62009CJ0524_RO
Părţi
Motivele
Dizpozitiv
Părţi
În cauza C‑524/09,
având ca obiect o cerere de pronunțare a unei hotărâri preliminare formulată în temeiul articolului 234 CE de tribunal administratif de Paris (Franța), prin decizia din 6 noiembrie 2009, primită de Curte la 12 noiembrie 2009, în procedura
Ville de Lyon
împotriva
Caisse des dépôts et consignations,
CURTEA (Camera a patra),
compusă din domnul J.‑C. Bonichot, președinte de cameră, domnii K. Schiemann, L. Bay Larsen, doamnele C. Toader (raportor) și A. Prechal, judecători,
avocat general: doamna J. Kokott,
grefier: doamna R. Șereș, administrator,
având în vedere procedura scrisă și în urma ședinței din 7 octombrie 2010,
luând în considerare observațiile prezentate:
– pentru ville de Lyon, de C. Enckell, avocat;
– pentru Caisse des dépôts et consignations, de T. Garancher și L. Deruy, avocats;
– pentru guvernul francez, de domnii G. de Bergues și S. Menez, în calitate de agenți;
– pentru guvernul austriac, de domnul E. Riedl, în calitate de agent;
– pentru Comisia Europeană, de doamna O. Beynet și de domnul E. White, în calitate de agenți,
după ascultarea concluziilor avocatului general în ședința din 14 octombrie 2010,
pronunță prezenta
Hotărâre
Motivele
1. Cererea de pronunțare a unei hotărâri preliminare privește interpretarea, în contextul sistemului instituit prin Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, p. 32, Ediție specială, 15/vol. 10, p. 78), în versiunea ce rezultă din Directiva 2004/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 octombrie 2004 (JO L 338, p. 18, Ediție specială, 15/vol. 12, p. 61, denumită în continuare „Directiva 2003/87”), a modalităților de acces la informațiile referitoare la tranzacțiile din domeniul cotelor de emisie de gaze cu efect de seră deținute de administratorul național de registru, astfel cum au fost definite în Regulamentul (CE) nr. 2216/2004 al Comisiei din 21 decembrie 2004 privind un sistem de registre standardizat și securizat în conformitate cu Directiva 2003/87 și cu Decizia nr. 280/2004/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 386, p. 1, Ediție specială, 11/vol. 37, p. 250), iar aceasta prin raportare la Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 ianuarie 2003 privind accesul publicului la informațiile despre mediu și de abrogare a Directivei 90/313/CEE a Consiliului (JO L 41, p. 26, Ediție specială, 15/vol. 9, p. 200).
2. Această cerere a fost formulată în cadrul unui litigiu între ville de Lyon (administrația orașului Lyon), pe de o parte, și Caisse des dépôts et consignations (Casa de Depuneri și Consemnațiuni, denumită în continuare „CDC”), pe de altă parte, cu privire la refuzul acesteia din urmă de a transmite colectivității locale menționate datele referitoare la volumul de cote de emisie de gaze cu efect de seră vândute în cursul anului 2005 de anumiți operatori.
Cadrul juridic
Dreptul internațional
3. Convenția privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu, cunoscută drept „Convenția de la Aarhus”, a fost semnată la 25 iunie 1998 și aprobată în numele Comunității Europene prin Decizia 2005/370/CE a Consiliului din 17 februarie 2005 (JO L 124, p. 1, Ediție specială, 15/vol. 14, p. 201).
4. Articolul 4 alineatul (4) din această convenție prevede:
„O cerere de informații despre mediu poate fi refuzată în cazul în care dezvăluirea lor ar avea efecte negative asupra:
[…]
(d) confidențialității informațiilor comerciale și industriale, în cazul în care această confidențialitate este protejată prin lege în vederea apărării unui interes economic legitim. În acest cadru, informațiile privind emisiile poluante relevante pentru protecția mediului trebuie dezvăluite;
[…]
(f) confidențialității informațiilor și/sau dosarelor personale ale unei persoane fizice, în cazul în care persoana respectivă nu a consimțit la dezvăluirea informațiilor către public, în cazul în care confidențialitatea este prevăzută de legislația internă;
[…]
Motivele de refuz menționate anterior se interpretează în mod restrictiv, ținând seama de interesul publicului în beneficiul căruia ar fi făcută dezvăluirea și în cazul în care informațiile solicitate se referă la emisiile poluante.”
Reglementarea Uniunii
Directiva 2003/4
5. Articolul 2 din Directiva 2003/4, intitulat „Definiții”, prevede la punctul 1 literele (a)-(c):
„În sensul prezentei directive:
1. «Informații despre mediu» înseamnă orice informații scrise, vizuale, verbale, electronice sau în orice altă formă materială privind:
(a) starea elementelor de mediu, precum aerul și atmosfera, apa, solul, pământul, peisajul și siturile naturale […];
(b) factorii, precum […] emisiile, deversările și alte tipuri de diseminare în mediu, care afectează sau care este posibil să afecteze elementele de mediu menționate la litera (a);
(c) măsurile (inclusiv măsurile administrative) cum sunt politicile, legislația, planurile, programele, acordurile de mediu și activitățile care afectează sau care este posibil să afecteze elementele și factorii menționați la literele (a) și (b), precum și măsurile sau activitățile elaborate pentru protejarea acestor elemente.”
6. Potrivit dispozițiilor articolului 3 alineatul (1) din această directivă, „[s]tatele membre se asigură că, în conformitate cu dispozițiile din prezenta directivă, autoritățile publice trebuie să pună la dispoziția oricărui solicitant, la cererea acestuia și fără ca acesta să declare interesul pe care îl are în acest sens, informațiile despre mediu pe care le dețin sau care sunt deținute în numele lor”. În plus, alineatul (3) al articolului menționat prevede că „[î]n cazul în care o cerere este formulată într‑un mod prea general, autoritatea publică îi cere solicitantului cât mai repede posibil și cel târziu în termenul prevăzut la alineatul (2) litera (a) să furnizeze precizări despre cerere și îi oferă asistență în acest sens, de exemplu prin furnizarea de informații privind folosirea registrelor publice menționate la alineatul (5) litera (c). […]”.
7. Articolul 4 din aceeași directivă, intitulat „Excepții”, prevede la alineatul (2):
„Statele membre pot prevedea ca cererea de informații despre mediu să fie refuzată în cazul în care dezvăluirea informațiilor respective ar afecta în mod negativ:
[…]
(d) confidențialitatea informațiilor comerciale sau industriale, în cazul în care legislația internă sau comunitară prevede o astfel de confidențialitate în vederea protejării intereselor economice legitime, inclusiv a interesului public privind păstrarea confidențialității statisticilor și a secretului fiscal;
[…]
Motivele de refuz menționate la alineatele (1) și (2) se interpretează în mod restrictiv, ținându‑se seama de interesul public servit de dezvăluire în cazul respectiv. În fiecare caz în parte, interesul public servit de dezvăluire trebuie comparat cu interesul servit de refuz. Statele membre nu pot prevedea refuzarea unei cereri, în temeiul alineatul (2) literele (a), (d), (f), (g) sau (h), în cazul în care cererea respectivă vizează date privind emisiile în mediu.
[…]”
Directiva 2003/87
8. Articolul 1 din Directiva 2003/87 prevede că aceasta are ca obiect să instituie un sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în Uniunea Europeană pentru a promova reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră într‑un mod rentabil și eficient din punct de vedere economic.
9. Această directivă urmărește astfel să pună în aplicare obligațiile de reducere ce revin Uniunii în temeiul Protocolului de la Kyoto la Convenția‑cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice. Acest protocol a fost aprobat, în numele Comunității Europene, prin Decizia 2002/358/CE a Consiliului din 25 aprilie 2002 (JO L 130, p. 1, Ediție specială, 11/vol. 27, p. 220).
10. Articolul 11 din Directiva 2003/87 prevede o primă perioadă de alocare și de emitere a cotelor cuprinsă între 1 ianuarie 2005 și 31 decembrie 2007, iar apoi perioade de alocare pe etape de cinci ani, prima dintre acestea începând la 1 ianuarie 2008.
11. Condițiile și procedurile potrivit cărora autoritățile naționale competente alocă, pe baza unui plan național de alocare, cote operatorilor de instalații în cursul acestor perioade de alocare sunt prevăzute la articolele 9-11 din Directiva 2003/87. Pe de altă parte, în temeiul articolului 12 alineatul (3) și al articolului 14 alineatul (3) din aceasta, statele membre se asigură, pe de o parte, că, până la data de 30 aprilie a fiecărui an, operatorul fiecărei instalații restituie un număr de cote egal cu totalul emisiilor instalației în cauză pe parcursul anului calendaristic anterior, conform verificării efectuate în conformitate cu articolul 15, și că acestea sunt ulterior anulate și, pe de altă parte, că fiecare operator al unei instalații raportează autorității competente emisiile instalației în cauză de pe parcursul fiecărui an calendaristic, după încheierea anului respectiv.
12. În conformitate cu considerentul (13) al aceleiași directive, „[î]n vederea asigurării transparenței, este necesar ca publicul să aibă acces la informațiile privind alocarea cotelor și la rezultatele monitorizării emisiilor, sub rezerva restricțiilor prevăzute de Directiva 2003/4 […]”.
13. Articolul 17 din Directiva 2003/87, intitulat „Accesul la informații”, prevede:
„În conformitate cu Directiva 2003/4/CE, se pun la dispoziția publicului deciziile privind alocarea de cote, informațiile privind activitățile bazate pe proiecte la care un stat membru participă sau permite entităților publice sau private să participe și rapoartele privind emisiile cerute în conformitate cu permisul de emisii de gaze cu efect de seră și care sunt deținute de autoritatea competentă.”
14. Articolul 19 alineatul (2) din Directiva 2003/87 prevede, pe de o parte, că orice persoană poate deține cote și, pe de altă parte, că registrul este accesibil publicului și conține evidențe separate în care sunt menționate cotele deținute de fiecare persoană pentru care sau de la care sunt emise sau transferate cote.
15. În conformitate cu articolul 19 alineatul (3) din directiva menționată, „[p]entru aplicarea prezentei directive, Comisia adoptă un regulament în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 23 alineatul (2) privind un sistem standardizat și securizat de registre sub formă de baze de date electronice standardizate care conțin elemente de date comune folosite la urmărirea emiterii, deținerii, transferului și anulării cotelor, pentru a asigura accesul publicului și confidențialitatea în mod corespunzător și pentru a garanta că nu se efectuează transferuri incompatibile cu obligațiile care decurg din Protocolul de la Kyoto. [...]”.
16. Articolul 20 alineatele (1) și (2) din această directivă prevede:
„(1) Comisia desemnează un administrator central care păstrează un registru independent privind tranzacțiile în care înregistrează emiterea, transferul și anularea cotelor.
(2) Administratorul central efectuează un control automatizat asupra fiecărei tranzacții din registre prin intermediul registrului independent privind tranzacțiile pentru a se asigura că nu există neregularități legate de emiterea, transferul și anularea cotelor.”
Regulamentul nr. 2216/2004
17. Articolul 8 din Regulamentul nr. 2216/2004, intitulat „Administratori de registru”, prevede:
„(1) Fiecare stat membru și Comisia numesc un administrator de registru pentru a gestiona și a ține registrul său în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament.
[…]
(3) Statele membre și Comisia dețin răspunderea și autoritatea supreme în ceea ce privește gestionarea și ținerea registrelor lor.
(4) Comisia împreună cu administratorii de registru ai fiecărui stat membru și cu administratorul central coordonează punerea în aplicare a cerințelor prezentului regulament.”
18. În cadrul secțiunii 1, intitulată „Comunicare de date și confidențialitate”, din capitolul III din Regulamentul nr. 2216/2004, referitor la „Conținutul registrelor”, articolul 9 din acest regulament, intitulat „Comunicare de date”, prevede:
„(1) Fiecare administrator de registru pune la dispoziția destinatarilor menționați în anexa XVI informațiile prevăzute în anexa în cauză și, în funcție de frecvența menționată în aceeași anexă și în mod transparent și organizat, prin intermediul site‑ului web al registrului său. Administratorii de registru nu publică alte informații conținute în registru.
(2) Administratorul central pune la dispoziția destinatarilor menționați în anexa XVI informațiile prevăzute în anexa în cauză și, în funcție de frecvența menționată în aceeași anexă și în mod transparent și organizat, prin intermediul site‑ului web al registrului comunitar independent de tranzacții. Administratorul central nu publică alte informații conținute în registrul comunitar independent de tranzacții.
(3) Fiecare site web permite destinatarilor raporturilor menționate în anexa XVI să efectueze interogări cu ajutorul instrumentelor de căutare.
(4) Fiecare administrator de registru este responsabil de exactitatea informațiilor din registrul său și care sunt puse la dispoziție prin intermediul site‑ului web al registrului comunitar independent de tranzacții.
(5) Nici registrul comunitar independent de tranzacții, nici registrele nu solicită titularilor de conturi să comunice informații tarifare privind cotele sau unitățile Kyoto.”
19. În versiunea aplicabilă situației de fapt din acțiunea principală, articolul 10, denumit „Confidențialitate”, din Regulamentul nr. 2216/2004, care este cuprins în aceeași secțiune 1 din capitolul III menționat, prevede la alineatele (1) și (2):
„(1) Toate informațiile, inclusiv activele tuturor conturilor și toate tranzacțiile realizate, deținute în registre și în registrul comunitar independent de tranzacții sunt considerate confidențiale în orice scop, cu excepția punerii în aplicare a cerințelor prezentului regulament, ale Directivei 2003/87/CE sau ale legislației naționale.
(2) Informațiile deținute în registre nu pot fi utilizate fără acordul prealabil al titularului contului în cauză, decât pentru a gestiona și ține registrele menționate anterior în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament.”
20. În cadrul titlului „Legătura de comunicare dintre registrul comunitar independent de tranzacții și marele public și dintre fiecare registru și marele public”, punctele 5 și 6 din anexa XV la Regulamentul nr. 2216/2004 au următorul cuprins:
„5. În zona publică a site‑ului web al registrului comunitar independent de tranzacții și cea a site‑ului web al unui registru, nu se solicită nicio autentificare pentru utilizatorii care reprezintă marele public.
6. În zona publică a site‑ului web al registrului comunitar independent de tranzacții și cea a site‑ului web al unui registru, nu se permite utilizatorilor care reprezintă marele public accesul direct la datele care provin din baza de date a registrului comunitar independent de tranzacții și din cea a registrului. Accesul la datele care se pot consulta de către public, în conformitate cu anexa XVI, se realizează prin intermediul unei baze de date diferite.”
21. Anexa XVI la Regulamentul nr. 2216/2004, intitulată „Obligații impuse fiecărui administrator de registru și administratorului central în materie de comunicare de informații”, cuprinde o parte referitoare la „Informații ale fiecărui registru și ale registrului comunitar independent de tranzacții accesibile publicului”, care are următorul conținut:
„11. Administratorul central afișează și actualizează informațiile menționate la punctul 12 privind sistemul de registre în zona publică a site‑ului web al registrului comunitar independent de tranzacții, în conformitate cu calendarul specificat.
12. Informațiile următoare privind fiecare tranzacție finalizată care prezintă interes pentru sistemul de registre pentru anul X se afișează începând cu data de 15 ianuarie a anului (X + 5):
[…]
(c) numele titularului de cont al contului de origine: titularul contului (persoană, operator, Comisie, stat membru);
(d) numele titularului de cont al contului de destinație: titularul contului (persoană, operator, Comisie, stat membru);
(e) cotele sau unitățile Kyoto implicate în tranzacție, prezentate prin codul de identificare a unității format din elementele menționate în anexa VI;
[…]
(g) data și ora la care s‑a finalizat tranzacția […]
[…]”
22. Această anexă cuprinde de asemenea o parte intitulată „Informații ale fiecărui registru care trebuie puse la dispoziția titularilor de cont”, care prevede:
„13. Fiecare administrator de registru afișează și actualizează informațiile prevăzute la punctul 14 privind registrul său, în zona securizată a site‑ului web al registrului în cauză, în conformitate cu calendarul specificat.
14. Următoarele elemente privind fiecare cont, clasate pe coduri de identificare a unității formate din elementele menționate în anexa VI, se afișează la cererea titularului de cont și sunt vizibile doar pentru acesta din urmă:
(a) cotele sau unitățile Kyoto deținute în momentul luat în considerare;
(b) lista de propuneri de tranzacții angajate de titularul de cont, ce detaliază pentru fiecare tranzacție propusă elementele menționate la punctul 12 literele (a)-(f) data și ora la care s‑a propus tranzacția (timp universal coordonat – Greenwich Mean Time ), starea tranzacției propuse în momentul luat în considerare, precum și eventualele coduri de răspuns trimise în urma controalelor efectuate în conformitate cu anexa IX;
(c) lista de cote sau de unități Kyoto dobândite de cont în urma unor tranzacții finalizate, ce detaliază pentru fiecare tranzacție elementele menționate la punctul 12 literele (a)-(g);
(d) lista de cote sau de unități Kyoto transferate la început din cont în urma tranzacțiilor finalizate, care detaliază pentru fiecare tranzacție elementele menționate la punctul 12 literele (a)-(g).”
Dreptul național
23. Articolul 1 din Legea nr. 78‑753 din 17 iulie 1978 privind diferite măsuri de îmbunătățire a relațiilor dintre administrație și public și diferite dispoziții de ordin administrativ, social și fiscal (JORF din 18 iulie 1978, p. 2851), în versiunea aplicabilă situației de fapt din acțiunea principală, prevede la articolul 1 primul și al doilea paragraf:
„Dreptul oricărei persoane la informare este stabilit și garantat de dispozițiile capitolelor I, III și IV din prezentul titlu în ceea ce privește liberul acces la documentele administrative.
Sunt considerate documente administrative, în sensul capitolelor I, III și IV din prezentul titlu, indiferent de suportul utilizat pentru introducerea, stocarea sau transmiterea informațiilor care alcătuiesc conținutul acestora, documentele pe care le întocmesc sau le dețin statul, colectivitățile teritoriale, precum și celelalte persoane de drept public sau persoanele de drept privat însărcinate cu gestionarea unui serviciu public […]”
24. Rezultă din articolul 6 II din această lege că „[d]ocumentele administrative […] a căror comunicare ar avea efecte negative asupra […] secretului comercial sau industrial nu se pot comunica decât persoanei interesate”.
25. În domeniul mediului, dreptul de acces la informații face obiectul unor dispoziții speciale din Codul francez al mediului. Astfel, articolul L. 124‑1 din acest cod prevede:
„Dreptul oricărei persoane de a avea acces la informațiile privind mediul deținute, primite sau întocmite de autoritățile publice menționate la articolul L. 124‑3 sau în numele acestora se exercită în condițiile definite de dispozițiile titlului I din Legea nr. 78‑753 […]”.
26. Articolul L. 124‑2 din codul menționat are următorul cuprins:
„Este considerată informație despre mediu în sensul prezentului capitol orice informație disponibilă, indiferent de suportul pe care este păstrată, care are ca obiect:
1° Starea elementelor mediului, în special aerul, atmosfera, solul, pământul, peisajul, siturile naturale, zonele de coastă sau maritime și diversitatea biologică, precum și interacțiunea dintre aceste elemente;
2° Deciziile, activitățile și factorii, în special substanțele, energia, zgomotul, radiațiile, deșeurile, emisiile, deversările și alte tipuri de diseminare în mediu, care pot să afecteze elementele de mediu menționate la punctul 1;
[…]
5° Rapoartele întocmite de autoritățile publice sau în numele acestora cu privire la aplicarea actelor cu putere de lege și a normelor administrative privind mediul.”
27. Articolul L. 229‑16 primul paragraf din același cod prevede instituirea și ținerea unui registru național al cotelor de emisie de gaze cu efect de seră care cuprinde totalitatea cotelor emise, deținute, transferate și anulate (denumit în continuare „registrul național”). Din al treilea paragraf al acestui articol rezultă că registrul este accesibil publicului în condițiile stabilite prin decret.
28. În acest sens a fost adoptat Decretul nr. 2004‑1412 din 23 decembrie 2004 privind registrul național de cote de emisie de gaze cu efect de seră prevăzut la articolul L. 229‑16 din Codul mediului (JORF din 28 decembrie 2004, p. 22123). Acest decret prevede că CDC este însărcinată să instituie și să țină respectivul registru național. În plus, articolul 2 din același decret prevede:
„I. – Misiunile [CDC] în temeiul prezentului decret cuprind:
[…]
6° Punerea la dispoziția publicului, pe un site internet specializat și în condițiile definite în regulamentul menționat la punctul 3 al articolului 19 din Directiva [2003/87], a informațiilor pe care administratorul de registru este obligat să le facă publice;
[…]
II. – [CDC] adoptă măsurile necesare pentru a asigura confidențialitatea informațiilor pe care le colectează în exercitarea misiunii sale și pentru a preveni orice utilizare a acestor informații, inclusiv în cadrul acesteia, pentru activități din afara acestei misiuni.
[…]”
Acțiunea principală și întrebările preliminare
29. Prin scrisoarea din 7 februarie 2006, ville de Lyon a solicitat CDC să îi comunice, pe de o parte, volumul cotelor de emisie de gaze cu efect de seră (denumite în continuare „cotele de emisie”) vândute în cursul anului 2005 de operatorii unui număr de 209 centrale termice urbane situate pe întreg teritoriul francez și cărora le fuseseră alocate cote de emisie și, pe de altă parte, data tranzacțiilor, precum și destinatarii (denumite în continuare, împreună, „datele cu privire la tranzacții”). Potrivit opiniei exprimate de ville de Lyon, aceste date îi erau utile, dintr‑o perspectivă comparativă, pentru renegocierea convenției de delegare a serviciului public de termoficare urbană în privința sitului La Duchère, din cadrul aglomerației urbane lioneze.
30. Prin decizia din 6 martie 2006, CDC a refuzat să comunice datele menționate, motivând că aceasta ar contraveni dispozițiilor articolului 10 din Regulamentul nr. 2216/2004, precum și dispozițiilor punctelor 11 și 12 din anexa XVI la acesta. Sesizată de ville de Lyon, Commission d’accès aux documents administratifs (Comisia pentru acces la documente administrative, CADA) a emis un aviz favorabil comunicării documentelor referitoare la respectivele date cu privire la tranzacții.
31. Cu toate acestea, prin decizia din 10 noiembrie 2006, CDC a reconfirmat refuzul de comunicare a informațiilor solicitate. Potrivit acesteia, în calitate de administrator național de registru, datele cu privire la tranzacții solicitate aparțineau domeniului de competență al administratorului central și nu puteau fi comunicate de către acesta din urmă, sub forma unei afișări on‑line, decât după expirarea unui termen de cinci ani de la realizarea tranzacțiilor. În plus, dispozițiile Directivei 2003/4 nu ar putea să guverneze comunicarea acestor date cu privire la tranzacții în contextul sistemului cotelor de emisie pentru care legiuitorul Uniunii a prevăzut norme specifice care sunt cuprinse în Directiva 2003/87 și în Regulamentul nr. 2216/2004.
32. Prin cererea introductivă din 10 ianuarie 2007, ville de Lyon a introdus o acțiune la instanța de trimitere, solicitând, pe de o parte, anularea deciziilor de refuz din 6 martie și din 10 noiembrie 2006, precum și, pe de altă parte, să se dispună comunicarea de către CDC a documentelor referitoare la datele cu privire la tranzacții solicitate.
33. În aceste condiții, tribunal administratif de Paris a decis să suspende judecarea cauzei și să adreseze Curții următoarele întrebări preliminare:
„1) [C]omunicarea sau refuzul comunicării informațiilor prevăzute la punctul 12 din anexa XVI la Regulamentul (CE) nr. 2216/2004 […] intră exclusiv în competența administratorului central sau intră și în competența administratorului național de registru?
2) [Î]n ipoteza în care administratorul național de registru ar avea această competență, respectivele informații trebuie considerate drept «date privind emisiile în mediu» în sensul articolului 4 din Directiva 2003/4/CE […], cărora nu ar putea să li se opună «confidențialitatea informațiilor comerciale sau industriale», sau comunicarea acestora este reglementată prin norme speciale de confidențialitate?
3) [Î]n ipoteza în care ar fi aplicabile norme de confidențialitate speciale, este interzisă comunicarea acestor informații înainte de expirarea unui termen de cinci ani sau acest termen se referă doar la perioada de cinci ani de alocare a cotelor în temeiul Directivei 2003/87/CE […]?
4) [Î]n ipoteza în care acest termen de cinci ani ar fi aplicabil, articolul 10 din Regulamentul nr. 2216/2004 […] permite să se deroge de la acest termen, iar refuzul de a deroga de la acest termen poate fi opus, în acest temei, unei colectivități teritoriale care dorește să i se comunice informații pentru a negocia o convenție de delegare a serviciului public de termoficare urbană?”
Cu privire la întrebările preliminare
Cu privire la a doua întrebare
34. Prin intermediul celei de a doua întrebări, care trebuie examinată în primul rând, instanța de trimitere solicită, în esență, să se stabilească dacă comunicarea datelor cu privire la tranzacții, precum cele solicitate de ville de Lyon în acțiunea principală, trebuie să fie reglementată de una dintre excepțiile prevăzute la articolul 4 din Directiva 2003/4 sau de dispozițiile Directivei 2003/87 și ale Regulamentului nr. 2216/2004 adoptat în aplicarea acestei directive.
35. Cu titlu introductiv, trebuie precizat că, prin aderarea la Convenția de la Aarhus, Uniunea s‑a angajat să asigure, în domeniul de aplicare al dreptului Uniunii, un acces de principiu la informațiile despre mediu deținute de autoritățile publice.
36. Prin adoptarea Directivei 2003/4, legiuitorul Uniunii a intenționat să pună în aplicare Convenția de la Aarhus, instituind un regim general ce urmărește să asigure oricărei persoane fizice sau juridice dintr‑un stat membru al Uniunii un drept de acces la informațiile despre mediu deținute de către autoritățile publice sau în numele lor, fără ca persoanele în cauză să aibă obligația de a declara interesul pe care îl au în acest sens.
37. În sistemul de comercializare a cotelor de emisie instituit în Uniune prin Directiva 2003/87, trebuie constatat că articolul 17 din aceasta prevede în special că, în conformitate cu Directiva 2003/4/CE, se pun la dispoziția publicului deciziile privind alocarea de cote către operatorii instalațiilor pentru care s‑au acordat permise de emisii de gaze cu efect de seră, precum și rapoartele privind emisiile cerute în conformitate cu permisul de emisii de gaze cu efect de seră și care sunt deținute de autoritatea competentă.
38. Deși este adevărat că legiuitorul Uniunii a integrat astfel, în cadrul Directivei 2003/87, cerințe referitoare la accesul publicului la acest tip de informații, trebuie precizat că legiuitorul menționat nu a intenționat totuși să supună cerințelor Directivei 2003/4 comunicarea tuturor informațiilor sau a datelor care au un raport cu punerea în aplicare a Directivei 2003/87.
39. În această privință, trebuie precizat că datele cu privire la tranzacții solicitate de ville de Lyon nu intră sub incidența articolului 17 din Directiva 2003/87, care face trimitere la Directiva 2003/4. Aceste date sunt, în schimb, cele vizate la articolul 19 din Directiva 2003/87, în speță datele referitoare la cotele transferate care trebuie să facă obiectul unei contabilizări precise de către statele membre, în registrele lor naționale respective; caracteristicile tehnice și normele referitoare la ținerea acestora, precum și normele referitoare la comunicarea și confidențialitatea informațiilor cuprinse în aceste registre sunt definite de Regulamentul nr. 2216/2004.
40. În măsura în care articolul 19 din Directiva 2003/87 nu face trimitere la Directiva 2003/4, trimitere analogă celei de la articolul 17, este necesar să se considere că legiuitorul Uniunii nu a intenționat să supună o cerere având ca obiect datele cu privire la tranzacții, precum cele în discuție în acțiunea principală, dispozițiilor generale ale Directivei 2003/4, ci, dimpotrivă, a instituit, în privința acestor date, un regim specific și exhaustiv de comunicare a lor către public, precum și de confidențialitate a acestora.
41. Trebuie, așadar, să se răspundă la cea de a doua întrebare că o cerere prin care se urmărește comunicarea de date cu privire la tranzacții precum cele în discuție în acțiunea principală, referitoare la numele titularilor conturilor de origine și de destinație a transferurilor de cote de emisie, la cotele sau la unitățile Kyoto implicate în aceste tranzacții, precum și la data și la ora tranzacțiilor respective, intră sub incidența exclusivă a normelor specifice de comunicare către public și de confidențialitate cuprinse în Directiva 2003/87, precum și a celor cuprinse în Regulamentul nr. 2216/87.
Cu privire la a treia și la a patra întrebare
42. Prin intermediul celei de a treia și al celei de a patra întrebări, care trebuie abordate împreună, instanța de trimitere urmărește, în esență, să se stabilească dacă, pe de o parte, comunicarea datelor cu privire la tranzacții precum cele în cau ză în acțiunea principală intră sub incidența normelor specifice de confidențialitate prevăzute la articolele 9 și 10 din Regulamentul nr. 2216/2004. Pe de altă parte, instanța solicită să se stabilească dacă publicarea datelor cu privire la tranzacții, în legătură cu fiecare tranzacție finalizată, date vizate la punctele 11 și 12 din anexa XVI la acest regulament, trebuie să fie efectuată la sfârșitul unei perioade de cinci ani după finalizarea tranzacției în cauză sau dacă se are în vedere publicarea de informații, referitoare la totalitatea tranzacțiilor realizate pe parcursul unei perioade de cinci ani de alocare a cotelor în sensul Directivei 2003/87, care ar trebui să aibă loc la sfârșitul acestei perioade de cinci ani.
43. În cazul în care această publicare ar trebui să intervină la sfârșitul unei perioade de cinci ani după finalizarea tranzacției în cauză, instanța menționată urmărește să afle dacă renegocierea unei convenții de delegare a unui serviciu public precum cea în discuție în acțiunea principală poate fi considerată ca urmărind punerea în aplicare a cerințelor Regulamentului nr. 2216/2004, ale Directivei 2003/87 sau ale legislației naționale în sensul articolului 10 alineatul (1) din acest regulament, ceea ce ar putea avea drept consecință că nu ar mai putea fi opusă confidențialitatea comunicării datelor cu privire la tranzacții solicitate.
44. Astfel cum s‑a constatat la punctul 41 din prezenta hotărâre, date cu privire la tranzacții precum cele solicitate de ville de Lyon referitoare la numele titularilor conturilor de origine și de destinație a transferurilor de cote de emisie, la cotele sau unitățile Kyoto implicate în aceste tranzacții, precum și la data și la ora tranzacțiilor respective intră în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87 și al Regulamentului nr. 2216/2004.
45. În această privință, articolul 19 alineatul (2) din Directiva 2003/87 prevede, desigur, că astfel de informații sunt consemnate în registrele naționale, că aceste registre sunt accesibile publicului și conțin evidențe separate în care sunt menționate cotele deținute de fiecare persoană pentru care sau de la care sunt emise sau transferate cote. Cu toate acestea, după cum i s‑a pus în vedere să procedeze la alineatul (3) al articolului menționat, Comisia a adoptat Regulamentul nr. 2216/2004 privind un sistem de registre standardizat și securizat, necesar punerii în aplicare a directivei menționate, prin care instituția a definit în special normele ce urmăresc să asigure accesul publicului la datele consemnate în acest sistem și, în măsura necesară, confidențialitatea acestor date.
46. Din articolul 9 din Regulamentul nr. 2216/2004 reiese că administratorii naționali de registru, precum CDC în Franța, precum și administratorul central, desemnat de Comisie, pun la dispoziția destinatarilor menționați în anexa XVI la regulamentul respectiv informațiile prevăzute în această anexă, în funcție de frecvența prevăzută în aceeași anexă, în mod transparent și organizat, prin intermediul site‑ului web al registrului lor sau al site‑ului web al registrului comunitar independent de tranzacții.
47. În conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul nr. 2216/2004, toate informațiile, inclusiv datele referitoare la tranzacțiile realizate, deținute în toate registrele, sunt considerate confidențiale în orice scop, cu excepția punerii în aplicare a cerințelor acestui regulament, ale Directivei 2003/87 sau ale legislației naționale. În plus, potrivit alineatului (2) al aceluiași articol, aceste informații nu pot fi utilizate fără acordul prealabil al titularului contului în cauză, în alte scopuri decât cele inerente gestionării și ținerii registrelor menționate anterior.
48. Pe de altă parte, trebuie subliniat, pe de o parte, că renegocierea unei convenții de delegare a unui serviciu public de către o entitate publică precum ville de Lyon nu constituie, în principiu, o activitate de punere în aplicare a cerințelor Regulamentului nr. 2216/2004, ale Directivei 2003/87 sau ale legislației naționale.
49. Pe de altă parte, este cert că ville de Lyon nu este titularul unui cont și că, în consecință, nu are acces, în condițiile definite la punctele 13 și 14 din anexa XVI la Regulamentul nr. 2216/2004, la informațiile care pot fi afișate, în zona neaccesibilă public a registrului național, la eventuala cerere a întreprinderilor de termoficare urbană în cauză în acțiunea principală.
50. Rezultă că, în împrejurări precum cele în discuție în acțiunea principală și, în orice caz, în lipsa acordului prealabil al titularilor conturilor în cauză, astfel cum impun dispozițiile articolului 10 alineatul (2) din Regulamentul nr. 2216/2004, pentru utilizarea informațiilor care îi privesc în alte scopuri decât pentru cele inerente gestionării și ținerii registrelor, informații precum datele cu privire la tranzacții solicitate în acțiunea principală trebuie să rămână confidențiale, astfel încât ville de Lyon poate numai să solicite accesul la informațiile referitoare la tranzacțiile privind cotele de emisie în condițiile definite pentru marele public, cu alte cuvinte prin libera consultare, în conformitate cu punctele 5 și 6 din anexa XV la Regulamentul nr. 2216/2004, a zonei publice a site‑ului web al registrului comunitar independent de tranzacții și a zonei publice a site‑ului web al registrelor naționale, distincte de bazele de date ale acestui registru comunitar independent și ale acestor registre naționale.
51. În ceea ce privește frecvența cu care sunt afișate on‑line, în zona publică a registrelor, informații precum cele în cauză în acțiunea principală, instanța de trimitere dorește să se stabilească dacă această frecvență poate fi aliniată cu perioadele acoperite de planurile naționale de alocare, și anume, în acțiunea principală, perioadele cuprinse între 1 ianuarie 2005 și 31 decembrie 2007 și între 1 ianuarie 2008 și 31 decembrie 2012, ceea ce ar presupune că informațiile referitoare la tranzacțiile realizate cu privire la cotele atribuite pe baza unui plan național de alocare ar fi imediat accesibile publicului la sfârșitul acestor perioade, și anume, în primul caz, în anul 2008 și, în al doilea, în anul 2013.
52. În această privință, este suficient să se constate că punctele 11 și 12 din anexa XVI la Regulamentul nr. 2216/2004 nu prevăd o asemenea aliniere. Astfel, rezultă explicit de la punctele menționate și în special de la punctul 12 literele (c)-(e) și (g) că date precum cele solicitate în acțiunea principală, referitoare la numele titularilor conturilor de origine și de destinație a transferurilor de cote de emisie, la cotele sau la unitățile Kyoto implicate în aceste tranzacții, precum și la data și la ora tranzacțiilor respective, sunt afișate on‑line de către administratorul central în zona publică a site‑ului web al registrului comunitar independent de tranzacții începând cu data de 15 ianuarie a anului (X+5) după anul (X) de finalizare a tranzacțiilor respective.
53. Trebuie, așadar, să se răspundă la a doua și la a treia întrebare preliminară că date cu privire la tranzacții precum cele solicitate în acțiunea principală de către o colectivitate publică ce dorește să renegocieze o convenție de delegare a unui serviciu public constituie date confidențiale în sensul Regulamentului nr. 2216/2004 și că, în conformitate cu articolele 9 și 10 din acesta coroborate cu punctele 11 și 12 din anexa XVI la regulamentul menționat, astfel de date, în lipsa acordului prealabil al titularilor conturilor în cauză, nu pot fi consultate în mod liber de marele public decât în zona publică a site‑ului web al registrului comunitar independent de tranzacții începând cu data de 15 ianuarie a celui de al cincilea an (X+5) de după anul (X) de finalizare a tranzacțiilor referitoare la transferurile de cote de emisie.
Cu privire la prima întrebare
54. Prin intermediul primei întrebări, instanța de trimitere solicită, în esență, să se stabilească dacă, atunci când i se adresează o solicitare în acest sens, administratorul național de registru, căruia i se transmit date precum cele în discuție în acțiunea principală și a căror comunicare intră în competența administratorului central, este autorizat să refuze el însuși o astfel de comunicare.
55. Astfel cum s‑a constatat la punctul 52 din prezenta hotărâre, în sistemul prevăzut de Regulamentul nr. 2216/2004 și în special la punctele 11 și 12 din anexa XVI la acesta se prevede în mod expres că datele referitoare la numele titularilor conturilor de origine și de destinație a transferurilor de cote de emisie, la cotele sau la unitățile Kyoto implicate în aceste tranzacții, precum și la data și la ora tranzacțiilor respective sunt comunicate marelui public sub forma unei afișări on‑line în zona publică a site‑ului web al registrului comunitar independent de tranzacții și că, în această privință, administratorul central este singurul competent să procedeze la o astfel de comunicare.
56. O astfel de afișare on‑line trebuie să intervină începând cu data de 15 ianuarie a celui de al cincilea an (X+5) de după anul (X) de finalizare a tranzacțiilor referitoare la transferurile de cote de emisie, dată de la care informațiile cu privire la tranzacții nu mai beneficiază de regimul de confidențialitate instituit de legiuitorul Uniunii.
57. În consecință, în cazul în care o cerere, adresată unui administrator național de registru, urmărește comunicarea de informații referitoare la numele titularilor, stabiliți pe teritoriul național al acestui administrator, ai conturilor de origine și de destinație a transferurilor de cote de emisie, la cotele sau la unitățile Kyoto implicate în aceste tranzacții, precum și la data și la ora tranzacțiilor respective, un astfel de administrator este obligat, în lipsa acordului prealabil al titularilor conturilor în cauză, să asigure confidențialitatea de care beneficiază asemenea informații atât timp cât nu pot fi comunicate în mod legal marelui public de către administratorul central. Într‑o asemenea situație, revine chiar administratorului național de registru obligația de a respinge cererea de comunicare ce îi este astfel adresată.
58. În schimb, în cazul în care aceste informații au fost deja afișate on‑line, în conformitate cu punctele 11 și 12 din anexa XVI la Regulamentul nr. 2216/2004, de către administratorul central în zona publică a site‑ului web al registrului comunitar independent de tranzacții, administratorul național de registru este autorizat să comunice solicitantului astfel de informații sau să îi indice site‑ul web pe care astfel de informații sunt disponibile în mod legal.
59. Trebuie, așadar, să se răspundă la prima întrebare că, deși, pentru punerea în aplicare a Regulamentului nr. 2216/2004, administratorul central este singurul competent să aducă la cunoștința marelui public datele menționate la punctul 12 din anexa XVI la acest regulament, administratorul național de registru este cel căruia îi revine obligația ca, în cazul în care este sesizat cu o cerere vizând comunicarea unor astfel de date privind tranzacțiile, să respingă el însuși cererea în măsura în care, în lipsa acordului prealabil al titularilor conturilor respective, acest administrator este obligat să asigure confidențialitatea datelor menționate atât timp cât nu pot fi comunicate în mod legal marelui public de către administratorul central.
Cu privire la cheltuielile de judecată
60. Întrucât, în privința părților din acțiunea principală, procedura are caracterul unui incident survenit la instanța de trimitere, este de competența acesteia să se pronunțe cu privire la cheltuielile de judecată. Cheltuielile efectuate pentru a prezenta observații Curții, altele decât cele ale părților menționate, nu pot face obiectul unei rambursări.
Dizpozitiv
Pentru aceste motive, Curtea (Camera a patra) declară:
1) O cerere prin care se urmărește comunicarea de date cu privire la tranzacții precum cele în discuție în acțiunea principală, referitoare la numele titularilor conturilor de origine și de destinație a transferurilor de cote de emisie, la cotele sau la unitățile Kyoto implicate în aceste tranzacții, precum și la data și la ora tranzacțiilor respective, intră sub incidența exclusivă a normelor specifice de comunicare către public și de confidențialitate cuprinse în Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului, în versiunea ce rezultă din Directiva 2004/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 octombrie 2004, precum și a celor cuprinse în Regulamentul (CE) nr. 2216/2004 al Comisiei din 21 decembrie 2004 privind un sistem de registre standardizat și securizat în conformitate cu Directiva 2003/87/CE și cu Decizia nr. 280/2004/CE a Parlamentului European și a Consiliului.
2) Date cu privire la tranzacții precum cele solicitate în acțiunea principală de către o colectivitate publică ce dorește să renegocieze o convenție de delegare a unui serviciu public constituie date confidențiale în sensul Regulamentului nr. 2216/2004 și, în conformitate cu articolele 9 și 10 din acesta coroborate cu punctele 11 și 12 din anexa XVI la regulamentul menționat, astfel de date, în lipsa acordului prealabil al titularilor conturilor în cauză, nu pot fi consultate în mod liber de marele public decât în zona publică a site‑ului web al registrului comunitar independent de tranzacții începând cu data de 15 ianuarie a celui de al cincilea an (X+5) de după anul (X) de finalizare a tranzacțiilor referitoare la transferurile de cote de emisie.
3) Deși, pentru punerea în aplicare a Regulamentului nr. 2216/2004, administratorul central este singurul competent să aducă la cunoștința marelui public datele menționate la punctul 12 din anexa XVI la acest regulament, administratorul național de registru este cel căruia îi revine obligația ca, în cazul în care este sesizat cu o cerere vizând comunicarea unor astfel de date privind tranzacțiile, să respingă el însuși cererea în măsura în care, în lipsa acordului prealabil al titularilor conturilor respective, acest administrator este obligat să asigure confidențialitatea datelor menționate atât timp cât nu pot fi comunicate în mod legal marelui public de către administratorul central.