Laikina versija
TEISINGUMO TEISMO (penktoji kolegija) SPRENDIMAS
2026 m. kovo 12 d.(*)
„ Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Bendra užsienio ir saugumo politika – Ribojamosios priemonės, taikytinos atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi – Reglamentas (ES) Nr. 269/2014 – Sąvoka „lėšų įšaldymas“ – 1 straipsnio f punktas – Asmens, kuriam taikomos ribojamosios priemonės, naudojimasis su akcijų sertifikatais susijusiomis teisėmis dalyvauti tokių sertifikatų turėtojų susirinkime ir balsuoti “
Byloje C‑465/24
dėl Hoge Raad der Nederlanden (Nyderlandų Aukščiausiasis Teismas) 2024 m. birželio 21 d. sprendimu, kurį Teisingumo Teismas gavo 2024 m. liepos 2 d., pagal SESV 267 straipsnį pateikto prašymo priimti prejudicinį sprendimą byloje
SBK Art Limited Liability Company
prieš
Fortenova Group STAK Stichting,
Open Pass Limited
TEISINGUMO TEISMAS (penktoji kolegija),
kurį sudaro kolegijos pirmininkė M. L. Arastey Sahún, teisėjai J. Passer, E. Regan, D. Gratsias (pranešėjas) ir B. Smulders,
generalinis advokatas J. Richard de la Tour,
posėdžio sekretorė A. Lamote, administratorė,
atsižvelgęs į rašytinę proceso dalį ir įvykus 2025 m. birželio 11 d. posėdžiui,
išnagrinėjęs pastabas, pateiktas:
–        SBK Art Limited Liability Company, atstovaujamos Rechtsanwalt
P. Goeth, advocaten J. Van Weerden ir E. J. H. Zandbergen,
–        Fortenova Group STAK Stichting, atstovaujamos advocaten
Y. de Vries, B. T. M. van der Wiel ir L. V. van Gardingen,
–        Nyderlandų vyriausybės, atstovaujamos E. M. M. Besselink ir K. Bulterman,
–        Kroatijos vyriausybės, atstovaujamos G. Vidović Mesarek,
–        Austrijos vyriausybės, atstovaujamos A. Posch, J. Schmoll ir C. Leeb,
–        Europos Komisijos, atstovaujamos M. Carpus-Carcea, L. Haasbeek ir L. Puccio,
susipažinęs su 2025 m. rugsėjo 25 d. posėdyje pateikta generalinio advokato išvada,
priima šį
Sprendimą
1        Prašymas priimti prejudicinį sprendimą pateiktas dėl 2014 m. kovo 17 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 269/2014 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi (OL L 78, 2014, p. 6) (toliau – Reglamentas Nr. 269/2014), iš dalies pakeisto 2022 m. rugpjūčio 4 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/1354 (OL L 204 I, 2022, p. 1), 1 straipsnio f punkto išaiškinimo.
2        Šis prašymas pateiktas nagrinėjant SBK Art Limited Liability Company ginčą su Fortenova Group STAK Stichting ir Open Pass Limited dėl asmens, kuriam taikomos Reglamente Nr. 269/2014 numatytos ribojamosios priemonės, naudojimosi teisėmis, susijusiomis su akcijų sertifikatais, leidžiančiais jam dalyvauti ir balsuoti tokių sertifikatų turėtojų susirinkime (toliau – susirinkimas).
Teisinis pagrindas
Sprendimas 2014/145
3        Atsižvelgiant į pagrindinės bylos faktinių aplinkybių susiklostymo datą, t. y. 2022 m. rugpjūčio mėn., yra taikytinas 2014 m. kovo 17 d. Tarybos sprendimas 2014/145/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi (OL L 78, 2014, p. 16) (toliau – Sprendimas 2014/145), iš dalies pakeistas 2022 m. rugpjūčio 4 d. Tarybos sprendimu (BUSP) 2022/1355 (OL L 204 I, 2022, p. 4).
4        Sprendimo 2014/145 6 straipsnyje buvo nurodyta:
„Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
Šis sprendimas taikomas iki 2022 m. rugsėjo 15 d.
Šis sprendimas nuolat peržiūrimas. Jo galiojimas atitinkamai pratęsiamas arba jis iš dalies keičiamas, jei [Europos Sąjungos] Taryba mano, kad jo tikslai nebuvo pasiekti.“
Reglamentas Nr. 269/2014
5        Reglamentas Nr. 269/2014 buvo priimtas remiantis SESV 215 straipsniu, siekiant įgyvendinti sprendimu 2014/145 nustatytus ribojimus.
6        Šio reglamento 1 ir 3 konstatuojamosiose dalyse nustatyta:
„(1)      2014 m. kovo 6 d. [Europos] Sąjungos valstybių narių valstybių arba vyriausybių vadovai griežtai pasmerkė Rusijos Federacijos įvykdytą Ukrainos suverenumo ir teritorinio vientisumo pažeidimą, kuris nebuvo išprovokuotas, ir paragino Rusijos Federaciją nedelsiant sugrąžinti savo karines pajėgas į jų nuolatinio dislokavimo vietas, laikantis atitinkamų susitarimų. Jie paragino Rusijos Federaciją nedelsiant užtikrinti galimybę dalyvauti tarptautiniams stebėtojams. <...>
<...>
(3)      valstybių ar vyriausybių vadovai pabrėžė, kad krizės sprendimas turėtų būti surastas vedant Ukrainos ir Rusijos Federacijos vyriausybių derybas, įskaitant galimų daugiašalių mechanizmų panaudojimą, ir kad per trumpą laikotarpį nepasiekus rezultatų Sąjunga nuspręs dėl papildomų priemonių, pvz., draudimo keliauti, turto įšaldymo bei ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo atšaukimo“.
7        Šio reglamento 1 straipsnyje numatyta:
„Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
<...>
d) ekonominiai ištekliai – bet kokios rūšies materialusis arba nematerialusis, kilnojamasis arba nekilnojamasis turtas, kuris nėra lėšos, tačiau kuris gali būti panaudotas lėšoms, prekėms arba paslaugoms gauti;
<...>
f) lėšų įšaldymas – bet kokio lėšų judėjimo, pervedimo, keitimo, naudojimo, galimybės jomis naudotis arba jų tvarkymo pakeičiant jų dydį, sumą, vietą, nuosavybę, valdymą, savybes, paskirtį arba atliekant kitus pakeitimus, kurie leistų lėšas naudoti, įskaitant investicijų portfelio valdymą, draudimas;
g) lėšos – finansinis turtas ir bet kokios rūšies nauda, įskaitant, tačiau tuo neapsiribojant:
<...>
iii)       viešai ir privačiai parduodamus vertybinius popierius ir skolos dokumentus, įskaitant vertybinius popierius ir akcijas, vertybinių popierių sertifikatus, obligacijas, vekselius, pažymėjimus akcijoms įsigyti nustatytu laiku ir nustatyta kaina, bendrovių obligacijas ir sutartis dėl išvestinių vertybinių popierių;
<...>“
8        To paties reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nurodyta:
„Įšaldomos visos I priede išvardytiems fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams ar organizacijoms ar su jais susijusiems fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams ar organizacijoms priklausančios, jų nuosavybe esančios, jų valdomos ar kontroliuojamos lėšos ir ekonominiai ištekliai.“
9        Reglamento Nr. 269/2014 2a ir 4–7 straipsniuose numatytos nuo lėšų įšaldymo priemonės leidžiančios nukrypti nuostatos.
10      Šio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje nurodyta:
„Draudžiama sąmoningai ir apgalvotai dalyvauti veikloje, kurios tikslas arba poveikis yra išvengti 2 dalyje nurodytų priemonių.“
Pagrindinė byla ir prejudiciniai klausimai
11      SBK Art yra netiesioginė Rusijos banko Sberbank, kuris yra vienas iš Reglamento Nr. 269/2014 I priede nurodytų subjektų ir kurio pavadinimas į šį priedą buvo įtrauktas 2022 m. liepos 21 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/1270, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 269/2014 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi (OL L 193, 2022, p. 133), patronuojamoji įmonė. Hoge Raad der Nederlanden (Nyderlandų Aukščiausiasis Teismas), kuris yra prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, nurodo, kad, atsižvelgiant į tai, jog SBK Art yra susijusi su Sberbank, SBK Art nuosavybės teise turimos, valdomos ar kontroliuojamos lėšos taip pat buvo įšaldytos pagal Reglamento Nr. 269/2014 2 straipsnio 1 dalį.
12      STAK yra pagal Nyderlandų teisę įsteigtas subjektas; jis patikėjimo teise valdo Fortenova GroupTopCo BV akcijas, o ši savo ruožtu yra netiesioginė Fortenova Grupa d.d., pagal Kroatijos teisę įsteigto subjekto, veikiančio mažmeninės prekybos, maisto gamybos ir žemės ūkio sektoriuose, akcininkė. Šiuo pagrindu STAK išduoda Fortenova Group TopCo akcijų sertifikatus ir išmoka dividendus šių sertifikatų turėtojams.
13      SBK Art turi 41,82 % šių akcijų sertifikatų. S Open Pass ir VTB Bank (Europe) atitinkamai turi 27,52 % ir 7,27 % šių sertifikatų. STAK, kaip Fortenova Group TopCo akcijų patikėtinė, naudojasi su šiomis akcijomis susijusiomis balsavimo teisėmis, prieš tai gavusi minėtų sertifikatų turėtojų pritarimą. Toks pritarimas suteikiamas per susirinkimą.
14      Pagal STAK administravimo nuostatus, visi balsavimo teisę suteikiančių akcijų sertifikatų turėtojai turi teisę dalyvauti tokiame susirinkime ir pasisakyti asmeniškai arba būti jame atstovaujami. Kiekvienas sertifikatas suteikia teisę į vieną balsą.
15      2022 m. rugpjūčio 9 d. STAK valdyba pakvietė akcijų sertifikatų turėtojus į kitą susirinkimą, numatytą 2022 m. rugpjūčio 18 d. Amsterdame (Nyderlandai), ir pranešė, kad turėtojai, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, susirinkime negalės naudotis su šiais sertifikatais susijusiomis teisėmis, be kita ko, balsavimo teise.
16      Į 2022 m. rugpjūčio 18 d. numatytą susirinkimo darbotvarkę buvo įtrauktas Open Pass pasiūlymas, kuriuo siekiama iš dalies pakeisti STAK administravimo nuostatus ir įstatus, kiek tai susiję su bendrovės valdymo taisyklėmis, t. y. dėl kvorumo ir balsų daugumos, reikalingos tam tikriems sprendimams priimti.
17      2022 m. rugpjūčio 17 d.
SBK Art pranešė, kad bus atstovaujama susirinkime, o 2022 m. rugpjūčio 18 d. bandė elektroniniu ir fiziniu būdu pasinaudoti savo balsavimo teisėmis, susijusiomis su turimais akcijų sertifikatais. Vis dėlto SBK Art atstovui buvo neleista nei dalyvauti susirinkime, nei pasinaudoti elektronine balsavimo sistema. Be to, tą pačią dieną STAK informavo SBK Art, kad, atsižvelgiant į Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų nustatytas ribojamąsias priemones dėl Rusijos Federacijos veiksmų, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje, SBK Art neleidžiama naudotis balsavimo teisėmis ir kad jos balsas negali būti įskaitytas.
18      Kadangi 2022 m. rugpjūčio 18 d. susirinkime nebuvo pasiekta sprendimams priimti reikalinga balsų dauguma, 2022 m. rugpjūčio 19 d. STAK valdyba pakvietė akcijų sertifikatų turėtojus į antrąjį susirinkimą, numatytą 2022 m. rugpjūčio 30 d. Ji vėl pranešė, kad asmenų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, balsai nebus įskaityti.
19      2022 m. rugsėjo 6 d. sprendimu Rechtbank Amsterdam (Amsterdamo teismas, Nyderlandai) laikinąsias apsaugos priemones taikantis teisėjas patenkino SBK Art prašymą taikyti laikinąsias apsaugos priemones, kuriuo, be kita ko, buvo prašyta įpareigoti STAK iki 2022 m. gruodžio 31 d. leisti jai dalyvauti visuose susirinkimuose ir pripažinti balsavimo teises, susijusias su jos akcijų sertifikatais. Dėl šio sprendimo buvo atšauktas trečiasis susirinkimas, numatytas 2022 m. rugsėjo 8 d.
20      2022 m. gruodžio 29 d. sprendimu Gerechtshof Amsterdam (Amsterdamo apeliacinis teismas, Nyderlandai) panaikino Rechtbank Amsterdam (Amsterdamo apylinkės teismas) laikinąsias apsaugos priemones taikančio teisėjo sprendimą ir atmetė pirmesniame šio sprendimo punkte minėtą SBK Art prašymą.
21      SBK Art dėl 2022 m. gruodžio 29 d.
Gerechtshof Amsterdam (Amsterdamo apeliacinis teismas) sprendimo pateikė kasacinį skundą prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiame teisme. Šio teismo teigimu, jo nagrinėjamoje byloje kyla du klausimai. Pirma, ar lėšų įšaldymas, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 269/2014 1 straipsnio f punktą, reiškia, kad akcijų sertifikatų turėtojas, kaip antai SBK Art, negali naudotis su šiais sertifikatais susijusiomis balsavimo ir dalyvavimo susirinkime teisėmis. Antra, ar šiame kontekste yra reikšmingi į tokio susirinkimo darbotvarkę įtraukto pasiūlymo pobūdis ir turinys, taip pat tai, kaip minėtų sertifikatų turėtojas ketina balsuoti.
22      Šiuo klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas pažymi, viena vertus, kad Reglamento Nr. 269/2014 1 straipsnio f punktą aiškinant taip, kad lėšų įšaldymas reiškia, kad negalima naudotis su šiais sertifikatais susijusiomis balsavimo ir dalyvavimo susirinkime teisėmis, atitiktų plačią lėšų įšaldymo apibrėžtį ir principą, pagal kurį ribojamosios priemonės turi daryti kuo didesnį poveikį asmeniui, kuriam jos taikomos.
23      Kita vertus, siauras sąvokos „lėšų įšaldymas“ aiškinimas, pagal kurį toks įšaldymas visiškai ar iš dalies netrukdytų naudotis teisėmis balsuoti ir dalyvauti akcininkų susirinkime, atitiktų proporcingumo principą. Ribojamosios priemonės neturėtų daryti neproporcingo poveikio asmenims, kuriems jos taikomos. Ribojamųjų priemonių tikslas galėtų būti pasiektas būtent blokuojant sprendimų, priimtų pasinaudojus balsavimo teise, vykdymą arba pašalinant bet kokią šių sprendimų teisinę galią. Taip pat būtų galima numatyti, kad asmeniui, kuriam taikomos šios priemonės, būtų užkirstas kelias pasinaudoti teise dalyvauti susirinkime ir balsuoti, kai sprendimas, dėl kurio balsuojama, gali turėti lėšoms tokių pasekmių, kaip apibūdintos Reglamento Nr. 269/2014 1 straipsnio f punkte, t. y. pakeisti jų dydį, sumą, vietą, nuosavybę, valdymą, savybes, paskirtį arba atlikti bet kokių kitų pakeitimų, kurie leistų lėšas naudoti, įskaitant investicijų portfelio valdymą. Vis dėlto toks aiškinimas, pagal kurį draudimas naudotis teise dalyvauti ir balsuoti susirinkime priklausytų nuo konkrečių pasekmių, kurias toks naudojimasis turėtų lėšoms, galėtų pakenkti ribojamųjų priemonių aiškumo ir veiksmingumo tikslui.
24      Tokiomis aplinkybėmis Hoge Raad der Nederlanden (Nyderlandų Aukščiausiasis Teismas) nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šiuos prejudicinius klausimus:
„1.      Ar lėšų įšaldymas, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 269/2014 1 straipsnio f punktą, kiek tai susiję su akcijų sertifikatais, kurie nuosavybės teise priklauso arba kuriuos valdo šio reglamento I priede nurodyti fiziniai asmenys arba su jais susiję fiziniai ar juridiniai asmenys, subjektai ar įstaigos, arba kurie yra jų valdomi ar kontroliuojami, turi būti aiškinamas taip, kad su akcijų sertifikatais susijusiomis dalyvavimo susirinkimuose ir balsavimo teisėmis negali būti naudojamasi, bent jau tol, kol tai nesukelia neproporcingai didelės žalos atitinkamam sertifikato turėtojui?
2.      Ar atsakant į pirmąjį klausimą turi reikšmės tai, ar konkrečiu atveju, atsižvelgiant į darbotvarkėje pateikto sprendimo pobūdį ir turinį bei atitinkamo sertifikato turėtojo poziciją šiuo klausimu, naudojimasis dalyvavimo susirinkimuose ir balsavimo teisėmis gali lemti bet kokį lėšų judėjimą, pervedimą, keitimą, naudojimą, galimybę jomis naudotis arba jų tvarkymą pakeičiant jų dydį, sumą, vietą, nuosavybę, valdymą, savybes, paskirtį arba atliekant bet kokius kitus pakeitimus, kurie leistų lėšas naudoti, įskaitant investicijų portfelio valdymą, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 269/2014 1 straipsnio f punktą?“
Dėl prašymo atnaujinti žodinę proceso dalį
25      2025 m. spalio 31 d. Teisingumo Teismo kanceliarija gavo dokumentą, juo SBK Art paprašė atnaujinti žodinę proceso dalį pagal Teisingumo Teismo procedūros reglamento 83 straipsnį.
26      Grįsdama savo prašymą SBK Art teigia, pirma, kad Teisingumo Teismas neturi svarbios informacijos, būtinos sprendimui priimti. Priešingai, nei savo išvados 63 punkte siūlo generalinis advokatas, balsavimo teisių pripažinimas „ekonominiais ištekliais“, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 269/2014 1 straipsnio d punktą, nereiškia, kad šios teisės automatiškai įšaldomos, nes naudojimasis jomis ne visada leidžia gauti lėšų, prekių ar paslaugų. Be to, savo išvados 55 ir 56 punktuose generalinis advokatas padarė neteisingas išvadas dėl STAK kvorumo, kurio reikia tam tikriems sprendimams priimti. Beje, priešingai, nei nurodyta šios išvados 49 punkte, balsavimo teisėms netaikoma nė viena iš Reglamento Nr. 269/2014 2a ir 4–7 straipsniuose numatytų nukrypti leidžiančių nuostatų. Antra, generalinis advokatas savo išvadoje neatsižvelgė į neproporcingas pasekmes, kurias visiškas draudimas naudotis balsavimo teisėmis ir dalyvauti susirinkime turi SBK Art pagrindinėms teisėms. Kelių bylų nacionaliniuose teismuose baigtis priklauso nuo to, ar esant tokioms pasekmėms buvo galima išvengti draudimo naudotis šiomis teisėmis. Trečia, generalinis advokatas savo išvadoje nagrinėjo klausimus, kurie nebuvo aptarti šalių rašytinėse pastabose, pavyzdžiui, įšaldymo priemonių apėjimo riziką.
27      Šiuo klausimu reikia priminti, kad pagal SESV 252 straipsnio antrą pastraipą generalinio advokato pareiga – viešame posėdyje visiškai nešališkai ir nepriklausomai teikti motyvuotą išvadą dėl bylų, kuriose pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statutą jis turi dalyvauti. Teisingumo Teismo nesaisto nei generalinio advokato išvada, nei motyvai, kuriais remdamasis jis pateikė savo išvadą (2025 m. spalio 30 d. Sprendimo Qassioun, C‑790/23, EU:C:2025:838, 34 punktas).
28      Be to, Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statute ir jo Procedūros reglamente šalims ir šio statuto 23 straipsnyje nurodytiems suinteresuotiesiems asmenims nenumatyta galimybė pateikti pastabas dėl generalinio advokato išvados. Todėl suinteresuotojo asmens nesutikimas su generalinio advokato išvada, nepaisant to, kokie klausimai joje nagrinėjami, savaime negali būti motyvas, pateisinantis žodinės proceso dalies atnaujinimą (2025 m. rugsėjo 4 d. Sprendimo Nissan Iberia, C‑21/24, EU:C:2025:659, 31 punktas).
29      Tai reiškia, kad SBK Art prašymas, kiek juo siekiama atnaujinti žodinę proceso dalį, kad ji galėtų atsakyti į generalinio advokato išvadoje pateiktą poziciją, neturėtų būti patenkintas.
30      Tokiomis aplinkybėmis pagal Procedūros reglamento 83 straipsnį Teisingumo Teismas, išklausęs generalinį advokatą, gali bet kada nutarti atnaujinti žodinę proceso dalį, be kita ko, jeigu mano, kad jam nepateikta pakankamai informacijos, arba jeigu baigus žodinę proceso dalį šalis pateikė naują faktą, kuris gali turėti lemiamos įtakos Teisingumo Teismui priimant sprendimą, arba jeigu nagrinėjant bylą reikia remtis argumentu, dėl kurio šalys ar Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto 23 straipsnyje nurodyti suinteresuotieji asmenys nepateikė nuomonės.
31      Nagrinėjamu atveju Teisingumo Teismas, išklausęs generalinį advokatą, mano, kad po rašytinės proceso dalies ir jo surengto posėdžio turi visą būtiną informaciją, kad galėtų išnagrinėti šį prašymą priimti prejudicinį sprendimą. Be to, prašyme atnaujinti žodinę proceso dalį nenurodyta jokių naujų faktų, galinčių turėti lemiamą reikšmę sprendimui, kurį Teisingumo Teismas turi priimti šioje byloje. Galiausiai šios bylos nereikia nagrinėti remiantis argumentu, dėl kurio šalys arba Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto 23 straipsnyje nurodyti suinteresuotieji asmenys nepateikė nuomonės.
32      Taigi nereikia nurodyti atnaujinti žodinę proceso dalį.
Dėl prejudicinių klausimų
33      Savo klausimais, kuriuos reikia nagrinėti kartu, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės siekia išsiaiškinti, ar Reglamento Nr. 269/2014 1 straipsnio f punktas turi būti aiškinamas taip, kad lėšų įšaldymas, kaip jis suprantamas pagal šią nuostatą, visiškai arba, prireikus, tam tikromis sąlygomis užkerta kelią asmeniui ar subjektui arba su juo susijusiam asmeniui ar subjektui, kurio vardas ir pavardė arba pavadinimas įtrauktas į šio reglamento I priedą, pagal šio asmens ar subjekto turimus sertifikatus naudotis teisėmis dalyvauti ir akcijų sertifikatų turėtojų susirinkime ir jame balsuoti.
34      Pirmiausia reikia pažymėti, kad pagal Reglamento Nr. 269/2014 2 straipsnio 1 dalį įšaldomos visos I priede išvardytiems fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams ar organizacijoms ar su jais susijusiems fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams ar organizacijoms priklausančios, jų nuosavybe esančios, jų valdomos ar kontroliuojamos lėšos ir ekonominiai ištekliai.
35      Reglamento Nr. 269/2014 1 straipsnio g punkto iii papunktyje numatyta, kad sąvoka „lėšos“ apima, be kita ko, vertybinius popierius ir skolos dokumentus, įskaitant akcijas ir vertybinių popierių sertifikatus, todėl akcijų sertifikatai, kaip antai nagrinėjami pagrindinėje byloje, pagal šią nuostatą laikytini lėšomis. Taigi, priešingai nei savo rašytinėse pastabose teigia SBK Art, tokie sertifikatai negali būti laikomi „ekonominiais ištekliais“, kaip tai suprantama pagal šio reglamento 1 straipsnio d punktą, nes šioje nuostatoje ekonominiai ištekliai apibrėžiami kaip bet kokios rūšies materialusis ar nematerialusis, kilnojamasis ar nekilnojamasis turtas, kuris nėra lėšos.
36      Be to, Reglamento Nr. 269/2014 1 straipsnio f punkte sąvoka „lėšų įšaldymas“ apibrėžta kaip „bet kokio lėšų judėjimo, pervedimo, keitimo, naudojimo, galimybės jomis naudotis arba jų tvarkymo pakeičiant jų dydį, sumą, vietą, nuosavybę, valdymą, savybes, paskirtį arba atliekant bet kokius kitus pakeitimus, kurie leistų lėšas naudoti, įskaitant investicijų portfelio valdymą, draudimas“.
37      Pagal suformuotą jurisprudenciją ši nuostata turi būti aiškinama atsižvelgiant ne tik į jos tekstą, bet ir į kontekstą ir teisės akto, kuriame ji įtvirtinta, tikslus (1983 m. lapkričio 17 d. Sprendimo Merck, 292/82, EU:C:1983:335, 12 punktas ir 2025 m. rugpjūčio 1 d. Sprendimo Alace ir Canpelli, C‑758/24 ir C‑759/24, EU:C:2025:591, 91 punktas).
38      Taigi, atsižvelgiant į tai, kad vertybinių popierių sertifikatai yra lėšos, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 269/2014 1 straipsnio g punkto iii papunktį, naudojimasis šiais sertifikatais suteikiamomis teisėmis, kad jų turėtojai galėtų dalyvauti ir balsuoti tokių sertifikatų turėtojų susirinkime, yra tokių sertifikatų naudojimo veiksmas, kuris dėl to laikytinas „lėšų naudojimu“, kaip tai suprantama pagal šio reglamento 1 straipsnio f punktą.
39      Kaip savo išvados 30 punkte iš esmės pažymėjo generalinis advokatas, iš šios nuostatos teksto matyti, kad minėtos nuostatos antroje sakinio dalyje, t. y. „pakeičiant jų dydį, sumą, vietą, nuosavybę, valdymą, savybes, paskirtį arba atliekant bet kokius kitus pakeitimus, kurie leistų lėšas naudoti, įskaitant investicijų portfelio valdymą“, daroma nuoroda į visus šio 1 straipsnio pirmoje sakinio dalyje nurodytus veiksmus.
40      Kalbant apie naudojimąsi dalyvavimo ir balsavimo susirinkime teisėmis, reikia konstatuoti, kad šis naudojimasis, nors ir netiesiogiai, sukelia vieną ar kelias pasekmes toje nuostatoje nurodytoms lėšoms, pavyzdžiui, pakeičia jų dydį, sumą, vietą, nuosavybę, valdymą, savybes ar jų paskirtį. Iš tiesų toks naudojimasis lemia tai, kad minėtame susirinkime priimami sprendimai, kurie neišvengiamai daro poveikį bendrovės būklei ir veikimui, ir atitinkamai, bent jau netiesiogiai, jos vertei, taigi ir akcijų ar akcijų sertifikatų, kurių turėtojas yra asmuo, kuriam taikomos ribojamosios priemonės, numatomai vertei.
41      Tuo remiantis darytina išvada, kad Reglamento Nr. 269/2014 1 straipsnio f punktas turi būti aiškinamas taip, kad lėšų įšaldymas, kaip jis suprantamas pagal šią nuostatą, visiškai arba, prireikus, tam tikromis sąlygomis užkerta kelią asmenims, kuriems taikoma ribojamoji priemonė, naudotis su akcijų sertifikatais susijusiomis jų teisėmis dalyvauti ir balsuoti tokių sertifikatų turėtojų susirinkime.
42      Žinoma, Reglamento Nr. 269/2014 1 straipsnio f punkto aiškinimas, kurį savo prašyme priimti prejudicinį sprendimą siūlo nacionalinis teismas ir kuriam savo rašytinėse pastabose pritaria SBK Art, t. y. kad toks su akcijų sertifikatų susijęs naudojimasis būtų draudžiamas tik atsižvelgiant į susirinkimo darbotvarkę įtrauktų pasiūlymų turinį arba pagal akcijų sertifikatų turėtojų ketinimus balsuoti, sudarytų mažiau ribojančią priemonę asmenų, kuriems taikoma lėšų įšaldymo priemonė, teisėms, ypač jų nuosavybės teisei, garantuojamai Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 17 straipsnyje.
43      Vis dėlto tam, kad būtų galima atmesti tokius išaiškinimus, pakanka pažymėti, kad, jei būtų pritarta vienam iš jų, būtų pakenkta Reglamento Nr. 269/2014 1 straipsnio f punktu siekiamam tikslui, kad dėl lėšų įšaldymo būtų kuo labiau apriboti veiksmai, kurie galimi su įšaldytomis lėšomis (pagal analogiją žr. 2021 m. lapkričio 11 d. Sprendimo Bank Sepah, C‑340/20, EU:C:2021:903, 43 punktą).
44      Kaip savo rašytinėse pastabose pažymėjo STAK, Austrijos ir Nyderlandų vyriausybės bei Europos Komisija, tokie išaiškinimai gali palengvinti Reglamente Nr. 269/2014 nustatytų lėšų įšaldymo priemonių apėjimą, nors pagal jo 9 straipsnio 1 dalį draudžiama sąmoningai ir apgalvotai dalyvauti veikloje, kurios tikslas arba poveikis yra išvengti šių priemonių.
45      Iš tiesų, jei tokiems išaiškinimams būtų pritarta, kiekvieną kartą, kai būtų šaukiamas susirinkimas siekiant nustatyti, ar akcijų sertifikatų, kuriems taikomas lėšų įšaldymas, turėtojai gali jame dalyvauti ir balsuoti, reikėtų, atsižvelgiant į susirinkimo darbotvarkėje numatytų pasiūlymų pobūdį arba atitinkamo asmens ketinimą balsuoti, patikrinti, ar šių teisių įgyvendinimas turėtų tiesioginių ar netiesioginių pasekmių atitinkamoms lėšoms.
46      Tačiau, pirma, pasekmes, kurias šiems sertifikatams turės naudojimasis teisėmis dalyvauti susirinkime ir jame balsuoti, gali būti sunku iš karto nustatyti remiantis vien į šio susirinkimo darbotvarkę įtraukto pasiūlymo turiniu. Taigi kiltų pavojus, kad asmenys, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, galėtų naudotis savo teisėmis, kylančiomis iš jų turimų akcijų sertifikatų, nepaisant to, kad tai turėtų pasekmių numatomai šių sertifikatų vertei, todėl lėšų įšaldymas, susijęs su tais sertifikatais, netektų prasmės (šiuo klausimu žr. 2007 m. spalio 11 d. Sprendimo Möllendorf ir Möllendorf-Niehuus, C‑117/06, EU:C:2007:596, 58 punktą ir 2021 m. lapkričio 11 d. Sprendimo Bank Sepah, C‑340/20, EU:C:2021:903, 65 punktą).
47      Antra, dėl aiškinimo, pagal kurį naudotis balsavimo teisėmis, kurias suteikia akcijų sertifikatai, būtų draudžiama tik atsižvelgiant į tai, kaip balsuoti ketina šių sertifikatų turėtojai, pažymėtina, kad, kaip savo išvados 46 punkte pažymėjo generalinis advokatas, balsavimo teise naudojamasi laisvai, todėl neįmanoma įsitikinti, kad akcijų sertifikato, kuriam taikoma lėšų įšaldymo priemonė, turėtojas balsuos taip, kaip jis nurodė.
48      Be to, vien argumento, kad šio sprendimo 41 punkte nurodytas Reglamento Nr. 269/2014 1 straipsnio f punkto aiškinimas daro didelį neigiamą poveikį asmenų, kuriems taikomas lėšų įšaldymas, teisei į nuosavybę, nepakanka, kad būtų galima atmesti šį aiškinimą ir pritarti SBK Art siūlomam aiškinimui, aptartam šio sprendimo 42 punkte.
49      Iš tiesų, net jei „lėšų įšaldymas“ būtų suprantamas plačiai, juo nesiekiama atimti iš atitinkamų asmenų jų nuosavybės, nes tokia priemonė, kaip matyti iš Sprendimo 2014/145 6 straipsnio, yra laikina ir dėl savo pobūdžio atšaukiama (pagal analogiją žr. 2022 m. gruodžio 15 d. Sprendimo Instrubel ir kt., C‑753/21 ir C‑754/21, EU:C:2022:987, 50 punktą ir jame nurodytą jurisprudenciją).
50      Be to, Teisingumo Teismas priminė, kad ribojamosios priemonės pagal savo pobūdį turi poveikį nuosavybės teisei ir taip daro žalą asmenims, kuriems šios priemonės taikomos (šiuo klausimu žr. 2017 m. kovo 28 d. Sprendimo Rosneft, C‑72/15, EU:C:2017:236, 149 punktą ir 2020 m. birželio 25 d. Sprendimo VTB Bank / Taryba, C‑729/18 P, EU:C:2020:499, 81 punktą).
51      Teisingumo Teismas taip pat yra nusprendęs, kad platesnis tikslas išlaikyti tarptautinę taiką ir saugumą, kurio, kaip matyti iš Reglamento Nr. 269/2014 1 ir 3 konstatuojamųjų dalių ir atsižvelgiant į ESS 21 straipsnyje įtvirtintus Sąjungos išorės veiksmų tikslus, siekiama šiuo reglamentu, gali pateisinti net ir dideles neigiamas pasekmes asmenims, kuriems taikomos ribojamosios priemonės (pagal analogiją žr. 2017 m. kovo 28 d. Sprendimo Rosneft, C‑72/15, EU:C:2017:236, 150 punktą ir 2020 m. birželio 25 d. Sprendimo VTB Bank / Taryba, C‑729/18 P, EU:C:2020:499, 82 punktą).
52      Be to, reikia pažymėti, kad Sąjungos teisės aktų leidėjas Reglamento Nr. 269/2014 2a ir 4–7 straipsniuose numatė nuo lėšų įšaldymo priemonių nukrypti leidžiančias nuostatas, siekdamas, be kita ko, atsižvelgti į asmenų, kurių lėšos buvo įšaldytos, interesus (pagal analogiją žr. 2018 m. lapkričio 29 d. Sprendimo National Iranian Tanker Company / Taryba, C‑600/16 P, EU:C:2018:966, 85 ir 86 punktus). Iš to matyti, kad jei toks asmuo mano, jog atitinka sąlygą, kad būtų galima taikyti vieną iš tokių nukrypti leidžiančių nuostatų, jis gali, be atvejų, kai lėšų įšaldymas panaikinamas automatiškai, kreiptis į kompetentingas institucijas dėl įšaldymo atšaukimo.
53      Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, į prejudicinius klausimus reikia atsakyti: Reglamento Nr. 269/2014 1 straipsnio f punktas turi būti aiškinamas taip, kad lėšų įšaldymas, kaip jis suprantamas pagal šią nuostatą, visiškai ir besąlygiškai užkerta kelią asmeniui ar subjektui arba su juo susijusiam asmeniui ar subjektui, kurio vardas ir pavardė arba pavadinimas įtrauktas į šio reglamento I priedą, pagal šio asmens ar subjekto turimus sertifikatus naudotis teisėmis dalyvauti akcijų sertifikatų turėtojų susirinkime ir jame balsuoti.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
54      Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (penktoji kolegija) nusprendžia:
2014 m. kovo 17 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 269/2014 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi, iš dalies pakeisto 2022 m. rugpjūčio 4 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2022/1354, 1 straipsnio f punktas
turi būti aiškinamas taip:
lėšų įšaldymas, kaip jis suprantamas pagal šią nuostatą, visiškai ir besąlygiškai užkerta kelią asmeniui ar subjektui arba su juo susijusiam asmeniui ar subjektui, kurio vardas ir pavardė arba pavadinimas įtrauktas į šio Reglamento Nr. 269/2014, iš dalies pakeisto Įgyvendinimo reglamentu Nr. 269/2014, I priedą, pagal šio asmens ar subjekto turimus sertifikatus naudotis teisėmis dalyvauti akcijų sertifikatų turėtojų susirinkime ir jame balsuoti.
Parašai.
*      Proceso kalba: nyderlandų.