Pagaidu versija
TIESAS SPRIEDUMS (septītā palāta)
2026. gada 30. aprīlī (*)
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Kopējā tirdzniecības politika – Antidempinga maksājumi – Galīgo aizsardzības pasākumu ieviešana pret konkrētu tērauda ražojumu importu – Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda imports – Divi spēkā esoši kārtas numuri – Vienas no divām tarifu kvotām izsmelšana – Antidempinga maksājumu un papildu maksājumu kumulatīva piemērošana
Lietā C‑115/25
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši LESD 267. pantam, ko Fővárosi Törvényszék (Galvaspilsētas Budapeštas tiesa, Ungārija) iesniegusi ar 2025. gada 21. janvāra lēmumu un kas Tiesā reģistrēts 2025. gada 3. februārī, tiesvedībā
Stappert Magyarország Kft.
pret
Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága,
TIESA (septītā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs
F. Šalīns [F. Schalin] (referents), tiesneši M. Gavalecs [M. Gavalec] un Z. Čehi [Z. Csehi],
ģenerāladvokāts: A. Bjondi [A. Biondi],
sekretārs: A. Kalots Eskobars [A. Calot Escobar],
ņemot vērā rakstveida procesu,
ņemot vērā apsvērumus, ko snieguši:
–        Ungārijas valdības vārdā –
D. Csoknyai un M. Z. Fehér, pārstāvji,
–        Eiropas Komisijas vārdā – V. Bottka un
R. Pethke, pārstāvji,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
1        Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt 1. panta 1. un
6. punktu Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2019/159 (2019. gada 31. janvāris), ar ko nosaka galīgos aizsardzības pasākumus pret konkrētu tērauda ražojumu importu (OV 2019, L 31, 27. lpp.), redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar Komisijas 2022. gada 15. marta Īstenošanas regulu (ES) 2022/434 (OV 2022, L 88, 181. lpp.) (turpmāk tekstā – “Īstenošanas regula 2019/159”), kā arī 2. panta 1. un
2. punktu Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/1483 (2021. gada 15. septembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas [un Taivānas] izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importam (OV 2021, L 327, 1. lpp.), skatot kopsakarā ar Īstenošanas regulas 2021/1483 286. un 287. apsvērumu.
2        Šis lūgums iesniegts saistībā ar tiesvedību starp Stappert Magyarország Kft., tirdzniecības uzņēmumu, kas nodarbojas ar metālu un minerālu vairumtirdzniecību, un Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága (Valsts nodokļu un muitas administrācijas Sūdzību nodaļa, Ungārija; turpmāk tekstā – “pārsūdzības izskatošā nodokļu iestāde”) par antidempinga maksājuma un papildu aizsardzības maksājuma kumulatīvu piemērošanu Taivānas izcelsmes tēraudam, kā arī par pirmā no šiem maksājumiem apturēšanas nosacījumiem.
Atbilstošās tiesību normas
Īstenošanas regula (ES) 2015/2447
3        Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV 2015, L 343, 558. lpp.), 49. panta “Vispārīgi noteikumi par vienotu tarifu kvotu pārvaldību” 2. punktā noteikts:
“Katra tarifu kvota ir norādīta Savienības tiesību aktos ar kārtas numuru, kas atvieglo tās pārvaldību.”
Īstenošanas regula 2019/159
4        Īstenošanas regulas 2019/159 1. panta 1.–3., 5. un 6. punktā paredzēts:
“1.      Ievērojot 6. un
7. pantu, ar šo tiek atvērta tarifa kvota, lai Savienībā importētu katru no 26 attiecīgajām ražojumu kategorijām (atbilstīgi attiecīgajiem KN kodiem, kuri minēti I pielikumā), katrā laikposmā, kas norādīts IV.1. un IV.2. pielikumā.
2.      Katrā attiecīgajā ražojumu kategorijā, izņemot 8. un 25.A ražojumu kategoriju, daļa no katras tarifa kvotas tiek piešķirta IV pielikumā norādītajām valstīm.
3.      Katras tarifa kvotas atlikusī daļa un tarifa kvota 8. un 25. ražojumu kategorijai tiek piešķirta rindas kārtībā, pamatojoties uz tarifa kvotu, kas noteikta visos īstenošanas ceturkšņos vienādi.
[..]
5.      Ja attiecīgā kvota saskaņā ar 2. punktu kādai valstij ir izsmelta, importu no šīs valsts dažām ražojumu kategorijām var veikt atbilstīgi tās pašas ražojumu kategorijas tarifa kvotas atlikušajai daļai. Šo noteikumu piemēro tikai katra galīgās tarifa kvotas piemērošanas gada pēdējā ceturksnī. [..]
6.      Ja attiecīgā tarifa kvota ir izsmelta vai ja ražojumu kategoriju importam nepiemēro attiecīgo tarifa kvotu, IV.1. pielikumā norādītajām ražojumu kategorijām piemēro papildu maksājumu 25 % apmērā, kas piemērojams neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas.”
5        Īstenošanas regulas 2019/159 3. pantā noteikts:
“Tarifa kvotas, kas norādītas 1. pantā, pārvalda [Eiropas] Komisija un dalībvalstis saskaņā ar tarifu kvotu pārvaldības sistēmu, kura paredzēta Īstenošanas regulas [2015/2447] 49.–54. pantā.”
Īstenošanas regula 2021/1483
6        Īstenošanas regulas 2021/1483 286. apsvērums formulēts šādi:
“Komisija ar [Īstenošanas regulu 2019/159] uz trīs gadu laikposmu noteica aizsardzības pasākumu attiecībā uz konkrētiem tērauda ražojumiem. [..] Attiecīgi, pārkāpjot aizsardzības pasākuma ietvaros noteiktās tarifu kvotas, par vienu un to pašu importu būtu jāmaksā gan tarifa kvotas pārsniegšanas maksājums, gan antidempinga maksājums. Tā kā šādas antidempinga pasākumu un aizsardzības pasākumu apvienošanas ietekme uz tirdzniecību varētu pārsniegt vēlamo, Komisija nolēma novērst antidempinga maksājuma un tarifa kvotas pārsniegšanas maksājuma vienlaicīgu piemērošanu par pārskatāmo ražojumu laikposmā, kurā iekasē aizsardzības maksājumu.”
7        Īstenošanas regulas 2021/1483 287. apsvērumā paredzēts:
“Tas nozīmē, ka tad, ja [Īstenošanas regulas 2019/159] 1. panta 6. punktā minētais tarifa kvotas pārsniegšanas maksājums kļūst piemērojams pārskatāmajam ražojumam un ja tas pārsniedz minētajā regulā noteikto antidempinga maksājumu līmeni, iekasē tikai [Īstenošanas regulas 2019/159] 1. panta 6. punktā minēto tarifa kvotas pārsniegšanas maksājumu. Aizsardzības un antidempinga maksājumu vienlaicīgas piemērošanas laikposmā aptur saskaņā ar minēto regulu noteikto maksājumu iekasēšanu. [..]”
8        Īstenošanas regulas 2021/1483 2. panta 1. un
2. punktā noteikts:
“1.      Ja tādu plakanu nerūsējošā tērauda velmējumu importam, kas pēc aukstās velmēšanas (aukstās presēšanas) nav tālāk apstrādāti, kļūst piemērojams [Īstenošanas regulas 2019/159]
1. panta 6. punktā minētais tarifa kvotas pārsniegšanas maksājums un ja tas pārsniedz 1. panta 2. punktā noteiktajam antidempinga maksājumam līdzvērtīgu ad valorem līmeni, iekasē tikai [Īstenošanas regulas 2019/159] 1. panta 6. punktā minēto tarifa kvotas pārsniegšanas maksājumu.
2.      Šā panta 1. punkta piemērošanas laikposmā aptur saskaņā ar šo regulu noteikto maksājumu iekasēšanu.”
Pamatlieta un prejudiciālie jautājumi
9        Ar Īstenošanas regulu 2019/159 Komisija noteica galīgos aizsardzības pasākumus pret konkrētu tērauda ražojumu importu un tie ietvēra papildu maksājuma 25 % apmērā piemērošanu
to ražojumu importam no trešām valstīm, kuri atbilst
KN kodiem 7219 32 10, 7219 33 10, 7219 34 10 un 7219 90 80.
10      Ar Īstenošanas regulu 2021/1483 tā arī noteica antidempinga maksājumu tiem Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importam, kuri citstarp atbilst tiem pašiem KN kodiem. Taivānas ražotāju gadījumā
šī maksājuma likme principā ir 6,8 %.
11      2022. gada 1. aprīlī Stappert Magyarország iesniedza Nemzeti Adó- és Vámhivatal Dél‑budapesti Adó- és Vámigazgatósága (Valsts nodokļu un muitas administrācijas Dienvidbudapeštas nodokļu un muitas pārvalde, Ungārija; turpmāk tekstā – “pirmā līmeņa nodokļu iestāde”) pieteikumu par vairāku Taivānas izcelsmes tērauda ražojumu laišanu brīvā apgrozībā. Šis pieteikums tika iesniegts ar preferenciālo kodu 120 un tajā bija norādīts kvotas kārtas numurs 09.8847, kas attiecās uz
četriem nerūsējošā tērauda ražojumu veidiem un atbilst Taric kodiem 7219 32 10 00, 7219 33 10 00, 7219 90 80 00 un 7219 34 10 00.
12      Kvota ar kārtas numuru 09.8847 tika izsmelta tajā pašā dienā, kad tika iesniegts attiecīgais pieteikums. Otra kvota ar kārtas numuru 09.8578, kas 2022. gada 1. aprīlī tika atvērta attiecībā uz tām pašām izcelsmes valstīm un tām pašām ražojumu kategorijām, tika izsmelta 2022. gada 11. aprīlī. Stappert Magyarország savā pieteikumā par preču laišanu brīvā apgrozībā šo otro kvotu nebija norādījusi.
13      Pēc tam, kad minētais
pieteikums tika izskatīts
Komisijas “Nodokļu politikas un muitas savienības” ģenerāldirektorātā, pirmā līmeņa nodokļu iestāde piešķīra preferenciālo tarifa kvotu tikai daļai importēto preču, nepārsniedzot to kvotas apjomu, kas kvotas
Nr. 09.8847 ietvaros
vēl bija pieejams
pieteikuma iesniegšanas dienā.
14      Ar 2022. gada 8. septembra lēmumu pirmā līmeņa nodokļu iestāde visiem brīvā apgrozībā laistajiem ražojumiem piemēroja galīgo antidempinga maksājumu 6,8 % apmērā un tikai ražojumiem, kuru apjoms pārsniedza atlikušo tarifa kvotas Nr. 09.8847 daļu, – papildu maksājumu 25 % apmērā. Šī iestāde
balstījās uz Īstenošanas regulas 2019/159 1. panta 6. punktu, kurā paredzēts: “ja attiecīgā tarifa kvota ir izsmelta vai ja ražojumu kategoriju importam nepiemēro attiecīgo tarifa kvotu, [..] piemēro papildu maksājumu 25 % apmērā”.
15      Izvērtējusi
Stappert Magyarország administratīvo sūdzību, pārsūdzības izskatošā nodokļu iestāde atstāja spēkā šo lēmumu daļā, kurā tajā bija noteikta antidempinga maksājuma un papildu maksājuma kumulatīva piemērošana kvotā neietilpstošajai
ražojumu daļai. Tā atzina – lai gan pieteikuma par preču laišanu brīvā apgrozībā iesniegšanas dienā saistībā ar attiecīgo izcelsmes valsti un ražojumiem vēl bija pieejams otrs kvotas apjoms (Nr. 09.8578), Stappert Magyarország tomēr nevarēja to izmantot, jo nebija to norādījusi
savā pieteikumā.
16      Saistībā ar pārklāšanās novēršanas noteikumu piemērošanu pārsūdzības izskatošā nodokļu iestāde tomēr konstatēja, ka, ņemot vērā šo otro kvotas apjomu, attiecīgo tarifa kvotu nevarēja uzskatīt par izsmeltu Īstenošanas regulas 2019/159 1. panta 6. punkta izpratnē. Tā secināja, ka Īstenošanas regulas 2021/1483 2. pantā paredzētie antidempinga maksājumu apturēšanas nosacījumi nav izpildīti, lai arī regulā dažos gadījumos ir paredzēta šo maksājumu apturēšana, ja tiek piemēroti papildu maksājumi.
17      Stappert Magyarország cēla iesniedzējtiesā prasību par pārsūdzības izskatošās nodokļu iestādes lēmumu, ar kuru tika apstiprināta abu minēto maksājumu kumulatīva piemērošana ražojumiem, attiecībā uz kuriem tai tika atteikta preferenciālā tarifa kvota.
18      Šīs sabiedrības skatījumā šāda kumulatīva piemērošana ir pretrunā no Īstenošanas regulas 2021/1483 286. apsvēruma izrietošajam Savienības likumdevēja nodomam. Ja kvotā neietilpstošajiem ražojumiem ar kārtas numuru 09.8847 būtu piemērojams papildu maksājums 25 % apmērā
atbilstoši Īstenošanas regulas 2019/159 1. panta 6. punktam, tad saskaņā ar Īstenošanas regulas 2021/1483 2. panta 1. punktu antidempinga maksājums 6,8 % apmērā būtu apturams, jo papildu maksājuma likme pārsniedza antidempinga maksājuma likmi.
19      Stappert Magyarország turklāt apgalvo, ka pārsūdzības izskatošā nodokļu iestāde ir pieļāvusi interpretācijas kļūdu, atzīdama, ka antidempinga maksājuma apturēšana ir atkarīga no kvotu ar kārtas numuriem 09.8847 un 09.8578 kopējas izsmelšanas. Šīs sabiedrības ieskatā Īstenošanas regulas 2019/159 1. panta 6. punktā antidempinga maksājuma apturēšana nepārprotami ir sasaistīta ar “tarifa kvotas” izsmelšanu un nevis ar vairāku secīgu tarifa kvotu izsmelšanu. Tādēļ ar kvotas Nr. 09.8847 izsmelšanu vien
esot bijis pietiekami, lai iedarbinātu ārpuskvotas importam piemērojamo režīmu.
20      Iesniedzējtiesa norāda, ka tajā izskatāmā strīda risinājums būtībā ir atkarīgs no to maksājumu noteikumu, piemērojot tos
kopsakarā, interpretācijas, kuri
saistīti ar
attiecīgi Īstenošanas regulās 2021/1483 un 2019/159
paredzētajiem antidempinga un aizsardzības pasākumiem.
21      Šādos apstākļos Fővárosi Törvényszék (Galvaspilsētas Budapeštas tiesa, Ungārija), kas ir iesniedzējtiesa, nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“1)      Vai [Īstenošanas regulas 2019/159] 1. panta 6. punktā lietotais īpašības vārds “attiecīgais” jāinterpretē tādējādi, ka tas, runājot par šīs regulas 1. panta 1. punktā minētajām ražojumu kategorijām ar konkrētu KN kodu, attiecas uz visiem kārtas numuriem (tarifa kvotām), kas atvērti katram laikposmam, vai tikai uz kārtas numuru (tarifa kvotu), attiecībā uz kuru importētājs iesniedzis tarifa kvotas pieteikumu?
2)      Vai [Īstenošanas regulas 2021/1483] 2. panta 1. punktā ietvertais formulējums “ja [..] kļūst piemērojams [..] tarifa kvotas pārsniegšanas maksājums” jāinterpretē tādējādi, ka tas attiecas tikai uz gadījumu, kad kļūst piemērojams papildu maksājums 25 % apmērā, jo “attiecīgā” tarifa kvota ir izsmelta, vai arī uz gadījumu, kad papildu maksājums kļūst piemērojams jebkāda cita iemesla dēļ, piemēram, tarifa kvotas pieteikuma neiesniegšanas dēļ?
3)      Vai Īstenošanas regulas [2021/1483] 2. panta 2. punkts jāinterpretē tādējādi, ka antidempinga maksājuma 6,8 % apmērā iekasēšana tiek apturēta tikai tad, ja tiek piemērots papildu maksājums 25 % apmērā attiecīgās kvotas izsmelšanas dēļ, vai arī tā jāaptur arī tad, ja papildu maksājums kļūst piemērojams jebkāda cita iemesla dēļ, piemēram, pieteikuma neiesniegšanas dēļ?
4)      Vai Īstenošanas regulas 2019/159 1. panta 6. punkts un Īstenošanas regulas 2021/1483 2. panta 1. un 2. punkts, ņemot vērā pēdējās minētās regulas 286. un 287. apsvērumu, jāinterpretē tādējādi, ka papildu maksājumu un antidempinga maksājumu nevar piemērot vienlaikus pat tad, ja dienā, kad ar noteiktu kārtas numuru atvērtā tarifa kvota tika izsmelta, Komisija atvēra jaunu tarifa kvotu ar citu kārtas numuru ražojumiem ar to pašu KN kodu un importētājs lūdza piemērot preferenciālo muitas procedūru tikai attiecībā uz izsmelto tarifa kvotu?”
Par prejudiciālajiem jautājumiem
Par pirmo jautājumu
22      Ar pirmo jautājumu iesniedzējtiesa būtībā vaicā, vai Īstenošanas regulas 2019/159 1. panta 6. punkts jāinterpretē tādējādi, ka formulējums “ja attiecīgā tarifa kvota ir izsmelta”, no kā ir atkarīga šajā tiesību normā paredzētā papildu maksājuma 25 % apmērā piemērošana, ir attiecināms tikai uz pieteikumā par preču laišanu brīvā apgrozībā
norādīto konkrēto kārtas numuru.
23      Iesniedzējtiesa norāda, ka šo formulējumu var interpretēt divējādi. Saskaņā ar pirmo iespējamo interpretāciju vārds “attiecīgā” aptver 26 ražojumu kategorijas, uz kurām attiecināmi ar Īstenošanas regulu 2019/159 ieviestie aizsardzības pasākumi, un tādējādi – visas
šīm ražojumu kategorijām atvērtās tarifa kvotas. Saskaņā ar otro iespējamo interpretāciju šis vārds ir attiecināms tikai uz kārtas numuru, ar kuru importētājs ir iesniedzis pieteikumu par tarifa kvotas piešķiršanu. Atbilstoši šai otrajai interpretācijai
ar to vien, ka ir izsmelta tikai ar šo kārtas numuru
saistītā tarifa kvota, būtu pietiekami, lai kļūtu piemērojams papildu maksājums 25 % apmērā.
24      Rakstveida apsvērumos Ungārijas valdība ir uzsvērusi, ka formulējums “ja attiecīgā tarifa kvota ir izsmelta” aptver attiecīgo ražojumu kategoriju, nevis katru kārtas numuru atsevišķi. Savukārt Komisijas skatījumā šis formulējums norāda vienīgi uz to kārtas numuru, ar kuru importētājs ir iesniedzis tarifa kvotas pieteikumu.
25      Formulējums “attiecīgā tarifa kvota” Īstenošanas regulā 2019/159 nav definēts.
26      Tomēr Īstenošanas regulas 2019/159 normās, lasot tās kopsakarā ar Īstenošanas regulas 2015/2447 normām, ir sniegtas norādes, kas ļauj precizēt tā tvērumu.
27      Pirmkārt, Īstenošanas regulas 2019/159 1. panta 1. punktā paredzēts, ka “tiek atvērta tarifa kvota, lai Savienībā importētu katru no 26 attiecīgajām ražojumu kategorijām [..] katrā [norādītajā laikposmā] [..]”.
28      Otrkārt, šīs īstenošanas regulas 3. pantā noteikts, ka “tarifa kvotas, kas norādītas 1. pantā, pārvalda Komisija un dalībvalstis saskaņā ar tarifu kvotu pārvaldības sistēmu, kura paredzēta Īstenošanas regulas [2015/2447] 49.–54. pantā.”
29      Šajā ziņā Īstenošanas regulas 2015/2447 49. panta 2. punktā paredzēts, ka “katra tarifu kvota ir norādīta Savienības tiesību aktos ar kārtas numuru, kas atvieglo tās pārvaldību.”
30      No šīm tiesību normām izriet, ka tarifa kvotu pārvaldības nolūkā katra tarifa kvota tiek identificēta ar kārtas numuru.
31      Šis konstatējums turklāt atbilst Īstenošanas regulas 2019/159 1. panta 1. punktam, atbilstoši kuram tarifa kvota tiek atvērta uz noteiktu laikposmu.
32      Tādēļ formulējums “attiecīgā tarifa kvota” šīs īstenošanas regulas 1. panta 6. punkta izpratnē ir saprotams kā atsauce uz kvotu, kas atbilst pieteikumā par preču laišanu brīvā apgrozībā norādītajam konkrētajam kārtas numuram.
33      Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, uz pirmo jautājumu jāatbild, ka Īstenošanas regulas 2019/159 1. panta 6. punkts jāinterpretē tādējādi, ka formulējums “ja attiecīgā tarifa kvota ir izsmelta”, no kā ir atkarīga šajā tiesību normā paredzētā papildu maksājuma 25 % apmērā piemērošana, ir attiecināms tikai uz pieteikumā par preču laišanu brīvā apgrozībā norādīto konkrēto kārtas numuru.
Par otro jautājumu
34      Ar otro jautājumu iesniedzējtiesa vaicā, vai Īstenošanas regulas 2021/1483 2. panta 1. punkts jāinterpretē tādējādi, ka formulējums “ja [..] kļūst piemērojams [..] tarifa kvotas pārsniegšanas maksājums” šīs tiesību normas izpratnē ir attiecināms vienīgi uz gadījumu, kad papildu maksājums 25 % apmērā kļuvis piemērojams tikai tarifa kvotas izsmelšanas
dēļ, vai arī tas ir attiecināms arī uz citiem gadījumiem, kad šis maksājums kļuvis piemērojams, citstarp tarifa kvotas pieteikuma neiesniegšanas dēļ.
35      Ungārijas valdība rakstveida apsvērumos ir norādījusi, ka minētā tiesību norma ir attiecināma
vienīgi uz gadījumu, kad papildu maksājums kļuvis piemērojams attiecīgās tarifa kvotas izsmelšanas dēļ.
36      Savukārt Komisijas
skatījumā minētais formulējums bez izņēmumiem
ir attiecināms uz visiem gadījumiem, kad kļuvis piemērojams papildu maksājums 25 % apmērā, arī tad, ja importētājs nav lūdzis piemērot tarifa kvotu.
37      Šajā lietā Īstenošanas regulas 2021/1483 2. panta 1. punktā, kurā minēts gadījums, kad “kļūst piemērojams [..] tarifa kvotas pārsniegšanas maksājums”, ir skaidra atsauce uz Īstenošanas regulas 2019/159 1. panta 6. punktā paredzēto papildu maksājumu 25 % apmērā.
38      Saskaņā ar šo pēdējo tiesību normu šis papildu maksājums ir piemērojams, “ja attiecīgā tarifa kvota ir izsmelta vai ja ražojumu kategoriju importam nepiemēro attiecīgo tarifa kvotu”.
39      No tā izriet, ka papildu maksājums 25 % apmērā ir piemērojams ne tikai tad, ja ir izsmelta pieteikumā par preču laišanu brīvā apgrozībā norādītā tarifa kvota, bet arī visos
gadījumos, kad
šī tarifa kvota attiecīgajam importam nav piemērojama, citstarp tad, ja nav iesniegts pieteikums par tās piešķiršanu.
40      Tādēļ uz otro jautājumu jāatbild, ka Īstenošanas regulas 2021/1483 2. panta 1. punkts jāinterpretē tādējādi, ka formulējums “ja [..] kļūst piemērojams [..] tarifa kvotas pārsniegšanas maksājums” šīs tiesību normas izpratnē ir attiecināms uz visiem gadījumiem, kad atbilstoši Īstenošanas regulas 2019/159
1. panta 6. punktam kļuvis piemērojams papildu maksājums 25 % apmērā, citstarp tad, ja attiecīgā tarifa kvota importam nav piemērojama, jo nav iesniegts pieteikums par tās piešķiršanu.
Par trešo jautājumu
41      Ar trešo jautājumu iesniedzējtiesa būtībā vaicā, vai Īstenošanas regulas 2021/1483 2. panta 2. punkts jāinterpretē tādējādi, ka galīgie antidempinga maksājumi var tikt apturēti tikai tad, ja papildu maksājums 25 % apmērā kļuvis piemērojams attiecīgās tarifa kvotas izsmelšanas dēļ, vai arī tie var tikt apturēti
arī tad, ja šis papildu maksājums kļuvis piemērojams jebkāda cita iemesla dēļ, citstarp tad, ja attiecīgā tarifa kvota importam nav piemērojama, jo nav iesniegts pieteikums par tās piešķiršanu.
42      Rakstveida apsvērumos Ungārijas valdība ir norādījusi, ka antidempinga maksājumu nevar apturēt, ja tarifa kvota joprojām ir pieejama, citstarp ar citu kārtas numuru nekā importētāja norādītais.
43      Savukārt Komisijas ieskatā pieteikumam par preču laišanu brīvā apgrozībā ar konkrētu kārtas numuru Īstenošanas regulas 2021/1483 2. panta 2. punkts ir piemērojams visos gadījumos, kad jāpiemēro papildu maksājumu 25 % apmērā. Šo pēdējo minēto maksājumu un antidempinga maksājumu vienam un tam pašam importa apjomam ar vienu kārtas numuru
nekad nevarētu piemērot vienlaikus, un tāpēc antidempinga maksājums 6,8 % apmērā būtu apturams.
44      Šajā lietā no atbildes, kas sniegta uz otro jautājumu, izriet, ka Īstenošanas regulas 2021/1483 2. panta 1. punkts aptver visus gadījumus, kad atbilstoši Īstenošanas regulas 2019/159 1. panta 6. punktam kļūst piemērojams papildu maksājums 25 % apmērā, to vidū
arī gadījumu, kad attiecīgā tarifa kvota importam nav piemērojama, jo nav iesniegts pieteikums par tās piešķiršanu. Šādā situācijā ir piemērojams tikai pēdējais minētais maksājums, ja tā summa pārsniedz antidempinga maksājumu summu.
45      Šādos apstākļos Īstenošanas regulas 2021/1483 2. panta 2. punktā paredzētajai antidempinga maksājuma 6,8 % apmērā iekasēšanas apturēšanai jābūt spēkā visā laikposmā, kad saskaņā ar šīs īstenošanas regulas 2. panta 1. punktu ir piemērojams vienīgi papildu maksājums 25 % apmērā.
46      Tādēļ uz trešo jautājumu jāatbild, ka Īstenošanas regulas 2021/1483 2. panta 2. punkts jāinterpretē tādējādi, ka galīgie antidempinga maksājumi – kā paredzēts šajā tiesību normā – var
tikt apturēti
visos gadījumos, kad kāda
iemesla dēļ ir kļuvis piemērojams
papildu maksājums, kura
summa pārsniedz antidempinga maksājumu, citstarp tad, ja attiecīgā tarifa kvota importam nav piemērojama, jo nav iesniegts pieteikums par tās piešķiršanu.
Par ceturto jautājumu
47      Ar ceturto jautājumu iesniedzējtiesa vaicā, vai Īstenošanas regulas 2019/159 1. panta 6. punkts un Īstenošanas regulas 2021/1483 2. panta 1. un
2. punkts, ņemot vērā pēdējās minētās regulas 286. un 287. apsvērumu, jāinterpretē tādējādi, ka papildu maksājumu un antidempinga maksājumu nevar piemērot vienlaikus, citstarp arī tad, ja konkrēta kārtas numura izsmelšanas dienā ražojumiem ar to pašu KN kodu ir atvērta jauna tarifa kvota ar citu kārtas numuru, bet importētājs ir lūdzis piemērot preferenciālo muitas režīmu vienīgi attiecībā uz izsmelto tarifa kvotu.
48      Rakstveida apsvērumos Ungārijas valdība ir norādījusi, ka Īstenošanas regulas 2021/1483 286. un 287. apsvērums neietekmē papildu maksājuma 25 % apmērā un antidempinga maksājuma 6,8 % apmērā kumulatīvas piemērošanas tiesiskumu.
49      Savukārt Komisijas skatījumā abus šos maksājumus nevar vienlaikus piemērot vienam un tam pašam importa apjomam ar vienu kārtas numuru, neatkarīgi no tā, vai importētājs ir iesniedzis pieteikumu tarifa kvotas ar citu kārtas numuru
piemērošanai.
50      Šajā ziņā no atbildēm, kas sniegtas uz pirmo līdz trešo jautājumu, izriet, pirmkārt, ka “attiecīgā tarifa kvota” Īstenošanas regulas 2019/159 1. panta 6. punkta izpratnē atbilst kvotai, kas identificēta ar pieteikumā par preču laišanu brīvā apgrozībā norādīto kārtas numuru, un, otrkārt, ka Īstenošanas regulas 2021/1483 2. panta 1. un
2. punkts ir piemērojams visos gadījumos, kad atbilstoši šai tiesību normai kļuvis piemērojams papildu maksājums 25 % apmērā.
51      Tādēļ tas, ka tiem pašiem ražojumiem ir pieejama tarifa kvota ar citu kārtas numuru, neietekmē papildu maksājuma 25 % apmērā piemērošanu, pamatojoties uz
pieteikumā par preču laišanu brīvā apgrozībā norādīto
kārtas numuru, un attiecīgā gadījumā Īstenošanas regulas 2021/1483 2. panta 1. un
2. punktā paredzētā noteikuma par mazākas vērtības antidempinga maksājuma apturēšanu piemērošanu, kas šajā gadījumā būtu 6,8 %. Vienīgais nosacījums, kas var izraisīt antidempinga maksājuma apturēšanu, ir tas, ka tā summa ir mazāka par papildu maksājuma summu.
52      Tāpat tas, ka importētājs nav lūdzis piešķirt tarifa kvotu ar citu kārtas numuru, pats par sevi nevar būt šķērslis šī apturēšanas noteikuma piemērošanai, jo šāds nosacījums neizriet ne no Īstenošanas regulas 2019/159, ne no Īstenošanas regulas 2021/1483.
53      Šo interpretāciju apstiprina Regulas 2021/1483 286. un 287. apsvērums, no kuriem būtībā izriet, ka antidempinga pasākumu piemērošana ir jāpielāgo tā, lai aizsardzības pasākumu piemērošanas laikā izvairītos no pārmērīgas ietekmes, ko rada vienlaicīga abu maksājumu piemērošana.
54      Tātad uz ceturto jautājumu jāatbild, ka Īstenošanas regulas 2019/1959 1. panta 6. punkts un Īstenošanas regulas 2021/1483 2. panta 1. un
2. punkts, ņemot vērā pēdējās minētās regulas 286. un 287. apsvērumu, jāinterpretē tādējādi, ka antidempinga maksājumu un papildu maksājumu nevar piemērot vienlaikus, ja attiecīgā importa gadījumā ir izpildīti minētajā 2. pantā paredzētie nosacījumi apturēšanas piemērošanai, citstarp arī tad, ja tarifa kvotas
ar konkrētu kārtas numuru izsmelšanas dienā ražojumiem ar to pašu KN kodu ir atvērta jauna tarifa kvota ar citu kārtas numuru un importētājs ir lūdzis piemērot preferenciālo muitas režīmu vienīgi attiecībā uz izsmelto tarifa kvotu.
Par tiesāšanās izdevumiem
55      Attiecībā uz pamatlietas pusēm šī tiesvedība izriet no tiesvedības, kas notiek iesniedzējtiesā, tāpēc tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto pušu izdevumi, nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (septītā palāta) nospriež:
1)      Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/159 (2019. gada 31. janvāris), ar ko nosaka galīgos aizsardzības pasākumus pret konkrētu tērauda ražojumu importu, redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar Komisijas 2022. gada 15. marta Īstenošanas regulu (ES) 2022/434, 1. panta 6. punkts
jāinterpretē tādējādi, ka
formulējums “ja attiecīgā tarifa kvota ir izsmelta”, no kā ir atkarīga šajā tiesību normā paredzētā papildu maksājuma 25 % apmērā piemērošana, ir attiecināms tikai uz pieteikumā par preču laišanu brīvā apgrozībā norādīto konkrēto kārtas numuru.
2)      Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/1483 (2021. gada 15. septembris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas [un Taivānas] izcelsmes plakanu nerūsējošā tērauda auksto velmējumu importam, 2. panta 1. punkts
jāinterpretē tādējādi, ka
formulējums “ja [..] kļūst piemērojams [..] tarifa kvotas pārsniegšanas maksājums” šīs tiesību normas izpratnē ir attiecināms uz visiem gadījumiem, kad atbilstoši Īstenošanas regulas 2019/159, redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar Īstenošanas regulu 2022/434, 1. panta 6. punktam kļuvis piemērojams papildu maksājums 25 % apmērā, citstarp tad, ja attiecīgā tarifa kvota importam nav piemērojama, jo nav iesniegts pieteikums par tās piešķiršanu.
3)      Īstenošanas regulas 2021/1483 2. panta 2. punkts
jāinterpretē tādējādi, ka
galīgie antidempinga maksājumi – kā paredzēts šajā tiesību normā – var tikt apturēti visos gadījumos, kad kāda iemesla dēļ ir kļuvis piemērojams papildu maksājums, kura summa pārsniedz antidempinga maksājumu, citstarp tad, ja attiecīgā tarifa kvota importam nav piemērojama, jo nav iesniegts pieteikums par tās piešķiršanu.
4)      Īstenošanas regulas 2019/159, redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar Īstenošanas regulu 2022/434, 1. panta 6. punkts un Īstenošanas regulas 2021/1483 2. panta 1. un 2. punkts, skatot kopsakarā ar pēdējās minētās regulas 286. un 287. apsvērumu,
jāinterpretē tādējādi, ka
antidempinga maksājumu un papildu maksājumu nevar piemērot vienlaikus, ja attiecīgā importa gadījumā ir izpildīti minētajā 2. pantā paredzētie nosacījumi apturēšanas piemērošanai, citstarp arī tad, ja tarifa kvotas ar konkrētu kārtas numuru izsmelšanas dienā ražojumiem ar to pašu KN kodu ir atvērta jauna tarifa kvota ar citu kārtas numuru un importētājs ir lūdzis piemērot preferenciālo muitas režīmu vienīgi attiecībā uz izsmelto tarifa kvotu.
[Paraksti]
*      Tiesvedības valoda – ungāru.