62021CC0830
ĢENERĀLADVOKĀTES LAILAS MEDINAS
SECINĀJUMI,
sniegti 2023. gada 20. aprīlī (
1
)
Lieta C‑830/21
Syngenta Agro GmbH
pret
Agro Trade Handelsgesellschaft mbH
(Hanseatisches Oberlandesgericht Hamburg (Hanzas Augstākā tiesa Hamburgā, Vācija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Tiesību aktu tuvināšana – Augu aizsardzības līdzekļi – Regula (EK) Nr. 1107/2009 – 28. pants – Atļaujas piešķiršana laišanai tirgū un lietošanai – 52. pants – Paralēla tirdzniecība – Komisijas Regula (ES) Nr. 547/2011 – 1. pants – I pielikuma 1. punkta b) un f) apakšpunkts – Marķēšanas prasības – Atļaujas turētāja nosaukums un adrese – Preparāta partijas numurs
I. Ievads
1.
Šis lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt Regulas (ES) Nr. 547/2011 (
2
) 1. pantu kopsakarā ar šīs regulas I pielikuma 1. punkta b) un f) apakšpunktu. Ar minēto regulu attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu marķēšanas prasībām ir īstenota Regula (EK) Nr. 1107/2009 (
3
).
2.
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir iesniegts saistībā ar tiesvedību starp Syngenta Agro GmbH (turpmāk tekstā – “apelācijas sūdzības iesniedzēja”) un Agro Trade Handelsgesellschaft mbH (turpmāk tekstā – “atbildētāja”), un tās pamatā ir strīds par tādu augu aizsardzības līdzekļu paralēlu importu Vācijā, kurus apelācijas sūdzības iesniedzējai ir atļauts laist tirgū citās Eiropas Savienības dalībvalstīs.
3.
Šajā lietā Tiesa ir lūgta noteikt, kādā mērā marķēšanas prasības, kuras saskaņā ar Regulas Nr. 1107/2009 28. panta 1. punktu attiecas uz atļaujas piešķiršanu augu aizsardzības līdzekļa laišanai tirgū dalībvalstī, uz Regulas Nr. 1107/2009 52. panta pamata ir piemērojamas arī situācijā, kad runa ir par šā līdzekļa paralēlu tirdzniecību.
II. Piemērojamās tiesību normas
A.
Eiropas Savienības tiesības
1. Regula Nr. 1107/2009
4.
Regulas Nr. 1107/2009 8., 9., 24., 31., 42., 44. un 45. apsvērumā ir teikts:
“8.
Šīs regulas mērķis ir nodrošināt augstu cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības pakāpi, vienlaikus saglabājot Kopienas lauksaimniecības konkurētspēju. [..]
9.
Lai pēc iespējas likvidētu šķēršļus tirdzniecībai ar augu aizsardzības līdzekļiem, ko izraisa dažādas aizsardzības pakāpes dažādās dalībvalstīs, šajā regulā būtu jānosaka arī saskaņoti noteikumi darbīgo vielu atļaušanai un augu aizsardzības līdzekļu laišanai tirgū, arī noteikumi atļauju savstarpējai atzīšanai un paralēlai tirdzniecībai. Tādējādi šīs regulas mērķis ir palielināt šādu līdzekļu brīvu kustību un nodrošināt to pieejamību dalībvalstīs.
[..]
24.
Noteikumiem, kuri reglamentē atļauju piešķiršanu, ir jānodrošina augsts aizsardzības standarts. Jo īpaši, piešķirot atļaujas augu aizsardzības līdzekļiem, mērķim aizsargāt cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi vajadzētu būt prioritāram attiecībā pret mērķi uzlabot augu ražību. Tādēļ pirms augu aizsardzības līdzekļu laišanas tirgū būtu jāpierāda, ka tie dod noteiktu labumu augkopībai un tiem nav nekādas kaitīgas ietekmes uz cilvēku vai dzīvnieku, tostarp neaizsargātāko grupu, veselību vai nekādas nevēlamas iedarbības uz vidi.
[..]
31.
Gadījumiem, kad atļaujas piešķir identiskiem augu aizsardzības līdzekļiem dažādās dalībvalstīs, šajā regulā būtu jāparedz vienkāršota procedūra atļauju piešķiršanai paralēlai tirdzniecībai, lai atvieglinātu tirdzniecību starp dalībvalstīm ar šādiem līdzekļiem.
[..]
42.
Direktīvu 1999/45/EK [ (
4
)] [..] piemēro augu aizsardzības līdzekļu klasifikācijai, iepakošanai un marķēšanai. Tomēr, lai turpinātu uzlabot augu aizsardzības līdzekļu lietotāju, augu un augu produktu patērētāju un vides aizsardzību, ir lietderīgi pieņemt turpmākus īpašus noteikumus, kuros ņemtu vērā augu aizsardzības līdzekļu lietošanas konkrētos apstākļus.
[..]
44.
Būtu jāizstrādā noteikumi par pasākumu dokumentēšanu un informāciju par augu aizsardzības līdzekļu lietošanu, lai uzlabotu cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības pakāpi, nodrošinot iespējamās iedarbības izsekojamību, lai paaugstinātu uzraudzības un kontroles efektivitāti un samazinātu ūdens kvalitātes uzraudzības izmaksas.
45.
Noteikumiem par kontroles un pārbaudes pasākumiem attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un lietošanu būtu jānodrošina šīs regulas noteikumu pareiza, droša un saskaņota īstenošana, lai sasniegtu augstu cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības pakāpi.”
5.
Regulas Nr. 1107/2009 1. pantā “Priekšmets un mērķis” ir noteikts:
“[..]
3.   Šīs regulas mērķis ir nodrošināt cilvēku un dzīvnieku veselības, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un uzlabot iekšējā tirgus darbību, saskaņojot noteikumus par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, vienlaikus veicinot lauksaimniecisko ražošanu.
[..]”
6.
Šīs regulas 3. pantā “Definīcijas” ir noteikts:
“Šajā regulā lieto šādas definīcijas:
[..]
10)
“augu aizsardzības līdzekļa atļauja” ir administratīvs akts, ar ko dalībvalsts kompetentā iestāde atļauj savā teritorijā laist tirgū kādu augu aizsardzības līdzekli;
[..]
24)
“atļaujas turētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kam ir augu aizsardzības līdzekļa atļauja;
[..].”
7.
Regulas Nr. 1107/2009 28. pantā “Atļaujas piešķiršana laišanai tirgū un lietošanai” ir noteikts:
“1.   Augu aizsardzības līdzekli nelaiž tirgū vai nelieto, ja vien tam attiecīgajā dalībvalstī nav piešķirta atļauja saskaņā ar šo regulu.
2.   Atkāpjoties no 1. punkta, atļauja nav vajadzīga šādos gadījumos:
[..]
e)
tādu augu aizsardzības līdzekļu laišanai tirgū, kam saskaņā ar 52. pantu piešķirta paralēlas tirdzniecības atļauja.”
8.
Regulas Nr. 1107/2009 29. panta “Prasības atļaujas piešķiršanai laišanai tirgū” ir noteikts:
“1.   Neskarot 50. pantu, augu aizsardzības līdzekli atļauj tikai tad, ja saskaņā ar 6. punktā minētajiem vienotajiem principiem tas atbilst šādām prasībām:
[..].”
9.
Šīs regulas 33. pantā “Pieteikums atļaujas saņemšanai vai grozīšanai” ir noteikts:
“1.   Pieteikuma iesniedzējs, kas vēlas laist tirgū augu aizsardzības līdzekli, iesniedz pieteikumu atļaujas saņemšanai vai grozīšanai personīgi vai ar pārstāvja starpniecību katrā dalībvalstī, kur paredzēts laist tirgū šo augu aizsardzības līdzekli.
[..]
3.   Pieteikumam pievieno šādus dokumentus:
[..]
g)
marķējuma projektu.”
10.
Regulas Nr. 1107/2009 44. panta “Atļaujas atsaukšana vai grozīšana” 1., 3. un 4. punktā ir noteikts:
“1.   Dalībvalstis var pārskatīt atļauju jebkurā laikā, ja ir pazīmes, ka 29. panta prasības vairs netiek izpildītas.
[..]
3.   Dalībvalsts attiecīgi atsauc vai groza atļauju, ja:
a)
netiek vai vairs netiek pildītas 29. pantā minētās prasības;
b)
tika iesniegta nepatiesa vai maldinoša informācija par faktiem, pamatojoties uz kuriem atļauja tika izdota;
c)
nav izpildīts kāds atļaujā iekļauts nosacījums;
d)
pamatojoties uz jaunākajām zinātnes un tehnikas atziņām, var mainīt lietošanas veidu un izmantojamo daudzumu; vai
e)
atļaujas turētājs nepilda no šīs regulas izrietošus pienākumus.
4.   Ja dalībvalsts atsauc vai groza atļauju saskaņā ar 3. punktu, tā tūlīt informē šīs atļaujas turētāju, pārējās dalībvalstis, [Eiropas] Komisiju un [Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi].[..]”
11.
Regulas Nr. 1107/2009 52. pantā “Paralēla tirdzniecība” ir noteikts:
“1.   Augu aizsardzības līdzekli, kas apstiprināts vienā dalībvalstī (izcelsmes dalībvalstī), – ar nosacījumu, ka piešķir paralēlas tirdzniecības atļauju, – var ieviest, laist tirgū un lietot citā dalībvalstī (ieviešanas dalībvalstī), ja šī dalībvalsts apliecina, ka minētais augu aizsardzības līdzeklis pēc sastāva ir identisks augu aizsardzības līdzeklim, kam jau piešķirta atļauja tās teritorijā (atsauces līdzeklim). Pieteikumu iesniedz ieviešanas dalībvalsts kompetentajai iestādei.
2.   Ja ieviešamais augu aizsardzības līdzeklis ir identisks 3. punkta nozīmē, paralēlās tirdzniecības atļauju piešķir, izmantojot vienkāršotu procedūru, [..] pēc pilnīga pieteikuma saņemšanas.
3.   Augu aizsardzības līdzekli uzskata par identisku atsauces līdzeklim, ja:
a)
tas ir ražots tajā pašā uzņēmumā vai asociētā uzņēmumā vai saskaņā ar licenci, kas piešķirta saistībā ar to pašu ražošanas procesu;
b)
tam ir identiska specifikācija un identisks darbīgo vielu, aizsargvielu un sinerģistu saturs, kā arī preparāta veids; un
c)
tas ir tāds pats vai līdzvērtīgs sastāvā esošo papildvielu ziņā un no iepakojuma izmēru, materiālu vai formu, iespējamas nelabvēlīgas ietekmes uz līdzekļa nekaitīgumu saistībā ar cilvēku vai dzīvnieku veselību vai vidi viedokļa.
4.   Pieteikumā paralēlai tirdzniecības atļaujai norāda šādu informāciju:
a)
augu aizsardzības līdzekļa nosaukumu un reģistrācijas numuru izcelsmes dalībvalstī;
b)
izcelsmes dalībvalsti;
c)
atļaujas turētāja vārdu vai nosaukumu un adresi izcelsmes dalībvalstī;
d)
oriģinālo marķējumu un lietošanas pamācību, ar ko augu aizsardzības līdzekli, ko paredzēts ieviest, izplata izcelsmes dalībvalstī, ja uzskata, ka ieviešanas dalībvalsts kompetentajai iestādei tie ir jāpārbauda. Šī kompetentā iestāde var lūgt lietošanas pamācības atbilstīgo daļu tulkojumu;
e)
pieteikuma iesniedzēja vārdu vai nosaukumu un adresi;
f)
nosaukumu, kādu paredzēts piešķirt augu aizsardzības līdzeklim, ko izplatīs ieviešanas dalībvalstī;
g)
tirgū laišanai paredzētā līdzekļa marķējuma projektu;
h)
ieviešanai paredzētā līdzekļa paraugu, ja ieviešanas dalībvalsts kompetentā iestāde uzskata, ka tas vajadzīgs;
i)
atsauces līdzekļa nosaukumu un reģistrācijas numuru.
[..]
5.   Augu aizsardzības līdzekli, kuram piešķirta paralēlas tirdzniecības atļauja, laiž tirgū un lieto tikai saskaņā ar atsauces līdzekļa atļaujas noteikumiem. Lai atvieglotu uzraudzību un kontroli, Komisija 68. pantā minētajā regulā nosaka konkrētas kontroles prasības līdzeklim, ko paredzēts ieviest.
6.   Paralēlas tirdzniecības atļauja ir derīga atsauces līdzekļa atļaujas derīguma termiņa laikā. Ja atsauces līdzekļa atļaujas turētājs iesniedz pieteikumu atļaujas atcelšanai atbilstīgi 45. panta 1. punktam, un 29. panta prasības joprojām tiek izpildītas, paralēlās tirdzniecības atļaujas derīguma termiņš beidzas vēlākais dienā, kad atsauces līdzekļa atļaujai būtu bijis jābeidzas.
7.   Neskarot konkrētus šā panta noteikumus, paralēlā tirdzniecībā tirgotiem augu aizsardzības līdzekļiem attiecīgi piemēro 44., 45., 46., 55. pantu, 56. panta 4. punktu un VI līdz X nodaļu.
8.   Neskarot 44. pantu, paralēlās tirdzniecības atļauju var atsaukt, ja ieviestā augu aizsardzības līdzekļa atļauja izcelsmes dalībvalstī tiek atsaukta drošības vai efektivitātes apsvērumu dēļ.
9.   Ja līdzeklis 3. punkta izpratnē nav identisks atsauces līdzeklim, ieviešanas dalībvalsts drīkst vienīgi piešķirt atļauju, kas vajadzīga laišanai tirgū un lietošanai, saskaņā ar 29. pantu.
[..]
11.   Neskarot 63. pantu, dalībvalstu iestādes dara publiski pieejamu informāciju par paralēlās tirdzniecības atļaujām.”
12.
Regulas Nr. 1107/2009 55. pantā “Augu aizsardzības līdzekļu lietošana” ir noteikts:
“Augu aizsardzības līdzekļus lieto pareizi.
Pareiza lietošana ietver labu augu aizsardzības prakses piemērošanu un saskaņā ar 31. pantu noteikto un marķējumā norādīto nosacījumu izpildi. [..]”
13.
Šīs regulas 56. panta “Informēšana par iespējami kaitīgu vai nevēlamu iedarbību” 4. punktā ir noteikts:
“Augu aizsardzības līdzekļa atļaujas turētājs katru gadu to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuras ir piešķīrušas atļauju augu aizsardzības līdzeklim, iesniedz visu pieejamo informāciju par gaidītās efektivitātes trūkumu, rezistences attīstību un jebkādu negaidītu iedarbību uz augiem, augu produktiem vai vidi.”
14.
Regulas Nr. 1107/2009 65. pantā “Marķējums” ir noteikts:
“1.   Augu aizsardzības līdzekļu marķējumā ievēro [Direktīvā 1999/45] ietvertās klasifikācijas, marķēšanas un iepakošanas prasības, kā arī prasības, kas izklāstītas regulā, kuru pieņem saskaņā ar 79. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.
[..]”
2. Regula Nr. 547/2011
15.
Pamatojoties uz Regulas Nr. 1107/2009 65. panta 1. punktu, Komisija pieņēma Regulu Nr. 547/2011.
16.
Regulas Nr. 547/2011 1. pantā ir noteikts:
“Augu aizsardzības līdzekļu marķējums atbilst prasībām, kas izklāstītas I pielikumā, un vajadzības gadījumā tajā ir iekļautas standartfrāzes par īpašu apdraudējumu cilvēku vai dzīvnieku veselībai vai videi, kā izklāstīts II pielikumā, un standartfrāzes par drošības pasākumiem cilvēku vai dzīvnieku veselības vai vides aizsardzībai, kā izklāstīts III pielikumā.”
17.
Regulas Nr. 547/2011 I pielikumā “1. pantā minētās marķēšanas prasības” ir noteikts šādi:
“(1) Uz augu aizsardzības līdzekļu iepakojuma skaidri un neizdzēšami jānorāda šāda informācija:
[..]
b)
atļaujas turētāja nosaukums un adrese un augu aizsardzības līdzekļa atļaujas numurs, un, ja tās personas nosaukums un adrese, kura ir atbildīga par galīgo iepakojumu un marķēšanu vai par augu aizsardzības līdzekļa galīgo iepakojumu tirgū, ir atšķirīga, norāda arī to;
[..]
f)
preparāta partijas numurs un ražošanas datums;
[..].”
3. Regula (EK) Nr. 1272/2008
18.
Regulas Nr. 1107/2009 65. panta 1. punktā minētā Direktīva 1999/45 ir atcelta un aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (
5
).
19.
Regulas Nr. 1272/2008 18. apsvērumā ir teikts:
“Lai nodrošinātu, ka klienti saņem informāciju par bīstamību, vielu un maisījumu piegādātājiem būtu jānodrošina, ka vielas vai maisījumus pirms to laišanas tirgū marķē un iepako saskaņā ar šo regulu atbilstīgi klasifikācijai. [..]”
20.
Regulas Nr. 1272/2008 1. pantā “Mērķis un darbības joma” ir noteikts:
“1.   Šīs regulas mērķis ir nodrošināt augstu cilvēku veselības un vides aizsardzības līmeni, kā arī vielu, maisījumu un izstrādājumu brīvu apriti iekšējā tirgū, kā noteikts 4. panta 8. punktā, to veicot šādi:
[..]
b)
nosakot pienākumu:
[..]
ii)
piegādātājiem marķēt un iepakot tirgū laistas vielas un maisījumus;
[..].”
21.
Šīs regulas 2. pantā “Definīcijas” ir noteikts šādi:
“Šajā regulā lietotas šādas definīcijas:
[..]
26) “piegādātājs” ir jebkurš ražotājs, importētājs, pakārtots lietotājs vai izplatītājs, kas laiž tirgū vielu (vienu pašu vai maisījumā) vai arī maisījumu;
[..].”
22.
Regulas Nr. 1272/2008 17. pantā “Vispārēji noteikumi” attiecībā uz šīs regulas III sadaļu “Uz marķējuma sniegtā informācija par bīstamību” ir noteikts:
“1.   Uz vielas vai maisījuma, kas klasificēts kā bīstams un ir iepakots, ir etiķete ar šādiem elementiem:
a)
piegādātāja(-u) nosaukums, adrese un tālruņa numurs;
[..].”
B.
Vācijas tiesību akti
23.
Gesetz zum Schutz der Kulturpflanzen (Augu aizsardzības likums) 49. panta 4. punkta pirmajā teikumā attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu paralēlu tirdzniecību ir noteikts:
“Ja [paralēlas tirdzniecības] atļaujas turētājs 47. panta 1. punktā minētajam marķējumam neizmanto paralēli importējamā augu aizsardzības līdzekļa atļaujas turētāja partijas numuru, tam vismaz piecus gadus ir jāglabā informācija, no kuras izriet tā izmantoto partijas numuru atbilstība paralēli importējamā augu aizsardzības līdzekļa atļaujas turētāja partijas numuriem.”
III. Pamatlietā aplūkotie fakti un prejudiciālie jautājumi
24.
Apelācijas sūdzības iesniedzēja ir Syngenta koncernā ietilpstoša tirdzniecības sabiedrība, kas Vācijā un citās Eiropas Savienības dalībvalstīs ražo un izplata augu aizsardzības līdzekļus. Atbildētāja ir tirdzniecības sabiedrība, kas darbojas lauksaimniecības sektorā un izplata augu aizsardzības līdzekļus, tostarp paralēli importētus augu aizsardzības līdzekļus.
25.
Šo paralēli importēto līdzekļu vidū ir arī apelācijas sūdzības iesniedzējas ražotie augu aizsardzības līdzekļi. Atbildētāja tos saņem no trešām dalībvalstīm un izplata Vācijā apelācijas sūdzības iesniedzējas izgatavotās neatvērtās oriģinālās kannās, kuru sākotnējo etiķeti tā aizstāj ar savu uzlīmi. Uz šīs etiķetes ir norādīta informācija par atbildētāju kā importētāju un izplatītāju, bet nav norādīta informācija par apelācijas sūdzības iesniedzēju kā izcelsmes dalībvalstī piešķirtas augu aizsardzības līdzekļa atļaujas turētāju. Turklāt sākotnējo ražotāja piešķirto preparāta partijas numuru atbildētāja aizstāj ar savu identifikācijas numuru un veic uzskaiti, kur konstatējams, kuri tās piešķirtie identifikācijas numuri atbilst attiecīgajiem sākotnējiem partijas numuriem.
26.
Tiesvedībā pirmās instances tiesā Landgericht Hamburg (Hamburgas apgabaltiesa, Vācija) apelācijas sūdzības iesniedzēja apgalvoja, ka atbildētāja ar savu rīcību ir pārkāpusi Regulas Nr. 547/2011 1. pantu kopsakarā ar tās I pielikuma 1. punkta b) un f) apakšpunktu. Tāpēc tā lūdza uzdot atbildētājai atturēties laist tirgū Vācijā paralēli importētus apelācijas sūdzības iesniedzējas augu aizsardzības līdzekļus, ja: i) ir dzēsta uz oriģinālā iepakojuma nodrukātā informācija par atļaujas turētāja nosaukumu un adresi un/vai ii) ir dzēsts uz oriģinālā iepakojuma nodrukātais preparāta partijas numurs un aizstāts ar citu identifikācijas numuru. Saistībā ar šiem prasījumiem apelācijas sūdzības iesniedzēja lūdza minēto tiesu uzdot atbildētājai sniegt tai informāciju, atlīdzināt nodarīto kaitējumu un segt juridisko pakalpojumu izmaksas saistībā ar pirmstiesas procesu.
27.
Landgericht Hamburg (Hamburgas apgabaltiesa) apmierināja apelācijas sūdzības iesniedzējas prasījumu, kas pamatots ar Regulas Nr. 547/2011 I pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu, attiecībā uz informācijas sniegšanu par atļaujas turētāja nosaukumu un adresi. Tomēr tā noraidīja prasījumu, kas pamatots ar šā pielikuma 1. punkta f) apakšpunktu, attiecībā uz preparāta partijas numuru. Gan apelācijas sūdzības iesniedzēja, gan atbildētāja šo spriedumu pārsūdzēja Hanseatisches Oberlandesgericht Hamburg (Hanzas Augstākā tiesa Hamburgā, Vācija), kas ir iesniedzējtiesa šajā lietā.
28.
Lūgumā sniegt prejudiciālu nolēmumu iesniedzējtiesa paskaidro, ka Regulā Nr. 547/2011 izklāstīto marķēšanas prasību pārkāpums varētu būt pietiekams iemesls apmierināt apelācijas sūdzības iesniedzējas prasījumus, kas pamatoti ar valsts tiesību aktu konkurences jomā, proti, Gesetz gegen den unlauteren Wettbewerb (Negodīgas konkurences novēršanas likums). Tomēr tai ir šaubas par to, kāda ir Regulas Nr. 547/2011 I pielikuma 1. punkta b) un f) apakšpunkta pareizā interpretācija, jo šī regula neietver nevienu konkrētu noteikumu attiecībā uz paralēlā tirdzniecībā tirgotu augu aizsardzības līdzekļu marķēšanu. Iesniedzējtiesa norāda, ka minēto tiesību normu formulējums – kā apgalvo apelācijas sūdzības iesniedzēja – varētu atbalstīt viedokli, ka ir nepieciešams uz importētā līdzekļa marķējuma norādīt gan izcelsmes dalībvalstī piešķirtās atļaujas turētāja nosaukumu un adresi, gan preparāta sākotnējo partijas numuru, tomēr, ņemot vērā Regulas Nr. 1107/2009 mērķus attiecībā uz paralēlo tirdzniecību, varētu būt pieļaujama arī plašāka interpretācija, kā apgalvo atbildētāja.
29.
Šādos apstākļos Hanseatisches Oberlandesgericht Hamburg (Hanzas Augstākā tiesa Hamburgā) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“1)
Vai Regulas [Nr. 547/2011] 1. pants kopsakarā ar tās I pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu ir jāinterpretē tādējādi, ka augu aizsardzības līdzekļa paralēla importa gadījumā, to izplatot citā dalībvalstī, uz iepakojuma ir jānorāda izcelsmes dalībvalsts, no kuras šis augu aizsardzības līdzeklis importēts, atļaujas turētāja nosaukums un adrese?
2)
Vai Regulas [Nr. 547/2011] 1. pants kopsakarā ar tās I pielikuma 1. punkta f) apakšpunktu ir jāinterpretē tādējādi, ka augu aizsardzības līdzekļa paralēla importa gadījumā uz iepakojuma obligāti un nemainītā veidā ir jānorāda ražotāja sākotnēji piešķirtais partijas numurs vai tomēr minētajai normai atbilstoši ir tas, ka paralēlais importētājs sākotnējo partijas numuru izdzēš un uz iepakojuma norāda savu identifikācijas numuru, ja tas veic uzskaiti, no kuras izriet, ka tā izmantotie partijas numuri atbilst paralēli importētā augu aizsardzības līdzekļa atļaujas turētāja izmantotajiem partijas numuriem?”
30.
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu Tiesas kancelejā tika reģistrēts 2021. gada 23. decembrī. Rakstveida apsvērumus iesniedzējtiesai iesniedza pamatlietas dalībnieki, Grieķijas Republika, Itālijas Republika, Austrijas Republika un Komisija. Tiesas sēde mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai šajā lietā netika rīkota.
IV. Izvērtējums
31.
Ar Tiesai uzdotajiem jautājumiem iesniedzējtiesa vēlas noskaidrot, kā interpretēt Regulas Nr. 547/2011 1. pantu kopsakarā ar tās I pielikuma 1. punkta b) un f) apakšpunktu, it īpaši to, vai importētājam, kas, pamatojoties uz paralēlas tirdzniecības atļauju, ievieš un laiž tirgū dalībvalstī augu aizsardzības līdzekli, ir pienākums uz tā marķējuma saglabāt izcelsmes dalībvalstī šim līdzeklim piešķirtās atļaujas turētāja nosaukumu un adresi (pirmais jautājums) un ražotāja sākotnēji norādīto preparāta partijas numuru (otrais jautājums), vai tomēr importētājs šīs norādes drīkst aizstāt ar savām norādēm.
A.
Par pirmo jautājumu
32.
Pirmais iesniedzējtiesas uzdotais jautājums ir par to, kā interpretēt Regulas Nr. 547/2011 1. pantu kopsakarā ar tās I pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu.
33.
Vispirms vēlos atgādināt, ka Regulā Nr. 1107/2009 ir iekļauti saskaņoti noteikumi par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar kuriem ir paredzēts likvidēt tādus šķēršļus tirdzniecībai, ko izraisa aizsardzības pakāpju atšķirības dažādās dalībvalstīs (
6
).
34.
Saskaņā ar Regulas Nr. 1107/2009 28. panta 1. punktu šāda laišana tirgū parasti ir atkarīga no tā, vai attiecīgā dalībvalsts ir piešķīrusi atļauju. Pieteikuma iesniedzējam, kas vēlas laist tirgū augu aizsardzības līdzekli, jāiesniedz pieteikums atļaujas saņemšanai katrā dalībvalstī, kurā paredzēts laist tirgū šo augu aizsardzības līdzekli (
7
). Šīs atļaujas piešķiršanas procedūrā dalībvalstij ir jāpārbauda, vai ir izpildītas Regulā Nr. 1107/2009 nostiprinātās prasības augu aizsardzības līdzekļa laišanai tirgū – galvenokārt tās, kas izriet no šīs regulas 29. panta (
8
).
35.
Dalībvalsts veiktā pārbaude attiecas arī uz prasībām, kas piemērojamas augu aizsardzības līdzekļu marķēšanai.
36.
Šajā nolūkā Regulā Nr. 1107/2009 ir noteikts, ka atļaujas pieteikumam ir jāpievieno marķējuma projekts (
9
). Augu aizsardzības līdzekļiem piemēro marķēšanas prasības, kuras izklāstītas Regulā Nr. 1272/2008, ar ko atcelta un aizstāta Direktīva 1999/45 (
10
), kā arī prasības, kuras Komisija formulējusi Regulā Nr. 547/2011, pamatojoties uz tai doto pilnvarojumu Regulas Nr. 1107/2009 65. panta 1. punktā (
11
). Proti, Regulas Nr. 547/2011 1. pantā ir noteikts, ka augu aizsardzības līdzekļu marķējumam ir jāatbilst prasībām, kas izklāstītas tās I pielikumā, kurā savukārt ir noteikts, ka uz augu aizsardzības līdzekļu iepakojuma “skaidri un neizdzēšami” ir jānorāda konkrēta informācija. Saskaņā ar šā pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu šajā informācijā iekļaujams “atļaujas turētāja nosaukums un adrese”.
37.
No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar Regulas Nr. 1107/2009 28. panta 1. punktu apelācijas sūdzības iesniedzējs, lai iegūtu atļauju augu aizsardzības līdzekļa laišanai tirgū, pieteikumam citastarp pievieno marķējuma projektu, kurā norādīts atļaujas turētāja nosaukums un adrese (
12
). Vienīgi tad, ja šī informācija ir skaidri un neizdzēšami norādīta uz attiecīgā līdzekļa marķējuma, dalībvalsts, kurā paredzēta šā līdzekļa laišana tirgū, var piešķirt attiecīgu atļauju.
38.
Tomēr pienākumam iegūt atļauju pirms augu aizsardzības līdzekļa laišanas tirgū ir vairākas atkāpes. Šīs atkāpes ir uzskaitītas Regulas Nr. 1107/2009 28. panta 2. punktā, kas citastarp attiecas uz tāda augu aizsardzības līdzekļa laišanu tirgū, par kuru atbilstoši minētās regulas 52. pantam ir piešķirta paralēlas tirdzniecības atļauja.
39.
Kā paskaidro Komisija, Direktīva 91/414/EEK (
13
), kas atcelta ar Regulu Nr. 1107/2009 (
14
), neietvēra tieši formulētu normu attiecībā uz paralēlo tirdzniecību. Tomēr spriedumā British Agrochemicals Association (
15
) Tiesa ir nospriedusi, ka citā dalībvalstī atļauta augu aizsardzības līdzekļa laišanai dalībvalsts tirgū nav nepieciešama papildu atļauja, it īpaši tad, ja līdzeklis pēc būtības atbilst augu aizsardzības līdzeklim, kam atļauja piešķirta ieviešanas dalībvalstī (
16
). Turklāt Tiesa ir noteikusi, ka augu aizsardzības līdzekļu paralēlajai tirdzniecībai ir piemērojama tikai vienkāršota procedūra, kura pēc būtības ir paredzēta tam, lai nodrošinātu atbilstību mērķim ievērot augstu veselības un vides aizsardzības pakāpi (
17
).
40.
Saskaņā ar Tiesas judikatūru Regulā Nr. 1107/2009 tika iekļauts 52. pants “Paralēla tirdzniecība”, kura nolūks ir atvieglot augu aizsardzības līdzekļu tirdzniecību starp dalībvalstīm (
18
).
41.
Regulas Nr. 1107/2009 52. pants pēc būtības attiecas uz situācijām, kad vienā dalībvalstī (izcelsmes dalībvalstī) apstiprināts augu aizsardzības līdzeklis tiek laists tirgū citā dalībvalstī (ieviešanas dalībvalstī), kurā jau ir piešķirta atļauja identiskam līdzeklim (atsauces līdzeklim) (
19
). Šajā ziņā minētajā tiesību normā ir paredzēts, ka ieviešanas dalībvalsts kompetentā iestāde piešķir paralēlas tirdzniecības atļauju, izmantojot vienkāršotu procedūru, kurā ir jāpārliecinās par paralēli tirgotā līdzekļa un atsauces līdzekļa identiskumu (
20
).
42.
Tomēr Regulā Nr. 1107/2009 nav runas par paralēlā tirdzniecībā tirgotiem augu aizsardzības līdzekļiem piemērojamām marķēšanas prasībām, it īpaši saistībā ar pirmo šajā lietā uzdoto jautājumu, proti, vai uz šo līdzekļu iepakojuma ir jānorāda informācija par izcelsmes dalībvalstī piešķirtās atļaujas turētāja nosaukumu un adresi.
43.
Lai atbildētu uz šo jautājumu, ir svarīgi atgādināt, ka saskaņā ar pastāvīgo judikatūru, interpretējot Savienības tiesību normu, ir jāņem vērā ne tikai tās teksts, bet arī konteksts un tiesību aktā, kurā šī norma ir iekļauta, izvirzītie mērķi (
21
).
44.
Attiecībā uz tiesību normas gramatisko interpretāciju vēlos norādīt, ka nedz Regulas Nr. 547/2011 1. panta, nedz tās I pielikuma 1. punkta b) apakšpunkta teksts neietver norādes, vai tad, ja augu aizsardzības līdzeklis paralēli tiek importēts ieviešanas dalībvalstī, uz šā līdzekļa iepakojuma ir jānorāda atļaujas turētāja nosaukums un adrese izcelsmes dalībvalstī. Skaidrību šajā jautājumā nesniedz arī Regulas Nr. 1107/2009 28. pants.
45.
Turpretim Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 7. punktā ir tieši formulēts, ka tās VII nodaļu “Augu aizsardzības līdzekļu un palīgvielu iepakošana, marķēšana un reklamēšana” piemēro paralēlā tirdzniecībā tirgotiem augu aizsardzības līdzekļiem. Šajā pantā ir precizēts, ka šo nodaļu piemēro “attiecīgi”.
46.
Ir jānorāda, ka Regulas Nr. 1107/2009 VII nodaļa citastarp ietver tās 65. panta 1. punktu, kurā, kā jau minēts, ir noteikts, ka augu aizsardzības līdzekļu marķējumā jāievēro Regulā Nr. 547/2011 izklāstītās prasības (
22
). Tātad no Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 7. punkta kopsakarā ar šīs regulas 65. panta 1. punktu izriet, ka Regulas Nr. 547/2011 1. pants, kā arī tās I pielikuma 1. punkta b) apakšpunkts ir piemērojami attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kurus tirgo paralēlā tirdzniecībā.
47.
Tomēr nevar ignorēt vārda “attiecīgi” lietojumu Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 7. punkta tekstā. Proti, šā apstākļa vārda (
23
) lietojums liecina, ka marķēšanas prasības, kas piemērojamas augu aizsardzības līdzekļa laišanai tirgū, pamatojoties uz atļauju, kas piešķirta atbilstoši Regulas Nr. 1107/2009 28. panta 1. punktam, vajadzības gadījumā var pielāgot atbilstoši augu aizsardzības līdzekļu paralēlās tirdzniecības specifikai (
24
).
48.
Līdz ar to joprojām neatbildēts ir jautājums, vai augu aizsardzības līdzekļa paralēlā tirdzniecība, kas paredzēta Regulas Nr. 1107/2009 52. pantā, nozīmē, ka Regulas Nr. 547/2011 1. pants, kā arī tās I pielikuma 1. punkta b) apakšpunkts saistībā ar šā līdzekļa laišanu tirgū atbilstoši Regulas Nr. 1107/2009 28. panta 1. punktam ir jāinterpretē un jāpiemēro atšķirīgi.
49.
Šajā ziņā lietas dalībnieki savos rakstveida apsvērumos ir pauduši dažādus viedokļus. Itālijas valdība un apelācijas sūdzības iesniedzēja uzskata, ka abās situācijās ir jāpiemēro identiskas marķēšanas prasības, tajā skaitā norāde par izcelsmes dalībvalstī piešķirtās atļaujas turētāja nosaukumu un adresi, savukārt Grieķijas Republika, Komisija un atbildētāja pēc būtības uzskata, ka atļauja augu aizsardzības līdzekļa laišanai tirgū, no vienas puses, un paralēlas tirdzniecības atļauja, no otras puses, ir divi būtībā atšķirīgi administratīvie pasākumi, un tas nozīmējot, ka attiecībā uz paralēlo tirdzniecību Regulas Nr. 547/2011 I pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā ietvertā prasība ir jāpielāgo. Aicinu Tiesu atbalstīt pēdējo minēto interpretāciju.
50.
Kā jau paskaidroju, marķēšanas prasība attiecībā uz atļaujas turētāja nosaukumu un adresi, kas piemērojama Regulas Nr. 1107/2009 28. panta 1. punktā reglamentētajās situācijās, izriet no tā, ka tieši šis turētājs ir atbildīgs par augu aizsardzības līdzekļa laišanu tirgū dalībvalsts teritorijā. Proti, no Regulas Nr. 1107/2009 3. panta 10. punkta kopsakarā ar tā 24. punktu ir izsecināms, ka tā ir šī fiziskā vai juridiskā persona, kurai dalībvalsts kompetentā iestāde ar speciālu administratīvu aktu ir atļāvusi pirmoreiz laist tirgū šo līdzekli, tiklīdz tā ir pārliecinājusies, ka šajā regulā paredzētajā procedūrā ir ievērotas piemērojamās prasības (
25
).
51.
Turpretī saskaņā ar Regulas Nr. 1107/2009 52. pantu paralēlas tirdzniecības gadījumā par augu aizsardzības līdzekļa laišanu tirgū ieviešanas dalībvalsts teritorijā ir atbildīgs paralēlas tirdzniecības atļaujas turētājs, tiklīdz ir novērtēts, vai ieviešamais augu aizsardzības līdzeklis un atsauces līdzeklis ir identiski (
26
). Kā Tiesa ir atgādinājusi spriedumā Agrimotion (
27
), paralēlas tirdzniecības atļauja pēc būtības ir personīga, un tas – Tiesas ieskatā – nozīmē, ka vienīgi paralēlas tirdzniecības atļaujas turētājs attiecīgo augu aizsardzības līdzekli var laist tās dalībvalsts tirgū, kas izsniegusi šo atļauju (
28
).
52.
No iepriekš minētā izriet: pat ja atļaujai, kas piešķirta, pamatojoties uz Regulas Nr. 1107/2009 28. panta 1. punktu, no vienas puses, un paralēlas tirdzniecības atļaujai, kura izdota uz šīs regulas 52. panta pamata, no otras puses, ir līdzīga funkcija (
29
), pirmais administratīvais akts norāda uz turētāja saikni ar tā izcelsmes dalībvalsti, savukārt otrais – uz turētāja saikni ar ieviešanas dalībvalsti. Šajā kontekstā nevar uzskatīt, ka atļaujas piešķiršana augu aizsardzības līdzekļa laišanai tirgū izcelsmes dalībvalstī radītu šīs atļaujas turētājam kādas atvasinātas tiesības ieviešanas dalībvalstī. Turklāt, kā apgalvo atbildētāja, tā kā saskaņā ar Regulas Nr. 1107/2009 28. panta 2. punktu (
30
) paralēlajai tirdzniecībai nav nepieciešama “atļauja” ieviešanas dalībvalstī, bet tikai paralēlas tirdzniecības atļauja, nevarot uzskatīt, ka šajā dalībvalstī – citastarp attiecībā uz paralēli tirgoto līdzekli – būtu [reģistrēts] viens “atļaujas turētājs”, un tādēļ uz šā līdzekļa marķējuma neesot nepieciešama norāde par šādu turētāju.
53.
Ņemot vērā iepriekš minēto, piekrītu Grieķijas Republikas, Komisijas un atbildētājas nostājai, ka Regulas Nr. 547/2011 I pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā izklāstītā prasība, kurā minēts atļaujas turētāja nosaukums un adrese paralēlas tirdzniecības gadījumā, ir jāsaprot kā norāde par paralēlās tirdzniecības atļaujas turētāja nosaukumu un adresi (
31
).
54.
Vēlos uzsvērt, ka iepriekš izklāstītā interpretācija atbilst arī Regulai Nr. 1272/2008, kura, kā norādīts, ir piemērojama arī augu aizsardzības līdzekļu marķēšanai uz Regulas Nr. 1107/2009 65. panta 1. punkta pamata (
32
).
55.
Proti, Regulas Nr. 1272/2008 1. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā ir norādīts, ka šīs regulas mērķis ir nodrošināt cilvēku veselības un vides aizsardzību augstā līmenī, kā arī vielu brīvu apriti, un tajā ir noteikts piegādātāju pienākums “marķēt un iepakot tirgū laistas vielas un maisījumus” (
33
). Konkrētāk, Regulas Nr. 1272/2008 III sadaļā “Uz marķējuma sniegtā informācija par bīstamību” 17. panta 1. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka uz vielas vai maisījuma, kas klasificēts kā bīstams un ir iepakots, jābūt etiķetei, kurā norādīts “piegādātāja(-u) nosaukums, adrese un tālruņa numurs”. Savukārt Regulas Nr. 1272/2008 2. panta 26. punktā ir noteikts, ka “piegādātājs” ir jebkurš ražotājs, importētājs, pakārtots lietotājs vai izplatītājs, kas laiž tirgū vielu – vienu pašu vai maisījumā.
56.
No šīm tiesību normām izriet, ka uz augu aizsardzības līdzekļa marķējuma ir jānorāda vai nu augu aizsardzības līdzekļa ražotājs, vai arī tā importētājs, bet ne abi, un tas izslēdz galveno argumentu, kuru apelācijas sūdzības iesniedzēja izvirzījusi pamatlietā, proti, ka uz šo līdzekļu marķējuma ir jānorāda gan informācija par atļaujas turētāju, gan informācija par paralēlās tirdzniecības atļaujas turētāju.
57.
Regulas Nr. 1107/2009 attiecīgo normu sistēmiska un kontekstuāla interpretācija, kurā ņemta vērā arī Regula Nr. 1272/2008, vedina domāt, ka tad, ja augu aizsardzības līdzekli tirgo paralēlā tirdzniecībā, uz marķējuma nav jānorāda šā līdzekļa atļaujas turētāja nosaukums un adrese izcelsmes dalībvalstī. Gluži pretēji – šīs tiesību normas, skatītas kopsakarā, ļauj secināt, ka Regulas Nr. 547/2011 1. pants kopsakarā ar tās I pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu ir jāinterpretē tādējādi, ka tās ietver tikai pienākumu uz marķējuma norādīt paralēlās tirdzniecības atļaujas turētāja nosaukumu un adresi.
58.
Saistībā ar teleoloģisko interpretāciju ir svarīgi norādīt, ka saskaņā ar Regulas Nr. 1107/2009 8. un 9. apsvērumu šai regulai ir vairāki mērķi. No vienas puses, tās mērķis ir nodrošināt cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzību augstā līmenī, vienlaikus saglabājot ES lauksaimniecības konkurētspēju (
34
). No otras puses, tās mērķis ir palielināt augu aizsardzības līdzekļu brīvu apriti un nodrošināt to pieejamību dalībvalstīs, novēršot dažādas aizsardzības pakāpes dažādās dalībvalstīs un saskaņojot noteikumus, it īpaši attiecībā uz šo līdzekļu paralēlo tirdzniecību. Abi mērķi ar tiešu formulējumu ir atkārtoti Regulas Nr. 1107/2009 1. panta 3. punktā, kurā norādīts arī mērķis veicināt lauksaimniecisko ražošanu (
35
).
59.
Pirmām kārtām, attiecībā uz mērķi nodrošināt cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzību augstā līmenī ir jāatgādina, ka, pirmkārt, saskaņā ar Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 5. punktu augu aizsardzības līdzekli, kuram piešķirta paralēlas tirdzniecības atļauja, laiž tirgū un lieto atbilstoši atsauces līdzekļa atļaujas noteikumiem un prasībām. Tas nozīmē, ka paralēlas tirdzniecības atļaujā jābūt iekļautiem tādiem pašiem noteikumiem, prasībām un nosacījumiem kā atsauces līdzekļa atļaujā, it īpaši attiecībā uz cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības nodrošināšanu ieviešanas dalībvalstī (
36
). Ar līdzīgiem apsvērumiem arī Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 6. punktā ir noteikts, ka paralēlas tirdzniecības atļaujas derīguma termiņš nepārsniedz identiskā atsauces līdzekļa atļaujas derīguma termiņu.
60.
Atbilstoši tam gan patērētājam ieviešanas dalībvalstī, gan šīs valsts kompetentajām iestādēm, kurām uzticēts pienākums nodrošināt Regulā Nr. 1107/2009 izklāstīto prasību pareizu, drošu un saskaņotu īstenošanu (
37
), vienīgā informācija, kas ir nozīmīga, lai varētu pārliecināties, ka paralēlā tirdzniecībā tirgotais līdzeklis tiek laists tirgū un lietots tāpat kā atsauces līdzeklis, ir informācija par paralēlās tirdzniecības atļauju (
38
). Šī informācija ietver nosaukumu un adresi atļaujas turētājam, kurš, kā norādīts iepriekš, ir vienīgā persona, kas atbildīga par šā konkrētā augu aizsardzības līdzekļa laišanu tirgū ieviešanas dalībvalstī (
39
). Ņemot to vērā, uzskatu, ka informācija par izcelsmes dalībvalstī piešķirtās atļaujas turētāja nosaukumu un adresi ir lieka.
61.
Turklāt, kā apgalvo atbildētāja, pienākums norādīt izcelsmes dalībvalstī piešķirtās atļaujas turētāja nosaukumu varētu izraisīt rezultātu, kas ne tuvu nebūtu ideāls veselības un vides aizsardzības nodrošināšanai. Galu galā šāda norāde varētu maldināt lietotājus, kuri uzskatītu, ka šīs norādes ir saistošas arī tiem, un informāciju par prasībām attiecībā uz attiecīgā augu aizsardzības līdzekļa lietošanu meklētu izcelsmes dalībvalstī. Tomēr, kā jau norādīts, dažādās dalībvalstīs var atšķirties prasības attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļa lietošanu, piemēram, kādiem kultūraugiem tas lietojams, kādas ir lietošanas devas, reižu skaits un nosacījumi (
40
). Tātad pastāv risks, ka šo līdzekli varētu izmantot atbilstoši izcelsmes dalībvalsts noteikumiem, prasībām un nosacījumiem, nevis ieviešanas dalībvalsts noteikumiem, prasībām un nosacījumiem.
62.
Otrkārt, saskaņā ar Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 8. punktu paralēlas tirdzniecības atļauju tik tiešām var atsaukt, ja ieviestā augu aizsardzības līdzekļa atļauja izcelsmes dalībvalstī ir atsaukta drošības vai efektivitātes apsvērumu labad. Šajā kontekstā norāde uz augu aizsardzības līdzekļa marķējuma par atļaujas turētāja nosaukumu un adresi šajā dalībvalstī varētu izrādīties nozīmīga.
63.
Tomēr, kā norāda Komisija, kompetentajai iestādei, kas ieviešanas dalībvalstī izsniedz paralēlas tirdzniecības atļauju, ir pieejama nepieciešamā informācija, kas dod iespēju noskaidrot importētā līdzekļa izcelsmi tieši pēc izcelsmes dalībvalstī piešķirtās atļaujas turētāja. Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 4. punkta a)–c) apakšpunktā ar tiešu formulējumu ir noteikts, ka šāda konkrēta informācija ir jānorāda, iesniedzot pieteikumu paralēlas tirdzniecības atļaujas saņemšanai.
64.
Tāpēc, ja izcelsmes dalībvalstī tiek atsaukta ieviestā augu aizsardzības līdzekļa atļauja, turklāt šī informācija ir nekavējoši jānosūta pārējo dalībvalstu iestādēm (
41
), kompetentā iestāde ieviešanas dalībvalstī ir tiesīga atsaukt attiecīgo paralēlās tirdzniecības atļauju. Tas nozīmē, ka izcelsmes dalībvalstī atļautā augu aizsardzības līdzekļa drošības vai efektivitātes potenciālā pasliktināšanās neattaisno novirzīšanos no interpretācijas, saskaņā ar kuru ieviešanas dalībvalstī uz šā līdzekļa marķējuma ir jānorāda tikai paralēlās tirdzniecības atļaujas turētāja nosaukums un adrese.
65.
Treškārt, vēlos norādīt, ka saskaņā ar Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 7. punktu šīs regulas 44. pantu un 56. panta 4. punktu piemēro attiecīgi arī paralēlā tirdzniecībā tirgotiem augu aizsardzības līdzekļiem. Saskaņā ar 44. pantu konkrētos gadījumos paralēlas tirdzniecības atļauju var atsaukt vai grozīt – pēc būtības tas attiecas uz situācijām, kad varētu būt apdraudēta cilvēku un dzīvnieku veselība un vide. Savukārt 56. panta 4. punktā ir noteikts pienākums ik gadu kompetentajām iestādēm iesniegt visu pieejamo informāciju par gaidītās efektivitātes trūkumu, rezistences attīstību un jebkādu negaidītu iedarbību uz augiem, augu produktiem vai vidi. Tā kā paralēlas tirdzniecības kontekstā cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības vajadzībām abi pienākumi attiecas uz paralēlas tirdzniecības atļaujas turētāju, ir attaisnojami prasīt tā nosaukuma un adreses norādīšanu uz attiecīgā līdzekļa marķējuma. Turpretī izcelsmes dalībvalsts atļaujas turētājam šajā ziņā, šķiet, nav nekādas lomas.
66.
No tā izriet, ka manis ierosinātā Regulas Nr. 547/2011 1. panta un tās I pielikuma 1. punkta b) apakšpunkta interpretācija, saskaņā ar kuru paralēlas tirdzniecības kontekstā uz augu aizsardzības līdzekļa marķējuma ir jānorāda informācija par atļaujas turētāju ieviešanas dalībvalstī, nevis informācija par atļaujas turētāju izcelsmes dalībvalstī, šķiet, pilnīgi atbilst mērķim nodrošināt cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzību augstā līmenī.
67.
Otrām kārtām, attiecībā uz Regulas Nr. 1107/2009 mērķi – palielināt augu aizsardzības līdzekļu brīvu kustību – vēlos tikai norādīt, ka, manuprāt, minētā interpretācija nekādi nevar kavēt šā mērķa sasniegšanu. Turklāt nešķiet, ka tai būtu kāda (nelabvēlīga) ietekme uz Regulā Nr. 1107/2009 izvirzītajiem mērķiem nodrošināt Eiropas Savienības lauksaimniecības konkurētspēju un uzlabot tās veiktspēju.
68.
Augu aizsardzības līdzekļu paralēlas tirdzniecības noteikumu teleoloģiskā interpretācija neliek apšaubīt interpretāciju, kas izriet no šo pašu tiesību normu kontekstuālās un sistēmiskās interpretācijas, kas izklāstīta šo secinājumu 57. punktā. Gluži pretēji – lai sasniegtu Regulas Nr. 1107/2009 vispārīgos mērķus, proti, nodrošināt cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzību augstā līmenī, vienlaikus ievērojot augu aizsardzības līdzekļu brīvu kustību (
42
), pietiek ar norādi par paralēlas tirdzniecības atļaujas turētāja nosaukumu un adresi.
69.
Ņemot vērā izklāstītos apsvērumus, ir secināms, ka neviena no Savienības tiesību normu interpretācijas metodēm neliek uzskatīt, ka uz paralēlā tirdzniecībā tirgota augu aizsardzības līdzekļa marķējuma atbilstoši Regulas Nr. 1107/2009 52. pantam ir jānorāda atļaujas turētāja nosaukums un adrese izcelsmes dalībvalstī. Gluži pretēji – Regulas Nr. 1107/2009 1. pants kopsakarā ar tās I pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu ir jāinterpretē tādējādi, ka importētājs, kas, pamatojoties uz paralēlas tirdzniecības atļauju, ievieš un laiž tirgū kādā dalībvalstī augu aizsardzības līdzekli, var minēto informāciju aizstāt ar savu informāciju.
B.
Par otro jautājumu
70.
Otrais iesniedzējtiesas uzdotais jautājums ir par to, kā interpretēt Regulas Nr. 547/2011 1. pantu kopsakarā ar tās I pielikuma 1. punkta f) apakšpunktu. Proti, kā jau norādīts šo secinājumu 31. punktā, minētā tiesa vēlas noskaidrot, vai šīs tiesību normas ir jāinterpretē tādējādi, ka paralēlas tirdzniecības gadījumā uz augu aizsardzības līdzekļa iepakojuma ir jānorāda preparāta partijas numurs, ko tam sākotnēji piešķīris ražotājs. Iesniedzējtiesa lūdz Tiesu lemt arī par to, vai ar Regulu Nr. 1107/2009 un Regulu Nr. 547/2011 ir saderīga valsts tiesību norma, kas ļauj augu aizsardzības līdzekļa importētājam šo informāciju aizstāt [ar savu informāciju], ja vien šī persona veic uzskaiti, kurā konstatējama abu partijas numuru savstarpējā atbilstība.
71.
Atgādināšu, ka Regulas Nr. 547/2011 I pielikumā ir paredzēts, ka uz augu aizsardzības līdzekļa iepakojuma “skaidri un neizdzēšami” ir jānorāda konkrēta informācija. Saskaņā ar šā pielikuma 1. punkta f) apakšpunktu šajā informācijā ir iekļaujams “preparāta partijas numurs un ražošanas datums”. Interpretējot šajā jautājumā aplūkojamo tiesību normu, ir jāizmanto tie paši interpretēšanas principi, kas tika piemēroti saistībā ar pirmo jautājumu (
43
).
72.
Attiecībā uz gramatisko interpretāciju vispirms ir jānorāda, ka Regula Nr. 547/2011 neietver termina “partijas numurs” definīciju. Tomēr šī definīcija ir sniegta citos ES tiesību aktos par produktu drošumu, piemēram, Īstenošanas regulā (ES) 2021/1280 (
44
), kurā noteikts, ka “partija” ir “noteikts izejvielas, iepakojuma materiāla vai zāļu daudzums, kas pārstrādāts vienā vai vairākos procesos tādā veidā, ka paredzams, ka tas būs viendabīgs” (
45
). Minētajā regulā termins “partijas numurs” ir definēts kā “raksturīga ciparu vai burtu kombinācija, kas ir unikāla konkrētajai partijai” (
46
). Abas definīcijas atspoguļo šo terminu vispāratzīto nozīmi valodā, un tāpēc, kā pareizi norāda Austrijas valdība, tās var uzskatīt par pienācīgu sākumpunktu šīs regulas I pielikuma 1. punkta f) apakšpunkta interpretācijai.
73.
Attiecībā uz pēdējo minēto tiesību normu šķiet: tas vien, ka tajā ir prasīts norādīt augu aizsardzības līdzekļa [konkrētu] “preparāta partijas numuru”, izslēdz iespēju, ka šo numuru varētu aizstāt ar citu norādi. Turklāt Regulas Nr. 547/2011 I pielikuma 1. punkta f) apakšpunktā ir ne tikai minēts termins “partijas numurs”, bet arī precizēts, ka uz augu aizsardzības līdzekļa iepakojuma ir jānorāda “preparāta partijas numurs”, un tas veido plašāku semantisko vienību.
74.
Tādējādi šajā tiesību normā ir izveidota saikne starp partijas numuru, ko ražotājs piešķīris augu aizsardzības līdzeklim, no vienas puses, un konkrētu šā līdzekļa preparātu, proti, tā konkrēto maisījumu vai šķīdumu, no otras puses (
47
). Šī saikne savukārt liecina, ka attiecīgā augu aizsardzības līdzekļa ražotāja piešķirtais partijas numurs tik tiešām ir vienīgā atsauce, kas jānorāda uz šā līdzekļa iepakojuma, nevis, piemēram, numurs, ko paralēlais importētājs izraudzījies pēc sava ieskata.
75.
Visbeidzot, ņemot vērā, ka Regulas Nr. 547/2011 I pielikuma 1. punkta f) apakšpunktā ir noteikts, ka uz augu aizsardzības līdzekļu iepakojuma ir jānorāda ne tikai “preparāta partijas numurs”, bet arī šā līdzekļa “ražošanas datums”, nepieciešamība saglabāt augu aizsardzības līdzekļa ražotāja piešķirtās sākotnējās atsauces kļūst vēl acīmredzamāka.
76.
Kā iepriekš jau paskaidrots, saskaņā ar Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 7. punktu Regulas Nr. 547/2011 1. pants un tās I pielikuma noteikumi ir “attiecīgi” jāpiemēro arī augu aizsardzības līdzekļu paralēlai tirdzniecībai. Tomēr pretēji izvērtējumam un secinājumam, ko ierosinu Tiesai attiecībā uz pirmo jautājumu šajā lietā, uzskatu, ka, ņemot vērā Regulas Nr. 1107/2009 un Regulas Nr. 547/2011 vispārīgos mērķus, prasība par sākotnējo partijas numuru augu aizsardzības līdzekļu paralēlās tirdzniecības kontekstā nav jāpielāgo.
77.
Šajā ziņā jāuzsver, ka Regulas Nr. 547/2011 I pielikuma 1. punkta f) apakšpunktā ietvertās marķēšanas prasības mērķi, kas ir saderīgi arī ar Regulas Nr. 1107/2009 vispārīgajiem mērķiem (
48
), pieļauj, pirmkārt, līdzekļa izsekojamību un, otrkārt, mērķtiecīgas pārbaudes. Tāda pati loģika ir pausta arī Komisijas publicētajās vadlīnijās par augu aizsardzības līdzekļu paralēlo tirdzniecību (
49
), kurās noteikts, ka partijas numura norādei ir “jāatvieglo paralēlā tirdzniecībā tirgoto līdzekļu pārbaudes un izsekojamība” (
50
).
78.
Proti, preparāta partijas numurs palīdz sasniegt šos konkrētos mērķus, jo dod iespēju vienkārši un efektīvi izsekot vienā un tajā pašā partijā iekļautos līdzekļus. Tiek uzskatīts, ka visiem līdzekļiem ar vienu un to pašu partijas numuru ir vienāds sastāvs un īpašības. Līdz ar to, kā apgalvo apelācijas sūdzības iesniedzēja, ražošanas brāķa gadījumā attiecīgos līdzekļus var mērķtiecīgi un nekavējoties izņemt no tirgus. Vienlaikus tas nodrošina, ka no tirgus faktiski tiek izņemti tikai tie šā līdzekļa vienumi, kuru partijas numurs atbilst attiecīgajai partijai.
79.
Turpretim šī izsekojamība tiktu apdraudēta, ja paralēlajam importētājam būtu atļauts noņemt preparāta sākotnējo partijas numuru un aizstāt to ar savu identifikācijas numuru. Šādā gadījumā sākotnējais preparāta partijas numurs, kas ir vienīgā izsekojamības nodrošināšanai nozīmīgā atsauce, vispirms būtu jākonstatē, salīdzinot paralēlā importētāja iekšējo uzskaiti, un jebkura līdzekļa izņemšana no tirgus kļūtu sarežģītāka. Šajā ziņā vēlos uzsvērt, ka atšķirībā no informācijas par atļaujas turētāja nosaukumu un adresi, kas ir tieši pieejama ieviešanas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, šķiet, ka šīm iestādēm nav tiešas piekļuves informācijai par importētāja veikto uzskaiti. Turklāt pasliktinās arī patērētāju stāvoklis, jo viņiem nav piekļuves paralēlā importētāja iekšējai uzskaitei, tādēļ viņi nevar konstatēt, vai viņu iegādātais līdzeklis ietilpst attiecīgajā partijā.
80.
Attiecībā uz pārbaužu mērķi ir skaidrs, ka sākotnējā partijas numura aizstāšana apgrūtinātu arī mērķtiecīgu pārbaužu veikšanu. Šādas pārbaudes attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū tiek veiktas ar nolūku pārliecināties par Regulā Nr. 1107/2009 izklāstīto prasību pareizu, drošu un saskaņotu piemērošanu (
51
), lai nodrošinātu cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzību augstā līmenī. Ja ieviešanas dalībvalsts kompetentajām iestādēm nebūtu tiešas piekļuves paralēlā importētāja veiktajai uzskaitei, šāda pārbaude būs apgrūtināta, it īpaši steidzamības situācijās.
81.
No izklāstītajiem apsvērumiem izriet, ka, ņemot vērā Regulas Nr. 1107/2009 un Regulas Nr. 547/2011 mērķi nodrošināt cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzību augstā līmenī, teleoloģiskā interpretācija liecina, ka no augu aizsardzības līdzekļa iepakojuma nedrīkst noņemt sākotnējo preparāta partijas numuru un aizstāt to ar citu atsauces numuru, pat ja paralēlais importētājs veic uzskaiti par partijas numuriem un attiecīgajiem atsauces numuriem.
82.
Attiecībā uz mērķi atvieglot brīvu kustību atbildētāja apgalvo, ka importētāja pienākums saglabāt augu aizsardzības līdzekļa ražotāja piešķirto sākotnējo partijas numuru varētu radīt risku, ka šie ražotāji to izmanto ļaunprātīgi. Pēc būtības atbildētāja apgalvo, ka tad, ja šie ražotāji varētu izsekot paralēli tirgoto līdzekļu izcelsmi, tie viegli varētu radīt šķēršļus paralēlai tirdzniecībai, paši – vai pēc vienošanās ar izplatītājiem – ierobežojot šo līdzekļu piegādi importētājam. Tas galu galā izraisītu ES tirgus sadalīšanu.
83.
Tomēr šajā ziņā vēlos īsi norādīt, ka jebkura augu aizsardzības līdzekļa ražotāja ļaunprātīga rīcība – kā to aprakstījusi atbildētāja un neatkarīgi no tā, vai tā notiktu izcelsmes dalībvalstī vai ieviešanas dalībvalstī, – ir jānovērš, veicot atbilstīgus pasākumus, kas paredzēti ES vai dalībvalsts tiesību normās, piemēram, LESD 101. vai 102. pantā, uz kuriem atbildētāja, starp citu, atsaucas savos apsvērumos. Šāda riska novēršana katrā ziņā nedrīkstētu apgrūtināt mērķa – nodrošināt cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzību augstā līmenī – sasniegšanu, padarot sarežģītāku attiecīgā līdzekļa izsekojamību un kompetentajām iestādēm veicamās mērķtiecīgās pārbaudes, kā paskaidrots šo secinājumu 77.–81. punktā.
84.
Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, ir secināms, ka Regulas Nr. 547/2011 1. pants kopsakarā ar tās I pielikuma 1. punkta f) apakšpunktu ir jāinterpretē tādējādi, ka importētājam, kas dalībvalstī ievieš augu aizsardzības līdzekli, pamatojoties uz paralēlas tirdzniecības atļauju, ir pienākums uz šā līdzekļa marķējuma saglabāt ražotāja sākotnēji piešķirto preparāta partijas numuru, un tas to nevar aizstāt ar paša piešķirtu atsauces numuru, pat ja šis importētājs veic uzskaiti, kurā konstatējama abu partijas numuru savstarpējā atbilstība. Turklāt dalībvalsts tiesību norma, kas pieļautu šādu aizstāšanu, manuprāt, ir uzskatāma par nesaderīgu ar Savienības tiesību normām.
V. Secinājumi
85.
Balstoties uz iepriekš izklāstītajiem apsvērumiem, ierosinu Tiesai uz Hanseatisches Oberlandesgericht Hamburg (Hanzas Augstākā tiesa Hamburgā, Vācija) uzdotajiem diviem jautājumiem atbildēt šādi:
1)
Komisijas Regulas (ES) Nr. 547/2011 (2011. gada 8. jūnijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu marķēšanas prasībām, 1. pants kopsakarā ar šīs regulas I pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu
ir jāinterpretē tādējādi, ka importētājs, kas, pamatojoties uz paralēlas tirdzniecības atļauju, ievieš dalībvalstī augu aizsardzības līdzekli, drīkst izcelsmes dalībvalstī piešķirtās atļaujas turētāja nosaukumu un adresi uz šā līdzekļa marķējuma aizstāt ar savu nosaukumu un adresi.
2)
Regulas Nr. 547/2011 1. pants kopsakarā ar šīs regulas I pielikuma 1. punkta f) apakšpunktu
ir jāinterpretē tādējādi, ka importētājam, kas, pamatojoties uz paralēlas tirdzniecības atļauju, dalībvalstī ievieš augu aizsardzības līdzekli, ir pienākums uz šā līdzekļa marķējuma saglabāt ražotāja sākotnēji piešķirto preparāta partijas numuru un neaizstāt to ar paša piešķirtu numuru, pat ja šis importētājs veic uzskaiti, kurā konstatējama abu partijas numuru savstarpējā atbilstība. Valsts tiesību norma, kas pieļautu šādu aizstāšanu, nav saderīga ar Savienības tiesību normām.
(
1
)	Oriģinālvaloda – angļu.
(
2
)	Komisijas Regula (2011. gada 8. jūnijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu marķēšanas prasībām (OV 2011, L 155, 176. lpp.).
(
3
)	Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV 2009, L 309, 1. lpp.).
(
4
)	Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (1999. gada 31. maijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu jautājumos, kas attiecas uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (OV 1999, L 200, 1. lpp.).
(
5
)	Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV 2008, L 353, 1. lpp.).
(
6
)	Skat. Regulas Nr. 1107/2009 9. apsvērumu.
(
7
)	Regulas Nr. 1107/2009 33. panta 1. punkts.
(
8
)	Skat. Regulas Nr. 1107/2009 28. panta 1. punktu. Skat. arī Regulas Nr. 1107/2009 III nodaļas 1. iedaļas 2. apakšiedaļu “Procedūra”, it īpaši tās 36. pantu.
(
9
)	Regulas Nr. 1107/2009 33. panta 3. punkta g) apakšpunkts.
(
10
)	Regulas Nr. 1272/2008 60. pants.
(
11
)	Skat. arī Regulas Nr. 1107/2009 42. apsvērumu.
(
12
)	Saskaņā ar Regulas Nr. 1107/2009 3. panta 10. un 24. punktu termins “atļaujas turētājs” aptver gan fizisku, gan juridisku personu, kurai ir augu aizsardzības līdzekļa atļauja, proti, administratīvs akts, ar ko dalībvalsts kompetentā iestāde atļauj savā teritorijā laist tirgū kādu augu aizsardzības līdzekli.
(
13
)	Padomes Direktīva (1991. gada 15. jūlijs) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV 1991, L 230, 1. lpp.).
(
14
)	Regulas Nr. 1107/2009 83. pants.
(
15
)	Spriedums, 1999. gada 11. marts (C‑100/96, EU:C:1999:129).
(
16
)	Turpat (29.–34. punkts). Skat. arī spriedumu, 2008. gada 21. februāris, Komisija/Francija (C‑201/06, EU:C:2008:104, 34. punkts).
(
17
)	Spriedums, 2007. gada 8. novembris, Escalier un Bonnarel (C‑260/06 un C‑261/06, EU:C:2007:659, 39. un nākamie punkti).
(
18
)	Skat. Regulas Nr. 1107/2009 9. un 31. apsvērumu.
(
19
)	Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 1., 3. un 9. punkts.
(
20
)	Skat. Regulas Nr. 1107/2009 31. apsvērumu un tās 52. panta 3. un 9. punktu.
(
21
)	Skat. citastarp spriedumu, 2018. gada 7. jūnijs, Scotch Whisky Association (C‑44/17, EU:C:2018:415, 27. punkts).
(
22
)	Skat. šo secinājumu 36. punktu.
(
23
)	Termins “attiecīgi” [correspondingly] parasti tiek skaidrots kā “līdzīgā veidā”. Citastarp skat. definīciju vārdnīcā Cambridge Dictionary, kas pieejama vietnē https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/correspondingly.
(
24
)	Šajā ziņā skat. Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 7. punkta franču valodas un latviešu valodas versijas, kurās lietotas frāzes “mutatis mutandis” un “attiecīgi piemēro”.
(
25
)	Skat. šo secinājumu 8. un 12. zemsvītras piezīmi.
(
26
)	Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 2. un 3. punkts. Šī vienkāršotā procedūra neietver Regulas Nr. 1107/2009 29. pantā nostiprināto būtisko prasību novērtēšanu, kas, manuprāt, ir viens no iemesliem, kāpēc Regulas Nr. 1107/2009 28. un 52. panta angļu valodas versijā attiecībā uz terminu “atļauja” ir lietoti divi dažādi vārdi (“authorisation” un “permit”).
(
27
)	Spriedums, 2021. gada 4. marts (C‑912/19, EU:C:2021:173).
(
28
)	Turpat (29. punkts). Skat. arī spriedumu, 2007. gada 8. novembris, Escalier un Bonnarel (C‑260/06 un C‑261/06, EU:C:2007:659, 42. punkts).
(
29
)	Šajā ziņā skat. Regulas Nr. 1107/2009 28. panta 1. punktu un 2. punkta e) apakšpunktu, no kuriem nepārprotami izriet, ka abu administratīvo aktu nolūks ir atļaut laist tirgū augu aizsardzības līdzekli.
(
30
)	Skat. arī šo secinājumu 38. punktu.
(
31
)	Pilnības labad īsi piebildīšu, ka paralēlas tirdzniecības situācija neietilpst Regulas Nr. 547/2011 I pielikuma 1. punkta b) apakšpunkta teikuma otrās daļas tvērumā. Saskaņā ar šo normu papildus atļaujas turētāja nosaukumam un adresei ir jānorāda arī tās personas nosaukums un adrese, kas ir atbildīga par augu aizsardzības līdzekļa galīgo iepakojumu un marķējumu, ja tā ir cita persona. Šī Regulas Nr. 547/2011 I pielikuma 1. punkta b) apakšpunkta teikuma daļa attiecas uz vairumtirgotājiem, kuriem atļaujas turētājs pārdod līdzekļus, bet ar nosacījumu, ka tie paši tos iepako. Tā kā atļaujas piešķiršanas procedūra uz vairumtirgotājiem neattiecas, tad papildus personai, kas ir pilnvarota laist tirgū augu aizsardzības līdzekli, tie ir jānorāda kā personas, kuras ir atbildīgas par šā augu aizsardzības līdzekļa galīgo iepakojumu un marķējumu.
(
32
)	Kā norādīts šo secinājumu 18. punktā, Regulas Nr. 1107/2009 65. pantā ietvertā atsauce uz Direktīvu 1999/45 tagad ir jāsaprot kā atsauce uz Regulu Nr. 1272/2008, ar kuru minētā direktīva tika atcelta un aizstāta.
(
33
)	Skat. arī Regulas Nr. 1272/2008 18. apsvērumu.
(
34
)	Skat. arī Regulas Nr. 1107/2009 42. apsvērumu, kas ietver konkrētu norādi par šajā regulā izklāstīto marķēšanas prasību mērķiem.
(
35
)	Skat., piemēram, spriedumu, 2021. gada 4. marts, Agrimotion (C‑912/19, EU:C:2021:173, 33. punkts).
(
36
)	Šajā ziņā skat. Regulas Nr. 1107/2009 31. pantu “Atļauju saturs”, it īpaši tā 2., 3. un 4. punktu. Skat. arī šīs regulas 36. panta 3. punktu.
(
37
)	Skat. Regulas Nr. 1107/2009 45. apsvērumu un VIII nodaļu “Kontrole”.
(
38
)	Regulas Nr. 1107/2009 52. panta 11. punktā ir noteikts dalībvalstu iestāžu pienākums darīt publiski pieejamu informāciju par paralēlas tirdzniecības atļaujām.
(
39
)	Kā pareizi norāda atbildētāja, paralēlas tirdzniecības atļaujas turētājs it īpaši ir atbildīgs par paralēli tirgotā augu aizsardzības līdzekļa “drošības datu lapas” nodrošināšanu, jo tai ir ļoti liela loma gadījumā, ja patērētājs ar šo līdzekli saindējas. Skat. 31. panta 1. punkta a) apakšpunktu grozītajā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV 2006, L 396, 1. lpp.), kopsakarā ar Regulas Nr. 1272/2008 18. panta 1. punktu.
(
40
)	Sk. Regulas Nr. 1107/2009 36. panta 3. punktu, kas ļauj dalībvalstīm noteikt stingrākas prasības un augu aizsardzības līdzekļa piemērošanas nosacījumus saistībā ar valsts mēroga riska mazināšanas pasākumiem.
(
41
)	Skat. Regulas Nr. 1107/2009 44. panta 4. punktu.
(
42
)	Šajā nozīmē skat. arī spriedumu, 2019. gada 14. novembris, Vaselife International un Chrysal International (C‑445/18, EU:C:2019:968, 54. punkts).
(
43
)	Skat. šo secinājumu 43. punktu.
(
44
)	Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1280 (2021. gada 2. augusts) par pasākumiem attiecībā uz tādu aktīvo vielu labu izplatīšanas praksi, kuras izmanto par veterināro zāļu izejvielām, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/6 (OV 2021, L 279, 1. lpp.).
(
45
)	Īstenošanas regulas 2021/1280 2. panta m) punkts.
(
46
)	Īstenošanas regulas 2021/1280 2. panta p) punkts.
(
47
)	Regulas Nr. 1107/2009 3. panta 3. punktā ir noteikts, ka “preparāti” ir “maisījumi vai šķīdumi, kas sastāv no divām vai vairākām vielām, kuras paredzētas izmantošanai kā augu aizsardzības līdzeklis vai palīgviela”. Lielāka lingvistiskā atbilstība ir starp šīs tiesību normas franču valodas versiju, kurā minēts termins “préparations”, no vienas puses, un Regulas Nr. 547/2011 I pielikuma 1. punkta f) apakšpunkta franču valodas versiju, no otras puses, kurā minēts “le numéro de lot et la date de fabrication de la préparation”, tātad, “preparāta partijas numurs un ražošanas datums”.
(
48
)	Skat. šo secinājumu 58. punktu.
(
49
)	Guidance document concerning the parallel trade of plant protection products, SANCO/10524/2012, 14.7.2015. (5.2. versija).
(
50
)	Turpat (4.4.1. punkts).
(
51
)	Skat. šo secinājumu 37. zemsvītras piezīmi.