62024CJ0887
HOTĂRÂREA CURȚII (Camera a noua)
23 aprilie 2026 (
*1
)
„Trimitere preliminară – Apropierea legislațiilor statelor membre cu privire la echipamente tehnice – Norme și reglementări tehnice – Directiva 98/37/CE – Echipament tehnic dotat cu dispozitive de oprire normală și de avarie – Cerințe esențiale de siguranță și de sănătate – Riscuri pentru siguranța și sănătatea persoanelor – Declanșare involuntară sau voluntară a unuia dintre dispozitivele de oprire – Blocarea dispozitivului de oprire de avarie – Operație corespunzătoare care poate debloca dispozitivul de oprire de avarie”
În cauza C‑887/24,
având ca obiect o cerere de decizie preliminară formulată în temeiul articolului 267 TFUE de Oberlandesgericht München (Tribunalul Regional Superior din München, Germania), prin decizia din 9 decembrie 2024, primită de Curte la 20 decembrie 2024, în procedura
YH
împotriva
Widl GmbH,
CURTEA (Camera a noua),
compusă din domnul M. Condinanzi, președinte de cameră, și domnii N. Jääskinen și A. Kornezov (raportor), judecători,
avocat general: domnul A. Biondi,
grefier: domnul A. Calot Escobar,
având în vedere procedura scrisă,
luând în considerare observațiile prezentate:
–
pentru Comisia Europeană, de T. S. Bohr și M. Owsiany‑Hornung, în calitate de agenți,
având în vedere decizia de judecare a cauzei fără concluzii, luată după ascultarea avocatului general,
pronunță prezenta
Hotărâre
1
Cererea de decizie preliminară privește interpretarea articolului 3 din Directiva 98/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 privind apropierea legislațiilor statelor membre în domeniul echipamentelor tehnice (JO 1998, L 207, p. 1, Ediție specială, 13/vol. 23, p. 220), precum și a punctelor 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6 și 1.2.7 și a punctului 2.3 litera (c) din anexa I la aceasta.
2
Această cerere a fost formulată în cadrul unui litigiu între YH, pe de o parte, și Widl GmbH, pe de altă parte, în legătură cu repararea unui prejudiciu suferit de YH și cauzat de un echipament tehnic fabricat de Widl.
Cadrul juridic
Dreptul Uniunii
3
Considerentele (2), (6), (7) și (9) ale Directivei 98/37 au următorul cuprins:
„(2)
întrucât piața internă constituie o zonă fără frontiere interne în interiorul căreia este garantată libera circulație a mărfurilor, persoanelor, serviciilor și capitalului;
[…]
(6)
întrucât, în statele membre, legislațiile referitoare la prevenirea accidentelor sunt foarte diferite; întrucât dispozițiile imperative în domeniu, suplimentate adesea de specificații tehnice obligatorii de factori/sau standarde voluntare, nu conduc în mod obligatoriu la niveluri diferite de sănătate și siguranță, dar, cu toate acestea, din cauza neconcordanțelor lor, constituie bariere în calea comerțului din interiorul Comunității [Europene]; întrucât, mai mult chiar, certificarea conformității și sistemele naționale de certificare pentru echipamentele tehnice diferă considerabil;
(7)
întrucât dispozițiile de drept intern existente cu privire la sănătate și siguranță care asigură protecția împotriva riscurilor cauzate de echipamentele tehnice trebuie să fie apropiate pentru a asigura libera circulație pe piață a echipamentelor tehnice fără a diminua nivelele actuale justificate de protecție din statele membre; întrucât dispozițiile prezentei directive cu privire la proiectarea și construcția echipamentelor tehnice, esențiale pentru un mediu de lucru mai sigur, sunt însoțite de dispoziții specifice referitoare la prevenirea anumitor riscuri la care lucrătorii pot fi expuși la locul de muncă, precum și dispoziții bazate pe organizarea siguranței lucrătorilor în mediul de lucru;
[…]
(9)
întrucât, în alineatele (65) și (68) din Cartea Albă privind realizarea pieței interne, aprobată de Consiliul European în iunie 1985 [(COM(85) 310 final)], se prevede o nouă abordare de apropiere a legislațiilor; întrucât, așadar, apropierea legislațiilor în acest caz trebuie să fie limitată numai la acele cerințe necesare pentru respectarea cerințelor imperative și esențiale de sănătate și siguranță legate de echipamentele tehnice; întrucât aceste cerințe trebuie să înlocuiască dispozițiile de drept intern relevante, deoarece sunt esențiale”.
4
Potrivit articolului 3 din această directivă:
„Echipamentele tehnice și componentele de siguranță cărora [li] se aplică prezenta directivă trebuie să îndeplinească cerințele esențiale de sănătate și siguranță prezentate în anexa I.”
5
Punctul 1.1.2 din anexa I la directiva menționată, intitulat „Principiile integrării siguranței”, prevede:
„(a)
Echipamentele trebuie să fie construite în așa fel încât să fie adaptate funcției lor, să poată fi adaptate și întreținute fără a pune persoanele în primejdie când se execută operațiile în condițiile prevăzute de fabricant.
Scopul măsurilor luate trebuie să fie eliminarea tuturor riscurilor de accidentare pe toată durata de viață estimată a echipamentului, inclusiv fazele de asamblare și de demontare, chiar și în cazul în care riscurile de accidente decurg din situații anormale previzibile.
(b)
În selectarea celor mai potrivite metode, fabricantul trebuie să aplice următoarele principii, în ordinea dată:
–
eliminarea sau reducerea riscurilor cât mai mult cu putință (proiectare și construcție inerentă sigură a echipamentelor);
–
luarea măsurilor de siguranță necesare în legătură cu riscurile care nu pot fi eliminate;
–
informarea utilizatorilor în legătură cu riscurile rămase datorită oricăror neajunsuri ale măsurilor de siguranță adoptate, indicarea necesității unei instruiri speciale și specificarea oricărei nevoi de asigurare a echipamentului individual de protecție.
(c)
Când se proiectează și se construiește echipamentul și când se elaborează instrucțiunile, fabricantul trebuie să aibă în vedere nu numai utilizarea normală a echipamentului, ci și utilizări care pot fi prevăzute în mod normal.
Echipamentul trebuie să fie proiectat în așa fel încât să prevină folosirea anormală, dacă o astfel de folosire dă naștere unui risc. În alte cazuri, instrucțiunile trebuie să atragă atenția utilizatorului asupra modalităților – pe care ni le‑a demonstrat experiența – în care echipamentul nu trebuie utilizat.
[…]”
6
Punctele 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6 și 1.2.7 din această anexă prevăd:
„1.2.1. Siguranța și fiabilitatea sistemelor de control
Sistemele de control trebuie să fie proiectate și construite în așa fel încât să fie sigure și fiabile, într‑un mod care să prevină apariția unei situații periculoase. Trebuie să fie proiectate și construite mai ales în așa fel încât:
–
să reziste rigorilor utilizării normale și ale factorilor externi;
–
erorile de logică să nu ducă la situații periculoase.
1.2.2. Dispozitive de control
Dispozitivele de control trebuie să fie:
–
vizibile, ușor de identificat și marcate în mod corespunzător atunci când este necesar;
–
introduse astfel încât să permită funcționarea în siguranță, fără ezitări sau pierdere de timp și fără ambiguități;
–
proiectate astfel încât mișcarea dispozitivului să fie în concordanță cu efectul său;
–
situate în afara zonei periculoase, cu excepția unor anumite dispozitive de control acolo unde este necesar, cum ar fi oprirea de avarie, consola de instruire pentru roboți;
–
poziționate în așa fel încât acționarea lor să nu provoace un risc suplimentar;
–
proiectate sau protejate în așa fel încât efectul dorit, dacă presupune un risc, să nu se poată produce printr‑o operație neintenționată;
–
construite în așa fel încât să reziste unor solicitări previzibile; trebuie să se acorde o atenție specială dispozitivelor de oprire de avarie care riscă să fie supuse unor solicitări considerabile.
[…]
1.2.4. Dispozitive de oprire
Oprirea normală
Fiecare mașină trebuie să fie prevăzută cu unul sau mai multe dispozitive de comandă prin care mașina să poată fi oprită complet în condiții de siguranță.
Fiecare post de lucru trebuie să fie dotat cu un dispozitiv de control care să oprească câteva sau toate părțile în mișcare ale echipamentului, în funcție de tipul de risc, astfel încât echipamentul să devină sigur. Dispozitivele de oprire de comandă ale echipamentului trebuie să aibă prioritate față de dispozitivele de pornire de comandă.
După ce echipamentul sau părțile lui periculoase s‑au oprit, aprovizionarea cu energie a dispozitivelor sale de acționare trebuie întreruptă.
Oprirea de avarie
Fiecare mașină trebuie prevăzută cu unul sau mai multe dispozitive de oprire de avarie pentru a face posibilă evitarea unui pericol real sau iminent. Se aplică următoarele excepții:
–
mașini în cazul cărora un dispozitiv de oprire de avarie nu micșorează riscul, fie pentru că nu reduce timpul necesar pentru oprire, fie pentru că nu oferă posibilitatea luării măsurilor speciale necesare pentru a se face față riscului;
–
mașini portative sau mașini ghidate manual.
Acest dispozitiv trebuie:
–
să aibă dispozitive de control ușor de identificat, vizibile și accesibile în mod rapid;
–
să oprească procesul periculos cât mai repede cu putință, fără a crea riscuri suplimentare;
–
dacă este necesar, să declanșeze sau să permită declanșarea unor anumite mișcări de protecție.
După ce acționarea dispozitivului de oprire de avarie a încetat ca urmare a comenzii de oprire, această comandă trebuie susținută de blocarea dispozitivului de avarie până când dispozitivul este deblocat în mod intenționat; nu trebuie să existe posibilitatea blocării dispozitivului fără declanșarea comenzii de oprire; deblocarea dispozitivului nu trebuie să fie posibilă decât printr‑o operație corespunzătoare și nu trebuie să repornească echipamentul, ci numai să permită repornirea.
[…]
1.2.6. Întreruperea alimentării cu energie
Întreruperea, restabilirea după o întrerupere sau fluctuații de orice natură în alimentarea cu energie a echipamentului nu trebuie să conducă la o situație periculoasă.
În special:
–
echipamentul nu trebuie să pornească pe neașteptate;
–
echipamentul nu trebuie împiedicat să se oprească dacă s‑a dat deja comanda;
–
nicio piesă mobilă a echipamentului sau piesă componentă a echipamentului nu trebuie să cadă sau să fie ejectată;
–
oprirea automată sau manuală a părților mobile, indiferent care sunt acestea, nu trebuie să fie stânjenită;
–
dispozitivele de protecție trebuie să rămână pe deplin eficace.
1.2.7. Întreruperea circuitului de control
O defecțiune în logica circuitului de control, o defecțiune sau o avarie a circuitului de control nu trebuie să conducă la o situație periculoasă.
În special:
–
echipamentul nu trebuie să pornească pe neașteptate;
–
echipamentul nu trebuie împiedicat să se oprească dacă s‑a dat deja comanda;
–
nicio piesă mobilă a echipamentului sau piesă componentă a echipamentului nu trebuie să cadă sau să fie ejectată;
–
oprirea automată sau manuală a părților mobile, indiferent care sunt acestea, nu trebuie să fie stânjenită;
–
dispozitivele de protecție trebuie să rămână pe deplin eficace.”
7
La punctul 2 din anexa menționată, intitulat „Cerințe esențiale de sănătate și siguranță pentru anumite categorii de echipamente tehnice”, punctul 2.3 din aceasta, intitulat la rândul său „Mașini pentru prelucrarea lemnului și a unor materiale similare”, prevede la litera (c):
„Mașinile pentru prelucrarea lemnului și mașinile pentru prelucrarea materialelor cu caracteristici fizice și tehnologice asemănătoare cu cele ale lemnului, cum ar fi pluta, osul, cauciucul dur, materialul plastic dur și alte materiale similare dure trebuie să fie conforme cu următoarele cerințe esențiale de sănătate și siguranță:
[…]
(c)
mașina trebuie să fie echipată cu o frână automată care să oprească unealta într‑un timp suficient de scurt dacă există riscul unui contact cu unealta în timp ce aceasta încetinește.”
Dreptul german
8
Directiva 98/37 a fost transpusă în dreptul german prin articolele 1 și 16 din Gesetz zur Neuordnung der Sicherheit von technischen Arbeitsmitteln und Verbraucherprodukten (Legea privind reorganizarea siguranței mijloacelor tehnice de lucru și a produselor de consum) din 6 ianuarie 2004 (BGBl. 2004 I, p. 2).
9
În temeiul articolului 1 din această lege, legiuitorul german a adoptat Gesetz über technische Arbeitsmittel und Verbraucherprodukte (Geräte- und Produktsicherheitsgesetz – GPSG) [Legea privind mijloacele tehnice de lucru și produsele de consum (Legea privind siguranța aparatelor și a produselor – GPSG)] din 6 ianuarie 2004 (BGBl. 2004 I, p. 2).
10
În temeiul articolului 16 din Legea privind reorganizarea siguranței mijloacelor tehnice de lucru și a produselor de consum, acest legiuitor, pe de o parte, a modificat Neunte Verordnung zum Gerätesicherheitsgesetz [Al nouălea regulament referitor la Legea privind siguranța aparatelor (Regulamentul privind echipamentele tehnice)] din 12 mai 1993 (BGBl. 1993 I, p. 704) [inițial adoptat în temeiul articolului 1 din Verordnung zum Gerätesicherheitsgesetz und zur Änderung von Verordnungen zum Gerätesicherheitsgesetz (Regulamentul referitor la Legea privind siguranța aparatelor și la modificarea regulamentelor referitoare la Legea privind siguranța aparatelor) din 12 mai 1993 (BGBl. 1993 I, p. 704)] și, pe de altă parte, a redenumit acest al nouălea regulament „Neunte Verordnung zum Geräte- und Produktsicherheitsgesetz (Maschinenverordnung – 9e GSGV) [Al nouălea regulament referitor la Legea privind siguranța aparatelor și a produselor (Regulamentul privind echipamentele tehnice – Al 9-lea GSGV)]”.
11
Potrivit articolului 2 din Regulamentul privind echipamentele tehnice – Al 9-lea GSGV:
„Echipamentele tehnice pot fi introduse pe piață numai dacă îndeplinesc cerințele esențiale de siguranță și de sănătate prevăzute în anexa I la Directiva [98/37] și dacă, în cazul în care sunt instalate și întreținute în mod corespunzător și sunt utilizate în conformitate cu destinația lor, nu pun în pericol siguranța și sănătatea persoanelor și nici siguranța animalelor domestice și a bunurilor.”
Litigiul principal și întrebările preliminare
12
În cursul anului 2009, YH a cumpărat de la un distribuitor un fierăstrău circular pentru prelucrarea lemnului fabricat de Widl (denumit în continuare „fierăstrăul în discuție în litigiul principal”).
13
Fierăstrăul în discuție în litigiul principal putea funcționa în mod masă și în mod basculă. El era echipat cu un buton de pornire verde și cu un buton de oprire roșu (denumit în continuare „dispozitivul de oprire normală”), ambele situate sub o clapetă, precum și cu un buton de oprire de avarie roșu situat deasupra acestei clapete (denumit în continuare „dispozitivul de oprire de avarie”).
14
Atât dispozitivul de oprire normală, cât și dispozitivul de oprire de avarie comandau activarea unei frâne electronice în vederea opririi lamei fierăstrăului în discuție în litigiul principal după aproximativ zece secunde.
15
La 14 decembrie 2016, YH a avut un accident cu fierăstrăul în discuție în litigiul principal. El a dorit să schimbe modul de funcționare a acestuia din urmă de la modul basculă la modul masă și i‑a oprit motorul cu ajutorul unuia dintre dispozitivele de oprire menționate. În timp ce încărca buștenii tăiați într‑o roabă, a activat în mod involuntar unul dintre dispozitivele respective, fie o singură dată timp de cel puțin patru până la cinci secunde, fie de mai multe ori consecutiv pentru o durată totală de cel puțin patru până la cinci secunde.
16
În urma unei asemenea manipulări, efectul de frânare al lamei fierăstrăului în discuție în litigiul principal a fost întrerupt, astfel încât, timp de aproximativ 11 minute, această lamă a continuat să se rotească fără zgomot încetinind până la oprire.
17
YH a rabatat în poziție frontală protecția lamei fierăstrăului în discuție în litigiul principal fără a observa că aceasta se învârtea încă fără zgomot. Indexul său stâng a fost atunci prins și rănit de această lamă.
18
În urma acestui accident, YH a introdus la Landgericht Deggendorf (Tribunalul Regional din Deggendorf, Germania) o acțiune în despăgubire împotriva Widl pentru prejudiciul grav pe care l‑a suferit ca urmare a utilizării fierăstrăului în discuție în litigiul principal.
19
În cadrul procedurii desfășurate în fața acestei instanțe a fost întocmit un raport de expertiză. În acest raport, expertul a constatat că, deși a fost setat un timp de 13 secunde de frânare a lamei fierăstrăului în discuție în litigiul principal, acționarea dispozitivului de oprire de avarie permitea oprirea acestei lame în 8 până la 9 secunde. În plus, acesta a arătat că, atunci când dispozitivul de oprire de avarie era activat din nou fie o singură dată timp de cel puțin 4 până la 5 secunde, fie de mai multe ori consecutiv pentru o durată totală de cel puțin 4 până la 5 secunde, lama respectivă nu se oprea în timpul de frânare setat, ci continua să se rotească timp de aproximativ 11 minute.
20
Landgericht Deggendorf (Tribunalul Regional din Deggendorf) a respins acțiunea în despăgubire introdusă de YH.
21
YH a declarat apel împotriva acestei decizii de respingere la Oberlandesgericht München (Tribunalul Regional Superior din München, Germania), care este instanța de trimitere. El susține în esență că fierăstrăul în discuție în litigiul principal nu este conform cu cerințele de siguranță prevăzute de Directiva 98/37.
22
Această instanță arată că, deși YH a contribuit în mare măsură la prejudiciul pe care l‑a suferit, Widl ar putea fi de asemenea considerată răspunzătoare pentru o parte din acest prejudiciu, în caz de neconformitate a fierăstrăului în discuție în litigiul principal cu cerințele de siguranță prevăzute de Directiva 98/37.
23
În această privință, instanța de trimitere consideră că fierăstrăul în discuție în litigiul principal prezintă un defect de concepție și că nu îndeplinește cerințele de siguranță care decurg din articolul 3 și din anexa I la Directiva 98/37, în special pentru motivul că activarea din nou a dispozitivului de oprire de avarie, fie o singură dată în mod prelungit, fie de mai multe ori consecutiv, ar avea ca efect să lase lama acestuia să se rotească fără zgomot timp de aproximativ 11 minute. Această instanță arată că, într‑o situație de urgență, nu se poate exclude ca un utilizator în stare de panică să poată activa acest dispozitiv o singură dată în mod prelungit sau de mai multe ori consecutiv și că, într‑o asemenea situație, oprirea lamei acestui fierăstrău ar trebui să fie garantată pentru ca cerințele de siguranță să fie respectate.
24
Cu toate acestea, instanța de trimitere are îndoieli cu privire la interpretarea care trebuie dată punctului 1.2.4 din anexa I la Directiva 98/37. În opinia sa, segmentul frazei care figurează la acest punct, potrivit căruia, „[d]upă ce acționarea dispozitivului de oprire de avarie a încetat ca urmare a comenzii de oprire, această comandă trebuie susținută de blocarea dispozitivului de avarie până când dispozitivul este deblocat”, ar putea fi interpretat în sensul că, dacă acest dispozitiv este din nou acționat, comanda de frânare nu trebuie menținută. Potrivit unei astfel de interpretări, fierăstrăul în discuție în litigiul principal ar îndeplini cerințele de siguranță ale Directivei 98/37. În plus, această instanță solicită să se stabilească dacă o atare manevră voluntară sau involuntară constituie o „operație corespunzătoare” pentru deblocarea dispozitivului menționat, în sensul punctului 1.2.4 din anexa I la Directiva 98/37.
25
În aceste condiții, Oberlandesgericht München (Tribunalul Regional Superior din München) a hotărât să suspende judecarea cauzei și să adreseze Curții următoarele întrebări preliminare:
„1)
Articolul 3 coroborat cu anexa I din Directiva [98/37] și în special cu punctele 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6, 1.2.7 și cu punctul 2.3 litera (c) din respectiva anexă trebuie interpretat în sensul că dispozitivul de oprire de avarie al unui fierăstrău circular corespunde cerințelor de siguranță prevăzute de directivă în cazul în care după comanda de oprire de avarie dată prin acționarea din nou – voluntară sau involuntară –, în mod repetat sau continuu, a dispozitivului de oprire de avarie, pentru o durată de cel puțin 4 până la 5 secunde, efectul de frânare este întrerupt cu consecința că pânza fierăstrăului nu se oprește, ci continuă să se mai rotească fără zgomot până la oprire timp de aproximativ 11 minute?
2)
a)
Articolul 3 coroborat cu punctul 1.2.4 din anexa I la Directiva [98/37] trebuie interpretat în sensul că și (re)acționarea voluntară sau involuntară a comenzii de oprire în timpul de frânare constituie o «operație» în sensul acestei [din urmă] dispoziții?
b)
În cazul unui răspuns afirmativ la întrebarea 2a), o asemenea acționare voluntară sau involuntară constituie o deblocare a dispozitivului printr‑o «operație corespunzătoare» în sensul articolului 3 coroborat cu punctul 1.2.4 din anexa I la Directiva [98/37]?
3)
a)
Articolul 3 coroborat cu punctul 1.2.4 din anexa I la Directiva [98/37] trebuie interpretat în sensul că numai o (nouă) acționare voluntară și intenționată a dispozitivului de oprire de avarie constituie o «operație» în sensul acestei [din urmă] dispoziții?
b)
În cazul unui răspuns afirmativ la întrebarea 3a), o asemenea acționare voluntară și intenționată constituie o deblocare a dispozitivului printr‑o «operație corespunzătoare» în sensul articolului 3 coroborat cu punctul 1.2.4 din anexa I la Directiva [98/37]?”
Cu privire la procedura în fața Curții
26
Printr‑o decizie a președintelui Curții din 3 martie 2025, a fost adresată instanței de trimitere o cerere de informații pentru a stabili, pe de o parte, dacă dispozițiile Directivei 98/37 fuseseră transpuse în dreptul german, ținând seama de faptul că, în cadrul unui litigiu între particulari precum cel în discuție în litigiul principal, dispozițiile acestei directive nu pot crea în sine, fără transpunerea în dreptul național, obligații pentru pârâtul din litigiul principal. Pe de altă parte, Curtea a invitat această instanță să precizeze dacă, la momentul accidentului, YH a acționat dispozitivul de oprire normală sau dispozitivul de oprire de avarie.
27
La 20 martie 2025, instanța de trimitere a răspuns la această cerere de informații. În primul rând, ea a arătat că dispozițiile Directivei 98/37 au fost transpuse în ordinea juridică germană prin Regulamentul privind echipamentele tehnice – Al 9-lea GSGV, al cărui articol 2 prevede că echipamentele tehnice pot fi introduse pe piață numai dacă îndeplinesc cerințele esențiale de siguranță și de sănătate prevăzute în anexa I la Directiva 98/37 și dacă, în cazul în care sunt instalate și întreținute în mod corespunzător și sunt utilizate în conformitate cu destinația lor, nu pun în pericol siguranța și sănătatea persoanelor și nici siguranța animalelor domestice și a bunurilor. În al doilea rând, instanța de trimitere a precizat că, în fața Landgericht Deggendorf (Tribunalul Regional din Deggendorf), YH a indicat că, la momentul accidentului său, acționase dispozitivul de oprire normal, în timp ce, în fața sa, a menționat că acționase dispozitivul de oprire de avarie. Cu toate acestea, potrivit instanței de trimitere, nu este necesar să se stabilească care dintre aceste dispozitive fusese acționat, întrucât fiecare dintre ele trebuia să asigure una și aceeași funcție de frânare a fierăstrăului în discuție în litigiul principal.
Cu privire la întrebările preliminare
28
Prin intermediul celor trei întrebări, care trebuie analizate împreună, instanța de trimitere solicită în esență să se stabilească dacă articolul 3 din Directiva 98/37, precum și punctele 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6 și 1.2.7 și punctul 2.3 litera (c) din anexa I la această directivă trebuie interpretate în sensul că un dispozitiv de oprire normală și/sau un dispozitiv de oprire de avarie a unui fierăstrău circular pentru prelucrarea lemnului îndeplinesc cerințele de siguranță și de sănătate prevăzute de aceste dispoziții atunci când, după declanșarea comenzii de oprire a echipamentului tehnic, acționarea din nou în mod voluntar sau involuntar a dispozitivului de oprire în discuție fie o singură dată în mod prelungit, fie de mai multe ori consecutiv întrerupe frânarea fierăstrăului respectiv, astfel încât lama acestuia nu se oprește, ci continuă să se rotească fără zgomot încetinind, pentru a se opri în cele din urmă după mai multe minute.
29
În această privință, trebuie amintit că Directiva 98/37 armonizează în mod exhaustiv la nivelul Uniunii normele referitoare la cerințele esențiale de siguranță a echipamentelor tehnice și la atestarea conformității acestora cu aceste cerințe, precum și normele care privesc comportamentele pe care pot să le adopte statele membre cu privire la echipamentele tehnice prezumate a fi conforme cu cerințele menționate (a se vedea în acest sens Hotărârea din 17 aprilie 2007, AGM‑COS.MET, C‑470/03, EU:C:2007:213, punctul 53).
30
Astfel, directiva respectivă vizează, în temeiul considerentelor (2), (6), (7) și (9) ale acesteia, să asigure libera circulație a echipamentelor tehnice în cadrul pieței interne și respectarea cerințelor imperative și esențiale de siguranță și sănătate referitoare la echipamentele tehnice, înlocuind sistemele naționale de certificare și atestare a conformității printr‑un sistem armonizat. În acest scop, în special la articolul 3 și în anexa I, respectiva directivă enumeră cerințele esențiale de siguranță și de sănătate pe care trebuie să le îndeplinească echipamentele tehnice și componentele de siguranță produse în statele membre (Hotărârea din 8 septembrie 2005, Yonemoto, C‑40/04, EU:C:2005:519, punctul 31, și Hotărârea din 17 aprilie 2007, AGM‑COS.MET, C‑470/03, EU:C:2007:213, punctul 52).
31
Printre aceste cerințe, în primul rând, punctul 1.1.2 din anexa menționată enunță principiile integrării siguranței pe care trebuie să le respecte echipamentele tehnice și componentele lor de siguranță. În special, conform acestui punct 1.1.2 litera (a), echipamentele trebuie să fie construite în așa fel încât să fie adaptate funcției lor, precum și să poată fi adaptate și întreținute fără a pune persoanele în primejdie când se execută operațiile în condițiile prevăzute de fabricant. Această dispoziție prevede în plus că scopul măsurilor luate trebuie să fie eliminarea tuturor riscurilor de accidentare pe toată durata de viață estimată a echipamentului, inclusiv fazele de asamblare și de demontare, chiar și în cazul în care riscurile de accidente decurg din situații anormale previzibile.
32
De asemenea, în temeiul punctului 1.1.2 litera (b) din anexa I la Directiva 98/37, în selectarea celor mai potrivite metode, fabricantul trebuie, în ordinea dată, mai întâi să elimine sau să reducă riscurile pentru siguranță sau pentru sănătate, apoi să ia măsurile de protecție necesare în legătură cu riscurile care nu pot fi eliminate și, în sfârșit, să informeze utilizatorii în legătură cu riscurile rămase datorită oricăror neajunsuri ale măsurilor de siguranță adoptate, să indice dacă este necesară o formare specială și să semnaleze dacă este necesar să se asigure un echipament individual de protecție.
33
De altfel, principiul care figurează la punctul 1.1.2 litera (c) din această anexă impune fabricantului echipamentului tehnic în cauză, cu ocazia proiectării și a construcției sale, precum și cu ocazia elaborării instrucțiunilor de utilizare a acestuia, să aibă în vedere nu numai utilizarea normală a acestui echipament, ci și utilizarea echipamentului menționat care poate fi prevăzută în mod normal.
34
În al doilea rând, punctul 1.2.1 din anexa amintită prevede că sistemele de control trebuie să fie proiectate și construite în așa fel încât să fie sigure și fiabile, într‑un mod care să prevină apariția unei situații periculoase, mai ales în așa fel încât erorile de logică să nu ducă la situații periculoase, în timp ce punctul 1.2.2 din anexa menționată prevede printre altele că dispozitivele de control trebuie să fie proiectate astfel încât mișcarea dispozitivului să fie în concordanță cu efectul său.
35
În al treilea rând, punctul 1.2.4 din anexa la Directiva 98/37 impune ca fiecare echipament tehnic să fie prevăzut cu unul sau mai multe dispozitive de comandă prin care să poată fi oprit complet în condiții de siguranță, și anume un dispozitiv de oprire normală, precum și, sub rezerva anumitor excluderi, care nu sunt relevante pentru soluționarea litigiului principal, cu unul sau mai multe dispozitive de oprire de avarie pentru a face posibilă evitarea unui pericol real sau iminent.
36
În ceea ce privește, pe de o parte, dispozitivul de oprire normală, acest punct 1.2.4 prevede că dispozitivul respectiv trebuie să permită oprirea, în funcție de riscurile existente, fie a tuturor elementelor mobile ale echipamentului în cauză, fie numai a unei părți a acestora, astfel încât echipamentul respectiv să devină sigur. În plus, comenzile de oprire trebuie să aibă prioritate față de comenzile de pornire a echipamentului menționat. După ce echipamentul sau părțile lui periculoase s‑au oprit, aprovizionarea cu energie a dispozitivelor sale de acționare trebuie întreruptă.
37
Pe de altă parte, în ceea ce privește dispozitivul de oprire de avarie, punctul 1.2.4 menționat prevede că acest dispozitiv trebuie să aibă dispozitive de control ușor de identificat, vizibile și accesibile în mod rapid. În plus, acesta trebuie să oprească procesul periculos cât mai repede cu putință, fără a crea riscuri suplimentare, și, dacă este necesar, să declanșeze sau să permită declanșarea unor anumite mișcări de protecție.
38
Același punct 1.2.4 precizează în plus că, „[d]upă ce acționarea dispozitivului de oprire de avarie a încetat ca urmare a comenzii de oprire, această comandă trebuie susținută de blocarea dispozitivului de avarie până când dispozitivul este deblocat” și că nu trebuie să existe posibilitatea unei astfel de blocări fără declanșarea comenzii de oprire. Pe de altă parte, deblocarea dispozitivului de oprire de avarie nu trebuie să fie posibilă decât printr‑o operație corespunzătoare și această deblocare nu trebuie să repornească echipamentul, ci numai să permită o repornire.
39
Rezultă că acționarea dispozitivului de oprire de avarie trebuie să declanșeze o comandă de oprire, care trebuie să fie menținută printr‑o blocare a acestui dispozitiv. Faptul de a înceta acționarea dispozitivului menționat nu trebuie astfel să aibă ca efect deblocarea acestuia, o asemenea deblocare trebuind să poată fi obținută numai printr‑o operație corespunzătoare. Noțiunea de „operație corespunzătoare” în sensul punctului 1.2.4 din anexa I la Directiva 98/37 trebuie înțeleasă, așadar, în sensul că vizează o acțiune precisă și distinctă de acționare a aceluiași dispozitiv, care urmărește în mod specific deblocarea acestuia.
40
Trebuie subliniat în plus că deblocarea, printr‑o asemenea operație corespunzătoare, a dispozitivului de oprire de avarie nu trebuie în niciun caz să repună în funcțiune echipamentul tehnic în cauză. Astfel, redemararea acesteia nu trebuie să fie posibilă decât prin acționarea subsecventă a unui alt dispozitiv de comandă.
41
În al patrulea rând, punctele 1.2.6 și 1.2.7 din anexa I la Directiva 98/37 prevăd în esență că nicio defecțiune în logica sau în alimentarea circuitului de control nu trebuie nici să determine situații periculoase, nici să împiedice oprirea echipamentului în cauză dacă s‑a dat deja comanda.
42
În al cincilea și ultimul rând, trebuie arătat că punctul 2.3 din această anexă prevede cerințe suplimentare pentru mașinile pentru prelucrarea lemnului, precum fierăstrăul în discuție în litigiul principal.
43
În ceea ce privește în special frânarea unor astfel de mașini, punctul 2.3 litera (c) din anexa I la Directiva 98/37 prevede că mașina în cauză trebuie să fie echipată cu o frână automată care să oprească unealta într‑un timp suficient de scurt dacă există riscul unui contact cu unealta respectivă în timp ce aceasta încetinește.
44
O astfel de cerință este o măsură de siguranță suplimentară pentru mașinile pentru prelucrarea lemnului și urmărește să asigure că cerințele de sănătate și de siguranță sunt respectate în special prin imobilizarea uneltei mașinii pentru prelucrarea lemnului în cauză, de exemplu a lamelor, a frezelor etc., într‑o perioadă suficient de scurtă pentru a elimina riscul de contact accidental în faza de încetinire a acestei unelte.
45
În speță, din cererea de decizie preliminară reiese că, după ce a declanșat o comandă de oprire, YH a acționat în mod involuntar dispozitivul de oprire de avarie sau dispozitivul de oprire normală, fie o singură dată în mod prelungit, fie de mai multe ori consecutiv, ceea ce a avut drept consecință faptul că efectul de frânare a fost întrerupt și că, timp de mai multe minute, lama fierăstrăului în discuție în litigiul principal a continuat să se rotească fără zgomot.
46
Chiar presupunând că deblocarea dispozitivului de oprire de avarie poate fi obținută, în conformitate cu instrucțiunile de utilizare a echipamentului în cauză, prin activarea acestui dispozitiv fie o singură dată în mod prelungit, fie de mai multe ori consecutiv, aspect a cărui verificare va reveni în sarcina instanței de trimitere, nu este mai puțin adevărat că această deblocare nu trebuie în niciun caz să repună în funcțiune echipamentul respectiv, ci numai să autorizeze o repornire, astfel cum prevede în mod expres punctul 1.2.4 din anexa I la Directiva 98/37 și cum se amintește la punctul 38 din prezenta hotărâre.
47
Așadar, faptul că acțiunile, voluntare sau involuntare, descrise la punctul 45 din prezenta hotărâre au avut drept consecință că efectul de frânare a fost întrerupt și că, timp de mai multe minute, lama fierăstrăului în discuție în litigiul principal a continuat să se rotească fără zgomot pare contrar cerinței prevăzute la punctul 1.2.4 din anexa I la Directiva 98/37 și, prin urmare, nu poate constitui o „operație corespunzătoare” pentru deblocarea dispozitivului de oprire de avarie în sensul aceluiași punct 1.2.4.
48
Aceeași concluzie este valabilă mutatis mutandis în ipoteza în care YH ar fi acționat dispozitivul de oprire normală, fie o singură dată în mod prelungit, fie de mai multe ori consecutiv. Astfel, chiar dacă dispozitivul de oprire normală și dispozitivul de oprire de avarie prezintă anumite diferențe în ceea ce privește cerințele esențiale de sănătate și de siguranță care le sunt proprii, ele sunt supuse în esență acelorași principii de integrare a securității și au aceeași funcție esențială, și anume oprirea echipamentului în cauză prin punerea acestuia într‑o situație de siguranță. Așadar, acționarea dispozitivului de oprire normală, fie o singură dată în mod prelungit, fie de mai multe ori consecutiv, nu poate în niciun caz să aibă ca efect întreruperea comenzii de oprire pe care acest dispozitiv de control trebuie să o dea și nici, prin urmare, să permită fierăstrăului circular în discuție să continue să se rotească timp de mai multe minute.
49
În plus, o asemenea consecință pare de asemenea contrară atât principiilor integrării siguranței pe care trebuie să le respecte echipamentele tehnice și componentele lor de siguranță, enunțate la punctul 1.1.2 din anexa I la Directiva 98/37, cât și cerințelor de siguranță și de sănătate care decurg din cuprinsul punctelor 1.2.1, 1.2.2, 1.2.6 și 1.2.7 și al punctului 2.3 litera (c) din această anexă, amintite la punctele 31-34 și 41-44 din prezenta hotărâre, în măsura în care ea expune persoanele care utilizează echipamentul în cauză unui risc crescut pentru siguranța și pentru sănătatea lor. Într‑adevăr, așa cum subliniază instanța de trimitere, este perfect previzibil ca, într‑o stare de panică, persoana care utilizează acest echipament să acționeze, cu scopul de a‑l opri cât mai repede posibil, fie o singură dată pentru o perioadă mai lungă, fie de mai multe ori consecutiv, dispozitivul de oprire normală sau dispozitivul de oprire de avarie al acestuia. Or, permițând, în astfel de circumstanțe, ca lama echipamentului respectiv să continue să se rotească fără zgomot timp de mai multe minute, în loc să o oprească într‑un interval de timp suficient de scurt, aceste dispozitive încalcă ansamblul cerințelor menționate anterior.
50
Având în vedere ansamblul considerațiilor care precedă, trebuie să se răspundă la întrebările adresate că articolul 3 din Directiva 98/37, precum și punctele 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6 și 1.2.7 și punctul 2.3 litera (c) din anexa I la această directivă trebuie interpretate în sensul că un dispozitiv de oprire normală și/sau un dispozitiv de oprire de avarie a unui fierăstrău circular pentru prelucrarea lemnului nu îndeplinesc cerințele de siguranță și de sănătate prevăzute de aceste dispoziții atunci când, după declanșarea comenzii de oprire a echipamentului tehnic, acționarea din nou în mod voluntar sau involuntar a dispozitivului de oprire în discuție fie o singură dată în mod prelungit, fie de mai multe ori consecutiv întrerupe frânarea fierăstrăului respectiv, astfel încât lama acestuia nu se oprește, ci continuă să se rotească fără zgomot încetinind, pentru a se opri în cele din urmă după mai multe minute.
Cu privire la cheltuielile de judecată
51
Întrucât, în privința părților din litigiul principal, procedura are caracterul unui incident survenit la instanța de trimitere, este de competența acesteia să se pronunțe cu privire la cheltuielile de judecată. Cheltuielile efectuate pentru a prezenta observații Curții, altele decât cele ale părților menționate, nu pot face obiectul unei rambursări.
Pentru aceste motive, Curtea (Camera a noua) declară:
Articolul 3 din Directiva 98/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 privind apropierea legislațiilor statelor membre în domeniul echipamentelor tehnice, precum și punctele 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6 și 1.2.7 și punctul 2.3 litera (c) din anexa I la această directivă
trebuie interpretate în sensul că
un dispozitiv de oprire normală și/sau un dispozitiv de oprire de avarie a unui fierăstrău circular pentru prelucrarea lemnului nu îndeplinesc cerințele de siguranță și de sănătate prevăzute de aceste dispoziții atunci când, după declanșarea comenzii de oprire a echipamentului tehnic, acționarea din nou în mod voluntar sau involuntar a dispozitivului de oprire în discuție fie o singură dată în mod prelungit, fie de mai multe ori consecutiv întrerupe frânarea fierăstrăului respectiv, astfel încât lama acestuia nu se oprește, ci continuă să se rotească fără zgomot încetinind, pentru a se opri în cele din urmă după mai multe minute.
Semnături
(
*1
)	Limba de procedură: germana.