62018CC0742
ЗАКЛЮЧЕНИЕ НА ГЕНЕРАЛНИЯ АДВОКАТ
J. KOKOTT
представено на 12 март 2020 година (
1
)
Дело C‑742/18 P
Чешка република
срещу
Европейска комисия
(Проверки чрез дистанционно проучване в рамките на ЕФГЗ и ЕЗФРСР)
„Обжалване — ЕФГЗ и ЕЗФРСР — Разходи, изключени от финансиране от Европейския съюз — Разходи на Чешката република — Регламент (ЕО) № 1122/2009 — Помощи, свързани с площи — Проверки на място — Проверки на място чрез дистанционно проучване — Съмнения относно адекватността и ефективността на извършените проверки — Разпределяне на доказателствената тежест — Регламент (ЕО) № 555/2008 — Инвестиции в лозаро-винарския сектор — Контрол на изпълнението — Извадки“
I. Въведение
1.
Поради големия размер и сложност на много мерки за помощи на Европейския съюз в областта на селското стопанство държавите членки са длъжни внимателно да контролират дали тези мерки отговарят на условията за допустимост на подпомагането и се изпълняват надлежно. Ето защо Комисията не може да намали размера на разходите, направени от държава членка за подпомагане на селското ѝ стопанство, или изцяло да ги изключи от финансиране от страна на Съюза, едва когато установи, че конкретна мярка или обект на подпомагане не отговаря на условията за подпомагане. Напротив, за прилагането на корекция е достатъчно държавата членка да не осъществява адекватен и ефективен контрол всички предприети от нея мерки да отговарят на условията за допустимост на подпомагането (
2
).
2.
С настоящата жалба Чешката република оспорва решението на Общия съд от 13 септември 2018 г. (наричано по-нататък „обжалваното съдебно решение“) (
3
), с което се потвърждава изключването от финансиране от страна на Европейския фонд за гарантиране на земеделието (наричан по-нататък „ЕФГЗ“) и на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (наричан по-нататък „ЕЗФРСР“) на разходи в определен размер. Страните спорят конкретно относно определени помощи, свързани с площи и подпомагани инвестиции в лозаро-винарския сектор. В своето Решение за изпълнение от 20 юни 2016 г. (наричано по-нататък „спорното решение за изпълнение“) (
4
) Комисията посочва като мотив за изключването на извършените разходи само обстоятелството, че Чешката република не е извършила достатъчни проверки.
3.
Основният въпрос, който се поставя в момента с разглежданата поностящем жалба, е, от една страна, как следва да се преценява ефективността на проверките на площи, отговарящи на условията за подпомагане. От друга страна, е спорен въпросът как държавите членки трябва да проверяват извършването на инвестиции в лозаро-винарския сектор.
II. Правна уредба
4.
Релевантната в настоящия случай правна уредба се съдържа в Регламент (ЕО) № 73/2009 (
5
) и в приетия въз основа на него Регламент (ЕО) № 1122/2009 за определяне на подробни правила за прилагането му (
6
). Освен това, що се отнася по-конкретно до лозаро-винарския сектор, от значение е Регламент (ЕО) № 555/2008 относно определяне на подробни правила за прилаганe (
7
), който препраща към приложимия за ЕФГЗ общ Регламент (ЕС) № 65/2011 за определяне на подробни правила за прилагане (
8
).
А.
Регламент № 73/2009
5.
Регламент № 73/2009 установява правила за схемите за директно подпомагане в рамките на общата селскостопанска политика към датата на настъпване на фактите по настоящото производство. Директните плащания могат да бъдат свързани с определени земеделски площи, отговарящи на условията за подпомагане.
6.
Съгласно член 20 от Регламент № 73/2009 (
9
) държавите членки проверяват дали е налице правото на получаване на помощи за дадена площ, както следва:
„1.   Държавите членки извършват административни проверки на заявленията за подпомагане, с цел да проверят дали са изпълнени условията за допустимост на подпомагането.
2.   Административните проверки се допълват от система за проверки на място с цел да се провери дали е налице правото за получаване на помощи. За тази цел държавите членки изготвят план за проверки на земеделските стопанства на извадков принцип.
Държавите членки могат да използват техники за дистанционно наблюдение […] като средство за извършване на проверки на място на земеделските парцели.
3.   […]“.
Б.
Регламент № 1122/2009
7.
Регламент № 1122/2009 е съдържал подробни правила за прилагане на Регламент № 73/2009 относно интегрираната система за администриране и контрол по схемите за директно подпомагане на земеделски производители. Член 26, параграф 1 от Регламент № 1122/2009 (
10
) е установил общи принципи на проверките:
„Административни проверки и проверки на място, предвидени в настоящия регламент, се извършват по такъв начин, че да гарантират ефективна проверка на спазването на условията, при които се отпускат помощи, и на изискванията и стандартите, отнасящи се до кръстосано спазване“.
8.
Член 30 от този регламент (
11
) е определял следния брой проверки на място:
„1.   Общият брой проверки на място, извършвани всяка година, трябва да обхваща поне 5 % от всички земеделски производители, кандидатстващи съответно по схемата за единно плащане, схемата за единно плащане на площ или плащане, свързано с площ, по специфично подпомагане. Държавите членки гарантират, че проверките на място покриват поне 3 % от земеделските производители, кандидатстващи за помощи по всяка една от другите схеми за помощи, свързани с площта, предвидени в дялове III, IV и V от Регламент (ЕО) № 73/2009.
[…]
3.   Ако проверките на място констатират съществени нередности в контекста на дадена схема за помощ или в регион или част от регион, компетентните органи съответно увеличават броя на проверките на място през текущата година и увеличават съответно процента на земеделските производители, които да бъдат проверявани на място през следващата година.
4.   Когато е предвидено, че отделни елементи от проверка на място могат да бъдат осъществени въз основа на извадка, тази извадка трябва да гарантира надеждна и представителна степен на контрол. Държавите членки определят критерии за избор на извадката. Ако проверките на извадката установят нередности, обхватът и мащабът на извадката съответно се разширяват“.
9.
Член 31, параграфи 1 и 2 от Регламент № 1122/2009 (
12
) е уреждал формирането на контролната извадка:
„1.   Контролните извадки за проверки на място съгласно настоящия регламент се избират от компетентните органи въз основа на анализ на риска и елемент на представителност на подадените заявления за помощи.
С цел да се осигури елементът на представителност, държавите членки избират произволно между 20 % до 25 % от минималния брой земеделски производители, подлежащи на проверки на място, предвидени в член 30, параграфи 1 и 2.
[…]
2.   Ефективността на анализа на риска се оценява и актуализира годишно:
а)
чрез определяне на релевантността на всеки рисков фактор;
б)
чрез сравняване на резултатите от съобразените с риска и произволно избрани извадки, посочени в параграф 1, втора алинея;
в)
чрез съобразяване с конкретната ситуация в държавата членка“.
10.
Член 33 от Регламент № 1122/2009 (
13
) е предвиждал елементите на проверките на място:
„Проверките на място обхващат всички земеделски парцели, за които е искана помощ съгласно схемите за помощ, изброени в приложение I към Регламент (ЕО) № 73/2009, освен тези, свързани със заявления за помощи за семена в съответствие с член 87 от посочения регламент. Въпреки това действителното определяне на площите в рамките на проверките на място може да бъде ограничено до извадка от поне 50 % от земеделските парцели, за които е подадено заявление по схемите за помощи, установени в дялове III, IV и V от Регламент (ЕО) № 73/2009, при условие че извадката гарантира надеждно и представително ниво на контрол както по отношение на проверяваната площ, така и спрямо исканата помощ. Когато проверката на тази извадка съдържа отклонения, извадката от земеделските парцели, обект на действителна проверка, се увеличава.
Държавите членки може да използват дистанционно проучване в съответствие с член 35 […] когато е възможно […]“.
11.
Извършването на проверки на място чрез дистанционно проучване е било подробно описано в член 35 от този регламент (
14
):
„1.   Когато държава членка използва възможността да извършва проверки на място чрез дистанционно проучване, предвидена в член 33, параграф 2, тя:
а)
извършва фотоинтерпретация на сателитни снимки или заснемане от въздух на всички земеделски парцели по заявленията, които трябва да бъдат проверени, с оглед установяване на почвеното покритие и измерване на площта;
б)
извършва физически проверки на полето на всички земеделски парцели, за които фотоинтерпретацията не дава възможност да се провери точността на декларацията, удовлетворяваща компетентните органи.
2.   Допълнителните проверки, посочени в член 30, параграф 3, се извършват посредством традиционните проверки на място, ако вече не е възможно да се извършат чрез дистанционно проучване в рамките на текущата година“.
В.
Регламент № 555/2008
12.
Регламент № 555/2008 съдържа подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 479/2008 (
15
), по-специално по отношение на проверките в лозаро-винарския сектор. Член 19, параграф 1, първа алинея от Регламент № 555/2008 урежда финансовото управление на подпомагането на действия:
„Помощта се изплаща след като бъде установено, че или дадено действие, или всички действия, обхванати от заявлението за подпомагане, съгласно избора на държавата членка за управление на тази мярка, са били изпълнени и контролирани на място“.
13.
Член 76 от Регламент № 555/2008 установява принципите на извършване на проверки в лозаро-винарския сектор:
„Без да се засягат специфичните разпоредби на настоящия регламент или друго общностно законодателство, държавите членки въвеждат проверки и мерки, доколкото са необходими, за да гарантират правилното прилагане на Регламент (ЕО) № 479/2008 и на настоящия регламент. Те са ефективни, пропорционални и с възпиращ ефект, така че предоставят адекватна защита на финансовите интереси на Общността.
По-специално, държавите членки гарантират, че:
[…]
д)
проверките се извършват системно или чрез случайни извадки. В случай на проверки чрез случайна извадка, държавите членки гарантират, че с оглед на техния брой, характер и честота проверките са представителни за цялата им територия и отговарят, когато е приложимо, на обема на лозаро-винарските продукти, предлагани на пазара или държани с цел предлагане на пазара;
[…]“.
14.
Член 77, параграфи 3 и 5 съдържа други общи принципи относно извършването на проверки:
„3.   Освен в случаите на предвидени систематични проверки на място в Регламент (ЕО) № 479/2008 или в настоящия регламент, компетентните органи извършват проверки на място посредством извадка на подходящ процент от бенефициери/производители на базата на анализ на риска съгласно член 79 от настоящия регламент.
[…]
5.   По отношение на мерките, предвидени в член 15 от Регламент (ЕО) № 479/2008, членове 26, 27 и 28 от Регламент (ЕО) № 1975/2006 се прилагат mutatis mutandis“.
15.
В член 15, параграф 1 от Регламент № 479/2008 (
16
) са посочените мерките, състоящи се в „инвестиране в материални или нематериални активи в рамките на съоръженията за преработка, инфраструктурата на лозаро-винарския сектор и предлагането на пазара на вино“.
Г.
Регламент № 65/2011
16.
Във връзка с проверките на мерките, предвидени в член 15 от Регламент № 479/2008, член 77 от Регламент № 555/2008 (
17
) препраща към членове 26—28 от Регламент (ЕО) № 1975/2006 (
18
).
17.
На 1 януари 2011 г. Регламент № 1975/2006 е отменен с Регламент № 65/2011 (
19
). Съгласно член 34, параграф 2 от Регламент № 65/2011 позоваванията на Регламент № 1975/2006 се считат за позовавания на Регламент № 65/2011 и се четат съгласно таблицата за съответствие в приложение II към този регламент. Член 4, параграф 5 и членове 24—26 от Регламент № 65/2011 съответстват на членове 26—28 от Регламент № 1975/2006.
18.
Член 25, параграф 1, първо изречение от Регламент № 65/2011 (
20
) също съдържа правило относно проверките на място:
„Държавите членки организират проверки на място за одобрени операции въз основа на подходяща извадка“.
III. Фактическа обстановка по спора и производството пред Общия съд
19.
На 20 юни 2016 г. Комисията приема спорното решение за изпълнение. С това решение тя изключва от финансиране от страна на Европейския съюз разходи в определен размер, направени и заявени от държавите членки в рамките на ЕФГЗ и на ЕЗФРСР. Решението е адресирано, inter alia, до Чешката република. Що се отнася до разходите, направени от тази държава членка, Комисията изключва от финансиране по-конкретно разходи в следните размери:
–
462517,83 EUR за отделени от производството директни помощи за някои земеделски площи за финансовите 2013—2015 г.;
–
636516,20 EUR, отнасящи се до инвестиции в лозаро-винарския сектор за финансовите 2011—2014 г.;
–
29485612,55 EUR, отнасящи се до проверки на кръстосаното спазване за финансовите 2011—2014 г. (
21
).
20.
С подадена до Общия съд жалба от 31 август 2016 г. Чешката република иска да бъде отменено оспорваното решение за изпълнение в частта му, в която са изключени от финансиране от страна на Съюза плащанията, направени от Чешката република за сумата от 30206401,58 EUR (
22
).
21.
Общият съд уважава частично жалбата и отменя спорното решение за изпълнение в частта, в която са изключени от финансиране разходи, направени от Чешката република в рамките на ЕФГЗ в размер на 6356909,30 EUR във връзка с проверки на кръстосаното спазване за финансовата 2011 г.
22.
Общият съд отхвърля жалбата в останалата част.
IV. Производството пред Съда
23.
С жалба, подадена на 27 ноември 2018 г., Чешката република започва настоящото производство по обжалване на решението на Общия съд. Тя моли Съда:
–
да отмени обжалваното съдебно решение в частта, в която Общият съд е отхвърлил жалбата в първоинстанционното производство,
–
да отмени спорното решение за изпълнение в частта, в която са изключени от финансиране разходите в размер на 462517,83 EUR във връзка с единно плащане на площ,
–
да отмени спорното решение за изпълнение в частта, в която са изключени от финансиране разходите в размер на 636516,20 EUR във връзка с инвестиции в лозаро-винарския сектор,
–
да осъди Комисията да заплати съдебните разноски.
24.
От своя страна Комисията моли Съда:
–
да отхвърли жалбата,
–
да осъди Чешката република да заплати съдебните разноски.
25.
Страните са представили становищата си по жалбата писмено в писмената фаза на производството и устно в съдебното заседание от 29 януари 2020 г.
V. Анализ
26.
В подкрепа на жалбата си Чешката република изтъква четири основания. Първите две основания за обжалване се отнасят до изключването от финансиране от страна на Съюза на директните плащания на площ, а третото и четвъртото основание — до изключването на разходите за инвестиции в лозаро-винарския сектор.
А.
По изключването от финансиране на единните плащания на площ (първо и второ основание за обжалване)
27.
С оглед на по-доброто разбиране на първите две основания за обжалване е необходимо накратко да се припомнят причините за изключването от финансиране на разходите за плащанията на площ. Комисията посочва като основание за посоченото изключване от финансиране по-конкретно обстоятелството, че Чешката република не е проверила в достатъчна степен дали земеделските площи, за които е предоставено подпомагане, отговарят на условията за допустимост на подпомагането.
28.
Помощите за площ имат за цел да се насърчи използването на дадена площ за определени селскостопански цели, като размерът на помощта се определя въз основа на големината на парцела. Ето защо предмет на проверките от страна на държавите членки е използването на парцелите в съответствие с декларацията на получателя на помощ, от една страна, и действителният размер на тези парцели, от друга страна. Евентуално допуснатите при това отклонения от заявленията за помощи се определят като нередности.
29.
Във връзка с това наред с административни проверки Регламент № 1122/2009 предвижда и два вида проверки на място: „традиционни“ проверки на място (
23
), тоест физически проверки на място, или проверки на място, извършени чрез дистанционно проучване (
24
). Съгласно член 26, параграф 1 от Регламент № 1122/2009 тези проверки трябва да са ефективни, тоест те трябва да позволяват ефективна проверка дали са налице условията за допустимост на подпомагането.
30.
Съгласно практиката на Съда, когато счете, че държава членка не извършва подходящи и ефективни проверки на някои мерки за подпомагане, Комисията не трябва да доказва изчерпателно, че проверките от страна на държавата членка са недостатъчни или че представените числени данни са неверни. Тя трябва да докаже само, че е налице сериозно и основателно съмнение относно тези проверки или тези данни (
25
). Комисията трябва да докаже, че нейните съмнения са основателни, като посочи конкретни констатации. Те могат например да се изразяват в обстоятелството, че държава членка е представила противоречиви числени данни (
26
).
31.
Съответната държава обаче може да обори констатациите на Комисията, като докаже, че те са неточни и че в действителност нейната система за контрол е надеждна и функционира (
27
). В противен случай се счита за доказано, че са налице сериозни съмнения относно адекватността и ефективността на системата за наблюдение и контрол на държавата членка (
28
).
1. По първото основание за обжалване
32.
В рамките на първото си основание за обжалване Чешката република твърди, първо, че Общият съд допуснал грешка при прилагане на правото, като приел, че Комисията e доказала наличието на основателни съмнения относно ефективността на проверките на площите, за които е предоставено подпомагане. Второ, вследствие на това Общият съд е допуснал и грешка при прилагане на правото в рамките на проверката дали Чешката република е оборила тези съмнения, и във всеки случай в заключение неправилно е приел, че това не е така.
а) По основателността на твърденията по първото основание за обжалване
33.
Основният въпрос, който поставя първото основание за обжалване, е какъв вид констатации могат да породят основателни съмнения относно ефективността на проверките по смисъла на посочената по-горе съдебна практика (
29
).
34.
Необходимо е конкретно да се прецени дали Общият съд е допуснал грешка при прилагането на правото, като в точка 22 от обжалваното съдебно решение е приел, че доказателство за наличие на съмнения относно ефективността на дистанционното проучване може да бъде само по себе си обстоятелството, че процентът на констатираните чрез този метод на проверка нередности е по-нисък в сравнение с процента на нередностите, констатирани при традиционната проверка на място (
30
). Процентът на нередности изразява съотношението между броя на разкритите нередности и общия брой на проверените парцели.
35.
Според Общия съд двата варианта на проверката на място, която се извършва въз основа на представителни за територията на съответната държава членка извадки, трябва да водят до „принципно сходни“ резултати (
31
).
36.
С други думи, според Общия съд дори само от обстоятелството, че както при извършването на класическа проверка на място, така и при извършването на дистанционно проучване се проверяват съответно отделни парцели (тоест извадки) на територията на Чешката република, следва, че и при двата метода на проверка процентът на разкрити нередности би трябвало да е същият.
37.
Вероятността за наличие на нередности се изчислява посредством анализ на риска преди извадките за проверка да бъдат избрани. При този анализ на риска въз основа на различни рискови фактори се определя вероятността действителното използване или размерът на даден парцел да се отклоняват от декларираните в заявлението за помощ. В съдебното заседание този рисков фактор бе обозначен по-специално като характеристики на терена.
38.
С оглед на това изводът на Общия съд е неубедителен. Това е така, тъй като този извод би могъл да е правилен само ако при извадките, които се вземат предвид за проверката чрез дистанционно проучване, и при извадките, проверявани чрез проверка на място, би била налице средно една и съща вероятност за нередности.
39.
От изложеното от Чешката република в първоинстанционното производство и в настоящото производство по обжалване обаче следва, че именно тази хипотеза не е налице. Съгласно посочените от тази държава членка данни всъщност вероятността за нередности при извадките, които целесъобразно могат да бъдат проверявани чрез дистанционно проучване, систематично е по-ниска, отколкото при извадките, проверявани чрез традиционни проверки на място.
40.
По-конкретно, Чешката република твърди, първо, че тя трябва да избира извадките, тоест парцелите за проверките, извършвани чрез дистанционно проучване, още преди да са подадени заявленията за съответната година. Поради тази причина анализът на риска трябвало да се извършва въз основа на данните за предходната година. За разлика от това, за проверките на място целенасочено се избирали заявителите, за които въз основа на данните от актуалните заявления е била изчислена най-голямата вероятност за нередности.
41.
Второ, естеството на дистанционното проучване налагало много големи райони и следователно много големи парцели да бъдат обхванати наведнъж. От това следвало, че дистанционното проучване не може да се отнася само до определени „високорискови“ парцели, а винаги автоматично включва и съседни парцели, при които, при определени обстоятелства, вероятността за нередности е значително по-ниска. Това обстоятелство автоматично водело до по-нисък процент на нередности.
42.
Трето, дистанционното проучване се използвало само за проверка на райони, в които използването на земеделски площи възлиза поне на 25 %. За разлика от това обаче именно в райони, в които са налице само единични парцели, използвани за селскостопански цели, и които се подлагали на проверка чрез проверки на място, вероятността за нередности често била особено висока.
43.
На последно място, в заключение Чешката република твърди, от една страна, че съвкупностите, тоест масата на парцелите, измежду които могат да бъдат избрани извадки за целите на съответния метод на проверка, се различавали поради присъщите разлики между двата метода. От друга страна, при тези съвкупности не съществувала средно същата вероятност за нередности. Следователно констатирането на различни проценти нередности само по себе си не можело да породи съмнения относно ефективността на проверките чрез дистанционно проучване.
44.
Според Комисията член 31, параграф 2), буква б) от Регламент № 1122/2009 обаче сочел, че резултатите от проверки, отнасящи се до различни извадки, определено са сходни.
45.
Съгласно тази разпоредба ефективността на анализа на риска, предхождащ избора на извадките за даден метод на проверка, се оценява чрез сравняване на резултатите от съобразената с риска извадка и допълнителна произволно избрана извадка. Комисията обаче не отчита обстоятелството, че при това съвкупността, от която се избира веднъж произволно и веднъж въз основа на анализ на риска, е една и съща. Точно това обстоятелство обаче Чешката република оспорва по отношение на проверките на място, от една страна, и по отношение на проверките чрез дистанционно проучване, от друга страна.
46.
Общият съд не е разгледал изложените в това отношение доводи. По-специално той не е установил, че твърдението на Чешката република е невярно и че същите извадки все пак биха могли да бъдат взети предвид за проверките чрез дистанционно проучване и за проверките на място или че най-малкото средната вероятност за нередности е приблизително една и съща в двата случая.
47.
При всички положения единствено въз основа на обстоятелството, че както проверките на място, така и проверките чрез дистанционно проучване се извършват въз основа на извадките, които са представителни за територията на съответната държава членка, Общият съд не е могъл да заключи, че тези проверки трябва да водят до „сходни по принцип проценти на нередности“.
48.
Впрочем дистанционното проучване не може да се счита за по-малко ефективно и поради това че при извадките, които се вземат предвид за този метод на проверка, съществува средно по-ниска вероятност за нередности.
49.
Всъщност, на първо място, ефективността на дадена система за контрол трябва да се преценява като цяло. Парцелите, които например поради географското си разположение не е възможно да бъдат надлежно проверени, в никакъв случай не остават непроверени. Напротив, те се подлагат на проверка на място. На второ място, от съдържащото се в член 26, параграф 1 от Регламент № 1122/2009 задължение за ефективна проверка на спазването на условията за допустимост на подпомагането не следва, че държавите членки са длъжни да прилагат определен метод за определен парцел, когато друг метод изглежда по-подходящ за определени парцели. Напълно е възможно практически и икономически аспекти да са от значение при преценката на подходящия характер (
32
).
50.
В обобщение, от изложените по-горе съображения следва, че в точка 22 от обжалваното съдебно решение Общият съд неправилно е приел, че Комисията е доказала наличието на съмнения относно ефективността на проверките чрез дистанционно проучване, като е констатирала различни проценти на нередности въз основа на извършените проверки чрез дистанционно проучване, от една страна, и въз основа на извършените традиционни проверки на място, от друга страна. Това е така, тъй като тази констатация не може да породи съмнения относно ефективността на съответния метод на проверка.
51.
Ето защо вече не е необходимо да се разглежда въпросът дали Чешката република е оборила тези съмнения.
52.
От изложеното следва, че твърденията по първото основание за обжалване са основателни.
б) По последиците от основателността на твърденията по първото основание за обжалване
53.
Съгласно член 61, първа алинея, първо изречение от Статута на Съда, ако жалбата е основателна, Съдът отменя решението на Общия съд. В настоящия случай основателността на твърденията по първото основание за обжалване сама по себе си обосновава отмяната на обжалваното съдебно решение, доколкото Общият съд е отхвърлил жалбата в частта относно изключването от финансиране на единни плащания на площ в размер на 69054,23 EUR. Това е така, тъй като с тази сума са били намалени разходите поради твърдeните слабости на проверките, извършени чрез дистанционно проучване (
33
).
54.
Наистина в първоинстанционното производство Комисията оспорва ефективността на чешките проверки чрез дистанционно проучване, като изтъква още един довод. Съгласно този довод съмненията относно ефективността произтичали и от факта, че през 2012 г. процентът на нередности, констатирани в резултат от съобразени с риска проверки чрез дистанционно проучване, е бил по-нисък от процента на нередности, констатирани въз основа на произволни проверки чрез дистанционно проучване (
34
).
55.
От член 31, параграф 2), буква б) от Регламент № 1122/2009 следва, че подобен резултат от сравняването налага подобряване на анализа на риска. От това обаче на свой ред следва, че такъв резултат със сигурност би могъл да представлява констатация, която може да породи съмнения относно ефективността на анализа на риска и оттам — относно ефективността на чешките проверки чрез дистанционно прочуване сами по себе си (
35
). Точно на този факт обаче не се е основал Общият съд, за да направи извода, че Комисията е доказала наличието на съмнения относно ефективността на проверките, извършени чрез дистанционно проучване.
56.
Действително по принцип Съдът може да замени мотивите на Общия съд, ако решението изглежда правилно по различни от изложените съображения (
36
). Следва обаче да се посочи, че в настоящия случай Общият съд не е направил необходимите фактически констатации по отношение на това второ възражение на Комисията. По-специално той не е установил, че през 2012 г. е било налице такова отклонение и че то не се е дължало на причини, различни от изложените от Комисията. Следователно не е възможна замяна на мотивите.
2. По второто основание за обжалване
57.
С второто си основание за обжалване Чешката република твърди, че са нарушени членове 33, 57 и 58 от Регламент № 1122/2009. Общият съд допуснал грешка при прилагане на правото, като приел, че извадката от проверените на място земеделски парцели трябва да бъде автоматично увеличена веднага след като се установи, че дадена площ е по-малка с 0,1 до 2 хектара или с 3 % от декларираната в заявлението за помощ. Освен това Общият съд допуснал грешка при прилагане на правото, като приел, че при вземането на решението си държавата членка не може да се съобразява с обстоятелствата в конкретния случай. За разлика от това, на практика при отклонения до 2 хектара или 3 % Чешката република решава във всеки конкретен случай дали извадката следва да бъде увеличена (
37
).
58.
В този контекст най-напред следва да се отбележи, че съгласно член 33, първа линея, второ изречение от Регламент № 1122/2009 поне 50 % от декларираните парцели в проверяваното стопанство трябва да бъдат проверявани в рамките на действителното определяне на площите. В това отношение третото изречение от тази разпоредба предвижда, че когато проверката на тази извадка съдържа отклонения, „извадката от земеделските парцели, обект на действителна проверка, се увеличава“. В това изречение обаче не се посочва дали самото наличие на едно-единствено констатирано отклонение, тоест всяка декларирана в повече площ, задължава държавата членка да увеличи извадката.
59.
Следва обаче да се посочи, че противно на становището на Чешката република, във всички случаи фактът, че понятието „отклонения“ се използва в множествено число в член 33 от Регламент № 1122/2009, не позволява да се приеме, че държава членка е длъжна да увеличи контролната извадка само в случай на възникване на по-сериозни нередности. В това отношение Чешката република счита, че понятието „отклонение“ би било използвано в единствено число, ако трябва да бъдат обхванати и констатации за отделни и поради това в крайна сметка незначителни отклонения.
60.
Възможно е настина да има много доводи в подкрепа на тезата за минимален праг, който Общият съд в крайна сметка определя в размер на най-много 0,1 хектара (
38
). Декларирани в повече площи в размер на 2 хектара или на 3 % или повече обаче не могат да се считат за незначителен въпрос.
61.
Освен това текстът на член 33 от Регламент № 1122/2009 не допуска тълкуване в смисъл, че държавите членки биха могли въз основа на цялостна преценка на обстоятелствата в конкретния случай да преценят дали да увеличат или да не увеличат контролната проба. Това е така, тъй като увеличаването на контролната проба представлява решение, взето при условията на обвързана компетентност („се увеличава“ (
39
)), а не при условията на оперативна самостоятелност.
62.
Съдебната практика, на която Чешката република се позовава в това отношение, съгласно която за целите на дадено решение винаги трябва да се взема предвид съвкупността от всички релевантни аспекти в конкретния случай, се отнася конкретно само до решения при условията на оперативна самостоятелност (
40
).
63.
Ето защо, в заключение, второто основание за обжалване следва да бъде отхвърлено.
Б.
По изключването от финансиране на инвестиции в лозаро-винарския сектор (трето и четвърто основание за обжалване)
64.
Третото и четвъртото основание за обжалване са свързани с национална програма за подпомагане на определени инвестиции в лозаро-винарския сектор. Във връзка с тази програма със спорното решение за изпълнение Комисията санкционира Чешката република, тъй като, от една страна, е изплатила суми преди програмата за подпомагане да влезе в сила, а от друга страна, тъй като и в това отношение не е проверявала правилно изпълнението на съответните инвестиции.
1. По третото основание за обжалване
65.
С третото основание за обжалване Чешката република упреква Общия съд, че е изопачил фактите, като е приел, че спорната корекция се отнася само до инвестициите, сумите за които са били изплатени още преди да бъде въведена националната програма за подпомагане (
41
). В това отношение още в първоинстанционното производство Чешката република е твърдяла, че Комисията е изключила от финансиране и инвестициите, сумите за които са били изплатени след въвеждането на националната програма за подпомагане, но преди проверката на отделните заявления за помощи.
66.
В точка 49 от обжалваното съдебно решение Общият съд отхвърля това твърдение, като приема, че то е неотносимо. Според Чешката република това е грешка при прилагане на правото.
67.
В действителност обаче няма основание да се направи извод за изопачаване на фактите от страна на Общия съд.Това е така, тъй като в първоинстанционното производство Комисията посочва, че е основала съответната корекция само на плащания, извършени преди въвеждането на националната програма за подпомагане.
68.
В подкрепа на схващането си, че в действителност корекцията се отнася и до разходи, направени след въвеждането на националната програма за подпомагане, но преди проверката на отделните заявления, Чешката република се позовава единствено на факта, че тя е предоставила на Комисията съответни документи и за тези разходи.
69.
Това обаче не позволява да се направи изводът, че Комисията е извършила корекция и по отношение на тези разходи. Чешката република не е посочила части от спорното решение за изпълнение, отнасящи до тези разходи.
70.
Наистина във връзка с това в точка 43 от обжалваното съдебно решение Общият съд споменава, че корекцията се основава по-специално на факта, че става въпрос за плащания, извършени преди проверката на отделните заявления за помощи. В това отношение обаче той има предвид плащания, които във всеки случай са били извършени и преди въвеждането на националната програма за подпомагане (
42
).
71.
Следователно Общият съд е отхвърлил съответното твърдение на Чешката република, без да е допуснал грешка при прилагане на правото и без да е изопачил фактите.
72.
От това следва, че и третото основание за обжалване трябва да се отхвърли по същество.
2. По четвъртото основание за обжалване
73.
Накрая, с четвъртото си основание за обжалване Чешката република твърди, че е нарушен член 77, параграф 5 от Регламент № 555/2008. Тази разпоредба разрешавала на държавите членки да извършват проверки на място на одобрените инвестиции въз основа на извадки. За разлика от това Общият съд неправилно приел, че съгласно член 19, първа алинея, първа подалинея от Регламент № 555/2008 Чешката република е длъжна да извършва систематични проверки на място на инвестициите, извършени в лозаро-винарския сектор.
74.
Това основание за обжалване по същество се отнася до въпроса коя от тези две разпоредби е приложима към проверките на инвестициите в настоящия случай и в какъв обхват — систематичен или извадков — тази разпоредба налага на държавите членки задължението да извършват проверки.
75.
Съгласно член 77, параграф 3 от Регламент № 555/2008 държавите членки извършват проверки на място на бенефициерите въз основа на извадки, „[о]свен в случаите на предвидени систематични проверки на място в […] [този] регламент“. Общият съд е счел разпоредбата на член 19 от Регламент № 555/2008 в този смисъл за lex specialis спрямо член 77 и от нея е извел задължение за извършване на систематични проверки на място (
43
).
76.
Съгласно член 19, първа алинея, първо изречение от Регламент № 555/2008 помощта, свързана с определена мярка за инвестиции, се изплаща, „след като бъде установено, че или дадено действие, или всички действия, обхванати от заявлението за подпомагане, съгласно избора на държавата членка за управление на мярката, са били изпълнени и контролирани на място“.
77.
В това отношение, на първо място, следва да се отбележи, че противно на становището на Общия съд, текстът на член 19, първа алинея, първо изречение от Регламент № 555/2008 не предвижда задължителни систематични проверки (
44
). В член 19, първа алинея, първо изречение се посочва само, че държавите членки трябва да контролират изпълнените действия. Това не изключва възможността тази проверка на място да се извършва въз основа на извадки.
78.
На второ място, използваната по принцип в Регламент № 555/2008 законодателна техника сочи, че систематични проверки се предвиждат изрично, ако държавите членки са длъжни да ги правят: така например член 76, втора алинея, буква д) от Регламент № 555/2008, който установява принципите на извършване на проверки в лозаро-винарския сектор, предоставя на държавите членки възможност да определят дали ще извършват систематични проверки или проверки чрез случайни извадки. Член 77, параграф 3 от Регламент № 555/2008 предвижда систематични проверки на място по изключение, докато параграф 2 от тази разпоредба изисква административните проверки да бъдат систематични. Освен това член 78, параграф 1, трето изречение от Регламент № 555/2008, който предвижда прилагане на определено изключение, в случай че „са предвидени систематични проверки на място“, онагледява факта, че този регламент изрично предвижда систематични проверки. Специалната разпоредба на член 12 от Регламент № 555/2008 относно т.нар. събиране на реколтата на зелено, също е пример за изрично предвидени систематични проверки на място (
45
).
79.
И на трето място, по принцип за всички директни плащания, за които се прилага мониторингът на общата селскостопанска политика, се прилага правилото, че държавите членки извършват проверки на място въз основа на извадки (
46
). С оглед на размера на помощите и разпределянето им на малки по размер суми на практика едва ли би било приложимо друго правило. Систематичните проверки на място представляват изключение и от тази гледна точка.
80.
Дори да се предположи, че от член 19, първа алинея, първо изречение от Регламент № 555/2008 се извежда задължение на държавите членки да извършват систематични проверки на инвестиции, систематичното място на членове 19 и 77 обаче подкрепя тезата, че последната разпоредба трябва да се разглежда като lex specialis, а не обратното.
81.
Всъщност, от една страна, по принцип общата разпоредба има предимство пред специалната разпоредба. От друга страна, член 19 се намира в раздел 6 относно инвестициите от глава II („Допустими мерки“) от дял II („Програми за подпомагане“). За разлика от това, член 77 се намира в дял V относно контрола в лозаро-винарския сектор и в този дял е в глава I („Принципи на контрола“). Това обстоятелство подкрепя тезата, че член 19 е обща разпоредба относно инвестициите, докато проверката на същите (и на друг вид помощи) е уточнена в дял V относно контрола в лозаро-винарския сектор. Член 77, параграф 5 от Регламента сочи, че дялът относно контрола в лозаро-винарския сектор несъмнено обхваща и проверките на инвестиции. Тази разпоредба се прилага по отношение на мерките, предвидени в член 15 от Регламент № 479/2008. Всички тези мерки обаче представляват инвестиции (
47
).
82.
Противно на становището на Общия съд (
48
), този извод не се опровергава и от факта, че член 77 е озаглавен „Общи принципи“. Действително тази разпоредба съдържа общи принципи на контрола в лозаро-винарския сектор. Наред с тези принципи в този дял обаче има още много други разпоредби, които установяват конкретни правила относно извършването на проверките (
49
). Поради това член 77 от Регламент № 555/2008 следва да се разбира като общата норма в рамките на специалните норми относно контрола по отношение на лозаро-винарския сектор.
83.
Освен това, ако член 19 от Регламент № 555/2008 беше lex specialis за проверките на инвестиции и поради това държавите членки трябваше да извършват систематично проверки на място на инвестиции, член 77, параграф 5 би бил лишен от приложното си поле. Това е така, тъй като съгласно тази разпоредба по отношение на инвестициите определени разпоредби от Регламент № 65/2011 (
50
) се прилагат mutatis mutandis, и по-специално член 25 от този регламент. Параграф 1, първо изречение от този член обаче предвижда именно проверки на място въз основа на подходяща извадка. Това препращане е в разрез с тезата за наличие на задължение за извършване на систематични проверки на място, произтичащо от член 19, алинея 1 от Регламент № 555/2008.
84.
Противно на становището на Общия съд (
51
), обстоятелството, че член 25 от Регламент № 65/2011 се прилага извън обхвата на препращането в Регламент № 555/2008, също не е основание да се приеме, че изводът следва да е различен. Всъщност това обстоятелство не променя с нищо извода — както с право изтъква Чешката република — че ако се възприеме направеното от Общия съд тълкуване, това би означавало да се приеме, че член 77, параграф 5 от Регламент № 555/2008 е изцяло лишен от приложно поле.
85.
От изложеното следва, че член 19 не е lex specialis спрямо член 77, параграф 5 от Регламент № 555/2008.
86.
Следователно Общият съд е допуснал грешка при прилагането на правото, като е приел, че член 19 от Регламент № 555/2008 е lex specialis спрямо член 77, и въз основа на това е направил извода, че Чешката република е била длъжна да извършва систематични проверки на място на извършените инвестиции.
87.
Ето защо, в заключение, твърденията по четвъртото основание за обжалване са основателни.
88.
Основателността на твърденията по четвъртото основание за обжалване води до отмяна на обжалваното съдебно решение в частта, в която Общият съд е отхвърлил жалбата срещу изключването от финансиране на инвестиции в размер на 636516,20 EUR. Това е така, тъй като поради тази грешка при прилагане на правото Общият съд е потвърдил спорното решение за изпълнение в частта, в която Комисията приема, че извършваните въз основата на извадки проверки на място на инвестициите в лозаро-винарския сектор от страна на Чешката република са недостатъчни.
VI. По връщането на делото на Общия съд
89.
Съгласно член 61, първа алинея, второ изречение от Статута на Съда в случай на отмяна на решението на Общия съд Съдът може сам да постанови окончателно решение по делото, когато фазата на производството позволява това, или да върне делото на Общия съд за постановяване на решение.
90.
В настоящия случай фазата на производството не позволява да се постанови окончателно решение по делото.
91.
Що се отнася до отмяната на обжалваното съдебно решение поради основателността на твърденията по първото основание за обжалване (
52
), следва да се посочи, че това е последица от обстоятелството, че за окончателното произнасяне по същество е необходимо да се направят допълнителни констатации от фактическа страна (
53
).
92.
Що се отнася до отмяната на обжалваното съдебно решение поради основателността на твърденията по четвъртото основание за обжалване (
54
), следва да се посочи, че Комисията е обосновала изключването от финансиране на разходи в размер на 636516,20 EUR във връзка с инвестиции в лозаро-винарския сектор не само с недостатъчните проверки на място, но и с изплащането на суми преди влизането в сила на националната програма за подпомагане (
55
). Общият съд следва да прецени дали изключването от финансиране на разходи в размер на 636516,20 EUR е обосновано и само с оглед на последното от тези две обстоятелства.
93.
Следователно делото следва да бъде върнато на Общия съд за ново разглеждане.
VII. По съдебните разноски
94.
Тъй като делото следва да бъде върнато на Общия съд за ново разглеждане, Съдът не следва да се произнася по съдебните разноски.
VIII. Заключение
95.
С оглед на всичко изложено предлагам на Съда да се произнесе, както следва:
„1.
Отменя решение на Общия съд на Европейския съюз от 13 септември 2018 г., Чешка република/Комисия (T‑627/16, EU:T:2016:538) в частта, в която Общият съд отхвърля жалбата на Чешката република относно изключването от финансиране на единни плащания на площ в размер на 69054,23 EUR и относно изключването от финансиране на инвестиции в размер на 636516,20 EUR.
2.
Отхвърля жалбата в останалата част.
3.
Връща делото на Общия съд за произнасяне по исканията на Чешката република относно изключването от финансиране на единни плащания на площ в размер на 69054,23 EUR и относно изключването от финансиране на инвестиции в размер на 636516,20 EUR.
4.
Не се произнася по съдебните разноски“.
(
1
)	Език на оригиналния текст: немски.
(
2
)	Всъщност това представлява нарушение на правото на Съюза, което може да обоснове корекция на финансирането; вж. решение от 24 февруари 2005 г., Гърция/Комисия (С‑300/02, EU:C:2005:103, т. 32 и 33).
(
3
)	Решение от 13 септември 2018 г., Чешка република/Комисия (Т‑627/16, непубликувано, EU:T:2018:538).
(
4
)	Решение за изпълнение (ЕС) 2016/1059 на Комисията от 20 юни 2016 година за изключване от финансиране от страна на Европейския съюз на някои разходи, направени от държавите членки в рамките на Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) и на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (ОВ L 173, 2016 г., стр. 59).
(
5
)	Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета от 19 януари 2009 година за установяване на общи правила за схеми за директно подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика и за установяване на някои схеми за подпомагане на земеделски стопани, за изменение на регламенти (EО) № 1290/2005, (EО) № 247/2006, (EО) № 378/2007 и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1782/2003 (ОВ L 30, 2009 г., стр. 16), наричан по-нататък „Регламент № 73/2009“. Приложимият в настоящия случай член 20 не е бил предмет на последващи изменения. Регламент № 73/2009 е отменен с Регламент (ЕС) № 1307/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 година (ОВ L 347, 2013 г., стр. 608).
(
6
)	Регламент (ЕО) № 1122/2009 на Комисията от 30 ноември 2009 година за определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета относно кръстосано спазване, модулация и интегрираната система за администриране и контрол по схемите за директно подпомагане на земеделски производители, предвидени за посочения регламент, както и за прилагане на Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета относно кръстосано спазване по предвидената схема за подпомагане на лозаро-винарския сектор (ОВ L 316, 2009 г., стр. 65, наричан по-нататък „Регламент № 1122/2009“). Последващите изменения на Регламент № 1122/2009 не се отнасят до разпоредбите, приложими в настоящия случай. Регламент № 1122/2009 е отменен с Делегиран регламент (ЕС) № 640/2014 на Комисията от 11 март 2014 година (ОВ L 181, 2014 г., стр. 48, наричан по-нататък „Регламент № 640/2004“).
(
7
)	Регламент (ЕО) № 555/2008 на Комисията от 27 юни 2008 година относно определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 479/2008 на Съвета относно общата организация на пазара на вино по отношение на програмите за подпомагане, търговията с трети страни, производствения потенциал и проверките в лозаро-винарския сектор (ОВ L 170, 2008 г., стр. 1), изменен с Регламент (ЕО) № 702/2009 на Комисията от 3 август 2009 г. (ОВ L 202, 2009 г., стр. 5, наричан по-нататък „Регламент № 555/2008“).
(
8
)	Регламент (ЕС) № 65/2011 на Комисията от 27 януари 2011 година за определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета по отношение на прилагането на процедури за контрол, както и кръстосано спазване по отношение на мерките за подпомагане на развитието на селските райони (ОВ L 25, 2011 г., стр. 8 и поправка в ОВ L 201, 2011 г., стр. 20), наричан по-нататък „Регламент № 65/2011“. Разпоредбите, приложими в настоящия случай, не са предмет на последващи изменения. Регламент № 65/2011 също е отменен с Регламент № 640/2004.
(
9
)	Понастоящем на този член съответства член 74 от Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 година относно финансирането, управлението и мониторинга на общата селскостопанска политика и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 352/78, (ЕО) № 165/94, (ЕО) № 2799/98, (ЕО) № 814/2000, (ЕО) № 1290/2005 и (ЕО) № 485/2008 на Съвета (ОВ L 347, 2013 г., стр. 549).
(
10
)	Вж. понастоящем член 24 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 809/2014 на Комисията от 17 юли 2014 година за определяне на правила за прилагането на Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на интегрираната система за администриране и контрол, мерките за развитие на селските райони и кръстосаното съответствие (ОВ L 227, 2014 г., стр. 69), изменен с Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/1804 на Комисията от 28 октомври 2019 г. (ОВ L 276, 2019 г., стр. 12), наричан по-нататък „Регламент № 809/2014“.
(
11
)	Вж. понастоящем член 50 от Регламент № 809/2014.
(
12
)	Вж. понастоящем член 69 от Регламент № 809/2014.
(
13
)	Вж. понастоящем член 70 от Регламент № 809/2014.
(
14
)	Вж. понастоящем член 40 от Регламент № 809/2014.
(
15
)	Регламент [(ЕО) № 479/2008] на Съвета от 29 април 2008 година относно общата организация на пазара на вино, за изменение на регламенти (ЕО) № 1493/1999, (ЕО) № 1782/2003, (ЕО) № 1290/2005 и (ЕО) № 3/2008 и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 2392/86 и (ЕО) № 1439/1999 (ОВ L 148, 2008 г., стр. 61 и поправка в ОВ L 220, 2008 г., стр. 35, наричан по-нататък „Регламент № 479/2008“). Регламент № 479/2008 е отменен с Регламент (ЕО) № 491/2008 на Съвета от 25 май 2009 г. (ОВ L 154, 2009 г., стр. 1, наричан по-нататък „Регламент № 491/2008“).
(
16
)	Понастоящем член 103ф от Регламент № 491/2009 съответства на член 15 от Регламент № 479/2008.
(
17
)	Точка 18 от настоящото заключение.
(
18
)	Регламент (ЕО) № 1975/2006 на Комисията от 7 декември 2006 година за определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета по отношение на прилагането на процедури за контрол, както и кръстосано спазване по отношение на мерките за подпомагане на развитието на селските райони (ОВ L 368, 2006 г., стр. 74; Специално издание на български език, глава 3, том 80, стр. 192), изменен с Регламент (ЕО) № 484/2009 на Комисията от 9 юни 2009 година (ОВ L 145, 2009 г., стр. 25), наричан по-нататък „Регламент № 1975/2006“.
(
19
)	Член 34, параграф 1, първа алинея от Регламент № 65/2011.
(
20
)	Вж. понастоящем член 50 от Регламент № 809/2014.
(
21
)	Точки 2 и 3 от обжалваното съдебно решение.
(
22
)	Точки 5 и 7 от обжалваното съдебно решение.
(
23
)	Вж. член 35, параграф 2 и съображение 48 от Регламент № 1122/2009.
(
24
)	Член 33, втора алинея от Регламент № 1122/2009.
(
25
)	Решения от 24 февруари 2005 г., Гърция/Комисия (С‑300/02, EU:C:2005:103, т. 33 и 34) и от 19 септември 2019 г., Полша/Комисия (С‑358/18 P, непубликувано, EU:C:2019:763, т. 42).
(
26
)	Вж. решение от 24 февруари 2005 г., Гърция/Комисия (С‑300/02, EU:C:2005:103, т. 39).
(
27
)	Решения от 24 февруари 2005 г., Гърция/Комисия (С‑300/02, EU:C:2005:103, т. 35) и от 19 септември 2019 г., Полша/Комисия (С‑358/18 P, непубликувано, EU:C:2019:763, т. 42).
(
28
)	Решение от 19 септември 2019 г., Полша/Комисия (С‑358/18 P, непубликувано, EU:C:2019:763, т. 42).
(
29
)	Вж. по-горе точка 30 от настоящото заключение.
(
30
)	Така съгласно констатациите на Общия съд в точка 18 от обжалваното съдебно решение процентът на нередности за 2012 г. е 0,29 % според резултата от дистанционното проучване, но 0,87 % според резултатите от традиционни проверки на място. За 2013 г. в резултат на дистанционното проучване се установява 0,28 % на нередности спрямо 1,13 % според резултата от традиционните проверки на място.
(
31
)	Точка 22 от обжалваното съдебно решение.
(
32
)	Вж. в този смисъл решение от 10 април 2014 г., Maatschap T. van Oosterom en A. van Oosterom-Boelhouwer (С‑485/12, EU:C:2014:250, т. 62).
(
33
)	Точка 11 от обжалваното съдебно решение.
(
34
)	Вж. точка 19 от обжалваното съдебно решение.
(
35
)	Самият Общ съд застъпва тази теза на друго място, вж. решения от 16 юни 2015 г., Португалия/Комисия (Т‑3/11, непубликувано, EU:T:2015:388, т. 75) и от 20 юли 2017 г., Испания/Комисия (Т‑143/14 непубликувано, EU:T:2017:534, т. 38).
(
36
)	Решение от 9 септември 2008 г., FIAMM и др./Съвет и Комисия (С‑120/06 Р и С‑121/06 Р, EU:C:2008:476, т. 187).
(
37
)	Вж. в това отношение констатациите на Общия съд в точки 27, 29 и 39 от обжалваното съдебно решение, които Чешката република не е оспорила.
(
38
)	Вж. точки 35, 36 и 38 от обжалваното съдебно решение.
(
39
)	На френски език: „est élargi“; на английски език: „shall be increased“; на полски език: „zwiększa się próbę“; на испански език: „se aumentará la muestra“; на нидерландски език: „wordt de steekproef […] uitgebreid“.
(
40
)	Чешката република се позовава по-специално на решение от 17 април 2018 г., B и Vomero (С‑316/16 и С‑424/16 и С‑424/16, EU:C:2018:256, т. 70), в което става въпрос за решение за експулсиране на гражданин на Съюза.
(
41
)	Точка 50 от обжалваното съдебно решение.
(
42
)	Точка 48 от обжалваното съдебно решение.
(
43
)	Точка 56 от обжалваното съдебно решение.
(
44
)	„Проверка на място преди изплащането на всяка помощ за инвестиции“, точка 56 от обжалваното съдебно решение.
(
45
)	Вж. във връзка с член 12 съображение 19 от Регламент № 555/2008.
(
46
)	Вж. член 20, параграф 2, първа алинея, второ изречение от Регламент № 73/2009 или понастоящем член 74, параграф 2 от Регламент № 1306/2013.
(
47
)	Вж. точка 15 от настоящото заключение.
(
48
)	Точка 56 от обжалваното съдебно решение.
(
49
)	По-точно казано, например относно помощта между контролните органи (глава II), относно аналитичната база данни (глава III) и относно вземането на проби за контролни цели (глава IV).
(
50
)	Вж. точка 18 от настоящото заключение.
(
51
)	Toчки 60 и 61 от обжалваното съдебно решение.
(
52
)	Вж. по-горе точка 53 от настоящото заключение.
(
53
)	Вж. в това отношение по-горе точки 46 и 56 от настоящото заключение.
(
54
)	Вж. по-горе точка 88 от настоящото заключение.
(
55
)	Вж. точка 43 и сл. от обжалваното съдебно решение и по-горе, точка 64 от настоящото заключение.