Ideiglenes változat
JULIANE KOKOTT
FŐTANÁCSNOK INDÍTVÁNYA
Az ismertetés napja: 2018. május 31.(1)
C‑245/17. sz. ügy
Pedro Viejobueno Ibáñez,
Emilia de la Vara González
kontra
Consejería de Educación de Castilla‑La Mancha
(a Tribunal Superior de Justicia de Castilla‑La Mancha [Kasztília‑La Mancha‑i felsőbíróság, Spanyolország] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
„Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – Határozott időre történő alkalmazás – Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodás – A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve – A spanyol jog értelmében vett, helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők és határozatlan időre kinevezett köztisztviselők – Helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőként alkalmazott tanárok – A szolgálati viszony idő előtti megszüntetése a tanítási időszak végén – Eltérő bánásmód összehasonlítható, határozatlan időre alkalmazott munkavállalókhoz képest – Az eltérő bánásmód objektív oka”
I.      Bevezetés
1.        Sok tagállam továbbra is feszült költségvetési helyzetére tekintettel a közigazgatás is költségeinek csökkentésére kényszerül. E kihívásra adott válaszként a tagállamok iskolarendszereiben ritkábban nevezik ki köztisztviselőként, illetve alkalmazzák munkavállalóként határozatlan időre a tanárokat, és gyakrabban alkalmazzák őket határozott időre. Ennek során egyes tagállamok már arra tértek át, hogy a tanárok egy részét nem a teljes tanévre, hanem kizárólag a tanítási időszak idejére alkalmazzák.(2)
2.        Spanyolországban a közszolgálati alkalmazottakról szóló törvény szükségességi és sürgősségi okok fennállása esetén lehetővé teszi úgynevezett helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők(3) alkalmazását a határozatlan időre kinevezett köztisztviselők helyett. A spanyol iskolarendszeben ez alapján eddig tanárhiány esetén a teljes tanév idejére neveztek ki helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőket.
3.        Ez alapján került sor az alapeljárás fellebbezőinek, P. Viejobueno Ibáñeznek és E. de la Vara Gonzáleznek a kinevezésére is a 2011/2012‑es tanév idejére Kasztília‑La Mancha autonóm közösség iskolarendszerében. A tanítási időszak végén, a nyári szünet kezdetekor azonban az oktatási hatóság arra hivatkozott, hogy alkalmazásuk szükségessége és sürgőssége immár megszűnt, és azonnali hatállyal mindkettőjük szolgálati viszonyát megszüntették.
4.        Ilyen körülmények között a Bíróságnak azzal a kérdéssel kell foglalkoznia a jelen ügyben, hogy az illetékes oktatási hatóság hátrányos megkülönböztetésben részesíti‑e a határozott időre alkalmazott, helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőket a határozatlan időre alkalmazott, határozatlan időre kinevezett köztisztviselőkkel szemben, amikor a tanítási időszak végén idő előtt megszünteti szolgálati viszonyukat. Ezzel összefüggésben az a kérdés is felmerül, hogy a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők kedvezőtlenebb helyzetbe kerülnek‑e amiatt, hogy szolgálati viszonyuknak a nyári szünet kezdetén történő megszüntetése miatt szabadnapjaikat már nem tudják tényleges pihenőnapok formájában kivenni, hanem csak arányosan csökkentett juttatást kapnak.
5.        A spanyol jog szerinti helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők csoportja már többször képezte a Bíróság határozatainak tárgyát.(4) A jelen eljárás újabb lehetőséget kínál a Bíróság számára a határozott időre alkalmazott munkavállalók hátrányos megkülönböztetésének tilalmára vonatkozó elv által a köztisztviselők e csoportjára gyakorolt hatások további pontosítására.
II.    Jogi háttér
A.      Az uniós jog
6.        A jelen ügy uniós jogi hátterét az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28‑i 1999/70/EK tanácsi irányelv(5) (a továbbiakban: 1999/70 irányelv) képezi. Ezen irányelv az 1. cikke szerint az 1999. március 18‑án három általános iparági szervezet (ESZSZ, UNICE és CEEP) által kötött és az irányelv mellékletében szereplő, a határozott ideig tartó munkaviszonyra vonatkozó keretmegállapodást (a továbbiakban még: keretmegállapodás) hajtja végre.
7.        A keretmegállapodás célja többek között „a határozott ideig tartó munkaviszony minőségén[ek javítása] a megkülönböztetés tilalma elv alkalmazásának biztosításával [helyesen: a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének alkalmazásával]”.(6) Ennek során a keretmegállapodást az a megfontolás vezérli, „hogy a határozatlan időre szóló szerződések a munkáltatók és a munkavállalók közötti munkaviszony általános formái, és továbbra is azok maradnak”.(7) Ezzel egyidejűleg azonban a keretmegállapodás azt is elismeri, hogy „a határozott időre szóló munkaszerződések bizonyos ágazatok, foglalkozások és tevékenységek olyan foglalkoztatási sajátosságai, amelyek a munkáltatók és a munkavállalók számára egyaránt megfelelnek”.(8)
8.        A keretmegállapodás hatályáról e megállapodás 2. szakaszának 1. pontja rendelkezik:
„Ez a megállapodás olyan határozott időre alkalmazott munkavállalókra vonatkozik, akik a törvény, kollektív szerződés vagy a tagállamokban kialakult [helyesen: hatályban lévő] gyakorlat szerint munkaszerződéssel vagy munkaviszonnyal rendelkeznek.”
9.        A keretmegállapodás 3. szakaszában a következő „[m]eghatározások” szerepelnek:
„[helyesen: A jelen megállapodás alkalmazásában:]
1.       »határozott időre alkalmazott munkavállaló«: az a munkavállaló, aki a munkáltató és a munkavállaló által közvetlenül létesített határozott időre létrejött munkaszerződéssel vagy munkaviszonnyal rendelkezik, ahol a szerződés [helyesen: munkaszerződés vagy a munkaviszony] megszűnését olyan objektív feltételek útján állapítják meg, mint meghatározott időpont elérése, meghatározott feladat elvégzése vagy meghatározott esemény bekövetkezése.
2.       »összehasonlítható állandó munkavállaló [helyesen: összehasonlítható, határozatlan időre alkalmazott munkavállaló]«: határozatlan időre szóló munkaszerződéssel vagy munkaviszonnyal rendelkező munkavállaló, aki ugyanannál a vállalkozásnál dolgozik, és akit ugyanolyan vagy hasonló munkára/tevékenységre alkalmaztak, kellő figyelmet szentelve a szakmai/gyakorlati ismereteknek [helyesen: és akit a képesítések/képességek szempontjából ugyanolyan vagy hasonló munkára/tevékenységre alkalmaztak]. […]”
10.      A keretmegállapodás „A megkülönböztetés [helyesen: hátrányos megkülönböztetés] tilalmának elve” című 4. szakaszának 1. pontja a következőképpen szól:
„A foglalkoztatási feltételek [helyesen: munkafeltételek] szempontjából a határozott időre foglalkoztatott [helyesen: alkalmazott] munkavállalók nem részesülhetnek kedvezőtlenebb bánásmódban, mint a velük összehasonlítható, határozatlan időre alkalmazott munkavállalók, csupán azért, mert határozott idejű munkaszerződéssel vagy munkaviszonnyal rendelkeznek, kivéve, ha az eltérő bánásmód objektív alapon [helyesen: okokkal] igazolható.”
11.      Ezenkívül a munkaidő‑szervezés egyes szempontjairól szóló, 2003. november 4‑i 2003/88/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv(9) 7. cikkére is utalni kell, amely az „Éves szabadság” címet viseli, és a következő szabályozást tartalmazza:
„(1) A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy minden munkavállalót legalább négy hét [helyesen: négy hét fizetett] éves szabadság illessen meg a nemzeti jogszabályok és/vagy gyakorlat által megállapított ilyen szabadságra való jogosultság és a szabadság biztosítása [helyesen: és ennek megadása] feltételeinek megfelelően.
(2) Az éves szabadság [helyesen: A fizetett éves szabadság] minimális időtartama nem helyettesíthető annak fejében nyújtott juttatással, a munkaviszony megszűnésének esetét kivéve.”
B.      A nemzeti jog
12.      A spanyol 7/2007. sz. törvény(10) (a továbbiakban: EBEP) a Spanyolország általános államigazgatásában és az ország autonóm közösségeiben alkalmazottak jogállását szabályozza.
13.      Az EBEP 8. cikke szerint a közszolgálati alkalmazottaknak négy csoportja van: a határozatlan időre kinevezett köztisztviselők, a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők, a határozott vagy határozatlan idejű szerződéssel rendelkező, az állandó személyzethez tartozó szerződéses alkalmazottak és a kisegítő alkalmazottak.
14.      Az EBEP 10. cikke értelmében:
„(1)      Helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők azok a személyek, akiket kifejezetten igazolt szükségességi és sürgősségi okokból határozott időre neveztek ki a határozatlan időre kinevezett köztisztviselők feladatainak ellátására a következők esetén:
a)      olyan betöltetlen állás, amelyet nem lehet határozatlan időre kinevezett köztisztviselővel betölteni;
b)      határozatlan időre kinevezett köztisztviselő ideiglenes helyettesítése;
c)      ideiglenes feladatok ellátása;
d)      túlmunka vagy a feladatok halmozódása 12 hónap alatt legfeljebb 6 hónapig.
[…]
(3)      A helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők szolgálati viszonya a 63. cikkben említett okok mellett akkor is megszűnik, ha a kinevezésük alapjául szolgáló ok megszűnik.
[…]
(5)      A helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőkre – amennyiben ez jogállásuk jellegének megfelel – a határozatlan időre kinevezett köztisztviselőkre vonatkozó általános szabályozást kell alkalmazni.”
15.      Az EBEP 63. cikke a köztisztviselői jogállás elvesztésének okait szabályozza.
16.      A Kasztília‑La Mancha autonóm közösségbeli közszolgálatról szóló 4/2011. sz. törvény(11) lényegében átveszi a „helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők” fogalmának az EBEP 10. cikkének (1) bekezdésében foglalt meghatározását, kifejezetten kiegészítve azt azzal, hogy e köztisztviselők „ideiglenesen” látják el a határozatlan időre kinevezett köztisztviselők feladatait.
17.      A 4/2011. sz. törvény 9. cikke 1. pontjának b) alpontja értelmében:
„1. A helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők szolgálati viszonya az alábbi okokból szűnik meg:
[…]
b)      a kinevezés alapjául szolgáló szükségességi és sürgősségi okok megszűnése,
[…].”
18.      A spanyol oktatási minisztérium személyzeti és szolgálati ügyekkel foglalkozó főigazgatósága és az ANPE szakszervezet között létrejött, 1994. március 10‑i megállapodás,(12) amely Kasztília‑La Mancha autonóm közösségben is alkalmazandó, azt írja elő, hogy azok a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők, akik valamely év június 30‑án legalább öt és fél hónapig teljesítettek tanári szolgálatot, az új tanév kezdetéig tovább végzik feladataikat, tehát a nyári hónapokra is kapnak díjazást.
19.      A Kasztília‑La Mancha általános költségvetésről szóló 5/2012. sz. törvény(13) tizenharmadik kiegészítő rendelkezése értelmében szolgálati viszonyuk megszüntetése esetén a határozott idejű alkalmazottak 22 ki nem vett szabadnapnak megfelelő díjazást kapnak, ha a szolgálati viszony megszüntetésekor tizenkét hónapot már ledolgoztak. A tanév szeptemberi kezdetekor történő munkába állás és a szolgálati viszonynak a tanítási időszak végén, júniusban történő megszüntetése esetén a szabadnapok ennek megfelelő, arányos pénzbeli megváltására kerül sor.
20.      Az EBEP 50. cikkének (1) bekezdése értelmében a határozatlan időre kinevezett köztisztviselőket huszonkét munkanap fizetett éves szabadság illeti meg.
III. A tényállás, az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
21.      P. Viejobueno Ibáñez és E. de la Vara González – az alapeljárás fellebbezői – úgynevezett helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőként alkalmazott tanárok voltak Kasztília‑La Mancha autonóm közösségben.
22.      2011. szeptember 13‑i határozatával a Kasztília‑La Mancha autonóm közösség oktatási, kulturális és sportminisztériuma alá tartozó, hatáskörrel rendelkező Dirección General de Recursos Humanos y Programación Educativa (humánerőforrás‑ügyekkel és oktatási programokkal foglalkozó főigazgatóság) a fellebbezők számára a 2011/2012‑es tanévre egy betöltetlen középiskolai tanári állást, illetve szakiskolai tanári állást ítélt oda Toledo (Spanyolország), illetve Cuenca (Spanyolország) tartományban. A kérdést előterjesztő bíróság tájékoztatása szerint a 2011/2012‑es tanév 2011. szeptember 15‑től 2012. szeptember 14‑ig tartott.
23.      2012. június 29‑én, a tanítási időszak nyári szünet előtti utolsó napján, a Toledo és Cuenca tartományi oktatási koordinátorok határozatot hoztak a fellebbezők szolgálati viszonyának aznapi hatállyal történő megszüntetéséről.
24.      A fellebbezők először fellebbezést nyújtottak be e határozattal szemben, majd keresetet indítottak többek között a határozat megsemmisítését és ahhoz való joguk megállapítását kérve, hogy a számukra odaítélt állásokat 2012. szeptember 14‑ig továbbra is betölthetik.
25.      A keresetet első fokon elutasították. A Juzgado de lo Contencioso‑Administrativo n.º 2 de Toledo(14) indokolásul kifejtette, hogy a tanítási időszak végével megszűntek a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők kinevezését indokoló, az EBEP 10. cikkének (3) bekezdése és a 4/2011. sz. törvény 9. cikke értelmében vett szükségességi és sürgősségi okok. A spanyol bíróságok ítélkezési gyakorlata szerint a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők szolgálati viszonyuk jellege miatt nem jogosultak valamely állás meghatározott időpontig való betöltésére. Ez még akkor is így van, ha a kinevezésükbe belefoglaltak egy meghatározott időpontot szolgálati viszonyuk megszüntetéseként. A felperesek esetében azonban egyébként sem egy meghatározott időpont, hanem csak a 2011/2012‑es tanév időszakának feljegyzésére került sor a kinevezési okiratra.
26.      A fellebbezők fellebbezést nyújtottak be e határozattal szemben a Tribunal Superior de Justicia de Castilla‑La Manchához (Kasztília‑La Mancha‑i felsőbíróság, Spanyolország). Különösen arra hivatkoznak, hogy a szolgálati viszonyuknak a tanítási időszak végén történő megszüntetése sérti a keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontját, mivel ez a határozatlan időre kinevezett köztisztviselőként alkalmazott tanárokhoz képest alkalmazott eltérő bánásmód objektívan nem igazolható. Eltérő bánásmódot valósít meg az is, hogy szolgálati viszonyuk megszüntetése miatt nem tudják ténylegesen igénybe venni éves szabadságukat, hanem azt pénzben térítik meg számukra. A 2003/88 irányelv alapján azonban a szabadnapok fejében csak kivételesen nyújtható juttatás.
27.      E körülmények között Tribunal Superior de Justicia de Castilla‑La Mancha (Kasztília‑La Mancha autonóm közösség felsőbírósága) felfüggesztette eljárását, és a Bírósághoz 2017. május 11‑én érkezett 2017. április 19‑i végzésével az EUMSZ 267. cikk alapján előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjesztette a Bíróság elé:
„1)       A tanév tanítási időszakának vége olyan objektív oknak tekinthető‑e, amely igazolja a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőként alkalmazott tanárokkal szembeni eltérő bánásmódot a határozatlan időre kinevezett köztisztviselőként alkalmazott tanárokhoz képest?
2)       Összeegyeztethető‑e ezzel, a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőként alkalmazott tanárok hátrányos megkülönböztetésének tilalmára vonatkozó elvvel az, hogy szolgálati viszonyuknak a tanítási időszak végén történő megszüntetésekor a szabadságukat tényleges pihenőnapok formájában nem vehetik ki, hanem azt megfelelő díjazás fizetésével helyettesítik?
3)       Összeegyeztethető‑e az e köztisztviselők – akik a határozott időre alkalmazott munkavállaló fogalmába tartoznak – hátrányos megkülönböztetésének tilalmára vonatkozó elvvel [az 5/2012. sz. törvény] tizenharmadik kiegészítő rendelkezésében foglaltakhoz hasonló olyan általános szabály, amely költségvetési megtakarítás miatt, valamint költségvetési hiányra vonatkozó bizonyos célokból többek között felfüggesztette […] az Oktatás és Tudományügyi Minisztérium, valamint az ANPE szakszervezet között létrejött […] megállapodást az 5 és fél hónapnál hosszabb helyettesítések, valamint a határozott idejű alkalmazottakkal betöltött állások után járó júliusi és augusztusi szabadság pénzbeli megváltása tekintetében; és amely a határozott időre alkalmazott nem egyetemi tanárok számára – ha a határozott idejű alkalmazottként történő kinevezésük a teljes tanévre szólt – 22 munkanapnak megfelelő szabadság kifizetését, vagy pedig az azzal arányosan őket megillető napok számának megfelelő szabadság kifizetését írja elő?”
28.      A Bíróság előtti eljárásban írásbeli észrevételt terjesztett elő a Consejería de Educación de Castilla la Mancha (Kasztília‑La Mancha‑i oktatási minisztérium, Spanyolország), a spanyol kormány és az Európai Bizottság. Az eljárás ugyanezen részvevői, valamint P. Viejobueno Ibáñez a 2018. április 11‑én tartott tárgyaláson is megjelentek.
IV.    Jogi értékelés
29.      Mindhárom előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés tárgyát az a jogi kérdés képezi, hogy milyen hatást gyakorol a határozott időre alkalmazott munkavállalók hátrányos megkülönböztetésének tilalmára vonatkozó elv azoknak az úgynevezett helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőként alkalmazott spanyol tanároknak a helyzetére, akiket a ugyan a teljes tanév idejére neveznek ki, de szolgálati viszonyukat a tanítási időszak végén, tehát június végén megszüntetik.
30.      Az első kérdés önmagában a szolgálati viszony tanítási időszak végén történő idő előtti megszüntetésének igazolhatóságára vonatkozik, míg a második és harmadik kérdés a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők szabadságra való jogosultságát érintő következményeket tekinti át. Az első kérdést ezért a második és harmadik kérdéstől elkülönítve vizsgálom meg.
A.      A szolgálati viszony tanítási időszak végén történő megszüntetésének jogszerűségéről (az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdés)
31.      Az első kérdéssel a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keresi a választ, hogy összeegyeztethető‑e a keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontjával az a spanyol gyakorlat, amely alapján a szükségességi és sürgősségi okokból a teljes tanév idejére alkalmazott helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők szolgálati viszonyát a tanítási időszak végén idő előtt megszüntetik. A kérdést előterjesztő bíróságnak e tekintetben kétségei vannak azzal kapcsolatban, hogy a tanítási időszak vége objektív okát képezheti‑e a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőkkel szemben alkalmazott, a határozatlan időre kinevezett köztisztviselőként alkalmazott tanárokhoz képest eltérő bánásmódnak?
1.      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdés elfogadhatóságáról
32.      A Spanyol Királyság véleménye szerint az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdés elfogadhatatlan, mert a kérdést előterjesztő bíróság azzal lényegében azt kérdezi, hogy a tanítási időszak vége a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők kinevezésének alapjául szolgáló oknak az EBEP 10. cikkének (3) bekezdése értelmében vett megszűnésének tekinthető‑e. A kérdést előterjesztő bíróság ezzel a nemzeti jog értelmezését kéri, amire a Bíróságnak nincs hatásköre.
33.      A spanyol kormány azzal indokolja kifogását, hogy az uniós jog főszabály szerint nem kérdőjelezi meg annak lehetőségét, hogy a határozott idejű szerződések is megszüntethetők megszűnésük előre meghatározott időpontja előtt. Az sem kétséges, hogy az alkalmazást indokoló szükségességi és sürgősségi okok megszűnése az idő előtti megszüntetés okát képezheti. A kérdés tehát kizárólag annak tisztázására irányul, hogy a nemzeti jog alapján a szükségesség és sürgősség megszűnésének tekinthető‑e a tanítási időszak vége.
34.      E kifogás nem megalapozott. Igaz, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a Bíróság nem értelmezheti a belső jogot az előzetes döntéshozatali eljárásban.(15) A kérdést előterjesztő bíróság kérdése azonban kifejezetten a keretmegállapodás 4. szakasza 1. pontjának értelmezésére vonatkozik. Még ha az uniós jog maga nem is zárja ki a határozott idejű szerződések idő előtti megszüntetését, e tekintetben a határozott időre alkalmazott munkavállalókkal szemben a határozatlan időre alkalmazott munkavállalókhoz képest alkalmazott bármiféle eltérő bánásmódnak objektív okokkal igazolhatónak kell lennie.(16) A nemzeti jogot e követelményre tekintettel kell értelmezni. A Bíróság ezzel kapcsolatban hasznos iránymutatást tud és köteles adni a jelen előzetes döntéshozatali eljárásban.(17)
35.      Következésképpen az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdés elfogadható.
2.      Az ügy érdeméről
36.      Először is emlékeztetni kell arra, hogy a keretmegállapodás a közigazgatási szervekkel és a közszféra egyéb jogalanyaival létesített, határozott idejű munkaszerződésekre és munkaviszonyokra is alkalmazandó.(18) Következésképpen a spanyol jog szerinti, helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőket is a keretmegállapodás 3. szakaszának 1. pontja értelmében vett munkavállalóknak kell tekinteni.
37.      Az alapeljárás fellebbezőit határozott időre alkalmazták. A tárgyaláson tisztázódott, hogy kinevezési okirataik nem tartalmaztak meghatározott megszűnési időpontot. Mégis úgy tűnik, hogy a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők szolgálati viszonyának minden résztvevő szerint legkésőbb 2012. szeptember 14‑én meg kellett szűnnie. Az előzetes döntéshozatalra utaló határozat is ezt az időpontot jelöli meg a 2011/2012‑es tanév végeként.(19)
a)      A hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének alkalmazhatóságáról
38.      A keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontja értelmében a munkafeltételek szempontjából a határozott időre alkalmazott munkavállalók nem részesülhetnek kedvezőtlenebb bánásmódban, mint a velük összehasonlítható, határozatlan időre alkalmazott munkavállalók, csupán azért, mert határozott idejű munkaszerződéssel rendelkeznek. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint e rendelkezés feltétlen és kellően pontos ahhoz, hogy arra magánszemélyek a nemzeti bíróságok előtt közvetlenül hivatkozhassanak.(20)
39.      A spanyol kormány mindazonáltal kétségbe vonja, hogy a jelen esetben eltérő bánásmód állna fenn a „munkafeltételek” szempontjából. Az eltérő bánásmód sokkal inkább kizárólag abban rejlik, hogy a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők szerződései határozott időre szólnak, míg a határozatlan időre kinevezett köztisztviselők határozatlan időre vannak alkalmazva. Egy határozott idejű szerződés előre meghatározott megszűnése azonban önmagában nem szorulhat igazolásra. A határozott idejű szerződések alkalmazását önmagában ugyanis nem zárja ki a keretmegállapodás. A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve ezért eleve nem alkalmazható.
40.      A spanyol kormány és a minisztérium a tárgyaláson lényegében azzal indokolta e kifogást, hogy a szolgálati viszony a tanítási időszak végéig, tehát 2012 júniusa végéig tartó határozott időhöz volt kötve (illetve legalábbis ahhoz is kötve volt): a kinevezési okirat „2011/2012‑es tanévre” való hivatkozását úgy kell érteni, hogy eleve csak a tanítási időszak végéig tartó időszakra gondoltak. Vagy pedig a szolgálati viszony valójában a szükségességi és sürgősségi okok – a tanítási időszak végén be is következő – megszűnéséig tartó határozott időhöz volt kötve, és csak legfeljebb az új tanév kezdetéig tartó határozott időhöz.
41.      Ezért az bír jelentőséggel, hogy az alapeljárás helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőinek szolgálati viszonya ily módon a tanítási időszak végéig tartó határozott időhöz volt‑e kötve, és ha igen, milyen mértékben.
42.      A keretmegállapodás 3. szakaszának 1. pontja értelmében vett „határozott idő” fogalmát az uniós jogban önállóan kell értelmezni.(21) A rendelkezés szövege szerint az bír jelentőséggel, hogy a munkaviszony megszűnését olyan objektív feltételek útján állapítják‑e meg, mint meghatározott időpont elérése vagy meghatározott esemény bekövetkezése.
43.      A jelen ügyben az annak egyértelmű meghatározása körében fennálló nehézségekre tekintettel, hogy mikor szűnik meg a „szükségesség és sürgősség”, a határozott idő ilyen típusú kikötése esetében már az is kérdéses, hogy a megszűnés objektív feltétel és egy meghatározott esemény bekövetkezése útján van‑e egyáltalán megállapítva. A tárgyaláson ugyanis a minisztérium képviselője elismerte, hogy nem lehetséges előre megállapítani azt az eseményt, amely a konkrét esetben a szolgálati viszony megszűnését eredményezi. A kinevezés alapjául szolgáló ok megszűnéséhez sokkal inkább különböző körülmények vezethetnek.
44.      Mindenesetre azonban a határozott idő kikötésére jellemző, hogy a munkaviszony minden esetben a megállapított esemény bekövetkezésével szűnik meg.(22) A szükségesség és sürgősség megszűnését eredményező körülmények említett sokasága miatt azonban az oktatási hatóságnak a szolgálati viszony megszüntetéséről minden esetben egyedi határozatot kell hoznia. A „szükségesség és sürgősség” megszűnése ezért csak egy különleges felmentési okot képez, nem pedig a keretmegállapodás 3. szakaszának 1. pontja értelmében vett olyan eseményt, amelyhez a határozott idő kötve van.
45.      Ami a tanítási időszak végéig tartó határozott időnek a „2011/2012‑es tanévre” való puszta hivatkozásból eredő kikötését illeti, kizárólag a kérdést előterjesztő bíróság feladata annak vizsgálata, hogy ezt ténylegesen csak a tanítási időszakot jelentette‑e. Abban az esetben, ha ez alapján a szolgálati viszonynak eleve 2012. június 30‑án kellett megszűnnie olyan helyzet áll fenn, mint a Grupo Norte Facility ügyben és a Montero Mateos ügyben. Mint azt az e két ügyre vonatkozó indítványaimban már alkalmam nyílt kifejteni, a határozott ideig tartó munkaviszony előre meghatározott megszűnése önmagában nem képezi a keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontja szerinti hátrányos megkülönböztetést.(23)
46.      Mindazonáltal az előzetes döntéshozatalra utaló határozat, amely a Bíróság döntésének kizárólagos alapját képezi,(24) a 2011/2012‑es tanév 2011. szeptember 15‑től 2012. szeptember 14‑ig terjedő időszakát jelöli meg. Mint azt a tárgyaláson minden résztvevő megerősítette, a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőket az eddigi gyakorlat alapján minden esetben ezen időszak idejére alkalmazták.
47.      E tényállást alapul véve tehát a határozott ideig tartó szolgálati viszony idő előtti, nem pedig egyébként is előre meghatározott megszüntetéséről van szó.(25) A keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontja főszabály szerint nem zárja ugyan ki az idő előtti megszüntetést, annak azonban hátrányos megkülönböztetéstől mentesnek kell lennie.(26)
48.      A Bíróság ezért már kifejtette, hogy a keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontjában szereplő „munkafeltételek” fogalmának olyan értelmezése, amely az alól kizárná a határozott idejű szerződés, illetve szolgálati viszony megszüntetési feltételeit, azt eredményezné, hogy – ellentétben az említett rendelkezés céljaival – szűkülne a határozott időre alkalmazott munkavállalók hátrányos megkülönböztetéssel szembeni védelmének hatálya.(27) A Bíróság munkafeltételnek minősítette különösen az alkalmazandó felmondási időt.(28) Ugyanennek kell ezért vonatkoznia a jelen ügyben releváns felmentési, illetve megszüntetési feltételekre is.
49.      A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve tehát alkalmazható.
b)      A helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők és a határozatlan időre kinevezett köztisztviselők összehasonlíthatóságáról
50.      Következésképpen központi problémaként annak kérdését kell még megvizsgálni, hogy a határozatlan időre kinevezett köztisztviselőként alkalmazott tanárok a keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontja szerinti „összehasonlítható, határozatlan időre alkalmazott munkavállalóknak” tekinthetők‑e. Hiszen már a rendelkezés szó szerinti szövege is úgy értendő, hogy az uniós jog csak a velük összehasonlítható határozatlan időre alkalmazott munkavállalókkal szemben tiltja a határozott időre alkalmazott munkavállalók hátrányos megkülönböztetését, semmiképpen sem írja azonban elő az egymással nem összehasonlítható határozott időre alkalmazott munkavállalók és a határozatlan időre alkalmazott munkavállalók egyenlő bánásmódját. a A szolgálati viszony tanítási időszak végi megszüntetése tehát csak a helyzetek összehasonlíthatósága esetén minősülhet a határozott idejű alkalmazottak hátrányos megkülönböztetésének.
51.      Mint az a tárgyaláson is hangsúlyt kapott, nem bír azonban jelentőséggel a határozott időre alkalmazott munkavállalók különböző csoportjai közötti esetleges eltérő bánásmód.(29) Nem képezheti tehát a vizsgálat tárgyát annak kérdése, hogy a 2012‑ben megváltozott gyakorlat alapján jelenleg eltérő bánásmódban részesülnek‑e a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők a 2011/2012‑es tanév előtt helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőként alkalmazott és ennek során állásukat rendszerint a tanév szeptemberi végéig megtartó tanárokkal szemben.
52.      Az alapeljárás fellebbezői azonban éppen arra hivatkoznak, hogy a határozatlan időre kinevezett köztisztviselőkhöz képest részesülnek eltérő bánásmódban, mivel ez utóbbiak szolgálati viszonya jelenleg sem a tanítási időszak végén nem szűnik meg, sem a nyári szünet idejére nem függesztik fel azt, míg a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők szolgálati viszonyát a nyári szünet kezdetekor megszüntetik. Az tehát a döntő, hogy a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők és a határozatlan időre kinevezett köztisztviselők összehasonlítható helyzetben vannak‑e.
53.      A határozott időre alkalmazott tanárok és a határozatlan időre alkalmazott munkavállalók közötti összehasonlíthatósággal kapcsolatos, a kérdést előterjesztő bíróságra tartozó megfontolások(30) kiindulópontja az „összehasonlítható, határozatlan időre alkalmazott munkavállaló” fogalmának a keretmegállapodás 3. szakaszának 2. pontjában szereplő meghatározása. Az ítélkezési gyakorlat szerint ezután bizonyos tényezők – mint például a munka jellege, a képesítési feltételek és a munkafeltételek – összessége alapján kell megvizsgálni, hogy a munkavállalók ugyanolyan vagy hasonló munkát végeznek‑e.(31)
54.      Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatban szereplő információk alapján a jelen ügyben sok minden szól amellett, hogy a határozott időre alkalmazott tanárok – különösen a munka jellege, a képesítési feltételek és a munkafeltételek alapján – ugyanolyan helyzetben vannak, mint a határozatlan időre kinevezett köztisztviselőként alkalmazott tanárok. A nemzeti jog szerint a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők számára éppen azokat az állásokat juttatják, amelyek helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőkkel átmenetileg nem tölthetők be. Ezért úgy tűnik, hogy a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők ugyanolyan jellegű munkát látnak el ugyanolyan feltételek mellett, mivel minden esetben egy‑egy határozatlan időre kinevezett köztisztviselőt pótolnak. A tanári hivatás gyakorlásához is ugyanolyan képesítésre, valamint versenyvizsga letételére van szükség.
55.      Ezen általános megfontolásokból azonban még nem következik az, hogy a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők és a határozatlan időre kinevezett köztisztviselők összességében minden tekintetben összehasonlítható helyzetben lennének. Sokkal inkább az bír döntő jelentőséggel, hogy a köztisztviselők mindkét csoportja a vita tárgyát képező szabályozásra tekintettel is, és éppen arra– a jelen ügyben tehát a szolgálati viszonynak a nyári szünet kezdetén történő idő előtti megszüntetésére – tekintettel összehasonlítható helyzetben van.(32)
56.      A helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők ugyanis éppen azért nem lehetnek összehasonlíthatók a határozatlan időre kinevezett köztisztviselőkkel a szolgálati viszony nyári szünet előtti megszüntetésére tekintettel, mert csak az ő jogállásuk foglalja magában az idő előtti megszüntetés lehetőségét, míg a határozatlan időre kinevezett köztisztviselők szolgálati viszonya jellegéből adódóan állandó. Saját bevallása szerint a kérdést előterjesztő bíróság különösen e körülményre támaszkodott a múltban a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők szolgálati viszonyának a tanítási időszak végén történő megszüntetése jogszerűségének alátámasztásakor.
57.      A hátrányos megkülönböztetés hiánya mindazonáltal nem állapítható meg egyszerűen azon nemzeti szabályozásra hivatkozva, amely éppen előírja a vita tárgyát képező eltérő bánásmódot.(33) Ezenkívül körkörös jellegű a két csoport összehasonlíthatóságának hiányát a jelen ügyben a határozatlan időre kinevezett köztisztviselők szolgálati viszonyának állandó jellegére hivatkozva megállapítani, ha éppen a határozott időre alkalmazott tanárok szolgálati viszonya idő előtti megszüntetésének jogszerűsége a kérdés. Máskülönben a határozott idejű alkalmazottak és a határozatlan időre kinevezett köztisztviselők sohasem lennék összehasonlíthatóak a szolgálati viszony megszüntetése tekintetében, és az nem tartozna a keretmegállapodás hatálya alá. Ez azonban ellentétben állna a Bíróság ítélkezési gyakorlatával, amely a szolgálati viszony megszüntetési feltételeire kifejezetten a hátrányos megkülönböztetés tilalmának a keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontjából eredő elvét alkalmazza.(34)
58.      Csak a határozott idő kikötésével szorosan együtt járó hátrányok tükrözik vissza a határozott időre alkalmazott és a határozatlan időre alkalmazott munkavállalók közötti (megengedett) különbséget, és nem minősülnek ezért hátrányos megkülönböztetésnek. Az ilyen hátrányok tekintetében ugyanis nem hasonlíthatók össze a határozott idejű és a határozatlan idejű alkalmazottak. A határozott idő kikötésével szorosan együtt járó hátrányokat azonban el kell határolni a járulékos hátrányoktól. A szolgálati viszony tanítási időszak végén történő idő előtti megszüntetése jelen esetben csak a határozott időre alkalmazott, helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőket érinti. A szolgálati viszony idő előtti megszüntetésének e lehetősége semmiképpen sem olyan körülmény, amely főszabály szerint szorosan együtt jár a szolgálati viszony határozott időhöz kötésével, hanem a spanyol jogban még kedvezőtlenebb helyzetbe hozza a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőket a határozatlan időre kinevezett köztisztviselőkkel szemben.
59.      Az ideiglenes jellegű szolgálati viszony ugyanis – legalábbis az előzetesen meghatározott időtartamában – alapvetően nem jár nagyobb bizonytalansággal annak fennmaradását illetően. Ezért például pusztán ezen okból nem válik lehetetlenné a határozatlan időre kinevezett köztisztviselők helyzetével való összehasonlíthatóság. Ellenkezőleg, – mint azt más helyütt már alkalmam nyílt kifejteni(35) – a határozott időre alkalmazott munkavállaló munkaviszonyának fennmaradása a szerződés ideje alatt éppen hogy nem kevésbé védendő, mint a határozatlan időre alkalmazott munkavállaló munkaviszonyának fennmaradása. A nemzeti jog jelen esetben azt írja ugyan elő, hogy a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők szolgálati viszonya a szükségesség és sürgősség megszűnése esetén idő előtt megszüntethető. Tekintettel azonban arra, hogy a tanítási időszak a nyári szünet kezdetekor minden évben véget ér, az érintetteknek éppen nem kellett számolniuk azzal, hogy a közigazgatási szervek ezt az említett szükségesség és sürgősség megszűnésének fogják tekinteni. E szempontot a Bizottság is külön kiemelte a tárgyaláson. Máskülönben a szolgálati viszonyt eleve a tanítási időszak végéig tartó határozott időhöz lehetett volna kötni.
60.      A szolgálati viszonynak a 2011/2012‑es tanév teljes időtartamára történő fennmaradását illetően tehát a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők és a határozatlan időre kinevezett köztisztviselők a keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontja értelmében összehasonlítható helyzetben vannak. A dolgok szokásos alakulása mellett – kivált az addigi gyakorlatra tekintettel – sem a határozatlan időre kinevezett köztisztviselőknek, sem a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőknek nem kellett azzal számolniuk, hogy szolgálati viszonyukat a tanév vége előtt megszüntetik. Mint azt a Bizottság helyesen hangsúlyozza, a kérdést előterjesztő bíróság – amely végső soron kizárólagos hatáskörrel rendelkezik ennek megállapítására – nyilvánvalóan szintén a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők és a határozatlan időre kinevezett köztisztviselők helyzetének összehasonlíthatóságából indul ki.
61.      Következésképpen a fellebbezők szolgálati viszonyának a 2011/2012‑es tanítási időszak végén történő megszüntetése a keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontja értelmében vett igazolandó eltérő bánásmódnak minősül.
c)      Az eltérő bánásmód igazolásáról
62.      Végezetül tehát azt kell megvizsgálni, hogy ez az eltérő bánásmód objektív okokkal igazolható‑e.
63.      Az objektív okokra való – többek között a keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontjában szereplő – hivatkozással az európai szociális partnerek – és végső soron az uniós jogalkotó is – annak az alapvető elgondolásnak adnak hangot, hogy a határozott ideig tartó munkaviszonyt a munkáltató nem használhatja arra, hogy megfossza az érintett munkavállalókat azon jogoktól, amelyek a velük összehasonlítható, határozatlan időre alkalmazott munkavállalóknak járnak.(36)
64.      Egyszerűen szólva, a keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontjával kapcsolatos ítélkezési gyakorlat(37) a határozott időre alkalmazott munkavállalók és a velük összehasonlítható, határozatlan időre alkalmazott munkavállalók közötti eltérő bánásmód objektív okaként fogadja el mind a munkavállalók által ellátandó feladatokat, mind pedig az adott tagállam jogszerű szociálpolitikai céljait. Ezenkívül az eltérő bánásmód objektív okok fennállása mellett is csak akkor lehet igazolható, ha az pontosan meghatározott és konkrét tényezőkhöz kötődik, és tiszteletben tartja az arányosság elvét.
65.      Mindezek alapján a tanítási időszak vége nem képezheti az alapeljárás fellebbezőivel való kedvezőtlenebb bánásmód objektív okát.
66.      Először is a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők szolgálati viszonyának jellege nem igazolhatja, hogy eltérő bánásmódban részesülnek a határozatlan időre kinevezett köztisztviselőként alkalmazott tanárokhoz képest. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint ugyanis a munkaviszony ideiglenes jellege önmagában nem igazolhatja a hátrányos megkülönböztetést.(38)
67.      A spanyol kormány és a Consejería hangsúlyozza, hogy a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőknek jogállásuk miatt számolniuk kellett szolgálati viszonyuk idő előtti megszüntetésével, mivel ez a kinevezés alapjául szolgáló ok megszűnése esetére elő van írva. Nem volt azonban konkrétan előre látható, hogy a tanítási időszak vége a kinevezés alapjául szolgáló ok ilyen megszűnésének fog minősülni. Egy‑egy tanévben ugyanis tanítási időszakok és tanítás nélküli időszakok váltják egymást: a tanítási időszak júniusi vége kezdettől fogva biztos és annak időpontja is egyértelműen meghatározott volt. Ellentmondásosnak tűnik e szokásos és teljes mértékben előre látható eseményt egyéb körülmények felmerülése hiányában a kinevezés alapjául szolgáló ok megszűnésének tekinteni. Ebben az esetben a szolgálati viszonyt eleve a nyári szünet kezdetéig tartó határozott időhöz kellett volna kötni, mivel a tanítás nélküli időszak tekintetében következetesen kezdettől fogva nem volt indokolt a kinevezés.
68.      Alighanem más a helyzet akkor, ha egy előre nem látható esemény következik be, például magániskola nyílik az érintett intézmény vonzáskörzetében, és a diákok elvándorlása miatt csökken az igény a tanárokra, vagy akár váratlanul felépül egy hosszabb ideje betegszabadságon lévő munkatárs.
69.      Másodszor, az oktatási tevékenységre való igény tanítási időszak végével bekövetkező csökkenése, illetve megszűnése egyaránt érinti a határozatlan időre kinevezett köztisztviselőket és a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőket. Ami ugyanis önmagában az oktatási tevékenységet illeti, a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőkre ruházandó feladatok megfelelnek a határozatlan időre kinevezett köztisztviselők feladatainak.(39) A kérdést előterjesztő bíróság tájékoztatása szerint a szünidőben a határozatlan időre kinevezett köztisztviselőknek sem kell jelen lenniük, és más módon sem kell konkrétan az oktatási hatóság rendelkezésére állniuk.
70.      Igaz, hogy a határozatlan időre kinevezett köztisztviselőknek a nyári szünetben bizonyos körülmények között fel kell készülniük a következő tanévre, amit a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőknek csak akkor kell megtenniük, ha egy újabb tanévre is kinevezik őket. A nyári hónapokat azonban a tanárok mindkét csoportjának továbbképzésre kell felhasználnia. A helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőket is ugyanannyira észszerű pótvizsgáztatásra felkérni, mint a határozatlan időre kinevezett köztisztviselőket. A tárgyaláson ezzel összefüggésben megerősítést nyert, hogy semmiképpen sem csak a határozatlan időre kinevezett köztisztviselők vizsgáztathatnak, hanem – különösen a tanév rövidebb tanítás nélküli időszakaiban – a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők is levezényelhetik a vizsgákat. Az eltérő bánásmódot nem igazolja tehát a kedvezőtlenebb helyzetbe hozott munkavállalókra ruházott feladatok jellege.
71.      Harmadszor, a határozott időre alkalmazott tanárok szolgálati viszonyának tanítási időszak végi megszüntetése nem igazolható kizárólag azzal, hogy foglalkoztatásuk előírt nyári fennmaradása túlságosan megterhelné az állami költségvetést.
72.      Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kiderül, hogy a 2011/2012‑es tanévig azokat a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőket, akiket egy teljes tanév idejére neveztek ki, a nyári szünet alatt is tovább foglalkoztatták. A költségvetési megtakarítás okán azonban 2012 elején megváltoztatták e gyakorlatot, és e célból elfogadták a költségvetésről szóló 5/2012. sz. törvényt, amely a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők szolgálati viszonyának a tanítási időszak végén történő megszüntetését és a ki nem vett szabadnapok arányos pénzbeli megváltását írja elő. A kérdést előterjesztő bíróság véleménye szerint tehát a költségvetési megtakarítás a gyakorlat megváltoztatásának tényleges célja. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint mindazonáltal a puszta költségvetési megfontolások önmagukban nem szolgálhatnak a hátrányos megkülönböztetést igazoló okként.(40)
73.      Ezenkívül nem nyilvánvaló, hogy miért pont a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőknek kell hozzájárulniuk a megtakarítás céljának megvalósításához szolgálati viszonyuk idő előtti megszüntetése útján. Jóllehet a költségvetési források felhasználásáról a tagállamoknak kell dönteniük, e döntést azonban hátrányos megkülönböztetéstől mentesen kell meghozni.(41)
74.      Negyedszer, még ha a költségvetési szempontból szükséges megtakarításokat bizonyos körülmények között jogszerű célként kívánnánk is elismerni, e cél követése a jelen esetben akkor is mindenképpen aránytalan.
75.      Kifejezetten a hátrányos megkülönböztetés keretmegállapodás szerinti tilalmának alkalmazási körében az ítélkezési gyakorlat ugyanis azt kívánja meg az arányosság vizsgálata keretében, hogy az eltérő bánásmód objektív és átlátható szempontok alapján legyen igazolható.(42)
76.      A spanyol gyakorlat azonban két szempontból sem átlátható: egyrészt a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők szolgálati viszonyának a nyári szünet kezdetekor történő megszüntetése ellentétes az 1994. évi kollektív szerződéssel, amelynek alkalmazásában a köztisztviselők megbízhattak. E kollektív szerződés értelmében a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőket nyáron tovább kell foglalkoztatni állásukban, ha június 30‑án legalább öt és fél hónapig teljesítettek tanári szolgálatot. Az 5/2012. sz. törvény ezzel szemben a kollektív szerződés megkerülésére irányul azzal, hogy szolgálati viszonyuk megszüntetése esetén a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők számára arányosan legfeljebb csak 22 szabadnap téríhető meg pénzben, ahelyett hogy a tanítás nélküli időszakban továbbra is megkapnák fizetésüket.
77.      A szolgálati viszony tanítási időszak végén történő megszüntetésének gyakorlatát másrészt a kérdést előterjesztő bíróság tájékoztatása szerint nem egységesen alkalmazzák. Nem minden helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselő szolgálati viszonyát szüntetik meg a tanítási időszak végén. Objektív és átlátható szempontok alapulvétele helyett tehát az oktatási hatóság az egyes esetekben mintegy önkényesen dönthet arról, hogy megszünteti‑e vagy sem a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselő szolgálati viszonyát.
78.      Mindezek alapján nem igazolható az olyan határozott időre kinevezett köztisztviselők, mint az alapeljárás fellebbezői, és a határozatlan időre kinevezett köztisztviselőként alkalmazott tanárok között az adott tanév idejére létesített szolgálati viszony nyári szünet alatti fennmaradása tekintetében alkalmazott eltérő bánásmód.
79.      Az első kérdésre adandó válaszként tehát úgy kell értelmezni a keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontját, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti gyakorlat, mint amely az alapjogvita tárgyát képezi, amely alapján a spanyol jog értelmében vett helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőként a teljes tanév idejére kinevezett tanárok szolgálati viszonyát már a tanítási időszak végén megszüntetik, miközben az e tekintetben velük összehasonlítható, határozatlan időre alkalmazott tanárok szolgálati viszonya a tanítási időszak végét követően is fennmarad, és annak felfüggesztésére sem kerül sor.
B.      A szabadságmegváltásról (az előzetes döntéshozatalra előterjesztett második és harmadik kérdés)
80.      Mivel az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdésre véleményem szerint nemleges választ kell adni, az előzetes döntéshozatalra előterjesztett második és harmadik kérdésre nem szükséges válaszolni.
81.      A második kérdés kapcsán ezért csak másodlagosan jegyzem meg a következőket: az a körülmény, hogy a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők szolgálati viszonyuknak a nyári szünet előtt történő megszüntetése miatt az ezen időszakra járó szabadságot sem tudják már kivenni, csupán a szolgálati viszony – véleményem szerint – jogellenes megszüntetésének egyik szükségszerű következménye. Önmagában ez azonban nem képez hátrányos megkülönböztetést. Ha valamely határozatlan időre kinevezett köztisztviselő szolgálati viszonyát megszüntetnék a tanítási időszak végén, például mert fennáll a köztisztviselői jogállás elvesztésének az EBEP 63. cikke szerinti egyik oka, e köztisztviselő szintén nem vehetne már ki szabadságot a nyári hónapokban, hanem az EBEP 50. cikkének (1) bekezdésében megállapított szabadságra való jogosultságnak megfelelő pénzbeli megváltásban részesülne. A helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők ennélfogva nem részesülnek kedvezőtlenebb bánásmódban.
82.      A 2003/88/EK irányelv 7. cikkének (2) bekezdése egyébként éppen azt írja elő, hogy a munkaviszony megszűnésének esetében a szabadságra való jogosultság fejében juttatást kell nyújtani.
83.      Ami a harmadik kérdést illeti, a kérdést előterjesztő bíróság azzal lényegében arra keresi a választ, hogy ellentétes‑e a hátrányos megkülönböztetés tilalmának a keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontjában rögzített elvével az olyan nemzeti szabályozás, amely hatályon kívül helyezi azt a korábban megkötött kollektív szerződést, amely szerint azok a határozott időre alkalmazott tanárok, akik valamely év június 30‑án legalább öt és fél hónapig teljesítettek tanári szolgálatot, a tanév szeptemberi végéig tovább végzik feladataikat, és erre tekintettel júliusban és augusztusban is kapnak fizetést.
84.      Az 5/2012. sz. törvény ehelyett azt írja ugyan elő, hogy azon tanároknak, akiknek szolgálati viszonyát megszüntették a tanítási időszak végén, időarányos (pro rata temporis) díjazást kell fizetni a szolgálati viszony megszüntetése miatt „elvesztett” szabadságra való jogosultság fejében. Az EBEP 50. cikke (1) bekezdésének a határozatlan időre kinevezett köztisztviselőkre is alkalmazandó szabályozása alapján mindazonáltal a szabadságra való jogosultság összesen csak 22 napot tesz ki.(43) Úgy tűnik, hogy a fellebbezők abban látják a hátrányos megkülönböztetést, hogy a határozatlan időre kinevezett köztisztviselőknek júliusban és augusztusban ténylegesen több, mégpedig körülbelül kétszer több szabadnapot fizetnek ki. A helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőket tehát végeredményben az őket júliusban és augusztusban megillető fizetett szabadság nagy részétől megfosztják.
85.      Valójában azonban ez a kérdés is csak a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők szolgálati viszonya tanítási időszak végén történő megszüntetésének egyik szükségesszerű következményét érinti. Ha az érintett köztisztviselők szolgálati viszonyának megszüntetése uniós jogi szempontból jogellenes, az a kérdés sem merül már fel, hogy kifizethető‑e számukra 22 ki nem vett szabadnap a szeptemberig járó díjazásuk továbbfizetése helyett.
86.      Arra az esetre, ha a Bíróság nem tekinti hátrányos megkülönböztetésnek az érintett tanárok szolgálati viszonyának a tanítási időszak végén történő megszüntetését, utalni kell arra, hogy az EBEP 50. cikkének (1) bekezdése alapján a határozatlan időre kinevezett köztisztviselőket szintén csak 22 szabadnapnak megfelelő díjazás illetné meg szolgálati viszonyuk tanítási időszak végi megszüntetése esetén. Következésképpen a helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselők e tekintetben sem részesülnek kedvezőtlenebb bánásmódban. Az a tény, hogy a helyzet bizonyos körülmények között előnyösebb, ha a tanár egyszerűen a nyári hónapokban is tovább kapja fizetését, a tanári szolgálat sajátosságaira vezethető vissza, amelyet a tanítás nélküli időszakok és a tanítási időszakok váltakozása jellemez. A tanév alatti tanítás nélküli időszakok azonban összességükben nem feltétlenül vehetők a szabadnapokkal egy tekintet alá.(44)
V.      Végkövetkeztetések
87.      A fenti megfontolások fényében azt javasolom a Bíróságnak, hogy a Tribunal Superior de Justicia de Castilla‑La Mancha (Kasztília‑La Mancha‑i felsőbíróság, Spanyolország) előzetes döntéshozatal iránti kérelmét a következőképpen válaszolja meg:
Az 1999/70/EK irányelv mellékletét képező, a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodás 4. szakaszának 1. pontját úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti gyakorlat, mint amely az alapjogvita tárgyát képezi, amely alapján a spanyol jog értelmében vett, helyettesítési célból ideiglenesen foglalkoztatott köztisztviselőként a teljes tanév idejére kinevezett tanárok szolgálati viszonyát már a tanítási időszak végén megszüntetik, miközben az e tekintetben velük összehasonlítható, határozatlan időre alkalmazott tanárok szolgálati viszonya a tanítási időszak végét követően is fennmarad, és annak felfüggesztésére sem kerül sor.
1      Eredeti nyelv: német.
2      Például Németország egyes szövetségi tartományaiban, Belgiumban és az Egyesült Királyságban.
3      Spanyolul: funcionarios interinos.
4      2010. december 22‑i Gavieiro Gavieiro és Iglesias Torres ítélet (C‑444/09 és C‑456/09, EU:C:2010:819); 2011. szeptember 8‑i Rosado Santana ítélet (C‑177/10, EU:C:2011:557); 2015. július 9‑i Regojo Dans ítélet (C‑177/14, EU:C:2015:450); 2017. december 20‑i Vega González ítélet (C‑158/16, EU:C:2017:1014); 2012. február 9‑i Lorenzo Martínez végzés (C‑556/11, nem tették közzé, EU:C:2012:67); 2016. szeptember 21‑i Álvarez Santirso végzés (C‑631/15, EU:C:2016:725).
5      HL 1999. L 175., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 368. o.
6      Az 1999/70 irányelv (14) preambulumbekezdése.
7      A keretmegállapodás Preambulumának második bekezdése; lásd a keretmegállapodás Általános szempontjainak 6. pontját is.
8      A keretmegállapodás Általános szempontjainak 8. pontja; lásd a keretmegállapodás Preambulumának második bekezdését is.
9      HL 2003. L 299., 9. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 381. o.
10      Ley 7/2007 del Estatuto básico del empleado público, EBEP (magyarul: a közszolgálati alkalmazottakra vonatkozó alapszabályzat), a BOE 2007. április 13‑i 89. száma.
11      Ley 4/2011, de 10 de marzo, del Empleo Público de Castilla‑La Mancha, a BOE 2011. május 2‑i 104. száma.
12      Lásd: az oktatás‑ és tudományügyi minisztérium személyzeti és szolgálati ügyekkel foglalkozó főigazgatóságának 1994. március 15‑i határozata, a BOMEC 1994. március 28‑i száma.
13      Ley 5/2012, de 12 de julio, de Presupuestos Generales de la Junta de Comunidades de Castilla‑La Mancha para 2012, a BOE 2012. november 13‑i 273. száma.
14      Toledói 2. sz. közigazgatási bíróság, Spanyolország.
15      Lásd többek között: 2010. március 11‑i Attanasio Group ítélet (C‑384/08, EU:C:2010:133, 16. pont); 2014. november 26‑i Mascolo és társai ítélet (C‑22/13, C‑61/13–C‑63/13 és C‑418/13, EU:C:2014:2401, 81. pont).
16      A Nierodzik ügyben a Bíróság megállapította például, hogy nem önmagában a határozott időre szóló szerződés idő előtti felmondása, hanem csak a határozatlan időre alkalmazott munkavállalókhoz képest indokolatlanul megrövidített felmondási idő minősül a határozott időre alkalmazott munkavállaló hátrányos megkülönböztetésének; lásd: 2014. március 13‑i Nierodzik ítélet (C‑38/13, EU:C:2014:152, 35. pont).
17      A Bíróság törekvése arra, hogy hasznos iránymutatást adjon a nemzeti bíróságoknak az uniós jog értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatban, megfelel az állandó ítélkezési gyakorlatnak; lásd többek között: 2008. január 31‑i Centro Europa 7 ítélet (C‑380/05, EU:C:2008:59, 49–51. pont); 2010. március 11‑i Attanasio Group ítélet (C‑384/08, EU:C:2010:133, 17. és 19. pont); 2017. július 13‑i Kleinsteuber ítélet (C‑354/16, EU:C:2017:539, 61. pont); 2017. július 26‑i Europa Way és Persidera ítélet (C‑560/15, EU:C:2017:593, 35. és 36. pont).
18      2006. július 4‑i Adeneler és társai ítélet (C‑212/04, EU:C:2006:443, 54–57. pont); 2007. szeptember 13‑i Del Cerro Alonso ítélet (C‑307/05, EU:C:2007:509, 25. pont); 2010. december 22‑i Gavieiro Gavieiro és Iglesias Torres ítélet (C‑444/09 és C‑456/09, EU:C:2010:819, 38–40. pont); 2014. november 26‑i Mascolo és társai ítélet (C‑22/13, C‑61/13–C‑63/13 és C‑418/13, EU:C:2014:2401, 67. pont).
19      Ha azonban a kérdést előterjesztő bíróság arra az eredményre jut vizsgálata során, hogy a határozott időre kinevezett köztisztviselők szolgálati viszonya csupán bármikor megszüntethető, de nem szűnik meg automatikusan legkésőbb 2012. szeptember 14‑én, akkor a keretmegállapodás természetesen nem alkalmazható. Valamely szerződés tetszőleges megszüntetésének puszta lehetősége ugyanis nem minősül a keretmegállapodás 3. szakaszának 1. pontja értelmében vett határozott idő kikötésének.
20      2008. április 15‑i Impact ítélet (C‑268/06, EU:C:2008:223, 68. pont); 2013. december 12‑i Carratù ítélet (C‑361/12, EU:C:2013:830, 28. pont).
21      Lásd ezzel kapcsolatban már: a Vernaza Ayovi ügyre vonatkozó indítványom (C‑96/17, EU:C:2018:43, 43. pont).
22      Lásd ezzel kapcsolatban már: a Vernaza Ayovi ügyre vonatkozó indítványom (C‑96/17, EU:C:2018:43, 43–45. pont).
23      Lásd: a Grupo Norte Facility ügyre vonatkozó indítványom (C‑574/16, EU:C:2017:1022, 58. pont); a Montero Mateos ügyre vonatkozó indítványom (C‑677/16, EU:C:2017:1021, 53. pont).
24      Lásd: 2010. október 14‑i van Delft és társai ítélet (C‑345/09, EU:C:2010:610, 114. pont); 2015. október 6‑i Târșia ítélet (C‑69/14, EU:C:2015:662, 13. pont); 2017. december 5‑i M. A. S. és M. B. ítélet (C‑42/17, EU:C:2017:936, 24. pont).
25      Ugyanezzel a különbségtétellel kapcsolatban lásd: a Grupo Norte Facility ügyre vonatkozó indítványom (C‑574/16, EU:C:2017:1022, 59. pont) és a Montero Mateos ügyre vonatkozó indítványom (C‑677/16, EU:C:2017:1021, 54. pont).
26      Ezzel kapcsolatban lásd már a jelen indítvány 34. pontját, valamint a 16. lábjegyzetet.
27      2014. március 13‑i Nierodzik ítélet (C‑38/13, EU:C:2014:152, 27. és 29. pont); 2016. szeptember 14‑i de Diego Porras ítélet (C‑596/14, EU:C:2016:683, 30. pont).
28      2014. március 13‑i Nierodzik ítélet (C‑38/13, EU:C:2014:152, 29. pont).
29      2010. november 11‑i Vino végzés (C‑20/10, EU:C:2010:677, 57. pont). Lásd e kérdéssel kapcsolatban még: a Grupo Norte Facility ügyre vonatkozó indítványom (C‑574/16, EU:C:2017:1022, 45. pont); a Montero Mateos ügyre vonatkozó indítványom (C‑677/16, EU:C:2017:1021, 40. pont).
30      2012. október 18‑i Valenza ítélet (C‑302/11–C‑305/11, EU:C:2012:646, 43. pont); 2014. március 13‑i Nierodzik ítélet (C‑38/13, EU:C:2014:152, 32. pont); 2016. szeptember 14‑i de Diego Porras ítélet (C‑596/14, EU:C:2016:683, 42. pont).
31      2011. szeptember 8‑i Rosado Santana ítélet (C‑177/10, EU:C:2011:557, 66. pont); 2014. március 13‑i Nierodzik ítélet (C‑38/13, EU:C:2014:152, 31. pont); 2016. szeptember 21‑i Álvarez Santirso végzés (C‑631/15, EU:C:2016:725, 44. pont); 2017. február 9‑i Rodrigo Sanz végzés (C‑443/16, EU:C:2017:109, 38. pont); ugyanebben az értelemben már az 1995. május 31‑i Royal Copenhagen ítélet (C‑400/93, EU:C:1995:155, 33. pont).
32      Ebben az értelemben még: 2012. február 9‑i Lorenzo Martínez végzés (C‑556/11, EU:C:2012:67, 44. pont). Lásd ezzel kapcsolatban már: a Montero Mateos ügyre vonatkozó indítványom (C‑677/16, EU:C:2017:1021, 44. pont); a Grupo Norte Facility ügyre vonatkozó indítványom (C‑574/16, EU:C:2017:1022, 49. pont); a Vernaza Ayovi ügyre vonatkozó indítványom (C‑96/17, EU:C:2018:43, 71. pont); általánosságban az egyenlőség elvével kapcsolatban: 2008. december 16‑i Arcelor Atlantique et Lorraine és társai ítélet (C‑127/07, EU:C:2008:728, 25. pont).
33      2007. szeptember 13‑i Del Cerro Alonso ítélet (C‑307/05, EU:C:2007:509, 57. pont); 2010. december 22‑i Gavieiro Gavieiro és Iglesias Torres ítélet (C‑444/09 és C‑456/09, EU:C:2010:819, 54. pont); 2016. szeptember 14‑i de Diego Porras ítélet (C‑596/14, EU:C:2016:683, 46. pont).
34      Lásd ezzel kapcsolatban már a jelen indítvány 48. pontját, valamint a 27. lábjegyzetet.
35      Lásd: a Vernaza Ayovi ügyre vonatkozó indítványom (C‑96/17, EU:C:2018:43, 73. pont).
36      2007. szeptember 13‑i Del Cerro Alonso ítélet (C‑307/05, EU:C:2007:509, 37. pont); 2013. december 12‑i Carratù ítélet (C‑361/12, EU:C:2013:830, 41. pont); 2014. március 13‑i Nierodzik ítélet (C‑38/13, EU:C:2014:152, 23. pont).
37      2007. szeptember 13‑i Del Cerro Alonso ítélet (C‑307/05, EU:C:2007:509, 53. és 58. pont); 2010. április 22‑i Zentralbetriebsrat der Landeskrankenhäuser Tirols ítélet (C‑486/08, EU:C:2010:215, 42. pont); 2010. december 22‑i Gavieiro Gavieiro és Iglesias Torres ítélet (C‑444/09 és C‑456/09, EU:C:2010:819, 55. pont); 2012. október 18‑i Valenza ítélet (C‑302/11–C‑305/11, EU:C:2012:646, 51. pont); 2016. szeptember 14‑i de Diego Porras ítélet (C‑596/14, EU:C:2016:683, 45. pont).
38      2007. szeptember 13‑i Del Cerro Alonso ítélet (C‑307/05, EU:C:2007:509, 57. pont); 2010. december 22‑i Gavieiro Gavieiro és Iglesias Torres ítélet (C‑444/09 és C‑456/09, EU:C:2010:819, 56. pont); 2011. szeptember 8‑i Rosado Santana ítélet (C‑177/10, EU:C:2011:557, 74. pont).
39      Lásd ezzel kapcsolatban már a jelen indítvány 54. pontját.
40      1994. február 24‑i Roks és társai ítélet (C‑343/92, EU:C:1994:71, 35. pont, valamint kiegészítő jelleggel 36. és 37. pont); 2003. március 20‑i Kutz‑Bauer ítélet (C‑187/00, EU:C:2003:168, 59. pont, valamint kiegészítő jelleggel 60. és 61. pont); 2014. november 24‑i Mascolo és társai ítélet (C‑22/13, C‑61/13–C‑63/13 és C‑418/13, EU:C:2014:2401, 110. pont).
41      Ebben az értelemben állapította meg a Bíróság a 2018. február 27‑i Associação Sindical dos Juízes Portugueses ítéletben (C‑64/16, EU:C:2018:117, 48. pont), hogy a bírói bérek csökkentése nem sérti az uniós jogot, mert az a közszolgálat egészére kiterjedő takarékossági program részét képezte.
42      2007. szeptember 13‑i Del Cerro Alonso ítélet (C‑307/05, EU:C:2007:509, 58. pont); 2010. december 22‑i Gavieiro Gavieiro és Iglesias Torres ítélet (C‑444/09 és C‑456/09, EU:C:2010:819, 55. pont); 2011. szeptember 8‑i Rosado Santana ítélet (C‑177/10, EU:C:2011:557, 77. pont).
43      Mind a 22 nap fejében mindazonáltal csak azok a határozott időre kinevezett köztisztviselők részesülnek díjazásban, akik azelőtt tizenkét hónapot már ledolgoztak. Azok a határozott időre kinevezett köztisztviselők, akik csak a tanév kezdetén álltak munkába, csak a korábban ledolgozott időnek megfelelő arányos díjazásban részesülnek.
44      Lásd ezzel kapcsolatban már a jelen indítvány 70. pontját.