62007CJ0403
DOMSTOLENS DOM (Syvende Afdeling)
27. november 2008 (
*1
)
»Fælles toldtarif — kombineret nomenklatur — tarifering — pos. 8101 og 8102 — knusning og sønderbrydning af »kun sintrede« stænger af wolfram eller molybdæn — ubearbejdet wolfram og molybdæn, herunder kun sintrede stænger — affald og skrot«
I sag C-403/07,
angående en anmodning om præjudiciel afgørelse i henhold til artikel 234 EF, indgivet af Bundesfinanzhof (Tyskland) ved afgørelse af 31. juli 2007, indgået til Domstolen den, i sagen:
Metherma GmbH & Co. KG
mod
Hauptzollamt Düsseldorf,
har
DOMSTOLEN (Syvende Afdeling)
sammensat af afdelingsformanden, A. Ó Caoimh (refererende dommer), som fungerende formand for Syvende Afdeling, og dommerne J.N. Cunha Rodrigues og U. Lõhmus,
generaladvokat: P. Mengozzi
justitssekretær: R. Grass,
på grundlag af den skriftlige forhandling og efter retsmødet den 12. juni 2008,
efter at der er afgivet indlæg af:
—
Metherma GmbH & Co. KG ved Rechtsanwalt W.-D. Glockner
—
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber ved G. Wilms, som befuldmægtiget,
og idet Domstolen efter at have hørt generaladvokaten har besluttet, at sagen skal pådømmes uden forslag til afgørelse,
afsagt følgende
Dom
1
Anmodningen om præjudiciel afgørelse vedrører fortolkningen af pos. 8101 og 8102 i den kombinerede nomenklatur, som er indeholdt i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EFT L 256, s. 1).
2
Anmodningen er fremsat i forbindelse med en tvist mellem Metherma GmbH & Co. KG (herefter »Metherma«) og Hauptzollamt Düsseldorf (hovedtoldkontoret i Düsseldorf, herefter »HZA Düsseldorf«) angående sidstnævntes afslag på Methermas ansøgning om bevilling til forarbejdning under toldkontrol for sintrede stænger af wolfram henholdsvis molybdæn med henblik på at forarbejde disse metalstænger til affald og skrot ved manuel knusning.
Retsforskrifter
Ordningen for forarbejdning under toldkontrol
3
Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 302, s. 1), som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2700/2000 af (EFT L 311, s. 17, herefter »toldkodeksen«), indfører en række økonomiske toldordninger, bl.a. ordningen for »forarbejdning under toldkontrol« i artikel 130-136.
4
Toldkodeksens artikel 130 bestemmer:
»Proceduren for forarbejdning under toldkontrol giver mulighed for på Fællesskabets toldområde at lade ikke-fællesskabsvarer underkaste behandlinger, hvorved deres beskaffenhed eller tilstand ændres, uden at de pålægges importafgifter eller undergives handelspolitiske foranstaltninger, og derefter lade de produkter, der fremkommer ved disse behandlinger, overgå til fri omsætning mod betaling af de importafgifter, der gælder for dem. […]«
5
Toldkodeksens artikel 132 fastsætter, at »[d]er meddeles bevilling til forarbejdning under toldkontrol efter ansøgning fra den person, der udfører forarbejdningen, eller som lader den udføre«.
6
Toldkodeksens artikel 133 bestemmer:
»Bevilling meddeles kun
[…]
e)
i tilfælde, hvor de nødvendige betingelser for, at proceduren kan bidrage til oprettelse eller opretholdelse af vareforarbejdningsvirksomhed i Fællesskabet, er opfyldt, uden at væsentlige interesser hos Fællesskabets producenter af lignende varer berøres (økonomiske forudsætninger). […]«
7
Artikel 551, stk. 1, første afsnit, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til forordning nr. 2913/92 (EFT L 253, s. 1), som ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 993/2001 af (EFT L 141, s. 1), bestemmer, at »[p]roceduren for forarbejdning under toldkontrol finder anvendelse på varer, hvis forarbejdning fører til produkter, som pålægges mindre importafgifter, end der gælder for indførselsvarerne«.
8
I henhold til artikel 552, stk. 1, første afsnit, i forordning nr. 2454/93, som ændret ved forordning nr. 993/2001, sammenholdt med løbenummer 2 i bilag 76, del A, til samme forordning, som ændret, anses de økonomiske forudsætninger for at anvende proceduren for forarbejdning under toldkontrol for at være opfyldt ved nedbrydelse til affald og skrot af varer af enhver art.
Den kombinerede nomenklatur
9
Den internationale konvention vedrørende det harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklatursystem, indgået i Bruxelles den 14. juni 1983, samt ændringsprotokollen hertil af blev godkendt på Fællesskabets vegne ved Rådets afgørelse 87/369/EØF af (EFT L 198, s. 1).
10
Forordning nr. 2658/87 har indført en varenomenklatur, benævnt »den kombinerede nomenklatur« (herefter »KN«), der er baseret på det harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklatursystem (herefter »HS«), hvis positioner og sekscifrede underpositioner KN gentager, idet det syvende og ottende ciffer er underinddelinger, der er specifikke for KN.
11
KN samt de autonome og konventionelle toldsatser og de supplerende statistiske enheder fremgår af bilag I til denne forordning.
12
I henhold til artikel 12, stk. 1, i nævnte forordning, som ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 254/2000 af 31. januar 2000 (EFT L 28, s. 16), vedtager Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber hvert år en forordning indeholdende en fuldstændig udgave af KN sammen med toldsatserne, således som denne følger af de foranstaltninger, der er vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union eller af Kommissionen. Forordningen anvendes fra den 1. januar det følgende år.
13
Bilag I til forordning nr. 2658/87 er således med virkning fra den 1. januar 2001 bl.a. blevet erstattet af bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 2388/2000 af (EFT L 264, s. 1).
14
Som KN’s del II er affattet ved denne sidste forordning, indeholder den et afsnit XV med overskriften »Uædle metaller og varer deraf«, der består af flere kapitler, herunder kapitel 81 med overskriften »Andre uædle metaller; sintrede keramiske metaller (cermets); varer af disse materialer«.
KN’s bestemmelser vedrørende wolfram
15
KN-pos. 8101, som er indeholdt i KN’s kapitel 81, har følgende ordlyd: »Wolfram og varer deraf, herunder affald og skrot«. Den er inddelt i to kategorier: »Pulver« (underposition 81011000) og »Andre varer«.
16
Som KN er affattet ved forordning nr. 2388/2000, omfatter denne sidste kategori »Andre varer« bl.a. underposition 810191, der har følgende ordlyd »Ubearbejdet wolfram, herunder kun sintrede stænger; affald og skrot«. Denne underposition er igen inddelt i underpositionerne 81019110 og 81019190, hvis ordlyd er henholdsvis »Ubearbejdet wolfram, herunder kun sintrede stænger« samt »Affald og skrot«.
KN’s bestemmelser vedrørende molybdæn
17
KN-pos. 8102, som tillige er indeholdt i KN’s kapitel 81, har følgende ordlyd: »Molybdæn og varer heraf, herunder affald og skrot« og er inddelt i to kategorier: »Pulver« (underposition 81021000) og »Andre varer«.
18
Som KN er affattet ved forordning nr. 2388/2000, omfatter denne sidstnævnte kategori, kaldet »Andre varer«, underposition 810291, som har følgende ordlyd: »Ubearbejdet molybdæn, herunder kun sintrede stænger; affald og skrot«. Denne sidste underposition er igen inddelt i underpositionerne 81029110 og 81029190, hvis ordlyd er henholdsvis »Ubearbejdet molybdæn, herunder kun sintrede stænger« samt »Affald og skrot«.
Fortolkningen af KN
19
De almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende KN, som fremgår af KN’s første del, afsnit I, punkt A, bestemmer bl.a.:
»Tariferingen af varer i den kombinerede nomenklatur sker efter følgende regler:
1.
Overskrifter til afsnit, kapitler og underkapitler tjener alene til orientering; tariferingen skal ske med hjemmel i positionsteksterne og de til afsnit og kapitler knyttede bestemmelser samt, for så vidt det ikke strider mod de nævnte tekster og bestemmelser, efter nedenstående regler.
[…]
6.
Tariferingen af varer i underpositionerne inden for en position skal ske med hjemmel i underpositionsteksterne og de dertilhørende bestemmelser samt — med de fornødne tillempninger — efter ovennævnte bestemmelser, idet kun underpositioner på samme niveau er sammenlignelige. For denne bestemmelse gælder, at også relevante afsnits- og kapitelbestemmelser finder anvendelse, medmindre andet følger af sammenhængen.«
20
I henhold til bestemmelse 8, litra a), der er indeholdt i KN’s afsnit XV, forstås ved »affald og skrot«»affald og skrot af metal, som er fremkommet ved fremstillingen af eller ved mekanisk bearbejdning af metaller, samt varer af metal, som er definitivt uanvendelige til deres oprindelige formål på grund af brud, opskæring, slitage og lignende«.
21
Underpositionsbestemmelsen i KN’s kapitel 81 fastsætter, at de i bestemmelse 1 til kapitel 74 anførte definitioner for »stænger, profiler, tråd, plader, bånd og folie« gælder, med de fornødne tillempninger, i kapitel 81. Ifølge litra d), i denne bestemmelse 1 forstås ved udtrykket »stænger«:
»valsede, strengpressede, trukne eller smedede produkter, ikke i oprullet stand, med et massivt ensartet tværsnit i hele længden, i form af cirkler, ovaler, rektangler, kvadrater, ligesidede trekanter eller regelmæssige konvekse polygoner […]. Produkter med rektangulært, kvadratisk, trekantet eller polygonalt tværsnit kan have afrundede kanter i hele deres længde. Tykkelsen af produkter med rektangulært tværsnit […] skal overstige en tiendedel af bredden. Som stænger betragtes også støbte og sintrede produkter i samme former og dimensioner, som ud over fjernelse af glødeskaller og lignende simpel efterbehandling er undergået en yderligere bearbejdning efter fremstillingen, forudsat at de ikke derved har fået karakter af varer, der henhører under andre positioner.
Trådemner (wire-bars) og billets med affasede ender eller bearbejdet på anden måde udelukkende for at lette deres indsætning i maskiner til fremstilling af […] valstråd eller rør [f.eks. profiler og tråd samt plader, bånd og folie og rør] betragtes dog som ubearbejdet kobber henhørende under pos. 7403«.
Forklarende bemærkninger til HS
22
Toldsamarbejdsrådet — nu Verdenstoldorganisationen — oprettet ved den internationale konvention, undertegnet i Bruxelles den 15. december 1950, godkender på de betingelser, der er fastsat i artikel 8 i den internationale konvention vedrørende det harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklatursystem, de forklarende bemærkninger til HS og de tariferingsudtalelser, som vedtages af HS-udvalget. Da omstændighederne i hovedsagen fandt sted, var den gældende affattelse af disse bemærkninger affattelsen som følge af ændring nr. 11, der blev foretaget i løbet af februar måned 2001 (herefter »de forklarende bemærkninger til HS«).
23
Det fremgår af den forklarende bemærkning til HS vedrørende HS-pos. s1.01, at wolfram fremkommer i form af et metalpulver, som sammenpresses i blokke eller prismeformede stænger, der sintres i nærværelse af hydrogen i en elektrisk ovn. Under sidstnævnte proces bevirker den kraftige varmeudvikling, at pulverpartiklerne smelter sammen til en solid og modstandsdygtig masse, uden at stængerne nedbrydes. De kompakte, sintrede stænger bliver derefter udhamret mekanisk og til slut valset eller trukket til plader, stænger med mindre tværsnit eller tråd. Wolfram anvendes til fremstilling af bl.a. glødetråd i elektriske pærer, men »[d]en vigtigste anvendelse af wolfram (sædvanligvis som ferrowolfram, se kapitel 72 [i HS]) er imidlertid ved fremstilling af specialstål«.
24
I den sidste del af den forklarende bemærkning til HS vedrørende nævnte pos. 81.01 anføres det bl.a., at »wolfram tariferes i denne position, når det foreligger i form af:
A)
pulver
B)
ubearbejdet metal, f.eks. i blokke, ingots, sintrede stænger eller som affald og skrot (med hensyn til sidstnævnte henvises til de forklarende bemærkninger til pos. 72.04)
C)
bearbejdet metal, f.eks. valsede eller trukne stænger, profiler, plader, bånd eller tråd
D)
færdigvarer […]«.
25
For så vidt angår molybdæn fremgår det bl.a. af den forklarende bemærkning til HS vedrørende HS-pos. s1.02, at dette metal afhængigt af den anvendte fremstillingsmetode fremkommer enten i massiv form eller som pulver, der bearbejdes efter den samme metode som den, der anvendes for wolfram. Dette metal anvendes som ferromolybdæn, der henhører under kapitel 72 i HS, til fremstilling af stållegeringer. I den forklarende bemærkning anføres det endvidere, at da molybdæns og wolframs metallurgi har stor lighed med hinanden, og disse metaller ofte har de samme anvendelsesformål, anvendes sidste del af de forklarende bemærkninger til HS vedrørende pos. s1.01 også for varer under denne position.
26
Den forklarende bemærkning til HS vedrørende HS-pos. 72.04 har overskriften »Affald og skrot af jern og stål; ingots af omsmeltet jern- og stålaffald« og er affattet således:
»[…]
Positionen omfatter affald og skrot af jern eller stål, som defineret i bestemmelse 8 a) til afsnit XV [i HS].
Sådant affald og skrot af jern eller stål er af forskellig art og almindeligvis i form af:
1)
affald og skrot fra fremstilling eller mekanisk bearbejdning af jern eller stål (dvs. afskårne ender, fil og drejespåner)
[…]
Undtaget fra positionen er derimod varer, som med eller uden reparation eller udbedring kan anvendes til deres oprindelige formål eller gøres egnet til andet brug. Undtaget er endvidere varer, der kan formes til andre genstande uden først at blive genindvundet som metal […]
Undtaget fra positionen er desuden:
[…]
c)
brudstykker af råjern eller spejljern […]
[…]«
Tvisten i hovedsagen og det præjudicielle spørgsmål
27
I løbet af oktober 2001 indgav Metherma en ansøgning om bevilling til forarbejdning under toldkontrol for sintrede stænger af wolfram, henholdsvis molybdæn, for at forarbejde disse metalstænger til affald og skrot ved manuel knusning. Det fremgår, at denne ansøgning navnlig skyldtes den omstændighed, at »affald og skrot« i henhold til KN er fritaget for toldafgifter, hvorimod de almindelige toldsatser for ubearbejdet wolfram og molybdæn, »herunder kun sintrede stænger«, var på henholdsvis 5% og 3%.
28
Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt ved Oberfinanzdirektion Köln kom efter en undersøgelse af flere prøver til det resultat, at de sintrede stænger af molybdæn var fremstillet af ubearbejdet molybdæn, og at der ikke kunne fremstilles affald eller skrot af disse stænger ved, at de blev sønderbrudt eller skåret op, idet stængerne fortsat kunne anvendes til f.eks. omsmeltning.
29
HZA Düsseldorf delte denne opfattelse og gav afslag på ansøgningen om bevilling til forarbejdning under toldkontrol for ubearbejdet wolfram eller molybdæn i form af sintrede blokke, stænger eller granulat.
30
Under en sag anlagt til prøvelse af dette afslag tilpligtede Finanzgericht HZA Düsseldorf at meddele den ansøgte bevilling. FG fastslog, at de økonomiske forudsætninger for at give bevilling til forarbejdning under toldkontrol var opfyldt, idet de sintrede stænger ved den påtænkte manuelle knusning ville blive forarbejdet til affald og skrot. Ifølge Finanzgericht ville knusningen af de sintrede stænger, der udelukker enhver senere forarbejdning til plader, stænger eller tråd, gøre dem definitivt uanvendelige.
31
Med revisionsanken iværksat for den forelæggende ret har HZA Düsseldorf gjort gældende, for det første, at de sintrede metalstænger ikke er »varer af metal« i den forstand, hvori dette udtryk er anvendt i bestemmelse 8, litra a), indeholdt i KN’s afsnit XV, men er ubearbejdede produkter. For det andet er der også efter knusningen af de sintrede metalstænger fortsat tale om ubearbejdede former af de pågældende metaller.
32
Ifølge den forelæggende ret skal Metherma have meddelt bevilling til forarbejdning under toldkontrol, såfremt de importerede produkter, dvs. kun sintrede wolfram- og molybdænstænger, kan anses for »affald eller skrot«, efter at de er blevet sønderbrudt eller knust. Det er for denne ret ubestridt, at de øvrige betingelser for meddelelse af en sådan bevilling er opfyldt.
33
Den forelæggende ret har oplyst, at den lægger til grund, at de pågældende metaller i ubearbejdet form ikke kan forarbejdes til skrot ved at blive sønderbrudt eller knust. Hvis en blok udelukkende bestående af wolfram eller molybdæn bliver sønderbrudt, opstår der atter metalbrudstykker i ubearbejdet form, og ikke skrot.
34
Den forelæggende ret præciserer imidlertid, at de KN-underpositioner, som indebærer en almindelig toldsats på 5% for wolfram og 3% for molybdæn, ikke kun omfatter disse metaller i ubearbejdet form, men også »kun sintrede« stænger fremstillet af disse metaller.
35
Derfor opstår spørgsmålet, om det skal udledes af ordlyden af de pågældende KN-underpositioner, at »kun sintrede« metalstænger, selv om de hidrører fra den første forarbejdning af metallet, skal sidestilles med det pågældende metal i ubearbejdet form med den virkning, at der ved sønderbrydning eller knusning ikke kan tales om en forarbejdning til skrot henhørende under de KN-underpositioner, som indebærer en fritagelse for toldafgifter, eller om det derimod følger af nævnte ordlyd, at »kun sintrede« metalstænger, selv om de er opført i den samme KN-underposition som metal i ubearbejdet form, allerede udgør »varer af metal«, som kan gøres uanvendelige, hvis de sønderbrydes eller knuses.
36
Såfremt sidstnævnte fortolkning er den korrekte, opstår der efter den forelæggende rets opfattelse endvidere det spørgsmål, om »kun sintrede« stænger af wolfram, henholdsvis molybdæn, kan anses for at blive forarbejdet til skrot, hvis de sønderbrydes eller knuses, eftersom det ved denne proces udelukkes, at de senere kan forarbejdes til plader, stænger eller tråd, eller om den eneste anvendelsesmulighed, der består efter sønderbrydningen eller knusningen, nemlig at omsmelte de sintrede brudstykker under stålfremstilling, udelukker, at de tidligere stænger nu kan anses for at være blevet definitivt »uanvendelige til deres oprindelige formål« i den forstand, hvori udtrykket er anvendt i bestemmelse 8, litra a), der er indeholdt i KN’s afsnit XV.
37
Bundesfinanzhof har på denne baggrund besluttet at udsætte sagen og at forelægge Domstolen følgende præjudicielle spørgsmål:
»Kan »kun sintrede« stænger af wolfram eller molybdæn henhørende under underposition 81019400, henholdsvis underposition 81029400 [i KN], forarbejdes til skrot henhørende under underposition 81019700, henholdsvis underposition 81029700 [i KN], ved at blive sønderbrudt eller knust?«
Om det præjudicielle spørgsmål
38
Indledningsvis bemærkes, at den nationale afgørelse om tarifering, som anfægtes i hovedsagen, blev vedtaget i henhold til forordning nr. 2388/2000. Det fremgår således af de for Domstolen foreliggende sagsakter, at Metherma indgav sin ansøgning om bevilling den 5. oktober 2001, og at HZA Düsseldorf gav afslag herpå den .
39
I denne forbindelse bemærkes, at en forordning, der fastlægger betingelserne for tarifering i en toldposition eller underposition, er retsstiftende og ikke kan have tilbagevirkende kraft (dom af 28.3.1979, sag 158/78, Biegi, Sml. s. 1103, præmis 11, og af, sag C-479/99, CBA Computer, Sml. I, s. 4391, præmis 31). Desuden bemærkes, at Domstolen kan inddrage fællesskabsretlige bestemmelser, som den nationale ret ikke har henvist til i det præjudicielle spørgsmål (jf. i denne retning dom af, sag 35/85, Tissier, Sml. s. 1207, præmis 9, af, sag C-315/88, Bagli Pennacchiotti, Sml. I, s. 1323, præmis 10, af, sag C-107/98, Teckal, Sml. I, s. 8121, præmis 39, og af, forenede sager C-329/06 og C-343/06, Wiedemann og Funk, Sml. I, s. 4635, præmis 45).
40
Under disse omstændigheder skal det præjudicielle spørgsmål, således som Kommissionen med rette har anført, undersøges i forhold til forordning nr. 2388/2000 og ikke i lyset af Kommissionens forordning (EF) nr. 1810/2004 af 7. september 2004 om ændring af bilag I til forordning nr. 2658/87 (EUT L 327, s. 1), således som ordlyden af forelæggelsesafgørelsen angiver.
41
Selv om det fremgår, at Metherma i sit skriftlige indlæg har baseret sig på den affattelse af KN, som følger af forordning nr. 1810/2004, har virksomheden dog efterfølgende under den mundtlige forhandling for Domstolen anerkendt, at det er KN, som affattet ved forordning nr. 2388/2002, der skal finde anvendelse i hovedsagen. Under den mundtlige forhandling var det endvidere ubestridt, at bestemmelserne i disse forordninger, bortset fra deres nummerering og opdeling, med hensyn til deres ordlyd var identiske for så vidt angår de underpositioner i KN, som er omhandlet i det foreliggende tilfælde. Herefter skal Methermas argumentation, såvel den skriftlige som mundtlige, forstås således, at den angår KN-pos. 8101 og 8102, som affattet ved forordning nr. 2388/2000.
42
Tillige bemærkes, at de omhandlede underpositioner er på samme niveau, hvorfor de i overensstemmelse med punkt 6 i de almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende KN kan sammenlignes.
43
Henset til det ovenfor anførte skal det præjudicielle spørgsmål forstås således, at der hermed nærmere bestemt ønskes oplyst, om KN, i den affattelse, som fandt anvendelse i løbet af 2001, dvs. som affattet ved forordning nr. 2388/2000, skal fortolkes således, at »kun sintrede« stænger af wolfram eller molybdæn henhørende under underposition 81019110, henholdsvis underposition 81029110, kan forarbejdes til skrot henhørende under underposition 81019190, henholdsvis underposition 81029190, ved at blive sønderbrudt eller knust.
44
Hvad angår realiteten har Metherma, navnlig med støtte i de forklarende bemærkninger til HS, i det væsentlige gjort gældende, dels at »kun sintrede« stænger af wolfram eller molybdæn ikke skal sidestilles med de pågældende metaller i ubearbejdet form, dels at disse stænger, selv om det skulle blive anerkendt, at de er sidestillet hermed, kan forarbejdes til skrot ved at blive sønderbrudt eller knust.
45
Kommissionen har i modsætning hertil anført, at sådanne stænger skal anses for at svare til de pågældende metaller i ubearbejdet form, og at det ikke ændrer herved, at disse stænger knuses eller sønderbrydes. Som det fremgår af denne doms præmis 31, er dette standpunkt hovedsageligt i overensstemmelse med den opfattelse, som i hovedsagen er blevet forfægtet af HZA Düsseldorf, der ikke har afgivet indlæg for Domstolen.
46
Ifølge Domstolens praksis følger det af såvel retssikkerheds- som kontroltekniske hensyn, at det afgørende kriterium for tarifering af varer normalt vil være disses objektive karakteristika og egenskaber som beskrevet i den enkelte position i KN og de supplerende bestemmelser til dennes afsnit og kapitler (jf. dom af 1.7.1982, sag 145/81, Wünsche, Sml. s. 2493, præmis 12, af, sag C-15/05, Kawasaki Motors Europe, Sml. I, s. 3657, præmis 38, og af, sag C-310/06, FTS International, Sml. I, s. 6749, præmis 27).
47
Desuden kan varens bestemmelse udgøre et objektivt kriterium ved tarifering, såfremt varen og dens bestemmelse hænger uløseligt sammen, og denne sammenhæng kan påvises ud fra varens objektive karakteristika og egenskaber (jf. dom af 1.6.1995, sag C-459/93, Thyssen Haniel Logistic, Sml. I, s. 1381, præmis 13, af, sag C-201/99, Deutsche Nichimen, Sml. I, s. 2701, præmis 20, og af, sag C-142/06, Olicom, Sml. I, s. 6675, præmis 18).
48
Det bemærkes endvidere, jf. Domstolens praksis, at de forklarende bemærkninger, der for så vidt angår KN er udarbejdet af Kommissionen og for så vidt angår HS af Verdenstoldorganisationen, indeholder vigtige, om end ikke bindende, bidrag til fortolkningen af de forskellige toldpositioners rækkevidde (jf. dom af 16.6.1994, sag C-35/93, Develop Dr. Eisbein, Sml. I, s. 2655, præmis 21, og af, sag C-400/05, B.A.S. Trucks, Sml. I, s. 311, præmis 28). Indholdet af de forklarende bemærkninger skal derfor være i overensstemmelse med bestemmelserne i KN og må ikke ændre disses rækkevidde (dom af, sag C-280/97, ROSE Elektrotechnik, Sml. I, s. 689, præmis 23, af, sag C-495/03, Intermodal Transports, Sml. I, s. 8151, præmis 48, og af, sag C-445/04, Possehl Erzkontor, Sml. I, s. 10721, præmis 20).
49
I det foreliggende tilfælde har Metherma vedrørende spørgsmålet, om »kun sintrede« stænger af wolfram eller molybdæn kan sidestilles med disse metaller i ubearbejdet form, for det første anført, at udtrykket »ubearbejdet [form]« i det foreliggende tilfælde snarere omfatter »former, formede stykker eller formning af materialet«.
50
Denne fortolkning kan ikke tiltrædes. Det fremgår således af ordlyden af de underpositioner i KN, som er relevante i det foreliggende tilfælde, og af den sammenhæng, de indgår i, at udtrykket »ubearbejdet [form«], således som det gengives i disse underpositioner, ikke henviser til formen på de pågældende metalobjekter, men til deres tilstand som ikke-bearbejdede. At dette er den korrekte fortolkning, fremgår særdeles tydeligt af nogle af sprogversionerne af forordning nr. 2388/2000, f.eks. den danske (»ubearbejdet«), den engelske (»unwrought«), den italienske (»greggio«), den finske (»muokkaamaton«) og den svenske (i »obearbetad form«) sprogversion.
51
Til støtte for, at »kun sintrede« stænger af wolfram eller molybdæn ikke kan sidestilles med disse metaller i ubearbejdet form, har Metherma i øvrigt anført, at wolfram og molybdæn ved hjælp af sintringen får andre egenskaber, hvilket gør dem til produkter og følgelig til »varer af metal«.
52
Det er korrekt, at henset til de forklarende bemærkninger til HS vedrørende HS-pos. s1.01 og 82.01 vil det i givet fald kunne anerkendes, at wolfram og molybdæn i pulverform får yderligere egenskaber ved sintringen, såsom hammerbarhed. Det forholder sig ikke desto mindre således, at kun sintrede stænger af wolfram eller molybdæn, således som det fremgår af disse forklarende bemærkninger, fremkommer ved, at »pulverpartiklerne smelter sammen til en solid og modstandsdygtig masse, uden at stængerne nedbrydes«. Således som det navnlig fremgår af den sidste del af den forklarende bemærkning til HS vedrørende nævnte pos. s1.01, kan den omstændighed, at wolfram eller molybdæn ikke længere fremtræder i pulverform, men som en solid masse, hvis sådanne stænger ikke senere bearbejdes eller forarbejdes, ikke i sig selv have den konsekvens, at de pågældende metaller skal anses for ikke længere at fremtræde i deres ubearbejdede form, i hvert fald ikke med henblik på anvendelsen af KN.
53
Som Kommissionen har anført, følger det under alle omstændigheder af selve ordlyden af underposition 81019110 og 82019110 i KN, således som de var affattet på tidspunktet for de faktiske omstændigheder i hovedsagen, at de omhandlede metaller i ubearbejdet form omfattede »kun sintrede stænger« ved anvendelsen af KN. Som det fremgår af formuleringen af det af den forelæggende ret stillede spørgsmål og af denne doms præmis 32, 35 og 51, er det ubestridt, at det er sådanne stænger, der er omhandlet i hovedsagen.
54
Eftersom »kun sintrede« stænger af wolfram eller molybdæn svarer til disse metaller i ubearbejdet form med henblik på anvendelsen af henholdsvis pos. 8101 og 8102 i KN, kan sådanne stænger følgelig ikke anses for samtidig at henhøre under begrebet »varer heraf« i disse positioners forstand.
55
Metherma har imidlertid anført, at uanset om der i tvisten i hovedsagen er tale om ubearbejdede metaller eller om varer af disse metaller, forholder det sig ikke desto mindre således, at »kun sintrede« stænger af wolfram eller molybdæn vil kunne gøres definitivt uanvendelige til deres oprindelige formål ved brud eller opskæring. Brudstykker af sådanne stænger kan ifølge Metherma således ikke forarbejdes til plader, stænger eller tråd. Herved har Metherma henvist til bestemmelse 8, litra a), indeholdt i KN’s afsnit XV, hvorefter der ved »affald og skrot« bl.a. forstås varer af metal, som er definitivt uanvendelige til deres oprindelige formål som følge af brud eller opskæring.
56
For så vidt som denne argumentation hviler på den betragtning, at »kun sintrede« stænger af wolfram eller molybdæn i intakt tilstand udgør varer af disse metaller, henvises til denne doms præmis 54, hvoraf fremgår, at en sådan betragtning ikke kan tiltrædes, idet sådanne stænger henhører under kategorien ubearbejdet wolfram eller molybdæn med henblik på anvendelsen af henholdsvis pos. 8101 og 8102 i KN.
57
Metherma har i denne sammenhæng bestridt den forelæggende rets fortolkning, hvorefter ubearbejdet wolfram eller molybdæn principielt ikke kan forarbejdes til affald eller skrot. Metherma har under henvisning til den forklarende bemærkning til HS vedrørende HS-pos. s1.01 for det første anført, at det kun er visse faste former af de pågældende metaller, dvs. pulverpartikler sammenpresset i blokke eller prismeformede stænger, der kan sidestilles med den ubearbejdede form. For det andet kan affald og skrot også fremkomme fra ubearbejdede former, således som det angiveligt skulle følge af den forklarende bemærkning til HS vedrørende HS-pos. 72.04, hvorefter affald og skrot kan fremtræde i form af »drejespåner«.
58
For så vidt angår det første af disse argumenter bemærkes, at ordlyden af de i hovedsagen omhandlede KN-underpositioner vedrører »ubearbejdet wolfram [eller molybdæn], herunder kun sintrede stænger«. Følgelig kan disse metaller fremtræde i en anden ubearbejdet form end i form af stænger opnået ved sintring. Det er således på ingen måde udelukket, at brudstykker af kun sintrede stænger af wolfram eller molybdæn også kan udgøre en ubearbejdet form af disse metaller.
59
For så vidt angår det andet af disse argumenter må det konstateres, at Metherma baserer sig på en selektiv læsning af den forklarende bemærkning til HS vedrørende HS-pos. s1.01. Navnlig fremgår det udtrykkeligt af denne bemærkning, at skrot, såsom drejespåner, skal være fremkommet ved fremstillingen af eller ved bearbejdning af de pågældende metaller. Den manuelle knusning af ubearbejdet wolfram eller molybdæn, som er omhandlet i hovedsagen, kan ikke anses for at svare til denne formulering.
60
I øvrigt fremgår det af de uddrag af de forklarende bemærkninger til HS vedrørende HS-pos. s1.01 og 81.02, som er gengivet i denne doms præmis 24 og 25, at kun sintrede stænger af wolfram eller molybdæn ikke svarer til »varer« i den forstand, hvori dette udtryk er anvendt i den forklarende bemærkning til HS vedrørende pos. 72.04, hvorefter kategorien affald og skrot ikke omfatter varer, som med eller uden reparation eller udbedring kan anvendes til deres oprindelige formål eller gøres egnet til andet brug, eller varer, der kan formes til andre genstande uden først at blive genindvundet som metal. I øvrigt bemærkes, at selv om Methermas opfattelse, hvorefter kun sintrede stænger af wolfram eller molybdæn kan udgøre »varer«, skulle tiltrædes, fremgår det bl.a. af den forelæggende rets oplysninger, som Metherma ikke har bestridt, at de sønderbrudte stænger, som er omhandlet i hovedsagen, uden først at blive genindvundet som metal bl.a. egner sig til omsmeltning under stålfremstilling.
61
På denne baggrund skal det forelagte spørgsmål besvares med, at KN, som er indeholdt i bilag I til forordning nr. 2658/87, i den affattelse, som fandt anvendelse i løbet af 2001, dvs. den, som følger af forordning nr. 2388/2000, skal fortolkes således, at »kun sintrede« stænger af wolfram eller molybdæn henhører under dens underposition 81019110, henholdsvis underposition 81029110. Sådanne stænger, der skal anses for en ubearbejdet form af de pågældende metaller og ikke for varer heraf, kan ikke forarbejdes til skrot henhørende under underposition 81019190, henholdsvis underposition 81029190, i nævnte KN ved at blive sønderbrudt eller knust.
Sagens omkostninger
62
Da sagens behandling i forhold til hovedsagens parter udgør et led i den sag, der verserer for den forelæggende ret, tilkommer det denne at træffe afgørelse om sagens omkostninger. Bortset fra nævnte parters udgifter kan de udgifter, som er afholdt i forbindelse med afgivelse af indlæg for Domstolen, ikke erstattes.
På grundlag af disse præmisser kender Domstolen (Syvende Afdeling) for ret:
Den kombinerede nomenklatur, som er indeholdt i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif, skal i den affattelse, som fandt anvendelse i løbet af 2001, dvs. den, som følger af Kommissionens forordning (EF) nr. 2388/2000 af om ændring af bilag I til forordning nr. 2658/87, fortolkes således, at »kun sintrede« stænger af wolfram eller molybdæn henhører under dens underposition 81019110, henholdsvis underposition 81029110. Sådanne stænger, der skal anses for en ubearbejdet form af de pågældende metaller og ikke for varer heraf, kan ikke forarbejdes til skrot henhørende under underposition 81019190, henholdsvis underposition 81029190, i nævnte kombinerede nomenklatur ved at blive sønderbrudt eller knust.
Underskrifter
(
*1
) – Processprog: tysk.