 34. cikk)
(lásd: 340–370. pont)
A digitális piacok szabályozása – A digitális ágazat piacainak versengő és tisztességes jellege – Kapuőr – Minősítési szempontok – A Bizottság általi ellenőrzés – Az egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartása – Hasonló helyzetek hiánya
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 20. és 21. cikk; 2022/1925 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 3. cikk)
(lásd: 374–379. pont)
Összefoglalás
A Törvényszél első alkalommal értelmezi a digitális piacokról szóló jogszabályt (
1
) (a továbbiakban: DMA), és elutasítja a Bytedance Ltd által az Európai Bizottság azon határozata (
2
) ellen benyújtott megsemmisítés iránti keresetet, amely e vállalkozást, valamint az általa közvetlenül vagy közvetve ellenőrzött társaságokat (a továbbiakban együtt: ByteDance) az említett jogszabály értelmében kapuőrnek minősítette.
Mivel egyes, „alapvető platformszolgáltatásoknak” (a továbbiakban: CPS) nevezett digitális szolgáltatások gyakran olyan jellemzőkkel rendelkeznek, amelyek az ilyen szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások tisztességtelen gyakorlataival kombinálva olyan hatást válthatnak ki, amellyel jelentős mértékben aláássák a CPS‑ek versengő jellegét, valamint befolyásolják az ilyen szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások, valamint üzleti felhasználóik és végfelhasználóik közötti kereskedelmi kapcsolat tisztességes jellegét, az európai uniós jogalkotó úgy döntött, hogy elfogadja a DMA‑t.
Így a DMA célja az, hogy hozzájáruljon a belső piac megfelelő működéséhez olyan szabályok meghatározásával, amelyek biztosítják a versengő jelleget és a tisztességességet általában a digitális ágazat piacai, különösen pedig a „kapuőröknek” minősített vállalkozások által nyújtott CPS‑ek üzleti felhasználói és végfelhasználói számára. E célból a DMA számos célirányos jogi kötelezettséget ír elő, amelyeket a Bizottság által kapuőrnek minősített vállalkozásoknak a minősítő határozatban felsorolt minden egyes CPS tekintetében teljesíteniük kell.
A DMA 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság kapuőrnek minősít egy vállalkozást, amennyiben az teljesíti az alábbi három együttes követelményt:
a) jelentős hatást gyakorol a belső piacra;
b) olyan CPS‑t nyújt, amely fontos kapuként szolgál az üzleti felhasználók számára a végfelhasználók eléréséhez (a továbbiakban: fontos kapu), és
c) megszilárdult és tartós pozíciót élvez működése során, vagy a közeljövőben várhatóan ilyen pozícióra tesz szert.
A DMA 3. cikkének (2) bekezdése értelmében vélelmezni kell, hogy a vállalkozás teljesíti az említett követelményeket, ha bizonyos mennyiségi küszöbértékeket elér, amelyek többek között az érintett vállalkozás által az Unióban bonyolított forgalomra vagy a világpiaci értékére, az érintett CPS Unió területén letelepedett vagy ott tartózkodó végfelhasználóinak és üzleti felhasználóinak számára, valamint azon évekre vonatkoznak, amelyek során ez utóbbi, a felhasználók számára vonatkozó küszöbérték teljesült.
A DMA 3. cikke (5) bekezdésének első albekezdése értelmében az érintett vállalkozás az általa a DMA 3. cikke (3) bekezdésének első albekezdése alapján küldött értesítéssel együtt kellően megalapozott érveket terjeszthet elő annak bizonyítására, hogy annak ellenére, hogy a DMA 3. cikkének (2) bekezdésben foglalt valamennyi küszöbértéket eléri, az adott CPS működési körülményei miatt a vállalkozás kivételesen nem felel meg az e cikk (1) bekezdésben felsorolt követelményeknek. Ha a vállalkozás ilyen, kellően alátámasztott érveket terjeszt elő, amelyek nyilvánvalóan megkérdőjelezik a DMA 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt vélelmeket, a Bizottság piaci vizsgálatot indíthat a DMA 17. cikkének (3) bekezdése alapján.
A 2012‑ben Kínában a Kajmán‑szigetek joga szerint létrehozott Bytedance Ltd az általa közvetlenül vagy közvetve irányított társaságokkal együtt működteti többek között a TikTok digitális platformot. E digitális platform, amely az Unióban a jelenlegi változatában 2018 augusztusában kezdte meg működését, lehetővé teszi felhasználói számára videók keresését, megtekintését és terjesztését, valamint a kapcsolatfelvételt, a kommunikációt és a tartalommegosztást más felhasználókkal.
A Bytedance Ltd által a DMA 3. cikke (3) bekezdésének első albekezdése alapján benyújtott értesítés alapján eljáró Bizottság először is megállapította, hogy a TikTok a DMA értelmében vett online közösségi hálózati szolgáltatásnak, következésképpen CPS‑nek minősül. Másodszor a Bizottság megállapította, hogy a ByteDance a TikTok tekintetében eléri a DMA 3. cikkének (2) bekezdésében előírt küszöbértékeket, ami alapján vélelmezhető, hogy teljesülnek a DMA 3. cikkének (1) bekezdésében előírt, kapuőrnek minősítésre vonatkozó követelmények. Harmadszor a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a DMA 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt vélelmek megdöntésére a Bytedance Ltd által felhozott érvek nem voltak kellően megalapozottak ahhoz, hogy azokat nyilvánvalóan megkérdőjelezzék. A Bizottság így piaci vizsgálat megindítása nélkül kapuőrnek minősített a ByteDance‑t, és megállapította, hogy a TikTok – mint közösségi online hálózati szolgáltatás – a DMA értelmében fontos kapuként szolgál. (
3
)
A Bytedance Ltd e határozat megsemmisítése iránt keresetet indított a Törvényszék előtt. A Törvényszék a Bytedance Ltd kérelmére úgy határozott, hogy gyorsított eljárásban határoz a keresetről.
A Törvényszék álláspontja
Keresetének alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik, amelyek közül az elsőt a DMA 3. cikke (1) és (5) bekezdésének megsértésére, a másodikat a védelemhez való jog megsértésére, a harmadikat pedig az egyenlő bánásmód elvének megsértésére alapít.
A DMA 3. cikke (1) és (5) bekezdésének megsértésére alapított jogalapról
Előzetesen a Törvényszék megállapítja, hogy a felperes nem vitatja, hogy a TikTok a DMA értelmében vett online közösségi hálózati szolgáltatásnak minősül. Azt sem vitatja, hogy a ByteDance elérte a DMA 3. cikke (2) bekezdésének a)–c) pontjában előírt küszöbértékeket, következésképpen vélelmezhető, hogy teljesíti a DMA 3. cikkének (1) bekezdésében a kapuőrnek minősítéshez előírt követelményeket.
Ezzel szemben a felperes úgy véli, hogy a Bizottság hibákat követett el, amikor megállapította, hogy a felperes által a DMA 3. cikke (5) bekezdése első albekezdésének megfelelően előterjesztett érvek nem voltak kellően megalapozottak ahhoz, hogy nyilvánvalóan megkérdőjelezzék a DMA 3. cikkének (2) bekezdésében a TikTok tekintetében felállított vélelmeket.
A. A DMA 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt vélelmek megdöntése érdekében előterjesztett érvek vizsgálata során a Bizottság által alkalmazott jogi kritériumról
A Törvényszék mindenekelőtt elutasítja azokat a kifogásokat, amelyek szerint a Bizottság téves jogi kritériumot alkalmazott, amikor megvizsgálta a felperes által a DMA 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt vélelmek megdöntése érdekében előterjesztett érveket és bizonyítékokat.
Ennek keretében a Törvényszék rámutat egyrészt arra, hogy bár a DMA 3. cikkének (5) bekezdése lehetővé teszi az érintett vállalkozás számára, hogy a DMA 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt vélelmek megdöntése érdekében számszerű vagy nem számszerű értékekben kifejezett érveket és bizonyítékokat terjesszen elő, azoknak közvetlenül kapcsolódniuk kell e vélelmek közül egyhez vagy többhöz, amelyek mennyiségi küszöbértékeket jelölnek. A jelen ügyben a Bizottság elutasíthatta a felperes egyes érveit, amelyek többek között a DMA által követett célokkal, valamint a DMA 3. cikke (5) bekezdésének céljával és hatékony érvényesülésével kapcsolatos általános állításokból álltak, mivel azok nem a DMA 3. cikkének (2) bekezdésében előírt három vélelem egyikének konkrét és egyedi megdöntésére irányulnak, következésképpen nem kapcsolódnak közvetlenül azokhoz.
Másrészt a Törvényszék rámutat arra, hogy az említett vélelmek megkérdőjelezéséhez szükséges bizonyítási szint közvetlenül a DMA 3. cikkének (5) bekezdéséből ered, amely megköveteli az érintett vállalkozástól, amelyre a bizonyítási teher hárul, hogy olyan kellően megalapozott érveket terjesszen elő, amelyek nyilvánvalóan megkérdőjelezik e vélelmeket. Ebből következik, hogy az e vállalkozás által előterjesztett érveknek alkalmasaknak kell lenniük arra, hogy nagy valószínűséggel bizonyítsák a DMA 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt vélelmek megdöntését. A Törvényszék hozzáteszi, hogy a jelen ügyben a Bizottság azt állította, hogy a DMA 3. cikkének (5) bekezdésében foglalt bizonyítási szintet alkalmazta, és elemzésében semmi nem utalt arra, hogy az általa ténylegesen alkalmazott bizonyítási szint magasabb lett volna az e rendelkezésben meghatározottnál.
B. Azon vélelemről, amely szerint a ByteDance jelentős hatást gyakorol a belső piacra
E pontosítások fényében a Törvényszék ezt követően a felperes azon kifogásait vizsgálja meg, amelyek szerint a Bizottság megsértette a DMA 3. cikke (1) bekezdésének a) pontját és (5) bekezdését, amikor elutasította az annak bizonyítására irányuló érveit, hogy a ByteDance nem gyakorolt jelentőst hatást a belső piacra. A felperes lényegében arra hivatkozott, hogy a ByteDance belső piacra gyakorolt hatása nem volt jelentős, amit az is bizonyít, hogy az uniós forgalma alacsony volt, és a ByteDance teljes piaci értéke elsősorban a kínai tevékenységeinek tudható be, így az nem reprezentatív a belső piacra gyakorolt hatása tekintetében.
Ennek keretében a Bizottság többek között mint irrelevánsat elutasította az arra alapított érvet, hogy a ByteDance uniós jövedelme alacsonyabb volt a DMA 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjában az Unióban bonyolított forgalomra vonatkozóan előírt küszöbértéknél.
E tekintetben a Törvényszék emlékeztet arra, hogy a DMA 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja lehetővé teszi annak vélelmezését, hogy valamely vállalkozás ugyanezen cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében jelentős hatást gyakorol a belső piacra, amennyiben legalább három tagállamban nyújtja a szóban forgó SPE‑t, és ha az Unióban bonyolított éves forgalma az elmúlt három pénzügyi év mindegyikében eléri vagy meghaladja a 7,5 milliárd eurót, vagy átlagos tőkepiaci értéke vagy valós piaci értéke a legutóbbi pénzügyi évben legalább 75 milliárd euró volt.
A Törvényszék ezenkívül megjegyzi, hogy nem vitatott, hogy a ByteDance nem érte el az Unióban bonyolított forgalomra vonatkozó küszöbértéket. Viszont megállapítást nyert, hogy a ByteDance elérte a világpiaci értékre vonatkozó vagylagos küszöbértéket, és emiatt vélelmezni kell, hogy jelentős hatást gyakorolt a belső piacra.
A fent említett két küszöbérték közötti kapcsolatot illetően a Törvényszék pontosítja, hogy azok egymáshoz hasonló, de külön eseteket tükröznek. Míg az Unióban elért magas forgalom annak bizonyítására irányul, hogy a szóban forgó vállalkozás már rendelkezik felhasználóinak a belső piacon való monetizálására való kapacitással, addig a magas tőkepiaci érték vagy valós világpiaci érték inkább a vállalkozás azon potenciálját tükrözi, hogy a belső piaci felhasználóit a közeljövőben monetizálja. Ezenkívül, az uniós jogalkotó kifejezetten a szóban forgó vállalkozás által az Unióban elért forgalmat vette figyelembe e vállalkozás belső piacra gyakorolt hatásának mutatójaként.
Így nem zárható ki, hogy az érintett vállalkozás több, kellően megalapozott érv – köztük az Unióban bonyolított csekély forgalma – alapján bizonyítani tudja, hogy az igen jelentős világpiaci értéke ellenére csak korlátozottan van jelen a belső piacon, így a piaci értéke nem tükrözi az Unión belüli felhasználóinak közeljövőben történő monetizálására irányuló potenciált, és ezért a DMA 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében nem gyakorol jelentős hatást a belső piacra.
A fentiekre tekintettel a Törvényszék megállapítja, hogy a Bizottság hibát követett el, amikor a ByteDance belső piacon betöltött jelentős súlyára vonatkozó vélelem megkérdőjelezése szempontjából irrelevánsként elutasította a felperesnek a ByteDance Unióban bonyolított csekély forgalmára vonatkozó érvét.
Mindemellett az ítélkezési gyakorlatnak megfelelően e hiba csak akkor vonja maga után a megtámadott határozat megsemmisítését, ha az a jelen ügy sajátos körülményei között meghatározó befolyást gyakorolhatott arra, hogy a Bizottság elutasította a felperes által a DMA 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt vélelem megdöntése érdekében előadott érveket.
Márpedig nem ez a helyzet, mivel továbbra is érvényes a Bizottság által annak megállapítása érdekében figyelembe vett összes többi körülmény, hogy a ByteDance jelentős potenciállal rendelkezett arra, hogy felhasználóit a közeljövőben monetizálja az Unióban. E következtetés alátámasztása érdekében ugyanis a Bizottság arra is emlékeztetett, hogy a ByteDance uniós forgalma – jóllehet a DMA 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjában előírt küszöbérték alatt maradt – folyamatosan nőtt, a ByteDance valós piaci értéke jóval meghaladta a 75 milliárd eurós küszöbértéket, valamint a TikTok végfelhasználóinak és üzleti felhasználóinak száma az elmúlt három pénzügyi évben folyamatosan nőtt, és messze meghaladta a DMA 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában rögzített küszöbértékeket.
C. Azon vélelemről, amely szerint a TikTok fontos kapuként szolgál
A Törvényszék elutasítja továbbá a felperes azon kifogásait is, amelyek szerint a Bizottság megsértette a DMA 3. cikke (1) bekezdésének b) pontját és (5) bekezdését azáltal, hogy a TikTokot – a felperes ezzel ellentétes érvei ellenére – a DMA 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt vélelem alapján fontos kapunak minősítette.
A DMA 3. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében vélelmezni kell, hogy egy vállalkozás fontos kapuként szolgáló CPS‑t nyújt, ha olyan CPS‑t biztosít, amely a legutóbbi pénzügyi évben havonta legalább 45 millió, az Unió területén letelepedett vagy ott tartózkodó aktív végfelhasználóval, valamint évente legalább 10000 aktív, az Unió területén letelepedett üzleti felhasználóval rendelkezett.
a. Az ökoszisztéma és az erős hálózati hatások állítólagos hiányáról
Annak vitatása érdekében, hogy a TikTok a DMA 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában előírt vélelem alapján fontos kapuként szolgál, a felperes először is azt állította, hogy a digitális ágazatban tevékenykedő más vállalkozásokkal ellentétben a ByteDance nem rendelkezik ökoszisztémával, és nem használja ki a jelentős hálózati hatásokat.
A Törvényszék mindenekelőtt kifejti, hogy a digitális platformok ökoszisztémája állhat egy vagy több CPS‑ből, valamint az azokhoz – például technológiai kapcsolódás vagy interoperabilitás révén – kapcsolódó egyéb szolgáltatásokból, ami növelheti e vállalkozások versenytársai számára a piacra jutás előtti akadályokat, és növelheti a szolgáltatóváltás költségeit a végfelhasználók számára, megnehezíthetve azt, hogy e vállalkozásokkal a meglévő vagy új piaci szereplők versenyre keljenek.
Ezt követően a Törvényszék megállapítja, hogy a felperes nem támasztotta alá azon érvét, amely szerint a ByteDance nem rendelkezett ökoszisztémával.
Végül a Törvényszék szerint, még ha feltételezzük is, hogy a ByteDance nem rendelkezik ökoszisztémával, továbbra is érvényes a Bizottságnak a TikTok fontos kapuként való minősítésére vonatkozó következtetése, mivel a megtámadott határozatból az következik, hogy a TikTokhoz rövid időn belül sok végfelhasználó és üzleti felhasználó csatlakozott azóta, hogy a jelenlegi változatában 2018‑ban megkezdte működését az Unióban, és jóval meghaladta a DMA 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában a felhasználók tekintetben előírt küszöbértékeket, továbbá elérte a Facebook és az Instagram méretének felét.
Egyébiránt a felperes állításával ellentétben a DMA egyetlen rendelkezése sem utal arra, hogy egy CPS csak ökoszisztéma mellett fejthet ki erős hálózati hatásokat. A felperes hasonlóképpen nem terjesztett elő egyetlen olyan önálló érvet sem, amely arra utalna, hogy a TikTok nem rendelkezik erős hálózati hatásokkal.
b. A párhuzamos használat (multi‑homing) fennállásáról és a vevőfogvatartási hatások állítólagos hiányáról
Másodsorban, a Törvényszék megerősíti a Bizottság azon következtetését, amely szerint az, hogy a végfelhasználók és az üzleti felhasználók a TikTokot és más online közösségi hálózatokat bizonyos mértékben párhuzamosan használtak, (
4
) nem volt elegendő ahhoz, hogy nyilvánvalóan megkérdőjelezze a DMA 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt vélelmet.
E tekintetben a Törvényszék rámutat arra, hogy bár a párhuzamos használat és a vevőfogvatartási hatások fennállása vagy hiánya az esettől függően releváns tényezőnek minősülhet annak értékelése szempontjából, hogy nyilvánvalóan megkérdőjelezhető‑e ezen vélelem, figyelembe kell venni az említett párhuzamos használat sajátos és konkrét jellemzőit, valamint az érintett CPS működési körülményei között felmerülő vevőfogvatartási hatásokat.
Márpedig, mivel az online közösségi hálózatok felhasználói körében a párhuzamos használatot a felperes által benyújtott adatok is bizonyítják, a Törvényszék megállapítja, hogy az érintett CPS jellemzőire tekintettel pusztán a párhuzamos használat fennállása, még ha jelentős mértékű is, önmagában nem elegendő a jelen ügyben a DMA 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt vélelem nyilvánvaló megkérdőjelezéséhez.
Ráadásul a felperes által – akire a bizonyítási teher hárul – a közigazgatási eljárás során előterjesztett érvek és bizonyítékok csak általában a párhuzamos használatra vonatkoztak, nem pedig a különböző online közösségi hálózati platformok használatának intenzitására, azzal a pontosítással, hogy a TikTok más közösségi hálózatokhoz képest nagyobb elkötelezettségi aránnyal rendelkezett, a végfelhasználók, különösen a fiatalok, ugyanis több időt töltöttek a TikTokon, mint más közösségi hálózatokon.
Ami a felperes arra alapított érveit illeti, hogy a TikTok végfelhasználóinak körülbelül 82%–a, illetve 77%‑a használja az Instagramot és a Facebookot is, míg a Facebook, illetve az Instagram végfelhasználóinak csupán 38%‑a, illetve 48%‑a használja a TikTokot is, a Törvényszék megállapítja, hogy a felperes egyébként nem bizonyította, hogy a TikTok felhasználói általi párhuzamos használat aszimmetrikus jellege nem annak a gazdasági és történelmi környezetnek tudható be, amelyben az online közösségi hálózatok működnek az Unióban, hanem a TikTok hálózati és vevőfogvatartási hatásai hiányának.
c. A TikTok más platformokhoz viszonyítva kisebb méretéről és a versenytársak nagy számáról
Harmadsorban a Törvényszék úgy ítéli meg, hogy a Bizottság helyesen állapította meg, hogy a felperes által előterjesztett, a TikTok kis méretére és bizonyos más online közösségi hálózati szolgáltatások méretére, valamint a számos versenytársra vonatkozó érvek sem voltak kellően megalapozottak ahhoz, hogy nyilvánvalóan megkérdőjelezzék a DMA 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában előírt vélelmet.
A DMA (23) preambulumbekezdése szerint a DMA 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt vélelem megdöntésére irányuló érvek vizsgálata során a Bizottság figyelembe veheti többek között „a vállalkozás [CPS‑ének] jelentőségét az adott [CPS‑i] tevékenység teljes terjedelméhez viszonyítva”. A DMA e preambulumbekezdés azonban nem határozza meg pontosan azokat a szempontokat, amelyek alapján a szóban forgó CPS jelentőségét és terjedelmét mérni kell.
Ebben az összefüggésben állította a felperes, hogy a TikTok nem minősül a DMA 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében vett fontos kapunak, mivel többek között a végfelhasználók száma tekintetében kisebb méretű más, szilárd pozícióval rendelkező platformoknál, így a Facebooknál és az Instagramnál.
Mivel azonban a felperes a TikTok állítólagos kis méretének bizonyítása érdekében olyan érveket és adatokat terjesztett elő, amelyeket a közigazgatási eljárás során nem terjesztett elő, a Törvényszék azokat elfogadhatatlannak nyilvánítja.
Ezen új érveket mint megalapozatlanokat is elveti, és ennek keretében többek között megerősíti, hogy a TikTok mérete a végfelhasználók számát tekintve nem vizsgálható statikusan, hanem figyelembe kell venni a végfelhasználók számának gyors és jelentős növekedését az Unióban, amely néhány éven belül elérte a Facebook és az Instagram méretének körülbelül felét.
d. A hirdetési bevételekről és a TikTokon regisztrált üzleti felhasználók interakciójának mértékéről
Ezzel szemben, ami a felperes arra alapított érveit illeti, hogy a ByteDance hirdetési bevételei, a felhasználónkénti átlagbevétel, illetve a TikTokon regisztrált hirdetők és üzleti felhasználók interakciójának szintje alacsony, illetve alacsonyabb, mint egyes más platformoké, a Törvényszék negyedsorban megállapítja, hogy a Bizottság tévesen utasította el ezeket az érveket a DMA 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt vélelem megdöntése szempontjából teljesen irrelevánsakként.
E tekintetben a Törvényszék hangsúlyozza egyrészt, hogy bár a Bizottság a TikTokot online közösségi hálózati szolgáltatásnak, nem pedig a DMA értelmében vett online hirdetési szolgáltatásnak minősítette, a TikTok olyan egyedi platformnak minősül, amelyen a felhasználók többek között videók megosztásával és megtekintésével kapcsolatba lépnek, valamint a hirdetők olyan hirdetések közzétételéért fizetnek, amelyek általában az említett felhasználók által megtekintett videók közé vannak beillesztve.
Másrészt nem tagadható, hogy a TikTok hirdetési bevételei vagy felhasználónkénti átlagbevétele főszabály szerint arra utaló valószínűsítő körülménynek minősülhet, hogy e platform milyen jelentőséggel bír az említett platform üzleti felhasználói számára a végfelhasználóik elérése szempontjából, mivel a hirdetés ezen üzleti felhasználók által az ügyfeleik elérése érdekében általánosan alkalmazott eszközök egyike.
Mindemellett, mivel a Bizottság mindenképpen bizonyította azt is, hogy a felperesnek az online hirdetésekre vonatkozó érvei és bizonyítékai nem voltak kellően alátámasztva ahhoz, hogy nyilvánvalóan megkérdőjelezzék a DMA 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt vélelmet, a Törvényszék megállapítja, hogy a Bizottság által elkövetett hiba nincs hatással a megtámadott határozat jogszerűségére. Ezzel kapcsolatban a Törvényszék többek között megállapítja, hogy a Bizottság helyesen állapította meg, hogy a felperes által előterjesztett érvek és bizonyítékok nem voltak kellően reprezentatívak a TikTok összes üzleti felhasználója tekintetében.
D. Azon vélelemről, amely szerint a ByteDance megszilárdult és tartós pozícióval rendelkezett
A Törvényszék végül elutasítja a felperes azon kifogásait is, amelyek szerint a Bizottság megsértette a DMA 3. cikke (1) bekezdésének b) pontját és (5) bekezdését, mivel elutasította az azon következtetés vitatására irányuló érveit, hogy a TikTok a DMA 3. cikke (2) bekezdésének c) pontjában foglalt vélelem vonatkozásában a működése tekintetében megszilárdult és tartós pozícióval rendelkezik. A felperes lényegében azt állította, hogy új piaci belépő volt, és pozíciójával sikeresen versengtek olyan versenytársak, mint a Meta és az Alphabet, amelyek olyan új, a TikTok fő jellemzőit lemásoló szolgáltatásokat indítottak, mint a Reels és a Shorts, amelyek gyorsan növekedtek.
A Törvényszék, miután megállapította egyrészt azt, hogy a DMA 3. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében vett „megszilárdult és tartós” pozíció fogalma a szóban forgó vállalkozás pozíciójának korlátozott versengő jellegére, valamint ezen helyzet időbeli stabilitására utal, másrészt pedig azt, hogy e fogalom nem feltétlenül fedi egymást az EUMSZ 102. cikk értelmében vett „erőfölény” fogalmával, megjegyzi, hogy valamely vállalkozásnak a működése tekintetében fennálló megszilárdult és tartós pozíciója nem zárja ki bizonyos mértékű versengés fennállását.
A felperes arra alapított érveire válaszul, hogy az CPS ugyanezen kategóriájába tartozó más kapuőrök, nevezetesen a Meta és az Alphabet versengtek a ByteDance pozíciójával, a Törvényszék megállapítja továbbá, hogy a DMA célja annak biztosítása, hogy a kapuőrök pozíciója versengő jellegű maradjon ne csak más kapuőrök tekintetében, hanem más, egy adott CPS tekintetében kapuőrnek nem minősülő üzemeltetők tekintetében is, vagy akár különösen az ő tekintetükben. Ebből következik, hogy a Meta és az Alphabet tevékenységeire való puszta utalás nem teszi lehetővé annak megállapítását, hogy a ByteDance pozíciója nem megszilárdult és tartós a DMA értelmében.
Egyébiránt semmi nem zárja ki, hogy egy olyan vállalkozás, mint a ByteDance, amely 2018‑ban új belépő volt a belső piacra, és amelynek célja a kapuőrök helyzetével való versengés volt, néhány éven belül maga is kapuőrré válhasson.
A védelemhez való jog megsértésére alapított jogalapról
Keresetének alátámasztása érdekében a felperes arra is hivatkozik, hogy a Bizottság megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkét, mivel a megtámadott határozatban olyan ténybeli és jogi elemekre támaszkodott, amelyekkel kapcsolatban a közigazgatási eljárás során nem volt lehetősége észrevételeit előterjeszteni.
E tekintetben a Törvényszék emlékeztet arra, hogy az Alapjogi Charta 41. cikke mindenki számára biztosítja azt a lehetőséget, hogy hasznos és hatékony módon ismertethesse álláspontját a közigazgatási eljárásban minden olyan határozat elfogadása előtt, amely az érdekeit hátrányosan érintheti.
E pontosításokat követően a Törvényszék megállapítja, hogy annak ellenére, hogy a megtámadott határozat elfogadása előtt többször is sor került a felperes és a Bizottság között az álláspontok cseréje, a felperesnek nem volt lehetősége arra, hogy a közigazgatási eljárás során előterjessze a Bizottság által vele szemben felhozott egyes bizonyítékokkal kapcsolatos észrevételeit.
Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint azonban a meghallgatáshoz való jog megsértése nem vonja maga után automatikusan a megtámadott aktus megsemmisítését. A felperesnek ugyanis azt is bizonyítania kell, hogy nem teljesen kizárt, hogy a Bizottság határozata a szóban forgó eljárási szabálytalanság hiányában eltérő lett volna, mivel e fél e szabálytalanság hiányában jobban tudta volna biztosítani a védelmét. Márpedig, mivel a felperes a jelen ügyben nem szolgált ilyen bizonyítékkal, a Törvényszék elutasítja a védelemhez való jogának megsértésére alapított jogalapját.
Az egyenlő bánásmód elvének megsértésére alapított jogalapról
A felperes szerint a Bizottság az egyenlő bánásmód elvét is megsértette azzal, hogy a megtámadott határozatban elutasította a felperes egyes érveit, míg más határozatokban helyt adott az ilyen jellegű érveknek.
E tekintetben a Törvényszék emlékeztet arra, hogy a Bizottság köteles minden egyes ügy körülményeit egyéni módon elemezni, úgy, hogy nem kötik a más gazdasági szereplőkre, vagy más CPS‑ekre vonatkozó korábbi határozatai, továbbá mindenesetre az egyenlő bánásmód elve megköveteli, hogy az összehasonlítható helyzeteket ne kezeljék eltérő módon, és az eltérő helyzeteket ne kezeljék azonos módon, kivéve ha az ilyen bánásmód objektíven igazolható.
Márpedig, mivel a bizottsági határozatok felperes által hivatkozott preambulumbekezdései a CPS más kategóriáira, nem pedig az online közösségi hálózati szolgáltatásokra vonatkoznak, és mivel a felperes nem fejti ki, hogy a CPS e más kategóriáinak működési körülményei miért lennének összehasonlíthatók a TikTokhoz hasonló online közösségi hálózati szolgáltatás működési körülményeivel, a Törvényszék az egyenlő bánásmód elvének megsértésére alapított jogalapot mint megalapozatlant elutasítja.
A fentiek összességére tekintettel a Törvényszék a keresetet teljes egészében elutasítja.
(
1
)	A digitális ágazat vonatkozásában a versengő és tisztességes piacokról, valamint az (EU) 2019/1937 és az (EU) 2020/1828 irányelv módosításáról szóló, 2022. szeptember 14‑i (EU) 2022/1925 európai parlamenti és tanácsi rendelet (digitális piacokról szóló jogszabály) (HL 2022. L 265., 1. o.).
(
2
)	A DMA 3. cikke alapján a ByteDance‑t kapuőrnek minősítő 2023. szeptember 5‑i C(2023) 6102 final bizottsági határozat.
(
3
)	2023. március 29‑i határozat. Lásd a 2. lábjegyzetet.
(
4
)	Általában a digitális szolgáltatásokkal és különösen az online platformokkal összefüggésben a „párhuzamos használat (multi‑homing)” fogalma azt a helyzetet írja le, amelyben a felhasználók párhuzamosan több egymással versengő digitális szolgáltatást, a jelen esetben online közösségi hálózati szolgáltatásokat vesznek igénybe.