62021CJ0054_RES
Lieta C‑54/21
ANTEA POLSKA S.A. u.c.
pret
Państwowe Gospodarstwo Wodne Wody Polskie
(Krajowa Izba Odwoławcza lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)
Tiesas (ceturtā palāta) 2022. gada 17. novembra spriedums
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Publiski līgumi – Direktīva 2014/24/ES – Iepirkuma principi – 18. pants – Pārskatāmība – 21. pants – Konfidencialitāte – Šo principu iekļaušana valsts tiesību aktos – Tiesības piekļūt pretendentu sniegtās informācijas kopsavilkumam par to pieredzi un atsauksmēm, līguma izpildei piedāvātajām personām, kā arī paredzēto projektu koncepciju un to īstenošanas veidu – 67. pants – Līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji – Piedāvāto būvdarbu vai pakalpojumu kvalitātes kritēriji – Precizitātes prasība – Direktīva 89/665/EEK – 1. panta 1. un 3. punkts – Tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību – Tiesiskās aizsardzības līdzeklis tāda šo tiesību pārkāpuma gadījumā, kas pieļauts atteikuma sniegt piekļuvi nekonfidenciālai informācijai dēļ
Tiesību aktu tuvināšana – Pārsūdzības procedūras piegādes un būvdarbu publiskā iepirkuma jomā – Direktīva 89/665 – Būvdarbu, piegādes un pakalpojumu publiskā iepirkuma procedūras – Direktīva 2014/24 – Konfidencialitāte – Lūgums sniegt konkurenta piedāvājumā ietverto informāciju – Līgumslēdzējai iestādei iesniegtās informācijas konfidencialitātes aizsardzība –Tvērums – Labas pārvaldības princips – Lēmuma atteikt piekļuvi informācijai pamatojums – Tiesības efektīvi vērsties tiesā – Lietderīgā iedarbība – Publiskošanas pienākums attiecībā uz piešķirtajām līgumu slēgšanas tiesībām un kandidātu un pretendentu iesniegto informāciju – Līdzsvarošana ar konfidencialitāti
(Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24 18. panta 1. punkts, 21. panta 1. punkts, 50. un 55. pants; Padomes Direktīvas 89/665 1. panta 1. un 3. punkts)
(skat. 49., 50., 55.–63. un 65.–68. punktu un rezolutīvās daļas 1) punktu)
Tiesību aktu tuvināšana – Pārsūdzības procedūras piegādes un būvdarbu publiskā iepirkuma jomā – Direktīva 89/665 – Būvdarbu, piegādes un pakalpojumu publiskā iepirkuma procedūras – Direktīva 2014/24 – Konfidencialitāte – Lūgums sniegt konkurenta piedāvājumā ietverto informāciju – Līgumslēdzējai iestādei iesniegtās informācijas konfidencialitātes aizsardzība – Informācija, ko pretendenti ir iesnieguši saistībā ar savu atbilstošo pieredzi un atsauksmēm, līguma izpildei piedāvāto ekonomikas dalībnieku identitāti un profesionālo kvalifikāciju vai spējām, kā arī paredzēto projektu koncepciju un līguma izpildes veidu – Ietveršana – Nosacījumi
(Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24 18. panta 1. punkts, 21. panta 1. punkts un 55. panta 3. punkts)
(skat. 73.–85. punktu un rezolutīvās daļas 2) punktu)
Tiesību aktu tuvināšana – Pārsūdzības procedūras piegādes un būvdarbu publiskā iepirkuma jomā – Direktīva 89/665 – Dalībvalstu pienākums paredzēt pārsūdzības procedūru attiecībā uz līgumslēdzējas iestādes lēmumu atteikt piekļuvi informācijai, kas tiek uzskatīta par konfidenciālu un kas ir ietverta cita ekonomikas dalībnieka dalības pieteikumā vai piedāvājumā – Pieeja pārsūdzības procedūrām – Procesuālie noteikumi – Dalībvalstu rīcības brīvība – Ierobežojumi – Pienākums nodrošināt tiesību uz efektīvu tiesību aizsardzību ievērošanu
(Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pants; Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24 21. pants; Padomes Direktīvas 89/665 1. panta 1. un 3. punkts)
(skat. 99. un 100. punktu)
Tiesību aktu tuvināšana – Pārsūdzības procedūras piegādes un būvdarbu publiskā iepirkuma jomā – Direktīva 89/665 – Būvdarbu, piegādes un pakalpojumu publiskā iepirkuma procedūras – Direktīva 2014/24 – Konfidencialitāte – Līgumslēdzējas iestādes lēmums atteikt piekļuvi informācijai, kas tiek uzskatīta par konfidenciālu un kas ir ietverta cita ekonomikas dalībnieka dalības pieteikumā vai piedāvājumā – Valsts tiesas, kurā iesniegts pieteikums par šo lēmumu, pienākums aizsargāt konfidenciālu informāciju – Līdzsvars starp lūguma iesniedzēja tiesībām uz efektīvu tiesību aizsardzību un tā konkurenta tiesībām uz savas konfidenciālās informācijas un komercnoslēpumu aizsardzību – Tvērums – Konstatējums, ka līgumslēdzēja iestāde šīs neizpaušanas dēļ ir pārkāpusi pienākumu izpaust nekonfidenciālu informāciju un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību – Jauna lēmuma par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu pieņemšana – Izslēgšana – Nosacījumi
(Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pants; Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24 21. pants; Padomes Direktīvas 89/665 1. panta 1. un 3. punkts)
(skat. 101.–103. un 108. punktu un rezolutīvās daļas 4) punktu)
Rezumējums
Konfidencialitātes aizsardzība publiskā iepirkuma jomā ir jālīdzsvaro ar pārskatāmības un efektīvas tiesību aizsardzības tiesā prasībām.
Savienības tiesībām ir pretrunā tādi valsts tiesību akti, kuros noteikts, ka ir publiskojama visa pretendentu iesniegtā informācija, izņemot komercnoslēpumus, jo šādi tiesību akti var neļaut līgumslēdzējai iestādei neizpaust noteiktu informāciju, kurai, lai gan tā nav uzskatāma par komercnoslēpumu, ir jāpaliek nepieejamai.
Państwowe Gospodarstwo Wodne Wody Polskie (Polijas Valsts ūdenssaimniecības iestāde, turpmāk tekstā – “līgumslēdzēja iestāde”) izsludināja publiskā iepirkuma procedūru, lai piešķirtu tiesības slēgt publisku līgumu par projektu izstrādāšanu noteiktu upju baseinu apgabalu vides pārvaldībai Polijā.
Pēc šīs procedūras viens no pretendentiem, kuram netika piešķirtas līguma slēgšanas tiesības, vērsās Krajowa Izba Odwoławcza (Valsts pārsūdzības padome, Polija) – iesniedzējtiesā –, lūdzot atcelt lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu citam pretendentam, atkārtoti izvērtēt piedāvājumus un sniegt noteiktu informāciju. Iesniedzējtiesa lūdz Tiesu precizēt robežas, kādās par konfidenciālu ir atzīstama informācija, ko pretendenti kopā ar savu piedāvājumu iesnieguši publiskā iepirkuma procedūrās.
Spriedumā Tiesa precizē līgumslēdzējām iestādēm noteiktā aizlieguma izpaust informāciju, ko kandidāti un pretendenti tai iesnieguši šādās iepirkuma procedūrās, tvērumu un piemērojamību.
Tiesas vērtējums
Pirmkārt, Tiesa pievēršas konfidencialitātes ievērošanas pienākuma tvēruma noteikšanai. Šajā ziņā tā nospriež, ka Direktīva 2014/24 par publisko iepirkumu (
1
) neliedz dalībvalstij ieviest sistēmu, kurā konfidencialitātes ievērošanas pienākuma tvērums ir noteikts, pamatojoties uz “komercnoslēpuma” jēdzienu, kas būtībā atbilst Direktīvā 2016/943 (
2
) ietvertajam jēdzienam. Savukārt šī direktīva nepieļauj šādu sistēmu, ja tajā nav ietverti visi noteikumi, kas ļauj līgumslēdzējai iestādei izņēmuma kārtā atteikties izpaust informāciju, kurai, lai gan uz to nav attiecināms “komercnoslēpuma” jēdziens, tomēr ir jābūt nepieejamai.
Lai izdarītu šādu secinājumu, Tiesa konstatē, ka Direktīvā 2014/24 paredzētajai konfidencialitātes aizsardzībai ir plašāks tvērums nekā uz komercnoslēpumiem attiecināmajai aizsardzībai. Tā tomēr atgādina, ka atbilstoši šai direktīvai aizliegums izpaust konfidenciāli sniegtu informāciju ir piemērojams, ja vien valsts tiesību aktos, kuri ir saistoši līgumslēdzējai iestādei, nav norādīts citādi. Līdz ar to katrai dalībvalstij ir ļauts līdzsvarot šajā direktīvā paredzēto konfidencialitāti ar valsts tiesību aktiem, kuru mērķis ir citas likumīgas intereses, kā, piemēram, piekļuve informācijai, lai garantētu vislielāko publisko iepirkumu procedūru pārskatāmību. Paturot to prātā, dalībvalstīm, lai nodrošinātu noraidīto pretendentu tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību, ir jāatturas no tādu sistēmu ieviešanas, kas nenodrošina neizkropļotu konkurenci, kas kaitē aizlieguma izpaust konfidenciālu informāciju līdzsvarošanai ar vispārējo labas pārvaldības principu, no kura izriet pienākums norādīt pamatojumu, vai kas groza publiskošanas jomā saistībā ar piešķirtajām līguma slēgšanas tiesībām pastāvošo sistēmu, kā arī noteikumus par kandidātu un pretendentu sniegto informāciju (
3
).
Valsts tiesību akti, kuros noteikts, ka ir jāpublisko visa informācija, ko visi pretendenti iesnieguši līgumslēdzējai iestādei, izņemot informāciju, kas ietilpst “komercnoslēpuma” jēdzienā, var liegt līgumslēdzējai iestādei, pamatojoties uz kādām no Direktīvā 2014/24 atzītajām interesēm un mērķiem, kas saistītas ar tiesību aktu piemērošanu, sabiedrības interesēm, ekonomikas dalībnieka likumīgām komerciālām interesēm un godīgu konkurenci (
4
), neizpaust noteiktu informāciju, uz kuru nav attiecināms šis jēdziens.
Otrkārt, Tiesa precizē, ka līgumslēdzējai iestādei, nosakot, vai tā liegs pretendentam, kura pieņemamais piedāvājums ir noraidīts, piekļūt informācijai, ko citi pretendenti ir iesnieguši saistībā ar savu atbilstošo pieredzi un ar to saistītajām atsauksmēm, līguma izpildei piedāvāto personu vai apakšuzņēmēju identitāti un profesionālo kvalifikāciju un to projektu koncepciju, kuru īstenošana paredzēta līgumā, un šī līguma izpildes veidu, ir jāizvērtē, vai šai informācijai ir komercvērtība, kas neaprobežojas tikai ar attiecīgo līgumu, un vai tās izpaušana var kaitēt likumīgām komerciālām interesēm vai godīgai konkurencei (
5
). Līgumslēdzēja iestāde turklāt var atteikties nodrošināt piekļuvi šai informācijai, ja tās izpaušana liegtu piemērot tiesību aktus vai būtu pretrunā sabiedrības interesēm. Tomēr gadījumā, ja tiek liegta pilnīga piekļuve informācijai, līgumslēdzējai iestādei ir jāpiešķir piekļuve šīs informācijas kopsavilkumam, lai nodrošinātu tiesību uz efektīvu tiesību aizsardzību ievērošanu.
It īpaši – vispirms saistībā ar pretendentu atbilstošo pieredzi un šo pieredzi un pretendentu spējas apliecinošām atsauksmēm – Tiesa atzīst, ka šāda informācija nevar tikt kvalificēta kā pilnībā konfidenciāla. Proti, pretendenta pieredze parasti nav slepena, tādēļ tā konkurentiem principā nevar liegt iespēju saņemt informāciju par šo pieredzi. Pretendentiem pārskatāmības labad un nolūkā nodrošināt labas pārvaldības un efektīvas tiesību aizsardzības tiesā prasību ievērošanu ir jābūt piekļuvei vismaz tās informācijas kopsavilkumam, ko katrs no tiem ir iesniedzis līgumslēdzējai iestādei par savu pieredzi, un atsauksmēm, kas ļauj apliecināt šo pieredzi. Šī piekļuve tomēr neskar īpašos apstākļus saistībā ar noteiktiem jutīgiem preču vai pakalpojumu līgumiem, kuri izņēmuma kārtā var būt pamats atteikumam sniegt informāciju, lai nodrošinātu likumā noteikta aizlieguma vai prasības ievērošanu vai sabiedrības interešu aizsardzību.
Turpinājumā saistībā ar informāciju par personām – gan fiziskām, gan juridiskām personām, tostarp apakšuzņēmējiem, attiecībā uz kurām pretendents ir norādījis, ka tas var balstīties uz tām, lai izpildītu līgumu, – Tiesa nošķir datus, kas ļauj identificēt šīs personas, un datus, kas attiecas tikai uz to profesionālo kvalifikāciju vai spējām.
Saistībā ar personas datiem Tiesa neizslēdz, ka, ciktāl ir ticams, ka pretendents un tā eksperti vai apakšuzņēmēji ir radījuši ar komercvērtību apveltītu sinerģiju, piekļuve šiem datiem ir jāatsaka. Tādējādi līgumslēdzējai iestādei jānosaka, vai šīs identitātes informācijas izpaušana pretendentam var izraisīt konfidencialitātes aizsardzības apdraudējumu (
6
). Šajā nolūkā līgumslēdzējai iestādei jāņem vērā visi atbilstošie apstākļi, tostarp attiecīgā līguma priekšmets, kā arī minētā pretendenta un ekspertu vai apakšuzņēmēju intereses piedalīties citās iepirkuma procedūrās ar tādām pašām saistībām, par kurām panākta konfidenciāla vienošanās. Tomēr līgumslēdzējai iestādei iesniegtās informācijas izpaušanu nevar atteikt, ja šai informācijai, kurai ir nozīme saistībā ar attiecīgo iepirkuma procedūru, nav nekādas komercvērtības plašākā šo ekonomikas dalībnieku darbības kontekstā.
Saistībā ar nenomināliem datiem Tiesa uzskata, ka, ņemot vērā šo datu nozīmi līguma slēgšanas tiesību piešķiršanā, pārskatāmības princips un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību prasa, lai visiem pretendentiem būtu pieejams vismaz šo datu kopsavilkums, piemēram, par līguma izpildē iesaistīto personu profesionālo kvalifikāciju vai spējām, šādi izveidotā personālsastāva apmēru un struktūru vai arī līguma izpildes daļu, ko pretendents ir paredzējis uzticēt apakšuzņēmējiem.
Visbeidzot saistībā ar to projektu koncepciju, kuru īstenošana paredzēta publiskajā iepirkumā, un līguma izpildes veida aprakstu Tiesa norāda, ka līgumslēdzējai iestādei ir jāpārbauda, vai tie uzskatāmi par elementu, ko aizsargā intelektuālā īpašuma tiesības, tostarp autortiesības, vai ietver šādu elementu un vai tādējādi uz tiem ir attiecināms izpaušanas atteikuma pamats saistībā ar tiesību aktu piemērošanu (
7
). Tā tomēr atgādina, ka pat tad, ja šī koncepcija un apraksts tiek uzskatīti par darbiem, ko aizsargā autortiesības, šī aizsardzība ir attiecināma tikai uz elementiem, kas ir autora paša intelekta radīta izpausme, kas atspoguļo tā personību.
Turklāt un neatkarīgi no šīs pārbaudes ar komercvērtību apveltītās koncepcijas un apraksta publiskošana var izkropļot konkurenci, it īpaši – samazinot attiecīgā ekonomikas dalībnieka spēju izcelties, izmantojot to pašu koncepciju un aprakstu turpmākajās publiskā iepirkuma procedūrās. Ja līdz ar to ir iespējams, ka pilnīga piekļuve informācijai par projektu koncepciju un līguma izpildes veida aprakstu ir atsakāma, šīs piedāvājumu daļas kopsavilkumam tomēr ir jābūt pieejamam (
8
).
Treškārt, Tiesa nospriež, ka gadījumā, ja, izskatot pieteikumu, kas iesniegts par lēmumu par publiskā līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu (
9
), tiek konstatēts līgumslēdzējas iestādes pienākums izpaust prasītājam informāciju, kas kļūdaini tikusi uzskatīta par konfidenciālu, un tiesību uz efektīvu tiesību aizsardzību neievērošana šīs informācijas neizpaušanas dēļ, šim konstatējumam nav noteikti jāizraisa tas, ka līgumslēdzējai iestādei jāpieņem jauns lēmums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, ar nosacījumu, ka valsts procesuālajās tiesībās tiesai, kas izskata lietu, ir ļauts tiesvedības laikā veikt pasākumus, kas atjaunotu tiesību uz efektīvu tiesību aizsardzību ievērošanu vai ļautu tai atzīt, ka prasītājs var tiesā no jauna apstrīdēt jau pieņemto lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu. Šādas apstrīdēšanas termiņu drīkst sākt skaitīt tikai no brīža, kad prasītājam ir radusies iespēja piekļūt visai informācijai, kas kļūdaini tikusi kvalificēta kā konfidenciāla.
(
1
)	Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV 2014, L 94, 65. lpp.), 21. panta 1. punkts.
(
2
)	Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/943 (2016. gada 8. jūnijs) par zinātības un darījumdarbības neizpaužamas informācijas (komercnoslēpumu) aizsardzību pret nelikumīgu iegūšanu, izmantošanu un izpaušanu (OV 2016, L 157, 1. lpp.) 2. panta 1. punkts.
(
3
)	Direktīvas 2014/24 50. un 55. pants.
(
4
)	Direktīvas 2014/24 50. panta 4. punkts un 55. panta 3. punkts.
(
5
)	Direktīvas 2014/24 18. panta 1. punkts, 21. panta 1. punkts un 55. pants.
(
6
)	Direktīvas 2014/24 21. panta 1. punkts.
(
7
)	Direktīvas 2014/24 55. panta 3. punkts.
(
8
)	Atbilstoši Direktīvas 2014/24 21. panta 1. punktam vai 55. panta 3. punktam.
(
9
)	Padomes Direktīvas 89/665/EEK (1989. gada 21. decembris) par to normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu, kuri attiecas uz izskatīšanas procedūru piemērošanu, piešķirot piegādes un uzņēmuma līgumus valsts vajadzībām (OV 1989, L 395, 33. lpp.), 1. panta 1. un 3. punkts.