62003CC0467_LV
Opinion of the Advocate-General
Opinion of the Advocate-General
I – Ievads
1. Finanzgericht München
(Minhenes Finanšu tiesa) lūdz Tiesu sniegt prejudiciālu nolēmumu par jautājumu, kā Kombinētajā nomenklatūrā (turpmāk tekstā – “KN”) klasificēt datorizētu video novērošanas sistēmu. Strīdīgā ierīce video novērošanas nolūkā vairāku videokameru signālus saglabā uz cietā diska saspiestā veidā kā datus, ko var reproducēt uz monitoriem.
2. Prasītāja pamata lietā Ikegami Electronics (Europe) GmbH
(turpmāk tekstā – “ Ikegami ”) uzskata, ka ciparierakstu ierīce, pateicoties tās sastāvdaļu datu apstrādes veidam un tās darbības veidam kā “automātiska datu apstrādes iekārta” ir klasificējama KN apakšpozīcijā 8471 50 90. Atbildētāja pamata lietā Oberfinanzdirektion Nürnberg
(Nirnbergas Augstākā finanšu pārvalde, turpmāk tekstā – “ OFD Nürnberg ”) turpretī uzskata, ka saskaņā ar KN 84. nodaļas 5. E piezīmi jāatsaucas uz visas ierīces funkcijām un tādējādi ierīce ir klasificējama kā “videoieraksta vai video reproducēšanas aparatūra” KN apakšpozīcijā 8521 90 00.
3. Finanzgericht München
ir šaubas par KN 84. nodaļas 5. E piezīmes interpretāciju, un tādēļ tā Tiesai jautā, vai šī piezīme ir interpretējama tādā nozīmē, ka video novērošanas ierīce, kas vairāku videokameru saspiestus signālus saglabā uz cietajiem diskiem, lai tos varētu reproducēt uz monitoriem, veic kādu citu funkciju, kas nav datu apstrāde.
II – Atbilstošās tiesību normas
4. Pamata lietas faktiem piemērojamā Kombinētās nomenklatūras redakcija ir ietverta Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (2) I pielikumā, kas grozīts ar Komisijas 2001. gada 6. augusta Regulas (EK) Nr. 2031/2001 (3) I pielikumu.
5. Šī pielikuma otrā daļa ietver XVI sadaļu ar nosaukumu “Mehānismi un mehāniskas ierīces, elektroiekārtas, to detaļas; skaņu ierakstīšanas un atskaņošanas aparatūra, televīzijas attēla un skaņas ierakstīšanas un reproducēšanas aparatūra un šādu izstrādājumu detaļas un piederumi”.
6. Šai sadaļai ir divas nodaļas, proti, 84. nodaļa ar nosaukumu “Kodolreaktori, katli, mehānismi un mehāniskas ierīces; to detaļas” un 85. nodaļa ar nosaukumu “Elektriski aparāti un iekārtas un to detaļas; skaņu ierakstīšanas un atskaņošanas aparatūra, televīzijas attēla un skaņas ierakstīšanas un reproducēšanas aparatūra un šādu izstrādājumu detaļas un piederumi”.
7. 84. nodaļā tostarp ir pozīcija 8471 ar nosaukumu “Automātiskās datu apstrādes iekārtas un to bloki; magnētiskie vai optiskie lasītāji, iekārtas datu ierakstīšanai kodētā veidā datu vidē un iekārtas šādu datu apstrādei, kas nav norādītas vai iekļautas citur”.
8. Apakšpozīcija 8471 50 attiecas uz “ciparapstrādes blokiem (izņemot apakšpozīcijās 8471 41 vai 8471 49 minētos blokus), arī vienā korpusā ar vienu vai diviem šādiem blokiem: atmiņas bloku, datu ievadbloku, datu izvadbloku”. Apakšpozīcija 8471 50 90 ietver tās preces, kas nav paredzētas izmantošanai civilajā aviācijā. Saskaņā ar Regulu Nr. 2031/2001 šīs preces ir atbrīvotas no līgtā muitas nodokļa.
9. 85. nodaļā tostarp ir pozīcija 8521 ar nosaukumu “Videoieraksta vai video reproducēšanas aparatūra, ar skaņotāju vai bez tā”. Apakšpozīcija 8521 90 00 ietver tās preces, kurām nav magnētiskās lentes. Saskaņā ar Regulu Nr. 2031/2001 šīm precēm ir noteikta 14 % līgtā nodokļu likme.
10. XVI sadaļas 3.–5. piezīmē ir noteikts:
“3. Ja nav īpašu piebilžu, tad kombinētas mašīnas (kombaini), kas sastāv no divām vai vairākām vienā agregātā savienotām mašīnām, kā arī citas mašīnas, kas izpilda divas vai vairākas papildu vai alternatīvas funkcijas, klasificējamas atbilstīgi to galvenajai funkcijai.
4. Ja kāda mašīna (ieskaitot kombinētās mašīnas) sastāv no atsevišķiem komponentiem (neatkarīgi no tā, vai tie ir atsevišķi vai savienoti ar cauruļvadiem, transmisijas ierīcēm, elektrokabeļiem vai citām ierīcēm), kas paredzēti tādas funkcijas kopīgai izpildei, kura skaidri noteikta kādā 84. vai 85. nodaļas pozīcijā, tā klasificējama pozīcijā, kas atbilst attiecīgajai funkcijai.
5. Šajās piezīmēs “mašīna” ir jebkurš mehānisms, mašīna, iekārta, ierīce, aparāts vai ietaise, kas ir iekļauta 84. vai 85. nodaļā.”
11. KN 84. nodaļas 5. piezīmē cita starpā ir noteikti šādi norādījumi:
“A. Pozīcijā 8471 “automātiskās datu apstrādes iekārtas” ir:
a) digitālās mašīnas, kas spēj:
1) glabāt darba programmu vai programmas vai vismaz programmas izpildei nepieciešamo informāciju;
2) brīvi mainīt programmu atbilstīgi lietotāja prasībām;
3) izpildīt lietotāja noteiktās aritmētiskās darbības un
4) bez cilvēka iejaukšanās izpildīt apstrādes programmu, vajadzības gadījumā to mainot ar loģiskiem lēmumiem, kurus pieņem darba procesā;
[..].
E. Iekārtas, kas veic īpašas, no datu apstrādes atšķirīgas funkcijas un iekļaujas vai ir sajūgtas ar datu automātiskās apstrādes iekārtām, klasificējamas pozīcijās, kas atbilst to attiecīgajām funkcijām vai – ja tas nav iespējams – atlikušajās pozīcijās.”
III – Prāvas rašanās fakti un prejudiciālais jautājums
12. Ikegami
2001. gada 6. decembrī pieprasīja Zolltechnische Prüfungs‑ und Lehranstalt München
(Minhenes Muitas pārbaudes un apmācību tehniskais institūts, turpmāk tekstā – “ ZPLA München ”) sniegt tai saistošu izziņu par muitas tarifu ierīcei ar apzīmējumu “ Digital Recorder SDR G 8000 8 ”.
13. Ierīcei bez tastatūras un peles ir arī videociparotāja plate četrām video kartēm ar pieslēgvietām astoņām TV kamerām, ar attēla virzības vadību, mātesplate ar procesoru un trim cieto disku slotiem, video atmiņa, modema karte, grafikas karte, LAN
karte, skaņas karte, cietais disks un CDRW
diskdzinis. Operētājsistēma Windows ME, programmatūra ciparu ierakstītājam un programmatūra CDRW
diskdzinim ir iepriekš instalēta uz cietā diska.
14. Lai arī Ikegami
lūdza šo ierīci klasificēt KN apakšpozīcijā 8471 50 90 kā “automātisku datu apstrādes iekārtu”, ZPLA München
2002. gada 14. janvārī sniedza saistošu izziņu par muitas tarifu ar lietas numuru DE M/119/02‑1, klasificējot ierīci KN apakšpozīcijā 8521 90 00 kā “videoieraksta vai video reproducēšanas aparatūru”.
15. Pēc nesekmīgas sūdzības Ikegami
iesniedza Finanzgericht München
prasību par saistošo izziņu par muitas tarifu. Prasībā tā apgalvoja, ka attiecīgā ierīce uzskatāma par datu apstrādes iekārtu, jo gan tās individuālo sastāvdaļu, gan darbības veida vienīgais mērķis ir datu apstrāde: visas ierīces sastāvdaļas pašas par sevi ir klasificējamas KN pozīcijā 8471, neviena no tām nav klasificējama KN pozīcijā 8521, un papildus iepriekš instalētām, ar ierīces funkcijām saistītām lietojumprogrammām jebkurā laikā var instalēt citas lietojumprogrammas, tādējādi izmantojot ierīci kā parastu personālo datoru. Turklāt KN 84. nodaļas 5. E piezīme paredz, ka jābūt vismaz divām funkcijām, proti, datu apstrādes un kādai atšķirīgai funkcijai; šajā gadījumā to nav, jo runa ir tikai par datu apstrādes ierīci.
16. OFD Nürnberg
lūdza prasību noraidīt. Pamatojoties uz KN 84. nodaļas 5. E piezīmi, tā apgalvoja, ka datorizēta mašīna ir klasificējama nevis pēc tās atsevišķo sastāvdaļu funkcijām, bet gan pēc pašas mašīnas kopējās funkcijas. Šajā gadījumā ierīce, pateicoties tās speciālajam aprīkojumam attēla un skaņas ciparierakstīšanai un reproducēšanai video novērošanas nolūkos, ir klasificējama KN pozīcijā 8521.
17. Finanzgericht München
savā lēmumā par prejudiciāla jautājuma uzdošanu norāda, ka strīdīgā ierīce atbilst nosacījumiem, lai to kvalificētu kā automātisku datu apstrādes iekārtu KN 84. nodaļas 5. A piezīmes a) apakšpunkta nozīmē, un ka to var izmantot kā parastu personālo datoru, bet īpašā aprīkojuma dēļ to kvalificē, laiž tirgū un izmanto kā ciparu videoierakstu ierīci. Datu apstrāde kalpo tikai video signālu ierakstīšanai un reproducēšanai, bet ierīces aparatūras un programmatūras aprīkojums ir paredzēts tieši šim mērķim. Citas programmatūras trūkuma dēļ šo videoierakstu ierīci nevar izmantot citiem mērķiem. Finanzgericht München
norāda, ka tādēļ ierīcei ir attēla un skaņas ciparierakstīšanas un reproducēšanas funkcija, kā tā ir definēta KN pozīcijā 8521, un saskaņā ar judikatūru KN 84. nodaļas 5. E piezīmes nozīmē tai var būt no datu apstrādes atšķirīgas funkcijas.
IV – Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu un tiesvedība Tiesā
18. Tādēļ Finanzgericht München
ar 2003. gada 24. jūnija lēmumu nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Vai Kombinētās nomenklatūras 5. E piezīme Regulas (EK) Nr. 2031/2001 (OV L 279, 23.10.2001.) I pielikuma redakcijā, ar ko groza Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu I pielikumu, ir interpretējama tādā nozīmē, ka video novērošanas ierīce, kas dažādu kameru raidītos signālus saglabā uz cietā diska saspiestā veidā, lai tos reproducētu uz monitora, veic funkciju, kas nav datu apstrāde?”
19. Lēmums par prejudiciāla jautājuma uzdošanu 2003. gada 6. novembrī tika reģistrēts Tiesas kancelejā. Saskaņā ar Tiesas Statūtu 23. panta otro daļu Ikegami
un Eiropas Kopienu Komisija sniedza rakstiskus apsvērumus.
V – Lietas dalībnieku apsvērumi
A – Ikegami sniegtie apsvērumi
20. Ikegami
apgalvo, ka atšķirībā no iepriekšējās judikatūras šajā jomā (4) Tiesai šajā gadījumā ir jālemj nevis par datu apstrādes mašīnas atsevišķo sastāvdaļu tarifu klasifikāciju, bet gan par pilnīgi aprīkotu personālo datoru, kas aprīkots ar vairākiem papildu komponentiem.
21. Saskaņā ar Tiesas judikatūru (5) ierīces tarifu klasifikācija ir atkarīga no tās objektīvajām pamatīpašībām un pazīmēm, kā tās ir noteiktas KN pozīciju un kopējā muitas tarifa aprakstā un nodaļu vai sadaļu piezīmēs, nevis no mainīgajām īpašībām. Jebkurā gadījumā tarifu klasifikācijā nav nozīmes ierīces funkcijām, jo citādi vērtējumā tiktu ietverti tīri subjektīvi kritēriji, kas netiek pieņemti atbilstoši judikatūrai un ir pretrunā ar tiesiskās drošības prasībām. KN 84. nodaļas 5. piezīmē minēta tikai viena objektīva pamatīpašība, kas ir datu apstrāde, tā kā nozīme ir tikai šai pazīmei, kā arī funkcijai, kas atšķirībā no šīs pazīmes ir neatkarīga no datu apstrādes. Šādai “atšķirīgai funkcijai” ir jābūt citam tehniskam procesam, kas nav datu apstrāde, un, piemēram, varētu būt metināšanas iekārtai, ko vada ar datoru, nevis mašīnai, kas neveic neko citu kā tikai datu apstrādi.
22. Tā kā neviena no strīdīgās ierīces sastāvdaļām ārpus datu apstrādes iekārtas nevar pildīt datu apstrādes funkcijas un līdz ar to, atsevišķi ņemta, saskaņā ar KN 84. nodaļas 5. E piezīmi nav klasificējama pēc tās funkcijām, tad šādos apstākļos jāpārbauda, vai šo sastāvdaļu kopums veic funkciju, kas ir vairāk nekā datu apstrāde. Taču tas tā nav: sastāvdaļu kombinācija rada tehniski sarežģītākas funkcijas, tomēr arī šīs sarežģītās funkcijas nav nekas vairāk kā datu apstrāde, un ierīce ne pēc tās sastāvdaļām, ne visā kopumā neveic citu funkciju kā datu apstrāde.
23. Atsaucoties uz harmonizētās sistēmas XVI sadaļas 4. piezīmes paskaidrojošo piezīmju 83.0 un 83.5 punktu redakcijā, kas bija spēkā rakstveida apsvērumu iesniegšanas laikā, Ikegami
apgalvo, ka strīdīgajai ierīcei nav šādu citu funkciju un ka tā ir klasificējama atsevišķi, pat ja kombinācijā ar televīzijas kamerām to var integrēt video novērošanas sistēmā. Šajā sakarā Ikegami
norāda, ka strīdīgā ierīce paralēli neļauj ierakstīt attēlu un skaņu.
24. Ar šādu pamatojumu Ikegami
iesaka Tiesai atbildēt uz prejudiciālo jautājumu šādi:
“Kombinētās nomenklatūras 5. E piezīme, kas atrodama I pielikumā Regulai (EK) Nr. 2031/2001 (OV L 279, 23.10.2001.), kas groza I pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, nav interpretējama tādā nozīmē, ka video novērošanas ierīce, kas vairāku videokameru raidītus signālus pēc saspiešanas ieraksta uz cietajiem diskiem, lai tos reproducētu uz monitoriem, veic citu funkciju, kas nav datu apstrāde.”
B – Komisijas apsvērumi
25. Komisija vispirms atsaucas uz pozīcijas 8521 norādēm, kas atrodamas HS paskaidrojošo piezīmju tre šajā izdevumā (2002. gads) redakcijā, kura tika pieņemta saskaņā ar grozījumiem, kas tika apstiprināti ar HS komitejas lēmumu 32. sesijā (2003. gada novembrī).
26. Atbilstoši Vispārīgo noteikumu par kombinētās nomenklatūras interpretāciju 1. punktam klasifikāciju nosaka pozīciju ieraksti un sadaļu vai nodaļu piezīmes. No tā izriet, ka preces klasifikācijā vispirms jāņem vērā pozīcijas ieraksts un pēc tam sadaļu vai nodaļu piezīmes, iekams var ņemt vērā citus vispārīgos noteikumus. Turklāt saskaņā ar Vispārīgo noteikumu 3. punkta a) apakšpunktu KN interpretācijā jāpievērš uzmanība tam, ka priekšroku dod pozīcijai, kurā ir konkrētāks preces apraksts, nevis pozīcijām, kurās preces apraksts ir vispārīgāks.
27. Izšķirošs klasifikācijas kritērijs šajā gadījumā ir “funkcijas” jēdziens, kas ir jāsaprot teleoloģiski un attiecas uz preces mērķi vai pielietojumu. Definīcijas trūkuma gadījumā līdz ar to preces paredzētais lietojuma mērķis ir raksturojošs objektīvs kritērijs. Maz nozīmes ir tam, ka no šī videoieraksta un reproducēšanas “atšķirīga funkcija” tiek panākta datu apstrādes ceļā, jo jebkurā gadījumā runa ir par īpašu funkciju, ko var īstenot bez datu apstrādes, tikai “apgrūtinošākā veidā”. Tā kā strīdīgās ierīces paredzētais lietojuma mērķis vai funkcija minēta tieši KN pozīcijā 8521, turklāt specifiskāk nekā funkcija vai paredzētais lietojuma mērķis, kas minēts KN pozīcijā 8471, tad nav vajadzības atsaukties uz KN 84. nodaļas 5. E piezīmi.
28. Šādu analīzi nostiprinātu Pirmās instances tiesas 2003. gada 30. septembra spriedums, kurā tā norādīja, ka tas apstāklis vien, ka ierīce atbilst KN 84. nodaļas 5. A piezīmes nosacījumiem un tai nav citas īpašas funkcijas kā vien datu apstrāde šīs nodaļas 5. E piezīmes nozīmē, neizslēdz to, ka šo preci var klasificēt citā pozīcijā. (6) Turklāt prasītājas argumentācija padara dažas 85. un 90. nodaļas tarifu pozīcijas liekas, jo tehniskās attīstības rezultātā nodaļās minētie aparāti jau šobrīd veic tikai datu apstrādi plašākā nozīmē; tad šajās pozīcijās varētu klasificēt tikai noteiktas ierīces, kas balstītas uz pilnīgi novecojušu tehniku.
29. Šo apsvērumu dēļ Komisija iesaka Tiesai atbildēt uz prejudiciālo jautājumu šādi:
“Lai veiktu preces muitas tarifu klasifikāciju, pirms sadaļu un nodaļu piezīmju (šajā gadījumā KN 84. nodaļas 5. E piezīmes) analīzes vispirms ir jāņem vērā pašas pozīcijas ieraksts un Vispārīgie noteikumi par kombinētās nomenklatūras interpretāciju. Saskaņā ar Vispārējo noteikumu par kombinētās nomenklatūras interpretāciju 1. punktu, no vienas puses, un šo noteikumu 3. punkta a) apakšpunktu, no otras puses, klasifikāciju nosaka pēc pozīciju jēdzieniem, turklāt priekšroku dod pozīcijai ar konkrētāku preces aprakstu, nevis pozīcijai ar vispārīgāku preces aprakstu. Ja preces funkcija vai paredzētais lietojuma mērķis ir minēts pozīcijas ierakstā, tad šāda pozīcija ir konkrētāka nekā cita pozīcija, kuras ierakstā prece vai preces funkcija ir raksturota vispārīgākā veidā. Iesniedzējtiesai jāpārbauda, vai, ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, KN pozīcijas 8521 ieraksts strīdīgo preci raksturo konkrētāk nekā pozīcijas 8471 ieraksts.”
VI – Tiesiskais vērtējums
30. Lai klasificētu strīdīgo ierīci kombinētajā nomenklatūrā, iesniedzējtiesa būtībā vēlas noskaidrot, kā interpretēt 84. nodaļas 5. E piezīmi. Taču Komisija pamatoti norāda, ka klasifikācijā šī piezīme pati par sevi nav izšķiroša. Daudz lielāka nozīme ir pozīciju ierakstam un citiem paskaidrojumiem. Tādēļ turpmāk vispirms tiks izklāstīti klasifikācijas juridiskie kritēriji un pēc tam norādījumi par to piemērošanu šim gadījumam. Pie tam tiks sniegta atbilde uz prejudiciālo jautājumu.
A – Piemērojamais tiesiskais regulējums un juridiskie kritēriji
31. Kombinētā nomenklatūra balstās uz “Harmonizēto sistēmu”, kas Pasaules Tirdzniecības organizācijas ietvaros ir noteikta kā starptautisks nolīgums. Tā kā Kopiena ir šī nolīguma līgumslēdzēja puse, tā noteikumi tai ir saistoši. Saskaņā ar EKL 300. panta 7. punktu Kopienas starptautiskajām saistībām ir “starpposma rangs”, t.i., tās ir zemākas par primārajām tiesībām, bet tām ir augstāks rangs par sekundārajām Kopienu tiesībām. Sekundārās Kopienu tiesības, tostarp uz Regulu balstīta kombinētā nomenklatūra, attiecīgi ir jāinterpretē saskaņā ar Harmonizētās sistēmas tekstu.
32. Harmonizētā sistēma ir multifunkcionāla nomenklatūra, kas ir veidota tā, lai aptvertu visas starptautiskajā tirdzniecībā esošās preces. Kombinētajā nomenklatūrā ir pārņemta harmonizētās sistēmas struktūra, taču tā ietver papildu sadalījumu, kas kalpo EK tarifu un statistikas vajadzībām. Uz harmonizēto sistēmu balstās vispārīgie noteikumi, sadaļas un to piezīmes, nodaļas un to piezīmes, pozīcijas un pirmās apakšpozīcijas līdz muitas tarifa vienpadsmitciparu koda numura sestajam ciparam. (7) Turpmākais sadalījums balstās uz sekundārajām Kopienu tiesībām.
33. Vispārīgais noteikums Nr. 1
(turpmāk tekstā – “VN 1”) ietver pamatprincipu jebkuras preces klasifikācijai kombinētajā nomenklatūrā. Saskaņā ar šo noteikumu pirmām kārtām klasifikācijā ir jāņem vērā pozīcijas ieraksts un sadaļu un nodaļu piezīmes. Pozīciju ieraksti un piezīmes ir vienāda ranga: pozīcijas ieraksts zināmā mērā veido pamatelementu, ko papildina un precizē sadaļu un nodaļu piezīmes. Ja vien nav paredzēts kas cits, tad pakārtoti var piemērot Vispārīgos noteikumus Nr. 2–5 (turpmāk tekstā – “VN 2–5”). Tātad, lai varētu atsaukties uz VN 2–5, vispirms ir jāpārbauda, vai attiecīgā prece tiek pilnībā raksturota pozīcijas ierakstā, vai arī piezīmēs ir minēti specifiski norādījumi par klasifikāciju. Sadaļu, nodaļu un apakšnodaļu virsraksti doti tikai ērtības labad, uz kuriem var atsaukties tikai pakārtoti; tas pats attiecas uz harmonizētās sistēmas un kombinētās nomenklatūras paskaidrojumiem un norādījumiem, kas tāpat nav saistoši, bet gan sniedz papildu, bieži vien nozīmīgu uzziņas avotu, jo īpaši par pozīcijas ieraksta interpretāciju.
34. Taču VN 1 attiecas tikai uz pozīcijām
un tādējādi piemērojams tikai koda pirmajiem četriem cipariem. Tālākam apakšpozīciju
sadalījumam piemēro Vispārējo noteikumu Nr. 6
(turpmāk tekstā – “VN 6”), kas pēc būtības paredz analogu procedūru tai, kādu piemēro klasifikācijai pozīcijās. Tā kā kombinētā nomenklatūra ir izveidota stingrā hierarhijā, arī klasifikācija tiek veikta pa soļiem un pa līmeņiem, ejot no vispārīgā uz konkrēto, t.i., sākot no pozīcijas, tad pa harmonizētās sistēmas apakšpozīcijām, visbeidzot nonākot līdz kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijām.
35. Divi galvenie preču klasifikācijas kritēriji ir to fiziskās pamatīpašības un lietošanas mērķis. Preces lietošanas mērķis ir nosakāms pēc objektīvām pazīmēm.
36. Tādējādi preces klasifikācija kombinētajā nomenklatūrā ir jāveic šādi: vispirms 1) ir jānosaka klasificējamās preces lietošanas mērķis un fiziskās pamatīpašības; pēc tam 2) saskaņā ar attiecīgās sadaļas un nodaļas pozīcijas ierakstu a) ir jāveic pagaidu klasifikācija pēc lietošanas mērķa un b) pagaidu klasifikācija pēc fiziskajām pamatīpašībām; tālāk 3) ir jāpārbauda, vai pozīcijas ierakstu un attiecīgo sadaļu un nodaļu piezīmju kopējs pārskats ļauj veikt viennozīmīgu klasifikāciju; ja tas neizdodas, tad 4) normu kolīziju atrisināšanai jāpiemēro VN 2–5 (šajā gadījumā jo īpaši VN 3); visbeidzot 5) klasifikācija izdarāma a) harmonizētās sistēmas apakšpozīcijā un b) kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijā. Prejudiciālā jautājuma atrisināšanai īpaša nozīme ir trešajam vērtējuma punktam.
B – Piemērošana šajā lietā
37. Vadoties pēc šiem kritērijiem un sniegtajiem norādījumiem, iesniedzējtiesai ir jāpārbauda turpmāk norādītie punkti.
1. Preces definīcija
38. Strīdīgā ierīce sastāv no atsevišķiem komponentiem, kas ir savienoti ar vadiem, transmisijas ierīcēm, elektrokabeļiem vai citām ierīcēm, kas domāti, lai darbotos kopā, un veido vienu veselu. Tā galvenokārt sastāv no personālā datora standarta komponentiem, taču ir aprīkota ar papildu komponentiem, kas īpaši paredzēti video datu apstrādei.
39. Personālā datora standarta komponenti tostarp ietver: mātes plati (tips Asus CUV4x‑E ) ar standarta procesoru ( Intel Pentium III
ar 866 Mhz), pamatatmiņu (128 MB), cieto disku un trīs cietā diska slotus, grafikas karti (standarta monitoru pieslēgšanai), skaņas karti, tīkla karti, modema karti, CDRW
diskdzini, tastatūru un peli. Operētājsistēma Windows ME
un programmatūra CDRW
diskdziņa lietošanai ir iepriekš instalēta uz cietā diska, kas pieder pie peronālo datoru standarta aprīkojuma. Kā iesniedzējtiesa atzīst, tādējādi strīdīgā ierīce ietver visus komponentus, kas ļauj to izmantot kā parastu personālo datoru.
40. Ierīce ir aprīkota ar šādiem īpašiem elementiem video datu apstrādei: videociparotāja plate četrām video kartēm ar pieslēgvietām astoņām televīzijas kamerām, attēla virzības vadība un programmatūra ciparierakstītājam. Turklāt katra lieta ir personālā datora komponents vai programmatūra.
41. Runājot par ierīces funkcionēšanu, gan atsevišķie komponenti, gan ierīce kopumā veic tikai datu apstrādes darbības. Video datu apstrādē nenotiek nekas cits: vispirms ienākošos analogos datus no televīzijas kamerām video kartes pārvērš digitālos datos un nosūta tos uz videociparotāja plati, kas koordinē datus no dažādām video kartēm. Tad šos koordinētos datus videociparotāja plate nosūta tālāk uz galveno shēmas plati, kas nodrošina datu saglabāšanu saspiestā veidā cietajā diskā. No turienes datus var reproducēt uz monitoriem, tos var pārsūtīt vai apstrādāt. Taču ar minēto aprīkojumu ierīce neļauj vienlaicīgi ierakstīt ne attēlu un skaņu, ne arī “kustīgas bildes”, bet gan tikai “statiskas bildes” ar frekvenci no 2 līdz 15 attēliem sekundē (8) .
42. Ierīci var izmantot ne tikai vienu pašu, bet arī pieslēgt tīklam, kas ļauj instalēt simtiem kameru un līdz 32 lietotājiem tīklā vienlaicīgi novērot tiešās pārraides un ierakstītos attēlus. Turklāt ierīci var izmantot kā “klientu”, kas ļauj skatīties attēlus, kuri ir saglabāti nevis pašā ierīcē, bet gan citur tīklā. Ierīce ir aprīkota arī ar attēla kustības detektoru, kas, tiklīdz uztver attēlā kustību, var palielināt ieraksta frekvenci un attēla kvalitāti, izdot brīdinājuma paziņojumu un pat automātiski nosūtīt brīdinājumu uz mobilo telefonu un līdzīgām ierīcēm. Visbeidzot, ierīces attēla kustības vadība ļauj palielināt un samazināt attēla daļas, kā arī mainīt kameru orientāciju (9) .
43. Pateicoties ierīces īpašajam aprīkojumam, kas ļauj ierakstīt attēlu datus bez skaņas datiem, tā ir paredzēta kā video novērošanas sastāvdaļa. Par to liecina gan ierīces objektīvās aprīkojuma pazīmes, gan preces apraksts (10), kas ir paredzēts tirdzniecībai. Cits vai papildu pielietojums vienmēr ir iespējams, taču šim nolūkam reizēm ir vajadzīga papildu programmatūra. Pateicoties ierīces aprīkojumam, papildus kodētu, saspiestu video datu saglabāšanai uz cietajiem diskiem un to reproducēšanai uz monitoriem tas ļauj tieši vai bez grūtībām: izmantot personālā datora, kas aprīkots ar Windows ME, standarta funkcijas, veikt datu kopijas vai datu pārnešanu uz CD, nosūtīt datus pa tīklu, kā arī apstrādāt un pārveidot (attēla) datus citos formātos. Piemēram, ļoti vienkārši ar ierīci var vienlaicīgi veikt attēlu ierakstu un apstrādāt tekstu vai izveidot tabulu, kurā ir personu saraksts, kas ienāk vai iziet no ēkas.
44. Līdz ar to ierīces primārais pielietojuma mērķis ir iekļaušana video novērošanas sistēmā. Ar šādu funkciju ierīce kalpo kameru sistēmas vadībai, atsevišķa attēla datu ierakstīšanai saspiestā veidā, to saglabāšanai, novadīšanai, reproducēšanai un pārsūtīšanai, kā arī attēla datu analīzei, lai dotu brīdinājuma paziņojumus un atbildes uz tiem; turklāt ierīce ļauj veikt citas ar novērošanu saistītas funkcijas, kā, piemēram, (apmeklētāju) sarakstu veidošanu. Fiziskās pamatīpašības ir tādas pašas kā klasiskai datu apstrādes mašīnai, bet ar papildu aprīkojumu attēla datu apstrādei.
2. Pozīciju ieraksts
a) Pagaidu klasifikācija pēc pielietojuma mērķa
45. Ja atsaucas uz strīdīgās ierīces pielietojuma mērķi, tad vispirms ir jāņem vērā gan KN pozīcija 8521 “Videoieraksta vai video reproducēšanas aparatūra [..]”, gan KN pozīcija 8471 “Automātiskās datu apstrādes iekārtas [..]; iekārtas datu ierakstīšanai kodētā veidā datu vidē un iekārtas šādu datu apstrādei”, jo ierīce vispirms kalpo datu ierakstīšanai kodētā veidā datu vidē un papildus piedāvā iespēju šos datus apstrādāt.
46. Taču KN pozīcija 8521 attiecas uz “Videoieraksta vai video reproducēšanas aparatūru”: cik var secināt no Harmonizētās sistēmas (11) un kombinētās nomenklatūras (12) paskaidrojumiem, tas nozīmē, ka ierīcei vienlaicīgi jāspēj ierakstīt un reproducēt attēlu un skaņu. Turklāt jēdziens “video aparatūra” nozīmē to, ka iespējama ir arī kustīgu attēlu ierakstīšana. Tam ir vajadzīga attēla ieraksta un reproducēšanas frekvence no 23 līdz 25 kadriem sekundē, kā tas ir arī kino (24 kadri sekundē).
47. Šajā gadījumā ierīces aprīkojums ar vienu skaņas karti neļauj vienlaicīgi ierakstīt skaņu un attēlus no 8 videokamerām, kas liedz šo ierīci klasificēt kā video ieraksta aparatūru pozīcijā 8521. Taču pēc pieejamās informācijas nevar izslēgt, ka vismaz vienlaicīga attēla un skaņas reproducēšana
ir iespējama, kas ļautu ierīci klasificēt kā atskaņotāju KN pozīcijā 8521. Tomēr pastāv šaubas par šīs pozīcijas atbilstību, jo ierīce nav tikai atskaņotājs, bet gan ir paredzēta arī ierakstīšanai, apstrādei un atskaņošanai. Šaubas nostiprina fakts, ka maksimālā frekvence ir 15 attēli sekundē, ko turklāt var panākt tikai izņēmuma gadījumos un kas nenodrošina plūstošu attēla reproducēšanu. Līdz ar to runa nav par to, ko parasti apzīmē kā videoierakstu, bet gan kā nekustīga attēla ierakstu. Tādējādi ierīces funkcionalitāte nav ierobežota ar attēlu ierakstīšanu, bet tā vēl analizē attēla datus, piemēram, tā pārmaiņas, lai varētu izdot brīdinājuma paziņojumus, un tā ļauj vadīt novērošanas sistēmas kameras. Tas acīmredzami pārsniedz “videoieraksta vai video reproducēšanas aparatūras” funkcijas. Taču, ņemot vērā ierīces pielietojuma mērķi, kā arī attēla ieraksta un reproducēšanas funkcionalitāti, KN pozīciju 8521 nevajadzētu priekšlaicīgi izslēgt no analīzes.
48. Turklāt pastāv pielietojuma mērķis, kas atbilst KN pozīcijai 8471, jo ierīce kalpo attēla datu ierakstīšanai kodētā veidā datu vidē un atļauj vienlaicīgi apstrādāt šos datus.
b) Pagaidu klasifikācija pēc fiziskām pamatīpašībām
49. Ņemot vērā ierīces komponentus un tās darbības veidu, ierīces fiziskās pamatīpašības ļauj to klasificēt tikai KN pozīcijā 8471 “Automātiskās datu apstrādes iekārtas [..]; iekārtas datu ierakstīšanai kodētā veidā datu vidē un iekārtas šādu datu apstrādei [..]”.
3. Pozīciju ieraksti un piezīmes
50. Runājot par abām iespējamajām pozīcijām KN 8471 un KN 8521, ir jāatsaucas uz XVI sadaļas 3. piezīmi un KN 84. nodaļas 5. A un 5. E piezīmi. Savukārt XVI sadaļas 4. piezīme nav piemērojama, jo, lai arī strīdīgā ierīce ir kombinēta mašīna, kas sastāv no savstarpēji saistītiem komponentiem, pēc pielietojuma mērķa tai nav viennozīmīgas, skaidri noteiktas funkcijas, ko ietver kāda no KN 84. vai 85. nodaļas pozīcijām, bet gan ierīci pēc pielietojuma mērķa var klasificēt divās dažādās pozīcijās.
51. Saskaņā ar XVI sadaļas 3. piezīmi ierīce kā kombinēta mašīna ir klasificējama atbilstīgi tās galvenajai funkcijai. Šajā gadījumā tā ir ierīces integrēšana video novērošanas sistēmā atsevišķu bezskaņas attēlu datu ierakstīšanai un analizēšanai, kā arī sistēmas vadībai. Tas liecina par klasificēšanu KN pozīcijā 8471.
52. Arī saskaņā ar KN 84. nodaļas 5. A piezīmi ierīce ir klasificējama KN pozīcijā 8471, jo tā kā digitāla mašīna spēj glabāt darba programmas vai vismaz programmas izpildei nepieciešamos [datus], brīvi mainīt programmu atbilstīgi lietotāja prasībām, izpildīt lietotāja noteiktās aritmētiskās darbības un bez cilvēka iejaukšanās izpildīt apstrādes programmu, vajadzības gadījumā to mainot ar loģiskiem lēmumiem, kurus pieņem darba procesā.
53. Kā iesniedzējtiesa pamatoti norāda, KN 84. nodaļas 5. E piezīme varētu novest pie cita atzinuma, ja ierīce veic īpašas no datu apstrādes atšķirīgas funkcijas un iekļaujas vai ir sajūgta ar datu automātiskās apstrādes iekārtām, lai pildītu šīs funkcijas.
54. Ikegami
uzskata, ka “atšķirīga funkcija” KN 84. nodaļas 5. E piezīmes nozīmē ir kāds cits tehnisks process, kas nav datu apstrāde un kāds, piemēram, ir metināšanas mašīnai, ko vada tikai ar datoru, bet nav mašīnai, kas neveic neko citu kā datu apstrādi. Turpretī Komisija un iesniedzējtiesa u zskata, ka “atšķirīgu funkciju” var panākt arī datu apstrādes ceļā, jo katrā gadījumā runa ir par atšķirīgu funkciju, ko var izpildīt arī bez datu apstrādes.
55. Spriežot tāpat kā Komisija un iesniedzējtiesa, “atšķirīgu funkciju” KN 84. nodaļas 5. E piezīmes nozīmē var izpildīt arī bez datu apstrādes, proti, šādu iemeslu dēļ: nav šaubu par to, ka, piemēram, klasisks magnētisko lenšu (“videokasešu”) videomagnetofons, kas pārsvarā darbojas VHS
sistēmā, ir klasificējams KN pozīcijā 8521. Laika gaitā šo novecojošo tehnoloģiju arvien vairāk aizstāj ar DVD
rakstītājiem, kas ar iebūvētu datu apstrādes mašīnu apstrādā attēlu un skaņu un ieraksta to kā datu plūsmu vai nu tieši DVD, vai cietajos diskos, no kurienes tos var atskaņot vai pārnest uz DVD . Visas šādas ierīces funkcijas ir vērstas uz attēla un skaņas datu ierakstīšanu un reproducēšanu, un datu apstrādes mašīna tajā ir iebūvēta tikai tāpēc, lai nodrošinātu ciparu formātu, kas līdz šim, lai arī zemākā kvalitātē, klasiskajos videomagnetofonos bija analogā formātā. Iebūvētā datu apstrādes mašīna ir specifiski paredzēta citam ierīces mērķim un nav pielietojama savādāk. It īpaši brīva programmēšana parasti nav iespējama. Tā kā tādējādi nav izpildīti KN 84. nodaļas 5. A piezīmes nosacījumi, šāda DVD
rakstītāja klasifikācija KN pozīcijā 8471 būtu kļūdaina, pat ja ierīces “iekšējās” daļas veic tikai datu apstrādi. Šajā gadījumā pareiza būtu KN pozīcija 8521 (13) .
56. Taču strīdīgās ierīces gadījumā ir citādi: pirmkārt, pēc tās komponentiem ierīce būtībā ir personālais dators ar papildu aprīkojumu video apstrādei, kas ir arī datu apstrādes komponenti no personālo datoru jomas. Tādējādi ierīce, atšķirībā no standarta DVD
rakstītāja, atbilst visām KN 84. nodaļas 5. A piezīmes prasībām. Otrkārt, spriežot pēc pieejamās informācijas, ierīce neveic video magnetofona klasisko uzdevumu, proti, vienlaicīgu attēla un skaņas ierakstu un reproducēšanu, bet gan tā ir specifiski izveidota integrācijai video novērošanas sistēmā, kurai ir citas prasības. Treškārt, šķiet, ka ierīces pielietojuma mērķis nav ierobežots tikai ar attēla datu ierakstīšanu un reproducēšanu, bet tā papildus analizē šos datus novērošanas nolūkā un ļauj arī vadīt novērošanas sistēmu. Tās ir datu apstrādes funkcijas, kas pārsniedz KN pozīcijas 8521 funkciju aprakstu.
57. Līdz ar to svarīgāko elementu kopējs apskats liecina par strīdīgās ierīces klasifikāciju KN pozīcijā 8471, jo tās galvenā funkcija ir datu apstrāde novērošanas nolūkos. Taču iesniedzējtiesai ir precīzi jādefinē ierīces funkcijas un tā jāklasificē pēc funkcijas.
4. Vispārējie noteikumi Nr. 2–5
58. Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, KN vispārējie noteikumi Nr. 2–5 nav piemērojami: ierīces funkciju precīza definīcija, pozīciju ieraksti un piezīmes iesniedzējtiesai ļaus šo ierīci viennozīmīgi klasificēt vai nu KN pozīcijā 8471, vai arī KN pozīcijā 8521.
5. Apakšpozīcija
59. Lai ierīci klasificētu harmonizētās sistēmas apakšpozīcijā, KN pozīcijas 8471 gadījumā ir apakšpozīcija 10 (“analogās vai hibrīdās automātiskās datu apstrādes iekārtas”), apakšpozīcija 30 (“portatīvas digitālās datu automātiskās apstrādes iekārtas, kas sver ne vairāk kā 10 kg, vismaz ar centrālo procesoru, tastatūru un ekrānu”), apakšpozīcija 41 (“citādas digitālās datu automātiskās apstrādes iekārtas, kurām vienā korpusā ir vismaz centrālais procesors un datu ievades un izvades iekārta, arī apvienotas”), apakšpozīcija 49 (“citādas digitālās datu automātiskās apstrādes iekārtas: citādas, sistēmu veidā”), apakšpozīcija 50 (“ciparapstrādes bloki, izņemot apakšpozīcijās 8471 41 un 8471 49 minētos blokus, arī vienā korpusā ar vienu vai diviem šādiem blokiem: atmiņas bloku, datu ievadbloku, datu izvadbloku”), apakšpozīcija 60 (“datu ievadbloki un izvadbloki, arī vienā korpusā ar atmiņas bloku”), apakšpozīcija 70 (“atmiņas bloki”), apakšpozīcija 80 (“citādi automātiskās datu apstrādes iekārtu bloki”), apakšpozīcija 90 (“citādi”).
60. Pēc ieraksta var secināt, ka apakšpozīcijas 10, 30, 60 un 70 nav atbilstošas. Arī apakšpozīcijas 41 un 49 tiktāl, ciktāl tas ir acīmredzams, var izslēgt, jo ierīce nav aprīkota ar izvades iekārtu (piemēram, monitoru) un tā nav sistēma, bet gan viena vienība. Atliek apakšpozīcijas 50, 80 un 90. Tā kā šeit piezīmes nav noderīgas, ir jāatsaucas uz VN 3. punkta a) apakšpunktu, kas ir piemērojams saskaņā ar VN 6 un kurā ir noteikts, ka ir jāizvēlas apakšpozīcija ar viskonkrētāko preces aprakstu. Šajā gadījumā tā ir apakšpozīcija 50, jo tā neatsaucas vispārīgā veidā uz “automātiskām datu apstrādes iekārtām”, bet gan konkrēti min “ciparapstrādes blokus”, pie kuriem ir pieskaitāma attiecīgā ierīce.
61. Lai ierīci klasificētu kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijā, atliek apakšpozīcija 10 (“izmantošanai civilajā aviācijā”) un apakšpozīcija 90 (“citādi”). Līdz ar to ierīce ir klasificējama apakšpozīcijā 90.
62. Ņemot vērā visus iepriekš minētos galvenos elementus un skatot tos kopumā, strīdīgā ierīce ir klasificējama KN pozīcijā 8471 50 90. Taču iesniedzējtiesai ir precīzi jādefinē ierīces funkcija un tā jāklasificē pēc funkcijas.
VII – Secinājumi
63. Ar šādu pamatojumu iesaku Tiesai atbildēt uz prejudiciālo jautājumu šādi:
“Lai preci klasificētu Kombinētajā nomenklatūrā, vispirms ir precīzi jānosaka klasificējamās preces pielietojuma mērķis un fiziskās pamatīpašības un pēc tam, balstoties uz šīm īpašībām, prece pēc iespējas viennozīmīgi ir jāklasificē pēc atbilstošo pozīciju ierakstiem un atbilstošo sadaļu un nodaļu piezīmēm. Turklāt 5. E piezīme Kombinētās nomenklatūras redakcijā, kas ir atrodama I pielikumā Regulai (EK) Nr. 2031/2001 (OV L 279, 23.10.2001.), kas groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, ir interpretējama tādā nozīmē, ka “no datu apstrādes atšķirīga funkcija” var būt arī funkcija, ko izpilda datu apstrādes ceļā. Iesniedzējtiesai ir jānosaka, vai klasificējamā ierīce, pateicoties tās īpašībām, pilda datu apstrādes vai kādu citu funkciju.”
(1) .
(2)
–	OV L 256, 1. lpp.
(3)
–	OV L 279, 1. lpp.
(4)
–	Ikegami
atsaucas uz Tiesas 1994. gada 19. maija spriedumu lietā C‑11/93 Siemens Nixdorf
( Recueil, I‑1945. lpp); 1997. gada 18. decembra spriedumu lietā C‑382/95 Techex
( Recueil, I‑7363. lpp.); 2000. gada 19. oktobra spriedumu lietā C‑339/98 Peacock
( Recueil, I‑8947. lpp.); 2001. gada 10. maija spriedumu lietā C‑463/98 Cabletron
( Recueil, I‑3495. lpp.) un 2001. gada 7. jūnija spriedumu lietā C‑479/99 CBA Computer
( Recueil, I‑4391. lpp.).
(5)
–	Ikegami
atsaucas uz Tiesas 1972. gada 23. marta spriedumu lietā 36/71 Henck
( Recueil, 187. lpp., 4. punkts); 1982. gada 1. jūlija spriedumu lietā 145/81 Wünsche
( Recueil, 2493. lpp., 12. punkts); 1998. gada 10. decembra spriedumu lietā C‑328/97 Glob‑Sped
( Recueil, I‑8371. lpp, I‑8381. lpp., 26. punkts) un 1981. gada 26. marta spriedumu lietā 114/80 Ritter
( Recueil, 895. lpp., 8. punkts.).
(6)
–	Skat. Pirmās instances tiesas 2003. gada 30. septembra spriedumu lietā T‑243/01 Sony Computer Entertainment Europe /Komisija ( Recueil, II‑4189. lpp., 118. punkts).
(7)
–	Vienpadsmitciparu koda pirmie divi cipari nosaka nodaļu, trešais un ceturtais cipars nosaka pozīciju, piektais un sestais cipars nosaka Harmonizētās sistēmas apakšpozīciju, septītais un astotais cipars nosaka kombinētās nomenklatūras apakšpozīciju, devītais un desmitais cipars nosaka TARIC
un vienpadsmitais cipars nosaka valsts kodu.
(8)
–	Ierīces apraksts. Tas ir pieejams (pēdējo reizi apmeklēts 2004. gada 14. decembrī) pēc šādas adreses < http://www.ikegami.com/cb/products/sdrg8000.html > .
(9)
–	Skat. 8. zemsvītras piezīmi.
(10)
–	Skat. 8. zemsvītras piezīmi.
(11)
–	Skat. Pasaules Tirdzniecības organizācija, Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētā sistēma – Paskaidrojošas piezīmes, XVI sadaļa, pozīcija 85.21, 1662.–1663. lpp. (2004. gada februāra versija).
(12)
–	Skat. Bundesministerium der Finanzen
[Federālā finanšu ministrija], Erläuterungen zur Kombinierten Nomenklatur, Position 8521
(2004. gada 17. maija versija). Savukārt atbilstoša informācija netika atrasta: Eiropas Kopienu Komisija, Skaidrojumi par Eiropas Kopienu Kombinēto nomenklatūru, OV 1998, C 287, 1. un turpmākās lpp.
(13)
–	Skat. arī attiecīgo Pasaules Muitas organizācijas klasifikāciju, Harmonizētā preču aprakstīšanas un kodēšanas sistēma – Klasifikācijas lēmumu apkopojums [ Compendium of Classification Opinions ], XVI sadaļa, pozīcija 8521.90, XVI/20 E. lpp. (2004. gada februāra versija).