62024CJ0510
SODBA SODIŠČA (sedmi senat)
z dne 16. oktobra 2025 (
*1
)
„Predhodno odločanje – Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija – Skladi Evropske unije – Upravljanje in nadzor – Obveznost držav članic, da poskrbijo za zagotovitev učinkovite obravnave pritožb v zvezi s skladi – Nacionalna zakonodaja, ki izključuje vsakršno pravno sredstvo zoper odločbo, s katero je bilo zaradi nepravilnosti odrejeno vračilo nepovratnih sredstev Unije – Listina Evropske unije o temeljnih pravicah – Člen 47 – Pravica do učinkovitega pravnega sredstva“
V zadevi C‑510/24,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki ga je vložilo Fővárosi Törvényszék (županijsko sodišče v Budimpešti, Madžarska) z odločbo z dne 11. julija 2024, ki je na Sodišče prispela 23. julija 2024, v postopku
Profil-COPY 2002 Irodatechnikai Kft.
proti
Közigazgatási és Területfejlesztési Minisztérium,
SODIŠČE (sedmi senat),
v sestavi F. Schalin (poročevalec), predsednik senata, M. Gavalec in Z. Csehi, sodnika,
generalni pravobranilec: A. Biondi,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:
–
za madžarsko vlado Zs. Biró-Tóth in M. Z. Fehér, agenta,
–
za Evropsko komisijo B. Béres in C. Ehrbar, agenta,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da bo v zadevi razsojeno brez sklepnih predlogov,
izreka naslednjo
Sodbo
1
Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: Listina).
2
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med madžarsko družbo PROFIL-COPY 2002 Irodatechnikai Kft. (v nadaljevanju: Profil-Copy ) in Közigazgatási és Területfejlesztési Minisztérium (ministrstvo za javno upravo in regionalni razvoj, Madžarska) (v nadaljevanju: ministrstvo), ki deluje kot organ upravljanja operativnega programa „Gospodarski razvoj in inovacije plus“, v zvezi z vračilom nepovratnih sredstev, izplačanih družbi Profil-Copy.
Pravni okvir
Pravo Unije
3
Člen 47 Listine določa:
„Vsakdo, ki so mu kršene pravice in svoboščine, zagotovljene s pravom Unije, ima pravico do učinkovitega pravnega sredstva pred sodiščem v skladu s pogoji, določenimi v tem členu.
Vsakdo ima pravico, da o njegovi zadevi pravično, javno in v razumnem roku odloča neodvisno, nepristransko in z zakonom predhodno ustanovljeno sodišče. Vsakdo ima možnost svetovanja, obrambe in zastopanja.
[…]“
4
Člen 69 Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL 2021, L 231, str. 159) določa:
„[…]
2.   Države članice zagotovijo zakonitost in pravilnost izdatkov, vključenih v obračune, predložene [Evropski k]omisiji, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za preprečevanje, odkrivanje in odpravo nepravilnosti, vključno z goljufijami, ter poročanje o njih. […]
[…]
7.   Države članice poskrbijo za zagotovitev učinkovite obravnave pritožb v zvezi s skladi. Države članice so v skladu s svojim institucionalnim in pravnim okvirom odgovorne za tozadevno področje uporabe, pravila in postopke. […]
Za namene tega člena pritožbe zajemajo vse spore med potencialnimi in izbranimi upravičenci glede predlaganih ali izbranih operacij in vse spore s tretjimi stranmi o izvajanju programa ali operacij v njegovem okviru, ne glede na opredelitev dostopa do pravnega varstva v nacionalnem pravu.“
Madžarsko pravo
Uredba št. 256/2021
5
Člen 132(1) a 2021-2027 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 256/2021. (V. 18.) Korm. rendelet (Magyar Közlöny 2021/91) (vladna uredba št. 256/2021 o shemi uporabe nepovratnih sredstev iz nekaterih skladov Evropske unije v programskem obdobju 2021–2027) z dne 18. maja 2021 (v nadaljevanju: vladna uredba št. 256/2021) določa, da organ upravljanja s prejemnikom sklene civilnopravno pogodbo o dodelitvi nepovratnih sredstev in da se pravila, ki veljajo za pogodbe o dodelitvi nepovratnih sredstev, smiselno uporabljajo, kadar se pravno razmerje, ki se nanaša na nepovratna sredstva, vzpostavi z aktom o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki ga sprejme organ upravljanja.
6
V primeru suma nepravilnosti organ upravljanja izvede postopek za ugotavljanje nepravilnosti v skladu s poglavjem XIII vladne uredbe št. 256/2021.
7
Člen 397(2) te uredbe določa, da lahko organ upravljanja, če se ugotovi nepravilnost, med drugim odpove pogodbo o dodelitvi nepovratnih sredstev.
8
Člen 403(1) navedene uredbe določa:
„Če je odločba o ugotovitvi nepravilnosti nezakonita ali v nasprotju s pogodbo o dodelitvi nepovratnih sredstev ali z razpisom, ki se nanaša na to dodelitev, lahko prejemnik zoper to odločbo vloži pritožbo samo enkrat.“
9
Člen 408(1)(d) vladne uredbe št. 256/2021 v zvezi s tem določa, da če se prejemnik pritoži zoper sklep, s katerim je bilo že odločeno o pritožbi, Belső Ellenőrzési és Integritási Igazgatóság du Miniszterelnökség (direktorat za notranjo revizijo in integriteto urada predsednika vlade, Madžarska) (v nadaljevanju: direktorat za notranjo revizijo in integriteto) pritožbo zavrže kot nedopustno, ne da bi jo vsebinsko preučil.
10
Člen 414(1) te uredbe določa:
„Direktorat za notranjo revizijo in integriteto na koncu pritožbenega postopka:
(a)
potrdi odločbo, s katero je bila ugotovljena nepravilnost;
(b)
odločbo, s katero je bila ugotovljena nepravilnost, razglasi za nično ali
(c)
odločbo, s katero je bila ugotovljena nepravilnost, razglasi za nično in začne nov postopek za ugotavljanje nepravilnosti pred organom upravljanja.“
11
Člen 418 te uredbe določa:
„Prejemnik mora v primeru neupravičeno prejetih nepovratnih sredstev ali njihove uporabe v nasprotju z zakonom ali v nasprotju z namenom, za katerega so bila dodeljena, ali v primeru preklica dodelitve nepovratnih sredstev ali enostranske ali sporazumne razveljavitve pogodbe o dodelitvi nepovratnih sredstev neupravičeno prejeta sredstva vrniti.“
12
Organ upravljanja poskuša izterjati dolg z izdajo plačilnega naloga, s pobotom ali z odobritvijo obročnega odplačevanja. Če ta sredstva niso uspešna, organ upravljanja na podlagi člena 436(1) te uredbe nemudoma pozove davčno upravo, naj nepovratna sredstva, ki niso bila vrnjena, izterja z davčno izvršbo.
Zakon št. CXXX iz leta 2016 o civilnem postopku
13
Člen 103(1) a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény (zakon št. CXXX iz leta 2016 o civilnem postopku) (Magyar Közlöny 2016/190) določa, da lahko pristojno civilno sodišče na predlog izda začasno odredbo.
Zakon št. CLIII iz leta 2017 o postopkih izvršbe, ki jih mora začeti davčna uprava
14
Člen 15 az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló 2017. évi CLIII. törvény (zakon št. CLIII iz leta 2017 o postopkih davčne izvršbe) (v nadaljevanju: zakon o postopkih davčne izvršbe) (Magyar Közlöny 2017/193) med organi, ki so pristojni za zadržanje izvršbe, ki jo je uvedla davčna uprava, ne omenja sodišč.
15
Kadar organ upravljanja davčno upravo na podlagi člena 436(1) vladne uredbe št. 256/2021 pozove, naj to stori, mora davčna uprava izdati uradni nalog za prenos, ki ga mora banka zavezanca za vračilo izvršiti v skladu s členom 42(1) zakona o postopkih davčne izvršbe. V skladu s tem zakonom davčna uprava opravlja tudi izvršbo na premičninah in nepremičninah.
Spor v postopku v glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
16
Družba Profil-Copy je prejela nepovratna sredstva v višini 125.184.193 madžarskih forintov (HUF) (približno 315.000 EUR) za namestitev sončnih panelov. Nepovratna sredstva so bila dodeljena v okviru madžarskega operativnega programa „Gospodarski razvoj in inovacije plus“ za obdobje 2021–2027, ki je podprt s sredstvi Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskega socialnega sklada plus (ESS+).
17
Ker je ministrstvo ugotovilo nepravilnost, je kot organ upravljanja tega programa odredilo razveljavitev akta o dodelitvi nepovratnih sredstev in naložilo vračilo izplačanih nepovratnih sredstev.
18
V postopku s pritožbo, ki jo je družba Profil-Copy zoper to odločbo vložila pri direktoratu za notranjo revizijo in integriteto, je bila ta odločba potrjena in zoper njo v skladu s členom 403(1) in členom 408(1)(d) vladne uredbe št. 256/2021 ni bilo več mogoče vložiti nobene dodatne upravne pritožbe.
19
Zato je organ upravljanja dodelitev nepovratnih sredstev, ki so bila neupravičeno dodeljena družbi Profil-Copy, preklical in od nje zahteval, naj jih vrne, hkrati pa jo je obvestil, da bo, če teh nepovratnih sredstev ne bo vrnila, lahko od nacionalne davčne uprave zahteval, naj začne postopek izvršbe za izterjavo terjatve, ki ustreza neupravičeno pridobljenim nepovratnim sredstvom.
20
Ker madžarsko pravo razmerje med organom upravljanja in prejemnikom nepovratnih sredstev Unije opredeljuje kot civilnopravno razmerje, je družba Profil-Copy pri Fővárosi Törvényszék (županijsko sodišče v Budimpešti, Madžarska), ki je predložitveno sodišče, vložila civilno tožbo, da bi preprečila učinkovanje odločbe, s katero ji je bilo naloženo vračilo prejetih nepovratnih sredstev.
21
V okviru te tožbe je predlagala, naj se odločba o ugotovitvi nepravilnosti in odločba o naložitvi vračila domnevno neupravičeno prejetih nepovratnih sredstev razglasita za nezakoniti. Temu sodišču je predlagala tudi sprejetje začasne odredbe na podlagi člena 103(1) zakona št. CXXX iz leta 2016 o civilnem postopku, s katero bi se ministrstvu prepovedala izterjava zahtevanega zneska oziroma izvršba nanj. V zvezi s tem družba Profil-Copy trdi, da lahko ministrstvo, če zadevo predloži davčni upravi, doseže izvršbo zoper njo še pred pravnomočnostjo civilnopravne odločbe o njenem zahtevku, sama pa lahko uveljavlja svoje pravice proti temu ministrstvu le v okviru rednega civilnega postopka. Ministrstvo pred predložitvenim sodiščem trdi, da slednje ni pristojno za sprejetje take začasne odredbe.
22
V zvezi s tem predložitveno sodišče pojasnjuje, da mora v okviru spora o glavni stvari preveriti, ali je organ upravljanja pri izterjavi nepovratnih sredstev spoštoval vladno uredbo št. 256/2021, s katero se izvaja Uredba 2021/1060.
23
Poleg tega navedeno sodišče pojasnjuje, da je pred kratkim odločalo o več podobnih zadevah, v katerih subjekti predlagajo, naj se ministrstvu začasno prepove izterjava terjatve. Ti subjekti trdijo, da bi izvršba onemogočila nadaljevanje njihove gospodarske dejavnosti, saj bi ustvarila tveganje plačilne nesposobnosti ali celo stečaja še pred pravnomočnim končanjem postopka. Tako naj bi obstajala resnična nevarnost, da pride do prenehanja naslovnika odločbe o vračilu nepovratnih sredstev, še preden se postopek konča s pravnomočno odločbo, zaradi česar ta ne bi mogel uveljaviti svojih pravic.
24
V tem okviru so madžarska civilna sodišča naslovniku izvršljive odločbe o vračilu nepovratnih sredstev omogočila, da pozneje vloži civilno tožbo za ugotovitev nezakonitosti te odločbe v okviru tožbe zoper odločbo o razveljavitvi pogodbe o dodelitvi nepovratnih sredstev.
25
Vendar predložitveno sodišče pojasnjuje, da je madžarska sodna praksa neenotna glede vprašanja pristojnosti civilnih sodišč za odločanje o predlogih za izdajo začasnih odredb, vloženih v tovrstnih zadevah. V prvem delu sodne prakse se zastopa stališče, da glede na to, da madžarsko pravo določa, da pogodba o dodelitvi nepovratnih sredstev Unije spada na področje civilnega prava, ni ovir za sprejemanje začasnih odredb. V drugem delu sodne prakse pa se zastopa stališče, da je treba tak predlog za izdajo začasne odredbe zavreči zaradi nepristojnosti sodišča, pri katerem je bil predlog vložen, ker v členu 15 zakona o postopkih davčne izvršbe sodišča niso navedena med organi, ki so pristojni za zadržanje postopka izvršbe, ki ga uvede ta uprava.
26
Prvič, ker mora predložitveno sodišče preučiti zakonitost zahteve za vračilo nepovratnih sredstev Unije, ki so bila dodeljena na podlagi Uredbe 2021/1060, drugič, ker člen 69(7) te uredbe državam članicam nalaga, da zagotovijo učinkovito obravnavo pritožb v zvezi z evropskimi skladi, in tretjič, ker člen 47 Listine podeljuje pravico do učinkovitega pravnega sredstva vsakomur, čigar pravice, zagotovljene s pravom Unije, so bile kršene, predložitveno sodišče meni, da je treba Sodišče vprašati, ali je sistem obravnave nepravilnosti, ki ga določa madžarsko pravo, združljiv s tem členom 47.
27
V teh okoliščinah je Fővárosi Törvényszék (županijsko sodišče v Budimpešti) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja:
„1.
Ali ima prejemnik nepovratnih sredstev pravico do učinkovitega pravnega sredstva iz člena 47 [Listine] zoper izvršljivo odločbo organa upravljanja, s katero se od njega zahteva vračilo izplačanih nepovratnih sredstev [Unije]?
2.
Ali je treba v primeru, ko organ upravljanja z izvršljivo odločbo od prejemnika zahteva vračilo nepovratnih sredstev [Unije], ki so mu bila izplačana, prejemnik pa zaradi neobstoja drugih pravnih sredstev vloži civilno tožbo, da bi se izognil posledicam, to civilno tožbo šteti za pravno sredstvo v smislu člena 47 [Listine]?
3.
Ali je treba sredstvo, ki ne more preprečiti realne nevarnosti, da bi zaradi ukrepa, ki se obravnava v okviru tožbe, vendar se izvrši pred odločitvijo o tej zadevi, zadevna stranka postala insolventna, šteti za učinkovito pravno sredstvo v smislu člena 47 [Listine]?
4.
Kaj lahko naredi nacionalno sodišče, če je odgovor na tretje vprašanje za predhodno odločanje nikalen, vendar meni, da mu nacionalna zakonodaja ne omogoča, da bi preprečilo realno nevarnost, da bi zadevna stranka zaradi ukrepa, ki se obravnava v okviru tožbe, vendar se izvrši pred odločitvijo o zadevi, postala insolventna? Ali lahko sodišče izda začasno odredbo, da bi preprečilo tveganje insolventnosti stranke do pravnomočnega zaključka postopka, če lahko samo tako zagotovi učinkovitost pravnega sredstva, čeprav meni, da nacionalno pravo tega ne dopušča?“
Vprašanja za predhodno odločanje
Prvo vprašanje za predhodno odločanje
28
Predložitveno sodišče s prvim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 47 Listine razlagati tako, da mora imeti prejemnik nepovratnih sredstev Unije, ki so bila dodeljena v okviru izvajanja Uredbe 2021/1060, na voljo učinkovito pravno sredstvo zoper izvršljivo odločbo organa upravljanja programa, ki je podprt s sredstvi skladov Unije, s katero mu je naloženo vračilo teh nepovratnih sredstev.
29
Člen 51(1) Listine določa, da se njene določbe uporabljajo za države članice samo takrat, kadar te izvajajo pravo Unije.
30
To velja v obravnavani zadevi, ker je bila odločba o preklicu dodelitve nepovratnih sredstev družbi Profil-Copy in njihovem vračilu sprejeta na podlagi vladne uredbe št. 256/2021, s katero se izvaja Uredba 2021/1060, in sicer tako, da ta vladna uredba podrobneje določa pravila za uporabo nepovratnih sredstev, ki se v programskem obdobju 2021–2027 financirajo iz nekaterih skladov Evropske unije.
31
Vendar priznanje pravice do učinkovitega pravnega sredstva, zagotovljene s členom 47 Listine, v konkretnem primeru predpostavlja, da se oseba, ki to pravico uveljavlja, sklicuje na pravice ali svoboščine, zagotovljene s pravom Unije, ali da je zoper to osebo uveden kazenski postopek, ki pomeni izvajanje prava Unije (glej med drugim sodbo z dne 22. februarja 2022, RS (Učinek sodb ustavnega sodišča), C‑430/21, EU:C:2022:99, točka 34).
32
V obravnavanem primeru je namen civilne tožbe, ki jo je vložila družba Profil‑Copy, ugotovitev nezakonitosti, prvič, odločbe organa upravljanja, s katero je bila preklicana dodelitev nepovratnih sredstev, ki so bila družbi dodeljena v okviru programa „Gospodarski razvoj in inovacije plus“, ki se podpira iz sredstev skladov ESRR in ESS+, in posledično, drugič, odločbe o odreditvi vračila teh nepovratnih sredstev.
33
Glede na zgornje preudarke je treba na prvo vprašanje odgovoriti, da je treba člen 47 Listine razlagati tako, da mora imeti prejemnik nepovratnih sredstev Unije, ki so bila dodeljena v okviru izvajanja Uredbe 2021/1060, na voljo učinkovito pravno sredstvo zoper izvršljivo odločbo organa upravljanja programa, ki je podprt s sredstvi skladov Unije, s katero mu je naloženo vračilo teh nepovratnih sredstev.
34
Opozoriti je treba, da je naloga predložitvenega sodišča, da v zadevah, ki jih obravnava, presodi, katera razlaga nacionalnega prava je pravilna (sodba z dne 22. junija 2010, Melki in Abdeli, C‑188/10 in C‑189/10, EU:C:2010:363, točka 49).
Drugo, tretje in četrto vprašanje za predhodno odločanje
35
Predložitveno sodišče z drugim, tretjim in četrtim vprašanjem, ki jih je treba obravnavati skupaj, v bistvu sprašuje, ali je treba člen 47 Listine razlagati tako, da možnost prejemnika nepovratnih sredstev Unije, prvič, da izvršljivo odločbo, s katero mu je naloženo vračilo teh nepovratnih sredstev, posredno izpodbija v okviru tožbe, s katero pri civilnem sodišču zahteva ugotovitev nezakonitosti preklica dodelitve teh nepovratnih sredstev, in drugič, da v okviru te tožbe predlaga sprejetje začasne odredbe, s katero se izvršitev te odločbe zadrži, pomeni učinkovito pravno sredstvo.
36
Najprej je treba opozoriti, da je v okviru postopka iz člena 267 PDEU, ki temelji na jasni ločitvi nalog med nacionalnimi sodišči in Sodiščem, nacionalno sodišče edino pristojno za razlago in uporabo nacionalnega prava (sodbe z dne 4. maja 1999, Sürül, C‑262/96, EU:C:1999:228, točka 95; z dne 14. junija 2012, Banco Español de Crédito, C‑618/10, EU:C:2012:349, točka 76; z dne 22. septembra 2022, Servicios prescriptor y medios de pagos EFC, C‑215/21, EU:C:2022:723, točka 26, in z dne 9. aprila 2024, Profi Credit Polska (Obnova postopka, ki se je končal s pravnomočno odločbo), C‑582/21, EU:C:2024:282, točki 31 in 54).
37
Zato bo Sodišče izhajalo iz premise, na katero je bilo opozorjeno v točki 25 te sodbe, da je madžarska sodna praksa neenotna glede pristojnosti civilnih sodišč za izdajo začasnih odredb v tožbah, s katerimi se organu upravljanja začasno prepove izterjava nepovratnih sredstev, za katera meni, da so bila neupravičeno izplačana prejemniku.
38
Člen 47 Listine določa, da ima vsakdo, ki so mu kršene pravice in svoboščine, zagotovljene s pravom Unije, pravico do učinkovitega pravnega sredstva pred sodiščem v skladu s pogoji, določenimi v tej določbi, kar pomeni, da ima vsakdo pravico, da o njegovi zadevi pravično, javno in v razumnem roku odloča neodvisno, nepristransko in z zakonom predhodno ustanovljeno sodišče.
39
Tej pravici ustreza obveznost, ki je državam članicam naložena s členom 19(1), drugi pododstavek, PEU, da vzpostavijo pravna sredstva, potrebna za zagotovitev učinkovitega pravnega varstva na področjih, ki jih ureja pravo Unije (sodbi z dne 16. maja 2017, Berlioz Investment Fund, C‑682/15, EU:C:2017:373, točka 44, in z dne 6. oktobra 2020, État luxembourgeois (Pravica do pravnega sredstva zoper zahtevo za informacije na davčnem področju), C‑245/19 in C‑246/19, EU:C:2020:795, točka 47).
40
V zvezi s tem je treba ugotoviti, da je treba sicer ob neobstoju posebnih pravil Unije na tem področju v nacionalnem pravnem redu vsake države članice v skladu z načelom procesne avtonomije določiti postopkovna pravila za pravna sredstva pred sodišči ter ob upoštevanju načel enakovrednosti in učinkovitosti določiti postopkovna pravila za pravna sredstva, ki zagotavljajo varstvo pravic posameznikov, ki izhajajo iz pravnega reda Unije, vendar so države članice odgovorne za to, da vsekakor zagotovijo spoštovanje pravice do učinkovitega sodnega varstva navedenih pravic, kot je zagotovljena s členom 47 Listine (sodbe z dne 19. novembra 2019, A. K. in drugi (Neodvisnost disciplinskega senata vrhovnega sodišča), C‑585/18, C‑624/18 in C‑625/18, EU:C:2019:982, točka 115 in navedena sodna praksa; z dne 2. junija 2022, Skeyes, C‑353/20, EU:C:2022:423, točka 52, in z dne 1. avgusta 2025, Alace in Canpelli, C‑758/24 in C‑759/24, EU:C:2025:591, točka 64).
41
Pravo Unije pa ne učinkuje tako, da bi državam članicam nalagalo, da uvedejo druga pravna sredstva, ki niso tista, ki jih določa nacionalno pravo, razen če je iz sistematike zadevnega nacionalnega pravnega reda razvidno, da ni nobenega sodnega varstva, ki bi lahko, čeprav le posredno, zagotovilo spoštovanje pravic, ki jih imajo pravni subjekti na podlagi prava Unije, ali pa če bi morali pravni subjekti, da bi lahko dostopali do sodišča, prekršiti pravo (glej v tem smislu sodbi z dne 13. marca 2007, Unibet, C‑432/05, EU:C:2007:163, točke 40, 41, 64 in 65, in z dne 2. junija 2022, Skeyes, C‑353/20, EU:C:2022:423, točka 54).
42
V obravnavanem primeru iz predloga za sprejetje predhodne odločbe izhaja, da so se civilna sodišča ob upoštevanju trenutnega stanja madžarske ureditve izrekla za pristojna za to, da združljivost izvršljive odločbe organa upravljanja, s katero je bilo naloženo vračilo nepovratnih sredstev Unije, s pravom Unije posredno presojajo v okviru tožbe, ki jo je prejemnik teh nepovratnih sredstev vložil, med drugim, zoper odločbo o preklicu dodelitve teh nepovratnih sredstev ali odločbo o razveljavitvi pogodbe o dodelitvi nepovratnih sredstev.
43
Dodati je treba, da mora nacionalno sodišče, ki mu je predložen spor, ki ga ureja pravo Unije, imeti možnost izdaje začasne odredbe, da bi zagotovilo polni učinek sodne odločbe o obstoju pravic, zatrjevanih na podlagi prava Unije, ki bo izdana (glej v tem smislu sodbe z dne 19. junija 1990, Factortame in drugi, C‑213/89, EU:C:1990:257, točka 21; z dne 13. marca 2007, Unibet, C‑432/05, EU:C:2007:163, točki 67 in 77, ter z dne 2. junija 2022, Skeyes, C‑353/20, EU:C:2022:423, točka 53). Iz navedenega izhaja, da mora sodnik, ki bi v takih okoliščinah izdal začasno odredbo, če mu tega ne bi preprečevalo pravilo nacionalnega prava, zavrniti uporabo tega pravila.
44
Poleg tega, ker je madžarska sodna praksa, kot je bilo navedeno v točki 25 te sodbe, neenotna glede pristojnosti civilnih sodišč za izdajo začasnih odredb v tožbah, s katerimi se organu upravljanja začasno prepove izterjava nepovratnih sredstev, za katera ta organ meni, da so bila neupravičeno izplačana prejemniku, se je treba opreti na zahtevo po skladni razlagi nacionalnega prava. Ta zahteva vključuje obveznost nacionalnih sodišč, da po potrebi spremenijo ustaljeno sodno prakso, če ta temelji na razlagi nacionalnega prava, ki ni združljiva s cilji direktive. Zato nacionalno sodišče ne more utemeljeno trditi, da nacionalne določbe ne more razlagati v skladu s pravom Unije le zato, ker se je ta določba dosledno razlagala v smislu, ki ni v skladu s tem pravom (glej v tem smislu sodbo z dne 19. aprila 2016, DI, C‑441/14, EU:C:2016:278, točki 33 in 34).
45
Ker je v obravnavani zadevi v madžarskem pravu razmerje med organom upravljanja in prejemnikom nepovratnih sredstev Unije opredeljeno kot civilnopravno razmerje in ker člen 103(1) zakona št. CXXX iz leta 2016 o civilnem postopku pristojno civilno sodišče pooblašča, da na predlog izda začasno odredbo, mora predložitveno sodišče dati prednost stališču iz prvega dela sodne prakse, navedenega v točki 25 te sodbe, in se zato izreči za pristojno za zadržanje postopka izvršbe izvršljive odločbe organa upravljanja, s katero je bila preklicana dodelitev nepovratnih sredstev, in odločbe o vračilu nepovratnih sredstev, ki so bila prvotno izplačana družbi Profil-Copy.
46
Če predložitveno sodišče ne more zadržati učinkovanja iz prejšnje točke navedene odločbe o vračilu nepovratnih sredstev, bi lahko organ upravljanja pri davčni upravi na podlagi te odločbe dosegel izvršbo. Pravica do učinkovitega pravnega sredstva v smislu člena 47 Listine pa bi bila le navidezna, če bi nacionalna ureditev omogočala, da pravnomočna in zavezujoča sodna odločba v škodo stranke ostane neizvršena. S tako nacionalno ureditvijo bi se kršila bistvena vsebina pravice do učinkovitega pravnega sredstva iz tega člena 47 (glej v tem smislu sodbi z dne 19. decembra 2019, Deutsche Umwelthilfe, C‑752/18, EU:C:2019:1114, točki 35 in 36, in z dne 3. julija 2025, TOODE, C‑653/23, EU:C:2025:517, točka 28).
47
Glede na zgornje preudarke je treba na drugo, tretje in četrto vprašanje odgovoriti, da je treba člen 47 Listine razlagati tako, da možnost prejemnika nepovratnih sredstev Unije, prvič, da izvršljivo odločbo, s katero mu je naloženo vračilo teh nepovratnih sredstev, posredno izpodbija v okviru tožbe, s katero pri civilnem sodišču zahteva ugotovitev nezakonitosti preklica dodelitve teh nepovratnih sredstev, in drugič, da v okviru te tožbe predlaga sprejetje začasne odredbe, s katero se izvršitev te odločbe zadrži, pomeni učinkovito pravno sredstvo.
Stroški
48
Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (sedmi senat) razsodilo:
1.
Člen 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah
je treba razlagati tako, da
mora imeti prejemnik nepovratnih sredstev Evropske unije, ki so bila dodeljena v okviru izvajanja Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko, na voljo učinkovito pravno sredstvo zoper izvršljivo odločbo organa upravljanja programa, ki je podprt s sredstvi skladov Unije, s katero mu je naloženo vračilo teh nepovratnih sredstev.
2.
Člen 47 Listine o temeljnih pravicah
je treba razlagati tako, da
možnost prejemnika nepovratnih sredstev Evropske unije, prvič, da izvršljivo odločbo, s katero mu je naloženo vračilo teh nepovratnih sredstev, posredno izpodbija v okviru tožbe, s katero pri civilnem sodišču zahteva ugotovitev nezakonitosti preklica dodelitve teh nepovratnih sredstev, in drugič, da v okviru te tožbe predlaga izdajo začasne odredbe, s katero se izvršitev te odločbe zadrži, pomeni učinkovito pravno sredstvo.
Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: madžarščina.