62020CC0395
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA
PRIITA PIKAMÄEJA,
predstavljeni 23. septembra 2021 (
1
)
Zadeva C‑395/20
EP,
GM
proti
Corendon Airlines Turistik Hava Taşımacılık A.Ş.
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Landgericht Düsseldorf (deželno sodišče v Düsseldorfu, Nemčija))
„Predhodno odločanje – Zračni promet – Uredba (ES) št. 261/2004 – Skupna pravila glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih odpovedi ali velike zamude letov – Sprememba časa odhoda leta – Odhod, preložen za skoraj tri ure – Obvestitev potnikov devet dni pred odhodom – Pojma ‚odpoved‘ in ‚ponudba spremembe poti‘“
I. Uvod
1.
V obravnavani zadevi, katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, Landgericht Düsseldorf (deželno sodišče v Düsseldorfu, Nemčija) Sodišču postavlja vprašanji za predhodno odločanje, ki se nanašata na razlago člena 2(l), člena 5(1) in člena 8(1) Uredbe (ES) št. 261/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 295/91. (
2
)
2.
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med osebama EP in GM (v nadaljevanju: zadevna potnika), letalskima potnikoma, na eni strani ter družbo Corendon Airlines Turistik Hava Taşımacılık A.Ş. (v nadaljevanju: Corendon Airlines) na drugi strani v zvezi z zavrnitvijo te družbe, da bi tema potnikoma plačala odškodnino zaradi preložitve prvotno predvidenega časa odhoda njunega leta. V obravnavani zadevi se postavljajo nova in zapletena pravna vprašanja, o katerih bo Sodišče imelo priložnost odločiti. Ta vprašanja zadevajo na eni strani pravno opredelitev take preložitve časa leta in na drugi strani pomen, ki ga ima obvestilo, poslano potniku v zvezi s tem, ker je to obvestilo morda mogoče šteti za „ponudbo spremembe poti“ v smislu člena 5(1)(c)(ii) Uredbe št. 261/2004.
3.
V skladu z zahtevo Sodišča bodo ti sklepni predlogi omejeni na analizo prvega vprašanja za predhodno odločanje, s katerim se sprašuje, ali preložitev časa leta pomeni „odpoved“ v smislu člena 2(l) in člena 5(1) Uredbe št. 261/2004.
II. Pravni okvir
A.
Uredba št. 261/2004
4.
Člen 2 Uredbe št. 261/2004, naslovljen „Opredelitve pojmov“, določa:
„V tej uredbi:
[…]
l.
‚odpoved‘ pomeni dejstvo, da let, ki je bil prvotno predviden, in na katerem je bilo rezervirano najmanj eno mesto, ni bil opravljen.“
5.
Člen 5 te uredbe, naslovljen „Odpoved leta“, v odstavku 1 določa:
„V primeru odpovedi leta:
(a)
zadevnim potnikom ponudi pomoč dejanski letalski prevoznik v skladu s členom 8; in
(b)
zadevnim potnikom ponudi pomoč dejanski letalski prevoznik v skladu s členom 9(1)(a) in 9(2), kakor tudi pomoč, predvideno v členu 9(1)(b) in 9(1)(c), v primeru spremembe poti, kadar je utemeljeno pričakovani čas odhoda novega leta najmanj naslednji dan po načrtovanem času odhoda odpovedanega leta; in
(c)
imajo zadevni potniki pravico do odškodnine, ki jim jo mora plačati dejanski letalski prevoznik v skladu s členom 7, razen če:
(i)
so o odpovedi obveščeni najmanj dva tedna pred odhodom po voznem redu; ali
(ii)
so o odpovedi obveščeni dva tedna do sedem dni pred odhodom po voznem redu in jim je ponujena sprememba poti, ki jim zagotavlja odhod največ dve uri pred odhodom po voznem redu in prihod v njihov končni namembni kraj manj kot štiri ure po prihodu po voznem redu; ali
(iii)
so o odpovedi obveščeni manj kot sedem dni pred odhodom po voznem redu in jim je ponujena sprememba poti, ki jim zagotavlja odhod največ eno uro pred odhodom po voznem redu in prihod v njihov končni namembni kraj manj kot dve uri po prihodu po voznem redu.“
6.
Člen 6 navedene uredbe, naslovljen „Zamuda leta“, določa:
„1.   Kadar dejanski letalski prevoznik utemeljeno pričakuje, da bo imel let zamudo glede na odhod po voznem redu:
(a)
za dve uri ali več za lete do vključno 1500 kilometrov; ali
(b)
za tri ure ali več za vse lete znotraj Skupnosti, daljše od 1500 kilometrov, in za vse druge lete med 1500 in 3500 kilometri; ali
(c)
za štiri ure ali več za lete, ki jih ne zajemata točki (a) ali (b),
tedaj dejanski letalski prevoznik ponudi potnikom:
(i)
pomoč, opredeljeno v členu 9(1)(a) in 9(2); in
(ii)
pomoč, opredeljeno v členu 9(1)(b) in 9(1)(c), kadar je utemeljeno pričakovani čas odhoda najmanj naslednji dan od prvotno navedene ure odhoda; in
(iii)
pomoč, opredeljeno v členu 8(1)(a), kadar je zamuda najmanj pet ur.
2.   V vsakem primeru se pomoč ponudi v prej navedenih časovnih okvirih ob upoštevanju oddaljenosti leta.“
7.
Člen 7 iste uredbe, naslovljen „Pravica do odškodnine“, določa:
„1.   Pri sklicevanju na ta člen potniki prejmejo odškodnino v višini:
[…]
(b)
400 eurov za vse lete znotraj Skupnosti nad 1500 kilometrov in za vse druge lete med 1500 in 3500 kilometri;
[…]
2.   Kadar se potnikom v skladu s členom 8 ponudi sprememba poti do njihovega končnega namembnega kraja z alternativnim letom, katerega čas prihoda ne presega predvidenega časa prihoda prvotno rezerviranega leta za
[…]
(b)
tri ure za vse lete znotraj Skupnosti nad 1500 kilometrov in za vse druge lete med 1500 in 3500 kilometri; ali
[…]
tedaj dejanski letalski prevoznik lahko zniža odškodnino iz odstavka 1 za 50 %.
[…]“
8.
Člen 8 Uredbe št. 261/2004, naslovljen „Pravica do povračila stroškov ali spremembe poti“, določa:
1.   Pri sklicevanju na ta člen se potnikom ponudi izbira med:
(a)
–
povračilom stroškov v roku sedmih dni na način iz člena 7(3) v višini polne cene vozovnice, po kateri je bila kupljena, za tisti del ali tiste dele poti, ki niso bili opravljeni in za tisti del ali tiste dele poti, ki so bili že opravljeni, če let ne služi več namenu glede na potnikov prvotni potovalni načrt, in v tem primeru skupaj s
–
povratnim letom na izhodiščno mesto odhoda takoj, ko je mogoče;
(b)
spremembo poti pod primerljivimi pogoji prevoza na njihov končni namembni kraj takoj, ko je mogoče; ali
(c)
spremembo poti pod primerljivimi pogoji prevoza na njihov končni namembni kraj pozneje, ko potnikom ustreza, glede na razpoložljivost sedežev.
2.   Odstavek 1(a) se uporablja tudi za potnike, katerih leti so del paketa, razen za pravico do povračila stroškov, kadar takšna pravica izhaja iz [Direktive Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 13, zvezek 10, str. 132)].
[…]“
B.
Uredba (ES) št. 1033/2006
9.
Uredba Komisije (ES) št. 1033/2006 z dne 4. julija 2006 o določitvi zahtev glede postopkov za načrte leta v fazi pred letom za enotno evropsko nebo (
3
) v členu 2(2) določa:
„Poleg opredelitev iz odstavka 1, se uporabljajo naslednje opredelitve:
[…]
10.
‚ključni elementi načrta leta‘ so naslednji elementi načrta leta:
[…]
(d) predvideni čas začetka gibanja zrakoplova;
[…]“
III. Dejansko stanje, postopek v glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
10.
Zadevna potnika sta prek spletnega portala „Check24“ rezervirala paketno potovanje v Antalyo (Turčija). Družba Corendon Airlines je potrdila njuno rezervacijo za let na dan 18. maja 2019 iz Düsseldorfa (Nemčija) v Antalyo z odhodom po voznem redu ob 13.20 in prihodom po voznem redu ob 17.50.
11.
Družba Corendon Airlines je nato preložila ta let in določila novi čas odhoda za 18. maj 2019 ob 16.10, o čemer je zadevna potnika obvestila v roku iz člena 5(1)(c)(ii) Uredbe št. 261/2004. Ker je imel navedeni let zamudo, je do odhoda prišlo ob 17.02 in do pristanka ob 21.30 18. maja 2019.
12.
Zadevna potnika sta od družbe Corendon Airlines zahtevala, naj vsakemu od njiju plača odškodnino v višini 400 EUR na podlagi člena 5(1)(c) in člena 7(1)(b) te uredbe. Družba Corendon Airlines je zavrnila plačilo odškodnine navedenima potnikoma.
13.
Amtsgericht Düsseldorf (okrajno sodišče v Düsseldorfu, Nemčija) je tožbo zadevnih potnikov zavrnilo. To sodišče je ugotovilo, prvič, da čeprav je bil čas odhoda leta spremenjen, ta let, kot je bil prvotno načrtovan, ni bil opuščen. Drugič, ta potnika naj bi bila vsekakor obveščena o spremembi časa odhoda v roku iz člena 5(1)(c)(ii) navedene uredbe, ki znaša od dva tedna do sedem dni pred odhodom po voznem redu. Poleg tega je navedeno sodišče poudarilo, da ni treba preučiti vprašanja, ali je družba Corendon Airlines izpolnila svojo obveznost obveščanja potnikov iz postopka v glavni stvari o njunih pravicah v skladu s členom 8 Uredbe št. 261/2004, ker z morebitno kršitvijo obveznosti obveščanja ne nastane pravica do odškodnine na podlagi člena 7(1) te uredbe.
14.
Potem ko sta zadevna potnika zoper sodbo Amtsgericht Düsseldorf (okrajno sodišče v Düsseldorfu) vložila pritožbo pri Landgericht Düsseldorf (deželno sodišče v Düsseldorfu), to navaja, da navedene sodbe ni mogoče potrditi, če preložitev za skoraj tri ure pomeni, da je bil let odpovedan v smislu člena 2(l) navedene uredbe, in če obvestitev o preložitvi ne pomeni ponudbe spremembe poti pod pogoji iz zadevne uredbe.
15.
Zato je Landgericht Düsseldorf (deželno sodišče v Düsseldorfu) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ti vprašanji:
„1.
Ali gre za odpoved leta v smislu členov 2(l) in 5(1) [Uredbe št. 261/2004], če dejanski letalski prevoznik let, rezerviran v okviru paketnega potovanja, z načrtovanim časom odhoda ob 13.20 (po lokalnem času) prestavi na 16.10 (po lokalnem času) istega dne?
2.
Ali gre pri obvestitvi devet dni pred začetkom potovanja o prestavitvi leta s 13.20 (po lokalnem času) na 16.10 (po lokalnem času) istega dne za ponudbo spremembe poti v smislu člena 5(1)(c)(ii) [Uredbe št. 261/2004], in če je odgovor pritrdilen, ali mora ta ustrezati zahtevam iz členov 5(1)(a) in 8(1) [Uredbe št. 261/2004]?“
IV. Postopek pred Sodiščem
16.
Predložitveni sklep z dne 3. avgusta 2020 je v sodno tajništvo Sodišča prispel 19. avgusta 2020.
17.
Pritožnika iz postopka v glavni stvari, nemška vlada in Evropska komisija so vložili pisna stališča v roku, določenem v členu 23 Statusa Sodišča Evropske unije.
18.
Sodišče je na upravni seji 27. aprila 2021 odločilo, da se obravnava ne opravi.
V. Pravna analiza
A.
Prvo vprašanje za predhodno odločanje
19.
Predložitveno sodišče želi s prvim vprašanjem za predhodno odločanje izvedeti, ali gre za „odpoved“ leta v smislu člena 2(l) in člena 5(1) Uredbe št. 261/2004, če dejanski letalski prevoznik preloži čas odhoda leta, rezerviranega v okviru paketnega potovanja, s 13.20 (po lokalnem času) na 16.10 (po lokalnem času) istega dne.
20.
„Odpoved“ je v členu 2(l) te uredbe opredeljena kot „dejstvo, da let, ki je bil prvotno predviden, in na katerem je bilo rezervirano najmanj eno mesto, ni bil opravljen“.
21.
Ker ta opredelitev temelji na okoliščini, da let „ni bil opravljen“, je treba v zvezi s tem preučiti pojem „let“, ki je bil predmet razlage Sodišča, saj v sami Uredbi ni opredeljen. V skladu s to sodno prakso „let“ v bistvu sestavlja en zračni prevoz, ki je tako na neki način „enota“ tega prevoza, ki ga izvede letalski prevoznik, ki določi svojo pot. (
4
) Poleg tega je Sodišče pojasnilo, da je pot bistveni element leta, pri čemer se ta opravi po voznem redu, ki ga vnaprej določi letalski prevoznik. (
5
)
22.
Iz sodne prakse Sodišča tudi izhaja, da odpovedani leti in leti z zamudo tvorijo dve jasno ločeni kategoriji letov. V nasprotju z „zamudo leta“ je namreč „odpoved“ v smislu člena 2(l) Uredbe št. 261/2004 posledica tega, da prvotno predvideni let ni bil opravljen. Iz Uredbe št. 261/2004 torej ni mogoče sklepati, da se lahko let z zamudo opredeli kot „odpovedan let“ samo zato, ker je bila zamuda daljša oziroma celo velika. Sodišče je na podlagi tega ugotovilo, da ni mogoče šteti, da je let, ki ima zamudo, ne glede na njeno trajanje, odpovedan, če je odhod opravljen, kot je bil prvotno načrtovan. (
6
)
23.
Enako kot nemški vladi in Komisiji se mi zdi, da v obravnavanem primeru let, kot je bil prvotno načrtovan, ni bil opuščen. Čeprav je pot bistveni element leta, pa prav tako drži, da je letalski prevoznik dejansko prepeljal pritožnika, in to v okviru leta, ki sta ga rezervirala, tudi če se je ta prevoz zgodil pozneje. Ne letališče odhoda ali prihoda ne številka leta, s katerim sta bila potnika prepeljana, niso bili spremenjeni. Prav tako nič ni kaže, da se je letalski prevoznik želel dokončno odreči letu, kot je bil prvotno načrtovan, ali da se mu je odrekel. Nasprotno, v obravnavanem primeru je treba ugotoviti, da je bil preložen samo čas tega leta.
24.
Nisem nedovzeten za trditev Komisije, da je za „odpoved“ leta značilen neposreden in nameren poseg letalskega prevoznika v let, kot je načrtovan, medtem ko v primeru leta „z zamudo“ letalski prevoznik niti ne predvidi časa odhoda niti nima vedno vpliva nanj. Na zračni promet lahko namreč zelo pogosto vplivajo dogodki, na katere letalski prevoznik nima vpliva, s čimer se pojavi potreba po „spremembi“ leta, kot je bil načrtovan, ne da bi to pomenilo njegovo popolno „opustitev“. Letalski prevoznik se lahko na tovrsten dogodek odzove tako, da napove poznejši čas odhoda od tistega, ki je bil prvotno predviden. Zdi se mi, da se točno tako običajno razume „preložitev časa odhoda“ letala, kot je ta, do katere je prišlo v obravnavanem primeru.
25.
Menim, da časovna preložitev leta, pri čemer letalo in pot ostaneta ista, v običajnem smislu pomeni „zamudo“, ne pa „odpovedi“. Če bi se štelo, da časovna preložitev za približno tri ure pri letu, ki je sicer nespremenjen, pomeni „odpoved“ s ponudbo nove možnosti prevoza, bi bilo to po mojem mnenju v nasprotju s splošnimi izkušnjami z Uredbo št. 261/2004, običajnim pomenom njenega besedila in njeno sistematiko. To bi pomenilo, da bi se popolnoma prezrl pojem „zamuda“, ki je bil omenjen že zgoraj, v prid umetne razlage pojma „odpoved“. Ob neobstoju konkretnih indicev, na podlagi katerih je mogoče sklepati, da je letalski prevoznik dejansko opustil let, kot je bil načrtovan, je treba ugotoviti, da je bil ta let zgolj začasno odložen, ker se je nato nadaljeval, takoj ko je bilo to mogoče glede na okoliščine. (
7
)
26.
Poleg tega okoliščina, da je bila preložitev napovedana precej vnaprej (v obravnavanem primeru devet dni vnaprej), sama po sebi ne more imeti vloge za opredelitev, ki jo je treba pripisati preložitvi, v smislu „odpovedi“ ali „zamude“. Pravočasna predhodna napoved vpliva na obseg težav ali nevšečnosti za potnike, ne vpliva pa nujno na naravo preložitve v ožjem pomenu.
27.
Resda ni mogoče izključiti, da „velika“ zamuda pri vzletu in posebne okoliščine, povezane z njo, morda lahko vplivajo na opredelitev v smislu „odpovedi“ ali „zamude“. Glede na položaj bi bilo te elemente morda mogoče razlagati kot indice primera, ki presega zgolj začasno odložitev leta, kot je bil načrtovan.
28.
Zagotovo pa to ne velja v obravnavani zadevi glede na to, da gre za preložitev časa odhoda le za približno tri ure in jo je treba torej šteti bolj za „manjšo“. Zato se mi ne zdi potrebno, da se Sodišče v obravnavanem primeru opredeli do možnosti takega povsem hipotetičnega scenarija.
B.
Odgovor na prvo vprašanje za predhodno odločanje
29.
Iz zgoraj navedenih razlogov predlagam, naj se na prvo vprašanje za predhodno odločanje odgovori, da ne gre za „odpoved“ leta v smislu člena 2(l) in člena 5(1) Uredbe št. 261/2004, če dejanski letalski prevoznik let, rezerviran v okviru paketnega potovanja, z odhodom po voznem redu ob 13.20 (po lokalnem času) zgolj preloži na 16.10 (po lokalnem času) istega dne in če sicer let ni deležen drugih sprememb.
VI. Predlog
30.
Ob upoštevanju zgornjih preudarkov Sodišču predlagam, naj na prvo vprašanje za predhodno odločanje, ki ga je postavilo Landgericht Düsseldorf (deželno sodišče v Düsseldorfu, Nemčija), odgovori:
Če dejanski letalski prevoznik let, rezerviran v okviru paketnega potovanja, z odhodom po voznem redu ob 13.20 (po lokalnem času) zgolj preloži na 16.10 (po lokalnem času) istega dne in če sicer let ni deležen drugih sprememb, ne gre za odpoved leta v smislu člena 2(l) in člena 5(1) Uredbe (ES) št. 261/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 295/91.
(
1
)	Jezik izvirnika: francoščina.
(
2
)	UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 7, zvezek 8, str. 10.
(
3
)	UL 2006, L 186, str. 46.
(
4
)	Sodba z dne 10. julija 2008, Emirates Airlines (C‑173/07, EU:C:2008:400, točka 40).
(
5
)	Glej sodbi z dne 19. novembra 2009, Sturgeon in drugi (C‑402/07 in C‑432/07, EU:C:2009:716, točka 30), in z dne 13. oktobra 2011, Sousa Rodríguez in drugi (C‑83/10, EU:C:2011:652, točka 27).
(
6
)	Glej sodbo z dne 19. novembra 2009, Sturgeon in drugi (C‑402/07 in C‑432/07, EU:C:2009:716, točki 33 in 34).
(
7
)	Glej v zvezi s tem sodbo z dne 19. novembra 2009, Sturgeon in drugi (C‑402/07 in C‑432/07, EU:C:2009:716, točka 37), iz katere je jasno razvidno, da se Sodišče nagiba k ozki razlagi pojma „odpoved“. Sodišče namreč omenja več okoliščin s področja zračnega prevoza potnikov, ki, čeprav se na prvi pogled morda zdi drugače, ne upravičujejo take pravne opredelitve (na primer čakanje in nujnost, da zadevni potniki prenočijo v hotelu).