62010CJ0323_LT
Šalys
Sprendimo motyvai
Rezoliucinė dalis
Šalys
Sujungtose bylose C‑323/10–C‑326/10
dėl Finanzgericht Hamburg
(Vokietija) 2010 m. gegužės 11 d. nutartimis, kurias Teisingumo Teismas gavo 2010 m. liepos 5 ir 6 d., pagal SESV 267 straipsnį pateiktų prašymų priimti prejudicinį sprendimą bylose
Gebr. Stolle GmbH & Co. KG (C‑323/10, C‑324/10 ir C‑326/10),
Doux Geflügel GmbH (C‑325/10)
prieš
Hauptzollamt Hamburg-Jonas
TEISINGUMO TEISMAS (aštuntoji kolegija),
kurį sudaro kolegijos pirmininkė (pranešėja) A. Prechal, teisėjai K. Schiemann ir C. Toader,
generalinis advokatas J. Mazák,
posėdžio sekretorius K. Malacek, administratorius,
atsižvelgęs į rašytinę proceso dalį ir įvykus 2011 m. birželio 8 d. posėdžiui,
išnagrinėjęs pastabas, pateiktas:
– Gebr. Stolle GmbH & Co. KG, atstovaujamos advokatų R. Steiling ir M. Niestedt,
– Doux Geflügel GmbH, atstovaujamos advokatų R. Steiling ir M. Niestedt,
– Hauptzollamt Hamburg-Jonas
(C‑324/10–C‑326/10), atstovaujamos Dr. T. Peters,
– Europos Komisijos, atstovaujamos F. Wilman ir G. von Rintelen,
atsižvelgęs į sprendimą, priimtą susipažinus su generalinio advokato nuomone, nagrinėti bylą be išvados,
priima šį
Sprendimą
Sprendimo motyvai
1. Prašymai priimti prejudicinį sprendimą susiję su 1987 m. gruodžio 17 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3846/87, nustatančio žemės ūkio produktų, kuriems skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos, nomenklatūrą (OL L 366, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 3 sk., 7 t., p. 325), išaiškinimu
2. Šiuos prašymus Finanzgericht Hamburg
pateikė nagrinėdamas bylas tarp Gebr. Stolle GmbH & Co. KG
(toliau – Gebr. Stolle ) ir Hauptzollamt Hamburg-Jonas (bylos C‑323/10, C‑324/10 ir C‑326/10) bei Doux Geflügel GmbH
(toliau – Doux Geflügel ) ir Hauptzollamt Hamburg-Jonas (byla C‑325/10) dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už paukštieną.
Teisinis pagrindas
Reglamentas (EEB) Nr. 2777/75
3. 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2777/75 dėl bendro paukštienos rinkos organizavimo (OL L 282, p. 77; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 3 sk., 2 t., p. 138), paskutinį kartą pakeisto 2006 m. balandžio 25 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 679/2006 (OL L 119, p. 1, toliau – Reglamentas Nr. 2777/75), 8 straipsnyje šiame sektoriuje buvo numatytos eksporto grąžinamosios išmokos, siekiant kompensuoti prekių kainų pasaulinėje rinkoje ir kainų Europos bendrijoje skirtumą.
4. Reglamento Nr. 2777/75 10 straipsnio 1 dalyje nustatyta:
„Bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės bei specifinės jos taikymo taisyklės yra skiriamos tų produktų, kuriems taikoma ši direktyva, muitų tarifų klasifikacijai; muitų tarifų nomenklatūra, kuri yra šio reglamento taikymo rezultatas, įtraukiama į Bendrąjį muitų tarifą.“
Reglamentas Nr. 3846/87
5. Reglamentu Nr. 3846/87 buvo nustatyta jo I priede esanti žemės ūkio produktų, kuriems skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos, nomenklatūra. Grindžiamas 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 2 sk., 2 t., p. 382) įtvirtinta visuotinai taikoma Kombinuotąja nomenklatūra (toliau – KN), Reglamentas Nr. 3846/87 skirtas tam, kad būtų atsižvelgta į eksporto grąžinamųjų išmokų sistemos veikimo pobūdį, visų pirma į būtinybę numatyti šių produktų KN poskyrius.
6. Reglamento Nr. 3846/87 I priedas buvo atitinkamai pakeistas 1999 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2765/1999 (OL L 338, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 3 sk., 28 t., p. 108), taikomu faktinėms aplinkybėms bylose C‑324/10–C‑326/10, ir 2005 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2091/2005, skelbiančiu 2006 m. žemės ūkio produktų, kuriems skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos, nomenklatūrą, nustatytą Reglamentu (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 343, p. 1), taikomu faktinėms aplinkybėms byloje C‑323/10.
7. Paukštienos sektoriuje, kalbant apie šviežią, atšaldytą arba sušaldytą naminių paukščių mėsą, Reglamento Nr. 3846/87 I priede numatytas toks skirstymas:
>lt>1
8. 1998 m. lapkričio 30 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2580/98, iš dalies keičiančiu Reglamentą (EB) Nr. 3846/87 (OL L 322, p. 31), į šio reglamento I priedą buvo įtrauktas prekės kodas 0207 12 90 9990. Šiuo klausimu pakeitimo reglamento 2 konstatuojamojoje dalyje nustatyta:
„kadangi rinkoje pasirodė kitokio pavidalo prekės nei 70 % viščiukai bei 65 % viščiukai ir kadangi išmokoms skirti jas reikia įtraukti į grąžinamųjų išmokų nomenklatūrą, šią nomenklatūrą būtina pakeisti.“
9. Nagrinėjamais laikotarpiais galiojusiuose reglamentuose dėl eksporto grąžinamųjų išmokų paukštienos sektoriuje, be kita ko, buvo numatyta teisė gauti eksporto grąžinamąsias išmokas už prekes, kurioms priskirti Reglamento Nr. 3846/87 I priedo 0207 12 10 9900, 0207 12 90 9190 ir 0207 12 90 9990 prekių kodai.
Reglamentas Nr. 2658/87
10. Bendrosiose KN aiškinimo taisyklėse, pateiktose KN pirmos dalies I antraštinės dalies A skyriuje, numatyta:
„A. A. Bendrosios [KN] aiškinimo taisyklės
„Klasifikuojant prekes pagal KN, turi būti vadovaujamasi šiais principais:
1. Skyrių, skirsnių ir poskirsnių pavadinimai pateikiami tik nurodymui palengvinti; juridiniais tikslais prekių klasifikavimas turi būti nustatomas pagal pozicijų pavadinimus bei skyrių ir skirsnių pastabas ir, jeigu šiuose pozicijų pavadinimuose ir pastabose nenurodyta kitaip, vadovaujantis toliau išdėstytomis nuostatomis.
2. a)	Bet kuri pozicijos pavadinime esanti nuoroda į kokią nors prekę turi būti taip pat laikoma nuoroda į tokią prekę, nesukomplektuotą arba nebaigtą gaminti, jeigu ji turi pagrindines sukomplektuotos arba baigtos gaminti prekės savybes. Tokia nuoroda taip pat įvardija ir sukomplektuotą arba baigtą gaminti prekę (taip pat prekę, laikomą sukomplektuota arba baigta gaminti vadovaujantis šia taisykle), kuri pateikiama nesurinkta arba išardyta.
< ... > “
11. Pagal Reglamento Nr. 2658/87 9 straipsnio 1 dalies a punkto antrą įtrauką ir 10 straipsnį Europos Komisija priima KN paaiškinimus, kurie skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .
12. 0207 11 30 subpozicijos paaiškinimas, kuris pagal 0207 12 10 subpozicijos paaiškinimo tekstą mutatis mutandis
taikomas šiai subpozicijai, suformuluotas taip:
„Šioje subpozicijoje taip pat klasifikuojami nupešti, be galvų ir kojų, tačiau su kaklu, visiškai išdarinėti, bet su širdimi, kepenimis ir skilviu skerdenos viduje kepimui [kepti] skirti viščiukai.“
13. 0207 11 90 subpozicijos paaiškinimas, kuris pagal 0207 12 90 subpozicijos paaiškinimo tekstą mutatis mutandis
taikomas šiai subpozicijai, suformuluotas taip:
„Šioje subpozicijoje [be kita ko,] klasifikuojami nupešti, be galvų ir kojų bei visiškai išdarinėti kepimui [kepti] skirti viščiukai. Čia taip pat kl asifikuojami viščiukai, turintys kitą pavidalą, nei paminėtą 02071110 ir 02071130 subpozicijose, pavyzdžiui, nenupešti, neišdarinėti viščiukai su galvomis ir kojomis.“
Reglamentas (EB) Nr. 800/1999
14. 1999 m. balandžio 15 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 800/1999, nustatančiame bendrąsias išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų sistemos taikymo žemės ūkio produktams taisykles (OL L 102, p. 11; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 3 sk., 25 t., p. 129), apibrėžtos bendrosios išsamios eksporto grąžinamųjų išmokų sistemos taikymo žemės ūkio produktams taisyklės.
15. Pagal šio reglamento 21 straipsnio 1 dalį:
„Grąžinamoji išmoka neskiriama už produktus, kurie eksporto deklaracijos priėmimo dieną nėra geros ir tinkamos prekinės kokybės.“
16. Pagal Reglamento Nr. 800/1999 51 straipsnio 1 dalį eksportuotojui skiriama sankcija, jeigu jis „paprašė sumos, didesnės nei taikoma išmoka“.
Reglamentas (EEB) Nr. 2913/92
17. 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (OL L 302, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 2 sk., 4 t., p. 307), 70 straipsnio 1 dalyje nustatyta:
„Jeigu tikrinama tik dalis deklaracijoje nurodytų prekių, dalinio tikrinimo rezultatai taikomi visoms toje deklaracijoje išvardytoms prekėms.
Tačiau deklarantas turi teisę reikalauti toliau tikrinti prekes, jeigu jis mano, kad dalinio tikrinimo rezultatai netaikytini likusiai deklaruotų prekių daliai.“
Pagrindinės bylos ir prejudiciniai klausimai
Byla C‑323/10
18. 2006 m. rugsėjo 4 d. kompetentingai muitinės tarnybai pateiktoje eksporto deklaracijoje Gebr. Stolle deklaravo eksportui į Jungtinius Arabų Emyratus 2 163 dėžes vištienos su 0207 12 90 9190 bendrojo rinkos organizavimo prekės kodu ir pateikė prašymą dėl eksporto grąžinamosios išmokos skyrimo.
19. Ketindama įforminti eksportą, kompetentinga muitinės tarnyba paėmė 4 dėžių mėginį – po 2 dėžes tyrimui ir atsargai – ir išsiuntė jas Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt bei der Oberfinanzdirektion Hamburg (Techninių muitinės tikrinimų ir mokymų įstaiga prie Hamburgo vyriausiosios finansų direkcijos), kuri konstatavo, kad 4 patikrintos naminių paukščių skerdenos negalėjo būti klasifikuotos pagal nurodytą kodą, nes jos nevisiškai išdarinėtos. Dviem atvejais dalis žarnyno vis dar buvo suaugusi su gyvūno kūnu, o dviem kitais atvejais nebuvo pašalinta trachėja.
20. 2007 m. kovo 27 d. Sprendimu iš dalies atmesti prašymą dėl grąžinamosios išmokos apskųstoji Hauptzollamt Hamburg‑Jonas (muitinės institucija) atsisakė skirti ieškovei eksporto grąžinamąją išmoką dėl 5 292,5 kg siuntos dalies, kuri atitiko 21,17 % visos siuntos svorio. Ši institucija taip pat skyrė Gebr. Stolle 1 402,51 euro dydžio sankciją.
21. Kadangi Gebr. Stolle skundas buvo atmestas, ji 2008 m. gegužės 7 d. prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiame teisme pareiškė teisminį skundą dėl šio sprendimo ir 2008 m. balandžio 9 d. sprendimo dėl administracinio skundo.
22. Šiomis aplinkybėmis Finanzgericht Hamburg
nutarė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui tokį prejudicinį klausimą:
„Ar 0207 12 90 subpozicijai priskiriama skerdena turi būti visiškai (t. y. be likučių) išdarinėta ir todėl tarifinio klasifikavimo požiūriu negerai, jeigu po mechaninio išdarinėjimo proceso skerdenoje dar liko, pavyzdžiui, žarnyno ar trachėjos dalių?“
Byla C‑324/10
23. 2000 m. birželio 9 d. kompetentingai muitinės tarnybai pateiktoje eksporto deklaracijoje Gebr. Stolle deklaravo eksportui į Rusiją 480 dėžių vištienos su 0207 12 90 9990 bendrojo rinkos organizavimo prekės kodu ir pateikė prašymą dėl eksporto grąžinamosios išmokos skyrimo.
24. Ketindama įforminti eksportą, kompetentinga muitinės tarnyba paėmė 2 dėžių su 12 skerdenų kiekvienoje mėginį – po dėžę tyrimui ir atsargai – ir išsiuntė jas Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt bei der Oberfinanzdirektion Hamburg, kuri konstatavo, kad keturios patikrintos naminių paukščių skerdenos negalėjo būti klasifikuotos pagal nurodytą kodą dėl neįprasto vidaus organų kiekio. Konkrečiai kalbant, Techninių muitinės tikrinimų ir mokymų įstaiga ištirtose vištų skerdenose aptiko tokius vidaus organus:
– 1 kaklą, kepenis, 1 skilvį, 2 širdis,
– 2 kaklus, 1 širdį, kepenis, 1,5 skilvio,
– 1 kaklą, kepenis, 1 skilvį, 2 širdis ir
– 1 kaklą, kepenis, 1 skilvį, 2 širdis.
25. 2001 m. sausio 8 d. Sprendimu iš dalies atmesti prašymą Hauptzollamt Hamburg‑Jonas atsisakė skirti eksporto grąžinamąją išmoką dėl 1 741,9 kg siuntos dalies, kuri atitiko 33,6 % visos siuntos svorio. Be to, ji skyrė Gebr. Stolle 600,96 euro dydžio baudą.
26. Kadangi Gebr. Stolle
skundas buvo atmestas, 2003 m. balandžio 30 d. ji prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiame teisme pareiškė teisminį skundą dėl šio sprendimo ir 2003 m. balandžio 3 d. sprendimo dėl administracinio skundo.
27. Tokiomis aplinkybėmis Finanzgericht Hamburg
nutarė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui tokius prejudicinius klausimus:
„1. Ar „kintama sudėtis“ pagal 0207 12 90 9990 prekės kodą reiškia, kad prie skerdenos iš viso gali būti pridėti ne daugiau kaip 4 po vieną ar keletą iš ten nurodytų vidaus organų?
2. Jeigu būtų teigiamai atsakyta į pirmąjį klausimą: ar 0207 12 10 subpozicija apima ir skerdeną, prie kurios vienas iš šioje subpozicijoje nurodytų vidaus organų pridėtas kelis kartus?“
Byla C‑325/10
28. 2000 m. lapkričio 8 d. kompetentingai muitinės tarnybai pateiktoje eksporto deklaracijoje Doux Geflügel
deklaravo eksportui į Rusiją 66 060 dėžių vištienos su 0207 12 10 9990 bendrojo rinkos organizavimo prekės kodu ir pateikė prašymą dėl eksporto grąžinamosios išmokos skyrimo.
29. Ketindama įforminti eksportą, kompetentinga muitinės tarnyba paėmė 4 dėžių su 10 skerdenų kiekvienoje mėginį – po 2 dėžes tyrimui ir atsargai – ir išsiuntė jas Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt bei der Oberfinanzdirektion Hamburg, kuri konstatavo, kad 17 patikrintų naminių paukščių skerdenų negalėjo būti klasifikuotos pagal nurodytą kodą, nes 14 šių skerdenų nėra visiškai nupeštos arba trim atvejais jose liko pernelyg daug arba neliko jokių vidaus organų, arba jų kaulai buvo sulaužyti.
30. 2001 m. kovo 30 d. sprendimu iš dalies atmesti prašymą Hauptzollamt Hamburg‑Jonas atsisakė skirti ieškovei eksporto grąžinamąją išmoką dėl 369 508,5 kg siuntos dalies, kuri atitiko 43,49 % visos siuntos svorio. Be to, ji skyrė Doux Geflügel
sankciją.
31. Vėliau Hauptzollamt iki 58,89 % padidino siuntos dalį, už kurią gali būti skirta grąžinamoji išmoka, nes iš Teisingumo Teismo praktikos (2006 m. rugsėjo 7 d. Sprendimas Nowaco Germany, C‑353/04, Rink. p. I‑7357) ir Bundesfinanzhof (Federalinis finansų teismas) 2007 m. sausio 16 d. sprendimo, VII R 19/03 išplaukė, kad už naminių paukščių skerdeną, kurios atveju tikrinant mėginius nustatyti trūkumai dėl atvirų kaulų lūžių, grąžinamosios išmokos gali būti skirtos.
32. Kadangi Doux Geflügel
skundas buvo atmestas, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiame teisme ji pareiškė teisminį skundą dėl 2001 m. kovo 30 d. sprendimo ir 2003 m. balandžio 3 d. sprendimo dėl administracinio skundo. Šalys nesutaria, ar Doux Geflügel
gali reikalauti papildomos grąžinamosios išmokos už likusią 331 019,74 kg siuntos dalį.
33. Tokiomis aplinkybėmis Finanzgericht Hamburg
nutarė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui tokį prejudicinį klausimą:
„Ar naminės vištos pagal [KN] 0207 12 10 subpoziciją turi būti nupeštos be likučių, ar vis dėlto po mechaninio nupešimo ant skerdenos dar gali likti šiek tiek mažų kontūrinių plunksnų, plunksnelių, padaigų ir pūkelių?“
Byla C‑326/10
34. 2000 m. spalio 20 d. kompetentingai muitinės tarnybai pateiktoje eksporto deklaracijoje Gebr. Stolle
eksportui į Rusiją deklaravo 405 dėžes vištienos su 0207 12 90 9990 bendrojo rinkos organizavimo prekės kodu ir pateikė prašymą dėl eksporto grąžinamosios išmokos skyrimo.
35. Ketindama įforminti eksportą, kompetentinga muitinės tarnyba paėmė dviejų dėžių su 10 skerdenų kiekvienoje mėginį – po dėžę tyrimui ir atsargai – ir išsiuntė jas Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt bei der Oberfinanzdirektion Hamburg
(Techninių muitinės tikrinimų ir mokymų įstaiga prie Hamburgo vyriausios finansų direkcijos); ši konstatavo, kad iš 10 patikrintų naminių paukščių skerdenų viena negalėjo būti klasifikuota pagal nurodytą kodą, nes šios skerdenos, prie kurios buvo pridėtas kaklas, širdis ir kepenys, atveju iš kaklo nebuvo pašalinta trachėja.
36. 2001 m. liepos 25 d. sprendimu iš dalies atmesti prašymą Hauptzollamt Hamburg‑Jonas atsisakė skirti Gebr. Stolle
eksporto grąžinamąją išmoką dėl 543,2 kg siuntos dalies, kuri atitiko 9,58 % visos siuntos svorio Be to, ji skyrė Gebr. Stolle
73,33 euro sankciją.
37. Kadangi Gebr. Stolle
skundas buvo atmestas, 2008 m. gegužės 7 d. ji prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiame teisme pareiškė teisminį skundą dėl šio sprendimo ir 2008 m. balandžio 10 d. sprendimo dėl administracinio skundo.
38. Tokiomis aplinkybėmis Finanzgericht Hamburg
nutarė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui tokius prejudicinius klausimus:
„1. Ar naminio paukščio skerdenai galima priskirti rinkos organizavimo nomenklatūros prekės kodą 0207 12 90 9990, jeigu prie pagal šį kodą leistino vidaus organo laikosi prikibusi neleistina naminio paukščio dalis?
2. Jeigu į pirmąjį klausimą būtų atsakyta neigiamai: ar atliekant muitinės patikrinimą, siekiant nustatyti, ar eksportuojamos prekės atitinka eksporto deklaracijoje nurodytą bendro rinkos organizavimo nomenklatūros prekės kodą, reikia pripažinti galimo nuokrypio ribas ir dėl to vadinamasis išimtinis nukrypimas neužkerta kelio skirti grąžinamąsias išmokas?“
39. 2010 m. rugsėjo 23 d. nutartimi Teisingumo Teismo pirmininkas nusprendė sujungti bylas C‑323/10, C‑324/10, C‑325/10 ir C‑326/10, kad būtų bendrai vykdoma žodinė proceso dalis ir priimtas sprendimas.
Dėl prejudicinių klausimų
Byla C‑323/10
40. Šioje byloje prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės klausia, ar Reglamento Nr. 3846/87 I priedo, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 2091/2005, 0207 12 90 subpozicija aiškintina taip, kad šiai subpozicijai priskiriama paukštienos skerdena turi būti visiškai išdarinėta ir todėl tarifinio klasifikavimo požiūriu negerai, jeigu po mechaninio išdarinėjimo proceso skerdenoje dar liko, pavyzdžiui, žarnyno ar trachėjos dalių.
41. Į 0207 12 90 subpoziciją patenka tokios prekės: nupeštos ir išdarinėtos, nesukapotos į gabalus, be galvų ir kojų, taip pat be kaklų, širdžių, kepenų ir skilvių naminės vištos, vadinamos „65 % viščiukais“ ir turinčios kitą pavidalą.
42. Kadangi Reglamente Nr. 3846/87 esanti sąvoka „išdarinėtos“ nėra išaiškinta, pagal Reglamento Nr. 2777/75 10 straipsnio 1 dalį reikia remtis bendrosiomis KN aiškinimo ir specifinėmis jos taikymo taisyklėmis.
43. Pagal KN pirmos dalies I antraštinės dalies A skyriuje numatytą 1 bendrąją taisyklę prekių klasifikavimas iš pradžių nustatomas pagal pozicijų pavadinimus ir skyrių bei skirsnių pastabas, o skyrių, skirsnių ir poskirsnių pavadinimai pateikiami tik nurodymui palengvinti.
44. Pagal nusistovėjusią teismų praktiką prekių tarifinę klasifikaciją KN lemiantis kriterijus paprastai turi būti nustatytas atsižvelgiant į šių prekių požymius ir objektyvias savybes, išvardytas pozicijoje ir skyriaus ar skirsnio pastabose (žr., be kita ko, 2007 m. liepos 18 d. Sprendimo Olicom, C‑142/06, Rink. p. I‑6675, 16 punktą ir 2010 m. gegužės 20 d. Sprendimo Data I/O, C‑370/08, Rink. p. I‑0000, 29 punktą).
45. Be to, Pasaulio muitinių organizacijos parengtos Suderintos sistemos aiškinamosiose pastabose per se
pateikiami tinkami KN aiškinimo elementai. Taip pat yra ir su Komisijos parengtomis KN aiškinamosiomis pastabomis (visų pirma žr. 2004 m. spalio 7 d. Sprendimo Imexpo Trading, C‑379/02, Rink. p. I‑9273, 16 punktą).
46. KN 0207 11 90 subpozicijos aiškinamojoje pastaboje, kuri pagal 0207 12 90 subpozicijos aiškinamąją pastabą mutatis mutandis taikoma šiai subpozicijai, nustatyta, kad šioje subpozicijoje „[be kita ko,] klasifikuojami nupešti, be galvų ir kojų bei visiškai išdarinėti kepimui [kepti] skirti viščiukai“.
47. Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas pastebi, kad šios pastabos tekstas vokiečių kalba skiriasi nuo jos versijų prancūzų ir anglų kalbomis, kiek tai susiję su sąvokos „išdarinėtos“ apibrėžtimi. Konkrečiai kalbant, versijose prancūzų ir anglų kalbomis nustatyta, kad norint skerdeną priskirti prie 0207 12 90 subpozicijos, ji turi būti „visiškai išdarinėta“, o versijoje vokiečių kalba sakoma, kad turi būti pašalinti visi vidaus organai („sämtliche Innereien entfernt sind“). Todėl prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas kelia klausimą, ar šių pastabų versija vokiečių kalba teisingai perteikia Europos teisės aktų leidėjo valią.
48. Anot ieškovių pagrindinėje byloje, sąvokos „sämtliche“ („visi“) pavartojimas aptariamos pastabos versijoje vokiečių kalba tik reiškia, kad turi būti pašalinti visi organai taip, kad skerdenoje neliktų nė vieno viso organo, todėl vidaus organų likučių išimties tvarka joje gali būti ir tai negali turėti neigiamos įtakos jas priskirti prie 0207 12 90 subpozicijos. Be to, jų teigimu, iš šios pastabos teksto, visų pirma iš sąvokos „be kita ko“ pavartojimo, išplaukia, kad išvardijimas šioje pastaboje nėra baigtinis ir joje tik paminėti pavyzdžiai.
49. Šiuo aspektu reikia pažymėti, kad kalbiniai šios versijos skirtumai, palyginti su versijomis prancūzų ir anglų kalbomis, neleidžia skirtingai aiškinti 0207 12 90 subpozicijos sąvokos „išdarinėti“, atsižvelgiant į vartojamą kalbinę versiją. Nors frazė „sämtliche Innereien entfernt sind“ vokiečių kalba nėra pažodinis frazės „complètement vidés“ prancūziškai ir „completely drawn“ („visiškai išdarinėti“) angliškai vertimas, versijoje vokiečių kalba esantis patikslinimas, kad visi į 0207 12 90 subpoziciją patenkančios skerdenos organai turi būti pašalinti, neturi iš tiesų kitokios reikšmės nei versijoje prancūzų ir anglų kalbomis, kuriose sakoma, kad skerdena turi būti visiškai išdarinėta.
50. Dėl posakio „be kita ko“ pavartojimo aiškinamoje pastaboje dėl šios subpozicijos pasakytina, kad nors dėl šios priežasties šioje pastaboje esantis išvardijimas nėra baigtinio pobūdžio, negalima daryti išvados, kad joje daroma implicitinė nuoroda į prekes, kurių požymiai prieštarauja aiškiai šioje pastaboje minimų prekių požymiams, antraip būtų neigiamai paveiktas privalomas šios pastabos pobūdis.
51. Ieškovės pagrindinėje byloje taip pat tvirtina, kad KN pirmos dalies I antraštinės dalies A skyriuje esančios 2 bendrosios taisyklės a punkto, pagal kurį bet kuri pozicijos pavadinime esanti nuoroda į kokią nors prekę turi būti taip pat laikoma nuoroda į tokią prekę, nesukomplektuotą arba nebaigtą gaminti, jeigu ji turi pagrindines sukomplektuotos arba baigtos gaminti prekės savybes, taikymas leidžia daryti išvadą, jog vidaus organų likučių buvimas neturi neigiamos įtakos siekiant priskirti skerdeną prie 0207 12 90 subpozicijos.
52. Šiuo klausimu pirmiausia pažymėtina, kad su šia taisykle susijusiame komentare, pateiktame bendrosiose Pasaulio muitinių organizacijos nomenklatūros aiškinimo taisyklėse, patikslinama, jog ši taisyklė paprastai netaikoma I–VI skyrių, t. y. 1–38 skirsnių, prekėms.
53. Nors teisinga, kad savo 1992 m. birželio 3 d. Sprendime Boehringer Mannheim (C‑318/90, Rink. p. I‑3495, 18 punktas) ir 1998 m. gruodžio 10 d. Sprendime Bruner (C‑290/97, Rink. p. I‑8333, 30 punktas) Teisingumo Teismas pripažino, jog frazė „paprastai netaikoma“ neleidžia visiškai atmesti galimybės taikyti šią taisyklę šiuose skyriuose esančioms tarifinėms pozicijoms, jis yra patikslinęs, jog šia taisykle siekiama leisti prilyginti viena kitai dvi prekes, kurios tokios artimos, kad iš esmės yra identiškos vartotojo požiūriu, neatsižvelgiant į skirtumus, susijusius vien su šių prekių pavidalu (minėto Sprendimo Bruner
32 punktas). Tačiau paukštienos skerdena, iš kurios visi vidaus organai pašalinti taip, kad ji visiškai išdarinėta, vartotojo požiūriu nėra iš esmės identiška skerdenai, kurioje po išdarinėjimo proceso dar yra vidaus organų likučių.
54. Šiuo aspektu visų pirma konstatuotina, kad 0207 12 90 subpozicijos aiškinamojoje pastaboje tiek prancūzų ir anglų, tiek vokiečių kalbomis, be kita ko, kalbama apie viščiukus, skirtus kepti. Kaip pažymi Komisija, kepti skirtiems viščiukams būdinga tai, kad jie išdarinėti taip, jog vartotojui nereikia imtis jokių išdarinėjimo veiksmų tam, kad jie būtų paruošti kepti.
55. Bet kuriuo atveju ir, kadangi šios pastabos tekste aiškiai numatyta, kad norint priskirti skerdeną prie 0207 12 90 subpozicijos iš jos turi būti pašalinti visi vidaus organai, ieškovės pagrindinėje byloje neįrodė esant ypatingų aplinkybių, kurios pateisintų šios bendros taisyklės taikymą nagrinėjamoje byloje.
56. Galiausiai dėl ieškovių pagrindinėje byloje argumento, pagal kurį paukštienos skerdenos nepriskyrimas prie KN 0207 12 90 subpozicijos dėl to, kad joje yra šiek tiek kurio nors organo likučių, prieštarauja proporcingumo principui, nes dėl to ne tik atsisakoma skirti dalį eksporto grąžinamųjų išmokų, bet ir papildomai skiriama sankcija, pakanka konstatuoti, kad prekių klasifikavimo klausimas yra svarbesnis už klausimą dėl galimų finansinių pasekmių šio klasifikavimo nepaisymo atveju proporcingumo. Taigi atsakymas į antrąjį klausimą negali lemti atsakymo į pirmąjį klausimą.
57. Atsižvelgiant į išdėstytus argumentus, į byloje C‑323/10 užduotą klausimą reikia atsakyti, kad Reglamento Nr. 3846/87, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 2091/2005, I priedo 0207 12 90 subpozicija aiškintina taip, kad paukštienos skerdena, kuri priskiriama prie šios subpozicijos, turi būti visiškai išdarinėta ir todėl tarifinio klasifikavimo požiūriu negerai, jeigu po mechaninio išdarinėjimo proceso skerdenoje dar liko, pavyzdžiui, žarnyno ar trachėjos dalių.
Byla C‑324/10
– Dėl pirmojo klausimo byloje C‑324/10
58. Šioje byloje prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas pirmiausia klausia, ar Reglamento Nr. 3846/87 I priedo, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 2765/1999, prekės kodas 0207 12 90 9990 turi būti aiškinamas taip, kad šiame kode esanti sąvoka „kintama sudėtis“ leidžia pridėti prie skerdenos iš viso ne daugiau kaip keturis po vieną ar keletą iš ten nurodytų vidaus organų, t. y. kaklo, širdies, kepenų ir skilvio.
59. Prekės kodą 0207 12 90 9990 gavo tokios prekės: naminės vištos, nupeštos ir išdarinėtos, be galvų ir kojų, bet su kaklais, širdimis, kepenimis ir skilviais, kintamos sudėties.
60. Šis prekės kodas į Reglamento Nr. 3846/87 I priedą paukštienos sektoriuje buvo įtrauktas Reglamentu Nr. 2580/98, remiantis jo antra konstatuojamąja dalimi, siekiant įtraukti į grąžinamųjų išmokų nomenklatūrą kito nei „65 % viščiukai“ ir „70 % viščiukai“ pavidalo prekes, kurios pasirodė rinkoje.
61. Šiuo klausimu reikia priminti, kad 0207 12 90 subpozicijai priklausantys „65 % viščiukai“ siūlomi be vidaus organų. Dėl 0207 12 10 subpozicijai priklausančių „70 % viščiukų“ iš 0207 11 30 subpozicijos aiškinamosios pastabos, kuri pagal 0207 12 10 subpozicijos aiškinamąją pastabą mutatis mutandis taikoma šiai subpozicijai, išplaukia, kad po išdarinėjimo proceso siekiant pašalinti visus vidaus organus į skerdenos vidų įdedami širdis, kepenys ir skilvis.
62. Kalbant apie prekės kodą 0207 12 90 9990 turinčias vištas, pasakytina, kad jos skiriasi nuo priskiriamų prie 0207 12 10 subpozicijos tuo, kad pirmųjų atveju kaklas, širdis, kepenys ir skilviai gali būti pridėti „kintamos sudėties“.
63. Konstatuotina, kad nei Reglamente Nr. 3846/87, nei prekės kodo 0207 12 90 9990 tekste, nei jo aiškinamosiose pastabose nėra sąvokos „kintama sudėtis“ apibrėžimo.
64. Anot prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo ir ieškovių pagrindinėje byloje, atsižvelgiant į šio prekės kodo genezę ir į Reglamento Nr. 2580/98 antrą konstatuojamąją dalį, ši sąvoka taip pat turi apimti skerdenas, į kurias įdėti daugiau kaip keturi po vieną ar daugiau paminėtų vidaus organų. Konkrečiai kalbant, jos pastebi, kad per 1998 m. spalio 14 d. vykusį 661-ąjį Kiaušinių ir paukštienos vadybos komiteto posėdį Vokietijos Federacinė Respublika pasiūlė pakeisti eksporto grąžinamųjų išmokų nomenklatūrą ir įvesti prekės kodą 0207 1290 9990, siekiant užkirsti kelią tam, kad nebūtų skiriamos jokios grąžinamosios išmokos už prekes, jeigu vidaus organų komplektas turi nedidelių anomalijų dėl gamybos proceso trūkumų. Kadangi daugiau kaip keturi vidaus organai prie skerdenos gali būti pridėti dėl tokio tipo trūkumų, nagrinėjamas prekės kodas turėtų apimti ir tokį atvejį. Dėl to prekės kodas 0207 12 90 9990 – tai papildoma pozicija, atvira prekėms, kurios dėl skerdenoje esančių vidaus organų negali būti klasifikuotos nė pagal vieną 0207 12 10 (70 % viščiukai) ir 0207 12 90 (65 % viščiukai) subpozicijose apraštytą prekių pavidalą.
65. Hauptzollamt Hamburg‑Jonas
savo ruožtu nemano, kad prekės kodas 0207 12 90 9990 yra papildoma pozicija. Kaip buvo patikslinta per 1998 m. lapkričio 17 d. įvykusį 662-ąjį Kiaušinių ir paukštienos vadybos komiteto posėdį, šio kodo įvedimas nereiškia naujos prekių pozicijos sukūrimo. Todėl kintama sudėtis, apie kurią kalbama šiame prekės kode, neturėtų peržengti 5 %, kurie skiria „65 % viščiuką“ nuo „70 % viščiuko“, ribos, antraip svorio santykis nebebūtų natūralus.
66. Dėl patikslinimų per 661 ir 662 Kiaušinių ir paukštienos vadybos komiteto posėdžius iš nusistovėjusios teismų praktikos išplaukia, kad nei individualiomis pozicijomis, nei bendru valstybių narių pareiškimu negali būti remiamasi aiškinant Bendrijos teisės aktą, jeigu, kaip yra nagrinėjamu atveju, jų turinys niekaip neišreikštas šiame akte ir todėl neturi teisinės reikšmės (žr., be kita ko, 1985 m. sausio 30 d. Sprendimo Komisija prieš Daniją, 143/83, Rink. p. 427, 13 punktą ir 1991 m. vasario 26 d. Sprendimo Antonissen, C‑292/89, Rink. p. I‑745, 18 punktą).
67. Kadangi Reglamente Nr. 3846/87 nėra sąvokos „kintama sudėtis“ apibrėžties, aiškinant ją reikia atsižvelgti į bendrą eksporto grąžinamųjų išmokų sistemos, kurioje ji vartojama, struktūrą ir tikslus.
68. Šiuo klausimu pažymėtina, kad paukštienos eksporto srityje eksporto grąžinamosios išmokos dydis už prekes, turinčias kodus 0207 12 10 9900, 0207 12 90 9190 ir 0207 12 90 9990, nustatomas pagal bendrą eksportuojamų skerdenų svorį. Siekiant užtikrinti bendru svoriu pagrįstos grąžinamųjų išmokų sistemos veiksmingumą ir užkirsti kelią piktnaudžiavimui reguliariai pridedant prie skerdenų daugiau kaip keturis vidaus organus ir taip dirbtinai padidinant referencinį svorį grąžinamajai išmokai už eksportuojamas skerdenas apskaičiuoti, sąvoka „kintama sudėtis“ aiškintina taip, kad prie skerdenos atsitiktinai gali būti pridėti du ar daugiau prekės kode 0207 12 90 9990 nurodytų vidaus organų, su sąlyga, jog laikomasi bendro keturių vidaus organų skaičiaus, ir tai pasakytina, nepaisant to, kad nei Reglamento Nr. 2580/98 tekste, nei jo konstatuojamosiose dalyse nepatikslinama, jog Europos teisės aktų leidėjas ketino šio prekės kodo 0207 12 90 9990 atveju nustatyti minimalų ar maksimalų skaičių vidaus organų, pridedamų prie kintamos sudėties skerdenos.
69. Todėl į pirmąjį klausimą byloje C‑324/10 reikia atsakyti, kad Reglamento Nr. 3846/87 I priedo, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 2765/1999, prekės kodas 0207 12 90 9990 turi būti aiškinamas taip, kad sąvoka „kintama sudėtis“ leidžia pridėti prie skerdenos iš viso ne daugiau kaip keturis po vieną ar keletą iš ten nurodytų vidaus organų.
– Dėl antrojo klausimo byloje C‑324/10
70. Savo antruoju klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės klausia, ar teigiamo atsakymo į pirmąjį klausimą atveju Reglamento Nr. 3846/87 I priedo, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 2765/1999, 0207 12 10 subpozicija apima ir skerdeną, prie kurios vienas iš šioje subpozicijoje nurodytų vidaus organų pridėtas kelis kartus.
71. Šiuo klausimu primintina, kad į 0207 12 10 subpoziciją patenka tokios prekės: naminės vištos, nesukapotos į gabalus, sušaldytos, nupeštos ir išdarinėtos, be galvų ir kojų, bet su kaklais, širdimis, kepenimis ir skilviais, vadinamos „70 % viščiukais“.
72. Kaip minėta šio sprendimo 62 punkte, 0207 12 10 subpozicijos vištos skiriasi nuo priklausančių prekės kodui 0207 12 90 9990 tuo, kad pirmųjų atveju po visų vidaus organų išdarinėjimo proceso turimas kiekvienas šioje subpozicijoje nurodytas vidaus organas, o antrųjų atveju vidaus organai gali būti pridėti „kintamos sudėties“.
73. Tai reiškia, kad 0207 12 10 subpozicija gali apimti tik tokias paukštienos skerdenas, prie kurių pridėta tik po vieną iš nurodytų vidaus organų, t. y. kaklą, širdį, kepenis ir skilvį.
74. Todėl į antrąjį klausimą byloje C‑324/10 reikia atsakyti, kad Reglamento Nr. 3846/87 I priedo, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 2765/1999, 0207 12 10 subpozicija aiškintina taip, kad paukštienos skerdena, prie kurios vienas iš šioje subpozicijoje nurodytų vidaus organų, t. y. kaklas, širdis, kepenys ir skilvis, pridėtas kelis kartus, nepatenka į šią subpoziciją.
Byla C‑325/10
75. Šioje byloje prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės klausia, ar Reglamento Nr. 3846/87 I priedo, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 2765/1999, 0207 12 10 subpozicija aiškintina taip, kad į šią subpoziciją patenka paukštienos skerdena, ant kurios po mechaninio nupešimo dar liko šiek tiek mažų kontūrinių plunksnų, plunksnelių, padaigų ir pūkelių.
76. Kaip pažymėta šio sprendimo 71 punkte, į 0207 12 10 subpozicija patenka tokios prekės: naminės vištos, nesukapotos į gabalus, sušaldytos, nupeštos ir išdarinėtos, be galvų ir kojų, bet su kaklais, širdimis, kepenimis ir skilviais, vadinamos „70 % viščiukais“.
77. Kadangi Reglamente Nr. 3846/87 esanti sąvoka „nupeštos“ nėra išaiškinta, pagal Reglamento Nr. 2777/75 10 straipsnio 1 dalį reikia remtis bendrosiomis KN aiškinimo ir specifinėmis jos taikymo taisyklėmis.
78. Atsižvelgiant į šio sprendimo 44 punkte nurodytą teismų praktiką, reikia nustatyti prekių požymius ir objektyvias savybes, apibrėžtus KN pozicijoje ir skyriaus pastabose.
79. Šiuo aspektu primintina, kad iš 0207 11 30 subpozicijos aiškinamosios pastabos, kuri pagal 0207 12 10 subpozicijos aiškinamąją pastabą mutatis mutandis taikoma šiai subpozicijai, nustatyta, kad šioje subpozicijoje „[be kita ko,] klasifikuojami nupešti < ... > kepimui [kepti] skirti viščiukai“. Tad dėl aptariamų skerdenų tarifinio klasifikavimo svarbu nustatyti, ar kelių mažų kontūrinių plunksnų, plunksnelių, padaigų ir pūkelių buvimas gali turėti įtakos nagrinėjamos naminės vištos savybei „paruošta kepti“.
80. Šiuo klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, ieškovės pagrindinėje byloje ir Komisija daro nuorodą į kokybės reikalavimus, įtvirtintus 1991 m. birželio 5 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 1538/91, nustatančio išsamias Reglamento (EEB) Nr. 1906/90 dėl tam tikrų prekybos paukštiena standartų įgyvendinimo taisykles (OL L 143, p. 11; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 3 sk., 11 t., p. 272), 6 ir 7 straipsniuose.
81. Pagal šio reglamento 6 straipsnio 2 dalies antrą įtrauką kelių mažų plunksnelių, padaigų ir pūkelių buvimas ant krūtinėlės, kojų, uodegos, pėdų sąnarių ir sparnelių plongalių, pasibaigus pešimo procesui, netrukdo priskirti skerdenos prie A prekybinės klasės, siekiant ją parduoti Bendrijos rinkoje. Be to, B klasės naminės vištos taip pat gali būti parduodamos, tačiau, remiantis šio reglamento 7 straipsnio 5 dalimis, joms taikomos normos ne tokios griežtos kaip A klasės naminių vištų atveju. Taigi būtų nelogiška atsisakyti sumokėti eksporto grąžinamąsias išmokas už skerdenas, kurios gali būti be jokių apribojimų išleistos į rinką Europos Sąjungoje ir trečiosiose valstybėse, dėl to, kad prekė tariamai neatitinka tam tikro eksporto grąžinamųjų išmokų nomenklatūros prekės kodo.
82. Savo ruožtu, anot Hauptzollamt Hamburg‑Jonas, Reglamentas Nr. 1538/91 netaikomas eksportui iš Sąjungos skirtai paukštienai ir jo nuostatos nėra reikšmingos vertinant prekes tarifiniu požiūriu ar aiškinant tarifus reglamentuojančius teisės aktus. Jos nuomone, šių nuostatų privaloma paisyti tik teisės į grąžinamąja išmoką požiūriu vertinant gerą ir tinkamą prekių kokybę.
83. Dėl Reglamento Nr. 1538/91 taikymo byloje, kaip antai nagrinėjama, pirmiausia reikia priminti, kad jo tikslas – nustatyti Reglamento Nr. 1906/90, kurio 1 straipsnio 3 dalyje aiškiai nurodyta, jog jis netaikomas eksportui iš Bendrijos skirtai paukštienai, įgyvendinimo taisykles.
84. Vis dėlto minėto Sprendimo Nowaco Germany 39 punkte Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad prekės, už kurią prašoma eksporto grąžinamosios išmokos, „gerai ir tinkamai kokybei“ nustatyti taip pat taikomos Reglamento Nr. 1538/91 nuostatos, įtvirtinančios minimalius kokybės standartus ir leidžiamo nuokrypio ribas, ypač jo 6 ir 7 straipsnių nuostatos.
85. Šiuo klausimu pažymėtina, kad geros ir tinkamos prekės kokybės reikalavimas, numatytas Reglamento Nr. 800/1999 21 straipsnio 1 dalyje, ir tam tikros prekės priskyrimas prie tam tikros Reglamente Nr. 3846/87 įtvirtintos eksporto grąžinamųjų išmokų nomenklatūros pozicijos pagal bendrą taisyklę yra dvi iš esmės skirtingos sąlygos, kurios turi būti įvykdytos, kad būtų skirta eksporto grąžinamoji išmoka.
86. Vis dėlto nagrinėjamu atveju reikia pažymėti, kad šios sąlygos, t. y. pirma, kepti paruošto viščiuko savybė, numatyta 0207 12 10 subpozicijoje, ir, antra, geros ir tinkamos prekės kokybės reikalavimas, akivaizdžiai sutampa.
87. Todėl į klausimą byloje C‑325/10 reikia atsakyti, kad Reglamento Nr. 3846/87 I priedo, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 2765/1999, 0207 12 10 subpozicija aiškintina taip, kad klasifikuojant prekę dėl eksporto grąžinamosios išmokos skyrimo į šią subpoziciją patenka paukštienos skerdena, ant kurios po mechaninio nupešimo dar liko šiek tiek mažų kontūrinių plunksnų, plunksnelių, padaigų ir pūkelių, jeigu šios plunksnų liekanos suderinamos su kepti paruošto viščiuko savybe ir su gera bei tinkama prekės kokybe.
Byla C‑326/10
– Dėl pirmojo klausimo byloje C‑326/10
88. Savo pirmuoju klausimu šioje byloje prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės klausia, ar Reglamento Nr. 3846/87 I priedo, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 2765/1999, prekės kodas 0207 12 90 9990 aiškintinas taip, kad jis apima paukštienos skerdeną, jeigu prie pagal šį kodą leistino vidaus organo, nagrinėjamu atveju – kaklo, laikosi prikibęs neleistinas vidaus organas, nagrinėjamu atveju – trachėja.
89. Siekiant atsakyti į šį klausimą, reikia atsižvelgiant į šio sprendimo 44 punkte nurodytą teismų praktiką nustatyti prekių požymius ir objektyvias savybes, apibrėžtus KN pozicijoje ir skyriaus pastabose.
90. Prekės kodą 0207 12 90 9990 turi tokios prekės: naminės vištos, nupeštos ir išdarinėtos, be galvų ir kojų, bet su kaklais, širdimis, kepenimis ir skilviais, kintamos sudėties.
91. Taigi iš paties šio prekės kodo teksto matyti, kad pagal jį negali būti klasifikuota naminės vištos skerdena, jeigu ji yra su kitais vidaus organais nei tie, kurie tiesiogiai išvardyti šiame prekės kode. Konkrečiai kalbant, frazė „ < ... > išdarinėtos, be galvų ir kojų, bet su kaklais, širdimis, kepenimis ir skilviais, kintamos sudėties“ neleidžia, kad koks nors kitas organas, kaip antai trachėja, papildomai ar vietoje išvardytų vidaus organų galėtų būti prekėje, kuri patenka į prekės kodą 0207 12 90 9990.
92. Dėl prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo ir ieškovių pagrindinėje byloje padarytos nuorodos į Reglamente Nr. 1538/91 numatytus kokybės nuokrypius, kiek tai susiję su paukštienos skerdenai taikomais kokybės reikalavimais, bet kuriuo atveju pažymėtina, kad nuostatoje, į kurią jie padarė nuorodą, t. y. Reglamento Nr. 1538/91 2 straipsnio 4 dalyje, nieko nesakoma apie tai, ar prie kaklo dar gali laikytis prikibusi trachėja.
93. Todėl į pirmąjį klausimą byloje C‑326/10 reikia atsakyti, kad Reglamento Nr. 3846/87, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 2765/1999, I priedo prekės kodas 0207 12 90 9990 aiškintinas taip, kad jis neapima paukštienos skerdenos, kurioje prie kaklo laikosi trachėja.
– Dėl antrojo klausimo byloje C‑326/10
94. Savo antruoju klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės norėtų sužinoti, ar atliekant muitinės patikrinimą, siekiant nustatyti, ar eksportuojamos prekės atitinka eksporto deklaracijoje nurodytą tarifinę poziciją, reikia pripažinti galimo nuokrypio ribas ir dėl to vadinamasis išimtinis nukrypimas neužkerta kelio skirti grąžinamąją išmoka.
95. Šiuo aspektu primintina, kad nagrinėjamoje byloje kompetentinga muitinės tarnyba paėmė dviejų dėžių mėginį, vieną iš jų – atsargai, su dešimčia skerdenų kiekvienoje. Vienos iš šių dėžių patikrinimas parodė, kad devynios skerdenos atitiko prašyme skirti grąžinamąją išmoką deklaruotą tarifinę poziciją, o viena jos neatitiko.
96. Anot prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo ir ieškovių pagrindinėje byloje, turint omenyje eksporto grąžinamosios išmokos sumažinimą ir potencialią sankciją, kuri galėtų būti skirta remiantis Reglamento Nr. 800/1999 51 straipsnio 1 dalimi, prekių patikrinimas, siekiant nustatyti, ar jos atitinka deklaruotą tarifinę poziciją, turi būti grindžiamas reprezentatyviu mėginiu, o taip nėra, jeigu muitinės tarnybos apsiriboja vieninteliu mėginiu ir tik viena iš patikrintų prekių pasirodo neatitinkanti šios pozicijos.
97. Šiuo aspektu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas ir ieškovės pagrindinėje byloje daro nuorodą į 1997 m. gruodžio 10 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2457/97 dėl mėginių surinkimo ir tam tikrų išsamių taisyklių, susijusių su jautienos gabalų be kaulų, atitinkančių eksporto grąžinamųjų išmokų skyrimo reikalavimus, fiziniu tikrinimu, nustatymo (OL L 340, p. 29), kuriame, anot jų, Europos teisės aktų leidėjas pripažino tam tikrą klaidos maržą eksporto grąžinamąsias išmokas reglamentuojančiuose teisės aktuose.
98. Kalbant apie į šio reglamento taikymo sritį patenkančias prekes, jo 3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje muitinės tarnybos įpareigojamos patikrinti, ar kiekvienas pirmoje dėžėje esantis jautienos gabalas be kaulų yra įpakuotas atskirai ir ar nė vienoje pakuotėje nėra daugiau kaip vieno gabalo, ir jeigu šių sąlygų nesilaikoma, tokiu pat būdu patikrinti atsargai paimtą dėžę. Šios nuostatos antroje pastraipoje nustatyta, kad jeigu abiejose dėžėse ne daugiau kaip vienas gabalas nėra įpakuotas atskirai arba tik vienoje pakuotėje yra daugiau kaip vienas gabalas, tai nelaikoma pažeidimu ir grąžinamoji išmoka skiriama.
99. Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas ir ieškovės pagrindinėje byloje pripažįsta, kad minėtas reglamentas taikomas tik atskirai supakuotų jautienos gabalų be kaulų eksportui, tačiau įžvelgia šiose nuostatose Bendrijos teisėje garantuojamo proporcingumo principo, kuris turėtų būti taikomas nagrinėjamu atveju, išraišką. Anot jų, aplinkybė, kad pagrindinėje byloje nebuvo patikrintas atsargai paimtas mėginys, neturi būti nenaudinga ieškovėms.
100. Šiuo aspektu svarbu pažymėti, kad proporcingi skaičiavimai, kuriuos atliko Hauptzollamt Hamburg‑Jonas, numatyti Reglamento Nr. 2913/92 70 straipsnio 1 dalyje. Iš šios nuostatos išplaukia, kad jeigu tikrinama tik dalis deklaracijoje nurodytų prekių, dalinio tikrinimo rezultatai taikomi visoms toje deklaracijoje išvardytoms prekėms.
101.
Ši vienodos kokybės prezumpcija taikoma ne tik muitinės teisės aktų pagrindu atliekamiems patikrinimams, nes minėtas 70 straipsnis yra viena iš bendrųjų muitinės nuostatų, nepažeidžiant specialiųjų nuostatų taikomų visoms prekių, už kurias prašoma grąžinamųjų eksporto išmokų, eksporto deklaracijoms (šiuo klausimu žr. minėto Sprendimo Nowaco Germany 47, 49 ir 56 punktus).
102. Taigi Reglamento Nr. 2913/92 70 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos taikymas yra reikšmingas, kai muitinės tarnybos tikrina prekių pobūdį, kad būtų užtikrinta eksportuojamų prekių atitiktis eksporto deklaracijoje nurodytai tarifinei pozicijai.
103. Be to, priešingai nei jautienos srityje galiojančiame Reglamente Nr. 2457/97, paukštienos skerdenų kontrolės srityje nėra nuostatų, kuriose būtų numatytas tam tikras aritmetinis pozicijos neatitinkančių paukštienos skerdenų skaičiaus ir patikrintų skerdenų skaičiaus santykis.
104. Bet kuriuo atveju teisinės pasekmės, atsirandančios dėl Reglamento Nr. 2913/92 70 straipsnio 1 dalies taikymo tikrinant eksporto deklaracijoje nurodytas tarifines pozicijas, yra suderinamos su proporcingumo principu.
105. Kadangi eksporto grąžinamųjų išmokų sistema grindžiama neprivalomomis deklaracijomis, eksportuotojas, savo valia nusprendęs ja pasinaudoti, privalo pateikti visą reikšmingą informaciją, kurios reikia nustatyti teisę gauti grąžinamąją išmoką ir apskaičiuoti jos dydį. Deklaruodamas prekę pagal eksporto grąžinamųjų išmokų procedūrą eksportuotojas leidžia suprasti, jog šis produktas atitinka visas grąžinamosioms išmokoms skirti būtinas sąlygas.
106. Be to, Reglamento Nr. 2913/92 70 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje deklarantui numatyta galimybė reikalauti toliau tikrinti prekes, jeigu jis mano, kad dalinio deklaruotų prekių tikrinimo rezultatai netaikytini likusiai šių prekių daliai. Taigi pati ši nuostata leidžia garantuoti, kad dalinio tikrinimo rezultatas neturės neproporcingų pasekmių.
107. Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta, į antrąjį klausimą byloje C‑326/10 reikia atsakyti, kad atliekant muitinės patikrinimą, siekiant nustatyti, ar eksportuojamos prekės atitinka eksporto deklaracijoje nurodytą tarifinę poziciją, remiantis Reglamento Nr. 2913/92 70 straipsnio 1 dalimi dalinio deklaruotų prekių tikrinimo rezultatai galioja visoms deklaracijoje nurodytoms prekėms. Negali būti pritarta galimo nuokrypio riboms, leidžiančioms pripažinti, kad išimtinis nukrypimas neužkerta kelio skirti grąžinamąją išmoką.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
108. Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.
Rezoliucinė dalis
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (aštuntoji kolegija) nusprendžia:
1. 1987 m. gruodžio 17 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3846/87, nustatančio žemės ūkio produktų, kuriems skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos, nomenklatūrą, iš dalies pakeisto 2005 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2091/2005, skelbiančiu 2006 m. žemės ūkio produktų, kuriems skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos, nomenklatūrą, I priedo 0207 12 90 subpozicija aiškintina taip, kad paukštienos skerdena, kuri priskiriama prie šios subpozicijos, turi būti visiškai išdarinėta ir todėl tarifinio klasifikavimo požiūriu negerai, jeigu po mechaninio išdarinėjimo proceso skerdenoje dar liko, pavyzdžiui, žarnyno ar trachėjos dalių.
2. Reglamento Nr. 3846/87, iš dalies pakeisto 1999 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2765/1999, I priedo prekės kodas 0207 12 90 9990 turi būti aiškinamas taip, kad sąvoka „kintama sudėtis“ leidžia pridėti prie skerdenos iš viso ne daugiau kaip keturis po vieną ar keletą iš ten nurodytų vidaus organų.
3. Reglamento Nr. 3846/87, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 2765/1999, I priedo 0207 12 10 subpozicija aiškintina taip, kad paukštienos skerdena, prie kurios vienas iš šioje subpozicijoje nurodytų vidaus organų, t. y. kaklas, širdis, kepenys ir skilvis, pridėtas kelis kartus, nepatenka į šią subpoziciją.
4. Reglamento Nr. 3846/87, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 2765/1999, I priedo 0207 12 10 subpozicija aiškintina taip, kad klasifikuojant prekę dėl eksporto grąžinamosios išmokos skyrimo į šią subpoziciją patenka paukštienos skerdena, ant kurios po mechaninio nupešimo dar liko šiek tiek mažų kontūrinių plunksnų, plunksnelių, padaigų ir pūkelių, jeigu šios plunksnų liekanos suderinamos su kepti paruošto viščiuko savybe ir su gera bei tinkama prekės kokybe.
5. Reglamento Nr. 3846/87, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 2765/1999, I priedo prekės kodas 0207 12 90 9990 aiškintinas taip, kad jis neapima paukštienos skerdenos, kurioje prie kaklo laikosi prikibusi trachėja.
6. Atliekant muitinės patikrinimą, siekiant nustatyti, ar eksportuojamos prekės atitinka eksporto deklaracijoje nurodytą tarifinę poziciją, remiantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, 70 straipsnio 1 dalimi dalinio deklaruotų prekių tikrinimo rezultatai galioja visoms deklaracijoje nurodytoms prekėms. Negali būti pritarta galimo nuokrypio riboms, leidžiančioms pripažinti, kad išimtinis nukrypimas neužkerta kelio skirti grąžinamąją išmoką.