62023TJ1171
PRESUDA OPĆEG SUDA (šesto vijeće)
9. srpnja 2025. (
*1
)
„Žig Europske unije – Postupak za proglašenje žiga ništavim – Trodimenzionalni žig Europske unije – Oblik kocke sa stranicama rešetkaste strukture koje se razlikuju po bojama – Apsolutni razlog za ništavost – Znak koji se sastoji isključivo od oblika proizvoda potrebnog za postizanje tehničkog rezultata – Članak 7. stavak 1. točka (e) podtočka (ii) Uredbe (EZ) br. 40/94”
U predmetu T‑1171/23,
Spin Master Toys UK Ltd, sa sjedištem u Marlowu (Ujedinjena Kraljevina), koji zastupaju V. von Bomhard i A. Malkmes, odvjetnice,
tužitelj,
protiv
Ureda Europske unije za intelektualno vlasništvo (EUIPO), koji zastupaju D. Gája i V. Ruzek, u svojstvu agenata,
tuženika,
a druga stranka u postupku pred žalbenim vijećem EUIPO‑a, intervenijent pred Općim sudom, jest
Verdes Innovations SA, sa sjedištem u Kiliomodi (Grčka), koji zastupa R. Kunze, odvjetnik,
OPĆI SUD (šesto vijeće),
u sastavu: M. J. Costeira, predsjednica, M. Kancheva (izvjestiteljica) i E. Tichy‑Fisslberger, suci,
tajnik: R. Ūkelytė, administratorica,
uzimajući u obzir pisani dio postupka,
nakon rasprave održane 15. studenoga 2024.,
donosi sljedeću
Presudu
1
Svojom tužbom na temelju članka 263. UFEU‑a, tužitelj, društvo Spin Master Toys UK Ltd, zahtijeva poništenje odluke prvog žalbenog vijeća Ureda Europske unije za intelektualno vlasništvo (EUIPO) od 20. listopada 2023. (predmet R 850/2022‑1) (u daljnjem tekstu: pobijana odluka).
Okolnosti spora
2
Intervenijent, društvo Verdes Innovations SA, podnio je 25. siječnja 2013. EUIPO‑u zahtjev za proglašenje ništavim žiga Europske unije koji je registriran 9. siječnja 2008. pod brojem 5696232, na temelju prijave koju je 6. veljače 2007. podnijelo društvo Seven Towns Ltd, pravni prednik tužitelja, za sljedeći trodimenzionalni znak:
3
Prikazu spornog žiga priložen je sljedeći opis:
„Žig se sastoji od prikaza šest geometrijskih površina koje su organizirane u tri para paralelnih površina, pri čemu je svaki par postavljen okomito na druga dva para i obilježava ga: (i) činjenica da su dvije susjedne površine različitih boja, tj. crvene (PMS 200C*), zelene (PMS 347C*), plave (PMS 293C*), narančaste (PMS 021C*), žute (PMS 012C*) i bijele, i (ii) da je svaka od tih površina podijeljena na devet jednakih segmenata, crnim linijama, čime se stvara rešetka; grafički prikaz žiga čine dva trodimenzionalna prikaza, prvi bočni i drugi frontalni, svake od šest stranica”.
4
Sporni žig također je sadržavao zahtjev za sljedeće boje:
„Crvena (PMS 200C), zelena (PMS 347C), plava (PMS 293C), narančasta (PMS 021C), žuta (PMS 012C) i bijela”.
5
Proizvodi obuhvaćeni spornim žigom u odnosu na koje se zahtijeva poništenje pripadaju razredu 28. u smislu Nicanskog sporazuma o međunarodnoj klasifikaciji proizvoda i usluga radi registracije žigova od 15. lipnja 1957., kako je revidiran i izmijenjen, te odgovaraju sljedećem opisu: „Igračke, igre i slagalice, trodimenzionalne slagalice; elektroničke igre; prijenosne elektroničke igraće jedinice”.
6
Razlog na koji se poziva u prilog zahtjevu za proglašenje žiga ništavim bio je onaj iz članka 52. stavka 1. točke (a) Uredbe Vijeća (EZ) br. 207/2009 od 26. veljače 2009. o žigu Zajednice (SL 2009., L 78, str. 1.), u vezi s člankom 7. stavkom 1. točkama (a), (b), (c) i (e) iste uredbe.
7
Odjel za poništaje je 4. lipnja 2014. prekinuo postupak koji se pred njim vodio do donošenja konačne odluke o zahtjevu za proglašenje žiga ništavim koji je društvo Simba Toys podnijelo protiv trodimenzionalnog žiga Europske unije broj 162784 koji prikazuje, u crno‑bijeloj boji, trodimenzionalnu slagalicu pod nazivom Rubikova kocka na sljedeći način:
8
Opći sud donio je presudu od 25. studenoga 2014., Simba Toys/OHIM – Seven Towns (Oblik kocke sa stranicama rešetkaste strukture) (T‑450/09, EU:T:2014:983). Sud je ukinuo tu presudu Općeg suda i poništio odluku žalbenog vijeća u presudi od 10. studenoga 2016., Simba Toys/EUIPO (C‑30/15 P, EU:C:2016:849). Odlukom R 452/2017‑1 od 19. lipnja 2017., žalbeno vijeće proglasilo je ništavim trodimenzionalni žig Europske unije broj 162784 na temelju članka 51. stavka 1. točke (a) Uredbe Vijeća (EZ) br. 40/94 od 20. prosinca 1993. o žigu Zajednice (SL 1994., L 11, str.1.), u vezi s člankom 7. stavkom 1. točkom (e) podtočkom ii. iste uredbe. Opći sud je potvrdio tu odluku u presudi od 24. listopada 2019., Rubik’s Brand/EUIPO – Simba Toys (Oblik kocke sa stranicama rešetkaste strukture) (T‑601/17, neobjavljena, EU:T:2019:765). Sud nije prihvatio žalbu podnesenu protiv te presude Općeg suda (rješenje od 23. travnja 2020., Rubik’s Brand/EUIPO, C‑936/19 P, neobjavljeno, EU:C:2020:286).
9
Dana 22. siječnja 2021. nastavljen je postupak za proglašenje spornog žiga ništavim.
10
Odjel za poništaje 25. ožujka 2022. u cijelosti je prihvatio zahtjev za proglašenje spornog žiga ništavim na temelju članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 207/2009.
11
Tužitelj je 16. svibnja 2022. podnio žalbu EUIPO‑u protiv odluke Odjela za poništaje.
12
Pobijanom odlukom žalbeno vijeće odbilo je žalbu. Osobito je smatralo da su boje kvadrata svake stranice kocke bitno obilježje spornog žiga i da su sastavni dio oblika tog žiga. Utvrdilo je da je kombinacija tih šest različitih boja bila nužna za postizanje tehničkog rezultata. Ono je u biti zaključilo da je navedeni žig registriran protivno odredbama članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 207/2009 za sve proizvode obuhvaćene registracijom.
Zahtjevi stranaka
13
Tužitelj od Općeg suda zahtijeva da:
–
poništi pobijanu odluku,
–
naloži EUIPO‑u i intervenijentu snošenje troškova.
14
EUIPO od Općeg suda zahtijeva da:
–
odbije tužbu,
–
naloži tužitelju snošenje troškova.
15
Intervenijent od Općeg suda zahtijeva da:
–
odbije tužbu,
–
naloži tužitelju snošenje troškova postupka pred Općim sudom i pred žalbenim vijećem.
Pravo
16
Imajući u vidu datum podnošenja prijave za registraciju o kojoj je riječ, odnosno 6. veljače 2007., koji je presudan za određivanje mjerodavnog materijalnog prava, na činjenice ovog spora primjenjuju se materijalnopravne odredbe Uredbe br. 40/94 (vidjeti u tom smislu presude od 5. listopada 2004., Alcon/OHIM, C‑192/03 P, EU:C:2004:587, t. 39. i 40. i presudu od 23. travnja 2020., Gugler France/Gugler i EUIPO, C‑736/18 P, neobjavljenu, EU:C:2020:308, t. 3. i navedenu sudsku praksu).
17
Slijedom toga, u ovom slučaju, što se tiče materijalnih pravila, upućivanja žalbenog vijeća u pobijanoj odluci i stranaka u njihovim pismenima na članak 7. stavak 1. točku (e) podtočku ii. Uredbe br. 207/2009 te na članak 52. stavak 1. točku (a) iste uredbe valja shvatiti na način da se odnose na članak 7. stavak 1. točku (e) podtočku ii. Uredbe br. 40/94 i članak 51. stavak 1. točku (a) iste uredbe, čiji je sadržaj u biti istovjetan što se tiče ovog spora.
18
Osim toga, budući da se postupovna pravila općenito primjenjuju od datuma njihova stupanja na snagu (vidjeti presudu od 11. prosinca 2012., Komisija/Španjolska, C‑610/10, EU:C:2012:781, t. 45. i navedenu sudsku praksu), na ovaj spor primjenjuju se postupovne odredbe Uredbe (EU) 2017/1001 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2017. (SL 2017., L 154, str.1.).
19
U prilog svojoj tužbi tužitelj ističe jedan tužbeni razlog koji se temelji na povredi članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii Uredbe br. 40/94, u vezi s člankom 51. stavkom 1. točkom (a) iste uredbe. Taj tužbeni razlog sastoji se od tri dijela, koji se temelje, kao prvo, na pogrešci u ocjeni prilikom utvrđivanja bitnih obilježja spornog žiga, kao drugo, na pogrešci u ocjeni u analizi funkcionalnosti tog žiga i, kao treće, na pogrešci u ocjeni koja se odnosi na „slagalice”. Tužitelj u biti tvrdi da sporni trodimenzionalni žig ima bitna obilježja, to jest kombinaciju šest specifičnih boja i njihov raspored na šest stranica kocke, koja se ne sastoje isključivo od oblika i koja, u svakom slučaju, nisu potrebna za postizanje nekog tehničkog rezultata.
20
Iz članka 51. stavka 1. točke (a) Uredbe br. 40/94 između ostalog proizlazi da se žig Europske unije proglašava ništavim na zahtjev podnesen EUIPO‑u kad je on registriran protivno odredbama članka 7. iste uredbe.
21
U skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (e) podtočkom ii. Uredbe br. 40/94 neće se registrirati znakovi koji se sastoje isključivo od oblika proizvoda potrebnog za postizanje nekog tehničkog rezultata.
22
Valja podsjetiti na to da je neposredni cilj zabrane registracije oblika iz članka 7. stavka 1. točke (e) Uredbe br. 40/94 izbjegavanje toga da isključivo i trajno pravo koje dodjeljuje žig može poslužiti za produljenje bez vremenskog ograničenja drugih prava koja je zakonodavac Unije namjeravao podvrgnuti rokovima (vidjeti u tom smislu presudu od 6. prosinca 2023., BB Services/EUIPO – Lego Juris (Oblik figurice za igru s izbočinom na glavi), T‑297/22, EU:T:2023:780, t. 25. i navedenu sudsku praksu).
23
Opći interes u pozadini članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94 jest izbjeći situaciju u kojoj bi žigovno pravo dovelo do zasnivanja monopola u korist nekog poduzetnika u pogledu tehničkih rješenja ili funkcionalnih obilježja proizvoda (vidjeti u tom smislu i po analogiji presude od 14. rujna 2010., Lego Juris/OHIM, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, t. 43. i navedenu sudsku praksu i od 24. listopada 2019., Oblik kocke sa stranicama rešetkaste strukture, T‑601/17, neobjavljenu, EU:T:2019:765, t. 43. i navedenu sudsku praksu).
24
Pravilna primjena članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94 podrazumijeva da su bitna obilježja predmetnog trodimenzionalnog znaka pravilno utvrđena. Izraz „bitna obilježja” mora se shvatiti kao da se odnosi na najvažnije elemente znaka (presude od 14. rujna 2010., Lego Juris/OHIM, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, t. 68. i 69.; od 24. listopada 2019., Oblik kocke sa stranicama rešetkaste strukture, T‑601/17, neobjavljena, EU:T:2019:765, t. 47. i od 6. prosinca 2023., Oblik figurice za igru s izbočinom na glavi, T‑297/22, EU:T:2023:780, t. 102.).
25
Utvrđivanje bitnih obilježja znaka treba izvršiti u svakom pojedinom slučaju, pri čemu nema nikakve sustavne hijerarhije među različitim vrstama elemenata koje žig može sadržavati. Ono se može utemeljiti ili izravno na ukupnom dojmu koji znak stvara ili najprije uzastopno ispitati svaki pojedini sastavni dio tog znaka (vidjeti u tom smislu presude od 14. rujna 2010., Lego Juris/OHIM, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, t. 70.; od 24. listopada 2019., Oblik kocke sa stranicama rešetkaste strukture, T‑601/17, neobjavljenu, EU:T:2019:765, t. 48. i od 6. prosinca 2023., Oblik figurice za igru s izbočinom na glavi, T‑297/22, EU:T:2023:780, t. 103.).
26
Posljedično, utvrđivanje bitnih obilježja trodimenzionalnog znaka može se, ovisno o slučaju i posebice s obzirom na stupanj složenosti tog znaka, obaviti običnom vizualnom analizom navedenog znaka ili se pak može temeljiti na dubinskom ispitivanju u okviru kojeg se uzimaju u obzir kriteriji relevantni za ocjenu, poput istraživanja i stručnih mišljenja ili podataka u vezi s pravima intelektualnog vlasništva koji otprije proizlaze u pogledu dotičnih proizvoda (presude od 14. rujna 2010., Lego Juris/OHIM, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, t. 71.; od 24. listopada 2019., Oblik kocke sa stranicama rešetkaste strukture, T‑601/17, neobjavljena, EU:T:2019:765, t. 49. i od 6. prosinca 2023., Oblik figurice za igru s izbočinom na glavi, T‑297/22, EU:T:2023:780, t. 104.).
27
Stoga nadležno tijelo može provesti dubinsko ispitivanje u okviru kojeg se, osim grafičkog prikaza i mogućih opisa dostavljenih prilikom podnošenja prijave za registraciju, uzimaju u obzir elementi korisni za to da bi se na odgovarajući način utvrdila bitna obilježja znaka (presuda od 6. ožujka 2014., Pi‑Design i dr./Yoshida Metal Industry, C‑337/12 P do C‑340/12 P, neobjavljena, EU:C:2014:129, t. 54. i od 6. prosinca 2023., Oblik figurice za igru s izbočinom na glavi, T‑297/22, EU:T:2023:780, t. 105.).
28
Iz toga slijedi da, iako utvrđivanje bitnih obilježja predmetnog znaka treba u načelu započeti ispitivanjem grafičkog prikaza tog znaka, nadležno tijelo može isto tako uzeti u obzir druge korisne informacije na temelju kojih može pravilno odrediti ta obilježja, kao što je percepcija relevantne javnosti (presuda od 23. travnja 2020., Gömböc, C‑237/19, EU:C:2020:296, t. 30., 31. i 37. i od 6. prosinca 2023., Oblik figurice za igru s izbočinom na glavi, T‑297/22, EU:T:2023:780, t. 106.).
29
Osim toga, ni razlikovni karakter elemenata znaka ni razlikovni karakter stečen uporabom znaka nisu relevantni za utvrđivanje njegovih bitnih obilježja u smislu članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94 (presuda od 24. rujna 2019., Roxtec/EUIPO – Wallmax (Prikaz crnog kvadrata koji sadržava sedam plavih koncentričnih kružnica), T‑261/18, EU:T:2019:674, t. 64. i od 6. prosinca 2023., Oblik figurice za igru s izbočinom na glavi, T‑297/22, EU:T:2023:780, t. 108.).
30
Utvrđivanje bitnih obilježja predmetnog oblika, u okviru članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94, provodi se upravo s ciljem da se omogući ispitivanje funkcionalnosti navedenog oblika (presude od 24. rujna 2019., Prikaz crnog kvadrata koji sadržava sedam plavih koncentričnih kružnica, T‑261/18, EU:T:2019:674, t. 55.; od 30. ožujka 2022., Établissement Amra/EUIPO – eXpresio, estudio creativo (Oblik čizme koja odskače), T‑264/21, neobjavljena, EU:T:2022:193, t. 41. i od 6. prosinca 2023., Oblik figurice za igru s izbočinom na glavi, T‑297/22, EU:T:2023:780, t. 109.). Stoga to određivanje treba provesti objektivno, s obzirom na tehnički rezultat postignut tim oblikom.
31
Čim se utvrde bitna obilježja znaka, EUIPO je također dužan provjeriti odgovaraju li sva ta obilježja tehničkoj funkciji predmetnog proizvoda (vidjeti u tom smislu presudu od 14. rujna 2010., Lego Juris/OHIM, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, t. 72.; od 23. travnja 2020., Gömböc, C‑237/19, EU:C:2020:296, t. 28. i navedenu sudsku praksu i od 6. prosinca 2023., Oblik figurice za igru s izbočinom na glavi, T‑297/22, EU:T:2023:780, t. 110.) odnosno provesti analizu funkcionalnosti znaka.
32
Kako bi se analizirala funkcionalnost znaka u smislu članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94, bitna obilježja oblika potrebnog za postizanje tehničkog rezultata moraju se, koliko je to moguće, ocjenjivati s obzirom na tehničku funkciju prikazanog konkretnog proizvoda. Takva se analiza ne može provesti bez uzimanja u obzir, prema potrebi, dodatnih elemenata koji se odnose na funkciju proizvoda o kojem je riječ, čak i ako oni nisu vidljivi u grafičkom prikazu (presude od 10. studenoga 2016., Simba Toys/EUIPO, C‑30/15 P, EU:C:2016:849, t. 46. i 48. i od 6. prosinca 2023., Oblik figurice za igru s izbočinom na glavi, T‑297/22, EU:T:2023:780, t. 111.).
33
Stoga za analizu funkcionalnosti znaka u smislu članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94 sud Unije nije vezan samo funkcijama koje su vidljive na temelju grafičkog prikaza žiga, nego mora uzeti u obzir druge elemente koji proizlaze iz konkretnog proizvoda, kao što je mehanizam rotacije u slučaju Rubikove kocke (vidjeti u tom smislu presudu od 24. listopada 2019., Oblik kocke sa stranicama rešetkaste strukture, T‑601/17, neobjavljenu, EU:T:2019:765, t. 85. i 86.), donja stranica kockice u slučaju Lego kockica (presuda od 12. studenoga 2008., Lego Juris/OHIM – Mega Brands (Crvena Lego kockica), T‑270/06, EU:T:2008:483, t. 78.) i, za flaster, njegov način djelovanja (presuda od 31. siječnja 2018., Novartis/EUIPO – SK Chemicals (Prikaz flastera), T‑44/16, neobjavljena, EU:T:2018:48, t. 37.). Međutim, sud Unije ne može obliku konkretnog proizvoda dodati elemente koji ga ne čine (presuda od 3. lipnja 2021., Yokohama Rubber i EUIPO/Pirelli Tyre, C‑818/18 P i C‑6/19 P, neobjavljena, EU:C:2021:431, t. 62. do 66. i od 6. prosinca 2023., Oblik figurice za igru s izbočinom na glavi, T‑297/22, EU:T:2023:780, t. 112.).
34
Iako se informacije koje ne proizlaze iz grafičkog prikaza znaka mogu uzeti u obzir radi određivanja toga ispunjavaju li obilježja tehničku funkciju predmetnog proizvoda, te informacije moraju dolaziti iz objektivnih i vjerodostojnih izvora te ne mogu uključivati percepciju relevantne javnosti (presuda od 23. travnja 2020., Gömböc, C‑237/19, EU:C:2020:296, t. 37. i od 6. prosinca 2023., Oblik figurice za igru s izbočinom na glavi, T‑297/22, EU:T:2023:780, t. 113.).
35
Uvjet prema kojem se registracija oblika proizvoda kao žiga Europske unije može odbiti na temelju članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94 samo ako je „potreban” za postizanje nekog tehničkog rezultata ne znači da predmetni oblik mora biti jedini koji omogućuje postizanje tog rezultata (presude od 14. rujna 2010., Lego Juris/OHIM, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, t. 53.; od 24. listopada 2019., Oblik kocke sa stranicama rešetkaste strukture, T‑601/17, neobjavljena, EU:T:2019:765, t. 46. i od 6. prosinca 2023., Oblik figurice za igru s izbočinom na glavi, T‑297/22, EU:T:2023:780, t. 114.).
36
Postojanje drugih oblika koji omogućuju postizanje istog tehničkog rezultata ne predstavlja, za primjenu članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94, okolnost koja bi isključila razlog za odbijanje registracije (vidjeti presudu od 14. rujna 2010., Lego Juris/OHIM, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, t. 58. i 83. i navedenu sudsku praksu; presuda od 6. prosinca 2023., Oblik figurice za igru s izbočinom na glavi, T‑297/22, EU:T:2023:780, t. 115.).
37
Drugim riječima, članak 7. stavak 1. točka (e) podtočka ii. Uredbe br. 40/94 protivi se registraciji svakog oblika koji se u svojim bitnim obilježjima sastoji isključivo od oblika proizvoda koji je tehnički kauzalan i dovoljan da bi se postigao željeni tehnički rezultat, čak i ako bi se taj rezultat mogao postići drugim oblicima uz uporabu istog ili drugog tehničkog rješenja (presuda od 12. studenoga 2008., Crvena Lego kockica, T‑270/06, EU:T:2008:483, t. 43. i od 6. prosinca 2023., Oblik figurice za igru s izbočinom na glavi, T‑297/22, EU:T:2023:780, t. 116.).
38
U okviru ispitivanja funkcionalnosti znaka koji se sastoji od oblika proizvoda, valja samo ocijeniti, nakon što su utvrđena bitna obilježja navedenog znaka, odgovaraju li ta obilježja tehničkoj funkciji predmetnog proizvoda. To ispitivanje treba očito provesti analizom prijavljenog ili osporavanog znaka, a ne znakova koji se sastoje od drugih oblika proizvoda. Tehnička se funkcionalnost obilježja oblika među ostalim može ocijeniti uzimajući u obzir dokumentaciju koja se odnosi na ranije patente koji opisuju funkcionalne elemente predmetnog oblika (presuda od 14. rujna 2010., Lego Juris/OHIM, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, t. 84. i 85. i od 6. prosinca 2023., Oblik figurice za igru s izbočinom na glavi, T‑297/22, EU:T:2023:780, t. 117.).
39
Registracija se odbija samo u pogledu onih oblika proizvoda koji predstavljaju tehničko rješenje te čija bi registracija u svojstvu žiga drugim poduzetnicima realno otežavala korištenje tim tehničkim rješenjem. Registracija isključivo funkcionalnog oblika proizvoda kao žiga mogla bi omogućiti nositelju tog žiga da drugim poduzetnicima zabrani ne samo uporabu istog oblika nego i uporabu sličnih oblika (presude od 14. rujna 2010., Lego Juris/OHIM, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, t. 48. i 56.; od 24. listopada 2019., Oblik kocke sa stranicama rešetkaste strukture, T‑601/17, neobjavljena, EU:T:2019:765, t. 45. i 46., i od 6. prosinca 2023., Oblik figurice za igru s izbočinom na glavi, T‑297/22, EU:T:2023:780, t. 118.).
40
Prisutnost jednog ili nekoliko manje važnih proizvoljnih elemenata u znaku čiji su svi bitni elementi određeni tehničkim rješenjem koje taj znak izražava ne utječe na zaključak u skladu s kojim se navedeni znak sastoji isključivo od oblika proizvoda potrebnog za postizanje tehničkog rezultata, pri čemu prisutnost nebitnih obilježja bez tehničke funkcije, u ovom kontekstu, nije relevantna (vidjeti u tom smislu presude od 14. rujna 2010., Lego Juris/OHIM, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, t. 51. i 52. i navedenu sudsku praksu; od 11. svibnja 2017., Yoshida Metal Industry/EUIPO, C‑421/15 P, EU:C:2017:360, t. 27. i navedenu sudsku praksu, i od 6. prosinca 2023., Oblik figurice za igru s izbočinom na glavi, T‑297/22, EU:T:2023:780, t. 119.).
41
Činjenica da bitan element spornog žiga, koji je potreban za postizanje tehničkog rezultata, usto ima estetsku ili neuobičajenu vrijednost ne omogućuje isključenje primjene članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94 (presuda od 5. srpnja 2023., Wajos/EUIPO (Oblik spremnika), T‑10/22, neobjavljena, EU:T:2023:377, t. 45.).
42
Osim toga, činjenica da kombinacija isključivo funkcionalnih elemenata daje opću estetsku vrijednost ili pridonosi stvaranju ukrasnog prikaza spornog žiga ne sprečava primjenu razloga za odbijanje iz članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94 (vidjeti u tom smislu presude od 19. rujna 2012., Reddig/OHIM – Morleys (Drška noža), T‑164/11, neobjavljenu, EU:T:2012:443, t. 40. i od 5. srpnja 2023., Oblik spremnika, T‑10/22, neobjavljenu, EU:T:2023:377, t. 49.).
43
S druge strane, članak 7. stavak 1. točku (e) podtočku ii. Uredbe br. 40/94 nije moguće primijeniti ako se žig za koji je podnesena registracija ili koji se osporava odnosi na oblik proizvoda u kojem nefunkcionalan element, poput ukrasnog ili maštovitog elementa, ima važnu ulogu. U tom slučaju poduzetnici koji si međusobno konkuriraju lako mogu upotrijebiti alternativne oblike slične funkcionalnosti tako da nema opasnosti od ograničavanja dostupnosti tehničkog rješenja. U tom slučaju, to rješenje konkurenti nositelja žiga mogu bez poteškoća uključiti u oblike proizvoda koji nemaju isti nefunkcionalni element poput onoga koji se nalazi u obliku proizvoda navedenog nositelja i koji mu, dakle, nisu ni istovjetni ni slični (presude od 14. rujna 2010., Lego Juris/OHIM, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, t. 52. i 72.; od 24. listopada 2019., Oblik kocke sa stranicama rešetkaste strukture, T‑601/17, neobjavljena, EU:T:2019:765, t. 50. i od 6. prosinca 2023., Oblik figurice za igru s izbočinom na glavi, T‑297/22, EU:T:2023:780, t. 119. i 120.).
44
Kako bi se smatrao važnim proizvoljnim elementom, nefunkcionalni element mora biti dovoljno značajan (presuda od 13. studenoga 2024., Boehringer Ingelheim Pharma/EUIPO – Glenmark Pharmaceuticals Europe (Oblik inhalatora), T‑524/23, neobjavljena, žalbeni postupak u tijeku, EU:T:2024:809, t. 54.).
45
Iz prethodno navedenog proizlazi da se razlog za odbijanje iz članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94 može primijeniti samo ako je svako od bitnih obilježja predmetnog znaka nužno za postizanje tehničkog rezultata kojem je namijenjen predmetni proizvod. S druge strane, taj se razlog ne primjenjuje čim postoji važan nefunkcionalni element, poput ukrasnog ili maštovitog elementa, koji predstavlja bitno obilježje navedenog znaka, ali nije nužan za postizanje takvog tehničkog rezultata (presuda od 6. prosinca 2023., Oblik figurice za igru s izbočinom na glavi, T‑297/22, EU:T:2023:780, t. 121.). Međutim, prisutnost nebitnih obilježja, čak i nefunkcionalnih, ne sprečava primjenu navedenog razloga.
46
Ukratko, razlog za odbijanje iz članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94 primjenjuje se ako su sva bitna obilježja predmetnog oblika funkcionalna, osim ako ne postoji barem jedno bitno nefunkcionalno obilježje, pri čemu nije važno to što je nebitno obilježje nefunkcionalno.
47
S obzirom na ta načela valja, nakon iznošenja dvaju uvodnih očitovanja, ispitati osnovanost tužiteljeva jedinog tužbenog razloga.
Uvodna očitovanja
Vrsta spornog žiga
48
U točki 51. pobijane odluke žalbeno vijeće istaknulo je da među strankama nije sporno da sporni žig odgovara obliku trodimenzionalne slagalice koju je izumio Ernő Rubik i koja se od 80-ih godina uspješno stavljala na tržište pod imenom Rubikova kocka.
49
U tom pogledu najprije valja istaknuti da je sporni žig podnesen i registriran kao trodimenzionalni žig ili žig koji čini oblik, a ne kao dvodimenzionalni žig ili žig koji čini uzorak koji se primjenjuje na površine nekog oblika, ni kao pozicijski žig koji se smješta ili stavlja na neki oblik ni kao žig koji čini sama boja, neovisno o bilo kojem obliku. Sporni žig je u biti verzija 3 x 3 trodimenzionalne slagalice poznate pod nazivom Rubikova kocka.
50
Međutim, iz sudske prakse proizlazi da podnositelj prijave za registraciju žiga Europske unije EUIPO‑u donosi odluku kojom se ograničava opseg dodijeljene zaštite ovisno o vrsti žiga za koji je podnesena prijava. EUIPO stoga mora uzeti u obzir izbor podnositelja prijave koji je on učinio u svojoj prijavi za registraciju i iz toga izvesti potrebne zaključke. Štoviše, glavni cilj zahtjeva jasnoće i preciznosti koji proizlazi iz članka 4. Uredbe br. 40/94, kako je tumačen po analogiji u presudi od 12. prosinca 2002., Sieckmann (C‑273/00, EU:C:2002:748, t. 46. do 55.), jest očuvanje pravne sigurnosti, osiguravajući da je predmet zaštite koju pruža EUIPO jasno određen u odnosu na nadležna tijela i gospodarske subjekte, osobito konkurente podnositelja prijave. Taj je zahtjev tim važniji kada je, u skladu s javnim interesom zaštićenim člankom 7. stavkom 1. točkom (e) podtočkom ii. iste uredbe, riječ o izbjegavanju uvođenja potencijalno trajnog monopola na tehničko rješenje (vidjeti u tom smislu presudu od 27. lipnja 2017., Flamagas/EUIPO – MatMind (CLIPPER), T‑580/15, neobjavljenu, EU:T:2017:433, t. 35. i 36.).
51
U ovom slučaju stoga valja uzeti u obzir izbor tužitelja (ili njegova pravnog prednika) da podnese prijavu za registraciju spornog žiga kao trodimenzionalnog žiga ili žiga koji čini oblik.
Tehnički rezultat spornog žiga
52
U točkama 53. i 54. pobijane odluke žalbeno vijeće citiralo je svoju odluku R 452/2017‑1 od 19. lipnja 2017. (u daljnjem tekstu: citirana odluka), u kojoj je ispitalo žig koji odgovara crno‑bijeloj Rubikovoj kocki s malim kvadratima raspoređenima u redove 3 x 3 na svakoj stranici. Ono je tehnički rezultat predmetne trodimenzionalne slagalice opisalo kao rezultat „igre koja se sastoji od preslagivanja trodimenzionalne slagalice u boji i u obliku kocke sastavljanjem šest ploha različitih boja” te je pojasnilo da se „[t]a svrha postiže rotiranjem redova manjih kockica različitih boja okomito i vodoravno uzduž osi sve dok svih devet kvadrata na svakoj stranici kocke ne bude iste boje” (točka 32. navedene odluke).
53
Valja potvrditi tu ocjenu tehničkog rezultata koju je provelo žalbeno vijeće, a koju je Opći sud već potvrdio u presudi od 24. listopada 2019., Oblik kocke sa stranicama rešetkaste strukture (T‑601/17, neobjavljena, EU:T:2019:765, t. 80. do 83.), kao što je to istaknulo žalbeno vijeće, a što tužitelj nije osporio, prenoseći je mutatis mutandis na verziju 3 x 3 obojene Rubikove kocke, koja čini sporni žig u ovom slučaju.
Prvi dio jedinog tužbenog razloga, koji se temelji na pogrešci u ocjeni prilikom utvrđivanja bitnih obilježja spornog žiga
54
Prvim dijelom jedinog tužbenog razloga tužitelj prigovara žalbenom vijeću da je povrijedilo članak 7. stavak 1. točku (e) podtočku ii. Uredbe br. 40/94 time što ga je primijenilo na sporni žig, iako se on ne sastoji isključivo od oblika. Jedno od njegovih bitnih obilježja, kao što je to priznalo žalbeno vijeće, jest poseban raspored šest specifičnih boja na šest stranica kocke. Međutim, taj raspored nije sastavni dio oblika proizvoda i ne može se izjednačiti s njime. Tužitelj prigovara žalbenom vijeću da nije priznalo da se boja ne može izjednačiti s „oblikom”, što je u suprotnosti s definicijom pojma „oblik” u sudskoj praksi Suda.
55
Konkretnije, prvi se dio dijeli na uvodnu tvrdnju i glavni prigovor.
Uvodna tvrdnja o bitnim obilježjima spornog žiga
56
Uvodnom tvrdnjom, koja je pretpostavka njegova glavnog prigovora, tužitelj ističe da je reljefni dizajn u šest različitih boja bitno obilježje spornog žiga, kao što je to potvrdilo žalbeno vijeće nakon Odjela za poništaje. Tužitelj tvrdi da je žalbeno vijeće u točki 52. pobijane odluke ispravno definiralo treće bitno obilježje tog žiga, osim oblika kocke i rešetkaste strukture, kao poseban raspored šest specifičnih boja o kojima je riječ.
57
U tom pogledu tužitelj također tvrdi da grafički prikaz spornog žiga ne ostavlja nikakvu sumnju o činjenici da je njegov predmet primarno šest specifičnih boja raspoređenih na poseban način jer su boje jasno određene oznakama Pantone, a njihov položaj na kocki pojašnjen je trodimenzionalnim prikazima kao i opisom navedenim u točki 3. ove presude. Činjenica da tužitelj (ili njegov pravni prednik) nije primarno nastojao zaštititi oblik kao takav, nego reljefni dizajn, odnosno specifične boje i njihov raspored na kocki, vrlo jasno proizlazi iz navedenog opisa.
58
EUIPO i intervenijent osporavaju tužiteljeve argumente.
59
Valja podsjetiti na to da pravilna primjena članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94 podrazumijeva da su bitna obilježja predmetnog trodimenzionalnog znaka pravilno utvrđena (vidjeti točku 24. ove presude).
60
U točki 52. pobijane odluke žalbeno vijeće utvrdilo je da je među strankama nesporno da prikaz spornog žiga ima sljedeća bitna obilježja:
–
oblik kocke;
–
crnu rešetku na svakoj stranici kocke koja se sastoji od kvadrata raspoređenih u redove 3 x 3;
–
šest različitih boja za kvadrate svake stranice kocke, odnosno crvenu, zelenu, plavu, narančastu, žutu i bijelu.
61
Što se tiče prethodno navedenog trećeg bitnog obilježja spornog žiga, valja odbiti tužiteljevu uvodnu tvrdnju prema kojoj je poseban raspored šest specifičnih boja bitno obilježje tog žiga, kao što je to žalbeno vijeće definiralo u točki 52. pobijane odluke. Naime, valja smatrati, kao što je to učinio EUIPO, da se takvo utvrđivanje trećeg bitnog obilježja navedenog žiga ne nalazi u pobijanoj odluci i da je usto pogrešno.
62
Kao prvo, valja istaknuti da žalbeno vijeće ne upućuje ni na jedan „poseban raspored specifičnih boja” kao bitno obilježje spornog žiga, već prije naglašava činjenicu da su te boje različite i da se te različite boje pojavljuju na svakoj stranici kocke. Popis šest boja žalbenog vijeća (crvena, zelena, plava, narančasta, žuta i bijela) sastoji se samo od opisa boja koje se pojavljuju na stranicama kocke u tom žigu. Takvo nabrajanje ne može se tumačiti na način da je žalbeno vijeće smatralo da te specifične boje i njihov poseban raspored predstavljaju bitno obilježje navedenog žiga.
63
To potvrđuje činjenica da je žalbeno vijeće, s jedne strane, definiralo „šest različitih boja” kao jedno te isto bitno obilježje, a ne kao šest različitih bitnih obilježja i, s druge strane, da se nije pozvalo ni na kakav „poseban raspored” tih boja, suprotno onomu što tvrdi tužitelj. Žalbeno vijeće jedino je priznalo da su te boje različite na svakom kvadratu svake stranice kocke te je samo opisalo te boje na najjednostavniji mogući način.
64
Kao drugo, valja podsjetiti na to da, s jedne strane, utvrđivanje bitnih obilježja predmetnog oblika, u okviru članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94, treba provesti objektivno, s obzirom na tehnički rezultat koji je postignut navedenim oblikom, i provodi se upravo s ciljem da se omogući ispitivanje funkcionalnosti tog oblika (vidjeti točku 30. ove presude). S druge strane, izraz „bitna obilježja” treba razumjeti na način da se odnosi na najvažnije elemente znaka (vidjeti točku 24. ove presude), za razliku od manje važnih proizvoljnih elemenata (vidjeti točku 40. ove presude).
65
U ovom slučaju valja utvrditi da kako ispitivanje pojedinačnih elemenata spornog trodimenzionalnog žiga tako i ispitivanje ukupnog dojma koji on ostavlja, osobito uzimajući u obzir činjenicu da se takvo ispitivanje mora provesti s obzirom na tehnički rezultat postignut predmetnim oblikom i s preciznim ciljem da se omogući ispitivanje funkcionalnosti tog oblika, dovode do zaključka da šest specifičnih boja (crvena, zelena, plava, narančasta, žuta i bijela) postavljenih na stranicama kocke i njihov navodni „poseban raspored” ne čine bitno obilježje navedenog žiga.
66
Naime, zbog razloga koji slijede treba smatrati da su šest specifičnih boja i njihov navodni „poseban raspored” od male i sporedne važnosti u odnosu na oblik kocke, rešetkastu strukturu i razlikovanje stranica kocke, odnosno činjenicu da se one mogu razlikovati.
67
Kao prvo, valja utvrditi da su šest specifičnih boja o kojima je riječ, kako su navedene u zahtjevu, osnovne boje, što upućuje na to da su manje važne i sporedne u odnosu na oblik. Uzimajući u obzir njihovu osnovnu prirodu, te boje samo odgovaraju funkciji razlikovanja različitih stranica kocke onime što je Opći sud nazvao „kontrastnim učinkom” (presuda od 24. listopada 2019., Oblik kocke sa stranicama rešetkaste strukture, T‑601/17, neobjavljena, EU:T:2019:765, t. 88.). Osim toga, takve osnovne boje, s obzirom na to da se ne smatraju funkcionalnima, nisu dovoljno značajne da bi ih se kvalificiralo kao važne proizvoljne elemente (vidjeti točku 44. ove presude).
68
Iz toga slijedi da specifična priroda tih šest boja nije bitno obilježje spornog žiga, za razliku od njihova razlikovanja i kontrastnog učinka koji to razlikovanje proizvodi.
69
Tužitelj je na raspravi tvrdio da osnovna priroda šest boja o kojima je riječ ne proizlazi iz pobijane odluke. EUIPO je odgovorio da ta osnovna priroda izričito proizlazi iz ocjene koju je Odjel za poništaje dao u svojoj odluci, koju je žalbeno vijeće usvojilo potvrdivši je. U tom pogledu valja podsjetiti na to da, kada žalbeno vijeće potvrdi odluku nižestupanjskog tijela EUIPO‑a u cijelosti, ta odluka i njezino obrazloženje čine dio konteksta u kojem je donesena odluka žalbenog vijeća, konteksta koji je strankama poznat i koji sucu omogućuje da u potpunosti provede nadzor zakonitosti u pogledu osnovanosti ocjene žalbenog vijeća (presuda od 9. srpnja 2008., Reber/OHIM – Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli (Mozart), T‑304/06, EU:T:2008:268, t. 47.). U ovom slučaju valja istaknuti da je Odjel za poništaje tih šest boja ocijenio kao „osnovne” u dva navrata na stranici 20. svoje odluke.
70
Kao drugo, valja istaknuti, kao što je to učinio EUIPO, da navodni „poseban raspored” boja na stranicama kocke, na koji se poziva tužitelj, nije jasan u grafičkom prikazu spornog žiga. Iako je točno da iz grafičkog prikaza proizlazi da su žuta, zelena i crvena boja, s jedne strane, te plava, bijela i narančasta boja, s druge strane, „susjedne”, ipak nije jasno s kojim drugim bojama je svaka od tih boja susjedna ni koji bi bio „poseban raspored” boja na stranicama kocke na koji se poziva tužitelj, s obzirom na to da takav „poseban raspored” ne proizlazi nedvosmisleno iz grafičkog prikaza spornog žiga i njegova opisa. Tužitelj se zapravo ne može pozivati ni na jedan „poseban raspored” boja pomoću jasnog i nedvosmislenog prikaza i opisa svih boja koje se nalaze jedne pored drugih, što upućuje na to da je glavni predmet predmetnog trodimenzionalnog žiga oblik kocke, rešetkasta struktura i razlikovanje boja na svakoj stranici kocke.
71
Iz toga slijedi da navodni „poseban raspored” na koji se poziva tužitelj nije bitno obilježje spornog žiga, za razliku od kontrastnog učinka koji proizvodi to razlikovanje boja.
72
Kao treće, suprotno onomu što tvrdi tužitelj, odgovor na pitanje je li potonji (ili njegov pravni prednik) ponajprije nastojao zaštititi oblik kao takav ili reljefni dizajn ili oboje, ne proizlazi „vrlo jasno” iz opisa spornog žiga. Ni vrsta (trodimenzionalnog) spornog žiga, koju je odabrao tužitelj (ili njegov pravni prednik), ni opis navedenog žiga, koji započinje sa „šest geometrijskih površina koje su organizirane u tri para paralelnih površina, pri čemu je svaki par postavljen okomito na druga dva para” i nastavlja se, nakon utvrđivanja boja, s tim da je „svaka od tih površina podijeljena na devet jednakih segmenata, crnim linijama, čime se stvara rešetka; grafički prikaz žiga čine dva trodimenzionalna prikaza, jedan bočni i drugi frontalni, svake od šest stranica”, ne upućuju na to da je zaštita zatražena „ponajprije” za „reljefni dizajn, odnosno specifične boje i njihov raspored na kocki”, suprotno onomu što tvrdi tužitelj. U opisu se posebno navodi oblik kocke („tri para paralelnih površina, pri čemu je svaki par postavljen okomito na druga dva para”) i činjenica da je svaka od tih površina „podijeljena na devet jednakih segmenata, crnim linijama, čime se stvara rešetka”. Osim toga, ni iz spisa ne proizlazi da se tužitelj (ili njegov pravni prednik) u postupku povodom prigovora ili postupku zbog povrede prava poziva na svoje pravo koje se odnosi na sporni žig samo u uskoj mjeri od šest specifičnih boja i određenog rasporeda.
73
Iz prethodno navedenog proizlazi da tužitelj nije dokazao da šest osnovnih boja postavljenih na stranicama Rubikove kocke prikazane u spornom žigu, ni njihov raspored, koji je usto nejasan, predstavljaju bitno obilježje tog žiga – s obzirom na to da takvo obilježje u svijesti tužitelja nije funkcionalno. Jedini važan element, a time i jedino bitno obilježje navedenog žiga u pogledu boja, jest razlikovanje između malih kvadrata na svakoj stranici kocke, koje omogućuje njihovo razlikovanje i koje proizvodi kontrastni učinak.
74
Stoga valja utvrditi da su bitna obilježja spornog žiga sljedeća:
–
oblik kocke;
–
rešetkasta struktura koja razdvaja male kvadrate veličine 3 x 3 na svakoj od šest stranica kocke;
–
razlikovanje tih malih kvadrata na svakoj stranici kocke u šest osnovnih boja (crvena, zelena, plava, narančasta, žuta i bijela), čime se omogućuje njihovo razlikovanje i stvara kontrastni učinak među njima.
75
Ta ocjena bitnih obilježja spornog žiga u biti odgovara ocjeni žalbenog vijeća u točki 52. pobijane odluke, u kojoj se uostalom ne spominje nikakav „poseban raspored”. Suprotno tomu, tumačenje koje je iznio tužitelj nije u skladu s općom strukturom pobijane odluke, koja se u svojoj analizi funkcionalnosti ne temelji ni na posebnim bojama ni na posebnom rasporedu. Stoga tu odluku, s obzirom na njezinu opću strukturu, valja shvatiti na način da se njome pravilno svojstvo bitnog obilježja ne pripisuje ni šest specifičnih boja kao takvim ni njihovu navodnom „posebnom rasporedu”, nego samo njihovoj sposobnosti razlikovanja pomoću kontrastnog učinka.
76
Valja zaključiti da žalbeno vijeće nije počinilo pogrešku u ocjeni kada je u biti utvrdilo da razlikovanje u šest boja koje omogućuje razlikovanje malih kvadrata na svakoj stranici kocke pomoću kontrastnog učinka predstavlja bitno obilježje spornog žiga u smislu članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94.
77
Stoga se tužiteljeva uvodna tvrdnja ne može prihvatiti.
Glavni prigovor, koji se temelji na tome da se razlikovanje u šest boja ne može smatrati sastavnim dijelom oblika spornog žiga
78
Svojim glavnim prigovorom tužitelj u biti tvrdi da boja nije „oblik” u smislu članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94. On prigovara žalbenom vijeću da je povrijedilo taj članak time što je smatralo da su „boje sastavni dio oblika” predmetnog proizvoda i iz toga zaključilo da se sporni žig sastoji isključivo od oblika proizvoda.
79
Konkretnije, tužitelj ističe pet argumenata. Na prvom mjestu, s jedne strane, tvrdi da stavljanje na tržište Rubikove kocke nije relevantan kriterij za zaključak da su boje sastavni dio oblika. S druge strane, tvrdi da, kada se bitno obilježje može proizvoljno zamijeniti bilo kojim grafičkim sredstvom (na primjer, slovima ili brojkama) a da to ne utječe na oblik kako je definiran njegovim obrisima, takvo obilježje ne može biti sastavni dio oblika. Kao drugo, tužitelj tvrdi da se članak 7. stavak 1. točka (e) podtočka ii. Uredbe br. 40/94, u verziji primjenjivoj u ovom slučaju, odnosi samo na znakove koji se „sastoje isključivo od oblika proizvoda”, a contrario zakonodavnoj izmjeni uvedenoj Uredbom (EU) 2015/2424 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2015. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 207/2009 o žigu Zajednice i Uredbe Komisije (EZ) br. 2868/95 o provedbi Uredbe br. 40/94, te o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 2869/95 o pristojbama koje se plaćaju Uredu za usklađivanje na unutarnjem tržištu (žigovi i dizajni) (SL 2015., L 341, str. 21.), kako bi se uključila i „druga obilježja”. Kao treće, tužitelj se poziva na definiciju koju je Sud dao u pogledu pojma „oblik” proizvoda, odnosno njegovih obrisa, iz koje proizlazi da se reljefni dizajn ne može izjednačiti s „oblikom” u smislu tog članka. Stoga je žalbeno vijeće pogrešno smatralo da je reljefni dizajn, kao bitno obilježje spornog žiga, sastavni dio oblika, umjesto da je, u skladu sa sudskom praksom Suda, priznao da je „oblik” u smislu te odredbe određen crtama ili obrisima koji određuju trodimenzionalni proizvod, dok je boja, kao i svaki drugi mogući reljefni dizajn, razlikovni element. Kao četvrto, tužitelj se poziva na druge presude koje smatra relevantnima. Kao peto, tvrdi da njegovo tumačenje članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94 ne čini taj članak bespredmetnim, za razliku od „donekle alarmantnih” izjava žalbenog vijeća.
80
Naposljetku, prema mišljenju tužitelja, valja zaključiti da šest boja i njihov poseban raspored na stranicama kocke, koji čine bitno obilježje predmetnog trodimenzionalnog znaka, nisu sastavni dio „oblika” u smislu članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94. Ta se odredba stoga ne primjenjuje na sporni žig jer se on ne sastoji isključivo od oblika proizvoda.
81
EUIPO i intervenijent osporavaju tužiteljeve argumente.
82
U točkama 61. do 63. pobijane odluke, što se tiče boja kvadrata svake stranice kocke, žalbeno vijeće odbilo je tužiteljev argument prema kojem se navedene boje ne mogu smatrati oblikom u smislu članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94. Prema mišljenju žalbenog vijeća, iz dokaza jasno proizlazi da oblik spornog žiga odgovara proizvodu koji se stavlja na tržište u boji, kao što to potvrđuje, primjerice, slika preuzeta s internetske stranice Wikipedia na koju su se pozivale obje stranke (vidjeti točku 108. ove presude). Slijedom toga, boje su bile sastavni dio oblika i nisu se mogle isključiti samo zato što boja, kao takva, nije imala „oblik”. Žalbeno vijeće smatralo je da je, ako je tužiteljev argument točan, dodavanje jedne boje, bilo bitne ili jednostavno ukrasne, funkcionalnom elementu žiga koji čini oblik dovoljno da se spriječi da znak bude obuhvaćen spomenutim člankom samo zato što se ne može smatrati da se sastoji „isključivo” od oblika. Primjena te odredbe stvarno je ograničena na žigove registrirane u crno‑bijeloj boji i više ne jamči njezin temeljni javni interes.
83
U točkama 64. do 70. pobijane odluke žalbeno vijeće također je smatralo da tužiteljevo pozivanje na presude od 12. lipnja 2018., Louboutin i Christian Louboutin (C‑163/16, EU:C:2018:423) i od 14. ožujka 2019., Textilis (C‑21/18, EU:C:2019:199) nije ni od kakve koristi. Prema njegovu mišljenju, te se presude prije svega ne odnose na žigove koje čini oblik, nego na pozicijske žigove. Nadalje, iz presude od 12. lipnja 2018., Louboutin i Christian Louboutin (C‑163/16, EU:C:2018:423), jasno proizlazi da Sud u njoj nije ispitao primjenjuje li se članak 7. stavak 1. točka (e) podtočka ii. Uredbe br. 40/94 na žigove koje čini oblik registrirane u bojama. Osim toga, u presudi od 14. ožujka 2019., Textilis (C‑21/18, EU:C:2019:199), Sud nije ispitao obojeni oblik, nego dvodimenzionalni figurativni žig u boji. Prema mišljenju žalbenog vijeća, nijedna od presuda na koje se poziva tužitelj nije potkrijepila tvrdnju prema kojoj, u okviru ocjene na temelju članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94, valja razlikovati oblik i njegovu boju. U ovom slučaju sporni žig nije boja sama po sebi ni dvodimenzionalni uzorak koji treba primijeniti na predmetni proizvod (trodimenzionalnu slagalicu), nego se sastojao od obojenog oblika samog proizvoda.
84
U tom kontekstu, valja smatrati da, s obzirom na javni interes na kojem se temelji članak 7. stavak 1. točka (e) podtočka ii. Uredbe br. 40/94 (vidjeti točke 22. i 23. ove presude), kao i na potrebu očuvanja korisnog učinka te odredbe, pojam „oblik” ne smije se tumačiti pretjerano usko, što osobito isključuje svaki obojeni oblik proizvoda.
85
U ovom slučaju valja podsjetiti na to da je sporni žig podnesen i registriran kao trodimenzionalni žig ili žig koji čini oblik, a ne kao žig koji čini uzorak, položaj ili boja (vidjeti točke 49. do 51. ove presude). S obzirom na vrstu tog žiga kao i njegov grafički prikaz i opis, valja utvrditi da je treće bitno obilježje navedenog žiga, to jest razlikovanje malih kvadrata na svakoj stranici kocke u šest osnovnih boja, koje omogućuju njihovo razlikovanje i stvaraju kontrastni učinak među njima, svojstveno i neodvojivo od prikazanog oblika i, kao što je to pravilno istaknulo žalbeno vijeće, sastavni je dio tog oblika.
86
U tom pogledu također valja utvrditi, kao što je to učinio EUIPO, da dodavanje šest osnovnih boja (vidjeti točku 67. ove presude), štoviše u nejasnom rasporedu (vidjeti točku 70. ove presude), funkcionalnom trodimenzionalnom obliku, jasno definiranom i prikazanom funkcionalnim linijama rešetke, nije prepreka tomu da sporni žig bude znak koji se isključivo sastoji od oblika, u smislu članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94. Mogućnost da druge površine Rubikove kocke mogu napraviti više od samog oblika nije relevantna za utvrđivanje je li u ovom slučaju kontrastni učinak koji proizlazi iz razlikovanja ploha (malih kvadrata) kocke prema osnovnim bojama bitno obilježje navedenog žiga.
87
Ti zaključci ne mogu se pobiti tužiteljevim argumentima.
88
Kao prvo, s jedne strane, što se tiče argumenta tužitelja prema kojem stavljanje na tržište Rubikove kocke nije relevantan kriterij, valja podsjetiti na to da se bitna obilježja oblika potrebnog za postizanje nekog tehničkog rezultata moraju, koliko je to moguće, ocjenjivati s obzirom na tehničku funkciju prikazanog konkretnog proizvoda (vidjeti točku 32. ove presude) i da, iako utvrđivanje bitnih obilježja predmetnog znaka treba u načelu započeti ispitivanjem njegova grafičkog prikaza, nadležno tijelo može isto tako uzeti u obzir druge korisne informacije na temelju kojih može pravilno odrediti ta obilježja, kao što je percepcija relevantne javnosti (vidjeti točku 28. ove presude). Iz toga slijedi da je, osim grafičkog prikaza spornog žiga, žalbeno vijeće također moglo uzeti u obzir činjenicu da oblik tog žiga odgovara konkretnom prikazanom proizvodu koji se prodavao u bojama i koji relevantna javnost percipira kao takav.
89
S druge strane, što se tiče tužiteljeva argumenta o načinu na koji bi žalbeno vijeće ocjenjivalo oblik spornog žiga da su postojala, primjerice, slova ili brojke na površinama, valja smatrati da je to pitanje isključivo hipotetsko i odbiti taj argument kao bespredmetan, s obzirom na to da utvrđivanje bitnih obilježja znaka treba provesti od slučaja do slučaja (vidjeti točku 25. ove presude). U ovom slučaju, reljefni dizajn kocke temelji se na njezinu obliku i sam po sebi ne predstavlja bitno obilježje znaka (vidjeti točke 61. do 75. ove presude), te samo kontrastni učinak koji on proizvodi predstavlja takvo bitno obilježje. Nije važno bi li se u drugom konkretnom slučaju drugi reljefni dizajni smatrali bitnim nefunkcionalnim obilježjem drugog žiga.
90
Kao drugo, što se tiče tužiteljeva argumenta prema kojem žalbeno vijeće nije uzelo u obzir zakonodavnu izmjenu koja uvodi izraz „druga obilježja” u članak 7. stavak 1. točku (e) Uredbe br. 207/2009 (kojom je zamijenjena Uredba br. 40/94), valja ga odbiti kao bespredmetan. Naime, činjenica da žigovi koji sadržavaju „druga obilježja” osim oblika mogu biti obuhvaćeni tim člankom, kako je izmijenjen Uredbom 2015/2424, ne znači nužno da navedeni članak, u svojoj ranijoj verziji, nije obuhvaćao trodimenzionalne žigove u boji.
91
U tom kontekstu valja podsjetiti na to, kao što je to učinio EUIPO, da se uvođenjem izraza „drugo obilježje” Uredbom 2015/2424 u članak 7. stavak 1. točku (e) podtočku ii. Uredbe br. 207/2009 (kojom je zamijenjena Uredba br. 40/94) ne nastoji utvrditi da se na trodimenzionalne žigove u bojama sada ne primjenjuje ta odredba u njezinoj ranijoj verziji jer sadržavaju boje. Ta je zakonodavna izmjena bila usko povezana s uklanjanjem zahtjeva grafičkog prikaza Uredbom 2015/2424 i naknadnim uvođenjem novih vrsta „netradicionalnih” žigova u sustav žigova Europske unije. Trodimenzionalni žigovi u boji nisu uvedeni navedenom zakonodavnom izmjenom, već su postojali prije, tako da dodavanje izraza „drugo obilježje” nije promijenilo ispitivanje funkcionalnosti takvih žigova. Bitno je jesu li boja ili boje takvog trodimenzionalnog žiga bitna obilježja tog žiga ili nisu, a ne jesu li one dio oblika ili „drugog obilježja”.
92
Stoga, kao što je to Sud u biti presudio u presudi od 14. rujna 2010., Lego Juris/OHIM (C‑48/09 P, EU:C:2010:516, t. 51. i 52.), u kojoj se primjenjivao članak 7. stavak 1. točka (e) podtočka ii. Uredbe br. 40/94, dodavanjem nebitnih obilježja bez tehničke funkcije neki oblik nije isključen iz tog apsolutnog razloga za odbijanje, pod uvjetom da sva bitna obilježja tog oblika ispunjavaju takvu funkciju (vidjeti točku 40. ove presude). U tom su predmetu veliko žalbeno vijeće i Opći sud smatrali da je crvena boja Lego kockice nebitno obilježje (presuda od 14. rujna 2010., Lego Juris/OHIM, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, t. 73 i 74). Isto tako, u sličnim je predmetima Opći sud potvrdio ništavost žigova na temelju članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 207/2009, prije nego što je izmijenjena Uredbom 2015/2424, odnosno kada se u toj odredbi navode samo „znakovi koji se sastoje isključivo od oblika” u slučaju postojanja boja koje nisu „oblik” (presude od 31. siječnja 2018., Prikaz flastera, T‑44/16, neobjavljena, EU:T:2018:48, t. 101. do 104.; od 24. rujna 2019., Prikaz crnog kvadrata koji sadržava sedam plavih koncentričnih kružnica, T‑261/18, EU:T:2019:674, t. 70. do 72. i rješenje od 15. srpnja 2021., Roxtec/EUIPO – Wallmax (Prikaz narančastog kvadrata koji sadržava sedam crnih koncentričnih kružnica), T‑455/20, neobjavljeno, EU:T:2021:483, t. 51. do 53.).
93
Kao treće, što se tiče tužiteljeva pozivanja na presude od 12. lipnja 2018., Louboutin i Christian Louboutin (C‑163/16, EU:C:2018:423) i od 14. ožujka 2019., Textilis (C‑21/18, EU:C:2019:199), valja smatrati, poput žalbenog vijeća, da su te presude u ovom slučaju irelevantne zbog sljedećih razloga.
94
S jedne strane, predmet u kojem je donesena presuda od 12. lipnja 2018., Louboutin i Christian Louboutin (C‑163/16, EU:C:2018:423) nije analogan ovom slučaju jer se odnosio na znak koji se sastojao od boje nanesene na potplat cipele, odnosno pozicijski žig, a ne trodimenzionalni žig. Sud je u biti presudio da se žig čiji je cilj jasno zaštititi primjenu određene boje na dio proizvoda, uz izričito isključenje obrisa proizvoda, ne sastoji isključivo od oblika proizvoda u smislu članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive 2008/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2008. o usklađivanju zakonodavstava država članica o žigovima (SL 2008., L 299, str. 25.) (presuda od 12. lipnja 2018., Louboutin i Christian Louboutin, C‑163/16, EU:C:2018:423, t. 27.). To nije nespojivo s utvrđenjem prema kojem se za žig koji čini oblik i sadržava boje u određenom slučaju i dalje može smatrati da se sastoji isključivo od oblika proizvoda u svrhu primjene članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 207/2009, prije nego što je izmijenjena Uredbom 2015/2424, ili Uredbe br. 40/94 (vidjeti u tom smislu presude navedene u točki 92. ove presude).
95
S druge strane, ni predmet u kojem je donesena presuda od 14. ožujka 2019., Textilis (C‑21/18, EU:C:2019:199), nije analogan ovom slučaju jer je u njemu Sud ispitao figurativni žig s dekorativnim motivima koji su bili stavljeni na proizvode, a ne trodimenzionalni žig s osnovnim bojama.
96
Kao četvrto, što se tiče tužiteljeva pozivanja na druge presude, valja također smatrati da one nisu relevantne u ovom slučaju.
97
Kao prvo, što se tiče presude rechtbanka Gelderland (Sud u Gelderlandu, Nizozemska) (prilog AP 1), dovoljno je istaknuti, kao što je to učinilo žalbeno vijeće u točki 69. pobijane odluke, da žigovi na koje se poziva tužitelj „nisu namijenjeni zaštiti oblika, nego samo primjeni predmetnog motiva na posebno mjesto proizvoda” (točka 4.19. te presude). U ovom slučaju, suprotno tomu, tvrdnja prema kojoj je cilj spornog žiga isključivo zaštita reljefnog dizajna proizvoda, odnosno „posebnog rasporeda specifičnih boja”, ne proizlazi iz grafičkog prikaza i opisa tog žiga (vidjeti točke 61. do 75. ove presude), već je riječ o obliku registriranom u bojama. Osim toga, nacionalne odluke ne obvezuju EUIPO, kao što to priznaje tužitelj, te je, u svakom slučaju, žalbeno vijeće pravilno uzelo u obzir navedenu presudu.
98
Kao drugo, što se tiče presude od 24. listopada 2019., Oblik kocke sa stranicama rešetkaste strukture (T‑601/17, neobjavljena, EU:T:2019:765), tužiteljevo pozivanje na njezina utvrđenja nije relevantno u ovom slučaju. Najprije valja istaknuti da se ta presuda odnosila na trodimenzionalni žig Europske unije broj 162784 za Rubikovu kocku, u crno‑bijeloj boji, prikazan u točki 7. ove presude, a ne na sporni žig registriran u bojama i prikazan u točki 2. ove presude. Osim toga, u dijelu u kojem je Opći sud presudio da je „dobro poznato obilježje ‚Rubikove kocke’ koje se odnosi na postojanje razlika u boji na šest stranica kocke [,] što je element koji nije vidljiv na grafičkom prikazu žiga [broj 162784] moglo biti, poput unutarnjeg mehanizma „Rubikove kocke” koji omogućuje okomitu i vodoravnu rotaciju redova kockica, valjano uzeto u obzir od strane žalbenog vijeća prilikom ocjene funkcionalnosti dvaju pravilno utvrđenih bitnih obilježja navedenog žiga” (presuda od 24. listopada 2019., Oblik kocke sa stranicama rešetkaste strukture, T‑601/17, neobjavljena, EU:T:2019:765, t. 99.), iz toga se ni na koji način ne može zaključiti da dodavanje šest osnovnih boja Rubikovoj kocki omogućuje da se sporni žig ne sastoji isključivo od oblika u smislu članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94.
99
Treće, kada je riječ o presudi od 24. svibnja 2023., Glaxo Group/EUIPO – Cipla Europe (Oblik inhalatora) (T‑477/21, neobjavljena, EU:T:2023:280), dovoljno je istaknuti da se taj predmet odnosio na razlikovni karakter predmetnog žiga, a ne na njegovu funkcionalnost, tako da on u ovom slučaju nije relevantan. Naime, ispitivanje na temelju članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94 nije obuhvaćeno istim pravilima kao ispitivanje razlikovnih elemenata čiji je cilj utvrditi funkciju oznake podrijetla proizvoda u očima potrošača, što se razlikuje od utvrđivanja bitnih obilježja nekog oblika (presude od 24. rujna 2019., Prikaz crnog kvadrata koji sadržava sedam plavih koncentričnih kružnica, T‑261/18, EU:T:2019:674, t. 53. i od 30. ožujka 2022., Oblik čizme koja odskače, T‑264/21, neobjavljena, EU:T:2022:193, t. 43.).
100
Kao peto, što se tiče tužiteljevih kritika u pogledu, prema njegovu mišljenju „donekle alarmantne” tvrdnje žalbenog vijeća prema kojoj bi članak 7. stavak 1. točka (e) podtočka ii. Uredbe br. 40/94 bio bespredmetan ako bi dodavanje jedne boje, bilo bitne ili samo ukrasne, funkcionalnom obliku učinilo tu odredbu neprimjenjivom, valja utvrditi da se kritizirana tvrdnja temelji na generalizaciji žalbenog vijeća i da je u ovom slučaju suvišna. Međutim, prigovor kojim se osporava suvišna ocjena ne može utjecati na izreku pobijane odluke i treba ga odbiti kao bespredmetan (vidjeti presudu od 28. lipnja 2023., CEDC International/EUIPO – Underberg (Oblik vlati trave u boci), T‑145/22, EU:T:2023:365, t. 113. i navedenu sudsku praksu).
101
S obzirom na sve prethodno navedeno, valja zaključiti da žalbeno vijeće nije počinilo pogrešku u ocjeni kada je utvrdilo da se sporni žig, odnosno trodimenzionalni žig registriran u bojama, sastoji isključivo od oblika u smislu članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94.
102
Stoga se tužiteljev glavni prigovor ne može prihvatiti.
103
Prvi dio jedinog tužbenog razloga stoga treba odbiti.
Drugi dio jedinog tužbenog razloga, koji se temelji na pogrešci u ocjeni kod analize funkcionalnosti spornog žiga
104
Drugim dijelom jedinog tužbenog razloga tužitelj tvrdi da, čak i pod pretpostavkom da su specifične boje i njihov poseban raspored dio oblika spornog žiga, one nisu nužne za postizanje nekog tehničkog rezultata. Iako je točno da je potrebno da se šest stranica kocke može razlikovati, to nije tehničko, nego isključivo estetsko pitanje.
105
Konkretnije, tužitelj ističe četiri argumenta. Kao prvo, tvrdi da postoje neograničene mogućnosti dizajna za reljefni dizajn koje omogućuju razlikovanje šest stranica kocke i da izbor ni na koji način nije ograničen tehničkim razmatranjima. Slijedom toga, sporni žig ne daje monopol nad bilo kojim oblikom. Kao drugo, tužitelj se poziva na kreativni postupak nastanka Rubikove kocke. U skladu sa svojom izjavom od 25. studenoga 1998. (točka 20. te izjave), E. Rubik je odabrao te žive boje kako bi kocku učinio „poželjnijom”, a ne radi jednostavnog razlikovanja. Tužitelj „smatra da poželjnost nije dio tehničke funkcije proizvoda”. Kao treće, tužitelj smatra da se sudska praksa koja se odnosi na „alternativne oblike” ne primjenjuje na jednostavne proizvoljne ukrase površine koji nemaju nikakav utjecaj na funkciju, kao u ovom slučaju. Kada je ukras površine bitno obilježje trodimenzionalnog žiga, ne postoji opasnost od monopolizacije tehničkog rješenja sadržanog u obliku i opseg zaštite ograničen je na nefunkcionalne elemente. Kao četvrto, tužitelj ističe da patenti koji su u to vrijeme štitili Rubikovu kocku nisu zahtijevali boje i nisu ih sadržavali, nego su samo upućivali na stranice koje su se mogle razlikovati. Zaštita reljefnog dizajna, kako je opisan u spornom žigu, stoga ne dovodi ni do kakve trajne zaštite elementa koji je prethodno bio zaštićen patentima.
106
EUIPO i intervenijent osporavaju tužiteljeve argumente.
107
Najprije, ne treba dovoditi u pitanje ocjene žalbenog vijeća, koje tužitelj uostalom nije osporio, koje se odnose na analizu funkcionalnosti rešetkaste strukture i oblika kocke.
108
Tako je žalbeno vijeće u točkama 55. do 58. pobijane odluke, što se tiče rešetkaste strukture koja se sastoji od crnih linija koje se vodoravno i okomito preklapaju na svakoj stranici kocke, dijeleći svaku od njih na kockice raspoređene u redove 3 x 3, smatralo da je takva struktura potrebna za postizanje željenog tehničkog rezultata, oslanjajući se na navedenu odluku (točke 40. do 42.) o žigu Europske unije br. 162784, koja je potvrđena presudom od 24. listopada 2019., Oblik kocke sa stranicama rešetkaste strukture (T‑601/17, neobjavljena, EU:T:2019:765, t. 86. i 87.). Žalbeno vijeće smatralo je da je fizičko odvajanje kockica nužno kako bi se, zahvaljujući mehanizmu smještenom u središtu kocke, vodoravno i okomito okretali različiti redovi tih kockica (točke 40. do 42. navedene odluke). Dodalo je da su u okviru postupka pred Odjelom za poništaje obje stranke dostavile sadržaj internetske stranice Wikipedije koja se odnosi na Rubikovu kocku (vidjeti Prilog 16. i dio 1.), koja sadržava sliku prikazanu u nastavku. Prema mišljenju žalbenog vijeća, iz te slike jasno proizlazi da se sporni žig odnosi na proizvod koji, osim boja, nije različit od onoga ispitanog u navedenoj odluci. Stoga bi se zaključci iz te odluke u vezi s tehničkom funkcionalnošću rešetkaste strukture trebali primijeniti i u ovom slučaju.
109
Isto tako, u točki 59. pobijane odluke, što se tiče oblika kocke, žalbeno vijeće istaknulo je da je Opći sud potvrdio svoje zaključke prema kojima je taj oblik bio nužan za postizanje željenog tehničkog rezultata. S obzirom na to da se trodimenzionalna slagalica sastojala od kockica raspoređenih u redove 3 x 3, koje je trebalo okretati okomito i vodoravno za rješavanje slagalice, dajući svakoj stranici drukčiju boju, oblik proizvoda u cjelini nužno je oblik kocke (presuda od 24. listopada 2019., Oblik kocke sa stranicama rešetkaste strukture, T‑601/17, neobjavljena, EU:T:2019:765, t. 89.). U ovom slučaju žalbeno vijeće smatralo je da se, s obzirom na to da je oblik kocke neodvojiv od rešetkaste strukture, ti zaključci primjenjuju i na sporni žig.
110
Sada valja analizirati funkcionalnost trećeg bitnog obilježja, odnosno razlikovanje kvadratića na svakoj stranici kocke u šest osnovnih boja, što omogućuje njihovo razlikovanje i stvara kontrastni učinak među njima (vidjeti točku 74. ove presude).
111
U točkama 71. do 74. pobijane odluke, što se tiče „tehničke funkcije boja”, žalbeno je vijeće podsjetilo na to da je u navedenoj odluci u vezi s valjanošću žiga Europske unije broj 162784 smatralo da su različite crtice (okomite linije, poprečne linije, točke itd.) kvadrata svake stranice kocke upućivale na različite boje i, slijedom toga, da različite boje na šest stranica kocke čine treće bitno obilježje znaka. Uzimajući u obzir željeni tehnički rezultat, odnosno okretanje, vodoravno i okomito, redova kockica sve dok svaka stranica slagalice ima devet kvadrata iste boje, smatralo je da su boje potrebne za postizanje tog rezultata. Stoga kocka ne bi funkcionirala kao slagalica kada bi svih šest njezinih stranica imalo istu boju (točke 22. i 44. navedene odluke). Prema njegovu mišljenju, Opći sud je implicitno potvrdio u svojoj presudi od 24. listopada 2019., Oblik kocke sa stranicama rešetkaste strukture (T‑601/17, neobjavljena, EU:T:2019:765), da su boje Rubikove kocke potrebne za postizanje tehničkog rezultata.
112
U točkama 75. do 86. pobijane odluke žalbeno vijeće utvrdilo je da tužiteljeva tvrdnja prema kojoj je specifična kombinacija šest navedenih boja razlikovna i proizvoljna, osim što uživa zaštitu autorskim pravom, ne može dovesti u pitanje navedene zaključke. Najprije je odbilo argument prema kojem kombinacija boja daje razlikovni karakter Rubikovoj kocki koju tužitelj uspješno stavlja na tržište. Iz članka 51. stavka 2. Uredbe br. 40/94 proizlazi da, čak i ako je oblik proizvoda potreban za postizanje nekog tehničkog rezultata uporabom stekao razlikovni karakter, treba ga proglasiti ništavim. Nadalje, odbilo je tvrdnju prema kojoj boje nisu bile jedino rješenje za postizanje tehničkog rezultata koji se sastoji od razlikovanja različitih kocki jer se temelji na pogrešnoj pretpostavci da boje treba razlikovati od oblika. Naime, postojanje alternativnih oblika koji omogućuju postizanje istog tehničkog rezultata ne sprečava, samo po sebi, da žig bude obuhvaćen člankom 7. stavkom 1. točkom (e) podtočkom ii. navedene uredbe. Činjenica da se isti tehnički rezultat Rubikove kocke može postići dodavanjem uzoraka, simbola ili slova na površini kocki stoga nije relevantna za ocjenu funkcionalnosti predmetnih boja. Osim toga, zbog istog je razloga odbilo argument prema kojem je odabir specifičnih boja izvršen na proizvoljan način. Istaknulo je da je E. Rubik, kako je sam objasnio u svojoj pisanoj izjavi od 26. veljače 2015. (prilog 22. zahtjevu za proglašavanje žiga ništavim), izvorno stavio različite naljepnice na površinu kocki, tako da se kretanje svake kocke u rotaciji može razlikovati (točka 16. izjave). Prema mišljenju žalbenog vijeća, iz toga proizlazi da bi svaka kombinacija šest boja koje su dovoljno različite jedna od druge bila prikladna za postizanje željenog tehničkog rezultata. Utvrdilo je da kombinacija crvene, zelene, plave, narančaste, žute i bijele ispunjava taj kriterij te je stoga bila potrebna za postizanje tehničkog rezultata Rubikove kocke. Naposljetku, dodalo je da eventualna zaštita na temelju autorskog prava, koju bi uživala ta kombinacija boja ili dizajn Rubikove kocke, ne može utjecati na ocjenu valjanosti spornog žiga s obzirom na navedeni članak.
113
U točki 87. pobijane odluke žalbeno vijeće zaključilo je da je treće bitno obilježje, to jest šest različitih boja kvadrata svake stranice kocke, nužno za postizanje tehničkog rezultata.
114
U tom pogledu valja utvrditi da činjenica da se svaka stranica (i svaki mali kvadrat) kocke može razlikovati sa šest različitih boja predstavlja bitno obilježje spornog žiga koje je potrebno za postizanje tehničkog rezultata tog žiga, kao što je to utvrđeno u točkama 52. i 53. ove presude. Tehnička funkcija tog bitnog obilježja jest omogućiti razlikovanje kontrastnim učinkom svake stranice kocke kao i svakog od malih kvadrata rešetkaste strukture koja se nalazi na svakoj od tih stranica.
115
Također valja utvrditi da prisutnost u spornom žigu nebitnih obilježja koja se sastoje od palete šest osnovnih boja, s obzirom na to da te boje same po sebi nisu funkcionalne, ne utječe na zaključak prema kojem se navedeni žig sastoji isključivo od oblika proizvoda potrebnog za postizanje nekog tehničkog rezultata, s obzirom na sudsku praksu o manjim proizvoljnim elementima (vidjeti točku 40. ove presude). Osim toga, s obzirom na osnovno obilježje navedenih boja, tužiteljev navod prema kojem „poželjnost nije dio tehničke funkcije proizvoda” u ovom je slučaju bespredmetan jer se tehnička funkcija predmetnih različitih boja ne sastoji u „privlačenju” promatrača, već u tome da mu se omogući da pomoću kontrastnog učinka razlikuje stranice kocke i male kvadrate na njima.
116
Ti zaključci ne mogu se pobiti tužiteljevim argumentima.
117
Kao prvo, što se tiče tužiteljeva pozivanja na neograničene mogućnosti dizajna za reljefni dizajn Rubikove kocke, valja smatrati da, iako je točno da se željeni tehnički rezultat može postići neograničenim brojem reljefnih dizajna, pitanje u ovom slučaju nije postojanje mogućih alternativa za obilježja koja nisu bitna, nego uzročna veza između bitnog obilježja i tehničkog rezultata, to jest je li poseban „reljefni dizajn” koji se nalazi u spornom žigu i koji omogućuje razlikovanje stranica kocke i malih kvadrata rešetkaste strukture pomoću kontrastnog učinka bitno obilježje tog žiga koje je potrebno za postizanje tehničkog rezultata navedenog žiga. Međutim, takva uzročna veza utvrđena je u točki 114. ove presude. Stoga u ovom slučaju nije relevantna okolnost da su mogući drugi reljefni dizajni (grafički elementi, simboli, uzorci, slike, logotipi, slova, brojke, taktilna ili elektronička sredstva, hologrami, neonske ili metalik boje, pastelne ili tamne boje). Pozivanje na beskonačne mogućnosti dizajna stoga je bespredmetno.
118
Također valja zaključiti, poput EUIPO‑a, da je izbor šest osnovnih boja za razlikovanje stranica kocke jedno od najočitijih rješenja koja se mogu razmotriti. Osnovna priroda tih boja upućuje na to da su one od male i sporedne važnosti u odnosu na oblik (vidjeti točku 67. ove presude). Osim toga, njihov raspored na stranicama kocke nije jasan (vidjeti točku 70. ove presude). Najvažniji elementi spornog žiga su oblik kocke, rešetkasta struktura i činjenica da se svaka stranica kocke može razlikovati od drugih pomoću kontrastnog učinka. Mogućnost da druge, sofisticiranije i manje bazične obrade površine mogu „uzdići” te dizajne na razinu bitnog obilježja nema utjecaja na rješenje ovog spora (vidjeti točku 70. ove presude).
119
Kao drugo, što se tiče tužiteljeva argumenta koji se odnosi na „kreativni postupak” nastanka Rubikove kocke, dovoljno je istaknuti da je žalbeno vijeće u točki 78. pobijane odluke navelo da je „svaka kombinacija šest boja” prikladna za postizanje željenog tehničkog rezultata. Nije se osvrnulo na druge moguće reljefne dizajne, kao što su logotipi koji bi vizualno bili privlačni ili „poželjni”. Čak i pod pretpostavkom da je žalbeno vijeće pogrešno smatralo da bi „svaka kombinacija šest boja” bila prikladna za postizanje tehničkog rezultata jer bi se određene druge posebne kombinacije boja same po sebi mogle smatrati bitnim obilježjem spornog žiga, to ne bi bilo dovoljno da se dovede u pitanje zakonitost navedene odluke, s obzirom na to da ta kombinacija šest specifičnih boja (štoviše u nejasnom rasporedu), iako nije sama po sebi funkcionalna, nije bitno obilježje tog žiga. Stoga je taj argument bespredmetan.
120
Kao treće, tužiteljev argument o neprimjenjivosti sudske prakse koja se odnosi na alternativne oblike temelji se na pretpostavci prema kojoj je u ovom slučaju posebna kombinacija šest boja bitno obilježje spornog žiga. Međutim, ta posebna kombinacija šest boja (osobito u nejasnom rasporedu), iako nije sama po sebi funkcionalna, nije bitno obilježje tog žiga. Stoga pitanje je li žalbeno vijeće pogrešno smatralo da je ta sudska praksa primjenjiva u ovom slučaju nije relevantno za ishod ovog spora. Stoga je taj argument bespredmetan.
121
Kao četvrto, što se tiče tužiteljeva navoda prema kojem patenti koji su prije štitili Rubikovu kocku nisu ni zahtijevali niti sadržavali boje, već su samo upućivali na bočne stranice koje se mogu razlikovati, valja utvrditi da takva okolnost ne dopušta donošenje zaključaka o opsegu zaštite spornog žiga. Ni iz prikaza tog žiga, koji je trodimenzionalni žig, a ne žig koji čini boja, pozicijski žig ili žig koji čini uzorak, ni iz njegova opisa ni na koji način ne proizlazi da se zaštita zahtijeva samo za kombinaciju šest specifičnih boja i njihov raspored, koji je usto nejasan. Stoga je taj argument bespredmetan.
122
U tom pogledu valja pojasniti da pravo žigova Europske unije ne sadržava sudsku praksu istovjetnu onoj koja se primjenjuje u specifičnom okviru prava dizajna Europske unije, u kojem je vanjski izgled odlučujući element predmeta zaštite (vidjeti presudu od 8. ožujka 2018., DOCERAM, C‑395/16, EU:C:2018:172, t. 25. i navedenu sudsku praksu). Prema toj sudskoj praksi, u slučaju da se poseban raspored obilježja odabere u svrhe različite od potrebe ispunjavanja tehničke funkcije i, osobito, u ukrasne svrhe, dizajn je valjan, ali pruža zaštitu samo tom posebnom rasporedu, a ne isključivo funkcionalnim obilježjima izgleda proizvoda na koja se taj raspored odnosi (vidjeti u tom smislu presudu od 18. studenoga 2020., Tinnus Enterprises/EUIPO – Mystic Products i Koopman International (Oprema za distribuciju fluida), T‑574/19, EU:T:2020:543, t. 25. i 26.). Suprotno tomu, u žigovnom pravu Europske unije, činjenica da kombinacija isključivo funkcionalnih elemenata daje opću estetsku vrijednost ili pridonosi stvaranju ukrasnog prikaza žiga za koji je podnesena prijava za registraciju ne sprečava primjenu razloga za odbijanje iz članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94 (vidjeti točku 42. ove presude) ni odgovarajućeg razloga za ništavost.
123
Stoga žalbeno vijeće nije počinilo pogrešku u ocjeni kada je u biti utvrdilo da je bitno obilježje koje se odnosi na činjenicu da se svaka stranica (i svaki mali kvadrat) kocke može razlikovati pomoću šest različitih boja koje proizvode kontrastni učinak bilo funkcionalno, odnosno potrebno za postizanje tehničkog rezultata spornog žiga.
124
Drugi dio jedinog tužbenog razloga stoga treba odbiti.
Treći dio jedinog tužbenog razloga, koji se temelji na pogrešci u ocjeni koja se odnosi na „slagalice”
125
Trećim dijelom jedinog tužbenog razloga, koji se konkretno odnosi na „slagalice” (u užem smislu „jigsaw puzzles” na engleskom jeziku) iz razreda 28., tužitelj prigovara žalbenom vijeću da je pogrešno primijenilo članak 7. stavak 1. točku (e) podtočku ii. Uredbe br. 40/94 jer, kao prvo, oblik Rubikove kocke nije „slika” i, zatim, tehnički rezultat na kojem je žalbeno vijeće temeljilo svoju ocjenu (vidjeti točku 52. ove presude), odnosno, u biti, okretanje već sastavljenih elemenata, nije slagalica čiji je cilj dopuniti sliku sastavljanjem pojedinačnih dijelova koji se međusobno uklapaju.
126
EUIPO i intervenijent osporavaju tužiteljeve argumente.
127
U točkama 88. do 90. pobijane odluke žalbeno vijeće istaknulo je da je Odjel za poništaje smatrao da su „trodimenzionalne slagalice”, za koje su se tri bitna obilježja spornog žiga smatrala potrebnim za postizanje nekog tehničkog rezultata, bile istovjetne širim kategorijama „igračaka, igara, trodimenzionalnih slagalica” iz razreda 28. ili su u njih bile uključene. Što se tiče slagalica (u užem smislu „jigsaw puzzles” na engleskom jeziku), Odjel za poništaje smatrao je da se ne može isključiti da se trodimenzionalni oblik koji se sastoji od kocke različitih boja može upotrijebiti za postizanje tehničkog rezultata koji se sastoji od pomicanja tih kocki kako bi ih se sastavilo u određenom položaju s istim nizom boja. Žalbeno vijeće istaknulo je da se u žalbenom postupku pred njim osporavalo samo to obrazloženje u pogledu slagalica te se složilo da objašnjenje koje je u tom pogledu dao Odjel za poništaje nije razumljivo. Međutim, utvrdilo je da treba potvrditi zaključak prema kojem je oblik zaštićen spornim žigom potreban za postizanje tehničkog rezultata slagalica. Prema njegovu doslovnom značenju, slagalica je bila igra koja se sastojala od sastavljanja dijelova u obliku obično nepravilnih mozaika koji se međusobno uklapaju, pri čemu svaki od njih općenito predstavlja dio slike, tako da dijelovi slagalice, nakon što su sastavljeni, daju potpunu sliku. Žalbeno vijeće smatralo je da, čak i ako Rubikova kocka možda nije bila prvi primjer slagalice koji pada na pamet, ništa u prikazu znaka ne isključuje mogućnost rastavljanja kocke i njezina sastavljanja kako bi se dobila savršena kombinacija, s obzirom na to da je rešetkasta struktura potrebna za odvajanje različitih kocki, a boje su potrebne za označavanje redoslijeda prema kojem kocke treba ponovno sastaviti.
128
Žalbeno vijeće je u biti zaključilo da je sporni žig bio registriran protivno odredbama članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94 za sve proizvode obuhvaćene registracijom, uključujući slagalice.
129
U tom pogledu, nesporno je da se ovaj dio jedinog tužbenog razloga ne odnosi na „trodimenzionalne slagalice” (u smislu „mehaničkih slagalica” ili „mechanical puzzles” na engleskom jeziku), nego samo na oznaku „slagalica” (u užem smislu „jigsaw puzzles” na engleskom jeziku), odnosno na proizvode koji su obično dvodimenzionalni, čak i ako postoje i u tri dimenzije.
130
Valja primijetiti da, iako se primjena članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94, koji se odnosi na oblike, a time i na trodimenzionalne proizvode, na takvu oznaku tipično dvodimenzionalnih proizvoda može činiti neobičnim, predmet se u početku svodi na tužiteljev odabir te oznake (ili njegova pravnog prednika).
131
Osim toga, valja podsjetiti na to da na temelju članka 2. stavka 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 2868/95 od 13. prosinca 1995. o provedbi Uredbe br. 40/94, kako se primjenjuje u ovom slučaju, popis proizvoda i usluga za koje se podnosi prijava žiga mora se sastaviti na način da bude jasno vidljiva njihova priroda.
132
Iz toga slijedi da je na podnositelju prijave za registraciju znaka kao žiga Europske unije da navede u svojoj prijavi popis proizvoda ili usluga za koje se traži registracija i da za svaki od navedenih proizvoda ili usluga dostavi opis koji jasno naznačuje njihovu prirodu (vidjeti presudu od 6. travnja 2017., Nanu‑Nana Joachim Hoepp/EUIPO – Fink (NANA FINK), T‑39/16, EU:T:2017:263, t. 44. i navedenu sudsku praksu).
133
Taj je zahtjev jasnoće, osim toga, bio potvrđen sudskom praksom Suda prema kojoj proizvode ili usluge za koje se zahtijeva žig Europske unije podnositelj prijave treba navesti dovoljno jasno i precizno kako bi nadležna tijela i gospodarski subjekti samo na tom temelju mogli utvrditi opseg zaštite dodijeljene žigom (presuda od 19. lipnja 2012., Chartered Institute of Patent Attorneys, C‑307/10, EU:C:2012:361, t. 64.).
134
U ovom slučaju valja istaknuti da se oznaka „jigsaw puzzles” na engleskom jeziku (jezik podnošenja prijave spornog žiga) za proizvode iz razreda 28. može tumačiti na dva različita načina. S jedne strane, ta se oznaka može usko tumačiti, kao što je to učinio tužitelj, na način da znači dvodimenzionalnu „sliku”. Međutim, podnošenje trodimenzionalnog žiga za takve dvodimenzionalne proizvode nije uvjerljivo. S druge strane, ta se oznaka može šire tumačiti na način da se odnosi i na „jigsaw puzzles” u slikama (dvije dimenzije) i na „jigsaw puzzles” u obujmu (tri dimenzije), što je vjerojatnije za trodimenzionalni žig, vrstu žiga koju je izabrao tužitelj (ili njegov pravni prednik).
135
Valja utvrditi da je, dopuštanjem obaju navedenih različitih tumačenja za proizvode iz razreda 28. obuhvaćene spornim trodimenzionalnim žigom, oznaka „jigsaw puzzles” dvosmislena i, posljedično, ne može ispunjavati zahtjev jasnoće koji proizlazi iz članka 2. stavka 2. Uredbe br. 2868/95 i sudske prakse.
136
Međutim, valja podsjetiti na to da, prema sudskoj praksi, nositelj žiga ne može imati koristi od povrede svoje obveze jasnog i preciznog navođenja popisa proizvoda (vidjeti presudu od 6. travnja 2017., NANA FINK, T‑39/16, EU:T:2017:263, t. 48. i navedenu sudsku praksu).
137
Stoga predmetnu oznaku ne treba tumačiti na način da ona u korist tužitelja obuhvaća samo dvodimenzionalne „jigsaw puzzles”, što bi toj oznaci omogućilo da izbjegne razlog za odbijanje iz članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94 i odgovarajući razlog za ništavost. Ta se oznaka treba tumačiti na način da obuhvaća i trodimenzionalne „jigsaw puzzles”.
138
Što se tiče trodimenzionalnih „jigsaw puzzles”, valja utvrditi da su oni potrebni za postizanje tehničkog rezultata spornog žiga (vidjeti točke 52. i 53. ove presude). Naime, kao što je to pravilno zaključilo žalbeno vijeće u točki 90. pobijane odluke, ništa u prikazu tog žiga, koji je dao tužiteljev pravni prednik, ne isključuje mogućnost rastavljanja kocke i njezina sastavljanja kako bi se dobila savršena kombinacija, s obzirom na to da je rešetkasta struktura potrebna za odvajanje različitih kocki, a boje su potrebne za označavanje redoslijeda prema kojem kocke treba ponovno sastaviti.
139
Stoga žalbeno vijeće nije počinilo pogrešku u ocjeni kada je utvrdilo da se razlog za odbijanje iz članka 7. stavka 1. točke (e) podtočke ii. Uredbe br. 40/94 primjenjuje i na „slagalice” („jigsaw puzzles” na engleskom jeziku) te je stoga zaključilo da se sporni žig protivi odgovarajućem razlogu ništavosti za sve proizvode obuhvaćene registracijom.
140
Treći dio jedinog tužbenog razloga stoga treba odbiti.
141
S obzirom na sva prethodna razmatranja, tužbu valja odbiti u cijelosti.
Troškovi
142
U skladu s člankom 134. stavkom 1. Poslovnika Općeg suda, stranka koja ne uspije u postupku dužna je, na zahtjev protivne stranke, snositi troškove.
143
Budući da je tužitelj izgubio spor, treba mu naložiti snošenje troškova, u skladu sa zahtjevima EUIPO‑a i intervenijenta. Osim toga, što se tiče troškova koje je potonji imao pred žalbenim vijećem, dovoljno je istaknuti da, s obzirom na to da se ovom presudom odbija tužba protiv pobijane odluke, upravo točka 2. njezine izreke uređuje troškove o kojima je riječ (vidjeti u tom smislu presudu od 28. veljače 2019., Lotte/EUIPO – Générale Biscuit‑Glico France (PEPERO original), T‑459/18, neobjavljenu, EU:T:2019:119, t. 194.).
Slijedom navedenog,
OPĆI SUD (šesto vijeće)
proglašava i presuđuje:
1.
Tužba se odbija.
2.
Društvu Spin Master Toys UK Ltd nalaže se snošenje troškova.
Costeira
Kancheva
Tichy‑Fisslberger
Objavljeno na javnoj raspravi u Luxembourgu 9. srpnja 2025.
Potpisi
Sadržaj
Okolnosti spora
Zahtjevi stranaka
Pravo
Uvodna očitovanja
Vrsta spornog žiga
Tehnički rezultat spornog žiga
Prvi dio jedinog tužbenog razloga, koji se temelji na pogrešci u ocjeni prilikom utvrđivanja bitnih obilježja spornog žiga
Uvodna tvrdnja o bitnim obilježjima spornog žiga
Glavni prigovor, koji se temelji na tome da se razlikovanje u šest boja ne može smatrati sastavnim dijelom oblika spornog žiga
Drugi dio jedinog tužbenog razloga, koji se temelji na pogrešci u ocjeni kod analize funkcionalnosti spornog žiga
Treći dio jedinog tužbenog razloga, koji se temelji na pogrešci u ocjeni koja se odnosi na „slagalice”
Troškovi
(
*1
)	Jezik postupka: engleski