62022CJ0210
HOTĂRÂREA CURȚII (Camera a noua)
21 septembrie 2023 (
*1
)
„Trimitere preliminară – Uniunea vamală – Regulamentul (UE) nr. 952/2013 – Codul vamal al Uniunii – Articolul 60 alineatul (2) – Dobândirea originii mărfurilor – Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 – Articolul 32 – Mărfuri în producerea cărora intervin mai multe țări sau teritorii – Anexa 22-01 – Regula primară aplicabilă mărfurilor de la subpoziția 730441 din Sistemul armonizat – Noțiunea de «profil tubular» – «Eboșe tubulare» din oțel de la subpoziția 730449 din Sistemul armonizat, obținute prin formare la cald și care permit producerea de tuburi din oțel prin formare la rece, care se încadrează la subpoziția 730441 din Sistemul armonizat – Validitatea regulii primare”
În cauza C‑210/22,
având ca obiect o cerere de decizie preliminară formulată în temeiul articolului 267 TFUE de Finanzgericht Hamburg (Tribunalul Fiscal din Hamburg, Germania), prin decizia din 2 martie 2022, primită de Curte la 18 martie 2022, în procedura
Stappert Deutschland GmbH
împotriva
Hauptzollamt Hannover,
CURTEA (Camera a noua),
compusă din domnul D. Gratsias, președintele Camerei a zecea, îndeplinind funcția de președinte al Camerei a noua, domnul S. Rodin (raportor) și doamna O. Spineanu‑Matei, judecători,
avocat general: domnul P. Pikamäe,
grefier: doamna K. Hötzel, administratoare,
având în vedere procedura scrisă și în urma ședinței din 9 martie 2023,
luând în considerare observațiile prezentate:
–
pentru Stappert Deutschland GmbH, de K. H. Felderhoff, Rechtsanwalt, K. Harden, Rechtsanwältin, și H.‑M. Wolffgang, Steuerberater;
–
pentru Hauptzollamt Hannover, de T. Röper;
–
pentru guvernul belgian, de S. Baeyens și P. Cottin, în calitate de agenți, asistați de B. Coene și Z‑Z. De Decker, în calitate de experți;
–
pentru guvernul maghiar, de M. Z. Fehér și K. Szíjjártó, în calitate de agenți;
–
pentru Comisia Europeană, de B.‑R. Killmann, F. Moro și M. Salyková, în calitate de agenți,
având în vedere decizia de judecare a cauzei fără concluzii, luată după ascultarea avocatului general,
pronunță prezenta
Hotărâre
1
Cererea de decizie preliminară privește interpretarea și validitatea regulii primare aplicabile mărfurilor de la subpoziția 730441 din Sistemul armonizat de denumire și codificare a mărfurilor (denumit în continuare „SA”), prevăzută în anexa 22-01 la Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei din 28 iulie 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele detaliate ale anumitor dispoziții ale Codului vamal al Uniunii (JO 2015, L 343, p. 1), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul delegat (UE) 2018/1063 al Comisiei din 16 mai 2018 (JO 2018, L 192, p. 1) (denumită în continuare „regulă primară”), în măsura în care aceasta cuprinde un criteriu specific aplicabil „profilurilor tubulare de la poziția 730449” (denumit în continuare „criteriul aplicabil profilurilor tubulare”).
2
Această cerere a fost formulată în cadrul unui litigiu între Stappert Deutschland GmbH (denumită în continuare „Stappert”), pe de o parte, și Hauptzollamt Hannover (biroul vamal principal din Hanovra, Germania) (denumit în continuare „biroul vamal”), pe de altă parte, în legătură cu dobândirea originii produselor tubulare drepte cu o grosime regulată de la subpoziția 730441 din SA.
Cadrul juridic
Dreptul internațional
3
SA a fost instituit prin Convenția internațională privind Sistemul armonizat de denumire și codificare a mărfurilor, încheiată la Bruxelles la 14 iunie 1983 [Recueil des traités des Nations unies, vol. 1503, p. 4, nr. 25910 (1988)], în cadrul Organizației Mondiale a Vămilor (OMV), și aprobată, împreună cu Protocolul de modificare a acesteia din 24 iunie 1986, în numele Comunității Economice Europene prin Decizia 87/369/CEE a Consiliului din 7 aprilie 1987 (JO 1987, L 198, p. 1, Ediție specială, 02/vol. 3, p. 199). Notele explicative ale SA sunt elaborate în cadrul OMV în conformitate cu dispozițiile acestei convenții.
4
Capitolul 72 din SA se intitulează „Fontă, fier și oțel”.
5
Notele explicative ale SA referitoare la acest capitol 72, care se aplică mutatis mutandis produselor din capitolul 73 din SA, prevăd, sub titlul „Considerații generale”:
„[…]
IV. Realizarea produselor finite
Semifabricatele și, în anumite cazuri lingourile, sunt transformate ulterior în produse finite.
Se împart, în general, în produse plate (benzi late, platbande, tole, table) și în produse lungi (bare și tije pentru trefilare (fil machine), bare, profile, sârme).
Aceste transformări se obțin, de obicei, prin deformare plastică fie la cald, pornind de la lingouri sau semifabricate (laminare la cald, forjare, filare la cald), fie la rece pornind de la produse finite la cald (laminare la rece, extruziune, trefilare, tragere), urmată eventual, în anumite cazuri (de exemplu, bare obținute la rece prin matrițare, turnare, calibrare), de operații de finisare.
[…]
B. Deformări plastice la rece
[…]
Produsele obținute la rece se deosebesc de cele laminate sau filate la cald prin următoarele caracteristici:
–
suprafața produselor obținute la rece are un aspect mai bun decât aceea a produselor obținute la cald și nu prezintă niciodată straturi de zgură;
–
toleranțele dimensionale sunt mai reduse la produsele obținute la rece;
–
laminarea la rece vizează mai ales produsele plate subțiri;
–
examenul microscopic al produselor obținute la rece evidențiază o deformare netă a granulelor și orientarea lor în sensul laminării. Dimpotrivă, dacă produsele sunt obținute la cald, granulele vor apărea aproape regulate în urma recristalizării.”
6
Considerațiile generale din notele explicative la SA referitoare la capitolul 73 indică:
„[…]
În aplicarea prevederilor acestui capitol, se consideră ca:
1)
Tuburi și țevi:
Produsele tubulare concentrice cu secțiune constantă, cu un singur gol închis, pe întreaga lor lungime și al căror profil[uri] exterior și interior au aceeași formă. Tuburile și țevile din oțel au o secțiune în principal circulară, ovală, pătrată sau dreptunghiulară. Ele pot avea, în afară de aceasta, o secțiune în formă de triunghi echilateral sau de poligon convex regulat. Se consideră, de asemenea, ca tuburi și țevi, produsele cu o secțiune alta decât circulară, prezentând unghiuri rotunjite pe întreaga lor lungime, ca și tuburile cu extremități supraîngroșate. Ele pot fi polizate, îmbrăcate, curbate (inclusiv serpentinele), filetate și manșonate sau nu, perforate, îngustate, evazate, conice sau echipate cu flanșe, coliere sau inele.
2)
Profile tubulare
Produse tubulare care nu corespund definiției de mai sus și, în principal, cele al căror profil[uri] exterior și interior nu au aceeași formă.
Dispozițiile considerațiilor generale ale notelor explicative de la capitolul 72 se aplică mutatis mutandis și produselor din acest capitol.”
7
Nota explicativă referitoare la poziția 7304 din SA precizează:
„Tuburile, țevile și profilele tubulare de la această poziție pot fi obținute prin diferite procedee:
[…]
B) Filare la cald prin extruziunea unui fier rotund într‑o presă, fie sub sticlă (procedeul Ugine Sejournet), fie sub un alt lubrifiant. Acest procedeu cuprinde, de fapt, operațiunile următoare: străpungere, expansiune sau nu și filare.
Operațiunile definite mai sus sunt urmate de operațiuni de finisare:
–
fie la cald: în acest caz tubul brut trece, după ce a fost reîncălzit, într‑un calibrator‑reducător, trăgător sau nu, iar apoi într‑o mașină de îndreptat țevi;
–
fie la rece pe mandrină, prin tragere pe un banc sau prin laminare pe laminor cu «pas de pelerin» (procedeele Mannesmann sau Megaval). Aceste procedee permit să se obțină, pornind de la tuburi laminate sau extrudate la cald, utilizate drept eboșe, tuburi cu diametre și grosimi mai mici decât cele obținute prin procedeele la cald (se precizează că procedeul Transval permite să se obțină direct tuburi de grosime mică), ca și tuburi cu toleranțe reduse în privința diametrului și a grosimii. Operațiunile la rece permit și obținerea unor grade diferite de finisare a suprafeței, în special obținerea «suprafeței glasate» (tuburi cu un grad de rugozitate mic), necesare de exemplu, pentru cricurile și vinciurile pneumatice și pentru cilindrii hidraulici.
[…]
În ceea ce privește deosebirile între conducte și țevi pe de o parte și profile tubulare pe de altă parte, se au în vedere considerațiile generale ale acestui capitol.
[…]”
Dreptul Uniunii
Codul vamal
8
Articolul 33 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO 2013, L 269, p. 1, rectificare în JO 2016, L 267, p. 2, denumit în continuare „Codul vamal”), intitulat „Decizii cu privire la informațiile obligatorii”, prevede la alineatul (1):
„Autoritățile vamale iau, în baza unei cereri, decizii referitoare la informațiile tarifare obligatorii (decizii ITO) sau decizii referitoare la informațiile obligatorii în materie de origine (decizii IOO).
[…]”
9
Articolul 60 din Codul vamal, intitulat „Dobândirea originii”, prevede la alineatul (2):
„Mărfurile în producerea cărora intervin mai multe țări sau teritorii sunt considerate ca fiind originare din țara sau din teritoriul în care au fost supuse ultimei transformări sau prelucrări substanțiale, justificate economic, efectuate într‑o întreprindere echipată în acest scop și din care a rezultat un produs nou sau care reprezintă un stadiu de fabricație important.”
10
Articolul 62 din Codul vamal, intitulat „Delegarea de competențe”, prevede:
„Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 284 pentru a stabili normele conform cărora mărfurile, pentru care este necesară stabilirea originii nepreferențiale în vederea aplicării măsurilor Uniunii menționate la articolul 59, sunt considerate ca fiind obținute în întregime într‑o singură țară sau într‑un singur teritoriu sau ca fiind supuse ultimei transformări sau prelucrări substanțiale, justificate economic, efectuate într‑o întreprindere echipată în acest scop și din care a rezultat un produs nou sau care reprezintă un stadiu de fabricație important într‑o țară sau pe un teritoriu, în conformitate cu articolul 60.”
11
Articolul 284 din acest cod, intitulat „Exercitarea delegării”, precizează modalitățile în care se exercită aceasta.
Regulamentul delegat 2015/2446
12
În exercitarea competenței pe care i‑o conferă articolul 62 din Codul vamal, Comisia a adoptat Regulamentul delegat 2015/2446.
13
Considerentul (20) al acestui regulament delegat are următorul cuprins:
„Prin Decizia 94/800/CE [a Consiliului din 22 decembrie 1994 privind încheierea, în numele Comunității Europene, referitor la domeniile de competența sa, a acordurilor obținute în cadrul negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay (1986-1994) (JO 1994, L 336, p. 1, Ediție specială, 11/vol. 10, p. 3)], Consiliul a aprobat Acordul privind regulile de origine (OMC‑GATT 1994), anexat la actul final semnat la Marrakech la 15 aprilie 1994. Acordul privind regulile de origine prevede că stabilirea regulilor specifice de origine pentru anumite sectoare de produse ar trebui înainte de toate să se bazeze pe țara în care procesul de producție a determinat o schimbare în clasificarea tarifară. Numai în cazul în care acest criteriu nu permite să se determine țara ultimei transformări substanțiale pot fi utilizate alte criterii, cum ar fi un criteriu de valoare adăugată sau stabilirea unei operațiuni specifice de prelucrare. Având în vedere că Uniunea s‑a constituit ca parte la acordul respectiv, este oportun să se prevadă dispoziții în legislația vamală a Uniunii, care să reflecte principiile prevăzute în acordul respectiv în ceea ce privește stabilirea țării în care mărfurile au fost supuse ultimei transformări substanțiale.”
14
Articolul 32 din regulamentul delegat menționat, intitulat „Mărfurile a căror producție implică mai multe țări sau teritorii [articolul 60 alineatul (2) din [Codul vamal]]”, prevede:
„Mărfurile enumerate în anexa 22-01 se consideră că au fost supuse ultimei transformări sau prelucrări substanțiale, care a dus la fabricarea unui produs nou sau care reprezintă un stadiu important de fabricație într‑o țară sau teritoriu în care normele cuprinse în anexa menționată sunt îndeplinite sau care este identificat(ă) în normele menționate.”
15
Anexa 22-01 la acest regulament delegat este intitulată „Note introductive și lista operațiunilor de prelucrare sau transformare substanțială care conferă originea nepreferențială”. Această anexă cuprinde o parte intitulată „Note introductive”, iar puncte 2 și 3 din aceasta au următorul cuprins:
„2. Aplicarea regulilor din prezenta anexă
[…]
2.1
Regulile prevăzute în prezenta anexă se aplică mărfurilor pe baza clasificării lor în [SA], dar și pe baza altor criterii care pot fi prevăzute în plus față de pozițiile sau subpozițiile [SA] create special în scopul prezentei anexe. O poziție sau o subpoziție a [SA] care este divizată în continuare pe baza acestor criterii este denumită în prezenta anexă «poziție fracționată» sau «subpoziție fracționată». […]
Clasificarea mărfurilor la poziții sau subpoziții ale [SA] este reglementată de Regulile generale de interpretare a [SA] și de orice notă referitoare la secțiuni, capitole și subpoziții ale acestui sistem. Aceste note și reguli sunt parte integrantă din Nomenclatura combinată, care figurează în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului [din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (JO 1987, L 256, p. 1, Ediție specială, 02/vol. 4, p. 3)][NC]. Pentru identificarea corectă a unei poziții fracționate sau a unei subpoziții fracționate pentru anumite mărfuri din prezenta anexă, Regulile generale de interpretare a [SA] și orice notă referitoare la secțiuni, capitole și subpoziții ale acestui sistem se aplică mutatis mutandis, cu excepția cazului în care prezenta anexă prevede dispoziții contrare.
[…]
3. Glosar
Atunci când se bazează pe o modificare a clasificării tarifare, regulile primare de la nivelul subdiviziunilor pot fi exprimate cu ajutorul abrevierilor de mai jos.
[…]
CTH – modificare către poziția în cauză de la orice altă poziție
[…]”
16
Capitolul 73 din anexa menționată este intitulat „Articole din fontă, din fier sau din oțel”. Acesta cuprinde printre altele o „Regulă reziduală de capitol” care are următorul cuprins:
„Atunci când țara de origine nu poate fi stabilită prin aplicarea regulilor primare, țara de origine a mărfurilor este țara din care este originară partea cea mai mare din materiale, stabilită pe baza valorii materialelor.”
17
Capitolul 73 menționat conține un tabel care indică regulile primare care trebuie aplicate pentru a stabili țara sau teritoriul de origine al mărfurilor menționate în acesta și identificate în conformitate cu poziția sau subpoziția lor din SA, în special regula primară aplicabilă tuburilor și țevilor trase sau laminate la rece, din oțel inoxidabil fără sudură, cu secțiune circulară, care se încadrează la subpoziția 730441 din SA. Tabelul menționat are următorul cuprins:
„Cod SA 2017
Descrierea mărfurilor
Reguli primare
[…]
7304
Tuburi, țevi și profile tubulare, fără sudură, din fier sau din oțel.
Conform precizărilor referitoare la subpoziții
[…]
Altele, cu secțiunea circulară, din oțeluri inoxidabile:
7304 41
- - Trase sau laminate la rece
CTH; sau modificare de la profilele tubulare de la subpoziția 7304 49
7304 49
- - Altele
CTH”
Litigiul principal și întrebările preliminare
18
La 20 ianuarie 2016, Stappert, o societate de comerț cu oțel, a solicitat biroului vamal o IOO, în conformitate cu articolul 33 din Regulamentul nr. 952/2013, în vederea importului din Coreea de Sud de tuburi și țevi fără sudură din oțel inoxidabil de la subpoziția 730441 din SA (denumite în continuare „tuburile în cauză”). Procesul de fabricație a tuburilor este următorul: lingourile din oțel masiv sunt supuse, într‑o primă etapă, în China, unei transformări printr‑o deformare plastică la cald prin extruziune într‑o presă (formare la cald). Produsele semifinite astfel obținute (denumite în continuare „eboșele tubulare”) se încadrează la subpoziția 730449 din SA. Într‑o a doua etapă, eboșele tubulare sunt transportate în Coreea de Sud pentru a fi supuse unei laminări la rece și unei trageri pentru a forma tuburi. Potrivit Stappert, Coreea de Sud trebuie reținută ca fiind țara de origine a tuburilor în cauză, în conformitate cu articolul 60 alineatul (2) din Codul vamal. Acest lucru ar avea drept consecință faptul că nu ar trebui percepută nicio taxă antidumping la importul acestor tuburi, ceea ce nu ar fi cazul dacă țara de origine ar fi China.
19
Prin decizia din 16 iunie 2017, biroul vamal a considerat că tuburile aveau aceeași origine nepreferențială ca și eboșele tubulare, și anume China. Potrivit biroului vamal, în conformitate cu regula primară, originea tuburilor trebuia să fie stabilită de fapt în funcție de țara în care au fost fabricate eboșele tubulare.
20
Stappert a formulat o contestație împotriva acestei decizii, susținând că ultima etapă de transformare substanțială, justificată din punct de vedere economic, trebuie să fie determinantă pentru dobândirea originii. Or, în speță, această din urmă etapă s‑ar fi efectuat în Coreea de Sud.
21
Prin decizia din 23 noiembrie 2018, biroul vamal a respins această contestație. Potrivit acestuia, pe de o parte, în Coreea de Sud, nu intervine nicio modificare a poziției tarifare. Pe de altă parte, contrar celor susținute de Stappert, eboșele tubulare fabricate în China nu ar putea fi considerate „profiluri tubulare” de la subpoziția 730449 din SA, în sensul criteriului aplicabil profilurilor tubulare, care ar fi ulterior transformate la rece în Coreea de Sud. Potrivit biroului vamal, noțiunea de „profiluri tubulare” trebuie interpretată în conformitate cu notele explicative referitoare la capitolul 73 din SA, iar din acestea ar rezulta că eboșele tubulare nu sunt „profiluri tubulare”, ci „tuburi”.
22
Stappert a sesizat instanța de trimitere, Finanzgericht Hamburg (Tribunalul Fiscal din Hamburg, Germania), cu o acțiune având ca obiect, în principal, obținerea unei IOO prin care să se constate că țara de origine a tuburilor în cauză este Coreea de Sud și, în subsidiar, declararea nelegalității refuzului biroului vamal de a constata această origine.
23
În acest context, instanța de trimitere ridică, mai întâi, problema dacă noțiunea de „profiluri tubulare”, în sensul regulii primare, include produse precum eboșele tubulare.
24
În primul rând, potrivit acestei instanțe, conținutul acestei noțiuni nu poate fi dedus din geneza regulii primare, mai precis prin referire la documente redactate cu ocazia negocierilor care au avut loc în cadrul programului de lucru referitor la Acordul privind regulile de origine, menționat în cuprinsul considerentului (20) al Regulamentului delegat 2015/2446, care nu precizează ce trebuie să se înțeleagă prin „profiluri tubulare” de la subpoziția 730449 din SA.
25
În al doilea rând, potrivit instanței de trimitere, trebuie să se acorde prioritate interpretării care corespunde cel mai bine criteriilor de apreciere legate de origine, iar o interpretare în termeni tarifari nu ar trebui să contravină criteriilor prevăzute la articolul 60 alineatul (2) din Codul vamal.
26
În al treilea rând, instanța de trimitere arată că notele introductive din anexa 22-01 la Regulamentul delegat 2015/2446 nu se referă la notele explicative ale SA.
27
În al patrulea rând, această instanță apreciază că procesul de fabricație avut în vedere în regula primară este cel descris în special în notele explicative referitoare la poziția 7304 din SA, din care s‑ar putea deduce că tuburile laminate sau filate la cald sunt utilizate ca produse intermediare și ar reprezenta, prin urmare, „profiluri tubulare”, în sensul criteriului menționat.
28
În al cincilea rând, nu ar exista o taxonomie uniformă pentru descrierea operațiunilor în discuție în litigiul principal.
29
În al șaselea rând, în cazul în care noțiunea de „profil tubular” ar trebui interpretată în conformitate cu notele explicative ale SA referitoare la capitolul 73 din acesta, dobândirea originii ar depinde exclusiv de forma materialului, ceea ce instanței de trimitere i se pare că reprezintă o aplicare arbitrară a articolului 60 alineatul (2) din Codul vamal.
30
În plus, din considerentul (33) al Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/2093 al Comisiei din 15 noiembrie 2017 de încheiere a anchetei cu privire la posibila eludare a măsurilor antidumping instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1331/2011 al Consiliului privind importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil, originare din Republica Populară Chineză prin importuri expediate din India, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din India, și de încetare a înregistrării acestor importuri impusă prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/272 al Comisiei (JO 2017, L 299, p. 1) rezultă că formarea la rece transformă substanțial un tub sau o țeavă și îi alterează în mod ireversibil caracteristicile esențiale, astfel încât dimensiunile și proprietățile sale fizice, mecanice și metalurgice s‑ar modifica, după cum ar reieși din considerațiile generale ale notelor explicative ale SA referitoare la capitolul 72 din SA, care sunt relevante pentru capitolul 73 din SA.
31
În al șaptelea rând, instanța de trimitere consideră că, pe plan tehnic, interpretarea noțiunii de „profil tubular” pe baza notelor explicative ale SA referitoare la capitolul 73 din SA nu are niciun interes practic. În fapt, transformarea prin formare la rece a unui profil tubular, în sensul definiției care figurează în aceste note explicative, deși este posibilă din punct de vedere tehnic, ar implica costuri prohibitive, astfel încât procedeul de fabricație a tuburilor cel mai frecvent utilizat ar fi transformarea la rece a tuburilor prelucrate la cald.
32
În al optulea rând, potrivit acestei instanțe, nu toate produsele de la subpoziția 730449 din SA pot fi transformate. Or, eboșele tubulare ar fi produse care nu pot fi utilizate până când nu au fost transformate. În această privință, faptul că materialul din care sunt fabricate tuburi de la subpoziția 730441 din SA nu a făcut obiectul unui test de conformitate cu un standard industrial referitor la tuburile și țevile fără sudură prelucrate la cald ar demonstra că acest material trebuie în mod necesar să facă obiectul unei transformări ulterioare.
33
În continuare, în ipoteza în care originea tuburilor în cauză nu ar trebui să fie stabilită în conformitate cu criteriul aplicabil profilurilor tubulare sau dacă s‑ar dovedi imposibil să se răspundă la prima întrebare, instanța de trimitere ridică problema dacă acest criteriu este nevalid din cauza lipsei de motivare, a lipsei de precizie sau a incompatibilității sale cu articolul 60 alineatul (2) din Codul vamal.
34
În sfârșit, instanța de trimitere se întreabă, în ipoteza în care regula primară ar fi invalidată în măsura în care se referă la criteriul aplicabil profilurilor tubulare, care normă de drept al Uniunii ar trebui să se aplice în acest caz pentru a stabili originea tuburilor în cauză.
35
În aceste condiții, Finanzgericht Hamburg (Tribunalul Fiscal din Hamburg) a hotărât să suspende judecarea cauzei și să adreseze Curții următoarele întrebări preliminare:
„1)
Noțiunea de «profiluri tubulare» utilizată în [regula primară], care condiționează dobândirea originii de o «modificare de la profilurile tubulare de la subpoziția 730449» […], acoperă [o marfă de] la subpoziția 730449 din SA, fabricată la cald, dreaptă și cu perete de grosime uniformă, care nu îndeplinește cerințele unui standard tehnic pentru țevi din oțel inoxidabil fabricate la cald, fără sudură și din care se produc, prin prelucrare la rece, tuburi și țevi cu secțiune și perete de grosimi diferite?
2)
În cazul unui răspuns negativ sau în cazul în care nu se poate răspunde la prima întrebare: [criteriul aplicabil profilurilor tubulare] încalcă articolul 60 alineatul (2), articolul 284 din [Codul vamal] și articolul 290 TFUE, întrucât:
(a)
este lipsit de motivare,
(b)
este prea vag sau
(c)
exclude de la dobândirea originii operațiunile de prelucrare care ar conferi originea potrivit articolului 60 alineatul (2) din [Codul vamal]?
3)
În cazul unui răspuns afirmativ la a doua întrebare: Dobândirea originii mărfurilor de la subpoziția 730441 din [SA] în litigiul principal se stabilește potrivit [regulii primare] «CTH», potrivit regulii reziduale [prevăzute la capitolul 73 din anexa 22-01 la Regulamentul delegat 2015/2446] sau potrivit articolului 60 alineatul (2) din Codul vamal?”
Cu privire la întrebările preliminare
Cu privire la prima întrebare
36
Prin intermediul primei întrebări, instanța de trimitere solicită în esență să se stabilească dacă regula primară trebuie interpretată în sensul că se încadrează în noțiunea de „profil tubular”, în sensul acestei reguli, „eboșele tubulare” formate la cald, drepte și cu perete de grosime uniformă, care nu îndeplinesc cerințele unui standard tehnic pentru tuburi, fără sudură, din oțel inoxidabil, prelucrate la cald și din care sunt fabricate, prin transformare la rece, tuburi cu secțiune și perete de grosimi diferite, care sunt cuprinse la subpoziția 730441 din SA.
37
În conformitate cu regula primară, tuburile, țevile și profilurile tubulare de la subpoziția 730441 din SA sunt considerate ca fiind originare din țara în care au fost fabricate prin filare sau laminare la rece (reducere la rece), dacă au fost fabricate fie din produse care se încadrează la o altă poziție a SA, fie din „profiluri tubulare de la subpoziția 730449” din SA.
38
Din cuprinsul punctului 2.1. din notele introductive ale anexei 22-01 la Regulamentul delegat 2015/2446 reiese, pe de o parte, că regulile prevăzute în această anexă se aplică mărfurilor pe baza clasificării lor în SA, dar și pe baza altor criterii care pot fi prevăzute în plus față de pozițiile sau subpozițiile acestui sistem create în special în scopul anexei menționate și, pe de altă parte, că, pentru identificarea corectă a unei poziții sau subpoziții pentru anumite mărfuri menționate în aceeași anexă, Regulile generale de interpretare a SA și orice notă referitoare la secțiuni, capitole și subpoziții ale acestui sistem se aplică mutatis mutandis, cu excepția cazului în care această anexă 22-01 prevede dispoziții contrare.
39
În plus, în ceea ce privește interpretarea pozițiilor și subpozițiilor din SA, ar trebui să se țină seama de faptul că notele explicative ale SA, ca atare, constituie elemente valabile în vederea interpretării (a se vedea în acest sens Hotărârea din 18 iunie 2020, Hydro Energo, C‑340/19, EU:C:2020:488, punctul 36).
40
Potrivit considerațiilor generale din notele explicative ale SA referitoare la capitolul 73 din acesta, la care nota explicativă referitoare la poziția 7304 din SA face trimitere explicită, produsele tubulare concentrice cu secțiune constantă, cu un singur gol închis, pe întreaga lor lungime și ale căror profiluri exterior și interior au aceeași formă constituie „tuburi și țevi”, în sensul capitolului 73 din SA, în timp ce produsele tubulare care nu corespund definiției tuburilor și a țevilor și în principal cele ale căror profiluri exterior și interior nu au aceeași formă constituie „profiluri tubulare”.
41
În schimb, noțiunea de „eboșă tubulară” nu este menționată în considerațiile generale amintite la punctul anterior. Rezultă că, în scopul aplicării regulii primare, produsele calificate drept „eboșe tubulare” constituie fie „tuburi și țevi”, fie „profiluri tubulare”, în sensul capitolului 73 din SA.
42
Din dosarul de care dispune Curtea reiese că tuburile în cauză, pe care Stappert intenționează să le importe, au fost obținute din eboșe tubulare care se încadrează în noțiunea de „tub și țeavă”, în sensul notelor explicative referitoare la capitolul 73 din SA, astfel cum a fost amintită la punctul 40 din prezenta hotărâre, în special deoarece sunt descrise ca fiind drepte și cu perete de grosime uniformă.
43
Ca atare, aceste eboșe tubulare nu se pot încadra, așadar, în noțiunea de „profiluri tubulare”, nici în sensul capitolului 73 din SA, nici în sensul regulii primare.
44
Este necesar să se precizeze, în această privință, că nu reiese nicidecum din definițiile noțiunilor de „profil tubular” și de „tub” sau de „țeavă”, amintite la punctul 40 din prezenta hotărâre, că produsele astfel vizate ar trebui să fie conforme cu cerințele unui standard tehnic pentru a se putea încadra în aceste noțiuni.
45
În plus, faptul că în special nota explicativă referitoare la poziția 7304 din SA descrie un proces de producție a tuburilor prin transformare la rece din tuburi laminate sau filate la cald utilizate ca eboșe, fără a menționa producerea de tuburi sau de țevi pornind de la profiluri tubulare, nu înseamnă în mod necesar că această din urmă producție nu este posibilă, nota explicativă amintită precizând, de altfel, că tuburile, țevile și profilurile tubulare de la poziția 7304 din SA „pot fi obținute prin diferite procedee”.
46
Instanța de trimitere arată că o interpretare a noțiunii de „profil tubular” vizată de regula primară într‑un sens conform cu indicațiile care figurează în notele explicative ale SA referitoare la capitolul 73 din acesta ar fi de natură să pună în discuție validitatea acestei reguli, în special în raport cu articolul 60 alineatul (2) din Codul vamal.
47
Desigur, potrivit unui principiu general de interpretare, un act al Uniunii trebuie interpretat, în măsura posibilului, astfel încât să nu se repună în discuție validitatea acestuia (a se vedea Hotărârea din 13 septembrie 2018, UBS Europe și alții, C‑358/16, EU:C:2018:715, punctul 53, precum și jurisprudența citată).
48
Cu toate acestea, o interpretare a noțiunilor cuprinse în regulile primare care s‑ar îndepărta de domeniul de aplicare al acestora în sensul SA ar afecta coerența internă a Regulamentului delegat 2015/2446 (a se vedea prin analogie Hotărârea din 17 iunie 2021, Republica Cehă/Comisia (C‑862/19 P, EU:C:2021:493, punctul 52).
49
Rezultă că trebuie să se răspundă la prima întrebare că regula primară trebuie interpretată în sensul că nu se încadrează în noțiunea de „profil tubular”, în sensul acestei reguli, „eboșele tubulare” formate la cald, drepte și cu perete de grosime uniformă, care nu îndeplinesc cerințele unui standard tehnic pentru tuburi, fără sudură, din oțel inoxidabil, prelucrate la cald și din care sunt fabricate, prin transformare la rece, tuburi cu secțiune și perete de grosimi diferite, cuprinse la subpoziția 730441 din SA.
Cu privire la a doua întrebare
50
A doua întrebare privește validitatea criteriului aplicabil profilurilor tubulare din cauza excluderii de la dobândirea originii a mărfurilor de la subpoziția 730441 din SA obținute la rece din tuburi și țevi de la subpoziția 730449 din SA. Totuși, acest criteriu nu constituie decât unul dintre cele două criterii alternative prevăzute de regula primară, cele două criterii excluzând o asemenea dobândire a originii pentru aceste mărfuri.
51
Prin urmare, trebuie să se considere că, prin intermediul celei de a doua întrebări, instanța de trimitere solicită Curții în esență să se pronunțe cu privire la validitatea regulii primare în raport cu articolul 290 TFUE, cu principiul securității juridice și cu articolul 60 alineatul (2) din Codul vamal.
52
Cu titlu introductiv, trebuie arătat că, potrivit articolului 62 din Codul vamal, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate pentru a stabili normele conform cărora se consideră că mărfurile au fost supuse ultimei transformări sau prelucrări substanțiale, justificate economic, efectuate într‑o întreprindere echipată în acest scop și din care a rezultat un produs nou sau care reprezintă stadiu de fabricație important într‑o anumită țară sau teritoriu, în conformitate cu articolul 60 din acest cod. Scopul acestor acte este de a preciza modul în care trebuie interpretate și aplicate în situații concrete criteriile abstracte stabilite în această din urmă dispoziție (a se vedea în acest sens Hotărârea din 20 mai 2021, Renesola UK, C‑209/20, EU:C:2021:400, punctul 33).
53
Totuși, exercitarea acestei competențe se supune, astfel cum rezultă dintr‑o jurisprudență constantă a Curții, respectării anumitor cerințe (a se vedea în acest sens Hotărârea din 20 mai 2021, Renesola UK, C‑209/20, EU:C:2021:400, punctul 34). Obiectivele urmărite de un regulament delegat trebuie să fie de natură să justifice adoptarea sa, regulamentul trebuie să respecte cerința motivării care se impune unui astfel de act, iar aprecierile Comisiei referitoare la stabilirea țării de origine a produselor cărora le este aplicabil regulamentul respectiv nu trebuie să fie afectate de o eroare de drept sau de o eroare vădită de apreciere în raport cu articolul 60 alineatul (2) din Codul vamal (a se vedea în acest sens Hotărârea din 20 mai 2021, Renesola UK, C‑209/20, EU:C:2021:400, punctele 40 și 42).
54
În concret, această origine trebuie, în orice caz, să fie stabilită în funcție de criteriul determinant reprezentat de „ultima transformare sau prelucrare substanțială” a mărfurilor în discuție. Această expresie trebuie înțeleasă, la rândul ei, ca făcând trimitere la etapa procesului de producție în cursul căreia aceste mărfuri dobândesc modul în care urmează să fie utilizate, precum și proprietăți și o compoziție specifice pe care nu le aveau înainte și care nu urmează să sufere ulterior modificări calitative importante (Hotărârea din 20 mai 2021, Renesola UK, C‑209/20, EU:C:2021:400, punctul 38 și jurisprudența citată).
55
Examinarea pe cale judiciară a temeiniciei unui act precum anexa 22-01 din Regulamentul delegat 2015/2446 poate privi aspectul dacă, independent de orice eroare de drept, Comisia a săvârșit o eroare vădită de apreciere atunci când a efectuat această punere în aplicare a articolului 60 alineatul (2) din Codul vamal ținând seama de situația concretă în discuție (a se vedea în acest sens Hotărârea din 20 mai 2021, Renesola UK, C‑209/20, EU:C:2021:400, punctul 39 și jurisprudența citată).
56
Rezultă că, deși Comisia dispune de o putere de apreciere pentru aplicarea criteriilor generale prevăzute la articolul 60 alineatul (2) din Codul vamal în cazul unor prelucrări și transformări specifice, ea nu poate, în lipsa unor justificări obiective, să adopte soluții complet diferite pentru prelucrări și transformări similare (a se vedea prin analogie Hotărârea din 23 martie 1983, Cousin și alții, 162/82, EU:C:1983:93, punctul 21).
57
În ceea ce privește criteriul modificării poziției tarifare prevăzut de regula primară, Curtea a statuat deja că nu este suficientă căutarea criteriilor care definesc originea mărfurilor în clasificarea tarifară a produselor transformate, întrucât Tariful vamal comun nu a fost conceput în funcție de determinarea originii produselor, ci în funcție de cerințe proprii (a se vedea în acest sens Hotărârea din 11 februarie 2010, Hoesch Metals and Alloys, C‑373/08, EU:C:2010:68, punctul 42 și jurisprudența citată).
58
Deși este desigur corect că modificarea poziției tarifare a unei mărfi, cauzată de operațiunea de transformare a acesteia, constituie o dovadă a caracterului substanțial al transformării sau al prelucrării acesteia, nu este mai puțin adevărat că o transformare sau o prelucrare poate prezenta un caracter substanțial chiar în lipsa unei astfel de modificări de poziție. Criteriul modificării poziției tarifare acoperă majoritatea situațiilor, dar nu permite identificarea tuturor situațiilor în care transformarea sau prelucrarea mărfurilor este substanțială (a se vedea în acest sens Hotărârea din 11 februarie 2010, Hoesch Metals and Alloys, C‑373/08, EU:C:2010:68, punctul 43 și jurisprudența citată).
59
Astfel, pentru a acorda originea mărfurilor de la subpoziția 730441 din SA, regula primară prevede, pe lângă criteriul modificării poziției tarifare, criteriul modificării pornind de la profilurile tubulare de la subpoziția 730449 din acest sistem, care are ca obiectiv completarea și corectarea primului criteriu (a se vedea prin analogie Hotărârea din 23 martie 1983, Cousin și alții, 162/82, EU:C:1983:93, punctul 17).
60
Or, trebuie să se constate, asemenea instanței de trimitere, că criteriul aplicabil profilurilor tubulare stabilește o diferență de tratament. Astfel, în temeiul acestui criteriu, formarea la rece a unui produs de la subpoziția 730449 din SA, ale cărui profiluri exterior și interior nu au aceeași formă și care constituie, așadar, un „profil tubular”, în sensul notelor explicative ale SA referitoare la capitolul 73 din acesta, într‑un produs cu aceleași forme, dar proprietăți diferite ca urmare a acestui tip de formare și care constituie, așadar, tot un „profil tubular”, în sensul acelorași note, determină originea produsului finit, acesta din urmă fiind considerat, prin urmare, rezultatul unei „transformări sau prelucrări substanțiale”, în sensul articolului 60 alineatul (2) din Codul vamal. În schimb, formarea la rece a unui produs, care se găsește și acesta la subpoziția 730449 din SA și care constă într‑un produs tubular concentric ale cărui profiluri exterior și interior au aceeași formă și care constituie, așadar, un „tub” sau o „țeavă”, în sensul notelor explicative ale SA referitoare la capitolul 73 din acesta, într‑un produs cu aceleași forme, dar proprietăți de asemenea diferite ca urmare a acestui tip de formare, și care constituie, prin urmare, un alt „tub sau țeavă”, în sensul acelorași note, nu determină originea produsului finit. În fapt, potrivit criteriului aplicabil profilurilor tubulare, numai acest din urmă produs este considerat ca nefiind rezultatul unei transformări substanțiale, în sensul articolului 60 alineatul (2) menționat.
61
Întrucât Comisia nu a furnizat nicio justificare convingătoare care să permită explicarea obiectivă a acestei diferențe de tratament între, pe de o parte, tuburi sau țevi și, pe de altă parte, profiluri tubulare, care, toate, se încadrează la subpoziția 730441 din SA și au fost obținute din produse care se încadrează la subpoziția 730449 din SA, pare contradictoriu și discriminatoriu ca regula primară să prevadă că formarea la rece poate determina originea profilurilor tubulare prin recurgerea la un criteriu alternativ, în timp ce același tip de formare aplicat tuburilor și țevilor nu poate determina originea acestora decât prin referire la un singur criteriu, considerabil mai sever (a se vedea prin analogie Hotărârea din 23 martie 1983, Cousin și alții, 162/82, EU:C:1983:93, punctul 21).
62
Această concluzie este confirmată de constatarea care figurează în cuprinsul considerentului (33) al Regulamentului de punere în aplicare 2017/2093, potrivit căreia tuburile și țevile sunt supuse, ca urmare a formării lor la rece, unei transformări substanțiale. În fapt, această constatare se bazează pe observația că acest mod de formare conduce la modificări ireversibile în ceea ce privește proprietățile lor fizice, mecanice și metalurgice. Or, asemenea modificări sunt susceptibile să determine originea unui produs, astfel cum rezultă din jurisprudența amintită la punctul 54 din prezenta hotărâre.
63
Pe de altă parte, afirmația contrară formulată de Comisie în cadrul prezentei trimiteri preliminare, potrivit căreia formarea la rece nu modifică proprietățile metalurgice ale tuburilor și ale țevilor, nu are niciun fundament verificabil din punct de vedere obiectiv și este în orice caz contrazisă de afirmațiile cuprinse la punctul IV secțiunea B al doilea paragraf din considerațiile generale care figurează în notele explicative ale SA referitoare la capitolul 72 din acesta.
64
În aceste condiții, trebuie să se constate că, în măsura în care exclude posibilitatea ca modificarea poziției tarifare care rezultă din transformarea tuburilor și a țevilor de la subpoziția 730449 din SA în tuburi, țevi și profiluri tubulare, fără sudură, din fier sau din oțel, trase sau laminate la rece (reduse la rece) de la subpoziția 730441 din SA, să confere acestora din urmă caracterul de produse originare din țara în care a avut loc această modificare, regula primară nu este conformă cu dispozițiile articolului 60 alineatul (2) din Codul vamal, astfel încât, prin adoptarea acestei reguli, Comisia a săvârșit o eroare vădită de apreciere.
65
În acest context, trebuie să se constate că regula primară este lipsită de validitate în măsura în care exclude ca anumite operațiuni să confere unui produs caracterul de produs originar din țara în care au avut loc aceste operațiuni, atunci când operațiuni analoage determină dobândirea originii în cazul unor produse similare (a se vedea prin analogie Hotărârea din 23 martie 1983, Cousin și alții, 162/82, EU:C:1983:93, punctele 20 și 21).
66
Rezultă că trebuie să se răspundă la a doua întrebare că regula primară este lipsită de validitate în măsura în care exclude posibilitatea ca modificarea poziției tarifare care rezultă din transformarea tuburilor și a țevilor de la subpoziția 730449 din SA în tuburi, țevi și profiluri tubulare, fără sudură, din fier sau din oțel, trase sau laminate la rece (reduse la rece) de la subpoziția 730441 din SA, să confere acestora din urmă caracterul de produse originare din țara în care a avut loc această modificare.
Cu privire la a treia întrebare
67
A treia întrebare se întemeiază pe premisa că regula primară este nevalidă, cel puțin în ceea ce privește criteriul modificării pornind de la profiluri tubulare de la subpoziția 730449. Or, din răspunsul la a doua întrebare reiese că acest criteriu al regulii menționate nu este lipsit de validitate decât în măsura în care exclude de la determinarea originii unui produs finit de la subpoziția 730441 din SA modificarea pornind de la tuburi și țevi de la subpoziția 730449 din SA, ceea ce înseamnă că regula primară este aplicabilă și unei astfel de modificări. Prin urmare, nu este necesar să răspundă la a treia întrebare preliminară.
Cu privire la cheltuielile de judecată
68
Întrucât, în privința părților din litigiul principal, procedura are caracterul unui incident survenit la instanța de trimitere, este de competența acesteia să se pronunțe cu privire la cheltuielile de judecată. Cheltuielile efectuate pentru a prezenta observații Curții, altele decât cele ale părților menționate, nu pot face obiectul unei rambursări.
Pentru aceste motive, Curtea (Camera a noua) declară:
1)
Regula primară aplicabilă mărfurilor de la subpoziția 730441 din Sistemul armonizat de denumire și codificare a mărfurilor, prevăzută în anexa 22-01 la Regulamentul delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei din 28 iulie 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele detaliate ale anumitor dispoziții ale Codului vamal al Uniunii, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul delegat (UE) 2018/1063 al Comisiei din 16 mai 2018,
trebuie interpretată în sensul că
nu se încadrează în noțiunea de „profil tubular”, în sensul acestei reguli, „eboșele tubulare” formate la cald, drepte și cu perete de grosime uniformă, care nu îndeplinesc cerințele unui standard tehnic pentru tuburi, fără sudură, din oțel inoxidabil, prelucrate la cald și din care sunt fabricate, prin transformare la rece, tuburi cu secțiune și perete de grosimi diferite, cuprinse la subpoziția 730441 din Sistemul armonizat de denumire și codificare a mărfurilor.
2)
Regula primară aplicabilă mărfurilor de la subpoziția 730441 din Sistemul armonizat de denumire și codificare a mărfurilor, prevăzută în anexa 22-01 la Regulamentul delegat 2015/2446, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul delegat 2018/1063, este lipsită de validitate în măsura în care exclude posibilitatea ca modificarea poziției tarifare care rezultă din transformarea tuburilor și a țevilor de la subpoziția 730449 din acest sistem armonizat în tuburi, țevi și profiluri tubulare, fără sudură, din fier sau din oțel, trase sau laminate la rece (reduse la rece) de la subpoziția 730441 din sistemul armonizat amintit, să confere acestora din urmă caracterul de produse originare din țara în care a avut loc această modificare.
Semnături
(
*1
)	Limba de procedură: germana.