62024CJ0315
SODBA SODIŠČA (osmi senat)
z dne 9. oktobra 2025 (
*1
)
„Predhodno odločanje – Varnost hrane – Uredba (EU) št. 1169/2011 – Zagotavljanje informacij o živilih potrošnikom – Delegirana uredba (EU) 2016/128 – Živila za posebne zdravstvene namene – Posebne zahteve glede informacij – Obvezna označba hranilne vrednosti – Člen 5(2)(g) – Obvezni dodatni podatki – Člen 6(2) – Prepoved ponavljanja podatkov iz obvezne označbe hranilne vrednosti pri označevanju“
V zadevi C‑315/24,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki ga je vložilo Högsta förvaltningsdomstolen (vrhovno upravno sodišče, Švedska) z odločbo z dne 25. aprila 2024, ki je na Sodišče prispela 29. aprila 2024, v postopku
Nestlé Sverige AB
proti
Miljönämnden i Helsingborgs kommun,
SODIŠČE (osmi senat),
v sestavi O. Spineanu-Matei, predsednica senata, S. Rodin in N. Fenger (poročevalec), sodnika,
generalni pravobranilec: R. Norkus,
sodna tajnica: C. Strömholm, administratorka,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 12. februarja 2025,
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:
–
za Nestlé Sverige AB F. Sjövall, J. Träsk, advokater, in K. Lewandowska, associate,
–
za Miljönämnden i Helsingborgs kommun F. Lund Rydingsvärd, I. Mideljung in A. Wikhäll,
–
za češko vlado S. Šindelková, M. Smolek in J. Vláčil, agenti,
–
za Evropsko komisijo C. Faroghi, I. Galindo Martín in B. Rous Demiri, agenti,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 8. maja 2025
izreka naslednjo
Sodbo
1
Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 5(2)(g) in člena 6(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/128 z dne 25. septembra 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 609/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede posebnih zahtev za sestavo in informacije pri živilih za posebne zdravstvene namene (UL 2016, L 25, str. 30).
2
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med Nestlé Sverige AB (v nadaljevanju: Nestlé), družbo švedskega prava, in Miljönämnden i Helsingborgs kommun (komisija za okolje občine Helsingborg, Švedska) (v nadaljevanju: komisija za okolje) glede odločitve zadnjenavedene, da družbi Nestlé naloži izbris nekaterih podatkov na embalaži živil za posebne zdravstvene namene, ki jih ta družba trži.
Pravni okvir
Uredba (EU) št. 1169/2011
3
V uvodni izjavi 41 Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004 (UL 2011, L 304, str. 18) je navedeno:
„Informacije o hranilni vrednosti živil bi morale biti glede na sedanjo raven znanja o prehrani preproste in zlahka razumljive, saj to nagovarja povprečnega potrošnika in izpolnjuje namen informiranja, zaradi katerega je bilo označevanje uvedeno. Če so informacije o hranilni vrednosti deloma v osrednjem vidnem polju, običajno poimenovanem ‚sprednja stran embalaže‘, in deloma na drugi strani embalaže, na primer na ‚zadnji strani embalaže‘, bi to potrošnike utegnilo zmesti. Zato bi morala biti označba hranilne vrednosti v istem vidnem polju. Poleg tega bi se lahko na prostovoljni osnovi najpomembnejši elementi informacij o hranilni vrednosti ponovili v osrednjem vidnem polju, kar bi potrošnikom pomagalo, da bi lahko pri kupovanju živil brez težav videli bistvene informacije o hranilni vrednosti. Prosta izbira informacij, ki bi se lahko ponovile, bi potrošnike utegnila zmesti. Zato je treba pojasniti, katere informacije se lahko ponovijo.“
4
Člen 9 te uredbe, naslovljen „Seznam obveznih podatkov“, v odstavku 1 določa:
„V skladu s členi 10 do 35 in ob upoštevanju izjem iz tega poglavja je obvezna navedba naslednjih podatkov:
[…]
(l) označba hranilne vrednosti.“
5
Člen 30 navedene uredbe, ki se nanaša na vsebino označbe hranilne vrednosti iz člena 9(1)(l) te uredbe, v odstavkih 1 in 3 določa:
„1.   Obvezna označba hranilne vrednosti vključuje:
(a)
energijsko vrednost; in
(b)
količine maščob, nasičenih maščob, ogljikovih hidratov, sladkorjev, beljakovin in soli.
[…]
3.   Kadar označevanje predpakiranega živila vsebuje obvezno označbo hranilne vrednosti iz odstavka 1, se na njej lahko ponovijo naslednje informacije:
(a)
energijska vrednost; ali
(b)
energijska vrednost ter količine maščob, nasičenih maščob, sladkorjev in soli.“
6
Člen 32 iste uredbe, naslovljen „Navedbe na 100 g ali na 100 ml“, v odstavku 2 določa:
„Energijska vrednost in količina hranil iz člena 30(1) do (5) se izrazita na 100 g ali na 100 ml.“
7
Člen 33 Uredbe št. 1169/2011 določa:
„1.   V naslednjih primerih se lahko energijska vrednost in količine hranil iz člena 30(1) do (5) izrazijo na porcijo in/ali na jedilno enoto, ki jo potrošnik zlahka prepozna, pod pogojem, da je porcija ali jedilna enota količinsko opredeljena na označbi in da je navedeno število porcij ali jedilnih enot, vsebovanih v embalaži:
(a)
poleg oblike navedbe na 100 g ali 100 ml iz člena 32(2);
[…]
2.   V primerih iz člena 30(3)(b) se količina hranil in/ali odstotek priporočenih vnosov iz dela B Priloge XIII z odstopanjem od člena 32(2) lahko izrazijo le na podlagi porcije ali jedilne enote.
Če so količine hranil izražene le na podlagi porcije ali jedilne enote v skladu s prvim pododstavkom, se energijska vrednost izrazi na 100 g ali na 100 ml in na podlagi porcije ali jedilne enote.
[…]
4.   Porcija ali jedilna enota se navedeta v neposredni bližini označbe hranilne vrednosti.
[…]“
Uredba (EU) št. 609/2013
8
V uvodnih izjavah 15, 24 in 26 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o živilih, namenjenih dojenčkom in majhnim otrokom, živilih za posebne zdravstvene namene in popolnih prehranskih nadomestkih za nadzor nad telesno težo ter razveljavitvi Direktive Sveta 92/52/EGS, direktiv Komisije 96/8/ES, 1999/21/ES, 2006/125/ES in 2006/141/ES, Direktive 2009/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter uredb Komisije (ES) št. 41/2009 in (ES) št. 953/2009 (UL 2013, L 181, str. 35) je navedeno:
„(15)
Omejeno število kategorij živil je delni ali edini vir prehrane določenih skupin prebivalstva. Take kategorije živil so nujno potrebne pri uravnavanju nekaterih bolezni in/ali so bistvene za zadovoljevanje prehranskih potreb določenih jasno opredeljenih ranljivih skupin prebivalstva. Te kategorije živil vključujejo […] živila za posebne zdravstvene namene. […]
[…]
(24)
Uredba [št. 1169/2011] določa splošne zahteve glede označevanja. Te zahteve glede označevanja bi se morale praviloma uporabljati za kategorije živil, ki jih zajema ta uredba. Vendar bi bilo treba v tej uredbi po potrebi določiti tudi dodatne zahteve k Uredbi [št. 1169/2011] ali odstopanja od njih, da bi bili doseženi posebni cilji te uredbe.
[…]
(26)
Za zaščito ranljivih potrošnikov bi bilo treba z zahtevami glede označevanja zagotoviti, da lahko potrošnik natančno prepozna proizvod. […]“
9
Člen 2(2)(g) te uredbe določa:
„[…] uporabljajo [se] naslednje opredelitve pojmov:
[…]
(g)
‚živila za posebne zdravstvene namene‘ pomenijo posebno predelana ali sestavljena živila, ki so namenjena prehranski obravnavi bolnikov, vključno z dojenčki, in se uživajo pod zdravniškim nadzorom; namenjena so za izključno ali delno prehrano bolnikov z omejeno, oslabljeno ali moteno zmožnostjo uživanja, prebave, absorpcije, presnove ali izločanja običajnih živil ali določenih hranilnih snovi, ki jih ta vsebujejo, ali presnovkov ali z drugimi zdravstveno pogojenimi prehranskimi potrebami, pri katerih prehranske obravnave ni mogoče doseči samo s spremembo običajne prehrane“.
10
Člen 9(5) navedene uredbe določa:
„Označevanje, predstavitev in oglaševanje živil iz člena 1(1) zagotavlja informacije za ustrezno uporabo takih živil in ne sme zavajati ali takim živilom pripisovati lastnost preprečevanja, zdravljenja ali ozdravljanja človeških bolezni in ne namiguje na take lastnosti.“
Delegirana uredba 2016/128
11
V uvodnih izjavah od 13 do 17 Uredbe 2016/128 je navedeno:
„(13)
Živila za posebne zdravstvene namene morajo biti v skladu z Uredbo [št. 1169/2011] Da bi upoštevali posebno naravo živil za posebne zdravstvene namene, bi bilo s to uredbo po potrebi treba določiti dodatke in izjeme k navedenim splošnim pravilom.
(14)
Za živila za posebne zdravstvene namene bi moralo biti obvezno, da se zagotovijo vse informacije, ki so potrebne za pravilno uporabo te vrste živil. Navedene informacije bi morale vsebovati informacije o lastnostih in značilnostih, ki se med drugim nanašajo na poseben postopek predelave in oblikovanja, hranilno sestavo in razlago uporabe proizvoda, zaradi katerih je proizvod koristen za posebno predvideno uporabo. Takih informacij ne bi smeli šteti za prehranske in zdravstvene trditve iz Uredbe (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta [z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih (UL 2006, L 404, str. 9)].
(15)
Označba hranilne vrednosti za živilo za posebne zdravstvene namene je ključnega pomena za zagotovitev, da ga pravilno uporabijo pacienti, ki uživajo navedeno živilo, in zdravstveni delavci, ki priporočajo njegovo uživanje. Zaradi tega in zaradi popolnejših informacij za paciente in zdravstvene delavce bi označba hranilne vrednosti morala vsebovati več podatkov od tistih, ki jih zahteva Uredba [št. 1169/2011]. […]
(16)
Potrošniki živil za posebne zdravstvene namene imajo drugačne prehranske potrebe kot zdravo prebivalstvo. Navajanje informacij o hranilni vrednosti z energijo in količino hranil v živilih za posebne zdravstvene namene kot odstotek vrednosti dnevnega priporočenega vnosa iz Uredbe [št. 1169/2011] bi zavajalo potrošnike in zato ne bi smelo biti dovoljeno.
(17)
Uporaba prehranskih in zdravstvenih trditev, odobrenih na podlagi Uredbe [št. 1924/2006] za promoviranje živil za posebne zdravstvene namene, ne bi bila primerna, saj so potrošniki takih proizvodov pacienti, ki trpijo za boleznijo, motnjo ali zdravstvenem stanjem in zato niso del splošnega zdravega prebivalstva. Poleg tega se živila za posebne zdravstvene namene uživajo pod zdravniškim nadzorom in njihova poraba se ne bi smela spodbujati z uporabo prehranskih in zdravstvenih trditev, ki so namenjene neposredno potrošnikom. Iz teh razlogov se uporaba prehranskih in zdravstvenih trditev ne bi smela dovoliti za živila za posebne zdravstvene namene.“
12
Člen 5(1) in (2) te delegirane uredbe določa:
„1.   Razen če ni drugače določeno s to uredbo, so živila za posebne zdravstvene namene v skladu z Uredbo [št. 1169/2011].
2.   Poleg obveznih podatkov iz člena 9(1) Uredbe [št. 1169/2011] so za živila za posebne zdravstvene namene obvezni še naslednji dodatni podatki:
(a)
opozorilo, da se mora živilo uživati pod zdravniškim nadzorom;
[…]
(c)
po potrebi opozorilo, da je živilo namenjeno določeni starostni skupini;
[…]
(f)
po potrebi opozorilo na potrebno previdnost pri uporabi in kontraindikacije;
(g)
opis lastnosti in/ali značilnosti, zaradi katerih je proizvod koristen za bolezen, motnjo ali zdravstveno stanje, za katerih prehransko uravnavanje je namenjen, po potrebi s poudarkom na posebnem postopku predelave in oblikovanja proizvoda, hranilih, katerih vsebnost je bila povišana, znižana, ki so bila izločena ali kako drugače spremenjena, in razlagi uporabe proizvoda;
[…]“
13
Člen 6 navedene delegirane uredbe, naslovljen „Posebne zahteve glede označbe hranilne vrednosti“, v odstavku 2 določa:
„Z odstopanjem od člena 30(3) Uredbe [št. 1169/2011] se podatki, ki so vključeni v obvezno označbo hranilne vrednosti za živila za posebne zdravstvene namene, ne navedejo ponovno pri označevanju.“
14
Člen 7 te delegirane uredbe določa:
„Prehranske in zdravstvene trditve se ne smejo navesti na živilih za posebne zdravstvene namene.“
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
15
Tožeča stranka, Nestlé, je podjetje v živilskem sektorju, ki trži več proizvodov, ki so živila za posebne zdravstvene namene (v nadaljevanju: zadevni proizvodi).
16
Kot je razvidno iz predložitvene odločbe, so na sprednji strani embalaže zadevnih proizvodov podatki o energijski vrednosti in količini različnih hranilnih snovi, kot so maščobe, beljakovine in prehranske vlaknine, ki nista izraženi na 100 g ali 100 ml, temveč na porcijo ali jedilno enoto (v nadaljevanju: zadevni podatki).
17
Komisija za okolje je družbi Nestlé odredila, naj zadevne podatke odstrani, ker ti v nasprotju s členom 6(2) Delegirane uredbe 2016/128 pomenijo ponovitev podatkov, ki so že vključeni v obvezno označbo hranilne vrednosti, kot določa člen 30(1) Uredbe št. 1169/2011, in ki so v skladu s členom 32(2) te uredbe izraženi na 100 g ali 100 ml.
18
Družba Nestlé je po tem, ko je neuspešno poskušala doseči preizkus te odločbe, pri Förvaltningsrätten i Malmö (upravno sodišče v Malmöju, Švedska) vložila tožbo za odpravo te odločbe. V okviru te tožbe je družba Nestlé trdila, da zadevni podatki ne pomenijo ponovitve podatkov iz obvezne označbe hranilne vrednosti, temveč jih je treba v skladu s členom 5(2)(g) Delegirane uredbe 2016/128 šteti za podatke, ki to označbo dopolnjujejo.
19
Ta tožba je bila zavrnjena, ker naj bi zadevni podatki, tudi če bi bili izraženi na porcijo ali jedilno enoto, in ne na 100 g ali 100 ml, pomenili ponovitev podatkov iz obvezne označbe hranilne vrednosti, ki je s členom 6(2) te delegirane uredbe prepovedana.
20
Družba Nestlé je, potem ko je Kammarrätten i Göteborg (višje upravno sodišče v Göteborgu, Švedska) zavrnilo pritožbo, ker je prav tako ugotovilo, da zadevni podatki ne spadajo na področje uporabe člena 5(2)(g) navedene delegirane uredbe, temveč pomenijo ponovitev podatkov iz obvezne označbe hranilne vrednosti, vložila kasacijsko pritožbo pri Högsta förvaltningsdomstolen (vrhovno upravno sodišče, Švedska), ki je predložitveno sodišče.
21
Predložitveno sodišče se zato, da bi preverilo, ali je označevanje zadevnih proizvodov v skladu z Delegirano uredbo 2016/128, v bistvu sprašuje, ali zadevni podatki pomenijo dodaten opis lastnosti in/ali značilnosti teh proizvodov v smislu člena 5(2)(g) te delegirane uredbe ali pa so ti podatki le nedovoljena ponovitev podatkov, ki so navedeni v obvezni označbi hranilne vrednosti, ki je s členom 6(2) navedene delegirane uredbe prepovedana.
22
V teh okoliščinah je Högsta förvaltningsdomstolen (vrhovno upravno sodišče) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ti vprašanji:
„1.
Ali se informacije o energijski vrednosti proizvoda in količinah različnih hranil, ki jih ta vsebuje, ki so navedene zunaj označbe hranilne vrednosti, lahko štejejo za dodaten opis lastnosti in značilnosti proizvoda, kot je določeno v členu 5(2)(g) [Delegirane uredbe 2016/128]?
2.
Če je odgovor na prvo vprašanje pritrdilen, ali člen 6(2) [te delegirane uredbe], ki prepoveduje, da se podatki, ki so vključeni v obvezno označbo hranilne vrednosti, navedejo ponovno pri označevanju, nasprotuje temu, da se v opisu iz člena 5(2)(g) [navedene delegirane uredbe] navedejo informacije o energijski vrednosti in količini različnih hranil, če so te informacije izražene drugače kot na 100 g ali 100 ml?“
Vprašanji za predhodno odločanje
23
Predložitveno sodišče z vprašanjema, ki ju je treba obravnavati skupaj, v bistvu sprašuje, ali je treba člen 5(2)(g) in člen 6(2) Delegirane uredbe št. 2016/128 razlagati tako, da podatki, navedeni na sprednji strani embalaže živila za posebne zdravstvene namene, o energijski vrednosti in količini različnih hranil tega živila, ki sta izraženi na porcijo ali jedilno enoto, medtem ko obvezna označba hranilne vrednosti na zadnji strani te embalaže vsebuje podatke o teh istih elementih na 100 g ali 100 ml, pomenijo „opis lastnosti in/ali značilnosti“ proizvoda v smislu člena 5(2)(g) te delegirane uredbe ali pa gre pri teh podatkih za ponovitev, ki je s členom 6(2) navedene delegirane uredbe prepovedana.
24
Najprej, kot je Sodišče že razsodilo, ker so živila za posebne zdravstvene namene kljub svojim posebnostim predvsem živila, je treba Delegirano uredbo 2016/128, ki dopolnjuje Uredbo št. 609/2013, razlagati skupaj z zadnjenavedeno, ob upoštevanju drugih zakonodajnih predpisov, ki se uporabljajo za živila (glej v tem smislu sodbo z dne 2. marca 2023, Kwizda Pharma, C‑760/21, EU:C:2023:143, točka 59).
25
Kot izhaja iz uvodne izjave 24 Uredbe št. 609/2013, se zahteve s področja označevanja iz Uredbe št. 1169/2011 praviloma uporabljajo za kategorije živil, ki so zajete s prvonavedeno uredbo. Poleg tega Delegirana uredba 2016/128 izrecno in pogosto napotuje na Uredbo št. 1169/2011. Zlasti iz člena 5(1) te delegirane uredbe izhaja, da morajo biti živila za posebne zdravstvene namene, kar zadeva informacije o živilih, načeloma skladna z Uredbo št. 1169/2011. Poleg tega se pri posebnih zahtevah glede označbe hranilne vrednosti člen 6 navedene delegirane uredbe v velikem obsegu opira na določbe te uredbe in so v njem izrecno navedeni primeri, v katerih se njene določbe ne uporabijo (glej v tem smislu sodbo z dne 2. marca 2023, Kwizda Pharma, C‑760/21, EU:C:2023:143, točki 60 in 61).
26
Ker so torej živila za posebne zdravstvene namene predvsem in kljub svojim posebnostim živila, je treba člen 5(2)(g) in člen 6(2) Delegirane uredbe 2016/128, na katera se nanašata vprašanji predložitvenega sodišča, razlagati glede na Uredbo št. 1169/2011 in Uredbo št. 609/2013.
27
Na prvem mestu, kar zadeva člen 5(2)(g) Delegirane uredbe št. 2016/128, so v skladu s to določbo poleg obveznih podatkov iz člena 9(1) Uredbe št. 1169/2011 za živila za posebne zdravstvene namene obvezni še dodatni podatki, kot so zlasti opis lastnosti in/ali značilnosti, zaradi katerih je proizvod koristen za bolezen, motnjo ali zdravstveno stanje, za katerih prehransko uravnavanje je namenjen, po potrebi s poudarkom na posebnem postopku predelave in oblikovanja proizvoda, hranilih, katerih vsebnost je bila povišana ali znižana, ki so bila izločena ali ki so bila kako drugače spremenjena, in razlagi uporabe proizvoda.
28
Poleg tega člen 9(1)(l) Uredbe št. 1169/2011, na katerega se sklicuje člen 5(2)(g) Delegirane uredbe št. 2016/128, določa, da je eden od obveznih podatkov na živilih „označba hranilne vrednosti“.
29
V skladu s členom 30(1) Uredbe št. 1169/2011, ki se nanaša na vsebino obvezne označbe hranilne vrednosti, ta označba vključuje energijsko vrednost in zlasti količino nekaterih hranil.
30
V skladu s členom 32(2) navedene uredbe so energijska vrednost in količine hranil, navedene v obvezni označbi hranilne vrednosti, izražene na 100 g ali 100 ml, medtem ko člen 33 te uredbe ureja primere, v katerih je te elemente mogoče izraziti na porcijo in/ali jedilno enoto.
31
V obravnavani zadevi je iz predloga za sprejetje predhodne odločbe razvidno, da sta energijska vrednost in količina različnih hranil, ki sta navedeni v označbi hranilne vrednosti zadevnih proizvodov, na zadnji strani embalaže teh proizvodov izraženi na 100 g ali 100 ml, pri čemer so isti podatki na sprednji strani embalaže navedenih proizvodov izraženi na porcijo ali jedilno enoto.
32
Ker pa je na eni strani iz samega besedila člena 5(2)(g) Delegirane uredbe 2016/128 razvidno, da se ta člen nanaša na obvezne podatke poleg podatkov, ki morajo biti že navedeni na podlagi člena 9(1) Uredbe št. 1169/2011, energijska vrednost in količina različnih hranil, ki sta sestavni del obvezne označbe hranilne vrednosti, ne moreta biti obvezna podatka na podlagi zadnjenavedene določbe in hkrati dodatna obvezna podatka v smislu člena 5(2) Delegirane uredbe 2016/128. Obvezni podatki iz te zadnjenavedene določbe se namreč uporabljajo posebej za živila za posebne zdravstvene namene in poleg obveznih podatkov, ki se zahtevajo z Uredbo št. 1169/2011.
33
Tako besedila člena 5(2)(g) Delegirane uredbe 2016/128, ki se nanaša na obvezno navedbo podatkov, ki niso tisti iz člena 9(1) Uredbe št. 1169/2011, ni mogoče razlagati tako, da podatki, kakršni so zadevni podatki, spadajo na področje uporabe te prvonavedene določbe.
34
Na drugi strani se z besedilom člena 5(2)(g) Delegirane uredbe 2016/128 zahteva „opis“ lastnosti in/ali značilnosti proizvoda. Čeprav v tej določbi niso izčrpno našteti podatki, ki bi jih moral tak opis vsebovati, je v navedeni določbi pojasnjeno, da gre zlasti za posebnosti izdelave proizvoda in njegovega oblikovanja, hranila, katerih vsebnost je bila povišana ali znižana, ki so bila izločena ali ki so bila kako drugače spremenjena, in razlago uporabe proizvoda.
35
Zato iz jezikovne razlage člena 5(2)(g) Delegirane uredbe 2016/128 izhaja, da se „opis lastnosti in/ali značilnosti“ živila za posebne zdravstvene namene v smislu te določbe ne more nanašati na podatke, ki so – čeprav so izraženi drugače – že navedeni v obvezni označbi hranilne vrednosti na zadnji strani embalaže zadevnega živila in ki jih nosilec živilske dejavnosti zgolj ponovi na sprednji strani te embalaže, ne da bi bili ti podatki namenjeni opisu lastnosti in/ali značilnosti tega živila.
36
V zvezi s tem ni pomembno, da – kot je navedla družba Nestlé v podporo svoji trditvi, s katero želi dokazati, da so zadevni podatki koristni – obstajajo razlike med jezikovnimi različicami te določbe.
37
Namreč, čeprav v francoski različici te direktive pri opisu lastnosti in značilnosti ni sklicevanja na „korist“ proizvoda, drugače kot na primer v švedski (de egenskaper och/eller kännetecken som gör produkten särskilt användbar), španski (propiedades o características que expliquen la utilidad del producto), danski (egenskaber og/eller karakteristika, der gør produktet nyttigt), angleški (properties and/or characteristics that make the product useful) ali romunski (proprietăților și/sau a caracteristicilor care fac produsul util), v katerih tako pojasnilo je, taka jezikovna razlika v obravnavani zadevi ni odločilna, saj se ne glede na jezikovno različico v besedilu člena 5(2)(g) Delegirane uredbe 2016/128 vsekakor zahteva opis lastnosti in/ali značilnosti zadevnega proizvoda, in ne zgolj navedba istih podatkov, kot so že navedeni v obvezni označbi hranilne vrednosti, vendar izraženi v drugi obliki.
38
Na drugem mestu, vprašanji predložitvenega sodišča se nanašata na možnost, da se, kar zadeva živila za posebne zdravstvene namene, ponovijo podatki, kakršni so ti iz postopka v glavni stvari, glede na prepoved iz člena 6(2) Delegirane uredbe 2016/128 z odstopanjem od člena 30(3) Uredbe št. 1169/2011.
39
V zvezi s tem je res, da ta člen 30(3) v zvezi z živili na splošno pod nekaterimi pogoji dovoljuje ponovitev nekaterih podatkov pri označevanju predpakiranega živila. V skladu s to določbo se namreč, kadar označevanje predpakiranega živila vsebuje obvezno označbo hranilne vrednosti, lahko ponovijo bodisi energijska vrednost bodisi energijska vrednost ter količine maščob, nasičenih maščob, sladkorjev in soli.
40
Vendar je treba, kar zadeva živila za posebne zdravstvene namene, ugotoviti, da člen 6(2) Delegirane uredbe 2016/128 določa prepoved ponavljanja podatkov iz obvezne označbe hranilne vrednosti pri označevanju teh živil. V skladu s to določbo se namreč z odstopanjem od člena 30(3) Uredbe št. 1169/2011 podatki, ki so vključeni v obvezno označbo hranilne vrednosti za živila za posebne zdravstvene namene, ne smejo navesti ponovno.
41
Iz tega sledi, da je zakonodajalec Unije želel prepovedati, da se na sprednji strani embalaže živila za posebne zdravstvene namene ponovita energijska vrednost in količina različnih hranil, izraženih na porcijo ali jedilno enoto, če gre za iste podatke, kot so navedeni v obvezni označbi hranilne vrednosti na zadnji strani te embalaže, čeprav so izraženi na 100 g ali 100 ml.
42
Prav to pa v obravnavani zadevi velja za zadevne podatke, saj gre za podatke, ki so, kar zadeva njihovo naravo – ne da bi bila oblika, v kateri so izraženi, odločilna – zajeti z obvezno označbo hranilne vrednosti v skladu s členom 30(1) Uredbe št. 1169/2011.
43
Kot je generalni pravobranilec navedel v točki 57 sklepnih predlogov, se prepoved iz člena 6(2) Delegirane uredbe 2016/128 ali obveznost iz člena 5(2)(g) te delegirane uredbe, ki se obe nanašata na navedbo nekaterih podatkov pri označevanju živil za posebne zdravstvene namene, ne moreta spreminjati glede na različne oblike, v katerih so ti podatki izraženi, saj njihova vsebina ostaja enaka.
44
Jezikovna razlaga člena 5(2)(g) in člena 6(2) Delegirane uredbe 2016/128 je potrjena s sobesedilom, v katero sta umeščeni ti določbi, ter s ciljem te delegirane uredbe in Uredbe št. 609/2013.
45
Kar zadeva, na eni strani, navedeno sobesedilo, vsi podatki iz člena 5 Delegirane uredbe 2016/128, zlasti tisti, ki se nanašajo na uživanje živil za posebne zdravstvene namene pod zdravniškim nadzorom, na posebno starostno skupino, ki so ji živila namenjena, ali na potrebno previdnost pri uporabi in kontraindikacije, presegajo okvir hranilne vrednosti zadevnega živila in so namenjeni zagotavljanju dodatnih informacij v zvezi s to hranilno vrednostjo.
46
Poleg tega je treba ob upoštevanju teh posebnih zahtev, ki veljajo za živila za posebne zdravstvene namene, in sicer, kot je v bistvu razvidno iz opredelitve iz člena 2(2)(g) Uredbe št. 609/2013, živila, ki so bila posebej predelana za prehranske potrebe nekaterih bolnikov, ki se lahko uživajo le pod zdravniškim nadzorom in – kot je razvidno iz uvodme izjave 17 Delegirane uredbe 2016/128 – katerih namen je zadovoljiti posebne prehranske potrebe, ki jih povzroča določena bolezen, motnja ali zdravstveno stanje, šteti, da podatki, potrebni za pravilno uporabo teh živil, ne morejo biti omejeni zgolj na ponovitev že obstoječih podatkov v obvezni označbi hranilne vrednosti, ampak morajo biti v njih podrobno navedene lastnosti in/ali značilnosti navedenih živil.
47
Na drugi strani je v zvezi s ciljem Delegirane uredbe 2016/128 in Uredbe št. 609/2013 iz uvodne izjave 13 prvonavedene uredbe ter iz uvodnih izjav 15 in 26 drugonavedene uredbe razvidno, da je zakonodajalec Unije z določitvijo posebnih zahtev glede označevanja nekaterih živil želel zagotoviti visoko raven varstva ranljivih potrošnikov, da bi jim omogočil natančno opredelitev proizvodov, ki so njihov delni ali edini vir prehrane. Poleg tega je v členu 9(5) Uredbe št. 609/2013 pojasnjeno, da označevanje, predstavitev in oglaševanje živil za posebne zdravstvene namene ne smejo biti zavajajoči.
48
Kot pa je Evropska komisija navedla v pisnem stališču, bi se lahko z navedbo le nekaterih podatkov, ki so že navedeni v obvezni označbi hranilne vrednosti, zavajajoče predstavljala splošna sestava živila in tako zavajali potrošniki. Cilj, ki mu je sledil zakonodajalec Unije s tem, da je v členu 30(3) Uredbe št. 1169/2011 dovolil ponovitev nekaterih podatkov o hranilni vrednosti, in sicer pomagati potrošnikom, da pri nakupu živil enostavno dostopajo do najpomembnejših podatkov o hranilni vrednosti, ni upošteven za živila za posebne zdravstvene namene, saj so ti proizvodi namenjeni uživanju pod zdravniškim nadzorom.
49
Poleg tega člen 7 Delegirane uredbe 2016/128 prepoveduje prehranske in zdravstvene trditve na živilih za posebne zdravstvene namene. V zvezi s tem je, kot izhaja iz uvodne izjave 17 te uredbe, ker so potrošniki živil za posebne zdravstvene namene bolniki s posebno boleznijo, motnjo ali zdravstvenim stanjem in se torej razlikujejo od splošnega zdravega prebivalstva, treba preprečiti, da bi se ta živila promovirala neposredno pri potrošnikih za spodbujanje prodaje teh proizvodov, saj so navedena živila poleg tega primerna za uživanje pod zdravniškim nadzorom.
50
Iz tega izhaja, da je – ob upoštevanju posebne narave teh živil – podana razlaga člena 5(2)(g) in člena 6(2) Delegirane uredbe 2016/128 prav tako v skladu s ciljem te delegirane uredbe in Uredbe št. 609/2013.
51
Ob upoštevanju vseh zgornjih preudarkov je treba na postavljeni vprašanji odgovoriti, da je treba člen 5(2)(g) in člen 6(2) Delegirane uredbe št. 2016/128 razlagati tako, da podatki, navedeni na sprednji strani embalaže živila za posebne zdravstvene namene, o energijski vrednosti in količini različnih hranil, ki sta izraženi na porcijo ali jedilno enoto, medtem ko obvezna označba hranilne vrednosti na zadnji strani te embalaže vsebuje podatke o teh istih elementih na 100 g ali 100 ml, ne pomenijo „opisa lastnosti in/ali značilnosti“ navedenega živila v smislu člena 5(2)(g) te delegirane uredbe, ampak ponovitev podatkov iz te obvezne označbe hranilne vrednosti, ki je s členom 6(2) navedene delegirane uredbe prepovedana.
Stroški
52
Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški navedenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (osmi senat) razsodilo:
Člen 5(2)(g) in člen 6(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/128 z dne 25. septembra 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 609/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede posebnih zahtev za sestavo in informacije pri živilih za posebne zdravstvene namene
je treba razlagati tako, da
podatki, navedeni na sprednji strani embalaže živila za posebne zdravstvene namene, o energijski vrednosti in količini različnih hranil, ki sta izraženi na porcijo ali jedilno enoto, medtem ko obvezna označba hranilne vrednosti na zadnji strani te embalaže vsebuje podatke o teh istih elementih na 100 g ali 100 ml, ne pomenijo „opisa lastnosti in/ali značilnosti“ navedenega živila v smislu člena 5(2)(g) te delegirane uredbe, ampak ponovitev podatkov iz te obvezne označbe hranilne vrednosti, ki je s členom 6(2) navedene delegirane uredbe prepovedana.
Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: švedščina.