62019CJ0760
EUROOPA KOHTU OTSUS (üheksas koda)
4. veebruar 2021 (
*1
)
Eelotsusetaotlus – Tolliliit – Ühine tollitariifistik – Kombineeritud nomenklatuur – Tariifne klassifitseerimine – Rubriigid 8472 ja 9031 – Rahasedelite vastuvõtja ja rahakarp – Põhiseadmesse integreeritav ja välise peajuhtseadmega ühendatav seade – Rakendusmäärus (EL) 2016/1760 – Kehtivus
Kohtuasjas C‑760/19,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel First-tier Tribunali (Tax Chamber) (esimese astme kohus (maksukolleegium), Ühendkuningriik) 8. oktoobri 2019. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 16. oktoobril 2019, menetluses
JCM Europe (UK) Ltd
versus
Commissioners of Her Majesty’s Revenue and Customs,
EUROOPA KOHUS (üheksas koda),
koosseisus: koja president N. Piçarra (ettekandja), kohtunikud D. Šváby ja S. Rodin,
kohtujurist: E. Tanchev,
kohtusekretär: A. Calot Escobar,
arvestades kirjalikku menetlust,
arvestades seisukohti, mille esitasid:
–
JCM Europe (UK) Ltd, esindaja: S. Cock, keda abistas V. Sloane, QC,
–
Ühendkuningriigi valitsus, esindaja: S. Brandon, keda abistas barrister B. McGurk,
–
Euroopa Komisjon, esindajad: J. Hradil ja M. Salyková,
arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi ilma kohtujuristi ettepanekuta
on teinud järgmise
otsuse
1
Eelotsusetaotlus käsitleb komisjoni 28. septembri 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/1760 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta koondnomenklatuuris (ELT 2016, L 269, lk 6) kehtivust.
2
Taotlus on esitatud JCM Europe (UK) Ltd ja Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customsi (Ühendkuningriigi maksuhaldur) vahelises kohtuvaidluses, milles käsitletakse nimetatud äriühingu imporditava kauba, nimelt rahasedelite vastuvõtjast ja rahakarbist koosneva seadme iPRO‑RC tariifset klassifitseerimist.
Õiguslik raamistik
Kombineeritud nomenklatuur
3
Euroopa Liitu imporditud kauba tariifne klassifitseerimine on reguleeritud kombineeritud nomenklatuuriga, mis sisaldub nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT 1987, L 256, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382) I lisas.
4
Kombineeritud nomenklatuur tugineb kaupade kirjeldamise ja kodeerimise ülemaailmsele harmoneeritud süsteemile (edaspidi „HS“), mille töötas välja Tollikoostöö Nõukogu, nüüd Maailma Tolliorganisatsioon (WCO), ning mis jõustati 14. juunil 1983 Brüsselis sõlmitud rahvusvahelise konventsiooniga. Konventsioon kiideti koos selle 24. juuni 1986. aasta muutmisprotokolliga Euroopa Majandusühenduse nimel heaks nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsusega 87/369/EMÜ (EÜT 1987, L 198, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 288). Vastavalt määruse nr 2658/87 artikli 3 lõikele 1 on kombineeritud nomenklatuuris kasutatud HSi rubriike ja kuuekohalisi alamrubriike; ainult seitsmes ja kaheksas number tähistavad kombineeritud nomenklatuuri enda alajaotisi.
5
Põhikohtuasjas kohaldatav kombineeritud nomenklatuuri versioon on see, mis kehtestati 2016. aastaks komisjoni 6. oktoobri 2015. aasta rakendusmäärusega (EL) 2015/1754, millega muudetakse määruse nr 2658/87 I lisa (ELT 2015, L 285, lk 1; edaspidi „KN“).
6
KNi esimese osa I jaotise A-osas sisalduvates KNi klassifitseerimise üldreeglites on sätestatud:
„Kaupade [KNi] klassifitseerimine toimub järgmiste põhimõtete kohaselt.
1.
Jaotiste, kaubagruppide ja alamgruppide nimetused on antud suunaval eesmärgil; ametlik klassifitseerimine peab toimuma lähtuvalt rubriikide kirjeldustest ja vastavate jaotiste ja gruppide märkustest ning alljärgnevatest sätetest tingimusel, et need rubriigid või märkused ei näe ette muud.
[…]
6.
Kaupade ametlik klassifitseerimine iga rubriigi alamrubriikidesse toimub nende alamrubriikide kirjelduste ja alamrubriikide kohta käivate märkuste põhjal, kasutades eespool toodud reegleid vajalike muudatustega ning arvestades, et omavahel on võrreldavad vaid sama taseme alamrubriigid. Selle reegli kohaldamisel kasutatakse ka vastavaid märkusi jaotiste ja gruppide kohta, kui kontekst ei nõua teisiti.“
7
KNi teine osa „Tollimaksude loend“ sisaldab XVI jaotist „Masinad ja mehaanilised seadmed; elektriseadmed; nende osad; helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestus- ja taasesitusseadmed, nende osad ja tarvikud“. Selle jaotise kohta käivates KNi märkustes on sätestatud:
„1.
Sellesse jaotisse ei kuulu:
[…]
m)
grupi 90 tooted“.
[…]
3.
Kui kontekst ei nõua teisiti, siis kahest või enamast omavahel tervikuks ühendatud masinast koosnevad liitmasinad ja muud kahe või enama üksteist täiendava või asendava funktsiooni täitmiseks konstrueeritud masinad klassifitseeritakse nii, nagu koosneksid nad ainult sellest komponendist või oleksid sellised masinad, mis täidavad põhifunktsiooni.
4.
Kui masin, sealhulgas masinate kombinatsioon, koosneb eraldi (kas sõltumatutest või torustike, ülekandeseadmete, elektrikaablite või muude seadmete kaudu ühendatud) komponentidest, mis on mõeldud mõne grupi 84 või 85 rubriigis täpselt määratletud funktsiooni ühildatud täitmiseks, siis klassifitseeritakse masin tervikuna rubriiki, mis vastab sellele funktsioonile.
[…]“.
8
Selles jaotises on teiste hulgas grupp 84 „Tuumareaktorid, katlad, masinad ja mehaanilised seadmed, nende osad“. Sellesse gruppi kuulub teiste hulgas rubriik 8472, mis on sõnastatud nii:
„Muud kontoriseadmed (näiteks hektograafid ja trafarettpaljundusaparaadid, aadressimasinad, pangatähtede jagamisautomaadid, seadmed raha sorteerimiseks, lugemiseks ja pakendamiseks, pliiatsiteritajad, mulgustid ja klammerdusmasinad)“.
9
KNi rubriigi 8472 ülesehitus on järgmine:
8472 10 00
– paljundusaparaadid
8472 30 00
– seadmed postisaadetiste sorteerimiseks, kokkuvoltimiseks, ümbrikesse paigutamiseks, kokkusidumiseks, saadetiste avamiseks, sulgemiseks ja pitseerimiseks, postmarkide liimimiseks ja tembeldamiseks
8472 90
– muud
8472 90 10
– müntide sorteerimise, ülelugemise ja pakkimise seadmed
8472 90 30
– – pangaautomaadid
8472 90 70
– muud
10
Komisjoni 6. oktoobri 2016. aasta rakendusmäärusega (EL) 2016/1821 (ELT 2016, L 294, lk 1), millega muudetakse määruse nr 2658/87 I lisa, muudeti KNi alamrubriigi „muud“ number 84729070 alates 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2019 numbriks 84729090.
11
KNi teises osas on XVIII jaotis „Optika-, foto-, kino-, mõõte-, kontroll-, täppis-, meditsiini- ja kirurgiainstrumendid ning -aparatuur; kellad; muusikariistad; nende osad ja tarvikud“. Selles jaotises on grupp 90 „Optika-, foto-, kino-, mõõte-, kontroll-, täppis-, meditsiini- ja kirurgiainstrumendid ning -aparatuur; nende osad ja tarvikud“.
12
KNi märkustes grupi 90 kohta on sätestatud:
„1.
Sellesse gruppi ei kuulu:
[…]
g)
rubriigi 8413 pumbad koos mõõteseadmetega; kaalutundlikud loendurid ja kontrollseadmed, samuti tollile eraldi esitatavad kaaluvihid (rubriik 8423); tõste- ja teisaldusmehhanismid (rubriigid 8425–8428); igat liiki masinad paberi ja papi lõikamiseks (rubriik 8441); rubriigi 8466 seadmed töödeldavate esemete või instrumendi kinnitamiseks tööpinkidele, kaasa arvatud seadmed optiliste skaalaloenduritega (näiteks optilised jagamispead), välja arvatud tooted, mis on ise olemuselt optilised instrumendid (näiteks justeerimisteleskoobid); kalkulaatorid (rubriik 8470); ventiilid ja muud seadmed (rubriik 8481); rubriigi 8486 masinad ja seadmed (sh seadmed lülitusskeemide projitseerimiseks või joonistamiseks valgustundlikele pooljuhtmaterjalidele);
[…]
3.
XVI jaotise märkuste 3 ja 4 reeglid kehtivad ka selle grupi kohta.
[…]“.
13
Nimetatud grupis on teiste hulgas rubriik 9031, mis on sõnastatud järgmiselt:
„Mõõte- või kontrollinstrumendid ja -seadmed, mujal käesolevas grupis nimetamata; profiilprojektorid“.
14
KNi rubriigi 9031 ülesehitus on järgmine:
[…]
[…]
– muud optikariistad ja -instrumendid:
9031 41 00
– – pooljuhtplaatide või -seadmete kontrollimiseks või pooljuhtseadmete tootmisel kasutatavate fotomaskide või võrgustike kontrollimiseks
9031 49
– – muud
9031 49 10
– – – profiilprojektorid
9031 49 90
– – – muud
[…]
[…]
Määrus (EL)nr 952/2013
15
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT 2013, L 269, lk 1), artikli 57 „Kauba tariifne klassifitseerimine“ lõigetes 1 ja 4 on sätestatud:
„1.   Ühise tollitariifistiku kohaldamisel seisneb kauba tariifne klassifitseerimine [KNi] alamrubriigi või madalama alajaotise kindlaksmääramises, mille alla kõnealune kaup klassifitseeritakse.
[…]
4.   Komisjon võib vastu võtta meetmeid kauba tariifse klassifikatsiooni määramiseks kooskõlas lõigetega 1 ja 2.“
16
Määruse artikli 58 „Rakendamisvolituste andmine“ lõikes 2 on ette nähtud:
„Komisjon võtab rakendusaktidega vastu artikli 57 lõikes 4 osutatud meetmed.
[…]“.
17
Nimetatud määruse artikli 285 lõikes 1 on ette nähtud, et selle pädevuse teostamisel abistab komisjoni tolliseadustiku komitee.
Rakendusmäärus 2016/1760
18
Komisjon võttis rakendusmääruse 2016/1760 vastu määruse nr 952/2013 artikli 57 lõike 4 ja artikli 58 lõike 2 esimese lõigu alusel.
19
Rakendusmääruse artiklis 1 on sätestatud:
„Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse [KNi] kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.“
20
Vastavalt artiklile 3 jõustus see rakendusmäärus 24. oktoobril 2016.
21
Rakendusmääruse 2016/1760 lisa on sõnastatud järgmiselt:
„Kauba kirjeldus
Klassifikatsioon (CN-kood)
Põhjendus
(1)
(2)
(3)
Seade, milles on rahasedelite vastuvõtja ja rahakarp (nn sedelivarude seade – note float unit) üldmõõtmetega umbes 10 × 24 × 44 cm.
Rahasedelite vastuvõtjas on kasutusel optilise skannimise tehnoloogia sedelite ehtsuse kontrollimiseks eelnevalt määratletud tehnilise kirjelduse järgi.
Vastuvõtja aktsepteeritud sedelid lähevad rahakarpi. Kui rahakarp on täis (tavaliselt 30 sedelit), sorditakse sedelid automaatselt ja jaotatakse teistesse rahakarpidesse, mis mahutavad tavaliselt 300 rahasedelit.
Seadet kasutatakse näiteks mängu-, müügi- ja parkimisautomaatides teenuse või toote eest tasumiseks.
Seade suudab ka sedeleid välja anda.
Seade on alati ühendatud peajuhtseadmega (host-controller) (ei ole tollile esitamisel seadmega kaasas), mis täpsustab sedelite eelnevalt kindlaks määratud tehnilisi karakteristikuid ja sedelite voolu eri rahakarpidesse.
Vt pilti (*).
8472 90 70
Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8472, 8472 90 ja 8472 90 70 sõnastusega.
Seadet ei või klassifitseerida rubriiki 9031 mõõte- või kontrollinstrumendina, kuna see on midagi enamat kui nimetatud rubriiki kuuluv kontrollinstrument. Lisaks rahasedelite ehtsuse kontrollimisele täidab seade ka muid ülesandeid, näiteks sedelite sortimine ja jaotamine eri hoiulaegastesse ning sedelite välja andmine. Kõik seadme sooritatavad funktsioonid kuuluvad rubriiki 8472.
Järelikult tuleb seade klassifitseerida CN-koodi 8472 90 70 alla kui kontoriseade.
(*) Pilt on üksnes illustratsiooniks.
“
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
22
Põhikohtuasja kaebaja on Ühendkuningriigis asutatud äriühing, kes impordib seadet iPRO-RC.
23
Eelotsusetaotluse esitanud kohus kirjeldab seda toodet kui rahasedelite vastuvõtjat ja ringlussesuunajat, mis on konstrueeritud paigaldamiseks sellisesse põhiseadmesse nagu selvekassa, müügiautomaat, piletiautomaat või mündiautomaat, ning leiab, et see ei ole kohandatud kasutamiseks pangaautomaadis.
24
Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et iPRO-RC koosneb ühte korpusesse paigutatud kolmest peamisest koostisosast, milleks on kontrolliüksus, ringlussesuunamise üksus ja rahakarp. Kogu seade paigutatakse seejärel põhiseadme korpusesse ja ühendatakse sellega elektrikaablite abil. Kontrolliüksuse „sisestusava“ on iPRO-RC ainus osa, mis on põhiseadme kasutajatele nähtav. iPRO-RC ei saa toimida põhiseadmest sõltumatult, isegi kui sellel on mõni iseseisev tunnus.
25
Sisestatavate rahasedelite ehtsuse kontrollimiseks kasutab iPRO-RC optilise ja magnettuvastuse tehnoloogiat ning mikrokontrollerit ning võrdleb rahasedeli kohta kogutud andmeid kõigi mikrokontrolleri mälus salvestatud andmetega. Kui rahasedeli kohta kogutud andmed vastavad mikrokontrolleris salvestatud parameetritele, edastatakse andmed rahasedeli ehtsuse kohta peajuhtseadmele, mis edastab omakorda teabe, et tegemist on aktsepteeritava rahasedeliga. Seevastu siis, kui vastupidisel juhul rahasedelit ei aktsepteerita, lükatakse see tagasi ja tagastatakse kliendile.
26
Maksuhaldur klassifitseeris selle toote esialgu KNi alamrubriiki 90314990.
27
Pädev Saksa tolliasutus väljastas 2012. aasta jaanuaris siduva tariifiinformatsiooni (edaspidi „STI“), milles „rahasedelite vastuvõtja“ klassifitseeriti KNi rubriiki 847290. Maksuhaldur väljastas 2012. aasta veebruaris STI, mis käsitles „rahasedelite vastuvõtjat ja ringlussesuunajat“ ja milles see seade klassifitseeriti KNi alamrubriiki 90314990. Sellise erineva tariifse klassifitseerimise tõttu esitas Saksamaa Liitvabariik kõnealuse juhtumi määruse nr 952/2013 artiklis 285 ette nähtud tolliseadustiku komiteele. Tolliseadustiku komitee tegi 10. augustil 2016 teatavaks, et pooldab komisjoni rakendusmääruse eelnõud, milles asjaomane toode on klassifitseeritud KNi alamrubriiki 84729070. Selle klassifikatsiooni poolt ei hääletanud üksnes Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik.
28
Komisjon võttis 28. septembril 2016 vastu rakendusmääruse 2016/1760.
29
Põhikohtuasja kaebaja 22. novembri 2017. aasta taotlusel väljastas maksuhaldur 3. jaanuaril 2018 STI, milles vastavalt rakendusmäärusele 2016/1760 klassifitseeris iPRO-RC ümber rakendusmäärusega 2016/1821 kehtestatud KNi versiooni alamrubriiki 84729090.
30
Põhikohtuasja hageja vaidlustas seejärel selle STI eelotsusetaotluse esitanud kohtus.
31
Olles tuvastanud, et rakendusmäärus 2016/1760 on iPRO-RC suhtes kohaldatav, kahtleb eelotsusetaotluse esitanud kohus selle rakendusmääruse kehtivuses. Esiteks märgib nimetatud kohus, et tolliseadustiku komitee protokollidest ei nähtu selgelt, et selle rakendusmäärusega hõlmatud kauba klassifitseerimist KNi gruppi 90 kaaluti enne seda, kui otsustati KNi grupi 84 kasuks, kuna puudub mis tahes viide nii KNi kui ka HSi XVI jaotise märkuse 1 punktile m. Teiseks ei nähtu neist protokollidest ka, et tolliseadustiku komitee oleks kindlaks määranud selle kauba põhifunktsiooni vastavalt nii KNi kui ka HSi XVI jaotise märkustele 3 ja 4 ning grupi 90 märkusele 3. Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et iPRO-RC põhifunktsioon on rahasedelite ehtsuse kontrollimine nende turvaliseks talletamiseks või väljamaksete tegemiseks peajuhtseadme käskluste alusel, ning mis tahes muudel funktsioonidel puudub tähtsus või siis on need teisese tähtsusega.
32
Neil asjaoludel otsustas First-tier Tribunal (Tax Chamber) (esimese astme kohus (maksukolleegium), Ühendkuningriik) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.
Kas […] rakendusmäärus 2016/1760 […] on kehtetu, kuna selles on klassifitseeritud selles rakendusmääruses nimetatud rahasedelite vastuvõtja ja rahakarp CN-koodi 84729070, mitte CN-koodi 90314990 alla?
2.
Täpsemalt, kas rakendusmäärus 2016/1760 on kehtetu, kuna:
a)
see piirab põhjendamatult KNi rubriigi 9031 ulatust;
b)
see laiendab põhjendamatult rubriigi 8472 ulatust;
c)
selles on võetud arvesse tegureid, mida ei ole lubatud arvesse võtta;
d)
selles rakendusmääruses kirjeldatud kauba klassifitseerimisel ei ole asjakohaselt arvesse võetud selgitavaid märkusi, KNi rubriikide pealkirju ja/või klassifitseerimise üldreegleid?“
Eelotsuse küsimuste analüüs
33
Oma küsimustega, mida tuleb analüüsida koos, palub eelotsusetaotluse esitanud kohus Euroopa Kohtul otsustada, kas rakendusmäärus 2016/1760 on kehtiv niivõrd, kuivõrd sellega klassifitseeritakse selline seade, mis koosneb rahasedelite vastuvõtjast ja rahakarbist, nagu on kirjeldatud selle rakendusmääruse lisas oleva tabeli esimeses veerus, KNi rubriigi 90314990 asemel KNi rubriiki 84729070, eirates sellega KNi rubriikide 8472 ja 9031 ulatust, nii KNi kui ka HSi selgitavaid märkusi nende rubriikide kohta ning KNi klassifitseerimise üldreegleid.
34
Kõigepealt tuleb meenutada, et Euroopa Kohus on korduvalt otsustanud, et komisjonil, kes teeb koostööd liikmesriikide tolliekspertidega, on teatavate kaupade klassifitseerimisel tariifirubriikide sisu täpsustamiseks lai kaalutlusõigus. Komisjoni pädevus võtta vastu määruse nr 952/2013 artikli 57 lõikes 4 ja artikli 58 lõikes 2 nimetatud meetmeid ei anna talle siiski õigust muuta HSi alusel kehtestatud tariifirubriikide sisu ega ulatust, mille muutmisest hoidumise kohustuse on liit käesoleva kohtuotsuse punktis 4 nimetatud konventsiooni artikli 3 alusel endale võtnud (vt selle kohta 12. veebruari 2015. aasta kohtuotsus Raytek ja Fluke Europe, C‑134/13, EU:C:2015:82, punkt 29, ja 19. detsembri 2019. aasta kohtuotsus Amoena, C‑677/18, EU:C:2019:1142, punkt 37 ja seal viidatud kohtupraktika).
35
Selleks et teha kindlaks, kas klassifitseerides rakendusmääruse 2016/1760 lisas toodud tabeli esimeses veerus kirjeldatud kauba KNi rubriiki 8472 ja mitte rubriiki 9031, on komisjon muutnud HSi alusel kehtestatud KNi kahe tariifirubriigi sisu või ulatust, tuleb esiteks meenutada, et õiguskindluse ja kontrolli lihtsuse huvides peab kauba klassifitseerimisel otsustava tähtsusega kriteeriumi üldjuhul otsima kauba objektiivsete tunnuste ja omaduste hulgast, nii nagu need on kindlaks määratud KNi rubriigi ja alamrubriigi kirjelduses ning KNi jaotiste või gruppide märkustes (19. detsembri 2019. aasta kohtuotsus Amoena, C‑677/18, EU:C:2019:1142, punkt 40, ja 18. juuni 2020. aasta kohtuotsus Hydro Energo, C‑340/19, EU:C:2020:488, punkt 34 ja seal viidatud kohtupraktika).
36
Teiseks võib kauba otstarve ja eeskätt selle peamine otstarve juhul, kui klassifitseerida ei ole võimalik asjaomase toote objektiivsete tunnuste ja omaduste alusel, olla objektiivne klassifitseerimiskriteerium tingimusel, et see on asjaomasele tootele olemuslik. Sellist olemuslikkust peab olema võimalik hinnata toote objektiivsete tunnuste ja omaduste põhjal (vt selle kohta 5. septembri 2019. aasta kohtuotsus TDK-Lambda Germany, C‑559/18, EU:C:2019:667, punkt 27, ja 18. juuni 2020. aasta kohtuotsus Hydro Energo, C‑340/19, EU:C:2020:488, punkt 35 ja seal viidatud kohtupraktika).
37
Kolmandaks tuleb tõdeda, et Euroopa Kohus on korduvalt otsustanud, et vaatamata sellele, et HSi ja KNi selgitavad märkused ei ole õiguslikult siduvad, on need olulised vahendid tollitariifistiku ühetaolise kohaldamise tagamiseks ja annavad sellisena asjakohaseid juhiseid selle tõlgendamiseks (18. juuni 2020. aasta kohtuotsus Hydro Energo, C‑340/19, EU:C:2020:488, punkt 36 ja seal viidatud kohtupraktika).
38
Mis puutub põhikohtuasjas käsitletavate tariifirubriikide sõnastusse, siis tuleb märkida, et KNi rubriigi 9031 sõnastuse kohaselt on hõlmatud mujal KNi grupis 90 nimetamata „[m]õõte- või kontrollinstrumendid ja -seadmed“, samas kui KNi rubriiki 8472 on hõlmatud „[m]uud kontoriseadmed“, nende hulgas eeskätt pangatähtede jagamisautomaadid, seadmed raha sorteerimiseks, lugemiseks ja pakendamiseks.
39
Euroopa Kohus on juba varem märkinud, et HSi selgitavates märkustes on HSi gruppi 90 kirjeldatud nii, et see hõlmab kõiki instrumente ja seadmeid, mida peamiselt iseloomustab nende kõrge tehnoloogiline tase ja suur täpsus, mis eristab neid tavatoodetest (vt selle kohta 7. novembri 2002. aasta kohtuotsus Lohmann ja Medi Bayreuth, C‑260/00–C‑263/00, EU:C:2002:637, punkt 37, ning 16. mai 2019. aasta kohtuotsus Estron, C‑138/18, EU:C:2019:419, punkt 62 ja seal viidatud kohtupraktika). Nagu neis selgitavates märkustes on täpsustatud, kasutatakse enamikku neist „teaduslikuks otstarbeks (laboratoorsed uurimised, analüüs, astronoomia, jne), spetsialiseeritud tehnilistes ja tööstuslikes rakendustes (mõõtmine või kontroll, jälgimine, jne) või meditsiinilisel otstarbel“.
40
Peale selle on HSi selgitavates märkustes rubriigi 9031 kohta täpsustatud, et sellesse rubriiki kuuluvad lisaks profiilprojektoritele „mõõtvad ja kontrollivad instrumendid, seadmed ja masinad, optilised või mitte; rubriiki ei kuulu ükski mõõteriist, aparaat vms, mida on kirjeldatud täpsemalt“ HSi grupi 90 teistes rubriikides. Lõpetuseks olgu öeldud, et HSi selgitavas märkuses HSi alamrubriigi 903149 kohta on lisaks märgitud, et sellesse alamrubriiki kuuluvad „mitte üksnes need aparaadid ja vahendid, mis otseselt abistavad või soodustavad inimese nägemist, vaid ka muud optiliste elementide või protsesside kasutamisega töötavad aparaadid ja instrumendid“.
41
Seoses KNi rubriigiga 8472 on Euroopa Kohus juba tuvastanud, et see hõlmab jääkrubriigina kontoriseadmeid, mis on konstruktsioonilt ja tööpõhimõttelt peamiselt mehaanilised (vt selle kohta 9. oktoobri 1997. aasta kohtuotsus Rank Xerox, C‑67/95, EU:C:1997:470, punkt 25).
42
Käesoleval juhul on komisjon vastavalt rakendusmäärusega 2016/1760 hõlmatud kauba objektiivsetele tunnustele ja omadustele, nagu neid on kirjeldatud selle rakendusmääruse lisas esitatud tabeli esimeses veerus, ning KNi klassifitseerimise üldreeglitele 1 ja 6 esiteks välistanud selle kauba klassifitseerimise KNi rubriiki 9031, „kuna see on midagi enamat kui nimetatud rubriiki kuuluv kontrollinstrument“, ja teiseks on klassifitseerinud selle toote KNi rubriiki 84729070 kui „kontoriseadme“, kuna „[k]õik seadme sooritatavad funktsioonid kuuluvad rubriiki 8472“, nagu nähtub selle tabeli kolmandas veerus esitatud põhjendusest.
43
Eelotsusetaotluse esitanud kohtu kahtlused rakendusmääruse 2016/1760 kehtivuse osas puudutavad ennekõike seda, kas seal kindlaks määratud tariifse klassifikatsiooni puhul on eiratud esiteks KNi XVI jaotise märkuse 1 punkti m ning teiseks selle jaotise märkusi 3 ja 4 koostoimes KNi grupi 90 märkusega 3, kuna selle rakendusmääruse lisas oleva tabeli kolmandas veerus esitatud põhjendused ei sisalda viidet ühelegi neist märkustest.
44
Esiteks on KNi XVI jaotise, millesse kuuluvad KNi grupid 84 ja 85, märkuse 1 punktis m sätestatud, et sellesse jaotisesse ei kuulu KNi grupi 90 tooted. Kui kaup kuulub KNi gruppi 90, on seega välistatud, et see kuulub ühtlasi ka selle kõnealuse nomenklatuuri gruppidesse 84 ja 85 (vt selle kohta 16. mai 2019. aasta kohtuotsus Estron, C‑138/18, EU:C:2019:419, punkt 75).
45
Ent nagu aga komisjon oma kirjalikes seisukohtades märkis, tuleneb rakendusmääruse 2016/1760 lisas oleva tabeli kolmanda veeru teisest lõigust sõnaselgelt, et KNi grupi 90 rubriiki ehk rubriiki 9031 klassifitseerimine on välistatud, mis tähendab, et sellist klassifikatsiooni kaaluti vähemalt alternatiivina KNi rubriiki 8472 klassifitseerimisele, mille kasuks lõpuks otsustati.
46
Sellest tuleneb, et rakendusmäärusega hõlmatud kaupa ei klassifitseeritud KNi rubriiki 8472, eirates KNi XVI jaotise märkuse 1 punkti m.
47
Lisaks ei saa asjaolu, et rakendusmääruse 2016/1760 lisas oleva tabeli kolmandas veerus esitatud põhjenduses ei ole üldse viidatud sellele märkusele, iseenesest kaasa tuua selle rakendusmääruse kehtetust. Nimelt tuleneb Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast, et kuigi ELTL artikli 296 teises lõigus nõutud põhjendus peab vastama asjaomase akti olemusele ning sellest peab selgelt ja üheselt selguma akti andnud institutsiooni arutluskäik, mis võimaldab huvitatud isikutel võetud meetme põhjuseid mõista ja pädeval kohtul kontrolli teostada, ei ole siiski nõutav, et selles põhjenduses oleks täpsustatud kõik asjakohased faktilised ja õiguslikud asjaolud (4. juuni 2020. aasta kohtuotsus Ungari vs. komisjon, C‑456/18 P, EU:C:2020:421, punkt 57 ja seal viidatud kohtupraktika).
48
Teiseks tuleb tõdeda, et grupi 90 selgitavas märkuses 3 on sätestatud, et XVI jaotise märkuste 3 ja 4 reeglid kehtivad ka selle grupi kohta.
49
Rakendusmääruses 2016/1760 nimetatud kauba tunnustest ja omadustest, nagu neid on kirjeldatud selle rakendusmääruse lisas oleva tabeli esimeses veerus, ilmneb, et see kaup koosneb eri komponentidest, nimelt rahasedelite vastuvõtjast ja rahakarbist. Seade on ühendatud „peajuhtseadmega“ ja seda kasutatakse sellistes seadmetes nagu mängu-, müügi- ja parkimisautomaadid „teenuse või toote eest tasumiseks“.
50
Nagu on täpsustatud selle tabeli kolmandas veerus, on seadmel mitu funktsiooni, nimelt „[l]isaks rahasedelite ehtsuse kontrollimisele täidab seade ka muid ülesandeid, näiteks sedelite sortimine ja jaotamine eri hoiulaegastesse ning sedelite välja andmine“.
51
Sellest tuleneb, et rakendusmääruses 2016/1760 nimetatud kaup on esiteks seade, mis on konstrueeritud mitme erineva üksteist täiendava või asendava funktsiooni täitmiseks KNi XVI jaotise märkuse 3 tähenduses, mistõttu selle märkuse kohaselt tuleb kauba klassifikatsioon kindlaks määrata, lähtudes tarbija jaoks selle seadme puhul iseloomulikust põhifunktsioonist, tingimusel et puuduvad seda välistavad sätted (vt selle kohta 30. aprilli 2020. aasta kohtuotsus DHL Logistics (Slovakia), C‑810/18, EU:C:2020:336, punkt 27 ja seal viidatud kohtupraktika). Teiseks tuleb märkida, et see kaup on ka masin, mis koosneb eri komponentidest, mis on konstrueeritud nii, et need täidaksid samal ajal täpselt määratletud funktsiooni KNi XVI jaotise märkuse 4 tähenduses, ja selle klassifikatsioon tuleb kindlaks määrata selle funktsiooni alusel. Põhifunktsioon, mis tarbija jaoks on selle seadme kui terviku puhul iseloomulik ja mille jaoks on selle kauba eri osad konstrueeritud, on asjaomast seadet sisaldava põhiseadme abil müüdud kauba või osutatud teenuse eest tasumine.
52
Nagu sisuliselt väidavad Ühendkuningriigi valitsus ja komisjon oma kirjalikes seisukohtades, ei saa rakendusmääruses 2016/1760 nimetatud kauba põhifunktsiooniks pidada rahasedelite kontrollimist või nende ehtsuse tuvastamist. Vastab tõele, et asjaomase seadme, täpsemalt sellesse kuuluva rahasedelite lugeja üks funktsioon on optilise tuvastuse tehnoloogiat kasutades pangatähtede ehtsuse kontrollimine vastavalt varem kindlaks määratud tehnilisele kirjeldusele. See funktsioon ei ole siiski mõeldud omaette eesmärgina.
53
Nimelt on selle kontrolli tulemusel rahasedelite ehtsuse tuvastamine vajalik, et tagada rahasedelite sortimine, jaotamine ja hoiustamine eri laegastes ning nende samade rahasedelite välja andmine selleks, et põhiseade, millesse seade kuulub, saaks täita oma otstarvet, see tähendab oleks võimalik tasumine selle seadme abil müüdava kauba või osutatava teenuse eest.
54
Lisaks selgub KNi grupi 90 märkuse 1 punktist g, et kõiki teatavad mõõte- või kontrolliseadmega varustatud tooteid, eeskätt optiliste skaalaloenduritega seadmeid, ei klassifitseerita selle grupi 90 rubriikidesse, vaid need tuleb klassifitseerida hoopis KNi grupi 84 rubriikidesse. Nagu väidab komisjon, ei saa seega kinnitada, et teatavat mõõte- või kontrollifunktsiooni täitvad seadmed saab klassifitseerida ainult mõnda KNi grupi 90 rubriiki ja eeskätt rubriiki 9031.
55
Lisaks on KNi rubriigi 8472 ulatus väga lai. Nimelt on selle rubriigiga hõlmatud „[m]uud kontoriseadmeid“, mis ei kuulu seega täpsemalt mõnesse muusse tariifirubriiki. Lisaks on selle rubriigi sõnastuses endas sõnaselgelt nimetatud raha käitlemiseks mõeldud kontoriseadmeid, nimelt „pangatähtede jagamisautomaadid“ ja „seadmed raha sorteerimiseks, lugemiseks ja pakendamiseks“. Käesoleval juhul nähtub rakendusmääruse 2016/1760 lisas oleva tabeli esimese veeru neljandast lõigust sõnaselgelt, et selles määruses käsitletud seadet kasutatakse näiteks müügiautomaatides, mis ise on hõlmatud KNi rubriigiga 8472.
56
Mõiste „kontoriseadmed“ laia ulatust KNi rubriigi 8472 tähenduses kinnitavad HSi selgitavad märkused rubriigi 8472 kohta. Nendes märkustes on täpsustatud, et selle rubriigi mõistet „kontoriseadmed või ‑masinad“ tuleb mõista laias tähenduses nii, et see ei hõlma mitte ainult „masinaid ja seadmeid, mida kasutatakse kontoris selle sõna kitsas tähenduses“, vaid ka neid seadmeid, mida kasutatakse väga erinevate erialaste valdkondade kontekstis nagu „kauplustes, tehastes, töökodades, koolides, raudteejaamades, hotellides“„kontoritööks“, see tähendab „(kirjavahetuse, dokumentide, blankettide, kirjete, arvete jne) koostamiseks, täitmiseks, kogumiseks“. Lisaks nähtub nende selgitavate märkuste sõnastusest, et rea „kontoriseadmete või -masinate“ loetelud ei ole ammendavad, kuna neisse on lisatud lühend „jne“ või määrsõna „eelkõige“.
57
Arvestades nii KNi rubriigi 8472 sõnastust kui ka HSi selgitavaid märkusi rubriigi 8472 kohta, tuleb tõdeda, et see rubriik hõlmab kontoriseadme või -masinana ka seadmeid, mida ei kasutata kontoris, kuid mis täidavad kontoritööga seotud ülesandeid. Nendest asjaoludest nähtub samuti, et KNi rubriik 8472 hõlmab laias tähenduses „kontoriseadmetena“ raha käitlemise seadmeid, mida kasutatakse väga erinevate erialaste valdkondade kontekstis ning mis tagavad selliste sularaha nagu rahasedelite ja müntide mehaanilise käitlemisega seotud ülesannete nagu nende sortimine, loendamine, talletamine ja välja andmine täitmise, mida tavapäraselt teevad käsitsi kontoritöötajad ja mis võivad seonduda eeskätt kaupade või teenuste eest tasumisega.
58
Seega ei teinud komisjon ilmset viga, kui ta oma ulatuslikku kaalutlusõigust tariifirubriikide sisu täpsustamiseks kasutades leidis, et rakendusmääruses 2016/1760 nimetatud kaup on midagi enamat kui KNi rubriiki 9031 kuuluv kontrollinstrument, olles välistanud selle kauba klassifitseerimise nimetatud rubriiki, ning otsustas, et selle erinevad funktsioonid on hõlmatud KNi rubriigiga 8472.
59
Seda järeldust ei sea kahtluse alla asjaolu, et HSi selgitavast märkustest rubriigi 8472 kohta tuleneb lisaks, et selle rubriigiga on kontoriseadmed või -masinad hõlmatud ainult siis, „kui neil on alus lauale paigaldamiseks või kinnitamiseks; sellist alust mitteomavad käsiinstrumendid“ kuuluvad HSi gruppi 82 kui käsi-tööriistad. Esiteks ei saa seda täpsustust tõlgendada nii, et HSi rubriigiga 8472 on hõlmatud ainult seadmed, millel on alus lauale kinnitamiseks. Nimelt nähtub sellest märkusest selgelt, et asjaomase tariifirubriigiga on alusega kontoriseadmena hõlmatud ainult need seadmed, millel on „kinnitusdetail“. Seega on mõeldavad muud vahendid kontoriseadme kinnitamiseks või paigutamiseks eeskätt kontoritöö tegemise kohas põranda külge. Teiseks nähtub sellest täpsustusest lisaks, et HSi rubriiki 8472 kuuluvad kontoriseadmed on konstruktsioonilt ja tööpõhimõttelt peamiselt mehaanilised, eristamaks neid „käsi-tööriistadest“, mida rakendusmääruses 2016/1760 nimetatud seade aga ei ole.
60
Eeltoodut arvestades tuleb asuda seisukohale, et komisjon ei muutnud tariifirubriikide 8472 ja 9031 sisu ja ulatust, kui ta klassifitseeris rakendusmääruse 2016/1760 lisas toodud tabeli esimeses veerus kirjeldatud kauba, mis koosneb rahasedelite vastuvõtjast ja rahakarbist, KNi rubriigi 9031 asemel KNi rubriiki 8472.
61
Seega tuleb esitatud küsimustele vastata, et nende analüüsimisel ei ilmnenud midagi sellist, mis võiks mõjutada rakendusmääruse 2016/1760 kehtivust.
Kohtukulud
62
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse liikmesriigi kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (üheksas koda) otsustab:
Esitatud küsimuste analüüsimisel ei ilmnenud midagi sellist, mis võiks mõjutada komisjoni 28. septembri 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/1760 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris kehtivust.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: inglise.