62023TJ0519_RES
T‑519/23. sz. ügy
Keserű Művek Fegyvergyár Kft.
kontra
Európai Unió
A Törvényszék ítélete (nyolcadik tanács), 2024. október 23.
„Szerződésen kívüli felelősség – A fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzése – (EU) 2019/69 végrehajtási irányelv – Okozati összefüggés – A »tűzfegyver« fogalma – A »riasztó és jelzőfegyver« fogalma”
Jogszabályok közelítése – A fegyverek megszerzése és tartása – 2021/555 irányelv – Tűzfegyverek – Fogalom – Hordozható csöves fegyver, amely gyúlékony hajtóanyag segítségével gumilövedéket lő ki – Bennfoglaltság
(2021/555 európai parlamenti és tanácsi irányelv, 1. cikk, (1) bekezdés, 1. pont)
(lásd: 23., 27. pont)
Jogszabályok közelítése – A fegyverek megszerzése és tartása – 2021/555 irányelv – Riasztó‑ és jelzőfegyverek – Szempontok – Kizárólag e konkrét célra történő használat – Olyan szerkezet, amely nem alakítható át lövedék gyúlékony hajtóanyag segítségével történő kilövésére – Bennfoglaltság
(2021/555 európai parlamenti és tanácsi irányelv, 1. cikk, (1) bekezdés, 4. pont)
(lásd: 24., 25., 34. pont)
Összefoglalás
Az EUMSZ 268. cikken és az EUMSZ 340. cikk második bekezdésén alapuló, szerződésen kívüli felelősség megállapítása iránti kereset tárgyában eljáró Törvényszék elutasítja e keresetet, mivel az nem felel meg az okozati összefüggés fennállására vonatkozó feltételnek, és határoz arra az új kérdésről, hogy a gyúlékony hajtóanyag segítségével gumilövedéket kilövő fegyverek az uniós jog értelmében vett tűzfegyverek kategóriájába tartoznak‑e, és hogy emiatt annak birtoklását engedélyhez, illetve bejelentéshez kell‑e kötni.
A felperes Keserű Művek Fegyvergyár Kft. egy magyarországi székhelyű társaság, amely fegyverek gyártásával és kereskedelmével foglalkozik. A felperes állítása szerint kizárólagos jogokkal rendelkezik a gumilövedék kilövésére alkalmas fegyver egy modelljének (a továbbiakban: Keserű fegyver) gyártására és forgalmazására. Mivel a felperes úgy vélte, hogy a 2019/69 végrehajtási irányelv (
1
) Magyarország általi átültetése kárt okozott neki azáltal, hogy a Keserű fegyver értékesítését kizárólag fegyverviselési engedéllyel rendelkező személyekre korlátozta, megindította e keresetet.
A Törvényszék álláspontja
Miután emlékeztetett arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az Unió szerződésen kívüli felelősségének megállapításához több feltétel együttes teljesülése szükséges, nevezetesen a magánszemélyek számára jogokat keletkeztető valamely jogszabály kellően súlyos megsértésének fennállása, a kár tényleges jellege, valamint az aktus kibocsátóját terhelő kötelezettség megsértése és a sérelmet szenvedett személyek kára közötti okozati összefüggés fennállása, a Törvényszék először is megvizsgálja az okozati összefüggés fennállására vonatkozó feltételt.
E tekintetben megjegyzi, hogy a 2019/69 végrehajtási irányelv célja a riasztó‑ és jelzőfegyverek jelölésére vonatkozó műszaki előírások megállapítása. (
2
) Következésképpen a Törvényszék először is megvizsgálja, hogy a Keserű fegyver jellemzőivel rendelkező fegyver a 2021/555 irányelv értelmében vett „riasztó‑ és jelzőfegyvernek” minősülhet‑e, és ennélfogva a 2019/69 végrehajtási irányelvnek, amely a felperes állítása szerint neki kárt okozott, kivételt kellett volna‑e előírnia a Keserű fegyveréhez hasonló jellemzőkkel rendelkező fegyvertípus tekintetében.
A „tűzfegyver” fogalma (
3
) alá tartozik minden olyan hordozható csöves fegyver, amely gyúlékony hajtóanyag segítségével sörétet, golyót vagy lövedéket lő ki. A „tűzfegyver” meghatározásának megfelelő tárgyak nem tartoznak a meghatározás alá, (
4
) ha: riasztásra, jelzésre, életmentésre, állatok leölésére vagy szigonnyal történő halászatra, illetve ipari vagy műszaki célokra tervezték, feltéve hogy csak a megjelölt célokra használhatók.
A „riasztó‑ és jelzőfegyverek” fogalmát (
5
) pedig úgy határozták meg, mint „tölténytartóval rendelkező eszközök, amelyeket kizárólag vaktöltények, irritáló anyagok, egyéb hatóanyagok vagy pirotechnikai jelzőtöltények kilövésére terveztek, és amelyek nem alakíthatók át sörét, golyó vagy lövedék gyúlékony hajtóanyag segítségével történő kilövésére”.
Márpedig a jelen ügyben a Törvényszék megállapítja, hogy a Keserű fegyver olyan hordozható csöves fegyver, amely gyúlékony hajtóanyag segítségével, „golyót”, a jelen esetben gumilövedéket lő ki, ezért azt „tűzfegyvernek” kell minősíteni. Így pusztán az a körülmény, hogy az említett fegyvert úgy tervezték, hogy gyúlékony hajtóanyag segítségével gumilövedéket lőjön ki, elegendő ahhoz, hogy „tűzfegyvernek” lehessen minősíteni.
Továbbá a Keserű fegyver nem tartozik a 2021/555 irányelv I. melléklete III. pontjának a) alpontjában említett fegyverkategóriába sem, amely fegyverek nem tartoznak a „tűzfegyver” fogalommeghatározása alá. E fegyvert ugyanis nem riasztásra vagy jelzésre tervezték, ezért nem felel meg annak a feltételnek, amely szerint csak a megjelölt célokra használható. Mindenesetre még ha feltételezzük is, hogy az említett fegyvert riasztásra tervezték, ez nem változtat azon, hogy gumilövedékeket is képes kilőni, mivel az ilyen használat nem minősíthető kizárólag riasztásra valónak. Végül az a tény, hogy e fegyvert élet kioltására nem alkalmas fegyverként tervezték, nem releváns kritérium annak meghatározásához, hogy „tűzfegyverről” van‑e szó.
Ebből következik, hogy a Keserű fegyver nem minősíthető a 2021/555 irányelv értelmében vett „riasztó‑ és jelzőfegyvernek”, így nem tartozik a 2019/69 végrehajtási irányelv hatálya alá. Következésképpen a 2019/69 végrehajtási irányelv nem okozhatta a felperes által hivatkozott kárt.
A Törvényszék megállapítja, hogy a felrótt magatartás és a hivatkozott kár közötti okozati összefüggésre vonatkozó feltétel nem teljesül.
(
1
)	A fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477/EGK tanácsi irányelv szerinti riasztó‑és jelzőfegyverek jelölésére vonatkozó műszaki előírások megállapításáról szóló, 2019. január 16–i (EU) 2019/69 bizottsági végrehajtási irányelv (HL 2019. L 15., 22. o.).
(
2
)	A fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló, 1991. június 18‑i 91/477/EGK tanácsi irányelv (HL 1991. L 256., 51. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 11. kötet, 87. o.) értelmében, mivel ezt az irányelvet hatályon kívül helyezte a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló, 2021. március 24‑i (EU) 2021/555 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2021. L 115., 1. o.).
(
3
)	A 2021/555 irányelv 1. cikke (1) bekezdésének 1. pontja értelmében.
(
4
)	A 2021/555 irányelv I. melléklete III. pontjának a) alpontja értelmében.
(
5
)	A 2021/555 irányelv 1. cikke (1) bekezdésének 4. pontja értelmében.