62002CJ0444_CS
Účastníci řízení
Odůvodnění rozsudku
Výrok
Účastníci řízení
Ve věci C‑444/02,
jejímž předmětem je žádost o rozhodnutí o předběžné otázce na základě článku 234 ES,
podaná rozhodnutím Monomeles Protodikeio Athinon (Řecko) ze dne 11. července 2002, došlým Soudnímu dvoru dne 9. prosince 2002, v řízení
Fixtures Marketing Ltd
proti
Organismos prognostikon agonon podosfairou AE (OPAP),
SOUDNÍ DVŮR (velký senát),
ve složení V. Skouris, předseda, P. Jann, C. W. A. Timmermans, A. Rosas a K. Lenaerts  (zpravodaj), předsedové senátů, J.-P. Puissochet,  R. Schintgen, N. Colneric a J. N. Cunha Rodrigues, soudci,
generální advokátka:  C. Stix-Hackl,
vedoucí soudní kanceláře: M. Múgica Arzamendi a M.-F. Contet, vrchní radové,
s přihlédnutím k písemné části řízení a po jednání konaném dne 30. března 2004,
s ohledem na vyjádření předložená:
– za Fixtures Marketing Ltd K. Giannakopoulosem, dikigoros,
– za Organismos prognostikon agonon podosfairou AE F. Christodoulou, K. Christodoulou, A. Douzasem, L. Maravelisem a C. Pampoukisem, dikigoroi,
– za řeckou vládu E. Mamouna, I. Bakopoulosem a V. Kyriazopoulosem, jako zmocněnci,
– za belgickou vládu A. Snoecx, jako zmocněnkyní, ve spolupráci s P. Vlaemminckem, advocaat,
– za rakouskou vládu E. Riedlem, jako zmocněncem,
– za portugalskou vládu L. Fernandesem a  A. P. Matos Barros, jako zmocněnci,
– za finskou vládu T. Pynnä, jako zmocněnkyní,
– za Komisi Evropských společenství K. Banks a M. Patakia, jako zmocněnkyněmi,
po vyslechnutí stanoviska generální advokátky na jednání konaném dne 8. června 2004,
vydává tento
Rozsudek
Odůvodnění rozsudku
1. Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce se týká výkladu ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/9/ES ze dne 11. března 1996 o právní ochraně databází  (Úř. věst. L 77, s. 20; Zvl. vyd. 13/15, s. 459, dále jen „směrnice“).
2. Tato žádost byla podána v rámci sporu mezi společností Fixtures Marketing Ltd (dále jen „Fixtures“) a Organismos prognostikon agonon podosfairou AE (dále jen „OPAP“). Spor vznikl z toho, že OPAP používá za účelem organizace sázkových her informace získané z rozpisů utkání anglické ligové soutěže ve fotbale a skotské ligové soutěže ve fotbale.
Právní rámec
3. Předmětem směrnice je podle jejího čl. 1 odst. 1 právní ochrana databází nezávisle na jejich formě. Databází se podle čl. 1 odst. 2 téže směrnice rozumí „soubor děl, údajů nebo jiných nezávislých prvků, které jsou systematicky nebo metodicky uspořádány a které jsou jednotlivě přístupné elektronickými nebo jinými prostředky“.
4. Článek 3 směrnice zavádí ochranu podle autorského práva těch „databází, které způsobem výběru nebo uspořádáním obsahu představují vlastní duševní výtvor autora“.
5. Článek 7 směrnice zavádí zvláštní právo následujícího znění:
„Předmět ochrany
1. Členské státy stanoví pro pořizovatele databáze právo zabránit vytěžování a/nebo [nebo] zužitkování celého obsahu databáze nebo jeho kvalitativně nebo kvantitativně podstatné části, pokud pořízení, ověření nebo předvedení tohoto obsahu potvrzuje kvalitativně a/nebo kvantitativně podstatný vklad [svědčí o kvantitativně nebo kvalitativně podstatném vkladu].
2. Pro účely této kapitoly se rozumí:
a) ‚vytěžováním‘ trvalý nebo dočasný přenos celého obsahu databáze nebo jeho podstatné části na jiný podklad [nosič], a to jakýmikoli prostředky nebo jakýmkoli způsobem;
b) ‚zužitkováním‘ jakýkoli způsob zpřístupnění veřejnosti celého obsahu databáze nebo jeho podstatné části rozšiřováním rozmnoženin, pronájmem, spojením on‑line nebo jinými způsoby přenosu. Prvním prodejem rozmnoženiny databáze ve Společenství nositelem práva nebo s jeho souhlasem se vyčerpá právo na kontrolu opětného prodeje této rozmnoženiny ve Společenství.
Veřejné půjčování se nepovažuje za vytěžování ani zužitkování.
3. Právo podle odstavce 1 může být převedeno, postoupeno nebo může být předmětem licenční smlouvy.
4. Právo podle odstavce 1 se uplatní nezávisle na tom, zda daná databáze podléhá ochraně podle autorského práva nebo podle jiných práv. Uplatní se rovněž nezávisle na tom, zda obsah databáze podléhá ochraně podle autorského práva nebo podle jiných práv. Ochranou databází podle práva podle odstavce 1 nejsou dotčena práva týkající se jejich obsahu.
5. Opakované a systematické vytěžování a/nebo zužitkování nepodstatných částí obsahu databáze, které předpokládá činnost v rozporu s obvyklým užíváním databáze nebo které neodůvodněně poškozuje oprávněné zájmy pořizovatele databáze, není dovoleno.“
6. Směrnice byla v řeckém právu provedena zákonem č. 2819/2000 (FEK A’ 84/15.3.2000).
Spor v původním řízení a předběžné otázky
7. Z předkládacího usnesení vyplývá, že organizátoři anglické i skotské ligové soutěže ve fotbale svěřili společnosti Football Fixtures Ltd na základě licenčních smluv správu používání rozpisů utkání těchto ligových soutěží mimo Spojené království. Společnost Fixtures získala právo zastupovat nositele práv duševního vlastnictví k těmto rozpisům.
8. OPAP má v Řecku monopol na organizaci sázkových her. V rámci své činnosti používá informace z rozpisů utkání anglické a skotské ligové soutěže ve fotbale.
9. Společnost Fixtures podala u Monomeles Protodikeio Athinon proti OPAP žalobu odůvodněnou tím, že praktiky OPAP jsou zakázány zvláštním právem, které jí svědčí podle článku 7 směrnice.
10. Monomeles Protodikeio Athinon se potýkal s výkladovými problémy, a proto se rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky:
„1) Co se rozumí ‚databází‘ a jaký je rozsah působnosti směrnice […], zvláště pak jejího článku 7 o zvláštním právu?
2) Jsou vzhledem k rozsahu působnosti směrnice  rozpisy ligových soutěží ve fotbale chráněny jakožto databáze, k nimž existuje zvláštní právo pořizovatele, a za jakých podmínek?
3) Jak přesně je porušováno právo k databázi a jak je toto právo chráněno v případě změny obsahu databáze?“
K předběžným otázkám
K přípustnosti
11. Finská vláda zpochybňuje přípustnost žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce. Tvrdí, že předkládacího usnesení je nepřesné, co se týče právního a skutkového rámce případu v původním řízení, což Soudnímu dvoru brání v tom, aby poskytl užitečné odpovědi na položené otázky, a členským státům v tom, aby se k těmto otázkám relevantně vyjádřily.
12. Je třeba připomenout, že podle ustálené judikatury potřeba dospět k takovému výkladu práva Společenství, jenž by vnitrostátnímu soudci byl užitečný, vyžaduje, aby tento soudce vymezil skutkový a právní rámec, do něhož zapadají otázky, jež pokládá, nebo aby alespoň vysvětlil skutkové okolnosti, na nichž se tyto otázky zakládají (rozsudek ze dne 21. září 1999, Albany, C‑67/96, Recueil, s. I‑5751, bod 39).
13. Informace poskytnuté v předkládacích rozhodnutích nemají pouze umožnit Soudnímu dvoru, aby podal užitečné odpovědi, ale aby dal rovněž vládám členských států, jakož i ostatním dotčeným účastníkům řízení možnost předložit svá vyjádření v souladu s článkem 20 Statutu ES Soudního dvora. Je na Soudním dvoru, aby zajistil, že tato možnost bude zachována s ohledem na to, že na základě uvedeného ustanovení jsou dotčeným účastníkům řízení oznamována pouze předkládací rozhodnutí (výše uvedený rozsudek Albany, bod 40).
14. V projednávaném případě z vyjádření předložených účastníky původního řízení a vládami členských států v souladu s článkem 20 Statutu ES Soudního dvora vyplývá, že údaje obsažené v předkládacím usnesení jim umožňovaly pochopit, že spor v původní věci vznikl kvůli tomu, že OPAP používá informace z rozpisů utkání sestavených profesionálními fotbalovými ligami k organizování sportovních sázek a že za těchto okolností si předkládající soud klade otázky ohledně pojmu databáze ve smyslu čl. 1 odst. 2 směrnice a ohledně rozsahu, v jakém se uplatní zvláštní právo upravené článkem 7 této směrnice, a jeho významu.
15. Mimoto předkládací usnesení upřesňuje, jaké existují vztahy mezi dotyčnými fotbalovými ligami Football Fixtures Ltd a Fixtures, což umožňuje pochopit, z jakého titulu si tato posledně jmenovaná nárokuje v rámci původního sporu ochranu spojenou se zvláštním právem.
16. Informace předložené předkládajícím soudem ostatně seznamují Soudní dvůr s rámcem původního sporu dostatečně na to, aby mohl vyložit dotčená ustanovení práva Společenství s ohledem na stav v tomto sporu.
17. Z toho plyne, že žádost o rozhodnutí o předběžné otázce je přípustná.
K věci samé
K pojmu databáze ve smyslu čl. 1 odst. 2 směrnice
18. Předkládající soud se svými dvěma prvními otázkami nejprve táže na to, jaký je obsah pojmu databáze ve smyslu čl. 1 odst. 2 směrnice a zda tento pojem zahrnuje rozpisy utkání ligových soutěží ve fotbale.
19. Databáze ve smyslu směrnice je v jejím čl. 1 odst. 2 definována jako „soubor děl, údajů nebo jiných nezávislých prvků, které jsou systematicky nebo metodicky uspořádány a které jsou jednotlivě přístupné elektronickými nebo jinými prostředky“.
20. Jak tvrdí Fixtures a Komise, několik skutečností svědčí o tom, že zákonodárce Společenství měl v úmyslu definovat databázi ve smyslu směrnice široce bez ohledu na formální, technické nebo materiální aspekty.
21. Článek 1 odst. 1 směrnice proto stanoví, že tato směrnice upravuje právní ochranu databází „nezávisle na jejich formě”.
22. Ačkoli se návrh směrnice Rady o právní ochraně databází (Úř. věst. 1992, C 156, s. 4) předložený Komisí dne 15. dubna 1992 týkal podle definice databáze obsažené v čl. 1 prvním pododstavci bodě 1) tohoto návrhu směrnice výhradně elektronických databází, bylo v průběhu legislativního procesu dohodnuto, že „ochrana přiznávaná touto směrnicí bude rozšířena i na neelektronické databáze“, jak to vyplývá z čtrnáctého bodu odůvodnění směrnice.
23. Podle sedmnáctého bodu odůvodnění téže směrnice je třeba koncept databáze chápat tak, že se uplatní na „soubory literárních, uměleckých, hudebních nebo jiných děl, jakož i soubory prací nebo jiných prvků, jako jsou texty, zvuky, obrazy, čísla, fakta a údaje“. Okolnost, že předmětné údaje nebo prvky se týkají sportovní disciplíny, není tedy překážkou toho, aby byly uznány za databázi ve smyslu uvedené směrnice.
24. Ačkoli Evropský parlament ve svém stanovisku ze dne 23. června 1993 k návrhu směrnice Rady o právní ochraně databází (Úř. věst C 194, s. 144) navrhoval, aby skutečnost, že je určitý soubor považován za databázi, byla podmíněna tím, že obsahuje „značné množství“ údajů, děl nebo jiných prvků, v definici obsažené v čl. 1 odst. 2 směrnice se tato podmínka již neobjevuje.
25. K tomu, aby bylo určeno, zda existuje databáze ve smyslu směrnice, není významné, zda je soubor tvořen prvky pocházejícími z jednoho nebo více zdrojů odlišných od osoby, jež soubor zřizuje, prvky, které vytvořila, nebo prvky spadajícími do jedné nebo druhé z těchto dvou kategorií.
26. V rozporu s tím, co tvrdí řecká a portugalská vláda, ve směrnici neexistuje nic, co  by umožňovalo učinit závěr, že skutečnost, že je soubor kvalifikován jako databáze, závisí na existenci vlastního duševního výtvoru autora. Jak uvádí Komise, kritérium původnosti se jeví jako relevantní pouze při posuzování toho, zda je možné, aby databáze podléhala ochraně autorského práva, jež se zakládá na kapitole II směrnice, jak to vyplývá z čl. 3 odst. 1, jakož i z patnáctého a šestnáctého bodu odůvodnění této směrnice.
27. V tomto kontextu extenzivního výkladu z různých částí směrnice vyplývá, že pojem „databáze“ ve smyslu této směrnice je zvláštní tím, že se odvíjí od funkčního kritéria.
28. Bližší studium odůvodnění směrnice ukazuje, že vzhledem „k exponenciálnímu nárůstu informací produkovaných nebo zpracovávaných ve Společenství i na celém světě ve všech odvětvích obchodu a průmyslu“, má právní ochrana založená touto směrnicí za cíl podporovat vývoj systémů plnících funkci „ukládání“ a „zpracování informací“, jak to vyplývá z desátého a dvanáctého bodu odůvodnění.
29. Kvalifikace jako databáze tedy závisí na existenci souboru „nezávislých prvků“, tj. prvků, které lze od sebe oddělit, aniž by tím byl dotčen jejich informační, literární, umělecký, hudební nebo jiný obsah. Z tohoto důvodu je podle sedmnáctého bodu odůvodnění směrnice z rozsahu působnosti směrnice vyloučen záznam audiovizuálního, kinematografického, literárního nebo hudebního díla.
30. K tomu, aby mohl být určitý soubor kvalifikován jako databáze, se dále vyžaduje, aby byly nezávislé prvky tvořící tento soubor systematicky nebo metodicky uspořádány a aby byly jednotlivě p řístupné. Třebaže se podle dvacátého prvního bodu odůvodnění směrnice nevyžaduje, aby toto systematické nebo metodické uspořádání bylo viditelné, nese tato podmínka s sebou požadavek, aby byl tento soubor na pevném nosiči libovolné povahy a aby v  souladu s třináctým bodem odůvodnění téže směrnice zahrnoval technický prostředek, jako je elektronický, elektromagnetický nebo elektrooptický postup nebo jiný prostředek, jako je věcný rejstřík, obsah, plán nebo zvláštní způsob řazení, který umožňuje lokalizovat každý nezávislý prvek souboru.
31. Tato druhá podmínka umožňuje odlišit databázi ve smyslu směrnice, charakterizovanou prostředkem umožňujícím vyhledat v ní každý z jejích prvků, od sbírky prvků, jež poskytuje informace, ale postrádá jakýkoli prostředek pro zpracování jednotlivých prvků, které ji tvoří.
32. Z výše uvedeného rozboru vyplývá, že pojem „databáze“ ve smyslu čl. 1 odst. 2 směrnice zahrnuje každý soubor obsahující od sebe oddělitelná díla, údaje nebo jiné prvky, aniž by tím byla dotčena jejich hodnota nebo obsah, a zahrnující jakoukoli metodu nebo jakýkoli systém  umožňující vyhledat každý z prvků, který jej tvoří.
33. V původní věci spadají informace o datu, čase, identifikace družstev a informace o tom, zda se jedná o domácí družstvo či družstvo hostů, vztahující se k určitému fotbalovému utkání pod pojem „nezávislé prvky“ ve smyslu čl. 1 odst. 2 směrnice, neboť mají samostatnou informační hodnotu.
34. Ačkoli zajímavost fotbalové ligové soutěže dozajista spočívá v celkovém vyhodnocení různých utkání dané ligové soutěže, je zřejmé, že údaje vztahující se k určitému utkání mají, pokud jsou posuzovány ve vzájemné souvislosti, samostatnou hodnotu, neboť poskytují zájemcům o ně relevantní informace o dotčených utkáních.
35. Kompilace dat, časů a názvů družstev vztahujících se k utkáním v jednotlivých kolech ligové soutěže ve fotbale je za těchto okolností souborem nezávislých prvků. Uspořádání těchto dat, časů a názvů družstev vztahujících se k jednotlivým fotbalovým utkáním ve formě rozpisu utkání splňuje podmínky systematického nebo metodického uspořádání a individuální přístupnosti jednotlivých prvků tvořících tento soubor. Okolnost tvrzená řeckou a rakouskou vládou, že určení soupeřů závisí na losování, nemůže výše uvedený rozbor zpochybnit.
36. Z toho vyplývá, že takový rozpis utkání ligové soutěže ve fotbale, jako jsou rozpisy, o které se jedná v původní věci, je databází ve smyslu čl. 1 odst. 2 směrnice.
K rozsahu uplatnění zvláštního práva
37. Předkládající soud se Soudního dvora dále táže v rámci svých dvou prvních otázek, jaký je rozsah ochrany z titulu zvláštního práva za takového stavu, jaký je v původní věci.
38. Článek 7 odst. 1 směrnice chrání z titulu zvláštního práva výhradně ty databáze, které splňují konkrétní kritérium, a sice to, že pořízení, ověření nebo předvedení tohoto obsahu svědčí o kvalitativně nebo kvantitativně podstatném vkladu.
39. Podle devátého, desátého a dvanáctého bodu odůvodnění směrnice je jejím cílem, jak tvrdí OPAP a řecká vláda, podporovat a chránit investice do systémů „ukládání“ a „zpracování“ údajů, které přispívají k rozvoji trhu informačních produktů a služeb v kontextu ovlivněném exponenciálním nárůstem informací produkovaných a zpracovávaných každý rok ve všech odvětvích. Z toho vyplývá, že pojem „vklad spojený s pořízením, ověřením nebo předvedením obsahu databáze“ musí být obecně chápán tak, že se jedná o vklad určený ke zřízení dané databáze jako takové.
40. V tomto kontextu je třeba pojem „vklad spojený s pořízením obsahu databáze“ chápat, jak zdůrazňují OPAP, belgická, rakouská a portugalská vláda, tak, že označuje prostředky vynaložené k získání existujících nezávislých prvků a jejich shromáždění v uvedené databázi s výjimkou prostředků použitých k samotnému vytvoření nezávislých prvků. Cílem ochrany zvláštním právem na základě směrnice je tedy podněcovat zavádění systémů ukládání a zpracování existujících informací, a nikoli tvorbu prvků, které by bylo později možné v databázi shromažďovat.
41. Tento výklad je potvrzen třicátým devátým bodem odůvodnění směrnice, podle kterého je cílem zvláštního práva zaručit ochranu proti přisvojení si výsledků z finančních a odborných vkladů učiněných „při získávání a shromažďování obsahu“ databáze. Jak uvádí generální advokátka v bodech 67 až 72 svého stanoviska, nehledě na drobné terminologické odlišnosti, všechny jazykové verze třicátého devátého bodu odůvodnění svědčí ve prospěch toho, že  do pojmu pořízení není zahrnuta tvorba prvků obsažených v databázi.
42. Devatenáctý bod odůvodnění směrnice, podle kterého kompilace několika záznamů provedení hudebních děl na CD nepředstavuje dostatečně podstatný vklad na to, aby byla chráněna zvláštním právem, poskytuje doplňující argument podporující tento výklad. Z toho tedy vyplývá, že prostředky použité k samotné tvorbě děl nebo prvků obsažených v databázi, v daném případě na CD, nelze považovat za vklad spojený s pořízením obsahu uvedené databáze, a nelze je tudíž vzít v potaz při posuzování toho, zda je vklad spojený se zřízením této databáze podstatné povahy.
43. Pojem „vklad spojený s ověřením obsahu databáze“ musí být chápán tak, že zahrnuje prostředky používané ke kontrole správnosti prvků získávaných při zřizování databáze, jakož i za jejího fungování s cílem zajistit spolehlivost informace v této databázi obsažené. Pojem „vklad spojený s předvedením obsahu databáze“ pak odkazuje na prostředky, které mají této databázi dát její funkci zpracovávání informací, a sice prostředky určené k systematickému či metodickému uspořádání prvků obsažených v této databázi, jakož i k organizaci jejich individuální přístupnosti.
44. Vklad spojený se zřízením databáze může spočívat v použití lidských zdrojů nebo finančních či technických prostředků, avšak musí být podstatný z hlediska kvantity nebo kvality. Kvantitativní hledisko bere v úvahu vyčíslitelné prostředky a kvalitativní hledisko nekvantifikovatelné úsilí, jako je duševní úsilí nebo vynaložená energie, jak to vyplývá ze sedmého, třicátého devátého a čtyřicátého bodu odůvodnění směrnice.
45. V tomto kontextu okolnost, že je zřízení databáze spojeno s výkonem hlavní činnosti, v rámci které je osoba, která databázi zřizuje, zároveň tvůrcem prvků obsažených v této databázi, sama o sobě nevylučuje možnost, aby se tato osoba domáhala ochrany prostřednictvím zvláštního práva, za předpokladu, že prokáže, že při pořízení těchto prvků, jejich ověření nebo jejich předvedení ve smyslu upřesněném v bodech 40 až 43 tohoto rozsudku došlo k podstatnému kvantitativnímu nebo kvalitativnímu vkladu, přičemž se jednalo ve vztahu k prostředkům použitým k vytvoření těchto prvků o vklad samostatný.
46. Třebaže získávání údajů a ověřování jejich správnosti v okamžiku zřízení databáze v zásadě nevyžaduje od osoby, která tuto databázi zřizuje, použití zvláštních prostředků, neboť se jedná o údaje, které vytvořila a které má k dispozici, je pravda, že shromažďování těchto údajů, jejich systematické nebo metodické propojení v databázi, organizace jejich individuální přístupnosti a ověřování jejich správnosti po celou dobu fungování databáze může vyžadovat podstatný kvantitativní nebo kvalitativní vklad ve smyslu čl. 7 odst. 1 směrnice.
47. Ve věci v původním řízení, jak tvrdí OPAP a belgická, rakouská a portugalská vláda, představují prostředky vynaložené v rámci organizace ligových soutěží ve fotbale k určování dat, časů konání a domácích či hostujících družstev u utkání v jednotlivých kolech ligové soutěže vklad spojený s tvorbou rozpisů utkání. Takovýto vklad, který se vztahuje k samotné organizaci ligových soutěží, souvisí s vytvářením údajů obsažených v předmětné databázi, a sice údajů, které se týkají jednotlivých ligových utkání. Nelze ho tudíž vzít v potaz pro účely článku 7 odst. 1 směrnice.
48. Za těchto okolností je třeba ověřit bez ohledu na vklad, o kterém se pojednává v předchozím bodě, zda pořízení, ověření nebo předvedení obsahu rozpisu fotbalových utkání svědčí o vkladu podstatném z kvantitativního nebo kvalitativního hlediska.
49. Získávání a shromažďování údajů tvořících rozpis fotbalových utkání nevyžaduje od profesionálních lig vynaložení zvláštního úsilí. Získávání a shromažďování je nerozlučně spjato s vytvářením těchto údajů, na kterém se tyto ligy podílejí, neboť jsou odpovědné za organizaci ligových soutěží ve fotbale. Pořízení obsahu rozpisu fotbalových utkání tudíž nevyžaduje žádný vklad, jenž by byl samostatný ve vztahu k vkladu, který vyžaduje vytvoření údajů obsažených v tomto rozpisu.
50. Profesionální fotbalové ligy nemusí vynaložit žádné zvláštní úsilí ke kontrole správnosti údajů o utkáních ligových soutěží při sestavování rozpisu, neboť tyto ligy jsou přímo zapojeny do vytváření těchto údajů. Co se týče ověřování správnosti obsahu rozpisů zápasů v průběhu sezóny, toto ověřování spočívá, jak vyplývá z vyjádření Fixtures, v přizpůsobení určitých údajů z těchto rozpisů v závislosti na případném odložení určitého utkání nebo kola ligové soutěže, o němž ligy rozhodnou nebo na němž se shodnou. Takovéto ověření nelze považovat za ověření svědčící o podstatném vkladu.
51. Předvedení rozpisu fotbalových utkání je rovněž úzce spjato se samotným vytvářením údajů tvořících tento rozpis. Z toho důvodu nelze mít za to, že vyžaduje vklad, jenž by byl samostatný ve vztahu ke vkladu spojenému s vytvářením údajů tvořících rozpis.
52. Z toho vyplývá, že pořízení, ověření ani předvedení obsahu rozpisu fotbalových utkání nesvědčí o podstatném vkladu, jenž by mohl odůvodnit poskytnutí ochrany z titulu zvláštního práva zavedeného článkem 7 směrnice.
53. Vzhledem k výše uvedenému, je třeba na první dvě položené otázky odpovědět následovně:
– Pojem „databáze“ ve smyslu čl. 1 odst. 2 směrnice zahrnuje každý soubor obsahující od sebe oddělitelná díla, údaje nebo jiné prvky, aniž by tím byla dotčena jejich hodnota nebo obsah, a zahrnující jakoukoli metodu nebo jakýkoli systém  umožňující vyhledat každý z prvků, který jej tvoří.
– Takový rozpis fotbalových utkání, jako jsou rozpisy, o které se jedná v původní věci, je databází ve smyslu čl. 1 odst. 2 směrnice.
– Pojem „vklad spojený s pořízením obsahu databáze“ ve smyslu čl. 7 odst. 1 směrnice je třeba chápat tak, že označuje prostředky vynaložené na získání existujících prvků a jejich shromáždění v uvedené databázi. Nezahrnuje prostředky použité k samotnému vytvoření prvků tvořících obsah databáze. V kontextu sestavování rozpisu utkání pro účely organizace ligových soutěží ve fotbale tedy nezahrnuje prostředky vynaložené na určení dat, časů konání a soupeřících družstev u jednotlivých utkání těchto ligových soutěží.
54. Vzhledem k výše uvedenému již není třeba odpovědět na třetí položenou otázku.
K nákladům řízení
55. Vzhledem k tomu, že řízení má, pokud jde o účastníky původního řízení, povahu incidenčního řízení vzhledem ke sporu probíhajícímu před předkládajícím soudem, je k rozhodnutí o nákladech řízení příslušný uvedený soud. Výdaje vzniklé předložením jiných vyjádření Soudnímu dvoru než vyjádření uvedených účastníků řízení se nenahrazují.
Výrok
Z těchto důvodů Soudní dvůr (velký senát) rozhodl takto:
Pojem „databáze“ ve smyslu čl. 1 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady  96/9/ES ze dne 11. března 1996 o právní ochraně databází zahrnuje každý soubor obsahující od sebe oddělitelná díla, údaje nebo jiné prvky, aniž by tím byla dotčena jejich hodnota nebo obsah, a zahrnující jakoukoli metodu nebo jakýkoli systém  umožňující vyhledat každý z prvků, který jej tvoří.
Takový rozpis fotbalových utkání, jako jsou rozpisy, o které se jedná v původní věci, je databází ve smyslu čl. 1 odst. 2 směrnice 96/9.
Pojem „vklad spojený s pořízením obsahu databáze“ ve smyslu čl. 7 odst. 1 směrnice 96/9 je třeba chápat tak, že označuje prostředky vynaložené na získání existujících prvků a jejich shromáždění v uvedené databázi. Nezahrnuje prostředky použité k samotnému vytvoření prvků tvořících obsah databáze. V kontextu sestavování rozpisu utkání pro účely organizace ligových soutěží ve fotbale tedy nezahrnuje prostředky vynaložené na určení dat, časů konání a soupeřících družstev u jednotlivých utkání těchto ligových soutěží.