62023TJ1189_RES
Byla T‑1189/23
Identité et Démocratie Parti (ID Parti)
prieš
Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų instituciją
(šeštoji išplėstinė kolegija) 2025 m. rugsėjo 10 d.
„Institucinė teisė – Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucija – Sprendimas, kuriuo politinei partijai skiriama finansinė sankcija – Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 27 straipsnio 2 dalies a punkto vi papunktis – Deliktinė atsakomybė“
Europos Sąjungos teisė – Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statutas ir finansavimas – Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucijos skiriamos finansinės sankcijos – Politinei partijai už tyčinį neteisingos informacijos pateikimą skirta sankcija – Sąvoka „tyčinis neteisingos informacijos pateikimas“ – Partijos sprendimas palikti socialinių tinklų įrašus, kuriuose buvęs jos biuro narys nurodomas kaip vienas iš dabartinių biuro narių, net ir žinant, kad tuose įrašuose yra netikslumų – Netaikymas
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 1141/2014 27 straipsnio 2 dalies a punkto vi papunktis)
(žr. 74–100, 102–110, 117 punktus)
Santrauka
Bendrasis Teismas iš dalies patenkino gautą ieškinį dėl panaikinimo ir žalos atlyginimo, taip pat pirmą kartą priėmė sprendimą dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucijos (toliau – Institucija) sprendimo skirti finansinę sankciją pagal Reglamento Nr. 1141/2014 (
1
) 27 straipsnį.
Ieškovė Patriotes.eu, ankstesnis pavadinimas – Identité et Démocratie Parti (ID Parti), yra įregistruota kaip Europos politinė partija. 2022 m. kovo 9 d. ji perdavė Institucijai raštą, kuriame, be kita ko, pateiktas atnaujintas jos biuro narių sąrašas, kuriame nuo 2022 m. vasario 16 d. nebeliko vieno nario (toliau – aptariamas biuro narys). Kadangi į tą pakeitimą nebuvo atsižvelgta nei ieškovės interneto svetainėje, nei socialiniuose tinkluose, 2023 m. kovo 23 d. Institucija išsiuntė jai prašymą pateikti informacijos apie 2022 m. kovo 9 d. pranešimo ir jos interneto svetainėje skelbiamos informacijos bei įrašų socialiniuose tinkluose neatitikimus.
2023 m. birželio 14 d., pasikeitus informacija su ieškove, Institucija nusprendė pradėti tyrimą dėl ieškovės pateiktos galimai netikslios informacijos apie jos biuro narius. Ieškovė sukūrė naują interneto svetainę, kurioje aptariamas biuro narys nebebuvo minimas, o 2023 m. rugsėjo 28 d. raštu pranešė Institucijai apie sprendimą palikti socialinių tinklų įrašus, kuriose aptariamas biuro narys nurodomas kaip vienas iš dabartinių jos biuro narių.
2023 m. spalio 25 d. sprendimu (toliau – ginčijamas sprendimas) Institucija pagal Reglamento Nr. 1141/2014 27 straipsnio 2 dalies a punkto vi papunktį skyrė ieškovei finansinę sankciją už tai, kad ji paliko socialinių tinklų įrašus, kuriuose buvo netikslumų ir kuriuose aptariamas biuro narys nurodomas kaip vienas iš dabartinių biuro narių, nors tai ir neatitiko tikrovės.
Bendrojo Teismo vertinimas
Pirmiausia Bendrasis Teismas ėmėsi Reglamento Nr. 1141/2014 27 straipsnio 2 dalies a punkto vi papunkčio aiškinimo. Atsižvelgdamas į bylos aplinkybes, aiškindamas šią nuostatą jis apsiribojo tik atvejais, kai atitinkama Europos politinė partija bet kuriuo metu tyčia pateikė neteisingą informaciją.
Dėl pažodinio aiškinimo Bendrasis Teismas konstatavo, pirma, kad šioje nuostatoje nenurodytas neteisingos informacijos gavėjas ar jos perdavimo būdas. Vis dėlto jis pažymėjo, kad šioje nuostatoje vartojamas žodis „pateikė“ bendrinėje kalboje įprastai reiškia, kad buvo „atskleista“, „perduota“ ar „pristatyta“ tai, kas reikalinga. Be to, reikia pripažinti, kad šis žodis kartu su žodžiu „informacija“ vartojami kitose Reglamento Nr. 1141/2014 (
2
) nuostatose, kai kalbama apie Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų įvairioms kompetentingoms institucijoms perduodamą tam tikroms procedūroms atlikti reikalingą informaciją. Kita vertus, Reglamente Nr. 1141/2014, kalbant apie informacijos teikimą visuomenei, vartojamas žodis „skelbiama“ (
3
), o kai jame kalbama apie informaciją, kurią ketinama skelbti internete, vartojami terminai „galima susipažinti internetu“ ir „paskelbia“ (
4
). Taigi, Reglamento Nr. 1141/2014 27 straipsnio 2 dalies a punkto vi papunktyje vartojamame žodžių junginyje „pateikė neteisingą <...> informaciją“ kalbama apie neteisingos reikalaujamos informacijos atskleidimą, perdavimą ar pristatymą.
Antra, Bendrasis Teismas pažymėjo, kad prieveiksmis „tyčia“ bendrinėje kalboje įprastai reiškia sąmoningai ir apgalvotai atliktą veiksmą, todėl žodžių junginys „tyčia pateikė neteisingą <...> informaciją“ patvirtina aiškinimą, pagal kurį Europos politinė partija, atskleisdama, perduodama arba pristatydama reikiamą informaciją, žino, kad joje yra netikslumų, tačiau sąmoningai nusprendžia taip padaryti.
Galiausiai jis pabrėžė, kad žodžių junginys „bet kuriuo metu“ bendrinėje kalboje įprastai reiškia, kad kažkas gali įvykti bet kuriuo momentu per tam tikrą laikotarpį. Šiomis aplinkybėmis šis žodžių junginys reiškia, kad Europos politinė partija bet kuriuo metu nusprendžia sąmoningai atskleisti, perduoti ar pristatyti neteisingą reikalaujamą informaciją.
Taigi šie argumentai patvirtina pažodinį Reglamento Nr. 1141/2014 27 straipsnio 2 dalies a punkto vi papunkčio aiškinimą, pagal kurį ši nuostata taikoma tais atvejais, kai Europos politinė partija bet kuriuo metu sąmoningai nusprendžia pateikti ar perduoti neteisingą reikalaujamą informaciją, nors ir žino, kad joje yra netikslumų.
Dėl kontekstinio aiškinimo Bendrasis Teismas visų pirma priminė, kad iš Reglamento Nr. 1141/2014, kuriuo nustatoma Europos politinių partijų teisinė ir finansinė sistema, matyti, kad tiek registravimo, tiek visu veiklos laikotarpiu jos privalo pateikti Institucijai informaciją apie registracijos sąlygas ir valdymo nuostatas, visų pirma susijusias su jų statutu ir finansine padėtimi, tam, be kita ko, pateikdamos savo metines finansines ataskaitas, išorės audito ataskaitą, taip pat savo rėmėjų ir įnašais prisidėjusių asmenų, jų atitinkamų dovanų ir įnašų sąrašą.
Antra, Bendrasis Teismas pažymėjo, kad Institucija sukuria ir valdo Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų registrą (
5
), kuriame saugomi duomenys, informacija ir dokumentai, pateikti kartu su prašymais registruoti arba vėliau (
6
). Šiuo registru teikiama viešoji paslauga skaidrumo, atskaitomybės ir teisinio saugumo tikslais, o Institucija jį tvarko taip, kad būtų suteikiama derama prieiga prie jame saugomos informacijos ir ji būtų patvirtinama (
7
). Bendrasis Teismas taip pat konstatavo, kad Parlamentas interneto svetainėje paskelbia visų pirma visų Europos politinių partijų statutus, teikiant prašymus užregistruoti pateiktus dokumentus ir visus jų pakeitimus, taip pat savo metines finansines ataskaitas ir išorės audito ataskaitas, rėmėjų pavardes, pavadinimus ir jų dovanas bei įnašus, apie kuriuos pranešta (
8
). Taigi, iš Reglamento Nr. 1141/2014 nuostatų (
9
) matyti, kad informaciją apie Europos politines partijas, visų pirma informaciją, laikomą itin svarbia visuomenei, kompetentingos institucijos (įskaitant Instituciją) turi viešai paskelbti, kad visuomenė galėtų tinkamai su ja susipažinti. Vis dėlto šiame Reglamente visiškai nereikalaujama, kad Europos politinės partijos viešai skelbtų informaciją.
Galiausiai, Bendrasis Teismas atkreipė dėmesį, kad padarius kitus nei Reglamento Nr. 1141/2014 27 straipsnio 2 dalies a punkto vi papunktyje numatytus pažeidimus, pvz., politinėms partijoms tyčia nepateikus informacijos arba metinėse finansinėse ataskaitose aptikus netikslumų, laikytinų esminiu aplaidumu arba neteisinga informacija, joms galima skirti sankciją, jeigu politinės partijos nesilaiko reikalavimų pateikti informaciją kompetentingoms institucijoms.
Visa tai, kas išdėstyta, patvirtina Reglamento Nr. 1141/2014 27 straipsnio 2 dalies a punkto vi papunkčio kontekstinį aiškinimą, pagal kurį ši nuostata taikoma tais atvejais, kai Europos politinė partija kompetentingoms institucijoms (įskaitant Instituciją) tyčia teikia neteisingą informaciją.
Galiausiai dėl teleologinio aiškinimo Bendrasis Teismas pažymėjo, kad, pirma, galutinis Reglamento Nr. 1141/2014 tikslas – stiprinti europinį politinį sąmoningumą ir atstovaujamąją demokratiją Europoje (
10
). Be to, jis nurodė, kad šiuo reglamentu taip pat siekiama didinti Europos politinių partijų skaidrumą (
11
) ir atskaitomybę (
12
).
Antra, Bendrasis Teismas konstatavo, kad priimdamas Reglamentą Nr. 1141/2014 teisės aktų leidėjas siekė pirmiau nurodytų tikslų, todėl nustatė reglamentavimo sistemą, stengdamasis užtikrinti, kad kompetentingos institucijos viešai skelbtų visuomenei itin svarbia laikomą informaciją apie Europos politines partijas, kad visuomenė galėtų tinkamai susipažinti su šia informacija ir veiksmingai prižiūrėti jų veiklą.
Todėl pagal Reglamento Nr. 1141/2014 27 straipsnio 2 dalies a punkto vi papunkčio teleologinį aiškinimą ši nuostata taikoma tais atvejais, kai Europos politinė partija kompetentingoms institucijoms pagal tokį reglamentavimą tyčia teikia neteisingą informaciją.
Tuo remdamasis Bendrasis Teismas nusprendė, kad Reglamento Nr. 1141/2014 27 straipsnio 2 dalies a punkto vi papunktis, kuriame aptariami atvejai, kai atitinkama Europos politinė partija bet kuriuo metu tyčia pateikia neteisingą informaciją, turi būti aiškinamas taip, kad jis taikomas tais atvejais, kai tokia partija, vykdydama savo pareigas pagal šį reglamentą, tyčia pateikia neteisingą informaciją kompetentingoms institucijoms (tarp jų ir Institucijai).
Bendrasis Teismas taip pat išnagrinėjo, ar nagrinėjamu atveju Institucija pagrįstai skyrė finansinę sankciją pagal Reglamento Nr. 1141/2014 27 straipsnio 2 dalies a punkto vi papunktį. Šiuo atžvilgiu jis pažymėjo, kad Institucija pagal tą nuostatą ieškovei skyrė finansinę sankciją už tai, kad ji paliko socialinių tinklų įrašus, kuriuose aptariamas biuro narys nurodomas kaip vienas iš dabartinių biuro narių, nors ir žinojo, kad šiuose įrašuose yra netikslumų. Viena vertus, Bendrasis Teismas pabrėžė, kad ši nuostata taikoma tais atvejais, kai Europos politinė partija, vykdydama savo pareigas pagal šį reglamentą, tyčia pateikia Institucijai neteisingą informaciją. Kita vertus, iš minėtos nuostatos formuluotės matyti, kad ji taikoma tais atvejais, kai Europos politinė partija tyčia „pateikia“ neteisingą informaciją. Veiksmažodis „palikti“ bendrinėje kalboje įprastai reiškia „saugoti“, „saugoti ilgą laiką“ ar „nekeisti“; jo reikšmė skiriasi nuo žodžio „pateikti“, kuris, be kita ko, reiškia atskleisti, perduoti ar pristatyti tai, kas reikalinga.
Atsižvelgdamas į tai, Bendrasis Teismas pripažino, kad pagal Reglamento Nr. 1141/2014 27 straipsnio 2 dalies a punkto vi papunktį skirdama ieškovei finansinę sankciją už tai, kad ji paliko socialinių tinklų įrašus, kuriuose aptariamas biuro narys nurodomas kaip vienas iš dabartinių biuro narių, nors ir žinojo, kad šiuose įrašuose yra netikslumų, Institucija padarė teisės klaidą. Todėl jis panaikino ginčijamą sprendimą.
Vis dėlto Bendrasis Teismas atmetė ieškovės reikalavimus dėl žalos atlyginimo.
(
1
)	2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo (OL L 317, 2014, p. 1).
(
2
)	Žr., be kita ko, Reglamento Nr. 1141/2014 23 straipsnio 4 dalį, 24 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą, 25 straipsnio 6 dalį ir 29 straipsnio 1 dalį.
(
3
)	Reglamento Nr. 1141/2014 41 konstatuojamoji dalis.
(
4
)	Reglamento Nr. 1141/2014 7 straipsnio 1 dalis ir 32 straipsnis.
(
5
)	Reglamento Nr. 1141/2014 7 straipsnio 1 dalis.
(
6
)	2015 m. spalio 2 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES, Euratomas) 2015/2401 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų registro turinio ir veikimo (OL L 333, 2015, p. 50) 2 konstatuojamoji dalis ir 1 straipsnis.
(
7
)	Reglamento Nr. 2015/2401 4 konstatuojamoji dalis.
(
8
)	Reglamento Nr. 1141/2014 32 straipsnio 1 dalies a ir d–f punktai.
(
9
)	Žr., be kita ko, Reglamento Nr. 1141/2014 33 konstatuojamąją dalį.
(
10
)	Reglamento Nr. 1141/2014 1 ir 23 konstatuojamosios dalys.
(
11
)	Reglamento Nr. 1141/2014 24, 33, 34 ir 38 konstatuojamosios dalys.
(
12
)	Reglamento Nr. 1141/2014 26 ir 33 konstatuojamosios dalys.