null
ROZSUDEK SOUDNÍHO DVORA (sedmého senátu)
30. dubna 2026(*)
„ Řízení o předběžné otázce – Společná obchodní politika – Antidumpingová cla – Zavedení konečných ochranných opatření proti dovozu některých výrobků z oceli – Dovoz výrobků z nerezavějící oceli pocházejících z Tchaj-wanu – Dvě platná pořadová čísla – Vyčerpání jedné ze dvou celních kvót – Kumulativní uložení antidumpingových cel a dodatečných cel“
Ve věci C‑115/25,
jejímž předmětem je žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná na základě článku 267 SFEU rozhodnutím Fővárosi Törvényszék (Městský soud v Budapešti, Maďarsko) ze dne 21. ledna 2025, došlým Soudnímu dvoru dne 3. února 2025, v řízení
Stappert Magyarország Kft.
proti
Nemzeti Adó-és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága
SOUDNÍ DVŮR (sedmý senát),
ve složení: F. Schalin (zpravodaj), předseda senátu, M. Gavalec a Z. Csehi, soudci,
generální advokát: A. Biondi,
za soudní kancelář: A. Calot Escobar, vedoucí,
s přihlédnutím k písemné části řízení,
s ohledem na vyjádření, která předložili:
–        za maďarskou vládu: D. Csoknyai a M. Z. Fehér, jako zmocněnci,
–        za Evropskou komisi: V. Bottka a R. Pethke, jako zmocněnci,
s přihlédnutím k rozhodnutí, přijatému po vyslechnutí generálního advokáta, rozhodnout věc bez stanoviska,
vydává tento
Rozsudek
1        Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce se týká výkladu čl. 1 odst. 1 a 6 prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/159 ze dne 31. ledna 2019 o zavedení konečných ochranných opatření proti dovozu některých výrobků z oceli (Úř. věst. 2019, L 31, s. 27) ve znění prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/434 ze dne 15. března 2022 (Úř. věst. 2022, L 88, s. 181) (dále jen „prováděcí nařízení 2019/159“), jakož i čl. 2 odst. 1 a 2 prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1483 ze dne 15. září 2021, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. 2021, L 327, s. 1) ve spojení s body 286 a 287 odůvodnění prováděcího nařízení 2021/1483.
2        Tato žádost byla předložena v rámci sporu mezi Stappert Magyarország Kft., společností zabývající se velkoobchodem s kovy a nerostnými surovinami, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága (Odvolací ředitelství státní daňové a celní správy, Maďarsko) (dále jen „odvolací daňový orgán“) ve věci kumulativního uplatnění antidumpingového cla a dodatečného ochranného cla na výrobky z oceli pocházející z Tchaj-wanu, jakož i podmínek pro pozastavení prvního z těchto cel.
Právní rámec
Prováděcí nařízení (EU) 2015/2447
3        V článku 49 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. 2015, L 343, s. 558), nadepsaném „Obecná pravidla pro jednotnou správu celních kvót“, je v odstavci 2 stanoveno:
„2. Každá celní kvóta je v právních předpisech Unie označena pořadovým číslem, jež usnadňuje její správu.“
Prováděcí nařízení 2019/159
4        V článku 1 odst. 1 až 3, 5 a 6 prováděcího nařízení 2019/159 je stanoveno:
„1.      S výhradou článků 6 a 7 se otevírá celní kvóta vztahující se na dovoz každé z 26 dotčených kategorií výrobků do [Evropské u]nie (vymezených odkazem na příslušné kódy KN, které jsou uvedeny v příloze I) a na každé období uvedené v příloze IV.1 a IV.2.
2.      U
každé dotčené kategorie výrobků s výjimkou kategorií 8 a 25a se část každé celní kvóty přidělí zemím uvedeným v příloze IV.
3.      Zbývající část každé celní kvóty, jakož i celní kvóta pro kategorie výrobků 8 a 25 se přidělí podle zásady ‚kdo dřív přijde, je dřív na řadě‘, a to na základě celní kvóty stanovené rovnoměrně pro každé čtvrtletí období uložení opatření.
[...]
5.      Pokud jedna konkrétní země příslušnou celní kvótu podle odstavce 2 vyčerpá, může dovoz z této země pro některé kategorie výrobků probíhat v rámci zbývající části celní kvóty pro stejnou kategorii výrobků. Toto ustanovení se použije pouze v posledním čtvrtletí každého roku uplatňování konečné celní kvóty. [...]
6.      Pokud je příslušná celní kvóta vyčerpána nebo pokud dovoz daných kategorií výrobků příslušnou celní kvótu nevyužívá, uplatní se na skupiny výrobků stanovené v příloze IV.1 dodatečné clo ve výši 25 %, které se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením.“
5        V článku 3 prováděcího nařízení 2019/159 je stanoveno:
„Celní kvóty stanovené v článku
1 spravuje Komise a členské státy v souladu se systémem správy celních kvót stanoveným v článcích 49 až 54 prováděcího nařízení [2015/2447].“
Prováděcí nařízení 2021/1483
6        V bodě 286 odůvodnění prováděcího nařízení 2021/1483 je uvedeno:
„[Prováděcím nařízením 2019/159] uložila Komise ochranné opatření týkající se některých výrobků z oceli na dobu tří let. [...] Jakmile jsou tedy celní kvóty stanovené v rámci ochranného opatření překročeny, vzniká povinnost platit z téhož dovozu jak clo při překročení kvóty, tak antidumpingové clo. Vzhledem k tomu, že taková kumulace antidumpingových opatření s ochrannými opatřeními může mít na obchod větší než žádoucí účinek, rozhodla se Komise zabránit souběžnému uplatňování antidumpingového cla se clem při překročení kvóty na výrobek, který je předmětem přezkumu, po dobu uložení ochranného cla.“
7        V bodě 287 odůvodnění prováděcího nařízení 2021/1483 je uvedeno:
„To znamená, že v případech, kdy se na výrobek, který je předmětem přezkumu, začne uplatňovat clo při překročení kvóty uvedené v čl. 1 odst. 6 [prováděcího nařízení 2019/159] a toto clo je vyšší než úroveň antidumpingových cel podle tohoto nařízení, vybere se pouze clo při překročení kvóty uvedené v čl. 1 odst. 6 [prováděcího nařízení 2019/159]. Po dobu souběžného uplatňování ochranných a antidumpingových cel se výběr cel uložených podle tohoto nařízení pozastavuje
[...].“
8        V článku 2
odst. 1 a 2 prováděcího nařízení 2021/1483 je stanoveno:
„1.      V případech, kdy se na ploché válcované výrobky z korozivzdorné oceli, dále již neupravené, pouze válcované za studena (úběrem za studena), začne uplatňovat clo při překročení kvóty uvedené v čl. 1 odst. 6 [prováděcího nařízení 2019/159] a toto clo je vyšší než ekvivalentní valorická úroveň antidumpingových cel uvedených v čl. 1 odst. 2, vybere se pouze clo při překročení kvóty uvedené v čl. 1 odst. 6 [prováděcího nařízení 2019/159].
2.      Po dobu uplatňování odstavce 1 se výběr cel uložených podle tohoto nařízení pozastavuje.“
Spor v původním řízení a předběžné otázky
9        Komise zavedla prováděcím nařízením 2019/159 konečná ochranná opatření proti dovozu některých výrobků z oceli, jež spočívají v uložení dodatečného cla ve výši 25 % na dovoz výrobků kódů KN 7219 32 10, 7219 33 10, 7219 34 10 a 7219 90 80 ze třetích zemí.
10      Kromě toho prováděcím nařízením 2021/1483 uložila antidumpingové clo na dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu, spadajících mimo jiné do týchž kódů KN.
Sazba tohoto cla činí pro tchajwanské výrobce v zásadě 6,8 %.
11      Dne 1. dubna 2022 podala společnost Stappert Magyarország u Nemzeti Adó- és Vámhivatal Dél-budapesti Adó- és Vámigazgatósága (Ředitelství státní daňové a celní správy Budapešť-jih, Maďarsko) (dále jen „daňový orgán prvního stupně“) žádost o propuštění různých výrobků z oceli pocházejících z Tchaj-wanu do volného oběhu. Tato žádost byla podána pod preferenčním kódem 120 a uváděla pořadové číslo kvóty 09.8847 pro čtyři typy výrobků z nerezavějící oceli s kódy Taric 7219 32 10 00, 7219 33 10 00, 7219 90 80 00 a 7219 34 10 00.
12      Kvóta s pořadovým číslem 09.8847 byla vyčerpána v den podání žádosti. Druhá kvóta s pořadovým číslem 09.8578, otevřená dne 1. dubna 2022 pro stejné země původu a kategorie výrobků, byla vyčerpána dne 11. dubna 2022. Tuto druhou kvótu společnost Stappert Magyarország ve své žádosti o propuštění do volného oběhu neuvedla.
13      Po posouzení této žádosti Generálním ředitelstvím pro daně a celní unii Evropské komise udělil daňový orgán prvního stupně preferenční celní kvótu pouze pro část dováženého zboží v rámci kvóty č. 09.8847, která byla ke dni podání žádosti ještě k dispozici.
14      Rozhodnutím ze dne 8. září 2022 uplatnil daňový orgán prvního stupně na všechny výrobky propuštěné do volného oběhu konečné antidumpingové clo ve výši 6,8 % a pouze na výrobky, jejichž objem přesahoval část celní kvóty č. 09.8847, jež byla ještě k dispozici, dodatečné clo ve výši 25 %. Uvedený daňový orgán se opíral o čl. 1 odst. 6 prováděcího nařízení 2019/159, v němž je stanoveno, že „[p]okud je příslušná celní kvóta vyčerpána nebo pokud dovoz daných kategorií výrobků příslušnou celní kvótu nevyužívá, uplatní se [...] dodatečné clo ve výši 25 %“.
15      Při rozhodování o správním opravném prostředku podaném společností Stappert Magyarország potvrdil odvolací daňový orgán toto rozhodnutí v rozsahu, v němž zachovalo kumulativní uplatnění antidumpingového cla a dodatečného cla na část výrobků překračující kvótu. Odvolací daňový orgán měl za to, že i když byl ke dni přijetí žádosti o propuštění do volného oběhu k dispozici ještě druhý objem kvóty (č. 09.8578) pro zemi původu a dotčené výrobky, společnost Stappert Magyarország jej nicméně nemohla využít, jelikož jej v žádosti neuvedla.
16      Pokud jde o použití pravidel o zákazu kumulace, měl nicméně odvolací daňový orgán za to, že vzhledem k existenci tohoto druhého objemu kvóty nelze relevantní celní kvótu považovat za vyčerpanou ve smyslu čl. 1 odst. 6 prováděcího nařízení 2019/159. Z toho vyvodil, že nebyly splněny podmínky pro pozastavení antidumpingového cla, jež jsou stanoveny v článku 2 prováděcího nařízení 2021/1483, i když toto nařízení stanoví za určitých okolností pozastavení těchto cel, jsou-li uplatněna dodatečná cla.
17      Společnost Stappert Magyarország podala k předkládajícímu soudu žalobu proti rozhodnutí odvolacího daňového orgánu potvrzujícímu kumulativní uplatnění těchto dvou cel na výrobky, u nichž jí bylo odepřeno využít preferenční celní kvótu.
18      Podle této společnosti je takové kumulativní uplatnění v rozporu se záměrem unijního normotvůrce, jak vyplývá z bodu 286 odůvodnění prováděcího nařízení 2021/1483. Tvrdí, že pokud se dodatečné clo ve výši 25 % mělo uplatnit na výrobky překračující kvótu pod pořadovým číslem 09.8847 podle čl. 1 odst. 6 prováděcího nařízení 2019/159, antidumpingové clo ve výši 6,8 %
mělo být naopak pozastaveno na základě čl. 2 odst. 1 prováděcího nařízení 2021/1483, neboť sazba dodatečného cla přesahovala sazbu antidumpingového cla.
19      Společnost Stappert Magyarország mimoto tvrdí, že se odvolací daňový orgán dopustil nesprávného výkladu, když k pozastavení antidumpingového cla vyžaduje, aby byly společně vyčerpány kvóty s pořadovými čísly 09.8847 a 09.8578. Podle této společnosti je v čl. 1 odst. 6 prováděcího nařízení 2019/159 pozastavení antidumpingového cla jednoznačně spojeno s vyčerpáním „celní kvóty“, a nikoli s vyčerpáním několika po sobě následujících celních kvót. Z toho vyvozuje, že k uplatnění režimu použitelného na dovozy překračující kvótu postačovalo pouze vyčerpání kvóty č. 09.8847.
20      Předkládající soud uvádí, že řešení sporu, který mu byl předložen, v podstatě závisí na výkladu podmínek uplatnění cel vyplývajících z antidumpingových opatření uložených podle prováděcího nařízení 2021/1483 a z ochranných opatření uložených podle nařízení 2019/159.
21      Za těchto podmínek se Fővárosi Törvényszék (Městský soud v Budapešti, Maďarsko), který je předkládajícím soudem, rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky:
„1)      Musí být pojem ‚příslušná‘ použitý v čl. 1 odst. 6 [prováděcího nařízení 2019/159] vykládán v tom smyslu, že se u kategorií výrobků vymezených pod zvláštním kódem KN uvedeným v jeho čl. 1 odst. 1 vztahuje na všechna pořadová čísla (celních kvót) otevřená pro každé období, nebo pouze na pořadové číslo (celní kvótu), pro které dovozce podal žádost o celní kvótu?
2)      Musí být výraz ‚[v] případech, kdy se [...] začne uplatňovat clo při překročení kvóty‘ uvedený v čl. 2 odst. 1 prováděcího nařízení [2021/1483] vykládán v tom smyslu, že se vztahuje pouze na případ, kdy se dodatečné clo ve výši 25 % uplatní z důvodu vyčerpání ‚příslušné‘ celní kvóty, nebo že se vztahuje i na případ, kdy se dodatečné clo uplatní z jakéhokoli jiného důvodu, jako je [...] nepodání žádosti?
3)      Má být čl. 2 odst. 2 prováděcího nařízení [2021/1483] vykládán v tom smyslu, že vybírání antidumpingového cla ve výši 6,8 % je pozastaveno pouze v důsledku uplatnění dodatečného cla ve výši 25 % z důvodu vyčerpání příslušné celní kvóty, nebo je pozastaveno i v případě, že se dodatečné clo uplatní z jiného důvodu, jako je [...] nepodání žádosti?
4)      Musí být čl. 1 odst. 6 prováděcího nařízení [2019/159] a čl. 2 odst. 1 a 2 prováděcího nařízení [2021/1483] s ohledem na body 286 a 287 odůvodnění posledně uvedeného nařízení vykládány v tom smyslu, že dodatečné clo a antidumpingové clo nemohou být uložena společně, a to ani tehdy, když ke dni vyčerpání celní kvóty otevřené pod určitým pořadovým číslem Komise otevřela novou celní kvótu pod jiným pořadovým číslem pro výrobky stejného kódu KN a dovozce požádal o preferenční celní režim pouze pro vyčerpanou celní kvótu?“
K předběžným otázkám
K první otázce
22      Podstatou první otázky předkládajícího soudu je, zda čl. 1 odst. 6 prováděcího nařízení 2019/159 musí být vykládán v tom smyslu, že se výraz „[p]okud je příslušná celní kvóta vyčerpána“, na čemž závisí uplatnění dodatečného cla ve výši 25 % podle tohoto ustanovení, odkazuje pouze na jedinečné pořadové číslo uvedené v žádosti o propuštění do volného oběhu.
23      Předkládající soud uvádí, že tento výraz lze vykládat dvěma způsoby. Podle prvního výkladu se výraz „příslušná“ vztahuje na 26 kategorií výrobků, jichž se týkají ochranná opatření uložená prováděcím nařízením 2019/159, a tudíž na všechny celní kvóty otevřené pro tyto kategorie výrobků. Podle druhého výkladu se tento výraz vztahuje pouze k jedinému pořadovému číslu, pod kterým dovozce podal žádost o přidělení kvóty. Podle tohoto druhého výkladu by vyčerpání celní kvóty vztahující se pouze k tomuto jedinému pořadovému číslu postačovalo k tomu, aby se uplatnilo dodatečné clo ve výši 25 %.
24      Maďarská vláda má ve svém písemném vyjádření za to, že se výraz „[p]okud je příslušná celní kvóta vyčerpána“ týká kategorie dotčených výrobků, a nikoli jednotlivých pořadových čísel posuzovaných samostatně. Podle Komise naopak tento výraz odkazuje pouze na jedinečné pořadové číslo, pod nímž dovozce podal žádost o celní kvótu.
25      Pojem „příslušná celní kvóta“ není v prováděcím nařízení 2019/159 definován.
26      Ustanovení prováděcího nařízení 2019/159 ve spojení s ustanoveními prováděcího nařízení 2015/2447 však poskytují vodítka, jež umožňují upřesnit jeho působnost.
27      Zaprvé v čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení 2019/159 je stanoveno, že „se otvírá celní kvóta vztahující se na dovoz každé z 26 dotčených kategorií výrobků do Unie [...] a na každé období uvedené [...]“.
28      Zadruhé v článku 3 tohoto prováděcího nařízení je stanoveno, že „[c]elní kvóty stanovené v článku
1 spravuje Komise a členské státy v souladu se systémem správy celních kvót stanoveným v článcích 49 až 54 prováděcího nařízení [2015/2447]“.
29      V tomto ohledu je v čl. 49 odst. 2 prováděcího nařízení 2015/2447 stanoveno, že „[k]aždá celní kvóta je v právních předpisech Unie označena pořadovým číslem, jež usnadňuje její správu“.
30      Z těchto ustanovení vyplývá, že pro účely správy celních kvót je každá celní kvóta označena jedním pořadovým číslem.
31      Toto zjištění je mimoto v souladu s čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení 2019/159, z něhož vyplývá, že celní kvóta je otevřena na určité období.
32      Výraz „příslušná celní kvóta“ ve smyslu čl. 1 odst. 6 tohoto prováděcího nařízení musí být tedy chápán tak, že se vztahuje na kvótu odpovídající jedinečnému pořadovému číslu uvedenému v žádosti o propuštění do volného oběhu.
33      S ohledem na výše uvedené důvody, je třeba na první otázku odpovědět tak, že čl. 1 odst. 6 prováděcího nařízení 2019/159 musí být vykládán v tom smyslu, že se výraz „[p]okud je příslušná celní kvóta vyčerpána“, na čemž závisí uplatnění dodatečného cla ve výši 25 % podle tohoto ustanovení, odkazuje pouze na jedinečné pořadové číslo uvedené v žádosti o propuštění do volného oběhu.
Ke druhé otázce
34      Podstatou druhé otázky předkládajícího soudu je, zda čl. 2 odst. 1 prováděcího nařízení 2021/1483 musí být vykládán v tom smyslu, že se výraz „[v] případech, kdy se [...] začne uplatňovat clo při překročení kvóty“ uvedený v tomto ustanovení vztahuje pouze na případ, kdy se dodatečné clo ve výši 25 % uplatní z důvodu vyčerpání celní kvóty, nebo že se vztahuje i na jiné případy, v nichž se toto clo začne uplatňovat, zejména nebyla-li podána žádost o přidělení celní kvóty.
35      Maďarská vláda ve svém písemném vyjádření uvádí, že se uvedené ustanovení vztahuje výlučně na případ, kdy se dodatečné clo začne uplatňovat z důvodu vyčerpání příslušné celní kvóty.
36      Komise má naopak za to, že se dotčený výraz vztahuje bez výjimky na jakoukoli situaci, v níž se začne uplatňovat dodatečné clo ve výši 25 %, včetně situace, kdy dovozce nepožádal o využití celní kvóty.
37      V projednávané věci čl. 2 odst. 1 prováděcího nařízení 2021/1483, v němž je uvedena situace, „kdy se začne uplatňovat clo při překročení kvóty [...]“, výslovně odkazuje na dodatečné clo ve výši 25 % stanovené v čl. 1 odst. 6 prováděcího nařízení 2019/159.
38      Podle posledně uvedeného ustanovení se přitom toto dodatečné clo uplatní, „[p]okud je příslušná celní kvóta vyčerpána nebo pokud dovoz daných kategorií výrobků příslušnou celní kvótu nevyužívá“.
39      Z toho vyplývá, že k uplatnění dodatečného cla ve výši 25 % dochází nejen v případě vyčerpání celní kvóty uvedené v žádosti o propuštění do volného oběhu, ale rovněž i v jakékoli jiné situaci, v níž dotčený dovoz tuto celní kvótu nevyužívá, zejména nebyla-li podána žádost o její přidělení.
40      Na druhou otázku je proto třeba odpovědět tak, že čl. 2 odst. 1 prováděcího nařízení 2021/1483 musí být vykládán v tom smyslu, že výraz „[v] případech, kdy se [...] začne uplatňovat clo při překročení kvóty“ ve smyslu tohoto čl. 2 odst. 1 se vztahuje na každou situaci, v níž se začne uplatňovat dodatečné clo ve výši 25 % podle čl. 1 odst. 6 prováděcího nařízení 2019/159, včetně situací, v nichž dovozy tuto celní kvótu nevyužívají, neboť nebyla podána žádost o její přidělení.
Ke třetí otázce
41      Podstatou třetí otázky předkládajícího soudu je, zda čl. 2 odst. 2 prováděcího nařízení 2021/1483 musí být vykládán v tom smyslu, že se pozastavení konečného antidumpingového cla uplatní pouze tehdy, začne-li se uplatňovat dodatečné clo ve výši 25 % z důvodu vyčerpání příslušné celní kvóty, nebo i tehdy, pokud se toto dodatečné clo začne uplatňovat z jiného důvodu, mimo jiné pokud dovozy tuto celní kvótu nevyužívají, neboť nebyla podána žádost o její přidělení.
42      Maďarská vláda ve svém písemném vyjádření uvádí, že antidumpingové clo nemůže být pozastaveno, zůstává-li k dispozici celní kvóta, a to i pod jiným pořadovým číslem, než které uvedl dovozce.
43      Podle Komise je třeba naopak v případě žádosti o propuštění do volného oběhu týkající se daného pořadového čísla použít čl. 2 odst. 2 prováděcího nařízení 2021/1483 ve všech případech, kdy se uplatňuje dodatečné clo ve výši 25 %. Posledně uvedené clo a antidumpingové clo nemohou být podle Komise nikdy uplatněna současně na tentýž objem dovozu označený jedinečným pořadovým číslem, a antidumpingové clo ve výši 6,8 % tedy musí být pozastaveno.
44      V projednávané věci z odpovědi na druhou otázku vyplývá, že čl. 2 odst. 1 prováděcího nařízení 2021/1483 se vztahuje na každou situaci, v níž se dodatečné clo ve výši 25 % začne uplatňovat na základě čl. 1 odst. 6 prováděcího nařízení 2019/159, a to i pokud dovozy příslušnou celní kvótu nevyužívají, neboť nebyla podána žádost o její přidělení. V takovém případě se uloží pouze posledně uvedené clo, pokud jeho hodnota převyšuje hodnotu antidumpingového cla.
45      Za těchto podmínek musí být pozastavení výběru antidumpingového cla ve výši 6,8 % stanovené v čl. 2 odst. 2 prováděcího nařízení 2021/1483 účinné po celou dobu, během níž se uplatňuje pouze dodatečné clo ve výši 25 % podle čl. 2 odst. 1 tohoto prováděcího nařízení.
46      Na třetí otázku je tedy třeba odpovědět tak, že čl. 2 odst. 2 prováděcího nařízení 2021/1483 musí být vykládán v tom smyslu, že pozastavení konečných antidumpingových cel stanovené v tomto ustanovení se použije ve všech případech, v nichž se dodatečné clo, jehož hodnota je vyšší než antidumpingové clo, začne uplatňovat z jakéhokoli důvodu, zejména pokud dovoz příslušnou celní kvótu nevyužívá, neboť nebyla podána žádost o její přidělení.
Ke čtvrté otázce
47      Podstatou čtvrté otázky předkládajícího soudu je, zda čl. 1 odst. 6 prováděcího nařízení 2019/159 a čl. 2 odst. 1 a 2 prováděcího nařízení 2021/1483 musí být s ohledem na body 286 a 287 odůvodnění posledně uvedeného nařízení vykládány v tom smyslu, že dodatečné clo a antidumpingové clo nemohou být uložena současně, a to ani v případě, kdy je v den vyčerpání kvóty u určitého pořadového čísla otevřena nová celní kvóta pod jiným pořadovým číslem pro výrobky téhož kódu KN, zatímco dovozce požádal o uplatnění preferenčního celního režimu pouze v rámci celní kvóty, která je vyčerpána.
48      Maďarská vláda v písemném vyjádření uvádí, že body 286 a 287 odůvodnění prováděcího nařízení 2021/1483 není dotčena legalita kumulativního uplatnění dodatečného cla ve výši 25 % a antidumpingového cla ve výši 6,8 %.
49      Podle Komise naopak tato dvě cla nelze uplatnit současně na tentýž objem dovozu spadající pod stejné pořadové číslo, a to bez ohledu na okolnost, zda dovozce podal žádost o celní kvótu pod jiným pořadovým číslem, či nikoliv.
50      V tomto ohledu z odpovědí na první až třetí otázku vyplývá, že zaprvé „příslušná celní kvóta“ ve smyslu čl. 1 odst. 6 prováděcího nařízení 2019/159 odpovídá kvótě označené pořadovým číslem uvedeným v žádosti o propuštění do volného oběhu a že zadruhé čl. 2 odst. 1 a 2 prováděcího nařízení 2021/1483 se použije ve všech případech, v nichž se začne uplatňovat podle tohoto ustanovení dodatečné clo ve výši 25 %.
51      Z toho vyplývá, že existence celní kvóty, která je k dispozici pro tytéž výrobky pod jiným pořadovým číslem, nemá vliv na uplatnění dodatečného cla ve výši 25 % podle pořadového čísla uvedeného v žádosti o propuštění do volného oběhu a na případné použití pravidla o pozastavení antidumpingového cla o nižší hodnotě stanoveného v čl. 2 odst. 1 a 2 prováděcího nařízení 2021/1483, v projednávané věci ve výši 6,8 %. Jedinou podmínkou, jež rozhoduje o tom, zda bude pozastaveno antidumpingové clo, či nikoli, je, že jeho hodnota musí být nižší než hodnota dodatečného cla.
52      Stejně tak okolnost, že dovozce nepožádal o využití celní kvóty pod jiným pořadovým číslem, nemůže sama o sobě bránit použití tohoto pravidla o pozastavení antidumpingového cla, neboť taková podmínka nevyplývá z prováděcího nařízení 2019/159 ani z prováděcího nařízení 2021/1483.
53      Tento výklad je potvrzen body 286 a 287 odůvodnění nařízení 2021/1483, z nichž v podstatě vyplývá, že uplatňování antidumpingových opatření musí být upraveno tak, aby se během uplatňování ochranných opatření zabránilo nadměrnému účinku vyplývajícímu ze současného uplatnění obou cel.
54      Na čtvrtou otázku je tedy třeba odpovědět tak, že čl. 1 odst. 6 prováděcího nařízení 2019/1959 a čl. 2 odst. 1 a 2 prováděcího nařízení 2021/1483, ve spojení s body 286 a 287 odůvodnění posledně uvedeného nařízení, musí být vykládány v tom smyslu, že antidumpingové clo a dodatečné clo nelze uložit současně, pokud jsou pro daný dovoz splněny podmínky pro použití pozastavení stanovené v uvedeném článku 2, včetně případu, kdy je v den vyčerpání celní kvóty s určitým pořadovým číslem otevřena nová celní kvóta pod jiným pořadovým číslem pro výrobky téhož kódu KN a dovozce požádal o preferenční celní režim pouze v rámci celní kvóty, která je vyčerpána.
K nákladům řízení
55      Vzhledem k tomu, že řízení má, pokud jde o účastníky původního řízení, povahu incidenčního řízení ve vztahu ke sporu probíhajícímu před předkládajícím soudem, je k rozhodnutí o nákladech řízení příslušný uvedený soud. Výdaje vzniklé předložením jiných vyjádření Soudnímu dvoru než vyjádření uvedených účastníků řízení se nenahrazují.
Z těchto důvodů Soudní dvůr (sedmý senát) rozhodl takto:
1)      Článek 1 odst. 6 prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/159 ze dne 31. ledna 2019 o zavedení konečných ochranných opatření proti dovozu některých výrobků z oceli ve znění prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/434 ze dne 15. března 2022
je třeba vykládat v tom smyslu, že
výraz „[p]okud je příslušná celní kvóta vyčerpána“, na čemž závisí uplatnění dodatečného cla ve výši 25 % podle tohoto ustanovení, odkazuje pouze na jedinečné pořadové číslo uvedené v žádosti o propuštění do volného oběhu.
2)      Článek 2 odst. 1 prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1483 ze dne 15. září 2021, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036,
je třeba vykládat v tom smyslu, že
výraz „[v] případech, kdy se [...] začne uplatňovat clo při překročení kvóty“, ve smyslu tohoto čl. 2 odst. 1 se vztahuje na každou situaci, v níž se začne uplatňovat dodatečné clo ve výši 25 % podle čl. 1 odst. 6 prováděcího nařízení 2019/159 ve znění prováděcího nařízení 2022/434, a to i pokud dovoz příslušnou celní kvótu nevyužívá, neboť nebyla podána žádost o její přidělení.
3)      Článek 2 odst. 2 prováděcího nařízení 2021/1483
je třeba vykládat v tom smyslu, že
pozastavení konečných antidumpingových cel stanovené v tomto ustanovení se použije ve všech případech, v nichž se dodatečné clo, jehož hodnota je vyšší než antidumpingové clo, začne uplatňovat z jakéhokoli důvodu, zejména pokud dovoz příslušnou celní kvótu nevyužívá, neboť nebyla podána žádost o její přidělení.
4)      Článek 1 odst. 6 prováděcího nařízení 2019/159 ve znění prováděcího nařízení 2022/434 a čl. 2 odst. 1 a 2 prováděcího nařízení 2021/1483 ve spojení s body 286 a 287 posledně uvedeného nařízení
je třeba vykládat v tom smyslu, že
antidumpingové clo a dodatečné clo nelze uložit současně, pokud jsou pro daný dovoz splněny podmínky pro použití pozastavení stanovené v uvedeném článku 2, včetně případu, kdy je v den vyčerpání celní kvóty s určitým pořadovým číslem otevřena nová celní kvóta pod jiným pořadovým číslem pro výrobky téhož kódu KN a dovozce požádal o preferenční celní režim pouze v rámci celní kvóty, která je vyčerpána.
Podpisy
*      Jednací jazyk: maďarština.