SODBA SODIŠČA (veliki senat)
z dne 11. septembra 2007
Zadeva C-227/04 P
Marie-Luise Lindorfer
proti
Svetu Evropske unije
„Pritožba – Uradniki – Prenos pravic do pokojnine – Poklicne dejavnosti pred zaposlitvijo v Skupnostih – Izračun pokojninske dobe – Člen 11(2) Priloge VIII h Kadrovskim predpisom – Splošne izvedbene določbe – Načelo prepovedi diskriminacije – Načelo enakega obravnavanja“
Predmet: Pritožba zoper sodbo Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti z dne 18. marca 2004 v zadevi Lindorfer proti Svetu (T‑204/01,
RecFP, str. I‑A‑83 in II‑361) in razveljavitev te sodbe.
Odločitev: Sodba se delno razveljavi, v preostalem delu se pa pritožba zavrne.
Povzetek
1.        Uradniki – Pokojnine – Pravice do pokojnine, pridobljene pred zaposlitvijo v Skupnostih – Prenos v sistem Skupnosti
(Kadrovski predpisi, člen 1a(1); Priloga VIII, člen 11(2))
2.        Uradniki – Pokojnine – Pravice do pokojnine, pridobljene pred zaposlitvijo v Skupnostih – Prenos v sistem Skupnosti
(Kadrovski predpisi, člen 77; Priloga VIII, členi 2, 5 in 11(2))
3.        Uradniki – Pokojnine – Pravice do pokojnine, pridobljene pred zaposlitvijo v Skupnostih – Prenos v sistem Skupnosti
(Kadrovski predpisi, Priloga VIII, člen 11(2))
1.        Uporaba dejavnikov, ki se razlikujejo glede na spol, za izračun priznane pokojninske dobe ob prenosu pravic do pokojnine –
ki jih je uradnik pridobil na podlagi poklicnih dejavnosti pred zaposlitvijo v Skupnostih – v sistem Skupnosti pomeni diskriminacijo
na podlagi spola, ki jo zagotavljanje dobrega upravljanja pokojninskega sistema Skupnosti ne upravičuje. Člen 1a(1) Kadrovskih
predpisov po eni strani namreč določa, da so uradniki po teh kadrovskih predpisih upravičeni do enakega obravnavanja ne glede
na spol, po drugi strani pa enaka višina prispevkov od plač uradnikov in uradnic ne ogroža dobrega finančnega upravljanja
pokojninskega sistema, saj to, da je isto ravnovesje mogoče doseči z aktuarskimi vrednostmi za izračun priznane pokojninske
dobe, enakimi za oba spola, prav tako dokazuje okoliščina, da so se institucije že prej odločile, da bodo uporabljale te vrednosti.
2.        Uradnik, ki se v instituciji Skupnosti zaposli po tem, ko je v določenem obdobju prispeval v nacionalni pokojninski sistem,
ni v položaju, primerljivem s položajem uradnika, ki se je v Skupnostih zaposlil na začetku svoje poklicne kariere in ki je
v pokojninski sistem Skupnosti prispeval od takrat naprej, in zato ne more trditi, da ni bil obravnavan tako kot slednji.
Čeprav namreč višina pokojnine uradnika, ki se je v Skupnostih zaposlil na začetku svoje poklicne kariere, nikakor ni določena
s skupno višino plačanih prispevkov med zaposlitvijo, glede na to, da je po eni strani odvisna od uradnikovih dosežkov med
zaposlitvijo v Skupnostih, ki se izražajo v končni plači, in po drugi strani od trajanja njegove zaposlitve v Skupnostih,
je v nasprotju s tem višina pokojnine uradnika, ki je pred zaposlitvijo v Skupnostih prispeval v nacionalni pokojninski sistem,
opredeljena z njegovo končno plačo in s trajanjem njegove zaposlitve v Skupnostih, k čemur je dodana pokojninska doba, določena
s kapitalom, prinesenim ob prenosu prej pridobljenih pravic do pokojnine. Denarni znesek prispevkov uradnika v proračun Skupnosti
in trajanje zaposlitve v institucijah Skupnosti torej nista primerljivi vrednosti.
3.        Skupnosti imajo široko diskrecijsko pravico pri opredeljevanju elementov sistema za preračun zneskov, ki so jih nacionalni
pokojninski skladi na podlagi pravic do pokojnine, ki so jih uradniki pridobili pred zaposlitvijo v Skupnostih, prenesli v
drugih valutah, v enotno valuto.