CIVILDIENESTA TIESAS SPRIEDUMS
(pirmā palāta)
2009. gada 10. novembrī
Lieta F‑93/08
N
pret
Eiropas Parlamentu
Civildienests – Ierēdņi – Novērtējums – Novērtējuma ziņojums – Prasība atcelt tiesību aktu – Pieņemamība – Pamatojums – Acīmredzama kļūda vērtējumā – Sasniedzamo mērķu noteikšana
Priekšmets Prasība, kas celta saskaņā ar EKL 236. pantu un EAEKL 152. pantu un ar ko N lūdz cita starpā atcelt Parlamenta ģenerālsekretāra 2008. gada 4. marta lēmumu, ar kuru ir galīgi pieņemts novērtējuma ziņojums
attiecībā uz laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 30. aprīlim, un Parlamenta priekšsēdētāja 2008. gada 25. septembra lēmumu,
ar kuru ir noraidīta viņa sūdzība par minēto novērtējuma ziņojumu
Nolēmums Prasību noraidīt. Prasītājs atlīdzina tiesāšanās izdevumus.
Kopsavilkums
1.      Ierēdņi – Prasība – Interese celt prasību – Prasība atcelt novērtējuma ziņojumu – Ierēdnis, kas pārcelts darbā citā iestādē
– Minētā ziņojuma neņemšana vērā no šīs citas iestādes puses
(Civildienesta noteikumu 43. pants)
2.      Ierēdņi – Novērtējums – Novērtējuma ziņojums – Pienākums darīt zināmu attiecīgajam ierēdnim dokumentu, kurā ir ietverti viņa
dienestam noteiktie mērķi
(Civildienesta noteikumu 43. pants)
1.      Ierēdņa novērtējuma ziņojums, neatkarīgi no tā lietderības nākotnē, ir rakstveida un oficiāls pierādījums par ierēdņa veiktā
darba kvalitāti. Šāds novērtējums nav vienkāršs konkrētajā laikposmā veikto pienākumu apraksts, bet tas ietver arī īpašību,
ko novērtējamā persona ir parādījusi, veicot savu profesionālo darbību, vērtējumu. Tādēļ katram ierēdnim ir tiesības uz to,
ka viņa darbs tiek oficiāli atzīts, pamatojoties uz pareizi un taisnīgi sagatavotu novērtējumu. Līdz ar to atbilstoši tiesībām
uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā ierēdnim katrā ziņā ir tiesības sagaidīt, ka tiek atzītas viņa tiesības apstrīdēt par
viņu sagatavoto novērtējuma ziņojumu tā satura dēļ vai tādēļ, ka tas nav sagatavots saskaņā ar Civildienesta noteikumos paredzētajām
normām.
Tādējādi ierēdņa pārcelšana darbā no vienas iestādes uz citu iestādi, tas, ka otrā iestāde neņem vērā pirmās iestādes sagatavotos
novērtējuma ziņojumus, un ierēdņa paaugstināšana amatā otrajā iestādē nevar izraisīt, ka ierēdnis zaudē interesi celt prasību
par galīgo novērtējuma ziņojumu, kuru ir sagatavojusi pirmā no šīm iestādēm.
(skat. 46. un 47. punktu)
Atsauce
Tiesa: 2008. gada 22. decembris, C‑198/07 P Gordon/Komisija, Krājums, I‑10701. lpp., 44. un 45. punkts.
2.      No Parlamenta pieņemto Vispārīgo noteikumu Civildienesta noteikumu 43. panta īstenošanai 10.–12. panta izriet, ka šai iestādei,
veicot novērtēšanu, ir jānosūta katram tās ierēdnim vai darbiniekam dokuments, kurā ir precizēti mērķi, kas nākamajam gadam
ir izvirzīti viņa direkcijai, nodaļai vai dienestam. Šis dokuments ir būtisks elements, novērtējot nākamajā gadā paveicamos
ierēdņa vai darbinieka darbus un sagatavojot viņa novērtējuma ziņojumu. Turklāt, ja ierēdnis vai darbinieks novērtēšanas laikā
to prasa, administrācijai ir jāsagatavo dokuments, kurā ir precizēti tieši viņam izvirzītie mērķi.
Ir jāuzskata, ka ierēdnis ir informēts par nākamajam gadam izvirzītajiem mērķiem, ja vispārējās sanāksmes laikā nodaļas vadītājs
ir definējis direkcijas vispārējos mērķus, viņa nodaļas vai dienesta īpašos mērķus, kā arī dažādu ierēdņu individuālos mērķus
un ja turklāt ir ticis paziņots un apspriests apraksts, kurā ir definēti katra ierēdņa vai darbinieka uzdevumi un mērķi nākamajam
gadam. Ja tādā gadījumā, kāds ir šajā lietā, minētajā aprakstā, ņemot vērā tā saturu un tajā izmantotos standarta formulējumus,
ir uzskaitīti galvenokārt veicamie uzdevumi, nevis izvirzīti mērķi, tas tomēr palīdz attiecīgajiem ierēdņiem vai darbiniekiem
saprast rīcības virzienu un sasniedzamos mērķus, un tāpēc to var uzskatīt par mērķu izklāstu vispārīgo īstenošanas noteikumu
izpratnē.
(skat. 64. un 66. punktu)