62023TJ1171
РЕШЕНИЕ НА ОБЩИЯ СЪД (шести състав)
9 юли 2025 година (
*1
)
„Марка на Европейския съюз — Производство за обявяване на недействителност — Триизмерна марка на Европейския съюз — Форма на куб със стени с решетъчна структура и различни цветове — Абсолютно основание за недействителност — Знак, който се състои изключително от формата на стоката, необходима за получаването на технически резултат — Член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент (ЕО) № 40/94)“
По дело T‑1171/23,
Spin Master Toys UK Ltd, установено в Марлоу (Обединено кралство), представлявано от V. von Bomhard и A. Malkmes, адвокати,
жалбоподател,
срещу
Службата на Европейския съюз за интелектуална собственост (EUIPO), представлявана от D. Gája и V. Ruzek,
ответник,
като другата страна в производството пред апелативния състав на EUIPO, встъпила в производството пред Общия съд, е
Verdes Innovations SA, установено в Хилиомоди (Гърция), представлявано от R. Kunze, адвокат,
ОБЩИЯТ СЪД (шести състав),
състоящ се от: M. J. Costeira, председател, M. Кънчева (докладчик) и E. Tichy-Fisslberger, съдии,
секретар: R. Ūkelytė, администратор,
предвид изложеното в писмената фаза на производството
и в съдебното заседание от 15 ноември 2024 г.,
постанови настоящото
Решение
1
С жалбата си на основание член 263 ДФЕС жалбоподателят, Spin Master Toys UK Ltd, иска отмяна на решението на първи апелативен състав на Службата на Европейския съюз за интелектуална собственост (EUIPO) от 20 октомври 2023 г. (преписка R 850/2022‑5) (наричано по-нататък „обжалваното решение“).
Обстоятелствата по спора
2
На 25 януари 2013 г. встъпилата страна, Verdes Innovations SA, подава в EUIPO искане за обявяване на недействителност на марката на Европейския съюз, регистрирана на 9 януари 2008 г. под номер 5696232 вследствие на заявка, подадена на 6 февруари 2007 г. от Seven Towns Ltd, праводател на жалбоподателя, за следния триизмерен знак:
3
Изображението на заявената марка е придружено от следното описание:
„Марката представлява изображение на шест геометрични повърхности, организирани в три двойки успоредни повърхности, като всяка двойка е разположена перпендикулярно на другите две двойки и се характеризира с i) факта, че двете съседни повърхности са с различни цветове, а именно червено (PMS 200C*), зелено (PMS 347C*), синьо (PMS 293C*), оранжево (PMS 021C*), жълто (PMS 012C*) и бяло, и ii) всяка от тези повърхности е разделена на девет равни сегмента с черни линии, като по този начин образуват решетка; графичното изображение на марката има два триизмерни изгледа, единият страничен, а другият фронтален, на всяка от шестте страни“.
4
Спорната марка съдържа и претенция за следните цветове:
„Червено (PMS 200C), зелено (PMS 347C), синьо (PMS 293C), оранжево (PMS 021C), жълто (PMS 012C) и бяло“.
5
Стоките, обхванати от спорната марка, за които се иска обявяване на недействителността, спадат към клас 28 по смисъла на ревизираната и изменена Ницска спогодба относно международната класификация на стоките и услугите за регистрация на марки от 15 юни 1957 г. и съответстват на следното описание: „Играчки, игри и пъзели, триизмерни пъзели; електронни игри; ръчни приспособления за игра на електронни игри“.
6
В подкрепа на искането за обявяване на недействителност е посочено основанието по член 52, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕО) № 207/2009 на Съвета от 26 февруари 2009 година относно марката на Общността (ОВ L 78, 2009 г., стр. 1) във връзка с член 7, параграф 1, букви а), б), в) и д) от същия регламент.
7
На 4 юни 2014 г. отделът по отмяна спира висящото пред него производство до постановяването на окончателно решение по искането за обявяване на недействителност, подадено от Simba Toys срещу триизмерната марка на Европейския съюз № 162784, изобразяваща, както следва, в черно и бяло, триизмерен пъзел с наименование „Куб на Рубик“:
8
Общият съд постановява решение от 25 ноември 2014 г., Simba Toys/СХВП — Seven Towns (Форма на куб със стени с решетъчна структура) (T‑450/09, EU:T:2014:983). Съдът отменя това решение на Общия съд и решението на апелативния състав с решение от 10 ноември 2016 г., Simba Toys/EUIPO (C‑30/15 P, EU:C:2016:849). С решение R 452/2017‑1 от 19 юни 2017 г. апелативният състав обявява триизмерната марка на Европейския съюз № 162784 за недействителна на основание член 51, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕО) № 40/94 на Съвета от 20 декември 1993 година относно марката на Общността (OВ L 11, 1994 г., стр. 1; Специално издание на български език, 2007 г., глава 17, том 1, стр. 146) във връзка с член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от същия регламент. Това решение е потвърдено от Общия съд с решение от 24 октомври 2019 г., Rubik’s Brand/EUIPO — Simba Toys (Форма на куб със стени с решетъчна структура) (T‑601/17, непубликувано, EU:T:2019:765). Съдът не допуска обжалване на това решение на Общия съд (определение от 23 април 2020 г., Rubik’s Brand/EUIPO, C‑936/19 P, непубликувано, EU:C:2020:286).
9
На 22 януари 2021 г. производството за обявяване на недействителност на спорната марка е възобновено.
10
На 25 март 2022 г. отделът по отмяна уважава изцяло искането за обявяване на недействителност на спорната марка на основание член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 207/2009.
11
На 16 май 2022 г. жалбоподателят подава жалба пред EUIPO срещу решението на отдела по отмяна.
12
С обжалваното решение апелативният състав отхвърля жалбата. Той приема по-специално, че цветовете на квадратите на всяка стена на куба са съществена характеристика на спорната марка и са неразделна част от формата на тази марка. Той констатира, че съчетанието от тези шест различни цвята е необходимо за получаването на технически резултат. Той по същество прави извода, че посочената марка е била регистрирана в противоречие с разпоредбите на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 207/2009 за всички стоки, обхванати от регистрацията.
Искания на страните
13
Жалбоподателят моли Общия съд:
–
да отмени обжалваното решение,
–
да осъди EUIPO и встъпилата страна да заплатят съдебните разноски.
14
EUIPO моли Общия съд:
–
да отхвърли жалбата,
–
да осъди жалбоподателя да заплати съдебните разноски.
15
Встъпилата страна моли Общия съд:
–
да отхвърли жалбата,
–
да осъди жалбоподателя да заплати съдебните разноски във връзка с производството пред Общия съд и разноските в производството пред апелативния състав.
От правна страна
16
Предвид датата на подаване на разглежданата заявка за регистрация, а именно 6 февруари 2007 г., която е от значение за определянето на приложимото материално право, към фактите по случая се прилагат материалноправните разпоредби на Регламент № 40/94 (вж. в този смисъл определение от 5 октомври 2004 г., Alcon/СХВП, C‑192/03 P, EU:C:2004:587, т. 39 и 40, и решение от 23 април 2020 г., Gugler France/Gugler и EUIPO, C‑736/18 P, непубликувано, EU:C:2020:308, т. 3 и цитираната съдебна практика).
17
Следователно, що се отнася до материалноправните норми в настоящия случай, позоваванията на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 207/2009 и на член 52, параграф 1, буква а) от същия регламент, направени от апелативния състав в обжалваното решение и от страните в писмените им изявления, следва да се разбират като отнасящи се съответно до член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 и член 51, параграф 1, буква а) от същия регламент, които имат по същество идентично съдържание по отношение на настоящия спор.
18
Освен това, доколкото по принцип е предвидено процесуалноправните норми да се прилагат към деня на влизането им в сила (вж. решение от 11 декември 2012 г., Комисия/Испания, C‑610/10, EU:C:2012:781, т. 45 и цитираната съдебна практика), към настоящия спор се прилагат процесуалноправните разпоредби на Регламент (ЕС) 2017/1001 на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2017 година относно марката на Европейския съюз (ОВ L 154, 2017 г., стр. 1).
19
В подкрепа на жалбата си жалбоподателят посочва само едно основание — нарушение на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 във връзка с член 51, параграф 1, буква а) от същия регламент. Това основание включва три части, свързани, първо, с грешка в преценката при определянето на съществените характеристики на спорната марка, второ, с грешка в преценката при анализа на функционалността на тази марка, и трето, с грешка в преценката относно „пъзелите“. Жалбоподателят твърди по същество, че спорната триизмерна марка има съществени характеристики, а именно съчетанието от шест специфични цвята и подреждането им върху шестте стени на куба, които не се състоят изключително от формата и при всички положения не са необходими за получаването на технически резултат.
20
От член 51, параграф 1, буква а) от Регламент № 40/94 по-специално следва, че марка на Европейския съюз се обявява за недействителна на основание на искане, подадено до EUIPO, когато тази марка е била регистрирана в противоречие с разпоредбите на член 7 от същия регламент.
21
Съгласно член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 се отказва регистрацията на знаците, които се състоят изключително от формата на стоката, необходима за получаването на технически резултат.
22
Следва да се припомни, че непосредствената цел на забраната за регистрация на формите, посочени в член 7, параграф 1, буква д) от Регламент № 40/94, е да се избегне възможността предоставеното от марката изключително и трайно право да послужи за неограничено продължаване на действието във времето на други права, за които законодателят на Европейския съюз е предвидил прилагането на преклузивен срок (вж. в този смисъл решение от 6 декември 2023 г., BB Services/EUIPO — Lego Juris (Форма на фигурка играчка c цилиндрична издатина на главата), T‑297/22, EU:T:2023:780, т. 25 и цитираната съдебна практика).
23
Общият интерес в основата на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 е да се избегне възможността правото на марките да доведе до предоставяне на монопол на едно предприятие върху техническите решения или полезните характеристики на определена стока (вж. в този смисъл и по аналогия решения от 14 септември 2010 г., Lego Juris/СХВП, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, т. 43 и цитираната съдебна практика, и от 24 октомври 2019 г., Форма на куб със стени с решетъчна структура, T‑601/17, непубликувано, EU:T:2019:765, т. 43 и цитираната съдебна практика).
24
Правилното прилагане на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 предполага съществените характеристики на разглеждания триизмерен знак да са надлежно определени. Изразът „съществени характеристики“ трябва да се разбира като обхващащ най-важните елементи на знака (решения от 14 септември 2010 г., Lego Juris/СХВП, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, т. 68 и 69, от 24 октомври 2019 г., Форма на куб със стени с решетъчна структура, T‑601/17, непубликувано, EU:T:2019:765, т. 47, и от 6 декември 2023 г., Форма на фигурка играчка c цилиндрична издатина на главата, T‑297/22, EU:T:2023:780, т. 102).
25
Определянето на съществените характеристики на даден знак трябва да се извършва за всеки отделен случай, без никаква систематична йерархия между различните видове елементи, които може да включва даден знак. Такова определяне може да бъде осъществено или направо, въз основа на цялостното впечатление от знака, или като на първо време се разгледа последователно всеки от елементите, които съставляват знака (вж. в този смисъл решения от 14 септември 2010 г., Lego Juris/СХВП, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, т. 70, от 24 октомври 2019 г., Форма на куб със стени с решетъчна структура, T‑601/17, непубликувано, EU:T:2019:765, т. 48, и от 6 декември 2023 г., Форма на фигурка играчка c цилиндрична издатина на главата, T‑297/22, EU:T:2023:780, т. 103).
26
Следователно определянето на съществените характеристики на триизмерен знак според случая, и по-специално предвид степента на сложност на този знак, може да се извърши чрез обикновен визуален анализ на посочения знак или, обратно, да се основе на задълбочена проверка, в рамките на която се отчитат необходими за преценката елементи като проучвания и експертизи или също така данни относно правата на интелектуална собственост, предоставени по-рано във връзка със съответната стока (решения от 14 септември 2010 г., Lego Juris/СХВП, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, т. 71, от 24 октомври 2019 г., Форма на куб със стени с решетъчна структура, T‑601/17, непубликувано, EU:T:2019:765, т. 49, и от 6 декември 2023 г., Форма на фигурка играчка c цилиндрична издатина на главата, T‑297/22, EU:T:2023:780, т. 104).
27
Така компетентният орган може да извърши задълбочена проверка, в рамките на която освен графичното изображение и евентуалните описания, представени при подаването на заявката за регистрация, да се вземат предвид и обстоятелства от значение за правилното определяне на съществените характеристики на даден знак (решения от 6 март 2014 г., Pi-Design и др./Yoshida Metal Industry, C‑337/12 P—C‑340/12 P, непубликувано, EU:C:2014:129, т. 54, и от 6 декември 2023 г., Форма на фигурка играчка c цилиндрична издатина на главата, T‑297/22, EU:T:2023:780, т. 105).
28
От това следва, че макар определянето на съществените характеристики на разглеждания знак да трябва да започне по принцип с разглеждането на графичното изображение на този знак, компетентният орган може да се позове и на други полезни данни, позволяващи да се определят правилно тези характеристики, сред които е и възприемането от съответните потребители (решения от 23 април 2020 г., Gömböc, C‑237/19, EU:C:2020:296, т. 30, 31 и 37, и от 6 декември 2023 г., Форма на фигурка играчка c цилиндрична издатина на главата, T‑297/22, EU:T:2023:780, т. 106).
29
Освен това нито отличителният характер на елементите на даден знак, нито придобитият чрез използване отличителен характер на даден знак са релевантни за определянето на съществените му характеристики по смисъла на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 (решения от 24 септември 2019 г., Roxtec/EUIPO — Wallmax (Изображение на черен квадрат, съдържащ седем сини концентрични кръга), T‑261/18, EU:T:2019:674, т. 64, и от 6 декември 2023 г., Форма на фигурка играчка c цилиндрична издатина на главата, T‑297/22, EU:T:2023:780, т. 108).
30
Определянето на съществените характеристики на разглежданата форма в рамките на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 се извършва с конкретната цел да се позволи разглеждането на функционалността на посочената форма (решения от 24 септември 2019 г., Изображение на черен квадрат, съдържащ седем сини концентрични кръга, T‑261/18, EU:T:2019:674, т. 55, от 30 март 2022 г., Établissement Amra/EUIPO — eXpresio, estudio creativo (Форма на ботуш за скачане), T‑264/21, непубликувано, EU:T:2022:193, т. 41, и от 6 декември 2023 г., Форма на фигурка играчка c цилиндрична издатина на главата, T‑297/22, EU:T:2023:780, т. 109). В този смисъл това определяне трябва да се извърши обективно, с оглед на техническия резултат, получен от тази форма.
31
След като определи съществените характеристики на знака, EUIPO трябва да провери също дали всички тези характеристики съответстват на техническата функция или на една от техническите функции на разглежданата стока (вж. в този смисъл решения от 14 септември 2010 г., Lego Juris/СХВП, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, т. 72, от 23 април 2020 г., Gömböc, C‑237/19, EU:C:2020:296, т. 28 и цитираната съдебна практика, и от 6 декември 2023 г., Форма на фигурка играчка c цилиндрична издатина на главата, T‑297/22, EU:T:2023:780, т. 110), тоест да извърши анализ на функционалността на знака.
32
За да се анализира функционалността на даден знак по смисъла на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94, съществените характеристики на формата, необходима за постигане на технически резултат, трябва, доколкото е възможно, да се преценяват с оглед на техническата функция на представената конкретна стока. Такъв анализ не може да бъде направен, без да се вземат предвид евентуалните допълнителни обстоятелства, които имат отношение към функцията на разглежданата конкретна стока, дори да не са видими в изображението (решения от 10 ноември 2016 г., Simba Toys/EUIPO, C‑30/15 P, EU:C:2016:849, т. 46 и 48, и от 6 декември 2023 г., Форма на фигурка играчка c цилиндрична издатина на главата, T‑297/22, EU:T:2023:780, т. 111).
33
Така при анализа на функционалността на даден знак по смисъла на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 съдът на Съюза не е обвързан само от функциите, видни от графичното изображение на марката, а трябва да вземе предвид другите елементи, произтичащи от конкретната стока, като например механизма на въртене в случая на куба на Рубик (вж. в този смисъл решение от 24 октомври 2019 г., Форма на куб със стени с решетъчна структура, T‑601/17, непубликувано, EU:T:2019:765, т. 85 и 86), долната страна на блокчето в случая на блокчето „Lego“ (решение от 12 ноември 2008 г., Lego Juris/СХВП — Mega Brands (Червено блокче Lego), T‑270/06, EU:T:2008:483, т. 78), а за една превръзка — начина ѝ на действие (решение от 31 януари 2018 г., Novartis/EUIPO — SK Chemicals (Изображение на пластир), T‑44/16, непубликувано, EU:T:2018:48, т. 37). Все пак съдът на Съюза не може да добавя към формата на конкретната стока елементи, които не са нейни съставни елементи (решения от 3 юни 2021 г., Yokohama Rubber и EUIPO/Pirelli Tyre, C‑818/18 P и C‑6/19 P, непубликувано, EU:C:2021:431, т. 62—66, и от 6 декември 2023 г., Форма на фигурка играчка c цилиндрична издатина на главата, T‑297/22, EU:T:2023:780, т.112).
34
Ако данни, които не са видни от графичното изображение на знака, могат да бъдат взети предвид, за да се прецени дали тези характеристики отговарят на техническа функция на разглежданата стока, тези данни трябва да произтичат от обективни и надеждни източници и не могат да включват възприемането от съответните потребители (решения от 23 април 2020 г., Gömböc, C‑237/19, EU:C:2020:296, т. 37, и от 6 декември 2023 г., Форма на фигурка играчка c цилиндрична издатина на главата, T‑297/22, EU:T:2023:780, т. 113).
35
Условието, според което регистрацията на форма на стока като марка на Европейския съюз може да се откаже на основание член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 само ако тази форма е „необходима“ за постигането на търсения технически резултат, не предполага съответната форма да е единствената, която позволява да се постигне този резултат (решения от 14 септември 2010 г., Lego Juris/СХВП, C48/09 P, EU:C:2010:516, т. 53, от 24 октомври 2019 г., Форма на куб със стени с решетъчна структура, T‑601/17, непубликувано, EU:T:2019:765, т. 46, и от 6 декември 2023 г., Форма на фигурка играчка c цилиндрична издатина на главата, T‑297/22, EU:T:2023:780, т. 114).
36
Наличието на други форми, които позволяват получаването на същия технически резултат, не представлява за целите на прилагането на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 обстоятелство, което може да изключи прилагането на основанието за отказ на регистрация (вж. решения от 14 септември 2010 г., Lego Juris/СХВП, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, т. 58 и 83 и цитираната съдебна практика, и от 6 декември 2023 г., Форма на фигурка играчка c цилиндрична издатина на главата, T‑297/22, EU:T:2023:780, т. 115).
37
С други думи, член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 не допуска регистрацията на всяка форма, състояща се в своите съществени характеристики изключително от формата на стоката, която в техническо отношение е в състояние да породи и е достатъчна за получаването на търсения технически резултат, дори да може резултатът да бъде постигнат чрез други форми, използващи същото или друго техническо решение (решения от 12 ноември 2008 г., Червено блокче Lego, T‑270/06, EU:T:2008:483, т. 43, и от 6 декември 2023 г., Форма на фигурка играчка c цилиндрична издатина на главата, T‑297/22, EU:T:2023:780, т. 116).
38
В рамките на проверката на функционалността на знак, състоящ се от формата на стока, след като се определят съществените характеристики на посочения знак, трябва да се прецени само дали тези характеристики отговарят на техническата функция на съответната стока. Тази проверка очевидно трябва да се извърши чрез анализ на знака, който е заявен за регистрация като марка или е оспорен, а не на знаците, които се състоят от други форми на стоки. Техническата функционалност на характеристиките на дадена форма може да се прецени по-специално, като се вземе предвид документацията, свързана с по-ранни патенти, които описват функционалните елементи на съответната форма (решения от 14 септември 2010 г., Lego Juris/СХВП, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, т. 84 и 85, и от 6 декември 2023 г., Форма на фигурка играчка c цилиндрична издатина на главата, T‑297/22, EU:T:2023:780, т. 117).
39
Отказва се регистрацията единствено на формите на стоки, които само материализират техническо решение, поради което тяхната регистрация като марка действително ще затрудни използването на това техническо решение от други предприятия. Регистрацията на изключително функционална форма на стока като марка може да даде възможност на притежателя на тази марка да забрани на всяко друго предприятие използването не само на същата форма, но и на сходни форми (решения от 14 септември 2010 г., Lego Juris/СХВП, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, т. 48 и 56, от 24 октомври 2019 г., Форма на куб със стени с решетъчна структура, T‑601/17, непубликувано, EU:T:2019:765, т. 45 и 46, и от 6 декември 2023 г., Форма на фигурка играчка c цилиндрична издатина на главата, T‑297/22, EU:T:2023:780, т. 118).
40
Наличието на един или няколко незначителни произволни елемента в един знак, всички основни елементи на който са предопределени от техническото решение, чийто израз е този знак, е без значение за заключението, че посоченият знак се състои изключително от формата на стоката, необходима за постигането на технически резултат, като наличието на несъществени характеристики без техническа функция е без значение в този контекст (вж. в този смисъл решения от 14 септември 2010 г., Lego Juris/СХВП, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, т. 51 и 52 и цитираната съдебна практика, от 11 май 2017 г., Yoshida Metal Industry/EUIPO, C‑421/15 P, EU:C:2017:360, т. 27 и цитираната съдебна практика, и от 6 декември 2023 г., Форма на фигурка играчка c цилиндрична издатина на главата, T‑297/22, EU:T:2023:780, т. 119).
41
Обстоятелството, че съществен елемент на спорната марка, който е необходим за получаването на технически резултат, има също така естетическа стойност или необичаен характер, не позволява да се изключи прилагането на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 (решение от 5 юли 2023 г., Wajos/EUIPO (Форма на съд), T‑10/22, непубликувано, EU:T:2023:377, т. 45).
42
Освен това фактът, че съчетанието от изключително функционални елементи придава цялостна естетическа стойност или допринася за създаването на декоративен образ на спорната марка, не е пречка за прилагането на основанието за отказ, посочено в член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 (вж. в този смисъл решения от 19 септември 2012 г., Reddig/СХВП — Morleys (Дръжка на нож), T‑164/11, непубликувано, EU:T:2012:443, т. 40, и от 5 юли 2023 г., Форма на съд, T‑10/22, непубликувано, EU:T:2023:377, т. 49).
43
За разлика от това член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 не може да се приложи, когато заявената или оспорената марка се отнася до форма на стока, в която елемент, който не е функционален, като например декоративен или оригинален елемент, изпълнява важна роля. В този случай конкурентните предприятия имат лесен достъп до алтернативни форми с равностойна функционалност, така че не съществува риск от засягане на достъпа до техническото решение. В тази хипотеза конкурентите на притежателя на посочената марка лесно биха могли да материализират това техническо решение във форми на стоки, които нямат същия нефункционален елемент като включения във формата на стоката на притежателя на марката и следователно не са нито идентични, нито сходни на нея (решения от 14 септември 2010 г., Lego Juris/СХВП, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, т. 52 и 72, от 24 октомври 2019 г., Форма на куб със стени с решетъчна структура, T‑601/17, непубликувано, EU:T:2019:765, т. 50, и от 6 декември 2023 г., Форма на фигурка играчка c цилиндрична издатина на главата, T‑297/22, EU:T:2023:780, т. 119 и 120).
44
За да се квалифицира като значителен произволен елемент, нефункционалният елемент трябва да е достатъчно съществен (решение от 13 ноември 2024 г., Boehringer Ingelheim Pharma/EUIPO — Glenmark Pharmaceuticals Europe (Форма на инхалатор), T‑524/23, непубликувано, обжалвано, EU:T:2024:809, т. 54).
45
От гореизложеното следва, че посоченото в член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 основание за отказ може да се приложи само ако всяка от съществените характеристики на разглеждания знак е необходима за постигането на технически резултат, за който е предназначена съответната стока. За сметка на това посоченото основание не се прилага, когато съществува важен нефункционален елемент, като например декоративен или оригинален елемент, който представлява съществена характеристика на посочения знак, но не е необходим за постигането на такъв технически резултат (решение от 6 декември 2023 г., Форма на фигурка играчка c цилиндрична издатина на главата, T‑297/22, EU:T:2023:780, т. 121). Все пак наличието на несъществени характеристики, дори и нефункционални, не е пречка за прилагането на посоченото основание.
46
В обобщение, посоченото в член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 основание за отказ се прилага, ако всички съществени характеристики на разглежданата форма са функционални, освен ако съществува поне една нефункционална съществена характеристика, и е без значение, че дадена несъществена характеристика е нефункционална.
47
Именно с оглед на тези принципи, след като бъдат направени две предварителни бележки, следва да се разгледа основателността на единственото основание на жалбоподателя.
Предварителни бележки
По вида на спорната марка
48
В точка 51 от обжалваното решение апелативният състав отбелязва, че между страните няма разногласия, че спорната марка съответства на формата на триизмерен пъзел, изобретен от г‑н Ernő Rubik и успешно предлаган на пазара от 80‑те години на миналия век под името „Куб на Рубик“.
49
В това отношение е важно най-напред да се подчертае, че спорната марка е заявена и регистрирана като триизмерна марка или състояща се от форма марка, а не като двуизмерна марка или марка с мотиви, прилагаща се за повърхностите на дадена форма, нито като позиционна марка, поставена или прикрепена върху форма, нито като цветна марка сама по себе си, независимо от всякаква форма. По същество спорната марка е вариант 3 x 3 на триизмерния пъзел, известен под името „Куб на Рубик“.
50
От съдебната практика обаче следва, че като подава в EUIPO заявка за регистрация на марка на Европейския съюз, заявителят прави избор, очертаващ обхвата на предоставената защита в зависимост от вида на заявената марка. Следователно EUIPO трябва да вземе предвид избора, направен от заявителя в неговата заявка, и да изведе от него необходимите последици. Нещо повече, основната цел на изискването за яснота и точност, произтичащо от член 4 от Регламент № 40/94, тълкуван по аналогия в решение от 12 декември 2002 г., Sieckmann (C‑273/00, EU:C:2002:748, т. 46—55), е опазването на правната сигурност, като се гарантира, че предметът на предоставената от EUIPO защита е ясно определен по отношение на компетентните органи и икономическите оператори, по-специално конкурентите на заявителя. Това изискване е императивно в още по-голяма степен, когато става въпрос, в съответствие с обществения интерес, защитен от член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от същия регламент, да се избегне установяването на потенциално неограничен във времето монопол върху дадено техническо решение (вж. в този смисъл решение от 27 юни 2017 г., Flamagas/EUIPO — MatMind (CLIPPER), T‑580/15, непубликувано, EU:T:2017:433, т. 35 и 36).
51
Следователно в настоящия случай трябва да се вземе предвид изборът на жалбоподателя (или на неговия праводател) да подаде заявка за регистрация на спорната марка като триизмерна марка или състояща се от форма марка.
По техническия резултат на спорната марка
52
В точки 53 и 54 от обжалваното решение апелативният състав цитира своето решение R 452/2017‑1 от 19 юни 2017 г. (наричано по-нататък „цитираното решение“), в което е разгледал марка, съответстваща на куб на Рубик в черно и бяло с квадратчета, разположени в 3 x 3 реда върху всяка стена. Той е описал търсения с разглеждания триизмерен пъзел технически резултат като такъв на „игра, която се състои в сглобяване на цветен триизмерен пъзел и във формата на куб, чрез подреждане на шест стени с различни цветове“, и е уточнил, че „[т]ази цел се постига чрез завъртане по ост, вертикално и хоризонтално, на редове от по-малки кубчета с различни цветове, докато деветте квадрата на всяка стена на куба са с един и същ цвят“ (т. 32 от цитираното решение).
53
Следва да се потвърди тази преценка на техническия резултат от апелативния състав — която вече е била потвърдена от Общия съд в решение от 24 октомври 2019 г., Форма на куб със стени с решетъчна структура (T‑601/17, непубликувано, EU:T:2019:765, т. 80—83), както отбелязва апелативният състав и без това да се оспорва от жалбоподателя — като същевременно се приложи mutatis mutandis към цветната версия 3 x 3 на куба на Рубик, която съставлява спорната марка в настоящия случай.
По първата част от единственото основание за грешка в преценката при определянето на съществените характеристики на спорната марка
54
С първата част от единственото основание жалбоподателят упреква апелативния състав, че е нарушил член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94, като го е приложил към спорната марка, въпреки че тя не се състои изключително от форма. Една от съществените ѝ характеристики, както приел апелативният състав, била специфичното подреждане на шест конкретни цвята върху шестте стени на куба. Това подреждане обаче не било неразделна част от формата на стоката и не можело да бъде приравнено на нея. Жалбоподателят упреква апелативния състав, че не е признал, че цветът не може да се приравни на „формата“, в противоречие с определението на понятието „форма“ в практиката на Съда.
55
По-конкретно, първата част се разделя на начално твърдение и на основно оплакване.
По началното твърдение за съществените характеристики на спорната марка
56
С началното твърдение, което е отправна точка за основното му оплакване, жалбоподателят изтъква, че оформлението на повърхността в шест различни цвята представлява съществена характеристика на спорната марка, както потвърдил апелативният състав след отдела по отмяна. Жалбоподателят твърди, че третата съществена характеристика на тази марка, освен формата на куба и решетъчната структура, е правилно определена от апелативния състав в точка 52 от обжалваното решение като специфичното подреждане на разглежданите шест конкретни цвята.
57
В това отношение жалбоподателят поддържа също, че графичното изображение на спорната марка не оставя никакво съмнение относно факта, че нейният предмет е главно шестте конкретни цвята, подредени по специфичен начин, тъй като цветовете са ясно обозначени чрез кодове „Pantone“ и тяхното положение върху куба е уточнено с триизмерните изображения, както и с описанието, посочено в точка 3 по-горе. Обстоятелството, че жалбоподателят (или неговият праводател) не е искал да защити главно формата като такава, а оформлението на повърхността, тоест конкретните цветове и тяхното подреждане върху куба, се установявало много ясно от посоченото описание.
58
EUIPO и встъпилата страна оспорват доводите на жалбоподателя.
59
Следва да се припомни, че правилното прилагане на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 предполага съществените характеристики на разглеждания триизмерен знак да са надлежно определени (вж. т. 24 по-горе).
60
В точка 52 от обжалваното решение апелативният състав приема за безспорно между страните, че изображението на спорната марка има следните съществени характеристики:
–
форма на куб,
–
черна решетка върху всяка стена на куба, състояща се от квадрати, разположени в 3 x 3 реда,
–
шест различни цвята за квадратите на всяка съответна стена на куба, а именно червено, зелено, синьо, оранжево, жълто и бяло.
61
Що се отнася до горепосочената трета съществена характеристика на спорната марка, следва да се отхвърли началното твърдение на жалбоподателя, че специфичното подреждане на шестте конкретни цвята е съществена характеристика на тази марка, както е определил апелативният състав в точка 52 от обжалваното решение. Всъщност следва да се приеме, както прави EUIPO, че такова определяне на третата съществена характеристика на посочената марка не се съдържа в обжалваното решение и освен това е неправилно.
62
На първо място, следва да се отбележи, че апелативният състав не посочва никакво „специфично подреждане на конкретни цветове“ като съществена характеристика на спорната марка, а по-скоро подчертава факта, че тези цветове са различни и че тези различни цветове се появяват съответно върху всяка стена на куба. Изброяването от апелативния състав на шестте цвята (червен, зелен, син, оранжев, жълт и бял) се състои само в описание на цветовете, които се появяват върху стените на куба в тази марка. Такова изброяване не може да се тълкува в смисъл, че апелативният състав е приел, че тези конкретни цветове и тяхното специфично подреждане представляват съществена характеристика на посочената марка.
63
Това се потвърждава от факта, че апелативният състав, от една страна, определя „шестте различни цвята“ като една и съща съществена характеристика, а не като шест отделни съществени характеристики, а от друга страна, не посочва каквото и да било „специфично подреждане“ на тези цветове, противно на твърденията на жалбоподателя. Апелативният състав просто е признал, че тези цветове са различни във всеки квадрат на всяка стена на куба, и само е описал тези цветове по възможно най-простия начин.
64
На второ място, следва да се припомни, от една страна, че определянето на съществените характеристики на разглежданата форма в рамките на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 трябва да се извърши обективно, с оглед на получения от посочената форма технически резултат и се извършва с конкретната цел да се позволи разглеждането на функционалността на тази форма (вж. т. 30 по-горе). От друга страна, изразът „съществени характеристики“ трябва да се разбира като обхващащ най-важните елементи на знака (вж. т. 24 по-горе), за разлика от незначителните произволни елементи (вж. т. 40 по-горе).
65
В случая следва да се констатира, че както разглеждането на отделните елементи на спорната триизмерна марка, така и разглеждането на цялостното впечатление, което тя създава, предвид по-специално фактът, че такова разглеждане трябва да се извърши с оглед на получения от разглежданата форма технически резултат и с конкретната цел да се позволи разглеждането на функционалността на тази форма, водят до заключението, че шестте конкретни цвята (червено, зелено, синьо, оранжево, жълто и бяло), поставени върху стените на куба, и тяхното твърдяно „специфично подреждане“ не представляват съществена характеристика на посочената марка.
66
Всъщност поради изложените по-долу причини, шестте конкретни цвята и тяхното твърдяно „специфично подреждане“ трябва да се разглеждат като имащи незначително и второстепенно значение в сравнение с формата на куба, решетъчната структура и разграничението на стените на куба, а именно обстоятелството, че те са отличими.
67
Първо, следва да се констатира, че разглежданите шест конкретни цвята, както са претендирани, са основни, което подсказва, че те са незначителни и второстепенни спрямо формата. Предвид основния им характер тези цветове само отговарят на функцията да отличават различните стени на куба с това, което Общият съд нарича „контрастен ефект“ (решение от 24 октомври 2019 г., Форма на куб със стени с решетъчна структура, T‑601/17, непубликувано, EU:T:2019:765, т. 88). Освен това, доколкото не се считат за функционални, такива основни цветове не са достатъчно значими, за да се квалифицират като значителни произволни елементи (вж. т. 44 по-горе).
68
От това следва, че специфичното естество на тези шест цвята не е съществена характеристика на спорната марка, за разлика от тяхното разграничение и контрастния ефект, който това разграничение поражда.
69
В съдебното заседание жалбоподателят поддържа, че основният характер на разглежданите шест цвята не следва от обжалваното решение. EUIPO възразява, че този основен характер произтича изрично от преценка, направена от отдела по отмяна в неговото решение, която апелативният състав е възприел с потвърждаването ѝ. В това отношение следва да се припомни, че когато апелативният състав потвърждава изцяло решението на по-низшестоящ отдел на EUIPO, това решение, както и мотивите му, са част от контекста на постановяване на решението на апелативния състав, контекст, известен на страните и позволяващ на съда да упражни напълно контрол за законосъобразност на основателността на преценката на апелативния състав (решение от 9 юли 2008 г., Reber/СХВП — Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli (Mozart), T‑304/06, EU:T:2008:268, т. 47). В случая следва да се отбележи, че отделът по отмяна действително е квалифицирал тези шест цвята като „основни“ два пъти на страница 20 от своето решение.
70
Второ, следва да се отбележи, подобно на EUIPO, че твърдяното „специфично подреждане“ на цветовете върху стените на куба, на което се позовава жалбоподателят, не личи ясно в графичното изображение на спорната марка. Макар от графичното изображение несъмнено да следва, че жълтият, зеленият и червеният цвят, от една страна, и синият, белият и оранжевият цвят, от друга страна, са „съседни“, все пак не става ясно на кои други цветове е съседен всеки от тези цветове, нито какво е изтъкнатото от жалбоподателя „специфично подреждане“ на цветовете върху стените на куба, тъй като такова „специфично подреждане“ не следва недвусмислено от графичното изображение на спорната марка и от нейното описание. В действителност жалбоподателят не може да изтъкне никакво „специфично подреждане“ на цветовете чрез ясно и недвусмислено представяне и описание на всички съседни едни спрямо други цветове, което показва, че основният предмет на разглежданата триизмерна марка е формата на куб, решетъчната структура и разграничението на цветовете върху всяка стена на куба.
71
От това следва, че твърдяното „специфично подреждане“, на което се позовава жалбоподателят, не представлява съществена характеристика на спорната марка, за разлика от породения от разграничението на цветовете контрастен ефект.
72
Трето, противно на твърдяното от жалбоподателя, въпросът дали последният (или неговият праводател) е искал да защити главно формата като такава или оформлението на повърхността, или и двете, не следва „много ясно“ от описанието на спорната марка. Нито видът на спорната (триизмерна) марка, избран от жалбоподателя (или неговия праводател), нито описанието на посочената марка, което започва с „шест геометрични повърхности, организирани в три двойки успоредни повърхности, като всяка двойка е разположена перпендикулярно на другите две“, и продължава след определянето на цветовете с „всяка от тези повърхности е разделена на девет равни сегмента с черни линии, като по този начин образуват решетка; графичното изображение на марката има два триизмерни изгледа, единият страничен, а другият фронтален, на всяка от шестте страни“, не подсказват, че защитата е поискана „главно“ за „оформлението на повърхността, тоест конкретните цветове и тяхното подреждане върху куба“, противно на твърдяното от жалбоподателя. В описанието се посочват специално формата на куб („три двойки успоредни повърхности, като всяка двойка е разположена перпендикулярно на другите две“) и фактът, че всяка от тези повърхности е „разделена на девет равни сегмента с черни линии, като по този начин образуват решетка“. Освен това от преписката не следва и че в производствата по възражение или по установяване на нарушение жалбоподателят (или неговият праводател) се позовава на правото си върху спорната марка само ограничено до шест конкретни цвята и специфично подреждане.
73
От гореизложеното следва, че жалбоподателят не е доказал, че поставените шест основни цвята върху стените на изобразения в спорната марка куб на Рубик, нито тяхното освен това неясно подреждане, представляват съществена характеристика на тази марка, като се има предвид, че в съзнанието на жалбоподателя подобна характеристика е нефункционална. Единственият важен елемент и следователно единствената основна характеристика на посочената марка, що се отнася до цветовете, е разграничението между квадратчетата върху всяка стена на куба, което позволява отличаването им и има контрастен ефект.
74
Ето защо се налага изводът, че съществените характеристики на спорната марка са следните:
–
форма на куб,
–
решетъчна структура, разделяща 3 × 3 квадратчета на всяка от шестте стени на куба,
–
разграничение на тези квадратчета върху всяка стена на куба в шест основни цвята (червено, зелено, синьо, оранжево, жълто и бяло), което позволява отличаването им и има контрастен ефект между тях.
75
Тази преценка на съществените характеристики на спорната марка по същество съответства на преценката на апелативния състав в точка 52 от обжалваното решение, в което впрочем не се споменава никакво „специфично подреждане“. За сметка на това, предложеното от жалбоподателя тълкуване не съответства на общата структура на обжалваното решение, което в своя анализ на функционалността не се основава нито на конкретни цветове, нито на специфично подреждане. Ето защо това решение следва да се разбира, с оглед на общата му структура, в смисъл, че основателно не придава качеството на съществена характеристика нито на шестте конкретни цвята сами по себе си, нито на твърдяното им „специфично подреждане“, а само на способността им да се разграничават с контрастен ефект.
76
Следва да се направи изводът, че апелативният състав не е допуснал грешка в преценката, като по същество е констатирал, че разграничението в шест цвята, позволяващо квадратчетата върху всяка стена на куба да се отличават с контрастен ефект, представлява съществена характеристика на спорната марка по смисъла на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94.
77
Поради това началното твърдение на жалбоподателя не може да се приеме.
По основното оплакване, че разграничението в шест цвята не може да се счита за неразделна част от формата на спорната марка
78
С основното си оплакване жалбоподателят твърди по същество, че цветът не е „форма“ по смисъла на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94. Той упреква апелативния състав, че е нарушил тази разпоредба, като е приел, че „цветовете са [били] неразделна част от формата“ на разглежданата стока и въз основа на това е направил извода, че спорната марка се е състояла изключително от формата на стоката.
79
По-конкретно, жалбоподателят изтъква пет довода. На първо място, от една страна, той поддържа, че пускането на пазара на куба на Рубик не е релевантен критерий, за да се направи извод, че цветовете са неразделна част от формата. От друга страна, той изтъква, че когато дадена съществена характеристика може да бъде заменена произволно с всякакво графично средство (например букви или цифри), без това да оказва влияние върху формата, както е определена от своите контури, такава характеристика не може да бъде неразделна част от формата. На второ място, жалбоподателят твърди, че член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 в приложимата в случая редакция се отнася само до знаците, които „се състоят [изключително] от формата на стоката“, за разлика от законодателното изменение, внесено с Регламент (ЕС) 2015/2424 на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2015 година за изменение на Регламент (ЕО) № 207/2009 на Съвета относно марката на Общността и Регламент (ЕО) № 2868/95 на Комисията за прилагане на Регламент № 40/94 и за отмяна на Регламент (ЕО) № 2869/95 на Комисията относно таксите, събирани от Службата за хармонизация във вътрешния пазар (марки и дизайн) (ОВ L 341, 2015 г., стр. 21), за да се включат и „друг[и] характеристик[и]“. На трето място, жалбоподателят посочва даденото от Съда определение на понятието „форма“ на стока, а именно нейните контури, от което следвало, че оформлението на повърхността не можело да се приравни на „формата“ по смисъла на този член. Следователно апелативният състав неправилно приел, че оформлението на повърхността — като съществена характеристика на спорната марка — е неразделна част от формата, вместо да приеме в съответствие с практиката на Съда, че „формата“ по смисъла на тази разпоредба се определя от линиите или контурите, които определят триизмерната стока, докато цветът, като всяка друго възможно оформление на повърхността, бил отделен елемент. На четвърто място, жалбоподателят се позовава на други съдебни решения, които счита за релевантни. На пето място, той поддържа, че неговото тълкуване на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 не го прави неприложим, противно на „донякъде песимистичните“ изявления на апелативния състав.
80
В крайна сметка, според жалбоподателя следва да се заключи, че шестте цвята и тяхното специфично подреждане върху стените на куба, които представляват съществена характеристика на разглеждания триизмерен знак, не са неразделна част от „формата“ по смисъла на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94. Следователно според него тази разпоредба не се прилага за спорната марка, тъй като тя не се състои изключително от формата на стоката.
81
EUIPO и встъпилата страна оспорват доводите на жалбоподателя.
82
В точки 61—63 от обжалваното решение, що се отнася до цветовете на квадратите на всяка стена на куба, апелативният състав отхвърля довода на жалбоподателя, че посочените цветове не могат да се считат за форма по смисъла на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94. Според апелативния състав от доказателствата ясно личи, че формата на спорната марка съответства на стока, която се предлага на пазара в цветове, както се потвърждава например от взетото от уебсайта Уикипедия изображение, на което се основават двете страни (вж. т. 108 по-долу). Следователно цветовете са неразделна част от формата и не могат да бъдат изключени само поради това че цветът сам по себе си няма „форма“. Апелативният състав приема, че ако доводът на жалбоподателя бе правилен, прибавянето на цвят, независимо дали съществен или само декоративен, към функционален елемент на марка, състояща се от форма, би било достатъчно, за да попречи знакът да попадне в обхвата на посочения член, само защото не може да се счита за съставен „изключително“ от форма. Прилагането на тази разпоредба действително би се ограничило до регистрираните в черно и бяло марки и не би гарантирало вече стоящия в основата ѝ обществен интерес.
83
В точки 64—70 от обжалваното решение апелативният състав приема също, че позоваването от жалбоподателя на решения от 12 юни 2018 г., Louboutin и Christian Louboutin (C‑163/16, EU:C:2018:423), и от 14 март 2019 г., Textilis (C‑21/18, EU:C:2019:199), нямало никаква полза. Според него, най-напред, тези решения не се отнасят за триизмерни, а за позиционни марки. По-нататък, от решение от 12 юни 2018 г., Louboutin и Christian Louboutin (C‑163/16, EU:C:2018:423), ясно следва, че в него Съдът не е разгледал дали член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 се прилага за регистрираните в цвят триизмерни марки. Освен това в решение от 14 март 2019 г., Textilis (C‑21/18, EU:C:2019:199), Съдът не е разгледал оцветена форма, а двуизмерна фигуративна марка, състояща се от цветове. Според апелативния състав никое от съдебните решения, на които се позовава жалбоподателят, не подкрепя твърдението, че в рамките на преценката по член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 следва да се прави разграничение между формата и нейния цвят. В случая спорната марка не е цвят сама по себе си, нито двуизмерна шарка, която да се прикрепи върху разглежданата стока (триизмерен пъзел), а се състои в оцветената форма на самата стока.
84
В този контекст следва да се приеме, че с оглед на обществения интерес, който е в основата на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 (вж. т. 22 и 23 по-горе), както и на необходимостта да се запази полезното действие на тази разпоредба, понятието „форма“ не трябва да се тълкува по твърде ограничителен начин, който по-специално би изключил всяка оцветена форма на дадена стока.
85
В случая следва да се припомни, че спорната марка е заявена и регистрирана като триизмерна марка или марка, състояща се от форма, а не като марка с мотиви, позиционна марка или марка, състояща се от цветове (вж. т. 49—51 по-горе). С оглед на вида на тази марка, както и на нейното графично изображение и описание, следва да се констатира, че третата съществена характеристика на посочената марка, а именно разграничението на квадратчетата върху всяка стена на куба в шест основни цвята, което позволява отличаването им и поражда контрастен ефект между тях, е присъща и неотделима част от изобразената форма, и както правилно отбелязва апелативният състав, е неразделна част от тази форма.
86
В това отношение следва също да се констатира, както прави EUIPO, че прибавянето на шест основни цвята (вж. т. 67 по-горе), освен това при неясно подреждане (вж. т. 70 по-горе), към триизмерната функционална форма, ясно определена и изобразена от функционалните линии на решетката, не е пречка спорната марка да е знак, състоящ се изключително от форма по смисъла на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94. Възможността други повърхности да могат да направят от куба на Рубик нещо повече от форма е без значение, за да се установи дали в настоящия случай контрастният ефект, произтичащ от разграничаването на стените (квадратчетата) на куба с основни цветове, представлява съществена характеристика на посочената марка.
87
Тези констатации не могат да бъдат поставени под въпрос с доводите на жалбоподателя.
88
На първо място, от една страна, що се отнася до довода на жалбоподателя, че пускането на пазара на куба на Рубик не е релевантен критерий, следва да се припомни, че съществените характеристики на формата, необходима за получаването на технически резултат, трябва, доколкото е възможно, да се преценяват с оглед на техническата функция на представената конкретна стока (вж. т. 32 по-горе) и че макар определянето на съществените характеристики на разглеждания знак да трябва да започне по принцип с разглеждането на графичното му изображение, компетентният орган може да се позове и на други полезни данни, позволяващи да се определят правилно тези характеристики, сред които е и възприемането от съответните потребители (вж. т. 28 по-горе). От това следва, че освен графичното изображение на спорната марка, апелативният състав е можел да вземе предвид и факта, че формата на тази марка съответства на представена конкретна стока, която се предлага на пазара в цветове и се възприема като такава от съответните потребители.
89
От друга страна, що се отнася до довода на жалбоподателя относно начина, по който апелативният състав е щял да прецени формата на спорната марка, ако е имало например букви или цифри върху повърхностите, следва да се приеме, че този въпрос е чисто хипотетичен и доводът да се отхвърли като неотносим, тъй като определянето на съществените характеристики на даден знак трябва да се извършва във всеки отделен случай (вж. т. 25 по-горе). В случая оформлението на повърхността на куба се слива с неговата форма и не представлява само по себе си съществена характеристика на знака (вж. т. 61—75 по-горе), а единствено произведеният от него контрастен ефект представлява такава съществена характеристика. Без значение е дали в друг конкретен случай други повърхностни оформления биха се считали за нефункционална съществена характеристика на друга марка.
90
На второ място, що се отнася до довода на жалбоподателя, че апелативният състав не е взел предвид законодателното изменение, въвеждащо израза „друга характеристика“ в член 7, параграф 1, буква д) от Регламент № 207/2009 (заменил Регламент № 40/94), той следва да се отхвърли като неотносим. Всъщност фактът, че марки, съдържащи „друг[и] характеристик[и]“, които не са форма, могат да попаднат в обхвата на този член, както е изменен с Регламент 2015/2424, не означава непременно, че посоченият член в по-ранната му редакция не е обхващал триизмерните марки, съдържащи цветове.
91
В този контекст следва да се припомни, подобно на EUIPO, че добавянето с Регламент 2015/2424 на израза „друга характеристика“ в член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 207/2009 (заменил Регламент № 40/94) не цели да установи, че цветните триизмерни марки вече не попадат в приложното поле на тази разпоредба в предходната ѝ редакция, тъй като съдържат цветове. Това законодателно изменение е тясно свързано с премахването на изискването за графично изобразяване с Регламент 2015/2424 и с последващото въвеждане на нови видове „нетрадиционни“ марки в системата на марките на Европейския съюз. Цветните триизмерни марки не са въведени с посоченото законодателно изменение, а вече са съществували преди това, така че добавянето на израза „друга характеристика“ не променя проверката на функционалността на такива марки. Това, което е от значение, е дали цветът или цветовете на такава триизмерна марка са съществена характеристика на тази марка, а не дали са част от формата или от „друга характеристика“.
92
Така, както по същество постановява Съдът в решение от 14 септември 2010 г., Lego Juris/СХВП (C‑48/09 P, EU:C:2010:516, т. 51 и 52), в което е бил приложим член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94, прибавянето на несъществени характеристики, които нямат техническа функция, не е дало възможност формата да избегне приложението на това абсолютно основание за отказ, доколкото всички съществени характеристики на тази форма са отговаряли на подобна функция (вж. т. 40 по-горе). По това дело разширеният апелативен състав и Общият съд приемат червения цвят на блокчето „Lego“ за несъществена характеристика (решение от 14 септември 2010 г., Lego Juris/СХВП, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, т. 73 и 74). Също така по сходни дела Общият съд е потвърдил недействителността на марки на основание член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 207/2009 преди изменението му с Регламент 2015/2424, тоест когато тази разпоредба е гласяла само „знаци, които се състоят изключително от формата“, при наличие на цветове, които не са били „форма“ (решения от 31 януари 2018 г., Изображение на пластир, T‑44/16, непубликувано, EU:T:2018:48, т. 101—104, от 24 септември 2019 г., Изображение на черен квадрат, съдържащ седем сини концентрични кръга, T‑261/18, EU:T:2019:674, т. 70—72, и определение от 15 юли 2021 г., Roxtec/EUIPO — Wallmax (Изображение на оранжев квадрат, съдържащ седем черни концентрични кръга), T‑455/20, непубликувано, EU:T:2021:483, т. 51—53).
93
На трето място, що се отнася до позоваването от страна на жалбоподателя на решения от 12 юни 2018 г., Louboutin и Christian Louboutin (C‑163/16, EU:C:2018:423), и от 14 март 2019 г., Textilis (C‑21/18, EU:C:2019:199), следва да се приеме, както прави апелативният състав, че в случая тези решения са ирелевантни поради следните мотиви.
94
От една страна, делото, по което е постановено решение от 12 юни 2018 г., Louboutin и Christian Louboutin (C‑163/16, EU:C:2018:423), не е аналогично на настоящия случай, тъй като се отнася до знак, състоящ се от цвят, покриващ подметката на обувка, а именно позиционна марка, а не триизмерна марка. Съдът е постановил по същество, че марка, която ясно цели да защити покриването с конкретен цвят на част от дадена стока, изключвайки изрично контурите на стоката, не се състои изключително от формата на стоката по смисъла на член 3, параграф 1, буква д), подточка iii) от Директива 2008/95/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2008 година за сближаване на законодателствата на държавите членки относно марките (ОВ L 299, 2008 г., стр. 25) (решение от 12 юни 2018 г., Louboutin и Christian Louboutin, C‑163/16, EU:C:2018:423, т. 27). Това не е несъвместимо с констатацията, че дадена триизмерна марка, която включва цветове, може все пак в конкретен случай да се счита за състояща се изключително от формата на стоката за целите на прилагането на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 207/2009 преди изменението му с Регламент 2015/2424, или на Регламент № 40/94 (вж. в този смисъл решенията, цитирани в т. 92 по-горе).
95
От друга страна, делото, по което е постановено решение от 14 март 2019 г., Textilis (C‑21/18, EU:C:2019:199), също не е аналогично на настоящото дело, тъй като в него Съдът разглежда фигуративна марка с декоративни шарки, поставяна върху стоки, а не триизмерна марка с основни цветове.
96
На четвърто място, що се отнася до позоваването от страна на жалбоподателя на други съдебни решения, те също следва да се считат за ирелевантни в случая.
97
Първо, що се отнася до решението на Rechtbank Gelderland (Първоинстанционен съд Гелдерланд, Нидерландия) (приложение AP 1), достатъчно е да се отбележи, както прави апелативният състав в точка 69 от обжалваното решение, че посочените от жалбоподателя марки „н[е са имали за] цел да защитят формата, а само прилагането на разглеждания мотив на конкретно място на стоките“ (т. 4.19 от това решение). В случая обаче твърдението, че спорната марка цели единствено да защити оформлението на повърхността на стоката, а именно „специфично подреждане на конкретни цветове“, не следва от графичното изображение и от описанието на тази марка (вж. т. 61—75 по-горе), а по-скоро се касае за регистрирана форма в цветове. Освен това националните решения не обвързват EUIPO, както признава жалбоподателят, и при всички положения апелативният състав надлежно е взел предвид посоченото решение.
98
Второ, що се отнася до решение от 24 октомври 2019 г., Форма на куб със стени с решетъчна структура (T‑601/17, непубликувано, EU:T:2019:765), изтъкването от страна на жалбоподателя на неговите констатации не е релевантно в случая. Най-напред е важно да се подчертае, че това решение се отнася за триизмерната марка на Европейския съюз № 162784 за куба на Рубик в черно и бяло, възпроизведена в точка 7 по-горе, а не за спорната марка, регистрирана в цветове и възпроизведена в точка 2 по-горе. Освен това, доколкото Общият съд е приел, че „добре известната характеристика на „куба на Рубик“, свързана с наличието на разлики в цвета върху шестте стени на куба, елемент, който не се вижда върху графичното изображение на марката [номер 162784], е можел, подобно на вътрешния механизъм на „куба на Рубик“, който позволява вертикалното и хоризонталното въртене на редовете кубчета, надлежно да бъде взет предвид от апелативния състав при оценката на функционалността на двете правилно определени съществени характеристики на посочената марка“ (решение от 24 октомври 2019 г., Форма на куб със стени с решетъчна структура, T‑601/17, непубликувано, EU:T:2019:765, т. 99), от това по никакъв начин не може да се направи извод, че прибавянето на шест основни цвята към куба на Рубик би позволило спорната марка да не се състои изключително от форма по смисъла на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94.
99
Трето, що се отнася до решение от 24 май 2023 г., Glaxo Group/EUIPO — Cipla Europe (Форма на инхалатор) (T‑477/21, непубликувано, EU:T:2023:280), достатъчно е да се отбележи, че това дело се отнася до отличителния характер на съответната марка, а не до нейната функционалност, така че то не е релевантно в случая. Всъщност при проверката по член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 не се прилагат същите правила, както при проверката на отличителните елементи, чието установяване цели да се прецени функцията за указване на произхода на стоките в очите на потребителя, което е различно от определянето на съществените елементи на формата (решения от 24 септември 2019 г., Изображение на черен квадрат, съдържащ седем сини концентрични кръга, T‑261/18, EU:T:2019:674, т. 53, и от 30 март 2022 г., Форма на ботуш за скачане, T‑264/21, непубликувано, EU:T:2022:193, т. 43).
100
На пето място, що се отнася до критиките на жалбоподателя срещу „донякъде песимистичното“ според него твърдение на апелативния състав, че член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 би бил практически неприложим, ако прибавянето на цвят, независимо дали съществен или само декоративен, към функционална форма прави тази разпоредба неприложима, трябва да се констатира, че критикуваното твърдение произтича от обобщаване от страна на апелативния състав и в случая е изложено за изчерпателност. Оплакване, с което се оспорва изложена за изчерпателност преценка обаче не може да засегне диспозитива на обжалваното решение и трябва да се отхвърли като неотносимо (вж. решение от 28 юни 2023 г., CEDC International/EUIPO — Underberg (Форма на стръкче трева в бутилка), T‑145/22, EU:T:2023:365, т. 113 и цитираната съдебна практика).
101
С оглед на всичко гореизложено следва да се направи извод, че апелативният състав не е допуснал грешка в преценката, като е констатирал, че спорната марка, а именно регистрирана в цветове триизмерна марка, се състои изключително от форма по смисъла на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94.
102
Следователно основното оплакване на жалбоподателя не може да се приеме.
103
Поради това първата част от единственото основание трябва да се отхвърли.
По втората част от единственото основание, свързана с грешка в преценката при анализа на функционалността на спорната марка
104
С втората част от единственото основание жалбоподателят твърди, че дори да се предположи, че конкретните цветове и тяхното специфично подреждане са част от формата на спорната марка, те не са необходими за получаването на технически резултат. Макар несъмнено да е необходимо шестте стени на куба да могат да се разграничават, начинът за това обаче не бил технически, а чисто естетически въпрос.
105
По-конкретно жалбоподателят изтъква четири довода. На първо място, той поддържа, че съществуват безкрайни концептуални възможности за оформлението на повърхността, позволяващи да се отличат шестте страни на куба, и че изборът по никакъв начин не е ограничен от технически съображения. Следователно спорната марка не предоставяла монопол върху каквато и да било форма. На второ място, жалбоподателят се позовава на творческия процес на куба на Рубик. Съгласно изявлението му от 25 ноември 1998 г. (т. 20 от това изявление), г‑н Рубик избрал тези ярки цветове, за да направи куба „по-стимулиращ“, а не за да постигне просто разграничение. Жалбоподателят „поддържа, че стимулирането не е част от техническата функция на дадена стока“. На трето място, жалбоподателят счита, че съдебната практика за „алтернативните форми“ не се прилага за обикновените произволни повърхностни декорации, които нямат никакво отражение върху функцията, както в настоящия случай. Когато декорацията на повърхността е съществена характеристика на триизмерна марка, нямало опасност от монополизиране на включено във формата техническо решение и обхватът на защитата бил ограничен до нефункционалните елементи. На четвърто място, жалбоподателят твърди, че патентите, които към онзи момент са защитавали куба на Рубик, не са включвали претенции за цветове и дори не са съдържали такива, а само са посочвали стени, които могат да бъдат различени. Следователно защитата на описаното в спорната марка оформление на повърхността не водела до никаква неограничена във времето защита на елемент, който преди това е бил защитен с патенти.
106
EUIPO и встъпилата страна оспорват доводите на жалбоподателя.
107
В самото начало, не следва да се поставят под въпрос преценките на апелативния състав, които впрочем не са оспорени от жалбоподателя, във връзка с анализа на функционалността на решетъчната структура и кубичната форма.
108
Така в точки 55—58 от обжалваното решение, що се отнася до решетъчната структура, съставена от черни линии, които се пресичат хоризонтално и вертикално върху всяка от стените на куба, разделяйки всяка от тях на кубчета с еднакъв размер, разпределени в 3 x 3 реда, апелативният състав е приел, че такава структура е необходима за получаването на търсения технически резултат, като се е основал на цитираното решение (т. 40—42) относно марка на Европейския съюз № 162784, потвърдено с решение от 24 октомври 2019 г., Форма на куб със стени с решетъчна структура (T‑601/17, непубликувано, EU:T:2019:765, т. 86 и 87). Апелативният състав приема, че физическото разделяне на кубчетата е необходимо, за да позволи завъртане, вертикално и хоризонтално, благодарение на механизъм, разположен в центъра на куба, на различните редове на тези кубчета (т. 40—42 от цитираното решение). Той добавя, че в рамките на производството пред отдела по отмяна и двете страни са представили страница от уебсайта Уикипедия за куба на Рубик (вж. приложение 16 и документ 1), която включва възпроизведеното по-долу изображение. Според апелативния състав от това изображение ясно следва, че спорната марка се отнася до стока, която, освен цветовете, не се различава от разгледаната в цитираното решение. Следователно изводите в това решение относно техническата функционалност на решетъчната структура следвало да се приложат и в настоящия случай.
109
Също така в точка 59 от обжалваното решение, що се отнася до формата на куб, апелативният състав отбелязва, че Общият съд е потвърдил неговите изводи, че тази форма е необходима за получаването на търсения технически резултат. Като се има предвид, че триизмерният пъзел се състои от кубчета, разположени в 3 x 3 реда, които трябва да се въртят вертикално и хоризонтално, за да се нареди пъзелът, като на всяка страна се даде различен цвят, формата на стоката като цяло непременно е тази на куб (решение от 24 октомври 2019 г., Форма на куб със стени с решетъчна структура, T‑601/17, непубликувано, EU:T:2019:765, т. 89). В случая апелативният състав приема, че тъй като кубичната форма е неотделима от решетъчната структура, тези изводи се прилагат и към спорната марка.
110
Сега следва да се пристъпи към анализ на функционалността на третата съществена характеристика, а именно разграничението на квадратчета върху всяка стена на куба в шест основни цвята, което позволява отличаването им и има контрастен ефект между тях (вж. т. 74 по-горе).
111
В точки 71—74 от обжалваното решение, що се отнася до „техническата функция на цветовете“, апелативният състав припомня, че в цитираното решение относно валидността на марка на Европейския съюз № 162784 е приел, че различните щрихи (вертикални линии, диагонални линии, точки и т.н.) на квадратите на всяка стена на куба внушават различни цветове и следователно различните цветове върху шестте стени на куба представляват третата съществена характеристика на знака. Предвид търсения технически резултат, а именно да се позволи въртене, хоризонтално и вертикално, на редовете кубчета, докато всяка от стените на пъзела има девет квадрата с един и същ цвят, той е преценил, че цветовете са необходими за получаването на този резултат. Така кубът не би функционирал като пъзел, ако всичките му шест страни имаха един и същ цвят (т. 22 и 44 от цитираното решение). Според него в решение от 24 октомври 2019 г., Форма на куб със стени с решетъчна структура (T‑601/17, непубликувано, EU:T:2019:765), Общият съд имплицитно е потвърдил, че цветовете на куба на Рубик са необходими за получаването на технически резултат.
112
В точки 75—86 от обжалваното решение апелативният състав констатира, че твърдението на жалбоподателя, че специфичното съчетание на шестте претендирани цвята е отличително и произволно, освен факта, че се ползва от авторскоправна защита, не може да постави под въпрос горепосочените изводи. В самото начало той отхвърля довода, че съчетанието от цветове придава отличителен характер на куба на Рубик, предлаган успешно на пазара от жалбоподателя. От член 51, параграф 2 от Регламент № 40/94 следвало, че дори необходимата за получаване на технически резултат форма на стока да е придобила отличителен характер чрез използването си, тя трябвало да бъде обявена за недействителна. По-нататък, той отхвърля твърдението, че цветовете не са единственото разрешение за получаване на техническия резултат, състоящ се в отличаване на различните кубове, тъй като то се основава на неправилното предположение, че цветовете трябва да се различават от формата. Всъщност наличието на алтернативни форми, позволяващи да се получи същият технически резултат, само по себе си не е пречка дадена марка да може да попадне в приложното поле на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от посочения регламент. Следователно фактът, че същият технически резултат на куба на Рубик може да се постигне чрез прибавяне на мотиви, символи или букви върху повърхността на кубовете, е без значение за целите на преценката на функционалния характер на разглежданите цветове. Освен това по същата причина той отхвърля довода, че изборът на специфични цветове е бил направен произволно. Той отбелязва, че както самият г‑н Рубик обяснява в писменото си изявление от 26 февруари 2015 г. (приложение 22 към искането за обявяване на недействителност), първоначално е поставил различни стикери върху повърхността на кубовете, така че движението на всеки въртящ се куб да може да се различи (т. 16 от изявлението). Според апелативния състав от това следва, че всяко съчетание от достатъчно различаващи се един от друг шест цвята би било подходящо за получаването на търсения технически резултат. Той констатира, че съчетанието от червен, зелен, син, оранжев, жълт и бял цвят отговаря на този критерий и следователно е било необходимо за постигането на техническия резултат на куба на Рубик. Накрая той добавя, че евентуалната авторскоправна защита, с която би се ползвало това съчетание от цветове или дизайнът на куба на Рубик, няма значение за преценката на валидността на спорната марка от гледна точка на посочения член.
113
В точка 87 от обжалваното решение апелативният състав стига до извода, че третата съществена характеристика, а именно шестте различни цвята на квадратите на всяка стена на куба, е необходима за получаването на технически резултат.
114
В това отношение следва да се констатира, че фактът, че всяка стена (и всяко квадратче) на куба е отличима с шест различни цвята, представлява съществена характеристика на спорната марка, която е необходима за получаването на техническия резултат на тази марка, както бе определен в точки 52 и 53 по-горе. Техническата функция на тази съществена характеристика е да позволи чрез контрастен ефект да се отличи всяка стена на куба, както и всяко от квадратчетата на решетъчната структура върху всяка от тези стени.
115
Следва също да се констатира, че наличието в спорната марка на несъществени характеристики, състоящи се в палитра от шест основни цвята, доколкото тези цветове сами по себе си не са функционални, е без значение за извода, че посочената марка се състои изключително от формата на стоката, необходима за получаването на технически резултат, с оглед на съдебната практика относно незначителните произволни елементи (вж. т. 40 по-горе). Освен това, предвид факта, че посочените цветове са основни, твърдението на жалбоподателя, че „стимулирането не е част от техническата функция на дадена стока“, е неотносимо в случая, тъй като техническата функция на разглежданите различни цветове не се състои в „стимулиране“ на наблюдателя, а в това да му позволи да отличи чрез контрастен ефект стените на куба и квадратчетата върху тях.
116
Тези констатации не могат да бъдат поставени под въпрос с доводите на жалбоподателя.
117
На първо място, що се отнася до изтъкването от жалбоподателя на безкрайните концептуални възможности за оформлението на повърхността на куба на Рубик, следва да се приеме, че дори да е вярно, че търсеният технически резултат може да бъде получен чрез безкраен брой оформления на повърхността, въпросът в случая не е за наличието на възможни алтернативи за несъществените характеристики, а за причинно-следствената връзка между дадена съществена характеристика и техническия резултат, а именно дали конкретното „оформление на повърхността“, което се съдържа в спорната марка и позволява да се отличат стените на куба и квадратчетата на решетъчната структура чрез контрастен ефект, представлява съществена характеристика на тази марка, която е необходима за получаването на техническия резултат на посочената марка. Впрочем такава причинно-следствена връзка бе установена в точка 114 по-горе. Поради това обстоятелството, че са възможни други оформления на повърхността (графични елементи, символи, мотиви, образи, лога, знаци, букви, цифри, сензорни или електронни средства, холограми, ярки, пастелни или тъмни неонови или металични цветове), е ирелевантно в случая. Следователно посочването на безкрайни концептуални възможности е неотносимо.
118
Следва също да се приеме, подобно на EUIPO, че изборът на шест основни цвята за отличаване на стените на куба е едно от най-очевидните разрешения, които могат да се предвидят. Основният характер на тези цветове подсказва, че те са незначителни и второстепенни спрямо формата (вж. т. 67 по-горе). Освен това подреждането им върху стените на куба е неясно (вж. т. 70 по-горе). Най-важните елементи на спорната марка са формата на куб, решетъчната структура и фактът, че всяка стена на куба може да се отличи от другите чрез контрастен ефект. Възможността други по-сложни и по-неосновни завършеци на повърхността да могат да „издигнат“ тези оформления в ранг на съществена характеристика, остава без значение за разрешаването на настоящия спор (вж. т. 70 по-горе).
119
На второ място, що се отнася до довода на жалбоподателя относно „творческия процес“ на куба на Рубик, достатъчно е да се отбележи, че апелативният състав уточнява в точка 78 от обжалваното решение, че „всяко съчетание от шест цвята“ би било подходящо за получаване на търсения технически резултат. Не е направено позоваване на други възможни оформления на повърхността, като например лога, които биха били визуално привлекателни или „стимулиращи“. Дори да се предположи, че апелативният състав неправилно е приел, че „всяко съчетание от шест цвята“ е подходящо за постигане на технически резултат, тъй като някои други специфични съчетания от цветове сами по себе си биха могли да се считат за съществена характеристика на спорната марка, това не би било достатъчно, за да се постави под въпрос законосъобразността на посоченото решение, тъй като настоящото съчетание от шест конкретни цвята (освен това при неясно подреждане), макар само по себе си да не е функционално, не е съществена характеристика на тази марка. Следователно този довод е неотносим.
120
На трето място, доводът на жалбоподателя относно неприложимостта на съдебната практика за алтернативните форми се основава на схващането, че в случая специфичното съчетание от шест цвята е съществена характеристика на спорната марка. Настоящото специфично съчетание от шест цвята (освен това при неясно подреждане), макар само по себе си да не е функционално, не е съществена характеристика на тази марка. Следователно въпросът дали апелативният състав неправилно е счел, че тази съдебна практика е приложима в настоящия случай, е без значение за изхода на настоящия спор. Следователно този довод е неотносим.
121
На четвърто място, що се отнася до твърдението на жалбоподателя, че патентите, които преди са защитавали куба на Рубик, нито са претендирали, нито дори са съдържали цветове, а само са посочвали отличимите странични стени, трябва да се приеме, че това обстоятелство не позволява да се направят изводи относно обхвата на защита на спорната марка. От изображението на тази марка, която е триизмерна марка, а не състояща се от цветове марка, позиционна марка или марка с мотиви, нито от нейното описание, изобщо не следва, че защитата се иска само за съчетанието от шест конкретни цвята и тяхното подреждане, което освен това е неясно. Следователно това твърдение е неотносимо.
122
В това отношение следва да се уточни, че правото на марките на Европейския съюз не съдържа съдебна практика, равностойна на приложимата в различната уредба на правото на промишлените дизайни на Европейския съюз, в която видимият външен вид представлява определящият елемент на предмета на защита (вж. решение от 8 март 2018 г., DOCERAM, C‑395/16, EU:C:2018:172, т. 25 и цитираната съдебна практика). Съгласно тази съдебна практика, когато специфично подреждане на особеностите е избрано за цели, различни от необходимостта от изпълнение на определена техническа функция, по-конкретно за орнамент, промишленият дизайн е валиден, но предоставя закрила само на това специфично подреждане, а не на изключително функционалните особености на външния изглед на продукта, които са обект на това подреждане (вж. в този смисъл решение от 18 ноември 2020 г., Tinnus Enterprises/EUIPO — Mystic Products и Koopman International (Устройства за разпределяне на флуиди), T‑574/19, EU:T:2020:543, т. 25 и 26). В правото на марките на Европейския съюз, напротив, фактът, че съчетанието от изключително функционални елементи придава цялостна естетическа стойност или допринася за създаването на декоративен образ на заявената за регистрация марка не е пречка за прилагането на основанието за отказ, посочено в член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94. (вж. т. 42 по-горе), нито на съответното основание за недействителност.
123
Следователно апелативният състав не е допуснал грешка в преценката, като е приел по същество, че съществената характеристика във връзка с факта, че всяка стена (и всяко квадратче) на куба се отличава с шест различни цвята, създаващи контрастен ефект, е функционална, тоест необходима за получаването на техническия резултат на спорната марка.
124
Следователно втората част от единственото основание трябва да се отхвърли.
По третата част от единственото основание, свързана с грешка в преценката за „пъзелите“
125
С третата част от единственото основание, която се отнася по-конкретно до „пъзелите“ (в тесния смисъл на „jigsaw puzzles“ на английски език), спадащи към клас 28, жалбоподателят упреква апелативния състав, че неправилно е приложил член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94, тъй като, най-напред, формата на куба на Рубик не е „изображение“, и по-нататък, техническият резултат, на който апелативният състав е основал преценката си (вж. т. 52 по-горе), а именно по същество резултатът, които позволява въртене на вече сглобените елементи, не е този на пъзел, чиято цел е да се попълни изображение чрез сглобяване на отделни елементи, които се снаждат.
126
EUIPO и встъпилата страна оспорват доводите на жалбоподателя.
127
В точки 88—90 от обжалваното решение апелативният състав изтъква, че отделът по отмяна е приел, че „триизмерните пъзели“, за които трите съществени характеристики на спорната марка са приети за необходими за получаването на технически резултат, са идентични на по-широките категории на „играчки, игри и играчки, триизмерни пъзели“, спадащи към клас 28, или са включени в тях. Що се отнася до пъзелите (в тесния смисъл на „jigsaw puzzles“ на английски език), отделът по отмяна е преценил, че не може да се изключи, че триизмерната форма, състояща се от кубове в различни цветове, може да служи за получаването на технически резултат, състоящ се в натискане на тези кубове, за да се сглобят в определено положение с една и съща цветова последователност. Апелативният състав отбелязва, че пред него с жалбата се оспорват само тези мотиви относно пъзелите и се съгласява, че даденото обяснение от отдела по отмяна в това отношение не е разбираемо. Той обаче констатира, че изводът, че защитената от спорната марка форма е необходима за получаването на техническия резултат на пъзелите, трябва да се потвърди. В буквален смисъл пъзелът е игра, която се състои в подреждане на парченца с форма на мозайки, обикновено неравни, които се снаждат, като всяко от тях по правило представлява част от изображението, така че щом се сглобят, парченцата на пъзела образуват пълно изображение. Апелативният състав приема, че макар да може кубът на Рубик да не е първият пример за пъзел, който да идва на ум, нищо в изображението на знака не изключва възможността кубът да се разбърка и отново да се подреди, за да се получи перфектното съчетание, като решетъчната структура е необходима, за да се разделят различните кубове, а цветовете са необходими, за да се посочи редът, в който кубовете трябва отново да се подредят.
128
Апелативният състав заключава по същество, че спорната марка е била регистрирана в противоречие с разпоредбите на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94 за всички обхванати от регистрацията стоки, включително пъзелите.
129
В това отношение е безспорно, че настоящата част от единственото основание не се отнася до „триизмерните пъзели“ (в смисъл на „механични главоблъсканици“ или „mechanical puzzles“ на английски език), а само до указанието „пъзели“ (в тесния смисъл на „jigsaw puzzles“ на английски език), тоест стоки, които обикновено са двуизмерни, макар да съществуват и в три измерения.
130
Следва да се отбележи, че макар прилагането на член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94, който се отнася до формите, а следователно и до триизмерните стоки, към такова посочване на типично двуизмерни стоки да може да изглежда несъгласувано, причината първоначално е в избора на това посочване от страна на жалбоподателя (или неговия праводател).
131
Важно е обаче да се припомни, че съгласно правило 2, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2868/95 на Комисията от 13 декември 1995 година за прилагане на Регламент № 40/94 (OВ L 303, 1995 г., стр. 1; Специално издание на български език, 2007 г., глава 17, том 1, стр. 189), в приложимата към случая редакция, списъкът на стоките и услугите, за които е заявена дадена марка, трябва да бъде съставен така, че ясно да посочва тяхното естество.
132
От това следва, че този, който иска регистрация на даден знак като марка на Европейския съюз, трябва да посочи в заявката си списъка на стоки или услуги, за които се иска регистрацията, и да предостави за всяка от посочените стоки или услуги описание, което ясно да показва тяхното естество (вж. решение от 6 април 2017 г., Nanu-Nana Joachim Hoepp/EUIPO — Fink (NANA FINK), T‑39/16, EU:T:2017:263, т. 44 и цитираната съдебна практика).
133
Това изискване за яснота освен това е подсилено в практиката на Съда, съгласно която заявителят трябва достатъчно ясно и точно да посочи стоките или услугите, за които се иска марка на Европейския съюз, за да могат само въз основа на това компетентните органи и икономическите оператори да определят обхвата на предоставената с марката защита (решение от 19 юни 2012 г., Chartered Institute of Patent Attorneys, C‑307/10, EU:C:2012:361, т. 64).
134
В случая следва да се отбележи, че посочването „jigsaw puzzles“ на английски език (език, на който е подадена заявката за регистрация на спорната марка) за стоки от клас 28 може да се тълкува по два различни начина. От една страна, това посочване би могло да се тълкува ограничително, както прави жалбоподателят, като означаващо двуизмерно „изображение“. Все пак подаването на заявка за триизмерна марка за такива двуизмерни стоки не изглежда приемливо. От друга страна, това посочване би могло да се тълкува по-широко като отнасящо се едновременно до „jigsaw puzzles“ с изображения (две измерения) и до „jigsaw puzzles“ в обеми (три измерения), което било по-приемливо за триизмерна марка — видът марка, избран от жалбоподателя (или неговия праводател).
135
Налага се изводът, че като позволява двете горепосочени противоречиви тълкувания за стоките от клас 28, обхванати от спорната триизмерна марка, посочването „jigsaw puzzles“ има двусмислен характер и следователно не отговаря на изискването за яснота, което произтича от правило 2, параграф 2 от Регламент № 2868/95 и от съдебната практика.
136
Следва обаче да се припомни, че съгласно съдебната практика притежателят на дадена марка не може да се възползва от нарушение на собственото си задължение да посочи списъка на стоките по ясен и точен начин (вж. решение от 6 април 2017 г., NANA FINK, T‑39/16, EU:T:2017:263, т. 48 и цитираната съдебна практика).
137
Следователно съответното посочване не трябва да се тълкува в смисъл, че включва в полза на жалбоподателя само двуизмерните „jigsaw puzzles“, което би позволило това посочване да избегне основанието за отказ, посочено в член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94, и съответното основание за недействителност. Това посочване трябва да се тълкува в смисъл, че включва и триизмерните „jigsaw puzzles“.
138
Що се отнася до триизмерните „jigsaw puzzles“, следва да се констатира, че те са необходими за постигането на техническия резултат на спорната марка (вж. т. 52 и 53 по-горе). Всъщност, както правилно приема апелативният състав в точка 90 от обжалваното решение, нищо в представеното от праводателя на жалбоподателя изображение на тази марка не изключва възможността кубът да се разбърка и отново да се подреди, за да се получи перфектното съчетание, като решетъчната структура е необходима, за да се разделят различните кубове, а цветовете са необходими, за да се посочи редът, в който кубовете трябва отново да се подредят.
139
Следователно апелативният състав не е допуснал грешка в преценката, като е констатирал, че основанието за отказ, посочено в член 7, параграф 1, буква д), подточка ii) от Регламент № 40/94, се прилага и по отношение на „пъзелите“ („jigsaw puzzles“ на английски език), и поради това е заключил, че спорната марка попада в съответното основание за недействителност за всички стоки, обхванати от регистрацията.
140
Поради това третата част от единственото основание следва да се отхвърли.
141
С оглед на всички гореизложени съображения жалбата следва да се отхвърли изцяло.
По съдебните разноски
142
Съгласно член 134, параграф 1 от Процедурния правилник на Общия съд загубилата делото страна се осъжда да заплати съдебните разноски, ако е направено такова искане.
143
Тъй като жалбоподателят е загубил делото, той следва да бъде осъден да заплати съдебните разноски в съответствие с искането на EUIPO и на встъпилата страна. Освен това, що се отнася до разноските на встъпилата страна пред апелативния състав, достатъчно е да се отбележи, че тъй като с настоящото решение се отхвърля жалбата срещу обжалваното решение, точка 2 от диспозитива на това решение продължава да урежда въпросните разноски (вж. в този смисъл решение от 28 февруари 2019 г., Lotte/EUIPO — Générale Biscuit-Glico France (PEPERO original), T‑459/18, непубликувано, EU:T:2019:119, т. 194).
По изложените съображения
ОБЩИЯТ СЪД (шести състав),
реши:
1)
Отхвърля жалбата.
2)
Осъжда Spin Master Toys UK Ltd да заплати съдебните разноски.
Costeira
Кънчева
Tichy-Fisslberger
Обявено в открито съдебно заседание в Люксембург на 9 юли 2025 година.
Подписи
Съдържание
Обстоятелствата по спора
Искания на страните
От правна страна
Предварителни бележки
По вида на спорната марка
По техническия резултат на спорната марка
По първата част от единственото основание за грешка в преценката при определянето на съществените характеристики на спорната марка
По началното твърдение за съществените характеристики на спорната марка
По основното оплакване, че разграничението в шест цвята не може да се счита за неразделна част от формата на спорната марка
По втората част от единственото основание, свързана с грешка в преценката при анализа на функционалността на спорната марка
По третата част от единственото основание, свързана с грешка в преценката за „пъзелите“
По съдебните разноски
(
*1
)	Език на производството: английски.