Pagaidu versija
ĢENERĀLADVOKĀTA ŽANA RIŠĀRA DELATŪRA [JEAN RICHARD DE LA TOUR]
SECINĀJUMI,
sniegti 2026. gada 16. aprīlī (1)
Lieta C‑295/25
Lima BV
pret
Vlaams Gewest
(Raad van State (Valsts padome, Beļģija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Lauksaimniecība – Bioloģiskā ražošana un bioloģisko produktu marķēšana – Regula (ES) 2018/848 – 7. panta a), b) un c) punkts – II pielikuma IV daļas 2.2.1. un 2.2.2. punkts – Noteiktu produktu un vielu izmantošana bioloģiskās pārtikas pārstrādē – Sertificēts bioloģiskais pulveris, kas iegūts no attīrītām, žāvētām un samaltām aļģu Lithothamnium calcareum nogulām, kuras dabiski ir bagātas ar kalcija karbonātu – Atļaujas nepiešķiršana
I.      Ievads
1.        Vai var aizliegt lauksaimnieciskas izcelsmes bioloģiskas sastāvdaļas izmantošanu pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā?
2.        Par šādu acīmredzamu paradoksu Tiesai vaicā Raad van State (Valsts padome, Beļģija), jautādama par iespēju izmantot sertificētu bioloģisku pulveri, kas iegūts no attīrītām, žāvētām un samaltām aļģu Lithothamnium calcareum nogulām, kuras dabiski ir bagātas ar kalcija karbonātu, bioloģiskā augu izcelsmes dzērienā uz rīsu vai auzu bāzes, lai gan kalcija izmantošana pārtikas produktos nav skaidri prasīta likumā un kalcija karbonāta izmantošanu bioloģiskajā ražošanā bagātināšanai ar kalciju aizliedz
gan Regulas (ES) 2018/848 (2), redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar Deleģēto regulu (ES) 2022/474 (3), gan tās Īstenošanas regulas (ES) 2021/1165 (4) normas.
3.        Tiesa jau ir lēmusi par aizliegumu bagātināt augu izcelsmes dzērienus ar kalciju, izmantojot šādas nebioloģisku aļģu Lithothamnium calcareum nogulas (5), pamatojoties uz Regulām (EK) Nr. 834/2007 (6) un
Nr. 889/2008 (7). Tomēr iesniedzējtiesas uzdotais jautājums ir vēl nebijis gan tāpēc, ka pārtikas piedevām piemērojamais regulējums ir mainījies ar Regulu 2018/848, ar ko atcelta Regula Nr. 834/2007, gan tāpēc, ka šajā lietā aplūkotās nogulas ir iegūtas no sertificētām bioloģiskām aļģēm Lithothamnium calcareum.
4.        Ierosināšu Tiesai atbildēt, ka šis jaunais pārtikas piedevu regulējums –
kas, manuprāt, attiecināms arī uz pulveri, kurš iegūts no aļģēm Lithothamnium calcareum, – ir piemērojams neatkarīgi no tā, vai šī sastāvdaļa ir vai nav bioloģiska, un ka tādēļ šā pulvera, pat ja tas ir sertificēts kā bioloģisks, izmantošana bagātināšanai ar kalciju bioloģiskajā ražošanā nav atļauta, jo tā nav skaidri prasīta likumā.
II.    Savienības tiesības
A.      Regula (EK) Nr. 178/2002
5.        Regulas (EK) Nr. 178/2002 (8) 2. panta pirmajā un otrajā daļā noteikts:
“Šajā regulā “pārtika” (jeb “pārtikas produkts”) ir jebkura apstrādāta, daļēji apstrādāta vai neapstrādāta viela vai produkts, kas paredzēts cilvēkiem uzturam vai ko saprātīgi paredzamos apstākļos cilvēki varētu lietot uzturā.
Pie “pārtikas” pieder dzērieni, košļājamās gumijas un jebkura viela, tostarp ūdens, kas apzināti pievienota pārtikai tās ražošanas, sagatavošanas vai apstrādes laikā. [..]”
B.      Regula (EK) Nr. 1333/2008
6.        Regulas (EK) Nr. 1333/2008 (9) 3. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts izteikts šādā redakcijā:
“Šajā regulā izmanto [..] šādas definīcijas:
a)      “pārtikas piedeva” ir jebkura viela, ko pašu par sevi uzturā parasti nelieto un ko parasti neizmanto kā raksturīgu pārtikas sastāvdaļu neatkarīgi no tā, vai tai ir uzturvērtība vai tās nav, bet kura pati par sevi vai tās blakusprodukti tieši vai netieši kļūst vai ir pamatoti domājams, ka var kļūt par pārtikas sastāvdaļu vai citādi ietekmēt tās īpašības pēc tam, kad šī viela tehnoloģisku apsvērumu dēļ ir ar nolūku pievienota pārtikai šīs pārtikas ražošanas, pārstrādes, sagatavošanas, apstrādes, iepakošanas, pārvadāšanas vai glabāšanas posmā[.]
Par pārtikas piedevām neuzskata:
[..]
ii)      žāvētu vai koncentrētu pārtiku, tostarp aromatizētājus, kas pievienoti saliktai pārtikai tās ražošanas laikā aromātisko īpašību, garšas īpašību vai uzturfizioloģisko īpašību dēļ un kam ir sekundāra nozīme kā krāsvielai;
[..]
b)      “pārstrādes palīglīdzeklis” ir jebkura viela:
i)      kuru pašu par sevi nelieto uzturā;
ii)      kuru ar konkrētu nolūku izmanto izejvielu, pārtikas un tās sastāvdaļu pārstrādē, lai apstrādē vai pārstrādē panāktu noteiktu tehnoloģisku mērķi; un
iii)      kura pati vai kuras atvasinājumu atliekas bez īpaša nolūka, taču tehniski nenovēršami rodas gatavajā produktā, ar nosacījumu, ka atliekas nav veselībai kaitīgas un tehnoloģiski neiedarbojas uz gatavajiem produktiem;”.
C.      Regula (ES) Nr. 1169/2011
7.        Regulas (ES) Nr. 1169/2011 (10) 2. panta 2. punkta f) apakšpunktā norādīts:
“Piemēro [..] šādas definīcijas:
[..]
f)      “sastāvdaļa” ir jebkura viela vai produkts, tostarp aromatizētāji, pārtikas piedevas un pārtikas fermenti, un jebkuras kombinētas sastāvdaļas vienība, ko lieto pārtikas ražošanas vai sagatavošanas procesā un ko, pat izmainītā veidā, satur arī gatavais produkts; šis termins neattiecas uz atliekvielām;”.
D.      Regula 2018/848
8.        Regulas 2018/848 6., 20., 51., 52. un 63. apsvērumā
teikts:
“(6)      Ņemot vērā [Eiropas] Savienības bioloģiskās ražošanas politikas mērķus, par minētās politikas īstenošanai izveidotā tiesiskā regulējuma mērķi būtu jāizvirza godīgas konkurences un bioloģisko produktu iekšējā tirgus pienācīgas darbības nodrošināšana, centieni saglabāt un attaisnot patērētāju uzticēšanos produktiem, kas marķēti ar bioloģisko produktu marķējumu, un [..] nodrošināt apstākļus, kuros šī politika varētu attīstīties saskaņā ar ražošanas un tirgus attīstību.
[..]
(20)      Tā kā ārējo resursu izmantošana bioloģiskajā ražošanā būtu jāierobežo, būtu jānosaka konkrēti mērķi, kuriem lauksaimniecības produktu vai pārstrādātu lauksaimniecības produktu ražošanā bieži izmanto produktus un vielas. Ja produktus vai vielas parasti izmanto minētajiem mērķiem, to lietošana būtu jāatļauj vienīgi tad, ja tie ir atļauti saskaņā ar šo regulu. Tomēr šādai atļaujai vajadzētu būt spēkā tikai tādā gadījumā, ja šādu ārējo resursu izmantošana nebioloģiskajā ražošanā nav aizliegta ar Savienības tiesību aktiem vai valstu tiesību aktiem, kuru pamatā ir Savienības tiesību akti. [..]
[..]
(51)      Operatoriem, kuri ražo bioloģisko pārtiku [..], būtu jāievēro atbilstošas procedūras, kuru pamatā ir kritisko pārstrādes posmu sistemātiska identificēšana ar mērķi nodrošināt to, ka pārstrādātie produkti atbilst bioloģiskās ražošanas noteikumiem. Pārstrādātiem bioloģiskajiem produktiem vajadzētu būt ražotiem, izmantojot ražošanas metodes, kuras garantē, ka visos bioloģiskās ražošanas posmos tiek saglabātas produktu bioloģiskās iezīmes un īpašības.
(52)      Būtu jāparedz noteikumi attiecībā uz pārstrādātas bioloģiskās pārtikas [..] sastāvu. Konkrētāk, šāda pārtika būtu jāražo galvenokārt no bioloģisk[ām] lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļām vai citām šīs regulas darbības jomā ietilpstošām sastāvdaļām, kas ir bioloģiskas, ar ierobežotu iespēju izmantot konkrētas šajā regulā norādītas lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģiskas sastāvdaļas. Turklāt pārstrādātas bioloģiskās pārtikas [..] ražošanā būtu jāatļauj izmantot tikai konkrētus produktus un vielas, kas ir atļautas saskaņā ar šo regulu.
[..]
(63)      Dažu produktu vai vielu bioloģiskajā ražošanā būtu līdz minimumam jāierobežo un jāpakļauj šajā regulā paredzētajiem īpašajiem nosacījumiem tādu aktīvo vielu izmantošana, ko paredzēts izmantot augu aizsardzības līdzekļos, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 1107/2009 [(11)], mēslošanas līdzekļos, augsnes ielabotājos, barības vielās, dažādas izcelsmes dzīvnieku uztura nebioloģiskajās sastāvdaļās, barības piedevās, pārstrādes palīglīdzekļos un tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļos. Tāda pati pieeja būtu jāievēro attiecībā uz tādu produktu un vielu izmantošanu kā pārtikas piedevas un pārstrādes palīglīdzekļi un attiecībā uz lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģisku sastāvdaļu izmantošanu pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā. Tāpēc būtu jādefinē šādu produktu un vielu iespējam[ā] izmantošan[a] bioloģiskajā ražošanā kopumā un jo īpaši pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā, ievērojot šajā regulā noteiktos principus un konkrētus kritērijus.”
9.        Regulas 2018/848 2. panta 1. punkta b) apakšpunkts noteic:
“Šo regulu piemēro šādiem produktiem, kam ir lauksaimniecības, tostarp akvakultūras un biškopības, izcelsme, kā uzskaitīts LESD I pielikumā, un produktiem, kas iegūti no minētajiem produktiem, ja šādus produktus ražo, sagatavo, marķē, izplata, laiž tirgū vai importē Savienībā, vai eksportē no tās vai tos paredzēts ražot, sagatavot, marķēt, izplatīt, laist tirgū, importēt Savienībā vai eksportēt no tās:
[..]
b)      pārstrādāti lauksaimniecības produkti, ko izmanto pārtikā;”.
10.      Šīs regulas 3. pants formulēts šādi:
“Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1)      “bioloģiskā ražošana” ir šīs regulas prasībām atbilstošu ražošanas metožu izmantošana visos ražošanas, sagatavošanas un izplatīšanas posmos [..];
2)      “bioloģiskais produkts” ir no bioloģiskās ražošanas iegūts produkts [..][.] Nomedītu vai nozvejotu savvaļas dzīvnieku produktus neuzskata par bioloģiskiem produktiem;
[..]
45)      “pārtika” ir pārtika saskaņā ar definīciju [..] Regulas [Nr. 178/2002] 2. pantā;
[..]
51)      “sastāvdaļa” ir sastāvdaļa saskaņā ar definīciju Regulas [Nr. 1169/2011] 2. panta 2. punkta f) apakšpunktā vai – attiecībā uz produktiem, kas nav pārtika, – jebkura viela vai produkts, ko izmanto produktu ražošanā vai sagatavošanā un ko, pat izmainītā veidā, satur arī gatavais produkts;
[..]
61)      “pārtikas piedeva” ir pārtikas piedeva saskaņā ar definīciju [..] Regulas [Nr. 1333/2008] 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā;
[..]
65)      “pārstrādes palīglīdzeklis” ir pārstrādes palīglīdzeklis saskaņā ar definīciju Regulas [Nr. 1333/2008] 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā attiecībā uz pārtiku [..];
[..].”
11.      Regulas 2018/848 II nodaļas “Bioloģiskās ražošanas mērķi un principi” 7. pants noteic:
“Pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanas pamatā jo īpaši ir šādi īpašie principi:
a)      ražot bioloģisko pārtiku no bioloģiski ražotām lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļām;
b)      ierobežot pārtikas piedevu, nebioloģisku sastāvdaļu, kam ir galvenokārt tehnoloģiskas un sensoras funkcijas, un mikrouzturvielu un pārstrādes palīglīdzekļu izmantošanu, proti, izmantot tos minimāli un vienīgi gadījumos, kad pastāv būtiskas tehnoloģiskas vajadzības, vai īpašiem uztura mērķiem;
c)      neizmantot vielas un pārstrādes metodes, kas varētu būt maldinošas attiecībā uz produkta patieso iedabu;
[..].”
12.      Šīs regulas 9. panta 3. punkta pirmajā daļā lasāms:
“Regulas 24. un 25. pantā un II pielikumā minētajiem nolūkiem un izmantojumiem bioloģiskajā ražošanā drīkst izmantot tikai tādus produktus un vielas, kas ir atļautas, ievērojot minētos noteikumus, ar noteikumu, ka minētos produktus un vielas ir atļauts izmantot arī nebioloģiskajā ražošanā saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem un – attiecīgā gadījumā – saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kuri ir balstīti uz Savienības tiesību aktiem.”
13.      Minētās regulas 16. pantā noteikts:
“1.      Operatori, kas ražo pārstrādātu pārtiku, jo īpaši ievēro II pielikuma IV daļā [..] izklāstītos sīki izstrādātos ražošanas noteikumus[.]
2.      Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 54. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem groza:
[..]
b)      II pielikuma IV daļas 2.2.2. punktu attiecībā uz produktu un vielu, ko atļauts izmantot pārstrādātā pārtikā, tipu un sastāvu, kā arī nosacījumiem, ar kādiem tos var izmantot;
[..].”
14.      Atbilstoši Regulas 2018/848 24. panta 2., 4. un 9. punktam:
“2.      [..] [Eiropas] Komisija var atļaut konkrētus produktus un vielas izmantot, lai ražotu pārstrādātu bioloģisko pārtiku un pārtikā [..] izmantojamu raugu, un jebkādus šādus atļautus produktus un vielas iekļauj ierobežojošos sarakstos izmantošanai šādiem nolūkiem:
a)      kā pārtikas piedevas un pārstrādes palīglīdzekļus;
b)      kā lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģiskas sastāvdaļas, ko izmanto pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā;
c)      kā pārstrādes palīglīdzekļus rauga un rauga produktu ražošanā.
[..]
4.      Šā panta 2. punktā minētos produktus un vielas atļauj izmantot pārstrādātas bioloģiskas pārtikas ražošanā vai pārtikā [..] izmantojama rauga ražošanā ar nosacījumu, ka ir ievēroti II nodaļā izklāstītie principi un turpmāk norādītie kritēriji, ko novērtē kopumā:
[..]
b)      bez minēto produktu un vielu izmantošanas būtu neiespējams ražot vai saglabāt pārtiku vai izpildīt konkrētas uztura vajadzības, kas noteiktas, pamatojoties uz Savienības tiesību aktiem;
c)      tie ir sastopami dabā un var būt apstrādāti vienīgi mehāniskos, fiziskos, bioloģiskos, fermentatīvos vai mikrobioloģiskos procesos, izņemot gadījumus, kad šādas izcelsmes produkti vai vielas nav pieejamas pietiekamā daudzumā vai pieņemamā kvalitātē;
d)      bioloģiskā sastāvdaļa nav pieejama pietiekamā daudzumā.
[..]
9.      Komisija pieņem īstenošanas aktus par atļauju piešķiršanu vai atsaukšanu saskaņā ar 1. un 2. punktu produktiem un vielām, kurus drīkst izmantot bioloģiskajā ražošanā kopumā un konkrēti pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā, un ar ko nosaka procedūras, kas jāievēro attiecībā uz šādām atļaujām, šādu produktu un vielu sarakstiem un attiecīgā gadījumā to aprakstu, sastāvam piemērojamām prasībām un lietošanas nosacījumiem.
[..]”
15.      Saskaņā ar šīs regulas II pielikuma III daļas 2.2.1. punktu savvaļas aļģu un to daļu ievākšanu uzskata par bioloģisko ražošanu ar dažiem nosacījumiem, kas sīki izklāstīti minētajā punktā.
16.      Atbilstoši minētās regulas II pielikuma IV daļas 2. punktam “Sīki izklāstītas prasības attiecībā uz pārstrādātas pārtikas ražošanu”:
“[..]
2.2.1.            Pārtikas pārstrādē drīkst izmantot tikai tādas pārtikas piedevas, pārstrādes palīglīdzekļus un lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģiskas sastāvdaļas, ko, ievērojot 24. vai 25. pantu, bioloģiskajā ražošanā ir atļauts izmantot, un produktus un vielas, kas minētas 2.2.2. punktā [..].
2.2.2.            Pārtikas pārstrādē var izmantot šādus produktus un vielas:
[..]
f)      minerālvielas (tostarp mikroelement[us]), vitamīn[us], aminoskābes un mikrouzturvielas – ar noteikumu, ka:
i)      to izmantošana parasta patēriņa pārtikā ir “tieša juridiska prasība”, proti, tā ir tieši prasīta Savienības tiesību aktu noteikumos vai valsts tiesību aktu noteikumos, kas ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem, kā [un] rezultātā attiecīgo pārtiku vispār nevar [nedrīkst] laist tirgū kā parasta patēriņa pārtiku, ja minētās minerālvielas, vitamīni, aminoskābes vai mikrouzturvielas [tai] nav pievienotas; vai
ii)      attiecībā uz pārtiku, kas laista tirgū kā tāda, kurai ir konkrētas raksturīgas iezīmes vai ietekme saistībā ar veselību vai uzturu vai saistībā ar konkrētu patērētāju grupu vajadzībām:
–        produktos, kas minēti [..] Regulas (ES) Nr. 609/2013 [(12)] 1. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, – to izmantošana ir atļauta ar minēto regulu un ar aktiem, kas attiecībā uz minētajiem produktiem pieņemti uz minētās regulas 11. panta 1. punkta pamata, vai
–        produktos, ko regulē ar [..] Direktīvu 2006/125/EK [(13)], – to izmantošana ir atļauta ar minēto direktīvu.
[..]”
E.      Īstenošanas regula 2021/1165
17.      Īstenošanas regulas 2021/1165 14. apsvērumā teikts:
“Ņemot vērā dažu nebioloģisko lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļu sastāvu, daži to lietojumi pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā var atbilst izmantošanai par pārtikas piedevām, pārtikas pārstrādes palīglīdzekļiem vai produktiem un vielām, kas minēti Regulas [2018/848] II pielikuma IV daļas 2.2.2. punktā. Minētajiem lietojumiem saskaņā ar Regulas [2018/848] II pielikuma IV daļas 2.2. punktu ir vajadzīga īpaša atļauja, un šādi lietojumi nebūtu jāatļauj ar nebioloģiskām lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļām domātu atļauju.”
18.      Šīs īstenošanas regulas 6. pants noteic:
“Piemērojot Regulas [2018/848] 24. panta 2. punkta a) apakšpunktu, par pārtikas piedevām, to vidū pārtikas fermentiem, ko izmanto par pārtikas piedevām, un par pārstrādes palīglīdzekļiem bioloģiskās pārtikas ražošanā drīkst izmantot tikai šīs regulas V pielikuma A daļā uzskaitītos produktus un vielas, ja to izmantošana ir saskaņā ar relevantajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, jo īpaši [..] Regulu [Nr. 1333/2008], un attiecīgā gadījumā – saskaņā ar valsts noteikumiem, kas pamatojas uz Savienības tiesību aktiem.”
19.      Minētās īstenošanas regulas 7. pants, kas piemērojams no 2024. gada 1. janvāra (14), noteic:
“Piemērojot Regulas [2018/848] 24. panta 2. punkta b) apakšpunktu, pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā drīkst izmantot tikai šīs regulas V pielikuma B daļā uzskaitītās lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģiskās sastāvdaļas, ja to izmantošana ir saskaņā ar relevantajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem un attiecīgā gadījumā – saskaņā ar valsts noteikumiem, kas pamatojas uz Savienības tiesību aktiem.
Pirmā daļa neskar detalizētās prasības, kas attiecībā uz pārstrādātas pārtikas bioloģisko ražošanu noteiktas Regulas [2018/848] II pielikuma IV daļas 2. iedaļā. Konkrēti, Regulas [2018/848] II pielikuma IV daļas 2.2.2. punktā minētajām nebioloģiskajām lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļām, ko izmanto par pārtikas piedevām, pārstrādes palīglīdzekļiem vai produktiem un vielām, pirmo daļu nepiemēro.”
20.      Tās pašas īstenošanas regulas V pielikuma A daļas “Regulas [2018/848] 24. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētās atļautās barības piedevas [pārtikas piedevas] un pārstrādes palīglīdzekļi” A1. iedaļā ir iekļauta tabula, kurā tostarp ietverta šāda aile:
Kods
Nosaukums
Bioloģiskie pārtikas produkti, kuriem drīkst pievienot
Īpaši nosacījumi un robežvērtības
[..]
[..]
[..]
[..]
E 170
Kalcija karbonāts
Augu un dzīvnieku izcelsmes produkti
Neizmanto produktu iekrāsošanai vai bagātināšanai ar kalciju
[..]
[..]
[..]
[..]
III. Pamatlietas fakti un prejudiciālais jautājums
21.      Lima BV ir saskaņā ar Beļģijas tiesībām dibināta sabiedrība, kas specializējas bioloģiskās augu izcelsmes pārtikas, tostarp divu tādu uz rīsu un auzu bāzes gatavotu bioloģisko dzērienu tirdzniecībā, kuru raksturīgā sastāvdaļa ir Lithothamnium calcareum aļģes, kas iegūtas savvaļas aļģu sertificētas bioloģiskās ievākšanas ceļā.
22.      2023. gada 13. aprīļa sertifikācijas lēmumā kontroles iestāde uzskatīja, ka litotamna (lithothamnium)
gadījumā aļģes (Lithothamnium sp. Algae) jānošķir no jūras produkta, kas iegūts aļģu pārkaļķošanās rezultātā (kaļķaino jūras aļģu audzes), un tikai pirmās minētās var kvalificēt kā “lauksaimniecības produktu”. Tā piebilda, ka sastāvdaļas izmantošanas mērķis prevalē pār apstākli, vai šī sastāvdaļa ir vai nav bioloģiska. Tā secināja, ka litotamna atlieku ar augstu kalcija saturu pievienošana ir bioloģisko produktu bagātināšana, kas ir pretrunā Regulas 2018/848 II pielikuma IV daļas 2.2. punktam, un
rezultātā Lima “marķē un tirgo neatbilstīgus produktus kā bioloģiskus produktus”, tāpēc tai
piemērojams “brīdinājuma” pasākums.
23.      Pēc tam, kad kontroles iestāde 2023. gada 5. maijā šo lēmumu
atstāja negrozītu, Lima par minēto lēmumu iesniedza administratīvu sūdzību Vlaamse Overheid (Flandrijas valdība, Beļģija) Departement Landbouw en Visserij (Lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrija). Ar 2023. gada 18. decembra lēmumu Lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrijas Ieņēmumu atbalsta nodaļas vadītājs pauda uzskatu, ka pulvera, kurš iegūts no attīrītām, žāvētām un samaltām aļģu Lithothamnium calcareum nogulām, pievienošana nav atļauta, jo tās mērķis ir bagātināšana ar kalciju. Viņš secināja, ka “brīdinājuma” pasākums, kas tika piemērots Lima, jāatstāj spēkā un ka tas nozīmē, ka tikai dzērienus, kas jau saražoti līdz 2024. gada 1. janvārim, joprojām var tirgot ar norādi
par
bioloģiskās ražošanas metodi.
24.      Tiesvedībā, kas notiek
Raad van State (Valsts padome), kurā Lima vērsusies ar prasību atcelt šo lēmumu, lietas dalībnieki nav vienisprātis par tiesisko regulējumu, kāds piemērojams attiecībā uz sertificētu bioloģisko pulveri, kurš iegūts no attīrītām, žāvētām un samaltām aļģu Lithothamnium calcareum nogulām, kā arī par sprieduma Natumi interpretāciju.
25.      Pirmkārt, Lima ieskatā šis pulveris jāuzskata par bioloģisku sastāvdaļu. Ar šo vienīgo īpašību pietiek, lai tā pievienošana pārstrādātam bioloģiskam pārtikas produktam būtu atļauta neatkarīgi no tā uzturvielu profila saskaņā ar Regulas 2018/848 7. panta a) punktu. Flandrijas valdība uzskata, ka uz šo pulveri, pat ja tas ir sertificēts kā bioloģisks, jāattiecina tiesiskais regulējums, kas piemērojams attiecībā uz minerālvielām un ar ko ir aizliegts pievienot kalcija karbonātu vienīgi bagātināšanai ar kalciju saskaņā ar šīs regulas 7. panta b) punktu un II pielikuma IV daļas 2.2.1. punktu un 2.2.2. punkta f) apakšpunktu, kā arī Īstenošanas regulas 2021/1165 V pielikuma A daļu.
26.      Otrkārt, spriedumā Natumi Tiesa ir nospriedusi, ka Regula Nr. 889/2008 (15) jāinterpretē tādējādi, ka tā nepieļauj pulvera, kurš iegūts no attīrītām, žāvētām un samaltām aļģu Lithothamnium calcareum nogulām, izmantošanu par lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģisku sastāvdaļu šīs regulas 28. panta izpratnē bioloģiskās pārtikas, piemēram, bioloģisko dzērienu uz rīsu un sojas bāzes, pārstrādē, lai tos bagātinātu ar kalciju.
27.      Lietas dalībnieki nav vienisprātis par to, kādi secinājumi
jāizdara no
minētā
sprieduma, ņemot vērā jaunos tiesību aktus, kas piemērojami šīs lietas faktiem.
28.      Iesniedzējtiesa šaubās, vai šo judikatūru var piemērot vienkārši pēc analoģijas, jo spriedumā Natumi Tiesa lēma par nebioloģisku pulveri, kas iegūts no attīrītām, žāvētām un samaltām aļģu Lithothamnium calcareum nogulām, savukārt šajā lietā Lithothamnium calcareum, ko izmanto pulverim, ir sertificēts kā bioloģisks. Turklāt šī tiesa uzskata, ka piemērojamie tiesību akti ir attīstījušies, it īpaši ar Regulas 2018/848 24. panta 4. punkta d) apakšpunktu, ar ko ir pievienots jauns nosacījums attiecībā uz bioloģiskajā ražošanā izmantoto produktu un vielu atļaušanu, proti, ka bioloģiskā sastāvdaļa nav pieejama pietiekamā daudzumā. Tā piebilst, ka to aļģu saraksts, kuras kā lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģiska sastāvdaļa var tikt pievienotas pārstrādātai bioloģiskajai pārtikai, tika samazināts līdz diviem ierakstiem (aļģe Eisenia bicyclis un aļģe Hizikia fusiforme) (16). Minētā tiesa norāda, ka dokumentā Frequently asked questions on organic rules (“Bieži uzdotie jautājumi par bioloģiskajiem noteikumiem”), kuru Komisija publicējusi 2023. gada 30. novembrī un regulāri atjaunina (17), ir norādīts, ka Lithothamnium calcareum galvenā sastāvdaļa ir kalcija karbonāts, kas ir minerālviela, kuras izmantošanai bioloģiskajā ražošanā tātad ir vajadzīga atļauja saskaņā ar Regulas 2018/848 II pielikuma IV daļas 2.2.2. punktu, un ka tā galvenā funkcija pārstrādātajos pārtikas produktos ir kalcija pievienošana.
29.      Šādos apstākļos Raad van State (Valsts padome) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Vai Regulas [2018/848] II pielikuma IV daļas 2.2.1. un 2.2.2. punkts, lasot tos kopsakarā ar [šīs regulas] 7. panta b) un c) punktu, jāinterpretē tādējādi, ka uz sertificētu bioloģisko pulveri, kas iegūts no attīrītām, samaltām un žāvētām aļģu Lithothamnium calcareum nogulām, kuras dabiski ir bagātas ar kalcija karbonātu, pārstrādājot bioloģisko pārtiku, kas paredzēta parastam patēriņam, attiecas [minētās regulas] II pielikuma IV daļas 2.2.2. punkta f) apakšpunkta i) punkts, un tāpēc tas ir aizliegts, jo kalcija izmantošana parasta patēriņa pārtikā nav skaidri prasīta likumā?”
30.      Lima, Flandrijas valdība, Itālijas valdība un Komisija iesniedza rakstveida apsvērumus.
IV.    Juridiskā analīze
31.      Iesniedzējtiesas uzdotais jautājums liek pārbaudīt, vai pastāv lauksaimnieciskas izcelsmes bioloģisko sastāvdaļu izmantošanas ierobežojums pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā, piemērojot Regulas 2018/848 7. panta b) un c) punktu, kuros paredzēts, ka īpašo principu, kas attiecas uz pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanu, vidū ir, pirmkārt, princips, ka pārtikas piedevas, mikrouzturvielas un pārstrādes palīglīdzekļus izmanto minimāli un vienīgi gadījumos, kad pastāv būtiskas tehnoloģiskas vajadzības, vai īpašiem uztura mērķiem, un, otrkārt, princips, ka netiek izmantotas vielas un pārstrādes metodes, kas varētu būt maldinošas attiecībā uz produkta patieso iedabu. Vai tomēr pietiek ar to, ka lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļa ir bioloģiska, lai to varētu izmantot bioloģiskās pārtikas pārstrādē, ja šīs regulas 7. panta a) punktā ir paredzēts, ka vēl viens īpašs pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanas princips ir tāds, ka bioloģisko pārtiku ražo no bioloģiski ražotām lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļām?
32.      Judikatūrā jau ir noteikti principi attiecībā uz augu izcelsmes dzērieniem. Tādējādi Tiesa ir nospriedusi, ka nosaukums “piens” un nosaukumi, ko drīkst izmantot vienīgi piena produktiem, likumīgi nevar tikt lietoti, lai apzīmētu tikai augu valsts produktu, jo tādu aprakstošu vai paskaidrojošu norāžu pievienošana, kurās ir minēta attiecīgā produkta augu valsts izcelsme, neietekmē šo aizliegumu (18).
33.      Turklāt Tiesa ir konstatējusi, ka saimnieciskās darbības subjektiem jānosaka savu produktu sastāvs un jānolemj, ar kādu norādi tie vēlas tos tirgot. Tādējādi, ja tie vēlas tirgot šos produktus kā uztura bagātinātājus (19), kā produktus ar uzturvērtības vai veselīguma norādēm (20) vai kā īpašas diētas pārtikas produktus (21), tiem jāizpilda pienākumi, kuri attiecīgajā jomā paredzēti piemērojamā Savienības tiesiskajā regulējumā, un tā rezultātā var tikt noteikts aizliegums tirgot tos kā bioloģiskās lauksaimniecības produktus. Savienības tiesībās nav garantēts, ka saimnieciskās darbības subjekts varētu tirgot savus produktus ar visām norādēm, kuras tas uzskata par izdevīgām šo produktu popularizēšanai (22).
34.      Tiesa 2024. gada 4. oktobra spriedumā Herbaria Kräuterparadies II (23), kas sekoja 2014. gada 5. novembra spriedumam
Herbaria Kräuterparadies (24), apstiprināja, ka attiecīgajam dzērienam, kas tiek tirgots kā uztura bagātinātājs un sastāv no augļu sulu un ārstniecības augu izvilkumu bioloģiskā ražošanā iegūta maisījuma, kuram pievienoti vitamīni – kas nav augu izcelsmes – un dzelzs glikonāts, nevar tikt saukts
par bioloģisku, jo neatbilst Regulas 2018/848 16. panta 1. punktā – kopsakarā ar tās II pielikuma IV daļas 2.2.2. punkta f) apakšpunktu (25) – izvirzītajām prasībām (26).
35.      Spriedumā Natumi, uz kuru atsaucas abas pamatlietas puses, Tiesa nosprieda, ka no attīrītām, žāvētām un samaltām aļģu Lithothamnium calcareum nogulām iegūta pulvera
izmantošana par lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģiski iegūtu sastāvdaļu Regulas Nr. 889/2008, redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar Īstenošanas regulu 2018/1584, 28. panta izpratnē bioloģisko dzērienu uz sojas un rīsu bāzes pārstrādē to bagātināšanai ar kalciju saskaņā ar šo regulu nebija iespējama.
36.      Lai gan Tiesa patiešām ir norādījusi, ka aļģes Lithothamnium calcareum nebija minētas normās, kas piemērojamas attiecībā uz minerālvielu pievienošanu bioloģiskās pārtikas ražošanā (27), un ka “sākotnēji to nevar uzskatīt par minerāl[viel]u” (28), tā ir piebildusi, ka citās tiesību normās (29), lasot tās kopsakarā ar šīm nupat minētajām normām, ir aizliegts pievienot kalciju tādai pārstrādātai bioloģiskajai pārtikai kā dzērieni uz rīsu un sojas bāzes to bagātināšanas ar kalciju nolūkā (30). Tā konstatēja, ka šos dzērienus ražojošā sabiedrība skaidri atzīst, ka izmanto šīs aļģes to augstā kalcija satura dēļ (31), un no tā secināja, ka šā pulvera, kuram ir dabiski augsts kalcija saturs, izmantošana par lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģisku sastāvdaļu Regulas Nr. 889/2008,
redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar Īstenošanas regulu 2018/1584, 28. panta izpratnē apiet aizliegumu izmantot kalcija karbonātu bagātināšanas ar kalciju nolūkos (32).
37.      Bioloģiskās pārtikas ražošanai piemērojamajā Regulā 2018/848 sasaiste starp lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģiskām sastāvdaļām piemērojamo regulējumu un pārtikas piedevām un pārstrādes palīglīdzekļiem piemērojamo regulējumu ir skaidrota, ņemot vērā šīs regulas 7. pantā bioloģiskās pārtikas pārstrādes jomā noteiktos principus, proti, tostarp, ka ražošana
jāveic no bioloģiskām lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļām un ka jāierobežo pārtikas piedevu izmantošana.
38.      Sliecos uzskatīt, ka ar to vien, ka tiek izmantota sastāvdaļa, kas saskaņā ar Regulas 2018/848 7. panta a) punktā noteikto principu ir kvalificēta kā “lauksaimnieciskas izcelsmes bioloģiska sastāvdaļa”, nepietiek, lai atļautu jebkādu tās izmantošanu. Proti, šīs regulas 7. panta b) punktā ir noteikts princips ierobežot “pārtikas piedevu, [..] mikrouzturvielu un pārstrādes palīglīdzekļu izmantošanu, proti, izmantot [tās] minimāli un vienīgi gadījumos, kad pastāv būtiskas tehnoloģiskas vajadzības, vai īpašiem uztura mērķiem”. Tādējādi pārtikas piedeva, pat ja tā ir lauksaimnieciskas izcelsmes bioloģiska sastāvdaļa, jāanalizē atkarībā no tā, kālab tā
tiek izmantota (būtiskām tehnoloģiskām vajadzībām vai īpašam uztura mērķim).
39.      Uzreiz jāatgādina, ka jēdziens “sastāvdaļa” Regulas 2018/848 3. panta 51. punktā ir definēts, atsaucoties uz Regulas Nr. 1169/2011 2. panta 2. punkta f) apakšpunktā esošo definīciju. Atbilstoši šai nupat minētajai normai sastāvdaļa, ir “jebkura viela vai produkts, tostarp aromatizētāji, pārtikas piedevas un pārtikas fermenti, un jebkuras kombinētas sastāvdaļas vienība, ko lieto pārtikas ražošanas vai sagatavošanas procesā un ko, pat izmainītā veidā, satur arī gatavais produkts”. No tā izriet, ka pārtikas piedevas ietilpst sastāvdaļās un ka aļģu Lithothamnium calcareum pulvera kvalificēšana par “lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģisku sastāvdaļu” spriedumā Natumi neliedz to kvalificēt arī kā “pārtikas piedevu” Regulas 2018/848 izpratnē.
40.      Savukārt “pārtikas piedevas” šīs regulas 3. panta 61. punktā ir definētas ar atsauci uz Regulas Nr. 1333/2008 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu, proti, kā “jebkura viela, ko pašu par sevi uzturā parasti nelieto un ko parasti neizmanto kā raksturīgu pārtikas sastāvdaļu neatkarīgi no tā, vai tai ir uzturvērtība vai tās nav, bet kura pati par sevi vai tās blakusprodukti tieši vai netieši kļūst vai ir pamatoti domājams, ka var kļūt par pārtikas sastāvdaļu vai citādi ietekmēt tās īpašības pēc tam, kad šī viela tehnoloģisku apsvērumu dēļ ir ar nolūku pievienota pārtikai šīs pārtikas ražošanas, pārstrādes, sagatavošanas, apstrādes, iepakošanas, pārvadāšanas vai glabāšanas posmā”.
41.      Nav noliedzams, ka no aļģēm Lithothamnium calcareum iegūtais pulveris un kalcija karbonāts, no kura tas galvenokārt sastāv, netiek lietoti kā pārtikas produkti paši par sevi, bet tiek apzināti pievienoti un kļūst par galīgā dzēriena sastāvdaļu (33). Šajā savas argumentācijas posmā
jautājumu
par šā pulvera uzturvērtību vai tehnoloģisko funkciju
nolikšu malā.
42.      Tomēr šajā pārtikas piedevu definīcijā ir paredzēti izņēmumi. Tādējādi par pārtikas piedevām neuzskata “žāvētu vai koncentrētu pārtiku, tostarp aromatizētājus, kas pievienoti saliktai pārtikai tās ražošanas laikā aromātisko īpašību, garšas īpašību vai uzturfizioloģisko īpašību dēļ un kam ir sekundāra nozīme kā krāsvielai” (34). Šim izņēmumam ir divi nosacījumi: tai jābūt pārtikai un izmantotai tās aromātisko īpašību, garšas īpašību vai uzturfizioloģisko īpašību dēļ.
43.      Tādēļ, pirmkārt, jānoskaidro, vai pamatlietā aplūkotos pulveri var kvalificēt kā “pārtiku”. “Pārtika” (jeb “pārtikas produkts”) Regulas 2018/848 3. panta 45. punktā ir definēta ar atsauci uz Regulas Nr. 178/2002 2. pantu, proti, kā “jebkura apstrādāta, daļēji apstrādāta vai neapstrādāta viela vai produkts, kas paredzēts cilvēkiem uzturam vai ko saprātīgi paredzamos apstākļos cilvēki varētu lietot uzturā”. Minētā 2. panta otrajā daļā ir precizēts, ka “pie “pārtikas” pieder dzērieni, košļājamās gumijas un jebkura viela, tostarp ūdens, kas apzināti pievienota pārtikai tās ražošanas, sagatavošanas vai apstrādes laikā”. Šī definīcija ļauj apgalvot, ka aplūkotais pulveris ir pārtika kā viela, kas apzināti pievienota pārtikai. Šo secinājumu iepriekšējā punktā minētā izņēmuma pirmais nosacījums ir izpildīts.
44.      Otrkārt, lai izpildītu šā izņēmuma otro nosacījumu, vēl ir nepieciešams, lai šis pulveris tiktu lietots tā aromātisko īpašību, garšas īpašību vai uzturfizioloģisko īpašību dēļ. Savukārt tam tuvais jēdziens “īpaši uztura mērķi”, kas gan nav definēts, taču
atrodams Regulas 2018/848 7. panta b) punktā, ir lietots vienā no pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā piemērojamiem principiem, uz kuru pamatojoties pārtikas piedevas var izmantot šādos pārtikas produktos (otrs – alternatīvs – mērķis ir būtiskas tehnoloģiskas vajadzības) (35).
45.      Visa šajā lietā un tiesiskajā regulējumā, kas piemērojams pamatlietā aplūkotā pulvera izmantošanai, valdošā neskaidrība
rodas no šiem tuvajiem jēdzieniem. Tādējādi, ja pārtikas piedevu izmanto īpašiem uztura mērķiem, tā ir atļauta pārstrādātas pārtikas bioloģiskajā ražošanā. Turklāt, ja viela ir pārtikas produkts, ko lieto tā aromātisko īpašību, garšas īpašību vai uzturfizioloģisko īpašību dēļ, tad tā nav pārtikas piedeva un tātad var tikt izmantota brīvi. Līdz ar to jānoskaidro, kāda ir šā pulvera funkcija.
46.      Lima apgalvo, ka aļģu Lithothamnium calcareum pulveri
izmanto, lai bagātinātu savus dzērienus ar kalciju, un vienīgi norāda, ka tā ir lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļa. Lima
arī apgalvo, ka spriedumā Natumi Tiesa konkrētajā lietā aplūkoto pulveri ir kvalificējusi tikai kā “lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģisku sastāvdaļu”, nevis kā “minerāl[viel]u”, un ka tādēļ šīs sastāvdaļas bioloģiskais variants jāpieņem.
47.      Tomēr man nešķiet, ka Regula 2018/848 pieļautu interpretāciju, kas izraisītu šādu rezultātu.
48.      Pirmām kārtām, attiecībā uz pārtikas produktiem vienīgā norāde uz iedarbību
uzturvērtības
ziņā ir ietverta šīs regulas II pielikuma IV daļas 2.2.2. punkta f) apakšpunkta ii) punktā par “minerālviel[u] (tostarp mikroelement[u]), vitamīn[u], aminoskāb[ju] un mikrouzturviel[u] [..] [izmantošanu] attiecībā uz pārtiku, kas laista tirgū kā tāda, kurai ir konkrētas raksturīgas iezīmes vai ietekme saistībā ar veselību vai uzturu vai saistībā ar konkrētu patērētāju grupu vajadzībām”. Tajā ir minēti tikai daži produkti, uz kuriem attiecas Regula Nr. 609/2013, un produkti, kurus reglamentē Direktīva 2006/125. Tādēļ, manuprāt, princips, ka pārtikas piedevas izmantojamas vienīgi gadījumos, kad pastāv īpaši uztura mērķi, Regulas 2018/848 7. panta b) punktā ir noteikts tieši šim
ļoti specifiskajam
(zīdaiņiem un bērniem paredzēto) pārtikas produktu veidam.
49.      Pārējās Regulā 2018/848 rodamās norādes uz iedarbību uzturvērtības ziņā
vai barojošo iedarbību attiecas uz lopkopību (36) un augkopību (37). Uzskatu, ka saikne starp visiem šiem uztura vai barošanas mērķiem bioloģiskās ražošanas jomā izriet no apstākļa, ka tie attiecas uz gadījumiem, kad subjekts (zīdainis, mazulis, lauksaimniecības dzīvnieks) vai objekts (augsne, augs) viens pats nespēj nodrošināt sev sabalansētu uzturu.
50.      Otrām kārtām, iespēju izmantot kalcija karbonātu neietekmē tas, vai piedeva ir vai nav bioloģiska. Proti, Īstenošanas regulas 2021/1165 V pielikuma A daļas A1. iedaļā nav precizēts, ka šim produktam – atšķirībā no citām piedevām (38) – būtu jābūt iegūtam vienīgi bioloģiskajā ražošanā. Regulas Nr. 889/2008 sākotnējā redakcijā VIII pielikuma A daļas pārtikas piedevu tabulā nebija ietverta norāde uz bioloģisko izcelsmi. Šī prasība izmantot šīs bioloģiski ražotās piedevas parādījās Īstenošanas regulā 2019/2164, kurā attiecīgā tabula
tika aizstāta. Šīs
izmaiņas ir redzamas Regulas 2018/848 24. panta 4. punktā, kas noteic, ka atļauja izmantot nebioloģiskas piedevas ir balstīta uz vairākiem principiem, tostarp principu par bioloģiskās sastāvdaļas nepieejamību pietiekamā daudzumā. Tādējādi a contrario, ja šāda pieejamība pastāv, piedevai jābūt iegūtai bioloģiskajā ražošanā. Tātad pārtikas piedevas var būt vai nebūt iegūtas bioloģiskajā ražošanā.
51.      Apstiprinājumu
šā viedokļa pareizībai saskatu Īstenošanas regulas 2021/1165 7. panta redakcijā, kurā precizēts, ka tad, ja lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģisku sastāvdaļu izmanto kā pārtikas piedevu, uz to attiecas šai pārtikas piedevai piemērojamais regulējums. Lai gan šā panta spēkā stāšanās bija atlikta līdz 2024. gada 1. janvārim (39), jaunais tiesiskais regulējums ir skaidrs: piemērojamo regulējumu nosaka lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģiskās sastāvdaļas izmantošanas mērķis.
52.      Trešām kārtām, uzskatu, ka ar Regulas 2018/848 24. panta 2. punktu ir ieviesti divi atšķirīgi regulējumi attiecībā uz lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģiskām sastāvdaļām un pārtikas piedevām. Tomēr, kā tikko izklāstīju, pārtikas piedevu regulējums attiecas gan uz bioloģiskajām, gan nebioloģiskajām sastāvdaļām. Tādēļ sastāvdaļas bioloģiskums nav tas, kas attiecīgā gadījumā ļauj izvairīties no pārtikas piedevām piemērojamā tiesiskā regulējuma (40).
53.      Proti, Regulas 2018/848 24. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā noteikts, ka “Komisija var atļaut konkrētus produktus un vielas izmantot, lai ražotu pārstrādātu bioloģisko pārtiku [..], un jebkādus šādus atļautus produktus un vielas iekļauj ierobežojošos sarakstos izmantošanai šādiem nolūkiem: [..] kā pārtikas piedevas un [..] palīglīdzekļus [..] [vai] kā lauksaimnieciskas izcelsmes nebioloģiskas sastāvdaļas, ko izmanto pārstrādātas bioloģiskās pārtikas ražošanā”.
54.      Īstenošanas regulas 2021/1165 V pielikuma A daļas A1. iedaļā “Pārtikas piedevas, arī nesējvielas” kalcija karbonāts ir iekļauts ar norādi uz īpašo nosacījumu, ka to “neizmanto produktu iekrāsošanai vai bagātināšanai ar kalciju”. Šā tiesiskā regulējuma izpratnē kalcija karbonāts tiek uzskatīts par pārtikas piedevu, kuras funkcija nevar būt nedz krāsošana, nedz bagātināšana ar kalciju. Tātad šīs aizliegtās funkcijas
kalpo tehnoloģiskam mērķim, jo citādi kalcija karbonāts šajos lietošanas veidos netiktu kvalificēts kā “pārtikas piedeva”. Un otrādi – norāde uz kalcija karbonātu pārstrādes palīglīdzekļu sarakstā (šīs īstenošanas regulas V pielikuma A daļas A2. iedaļā) neietver nekādus īpašus nosacījumus vai ierobežojumus.
55.      Jāpiebilst, ka ar Īstenošanas regulu (ES) 2025/973 (41) ir apvienots pārtikas piedevu saraksts (A1. iedaļa) un pārstrādes palīglīdzekļu saraksts (A2. iedaļa) no Īstenošanas regulas 2021/1165 V pielikuma A daļas, ņemot vērā to, ka “atkarībā no galaproduktā pildāmās tehnoloģiskās funkcijas daži produkti, kas klasificēti pie pārstrādes palīglīdzekļiem, būtu jāklasificē pie pārtikas piedevām, un daži citi produkti atbilstoši to lietojumam būtu jāklasificē pie pārtikas piedevām un pie pārtikas pārstrādes palīglīdzekļiem” (42).
56.      Īstenošanas regulas 2025/973 18. apsvērumā arī ir precizēts, ka “minētajā apvienotajā sarakstā īpašais nosacījums, ka piedevu “kalcija karbonāts” nedrīkst izmantot krāsošanai vai bagātināšanai ar kalciju, būtu jāsvītro, jo minētais nosacījums jau ir iekļauts Regulas [2018/848] II pielikuma IV daļas 2.2.2. punkta c) [(43)], d) [(44)] un f) apakšpunktā” (45).
57.      Savukārt Regulas 2018/848 II pielikuma IV daļas 2.2.2. punkta f) apakšpunktā šo produktu un vielu vidū ir minētas “minerālvielas (tostarp mikroelementi), vitamīni, aminoskābes un mikrouzturvielas – ar noteikumu, ka [..] to izmantošana parasta patēriņa pārtikā ir “tieša juridiska prasība”, proti, tā ir tieši prasīta Savienības tiesību aktu noteikumos vai valsts tiesību aktu noteikumos, kas ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem, kā [un] rezultātā attiecīgo pārtiku vispār nevar [nedrīkst] laist tirgū kā parasta patēriņa pārtiku, ja minētās minerālvielas, vitamīni, aminoskābes vai mikrouzturvielas [tai] nav pievienotas”. Nedz lūgumā sniegt prejudiciālu nolēmumu, nedz lietas dalībnieku apsvērumos nav minēts regulējums, kurā būtu prasīts pamatlietā aplūkotajiem pārtikas produktiem, proti, dzērieniem uz rīsu un auzu bāzes, pievienot kalciju, lai tos varētu tirgot (46).
58.      Turklāt Komisija pamatojas uz šo tiesību normu, lai norādītu, ka kalcija karbonāta izmantošana bioloģiskās pārtikas pārstrādē ir aizliegta (47), izmantodama tai ar Regulas 2018/848 54. pantu piešķirto kompetenci pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu “II pielikuma IV daļas 2.2.2. punktu attiecībā uz produktu un vielu, ko atļauts izmantot pārstrādātā pārtikā, tipu un sastāvu, kā arī nosacījumiem, ar kādiem tos var izmantot” saskaņā ar šīs regulas 16. panta 2. punkta b) apakšpunktu.
59.      Tādējādi
uzskatu, ka pamatlietā aplūkotais pulveris, kas galvenokārt sastāv no kalcija karbonāta, jāuzskata par pārtikas piedevu, kuras izmantošana bioloģiskās pārtikas ražošanā ir aizliegta situācijā, kad tas tiek izmantots vienīgi augu dzēriena bagātināšanai ar kalciju, lai gan tas nav prasīts likumā, proti, Savienības vai valsts tiesiskajā regulējumā.
V.      Secinājumi
60.      Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos apsvērumus, ierosinu Tiesai uz Raad van State (Valsts padome, Beļģija) uzdoto prejudiciālo jautājumu atbildēt šādi:
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/848 (2018. gada 30. maijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007, redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar Komisijas 2022. gada 17. janvāra Deleģēto regulu (ES) 2022/474, 24. panta 2. punkta a) apakšpunkts, kā arī II pielikuma IV daļas 2.2.1. punkts un 2.2.2. punkta f) apakšpunkta i) punkts, lasot tos kopsakarā ar Regulas 2018/848 7. panta b) punktu,
jāinterpretē tādējādi, ka
sertificēts bioloģiskais pulveris, kas iegūts no attīrītām, žāvētām un samaltām ar kalcija karbonātu dabiski bagāto aļģu Lithothamnium calcareum nogulām
un ko pārtikas pārstrādē izmanto bagātināšanai ar kalciju, ir aizliegts, jo kalcija karbonātu šim nolūkam nedrīkst izmantot un kalcija izmantošana parasta patēriņa pārtikā nav skaidri prasīta likumā.
1      Oriģinālvaloda – franču.
2      Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (2018. gada 30. maijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 (OV 2018, L 150, 1. lpp.).
3      Komisijas 2022. gada 17. janvāra Deleģētā regula (OV 2022, L 98, 1. lpp.), turpmāk tekstā – “Regula 2018/848”.
4      Komisijas Īstenošanas regula (2021. gada 15. jūlijs), ar ko atļauj bioloģiskajā ražošanā izmantot noteiktus produktus un vielas un izveido to sarakstus (OV 2021, L 253, 13. lpp.).
5      Skat. spriedumu, 2021. gada 29. aprīlis, Natumi (C‑815/19, turpmāk tekstā – “spriedums Natumi”, EU:C:2021:336).
6      Padomes Regula (2007. gada 28. jūnijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu (OV 2007, L 189, 1. lpp.).
7      Komisijas Regula (2008. gada 5. septembris), ar ko paredz sīki izstrādātus bioloģiskās ražošanas, marķēšanas un kontroles noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu
(OV 2008, L 250, 1. lpp.), redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar Komisijas
2019. gada 17. decembra Īstenošanas regulu (ES) 2019/2164 (OV 2019, L 328, 61. lpp.), turpmāk tekstā – “Regula Nr. 889/2008”. Šī regula tika atcelta ar Īstenošanas regulu 2021/1165.
8      Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV 2002, L 31, 1. lpp.).
9      Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (2008. gada 16. decembris) par pārtikas piedevām (OV 2008, L 354, 16. lpp.).
10      Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (2011. gada 25. oktobris) par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu (OV 2011, L 304, 18. lpp.).
11      Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV 2009, L 309, 1. lpp.).
12      Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (2013. gada 12. jūnijs) par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu pārtiku un par pilnīgiem uztura aizstājējiem svara kontrolei, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 92/52/EEK, Komisijas Direktīvas 96/8/EK, 1999/21/EK, 2006/125/EK un 2006/141/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/39/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 41/2009 un (EK) Nr. 953/2009 (OV 2013, L 181, 35. lpp.).
13      Komisijas Direktīva (2006. gada 5. decembris) par apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem (OV 2006, L 339, 16. lpp.).
14      Skat. Īstenošanas regulas 2021/1165 13. panta trešo daļu.
15      Redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar Komisijas 2018. gada 22. oktobra Īstenošanas regulu (ES) 2018/1584
(OV 2018, L 264, 1. lpp.).
16      Iesniedzējtiesa atsaucas uz Īstenošanas regulas 2021/1165 V pielikuma B daļu.
17      Šis dokuments ir pieejams šādā tīmekļvietnes adresē: https://agriculture.ec.europa.eu/farming/organic-farming/organics-glance_lv. Nesenākais atjauninājums veikts 2026. gada [22]. janvārī.
18      Skat. spriedumu, 2017. gada 14. jūnijs, TofuTown.com (C‑422/16, EU:C:2017:458, 40. punkts un tajā minētā judikatūra, kā arī rezolutīvā daļa).
19      Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/46/EK (2002. gada 10. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (OV 2002, L 183, 51. lpp.), redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1137/2008 (OV 2008, L 311, 1. lpp.), izpratnē.
20      Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1924/2006 (2006. gada 20. decembris) par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (OV 2006, L 404, 9. lpp.) un Komisijas Regulas (ES) Nr. 432/2012 (2012. gada 16. maijs), ar ko izveido sarakstu ar atļautajām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību (OV 2012, L 136, 1. lpp.), izpratnē.
21      Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/39/EK (2009. gada 6. maijs) par īpašas diētas pārtikas produktiem (OV 2009, L 124, 21. lpp.) un Komisijas Regulas (EK) Nr. 953/2009 (2009. gada 13. oktobris) par vielām, ko īpašu uztura apsvērumu dēļ var pievienot īpašas diētas pārtikas produktiem (OV 2009, L 269, 9. lpp.), izpratnē.
22      Skat. spriedumu, 2014. gada 5. novembris, Herbaria Kräuterparadies
(C‑137/13, EU:C:2014:2335, 46. punkts).
23      C‑240/23, EU:C:2024:852.
24      C‑137/13, EU:C:2014:2335.
25      Minētā 2.2.2. punkta f) apakšpunkta redakciju ir tieši iedvesmojis 2014. gada 5. novembra spriedums Herbaria Kräuterparadies (C‑137/13, EU:C:2014:2335).
26      Skat. spriedumu, 2024. gada 4. oktobris, Herbaria Kräuterparadies II (C‑240/23, EU:C:2024:852, 85. punkts un rezolutīvā daļa).
27      Skat. Regulas Nr. 889/2008 27. panta 1. punktu un VIII pielikumu.
28      Skat. spriedumu Natumi (47. punkts).
29      Skat. Regulas Nr. 834/2007 19. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 21. pantu.
30      Skat. spriedumu Natumi (67. punkts).
31      Skat. spriedumu Natumi (68. punkts).
32      Skat. spriedumu Natumi (69. punkts).
33      Pēdējais minētais elements neļauj šos produktus kvalificēt kā “pārstrādes palīglīdzekļus”, kuriem jāpaliek tikai kā atliekām gatavajā produktā, nekaitējot veselībai un tehnoloģiski neiedarbojoties uz šo produktu. Skat. definīciju Regulas 2018/848 3. panta 65. punktā, kurā ir atsauce uz definīciju Regulas Nr. 1333/2008 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā.
34      Skat. Regulas Nr. 1333/2008 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta otrās daļas ii) punktu.
35      Skat. šo secinājumu 38. punktu.
36      Vārdkopa “uztura mērķi” ir lietota 8. panta b) punktā; vārdkopa “uztura vajadzības” ir ietverta II pielikuma II daļas 1.4.1. punkta b) apakšpunktā un III daļas 3.1.3.1. punkta a) apakšpunktā; vārdkopa “uztura modeļi” ir lietota II pielikuma II daļas 1.4.1. punkta d) apakšpunktā; vārdkopa “barības piedevas” ir lietota II pielikuma II daļas 1.5.2.3. punktā; vārdkopa “barības vielu sastāvs” ir ietverta II pielikuma III daļas 3.1.3.1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā; un vārdkopa “nepieciešamais uzturs” ir lietota II pielikuma III daļas 3.1.3.2. punkta a) apakšpunktā.
37      Vārdkopa “barības vielas” ir lietota 24. panta 1. punkta b) apakšpunktā, 31. pantā, kā arī II pielikuma I daļas 1.2. un 1.9.6. punktā; vārdkopa “konkrētas kultūraugu barošanas prasības” ir rodama 24. panta 3. punkta d) apakšpunktā; vārdkopa “esošās barības vielu rezerves” ir lietota II pielikuma I daļas 1.3. punkta a) apakšpunktā; un vārdkopa “barošanas vajadzības” ir lietota II pielikuma I daļas 1.9.3. punktā.
38      Proti, atšķirībā no lecitīniem, rozmarīna ekstraktiem, ceratoniju augļu sveķiem, guāra sveķiem, gumiarābika, Tara sveķiem, želena sveķiem, glicerīna, bišu vaska, karnaubas vaska un eritritola.
39      Skat. šo secinājumu 14. zemsvītras piezīmi.
40      Skat. šo secinājumu 50. un 51. punktu.
41      Komisijas Īstenošanas regula (2025. gada 23. maijs), ar kuru groza un labo Īstenošanas regulu (ES) 2021/1165, ar ko atļauj bioloģiskajā ražošanā izmantot noteiktus produktus un vielas un izveido to sarakstus (OV L, 2025/973).
42      Skat. Īstenošanas regulas 2025/973 17. apsvērumu.
43      Par krāsvielām, ko izmanto gaļas un olu čaumalu zīmogošanai.
44      Par vārītu olu čaumalu, kas tiek tirgotas konkrētā gada posmā, tradicionālo dekoratīvo krāsojumu.
45      Šajā redakcijā tiešām ir precizēts, ka kalcija karbonātu aizliegts izmantot gan krāsošanai, gan bagātināšanai ar kalciju.
46      Pēc analoģijas skat. spriedumu Natumi (66. punkts).
47      Bieži uzdotajos jautājumos
par bioloģiskajiem noteikumiem, kas minēti šo secinājumu 28. punktā, skat. atbildi uz 12. jautājumu 4.5. iedaļā (113. un 114. lpp.), kurā tiek vaicāts par iespēju izmantot Lithothamnium calcareum pārtikas bioloģiskajā ražošanā: “Nē. Piemērojams ir Regulas [2018/848] II pielikuma IV daļas 2.2.2. punkta f) apakšpunkts, un tas noteic, ka [..]
Lithothamnium calcareum galvenā sastāvdaļa ir kalcija karbonāts, un tā galvenā funkcija pārstrādātajos pārtikas produktos ir kalcija pievienošana. Tādēļ, tā kā kalcija karbonāts ir minerālviela, tā izmantošanai bioloģiskajā ražošanā ir vajadzīga atļauja saskaņā ar Regulas [2018/848] II pielikuma IV daļas 2.2.2. punktu.” (Neoficiāls tulkojums.)