T‑59/17. sz. ügy
L
kontra
Európai Parlament
A Törvényszék ítélete (kilencedik tanács), 2019. március 7.
„Közszolgálat – Akkreditált parlamenti asszisztens – A szerződés megszüntetése – A bizalmi viszony megszűnése – Külső tevékenységek – Nyilvánvaló értékelési hiba – Kártérítési kérelem”
1.      Tisztviselők – Akkreditált parlamenti asszisztensek – A kölcsönös bizalmi viszonnyal összefüggő okból történő elbocsátás – Indokolási kötelezettség – A kinevezésre vagy a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóság mérlegelési jogköre – Terjedelem
(Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek, 2. cikk, c) pont, 5a. cikk és 139. cikk, (1) bekezdés, d) pont)
(lásd: 27–29. pont)
2.      Tisztviselők – Akkreditált parlamenti asszisztensek – A kölcsönös bizalmi viszonnyal összefüggő okból történő elbocsátás – Bírósági felülvizsgálat – Korlátok
(Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek, 2. cikk, c) pont és 5a. cikk)
(lásd: 30. pont)
3.      Tisztviselők – Akkreditált parlamenti asszisztensek – A kölcsönös bizalmi viszonnyal összefüggő okból történő elbocsátás – Mérlegelési tényezők – Külső tevékenységeknek az érintett általi, engedélyezés iránti előzetes kérelem benyújtása nélküli végzése – E tevékenységeknek az európai parlamenti képviselőtől származó utasítások folytán történő végzése – A bizalmi viszony megszűnésének olyan oka, amely a szerződés felmondásának igazolásához nem hihető
(A tisztviselők személyzeti szabályzata, 12b. cikk, (1) bekezdés; az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek, 2. cikk, c) pont, 5a. cikk és 139. cikk, (1) bekezdés, d) pont)
(lásd: 40–44. pont)
4.      Tisztviselői kereset – Kártérítési kereset – A megsemmisítés iránti keresethez képesti önállóság – A személyzeti szabályzatnak megfelelő pert megelőző eljárás hiányának ellenére való elfogadhatóság – Feltétel – Megsemmisítés iránti kérelemhez kapcsolódó kártérítési kérelem
(A tisztviselők személyzeti szabályzata, 90. és 91. cikk)
(lásd: 53. pont)
5.      Tisztviselők – Az intézmények szerződésen kívüli felelőssége – Feltételek – Jogellenesség – Kár – Okozati összefüggés – Együttes feltételek
(EUMSZ 340. cikk)
(lásd: 56. pont)
6.      Tisztviselői kereset – Kártérítési kereset – A megtámadott jogellenes aktus megsemmisítése – Nem vagyoni kár megfelelő jóvátétele – Korlátok
(A tisztviselők személyzeti szabályzata, 91. cikk)
(lásd: 58., 59. pont)
Összefoglalás
A Törvényszék az L kontra Parlament ügyben (T‑59/17) 2019. március 7‑én hozott ítéletében megsemmisített egy akkreditált parlamenti asszisztens (a továbbiakban: APA) szerződésének a bizalmi viszony azon okból bekövetkezett megszűnése miatti felmondásáról szóló parlamenti határozatot, hogy ezen APA engedélyezés iránti előzetes kérelem benyújtása nélkül külső tevékenységet végzett. E tekintetben a Törvényszéknek arról kellett határoznia, hogy be nem jelentett külső tevékenységek végzése esetén mennyiben szűnhet meg az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (a továbbiakban: EAAF) 139. cikkének (1) bekezdésében említett, az APA és az európai parlamenti képviselő közötti munkaviszony alapját képező „bizalom”, ha az ügy irataiból kitűnik, hogy e tevékenységek végzését e képviselő kezdeményezte.
A Törvényszék kimondta: egyrészt, bár a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóság nem köteles saját értékelésével felváltani a Parlament érintett tagjának a bizalmi viszony megromlására vonatkozó értékelését, e hatóságnak meg kell győződnie arról, hogy a felhozott indok olyan tényeken alapul, amelyek azt hihetően igazolják, másrészt pedig, ha az APA‑szerződés megszüntetéséről határozó intézmény konkrétan a megszüntető határozat alapjául szolgáló bizalomvesztésre hivatkozik, a bíróságnak meg kell vizsgálnia ezen indok valódiságát.
A Törvényszék megállapította: ezen európai parlamenti képviselő tudhatta, hogy a felperes jogi tevékenységet végzett az APA‑feladatai mellett, mivel – ahogy az az ügy irataiból kitűnik – az ilyen tevékenység az ő utasításaira történt, és azt is tudhatta, hogy e tevékenységet nem jelentették be a személyzeti szabályzat 12b. cikkének (1) bekezdése alapján, mivel e képviselőnek a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóság általi, az EAAF VII. címére vonatkozó végrehajtási rendelkezések 6. cikkének (2) bekezdése szerinti meghallgatására nem került sor. A Törvényszék álláspontja szerint a kérdéses külső tevékenységek jellegére figyelemmel e képviselő egyébként sem várhatta el észszerűen, hogy azokról a Parlament a külső tevékenységek engedélyezése iránti hivatalos kérelem útján tudomást szerezzen. E tevékenységek ugyanis menedékjog megadása iránti kérelmeknek e képviselő szabadságvesztés‑büntetés végrehajtása alóli kivonása céljából Oroszországban és Svájcban történő benyújtását, e képviselő ugyanilyen célú jogi képviseletét, valamint ad hoc emberi jogi jogviták e képviselő imázsának javítása céljából történő indítását foglalták magukba többek között, mégpedig annak megnehezítése érdekében, hogy az e képviselő ellen indított büntetőeljárás végrehajtandó szabadságvesztést eredményezzen. Ebből a Törvényszék arra a következtetésre jutott, hogy az e képviselő által a felmondásról szóló határozat igazolásául felhozott indok, vagyis a bizalomvesztés nem hihető, és így a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóság nyilvánvaló értékelési hibát követett el azzal, hogy helyt adott a felmondás iránt e képviselő által előterjesztett kérelemnek.