62005CC0010_SL
Opinion of the Advocate-General
Opinion of the Advocate-General
I – Uvod
1. Obravnavani primer je priložnost za natančnejšo preučitev pravnega položaja državljanov tretjih držav, ki so družinski člani državljanov Unije, in sicer glede njihovega dostopa do trga dela v Skupnosti.
2. Ta primer zadeva državljana tretje države, ki je poročen z luksemburško državljanko, s katero skupaj prebivata v Belgiji blizu belgijsko-luksemburške meje. Njegova žena je v Belgiji opravila poklicno usposabljanje in pripravništvo, on sam pa se je želel v Luksemburgu zaposliti kot delavec, vendar mu tamkajšnji organi niso izdali delovnega dovoljenja.
3. Cour administrative (Luksemburg)(2) (v nadaljevanju tudi: predložitveno sodišče) se je zato zaradi razlage prava Skupnosti obrnilo na Sodišče, od katerega želi v bistvenem izvedeti, ali zadevni državljan tretje države na podlagi določb v zvezi s prostim gibanjem delavcev ne potrebuje delovnega dovoljenja.
II – Pravni okvir
A – Pravo Skupnosti
4. Pravni okvir Skupnosti je v tem primeru člen 11 Uredbe Sveta št. 1612/68 (EGS) z dne 15. oktobra 1968 o prostem gibanju delavcev v Skupnosti (v nadaljevanju: Uredba št. 1612/68),(3) ki določa:
„Kadar državljan države članice opravlja delo kot zaposlena ali samozaposlena oseba v drugi državi članici, imajo njegov zakonec in njuni otroci, ki so mlajši od 21 let ali jih delavec vzdržuje, pravico, da opravljajo delo kot zaposlene osebe na ozemlju te države, tudi če niso državljani nobene države članice.“
5. Preambula Uredbe št. 1612/68 določa še to:
„[…] prosto gibanje [je] temeljna pravica delavcev in njihovih družin; […] mobilnost delavcev znotraj Skupnosti [mora biti] eno izmed sredstev, ki delavcu daje možnost izboljšanja njegovih življenjskih in delovnih pogojev in pospešitve njegovega socialnega napredka ter hkrati pomaga zadovoljiti potrebe gospodarstev držav članic; […] uveljaviti [je treba] pravico vseh delavcev v Skupnosti, da znotraj nje opravljajo delo po svoji izbiri“ (tretja uvodna izjava).
„[…] po objektivnih normah svobodno in dostojanstveno uresničevanje pravice do prostega gibanja zahteva, da je enako obravnavanje zagotovljeno tako dejansko kot pravno v vseh zadevah, ki so povezane z dejanskim opravljanjem dela zaposlene osebe in glede možnosti dostopa do primernega stanovanja; in […] odstraniti [je treba] ovire za mobilnost delavcev, predvsem v zvezi s pravico delavca, da se mu pridruži družina in v zvezi s pogoji za integracijo teh družin v državo gostiteljico“ (peta uvodna izjava).
6. Opozoriti moram še na Direktivo Sveta 93/96/EGS z dne 29. oktobra 1993 o pravici do prebivanja za študente(4) (v nadaljevanju tudi: Študentska direktiva). Člen 2(2), drugi pododstavek, določa:
„Zakonec in vzdrževani otroci državljana države članice, upravičeni do pravice do prebivanja na ozemlju države članice, imajo pravico do zaposlitve ali samozaposlitve kjer koli na ozemlju te države članice, tudi če niso državljani katere koli države članice.“
B – Nacionalno pravo
7. Predložitveno sodišče ni podrobno navedlo, katere določbe luksemburškega prava je treba uporabiti v sporu o glavni stvari. Iz predloga za sprejetje predhodne odločbe pa je mogoče sklepati, da osebe, kot je Hajrudin Cikotic, ki niso državljani katere od držav članic Evropskega gospodarskega prostora, v Luksemburgu potrebujejo delovno dovoljenje, katerega izdajo je med drugim mogoče zavrniti iz razlogov, ki zadevajo politiko trga dela.(5)
III – Dejansko stanje in postopek v glavni stvari
8. Cynthia Mattern je luksemburška državljanka. Poročena je s Hajrudinom Cikoticem, ki je po podatkih predložitvenega sodišča „jugoslovanski državljan“.
9. Zakonca sta spomladi 2003 skupaj prebivala v občini Athus (Aubagne) v Belgiji. Cynthia Mattern je tam opravila poklicno usposabljanje za asistentko družinske medicine in zdravstvene nege(6) ter pripravništvo.(7) Iz dokumentacije izhaja, da je Cynthia Mattern 30. junija 2003 prejela zaključno spričevalo,(8) ki ga je izdala njena belgijska poklicna šola. Od 15. julija 2003 je bila za nedoločen čas zaposlena v podjetju iz Pétanga v Velikem vojvodstvu Luksemburg, pri čemer pa ni jasno, kdaj točno je bilo sklenjeno to delovno razmerje.
10. Hajrudin Cikotic si je prav tako spomladi 2003 iz Belgije prizadeval za zaposlitev kot delavec v Luksemburgu. Podjetje iz mesta Ernster v Velikem vojvodstvu Luksemburg je 18. marca 2003(9) za Hajrudina Cikotica izdalo izjavo o zaposlitvi in hkrati zanj zaprosilo za delovno dovoljenje.(10)
11. Luksemburški minister za delo in zaposlovanje(11) je z odločbo z dne 14. julija 2003 zavrnil prošnjo za izdajo delovnega dovoljenja za Hajrudina Cikotica z obrazložitvijo, da je pri luksemburški upravi za delo prijavljenih dovolj nekvalificiranih iskalcev zaposlitve in da imajo državljani držav pogodbenic Evropskega gospodarskega prostora prednost pri dostopu do razpoložljivih delovnih mest. Poleg tega naj delodajalec zadevnega delovnega mesta ne bi prijavil kot prostega in naj bi ga od 17. marca 2003 (s Hajrudinom Cikoticem) zasedal proti predpisom.
12. Zakonca Mattern in Cikotic sta se zoper zavrnilno odločbo nato pritožila na upravno sodišče, pri čemer uveljavljata zlasti kršitev določb prava Skupnosti. Postopek trenutno poteka na drugi stopnji pred Cour administrative (Luksemburg).
13. Cynthia Mattern in Hajrudin Cikotic, kolikor je znano, še naprej skupaj prebivata v Athusu v Belgiji, Cynthia Mattern pa zdaj dela v zasebnem sektorju v Luksemburgu.(12)
IV – Predlog za sprejetje predhodne odločbe in postopek pred Sodiščem
14. Cour administrative (Luksemburg) je 11. februarja 2005 prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo to vprašanje:
„Ali se določbe Skupnosti glede prostega gibanja delavcev uporabljajo za položaj državljana tretje države, poročenega z državljanom Skupnosti, ki je v drugi državi članici opravil poklicno usposabljanje in pripravništvo, in ali iz tega razloga oseba, ki ne pripada Skupnosti, na podlagi določb, ki zagotavljajo pripadnikom Skupnosti in njihovim družinskim članom iz tretje države pravico do prostega gibanja delavcev, ne potrebuje delovnega dovoljenja?
15. Nemška vlada, vlada Združenega kraljestva in Komisija so Sodišču predložile pisna stališča.
V – Presoja
16. Predložitveno sodišče želi z vprašanjem za predhodno odločanje v bistvu izvedeti, ali se sme državljanu tretje države onemogočiti, da sprejme in opravlja delo kot zaposlena oseba v državi članici, če so izpolnjeni ti pogoji:
– državljan tretje države je poročen z državljanko te države članice;
– njegova žena je v drugi državi članici opravila poklicno usposabljanje in pripravništvo;
– zakonca skupaj prebivata v tej drugi državi članici.
17. Ne glede na posebne pravice, ki na primer lahko izhajajo iz pridružitvenih sporazumov,(13) državljan tretje države glede na trenutno stanje stvari nima izvirne pravice na podlagi prava Skupnosti, ki bi mu omogočala dostop do trga dela v kateri od držav članic.(14)
18. Vendar mu lahko pripada izvedena pravica, na podlagi katere lahko sprejme in opravlja delo kot zaposlena oseba v državi članici, če je zakonec ali otrok delavca migranta, ki je tam zaposlen (člen 11 Uredbe št. 1612/68). To velja tudi za zakonca ali otroka državljana Unije, ki na podlagi pravice do prostega gibanja v tej državi članici prebiva kot študent (drugi pododstavek člena 2(2) Direktive 93/96).(15)
19. Pri preučitvi teh predpisov ne bom podrobneje obravnavala problemov v zvezi s pravico vstopa in prebivanja, prav tako pa tudi ne morebitne zlorabe določb prava Skupnosti. Na podlagi obstoječih podatkov namreč ni nikakršnih indicev za to, da Hajrudin Cikotic v Skupnosti biva nezakonito, niti ni znakov, ki bi kazali na navidezni zakon ali pa na to, da sta zakonca Cikotic in Matternova prijavila prebivališče v Belgiji le navidezno.
A – Izvedena pravica do sprejema in opravljanja dela kot zaposlena oseba v skladu s členom 11 Uredbe št. 1612/68
20. Izvedena pravica Hajrudina Cikotica do dostopa do trga dela bi lahko najprej izhajala iz člena 11 Uredbe št. 1612/68, na katero se predložitveno sodišče izrecno sklicuje v predlogu za sprejetje predhodne odločbe. Hajrudin Cikotic se na to določbo lahko sklicuje, če sodi na njeno osebno in ozemeljsko področje uporabe.
1. Osebno področje uporabe: zakonec delavca
21. Hajrudin Cikotic sodi na osebno področje uporabe člena 11 Uredbe št. 1612/68, če je mogoče njegovo luksemburško ženo Cynthio Mattern, ki je v Belgiji opravila pripravništvo, šteti za delavko v smislu te določbe.
22. Pojem delavca v smislu člena 39 ES in Uredbe št. 1612/68 je pojem prava Skupnosti, ki se ga v skladu z ustaljeno sodno prakso ne sme razlagati ozko.(16)
23. Bistvena značilnost delovnega razmerja je, da neka oseba v določenem času v korist druge osebe in pod vodstvom te opravi storitve, za katere dobi kot protidajatev plačilo.(17)
24. Za status delavca v smislu prava Skupnosti ni pomembno, da je zaposlitveno razmerje v skladu z nacionalnim pravom pravno razmerje sui generis, kakšna je produktivnost zadevne osebe, odkod izvirajo sredstva za plačilo ali da je višina plačila omejena.(18) Delavec je namreč tisti, ki opravlja dejansko in resnično dejavnost, z izjemo le tistih dejavnosti, ki imajo tako majhen obseg, da so zgolj podrejene in pomožne.(19)
25. Zato je treba tudi osebo, ki v okviru poklicnega usposabljanja opravi pripravništvo, šteti za delavca, če se pripravništvo izvaja pod pogoji dejanske in resnične dejavnosti v delovnem razmerju.(20)
26. Na podlagi razpoložljivih podatkov ni mogoče dokončno presoditi, ali Cynthia Mattern izpolnjuje ta merila. Sodišče pa tako ali tako v postopku za sprejetje predhodne odločbe v skladu s členom 234 ES ne bi bilo pristojno za presojanje dejanskega stanja v postopku v glavni stvari ali za uporabo pravil Skupnosti, ki jih je razlagalo, za nacionalne ukrepe ali položaje.(21) Za ta vprašanja je namreč pristojno predložitveno sodišče.
27. Ker je pripravništvo v okviru poklicnega usposabljanja namenjeno predvsem razvijanju poklicnih sposobnosti, lahko predložitveno sodišče pri presoji vprašanja, ali gre za dejansko in resnično dejavnost, med drugim preveri tudi, ali je zadevna oseba opravila dovolj delovnih ur, da se je seznanila z delom.(22)
28. Predložitveno sodišče se bo poleg tega moralo prepričati, ali je Cynthia Mattern za pripravništvo prejemala plačilo – čeprav nizko. Le v tem primeru jo je mogoče šteti za delavko.
29. Od teh ugotovitev, ki jih mora sprejeti predložitveno sodišče, je torej na koncu odvisno, ali Hajrudin Cikotic kot mož Cynthie Mattern sodi na osebno področje uporabe člena 11 Uredbe št. 1612/68.
2. Ozemeljsko področje uporabe: kraj opravljanja dejavnosti
30. Hajrudin Cikotic sodi na ozemeljsko področje uporabe člena 11 Uredbe št. 1612/68, če njegova žena Cynthia Mattern opravlja delo „v državi članici“(23) kot zaposlena oseba(24) in želi on sam opravljati delo kot zaposlena oseba na ozemlju „te države“.
31. Za obravnavani primer je značilno, da zakonca Cikotic in Mattern skupaj prebivata v Belgiji in da je Cynthia Mattern v odločilnem časovnem obdobju spomladi 2003(25) tam tudi opravila poklicno usposabljanje in pripravništvo, Hajrudin Cikotic pa si je v istem časovnem obdobju prizadeval za dostop do trga dela, vendar ne v tej
državi članici, ampak v drugi
– v Luksemburgu.
32. V takšnem primeru ni mogoče uporabiti člena 11 Uredbe št. 1612/68, saj njegovo besedilo zahteva, da je kraj opravljanja dejavnosti delavca, ki izvira iz Skupnosti, in njegovega zakonca, ki je državljan tretje države, v isti državi članici
(na ozemlju „te države“). Na to pravilno opozarjajo tudi vlade, ki sodelujejo v postopku, in Komisija.
33. Pravica opravljanja dela kot zaposlena oseba v skladu s členom 11 Uredbe št. 1612/68 družinskim članom delavcev migrantov ne daje izvirne pravice do prostega gibanja. Namenjena je namreč, tako kot tudi druge določbe v členih od 10 do 12 Uredbe št. 1612/68, tistemu delavcu migrantu, k družini katerega sodi državljan tretje države kot zakonec ali vzdrževan otrok. Navedene določbe so del ureditve, s katero naj bi se odpravile vse ovire za mobilnost delavca migranta, zlasti v zvezi z njegovo pravico, da se mu pridruži njegova družina, in pogoji za integracijo njegove družine v državo gostiteljico .(26)
34. V tem smislu je tudi cilj člena 11 Uredbe št. 1612/68 samo uresničitev pravice do prostega gibanja delavca migranta
v skladu s členom 39 ES in s tem povezano varstvo njegove pravice in pravice njegovih bližnjih do družinskega življenja, kar nenazadnje izražata tudi člen 8 EKČP(27) in zdaj tudi člen 7 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije.(28) Zato je tudi razumljivo, da tretja uvodna izjava Uredbe št. 1612/68 prosto gibanje označuje za „temeljno pravico delavcev in njihovih družin“. Prav tako je pogosto lažje izboljšati življenjske razmere in pospešiti socialni napredek, o čemer govori ta uvodna izjava, če na kraju samem k vzdrževanju družine poleg delavca migranta prispeva tudi njegov zakonec s svojim dohodkom.
35. Pravica družinskih članov delavcev migrantov do opravljanja dela kot zaposlena oseba spričo tega cilja integracije ne velja za območje celotne Skupnosti, ampak je omejena na državo članico, v kateri delavec migrant vsakokrat opravlja delo.
36. Nedvomno pri tem ni vedno mogoče uresničiti idealnega primera, ko bi tako delavec migrant kot njegovi družinski člani v istem kraju našli stanovanje in delo ter bi se tam lahko šolali. Da bi kljub temu kar najbolje zagotovili njihovo integracijo v državo gostiteljico, bo včasih morebiti potrebno, da družinski člani delavca migranta iščejo primerno delovno mesto v bližnji okolici skupnega kraja prebivanja.
37. To potrebo izraža besedilo člena 11 Uredbe št. 1612/68: zakonec in otroci delavca migranta imajo pravico, da opravljajo delo kot zaposlene osebe „na ozemlju te države“, torej države gostiteljice, to pomeni tudi drugje kot le v skupnem kraju prebivanja oziroma kraju, kjer je delavec migrant zaposlen.
38. Priznati je treba, da je na obmejnih območjih pogosto lažje iskati primerno delovno mesto v sosednji državi članici kot pa „na ozemlju te države“, torej države gostiteljice. Tako se je na primer iz Salzburga mogoče težje orientirati na Dunaj kot pa na neposredno sosednjo Zgornjo Bavarsko (Nemčija), pa tudi razdalja od Thionvilla (Francija) do Luksemburga je občutno krajša kot pa razdalja do Pariza ali Marseilla. Ravno na mejnem območju med Belgijo, Luksemburgom, Francijo in Nemčijo so obmejni delavci (29) široko razširjen pojav. Tudi belgijski kraj Athus, kjer Hajrudin Cikotic in Cynthia Mattern skupaj prebivata, je v neposredni bližini meje z Luksemburgom. Razdalja od tu do sedeža morebitnega delodajalca Hajrudina Cikotica v luksemburškem mestu Ernster je le približno 47 km.(30) Zanesljivo bi bilo torej za integracijo in skupno družinsko življenje zakoncev Mattern in Cikotic v Belgiji primerneje, če bi Hajrudin Cikotic lahko delal v Velikem vojvodstvu Luksemburg, kot pa da bi se moral voziti v bolj oddaljena belgijska mesta, kot sta na primer Bruselj ali Namur.
39. Člen 11 Uredbe št. 1612/68 pa glede na trenutno stanje prava Skupnosti takšnih možnosti pri zaposlovanju tudi preko notranjih meja v Skupnosti družinskim članom iz tretjih držav ne omogoča. Tako zakonodajalec Skupnosti možnosti zaposlitve zadevnemu krogu oseb sicer ni strogo omejil na kraj, kjer delavci migranti opravljajo delo, ampak jo je – zaradi spodbujanja integracije in večjih možnosti za primerno zaposlitev – razširil na celotno ozemlje zadevne države gostiteljice. Očitno pa se še ni odločil, da bi pravico družinskega člana do opravljanja dela kot zaposlena oseba razširil tudi čez meje vsakokratne države gostiteljice, pa tudi če samo na obmejno območje v bližini kraja, kjer delavec migrant prebiva z družino.
40. Zato glede na trenutno stanje prava Skupnosti velja:
Iz člena 11 Uredbe št. 1612/68 ne izhaja pravica državljana tretje države do opravljanja dela kot zaposlena oseba v kateri drugi državi članici kot tisti, v kateri njegov zakonec kot državljan ene od držav članic opravlja delo na podlagi pravice do prostega gibanja.
3. Kasnejša sprememba okoliščin v posamičnem primeru po zavrnitvi izdaje delovnega dovoljenja
41. Če nacionalno procesno pravo, ki se uporabi v tem primeru, predložitvenemu sodišču omogoča, da upošteva tudi spremembe okoliščin v konkretnem posamičnem primeru, ki so nastale šele po
izdaji zavrnilne odločbe luksemburškega ministra za delo in zaposlovanje,(31) torej po 14. juliju 2003, je treba opozoriti še na to:
42. Cynthia Mattern je, kot izhaja iz dokumentacije, od 15. julija 2003 zaposlena za nedoločen čas v podjetju iz Pétanga v Velikem vojvodstvu Luksemburg in je od takrat v Luksemburgu zaposlena v zasebnem sektorju.
43. S tega gledišča želi torej Hajrudin Cikotic vstopiti na trg dela v isti državi članici, v kateri tudi njegova žena opravlja delo kot zaposlena oseba, in torej zdaj že glede na besedilo sodi na ozemeljsko področje uporabe člena 11 Uredbe št. 1612/68 (opravljanje dela kot zaposlena oseba na ozemlju „te države“).
44. Pri tem tudi ne škoduje, da je ta država članica matična država Cynthie Mattern.
45. Določb prava Skupnosti na splošno sicer ni mogoče uporabiti za položaje, ki so povsem notranji.(32) Če pa v konkretnem primeru obstaja zveza s pravom Skupnosti, zlasti ker je neka oseba uporabila pravico do prostega gibanja, potem se pravo Skupnosti uporabi tudi za državo članico, katere državljan je ta oseba.(33) To temelji na razmišljanju, da možnost uporabe pravice do prostega gibanja za državljana neke države članice ne bi bila več tako privlačna, če se nato nasproti matični državi ne bi mogel enako sklicevati na pravo Skupnosti kot državljani drugih držav članic.
46. Če bo torej predložitveno sodišče sprejelo sklep, da Cynthia Mattern izpolnjuje merila za delavca migranta,(34) potem ima položaj osebe, ki je uporabila pravico do prostega gibanja v skladu s členom 39 ES in zato sodi na področje uporabe prava Skupnosti.
47. Isto razmišljanje je mogoče prenesti tudi na izvedene pravice družinskih članov delavcev migrantov, kot so določene v členih od 10 do 12 Uredbe št. 1612/68.(35) Kajti, kot je bilo že navedeno,(36) tudi te izvedene pravice konec koncev služijo za spodbujanje mobilnosti delavcev migrantov in varstvo njihovega družinskega življenja.
48. Da bi se torej kar najbolje zagotovila mobilnost delavca migranta – vključno z njegovo možnostjo vrnitve na trg dela v njegovi matični državi članici – in da bi se mu pri tem zlasti omogočilo vzdrževanje njegovega družinskega življenja, je potrebno, da se zakoncu in otrokom delavca migranta ne zagotovi le pravica do vstopa in prebivanja,(37) ampak tudi pravica do dela, in sicer vsakokrat v tisti državi članici, v kateri je takrat zaposlen delavec migrant. Če se delavec migrant vrne na trg dela v matično državo članico, morajo zato njegovi družinski člani tudi tu imeti pravico do dela v skladu s členom 11 Uredbe št. 1612/68.
49. To, da lahko zakonca Mattern in Cikotic kljub morebitni službi v Luksemburgu še naprej obdržita prebivališče v Belgiji, za Cynthio Mattern izhaja iz pravice do prostega gibanja, ki jo ima kot državljanka Unije v skladu s členom 18 ES;(38) za Hajrudina Cikotica pa izvedena pravica do prebivanja izhaja iz člena 1(1) v zvezi z odstavkom 2(a) Direktive 90/364.
50. Povzeto velja:
Če se delavec po uveljavljanju pravice do prostega gibanja vrne v državo članico, katere državljan je, ima njegov zakonec, ki je državljan tretje države, v skladu s členom 11 Uredbe št. 1612/68 pravico, da opravlja delo kot zaposlena oseba na ozemlju te države.
B – Izvedena pravica do sprejema in opravljanja dela kot zaposlena oseba v skladu s členom 2(2) Direktive 93/96
51. Če bo predložitveno sodišče ugotovilo, da pripravništvo, ki ga je Cynthia Mattern opravila v Belgiji, ni ustrezalo zahtevam glede dejanske in resnične dejavnosti, ampak je imelo nasprotno tako majhen obseg, da je bilo samo podrejeno in pomožno, potem je ni mogoče šteti za delavko. To bi veljalo tudi v primeru, če Cynthia Mattern za svoje pripravništvo ne bi prejemala plačila – četudi nizkega.(39)
52. To pa nikakor ne pomeni, da zakonca Mattern in Cikotic potem ne bi sodila na področje uporabe prava Skupnosti. V poštev bi namreč vsekakor prišla uporaba Študentske direktive, ki jo bom na kratko podredno obravnavala v nadaljevanju.
53. Študentska direktiva drugače, kot bi lahko sklepali na podlagi njenega naslova, nikakor ne velja le za osebe, ki so vpisane na univerzitetni ali višješolski študij. Uporabiti jo je mogoče vedno že takrat, kadar državljan ene države članice prebiva v drugi državi članici, kot je njegova matična država, in je tam vpisan na priznanem izobraževalnem zavodu z glavnim namenom poklicnega izobraževanja (zadnji delni stavek člena 1 Direktive 93/96). Študentska direktiva tako velja za poklicne tečaje, kakršno je usposabljanje, ki ga je Cynthia Mattern opravila v Belgiji. To je med drugim tudi v skladu s ciljem Študentske direktive, da se na splošno državljanom ene države članice zajamči dostop do poklicnega usposabljanja v drugih državah članicah.(40)
54. Iz člena 2(2), drugi pododstavek, Študentske direktive izhaja, da ima Hajrudin Cikotic kot zakonec državljanke Unije, ki zaradi poklicnega usposabljanja zakonito(41) prebiva v državi članici, ne glede na svoje državljanstvo, pravico do zaposlitve kjer koli na ozemlju te države članice.
55. Ozemeljsko področje uporabe te določbe se pokriva s tistim iz člena 11 Uredbe št. 1612/68 („na ozemlju te države“). Študentska direktiva tudi glede pravnega položaja družinskih članov študentov temelji na podobnih preudarkih kot Uredba št. 1612/68 in ima primerljive cilje. Zlasti osma uvodna izjava te direktive pravi, da se pravica študenta do prebivanja lahko dejansko uresničuje samo, če je priznana tudi njegovim družinskim članom. Spodbujanje družinskega življenja in integracija družine v državo gostiteljico sta torej pomembna vidika tudi v okviru Študentske direktive. Zato vse, kar je bilo zgoraj navedeno glede Uredbe št. 1612/68, velja za Študentsko direktivo.(42)
56. V obravnavanem primeru zaradi dejstva, da se je Cynthia Mattern preselila v tujino, tudi ne gre za povsem notranji položaj. Državljan Unije od uvedbe splošne pravice do prostega gibanja (člen 18(1) ES) že samo s prestavitvijo prebivališča v tujino uveljavi pravico, ki jo zagotavlja pravo Skupnosti.(43)
57.
Cynthia Mattern se je poleg tega kot študentka zaradi poklicnega usposabljanja preselila v drugo državo članico. Takšno prebivanje v tujini je lahko nenazadnje koristno tudi za kasnejše poklicno napredovanje študenta v njegovi matični državi članici.(44) Študent lahko ob vrnitvi v matično državo članico na primer obišče nadaljnje izobraževalne tečaje ali pa se takoj zaposli. Zato je prav, da lahko Cynthia Mattern in njen mož pravice, ki jih imata na podlagi Študentske direktive, uveljavljata tudi zoper matično državo Luksemburg.(45)
VI – Predlog
58. Na podlagi zgornjih preudarkov Sodišču predlagam, naj na vprašanje, ki mu ga je v predhodno odločanje predložilo Cour administrative (Luksemburg), odgovori tako:
1. Iz člena 11 Uredbe Sveta št. 1612/68 (EGS) z dne 15. oktobra 1968 o prostem gibanju delavcev v Skupnosti ne izhaja pravica državljana tretje države do opravljanja dela kot zaposlena oseba v kateri drugi državi članici kot tisti, v kateri njegov zakonec kot državljan ene od držav članic opravlja delo na podlagi pravice do prostega gibanja.
2. Če se delavec po uveljavljanju pravice do prostega gibanja vrne v državo članico, katere državljan je, ima njegov zakonec, ki je državljan tretje države, v skladu s členom 11 Uredbe št. 1612/68 pravico, da opravlja delo kot zaposlena oseba na ozemlju te države.
(1) .
(2)  –	Upravno sodišče.
(3)  –	UL L 257, str. 2. Člen 11 Uredbe št. 1612/68 je bil razveljavljen in nadomeščen z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (UL L 158, str. 77, popravek v UL L 229, str. 35, v nadaljevanju: Direktiva 2004/38). Ta pravna sprememba pa velja šele z učinkom od 30. aprila 2006 in zato ni pomembna za dejansko stanje iz postopka v glavni stvari.
(4)  –	UL L 317, str. 59. Direktiva 2004/38 je razveljavila in nadomestila Direktivo 93/96. Ta pravna sprememba pa velja šele z učinkom od 30. aprila 2006 in zato ni pomembna za dejansko stanje iz postopka v glavni stvari.
(5)  –	Iz spisovne dokumentacije še izhaja, da so luksemburški organi v obravnavanem primeru uporabili predvsem ti določbi nacionalnega prava: člen 27 zakona z dne 28. marca 1972, kot je bil spremenjen [Loi modifiée du 28 mars 1972 concernant 1) l’entrée et le séjour des étrangers; 2) le contrôle médical des étrangers; 3) l’emploi de la main-d’œuvre étrangère], in člen 10 uredbe Velikega vojvode z dne 12. maja 1972, kot je bila spremenjena [Règlement grand-ducal modifié du 12 mai 1972 déterminant les mesures applicables pour l’emploi des travailleurs étrangers sur le territoire du Grand-Duché de Luxembourg].
(6)  –	„Formation d’auxiliaire familiale et sanitaire à l’enseignement secondaire professionel“.
(7)  –	Iz dokumentacije izhaja, da je od marca do junija 2003 opravila pripravništvo za asistentko zdravstvene nege („aide soignante“).
(8)  –	„Certificat de qualification de sixième année de l’enseignement secondaire professionnel“, ki ga je Athénée Royal Athus začasno izdalo 30. junija 2003 v Aubagnu (Athus).
(9)  –	Datum, na katerega je to izjavo prejela luksemburška uprava za delo („Administration de l’Emploi“).
(10)  –	„Déclaration d’Engagement tenant lieu de demande en obtention du permis de travail“.
(11)  –	Ministre du Travail et de l’Emploi.
(12)  –	K temu glej podatke iz pisnih vlog tožečih strank na obeh stopnjah spora o glavni stvari, ki niso bili izpodbijani.
(13)  –	S členom 28 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (UL 1994, L 1, str. 3) je bilo na primer prosto gibanje delavcev v celoti razširjeno na območje EGP; za Švicarje velja dvostranski Sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem gibanju oseb (UL 2002, L 114, str. 6). Manjši obseg imajo na primer določbe Sporazuma o pridružitvi med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo (UL 1964, št. 217, str. 3685) s pripadajočimi podrobnimi pravili za izvajanje v Sklepu Pridružitvenega sveta št. 1/80 z dne 19. septembra 1980 o razvoju pridružitve (glej predvsem člen 12 Sporazuma o pridružitvi in člen 6 Sklepa št. 1/80).
(14)  –	Glede novejšega razvoja na tem področju glej na primer predlog Komisije za direktivo Sveta o pogojih vstopa in prebivanja državljanov tretjih držav z namenom opravljanja gospodarske dejavnosti kot zaposlena ali samozaposlena oseba, COM(2001) 386 konč. (UL 2001, C 332 E, str. 248); v prihodnje glej tudi Direktivo Sveta 2003/109/ES z dne 25. novembra 2003 o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas (UL 2004, L 16, str. 44), predvsem člena 11 in 14.
(15)  –	Za družinske člane državljanov Unije z učinkom od 30. aprila 2006 velja ustrezna horizontalna ureditev v skladu s členom 23 Direktive 2004/38. Nadomestila bo člen 11 Uredbe št. 1612/68 in drugi pododstavek člena 2(2) Direktive 93/96.
(16)  –	Sodbe z dne 23. marca 2004 v zadevi Collins (C-138/02, Recueil, str. I-2703, točka 26); z dne 7. septembra 2004 v zadevi Trojani (C-456/02, Zodl., str. I-7573, točka 15) in z dne 17. marca 2005 v zadevi Kranemann (C-109/04, Zodl., str. I-2421, točka 12). Glej tudi sodbe z dne 19. marca 1964 v zadevi Unger (75/63, Recueil, str. 381, 396 in naslednje); z dne 23. marca 1982 v zadevi Levin (53/81, Recueil, str. 1035, točki 11 in 13); z dne 3. julija 1986 v zadevi Lawrie-Blum (66/85, Recueil, str. 2121, točka 16); z dne 31. maja 1989 v zadevi Bettray (344/87, Recueil, str. 1621, točka 11); z dne 26. februarja 1992 v zadevi Bernini (C-3/90, Recueil, str. I-1071, točka 14); z dne 8. junija 1999 v zadevi Meeusen (C-337/97, Recueil, str. I‑3289, točka 13) in z dne 19. novembra 2002 v zadevi Kurz (C-188/00, Recueil, str. I‑10691, točka 32).
(17)  –	Sodbe Lawrie-Blum (točka 17), Bettray (točka 12), Bernini (točka 14), Meeusen (točka 13), Kurz (točka 32), Collins (točka 26), Trojani (točka 15) in Kranemann (točka 12), vse navedene v opombi 16.
(18)  –	V opombi 16 navedene sodbe Levin (točka 16), Lawrie-Blum, točki 20 in 21, Bettray, točki 15 in 16, Kurz, točka 32, Trojani, točka 16, in Kranemann, točka 17.
(19)  –	Sodbe Bettray (točka 13), Bernini (točka 14), Meeusen (točka 13), Collins (točka 26), Trojani (točka 15) in Kranemann (točka 12), vse navedene v opombi 16.
(20)  –	Sodba Bernini (točka 15); podobno sodbi Lawrie-Blum (točke od 19 do 21) in Kranemann (točka 13), vse navedene v opombi 16.
(21)  –	Ustaljena sodna praksa; v zadnjem času glej sodbo z dne 9. junija 2005 v zadevi HLH Warenvertriebs GmbH (C-211/03, ZOdl. str. I-05141, točka 96).
(22)  –	V opombi 16 navedena sodba Bernini, točka 16.
(23)  –	Tako tudi francoska, italijanska, portugalska in nizozemska jezikovna različica te določbe. Na drugi strani pa je na primer v danski, angleški, finski, švedski in španski jezikovni različici člena 11 Uredbe št. 1612/68 govora o opravljanju dela v drugi
državi članici.
(24)  –	V obravnavanem primeru nima nobenega vpliva alternativna možnost opravljanja dela kot samozaposlena oseba, ki jo prav tako omenja člen 11 Uredbe št. 1612/68.
(25)  –	Spomnim naj na to, da je Hajrudin Cikotic spomladi 2003 iz Belgije iskal zaposlitev v Luksemburgu in da je luksemburško podjetje 18. marca 2003 pri tamkajšnjih organih zanj zaprosilo za izdajo delovnega dovoljenja. Luksemburški minister za delo in zaposlovanje je zavrnilno odločbo izdal 14. julija 2003.
(26)  –	Peta uvodna izjava Uredbe št. 1612/68. Glede pomena družinskega življenja v okviru določb o prostem gibanju glej tudi sodbe z dne 14. aprila 2005 v zadevi Komisija proti Španiji (C-157/03, ZOdl., str. I-2911, točka 26); z dne 25. julija 2002 v zadevi MRAX (C-459/99, Recueil, str. I‑6591, točka 53); z dne 11. julija 2002 v zadevi Carpenter (C-60/00, Recueil, str. I-6279, točke 38, 39 in 42); z dne 11. aprila 2000 v zadevi Kaba (C-356/98, Recueil, str. I-2623, točka 20) in z dne 13. novembra 1990 v zadevi Di Leo (C-308/89, Recueil, str. I-4185, točka 13).
(27)  –	Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, podpisana 4. novembra 1950 v Rimu.
(28)  –	UL 2000, C 364, str. 1. Sama Listina o temeljnih pravicah sicer še nima takšnih zavezujočih pravnih učinkov kot jih ima primarno pravo, vendar kot pravni vir osvetljuje temeljne pravice, ki jih zagotavlja pravo Skupnosti. K temu glej že moje sklepne predloge z dne 8. septembra 2005 v zadevi Parlament proti Svetu (C-540/03, ZOdl str. I-05769, točka 108) in z dne 14. oktobra 2004 v zadevi Berlusconi in drugi (C-387/02, C-391/02 in C-403/02, ZOdl str. I‑3565, opomba 83); v istem smislu sklepni predlogi generalnega pravobranilca Poiaresa Madura z dne 29. junija 2004 v zadevi Nardone (C-181/03 P, ZOdl., str. I-199, točka 51); generalnega pravobranilca Mischa z dne 20. septembra 2001 v združenih zadevah Booker Aquaculture in Hydro Seafood (C-20/00 in C-64/00, Recueil, str. I-7411, točka 126); generalnega pravobranilca Tizzana z dne 8. februarja 2001 v zadevi BECTU (C-173/99, Recueil, str. I-4881, točka 28) ter generalnega pravobranilca Légerja z dne 10. julija 2001 v zadevi Hautala (C-353/99 P, Recueil, str. I-9565, točki 82 in 83); bolj zadržan je generalni pravobranilec Alber v sklepnih predlogih z dne 24. oktobra 2002 v zadevi Evans (C-63/01, Recueil, str. I-14447, točka 80).
(29)  –	Pojem obmejni delavec
je v členu 1(f) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (UL L 166, str. 1, popravek v UL L 200, str. 1) opredeljen tako: „pomeni vsako osebo, ki opravlja dejavnost zaposlene ali samozaposlene osebe v eni državi članici in stalno prebiva v drugi državi članici, v katero se praviloma vrača vsak dan ali najmanj enkrat na teden“; podobno že člen 1(b) Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71 z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti (UL L 149, str. 2).
(30)  –	To pot je mogoče z avtom prevoziti v približno 36 minutah, od tega je 21 minut vožnje (35 km) po hitrih cestah (po podatkih na www.viamichelin.de in www.map24.de, obe spletni strani nazadnje obiskani 9. novembra 2005).
(31)  –	V tem smislu bi bilo mogoče razumeti sklicevanje na sodbo v zadevi Kraus (C-19/92, navedena v opombi 33) v predzadnji točki obrazložitve predložitvenega sklepa, kjer je opozorjeno na poklicno napredovanje Cynthie Mattern „v [njeni] državi“, torej na njeno morebitno vrnitev na luksemburški trg dela.
(32)  –	Sodbe z dne 27. oktobra 1982 v združenih zadevah Morson in Jhanjan (35/82 in 36/82, Recueil, str. 3723, točki 16 in 17); z dne 18. oktobra 1990 v združenih zadevah Dzodzi (C-297/88 in C‑197/89, Recueil, str. I-3763, točki 23 in 24) in z dne 5. junija 1997 v združenih zadevah Uecker in Jacquet (C-64/96 in C-65/96, Recueil, str. I-3171, točki 16 in 21).
(33)  –	Sodbe z dne 31. marca 1993 v zadevi Kraus (C-19/92, Recueil, str. I-1663, točki 15 in 16); z dne 11. julija 2002 v zadevi D’Hoop (C-224/98, Recueil, str. I-6191, točka 30) in z dne 29. aprila 2004 v zadevi Pusa (C-224/02, Recueil, str. I-5763, predvsem točka 17).
(34)  –	K temu glej točke od 22 do 28 teh sklepnih predlogov.
(35)  –	Tako je Sodišče že odločilo, da je dopustno sklicevanje na pravo Skupnosti glede pravice državljana tretje države do vstopa in prebivanja, če je ta državljan tretje države zakonec državljana Unije, ki se je vrnil v svojo domovino: glej sodbi z dne 7. julija 1992 v zadevi Singh (C-370/90, Recueil, str. I-4265, točke od 19 do 23) in z dne 23. septembra 2003 v zadevi Akrich (C-109/01, Recueil, str. I-9607, točka 54).
(36)  –	Točka 33 in naslednje teh sklepnih predlogov.
(37)  –	V opombi 35 navedeni sodbi Singh, točke od 19 do 23, in Akrich, točka 54.
(38)  –	Omejitve te pravice do prebivanja lahko izhajajo iz člena 1 Direktive Sveta 90/364/EGS z dne 28. junija 1990 o pravici do prebivanja (UL L 180, str. 26, v nadaljevanju: Direktiva 90/364). Ta direktiva je bila razveljavljena in nadomeščena z Direktivo 2004/38; pravna sprememba pa velja šele z učinkom od 30. aprila 2006, zato ni pomembna za dejansko stanje iz postopka v glavni stvari.
(39)  –	Glej točki 23 in 28 teh sklepnih predlogov.
(40)  –	Tretja in četrta uvodna izjava ter prvi delni stavek člena 1 Direktive 93/96.
(41)  –	Študentu in njegovim družinskim članom se prebivanje v skladu s členom 1 Direktive 93/96 ne odobri, če študent ne zagotovi, da ima zadostna sredstva, da med prebivanjem ne bo obremenjeval sistema socialne pomoči države članice gostiteljice.
(42)  –	Točke od 30 do 39 teh sklepnih predlogov.
(43)  –	V tem smislu glej tudi v opombi 33 navedeni sodbi D’Hoop (zlasti točki 8 in 29) in Pusa (zlasti točke 12, 17 in 21) ter sodbo z dne 12. julija 2005 v zadevi Schempp (C-403/03, ZOdl. str. I‑6421, točka 40 in naslednje). Drugače še sodba z dne 26. januarja 1993 v zadevi Werner (C‑112/91, Recueil, str. I-429, točki 16 in 17), v času katere pa se še niso uporabljale pravica državljanov Unije do prostega gibanja in med drugim Direktivi 90/364 in 93/96; k temu glej tudi sklepne predloge generalnega pravobranilca Légerja z dne 1. marca 2005 v zadevi Ritter-Coulais (C-152/03, ZOdl. str. I-01711, točke od 51 do 62).
(44)  –	V istem smislu glej sodbo Kraus (navedena v opombi 33, točka 18 in naslednje, v zvezi z akademsko stopnjo, pridobljeno v tujini).
(45)
–	K temu glej podrobneje točke od 44 do 48 teh sklepnih predlogov.