62022CC0246
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA
JEANA RICHARDA DE LA TOURA,
predstavljeni 20. aprila 2023 (
1
)
Zadeva C‑246/22
BW,
ob udeležbi
Staatsanwaltschaft Köln,
Bundesamt für Güterverkehr
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Amtsgericht Köln (okrajno sodišče v Kölnu, Nemčija))
„Predhodno odločanje – Promet – Kombinirani prevoz blaga – Direktiva 92/106/EGS – Mednarodni cestni prevoz – Uredba (ES) št. 1072/2009 – Prevoz praznih zabojnikov za nakladanje ali razkladanje blaga, ki je neločljiv del prevoza polnih zabojnikov – Kabotaža“
I. Uvod
1.
Ta predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago Direktive Sveta 92/106/EGS z dne 7. decembra 1992 o določitvi skupnih pravil za nekatere vrste kombiniranega prevoza blaga med državami članicami (
2
) in Uredbe (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (
3
).
2.
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med BW, poslovodjo prevozne družbe s sedežem v Romuniji, in Bundesamt für Güterverkehr (zvezni urad za prevoz blaga, Nemčija, v nadaljevanju: BAG) v zvezi z upravno globo, naloženo zaradi kršitve določb o kabotaži, ker naj bi BW presegla omejitev iz člena 8 Uredbe št. 1072/2009 pri prevozu praznih zabojnikov, za katere ne velja privilegij kombiniranega prevoza.
3.
V teh okoliščinah bo Sodišče moralo določiti, ali prevoz praznih zabojnikov do kraja nakladanja ali od kraja razkladanja blaga, kadar se opravi neposredno pred prevozom polnih zabojnikov, opravljenim v okviru kombiniranega prevoza, ali kadar mu neposredno sledi, spada pod pojem „kombinirani prevoz“ ali pa morajo za tak prevoz veljati omejitve kabotaže iz te uredbe.
4.
V teh sklepnih predlogih bom po analizi Sodišču predlagal, naj odloči, da je treba člen 1 Direktive 92/106 in člen 8 Uredbe št. 1072/2009 razlagati tako, da je prevoz praznih zabojnikov do kraja nakladanja ali od kraja razkladanja blaga neločljiv del prevoza polnih zabojnikov, tako da je prevoz praznih zabojnikov deležen privilegija prevoza polnih zabojnikov v delu, v katerem so ti zabojniki v okviru kombiniranega prevoza izvzeti iz določb o kabotaži, ki jih vsebuje Uredba št. 1072/2009.
II. Pravni okvir
A.
Pravo Unije
1. Direktiva 92/106
5.
V tretji, peti in šesti uvodni izjavi Direktive 92/106 je navedeno:
„ker rastoče težave, povezane z zastoji na cestah, okoljem in varnostjo v cestnem prometu, v javnem interesu zahtevajo hitrejši razvoj kombiniranih prevozov kot alternativo cestnemu prevozu;
[…]
ker sprostitev vseh količinskih omejitev in odprava različnih upravnih omejitev, ki še vedno obstajajo na področju cestnega prevoza, lahko spodbujata širšo uporabo kombiniranega prevoza;
ker se mora za zagotovitev, da metoda kombiniranega prevoza pripelje do dejanskega zmanjšanja zastojev na cestah, ta liberalizacija nanašati na vožnje po cesti z omejeno razdaljo[.]“
6.
Člen 1 te direktive določa:
„Ta direktiva se nanaša na kombinirani prevoz brez poseganja v Uredbo (EGS) št. 881/92[ (
4
)].
Za namene te direktive ‚kombinirani prevoz‘ pomeni prevoz blaga med pogodbenicama, pri katerem se tovornjak, priklopnik, polpriklopnik z vlečno enoto ali brez nje, zamenljivo tovorišče ali zabojnik dolžine 20 čevljev ali več uporabljajo za dovoz ali odvoz po cesti, na glavnem odseku pa ali železniški prevoz, prevoz po celinskih plovnih poteh ali pomorski prevoz, kadar ta del prevoza presega 100 km zračne črte in se opravi dovoz ali odvoz po cesti:
–
med krajem, kjer se blago naklada, in najbližjo primerno železniško tovorno postajo za odvoz ter med najbližjo primerno železniško tovorno postajo in krajem, kjer se blago razklada za dovoz, ali
–
v polmeru, ki ne presega 150 km zračne črte, od pristanišča na celinskih plovnih poteh ali morskega pristanišča, v katerem se blago naklada ali razklada.“
7.
Člen 4 navedene direktive določa:
„Vsak cestni prevoznik s sedežem v državi članici, ki izpolnjuje pogoje za dostop do opravljanja poklica in do trga za prevoz blaga med državami članicami, v okviru kombiniranega prevoza med državami članicami izvaja cestni prevoz na prvem in/ali zadnjem odseku, ki je sestavni del kombiniranega prevoza ter lahko vključuje prehod meje.“
2. Uredba št. 1072/2009
8.
V uvodnih izjavah 2, 13, 15 in 16 Uredbe št. 1072/2009 je navedeno:
„(2)
Vzpostavitev skupne prometne politike med drugim vključuje določitev enotnih pravil, ki se uporabljajo za dostop na trg v mednarodnem cestnem prevozu blaga znotraj ozemlja [Evropske unije], in pogojev, pod katerimi lahko cestni prevozniki nerezidenti opravljajo prevozne storitve v državi članici. Ta pravila se morajo določiti na tak način, da omogočijo nemoteno delovanje notranjega prevoznega trga.
[…]
(13)
Cestnim prevoznikom, ki so imetniki licenc Skupnosti iz te uredbe, in cestnim prevoznikom, ki imajo dovoljenje za opravljanje določenih kategorij mednarodnih prevozov tovora, bi bilo treba začasno dovoliti opravljanje nacionalnih prevozov v državi članici skladno s to uredbo, ne da bi tam imeli svoj statutarni sedež ali drugo poslovalnico. […]
[…]
(15)
Brez poseganja v določbe Pogodbe o pravici do ustanavljanja pomeni kabotaža opravljanje storitev s strani cestnih prevoznikov v državi članici, v kateri nimajo sedeža, in ne bi smela biti prepovedana, če opravljanje teh dejavnosti ne pomeni stalne ali nenehne dejavnosti v tej državi članici. […]
(16)
Ta uredba ne posega v določbe o dohodnem ali odhodnem cestnem prevozu blaga kot delu kombiniranega prevoza iz [Direktive 92/106]. Nacionalni cestni prevozi v državi članici gostiteljici, ki niso del kombiniranega prevoza, kot je določen v [Direktivi 92/106], spadajo pod opredelitev kabotaže in bi zanje morale zato veljati zahteve iz te uredbe.“
9.
Člen 1 te uredbe, naslovljen „Področje uporabe“, določa:
„1.   Ta uredba se uporablja v mednarodnem cestnem prevozu blaga za najem ali plačilo za vožnje, ki se opravljajo na ozemlju [Unije].
[…]
4.   Ta uredba se uporablja za notranji cestni prevoz blaga, ki ga občasno opravlja cestni prevoznik nerezident, kot je določeno v poglavju III.
5.   Za naslednje vrste prevoza in prazne vožnje, ki potekajo v povezavi s takimi prevozi, se ne zahteva licenca Skupnosti in zanje ni potrebno prevozno dovoljenje:
[…]
(d)
prevoz blaga v motornih vozilih […]
[…]“
10.
Člen 2 navedene uredbe, naslovljen „Opredelitev pojmov“, določa:
„Za namene te uredbe:
[…]
2.
‚mednarodni prevoz‘ pomeni:
(a)
vožnjo, ki se opravlja s polnim vozilom, pri kateri sta odhodni in namembni kraj v dveh različnih državah članicah, s tranzitom ali brez tranzita skozi eno državo članico ali tretjo državo oziroma več držav članic ali tretjih držav;
(b)
vožnjo, ki se opravlja s polnim vozilom iz države članice v tretjo državo ali obratno, s tranzitom ali brez tranzita skozi državo članico ali tretjo državo oziroma več držav članic ali tretjih držav;
(c)
vožnjo, ki se opravlja s polnim vozilom med tretjimi državami, s tranzitom prek ozemlja ene države članice ali več držav članic; ali
(d)
prazno vožnjo v povezavi s prevozom iz točk (a), (b) in (c);
3.
‚država članica gostiteljica‘ pomeni državo članico, v kateri cestni prevoznik opravlja dejavnost in ki ni država članica sedeža cestnega prevoznika;
4.
‚cestni prevoznik nerezident‘ pomeni podjetje, ki opravlja cestni prevoz blaga v državi članici gostiteljici;
[…]
6.
‚kabotaža‘ pomeni notranji cestni prevoz za najem ali plačilo, ki se začasno opravlja v državi članici gostiteljici skladno s to uredbo;
[…]“
11.
Poglavje III te uredbe, naslovljeno „Kabotaža“, vsebuje med drugim člen 8, ki določa:
„1.   Vsak cestni prevoznik, ki opravlja prevoz blaga za najem ali plačilo in je imetnik licence Skupnosti ter katerega voznik – državljan tretje države – ima potrdilo za voznike, je pod pogoji iz tega poglavja upravičen do opravljanja kabotaže.
2.   Ko je blago, ki se prevaža v okviru dohodnega mednarodnega prevoza, dostavljeno, se cestnim prevoznikom iz odstavka 1 dovoli opravljanje do treh kabotaž z istim vozilom, ali – v primeru spojenih vozil – z motornim vozilom tega istega vozila po mednarodnem prevozu iz druge države članice ali tretje države v državo članico gostiteljico. Zadnje razkladanje v okviru kabotaže pred zapustitvijo države članice gostiteljice se izvrši v 7 dneh od zadnjega razkladanja v državi članici gostiteljici v okviru dohodnega mednarodnega prevoza.
[…]“
B.
Nemško pravo
12.
Člen 13 Verordnung über den grenzüberschreitenden Güterkraftverkehr und den Kabotageverkehr (uredba o mednarodnem cestnem prevozu blaga in kabotaži) (
5
) z dne 28. decembra 2011 določa:
„Mednarodni kombinirani prevoz za najem ali plačilo pomeni prevoz blaga, za katerega:
1.   motorno vozilo, priklopnik, karoserija, zabojnik dolžine vsaj šest metrov opravijo del vožnje po cesti in del vožnje po železnici ali celinski ali pomorski plovni poti (s pomorsko potjo več kot 100 km zračne črte),
2.   celotna vožnja delno poteka znotraj države in delno v tujini ter
3.   se cestni prevoz znotraj države opravi samo med krajem nakladanja ali razkladanja ter
(a)
najbližjo primerno železniško tovorno postajo ali
(b)
pristaniščem na celinski plovni poti ali morskim pristaniščem v polmeru, ki ne presega 150 km zračne črte (natovarjanje ali raztovarjanje).“
13.
Člen 15(1) te uredbe določa:
„Podjetnik, čigar podjetje ima sedež v državi članici […], lahko v okviru kombiniranega prevoza v smislu člena 13 opravi nakladanja ali razkladanja na nacionalnem ozemlju, če izpolnjuje pogoje za opravljanje poklica in za dostop do trga cestnega prevoza blaga med državami članicami.“
III. Dejansko stanje v sporu o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
14.
BAG je 22. januarja in 6. februarja 2020 v okviru nadzora poslovanja pri družbi Contargo Rhein-Neckar GmbH podal ugovore zoper 60 prevozov, ki jih je med 6. in 27. majem 2019 za to družbo opravila prevozna družba s sedežem v Romuniji, katere poslovodja je BW.
15.
BAG osebi BW očita, da je v vsaj 57 primerih prevažala prazne zabojnike, za katere ne velja privilegij kombiniranega prevoza in ki zato pomenijo kabotažo. BW naj bi kot poslovodja kršila omejitev treh kabotaž v sedmih dneh, določeno v členu 8 Uredbe št. 1072/2009.
16.
BW trdi, da je prevoz praznih zabojnikov del prevoza polnih zabojnikov, za katerega velja privilegij kombiniranega prevoza. Pojasnjuje, da njene poslovne dejavnosti vključujejo prevzem polnih zabojnikov na notranjem kontejnerskem terminalu za prevoz do prejemnikov. Razkladanju blaga sledi prevoz zdaj praznih zabojnikov do notranjega kontejnerskega terminala. Nazadnje, po ponovnem nakladanju teh zabojnikov se prevoz znova opravi do notranjega kontejnerskega terminala, od tam pa do pristanišč za prevoz z ladjo po morju. Po mnenju BW bi bilo torej pravično, da se prevoz praznih zabojnikov ne obravnava ločeno, temveč kot sestavni del enotne prevozne pogodbe, in da se ji tako omogoči uporaba privilegija kombiniranega prevoza.
17.
BAG je z odločbo z dne 30. oktobra 2020 osebi BW naložil upravno globo v višini 8625 EUR zaradi kršitve določb o kabotaži.
18.
BW je zoper to odločbo vložila ugovor, v katerem je trdila, da za zadevni prevoz velja izjema, določena za kombinirani prevoz. Po njenem mnenju se tega prevoza ne sme obravnavati ločeno, temveč kot del glavne pogodbe.
19.
BAG pa nasprotno meni, da za prevoz praznih zabojnikov pred nakladanjem ali po razkladanju blaga ne velja privilegij kombiniranega prevoza, temveč ga je treba obravnavati ločeno. Tak prevoz praznih zabojnikov naj bi torej spadal v okvir člena 8 Uredbe št. 1072/2009, ki določa omejitve kabotaže, med drugim obveznost opravljanja mednarodnega prevoza in omejitev treh kabotaž v sedmih dneh.
20.
V teh okoliščinah je Amtsgericht Köln (okrajno sodišče v Kölnu, Nemčija) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo to vprašanje:
„Ali je prevoz praznih zabojnikov do kraja [nakladanja] ali od [kraja razkladanja] neločljiv del prevoza polnih zabojnikov, tako da je prevoz praznih zabojnikov deležen privilegija prevoza polnih zabojnikov v delu, v katerem so ti pri kombiniranem prevozu izvzeti iz predpisov o kabotaži?“
21.
Pisna stališča sta predložila BAG in Evropska komisija.
IV. Analiza
22.
Predložitveno sodišče z vprašanjem za predhodno odločanje sprašuje, ali je treba člen 1 Direktive 92/106 in člen 8 Uredbe št. 1072/2009 razlagati tako, da je prevoz praznih zabojnikov do kraja nakladanja ali od kraja razkladanja blaga neločljiv del prevoza polnih zabojnikov, tako da je prevoz praznih zabojnikov deležen privilegija prevoza polnih zabojnikov v delu, v katerem so ti zabojniki v okviru kombiniranega prevoza izvzeti iz določb o kabotaži, ki jih vsebuje ta uredba.
23.
Uvodoma je treba opozoriti na povezavo med Uredbo št. 1072/2009, ki za kabotažo določa nekatere omejitve, in Direktivo 92/106, ki vsebuje določbe o kombiniranem prevozu.
24.
Na prvem mestu, člen 8(2) Uredbe št. 1072/2009 določa, da za kabotažo, in sicer notranji cestni prevoz blaga za najem ali plačilo, ki ga začasno opravlja prevoznik nerezident v državi članici gostiteljici, veljajo nekatere omejitve. V uvodni izjavi 16 te uredbe je vseeno pojasnjeno, da ta uredba ne posega v določbe o dohodnem ali odhodnem cestnem prevozu blaga kot delu kombiniranega prevoza iz Direktive 92/106. Notranji cestni prevozi v državi članici gostiteljici, ki niso del takega prevoza, pa spadajo pod opredelitev kabotaže, zato morajo zanje veljati zahteve iz navedene uredbe.
25.
Na drugem mestu, člen 1 Direktive 92/106 kombinirani prevoz opredeljuje kot prevoz blaga med državami članicami, pri katerem se tovornjak ali zabojnik uporabljata za dovoz ali odvoz po cesti, na glavnem odseku pa ali železniški prevoz, prevoz po celinskih plovnih poteh ali pomorski prevoz, kadar ta del prevoza presega 100 km zračne črte in se opravi dovoz ali odvoz po cesti bodisi med krajem, kjer se blago naklada, in najbližjo primerno železniško tovorno postajo za odvoz ter med najbližjo primerno železniško tovorno postajo in krajem, kjer se blago razklada za dovoz, bodisi v polmeru, ki ne presega 150 km zračne črte, od pristanišča na celinskih plovnih poteh ali morskega pristanišča, v katerem se blago naklada ali razklada. Poleg tega ta člen določa, da se ta direktiva uporablja za kombinirani prevoz brez poseganja v Uredbo št. 881/92 (
6
).
26.
Glede na te elemente ugotavljam, prvič, da se ta instrumenta uporabljata brez poseganja drug v drugega in, drugič, da se niti Direktiva 92/106 niti Uredba št. 1072/2009 ne sklicujeta izrecno ali implicitno na režim, v katerega spada prevoz praznih zabojnikov do kraja nakladanja ali od kraja razkladanja blaga po kombiniranem prevozu ali pred njim.
27.
V uvodni izjavi 16 Uredbe št. 1072/2009 je namreč kabotaža opredeljena zgolj kot notranji cestni prevozi, ki niso del kombiniranega prevoza, kot je opredeljen v Direktivi 92/106.
28.
Člen 1 te direktive pa, kot sem opozoril v točki 25 teh sklepnih predlogov, kombinirani prevoz opredeljuje s sklicevanjem na dovoz ali odvoz po cesti, pri čemer gre pri prvem za prevoz med krajem, kjer se blago naklada, in železniško tovorno postajo, pri drugem pa za prevoz med železniško tovorno postajo in krajem, kjer se blago razklada. Člen 4 navedene direktive poleg tega določa, da ima cestni prevoznik v okviru kombiniranega prevoza pravico opravljati cestni prevoz na prvem in/ali zadnjem odseku, ki je sestavni del kombiniranega prevoza. Nikjer ni omenjen prevoz praznih zabojnikov pred dovozom ali po odvozu, prav tako ni določeno, da je tak prevoz sestavni del kombiniranega prevoza.
29.
Vendar Uredba št. 1072/2009 v členu 2, točka 2, „mednarodni prevoz“ opredeljuje kot nekatere vožnje s polnim vozilom in prazne vožnje v povezavi s tem prevozom.
30.
V zvezi s tem BAG trdi, da če se tako razlikovanje med vožnjo s polnim vozilom in prazno vožnjo sistematično uporablja v tej uredbi, ne pa v Direktivi 92/106, to kaže, da zakonodajalec Unije prevoza s praznim vozilom pred nakladanjem ali po razkladanju blaga ni nameraval vključiti v opredelitev kombiniranega prevoza v smislu člena 1 te direktive.
31.
Vendar, prvič, opozarjam, da sta Uredba št. 1072/2009 in Direktiva 92/106, čeprav se sklicujeta druga na drugo (
7
) in sta del skupne prometne politike, ločena instrumenta, ki sta bila sprejeta v različnih obdobjih in uresničujeta lastne cilje. Ta uredba se nanaša prav na prevoz s praznim vozilom, ker je njen namen zmanjšati število praznih voženj z optimizacijo njihovega števila prek liberalizacije kabotaže, če opravljanje teh dejavnosti ne pomeni stalne ali nenehne dejavnosti v zadevni državi članici. Sklicevanje na prevoze s praznim vozilom torej ni enako pomembno v okviru kombiniranega prevoza, za katerega se ne postavlja vprašanje optimizacije praznih voženj vozil, temveč vprašanje omogočanja učinkovitega zmanjšanja zastojev na cestah in zmanjšanja izpustov onesnaževal s spodbujanjem uporabe pomorskega ali železniškega prevoza.
32.
Drugič, iz preučitve pripravljalnih dokumentov za Direktivo 92/106 izhaja, da se o razlikovanju med prevozom polnih zabojnikov in prevozom praznih zabojnikov ni razpravljalo, zaradi česar ni mogoče trditi, da je zakonodajalec Unije menil, da prazna vožnja pred nakladanjem ali po razkladanju blaga ne bi smela biti zajeta s pojmom „kombinirani prevoz“.
33.
Poleg tega je predlog direktive o spremembi Direktive 92/106 (
8
) predvideval novo besedilo člena 3 te direktive s pojasnilom, da je „prevoz praznih nakladalnih enot pred in po prevozu blaga“ del cestnega dela kombiniranega prevoza. (
9
)
34.
Evropski parlament je dodatek tega sklicevanja na prazno vožnjo črtal. (
10
) Poleg tega je pojasnil, da bi se z omogočanjem, da vožnje vozil brez tovora ne spadajo v omejitev razdalje za cestni del poti in torej v nasprotju z vožnjami polnih vozil niso vključene v pojem „kombinirani prevoz“, povečale emisije onesnaževal, kar bi bilo v nasprotju s cilji Direktive 92/106, in sicer zmanjšati emisije s spodbujanjem načinom prevoza z nizko stopnjo emisij. (
11
)
35.
Parlament je v zvezi z novim besedilom člena 1(3), drugi pododstavek, Direktive 92/106 dodal, da bi se morala omejitev razdalje za cestni del poti uporabljati tudi za prevoz prazne nakladalne enote, (
12
) kar kaže bolj na to, da bi bil tak prevoz pravzaprav del pojma „kombinirani prevoz“ in bi zanj morala veljati enaka omejitev razdalje, ker je neločljivo povezan z delom prevoza polnih vozil.
36.
Svet Evropske unije (
13
) pa je predlagal, naj se novo besedilo člena 1(2) Direktive 92/106 spremeni tako, da se pojem „kombinirani prevoz“ nadomesti s pojmom „mednarodni kombinirani prevoz“, ki se nanaša na prevoz zabojnikov ne glede na to, ali so naloženi ali prazni. V novem besedilu člena 1(3) te direktive je Svet vseeno pojasnil, da se „[p]revoz praznih nakladalnih enot pred začetnim cestnim delom ali po končnem cestnem delu (na primer iz skladišča kontejnerjev ali vanj) […] ne šteje kot del dejavnosti kombiniranega prevoza“.
37.
Iz tega sklepam, da se vprašanje prevoza praznih zabojnikov v času, ko je bila sprejeta Direktiva 92/106, ni postavljalo, da pa se postavlja zdaj, vendar ne toliko, da bi se ugotovilo, ali je prevoz praznih zabojnikov pred nakladanjem ali po razkladanju blaga v okviru kombiniranega prevoza neločljiv del tega pojma „kombinirani prevoz“, ampak bolj zato, da bi se ugotovilo, ali je treba prevoz vozil brez tovora vračunati v omejitev razdalje za cestni del poti, in to zaradi spodbujanja drugih načinov prevoza, ki so učinkovitejši in manj onesnažujejo.
38.
Tretjič, tudi če bi bilo sklicevanje v Uredbi št. 1072/2009 na prevoz vozil brez tovora upoštevno, bi to po mojem mnenju govorilo v prid ideji, da je vsak prevoz vozila brez tovora, ki je neposredno povezan s prevozom polnega vozila, del istega prevoza, ki ga je treba – kar zadeva status, ki mu ga je treba priznati – opredeliti kot celoto. Prevoz praznih zabojnikov pred nakladanjem ali po razkladanju blaga v okviru kombiniranega prevoza je neločljivo povezan s tem prevozom kot takim in potreben zanj ter je torej njegov sestavni del.
39.
Edina izjema bi bil primer, v katerem bi bil prazen zabojnik sam blago, to je, kadar je zabojnik predmet avtonomne poslovne transakcije v okviru nakupa ali najema. Prevoz praznih zabojnikov bi bil potem del ločenih transakcij, ki ne bi bile neposredno povezane s prevozom polnih zabojnikov in zato ne bi smele biti zajete s pojmom „kombinirani prevoz“ v smislu Direktive 92/106, temveč bi morale zanje veljati omejitve kabotaže iz Uredbe št. 1072/2009.
40.
V zvezi s tem naj spomnim, da je dejavnost BW prevzemanje polnih zabojnikov na notranjem kontejnerskem terminalu za prevoz do prejemnikov. Razkladanju blaga sledi prevoz zdaj praznih zabojnikov do notranjega kontejnerskega terminala. Nazadnje, po ponovnem nakladanju teh zabojnikov se prevoz znova opravi do notranjega kontejnerskega terminala, od tam pa do pristanišč za prevoz z ladjo po morju. BW pojasnjuje, da zabojniki med nakladanjem ali razkladanjem ostanejo na šasiji tovornjaka.
41.
Ker se torej prazen zabojnik sam po sebi ne šteje za blago, kar bo moralo preveriti predložitveno sodišče, je s sistemom, ki ga je vzpostavila BW, mogoče izpolnjevati cilje Direktive 92/106, to je zmanjšati zastoje na cestah.
42.
Tako kot Komisija namreč menim, da bi morali v primeru, v katerem morajo za prevoz praznega zabojnika neposredno pred prevozom polnega zabojnika ali neposredno po tem prevozu, opravljen v okviru kombiniranega prevoza, veljati omejitve kabotaže, prazne zabojnike odstraniti notranji prevozniki na podlagi različnih prevoznih pogodb, kar bi povzročilo dodatne finančne in upravne obremenitve in spodbudilo povsem cestni prevoz v škodo kombiniranega. Dodati moram, da ker je namen dovoljenja za kombinirani prevoz, določenega v Uredbi št. 1072/2009, prav preprečiti vračanje vozil brez tovora, kadar prečkajo državo članico gostiteljico, bi bilo v nasprotju s to liberalizacijo, če bi se prevoz praznih zabojnikov vračunal v največje število kabotaž, ki jih prevoznik nerezident lahko opravi v tej državi članici gostiteljici.
43.
Drži, da tak model predpostavlja, da bi prevoznik nerezident lahko opravil nedoločeno število kombiniranih prevozov, ker za te operacije ne veljajo omejitve iz Uredbe št. 1072/2009.
44.
V zvezi s tem priznavam, da je pomembno zagotoviti, da se prevozna podjetja ne morejo z namenom zlorabe sklicevati na Direktivo 92/106, da bi obšla pravila o kabotaži.
45.
Vendar ne verjamem, da razlaga pojma „kombinirani prevoz“, v skladu s katero je prevoz praznih zabojnikov do kraja nakladanja ali od kraja razkladanja blaga sestavni del kombiniranega prevoza, lahko privede do tega, da bi se pravila obšla.
46.
V uvodni izjavi 22 Uredbe (EU) 2020/1055 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi uredb (ES) št. 1071/2009, (ES) št. 1072/2009 in (EU) št. 1024/2012 za njihovo prilagoditev razvoju v sektorju cestnega prevoza (
14
) je namreč navedeno, da bi morale imeti države članice pri odpravljanju takih težav možnost odstopanja od člena 4 Direktive 92/106 in uporabe določb v zvezi s kabotažo iz Uredbe (ES) št. 1072/2009 za prevoznike nerezidente, ki pri kombiniranem prevozu uporabljajo dovoz ali odvoz po cesti.
47.
Z vidika teh elementov Sodišču predlagam, naj odloči, da je treba člen 1 Direktive 92/106 in člen 8 Uredbe št. 1072/2009 razlagati tako, da je prevoz praznih zabojnikov do kraja nakladanja ali od kraja razkladanja blaga neločljiv del prevoza polnih zabojnikov, tako da je prevoz praznih zabojnikov deležen privilegija prevoza polnih zabojnikov v delu, v katerem so ti zabojniki v okviru kombiniranega prevoza izvzeti iz določb o kabotaži, ki jih vsebuje ta uredba.
V. Predlog
48.
Ob upoštevanju vseh navedenih preudarkov Sodišču predlagam, naj na vprašanje za predhodno odločanje, ki ga je predložilo Amtsgericht Köln (okrajno sodišče v Kölnu, Nemčija), odgovori:
Člen 1 Direktive Sveta 92/106/EGS z dne 7. decembra 1992 o določitvi skupnih pravil za nekatere vrste kombiniranega prevoza blaga med državami članicami in člen 8 Uredbe (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga
je treba razlagati tako, da
je prevoz praznih zabojnikov do kraja nakladanja ali od kraja razkladanja blaga neločljiv del prevoza polnih zabojnikov, tako da je prevoz praznih zabojnikov deležen privilegija prevoza polnih zabojnikov v delu, v katerem so ti zabojniki v okviru kombiniranega prevoza izvzeti iz določb o kabotaži, ki jih vsebuje ta uredba.
(
1
)	Jezik izvirnika: francoščina.
(
2
)	UL 1992, L 368, str. 38.
(
3
)	UL 2009, L 300, str. 72.
(
4
)	Uredba Sveta z dne 26. marca 1992 o dostopu na trg znotraj Skupnosti pri cestnem prevozu blaga na ozemlje države članice ali z njega ali prek ozemlja ene ali več držav članic (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 7, zvezek 1, str. 370). Ta uredba je bila razveljavljena in nadomeščena z Uredbo št. 1072/2009 (glej člen 18 te uredbe).
(
5
)	BGBl. 2012 I, str. 42.
(
6
)	Glej opombo 4 teh sklepnih predlogov.
(
7
)	Glej opombo 4 teh sklepnih predlogov.
(
8
)	Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 92/106/EGS o določitvi skupnih pravil za nekatere vrste kombiniranega prevoza blaga med državami članicami (COM(2017) 648 final). Vendar je ta osnutek zastaral.
(
9
)	Glej str. 22 tega predloga direktive.
(
10
)	Glej predlog spremembe 33 poročila o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 92/106/EGS o določitvi skupnih pravil za nekatere vrste kombiniranega prevoza blaga med državami članicami (A8-0259/2018), str. 24.
(
11
)	Glej predloge sprememb 48–268, ki jih je vložil odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane, na voljo na tem internetnem naslovu: https://www.europarl.europa.eu/RegData/commissions/tran/projet_avis/2018/622152/amendements/TRAN_AM(2018)622152_SL.pdf, str. 71.
(
12
)	Glej predloge sprememb, navedene v opombi 11 teh sklepnih predlogov, str. 61.
(
13
)	Glej poročilo z dne 30. novembra 2018 (13871/2/18 REV 2), str. 19 in 20.
(
14
)	UL 2020, L 249, str. 17.