62024TJ0691
ROZSUDOK VŠEOBECNÉHO SÚDU (druhá komora zasadajúca v päťčlennom zložení)
zo 4. marca 2026 (
*1
)
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Colná únia – Spoločný colný sadzobník – Kombinovaná nomenklatúra – Colné zatriedenie – Položka 2206 – Podpoložky 22060031, 22060051, 22060081, 22060039 a 22060059 – Nápoje pozostávajúce z fermentovanej jablčnej šťavy, pri ktorých podiel alkoholu pochádzajúceho z iných rastlín než jabĺk je v závislosti od druhu nápoja najmenej 48 %, 50 %, 51 %, 52 % alebo 53 % v porovnaní s podielom alkoholu získaného fermentáciou jabĺk a ktoré vykazujú organoleptické vlastnosti cideru“
Vo veci T‑691/24,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 267 ZFEÚ, podaný rozhodnutím Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (Najvyšší a kasačný súd, Rumunsko) z 1. októbra 2024 a doručený Súdnemu dvoru 19. decembra 2024, ktorý súvisí s konaním:
Agenţia Naţională de Administrare Fiscală (ANAF),
Direcţia Generală de Administrare a Marilor Contribuabili
proti
Heineken România S.A.,
VŠEOBECNÝ SÚD (druhá komora zasadajúca v päťčlennom zložení),
v zložení: predsedníčka komory N. Półtorak, sudcovia G. Hesse, G. Steinfatt, D. Petrlík a I. Dimitrakopoulos (spravodajca),
generálna advokátka: M. Brkan,
tajomník: V. Di Bucci,
so zreteľom na to, že Súdny dvor 17. januára 2025 postúpil návrh na začatie prejudiciálneho konania Všeobecnému súdu podľa článku 50b tretieho odseku Štatútu Súdneho dvora Európskej únie,
keďže ide o oblasť uvedenú v článku 50b prvom odseku písm. d) Štatútu Súdneho dvora Európskej únie a vzhľadom na neexistenciu nezávislej otázky výkladu práva v zmysle článku 50b druhého odseku uvedeného štatútu,
so zreteľom na písomnú časť konania,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
–
Heineken România, v zastúpení: V. Bogrea, A.‑M. Iordache a V. Peligrad, avocaţi,
–
rumunská vláda, v zastúpení: R. Antonie, M. Chicu a E. Gane, splnomocnené zástupkyne,
–
Írsko, v zastúpení: M. Browne, Chief State Solicitor, T. Breen, T. Donnelly a A. Joyce, splnomocnení zástupcovia,
–
španielska vláda, v zastúpení: A. Pérez‑Zurita Gutiérrez, splnomocnená zástupkyňa,
–
Európska komisia, v zastúpení: M. Björkland, A. Demeneix a T. Isacu de Groot, splnomocnení zástupcovia,
so zreteľom na rozhodnutie prijaté po vypočutí generálnej advokátky, že vec bude prejednaná bez jej návrhov,
vyhlásil tento
Rozsudok
1
Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu podpoložiek 22060031, 22060051, 22060081, 22060039 a 22060059 kombinovanej nomenklatúry (ďalej len „KN“) uvedenej v prílohe I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. ES L 256, 1987, s. 1; Mim. vyd. 02/002, s. 382), zmenenej vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1101/2014 zo 16. októbra 2014 (Ú. v. EÚ L 312, 2014, s. 1) a vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2015/1754 zo 6. októbra 2015 (Ú. v. EÚ L 285, 2015, s. 1).
2
Tento návrh bol podaný v rámci konania medzi spoločnosťou Heineken România S.A. na jednej strane a Agenția Națională de Administrare Fiscală (ANAF) (Národná agentúra pre finančnú správu, Rumunsko) a Direcția Generală de Administrare a Marilor Contribuabili (Generálne riaditeľstvo pre správu veľkých daňovníkov, Rumunsko) na druhej strane vo veci colného zatriedenia alkoholických nápojov značky Strongbow dovezených touto spoločnosťou do Rumunska.
Právny rámec
HS
3
Harmonizovaný systém opisu a číselného označovania tovaru (ďalej len „HS“) bol vypracovaný Radou pre colnú spoluprácu, z ktorej sa stala Svetová colná organizácia (WCO) a ktorá bola zriadená Dohovorom o vzniku Rady pre colnú spoluprácu, uzatvoreným 15. decembra 1950 v Bruseli. HS bol zavedený Medzinárodným dohovorom o harmonizovanom systéme opisu a číselného označovania tovaru, uzavretým 14. júna 1983 v Bruseli [Zbierka zmlúv Organizácie Spojených národov, zv. 1503, s. 4, č. 25910 (1988)], a schváleným spolu s protokolom o jeho zmene a doplneniach z 24. júna 1986 v mene Európskeho hospodárskeho spoločenstva rozhodnutím Rady 87/369/EHS zo 7. apríla 1987 (Ú. v. ES L 198, 1987, s. 1; Mim. vyd. 02/002, s. 288).
4
Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu 2 tohto dohovoru sa každá zmluvná strana zaväzuje používať na výklad HS všeobecné pravidlá, ako aj všetky poznámky k triedam, kapitolám a podpoložkám a nemeniť rozsah tried, kapitol, položiek alebo podpoložiek.
5
Vysvetlivky k HS boli vypracované v rámci WCO v súlade s ustanoveniami tohto dohovoru.
6
Položka 2206 HS z roku 2012, v znení uplatniteľnom na skutkové okolnosti veci samej, je nazvaná „Ostatné kvasené [fermentované – neoficiálny preklad] nápoje (napríklad jablčné víno [cider – neoficiálny preklad], hruškové víno, medovina); zmesi kvasených [fermentovaných – neoficiálny preklad] nápojov a zmesi kvasených [fermentovaných – neoficiálny preklad] nápojov a nealkoholických nápojov, inde nešpecifikované ani nezahrnuté“.
7
Vo vysvetlivkách k položke 2206 HS, ktorá zodpovedá položke 2206 kombinovanej nomenklatúry (KN), je cider definovaný ako „alkoholický nápoj získaný fermentovaním jablčnej šťavy“.
8
V týchto vysvetlivkách sa tiež uvádza:
„Všetky tieto nápoje môžu byť prirodzene šumivé alebo umelo napustené oxidom uhličitým. Zostávajú takto zatriedené aj v prípade pridania alkoholu alebo ak sa obsah ich alkoholu zvýši ďalším fermentovaním, pokiaľ si zachovávajú charakter tovarov tejto položky.“
9
Položka HS 2208, ktorá zodpovedá položke 2208 KN, je nazvaná „Etylalkohol nedenaturovaný s objemovým alkoholometrickým obsahom menej ako 80 % obj.; destiláty, likéry a ostatné liehové nápoje.
10
Vysvetlivky k HS týkajúce sa položky 2208 znejú takto:
„Do tejto položky patria jednak bez ohľadu na ich obsah alkoholu:
…
B)
Likéry, ktoré sú liehovými nápojmi s pridaným cukrom, medom alebo inými prírodnými sladidlami a s prídavkom výťažkov alebo esencií (napríklad liehové nápoje získavané buď destiláciou alebo zmiešaním etylalkoholu alebo destilovaných alkoholických nápojov s jedným alebo viacerými z týchto produktov: ovocie, kvety alebo iné časti rastlín, výťažky, esencie, éterické oleje alebo šťavy, a to aj koncentrované). Medzi tieto produkty možno zahrnúť likéry, ktoré obsahujú kryštály cukru, likéry s prídavkom ovocnej šťavy, vaječné likéry, likéry na báze bylín, bobúľ a aromatických látok, čajové, čokoládové, mliečne a medové likéry.
…“
11
Vysvetlivky k položke 2208 HS tiež uvádzajú, že z tejto položky sú vylúčené fermentované nápoje patriace do položiek 2203 až 2206.
12
Bod VIII vysvetlivky HS k všeobecnému pravidlu 3 písm. b), ktoré zodpovedá všeobecnému pravidlu 3 písm. b) KN, stanovuje, že zložku, ktorá určuje podstatný charakter, možno podľa druhu dotknutého tovaru vyvodiť napríklad z druhu základného materiálu alebo z častí, z ktorých sa skladá, z ich objemu, množstva, hmotnosti, hodnoty alebo významu jedného zo základných materiálov vo vzťahu k použitiu tovaru.
KN
13
Ako vyplýva z článku 1 ods. 1 nariadenia č. 2658/87, KN, ktorá bola vytvorená Európskou komisiou, upravuje colné zatriedenie tovaru dovezeného do Európskej únie. Podľa článku 3 ods. 1 tohto nariadenia táto nomenklatúra preberá položky a podpoložky HS so šesťmiestnym číselným označením, pričom iba siedma a ôsma číslica tvoria jej vlastné podčlenenia.
14
Znenie KN uplatniteľné na skutkové okolnosti sporu vo veci samej vyplýva z vykonávacieho nariadenia č. 1101/2014 a vykonávacieho nariadenia 2015/1754.
15
Položky 2206 a 2208 KN preberajú znenie položiek 2206 a 2208 HS.
16
Do položky 2206 KN patria okrem iných podpoložky 22060031 (cider a hruškové víno, šumivé), 22060051 (cider a hruškové víno, nešumivé, v nádobách s objemom 2 litre alebo menej) a 22060081 (cider a hruškové víno, v nádobách s objemom 2 litre alebo menej), ktoré sú všetky uplatniteľné na cider a hruškové víno, ako aj podpoložky 22060039 [medovina a ostatné fermentované nápoje, šumivé; zmesi fermentovaných nápojov a zmesi fermentovaných nápojov a nealkoholických nápojov, šumivé (s výnimkou piva, vína z čerstvého hrozna, hroznových muštov, piquette a vín z jabĺk a hrušiek] a 22060059 [medovina a ostatné fermentované nápoje, nešumivé v nádobách s objemom 2 litre alebo menej; zmesi fermentovaných nápojov a zmesi fermentovaných nápojov a nealkoholických nápojov, nešumivé, v nádobách s objemom 2 litre alebo menej (s výnimkou vína z čerstvého hrozna, hroznových muštov, vermutu a ostatných vín z čerstvého hrozna, pripravených s použitím rastlín alebo aromatických látok, piquette a vín z jabĺk a hrušiek)], ktoré sa vzťahujú na fermentované alkoholické nápoje iné ako cider a hruškové víno.
17
Zatriedenie výrobkov do KN je založené na všeobecných pravidlách na interpretáciu kombinovanej nomenklatúry uvedených v oddiele I bode A prvej časti KN, nazvanej „Úvodné ustanovenia“.
18
Všeobecné pravidlo č. 1 KN stanovuje:
„Názvy tried, kapitol a podkapitol majú len orientačný charakter; na právne účely sa zatriedenie určuje podľa znenia položiek a príslušných poznámok k triedam alebo kapitolám, a ak tieto položky alebo poznámky nevyžadujú inak, podľa nasledujúcich ustanovení.“
19
Všeobecné pravidlo č. 2 písm. b) KN stanovuje:
„Každá zmienka o materiáli alebo látke v položke sa vzťahuje aj na zmesi alebo kombinácie tohto materiálu alebo tejto látky s ostatnými materiálmi alebo látkami. Každá zmienka o tovare z daného materiálu alebo látky sa vzťahuje aj na tovar pozostávajúci úplne alebo čiastočne z takéhoto materiálu alebo látky. Zatriedenie tovaru pozostávajúceho z viac ako jedného materiálu alebo látky sa vykoná podľa zásad uvedených v pravidle [č.] 3.“
20
Všeobecné pravidlo č. 3 KN znie:
„Ak má byť tovar podľa pravidla [č.] 2 písm. b) alebo z nejakých iných dôvodov prima facie zatriedený do dvoch alebo viacerých položiek, zatriedenie sa vykoná takto:
a)
položka s najšpecifickejším opisom musí mať prednosť pred položkami so všeobecnejším opisom. Ak sa však dve alebo viac položiek, a to každá z nich, vzťahujú len na časť materiálov alebo látok, ktoré tvoria zmiešaný alebo zložený výrobok, alebo len na časť výrobkov zo súpravy dodávanej na predaj v malom, tieto položky sa považujú vo vzťahu k týmto výrobkom za rovnako špecifické, aj ak jedna z nich obsahuje úplnejší alebo presnejší opis tovaru;
b)
zmesi, tovar zložený z rôznych materiálov alebo skladajúci sa z rôznych komponentov a tovar dodávaný v súpravách na predaj v malom, ktoré sa nemôžu zatriediť podľa pravidla 3 písm. a), sa zatriedia podľa materiálu alebo komponentu, ktorý im dáva podstatný charakter, ak je možné ho určiť;
…“
21
Pravidlo č. 6 KN znie:
„Na právne účely sa zatriedenie tovaru do podpoložiek položky určuje podľa znenia týchto podpoložiek a príslušných poznámok k podpoložkám a mutatis mutandis podľa vyššie uvedených pravidiel pod podmienkou, že porovnateľné sú len podpoložky rovnakej úrovne. Na účely tohto pravidla sa tiež používajú poznámky k triedam a kapitolám, ak kontext nevyžaduje inak.“
Rumunské právo
22
Pokiaľ ide o spotrebné dane, článok 20612 Legea nr. 571/2003 privind Codul fiscal (zákon č. 571/2003, ktorým sa zavádza daňový zákonník) z 22. decembra 2003 (Monitorul Oficial al României, časť I, č. 927 z 23. decembra 2003; ďalej len „zákon č. 571/2003“) sa uplatňuje na rok 2015 a článok 351 písm. b) Legea nr. 227/2015 privind Codul fiscal (zákon č. 227/2015, ktorým sa zavádza daňový zákonník) z 8. septembra 2015 (Monitorul Oficial al României, časť I, č. 688 z 10. septembra 2015; ďalej len „zákon č. 227/2015“) sa uplatňuje na rok 2016. Podľa týchto ustanovení zákona č. 571/2003 a zákona č. 227/2015 sú fermentovanými nápojmi inými ako pivo a víno všetky výrobky patriace pod kód KN 2206 s výnimkou ostatných sýtených fermentovaných nápojov s obsahom alkoholu vyšším ako 1,2 % obj., ale nepresahujúcim 13 % obj. (v roku 2016) alebo 10 % obj. (v roku 2015), ako aj s výnimkou sýtených fermentovaných nápojov patriacich pod kód KN 22060039 s obsahom alkoholu vyšším ako 1,2 % obj., ale nepresahujúcim 13 % obj. (v roku 2016) alebo 10 % obj. (v roku 2015).
23
Podľa bodu 3.1 prílohy č. 1 hlavy VII zákona č. 571/2003, nazvanej „Spotrebné dane“, je pri nákupoch výrobkov patriacich pod kód KN 22060039 sadzba spotrebnej dane 213,21 rumunského lei (RON) (približne 41,88 eura) za hektoliter (hl) výrobku a pri nákupe výrobkov patriacich pod kód KN 22060059 je sadzba spotrebnej dane 47,38 RON/hl (približne 9,31 eura/hl) výrobku.
24
Podľa bodu 3.1 prílohy č. 1 hlavy VIII zákona č. 227/2015, nazvanej „Spotrebné dane a iné osobitné poplatky“, je pri nákupoch výrobkov patriacich pod kód KN 22060039 sadzba spotrebnej dane 47,38 RON/hl výrobku a pri nákupe výrobkov patriacich pod kód KN 22060059 je sadzba spotrebnej dane 396,84 RON/hl (približne 77,97 eura/hl) výrobku.
25
Pre kód KN 22060051, ktorý sa vzťahuje na „cider a hruškové víno“, je sadzba spotrebnej dane v Rumunsku nulová v súlade s bodom 3.1.1 prílohy č. 1 hlavy VII zákona č. 571/2003 účinného do 31. decembra 2015 a bodom 3.1.1 prílohy č. 1 hlavy VIII zákona č. 227/2015 účinného od 1. januára 2016.
Spor vo veci samej a prejudiciálna otázka
26
V rokoch 2015 a 2016 Heineken România uskutočnila v rámci Spoločenstva nákupy alkoholických nápojov značky Strongbow v celkovom množstve 155486,48 hl, balených v plechovkách a fľašiach, ktoré následne predávala na vnútornom trhu rôznym zákazníkom.
27
Po uvedení týchto alkoholických nápojov na rumunský trh Heineken România zatriedila tieto výrobky do colnej podpoložky KN 22060051, nazvanej „cider a hruškové víno“, s použitím colného zatriedenia poskytnutého bulharským výrobcom, od ktorého boli tieto výrobky nakúpené, ako aj colného zatriedenia poskytnutého slovenským výrobcom spoločnosťou Heineken Slovensko. Následne nebola zaplatená žiadna spotrebná daň, keďže pre podpoložku 22060051 bola v Rumunsku nulová sadzba spotrebnej dane.
28
V nadväznosti na kontrolu zo strany Direcția Regională Vamală Craiova ‑ Biroul Vamal Dolj (Regionálne colné riaditeľstvo Craiova – Colný úrad Dolj, Rumunsko), vykonanú 29. septembra 2015 odberom vzoriek výrobkov, konkrétne nápojov značky Strongbow balených v plechovkách a fľašiach, podliehajúcich spotrebnej dani a odosielaných zo skladu schváleného v Bulharsku, ako aj v nadväznosti na trojstrannú diskusiu medzi spoločnosťou Heineken România, službami daňovej inšpekcie a zástupcami Direcția Generală a Vămilor (Generálne colné riaditeľstvo, Rumunsko), Generálne colné riaditeľstvo v liste z 8. marca 2018 oznámilo, že „návrh colného zatriedenia analyzovaných výrobkov zodpovedá kódom KN 22060039 alebo KN 22060059 v závislosti od nameraného pretlaku“. Návrh colného zatriedenia sa opieral o konštatovanie, že tieto výrobky sú zmesami cideru a iných látok, pričom cider je navyše výrobkom získaným zmiešaním so surovinami podliehajúcimi fermentácii, a to 25 % jablčnej šťavy a glukózy. Potvrdenia o záveroch analýzy okrem toho odhaľovali významný podiel alkoholu pochádzajúceho z iných rastlín ako jabĺk. Tieto výrobky teda podľa tohto návrhu nemali byť kvalifikované ako nápoje získané fermentáciou jablčnej šťavy.
29
Okrem toho rumunské generálne colné riaditeľstvo sa obrátilo na bulharskú colnú správu, pokiaľ ide o colnú kvalifikáciu „cider Strongbow“. Bulharská colná správa súhlasila s návrhom na zmenu colného zatriedenia preradením do jednej z podpoložiek 22060039 alebo 22060059.
30
V dôsledku zmeny colného zatriedenia orgány daňovej kontroly daňovým výmerom z 23. novembra 2018 uložili spoločnosti Heineken România dodatočné daňové povinnosti, a to zaplatenie spotrebnej dane vo výške 22473840 RON (približne 4422591 eur) a dane z pridanej hodnoty (DPH) vo výške 5213296 RON (približne 1025916 eur). Následným daňovým výmerom z 27. novembra 2018 daňové orgány uložili spoločnosti Heineken România okrem už existujúcich povinností takisto sankcie a úroky z omeškania.
31
Heineken România podala proti daňovým výmerom z 23. a 27. novembra 2018 a proti správe o daňovej kontrole z 23. novembra 2018, o ktorú sa daňové výmery opierali, daňovú administratívnu sťažnosť na príslušnom rumunskom daňovom orgáne. Rozhodnutím z 25. júla 2019 ich tento orgán potvrdil, pričom usúdil, že bolo správne rozhodnuté o dodatočnom daňovom zaťažení výrobkov „cider Strongbow“ nadobudnutých v schválenom sklade v Bulharsku.
32
Heineken România podala proti daňovým výmerom, správe a rozhodnutiu uvedeným v bodoch 30 a 31 vyššie žalobu na Curtea de Apel București (Odvolací súd Bukurešť, Rumunsko), ktorou sa domáhala zrušenia uvedených aktov.
33
V priebehu konania pred Curtea de Apel București (Odvolací súd Bukurešť) bolo nariadené znalecké dokazovanie. Znalecký posudok, ktorý po ňom nasledoval, na jednej strane konštatoval, že analyzovaná vzorka vykazuje organoleptické vlastnosti cideru, že vnímanie chuti a vône jabĺk môže byť umocnené aj pridaním prírodnej arómy a že povaha etylalkoholu, teda povaha cukrov, z ktorých sa výrobok vyrába v procese alkoholovej fermentácie, neovplyvňuje organoleptické vlastnosti alkoholického nápoja, ktorým je cider, a že na druhej strane pokiaľ ide o fyzikálne a chemické vlastnosti tejto vzorky, obsah alkoholu, celkový obsah cukru (invertného cukru) a celkový obsah oxidu siričitého zodpovedajú limitným hodnotám stanoveným v certifikáte kvality vydanom schváleným daňovým skladom v Bulharsku pre cider „Cidre Gold Apple alk. 4,5 % obj.“.
34
Rozsudkom z 2. novembra 2021 Curtea de Apel București (Odvolací súd Bukurešť) vyhovel odvolaniu spoločnosti Heineken România a následne čiastočne zrušil správu o daňovej kontrole a daňový výmer z 23. novembra 2018, ako aj rozhodnutie z 25. júla 2019, ktorým boli tejto spoločnosti uložené dodatočné povinnosti v oblasti spotrebných daní a DPH. Tento súd uvedeným rozsudkom zrušil daňový výmer z 27. novembra 2018, ktorým boli uložené dodatočné daňové povinnosti popri povinnostiach stanovených v daňovom výmere z 23. novembra 2018.
35
Generálne riaditeľstvo pre správu veľkých daňovníkov a ANAF podali proti rozsudku Curtea de Apel București (Odvolací súd Bukurešť) kasačný opravný prostriedok na Înalta Curte de Casație și Justiție (Najvyšší a kasačný súd, Rumunsko), ktorý je predkladajúcim vnútroštátnym súdom. V podstate tvrdili, že Curtea de Apel București (Odvolací súd Bukurešť) pochybil, keď zrušil povinnosti uložené v súvislosti so spotrebnou daňou, DPH a súvisiacimi daňovými povinnosťami, keďže vzhľadom na povahu alkoholu a skutočné zloženie predmetného výrobku, tak ako vyplýva z informácií uvedených na samotnej etikete tohto výrobku, uvedený výrobok nemožno zatriediť do osobitných colných podpoložiek „cider“, ale musí byť zatriedený do colných podpoložiek „ostatné“ patriacich do tej istej položky 2206, v prípade ktorých bola spotrebná daň splatná v Rumunsku.
36
Za týchto okolností Înalta Curte de Casație și Justiție (Najvyšší a kasačný súd) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru nasledujúcu prejudiciálnu otázku:
„Má sa podľa výkladu prílohy I k nariadeniu… č. 2658/87… zmenenému vykonávacím nariadením… č. 1101/2014…, ako aj vykonávacím nariadením… 2015/1754… nápoj, ako je ten v prejednávanej veci, pozostávajúci z jablkovej šťavy z fermentovaného koncentrátu (25 %), vody, glukózovo‑fruktózového sirupu, kyseliny jablčnej, oxidu uhličitého, disiričitanu draselného a rôznych aróm, ktorého alkoholová zložka z rastlín iných ako jabĺk je najmenej 48 %, 50 %, 51 %, 52 % alebo 53 % (v závislosti od typu nápoja [značky] Strongbow, baleného v 33 cl fľašiach alebo 40 cl plechovkách), vzhľadom na to, že alkohol bol získaný fermentovaním jabĺk, ale má organoleptické vlastnosti jablčného cideru, zatriediť do položiek colného sadzobníka 22060031, 22060051 alebo 22060081, alebo do položiek colného sadzobníka 22060039 alebo 22060059?“
O prejudiciálnej otázke
37
Svojou otázkou sa predkladajúci vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má KN vykladať v tom zmysle, že nápoje pozostávajúce z fermentovanej jablčnej šťavy na báze koncentrátu s podielom 25 %, ďalej z vody, glukózovo‑fruktózového sirupu, kyseliny jablčnej, oxidu uhličitého, disiričitanu draselného a rôznych aróm, pri ktorých sa podiel alkoholu pochádzajúceho z iných rastlín ako jabĺk pohybuje v rozpätí medzi 48 % a 53 %, ktoré však vykazujú organoleptické vlastnosti cideru, patria buď do podpoložiek 22060031, 22060051 alebo 22060081 KN, alebo patria do podpoložiek 22060039 alebo 22060059 KN.
38
Na účely odpovede na položenú otázku je potrebné na úvod pripomenúť, že pokiaľ má súd Európskej únie rozhodnúť o návrhu na začatie prejudiciálneho konania v oblasti colného zatriedenia, jeho úlohou je skôr objasniť predkladajúcemu vnútroštátnemu súdu kritériá, ktorých uplatnenie mu umožní správne zatriediť dotknuté tovary do KN, než aby sám vykonal toto zatriedenie. Toto zatriedenie vyplýva z čisto skutkového posúdenia, ktoré Všeobecnému súdu neprináleží vykonať v rámci prejudiciálneho konania (pozri v tomto zmysle rozsudok z 20. októbra 2022, Mikrotīkls, C‑542/21, EU:C:2022:814, bod 21 a citovanú judikatúru).
39
V tejto súvislosti z judikatúry vyplýva, že podľa všeobecného pravidla č. 1 na interpretáciu KN sa colné zatrieďovanie tovaru určuje podľa znenia položiek a poznámok k triedam alebo kapitolám tejto nomenklatúry. V záujme právnej istoty a s cieľom uľahčiť kontroly treba rozhodujúce kritérium pre colné zatriedenie týchto tovarov hľadať všeobecne v ich objektívnych znakoch a vlastnostiach, ako sú definované v znení položky KN a v poznámkach k príslušným triedam alebo kapitolám. Použitie predmetného výrobku môže byť objektívnym kritériom na jeho zatriedenie, pokiaľ je s týmto výrobkom späté, a treba ho posúdiť na základe objektívnych znakov a vlastností uvedeného výrobku (pozri rozsudok z 20. októbra 2022, Mikrotīkls, C‑542/21, EU:C:2022:814, bod 22 a citovanú judikatúru).
40
Okrem toho Súdny dvor opakovane rozhodol, že napriek tomu, že vysvetlivky k HS a ku KN nie sú záväzné, predstavujú dôležité prostriedky na zabezpečenie jednotného uplatňovania spoločného colného sadzobníka a ako také poskytujú poznatky využiteľné na jeho výklad (pozri rozsudok z 20. októbra 2022, Mikrotīkls, C‑542/21, EU:C:2022:814, bod 23 a citovanú judikatúru).
41
Z návrhu na začatie prejudiciálneho konania a zo spisu, ktorý má Všeobecný súd k dispozícii, vyplýva, že výrobky dotknuté vo veci samej sa skladajú zo zmesi zložky nazývanej „cider“ tvorenej alkoholom pochádzajúcim z fermentácie jablčnej šťavy a iných fermentovaných rastlín, ako aj iných látok (vody, sirupu, konzervačných látok, aróm a oxidu uhličitého).
42
Na úvod je potrebné pripomenúť, že zo znenia položky 2206 KN vyplýva, že predmetom tejto položky sú „ostatné [fermentované] nápoje (napríklad [cider], hruškové víno, medovina); zmesi [fermentovaných] nápojov a zmesi [fermentovaných] nápojov a nealkoholických nápojov, inde nešpecifikované ani nezahrnuté“.
43
Z vysvetliviek k položke 2206 HS, ktorá zodpovedá colnej položke 2206 KN, na jednej strane vyplýva, že cider je „alkoholický nápoj získaný fermentáciou z jablčnej šťavy“, a na druhej strane že pridanie alkoholu do nápojov zaradených do tejto položky nebráni tomu, aby si tieto nápoje zachovali toto zatriedenie, pokiaľ si zachovávajú vlastnosti výrobkov zaradených do tejto položky, teda vlastnosti fermentovaných nápojov.
44
Okrem toho z návrhu na začatie prejudiciálneho konania vyplýva, že výrobky dotknuté vo veci samej nemajú vlastnosti destilovaného alkoholu alebo destilátov patriacich do položky 2208 KN, ale vlastnosti fermentovaných nápojov patriacich do položky 2206 KN v zmysle všeobecného pravidla č. 1.
45
Na účely určenia, do ktorej podpoložky colnej položky 2206 KN majú byť zatriedené výrobky, o aké ide vo veci samej, treba na úvod uviesť, že zo znenia podpoložiek 22060031, 22060051 a 22060081 vyplýva, že tieto podpoložky sa týkajú výlučne cideru a hruškového vína bez ďalších údajov. Naproti tomu zo znenia podpoložiek 22060039 a 22060059 vyplýva, že tieto podpoložky sa týkajú ostatných fermentovaných nápojov bez ďalších údajov. Vysvetlivky k HS spresňujú, že položka 2206 zahŕňa všetky fermentované nápoje iné ako tie, ktoré sú uvedené v položkách 2203 až 2205.
46
V prvom rade treba pripomenúť, že podľa všeobecného pravidla č. 6 KN sa zatriedenie tovaru do podpoložiek tej istej položky riadi znením týchto podpoložiek a ich poznámok, ako aj mutatis mutandis všeobecnými pravidlami na interpretáciu kombinovanej nomenklatúry týkajúcimi sa zatriedenia tovaru do položiek colného sadzobníka, a najmä všeobecnými pravidlami č. 2 písm. b), č. 3 písm. a) a č. 3 písm. b) (pozri v tomto zmysle rozsudky zo 17. júna 1997, Eru Portuguesa, C‑164/95, EU:C:1997:302, bod 14, a z 27. júna 2024, Prysmian Cabluri şi Sisteme, C‑168/23, EU:C:2024:557, bod 29).
47
Podľa všeobecného pravidla č. 2 písm. b) KN každá zmienka o materiáli alebo látke v položke, a teda analogicky aj v podpoložke, sa vzťahuje aj na zmesi alebo kombinácie tohto materiálu alebo tejto látky s ostatnými materiálmi alebo látkami. Podľa tohto pravidla zatriedenie zmiešaných výrobkov, akými sú výrobky, o ktoré ide vo veci samej (pozri bod 41 vyššie), sa vykoná podľa zásad uvedených vo všeobecnom pravidle č. 3 KN.
48
Všeobecné pravidlo č. 3 písm. a) KN uvádza, že ak má byť tovar podľa pravidla 2 písm. b) KN zatriedený do dvoch alebo viacerých položiek, a teda analogicky aj do dvoch alebo viacerých podpoložiek, položka s najšpecifickejším opisom musí mať prednosť pred položkami so všeobecnejším opisom. Analogicky teda platí, že podpoložka s najšpecifickejším opisom musí mať prednosť pred podpoložkami so všeobecnejším opisom. Ak sa však dve alebo viac položiek, analogicky podpoložiek, a to každá z nich, vzťahujú len na časť materiálov alebo látok, ktoré tvoria zmiešaný výrobok, tieto položky, analogicky podpoložky, sa považujú vo vzťahu k tomuto výrobku za rovnako špecifické, aj ak jedna z nich obsahuje úplnejší alebo presnejší opis tovaru.
49
Zo všeobecného pravidla č. 3 písm. b) KN napokon vyplýva, že zmesi, ktoré sa nemôžu zatriediť podľa pravidla č. 3 písm. a), sa zatriedia podľa materiálu, ktorý im dáva podstatný charakter, ak je možné ho určiť.
50
Ako vyplýva z návrhu na začatie prejudiciálneho konania a zo spisu predloženého Všeobecnému súdu, výrobky, o aké ide vo veci samej, pozostávajú zo zmesi alkoholického nápoja získaného fermentáciou jablčnej šťavy, a teda cideru, alkoholu podpoložiek 22060031, 22060051, 22060081 (týkajúcich sa cideru), alkoholu získaného fermentáciou iných rastlín podpoložiek 22060039 a 22060059 (týkajúcich sa ostatných fermentovaných nápojov), ako aj iných látok. Výrobky, o aké ide vo veci samej, teda môžu byť zatriedené do odlišných podpoložiek colného sadzobníka.
51
Na základe všeobecného pravidla č. 2 písm. b) KN je preto potrebné vykonať zatriedenie výrobkov, o aké ide vo veci samej, na základe metodiky stanovenej vo všeobecnom pravidle č. 3 KN.
52
V tejto súvislosti treba uviesť, že prvá veta všeobecného pravidla č. 3 písm. a) KN neumožňuje vykonať zaradenie výrobkov, o aké ide vo veci samej. Vzhľadom na ich zloženie totiž tieto výrobky zahŕňajú sčasti cider a sčasti alkohol získaný fermentáciou iných rastlín než jablká. S ohľadom na druhú vetu tohto všeobecného pravidla, ktorá – ako bolo uvedené v bode 48 vyššie – spresňuje, že ak sa dve alebo viac položiek, a to každá z nich, vzťahujú len na časť materiálov alebo látok, ktoré tvoria zmiešaný alebo zložený výrobok, tieto položky sa považujú vo vzťahu k tomuto výrobku alebo tomuto tovaru za rovnako špecifické, aj ak jedna z nich obsahuje úplnejší alebo presnejší opis tovaru, nemožno podpoložky týkajúce sa cideru ani podpoložky týkajúce sa ostatných fermentovaných nápojov považovať za „najšpecifickejšie“ v zmysle uvedeného všeobecného pravidla (pozri analogicky rozsudok z 3. júna 2021, BalevBio, C‑76/20, EU:C:2021:441, bod 63).
53
Za týchto podmienok treba na účely colného zaradenia výrobkov, o aké ide vo veci samej, uplatniť všeobecné pravidlo č. 3 písm. b) KN (pozri analogicky rozsudok zo 7. mája 2009, Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, bod 30).
54
Podľa tohto všeobecného pravidla a na účely colného zatriedenia výrobku je nevyhnutné zistiť, ktorý z materiálov, z ktorých sa skladá, mu dáva jeho podstatný charakter (pozri rozsudok zo 7. mája 2009, Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, bod 31 a citovanú judikatúru).
55
Bod VIII vysvetlivky k HS týkajúci sa všeobecného pravidla č. 3 písm. b), ktoré zodpovedá všeobecnému pravidlu č. 3 písm. b) KN, uvádza, že zložku, ktorá určuje takýto podstatný charakter, možno podľa druhu dotknutého tovaru vyvodiť napríklad z druhu základného materiálu alebo z častí, z ktorých sa skladá, z ich objemu, ich množstva, ich váhy, ich hodnoty alebo významu jedného zo základných materiálov vo vzťahu k použitiu tovaru (rozsudok zo 7. mája 2009, Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, bod 34).
56
V tejto súvislosti z bodov 35 až 38 rozsudku zo 7. mája 2009, Siebrand (C‑150/08, EU:C:2009:294), vyplýva, že na určenie v zmysle pravidla č. 3 písm. b) KN podstatného charakteru nápojov na báze fermentovaného alkoholu, ku ktorým boli pridané iné látky, možno zohľadniť viacero objektívnych vlastností a charakteristík. Patria medzi ne po prvé druhy alkoholu obsiahnuté v predmetných výrobkoch a podiel každého z týchto druhov alkoholu na objeme a obsahu alkoholu v týchto výrobkoch, po druhé organoleptické vlastnosti uvedených výrobkov a po tretie účel použitia týchto výrobkov, pokiaľ im je vlastný, čo musí byť možné posúdiť na základe objektívnych znakov a vlastností výrobkov. Napokon je potrebné vykonať celkové posúdenie týchto troch kritérií (pozri v tomto zmysle rozsudky zo 7. mája 2009, Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, bod 39, a z 12. mája 2016, Toorank Productions, C‑532/14 a C‑533/14, EU:C:2016:337, bod 55).
57
Pokiaľ ide o prvé kritérium uvedené v bode 56 vyššie, treba najskôr pripomenúť, že alkohol obsiahnutý v nápojoch, o aké ide vo veci samej, pochádza z fermentácie jabĺk a iných rastlín ako jabĺk, pričom každý z týchto druhov alkoholu významne prispieva k objemu alkoholu a jeho obsahu v týchto nápojoch.
58
Podiel alkoholu pochádzajúceho z iných rastlín ako jabĺk v nápojoch, o aké ide vo veci samej, je minimálne 48 %, 50 %, 51 %, 52 % alebo 53 % v závislosti od druhu nápoja. Podiely alkoholu pochádzajúceho z fermentácie jablkovej šťavy a podiely alkoholu pochádzajúceho z iných rastlín ako jabĺk sú teda takmer rovnaké.
59
Treba však zdôrazniť, že ani KN, ani vysvetlivky k HS k colným podpoložkám týkajúcim sa cideru nestanovujú minimálny percentuálny podiel alkoholu získaného fermentáciou jablčnej šťavy ako zložky nevyhnutnej na výrobu cideru. Je pravda, že podpoložky 22060031, 22060051 a 22060081 sa konkrétne týkajú cideru, teda alkoholického nápoja získaného fermentáciou jablčnej šťavy, čo predpokladá, že nápoj, ktorý patrí do týchto podpoložiek, obsahuje určitý percentuálny podiel fermentovanej jablčnej šťavy. Zo samotného pojmu „cider“ uvedeného v znení týchto podpoložiek však nemožno vyvodiť, že na zatriedenie nápoja do týchto podpoložiek sa vyžaduje určitý minimálny percentuálny podiel fermentovaných jablkových štiav [pozri analogicky rozsudok z 13. marca 2019, B. S., (Slad v zložení piva), C‑195/18, EU:C:2019:197, bod 34].
60
Treba tiež pripomenúť, že vysvetlivka k HS týkajúca sa položky 2206 výslovne uznáva možnosť pridania alkoholu do nápojov týkajúcich sa tejto položky, pokiaľ si zachovávajú charakter výrobkov zatriedených do tejto položky. To isté platí analogicky pre podpoložky 22060031, 22060051 a 22060081.
61
Navyše skutočnosť, že jeden typ alkoholu má v porovnaní s druhým typom väčší podiel, je len jedným z viacerých kritérií, ktoré sa zohľadňuje vtedy, keď treba rozhodnúť, ktorá zložka dáva posudzovanému výrobku jeho podstatný charakter (pozri v tomto zmysle rozsudok z 12. mája 2016, Toorank Productions, C‑532/14 a C‑533/14, EU:C:2016:337, bod 57).
62
Z toho vyplýva, že skutočnosť, že výrobky, o aké ide vo veci samej, obsahujú nielen značný podiel alkoholu získaného fermentáciou jablčnej šťavy, ktorá je zložkou nevyhnutnou na výrobu cideru, ale tiež značný podiel alkoholu získaného fermentáciou iných rastlín než jabĺk, sama osebe nestačí na vylúčenie takýchto výrobkov z podpoložiek KN týkajúcich sa cideru [pozri analogicky rozsudok z 13. marca 2019, B. S., (Slad v zložení piva), C‑195/18, EU:C:2019:197, bod 38].
63
Pokiaľ ide ďalej o druhé kritérium uvedené v bode 56 vyššie, treba overiť, či organoleptické vlastnosti výrobkov, o aké ide vo veci samej, zodpovedajú vlastnostiam výrobkov zatriedeným do podpoložiek 22060031, 22060051 a 22060081, ktoré sa týkajú cideru, alebo vlastnostiam výrobkov zatriedeným do podpoložiek 22060039 a 22060059 týkajúcich sa ostatných fermentovaných nápojov. V tejto súvislosti môžu chuť a vôňa predstavovať objektívne znaky a vlastnosti výrobku (pozri analogicky rozsudok zo 7. mája 2009, Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, bod 36).
64
Z informácií uvedených v návrhu na začatie prejudiciálneho konania vyplýva, že výrobky, o aké ide vo veci samej, majú organoleptické vlastnosti cideru, najmä pokiaľ ide o ich chuť a vôňu, pričom pridanie prírodnej arómy alebo cukru nemá v tejto súvislosti žiaden vplyv, ani vnímanie týchto organoleptických vlastností nezvyšuje.
65
Preto napriek značnému podielu alkoholu pochádzajúceho z fermentácie iných rastlín než jabĺk, ako aj pridaniu iných látok, tieto výrobky s ohľadom na prvky vlastné výrobkom, o ktoré ide vo veci samej, nestratili osobitné organoleptické vlastnosti cideru, ktoré definujú jeho podstatný charakter a ktoré zodpovedajú vlastnostiam výrobkov zatriedených do podpoložiek týkajúcich sa cideru (pozri analogicky rozsudok zo 7. mája 2009, Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, bod 37).
66
Pokiaľ ide napokon o tretie kritérium uvedené v bode 56 vyššie, zo spisu, ktorý má Všeobecný súd k dispozícii, pravdepodobne vyplýva, že objektívne znaky a vlastnosti nápojov, o aké ide v spore vo veci samej, ktorých farba a obchodný názov spájajú značku Strongbow s označením „cider“, zodpovedajú znakom a vlastnostiam nápojov určených na konzumáciu ako cideru, čo však prináleží overiť predkladajúcemu vnútroštátnemu súdu.
67
S výhradou tohto overenia zo strany vnútroštátneho súdu treba konštatovať, že také výrobky, o aké ide vo veci samej, majú podstatný charakter výrobkov zatriedených do colných podpoložiek 22060031, 22060051 alebo 22060081 KN týkajúcich sa cideru.
68
Vzhľadom na vyššie uvedené je potrebné odpovedať na položenú otázku tak, že KN sa má vykladať v tom zmysle, že do colných podpoložiek 22060031, 22060051 alebo 22060081 uvedenej nomenklatúry patria nápoje pozostávajúce z fermentovanej jablčnej šťavy na báze koncentrátu s podielom 25 %, ďalej z vody, glukózovo‑fruktózového sirupu, kyseliny jablčnej, oxidu uhličitého, disiričitanu draselného a z rôznych aróm, pri ktorých sa podiel alkoholu pochádzajúceho z iných rastlín než jabĺk pohybuje v rozpätí medzi 48 % a 53 %, ktoré však vykazujú organoleptické vlastnosti cideru a ktorých účel použitia zodpovedá účelu použitia cideru.
O trovách
69
Vzhľadom na to, že konanie pred Všeobecným súdom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Všeobecnému súdu a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov
VŠEOBECNÝ SÚD (druhá komora zasadajúca v päťčlennom zložení)
rozhodol takto:
kombinovaná nomenklatúra uvedená v prílohe I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku, zmenená vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1101/2014 zo 16. októbra 2014 a vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2015/1754 zo 6. októbra 2015,
sa má vykladať v tom zmysle, že:
do colných podpoložiek 22060031, 22060051 alebo 22060081 uvedenej nomenklatúry patria nápoje pozostávajúce z fermentovanej jablčnej šťavy na báze koncentrátu s podielom 25 %, ďalej z vody, glukózovo‑fruktózového sirupu, kyseliny jablčnej, oxidu uhličitého, disiričitanu draselného a z rôznych aróm, pri ktorých sa podiel alkoholu pochádzajúceho z iných rastlín než jabĺk pohybuje v rozpätí medzi 48 % a 53 %, ktoré však vykazujú organoleptické vlastnosti cideru a ktorých účel použitia zodpovedá účelu použitia cideru.
Półtorak
Hesse
Steinfatt
Petrlík
Dimitrakopoulos
Rozsudok bol vyhlásený na verejnom pojednávaní v Luxemburgu.
Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: rumunčina.