62022CO0607
TIESAS RĪKOJUMS (astotā palāta)
2023. gada 10. martā (
*1
)
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Tiesas Reglamenta 99. pants – Aviotransports – Regula (EK) Nr. 261/2004 – Kopīgi noteikumi par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos – 2. pants – Jēdziens “apkalpojošais gaisa pārvadātājs” – Pie ceļojuma rīkotāja rezervēts lidojums – Apgalvoti nenoticis lidojums
Lietā C‑607/22
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši LESD 267. pantam, ko Landgericht Düsseldorf (Diseldorfas apgabaltiesa, Vācija) iesniegusi ar 2022. gada 22. jūlija lēmumu un kas Tiesā reģistrēts 2022. gada 20. septembrī, tiesvedībā
Eurowings GmbH
pret
Flightright GmbH,
TIESA (astotā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs M. Safjans [M. Safjan] (referents), tiesneši N. Pisarra [N. Piçarra] un N. Jēskinens [N. Jääskinen],
ģenerāladvokāte: L. Medina,
sekretārs: A. Kalots Eskobars [A. Calot Escobar],
ņemot vērā pēc ģenerāladvokātes uzklausīšanas pieņemto lēmumu lemt, izdodot motivētu rīkojumu saskaņā ar Tiesas Reglamenta 99. pantu,
izdod šo rīkojumu.
Rīkojums
1
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 261/2004 (2004. gada 11. februāris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 295/91 (OV 2004, L 46, 1. lpp.), 2. panta b) punktu.
2
Šis lūgums ir iesniegts saistībā ar tiesvedību starp gaisa pārvadātāju Eurowings GmbH un Flightright GmbH, kam aviopasažieri cedējuši savas eventuālās tiesības uz kompensāciju, par Flightright prasīto kompensāciju tāda apgalvota lidojuma atcelšanas dēļ, kurā vietu bija rezervējuši šie pasažieri.
Atbilstošās tiesību normas
3
Regulas Nr. 261/2004 2. pantā “Definīcijas” ir noteikts:
“Šajā regulā:
[..]
b)
“apkalpojošais gaisa pārvadātājs” ir gaisa pārvadātājs, kas veic vai plāno veikt lidojumu saskaņā ar līgumu ar pasažieri vai citas tādas juridiskas vai fiziskas personas vārdā, kurai ir līgums ar šo pasažieri;
[..].”
4
Šīs regulas 5. panta “Atcelšana” 1. un 4. punktā ir noteikts:
“1.   Ja atceļ lidojumu, attiecīgajiem pasažieriem:
[..]
c)
ir tiesības saskaņā ar 7. pantu no apkalpojošā gaisa pārvadātāja saņemt kompensāciju, ja vien:
i)
pasažieri nav informēti par atcelšanu vismaz divas nedēļas pirms paredzētā izlidošanas laika vai
ii)
pasažieri nav informēti par atcelšanu laika posmā no divām nedēļām līdz septiņām dienām pirms paredzētā izlidošanas laika un viņiem nav piedāvāta maršruta maiņa, sakarā ar kuru viņi var izlidot ne vairāk kā divas stundas pirms paredzētā izlidošanas laika un sasniegt savu galamērķi mazāk nekā četras stundas pēc iepriekš paredzētā ielidošanas laika, vai arī
iii)
pasažieri nav informēti par atcelšanu mazāk nekā septiņas dienas pirms paredzētā izlidošanas laika un viņiem nav piedāvāta maršruta maiņa, sakarā ar kuru viņi var izlidot ne vairāk kā vienu stundu pirms iepriekš paredzētā izlidošanas laika un sasniegt savu galamērķi mazāk nekā divas stundas pēc paredzētā ielidošanas laika.
[..]
4.   Pierādīšanas pienākums attiecībā uz to, vai un kad pasažieris ir informēts par lidojuma atcelšanu, ir apkalpojošajam gaisa pārvadātājam.”
5
Minētās regulas 7. panta “Tiesības saņemt kompensāciju” 1. punktā ir paredzēts:
“Ja ir izdarīta atsauce uz šo pantu, pasažieri saņem kompensāciju šādā apmērā:
[..]
b)
EUR 400 par visiem lidojumiem Kopienas iekšienē vairāk nekā 1500 kilometru attālumā un par visiem citiem lidojumiem 1500 līdz 3500 kilometru attālumā;
[..].”
Pamatlieta un prejudiciālais jautājums
6
Flightright, kurai aviopasažieri cedējuši savas eventuālās tiesības uz kompensāciju, pamatojoties uz Regulas Nr. 261/2004 5. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, prasa no Eurowings kompensāciju kopumā 1600 EUR apmērā.
7
Šie pasažieri pie ceļojuma rīkotāja bija rezervējuši kompleksu ceļojumu ar aviopārvadājumu uz Maļorku (Spānija). No lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu izriet, ka šā ceļojuma rīkotāja izsniegtajos ceļošanas dokumentos ir norādīts, ka minēto pasažieru pārvadājums bija ieplānots 2018. gada 14. jūlijā ar Eurowings lidojumu ar reisa numuru EW 6850 ar izlidošanu no Palmas de Maļorkas (Spānija) plkst. 19.45 un ielidošanu Hannoverē (Vācija) plkst. 22.15. Taču Eurowings šo lidojumu neveica, un līdz ar to minētie pasažieri Hannoverē ieradās 2018. gada 15. jūlijā plkst. 2.22 ar aizstājošu pārvadājumu, proti, lidojumu ar reisa numuru DE1529.
8
Eurowings apgalvo, ka tā nebija ieplānojusi 2018. gada 14. jūlijā veikt lidojumu ar reisa numuru EW6850 no Palmas de Maļorkas uz Hannoveri. Tā kā šāds lidojums vispār neesot noticis, šo lidsabiedrību nevarot kvalificēt kā “apkalpojošo gaisa pārvadātāju” Regulas Nr. 261/2004 2. panta b) punkta izpratnē.
9
Flightright cēla Amtsgericht Düsseldorf (Diseldorfas pirmās instances tiesa, Vācija) prasību, ar ko prasīja šajā regulā paredzētās kompensācijas samaksu. Minētā tiesa šo prasību apmierināja, pamatojumā norādot, ka attiecīgajiem pasažieriem bija apstiprināta rezervācija – šīs regulas izpratnē – lidojumam ar reisa numuru EW6850 no Palmas de Maļorkas uz Hannoveri. Tā pauda uzskatu, ka ar Eurowings vispārīgo apgalvojumu, ka pamatlietā aplūkojamais lidojums vispār neesot noticis, neesot izpildīts pienākums pierādīt, kāda iemesla dēļ rezervācijas apstiprinājumā bija minēts konkrēts lidojums ar konkrētu reisa numuru.
10
Pēc tam Eurowings šo Amtsgericht Düsseldorf (Diseldorfas pirmās instances tiesa) spriedumu pārsūdzēja iesniedzējtiesā – Landgericht Düsseldorf (Diseldorfas apgabaltiesa, Vācija), kura vēlas noskaidrot, vai gaisa pārvadātāju var kvalificēt kā “apkalpojošo gaisa pārvadātāju” Regulas Nr. 261/2004 2. panta b) punkta izpratnē, ja, kā apgalvo šis gaisa pārvadātājs, lidojums, kurā vietas bija rezervētas ar ceļojuma rīkotāja starpniecību, vispār nav bijis ieplānots.
11
Šādos apstākļos Landgericht Düsseldorf (Diseldorfas apgabaltiesa) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Vai Regulas [Nr. 261/2004] 2. panta b) punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka gaisa pārvadātāju attiecībās ar pasažieri var kvalificēt kā “apkalpojošo gaisa pārvadātāju” šīs tiesību normas izpratnē, ja pasažieris ir noslēdzis līgumu ar ceļojuma rīkotāju par konkrētu šā gaisa pārvadātāja lidojumu, lai gan šis gaisa pārvadātājs nav plānojis lidojumu ar konkrēto reisa numuru konkrētajā dienā, tas ir, ja šāds reiss vispār nav pastāvējis?
Par prejudiciālo jautājumu
12
Saskaņā ar Tiesas Reglamenta 99. pantu, ja atbilde uz prejudiciālu jautājumu skaidri izriet no judikatūras vai ja atbilde uz prejudiciālo jautājumu nerada nekādas pamatotas šaubas, Tiesa pēc tiesneša referenta priekšlikuma un pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas jebkurā brīdī var lemt, izdodot motivētu rīkojumu.
13
Minētā tiesību norma ir piemērojama arī šajā lietā.
14
Ar savu prejudiciālo jautājumu iesniedzējtiesa pēc būtības vēlas noskaidrot, vai Regulas Nr. 261/2004 2. panta b) punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka gaisa pārvadātāju var kvalificēt kā “apkalpojošo gaisa pārvadātāju” šīs tiesību normas izpratnē, ja pasažieris ir noslēdzis līgumu ar ceļojuma rīkotāju par konkrētu lidojumu, kuram norādīts konkrēts reisa numurs un datums un kuru paredzēts veikt šim gaisa pārvadātājam, lai gan tas vispār nebija ieplānojis lidojumu šajā datumā ar šo reisa numuru.
15
Kā liecina šīs regulas 2. panta b) punkts, jēdziens “apkalpojošais gaisa pārvadātājs” ir definēts kā “gaisa pārvadātājs, kas veic vai plāno veikt lidojumu saskaņā ar līgumu ar pasažieri vai citas tādas juridiskas vai fiziskas personas vārdā, kurai ir līgums ar šo pasažieri”.
16
Tātad šajā definīcijā ir izvirzīti divi kumulatīvi nosacījumi tam, lai gaisa pārvadātāju varētu uzskatīt par “apkalpojošo gaisa pārvadātāju”, no kuriem viens ir par attiecīgā lidojuma veikšanu un otrs – par līguma, kas noslēgts ar [pasažieri], pastāvēšanu (spriedums, 2018. gada 4. jūlijs, Wirth u.c., C‑532/17, EU:C:2018:527, 18. punkts).
17
Pirmajā nosacījumā kā centrālais elements ir izvirzīts jēdziens “lidojums”. Tiesa jau ir nospriedusi, ka šis jēdziens ir jāsaprot kā “gaisa transporta ietvaros veikta darbība, kas savā veidā ir šī transporta “daļa”, kuru veic gaisa pārvadātājs, kas nosaka savu maršrutu” (spriedums, 2018. gada 4. jūlijs, Wirth u.c., C‑532/17, EU:C:2018:527, 19. punkts, kā arī tajā minētā judikatūra).
18
No tā izriet, ka par apkalpojošo gaisa pārvadātāju ir uzskatāms pārvadātājs, kurš saistībā ar pasažieru pārvadāšanas darbību pieņem lēmumu veikt konkrētu lidojumu, tajā skaitā nosaka tam gan maršrutu, gan laiku, un tādējādi izsaka ieinteresētām personām piedāvājumu veikt aviopārvadājumu. Šāda lēmuma pieņemšana nozīmē, ka attiecīgais gaisa pārvadātājs uzņemas atbildību par šā lidojuma veikšanu, tajā skaitā arī tā eventuālu atcelšanu vai ilgu kavēšanos (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2018. gada 4. jūlijs, Wirth u.c., C‑532/17, EU:C:2018:527, 20. punkts).
19
Tomēr, ja gaisa pārvadātājs šādu lēmumu par konkrēta lidojuma veikšanu nepieņem un piedāvājumu par aviopārvadājumu neizsaka, nevar uzskatīt, ka šis gaisa pārvadātājs būtu ieplānojis šā lidojuma veikšanu Regulas Nr. 261/2004 2. panta b) punkta izpratnē, un tātad to nevar kvalificēt kā “apkalpojošo gaisa pārvadātāju” šīs tiesību normas izpratnē.
20
Tomēr šī situācija ir jānošķir no situācijas, kurā gaisa pārvadātājs gan izsaka piedāvājumu, tomēr pēc tam tajā veic izmaiņas, kas attiecīgā gadījumā izraisa lidojuma kavēšanos vai atcelšanu.
21
Proti, attiecībā uz pēdējo minēto situāciju Tiesa jau ir nospriedusi, ka gaisa pārvadātājs, kurš ir izteicis piedāvājumu par aviopārvadājumu, kas atbilst ceļojuma rīkotāja piedāvājumam tā attiecībās ar pasažieri, pat ja šajā piedāvājumā ir iespējamas izmaiņas, ir uzskatāms par tādu, kam ir nodoms veikt lidojumu Regulas Nr. 261/2004 2. panta b) punkta izpratnē, un ka līdz ar to to var kvalificēt kā “apkalpojošo gaisa pārvadātāju” šīs tiesību normas izpratnē (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2021. gada 21. decembris, Azurair u.c., C‑146/20, C‑188/20, C‑196/20 un C‑270/20, EU:C:2021:1038, 59. un 62. punkts).
22
Vienīgi iesniedzējtiesai ir kompetence izvērtēt tajā izskatāmās lietas faktus, un tai ir jāpārliecinās, vai, ņemot vērā šā rīkojuma 18.–21. punktā izklāstītos apsvērumus, Eurowings nebija izteikusi piedāvājumu par aviopārvadājumu vai tomēr tā bija izteikusi šādu piedāvājumu, kurā attiecīgā gadījumā pēc tam bija veiktas izmaiņas.
23
Jāpiebilst, ka gadījumā, ja gaisa pārvadātājs nevar tikt kvalificēts kā “apkalpojošais gaisa pārvadātājs” Regulas Nr. 261/2004 2. panta b) punkta izpratnē, kālab tam nav pienākuma maksāt šajā regulā paredzēto kompensāciju, pasažieris tomēr nezaudē tiesības uz valsts tiesību aktu pamata vērsties tiesā pret otru līguma pusi, proti, konkrētajā gadījumā – ceļojuma rīkotāju, lai prasītu atlīdzinājumu par kaitējumu, kas nodarīts šā ceļojuma rīkotāja rīcības rezultātā.
24
Ņemot vērā visu iepriekš izklāstīto, atbilde uz uzdoto jautājumu ir šāda: Regulas Nr. 261/2004 2. panta b) punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka gaisa pārvadātāju nevar kvalificēt kā “apkalpojošo gaisa pārvadātāju” šīs tiesību normas izpratnē, ja pasažieris ir noslēdzis līgumu ar ceļojuma rīkotāju par konkrētu lidojumu, kam norādīts reisa numurs un datums un ko paredzēts veikt šim gaisa pārvadātājam, lai gan tas vispār nebija plānojis veikt šajā datumā lidojumu ar šo reisa numuru, tomēr to var uzskatīt par “apkalpojošo gaisa pārvadātāju” minētās tiesību normas izpratnē, ja tas ir izteicis piedāvājumu, kurā tas attiecīgā gadījumā pēc tam ir veicis izmaiņas.
Par tiesāšanās izdevumiem
25
Attiecībā uz pamatlietas pusēm šī tiesvedība izriet no tiesvedības, kas notiek iesniedzējtiesā, tāpēc tā lemj par tiesāšanās izdevumiem.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (astotā palāta) izdod rīkojumu:
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 261/2004 (2004. gada 11. februāris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 295/91, 2. panta b) punkts
ir jāinterpretē tādējādi, ka
gaisa pārvadātāju nevar kvalificēt kā “apkalpojošo gaisa pārvadātāju” šīs tiesību normas izpratnē, ja pasažieris ir noslēdzis līgumu ar ceļojuma rīkotāju par konkrētu lidojumu, kam norādīts reisa numurs un datums un ko paredzēts veikt šim gaisa pārvadātājam, lai gan tas vispār nebija plānojis veikt šajā datumā lidojumu ar šo reisa numuru, tomēr to var uzskatīt par “apkalpojošo gaisa pārvadātāju” minētās tiesību normas izpratnē, ja tas ir izteicis piedāvājumu, kurā tas attiecīgā gadījumā pēc tam ir veicis izmaiņas.
[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – vācu.