62009CJ0213_RO
Părţi
Motivele
Dizpozitiv
Părţi
În cauza C‑213/09,
având ca obiect o cerere de pronunțare a unei hotărâri preliminare formulată în temeiul articolului 234 CE de Finanzgericht Hamburg (Germania), prin decizia din 13 mai 2009, primită de Curte la 15 iunie 2009, în procedura
Barsoum Chabo
împotriva
Hauptzollamt Hamburg‑Hafen,
CURTEA (Camera a treia),
compusă din domnul K. Lenaerts, președinte de cameră, doamna R. Silva de Lapuerta, domnii E. Juhász, G. Arestis (raportor) și J. Malenovský, judecători,
avocat general: doamna V. Trstenjak,
grefier: domnul K. Malacek, administrator,
având în vedere procedura scrisă și în urma ședinței din 29 aprilie 2010,
luând în considerare observațiile prezentate:
– pentru domnul Chabo, de M. Ehninger, Rechtsanwalt;
– pentru guvernul italian, de doamna G. Palmieri, în calitate de agent, asistată de domnul G. Albenzio, avvocato dello Stato;
– pentru Consiliul Uniunii Europene, de doamna M. Simm și de domnul F. Florindo Gijón, în calitate de agenți;
– pentru Comisia Europeană, de doamna L. Bouyon și de domnul B.‑R. Killmann, în calitate de agenți,
după ascultarea concluziilor avocatului general în ședința din 24 iunie 2010,
pronunță prezenta
Hotărâre
Motivele
1. Cererea de pronunțare a unei hotărâri preliminare privește validitatea Regulamentului (CE) nr. 1719/2005 al Comisiei din 27 octombrie 2005 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (JO L 286, p. 1), în ceea ce privește suma suplimentară stabilită pentru importul, în afara contingentelor tarifare, de mărfuri clasificate la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată cuprinsă în anexa menționată.
2. Această cerere a fost formulată în cadrul unui litigiu între domnul Chabo, pe de o parte, și Hauptzollamt Hamburg‑Hafen, pe de altă parte, cu privire la respingerea de către acesta din urmă a unei reclamații prin care se contestă plata sumelor suplimentare pe care această administrație a solicitat‑o în temeiul Regulamentului nr. 1719/2005.
Cadrul juridic
3. În cadrul capitolului 20 din secțiunea IV din a doua parte a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (JO L 256, p. 1, Ediție specială, 02/vol. 4, p. 3), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul nr. 1719/2005 (denumit în continuare „Regulamentul nr. 2658/87”), acesta supune importul, în afara contingentelor tarifare, de ciuperci din genul Agaricus, altele decât cele conservate provizoriu, complet fierte, care se încadrează la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată, perceperii unei taxe vamale convenționale ad valorem
de 18,4 %, precum și a unei sume suplimentare, ca taxă vamală specifică, de 222 de euro pentru 100 de kilograme greutate netă a produsului scurs.
4. În anexa 7 la secțiunea III din a treia parte a anexei I la regulamentul menționat, acesta prevede contingente tarifare comunitare în cantitate de 62 660 de tone greutate a produsului scurs pentru ciuperci din genul Agaricus, în limita cărora importul de ciuperci care se încadrează la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată este supus numai perceperii unei taxe vamale ad valorem
de 23 %. Aceste contingente sunt împărțite între țările furnizoare, astfel încât cantitatea alocată altor țări decât Republica Polonă este stabilită la 28 780 de tone greutate a produsului scurs.
5. Regulamentul (CE) nr. 1864/2004 al Comisiei din 26 octombrie 2004 privind deschiderea și gestionarea contingentelor tarifare pentru conserve de ciuperci importate din țări terțe (JO L 325, p. 30), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1995/2005 al Comisiei din 7 decembrie 2005 (JO L 320, p. 34, denumit în continuare „Regulamentul nr. 1864/2004”), instituie contingente tarifare comunitare pentru conserve de ciuperci din genul Agaricus, în limita cărora importul de conserve de ciuperci care se încadrează la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată este, în principiu, supus numai perceperii unei taxe vamale ad valorem
de 23 %. Din anexa I la acest regulament reiese că, începând cu 1 ianuarie 2006, aceste contingente privesc o cantitate totală de 30 702,5 tone greutate netă după scurgere, din care 23 750 de tone sunt alocate Republicii Populare Chineze.
6. Perceperea taxelor menționate și deschiderea contingentelor menționate constituie o transpunere în dreptul Uniunii a angajamentelor internaționale asumate de Uniunea Europeană în ceea ce privește importul mărfurilor respective. Acestea sunt în mod expres transcrise în lista comunitară CXL de concesii și angajamente, care face parte integrantă din Acordul General pentru Tarife și Comerț din 1994 (denumit în continuare „GATT 1994”), care este inclus în anexa 1A la Acordul de instituire a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), semnat la Marrakech la 15 aprilie 1994 și aprobat prin Decizia 94/800/CE a Consiliului din 22 decembrie 1994 privind încheierea, în numele Comunității Europene, referitor la domeniile de competența sa, a acordurilor obținute în cadrul negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay (1986-1994) (JO L 336, p. 1, Ediție specială, 11/vol. 10, p. 3).
7. În anexa 1A menționată este inclus de asemenea Acordul privind agricultura (JO 1994, L 336, p. 22, Ediție specială, 11/vol. 10, p. 28), al cărui articol 4, intitulat „Accesul pe piață”, prevede:
„(1) Concesiile privind accesul pe piață conținute în listele membrilor se referă la consolidări și reduceri de tarife și la alte angajamente privind accesul pe piață, specificate în aceste liste.
(2) Membrii nu trebuie să mențină măsuri de tipul celor care au trebuit să fie transformate în taxe vamale propriu‑zise […], nici nu recurg și nici nu revin la astfel de măsuri, cu excepția celor prevăzute în articolul 5 și în anexa 5.”
8. În această privință, nota de subsol 1, menționată la alineatul (2) al acestui articol, are următorul conținut:
„Aceste măsuri cuprind restricțiile cantitative la import, prelevările variabile la import, prețurile minime de import, regimurile de import discreționare, măsurile netarifare menținute prin intermediul întreprinderilor comerciale de stat, autolimitările la export și măsurile similare la frontieră, altele decât taxele vamale propriu‑zise, indiferent dacă aceste măsuri sunt sau nu menținute cu titlu de derogări de la dispozițiile [Acordului General pentru Tarife și Comerț din 1947] de care beneficiază anumite țări, dar nu și măsurile menținute în baza dispozițiilor referitoare la balanța de plăți sau în baza altor dispoziții generale care nu se referă în mod special la agricultură ale GATT 1994 sau ale altor acorduri comerciale multilaterale cuprinse în anexa 1A la [Acordul de instituire a OMC].”
9. Pe de altă parte, în temeiul articolului 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 980/2005 al Consiliului din 27 iunie 2005 de aplicare a unui sistem de preferințe tarifare generalizate (JO L 169, p. 1, Ediție specială, 11/vol. 41, p. 60), taxele vamale ad valorem
de 18,4 % aplicabile importului, în afara contingentelor tarifare, de ciuperci care se încadrează la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată, incluse în anexa I la Regulamentul nr. 2658/87 și care provin din Republica Populară Chineză se reduc cu la 14,9 %. Cu toate acestea, conform alineatului (5) al acestui articol, suma suplimentară de 222 de euro pentru 100 de kilograme greutate netă a produsului scurs care trebuie, dacă este cazul, să fie percepută în ceea ce privește un astfel de import nu face obiectul unei reduceri.
Acțiunea principală și întrebarea preliminară
10. La 6 martie 2006, domnul Chabo a solicitat punerea în liberă circulație a 1 000 de cutii cu conserve de ciuperci importate, în afara contingentelor tarifare, din Republica Populară Chineză. Întrucât acesta a declarat că mărfurile respective se încadrau la subpoziția 2003 90 00 din Nomenclatura combinată cuprinsă în anexa I la Regulamentul nr. 2658/87, vămuirea s‑a făcut prin aplicarea numai a unei taxe vamale preferențiale de 14,9 %, conform anexei menționate coroborate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul nr. 980/2005.
11. În urma unei expertize de clasificare a mărfurilor, s‑a constatat că respectivele conserve se încadrau, în realitate, la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată. În consecință, prin decizia de impunere din 21 februarie 2007, Hauptzollamt Hamburg‑Hafen a impus recuperarea ulterioară a taxelor vamale la import în valoare totală de 27 507, 13 euro, prin aplicarea unei cote a taxei vamale preferențiale de 14,9 %, la care se adaugă perceperea unei sume suplimentare de 222 de euro pe 100 de kilograme greutate netă a produsului scurs, conform anexei I la Regulamentul nr. 2658/87 coroborată cu articolul 7 alineatele (2) și (5) din Regulamentul nr. 980/2005.
12. La 5 martie 2007, domnul Chabo a introdus o reclamație împotriva acestei decizii, care a fost respinsă prin decizia din 7 decembrie 2007.
13. La 9 ianuarie 2008, domnul Chabo a introdus o acțiune în anulare împotriva acestei decizii la Finanzgericht Hamburg. Acesta consideră că impunerea de taxe vamale la import prevăzută în decizia menționată este nelegală, în special întrucât valoarea stabilită echivalează cu o interdicție de import. Hauptzollamt Hamburg‑Hafen susține că valoarea amintită se bazează pe tariful vamal comun aplicabil mărfurilor care se încadrează la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată cuprinsă în anexa I la Regulamentul nr. 2658/87 și că este vorba despre taxe vamale normale care nu reprezintă o interdicție de import, ci constituie mai degrabă o protecție tarifară legitimă.
14. În această privință, Finanzgericht Hamburg a constatat mai întâi că respectivele conserve de ciuperci se încadrează la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată, din moment ce este vorba, în fapt, despre ciuperci din genul Agaricus, altele decât cele conservate provizoriu, complet fierte.
15. Făcând trimitere ulterior la Hotărârea din 16 octombrie 1991, Wünsche (C‑26/90, Rec., p. I‑4961), și la Hotărârea din 4 iulie 1996, Pietsch (C‑296/94, Rec., p. I‑3409), în care Curtea a considerat contrar principiului proporționalității nivelul sumei suplimentare care, la momentul respectiv, era aplicabil importului de conserve de ciuperci cultivate sau de scoarță în temeiul reglementării referitoare la organizarea comună a piețelor în sectorul produselor transformate pe bază de fructe și de legume, Finanzgericht Hamburg a exprimat îndoieli în ceea ce privește validitatea valorii de 222 de euro pentru 100 de kilograme greutate netă a produsului scurs, stabilită la importul efectuat în afara contingentelor tarifare al mărfurilor clasificate la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată cuprinsă în anexa I la Regulamentul nr. 2658/87.
16. Considerând, în sfârșit, că soluționarea acțiunii principale depindea de aspectul dacă acea cotă a taxei vamale preferențiale de 14,9 %, la care se adaugă un supliment de 222 de euro pentru 100 de kilograme greutate netă a produsului scurs, era validă și, prin urmare, putea să fie aplicată în acțiunea principală, Finanzgericht Hamburg a hotărât să suspende judecarea cauzei și să adreseze Curții următoarea întrebare preliminară:
„Suma suplimentară de 222 de euro pentru 100 de kilograme greutate netă de produs, rezultată din rata taxei aplicabile țărilor terțe și din cea preferențială, prelevată la importul de conserve de ciuperci din genul Agaricus
(poziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată) este nulă întrucât este contrară principiului proporționalității?”
Cu privire la întrebarea preliminară
17. Prin intermediul întrebării formulate, instanța de trimitere solicită, în esență, să se stabilească dacă valoarea taxei vamale specifice de 222 de euro pentru 100 de kilograme greutate netă a produsului scurs, aplicabilă în temeiul Regulamentului nr. 1719/2005, prelevată asupra importurilor de conserve de ciuperci din genul Agaricus
care se încadrează la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată efectuate în afara contingentului deschis prin Regulamentul nr. 1864/2004, este valabilă din punctul de vedere al principiului proporționalității.
18. În ceea ce privește controlul jurisdicțional al condițiilor de punere în aplicare a principiului proporționalității, având în vedere larga putere de apreciere de care dispune legiuitorul Uniunii în domenii precum cele din speță, care implică din partea sa alegeri de natură politică, economică și socială și în care acesta este chemat să efectueze aprecieri complexe, numai caracterul vădit disproporționat al unei măsuri adoptate în aceste domenii, în raport cu obiectivele pe care instituțiile competente înțeleg să le urmărească, poate afecta legalitatea unei astfel de măsuri (a se vedea Hotărârea din 6 decembrie 2005, ABNA și alții, C‑453/03, C‑11/04, C‑12/04 și C‑194/04, Rec., p. I‑10423, punctul 69, precum și Hotărârea din 12 ianuarie 2006, Agrarproduktion Staebelow, C‑504/04, Rec., p. I‑679, punctul 36).
19. Prin urmare, este necesar mai întâi să fie identificate obiectivele urmărite de reglementarea în cauză pentru a determina ulterior dacă valoarea taxei vamale specifice contestate în acțiunea principală nu este în mod vădit disproporționată pentru atingerea acestor obiective.
20. De la început, trebuie să se sublinieze că reglementarea în cauză este compusă din mai multe instrumente juridice interdependente care formează un sistem global aplicabil importurilor de conserve de ciuperci din genul Agaricus
care se încadrează la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată. Valoarea taxei vamale specifice contestate în acțiunea principală nu constituie astfel decât un element inerent și indisociabil al acestui sistem.
21. Astfel, sistemul menționat se prezintă ca fiind rezultatul unei interacțiuni între anexa I la Regulamentul nr. 2658/87, precum și Regulamentul nr. 980/2005, care instituie Tariful vamal comun și, respectiv, schema de preferințe tarifare generalizate, pe de o parte, și Regulamentul nr. 1864/2004, care reglementează contingentul tarifar, pe de altă parte. Taxele vamale convenționale și specifice, astfel cum rezultă din aplicarea articolului 7 alineatele (2) și (5) din Regulamentul nr. 980/2005, nu sunt prelevate, în temeiul acestei anexe, asupra respectivelor importuri de conserve decât în cazul în care acestea sunt efectuate în afara contingentului tarifar deschis prin Regulamentul nr. 1864/2004.
22. În special, pe de o parte, astfel cum aceasta reiese mai ales din temeiul juridic pentru adoptarea lor, anexa I la Regulamentul nr. 2658/87 și Regulamentul nr. 980/2005 se încadrează în domeniul politicii comerciale comune a Uniunii și, prin urmare, urmăresc obiective proprii acestui domeniu.
23. Astfel, valoarea taxei vamale specifice contestate în acțiunea principală cuprinse în anexa menționată constituie transpunerea fidelă în dreptul Uniunii a angajamentelor internaționale subscrise de aceasta în cadrul OMC. Această valoare corespunde, în realitate, valorii maxime autorizate pe care Uniunea a acceptat‑o în lista de concesii și de angajamente, anexată la GATT 1994. Această listă răspunde, în plus, obiectivului de ameliorare a accesului la piețele agricole ale membrilor organizației menționate urmărit prin Acordul privind agricultura și, în special, obiectivului urmărit prin articolul 4 din acest acord, care urmărește, prin intermediul unui proces de tarifare, să organizeze acest acces în mod mai transparent și mai previzibil, impunând transformarea tuturor măsurilor comerciale netarifare la frontieră în sectorul agricol, interzise de la momentul respectiv, în taxe vamale consolidate.
24. Pe de altă parte, astfel cum aceasta rezultă de asemenea din temeiul juridic pentru adoptarea sa, Regulamentul nr. 1864/2004, care instituie contingente tarifare de conserve de ciuperci importate din țări terțe, se încadrează în domeniul politicii agricole comune și, prin urmare, urmărește obiective proprii acestui domeniu legate de organizarea pieței comune respective. Acest regulament urmărește, astfel cum reiese în special din considerentul (10) al acestuia, să asigure în continuare aprovizionarea corespunzătoare a pieței Uniunii cu produsele în cauză la prețuri stabile, reducân du‑se totodată la minimum denaturările inutile ale pieței sub forma unor fluctuații importante de preț, precum și efectele negative pentru producătorii Uniunii, cauzate sau care pot fi cauzate de importuri excesive ale produselor menționate care provin din țări terțe.
25. În plus, Regulamentul nr. 1864/2004 răspunde de asemenea unor obiective de politică comercială comună în măsura în care, astfel cum reiese din considerentul (1) al acestuia, transpune în dreptul Uniunii angajamentele internaționale, subscrise de aceasta în urma Acordului privind agricultura și transcrise în lista comunitară CXL de concesii și de angajamente, de a deschide, în anumite condiții și începând cu 1 iulie 1995, contingente tarifare comunitare pentru conservele de ciuperci din genul Agaricus
care se încadrează la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată. Aceste angajamente sunt, pe de altă parte, luate în considerare în anexa 7 la secțiunea III din a treia parte a anexei I la Regulamentul nr. 2658/87.
26. Astfel cum reiese din considerentul (9) al acestuia, Regulamentul nr. 1864/2004 urmărește, în plus, să definească modalitățile care garantează supunerea cantităților care depășesc contingentele tarifare perceperii taxei complete stabilite în Tariful vamal comun. Reiese că și valoarea taxei vamale specifice contestate în acțiunea principală, aplicabilă importurilor acestor conserve care provin din țări terțe efectuate în afara cantităților autorizate prin acest regulament, urmărește de asemenea obiective de politică agricolă comună care constau în descurajarea din punct de vedere economic a acestor importuri și, astfel, în evitarea distorsiunilor inutile ale pieței comunitare care rezultă din importuri excesive ale conservelor menționate.
27. În consecință, sistemul global menționat mai sus și, prin urmare, valoarea taxei vamale specifice contestate în acțiunea principală urmăresc obiective atât de politică comercială comună, cât și de politică agricolă comună.
28. În această privință, trebuie să se sublinieze că jurisprudența Curții în cauzele care au determinat pronunțarea Hotărârilor citate anterior Wünsche și Pietsch, la care se referă instanța de trimitere în cererea de pronunțare a unei hotărâri preliminare, privește în mod exclusiv măsuri de salvgardare adoptate, la momentul respectiv, în mod autonom de Uniune în temeiul reglementării referitoare la organizarea comună a piețelor în sectorul produselor transformate pe bază de fructe și de legume care se încadrează în domeniul politicii agricole comune. Aceste cauze priveau măsuri alese de Comisia Europeană dintr‑o gamă foarte largă de măsuri tarifare și netarifare care pot atinge obiectivul de politică agricolă comună urmărit.
29. În schimb, impunerea unei taxe vamale, precum cea a cărei valoare face obiectul întrebării privind validitatea adresate de instanța de trimitere, reprezintă singura măsură pe care instituțiile Uniunii o puteau adopta în privința importurilor de mărfuri în cauză, conform angajamentelor internaționale subscrise de Uniune în cadrul OMC. Astfel, din articolul 4 din Acordul privind agricultura reiese că toate barierele comerciale netarifare în sectorul agricol trebuie eliminate și transformate în taxe vamale, cotele minime ale acestora din urmă fiind stabilite în listele de concesii ale membrilor OMC.
30. Or, jurisprudența menționată mai sus nu ia deloc în considerare obiectivele de politică comercială comună proprii reglementării în cauză în acțiunea principală ce rezultă din situația consecutivă angajamentelor internaționale subscrise de Uniune în cadrul negocierilor multilaterale ale Rundei Uruguay în care tariful vamal comun este singura măsură disponibilă pentru protejarea pieței comunitare în acest sector față de importurile provenite din țări terțe. Rezultă că, ținând seama de cadrul juridic al acțiunii principale, această jurisprudență nu poate fi pertinentă în ceea ce privește examinarea prezentei întrebări privind validitatea.
31. În speță, pentru a aprecia validitatea valorii taxei vamale specifice contestate în acțiunea principală, trebuie să se examineze dacă aceasta constituie o măsură vădit disproporționată pentru atingerea obiectivelor reglementării în cauză.
32. Ținând seama de complexitatea inerentă determinării, în prealabil, în contextul negocierilor în cadrul OMC, a nivelului taxei vamale specifice începând cu care aceste importuri devin mai puțin avantajoase din punct de vedere economic, nu se poate susține că instituțiile Uniunii în cauză au depășit limitele largii lor puteri de apreciere în domeniu prin stabilirea valorii taxei vamale maxime a Uniunii la 222 de euro pentru 100 de kilograme greutate netă a produsului scurs. Această valoare nu poate, prin urmare, să fie considerată ca fiind vădit disproporționată.
33. În același mod, ținând seama de cadrul juridic al acțiunii principale, din faptul că valoarea taxei vamale specifice contestate în acțiunea principală ar avea drept efect lipsirea importurilor realizate în afara contingentelor tarifare de orice perspectivă de rentabilitate economică, nu se poate deduce că această valoare este vădit disproporționată în raport cu obiectivele urmărite.
34. Astfel, în ceea ce privește argumentul reclamantului din acțiunea principală potrivit căruia nivelul taxei vamale specifice contestat în acțiunea principală împiedică vânzarea de ciuperci care provin din Republica Populară Chineză în Uniune, ținând seama de costul de producție al acestora, trebuie să se sublinieze că, în conformitate cu principiul națiunii celei mai favorizate instituit la articolul 1 din GATT 1994, nu este permisă stabilirea taxei vamale specifice la un nivel de fiecare dată diferit în privința fiecărui membru al OMC. Astfel, acest argument întemeiat pe costul de producție al ciupercilor care provin dintr‑un singur stat membru al OMC, în speță Republica Populară Chineză, nu poate demonstra că legiuitorul Uniunii a depășit larga sa putere de apreciere stabilind valoarea taxei vamale specifice la 222 de euro pentru 100 de kilograme greutate netă a produsului scurs, care este aplicabilă importurilor efectuate în afara contingentelor tarifare care provin din toate statele membre ale OMC.
35. Având în vedere toate considerațiile care precedă, examinarea întrebării adresate nu a evidențiat niciun element de natură să afecteze validitatea valorii taxei vamale specifice de 222 de euro pentru 100 de kilograme greutate netă a produsului scurs, aplicabilă în temeiul Regulamentului nr. 1719/2005, prelevată asupra importurilor de conserve de ciuperci din genul Agaricus
care se încadrează la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată efectuate în afara contingentului deschis prin Regulamentul nr. 1864/2004.
Cu privire la cheltuielile de judecată
36. Întrucât, în privința părților din acțiunea principală, procedura are caracterul unui incident survenit la instanța de trimitere, este de competența acesteia să se pronunțe cu privire la cheltuielile de judecată. Cheltuielile efectuate pentru a prezenta observații Curții, altele decât cele ale părților menționate, nu pot face obiectul unei rambursări.
Dizpozitiv
Pentru aceste motive, Curtea (Camera a treia) declară:
Examinarea întrebării adresate nu a evidențiat niciun element de natură să afecteze validitatea valorii taxei vamale specifice de 222 de euro pentru 100 de kilograme greutate netă a produsului scurs, aplicabilă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1719/2005 al Comisiei din 27 octombrie 2005 de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun, prelevată asupra importurilor de conserve de ciuperci din genul Agaricus
care se încadrează la subpoziția 2003 10 30 din Nomenclatura combinată cuprinsă în anexa menționată, efectuate în afara contingentului deschis prin Regulamentul (CE) nr. 1864/2004 al Comisiei din 26 octombrie 2004 privind deschiderea și gestionarea contingentelor tarifare pentru conserve de ciuperci importate din țări terțe, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1995/2005 al Comisiei din 7 decembrie 2005.