62024CC0313
ĢENERĀLADVOKĀTES LAILAS MEDINAS
SECINĀJUMI,
sniegti 2025. gada 26. jūnijā (
1
)
Lieta C‑313/24
Opera Laboratori Fiorentini SpA
pret
Ministero della Cultura
,
Gallerie degli Uffizi
,
A.L.E.S. – Arte Lavoro e Servizi SpA
,
piedaloties
Scudieri International Srl
(Consiglio di Stato (Valsts padome, Itālija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) – Ierobežojoši pasākumi saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā – Regula (ES) Nr. 833/2014 – 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkts – Aizliegums piešķirt vai turpināt izpildīt publiskus līgumus Krievijas valstspiederīgajiem vai vienībām vai struktūrām, kuras iedibinātas Krievijā – Jēdziens “[darbojas] vienības [..] vārdā vai saskaņā ar tās norādēm” – Faktiska kontrole – Apstākļi, kuri līgumslēdzējai iestādei jāpārbauda padziļinātāk – Vērtējums, kas balstīts uz visiem atbilstošajiem tiesiskajiem un faktiskajiem apstākļiem
1.
Šis lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt Regulas (ES) Nr. 833/2014 (2014. gada 31. jūlijs) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (
2
), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) 2022/576 (
3
), 5.k panta 1. punkta c) apakšpunktu.
2.
Šis lūgums ir iesniegts saistībā ar tiesvedību starp Opera Laboratori Fiorentini SpA un vairākām Itālijas publisko un privāto tiesību vienībām par publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu uz 10 gadiem 8,89 miljonu EUR vērtībā saistībā ar iekštelpu bāru un restorānu pakalpojumu sniegšanu Pitti Palace un Boboli Gardens muzeja kompleksā Uffizi Gallery Florencē (Itālija) (turpmāk tekstā – “attiecīgais līgums”).
3.
Opera Laboratori Fiorentini, kas publiskā iepirkuma procedūrā tika ierindota otrajā vietā, apstrīdēja lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu Scudieri International Srl, ceļot prasību Tribunale Amministrativo Regionale per la Toscana (Toskānas Reģionālā administratīvā tiesa, Itālija), norādīdama, ka šī līguma slēgšanas tiesību piešķiršana ir pretrunā Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētajam aizliegumam, jo divi no trim Scudieri International valdes locekļiem ir Krievijas valstspiederīgie un viens no tiem ir arī šīs sabiedrības valdes priekšsēdētājs un izpilddirektors, kā arī Sielna SpA – sabiedrības, kurai pieder 90 % Scudieri International pamatkapitāla (turpmāk tekstā – “mātessabiedrība”), ģenerāldirektors.
I. Atbilstošās tiesību normas
4.
Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punktā, redakcijā, kas ir piemērojama šīs lietas faktu norises laikā, paredzēts, ka [šādiem tiesību subjektiem] ir aizliegts piešķirt vai turpināt izpildīt ar tām jebkādus publiskus vai koncesijas līgumus, uz kuriem attiecas publiskā iepirkuma direktīvas [..]:
“a)
Krievijas valstspiederīgais vai fiziska vai juridiska persona, vienība vai struktūra, kas veic uzņēmējdarbību Krievijā;
b)
juridiska persona, vienība vai struktūra, kuras īpašumtiesības vairāk nekā 50 % apmērā tieši vai netieši pieder šā punkta a) apakšpunktā minētajai vienībai; vai
c)
fiziska vai juridiska persona, vienība vai struktūra, kas darbojas kādas šā punkta a) vai b) apakšpunktā minētās vienības vārdā vai saskaņā ar tās norādēm,
tostarp, ja uz tām attiecas vairāk nekā 10 % no līguma vērtības, apakšuzņēmējiem, piegādātājiem vai vienībām, uz kuru spējām paļaujas publiskā iepirkuma direktīvu nozīmē.”
5.
Regulas Nr. 833/2014 12. pantā noteikts:
“Ir aizliegts apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis ir apiet šajā regulā noteiktos aizliegumus.”
II. Strīds pamatlietā un prejudiciālais jautājums
6.
Atklātā elektroniskā procedūrā, ko organizēja līgumslēdzēja iestāde – Ministero della Cultura (Kultūras ministrija, Itālija) sadarbībā ar Uffizi Gallery, ar 2022. gada 25. novembra lēmumu Scudieri International tika piešķirtas attiecīgā līguma slēgšanas tiesības, jo tā bija ieguvusi visaugstāko punktu skaitu no četriem pretendentiem.
7.
Opera Laboratori Fiorentini saņēma otro augstāko punktu skaitu un apstrīdēja šī lēmuma tiesiskumu Tribunale amministrativo regionale per la Toscana (Toskānas Reģionālā administratīvā tiesa), it īpaši apgalvojot, ka ar attiecīgā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu ir pārkāpti Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punktā paredzētie aizliegumi, jo divi no trim Scudieri International valdes locekļiem ir Krievijas valstspiederīgie, no kuriem viens ir šīs sabiedrības valdes priekšsēdētājs un izpilddirektors, kā arī mātessabiedrības, kurai pieder 90 % Scudieri International pamatkapitāla, ģenerāldirektors.
8.
Ar 2023. gada 25. maija spriedumu šī tiesa noraidīja Opera Laboratori Fiorentini prasību.
9.
Opera Laboratori Fiorentini par Tribunale amministrativo regionale per la Toscana (Toskānas Reģionālā administratīvā tiesa) spriedumu iesniedza apelācijas sūdzību iesniedzējtiesā – Consiglio di Stato (Valsts padome, Itālija), apstrīdot lēmumu un atkārtoti iesniedzot pirmajā instancē izvirzītos iebildumus.
10.
Iesniedzējtiesa uzskata, ka tajā izskatāmajā tiesvedībā ir jāatbild uz jautājumu, vai Scudieri International bija jāizslēdz no publiskā iepirkuma procedūras, ņemot vērā, ka Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkts jāinterpretē tādējādi, ka ar to ir aizliegts piešķirt līguma slēgšanas tiesības ekonomikas dalībniekiem, kuri darbojas Krievijas valstspiederīgā “vārdā vai saskaņā ar [tā] norādēm”, un ka šajā gadījumā izraudzītais pretendents darbojas “saskaņā ar” Krievijā iedibinātas “vienības”, proti, valdes locekļu, no kuriem viens ir valdes priekšsēdētājs un izpilddirektors, kā arī mātessabiedrības ģenerāldirektors, “norādēm”.
11.
Šī tiesa vēlas saņemt skaidrojumus par Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta interpretāciju, jo, pēc tās domām, raisās šaubas par to, vai formulējumam “vārdā un saskaņā ar [..] norādēm” ir nozīme tikai tad, ja tas attiecas uz “vienību”, kas nav fiziska persona – Krievijas valstspiederīgais, un par to, vai jēdziens “vienība” ir jāinterpretē tādējādi, ka tas attiecas uz visiem iepriekš 5.k panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem tiesību subjektiem.
12.
Šādos apstākļos Consiglio di Stato (Valsts padome) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Vai Regulas [Nr. 833/2014] 5.k panta 1. punkta c) punktā minētā tiesību norma, kas ieviesta ar Regulu[2022/576] par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā, ciktāl tajā noteikts aizliegums piešķirt līgumus un koncesijas vai turpināt izpildīt līgumus ar “fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru, kas darbojas kādas šā punkta a) vai b) apakšpunktā minētās [..] vienības vārdā vai saskaņā ar tās norādēm, tostarp, ja uz [tām] attiecas vairāk nekā 10 % no līguma vērtības, apakšuzņēmējiem, piegādātājiem vai vienībām, uz kuru spējām paļaujas publiskā iepirkuma direktīvu nozīmē”, jāinterpretē tādējādi, ka aizliegums attiecas uz atbilstoši Itālijas tiesību aktiem dibinātu sabiedrību ar juridisko adresi valsts teritorijā, kura pieder Itālijas sabiedrībām un kuras dalībnieki – fiziskas personas, kas nav Krievijas valstspiederīgie, bet kuras divi no trim valdes locekļiem ir Krievijas valstspiederīgie, no kuriem viens, kas ir tās valdes priekšsēdētājs un izpilddirektors, ir arī kontrolējošās mātessabiedrības, kurai pieder 90 % šī sabiedrības pamatkapitāla, ģenerāldirektors?”
13.
Rakstveida apsvērumus iesniedza Opera Laboratori Fiorentini, Scudieri International, Austrijas, Itālijas un Nīderlandes valdības, kā arī Eiropas Komisija. Šo lietas dalībnieku, izņemot Austrijas un Nīderlandes valdības, mutvārdu paskaidrojumi tika uzklausīti tiesas sēdē, kura notika 2025. gada 5. martā.
III. Izvērtējums
14.
Ar prejudiciālo jautājumu iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkts, ciktāl ar to ir aizliegts piešķirt vai turpināt izpildīt jebkādus publiskus vai koncesijas līgumus ar “fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru, kas darbojas kādas šā punkta a) vai b) apakšpunktā minētās [..] vienības [..] vārdā vai saskaņā ar tās norādēm”, jāinterpretē tādējādi, ka šis aizliegums ir piemērojams, ja publiskais līgums tiek piešķirts saskaņā ar Itālijas tiesībām dibinātai sabiedrībai, kurā divi no trim tās valdes locekļiem ir Krievijas valstspiederīgie, no kuriem viens ir tās valdes priekšsēdētājs un izpilddirektors, kā arī tās mātessabiedrības ģenerāldirektors, kurai pieder 90 % izraudzītā pretendenta pamatkapitāla.
15.
Ja pastāv saikne starp pretendentu un Krieviju, Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punktā ir aizliegts piešķirt vai turpināt izpildīt jebkādus publiskus vai koncesijas līgumus, uz kuriem attiecas Savienības publisko iepirkumu direktīvu piemērošanas joma. Šis aizliegums attiecas uz trīs veidu situācijām, kuras uzskaitītas šī punkta a)–c) apakšpunktā, no kuriem katrs definē tiesību subjektu kategoriju, uz kuru attiecas minētais aizliegums. Minētā punkta c) apakšpunkts aptver it īpaši fiziskas vai juridiskas personas, vienības vai struktūras, kas “darbojas kādas šā punkta a) vai b) apakšpunktā minētās [..] vienības [..] vārdā vai saskaņā ar tās norādēm”.
16.
Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru, interpretējot Savienības tiesību normu, jāņem vērā ne tikai tās teksts, bet arī konteksts un šo normu ietverošā tiesiskā regulējuma mērķi (
4
).
17.
Šajā lietā jēdzienu “vienības [..] vārdā vai saskaņā ar tās norādēm” Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta izpratnē Savienības likumdevējs nav definējis, un šajā tiesību normā tās satura un tvēruma noskaidrošanai nav nevienas tiešas norādes uz dalībvalstu tiesībām. Līdz ar to ir jāsniedz šī jēdziena autonoma un vienveidīga interpretācija (
5
).
A.
Par gramatisko interpretāciju
18.
Ar valsts tiesas uzdoto jautājumu Tiesai būtībā tiek lūgts precizēt, vai Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta izpratnē konkrētā pārvaldības un īpašumtiesību struktūra rada pietiekamas starpniecības vai kontroles attiecības, lai secinātu, ka izraudzītais pretendents “darbojas” cita tiesību subjekta “vārdā vai saskaņā ar t[ā] norādēm”. Konkrētāk, tajā ir formulēts jautājums, vai šāda situācija var būt uzskatāma par starpniecības vai pilnvarojuma vienošanos, kas pārsniedz parasto īpašumtiesību struktūru, tādējādi iekļaujot to aizlieguma darbības jomā.
19.
Pirmkārt, norādīšu, ka Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta dažādu valodu versiju salīdzinājums atklāj, ka atsevišķu valodu versiju formulējums pielīdzināms darbībai [kāda tiesību subjekta] “vārdā” [to saprotot kā darbību kāda tiesību subjekta labā] (
6
), savukārt citās – “vārdā” [to saprotot burtiskā nozīmē] (
7
). Turklāt dažās valodu versijās sastopams jēdziens “uzdevumā” (
8
), savukārt citās tas ir izteikts ar vārdiem “saskaņā ar” vai “atbilstoši [..] instrukcijām” (
9
). Jāpiebilst – lai gan šis nošķīrums var šķist mazsvarīgs, ir skaidrs, ka jēdziens “uzdevumā” attiecas uz vispārēju norādījumu sniegšanu, savukārt termins “instrukcijas” apzīmē precīzāku un padziļinātāku kontroles veidu.
20.
Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta dažādo valodu versiju salīdzinājums, it īpaši formulējumā, kas lietots, lai raksturotu attiecības, kas izteiktas ar vārdiem “darbojas [..] vārdā vai saskaņā ar [..] norādēm”, tādējādi liecina par konkrētas pakāpes lingvistiskām atšķirībām, jo dažās valodu versijās ir atsauce uz darbībām “[..] vārdā” [to saprotot burtiskā nozīmē] vai “atbilstoši [..] instrukcijām”.
21.
Otrkārt, attiecībā uz jēdzienu “vienība” Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta izpratnē jānorāda, ka dažās Eiropas Savienības tiesību aktu valodu versijās tas ir konkrēti lietots, lai apzīmētu juridiskas personas (
10
). Ja šāda interpretācija prevalētu, tad atsauce 5.k panta 1. punkta c) apakšpunktā uz “a) vai b) apakšpunktā minēto vienību” netieši izslēgtu a) apakšpunktā minētās fiziskās personas, proti, Krievijas valstspiederīgos. Līdz ar to šajā tiesību normā paredzētais aizliegums nebūtu piemērojams sabiedrībām, kuras darbojas Krievijas valstspiederīgo vārdā vai saskaņā ar to norādēm, tādējādi samazinot ierobežojuma tvērumu tādā veidā, kas potenciāli var apdraudēt tā efektivitāti (effet utile). Tomēr citās Savienības valodu versijās vārds “vienība” tiek lietots plašāk un var konceptuāli ietvert gan fiziskas, gan juridiskas personas (
11
).
22.
Ņemot vērā atšķirības dažādās valodu versijās attiecībā uz jēdzienu izpratni vai piemērošanu, Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta gramatiskā interpretācija nav pietiekoši pārliecinoša. Līdz ar to sniegšu šīs tiesību normas kontekstuālu interpretāciju, jo pašā regulā nav sniegta nekāda definīcija tam, ko var kvalificēt kā tādu, kas “darbojas [kāda tiesību subjekta] vārdā vai saskaņā ar [tā] norādēm”, vai arī formulējumam “a) vai b) apakšpunktā minētā vienība”.
B.
Par kontekstuālo interpretāciju
23.
Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta iekšējā struktūrā c) apakšpunkts ir iekļauts aiz a) un b) apakšpunkta, kuros abos ir paredzēti konkrēti aizliegumi Krievijas tiesību subjektiem vai tiem piederošiem tiesību subjektiem piedalīties publiskā iepirkuma procedūrās.
24.
Regulas (ES) Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta a) apakšpunktā ir skaidri aizliegts piešķirt vai turpināt izpildīt publisko vai koncesijas līgumu ar Krievijas valstspiederīgo vai fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru, kas iedibināta Krievijā, tādējādi minētie subjekti nevar būt izraudzītie pretendenti.
25.
Ar Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta b) apakšpunktu aizliegums tiek attiecināts arī uz juridisku personu, vienību vai struktūru, kuras īpašumtiesības vairāk nekā 50 % apmērā tieši vai netieši pieder šā punkta a) apakšpunktā minētajai vienībai. Ir skaidrs, ka b) apakšpunkta mērķis ir novērst šā punkta a) apakšpunktā minētā pasākuma apiešanu, aizliedzot izmantot vienības, kas iedibinātas ārpus Krievijas un kas faktiski pieder tiesību subjektam, kuram piemērojams šā punkta a) apakšpunktā noteiktais aizliegums. Šajā kontekstā šīs tiesību normas mērķim būtu pretrunā interpretēt b) apakšpunktā minēto jēdzienu “vienība” kā tādu, kas izslēdz fiziskas personas. Šāda interpretācija radītu nepamatotu nepilnību, kas ļautu Krievijas valstspiederīgajiem izvairīties no aizlieguma, turot kontrolpaketes ārvalstu vienībās, tādējādi apdraudot ierobežojošā pasākuma efektivitāti (effet utile).
26.
Tāpat Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta mērķis ir novērst a) un b) apakšpunkta apiešanu situācijās, kad uz fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru tieši neattiecas abos minētajos apakšpunktos paredzētie aizliegumi.
27.
Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta a)–c) apakšpunkta secība liecina par pakāpenisku struktūru: a) apakšpunktā ir noteikts tiešs aizliegums; b) apakšpunktā šis aizliegums ir attiecināts arī uz vienībām, kas ir pakļautas netiešai kontrolei, izmantojot līdzdalības vairākumu; c) apakšpunkts darbojas kā atlikuma vai “visu aptveroša” klauzula, kas paredzēta, lai novērstu apiešanu, izmantojot citus juridiskus vai faktiskus pasākumus, ja faktisko kontroli īsteno šī punkta a) vai b) apakšpunktā uzskaitītie tiesību subjekti. Tādējādi c) apakšpunkta kontekstuālais izvietojums norāda uz tā papildinošo un aizsargājošo lomu, proti, lai novērstu iespējamos trūkumus un stiprinātu šīs regulas 5.k panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā paredzēto aizliegumu efektivitāti. Līdz ar to 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkts jāinterpretē plašāk nekā a) un b) apakšpunkts, proti, tādējādi, lai aptvertu apejošas vienošanās, un, lai gan formāli uz tām šie abi apakšpunkti neattiecas, tās tomēr rada tos pašus aizliegtos rezultātus, proti, ļauj piešķirt vai turpināt izpildīt publiskos līgumus ar fiziskām vai juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, kuras būtībā kontrolē divos pirmajos apakšpunktos minētie tiesību subjekti, pat ja tās formāli neatbilst šajos apakšpunktos noteiktajiem kritērijiem.
28.
Konkrētāk, attiecībā uz formulējumu “a) vai b) apakšpunktā minētā [..] vienība” jānorāda, ka, attiecinot aizliegumus arī uz pretendentiem, kuru īpašumtiesības vairāk nekā 50 % apmērā tieši vai netieši tur “a) apakšpunktā minēta vienība”, 5.k panta 1. punkta b) apakšpunktā ir garantēts, ka aizliegumi attiecas ne tikai uz formāli identificētiem ekonomikas dalībniekiem, bet arī uz tādiem, kuriem ir būtiskas ekonomiskas un juridiskas saiknes ar tiem. Tas apstiprina interpretāciju, saskaņā ar kuru jēdziens “vienība” Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē būtu jāsaprot funkcionāli un plaši, nevis šauri, tādējādi saglabājot šā aizlieguma efektivitāti (effet utile).
29.
Šajā ziņā jānorāda, ka Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta a) apakšpunkts skaidri attiecas gan uz fiziskām personām (“Krievijas valstspiederīgajiem”), gan juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, kuras iedibinātas Krievijā. Savukārt b) apakšpunkts aptver tiesību subjektus, kas pieder a) apakšpunktā minētajām vienībām, tādējādi tas aptver to pašu tiesību subjektu klāstu. Attiecīgi atsauce c) apakšpunktā uz “a) vai b) apakšpunktā minētu vienību” jāsaprot kā atsauce, kas aptver visus a) un b) apakšpunktā minētos tiesību subjektus, tostarp fiziskas personas, juridiskas personas, vienības un struktūras. Ja c) apakšpunktā minēto jēdzienu “vienība” interpretētu šauri, izslēdzot fiziskas personas, tiktu ieviests mākslīgs ierobežojums, kas nav balstīts uz tiesību normas struktūru vai loģiku.
30.
Ja Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkts tiktu interpretēts tādējādi, ka tas attiecas tikai uz Krievijā iedibinātu vienību, proti, šaurā a) apakšpunkta beigu daļā lietotajā nozīmē, tiktu apdraudēts minētā c) apakšpunkta “visaptverošais” mērķis. Šāda interpretācija izslēgtu gadījumus, kad publiska līguma slēgšanas tiesības tiek piešķirtas vienībai, kuru faktiski kontrolē Krievijas valstspiederīgie, fiziskas personas, kuras uzturas Krievijā, juridiskas personas, vienības vai struktūras, bet kurai nav vairākuma līdzdalības, tādējādi ļaujot apiet 5.k panta 1. punktā noteikto aizliegumu mērķus, izmantojot netiešas vienošanās. No tā izriet, ka šī punkta c) apakšpunkta mērķis tieši ir novērst šādus trūkumus un tā a) un b) apakšpunktā paredzēto aizliegumu apiešanu.
31.
Attiecībā uz frāzi “vārdā vai saskaņā ar tās norādēm” es apgalvotu, ka Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunktā nav prasīts, ka a) vai b) apakšpunktā minētajai vienībai ir jābūt līdzdalības vairākumam vai formālai kontrolei. Gluži pretēji, c) apakšpunkts aptver plašāku attiecību kopumu, kas balstās uz funkcionālu vai faktisku ietekmi (turpmāk tekstā – “faktiska kontrole”). Sabiedrības struktūrai šajā ziņā ir liela nozīme: lai gan valdei parasti tiek uzticēta sabiedrības stratēģisko virzienu noteikšana un augsta līmeņa vadības funkciju veikšana, izpilddirektoram var tikt piešķirtas operatīvās kontroles pilnvaras pār ikdienas darbību. Tajā pašā laikā akcionāri – noteiktās sabiedrību struktūrās – saglabā tiesības veidot vai izmainīt sabiedrības politiku. Tāpēc, lai noteiktu, vai tiesību subjekts “darbojas [cita subjekta] vārdā vai saskaņā ar [tā] norādēm” 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē, jāpārbauda ietekmes faktiskais sadalījums un lēmumu pieņemšanas pilnvaras grupas iekšienē, tā vietā, lai formāli paļautos uz amata nosaukumiem vai sabiedrības formu.
32.
Šajā ziņā jānorāda, ka sabiedrības pārvaldības organizēšana dažādās dalībvalstīs struktūras ziņā var atšķirties, bet tā parasti ietver trīs galvenos orgānus ar nošķirtām funkcijām: akcionārus, uzraudzības vai konsultatīvo orgānu (piemēram, konsultatīvā vai uzraudzības padome) un valdi. Akcionāru sapulce parasti ir neatkarīgs sabiedrības orgāns, kas atbild par galvenajiem strukturālajiem lēmumiem, piemēram, valdes locekļu iecelšanu amatā un atcelšanu no amata, gada pārskatu apstiprināšanu un sabiedrības statūtu grozīšanu. Valstīs, kurās sabiedrības tiek pārvaldītas divpakāpju sistēmā, uzraudzības padome nodrošina pārraudzību un nosaka stratēģisko virzienu, savukārt valde atbild par ikdienas darbībām un sabiedrības politikas īstenošanu. Vienotas valdes sistēmās šīs funkcijas veic viena valde. Abās sistēmās valdes locekļiem, tostarp izpilddirektoriem, var uzticēt deleģētās pilnvaras pārvaldīt ikdienas darbības un pārstāvēt sabiedrību ārpus tās (
12
).
33.
No tā izriet – pat tad, ja sabiedrībai nav līdzdalības vairākuma vai formālas juridiskās kontroles, tā tomēr var ietilpt Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta piemērošanas jomā, ja tā darbojas funkcionāli, operacionāli vai saimnieciski kā 5.k panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētā Krievijas valstspiederīgā vai fiziskās vai juridiskās personas, vienības vai struktūras, kas iedibināta Krievijā, pilnvarotais vai saskaņā ar to instrukcijām vai norādēm. Citiem vārdiem, c) apakšpunkts jāinterpretē tādējādi, ka tas aptver situācijas, kad fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai ir būtiska saikne – tostarp īstenojot nedalītu kontroli, ekonomisku atkarību vai funkcionālu pakļautību – ar a) vai b) apakšpunktā uzskaitītajiem tiesību subjektiem. Tādējādi, ja meitassabiedrība vai cita saistīta sabiedrība rīkojas šāda tiesību subjekta vārdā vai saskaņā ar tā norādēm, pat ja tam nav formāla vairākuma līdzdalība, tā var ietilpt aizlieguma piemērošanas jomā. Šāda interpretācija atbilst Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta pretapiešanas mērķim, proti, mērķim novērst netiešu vai faktisku izvairīšanos no pamatierobežojumiem.
34.
Līdz ar to uzskatu, ka 5.k panta 1. punkta c) apakšpunktā ir aptvertas vienošanās, kas pārsniedz formālas vairākuma īpašumtiesības vai kontroli. Lai nodrošinātu šīs regulas efektivitāti (effet utile), šī tiesību norma jāinterpretē tādējādi, ka tā ietver darbības formu, kas liecina, ka juridiska persona, vienība vai struktūra darbojas zem a) vai b) apakšpunktā minētās vienības faktiskas kontroles, pat ja nav formālu īpašumtiesību vai juridiskas kontroles.
35.
Attiecībā uz frāzes “a) vai b) apakšpunktā minētā vienība” interpretāciju kopsakarā ar citām Regulas Nr. 833/2014 daļām jānorāda, ka šajā regulā ir atsauce uz juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, reizēm fiziskas personas nošķirot no juridiskām personām (
13
). Tomēr tas, ka Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunktā frāzē “a) vai b) apakšpunktā minētā vienība” nav skaidri norādītas fiziskas vai juridiskas personas vai struktūras, neizslēdz šos tiesiskos subjektus no tā piemērošanas jomas. Šīs tiesību normas mērķiem tāda jēdziena “vienība” interpretācija, saskaņā ar kuru tas aptver fiziskas un juridiskas personas, kā arī struktūras, nodrošina, ka aizliegumus nevar apiet, iesaistot personas, kuras, lai gan pašas formāli nav juridiskas vienības, funkcionāli darbojas Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā minēto vienību vārdā vai saskaņā ar to norādēm neatkarīgi no tā, vai šīs norādes izteikusi fiziska vai juridiska persona. Šajā ziņā gan ekonomikas dalībnieks, gan norādes izteikušais subjekts var būt fiziska vai juridiska persona vai struktūra, kas atspoguļo tiesību normas struktūru, kas apzināti aptver plašu tiesību subjektu loku, atsaucoties uz “fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru”. Līdz ar to Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta mērķiem šaura interpretācija, izslēdzot fiziskas personas no jēdziena “vienība” piemērošanas jomas, apdraudētu šīs tiesību normas efektivitāti (effet utile).
36.
Šo plašāko interpretāciju apstiprina Regulas 2022/576 4. apsvērums, kurā precizēts, ka grozījumu mērķis ir aizliegt “piešķirt publisku līgumu slēgšanas tiesības un koncesijas un tās turpināt pildīt ar Krievijas valstspiederīgajiem un vienībām vai struktūrām, kas veic uzņēmējdarbību Krievijā”. Līdzīgs formulējums ir iekļauts tajā pašā dienā pieņemtā Lēmuma (KĀDP) 2022/578 (
14
) 6. apsvērumā, kurā uzsvars likts uz to pašu plašo politisko mērķi. Šie kontekstuālie elementi apstiprina, ka Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkts bija paredzēts, lai aptvertu vienošanās, kas, lai gan formāli uz tām neattiecas 5.k panta 1. punkta a) vai b) apakšpunkts, rada tādus pašus aizliegtos rezultātus, izmantojot būtisku sabiedrības kontroli vai faktiskās īpašumtiesības.
37.
Turklāt, ja šīs regulas 5.k panta 1. punkta c) apakšpunktu aplūko kopā ar citiem instrumentiem ierobežojošo pasākumu jomā, frāzes “darbojas [..] vārdā vai saskaņā ar [..] norādēm” interpretācija apstiprina apgalvojumu, ka tā aptver plašāku attiecību spektru nekā attiecības, kas aprobežojas ar formālām īpašumtiesībām vai sabiedrības kontroli.
38.
Piemēram, spriedumā HTTS/Padome (
15
) Tiesa nosprieda, ka saistībā ar Regulu (ES) Nr. 961/2010 (
16
) jēdzieni “atrašanās [kādas personas vai vienības] kontrolē vai piederība [kādai personai vai vienībai]” un “[kādas personas vai vienības] uzdevumā vai vārdā īstenotai rīcībai” šīs regulas 16. panta 2. punkta struktūrā ir nostādīti vienlīdzīgā situācijā. Šādi rīkojoties, Tiesa ir pieņēmusi plašu redzējumu par attiecīgā aizlieguma tvērumu, kurš piemērojams sabiedrībai, kura ir kādas fiziskas vai juridiskas personas kontrolē vai kas pieder kādai fiziskai vai juridiskai personai, iekļaujot jēdzienu “[kādas personas vai vienības] vārdā vai uzdevumā īstenota rīcība”, lai gan attiecīgajā tiesību normā tas nav skaidri paredzēts. Manuprāt, šādas interpretācijas mērķis ir nodrošināt regulā paredzēto ierobežojošo pasākumu efektivitāti (effet utile), stingri neievērojot valsts tiesībās izmantoto definīciju attiecībā uz valdes locekļu kvalifikāciju.
39.
Interpretācija, kuras pamatā ir efektivitātes (effet utile) princips, kā tas ir ieteikts šo secinājumu 34. punktā, prasa analizēt vairākus faktorus, tostarp to [subjektu] identitāti, kuri faktiski kontrolē izraudzīto pretendentu. Izdarot secinājumus par faktisku kontroli, iestādēm būtu jāņem vērā dažādi faktiskie apstākļi, piemēram, mazākuma līdzdalības esamība, personiskā saikne starp valdes locekļiem vai faktiskajiem īpašniekiem un darījumdarbības koordinācijas modeļi (
17
). Tas atbilst ierobežojošo pasākumu pretapiešanas mērķim, kas atspoguļots arī Regulas Nr. 833/2014 12. pantā, kurā ir aizliegts piedalīties darbībās, kuru mērķis ir apiet ierobežojošos pasākumus (
18
).
40.
Visbeidzot, Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta kontekstuālā interpretācija apstiprina, ka tās galvenais mērķis ir novērst šī 5.k panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā paredzēto aizliegumu apiešanu. Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkts, lasot to kopsakarā ar šīs regulas 12. pantu, kurā ir skaidri aizliegta dalība apzinātās un tīšās apiešanas darbībās, jāsaprot kā garantija, kas nepieciešama, lai nodrošinātu ierobežojošo pasākumu saskaņotību un efektivitāti (effet utile) (
19
), saskaroties ar sarežģītām īpašumtiesību vai organizatoriskām struktūrām. Manuprāt, šo secinājumu apstiprina Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta teleoloģiskā interpretācija.
C.
Teleoloģiskā interpretācija
41.
Regulas Nr. 833/2014, kas ietilpst Eiropas Savienības ierobežojošo pasākumu režīmā (
20
), mērķis ir reaģēt uz Krievijas darbībām, kas destabilizē Ukrainu, nosakot efektīvus un saistošus aizliegumus, it īpaši tādās sensitīvās jomās kā publiskais iepirkums (
21
). Pat ja šīs regulas 5.k panta 1. punkts tiecas izslēgt Krievijas ietekmi uz Savienības publiskajiem iepirkumiem, tā pamatā esošais mērķis ir liegt ar Krieviju saistītām vienībām gūt ekonomisku labumu no dalībvalstu publiskā iepirkuma procedūrām. Tas atbilst plašākam sankciju mērķim: samazināt Krievijas valstij vai tās ekonomikai pieejamos finanšu resursus, it īpaši ģeopolitisko saspīlējumu kontekstā. Izslēdzot šīs vienības no publisko iepirkumu iespējām, Eiropas Savienība ne tikai ierobežo Krievijas ietekmi, bet arī samazina iespējamās ienākumu plūsmas, kas varētu atbalstīt Krievijas ekonomiku vai militāros centienus.
42.
Šaura Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta interpretācija apdraudētu šos mērķus, ļaujot vienībām strukturēt darījumus tādā veidā, kas formāli neietilpst 5.k panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta tvērumā, tomēr pēc būtības sasniedzot tieši to rezultātu, ko ar šīm tiesību normām tiecas novērst. Šajā ziņā, lai gan ir taisnība, ka ierobežojošie pasākumi jāinterpretē šauri, jo tie ierobežo pamattiesības (
22
), tomēr tas neliedz konkrētu tiesību normas terminu plašāku interpretāciju, ja šāda interpretācija ir nepieciešama, lai novērstu iepriekšējos punktos izklāstīto aizliegumu apiešanu un saglabātu to efektivitāti (effet utile) (
23
).
43.
Tik plašu Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta interpretāciju neliek apšaubīt nesenais spriedums lietā Jemerak (
24
), kurā Tiesa ir izraudzījusi šīs regulas 5.n panta 2. punkta b) apakšpunkta šauru interpretāciju attiecībā uz aizliegumu tieši vai netieši sniegt juridisko konsultāciju pakalpojumus, it īpaši saistībā ar notariālās apliecināšanas formālo lomu. Savukārt šīs regulas 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkts ir pretapiešanas aizsardzības pasākums, kas tiecas aptvert vienošanos, kura, lai gan uz to tieši neattiecas 5.k panta 1. punkta a) vai b) apakšpunkts, tomēr apdraud tajā paredzēto aizliegumu efektivitāti (effet utile). [Šis c) apakšpunkts kā pretapiešanas aizsardzības pasākums] ir interpretējams plaši, atbilstoši tā konkrētajam kontekstam un mērķim. Ņemot vērā abu tiesību normu mērķu atšķirības, no kuriem viena aizliedz juridisko konsultāciju pakalpojumus, savukārt otra – dalību publiskajā iepirkumā, plašāka Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta interpretācija nav nesaderīga ar minēto spriedumu, bet drīzāk norāda uz šajā regulā pausto uz nozarēm balstīto pieeju un šīs tiesību normas īpašo lomu minētajā regulā.
44.
Tomēr Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta mērķis nav noteikt vispārēju vai automātisku izslēgšanu, pamatojoties tikai uz to, ka sabiedrības valdes locekļiem ir Krievijas valstspiederība. Tā mērķis drīzāk ir aptvert funkcionāli līdzvērtīgas situācijas, kurās ekonomikas dalībnieki – neatkarīgi no to formālās dibināšanas formas vai apgalvotās neatkarības – praktiski darbojas šī panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto tiesību subjektu, proti, Krievijas valstspiederīgo vai vienību, kas iedibināta Krievijā, vai pieder Krievijas valstspiederīgajiem, vārdā vai saskaņā ar to norādēm. Citiem vārdiem, Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta mērķis ir saglabāt a) un b) apakšpunktā minēto aizliegumu efektivitāti (effet utile) un novērst iespējamos trūkumus to piemērošanā. Tādējādi 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta plaša interpretācija ir ne tikai piemērota, bet arī nepieciešama, lai saglabātu attiecīgo pasākumu efektivitāti (
25
). Ja šī tiesību norma nepamatoti tiktu interpretēta pārāk šauri, tas ļautu izvairīties [no aizlieguma], izmantojot formālas vai netiešas vienošanās. Konkrētāk, ja Krievijas valstspiederīgie, it īpaši pildot sabiedrības valdes locekļa pienākumus, rīkojas tā, ka tiek īstenota 5.k panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētās vienības griba vai intereses, uz viņiem pamatoti var attiekties aizliegums. Šī pieeja atspoguļo gan regulas burtu, gan garu un nodrošina, ka sabiedrības pārvaldībā [šo aizliegumu] nevar apiet ar tehniskiem paņēmieniem. Tādējādi ar Krievijas valstspiederīgo, piemēram, valdes locekļu, esamību vien nepietiek, lai būtu piemērojami Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punktā paredzētie aizliegumi. Tomēr, ja ir konkrētas indikācijas uz starpniecību vai norādījumiem, kas apliecina, ka pretendents rīkojas tās vienības vārdā vai saskaņā ar tās norādām, uz kuru attiecas aizliegums saskaņā ar a) vai b) apakšpunktu, tad ir piemērojams c) apakšpunkts. Arī šajā gadījumā šīs plašās jēdziena “vienība” interpretācijas mērķis ir saglabāt šī aizlieguma efektivitāti (effet utile) tā, lai kļūst grūti šo aizliegumu apiet.
45.
Turklāt, lai gan Regulas Nr. 833/2014 galvenais mērķis ir novērst risku, ka tiek sniegts atbalsts Krievijas karadarbībai, tās 5.k panta 1. punkta c) apakšpunktu nevar interpretēt, tā piemērošanas jomu ierobežoti attiecinot tikai uz situācijām, kurās materiālais ieguldījums šādā darbībā ir iespējams vai pierādīts. Tā kā šīs tiesību normas mērķis ir novērst 5.k panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā paredzēto aizliegumu apiešanu, noslēdzot vienošanās, kurās iesaistīti tiesību subjekti, kuri darbojas to tiesību subjektu “vārdā vai saskaņā ar to norādēm”, uz kuriem attiecas šie aizliegumi, šīs regulas 5.k panta 1. punkta c) apakšpunktā tādējādi ir izmantota preventīva pieeja, kuras mērķis ir no publiskā iepirkuma izslēgt ne tikai fiziskas vai juridiskas personas, vienības vai struktūras, kas formāli pieder Krievijas valstspiederīgajiem vai kuras tie kontrolē, bet arī tās, kuras praktiski darbojas fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru, kuras saistītas ar Krieviju, kontrolē. Lai gan pierādāms risks, ka līdzekļi tiek izmantoti Krievijas militārās agresijas atbalstam, var tikt izmantots kā šādas saiknes neapstrīdams pierādījums, tas nav Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētā juridiskā kritērija elements. Tādējādi šī tiesību norma darbojas neatkarīgi no līdzekļu faktiskā galīgā izmantojuma, kas atspoguļo šīs regulas mērķi saglabāt Savienības ierobežojošo pasākumu efektivitāti (effet utile).
D.
Starpsecinājumi
46.
Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta galvenais jautājums ir ne tikai pilnvaru formālais juridiskais avots, bet gan tas, vai vienošanās materiālās sekas ir tādas, ka sabiedrība rīkojas 5.k panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētā Krievijas valstspiederīgā vai fiziskas vai juridiskas personas, vienības vai struktūras, kas iedibināta Krievijā, vārdā vai saskaņā ar tās norādēm. Pat tad, ja Krievijas valstspiederīgajiem, kuri ieņem galvenos vadošos amatus, var nebūt formālas līdzdalības, viņiem var uzticēt tādu stratēģisku lēmumu izpildi, kas atbilst Krievijas valdības vai to personu interesēm, uz kurām attiecas Savienības ierobežojošie pasākumi. Šī iespēja ir skaidri izklāstīta 5.k panta 1. punkta c) apakšpunktā, ar ko paplašina izslēgšanas no publiskā iepirkuma piemērošanas jomu, attiecinot to arī uz fiziskām un juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, kuras darbojas 5.k panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto tiesību subjektu vārdā vai saskaņā ar to norādēm. Šajā nolūkā nepietiktu tikai ar formālistisku pieeju, jo tiesību normas mērķis ir novērst šajos apakšpunktos noteikto aizliegumu apiešanu. Tādēļ, lai piemērotu 5.k panta 1. punkta c) apakšpunktu, jāveic tāda faktu analīze, kas nav tikai sabiedrības formālas struktūras izvērtējums.
47.
Ņemot to vērā, jānorāda, ka Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta mērķis nav paredzēt sabiedrības valdes locekļu vispārēju vai automātisku izslēgšanu, pamatojoties uz Krievijas valstspiederību. Tā mērķis drīzāk ir aptvert funkcionāli līdzvērtīgas situācijas, kurās ekonomikas dalībnieki – neatkarīgi no to formālās dibināšanas formas vai apgalvotās neatkarības – faktiski darbojas 5.k panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto tiesību subjektu, proti, Krievijas valstspiederīgo vai vienību, kas iedibināta Krievijā vai pieder Krievijas valstspiederīgajiem, vārdā vai saskaņā ar to norādēm. Tā kā frāze “vārdā vai saskaņā ar [..] norādēm” 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta izpratnē attiecas uz situācijām, kurās tiesību subjekts darbojas zem trešo personu faktiskas kontroles, nepieciešams analizēt virkni faktoru, tostarp to tiesību subjektu identitāti, kuri faktiski kontrolē pretendentu. Šādā analīzē katrā atsevišķā gadījumā jāizvērtē gan juridiskie, gan faktiskie apstākļi, lai noteiktu atbilstošo saikņu precīzo raksturu un būtību.
E.
Tiesisko un faktisko apstākļu individuāls vērtējums
48.
Kā minēts iepriekš (
26
), lai novērtētu, vai persona, vienība vai struktūra rīkojas cita tiesību subjekta “vārdā vai saskaņā ar tā norādēm” Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta izpratnē, jāņem vērā visi potenciāli nozīmīgie juridiskie un faktiskie apstākļi, kas liecina par Krievijas valstspiederīgo vai vienību, kas iedibinātas Krievijā vai pieder Krievijas valstspiederīgajiem, faktisku kontroli. Kā norādīts Komisijas pamatnostādnēs, šādā novērtējumā būtu jāiekļauj visi juridiskie un faktiskie apstākļi, kuriem ir nozīme, piemēram, konkrēta attiecīgās vienības īpašumtiesību un kontroles struktūra; personiskās un profesionālās saiknes starp iesaistītajām personām; attiecīgo darījumu raksturs un mērķi; pušu operacionālais un pārvaldības mehānisms; pierādījumi par iepriekš saņemtajām instrukcijām vai darbību saskaņošana ar sankcionētajām vienībām; informācijas izpaušana, ko veic trešās personas, vai citi kontekstuāli rādītāji (
27
).
49.
No tā izriet, ka individuālajam novērtējumam, kas veikts Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām, būtu jāietver niansēta un uz faktiem balstīta katras lietas faktu analīze, lai noteiktu, vai attiecīgā vienība faktiski darbojas zem 5.k panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētā tiesību subjekta kontroles. Šajā novērtējumā būtu jāizmanto uz risku balstīta pieeja, kas nozīmē, ka valsts iestādēm būtu jābalstās uz rādītāju vai brīdinājuma signālu sistēmu, lai noteiktu sabiedrības, kurām varētu būt vajadzīgs padziļinātāks novērtējums.
50.
Kā esmu norādījusi iepriekš (
28
), formulējuma “darbojas [..] vārdā vai saskaņā ar [..] norādēm” mērķis ir aptvert netiešu un faktisku kontroli. No tā izriet, ka valdes locekļa valstspiederībai var būt nozīme, lai novērtētu, vai viņš rīkojas kā pilnvarotais, bet tas jāizvērtē kopā ar citiem faktiskajiem apstākļiem, tādiem kā valdes locekļa saikne ar Krievijas valstspiederīgo vai fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru, kas iedibināta Krievijā, sabiedrības iekšienē pildītā loma un tā vispārējā struktūra, un tas ir jāpārbauda valsts tiesai. Šajā ziņā valstspiederības kā vērtējuma kritērija piemērotību pastiprina fakts, ka Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunktā ir skaidra atsauce uz a) apakšpunktā minētajām vienībām, kas ietver fiziskas personas, kuras ir Krievijas valstspiederīgie. Tā kā c) apakšpunkta mērķis ir novērst a) un b) apakšpunktā minēto aizliegumu apiešanu, tam, ka valdes loceklim ir Krievijas valstspiederība, nav tikai pakārtota nozīme; tā ir potenciāli nozīmīga norāde uz to, ka sabiedrība, iespējams, darbojas tādas personas vārdā vai saskaņā ar tās norādījumiem, uz kuru attiecas Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punktā paredzētie būtiskie ierobežojumi. Tomēr no Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētajiem kritērijiem izriet – ja pretendenta valdes locekļi ir Krievijas valstspiederīgie un sabiedrību faktiski kontrolē Krievijas vienība, tad ļoti iespējams, ka sabiedrība darbojas šīs vienības “vārdā vai saskaņā ar tās norādēm”. Savukārt valdes locekļa valstspiederības kā vērtējuma kritērija piemērotība Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta izpratnē būtu ierobežoti jāattiecina tikai uz tiem gadījumiem, kad valdes loceklim ir pilnvaras, kas pārsniedz ar ikdienas pārvaldību saistītās pilnvaras. Konkrētāk, ja valdes loceklis ir tikai atbildīgs par sabiedrības operacionālajiem aspektiem un darbojas vispārējā akcionāru sapulces padotībā, neīstenojot stratēģisku lēmumu pieņemšanu vai kontroli pār sabiedrības plašākiem mērķiem, tad viņa valstspiederība nenosaka nepieciešamību veikt padziļinātāku novērtējumu. Šādos gadījumos valdes locekļa loma vairāk līdzinās vidējā līmeņa vadītāja lomai, un nebūtu automātiski jāuzskata, ka sabiedrības darbības tiek īstenotas 5.k panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētā Krievijas valstspiederīgā vai fiziskas vai juridiskas personas, vienības vai struktūras, kas iedibināta Krievijā, “vārdā vai saskaņā ar tās norādēm”. Tādējādi uzsvars būtu jāliek uz jautājumu, vai valdes loceklim ir būtiskas kontroles vai lēmumu pieņemšanas pilnvaras un vai tā darbības paplašināti attiecas arī uz sabiedrības vispārējās vadības ietekmēšanu, kas ir faktori, kas varētu pamatot ierobežojošo pasākumu piemērošanu. Šis nošķīrums nodrošina, ka Regula Nr. 833/2014 ir piemērojama indivīdiem, kuriem to amata dēļ ir reāla ietekme.
51.
Šajā ziņā ir taisnība, kā uzskata Itālijas valdība un Komisija, ka saskaņā ar Itālijas tiesībām valdes loceklis, kam nav rīcības pilnvaras, parasti pārstāv sabiedrību un rīkojas tās akcionāru vārdā. Tomēr Savienības ierobežojošie pasākumi darbojas saskaņā ar to autonomo tiesisko regulējumu un mērķi nodrošināt, ka sankcionētās vienības vai personas nevar apiet aizliegumus, izmantojot netiešu vai faktisku kontroli. Proti, kā izriet no Komisijas 2019. gada 17. oktobra atzinuma (
29
), Savienības tiesībās ierobežojošo pasākumu jomā jēdziens “darbojas [..] vārdā” neaprobežojas tikai ar formālu juridisko pārstāvību vai starpniecību šaurā izpratnē atbilstoši valsts tiesībām. Tas drīzāk ir materiāls jēdziens, kas ietver jebkuru situāciju, kad fiziska vai juridiska persona, vienība vai struktūra darbojas Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētās [personas, vienības vai struktūras interesēs vai atbilstoši tās instrukcijām. Runa var būt par faktisku ietekmi, koordinētu rīcību vai lomām, kas funkcionāli atbilst Krievijas valstspiederīgo vai fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru, kas iedibinātas Krievijā, interesēm vai stratēģiskajiem virzieniem. Tādējādi saskaņā ar Itālijas tiesību aktiem ar atsaukšanos uz valdes locekļa, kam nav rīcības pilnvaras, formālo lomu vien nepietiek, lai izslēgtu iespēju, ka šāda fiziska vai juridiska persona, vienība vai struktūra būtībā darbojas tāda tiesību subjekta “vārdā vai saskaņā ar tā norādēm”, uz kuru attiecas Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta a) vai b) apakšpunkts.
52.
No tā izriet, ka valdes locekļa valstspiederība, lai gan tā pati par sevi nav noteicoša, ja to aplūko kopā ar viņa lomu, īpašumtiesību saitēm un pārvaldības pienākumiem, var izraisīt valsts iestāžu padziļinātākas pārbaudes pienākumu saskaņā ar Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunktu. Šajā lietā tas, ka divi no trim Scudieri International valdes locekļiem ir Krievijas valstspiederīgie un viens no tiem ir šīs sabiedrības valdes priekšsēdētājs un izpilddirektors, kā arī mātessabiedrības ģenerāldirektors, varētu attaisnot valsts līgumslēdzēju iestāžu padziļinātāku pārbaudi. Konkrētāk, valdes locekļu valstspiederību kopā ar viņu lomām un īpašumtiesību struktūru varētu uzskatīt par riska faktoru tam, ka vienību var kontrolēt Krievijas vienības vai valstspiederīgie, pat ja pašu sabiedrību Krievijas tiesību subjekti nekontrolē tieši.
53.
Vēl konkrētāk, šajā lietā netiek apstrīdēts: pirmkārt, tas, ka divi no trim Scudieri International valdes locekļiem ir Krievijas valstspiederīgie; otrkārt, tas, ka viens no šiem Krievijas valstspiederīgajiem ir gan Scudieri International valdes priekšsēdētājs, gan izpilddirektors, kas var liecināt par augstu ikdienas operacionālās un stratēģiskās kontroles līmeni, kas pārsniedz vienkāršu formālu vai uz amatu balstītu iesaistīšanos; un, treškārt, tas, ka viena un tā pati fiziskā persona ir arī mātessabiedrības, kurai pieder 90 % Scudieri International pamatkapitāla, ģenerāldirektors, un minētais tādējādi norāda uz vertikālu kontroles struktūru, kad viena un tā pati persona īsteno faktisku ietekmi gan pār mātessabiedrību, gan meitassabiedrību. Šie elementi liecina par izpildkontroles pārklāšanos, kas kopā ar būtisko saikni starp mātessabiedrību un meitassabiedrību var radīt pamatotas bažas par to, ka Scudieri International var rīkoties Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētās fiziskās vai juridiskās personas, vienības vai struktūras “vārdā vai saskaņā ar tās norādēm”. Tādējādi pastāv ticams risks, ka cits galīgais faktiskais īpašnieks, kurš ietilpst minētās regulas 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta tvērumā, varētu Scudieri International izmantot kā “liftu”. Pastāvot šādai faktu konstatācijai, kā Opera Laboratori Fiorentini uzsvēra rakstveida apsvērumos un tiesas sēdē Tiesā, valsts iestādēm var būt pienākums novērtēt, vai uz pretendentu attiecas Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktais aizliegums valstspiederības, kontroles, pārvaldības veida vai īpašumtiesību dēļ. Tomēr iesniedzējtiesai jāpārbauda, vai šāds vērtējums ir nepieciešams.
54.
It īpaši, ja sabiedrībai ir sarežģīta, vairāku līmeņu struktūra, iestādēm var būt nepieciešams izmantot “galīgā faktiskā īpašnieka kritēriju”. Lai gan Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punktā nav minēts galīgais faktiskais īpašnieks, citos Savienības tiesību aktos (
30
) šis kritērijs sistemātiski tiek lietots, lai identificētu slēptas kontroles vai faktisko īpašumtiesību shēmas. Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta kontekstuālai un teleoloģiskai interpretācijai būtu jāļauj līgumslēdzējām iestādēm noteikt, vai galīgais faktiskais īpašnieks īsteno faktisku kontroli, it īpaši, ja galīgais faktiskais īpašnieks ir Krievijas valstspiederīgais vai fiziska vai juridiska persona, vienība vai struktūra, kas iedibināta Krievijā. Tādējādi tāda galīgā faktiskā īpašnieka esamība, kuram ir šādas iezīmes, var izraisīt līgumslēdzēju iestāžu pienākumu ievērot lielāku rūpību, lai noteiktu, vai pretendents faktiski rīkojas Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētās fiziskās vai juridiskās personas, vienības vai struktūras vārdā vai saskaņā ar tās norādēm. Šajā gadījumā saistībā ar Opera Laboratori Fiorentini celto prasību par līgumslēdzēju iestāžu lēmumu piešķirt attiecīgā līguma slēgšanas tiesības Scudieri International iesniedzējtiesai jāņem vērā visi šie apstākļi.
IV. Secinājumi
55.
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, ierosinu Tiesai uz Consiglio di Stato (Valsts padome, Itālija) uzdoto prejudiciālo jautājumu atbildēt šādi:
Padomes Regulas (ES) Nr. 833/2014 (2014. gada 31. jūlijs) 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkts jāinterpretē tādējādi, ka
šāds aizliegums – ciktāl ar to ir aizliegts piešķirt vai turpināt izpildīt jebkādu publisku līgumu vai koncesijas līgumu ar “fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru, kas rīkojas a) vai b) apakšpunktā minētās vienības vārdā vai saskaņā ar tās norādēm”, – nav automātiski piemērojams situācijā, kad publiska iepirkuma līguma slēgšanas tiesības ir piešķirtas dalībvalsts sabiedrībai, kurā divi no trim valdes locekļiem ir Krievijas valstspiederīgie, no kuriem viens ir šīs sabiedrības valdes priekšsēdētājs un izpilddirektors, kā arī tās mātessabiedrības, kurai pieder 90 % tās pamatkapitāla, ģenerāldirektors, un kura turklāt ir dibināta saskaņā ar dalībvalsts tiesībām, lai gan neviena no šīm sabiedrībām tieši vai netieši nepieder Regulas (ES) Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētajiem Krievijas valstspiederīgajiem vai vienībām.
Tomēr šie faktiskie apstākļi, it īpaši galveno vadošo amatpersonu valstspiederība un lomas, kā arī būtiskā saikne starp pretendentu un tā mātessabiedrību, var būt atbilstošas norādes, kuras prasa līgumslēdzējai iestādei veikt padziļinātāku izvērtēšanu. Šādi elementi var izraisīt pienākumu novērtēt, vai pretendents būtībā darbojas minētās regulas 5.k panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētās vienības “vārdā” vai “saskaņā ar tās norādēm”, tostarp ar Krieviju saistītu fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru faktiskas kontroles dēļ. Šajā novērtējumā būtu jāņem vērā visi attiecīgie juridiskie un faktiskie apstākļi, tostarp galīgā faktiskā īpašnieka loma un ietekme.
(
1
)	Oriģinālvaloda – angļu.
(
2
)	Padomes 2014. gada 31. jūlija Regula (OV 2014, L 229, 1. lpp.).
(
3
)	Padomes Regula (2022. gada 8. aprīlis), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 833/2014 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (OV 2022, L 111, 1. lpp.).
(
4
)	Spriedums, 2014. gada 10. septembris, Ben Alaya (C‑491/13, EU:C:2014:2187, 22. punkts un tajā minētā judikatūra).
(
5
)	Skat. spriedumu, 2021. gada 22. jūnijs, Latvijas Republikas Saeima (Pārkāpumu uzskaites punkti) (C‑439/19, EU:C:2021:504, 81. punkts un tajā minētā judikatūra).
(
6
)	Dāņu valodā (på vegne af), itāļu valodā (per conto di), franču valodā (pour le compte de), spāņu valodā (por cuenta … de), somu valodā (yhteisön puolesta) un holandiešu valodā (namens of) lietotās frāzes tulkojamas kā “on behalf of” [to saprotot kā darbību kāda tiesību subjekta labā]. Lai gan frāzes poļu valodā (w imieniu) un rumāņu valodā (în numele) burtiski nozīmē “vārdā”, attiecīgajās valodās tie tiek lietoti ar nozīmi “on behalf of”.
(
7
)	Frāzes igauņu valodā (üksuse nimel), grieķu valodā (εξ ονόματος), latviešu valodā (vārdā), slovāku valodā (v mene), vācu valodā (im Namen), portugāļu valodā (em nome) un ungāru valodā (névében) tulkojamas kā “in the name of” [to saprotot burtiskā nozīmē “vārdā”].
(
8
)	Igauņu valodas (või juhtimisel), itāļu valodas (sotto la direzione), latviešu valodas ([saskaņā ar] norādēm), poļu valodas (pod kierunkiem), portugāļu valodas (sob a direção), somu valodas (johdolla), spāņu valodas (bajo la dirección) un ungāru valodas (irányítása szerint) versijās lietotajā formulējumā prevalē nozīme “saskaņā ar norādēm”.
(
9
)	Dāņu valodas (efter anvisning fra), franču valodas (selon les instructions de), holandiešu valodas (aanwijzing van), rumāņu valodas (în conformitate cu instrucțiunile), slovāku valodas (na základe pokynov) un vācu valodas (auf Anweisung) versijās lietotais formulējums nozīmē “saskaņā ar instrukcijām”. Grieķu valodas (κατ’ εντολή) versijās lietotais formulējums ir tuvāks jēdzienam “[darbība] saskaņā ar rīkojumu”.
(
10
)	Dažās Savienības valodās šis jēdziens tiek sasaistīts ar juridiskām personām, un dažkārt tas pat konceptuāli izslēdz fiziskas personas, kā piemēram, dāņu valodā (enhed), latviešu valodā (vienība), rumāņu valodā (entitate), ungāru valodā (szervezet) un vācu valodā (Organisation). Igauņu valodā termins (üksus), kurš tiek lietots, lai apzīmētu “vienību”, neaptver fiziskas personas (isik). Termins somu valodā (yhteisö) var attiekties uz fizisku personu grupu, kurām ir kopējs mērķis vai kuras ir saistītas viena ar otru, vai juridiskām personām, bet ne uz fiziskām personām kā indivīdiem. Jēdziens portugāļu valodā (entidade) apzīmē tikai juridiskas personas.
(
11
)	Konceptuāli jēdziens “vienība” angļu valodā, franču valodā (entité), grieķu valodā (οντότητα), itāļu valodā (entità), poļu valodā (podmiot) un slovāku valodā (subjekt) ietver gan juridiskas, gan fiziskas personas, lai gan to galvenokārt izmanto, lai apzīmētu juridiskas personas.
(
12
)	Pēc analoģijas skat. spriedumu, 2018. gada 12. jūlijs, The Goldman Sachs Group/Komisija (T‑419/14, EU:T:2018:445, 91. un 112. punkts). Izvērtējot, vai pastāv izšķiroša ietekme Savienības konkurences tiesību izpratnē saskaņā ar LESD 101. pantu, Vispārējā tiesa uzsver, ka akcionāru pilnvaras iecelt sabiedrības valdes locekļus ir atzītas par galveno kontroles rādītāju un ir balstītas uz šo struktūru, lai kontrolētu mātessabiedrības spēju ietekmēt savas meitassabiedrības rīcību. Tādējādi pārvaldības struktūra nodrošina juridisko un faktisko pamatu kontroles un ietekmes novērtēšanai, kas to tieši padara par būtisku, lai noteiktu mātessabiedrības atbildību saskaņā ar Savienības konkurences noteikumiem.
(
13
)	Skat., piemēram, Regulas Nr. 833/2014 10. pantu.
(
14
)	Padomes 2022. gada 8. aprīļa lēmums, ar ko groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (OV 2022, L 111, 70. lpp.).
(
15
)	2019. gada 10. septembra spriedums (C‑123/18 P, EU:C:2019:694, 79. punkts).
(
16
)	Padomes 2010. gada 25. oktobra Regula, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2007 (OV 2010, L 281, 1. lpp.).
(
17
)	Skat. Komisijas 2019. gada 17. oktobra atzinumu par Padomes Regulas (ES) Nr. 833/2014 (C(2019) 7476 final), 5. panta 1. punktu, kurā Komisija arī uzskatīja par lietderīgu analizēt īpašumtiesību un kontroles struktūras.
(
18
)	Skat. arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2024/1226 (2024. gada 24. aprīlis) par noziedzīgu nodarījumu un sodu definēšanu attiecībā uz Savienības ierobežojošo pasākumu pārkāpumiem un ar ko groza Direktīvu (ES) 2018/1673 (OV L, 2024/1226), ar ko nosaka minimālos noteikumus noziedzīgu nodarījumu un sodu definēšanai par Savienības ierobežojošo pasākumu pārkāpumiem. Saskaņā ar minētās direktīvas 3. panta 1. punkta h) apakšpunktu dalībvalstis nodrošina, ka Savienības ierobežojošā pasākuma apiešana ir noziedzīgs nodarījums.
(
19
)	Šajā nozīmē skat. spriedumu, 2017. gada 28. marts, Rosneft (C‑72/15, EU:C:2017:236, 132. punkts).
(
20
)	Gan Lēmums 2022/578, gan Regula 2022/576 ietilpst piektā pret Krieviju vērsto Eiropas Savienības pieņemto ierobežojošo pasākumu kopumā, kura mērķis bija palīdzēt palielināt ekonomisko spiedienu uz Kremli un mazināt tā spēju finansēt iebrukumu Ukrainā, ieviešot plašākus pasākumus, lai palielinātu ietekmi uz Krievijas ekonomiku.
(
21
)	Skat. Lēmuma 2022/578 6. apsvērumu, kurā situācijas nopietnība ir saistīta ar jaunu ierobežojošu pasākumu ieviešanu publiskā iepirkuma jomā. Kā tiesas sēdē Tiesā būtībā apgalvoja Opera Laboratori Fiorentini, Savienības likumdevēja nodoms, kā tas atspoguļots 6. apsvērumā, ir paplašināt aizlieguma veikt publiskos iepirkumus piemērošanas jomu, lai novērstu sankcionēto Krievijas interešu netiešu līdzdalību. Tāpēc Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkts būtu jāsaprot kā funkcionāls un pretapiešanas noteikums atbilstoši apdraudējuma novērtējuma attīstībai.
(
22
)	Kā norādījusi Itālijas valdība, Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkts ir darījumdarbības brīvības ierobežojums Eiropas Savienības Pamattiesību Hartas 16. panta izpratnē. Tomēr jāatgādina, ka saskaņā ar Tiesas pastāvīgo judikatūru šīs tiesības tostarp nav absolūtas prerogatīvas un var tikt ierobežotas vispārējās interesēs, it īpaši, lai sasniegtu Eiropas Savienības atzītus leģitīmus vispārējo interešu mērķus (skat. spriedumus, 2021. gada 21. decembris, Bank Melli Iran, C‑124/20, EU:C:2021:1035, 80. punkts; un 2017. gada 28. marts, Rosneft, C‑72/15, EU:C:2017:236, 148. punkts).
(
23
)	Šajā nozīmē skat. spriedumus, 2011. gada 21. decembris, Afrasiabi u.c. (C‑72/11, EU:C:2011:874, 39., 40. un 47. punkts), un 2021. gada 11. novembris, Bank Sepah (C‑340/20, EU:C:2021:903, 45. un 56. punkts), kā arī ģenerāladvokāta Ī. Bota [Y. Bot] secinājumus lietā Afrasiabi u.c. (C‑72/11, EU:C:2011:737, 77. punkts).
(
24
)	2024. gada 5. septembra spriedums (C‑109/23, EU:C:2024:681, 47. punkts).
(
25
)	Spriedums, 2017. gada 28. marts, Rosneft (C‑72/15, EU:C:2017:236, 132. punkts).
(
26
)	Skat. šo secinājumu 39. un 47. punktu.
(
27
)	Skat. arī 2022. gada Commission consolidated FAQs on the implementation of Council Regulation No 833/2014 and Council Regulation No 269/2014 (Komisijas Konsolidētie bieži uzdotie jautājumi par Padomes Regulas Nr. 833/2014 un Padomes Regulas Nr. 269/2014 īstenošanu), it īpaši dokumentā “Frequently ask Questions on public Procurement sanctions against Russia” (Bieži uzdotie jautājumi par sankcijām pret Krieviju) (Consolidated version of the FAQs on sanctions against Russia and Belarus, saite pārbaudīta 2025. gada 7. maijā). Šajās pamatnostādnēs ir paskaidrots – lai noteiktu, vai vienība darbojas citas personas “vārdā vai saskaņā ar tās norādēm” Regulas Nr. 833/2014 5.k panta 1. punkta c) apakšpunkta izpratnē, jāveic pilnīgs faktu vērtējums. Šajā ziņā skat. atbildi uz 11. jautājumu.
(
28
)	Skat. šo secinājumu 46. punktu.
(
29
)	Komisijas 2019. gada 17. oktobra atzinums par [Regulas Nr. 833/2014] 5. panta 1. punktu (C(2019) 7476 final).
(
30
)	Pēc analoģijas skat. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV 2015, L 141, 73. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/843 (OV 2018, L 156, 43. lpp.), 13. panta 1. un 2. punktu.