SKLEP
Višje sodišče v Ljubljani je po višji sodnici Tjaši Potparič Janežič,
v izvršilni zadevi upnika: T., d.o.o., ..., Maribor, zoper dolžnika: M., GmbH, ...,  
Nemčija, 
zaradi izterjave 24.261,78 EUR s pripadki, 
o pritožbi upnika zoper sklep Okrajnega sodišča v Ljubljani VL 2677/2018 z  
dne 24. 1. 2018,
4. maja 2018 
1
II Ip 1067/2018
SKLENILO:
Pritožba se zavrne in sklep potrdi. 
OBRAZLOŽITEV:
1. Sodišče  prve  stopnje  je  z  izpodbijanim  sklepom  sklenilo,  da  sodišče  
Republike Slovenije ni pristojno za odločanje o predlogu za izvršbo (I.  
točka izreka sklepa), zato je predlog za izvršbo z dne 16. 1. 2018 zavrglo  
(II. točka izreka sklepa).  
2. Zoper  sklep  se  pravočasno  pritožuje  upnik,  ki  se  sklicuje  na  določbe  
Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000. Navaja, da uredba  
določa, kje lahko upnik sproži sodni postopek v gospodarskih sporih za tuja  
podjetja. Osnovno pravilo glede sodne pristojnosti po uredbi pravi, da se  
tožba lahko vloži v državi, kjer ima dolžnik prebivališče, oziroma v državi,  
kjer pride do izpolnitve obveznosti. Za kraj izpolnitve obveznosti se pri  
prodaji blaga šteje kraj, kamor je bilo blago dostavljeno ali bi moralo biti  
dostavljeno, pri opravljanju storitev pa kraj, kjer so storitve bile opravljene  
ali bi morale  biti opravljene. Kraj izpolnitve obveznosti je v predmetni  
zadevi nedvomno Maribor, saj je bilo blago s strani dolžnika prevzeto in  
odpeljano iz naslova upnika. Kot TRR je naveden račun v tujini, saj dolžnik 
računa  v  Sloveniji  nima,  vendar  uredba  ne  predvideva  takšne  izjeme.  
Predlaga spremembo sklepa tako, da se dovoli predlagana izvršba. 
3. Pritožba ni utemeljena. 
4. V  predmetni  zadevi  je  upnik  s  sedežem  v  Republiki  Sloveniji  dne  
16. 1. 2018 predlagal izvršbo na podlagi verodostojne listine zoper dolžnika 
s sedežem v Nemčiji, kot edino izvršilno sredstvo pa je predlagal izvršbo na 
denarna sredstva na računu pri organizaciji za plačilni promet v Nemčiji.  
Sodišče prve stopnje je razmerje med strankama pravilno prepoznalo kot  
razmerje z mednarodnim elementom, in ker sta oba udeleženca postopka iz  
držav  članic  Evropske  unije  (Slovenija  in  Nemčija),  je  kot  podlago  za  
odločanje pravilno uporabilo Uredbo Sveta (ES) številka 44/2001 z dne  
22. 12. 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v  
civilnih  in  gospodarskih  zadevah  (Bruseljska  uredba  I,  v  nadaljevanju  
Uredba). 
2
5. Za  presojo  pristojnosti  slovenskega  sodišča  je  treba  uvodoma  presoditi  
pravno naravo sklepa o izvršbi na podlagi verodostojne listine. Po določbi  
tretjega odstavka 44. člena Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju  
ZIZ) sodišče s sklepom o izvršbi na podlagi verodostojne listine naloži  
dolžniku, da v osmih oziroma treh dneh po vročitvi sklepa plača terjatev  
skupaj z odmerjenimi stroški, ter dovoli predlagano izvršbo za poplačilo  
upnikove terjatve. Pri izvršbi na podlagi verodostojne listine gre tako za  
sodni postopek, ki je sestavljen iz postopka za izdajo plačilnega naloga in  
postopka  dovolitve  izvršbe,  po  svoji  pravni  naravi  pa  je  to  enoten  
kombiniran postopek. S sklepom o izvršbi na podlagi verodostojne listine  
sodišče ne dovoli le oprave izvršbe (sklep o izvršbi v ožjem smislu), temveč 
s  t.  i.  kondemnatornim  oziroma  naložitvenim  delom  sklepa  izda  tudi  
plačilni nalog, obe odločitvi pa sprejme istočasno in v istem pravnem aktu. 1 
Smisel in cilj postopka izvršbe na podlagi verodostojne listine je vedno  
dvojen:  izdaja  plačilnega  naloga  za  zahtevano  terjatev  kot  izvršilnega  
naslova in dovolitev izvršbe. Glede na to, da gre pri izvršbi na podlagi  
verodostojne  listine  za  kombiniran  postopek,  pri  katerem  sta  njegova  
vsebinska dela neločljivo povezana, odločanje o predlogu za izvršbo na  
podlagi verodostojne listine pred sodiščem Republike Slovenije ni mogoče,  
če ni podana pristojnost slovenskega sodišča tako za odločanje o dovolitvi  
izvršbe kot tudi za odločanje o plačilnem nalogu.
6. V zvezi z delom predloga za izvršbo, ki se nanaša na dovolitev izvršbe, je  
treba uporabiti določbo o izključni pristojnosti sodišča v 5. točki 22. člena  
Uredbe, ki določa, da so v postopkih v zvezi z izvršitvijo sodnih odločb (ne  
glede na stalno prebivališče) izključno pristojna sodišča države članice, v  
kateri je bila sodna odločba izvršena ali naj bi bila izvršena.2 
7. Uredba ureja le mednarodno pristojnost, medtem ko za določitev krajevno  
pristojnega  sodišča  veljajo  pravila  domačega  prava 3 -  v  konkretnem  
primeru pravila Zakona o izvršbi in zavarovanju (v nadaljevanju ZIZ), saj  
je bil predlagan izvršilni postopek. Po določbah ZIZ je krajevna pristojnost  
vezana na izvršilna sredstva in je izključna. 4 Po tretjem odstavku 40.c člena  
ZIZ je v postopku izvršbe na podlagi verodostojne listine po ugotovitvi  
pravnomočnosti  sklepa  o  izvršbi  za  vodenje  in  odločanje  v  izvršilnem  
1 Prim. odločba Ustavnega sodišča Republike Slovenije št. Up-1273/07 z dne 22. 5. 2008.
2 Prim. VSL Sklep II Ip 1706/2010 z dne 9. 11. 2010. 
3 Tako dr. Aleš Galič v: Pristojnost ter priznanje in izvršitev sodb v civilnih in gospodarskih 
zadevah, Podjetje in delo, letnik 2005, št. 6 (datum objave: 13. 10. 2005), str. 1118, 2. točka.
4 Prim. sklepa Vrhovnega sodišča RS I R 119/2004 z dne 16. 12. 2004 in I R 81/2006 z dne 
14. 9. 2006.
3
postopku na prvi stopnji krajevno pristojno tisto sodišče, ki je krajevno  
pristojno  za  odločanje  glede  na  dovoljena  sredstva  izvršbe.  Ker  je  v  
konkretnem  primeru  upnik  zoper  dolžnika,  ki  nima  sedeža  v  Republiki 
Sloveniji,  predlagal  le  izvršbo  na  dolžnikova  denarna  sredstva  pri  
organizaciji za plačilni promet, se krajevna pristojnost sodišča, ki bo po  
pravnomočnosti vodilo izvršilni postopek in v njem odločalo, določi po  
območju, na katerem ima v Republiki Sloveniji sedež dolžnikov dolžnik -  
t.j.  organizacija  za  plačilni  promet,  pri  kateri  so  dolžnikova  denarna  
sredstva (136. člen ZIZ v zvezi s 100. členom ZIZ). Sodišče prve stopnje je  
po  opravljenih  poizvedbah  ugotovilo,  da  dolžnik  nima  odprtega  
transakcijskega  računa  pri  nobeni  od  organizacij  za  plačilni  promet  v  
Republiki Sloveniji. Glede na navedeno v konkretnem primeru krajevne  
pristojnosti slovenskega sodišča, ki bo po pravnomočnosti sklepa o izvršbi  
opravljalo izvršbo, ni mogoče določiti, kar pomeni, da predlagane izvršbe v  
Republiki Sloveniji ni mogoče opraviti in sodišče Republike Slovenije (že  
zato) ni pristojno za odločanje o upnikovem predlogu za izvršbo. Sicer pa je 
tudi iz upnikovih navedb v predlogu za izvršbo in v pritožbi razvidno, da  
upnik kljub vložitvi predloga za izvršbo v Republiki Sloveniji dejansko  
sploh ne želi, da bi se tu opravila izvršba (v predlogu za izvršbo je upnik  
navedel št. računa pri banki, ki nima sedeža v Republiki Sloveniji, poleg  
tega pa tudi ni navedel nobenega sodišča, ki naj bi po pravnomočnosti  
sklepa o izvršbi opravljalo izvršbo). Sodišče prve stopnje se je tako po  
uradni  dolžnosti  upravičeno  izreklo  za  nepristojno  za  odločanje  o  
upnikovem  predlogu  za  izvršbo  in  ta  predlog  zavrglo  (tretji  odstavek  
18. člena Zakona o pravdnem postopku (v nadaljevanju ZPP) v zvezi s  
15. členom ZIZ; prim. tudi 25. člen Uredbe - če naj se predlagana izvršba  
dejansko  opravi  na  dolžnikov  račun  v  Nemčiji,  je  podana  izključna  
pristojnost tamkajšnjega sodišča).5
8. Sodišče Republike Slovenije glede na vse obrazloženo torej ni pristojno za  
odločanje o dovolitvi izvršbe, zato za odločanje v predmetni zadevi niso  
pravno pomembne obširne pritožbene navedbe, da bi moralo sodišče prve  
stopnje  mednarodno  pristojnost  slovenskega  sodišča  presojati  ob  
upoštevanju  določb  5.  člena  Uredbe,  ki  opredeljuje  pristojnost  države  
članice po kraju izpolnitve pogodbene obveznosti med strankama. Predlog  
za izvršbo na podlagi verodostojne listine, kot že rečeno, ni zgolj tožba  
oziroma  predlog  za  izdajo  plačilnega  naloga,  temveč  tudi  predlog  za  
dovolitev predlagane izvršbe. Tako tudi v primeru, da bi bilo slovensko  
5 Prim. VSL sklep II Ip 2486/2014 z dne 2. 7. 2014. 
4
sodišče pristojno za odločanje o plačilnem nalogu (kondemnatornem delu  
predloga za izvršbo), to ne bi zadostovalo za pristojnost sodišča Republike  
Slovenije  za  odločanje  o  predlogu  za  izvršbo  na  podlagi  verodostojne  
listine kot celoti.6
9. Glede  na  navedeno  in  ker  tudi  ni  našlo  kršitev,  na  katere  po  drugem  
odstavku 350. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ pazi po uradni dolžnosti,  
je višje sodišče  upnikovo neutemeljeno  pritožbo  zavrnilo  in  izpodbijani  
sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s 15. členom ZIZ).    
Ljubljana, 4. maj 2018
Višja sodnica:
Tjaša Potparič Janežič l.r.
6 Prim. VSL sklep III Ip 294/2012 z dne 23. 5. 2012. 
5