61992CJ0394_DA
Dommens præmisser
Afgørelse om sagsomkostninger
Afgørelse
Dommens præmisser
1 Ved kendelse af 9. november 1992, indgaaet til Domstolen den 13. november s.aa., har Politierechtbank, Hasselt, i medfoer af EOEF-traktatens artikel 177 forelagt tre praejudicielle spoergsmaal vedroerende fortolkningen af artikel 6 og artikel 8, stk. 1, i Raadets forordning (EOEF) nr. 3820/85 af 20. december 1985 om harmonisering af visse bestemmelser paa det sociale omraade inden for vejtransport, og af artikel 15, stk. 2, 3 og 4, i Raadets forordning (EOEF) nr. 3821/85 af 20. december 1985 om kontrolapparatet inden for vejtransport (EFT L 370, hhv. s. 1 og 8).
2 Spoergsmaalene er blevet rejst under en straffesag mod Marc Michielsen (herefter benaevnt "tiltalte") og virksomheden Geybels Transport Service (herefter benaevnt virksomheden "Geybels") som civilretligt ansvarlig part.
3 Den 12. august 1991 blev tiltalte, der foerte et traekkoeretoej for virksomheden Geybels, kontrolleret i Antwerpen i henhold til ovennaevnte forordninger nr. 3820/85 og nr. 3821/85. Det viste sig, at han havde begaaet flere overtraedelser af disse forordninger.
4 Det fremgaar af sagen, at han i loebet af to forskellige dage havde overskredet hvile- og koeretiderne, og at han, den dag kontrollen fandt sted, havde anvendt to diagramark i koeretoejets fartskriver. Det eneste spoergsmaal, der endnu er tvivl om, og som derfor ikke er afgjort af den forelaeggende ret, idet det kraever en fortolkning af faellesskabsbestemmelser, er spoergsmaalet om tiltaltes svigagtige anvendelse af diagramark.
5 Tiltalte har for Politierechtbank, Hasselt, gjort gaeldende, at anvendelsen af to diagramark var lovlig, idet han efter at have afsluttet sin daglige arbejdsperiode og forladt virksomheden, havde paabegyndt en ny arbejdsopgave.
6 Den forelaeggende ret har fundet, at fortolkningen af visse begreber i forordningerne nr. 3820/85 og nr. 3821/85 ikke er fuldstaendig oplagt, og har derfor besluttet at forelaegge Domstolen foelgende praejudicielle spoergsmaal:
"1) Arbejdsperiode
Er arbejdsperioden den periode, hvorunder foereren af et koeretoej, der er omfattet af EOEF-forordningerne nr. 3820/85 og nr. 3821/85, ikke frit kan raade over sin tid?
Omfatter arbejdsperioden koeretiden, afbrydelser heraf og tid, der anvendes til andre aktiviteter?
Er denne definition helt korrekt, eller skal den aendres eller nuanceres?
2) Dag
Er en dag en periode paa 24 timer, og fra hvilket tidspunkt loeber denne periode med henblik paa fortolkningen af EOEF-forordningerne nr. 3820/85 og nr. 3821/85? Fra kl. 00.00 eller fra den paagaeldende foerers foerste overtagelse af et koeretoej, der er omfattet af forordningerne?
Kan man forestille sig noget andet tidspunkt?
3) Afslutning af arbejdsperiode
Afsluttes arbejdsperioden i det oejeblik, hvor den paagaeldende foerer ikke laengere over for transportvirksomheden er ansvarlig for anvendelsen af denne periode, og hvor han igen frit kan raade over sin tid?
Er det muligt at anlaegge en anden definition?"
Foerste og tredje spoergsmaal
7 Med det foerste og tredje spoergsmaal spoerger den forelaeggende ret Domstolen om betydningen af begreberne "arbejdsperiode" og "afslutning af arbejdsperiode", efter forordning nr. 3820/85 og nr. 3821/85, uden at retten dog henviser til en bestemt bestemmelse i forordningerne.
8 For saa vidt angaar det foerste spoergsmaal bemaerkes, at udtrykket "arbejdsperiode" er indeholdt i flere bestemmelser i forordning nr. 3821/85, bl.a. i artikel 15, stk. 3, og i afsnit I, litra a), afsnit II, nr. 4, og afsnit IV, litra b), i bilag I. Hverken denne forordning eller forordning nr. 3820/85 indeholder imidlertid en definition af det naevnte begreb.
9 Den belgiske regering og Kommissionen har foreslaaet, at der ikke fastsaettes en definition paa grundlag af forordningerne nr. 3820/85 og nr. 3821/85, idet disse forordninger efter deres opfattelse alene indebaerer en delvis harmonisering af de sociale bestemmelser inden for vejtransportomraadet.
10 Det Forenede Kongerige er af den opfattelse, at de to forordninger udgoer et hele. De oenskede definitioner kan saaledes udledes af bestemmelserne i forordningerne og isaer af begrebet "hviletid", som det er defineret i artikel 1, nr. 5, i forordning nr. 3820/85. Det har saaledes anfoert, at udtrykket "arbejdsperiode" i artikel 15, stk. 2, i forordning nr. 3821/85 skal forstaas som "daglig arbejdsperiode", idet dette begreb omfatter de perioder, hvor en foerer ikke kan raade frit over sin tid. "Afslutning af arbejdsperiode" fastlaegges saaledes ud fra begyndelsen af en tilstraekkelig lang daglig eller ugentlig hviletid.
11 Med henblik paa en formaalstjenlig besvarelse af det foerste spoergsmaal fra den forelaeggende ret bemaerkes indledningsvis, at begreberne "arbejdsperiode" og "daglig arbejdsperiode" ikke kan betragtes som synonymer ved anvendelsen af forordningerne nr. 3820/85 og nr. 3821/85. Forskellen mellem disse begreber foelger nemlig af artikel 15, stk. 2 og 3, i forordning nr. 3821/85.
12 For det foerste bestemmes det i artikel 15, stk. 2, foerste punktum, at "diagramarket udskiftes foerst ved afslutningen af den daglige arbejdsperiode, medmindre det er tilladt at udskifte det paa andre tidspunkter".
13 For det andet fremgaar det af artikel 15, stk. 3, andet led, at fartskriveren betjenes saaledes, at "foelgende tider optegnes saerskilt og klart: a) ... koeretider; b) ... alle andre arbejdsperioder; c) ... raadighedstiden, og d) ... afbrydelser i arbejdet og de daglige hvileperioder".
14 Det foelger af de anfoerte bestemmelser, at begrebet "daglig arbejdsperiode" i artikel 15, stk. 2, er videre end begrebet "arbejdsperiode" i artikel 15, stk. 3. Det foerste begreb omfatter hele arbejdsdagen som et uafbrudt tidsrum, hvorimod det andet begreb kun omfatter de perioder, hvor en foerer faktisk udfoerer en aktivitet, der kan have indflydelse paa koerslen, herunder koeretiden. "Raadighedstiden", "afbrydelser i arbejdet og de daglige hvileperioder", som er anfoert i artikel 15, stk. 3, i forordning nr. 3821/85, falder saaledes ikke ind under begrebet "arbejdsperiode", fordi den omstaendighed, at de er anfoert efter udtrykket "alle andre arbejdsperioder", udelukker, at de kan betragtes som en del af arbejdsperioden.
15 Derimod kan det ikke paa forhaand udelukkes, at "den daglige arbejdsperiode" omfatter saavel "raadighedstiden" som "afbrydelser i arbejdet og de daglige hvileperioder", idet de to sidstnaevnte perioder ifoelge artikel 15, stk. 2, skal fremgaa af diagramarket, der ikke maa udskiftes under den daglige arbejdsperiode.
16 Da begreberne "arbejdsperiode" og "daglig arbejdsperiode" ikke har samme betydning ved anvendelsen af forordningerne nr. 3820/85 og nr. 3821/85, skal det fastslaas, hvilket af de to begreber den forelaeggende ret har for oeje. Som anfoert ovenfor i praemis 4 er det eneste udestaaende spoergsmaal i hovedsagen, om det er lovligt, at tiltalte har anvendt to diagramark i loebet af samme dag. Da diagramarket i henhold til artikel 15, stk. 2, i forordning nr. 3821/85 ikke maa udskiftes foer afslutningen af den daglige arbejdsperiode, er det dette sidstnaevnte begreb, der skal fortolkes, for at goere det muligt for den forelaeggende ret at tage stilling til, om tiltaltes adfaerd er lovlig.
17 Det foerste spoergsmaal skal derfor forstaas saaledes, at det henviser til begrebet "daglig arbejdsperiode", herunder begrebets raekkevidde og graenser, og det boer derfor behandles sammen med tredje spoergsmaal, der vedroerer samme problem.
18 Herefter maa det afgoeres konkret, hvilke perioder af de i artikel 15, stk. 3, i forordning nr. 3821/85 anfoerte, der er omfattet af begrebet "daglig arbejdsperiode".
19 De to foerste kategorier ("koeretid" og "alle andre arbejdsperioder") udgoer pr. definition arbejdsperioder.
20 For saa vidt angaar den tredje kategori ("raadighedstiden") bliver det, fra det tidspunkt hvor den i henhold til artikel 15, stk. 4, kan registreres sammen med den anden kategori ("eller andre arbejdsperioder") efter medlemsstaternes valg, umuligt i forbindelse med kontrollen at beregne denne uafhaengigt af den reelle arbejdsperiode.
21 For saa vidt angaar "hviletider" bemaerkes, at der i artikel 6, stk. 1, i forordning nr. 3820/85 fastsaettes den maksimale laengde af en daglig koereperiode. Endvidere fremgaar den korteste daglige hviletid af forordningens artikel 8, stk. 1. Det fremgaar af andet afsnit i samme bestemmelse, at hviletiden, saafremt den inden for et tidsrum af 24 timer opdeles i to eller tre adskilte perioder, skal vaere paa mindst otte sammenhaengende timer, og at den minimale hviletid i saa fald udvides til tolv timer.
22 Det skal ligeledes fremhaeves, at hviletid er defineret i artikel 1, nr. 5, i forordning nr. 3820/85 som "ethvert uafbrudt tidsrum paa mindst en time, inden for hvilket foereren kan disponere frit over sin tid". I henhold til artikel 2 i forordning nr. 3821/85 finder denne definition anvendelse for sidstnaevnte forordning.
23 Under hensyn til definitionen af hviletid i ovennaevnte artikel 1, nr. 5, henhoerer, saafremt foereren opdeler sin hviletid i to eller tre perioder, de hviletider, hvis varighed er under en time, under den daglige arbejdsperiode.
24 For saa vidt angaar "afbrydelser af koeretid" fremgaar det af artikel 7, stk. 5, i forordning nr. 3820/85, at de ikke kan betragtes som daglig hviletid. Da de pr. definition er placeret mellem koeretider, kan de ikke individualiseres inden for den daglige arbejdsperiode.
25 Med henblik paa at fastslaa begyndelsen og afslutningen af den daglige arbejdsperiode som afgraenset ovenfor maa der tages udgangspunkt i dommen af 2. juni 1994 (sag C-313/92, Van Swieten, endnu ikke offentliggjort i Samling af Afgoerelser, praemis 22-27), hvor Domstolen har fastslaaet, at en foerers daglige aktivitetsperiode begynder paa det tidspunkt, hvor foereren efter en ugentlig eller daglig hvileperiode betjener fartskriveren. Saafremt den daglige hviletid opdeles i to eller tre adskilte perioder, begynder en aktivitetsperiode ved afslutningen af en hvileperiode paa mindst otte timer. Afslutningen af den daglige arbejdsperiode svarer derfor til begyndelsen af en daglig hvileperiode, eller saafremt den daglige hvileperiode opdeles i to eller tre adskilte perioder, til begyndelsen af en hvileperiode paa mindst otte sammenhaengende timer.
26 Paa baggrund af det foregaaende maa foerste og tredje spoergsmaal besvares med, at en "daglig arbejdsperiode" efter artikel 15, stk. 2, i forordning nr. 3821/85 omfatter koeretider, alle andre arbejdsperioder, raadighedstiden, afbrydelser i arbejdet og de daglige hvileperioder, for saa vidt varigheden heraf ikke overstiger en time, saafremt foereren opdeler denne hviletid i to eller tre perioder. Perioden begynder paa det tidspunkt, hvor foereren efter en ugentlig eller daglig hvileperiode betjener fartskriveren, eller, saafremt den daglige hviletid opdeles, ved afslutningen af en hvileperiode paa mindst otte timer. Den daglige arbejdsperiode slutter ved begyndelsen af en daglig hvileperiode, eller, saafremt den daglige hvileperiode opdeles, ved begyndelsen af en hvileperiode paa mindst otte sammenhaengende timer.
Andet spoergsmaal
27 Med det andet spoergsmaal oensker den forelaeggende ret oplyst, om begrebet "dag" i forordningerne nr. 3820/85 og nr. 3821/85 falder sammen med det i artikel 8, stk. 1, i forordning nr. 3820/85 anvendte begreb "tidsrum af 24 timer", og paa hvilket tidspunkt dagen begynder.
28 En gennemgang af artikel 8, stk. 1, i forordning nr. 3820/85 viser, at udtrykkene "dag" og "tidsrum af 24 timer" er synonyme. Der henvises nemlig i artikel 8, stk. 1, foerste afsnit, til et tidsrum af 24 timer, mens der i samme bestemmelses andet afsnit anvendes ordet dag, og de to afsnit handler om det samme, nemlig hviletid.
29 I ovennaevnte dom i Van Swieten-sagen har Domstolen defineret udtrykket "tidsrum af 24 timer" som enhver periode, der begynder paa det tidspunkt, hvor foereren betjener fartskriveren efter afslutningen af en ugentlig eller daglig hvileperiode.
30 Det andet spoergsmaal skal derfor besvares med, at begrebet "dag" i forordningerne nr. 3820/85 og nr. 3821/85 skal forstaas som svarende til begrebet "tidsrum af 24 timer", der omfatter ethvert tidsrum af denne varighed, der begynder paa det tidspunkt, hvor foereren betjener fartskriveren efter afslutningen af en ugentlig eller daglig hvileperiode.
Afgørelse om sagsomkostninger
Sagens omkostninger
31 De udgifter, der er afholdt af den belgiske regering, Det Forenede Kongerige og af Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber, som har afgivet indlaeg for Domstolen, kan ikke erstattes. Da sagens behandling i forhold til hovedsagens parter udgoer et led i den sag, der verserer for den nationale ret, tilkommer det denne at traeffe afgoerelse om sagens omkostninger.
Afgørelse
Paa grundlag af disse praemisser
kender
DOMSTOLEN (Sjette Afdeling)
vedroerende de spoergsmaal, der er forelagt af Politierechtbank, Hasselt, ved kendelse af 9. november 1992, for ret:
1) Begrebet "daglig arbejdsperiode" i artikel 15, stk. 2, i Raadets forordning (EOEF) nr. 3821/85 af 20. december 1985 om kontrolapparatet inden for vejtransport omfatter koeretider, alle andre arbejdsperioder, raadighedstiden, afbrydelser i arbejdet og de daglige hvileperioder, for saa vidt varigheden heraf ikke overstiger en time, saafremt foereren opdeler denne hviletid i to eller tre perioder. Perioden begynder paa det tidspunkt, hvor foereren efter en ugentlig eller daglig hvileperiode betjener fartskriveren, eller, saafremt den daglige hviletid opdeles, ved afslutningen af en hvileperiode paa mindst otte timer. Den daglige arbejdsperiode slutter ved begyndelsen af en daglig hvileperiode, eller, saafremt den daglige hvileperiode opdeles, ved begyndelsen af en hvileperiode paa mindst otte sammenhaengende timer.
2) Begrebet "dag" i Raadets forordning (EOEF) nr. 3820/85 af 20. december 1985 om harmonisering af visse bestemmelser paa det sociale omraade inden for vejtransport og nr. 3821/85 skal forstaas som svarende til begrebet "tidsrum af 24 timer", der omfatter ethvert tidsrum af denne varighed, der begynder paa det tidspunkt, hvor foereren betjener fartskriveren efter afslutningen af en ugentlig eller daglig hvileperiode.