62016CC0376
GENERALINIO ADVOKATO
PAOLO MENGOZZI IŠVADA,
pateikta 2017 m. rugsėjo 28 d. (
1
)
Byla C‑376/16 P
Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnyba (EUIPO)
prieš
European Dynamics Luxembourg SA,
European Dynamics Belgium SA,
Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE
„Apeliacinis skundas – Viešasis paslaugų pirkimas – Programinės įrangos kūrimas ir priežiūros paslaugos – Sprendimas skirti ieškovės pasiūlymui ketvirtą vietą pagal pakopinį mechanizmą – Pareiga motyvuoti“
1.
Savo apeliaciniu skundu Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnyba (EUIPO) prašo panaikinti 2016 m. balandžio 27 d. Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimą European Dynamics Luxembourg ir kt. / EUIPO (
2
); juo Bendrasis Teismas, patenkindamas European Dynamics Luxembourg SA, European Dynamics Belgium SA ir Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE (toliau kartu – European Dynamics ir kt.) ieškinį, pirma, panaikino EUIPO sprendimą, kuriuo atmestas European Dynamics Luxembourg pasiūlymas, pateiktas per EUIPO paskelbtą konkursą, ir, antra, įpareigojo EUIPO atlyginti žalą, kurią European Dynamics Luxembourg patyrė, praradusi galimybę sudaryti sutartį.
2.
Šioje byloje Teisingumo Teismas, atsižvelgdamas į savo ankstesnę jurisprudenciją, galiausiai turi galimybę išaiškinti, kokius reikalavimus turi įvykdyti perkančiosios organizacijos, motyvuodamos sprendimus, kuriais jos atmeta per viešųjų pirkimų konkursą pateiktus pasiūlymus.
I. Teisinis pagrindas
3.
Šios bylos faktinių aplinkybių laikotarpiu EUIPO viešųjų pirkimų konkursai buvo reglamentuojami 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (
3
), iš dalies pakeisto 2006 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (
4
) (toliau – Finansinis reglamentas), I dalies V antraštinės dalies nuostatomis ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias Reglamento Nr. 1605/2002 įgyvendinimo taisykles (
5
), I dalies V antraštinės dalies nuostatomis.
4.
Finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalyje nurodyta:
„Susitariančioji institucija [perkančioji organizacija] visiems kandidatams arba konkurso dalyviams, kurių pasiūlymai arba paraiškos buvo atmestos, praneša motyvus, kuriais remiantis buvo priimtas sprendimas, ir visiems konkurso dalyviams, kurių paraiškos yra priimtinos ir kurie raštu prašo tokios informacijos, praneša apie laimėjusios paraiškos charakteristikas ir santykinius pranašumus bei konkurso dalyvio, kuris laimėjo konkursą, pavadinimą.
Tačiau tam tikros informacijos negalima atskleisti, jei toks atskleidimas trukdytų taikyti teisės aktus, prieštarautų viešiesiems interesams arba kenktų teisėtiems viešųjų ar privačių įmonių verslo interesams, arba iškraipytų tų įmonių sąžiningą konkurenciją.“
5.
Reglamento Nr. 2342/2002, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 478/2007, 149 straipsnio 2 dalyje nurodyta:
„Ne vėliau kaip per penkiolika kalendorinių dienų nuo raštiško prašymo gavimo dienos susitariančioji institucija [perkančioji organizacija] praneša informaciją, numatytą finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalyje.“
II. Ginčo aplinkybės
6.
Ginčo aplinkybės išdėstytos skundžiamo sprendimo 1–20 punktuose, kuriais remiuosi. Šioje byloje priminsiu tik tai, kad 2011 m. EUIPO paskelbė konkursą sutarčiai dėl tam tikrų informacinių technologijų paslaugų teikimo sudaryti.
7.
Kaip nurodyta skelbime apie pirkimą, šis pirkimas, pagal kurį sutartis turėjo būti sudaryta su ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą pateikusiu dalyviu, buvo susijęs su ne ilgesnės kaip 7 metų trukmės pagrindų sutarčių sudarymu su trim atskirais informacinių technologijų paslaugų teikėjais. Pagrindų sutartys turėjo būti sudarytos atskirai ir pagal vadinamąjį pakopinį mechanizmą, kuris reiškia, kad jeigu prie pirmos kategorijos priskirtas konkurso dalyvis negali suteikti reikalingų paslaugų, EUIPO kreipiasi į prie antros kategorijos priskirtą konkurso dalyvį, ir taip toliau.
8.
2011 m. rugpjūčio 11 d. laišku EUIPO informavo European Dynamics ir kt. apie viešųjų pirkimų konkurso rezultatą ir nurodė, kad atmetė jos pasiūlymą (toliau – sprendimas atmesti pasiūlymą). Šiame laiške taip pat buvo pateikta lyginamoji lentelė su European Dynamics ir kt. pasiūlymui ir kitų trijų daugiau balų gavusių konkurso dalyvių pasiūlymams skirtais balais.
9.
2011 m. rugpjūčio 26 d. laišku EUIPO persiuntė European Dynamics ir kt. vertinimo ataskaitos ištrauką su kokybiniu jos pasiūlymo vertinimu pagal tris kriterijus, t. y. programinės įrangos priežiūros paslaugų kokybė, komercinė dalis ir paslaugų klientams kokybė, taip pat pateikė jai pirmas tris vietas užėmusių konkurso laimėtojų pavadinimus ir dvi lenteles: pirma, „techninių pasiūlymų lyginamojo vertinimo lentelę“, kurioje buvo minėtiems laimėtojams ir European Dynamics ir kt. skirti balai už techninius pasiūlymus, ir nurodyta, kiek balų skirta už kiekvieną iš minėtų kokybinių kriterijų; antra, „pasiūlymų lyginamojo vertinimo lentelę ekonominio naudingumo požiūriu“, nurodant, kiek balų visi trys laimėtojai ir European Dynamics ir kt. gavo pagal kokybinius kriterijus ir finansinį vertinimą, ir iš viso gautus balus (
6
).
10.
2011 m. rugsėjo 15 d.European Dynamics ir kt. skirtame laiške EUIPO, nurodydama pirmesniuose punktuose išsiųstų laiškų motyvus, kuriuos ji laikė pakankamais, vis dėlto pateikė papildomą informaciją apie finansinius kriterijus ir persiuntė papildomą lyginamąją lentelę. Šioje lentelėje buvo nurodyti trijų konkurso laimėtojų ir European Dynamics ir kt. gauti balai pagal du kriterijus, kuriais buvo remiamasi atliekant finansinį vertinimą, ir visa už finansinį vertinimą gautų balų suma, įvertinus jos lyginamąjį svorį (
7
).
III. Ieškinys Bendrajame Teisme ir skundžiamas sprendimas
11.
2011 m. spalio 21 d.European Dynamics ir kt. pareiškė ieškinį Bendrajame Teisme, juo prašė, pirma, panaikinti sprendimą atmesti jos pasiūlymą ir visus kitus susijusius EUIPO sprendimus ir, antra, įpareigoti EUIPO atlyginti 6750000 EUR žalą, kurią European Dynamics ir kt. patyrė dėl prarastos galimybės. Siekdamos pagrįsti savo ieškinį, European Dynamics ir kt. pateikė tris pagrindus (
8
), iš kurių pirmasis susijęs su pareigos motyvuoti pažeidimu, antrasis – su keliomis akivaizdžiomis vertinimo klaidomis ir trečiasis – su vienodo požiūrio principo pažeidimu.
12.
Skundžiamame sprendime Bendrasis Teismas pirmiausia vertino trečiąjį pagrindą, susijusį su vienodo požiūrio principo pažeidimu. Atmetęs pirmas dvi šio pagrindo dalis, Bendrasis Teismas pripažino trečią jo dalį pagrįsta. Bendrasis Teismas nusprendė, kad EUIPO akivaizdžiai neįvykdė rūpestingumo pareigos atliekant tyrimą dėl vieno iš konkurso dalyvių, susijusį su atmetimo pagrindu (
9
).
13.
Tada Bendrasis Teismas vertino antrąjį pagrindą, susijusį su keliomis akivaizdžiomis vertinimo klaidomis. Bendrasis Teismas vieną šio pagrindo dalį pripažino pagrįsta, o kitą dalį atmetė. Šiuo klausimu jis pažymėjo, kad tiek, kiek jis šiame kontekste konstatavo akivaizdžias vertinimo klaidas arba nepakankamą motyvavimą, kurie daro neigiamą įtaką European Dynamics ir kt. pasiūlymo vertinimo teisėtumui, vien šių pažeidimų pakanka pagrįsti sprendimo atmesti pasiūlymą panaikinimą.
14.
Dėl pirmojo pagrindo pažymėtina, jog Bendrasis Teismas nusprendė, kad sprendimas atmesti pasiūlymą buvo keliais aspektais nepakankamai motyvuotas pagal Finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalį, aiškinamą kartu su SESV 296 straipsnio antra pastraipa, ir kad jį reikia panaikinti ir dėl šio motyvo.
15.
Galiausiai Bendrasis Teismas patenkino European Dynamics ir kt. prašymą atlyginti žalą, kurią ji patyrė dėl prarastos galimybės. Vis dėlto, kalbant apie žalos atlyginimo dydį, Bendrasis Teismas paragino šalis susitarti dėl šios sumos ir per tris mėnesius nuo sprendimo paskelbimo dienos pranešti jam apie bendru sutarimu nustatytą mokėtiną sumą, ir tada jis priims galutinį sprendimą, o jeigu per tą patį terminą šalys nesusitartų, – pateikti jam savo reikalavimus, įvertintus skaičiais.
IV. Procesas Teisingumo Teisme ir šalių reikalavimai
16.
Savo apeliaciniame skunde EUIPO Teisingumo Teismo prašo:
–
pirma, panaikinti visą skundžiamą sprendimą, atmesti prašymą panaikinti sprendimą atmesti pasiūlymą, taip pat European Dynamics ir kt. pateiktą prašymą atlyginti žalą,
–
subsidiariai – panaikinti visą skundžiamą sprendimą ir grąžinti bylą nagrinėti Bendrajam Teismui,
–
nepatenkinus ir šio reikalavimo, panaikinti skundžiamą sprendimą tiek, kiek juo EUIPO įpareigojama atlyginti žalą, kurią European Dynamics ir kt. patyrė dėl prarastos galimybės sudaryti pagrindų sutartį, taip pat grąžinti bylą nagrinėti Bendrajam Teismui, ir
–
priteisti iš European Dynamics ir kt. abiejose instancijose patirtas bylinėjimosi išlaidas.
17.
European Dynamics ir kt. Teisingumo Teismo prašo:
–
atmesti apeliacinį skundą kaip nepagrįstą ir
–
priteisti iš EUIPO visas bylinėjimosi išlaidas.
V. Analizė
18.
Apeliaciniam skundui pagrįsti EUIPO pateikia keturis pagrindus. Pirmajame pagrinde EUIPO teigia, kad Bendrasis Teismas priėmė sprendimą ultra petita arba padarė teisės klaidą, aiškindamas ir taikydamas lygių galimybių ir rūpestingumo principus, ir kad bet kuriuo atveju jis iškraipė faktines aplinkybes. Antrajame pagrinde EUIPO teigia, kad Bendrasis Teismas padarė teisės klaidų, aiškindamas ir taikydamas kriterijų, susijusį su akivaizdžiomis vertinimo klaidomis. Trečiajame pagrinde EUIPO teigia, kad Bendrasis Teismas padarė teisės klaidą, vertindamas Finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalį, aiškinamą kartu su SESV 296 straipsnio antra pastraipa. Ketvirtajame pagrinde EUIPO teigia, kad skundžiamame sprendime padarytos teisės klaidos ir jis nepakankamai motyvuotas, kiek tai susiję su žalos, patirtos dėl prarastos galimybės, priteisimu.
19.
Teisingumo Teismui paprašius, šioje išvadoje bus analizuojamas tik trečiasis EUIPO apeliacinio skundo pagrindas, susijęs su Finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalies, aiškinamos kartu su SESV 296 straipsnio antra pastraipa, pažeidimu. Šiame pagrinde keliamas tam tikros svarbos teisinis klausimas, t. y. susijęs su perkančiajai organizacijai tenkančios pareigos motyvuoti sprendimą atmesti pasiūlymą apimtimi, atsižvelgiant į ryšį tarp, pirma, vertinimo ataskaitoje pateiktų konkrečių neigiamų vertinimų ir, antra, perkančiosios organizacijos paskirtų balų neto sumažinimo.
A.
Reikšmingų skundžiamo sprendimo punktų santrauka
20.
Trečiajame pagrinde EUIPO ginčija Bendrojo Teismo analizę, kurią jis atliko skundžiamo sprendimo 238–259 punktuose, taip pat jo išvadą, kad sprendimas atmesti pasiūlymą buvo keliais aspektais nepakankami motyvuotas, atsižvelgiant į Finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalį, aiškinamą kartu su SESV 296 straipsnio antra pastraipa.
21.
Dėl European Dynamics ir kt. pateikto pagrindo, susijusio su pareigos motyvuoti pažeidimu, Bendrasis Teismas skundžiamame sprendime pirmiausia priminė, kad pagal jurisprudenciją, susijusią su pareiga motyvuoti vykstant viešųjų pirkimų procedūroms, perkančioji organizacija iš principo turi plačią diskreciją pasirinkti pagal svarbą suskirstytus sutarties sudarymo kriterijus ir nuspręsti, kiek balų skirti už atskirus kriterijus ar subkriterijus, ir neprivalo pašalintam konkurso dalyviui pateikti išsamios santraukos, kaip buvo atsižvelgta į kiekvieną jo pasiūlymo aspektą vertinant tą pasiūlymą (
10
).
22.
Vis dėlto Bendrasis Teismas pažymėjo, jog iš jurisprudencijos taip pat matyti, kad jeigu perkančioji organizacija priėmė tokius sprendimus, Sąjungos teismas turi galėti, remdamasis specifikacijomis ir sprendimo sutaryti sutartį su laimėtoju motyvavimu, patikrinti skirtingų techninių sutarties sudarymo kriterijų ir subkriterijų svorį vertinant, t. y. apskaičiuojant bendrą balų sumą, ir minimalią bei maksimalią balų sumą už kiekvieną iš šių kriterijų ir subkriterijų (
11
).
23.
Be to, Bendrasis Teismas nusprendė, kad jeigu perkančioji organizacija susieja konkrečius vertinimus su tuo, kaip aptariamas pasiūlymas atitinka ar neatitinka šiuos skirtingus kriterijus ir subkriterijus, kurie akivaizdžiai reikšmingi bendram šio pasiūlymo įvertinimui, pareiga motyvuoti neišvengiamai apima poreikį paaiškinti, kaip būtent neigiami vertinimai lėmė balų sumažinimą (
12
).
24.
Bendrasis Teismas taip pat nusprendė, kad šio reikalavimo būtina laikytis dar ir todėl, kad tokiu atveju, kaip šioje byloje, galimas balų neto atėmimas už tam tikrus subkriterijus automatiškai reiškia, kad pagal perkančiosios organizacijos taikomą skaičiavimo formulę turi būti padidinti balai bruto, kurie skiriami konkurso laimėtojų pasiūlymams už techninę kokybę. Taigi esant tokiai situacijai European Dynamics ir kt. buvo suinteresuota sužinoti, kiek balų buvo atimta už kiekvieną subkriterijų, dėl kurių vertinimo ataskaitoje pateikti neigiami įvertinimai, kad galėtų teigti, jog, atsižvelgiant į tai, kad šis vertinimas yra akivaizdžiai klaidingas, atimti balus, dėl ko atitinkamai padidėja kitiems konkurso dalyviams skiriami balai, yra nepagrįsta (
13
).
25.
Tada Bendrasis Teismas konstatavo, kad, pirma, vertindama pasiūlymus pagal šiuos skirtingus kokybinius kriterijus vertinimo komisija taikė matematinę formulę arba bent skyrė balo dalių už subkriterijus ar papunkčius ir, antra, EUIPO nenurodė European Dynamics
ir kt. tikslaus už kiekvieną subkriterijų ar papunktį paskirtų balų apskaičiavimo ar paskirstymo būdo. Iš tiesų, kaip nurodo EUIPO, European Dynamics
ir kt. neturėjo teisės susipažinti su išsamiu šių balų apskaičiavimo metodu ir paskirstymu, nes pakako pateikti bendrą galutinį kiekvieno iš trijų techninių ar kokybinių kriterijų įvertinimą (
14
).
26.
Šiomis aplinkybėmis Bendrasis Teismas konstatavo, kad nei European Dynamics ir kt., nei Bendrasis Teismas negalėjo suprasti tikslaus už kiekvieną subkriterijų ar net papunktį atimtų balų skaičiavimo ar paskirstymo, todėl jis negalėjo patikrinti, ar šie atėmimai realiai atitiko vertinimo ataskaitoje pateiktus neigiamus vertinimus ir ar jie pagrįsti arba bent pakankamai priimtini (
15
).
27.
Tuo remdamasis Bendrasis Teismas padarė išvadą, kad sprendimas atmesti pasiūlymą yra nepakankamai motyvuotas, kiek tai susiję su koreliacija tarp, viena vertus, vertinimo ataskaitoje pateiktų konkrečių neigiamų įvertinimų ir, kita vertus, perkančiosios organizacijos atimtų balų neto (
16
).
B.
Šalių argumentai
28.
EUIPO teigia, kad Bendrasis Teismas padarė teisės klaidą, nustatęs, jog neįrodžiusi, kiek balų buvo atimta už kurį neigiamą vertinimą pagal kiekvieną konkretų subkriterijų arba papunktį EUIPO nepateikė pakankamų motyvų. Kaip nurodo EUIPO, nei Finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalyje, nei Teisingumo Teismo jurisprudencijoje tokio reikalavimo nenustatyta.
29.
Pirma, Finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalyje nenumatyta jokios teisinės pareigos išsamiai išvardyti visų kritiškai įvertintų aspektų, į kuriuos atsižvelgta vertinant atmestą pasiūlymą. Juo labiau toje pačioje nuostatoje nenustatyta jokios pareigos kiekvieno kritiškai įvertinto aspekto susieti su atimtais balais ir aiškiai paaiškinti, kiek faktiškai balų buvo atimta remiantis šiuo kritiškai įvertintu aspektu. Minėtoje nuostatoje numatyta tik pareiga iš konkurso pašalintam dalyviui nurodyti jo pasiūlymo atmetimo motyvus (šioje byloje, pritaikius sutarties sudarymo formulę, pasiūlymas neturėjo geriausio kainos ir kokybės santykio), taip pat pasirinkto pasiūlymo savybes ir pranašumus. Be to, kadangi šioje byloje European Dynamics ir kt. gavo geriausią techninį įvertinimą pagal kiekvieną sutarties sudarymo kriterijų, nereikėjo pateikti jokios informacijos apie santykinius pasirinkto pasiūlymo pranašumus.
30.
Kita vertus, Teisingumo Teismo jurisprudencijoje patvirtinta, jog iš perkančiosios organizacijos negalima tikėtis, kad ji pateiks konkurso dalyviui, kurio pasiūlymas buvo atmestas, išsamią analizę, kaip vertinant buvo atsižvelgta į kiekvieną jo pasiūlymo detalę. EUIPO konkrečiai nurodo 2012 m. spalio 4 d. Teisingumo Teismo sprendimą Evropaïki Dynamiki / Komisija (
17
). Tačiau, kaip teigia EUIPO, pagal analogiją iš perkančiosios organizacijos negalima reikalauti, kad dėl kiekvienos konkrečios pastabos ji tiksliai nurodytų, ar dėl jos buvo atimti balai (ir kiek atimta), ar pridėti balai (ir kiek jų pridėta). Be to, prašydamas perkančiosios organizacijos tiksliai paaiškinti ryšį tarp neigiamų pastabų ir už kiekvieną papunktį paskirtų balų ir neatsižvelgdamas į platesnį sutarties sudarymo kriterijaus vertinimo kontekstą apskritai Bendrasis Teismas nukrypo nuo Teisingumo Teismo suformuotos jurisprudencijos ir, kiek tai susiję su pareiga motyvuoti, taikė griežtesnį kriterijų, nei nustatytasis pagal Finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalį.
31.
European Dynamics ir kt. palaiko Bendrojo Teismo poziciją. Jų nuomone, buvo būtina atskleisti suteiktų balų paskirstymą. Šioje byloje Bendrasis Teismas negalėjo atlikti kontrolės, neturėdamas informacijos apie pagal konkrečius kokybinius kriterijus, subkriterijus ir papunkčius paskirtus balus. Taigi, reikalaudamas pateikti balų paskirstymą, Bendrasis Teismas tikrai netaikė griežtesnio kriterijaus, palyginti su Finansinio reglamento nuostatomis ir iš jurisprudencijos kylančiais principais.
C.
Vertinimas
32.
Klausimas, kylantis nagrinėjant trečiąjį EUIPO iškeltą apeliacinio skundo pagrindą, iš esmės yra tas, ar Bendrasis Teismas pagrįstai nusprendė, kad sprendimas atmesti pasiūlymą neatitiko motyvavimo reikalavimų, kylančių iš Finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalies ir SESV 296 straipsnio antros pastraipos, kaip jie yra išaiškinti jurisprudencijoje, o gal Bendrasis Teismas taikė per griežtą kriterijų, palyginti su minėtomis nuostatomis ir šiuo klausimu Teisingumo Teismo suformuota jurisprudencija.
33.
Skundžiamame sprendime Bendrasis Teismas iš esmės konstatavo, kad sprendimas atmesti pasiūlymą nebuvo pakankamai motyvuotas, nes, remiantis EUIPO motyvais, kuriuos ji pateikė įvairiuose European Dynamics ir kt. skirtuose laiškuose, nei ji, nei pats Bendrasis Teismas negalėjo suprasti, kaip tiksliai, remiantis sutarties sudarymo kriterijais, buvo apskaičiuoti ar paskirstyti pagal kiekvieną subkriterijų ar papunktį atimti balai, todėl nebuvo įmanoma suprasti esamo ryšio tarp EUIPO neigiamų vertinimų, susijusių su keliais iš šių subkriterijų, ir su tuo susijusių atimtų balų neto. Šiomis aplinkybėmis Bendrasis Teismas nusprendė, jog negali patikrinti, ar šie atimti balai atitiko minėtus vertinimus, o jei taip, tai kiek atitiko, ir patikrinti šių balų atėmimo, taigi bendros balų sumos teisėtumo.
34.
Kalbant apie perkančiosioms organizacijoms tenkančią pareigą motyvuoti, pirmiausia reikia priminti, kad pagal Finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą perkančioji organizacija visiems kandidatams arba konkurso dalyviams, kurių pasiūlymai arba paraiškos buvo atmestos, praneša motyvus, kuriais remiantis buvo priimtas sprendimas, ir visiems konkurso dalyviams, kurių paraiškos yra priimtinos ir kurie raštu prašo tokios informacijos, praneša apie laimėjusios paraiškos charakteristikas ir santykinius pranašumus, taip pat konkursą laimėjusio konkurso dalyvio pavadinimą.
35.
Vis dėlto iš Teisingumo Teismo suformuotos jurisprudencijos matyti, jog iš perkančiosios organizacijos negalima reikalauti, kad ji dalyviui, kurio pasiūlymas nebuvo atrinktas, pirma, ne tik perduotų šio pasiūlymo atmetimo motyvus, bet ir detaliai aprašytų, kaip atliekant jo pasiūlymo vertinimą buvo atsižvelgta į kiekvieną jo pasiūlymo sudedamąją dalį, ir, antra, praneštų, kokios yra atrinkto pasiūlymo charakteristikos ir santykiniai pranašumai, taip pat išsamiai palygintų laimėjusį pasiūlymą ir nelaimėjusio dalyvio pasiūlymą (
18
).
36.
Be to, perkančioji organizacija, gavusi nelaimėjusio dalyvio raštu pateiktą prašymą, neprivalo jam pateikti visos vertinimo ataskaitos egzemplioriaus (
19
).
37.
Taip pat reikia priminti, kad pagal suformuotą jurisprudenciją motyvai, kurių reikalaujama SESV 296 straipsnio antroje pastraipoje, turi būti vertinami atsižvelgiant į bylos aplinkybes, be kita ko, į akto turinį ir motyvų, kuriais remiamasi, pobūdį (
20
).
38.
Šioje byloje iš šios išvados 8–10 punktuose apibendrintų skundžiamo sprendimo 12–18 punktų matyti, kad EUIPO pateikė Bendrajame Teisme ginčyto sprendimo atmesti pasiūlymą motyvus trijuose laiškuose – 2011 m. rugpjūčio 11 d., 2011 m. rugpjūčio 26 d. ir 2011 m. rugsėjo 15 d.
39.
Neginčijama, kad šiuose laiškuose EUIPO pateikė European Dynamics
ir kt. vertinimo ataskaitos ištrauką, kurioje buvo pateiktas kokybinis jos pasiūlymo vertinimas, trijų konkurso laimėtojų pavadinimai, taip pat trys lentelės su balais, kuriuos gavo tie trys laimėtojai ir European Dynamics ir kt., tiksliau – lyginamoji techninių pasiūlymų vertinimo lentelė, lyginamoji pasiūlymų vertinimo lentelė, atsižvelgiant į jų ekonomiškai naudingiausią pobūdį, ir lyginamoji lentelė, susijusi su finansiniais kriterijais. Šios lentelės leido European Dynamics
ir kt. susidaryti vaizdą apie visus jos pasiūlymui ir konkurso laimėtojų pasiūlymams skirtus balus ir pagal kokybinius, ir pagal finansinius kriterijus, taip pat jų įtaką galutiniam bendram balui.
40.
Kaip matyti iš skundžiamo sprendimo 252 punkto, Bendrasis Teismas konstatavo, ir EUIPO to neginčija, kad vertinimo komisija taikė matematinę formulę arba skyrė balo dalių už subkriterijus ar papunkčius ir kad vertinimo ataskaitoje šiuo klausimu buvo pateikta konkrečių neigiamų vertinimų, dėl kurių buvo atimti konkretūs balai.
41.
Reikia konstatuoti, kad EUIPO nepateikė European Dynamics
ir kt. ir pasirinktų konkurso dalyvių gautų balų palyginimo pagal kiekvieną iš kriterijų ir nepaaiškino, kokį konkrečiai apskaičiavimo būdą taikė vertinimo komisija, skirdama konkretų svorį kiekvienam subkriterijui bendrai vertinant.
42.
Šiomis aplinkybėmis nei European Dynamics ir kt., nei Bendrasis Teismas negalėjo suprasti atitinkamų kiekvieno iš šių subkriterijų svorio atliekant vertinimą, t. y. nustatant bendrą balų sumą, ar nustatyti ryšio tarp konkrečių neigiamų pastabų ir atimtų balų, kurie turėjo įtakos bendrai balų sumai.
43.
Nors pagal jurisprudenciją motyvavimo reikalavimas turi būti vertinamas atsižvelgiant į bylos aplinkybes ir negali būti reikalaujama, kad nurodant motyvus būtų tiksliai atspindėti visi susiję faktiniai ir teisiniai elementai, nes tai, ar aktų motyvavimas tenkina SESV 296 straipsnio reikalavimus, turi būti vertinama atsižvelgiant ne tik į jų tekstą, bet ir į kontekstą bei nagrinėjamą sritį reglamentuojančių teisės normų visumą, vis dėlto SESV 296 straipsnyje reikalaujamas motyvavimas turi aiškiai ir nedviprasmiškai atskleisti aktą priėmusios institucijos argumentus, kad suinteresuotieji asmenys galėtų sužinoti priimtą aktą pagrindžiančius motyvus, o kompetentingas teismas – atlikti kontrolę (
21
).
44.
Remiantis tuo darytina išvada, kad sprendimas, iš kurio konkurso dalyvis negali suprasti jo pasiūlymo atmetimo motyvų ir nustatyti charakteristikų ir pranašumų, susijusių su dalyviais, kurių pasiūlymai atrinkti, taip pat kuris neleidžia Sąjungos teismui patikrinti jame pateikto vertinimo teisėtumo, negali būti laikomas atitinkančiu Finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje, aiškinamoje kartu su SESV 296 straipsnio antra pastraipa, nustatytus motyvavimo reikalavimus.
45.
Šiomis aplinkybėmis manau, kad Bendrasis Teismas nepadarė klaidos, kai nusprendė, kad sprendimas atmesti pasiūlymą nebuvo pakankamai motyvuotas.
46.
Šios išvados negali paneigti įvairūs EUIPO pateikti argumentai.
47.
Iš tiesų, pirma, kalbant apie EUIPO nurodomą 2012 m. spalio 4 d. Teisingumo Teismo sprendimą Evropaïki Dynamiki / Komisija (
22
), pakanka pažymėti, kad toje byloje, priešingai nei šioje byloje nagrinėjamu atveju, pirma, iš Europos Komisijos pateiktų vertinimo ataskaitų ištraukų buvo galima lyginamuoju būdu nustatyti, kiek atitinkama ieškovė ir pasirinktas konkurso dalyvis gavo balų, kiekvienu atveju suskirstytų
pagal subkriterijus, ir kiekvieno subkriterijaus svorį atliekant bendrą vertinimą ir, antra, pateiktas vertinimo komisijos pastabas, kurios kiekvieno sutarties sudarymo kriterijaus atžvilgiu paaiškina, kokiais subkriterijais remdamasi Europos Komisija nusprendė, kieno pasiūlymas yra geriausias – ar pasirinkto konkurso dalyvio, ar nagrinėjamos ieškovės (
23
).
48.
Antra, kalbant apie argumentą, susijusį su tuo, jog dėl to, kad European Dynamics
ir kt. šioje byloje gavo geriausią techninį įvertinimą pagal kiekvieną sutarties sudarymo kriterijų, ji neturėjo jokio intereso gauti informaciją apie pranašumus, susijusius su pasirinktais pasiūlymais, pakanka pažymėti, kad EUIPO neginčija Bendrojo Teismo motyvų, kuriuos jis pateikė skundžiamo sprendimo 253 punkte, kad European Dynamics
ir kt. buvo suinteresuota sužinoti, kaip perkančiosios organizacijos pateikti neigiami įvertinimai nulėmė jos balų neto atėmimą (
24
).
49.
Atsižvelgdamas į visus šiuos svarstymus, manau, kad trečiasis EUIPO apeliacinio skundo pagrindas turi būti atmestas.
VI. Išvada
50.
Atsižvelgdamas į pateiktus svarstymus ir iš anksto nespręsdamas dėl kitų apeliacinio skundo pagrindų pagrįstumo, siūlau Teisingumo Teismui atmesti trečiąjį pagrindą kaip nepagrįstą. Taip pat siūlau atidėti bylinėjimosi išlaidų klausimo nagrinėjimą.
(
1
)	Originalo kalba: prancūzų.
(
2
)	T‑556/11, toliau – skundžiamas sprendimas (EU:T:2016:248).
(
3
)	OL L 248, 2002, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 1 sk., 4 t., p. 74.
(
4
)	OL L 390, 2006, p. 1. Reglamentas Nr. 1605/2002 nuo 2013 m. sausio 1 d. panaikintas 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012, p. 1).
(
5
)	OL L 357, 2002, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 1 sk., 1 t., p. 145. Šis reglamentas buvo iš dalies pakeistas 2007 m. balandžio 23 d. Komisijos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 478/2007 (OL L 111, 2007, p. 13).
(
6
)	Abi lentelės pateiktos skundžiamo sprendimo 14 punkte.
(
7
)	Žr. skundžiamo sprendimo 18 punktą.
(
8
)	Po to, kai EUIPO pateikė atsakymą į Bendrojo Teismo taikytas proceso organizavimo ir tyrimo priemones, European Dynamics ir kt. pateikė naują pagrindą, susijusį su tuo, kad EUIPO pažeidė specifikacijas priėmusi Informática El Corte Ingles SA – Altia Consultores SA Temporary Association (IECI) finansinį pasiūlymą, nors jame buvo pateikti variantai ir kainų ribos. Bendrasis Teismas atmetė šį pagrindą skundžiamo sprendimo 230 ir paskesniuose punktuose.
(
9
)	Skundžiamo sprendimo 61–78 punktai.
(
10
)	Žr. skundžiamo sprendimo 244 ir 250 punktus.
(
11
)	Žr. skundžiamo sprendimo 250 punktą.
(
12
)	Žr. skundžiamo sprendimo 250 punktą.
(
13
)	Žr. skundžiamo sprendimo 251 punktą.
(
14
)	Žr. skundžiamo sprendimo 252 punktą.
(
15
)	Žr. skundžiamo sprendimo 252 punktą.
(
16
)	Žr. skundžiamo sprendimo 254 punktą.
(
17
)	C‑629/11 P, nepaskelbtas Rink., EU:C:2012:617.
(
18
)	2012 m. spalio 4 d. Sprendimas Evropaïki Dynamiki / Komisija (C‑629/11 P, nepaskelbtas Rink., EU:C:2012:617, 21 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
(
19
)	2012 m. spalio 4 d. Sprendimas Evropaïki Dynamiki / Komisija (C‑629/11 P, nepaskelbtas Rink., EU:C:2012:617, 22 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
(
20
)	2012 m. spalio 4 d. Sprendimas Evropaïki Dynamiki / Komisija (C‑629/11 P, nepaskelbtas Rink., EU:C:2012:617, 23 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
(
21
)	Be kita ko, žr. 1998 m. balandžio 2 d. Sprendimą Komisija / Sytraval ir Brink’s France (C‑367/95 P, EU:C:1998:154, 63 punktas) ir 2016 m. kovo 10 d. Sprendimą Heidelberg Cement / Komisija (C‑247/14 P, EU:C:2016:149, 16 punktas).
(
22
)	C‑629/11 P, nepaskelbtas Rink., EU:C:2012:617.
(
23
)	Konkrečiai žr. to sprendimo 26 ir 28 punktus; taip pat 2011 m. rugsėjo 20 d. Bendrojo Teismo sprendimo Evropaïki Dynamiki / Komisija (T‑298/09, nepaskelbtas Rink., EU:T:2011:496), kuris toje byloje buvo skundžiamas Teisingumo Teisme, 45 punktą (šis punktas pakartotas šio Teisingumo Teismo sprendimo 11 punkte).
(
24
)	Šiuo klausimu taip pat žr. skundžiamo sprendimo 227, visų pirma 228 punktą.