62021CJ0684
DOMSTOLENS DOM (tionde avdelningen)
den 2 mars 2023 (
*1
)
”Begäran om förhandsavgörande – Immaterialrätt – Gemenskapsformgivning – Förordning (EG) nr 6/2002 – Artikel 8.1 – Detaljer i en produkts utseende som uteslutande är betingade av en teknisk funktion – Bedömningskriterier – Förekomsten av alternativa formgivningar – Innehavare som även innehar formskydd för ett flertal alternativa formgivningar – Den omständigheten att en produkt är flerfärgad framgår inte av registreringen av den aktuella formgivningen”
I mål C‑684/21,
angående en begäran om förhandsavgörande enligt artikel 267 FEUF, framställd av Oberlandesgericht Düsseldorf (Regionala överdomstolen i Düsseldorf, Tyskland) genom beslut av den 4 november 2021, som inkom till domstolen den 12 november 2021, i målet
Papierfabriek Doetinchem BV
mot
Sprick GmbH Bielefelder Papier- und Wellpappenwerk & Co.,
meddelar
DOMSTOLEN (tionde avdelningen),
sammansatt av tillförordnade avdelningsordföranden M. Ilešič samt domarna I. Jarukaitis (referent) och Z. Csehi,
generaladvokat: M. Campos Sánchez-Bordona,
justitiesekreterare: A. Calot Escobar,
efter det skriftliga förfarandet,
med beaktande av de yttranden som avgetts av:
–
Papierfabriek Doetinchem BV, genom C. Böhmer och C. Menebröcker, Rechtsanwälte,
–
Sprick GmbH Bielefelder Papier- und Wellpappenwerk & Co., genom S. Rojahn, Rechtsanwältin,
–
Europeiska kommissionen, genom P. Němečková, J. Samnadda och T. Scharf, samtliga i egenskap av ombud,
med hänsyn till beslutet, efter att ha hört generaladvokaten, att avgöra målet utan förslag till avgörande,
följande
Dom
1
Begäran om förhandsavgörande avser tolkningen av artiklarna 8.1 och 10 i rådets förordning (EG) nr 6/2002 av den 12 december 2001 om gemenskapsformgivning (EGT L 3, 2002, s. 1).
2
Begäran har framställts i ett mål mellan Papierfabriek Doetinchem BV och Sprick GmbH Bielefelder Papier- und Wellpappenwerk & Co. (nedan kallat Sprick). Målet rör en talan om intrång på grund av ett påstått åsidosättande av de rättigheter som följer av en gemenskapsformgivning som Sprick är innehavare av.
Tillämpliga bestämmelser
3
I skäl 10 i förordning nr 6/2002 anges följande:
”Teknisk innovation bör inte hämmas genom att formskydd beviljas för detaljer med uteslutande teknisk funktion. Med detta menas inte att en formgivning måste ha ett estetiskt värde. På samma sätt bör driftskompatibiliteten mellan produkter från olika tillverkare inte försvåras genom att skyddet utsträcks till att omfatta en formgivning av mekaniskt sammanfogande delar. Detaljer i en formgivning som av dessa skäl inte omfattas av skyddet bör därför inte vägas in när en bedömning görs om andra detaljer av formgivningen uppfyller kraven för skydd.”
4
I artikel 3, med rubriken ”Definitioner”, i denna förordning, föreskrivs följande:
”I denna förordning avses med
a)
formgivning: en produkts eller en produktdels utseende som beror av detaljer som finns på själva produkten och/eller i produktens ornament och som särskilt kan vara linjer, konturer, färger, form, ytstruktur och/eller material,
b)
produkt: alla industriellt eller hantverksmässigt framställda föremål, inklusive delar som skall hopmonteras till en sammansatt produkt, förpackningar, utstyrsel, grafiska symboler och typografiska typsnitt, dock med undantag av datorprogram,
…”
5
I artikel 6 i samma förordning, med rubriken ”Särprägel”, föreskrivs följande:
”1.   En formgivning skall anses ha särprägel om det helhetsintryck som en kunnig användare får av formgivningen, skiljer sig från det helhetsintryck en sådan användare får av en formgivning som har gjorts tillgänglig för allmänheten …
…”
6
Artikel 8 i den förordningen har rubriken ”Formgivningar betingade av teknisk funktion och formgivningar för mekaniskt sammanfogande delar”. I punkt 1 i den artikeln föreskrivs följande:
”Ett gemenskapsformskydd kan inte erhållas för sådana detaljer i en produkts utseende som uteslutande är betingade av en teknisk funktion.”
7
Artikel 10 i förordning nr 6/2002 har rubriken ”Skyddsomfång”. I punkt 1 i den artikeln föreskrivs följande:
”En gemenskapsformgivnings skyddsomfång skall omfatta varje formgivning som inte ger en kunnig användare ett annat helhetsintryck.”
8
I artikel 36 i förordningen, med rubriken ”Krav på ansökan”, föreskrivs följande:
”1.   En ansökan om en registrerad gemenskapsformgivning skall innehålla
a)
en anhållan om registrering,
b)
uppgifter som gör det möjligt att identifiera sökanden,
c)
en återgivning av formgivningen som är lämplig för avbildning. …
…”
Målet vid den nationella domstolen och tolkningsfrågorna
9
Sprick är ett bolag som tillverkar en dispenser för omslagspapper. Bolaget är innehavare av gemenskapsformgivning nr 001344022–0006 som avser en förpackningsanordning. Ansökan om gemenskapsformgivning lämnades in den 19 september 2012 och registrerades samt offentliggjordes den 17 oktober 2012. Nämnda gemenskapsformgivningen återges nedan:
10
Papierfabriek Doetinchem tillverkar och saluför en produkt som konkurrerar med den produkt som tillverkas av Sprick.
11
Sprick, som gjorde gällande att det hade gjorts intrång i de rättigheter som följer av den aktuella formgivningen, väckte talan mot Papierfabriek Doetinchem vid Landgericht Düsseldorf (Regionala domstolen i Düsseldorf, Tyskland) och yrkade bland annat att intrånget i dessa rättigheter skulle upphöra. Papierfabriek Doetinchem väckte genkäromål och yrkade att formgivningen skulle ogiltigförklaras, eftersom alla detaljerna i formgivningen uteslutande var betingade av den aktuella produktens tekniska funktion.
12
Genom dom av den 18 maj 2017 biföll Landgericht Düsseldorf (Regionala domstolen i Düsseldorf) Spricks talan och ogillade Papierfabriek Doetinchems genkäromål med motiveringen att detaljerna i den aktuella formgivningen – med hänsyn till att det fanns ”många olika utformningsalternativ” inte uteslutande var betingade av produktens tekniska funktion.
13
Papierfabriek Doetinchem överklagade den domen till Oberlandesgericht Düsseldorf (Regionala överdomstolen i Düsseldorf, Tyskland). Genom dom av den 27 juni 2019 ogiltigförklarade den domstolen den aktuella formgivningen, med motiveringen att alla detaljerna i formgivningen var betingade av produktens tekniska funktion. Oberlandesgericht Düsseldorf (Regionala överdomstolen i Düsseldorf) beaktade i detta hänseende sammandraget avseende Spricks patentansökan EP 2897793, enligt vilket alla detaljer hos den produkten uppgavs ha fördelar ur teknisk synvinkel och konstaterade, med stöd av domen av den 8 mars 2018, DOCERAM (C‑395/16, EU:C:2018:172), att det vad gäller formen på varan saknas betydelse att det finns ”alternativa utformningsmöjligheter”.
14
Sprick överklagade den domen till Bundesgerichtshof (Federala högsta domstolen, Tyskland), som upphävde den dom som meddelats av Oberlandesgericht Düsseldorf (Regionala överdomstolen i Düsseldorf) och återförvisade målet till den domstolen för förnyad prövning. Bundesgerichtshof (Federala högsta domstolen) ansåg att Oberlandesgericht Düsseldorf (Regionala överdomstolen i Düsseldorf) hade tillmätt sammandraget avseende Spricks patentansökan EP 2897793 för stor betydelse, gjort sig skyldig till en felaktig rättstillämpning vid bedömningen av de andra omständigheterna samt inte hade beaktat samtliga relevanta omständigheter i det aktuella fallet. Enligt Bundesgerichtshof (Federala högsta domstolen) borde Oberlandesgericht Düsseldorf (Regionala överdomstolen i Düsseldorf) ha prövat om inte även visuella överväganden hade spelat en roll vid valet att utforma den aktuella produkten med två beståndsdelar, eftersom en sådan utformning gjorde det möjligt att tillverka en tvåfärgad produkt, vilket den produkt som faktiskt saluförs visar. Oberlandesgericht Düsseldorf (Regionala överdomstolen i Düsseldorf) borde inte ha underlåtit att beakta att Sprick innehar ett antal formgivningar för alternativa former, vilka skulle kunna fylla samma tekniska funktion som den som uppnås genom den produkt som tillverkats enligt den aktuella formgivningen.
15
Det nationella målet återförvisades till Oberlandesgericht Düsseldorf (Regionala överdomstolen i Düsseldorf), som är den hänskjutande domstolen. Denna domstol anser att punkt 30 i domen av den 8 mars 2018, DOCERAM (C‑395/16, EU:C:2018:172), ger stöd för tolkningen att förekomsten av andra formgivningar är av mindre betydelse i samband med en bedömning av alla de objektiva omständigheterna i det enskilda fallet enligt artikel 8.1 i förordning nr 6/2002, när innehavaren av den aktuella formgivningen även gör gällande formskydd för dessa andra formgivningar.
16
Vad gäller Bundesgerichtshofs (Federala högsta domstolen) bedömning att den hänskjutande domstolen borde ha prövat huruvida utformningen av den aktuella produkten i två delar, vilket framgår av den aktuella formgivningen, inte grundade sig på visuella överväganden, eftersom den utformningen gjorde det möjligt att skapa ett tvåfärgat utseende som inte är betingat av produktens tekniska funktion, har den hänskjutande domstolen påpekat att det tvåfärgade utseendet inte framgår av registreringen av formgivningen.
17
Mot denna bakgrund beslutade Oberlandesgericht Düsseldorf (Regionala överdomstolen i Düsseldorf) att vilandeförklara målet och ställa följande frågor till EU-domstolen:
”1)
Enligt EU-domstolens praxis ska prövningen av huruvida detaljerna i en produkts utseende uteslutande är betingade av produktens tekniska funktion göras med hänsyn till den aktuella formgivningen, objektiva omständigheter som indikerar de skäl som inverkat på valet av detaljerna i den aktuella produktens utseende och uppgifter om produktens användningsområde, samt av huruvida det finns andra alternativa formgivningar som kan fylla samma tekniska funktion (EU-domstolens dom av den 8 mars 2018, DOCERAM, C‑395/16, EU:C:2018:172). Vilken betydelse ska det – i samband med prövningen av huruvida det finns andra formgivningar – anses ha att innehavaren av den aktuella formgivningen även innehar formskydd för ett flertal alternativa formgivningar?
2)
Ska det vid prövningen av huruvida den aktuella produktens utseende uteslutande är betingat av produktens tekniska funktion beaktas att produktens formgivning kan vara flerfärgad om färgsättningen i sig inte framgår av den aktuella registreringen?
3)
Om den andra frågan besvaras jakande, påverkar detta då omfånget av skyddet för den aktuella formgivningen?”
Prövning av tolkningsfrågorna
Den första frågan
18
Den hänskjutande domstolen har ställt den första frågan för att få klarhet i huruvida artikel 8.1 i förordning nr 6/2002 ska tolkas så, att bedömningen av huruvida detaljerna i en produkts utseende uteslutande är betingade av produktens tekniska funktion, i den mening som avses i denna bestämmelse, ska göras mot bakgrund av de objektiva omständigheter som styr valet av dessa detaljer, förekomsten av alternativa formgivningar som kan fylla denna tekniska funktion, och den omständigheten att innehavaren av den aktuella formgivningen innehar formskydd för ett flertal alternativa formgivningar.
19
En formgivning definieras i artikel 3 a i förordning nr 6/2002 som en produkts eller en produktdels utseende som beror av detaljer som finns på själva produkten och/eller i produktens ornament och som särskilt kan vara linjer, konturer, färger, form, ytstruktur och/eller material. Inom ramen för regelsystemet i den förordningen är således utseendet av avgörande betydelse för en formgivning (dom av den 8 mars 2018, DOCERAM, C‑395/16, EU:C:2018:172, punkt 25 och där angiven rättspraxis, och dom av den 28 oktober 2021, Ferrari, C‑123/20, EU:C:2021:889, punkt 30).
20
Syftet med artikel 8.1 i förordning nr 6/2002 är, såsom framgår av skäl 10 i förordningen, att säkerställa att teknisk innovation inte hämmas. I denna bestämmelse föreskrivs att ett gemenskapsformskydd inte kan erhållas för sådana detaljer i en produkts utseende som uteslutande är betingade av en teknisk funktion. Nämnda bestämmelse utesluter därför skydd enligt förordningen i de fall då behovet att fylla en teknisk funktion hos den aktuella produkten är den enda faktorn som har lett till att formgivaren har valt en viss detalj i produktens utseende medan andra typer av överväganden, i synnerhet sådana överväganden som är knutna till den visuella aspekten av produkten, inte har haft någon betydelse vid valet av detaljen (se, för ett liknande resonemang, dom av den 8 mars 2018, DOCERAM, C‑395/16, EU:C:2018:172, punkterna 26, 29 och 31).
21
Vad särskilt gäller förekomsten av alternativa formgivningar som gör det möjligt att fylla samma funktion som den i den aktuella produkten, har domstolen slagit fast att om endast denna omständighet räckte för att artikel 8.1 i förordning nr 6/2002 inte skulle vara tillämplig, så skulle det inte kunna uteslutas att en ekonomisk aktör skulle kunna registrera flera olika tänkbara former av en produkt – som har sådana detaljer i dess utseende som uteslutande är betingade av en teknisk funktion – som gemenskapsformgivning. Detta skulle göra det möjligt för en sådan aktör att för en sådan produkt komma i åtnjutande av ett i praktiken exklusivt skydd som motsvarar det som ett patent erbjuder, utan att vara underställd de villkor som är knutna till ett patentskydd. Detta skulle vidare kunna hindra konkurrenter från att erbjuda en produkt som har vissa funktionella detaljer eller begränsa antalet möjliga tekniska lösningar och skulle således förta artikel 8.1 sin ändamålsenliga verkan. Det förhållandet att det finns alternativa formgivningar är således inte avgörande för tillämpningen av denna bestämmelse (se, för ett liknande resonemang, dom av den 8 mars 2018, DOCERAM, C‑395/16, EU:C:2018:172, punkterna 30 och 32). Detsamma gäller när det rör sig om flera alternativa formgivningar som har registrerats av innehavaren av den aktuella formgivningen.
22
Det ska dessutom påpekas att det vid bedömningen av huruvida de aktuella detaljerna i en produkts utseende omfattas av artikel 8.1 i förordning nr 6/2002, ankommer på den nationella domstolen att beakta samtliga relevanta och objektiva omständigheter i varje enskilt fall. En sådan bedömning ska i synnerhet göras med hänsyn till den aktuella formgivningen, objektiva omständigheter som indikerar de skäl som inverkat på valet av detaljerna i produktens utseende och uppgifter om produktens användningsområde, samt huruvida det finns andra alternativa formgivningar som kan fylla samma tekniska funktion, i den mån sådana omständigheter, uppgifter eller nämnda förekomst kan styrkas av tillförlitlig bevisning (se, för ett liknande resonemang, dom av den 8 mars 2018, DOCERAM, C‑395/16, EU:C:2018:172, punkterna 36 och 37).
23
Mot denna bakgrund ska den första frågan besvaras enligt följande. Artikel 8.1 i förordning nr 6/2002 ska tolkas så, att bedömningen av huruvida detaljerna i en produkts utseende uteslutande är betingade av produktens tekniska funktion, i den mening som avses i denna bestämmelse, ska göras mot bakgrund av samtliga relevanta och objektiva omständigheter i det enskilda fallet och i synnerhet de som styr valet av dessa detaljer, förekomsten av alternativa formgivningar som kan fylla denna tekniska funktion, och den omständigheten att innehavaren av den aktuella formgivningen även innehar formskydd för ett flertal alternativa formgivningar. Den sistnämnda omständigheten är emellertid inte avgörande för tillämpningen av denna bestämmelse.
Den andra frågan
24
Den hänskjutande domstolen har ställt den andra frågan för att få klarhet i huruvida artikel 8.1 i förordning nr 6/2002 ska tolkas så, att det vid prövningen av huruvida en produkts utseende uteslutande är betingat av produktens tekniska funktion ska beaktas att produktens formgivning kan vara flerfärgad när färgsättningen i sig inte framgår av registreringen av den aktuella formgivningen.
25
I detta avseende ska hänsyn tas till den rättspraxis som det hänvisats till ovan i punkterna 19 och 22 avseende att utseendet är av väsentlig betydelse för det skydd som en formgivning ger samt de omständigheter som ska beaktas vid bedömningen av huruvida detaljerna i en produkts utseende uteslutande är betingade av en teknisk funktion i den mening som avses i artikel 8.1 i förordning nr 6/2002.
26
Det ska dessutom påpekas att visuella överväganden, såsom en utformning med två komponenter som medför att en produkt kan vara flerfärgad, i princip kan ingå bland de omständigheter som ska beaktas vid denna bedömning, dock utan att i sig vara avgörande.
27
Vad särskilt gäller frågan huruvida det, när det rör sig om en registrerad formgivning, får beaktas att en produkts formgivning medför att den kan vara flerfärgad, när färgsättningen inte anges i den aktuella registreringen, ska det erinras om att registreringen av en formgivning i ett offentligt register syftar till att göra formgivningen tillgänglig för behöriga myndigheter och för allmänheten, i synnerhet för ekonomiska aktörer (dom av den 5 juli 2018, Mast-Jägermeister/EUIPO, C‑217/17 P, EU:C:2018:534, punkt 53).
28
För det första måste de behöriga myndigheterna kunna få klar och tydlig kännedom om de väsentliga beståndsdelarna av formgivningen, för att därigenom kunna fullgöra sina skyldigheter avseende förhandsgranskningen av registreringsansökningarna, samt offentliggörandet och upprätthållandet av ett väl avpassat och exakt formgivningsregister. För det andra måste de ekonomiska aktörerna klart och tydligt kunna förvissa sig om vilka formgivningar som är registrerade, och vilka registreringsansökningar som faktiska eller potentiella konkurrenter har gett in, varigenom aktörerna kan erhålla relevant information om tredje mans rättigheter. Ett sådant krav syftar således till att säkerställa rättssäkerheten för tredje man (dom av den 5 juli 2018, Mast-Jägermeister/EUIPO, C‑217/17 P, EU:C:2018:534, punkterna 53 och 54 och där angiven rättspraxis).
29
I artikel 36.1 c i förordning nr 6/2002 föreskrivs dessutom att en ansökan om en registrerad gemenskapsformgivning ska innehålla en ”återgivning av formgivningen som är lämplig för avbildning”.
30
Domstolen har i detta avseende slagit fast att återgivningen av den formgivning som registreringsansökan avser måste göra det möjligt att tydligt identifiera formgivningen (dom av den 28 oktober 2021, Ferrari, C‑123/20, EU:C:2021:889, punkt 39 och där angiven rättspraxis). Kravet på grafisk återgivning har bland annat till syfte att själva formgivningen ska definieras, så att det exakta föremålet för det skydd som den registrerade formgivningen ger innehavaren kan fastställas (dom av den 5 juli 2018, Mast-Jägermeister/EUIPO, C‑217/17 P, EU:C:2018:534, punkterna 51 och 52), och att se till att de syften som nämns i punkterna 27 och 28 ovan uppfylls.
31
Domstolen konstaterar således att enkom möjligheten till ett flerfärgat utseende, vilket möjliggörs av att den aktuella produkten utformats i två delar, är av subjektiv art om det flerfärgade utseendet inte framgår av återgivningen av den aktuella formgivningen och räcker inte i sig för att utesluta tillämpningen av det undantag som föreskrivs i artikel 8.1 i förordning nr 6/2002. En motsatt tolkning skulle kunna leda till oklarheter eller osäkerhet om det exakta föremål som formgivningen skyddar och skulle kunna undergräva rättssäkerheten.
32
Mot denna bakgrund ska den andra frågan besvaras enligt följande. Artikel 8.1 i förordning nr 6/2002 ska tolkas så, att det vid prövningen av huruvida en produkts utseende uteslutande är betingat av produktens tekniska funktion inte ska beaktas att produktens formgivning kan vara flerfärgad när färgsättningen inte framgår av registreringen av den aktuella formgivningen.
Den tredje frågan
33
Den hänskjutande domstolen har ställt den tredje frågan för att få klarhet i huruvida förordning nr 6/2002, för det fall den andra frågan besvaras jakande, ska tolkas så, att den omständigheten att den aktuella produktens formgivning kan vara flerfärgad, även om färgsättningen i sig inte framgår av registreringen av den aktuella formgivningen, påverkar omfånget av det skydd som den aktuella formgivningen ger.
34
Med hänsyn till svaret på den andra frågan saknas anledning att besvara den tredje frågan.
Rättegångskostnader
35
Eftersom förfarandet i förhållande till parterna i det nationella målet utgör ett led i beredningen av samma mål, ankommer det på den hänskjutande domstolen att besluta om rättegångskostnaderna. De kostnader för att avge yttrande till domstolen som andra än nämnda parter har haft är inte ersättningsgilla.
Mot denna bakgrund beslutar domstolen (tionde avdelningen) följande:
1)
Artikel 8.1 i rådets förordning (EG) nr 6/2002 av den 12 december 2001 om gemenskapsformgivning
ska tolkas så,
att bedömningen av huruvida detaljerna i en produkts utseende uteslutande är betingade av produktens tekniska funktion, i den mening som avses i denna bestämmelse, ska göras mot bakgrund av samtliga relevanta och objektiva omständigheter i det enskilda fallet och i synnerhet de som styr valet av dessa detaljer, förekomsten av alternativa formgivningar som kan fylla denna tekniska funktion, och den omständigheten att innehavaren av den aktuella formgivningen även innehar formskydd för ett flertal alternativa formgivningar. Den sistnämnda omständigheten är emellertid inte avgörande för tillämpningen av denna bestämmelse.
2)
Artikel 8.1 i förordning nr 6/2002
ska tolkas så,
att det vid prövningen av huruvida en produkts utseende uteslutande är betingat av produktens tekniska funktion inte ska beaktas att produktens formgivning kan vara flerfärgad när färgsättningen inte framgår av registreringen av den aktuella formgivningen.
Underskrifter
(
*1
)	Rättegångsspråk: tyska.