62015CJ0651
TIESAS SPRIEDUMS (sestā palāta)
2017. gada 13. jūlijā (
*1
)
Regula (EK) Nr. 1907/2006 (REACH) – 58. panta 2. punkts – Licence – Vielas, kas rada ļoti lielas bažas – Atbrīvojums – Regula, ar ko ir grozīts Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XIV pielikums – Hroma trioksīda iekļaušana to vielu sarakstā, uz kurām attiecas licencēšanas pienākums
Lieta C‑651/15 P
par apelācijas sūdzību atbilstoši Eiropas Savienības Tiesas statūtu 56. pantam, ko 2015. gada 4. decembrī iesniedza
Verein zur Wahrung von Einsatz und Nutzung von Chromtrioxid und anderen Chrom‑VI‑Verbindungen in der Oberflächentechnik eV
(
VECCO
) u.c., ko pārstāv C. Mereu, advokāts, un J. Beck, solicitor,
apelācijas sūdzības iesniedzēji,
pārējie lietas dalībnieki –
Eiropas Komisija, ko pārstāv K. Mifsud-Bonnici un K. Talabér-Ritz, pārstāvji,
atbildētāja pirmajā instancē,
ko atbalsta
Francijas Republika, ko pārstāv D. Colas un J. Traband, pārstāvji,
persona, kas iestājusies apelācijas tiesvedībā,
Eiropas Ķimikāliju aģentūra (ECHA), ko pārstāv W. Broere un M. Heikkilä, pārstāvji,
Assogalvanica
u.c., ko pārstāv C. Mereu, advokāts, un J. Beck, solicitor,
personas, kas iestājušās lietā pirmajā instancē,
TIESA (sestā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs J. Regans [E. Regan], tiesneši K. G. Fernlunds [C. G. Fernlund] (referents) un S. Rodins [S. Rodin],
ģenerāladvokāte E. Šarpstone [E. Sharpston],
sekretārs A. Kalots Eskobars [A. Calot Escobar],
ņemot vērā rakstveida procesu,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokātes uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
1
Ar apelācijas sūdzību Verein zur Wahrung von Einsatz und Nutzung von Chromtrioxid und anderen Chrom‑VI‑verbindungen in der Oberflächentechnik eV (VECCO) un 185 citi apelācijas sūdzības iesniedzēji, kuru vārdi ir norādīti šā sprieduma I pielikumā (turpmāk tekstā visi kopā saukti – “VECCO u.c.”) lūdz atcelt Eiropas Savienības Vispārējās tiesas 2015. gada 25. septembra spriedumu VECCO u.c./Komisija, (T‑360/13, turpmāk tekstā – pārsūdzētais spriedums, EU:T:2015:695), ar ko tā ir noraidījusi to prasību daļēji atcelt Komisijas 2013. gada 17. aprīļa Regulu (ES) Nr. 348/2013, ar ko groza XIV pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (OV 2013, L 108, 1. lpp.).
Atbilstošās tiesību normas
2
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV 2006, L 396, 1. lpp., un labojums – OV 2007, L 136, 3. lpp.), redakcijā, kas izriet no Komisijas 2008. gada 16. decembra Regulas (EK) Nr. 1272/2008 (OV 2008, L 353, 1. lpp.) (turpmāk tekstā – “REACH regula”), 1. panta “Mērķis, darbības joma un piemērošana” 1. punktā ir noteikts:
“Šīs regulas mērķis ir nodrošināt augsta līmeņa cilvēku veselības aizsardzību un vides aizsardzību, ieskaitot alternatīvu metožu attīstību vielu bīstamības novērtēšanai, kā arī vielu brīvu apriti iekšējā tirgū, reizē veicinot konkurenci un inovācijas.”
3
REACH regulas 55. pantā ir paredzēts:
“Šīs sadaļas mērķis ir nodrošināt labu iekšējā tirgus darbību, reizē nodrošinot to, ka pienācīgi kontrolē risku, ko rada vielas, kas rada ļoti lielas bažas, un šīs vielas pakāpeniski aizvieto ar piemērotām alternatīvām vielām vai tehnoloģijām, ja to darīt ir pamatoti no ekonomikas un tehnoloģiju viedokļa. Tāpēc visi ražotāji, importētāji un pakārtotie lietotāji, kas iesniedz pieteikumu licences saņemšanai, analizē attiecīgās vielas iespējamās alternatīvas, apsver ar tām saistītos riskus un šādas aizstāšanas tehnisko un ekonomisko iespējamību.”
4
REACH regulas 57. pantā ir noteikti kritēriji vielu iekļaušanai šīs regulas XIV pielikumā.
5
REACH regulas 58. pantā ir paredzēts:
“1.   Pieņemot lēmumu par 57. pantā minēto vielu iekļaušanu XIV pielikumā, lēmumu pieņem saskaņā ar 133. panta 4. punktā paredzēto procedūru. Attiecībā uz katru vielu lēmumā precizē:
a)
datus par vielu, kā norādīts VI pielikuma 2. iedaļā;
b)
regulas 57. pantā minētās vielas būtiskāko(‑ās) īpašību(‑as);
[..]
d)
attiecīgos gadījumos – noliktu konkrētu lietošanas veidu pārskatīšanas termiņus;
e)
lietošanas veidus vai lietošanas veidu kategorijas, kas atbrīvotas no licencēšanas prasības, ja tādas ir, un atbrīvojumu nosacījumus, ja tādi ir.
2.   Lietošanas veidus vai lietošanas veidu kategorijas var atbrīvot no licencēšanas prasības, ja, balstoties uz spēkā esošiem konkrētiem Kopienas tiesību aktiem, kas uzliek obligātu standartu prasības cilvēku veselības un dabas aizsardzības ziņā, risku pareizi kontrolē. Nosakot atbrīvojumus, jo īpaši ņem vērā risku cilvēku veselībai un apkārtējai videi, to samērojot ar vielas īpašībām, piemēram, ja tās fiziskā forma maina risku.
[..]”
6
REACH regulas 60.–64. pants attiecas uz licenču piešķiršanas procedūru.
Tiesvedības priekšvēsture
7
No apstrīdētā sprieduma 1.–9. punkta izriet, ka ar Regulu Nr. 348/2013 hroma trioksīds tika iekļauts REACH regulas XIV pielikumā, nepiešķirot atbrīvojumu atbilstoši šīs regulas 58. panta 2. punktam attiecībā uz atsevišķiem šīs vielas lietošanas veidiem vai lietošanas veidu kategorijām.
Tiesvedība Vispārējā tiesā un pārsūdzētais spriedums
8
VECCO u.c. 2013. gada 8. jūlijā cēla prasību atcelt Regulu Nr. 348/2013. Pārsūdzētajā spriedumā Vispārējā tiesa šo prasību noraidīja un piesprieda VECCO u.c. atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
Lietas dalībnieku prasījumi Tiesai
9
VECCO u.c. lūdz Tiesu atcelt pārsūdzēto spriedumu un lemt par to prasību pēc būtības vai nodot lietu atpakaļ izskatīšanai Vispārējā tiesā, lai tā lemtu pēc būtības.
10
Eiropas Komisija lūdz Tiesu noraidīt apelācijas sūdzību un piespriest VECCO u.c. atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
11
Francijas Republika, kam tika ļauts iestāties lietā Komisijas prasījumu atbalstam, un Eiropas Ķimikāliju aģentūra (ECHA), kas ir iestājusies lietā pirmajā instancē Komisijas prasījumu atbalstam, lūdz Tiesu noraidīt apelācijas sūdzību.
Par apelācijas sūdzību
12
VECCO u.c. norāda trīs pamatus. Pirmais un otrais pamats ir par REACH regulas 58. panta 2. punkta pārkāpumu. Trešais prasības pamats ir par kļūdu vērtējumā. Apelācijas sūdzības otrais un trešais pamats ir norādīti pakārtoti gadījumam, ja tiktu pieņemts pirmais pamats.
Par pirmo pamatu, kas attiecas uz REACH regulas 58. panta 2. punkta pārkāpumu
Lietas dalībnieku argumenti
13
Apelācijas sūdzības pirmais pamats ir vērsts pret pārsūdzētā sprieduma 28.–53. punktu, kuros Vispārējā tiesa nosprieda, ka ne Padomes 1998. gada 7. aprīļa Direktīva 98/24/EK par darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā (četrpadsmitā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (OV 1998, L 131, 11. lpp.), ne Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (Sestā atsevišķā direktīva Padomes Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (OV 2004, L 158, 50. lpp.) nav “konkrēti Kopienas tiesību akti”, kas uzliek “obligātu standartu prasības”REACH regulas 58. panta 2. punkta izpratnē. VECCO u.c. pārmet Vispārējai tiesai, ka tā ir pieļāvusi kļūdu šī noteikuma interpretācijā.
14
Pārsūdzētā sprieduma 40.–44. un 50.–53. punktā Vispārējā tiesa esot pieļāvusi kļūdu tiesību piemērošanā, aprobežojot REACH regulas 58. panta 2. punktā paredzētā atbrīvojuma tvērumu tikai ar atvasināto tiesību aktiem, kas attiecas uz noteiktām un skaidri norādītām vielām.
15
Kā uzskata VECCO u.c., REACH regulas 58. panta 2. punktā paredzētais atbrīvojums ir piemērojams nevis vielām, bet to lietošanas veidiem vai lietošanas kategorijām. Tādējādi neesot nepieciešams, lai attiecīgās vielas būtu īpaši minētas attiecīgajā tiesiskajā regulējumā. VECCO u.c. šajā ziņā uzsver, ka dokumentā “Ieteikumu par XIV pielikumā iekļaujamām prioritārām vielām trešā projekta sagatave – Vispārējā pieeja” [Préparation du troisième projet de recommandation des substances à inclure dans l’annexe
XIV – Approche générale] ECHA ir atzinusi, ka lietošanas veidos, kas ietilpst atbrīvojumā, ir ietverta tostarp vielas klasificēšana par bīstamu (kancerogēna, mutagēna vai reproduktīvajai veselībai toksiska viela). Pretēji tam, ko esot nospriedusi Vispārējā tiesa pārsūdzētā sprieduma 41. punktā, šāda interpretācija nevarot būtiski apdraudēt REACH regulas mērķi un darbību.
16
VECCO u.c. apgalvo, ka REACH regulas 58. panta 2. punkta mērķis liek vispirms šaubīties par to, vai ar Savienības tiesisko regulējumu pietiek, lai nodrošinātu risku pareizu kontroli. Šajā noteikumā paredzētie trīs kritēriji par “konkrētu Kopienas tiesību aktu” esamību, kas nosaka “obligātu standartu prasības”“risku pareizai kontrolei”, esot jānovērtē kopumā šā mērķa gaismā, nevis izolēti, kā to esot darījusi Vispārējā tiesa.
17
Kā uzskata VECCO u.c., pareizi interpretējot REACH regulas 58. panta 2. punktu, Vispārējai tiesai būtu bijis jāpārbauda, pirmkārt, vai Direktīvas 98/24 un 2004/37 ir “konkrētas” attiecībā uz aplūkoto hroma trioksīda lietošanu virsmas pārklāšanas un galvanizācijas rūpniecībā, otrkārt, ja tā ir, vai šāds spēkā esošs tiesiskais regulējums nosaka “obligāto standartu prasības”, un, treškārt, vai šādas obligāto standartu prasības ir pietiekamas, lai kontrolētu ar to saistītos riskus.
18
Attiecībā uz pirmo kritēriju, kas paredzēts REACH regulas 58. panta 2. punktā attiecībā uz “konkrēta” Savienības tiesiskā regulējuma esamību, VECCO u.c. uzskata, ka šis kritērijs ir izpildīts, jo lietošanas veidi vai lietošanas veidu kategorijas, attiecībā uz kurām atbrīvojums tika lūgts, proti, virsmas pārklāšanas un galvanizācijas procesi, kuros tiek izmantots hroma trioksīds, ietilpst Direktīvā 98/24 norādītajos lietošanas veidos un, tā kā šī viela ir klasificēta kā kancerogēna, – Direktīvā 2004/37.
19
Attiecībā uz otru šajā noteikumā minēto kritēriju VECCO u.c. uzskata, ka pārsūdzētā sprieduma 37. un 43. punktā Vispārējā tiesa ir pienācīgi uzskaitījusi “obligāto standartu prasības”, kas noteiktas Direktīvās 98/24 un 2004/37. Tomēr tā neesot novērtējusi, vai konkrēti šīs prasības ļauj pienācīgi kontrolēt riskus virsmas pārklājumu un galvanizācijas industrijas darbiniekiem.
20
Vispārējā tiesa pārsūdzētā sprieduma 40. punktā esot kļūdaini uzskatījusi, ka Direktīvā 98/24 ir noteikts vien vispārējs ietvars, ar ko tiek definēti darba devēju, kas pakļauj savus darbiniekus ķīmiskiem riskiem, pienākumi. Turklāt Vispārējā tiesa pārsūdzētā sprieduma 44. punktā esot nospriedusi, ka Direktīva 98/24, kurā nav noteiktas maksimālās profesionālās pakļaušanas attiecīgās vielas iedarbībai limitu vērtības, nevar tikt uzskatīta par “obligāto standartu prasībām”REACH regulas 58. panta 2. punkta izpratnē.
21
VECCO u.c. uzskata, ka obligāto standartu prasību noteikšana profesionālās pakļaušanas jomā nav ne vienīgā, ne labākā metode ķīmisko risku pārvaldībā. Šādu maksimālo vērtību neesamība attiecībā uz hroma trioksīdu neļaujot uzskatīt, ka direktīvās nav noteiktas “obligāto standartu prasības”REACH regulas 58. panta 2. punkta izpratnē.
22
Jautājumā par risku pienācīgas kontroles kritēriju VECCO u.c. kritizē pārsūdzētā sprieduma 64. punktu, kurā Vispārējā tiesa ir uzskatījusi, ka nav iespējams pārbaudīt, vai šis kritērijs ir izpildīts, jo nav konkrēta Kopienas tiesiskā regulējuma, kurā būtu noteiktas obligāto standartu prasības. Ar šādu “virspusēju” interpretāciju netiekot ņemts vērā juridiski – kopējais REACH regulas 58. panta 2. punkta mērķis – un faktiski – visi debatēs norādītie pierādījumi, kuru mērķis ir pierādīt, ka riski, kas ir virsmu pārklāšanas un galvanizācijas industrijas darbiniekiem un kas ir saistīti ar hroma trioksīdu, Savienības tiesiskajā regulējumā tiek pienācīgi kontrolēti.
23
Komisija noraida VECCO u.c. piedāvāto interpretāciju, atbilstoši kurai REACH regulas 58. panta 2. punkts ir piemērojams lietošanas veidiem, nevis vielām. Šī iestāde piekrīt argumentācijai, atbilstoši kurai Vispārējā tiesa ir uzskatījusi, ka nav jāpārbauda lietošanas veidi, uz kuriem attiecas Direktīvas 98/24 un 2004/37, jo šīs direktīvas konkrēti neattiecas uz hroma trioksīdu.
24
ECHA piekrīt Komisijas argumentācijai. Likumdevējs neesot paredzējis automātisku atbrīvojumu no licencēšanas mehānisma visiem lietošanas veidiem, uz kuriem attiecas Direktīvas 98/24 un 2004/37.
25
Tas pats attiecas uz Francijas Republiku, kura uzskata, ka attiecībā uz hroma trioksīdu ne Direktīva 98/24, ne Direktīva 2004/37 nav konkrēti Kopienas tiesību akti, kas uzliek obligātu standartu prasības cilvēku veselības un dabas aizsardzības ziņā REACH regulas 58. panta 2. punkta izpratnē.
Tiesas vērtējums
26
Lai atbildētu uz pirmo apelācijas sūdzības pamatu, ir jāatgādina konteksts, kurā ir piemērojama REACH regulas 58. panta 2. punktā paredzētā atbrīvojumu sistēma.
27
Šajā ziņā no REACH regulas 1. panta 1. punkta izriet, ka tās mērķis ir nodrošināt augsta līmeņa cilvēku veselības aizsardzību un vides aizsardzību, ieskaitot alternatīvu metožu attīstību vielu bīstamības novērtēšanai, kā arī vielu brīvu apriti iekšējā tirgū, reizē veicinot konkurenci un inovācijas. Šim mērķim ar minēto regulu ir izveidota integrēta ķīmisko vielu kontroles sistēma, kurā ietilpst to reģistrācija, izvērtēšana, kā arī to atļaušana un iespējamie izmantošanas ierobežojumi (skat. it īpaši spriedumu, 2017. gada 15. marts, Polynt/ECHA (C‑323/15 P, EU:C:2017:207, 20. punkts).
28
Kā ir uzsvērts tostarp REACH regulas preambulas 69. un 70. apsvērumā, tajā īpaša uzmanība ir pievērsta vielām, kuras tiek sauktas par tādām, “kas rada ļoti lielas bažas”. Šīs vielas ir pakļautas šīs regulas VII sadaļā paredzētajai licencēšanas procedūrai. No minētās regulas 55. panta izriet, ka šīs licencēšanas procedūras mērķis “ir nodrošināt labu iekšējā tirgus darbību, reizē nodrošinot to, ka pienācīgi kontrolē risku, ko rada vielas, kas rada ļoti lielas bažas, un šīs vielas pakāpeniski aizvieto ar piemērotām alternatīvām vielām vai tehnoloģijām, ja to darīt ir pamatoti no ekonomikas un tehnoloģiju viedokļa” (skat. it īpaši spriedumu, 2017. gada 15. marts, Polynt/ECHA (C‑323/15 P, EU:C:2017:207, 21. punkts).
29
Šīs licencēšanas procedūras pirmais posms ir vielu, kas rada ļoti lielas bažas, apzināšanas process, pamatojoties uz REACH regulas 57. pantā minētajiem kritērijiem. Otrais posms ir šo vielu iekļaušana to vielu sarakstā, uz ko attiecas licencēšana, kas veido šīs regulas XIV pielikumu, un trešais un pēdējais posms attiecas uz procedūru, kuras rezultātā attiecīgajā gadījumā vielai, kas rada ļoti lielas bažas, tiek piešķirta licence (skat. it īpaši spriedumu, 2017. gada 15. marts, Polynt/ECHA (C‑323/15 P, EU:C:2017:207, 22. punkts).
30
Lai nodrošinātu saskaņotību starp REACH regulas VII sadaļā paredzēto licencēšanas sistēmu un pārējiem Savienības normatīvajiem un regulatīvajiem noteikumiem, kas paredzēti cilvēka veselības un vides aizsardzībai no riskiem, kas radušies no ķīmisko vielu lietošanas, šīs regulas 58. panta 2. punktā ir ļauts atbrīvot no licencēšanas pienākuma atsevišķus lietošanas veidus vai lietošanas veidu kategorijas, “ja, balstoties uz spēkā esošiem konkrētiem Kopienas tiesību aktiem, kas uzliek obligātu standartu prasības cilvēku veselības un dabas aizsardzības ziņā, risku pareizi kontrolē”.
31
No šā noteikuma skaidri izriet, ka atsevišķi vielas, kas rada ļoti lielas bažas, lietošanas veidi vai lietošanas veidu kategorijas var tikt atbrīvoti no licencēšanas pienākuma, ja ir izpildīti divi nosacījumi. Šie nosacījumi, pirmkārt, ir “spēkā esoši konkrēti Kopienas tiesību akti, kas uzliek obligātu standartu prasības cilvēku veselības un dabas aizsardzības ziņā [vielas izmantošanā]” un, otrkārt, ka, ievērojot šo tiesisko regulējumu, “risku pareizi kontrolē”. No šā noteikuma skaidrā formulējuma arī izriet, ka šie nosacījumi ir kumulatīvi, tādēļ, kā to būtībā ir nospriedusi Vispārējā tiesa pārsūdzētā sprieduma 32. un 64. punktā, pietiek neievērot tikai vienu no šiem nosacījumiem, lai atbrīvojums būtu jānoraida.
32
Turklāt tādēļ, ka tajā ir paredzēta atkāpe, šis noteikums ir jāinterpretē šauri.
33
Jautājumā par to, vai Direktīvas 98/24 un 2004/37 attiecas uz pirmo nosacījumu, ir jānosaka, vai šīs direktīvas var tikt uzskatītas par konkrētiem Kopienas tiesību aktiem, kas uzliek obligātu standartu prasības cilvēku veselības un dabas aizsardzības ziņā vielas izmantošanā.
34
Atbilstoši pastāvīgajai judikatūrai vārdkopas “konkrēti tiesību akti”, attiecībā uz ko REACH regulā nav sniegta definīcija, nozīme un tvērums ir nosakāmi atbilstīgi to ierastajai nozīmei ikdienas valodā, vienlaicīgi ņemot vērā kontekstu, kādā tā tiek lietota, un tiesiskā regulējuma, kurā tā ietilpst, mērķi (pēc analoģijas skat. spriedumu, 2015. gada 24. jūnijs, Hotel Sava Rogaška, C‑207/14, EU:C:2015:414, 25. punkts un tajā minētā judikatūra).
35
Īpašības vārds “konkrēts” ikdienas valodā apzīmē kaut ko, kas ir īpašs kādam veidam, kas tam piemīt un to nošķir no citiem veidiem, un tas var arī tikt pretnostatīts kaut kam, kas ir vispārīgs. Atbilstīgi savai ierastajai nozīmei vārdkopa “konkrēti tiesību akti”, kas lietota REACH regulas 58. panta 2. punktā, ir jāinterpretē tādējādi, ka tā attiecas vismaz uz visām direktīvām un visās regulām, kurās ir noteiktas īpašas normas aplūkotajai vielai. Šī vārdkopa būtu jāsaprot kā pretnostatījums tiesiskajam regulējumam, kas regulē vai nu vienu grupu, vai lietošanas veidu vai veidu kategoriju, kas definēts vispārīgi un abstrakti.
36
VECCO u.c. tomēr uzskata, ka REACH regulas 58. panta 2. punktā paredzētais atbrīvojums attiecas uz lietošanas veidiem vai lietošanas veidu kategorijām, nevis uz vielām. Tādēļ, lai noteiktu, vai šis atbrīvojums ir piemērojams, ir vismaz jāpārbauda, vai attiecīgā viela ir skaidri minēta attiecīgajā tiesiskajā regulējumā, kā arī jāpārbauda, vai šis tiesiskais regulējums praktiski ļauj pareizi kontrolēt riskus saistībā ar aplūkotajiem šīs vielas lietošanas veidiem vai lietošanas veidu kategorijām. Tādējādi Vispārējā tiesa esot pieļāvusi kļūdu tiesību piemērošanā, nospriežot, ka Direktīvas 98/24 un 2004/37 nav konkrēti tiesību akti, kuros noteiktas obligāto standartu prasības, jo šajā direktīvās nav tieši norādīts hroma trioksīds.
37
Šajā ziņā, lai gan ir tiesa, ka REACH regulas 58. panta 2. punkta pirmajā teikumā ir atsauce nevis uz vielas jēdzienu, bet tikai uz lietošanas veidiem vai lietošanas veidu kategorijām, tomēr atbrīvojuma mehānisms ietver nesaraujamu saikni starp vielu un tās lietošanas veidiem vai lietošanas veidu kategorijām.
38
Proti, kā izriet no tās nosaukuma un tās vispārējās struktūras, REACH regulas mērķis ir regulēt vielas. Atbilstīgi šīs regulas VII sadaļai licencēšanas sistēma konkrētāk attiecas uz vielām, kuras savu raksturīgo īpašību dēļ tiek uzskatītas par vielām, kas rada ļoti lielas bažas un kuras šā iemesla dēļ ir laicīgi jāaizstāj.
39
Kā tas izriet no šīs regulas 55. panta, šīs vielas var tikt laistas tirgū, vienīgi licencējot, lai nodrošinātu, ka to radītie riski tiešām tiek kontrolēti. Šā iemesla dēļ pirms licences izsniegšanas atbilstoši šīs pašas regulas 60. pantam tiek veikts risku novērtējums atbilstoši šīs regulas 64. pantam.
40
Turklāt lēmumā iekļaut vielu REACH regulas XIV pielikumā atbilstoši šīs regulas 58. panta 1. punkta e) apakšpunktam ir jānorāda lietošanas veidi vai lietošanas veidu kategorijas, kas attiecīgā gadījumā ir atbrīvoti no licencēšanas pienākuma, un atbrīvojumu nosacījumi, ja tādi ir.
41
Turklāt, kā to būtībā juridiski pareizi ir norādījusi Vispārējā tiesa pārsūdzētā sprieduma 41. un 44. punktā, VECCO u.c. aizstāvētā REACH regulas 58. panta 2. punkta interpretācija liktu atzīt tostarp, ka visas I un II kategorijas kancerogēnās vielas noteikti ir jāatbrīvo no licencēšanas pienākuma to lietošanai profesionālā vidē, jo Direktīvā 2004/37 ir regulēts šis lietošanas veids visām kancerogēnām vielām. Šāda interpretācija nav saderīga ne ar REACH regulas VII sadaļā paredzētās licencēšanas sistēmas formulējumu, ne ar mērķi attiecībā uz tādām vielām, kas rada ļoti lielas bažas, kā I un II kategorijas kancerogēnās vielas.
42
Tādējādi šajā gadījumā, pareizi konstatējusi, ka Direktīvās 98/24 un 2004/37 nav neviena īpaša noteikuma par hroma trioksīdu, ar ko būtu noteiktas obligātu standartu prasības cilvēka veselības vai vides aizsardzībai vielas izmantošanā, Vispārējā tiesa, nepieļaujot kļūdu tiesību piemērošanā, pārsūdzētā sprieduma 37.–45. punktā izklāstīto motīvu dēļ ir nospriedusi, ka šīs direktīvas nav “konkrēti tiesību akti”REACH regulas 58. panta 2. punkta izpratnē. Pārsūdzētā sprieduma 63. punktā Vispārējā tiesa juridiski pamatoti varēja secināt, ka pirmais no diviem šajā noteikumā prasītajiem nosacījumiem nav izpildīts, un tādējādi pamatot pārsūdzētā sprieduma 66. punktā pamata par REACH regulas 58. panta 2. punkta pārkāpumu noraidīšanu.
43
No tā izriet, ka pirmais apelācijas sūdzības pamats ir noraidāms kā nepamatots.
44
Apelācijas sūdzības otrais un trešais pamats ir norādīti pakārtoti gadījumam, ja tiktu pieņemts pirmais pamats. Tā kā pirmais pamats ir noraidīts, apelācijas sūdzības otrais un trešais pamats ir jānoraida kā neiedarbīgi.
Par tiesāšanās izdevumiem
45
Atbilstoši Tiesas Reglamenta 184. panta 2. punktam, ja apelācijas sūdzība nav pamatota, Tiesa lemj par tiesāšanās izdevumiem. Atbilstoši tā paša Reglamenta 138. panta 1. punktam, kas saskaņā ar tā 184. panta 1. punktu ir piemērojams apelācijas tiesvedībai, lietas dalībniekam, kuram spriedums ir nelabvēlīgs, piespriež atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ja to ir prasījis lietas dalībnieks, kuram spriedums ir labvēlīgs.
46
Atbilstoši Reglamenta 140. panta 1. punktam, kas saskaņā ar tā 184. panta 1. punktu arī ir piemērojams apelācijas tiesvedībā, dalībvalstis un iestādes, kuras iestājušās lietā, sedz savus tiesāšanās izdevumus pašas.
47
Saskaņā ar šā paša reglamenta 184. panta 4. punktu Tiesa var nolemt, ka persona, kas iestājusies lietā pirmajā instancē un kas ir piedalījusies tiesvedības Tiesā rakstveida vai mutvārdu daļā, savus tiesāšanās izdevumus sedz pati.
48
Tā kā Komisija ir prasījusi piespriest VECCO u.c. atlīdzināt tiesāšanās izdevumus un tā kā tiem spriedums ir nelabvēlīgs, ir jāpiespriež tiem segt savus, kā arī atlīdzināt Komisijas tiesāšanās izdevumus.
49
Francijas Republika kā persona, kas iestājusies lietā, sedz savus tiesāšanās izdevumus pati.
50
ECHA, persona, kas bija iestājusies lietā pirmajā instancē, sedz savus tiesāšanās izdevumus pati.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (sestā palāta) nospriež:
1)
apelācijas sūdzību noraidīt;
2)
Verein zur Wahrung von Einsatz und Nutzung von Chromtrioxid und anderen Chrom‑VI‑Verbindungen in der Oberflächentechnik eV (VECCO) un pārējie apelācijas sūdzības iesniedzēji, kuru vārdi ir norādīti šā sprieduma I pielikumā, sedz savus, kā arī atlīdzina Eiropas Komisijas tiesāšanās izdevumus;
3)
Francijas Republika un Eiropas Ķimikāliju aģentūra (ECHA) sedz savus tiesāšanās izdevumus pašas.
[Paraksti]
I PIELIKUMS
Apelācijas sūdzības iesniedzēju saraksts
Verein zur Wahrung von Einsatz und Nutzung von Chromtrioxid und anderen Chrom‑VI‑Verbindungen in der Oberflächentechnik eV
(
VECCO
), Memmingene (Vācija),
Adolf Krämer GmbH & Co. KG
, Ulma (Vācija),
AgO Argentum GmbH Oberflächenveredelung
, Nirnberga (Vācija),
Alfred Kruse GmbH Metallveredelungen
, Langenfelde (Vācija),
AL‑Oberflächenveredelungsgesellschaft mbH
, Vupertāle (Vācija),
Anke GmbH & Co. KG Oberflächentechnik
, Esene (Vācija),
ATC Armoloy Technology Coatings GmbH & Co. KG
, Mosbaha (Vācija),
August Schröder GmbH & Co. KG Oberflächenveredelung
, Hemera (Vācija),
August Sure KG
, Līdenšeida (Vācija),
Baaske Oberflächenveredelung GmbH
, Vupertāle,
Hartchrom Beck GmbH
, Gīglingene (Vācija),
Bredt GmbH
, Mešede (Vācija),
Breidert Galvanic GmbH
, Darmštate (Vācija),
Chrom-Müller Metallveredelung GmbH
, Oberndorfa pie Nekāras (Vācija),
Chrom-Schmitt GmbH & Co. KG
, Bādenbādene (Vācija),
C. Hübner GmbH
, Marktoberdorfa (Vācija),
C. W. Albert GmbH & Co. KG
, Hemere–Bredenbruha (Vācija),
Detlef Bingen GmbH
, Langenfelde (Vācija),
Dittes Oberflächentechnik GmbH
, Kelterne (Vācija),
Duralloy Süd GmbH
, Fillingene–Švenningene (Vācija),
Durochrom-Bogatzki
, Oberndorfa pie Nekāras,
Metallveredelung Emil Weiß GmbH & Co. KG
, Mitvica (Vācija),
Ewald Siodla Metallveredelungsgesellschaft mbH
, Vitene (Vācija),
Flügel CSS GmbH & Co. KG
, Zolingene (Vācija),
Fritz Zehnle Galvanische Anstalt, Inh
.
Gerd Joos e.K
., Trīberga (Vācija),
Galvanoform Gesellschaft für Galvanoplastik mbH
, Lāra (Vācija),
Galvano Herbert Geske eK
, Zolingene,
Galvanotechnik Friedrich Holst GmbH
, Hamburga (Vācija),
Galvano Weis, Weis GmbH & Co., Galvanische Werkstätte KG
, Emmeringa (Vācija),
gebr. böge Metallveredelungs GmbH
, Hamburga,
Hans Giesbert GmbH & Co. KG
, Membrisa (Vācija),
Groz-Beckert KG
, Albštate (Vācija),
GTW GmbH
, Verla (Vācija),
GWC Coating GmbH
, Fillingene–Švenningene,
Hartchrom Beuthel GmbH
, Švelme (Vācija),
Hartchrom Erb GmbH
, Veiterštate (Vācija),
Hartchrom GmbH
, Karslrūe (Vācija),
Hartchrom GmbH Werner Kreuz
, Blumberga (Vācija),
Hartchrom Schoch GmbH
, Šternenfelsa (Vācija),
Hartchrom Teikuro Automotive GmbH
, Šternenfelsa,
Heine Optotechnik GmbH & Co. KG
, Heršinga (Vācija),
Heinrich Schnarr GmbH Metallveredlungswerk
, Mainašafa (Vācija),
Heinrich Schulte Söhne GmbH & Co. KG
, Arnsberga (Vācija),
Heinz Daurer und Söhne GmbH & Co. KG Metall-Veredelung-Lampertheim
, Lampertheima (Vācija),
Helmut Gossmann Metallveredelungs-GmbH
, Goldbaha (Vācija),
Henry Gevekoth GmbH
, Hamburga,
Heyer GmbH Oberflächentechnik
, Lībeka (Vācija),
HFJ Galvano Kiel GmbH
, Ķīle (Vācija),
Hueck Engraving GmbH & Co. KG
, Fīrsene (Vācija),
Imhof Hartchrom GmbH
, Karlštate (Vācija),
Johannes Jander GmbH & Co. KG Metalloberflächenveredelung
, Īzerlona (Vācija),
Johann Maffei GmbH & Co. KG
, Izerlona–Zimmerne (Vācija),
Kesseböhmer Beschlagsysteme GmbH & Co. KG
, Bādesene (Vācija),
Knipex-Werk C. Gustav Putsch KG
, Vupertāle,
Kreft & Röhrig GmbH
, Troizdorfa–Frīdrihvilhelmshīte (Vācija),
Kriebel Metallveredelung GmbH
, Kiršfurte (Vācija),
LKS Kronenberger GmbH Metallveredlungswerk
, Zeligenštate (Vācija),
Kunststofftechnik Bernt GmbH
, Kaufbeirene (Vācija),
L B – Oberflächentechnik GmbH
, Vupertāle,
Linder Metallveredelungsgesellschaft mbH
, Albštate (Vācija),
Metallisierwerk Peter Schreiber GmbH
, Diseldorfa (Vācija),
Montanhydraulik GmbH
, Holcvikēde (Vācija),
Morex SpA
, Grapas Krespano [Crespano del Grappa] (Itālija),
Motoren-Sauer Instandsetzungs-GmbH
, Hēsbaha (Vācija),
MSC/Copperflow Ltd
, Boltona, Lielmančestra (Apvienotā Karaliste),
Neumeister Hydraulik GmbH
, Neienštate Koherā [Neuenstadt am Kocher] (Vācija),
Nießer Metallveredelung GmbH
, Retenbaha pie Pegnicas [Röthenbach an der Pegnitz] (Vācija),
Norddeutsche Hartchrom GmbH & Co. KG
, Ganderkezē (Vācija),
Oberflächenzentrum Elz GmbH
, Limburga (Vācija),
OK Oberflächenveredelung GmbH & Co. KG
, Zunderna (Vācija),
OTH Oberflächentechnik Hagen GmbH & Co. KG
, Hāgene (Vācija),
OT Oberflächentechnik GmbH & Co. KG
, Šverīne (Vācija),
Präzisionsgalvanik GmbH Wolfen
, Biterfelde–Volfene (Vācija),
Rahrbach GmbH
, Heiligenhausa (Vācija),
Rudolf Clauss GmbH & Co. KG Metallveredlung
, Mīlheima pie Rūras [Mülheim an der Ruhr] (Vācija),
Rudolf Jatzke Galvanik-Hartchrom Günter Holthöfer GmbH & Co. KG
, Bīlefelde (Vācija),
Schaeffler Technologies AG & Co. KG
, Hercogenauraha (Vācija),
Scherer GmbH
, Haslaha Kincigtālē [Haslach im Kinzigtal] (Vācija),
Schmitz Hydraulikzylinder GmbH
, Bitelborna (Vācija),
Schnarr Metallveredlung GmbH
, Vaiblingene (Vācija),
Schornberg Galvanik GmbH
, Lipštate (Vācija),
Robert Schrubstock GmbH & Co. KG
, Felberta (Vācija),
Schulte Hartchrom GmbH
, Arnsberga,
Schwing GmbH
, Sanktštefana Lavantālē [Sankt Stefan im Lavanttal] (Austrija),
Silit-Werke GmbH & Co. KG
, Rīdlingene (Vācija),
Steinbach & Vollmann GmbH & Co. KG
, Heiligenhausa,
Strötzel Oberflächentechnik GmbH & Co. KG
, Hildesheima (Vācija),
Süss Oberflächentechnik GmbH
, Veclāra (Vācija),
Thoma Metallveredelung GmbH
, Heimertingene (Vācija),
Viemetall Viersener Metallveredlung Pottel GmbH & Co. KG
, Fīrsene (Vācija),
Walzen-Service-Center GmbH
, Oberhausene (Vācija),
Wavec GmbH
, Eizenhitenštate (Vācija),
Wilhelm Bauer GmbH & Co. KG
, Hanovere (Vācija),
Willy Remscheid Galvanische Anstalt GmbH
, Zolingene,
Willy Remscheid Kunststofftechnik GmbH
, Felberta,
Wiotec, Inhaber Udo Wilmes eK
, Ense (Vācija),
Wissing Hartchrom GmbH
, Lomara (Vācija),
alfi GmbH Isoliergefäße, Metall‑ und Haushaltswaren
, Vertheima (Vācija),
BIA Kunststoff‑ und Galvanotechnik GmbH & Co. KG
, Zolingene,
Siegfried Boner eK, Fillingene–Švenningene,
Bruchmühlbacher Galvanotechnik (BG) GmbH
, Bruhmīlbaha–Mīsava [Bruchmühlbach-Miesau] (Vācija),
C + C Krug GmbH
, Felberta,
Collini GmbH
, Aperga (Vācija),
Collini Gesellschaft mbH
, Hoenemsa (Austrija),
Collini GmbH
, Marhtrenka (Austrija),
ColliniWien GmbH
, Vīne (Austrija),
Federal-Mogul TP Europe GmbH & Co KG
, Buršeida (Vācija),
Fischer GmbH & Co. surface technologies KG
, Kacenelnbogene (Vācija),
Friederici Oberflächenveredlung GmbH
, Īzerlona,
Galvano Wittenstein GmbH
, Zolingene,
Gedore-Werkzeugfabrik GmbH & Co. KG
, Remšeida (Vācija),
Gerhardi Kunststofftechnik GmbH
, Līdenšeida,
Gosma – Werkzeugfabrik und Metallveredelung Weber GmbH
, Gosheima (Vācija),
Hartchrom-Meuter Ernst Meuter GmbH & Co. KG
, Zolingene,
Hartchrom Spezialbeschichtung Winter GmbH
, Treuene (Vācija),
Hasler AG, Aluminiumveredlung
, Turgi (Šveice),
Hartchrom Haslinger Oberflächentechnik GmbH
, Linca (Austrija),
Hentschel Harteloxal GmbH & Co. KG
, Šorndorfa (Vācija),
Kammin Metallveredelung KG
, Frīzenheima (Vācija),
Karl-Heinz Bauer GmbH Galvanische Anstalt
, Īzpringene (Vācija),
Maschinenfabrik KBA‑Mödling AG
, Marija Encersdorfa [Maria Enzersdorf] (Austrija),
Albert Kißling Galvanische Werke GmbH
, Neisēsa (Vācija),
KME Vācija GmbH & Co. KG
, Osnabrika (Vācija),
Lahner KG
, Brunna Gebirgē [Brunn am Gebirge] (Austrija),
Liebherr-Aerospace Lindenberg GmbH
, Lindenberga (Vācija),
MTU Aero Engines AG
, Minhene (Vācija),
MTU Maintenance Hannover GmbH
, Langenhāgene (Vācija),
Münze Österreich AG
, Vīne,
Nehlsen‑BWB Flugzeug-Galvanik Dresden GmbH & Co. KG
, Drēzdene (Vācija),
Orbis Will GmbH + Co. KG, Āhauza (Vācija),
Riag Oberflächentechnik AG
, Vengi (Šveice),
Franz Rieger Metallveredlung
, Šteinheima Albuhā [Steinheim am Albuch] (Vācija),
Saxonia Galvanik GmbH
, Halsbrike (Vācija),
Schweizer Galvanotechnic GmbH & Co. KG
, Heilbronna (Vācija),
G. Schwepper Beschlag GmbH & Co
, Heiligenhausa,
R. Spitzke Oberflächen‑ und Galvanotechnik GmbH & Co. K
G, Barsbitele (Vācija),
Stahl Judenburg GmbH
, Jūdenburga (Austrija),
VTK Veredelungstechnik Krieglach GmbH
, Krīglaha (Austrija),
STI Surface Technologies International Holding AG
, Šteinaha (Šveice),
Witech GmbH
, Remšeida,
Kurt Zecher GmbH
, Paderborna (Vācija),
De Martin AG
,
Metallveredelung
, Vengi,
Hattler & Sohn GmbH
, Fillingene–Švenningene,
Alfacrom 2000 Srl
, Fjume Veneto [Fiume Veneto] (Itālija),
F.LLI Angelini Sud Srl
, Arcano (Itālija),
Bertola Srl
, Marene (Itālija),
Bugli Srl
, Skandiči (Itālija),
Burello Srl
, Udīnes Pāvija (Itālija),
Galvanica CMB Di Bittante Franco EC Snc
, Skorce (Itālija),
Casprini Gruppo Industriale SpA
, Kavrilja (Itālija),
CFG Rettifiche Srl
, Ardženta (Itālija),
CIL – Cromatura e Rettifica Srl
, Ezīne (Itālija),
Cromatura Dura Srl
, Loca (Itālija),
Cromital Srl
, Parma (Itālija),
Cromoflesch Di Bolletta Giuseppe & C. Snc
, Salcano (Itālija),
Cromogalante Srl
, Paduja (Itālija),
Cromotrevigiana Srl
, Poncano Veneto (Itālija),
Elezinco Srl
, Kastelfidardo (Itālija),
Galvanica Nobili Srl
, Maranosulpanaro (Itālija),
Galvanotecnica Vignati Srl
, Kanegrate (Itālija),
Galvitek Srl
, Verona (Itālija),
Gilardoni Vittorio Srl
, Mandellodellario (Itālija),
Industria Galvanica Dalla Torre Ermanno e Figli Srl
, Villorba (Itālija),
La Galvanica Trentina Srl
, Rovereto (Itālija),
Nicros Srl
, Koneljāno (Itālija),
OCM Di Liboà Mauro & C. Snc
, Mondovī (Itālija),
Rubinetterie Zazzeri SpA
, Inčīza Valdarno (Itālija),
Silga SpA
, Kastelfidarno (Itālija),
Surcromo Di Suttora Marco
, Pjeve Emanuele (Itālija),
Tobaldini SpA
, Altavilla Vičentina (Itālija),
Tre Albi SNC Di Trentin Silvano Bittante Mario & Albanese Giancarlo
, Vedelago (Itālija),
Adolf Boos GmbH & Co. KG
, Īzerlona,
Henkel Beiz‑ und Elektropoliertechnik GmbH & Co. KG
, Vaidhofene pie Tajas [Waidhofen an der Thaya] (Austrija),
Saueressig GmbH & Co. KG
, Frēdene (Vācija),
Saueressig Polska sp. z o.o
., Tarnova Podgorne (Polija),
Wetzel GmbH
, Grencaha–Vīlene (Vācija),
Wetzel sp. z o.o
., Duhnova (Polija),
Apex Cylinders Ltd
, Bristole (Apvienotā Karaliste),
Federal-Mogul Burscheid GmbH
, Buršeida,
Federal-Mogul Friedberg GmbH
, Frīdberga (Vācija),
Federal-Mogul Vermögensverwaltungs-GmbH
, Buršeida,
Federal-Mogul Operations France SAS
, Senžandelarieje (Francija),
Dietmar Schrick GmbH
, Zolingene,
Cromatura Dalla Torre Sergio Snc Di Dalla Torre Sergio EC
, Bredaditjave (Itālija),
Hartchromwerk Brunner AG
, Sanktgallene (Šveice),
Schulz Hartchrom GmbH
, Hamburga.
II PIELIKUMS
Personu, kas iestājušās lietā pirmajā instancē, saraksts
Eiropas Ķimikāliju aģentūra (ECHA)
Assogalvanica
, Paduja,
Ecometal
, Trevizo (Itālija),
Comité européen pour le traitement de surface
(
CETS
), Lēvene (Beļģija),
Österreichische Gesellschaft für Oberflächentechnik
(
AOT
), Vīne,
Surface Engineering Association
(
SEA
), Birmingema (Apvienotā Karaliste),
Zentralverband Oberflächentechnik eV (ZVO)
, Hildene (Vācija),
Eco‑Chim Galvanotecnica di Antoniazzi G. & C. Snc
, Kodonjo (Itālija),
Heiche Oberflächentechnik GmbH
, Švaigerna (Vācija),
Schwäbische Härtetechnik Ulm GmbH & Co. KG
, Ulma,
Trattamento superfici metalliche Srl (TSM)
, Skio (Itālija),
Aros Hydraulik GmbH
, Memmingene,
Berndorf Band GmbH
, Berndorfa (Austrija),
Eberhard Derichs Maschinen‑ und Apparatebau GmbH
, Krēfelde (Vācija),
Friedrich Fausel Metalldrückerei
, Herrlingene (Vācija),
Goldhofer AG
, Memmingene,
Heidelberger Druckmaschinen AG
, Heidelberga (Vācija),
Huhtamaki Flexible Packaging Allemagne GmbH & Co. KG
, Ronsberga (Vācija),
ITW Automotive Products GmbH
, Hodenhāgene (Vācija),
Josef Van Baal GmbH
, Krēfelde,
Kleinvoigtsberger Elektrobauelemente GmbH
, Grosširma (Vācija),
Kniggendorf & Kögler GmbH
, Lācene (Vācija),
Liebherr-Components Kirchdorf GmbH
, Kirhdorfa (Vācija),
Max Hilscher GmbH
, Dornštade (Vācija),
Mora Metrology GmbH
, Ašafenburga (Vācija),
Norsystec – Nohra-System-Technik – GmbH
, Nora (Vācija),
Otto Littmann Maschinenfabrik – Präzisionsmechanik GmbH
, Hamburga,
Provertha Connectors Cables & Solutions GmbH
, Forcheima (Vācija),
Roland Merz
, ar dzīvesvietu Augšramštatē [Ober-Ramstadt] (Vācija),
Schwing-Stetter Baumaschinen GmbH
, Vīne,
SML Maschinengesellschaft mbH
, Lencinga (Austrija),
ThyssenKrupp Steel Europe AG
, Duisburga (Vācija),
Windmöller & Hölscher KG
, Lengeriha (Vācija).
(
*1
)	Tiesvedības valoda – angļu.