2-20-135477  
      
  
KOHTUOTSUS  
 EESTI VABARIIGI NIMEL  
  
Kohus   Harju Maakohus Tallinna kohtumaja  
Kohtukoosseis  Kohtunik Karin Sonntak  
Otsuse tegemise aeg ja koht   17. august 2021. a Lubja 4, Tallinn  
Tsiviilasja number  2-20-135477  
Tsiviilasi  E. Ü. hagi Air Baltic Corporation AS vastu hüvitise, viivise 
ja võla sissenõudmiskulu väljamõistmiseks.  
Tsiviilasja hind 352,94eurot.  
Menetlusosalised ja nende 
esindajad  
Hageja: E. Ü. (isikukood xxx, elukoht xxx)  
Hageja  lepinguline  esindaja:  Kaspar 
 Vahtre  (e-post kaspar@lwrd.eu)   
Kostja: Air Baltic Corporation AS (Läti registrikood 
40003245752, asukoht Tehnikas 3, Marupes LV -1053, Läti 
Vabariik, e-post info@airbaltic.lv)  
Kostja lepingulised esindajad: vandeadvokaat Annika Soom ja 
advokaat Ken Kaarel Gross (Advokaadibüroo RASK;  
Rotermanni 8, 10111 Tallinn, e-post menetlus@rask.ee)  
Asja läbivaatamine  Lihtmenetluses   
    
RESOLUTSIOON  
1. Võtta vastu hagist loobumine põhinõude, so 277.32 euro ulatuses.  
2. Rahuldada osaliselt E. Ü. hagi Air Baltic Corporation AS vastu.  
3. Välja mõista Air Baltic Corporation AS -lt E. Ü. kasuks viivis 16.89 eurot ja 
sissenõudmiskulu 40 euro.   
  
Menetluskulude jaotus  
4. Menetluskulud jätta kostja kanda.  
5. Välja mõista  Air Baltic Corporation AS-lt E. Ü. kasuks menetluskulu summas 350 eurot.
2  
6. Välja mõista Air Baltic Corporation AS -lt E. Ü. kasuks viivis protsendina hüvitamisele 
kuuluvatelt menetluskuludelt (350 eurot) menetluskulude suurust kindlaks tegeva lahendi 
jõustumisest alates kuni täitmiseni võlaõigusseaduse § 113 lõike 1 teises lauses ettenähtud 
määras.   
Edasikaebamise kord  
Kohtuotsusele võib esitada apellatsioonkaebuse Tallinna Ringkonnakohtule 30 päeva jooksul 
alates otsuse apellandile kättetoimetamisest, kuid mitte hiljem kui viie kuu möödumisel esimese 
astme kohtu ots use avalikult teatavakstegemisest. Kaebus võidakse lahendada kirjalikus 
menetluses, kui kaebuses ei taotleta selle lahendamist istungil.  Maakohus ei anna luba otsuse 
edasikaebamiseks (TsMS § 442 lg 10).   
  
Asjaolud ja hageja nõue  
1. Kohtule 22.02.2021 a es itatud hagiavalduse kohaselt ostis E . Ü. kostjalt lennupiletid 
lendudele marsruudil xxx, tasudes selle eest kostjale 277.32 eurot. Reisijateks pidid olema 
hageja, A. L., J. F. ja M. F., kes on loovutanud oma nõuded hagejale. Nimetatud tehinguga 
edastas kostja hagejale lennubroneeringu number JCBOF7. Lend suunal xxx pidi toimuma  
24.06.2020. Kostja tühistas hageja lennubroneeringu suunal Stockholm - Tallinn seoses 
koroonaviiruse laialdasema levikuga. Kuivõrd seisuga 24.09.2020 ei olnud kostja hagejale 
piletiraha tagastanud, esitas hageja Pärnu maakohtule maksekäsu kiirmenetluse avalduse. 
Kuivõrd hagiavalduse punktis 1 nimetatud lennud algasid liikmesriigi territooriumi 
lennujaamast ja lisaks on kostja käsitletav kui ühenduse ettevõtja, siis Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu määruse (EÜ) nr 261/2004 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr. 
261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral 
ning lendude tühistamise või pi kaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (edaspidi määrus 261/2004) artikli 3 
kohaselt kohaldub määrus 261/2004. Määruse 261/2004 artikli 8 lg 1 punkti a kohaselt – 
kui osutatakse käesolevale artiklile, pakutakse reisijale seitsme päeva jooksul kogu pileti 
ostuhinna tagasimaksmist artikli 7 lõikes 3 osutatud vahenditega ärajäänud reisi osa või 
osade puhul ning toimunud reisi osa või osade puhul, kui lennust ei ole reisija esialgse 
reisikava jaoks kasu.  
  
2. Hageja ja kostja vahel sõlmitud lepingu tüüptingimuste punktis 13.2 on pooled kokku 
leppinud, et juhul kui kostja ei suuda lepingut täita, lähtutakse määrusest st. kostja nõustub 
kostja tagastama pileti eest makstud rahasumma. Hageja edastas kostjale kirjaliku nõude 
10.07.2020, paludes tagastada piletiraha hageja esindaja kontole. Kuna kostja nõudele ei 
vastanud ja seda ei täitnud, esitas hageja 24.09.2020 Pärnu maakohtule maksekäsu 
kiirmenetluse avalduse, millele kostja esitas 11.11.2020 vast uväite. Kostja on väitnud, et 
on tagastanud piletiraha 08.10.2020, tasudes lennupiletite maksumuse kontole xxx, mis 
eelduslikult kuulub lennupileti vahendanud agendile kiwi.com. Samas ei ole agent piletite 
eest makstud rahasummat hagejale tagastanud ega vastanud ka hageja päringule ning seega 
on mh. tegemist ka paljasõnalise väitega. Kuivõrd hageja on sõlminud 
lennutranspordilepingu kostjaga ja ka määruse sõnastuse kohaselt lasub piletiraha 
tagastamise kohustus kostjal, siis ei ole lennupileti vahendajaks olnud agent lepingu pool 
ning hageja saab nõuda piletiraha tagastamist ainult kostjalt. Samuti on hageja palunud oma 
nõudes tagastada lennupileti maksumuse otse hagejale, mitte vahendajale, eirates seega 
hageja nõuet. Seega ei ole kostja täitnud määruse
3  
261/2004 artiklis 8 lg 1 punkti a ja poolte vahel sõlmitud lepingu punkti 13.1., rikkudes 
sellega kohustusi hageja ees.  
  
3. Hageja tasus lennupiletite eest kokku 277.32 eurot, seega nõuab kostjalt 277.32 euro 
tasumist. Tegemist on otsese varalise kahjuga, mis kuulub hüvitamisele. Tühistatud lend 
pidi toimuma 24.06.2020. Hageja edastas kostjale nõude 10.07.2020 mille kostja pidi 
tasuma 7 päeva jooksul. Seega muutus hageja nõue sissenõutavaks 17.07.2020. VÕS § 113 
lg 1 lause 2 kohaselt on viivise määraks 8% aastas. Seetõttu nõuab hageja kostjalt hagi 
esitamise hetke seisuga (22.02.2021) sissenõutavaks muutunud viivist. Lisaks nõuab hageja 
VÕS § 113 lg 2 II lause alusel kostjalt viivist põhinõudelt summas 277.32 eurot alates hagi 
esitamisest kuni põhinõude täitmiseni. Lisaks nõuab hageja kostjalt VÕS  
§1131 lg 1 alusel sissenõudmiskulude hüvitamist summas 40 eurot.  
  
4. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1215/2012 („Brüsseli I määrus”) (62) 
kohaselt võib ühest liikmesriigist teise suunduva lennu puhul, mis teostatakse lepingu alusel 
ühe lennuettevõtjaga, kes on lendu teostav lennuettevõtja, esitada määruse alusel kahju 
hüvitamise taotluse hageja valikul kas veolepingule vastava lähtekoha või sihtkoha 
pädevale liikmesriigi kohutule. Samuti võib selle esitada lennuettevõtte asukohajärgsesse 
kohtusse. Euroopa kohus on kohtualluvust käsitlenud otsuses C -204/08 (Kohtuasi C4 
204/08, Rehder, ECLI:EU:C:2009:439, punkt 47), kus kohus selgitas määruse 261/2004 
kohtualluvuse osas järgnevat: Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 
kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil - ja kaubandusasjades artikli 5 punkti 1 
alapunkti b teist taanet tuleb tõlgendada nii, et reisijate lennutranspordi ko rral ühest 
liikmesriigist teises liikmesriigis asuvasse sihtkohta, mis toimub lepingu alusel, mis on 
sõlmitud vaid ühe lennuettevõtjaga, kes on tegelik vedaja, on kohus, kes on pädev 
lahendama sellel transpordilepingul ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu . aasta määrusel  
(EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise 
korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta 
ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91, põhin evat hüvitisnõuet, hageja 
valikul see kohus, mille tööpiirkonnas asub lennuki väljumis- või saabumiskoht, nagu need 
on lepingus kokku lepitud. Kuna hageja poolt broneeritud lennu lähtekohaks ja 
tagasisaabumise kohaks on Eesti Vabariigis asuv lennujaam ja h ageja elukoht on samuti 
Eestis, siis allub käesolev hagi Harju maakohtule.  
  
5. Esiteks, hageja nõuab kostjalt kahju hüvitamist summas 277.32 eurot. Lisaks nõuab hageja 
kostjalt VÕS § 113 lg 1 II lauses sätestatud määras viivist põhinõudelt summas  
277.32 eurot hagi esitamisest kuni põhinõude täitmiseni. Teiseks nõuab hageja kostjalt 
hagi esitamise seisuga sissenõutavaks muutunud viivist summas 13.43 eurot. Kolmandaks, 
nõuab hageja kostjalt sissenõudmiskulude hüvitamist summas 40 eurot.  
  
6. 28.04.2021. a esitas hageja hagist loobumise avalduse põhinõude osas, kuivõrd 20.04.2021. 
on laekunud piletiraha hageja kontole.  
  
Kostja vastus   
7. Kohtule 24.03.2021. a esitas kostja vastuse kohtule, kus vaidleb hagiavaldusele vastu. 
Reisijal E . Ü. oli kinnitatud broneering AirBaltic Corporation AS 24.06.2020 lennule 
BT194 lähtepunktiga x sihtpunktiga x. Lend BT194 tühistati seoses  koroonaviiruse 
laialdase levikuga. Hageja on eeltooduga seonduvalt esitanud kostja vastu nõude kahju
4  
hüvitamiseks summas 277,32 eurot, samuti lisanduvad kõrvalnõuded. Esiteks jääb 
arusaamatuks, mis on hageja nõude õiguslik alus. Hageja viitab hagiavalduses nii Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 261/2004 (edaspidi „Määrus“), kostja 
tüüptingimustele kui ka VÕS reisijaveolepingu sätetele. Kostja selgitab, et hageja ja kostja 
vahelisele suhtele kohaldub Määrus ning Määruse artiklites 5(1)(a) 8(1)( a) sätestatud 
eelduste esinemisel on kostja kohustatud tagastama üksnes lennupiletite maksumuse. 
Juhul, kui hageja nõuab kahju hüvitamist muul kui Määruse alusel, tuleb hagejal oma nõuet 
põhjendada, mh välja tuua vastava nõude alus ja tõendada muid kahju h üvitamise 
eelduseid, mida hageja ei ole teinud.   
8. Teiseks, kuigi hageja nõuab lennupiletite eest 277,32 eurot hüvitamist, siis tegelikkuses oli 
piletite kogumaksumus väiksem ja kostja on piletite hinna juba hüvitanud. Selleks esitab 
kostja väljavõtted pile tite müügi kohta (Lisa 1 – pileti müük, dokument nr 6030146292 ; 
Lisa 2 – pileti müük, dokument nr 6030146293 ; Lisa 3 – pileti müük, dokument nr 
6030146294; Lisa 4 – pileti müük, dokument nr 6030146295) ning väljavõtted piletihinna 
tagastamise kohta (Lisa 5  – piletihinna tagastus, dokument nr 6030146292 ; Lisa 6 – 
piletihinna tagastus, dokument nr 6030146293; Lisa 7 – piletihinna tagastus, dokument nr 
6030146294; Lisa 8 – piletihinna tagastus, dokument nr 6030146295 ). Lisadest 1 -4 
nähtub, et 10.11.2019 (lk 1 all keskel) on kostja müünud Kiwi.com kaudu (Kiwi.com nimi 
lk-l 1 all paremal nurgas) kõnealusele lennule (lk 2 ülemine rida, millelt nähtub lennu 
number ja kuupäev) piletid, mille igaühe maksumus on 991 CZK (lk 2 vasakpoolne tulp, 
alt kolmas rida). Kokku on kostja müünud seega 4 piletit kogumaksumusega 3964 CZK, 
s.o ca 150 eurot (vt Lisa 9 – väljavõte valuuta konverteerimisest).   
9. Lisadest 5 -8 nähtub omakorda, et kostja on 08.10.2020 (kuupäev paremal 7. tulbas) 
tagastanud iga pileti maksumuse, kuna iga kõnealuse Lisa all paremal nurgas on märgitud 
„Amount paid“ (makstud summa) summas 991 CZK. Selguse mõttes, Lisale 1 vastab Lisa 
5 (Lisa 1 „Air Baltic“ logo kõrval on dokumendi nr 6030146292 ning Lisa 5 „Air Baltic“ 
logo ülal on sama dokumendinumber), samamoodi Lisale 2 vastab Lisa 6, Lisale 3 vastab 
Lisa 7 ning Lisale 4 vastab Lisa 8.   
10. Eeltoodust tulenevalt on kostja tagastanud piletite maksumuse. Kostja selgitab, et piletid 
soetati vahendaja Kiwi.com kaudu. See tähendab, et piletite müügihind tasuti kostjal e 
Kiwi.com poolt ning kostja tagastas piletite müügihinna samuti Kiwi.com -le. Kostja 
rõhutab, et Määrus kohustab kostjat tagastama üksnes lennupiletite maksumust. Juhul, kui 
kostja on tasunud Kiwi.com-le 277,32 eurot, siis summa, mis ületab piletite hinda (ca 127 
eurot) ei kuulu piletihinna hulka. Selle summa sissenõudmisega seonduvalt tuleb hagejal 
pöörduda piletite vahendaja Kiwi.com poole. Kostja rõhutab, et erinevalt hageja poolt 
väidetust on hageja on 10.07.2020 nõudekirjas (hagiavalduse lisa 5) aktsep teerinud, et 
tagasimakse tehakse kontole, millelt tehti makse piletite ostmiseks ning et makse võib teha 
vahendajale (Kiwi.com-le). Asjaolu eest, et vahendaja Kiwi.com ei ole summat tagastanud, 
kostja ei vastuta. Seega on kostja täitnud oma kohustuse kohas elt, vastavalt hageja enda 
juhistele. Kusjuures Kiwi.com on kinnitanud, et makse on kätte saadud (vt Lisa 10  - ABC 
ja Kiwi.com kirjavahetus).1   
11. Kolmandaks, hagiavaldusele ei ole lisatud nõude loovutamise lepinguid. Hageja väidab, et 
reisijateks pidid olem a hageja, A . L., J . F. ja M . F., kes on loovutanud oma nõuded 
hagejale. Hagile ei ole lisatud nõude loovutamist tõendavaid dokumente. VÕS § 170 
kohaselt loetakse loovutus võlgniku suhtes toimunuks võlausaldaja poolt võlgniku 
teavitamisega. Isegi juhul, kui kostjal mingisugune hüvitamiskohustus oleks (millega 
kostja ei nõustu), siis selline kohustus saab kostjal käesoleva hagi raames olla üksnes
5  
hageja ees, kuna teised reisijad ei ole kostjat teavitanud oma väidetava nõude 
loovutamisest. Hagejal puuduvad nõuded reisijatega seonduvalt, kui need ei kuulu hagejale 
(st nõuded ei ole temale loovutatud). Seega tuleb nõue igal juhul jätta rahuldamata kolme 
reisijat puudutavas osas, kuna hageja ei ole tõendanud nõuete loovutamist.   
  
Kohtu põhjendused  
12. 13.05.2021. a määrusega määras kohus lahendada tsiviilvaidlus TsMS § 405 lg 1 alusel 
lihtmenetluses. Kuna pooled ei taotlenud neile määratud tähtaja jooksul kohtuistungi 
määramist ega nende ärakuulamist, lahendab kohus poolte vaidluse ko htuotsusega 
lihtmenetluses. TsMS § 429 lg 1 alusel võib hageja hagist loobuda kuni hagi kohta tehtud 
lahendi jõustumiseni, esitades selleks avalduse. Hageja 28.04.2021. a avaldus hagist 
osaliseks loobumiseks on seaduslik, ei riku kellegi seaduslikke õigusi  ega huve ega 
avalikku huvi ning kuulub rahuldamisele. Kohus võtab hagist loobumise vastu ning lõpetab 
põhinõude osas menetluse hagist loobumise tõttu. TsMS § 432 kohaselt, kui menetlus on 
lõpetatud, ei saa hageja uuesti pöörduda kohtusse hagiga sama kostja vastu vaidluses samal 
alusel sama hagieseme üle.   
  
13. Kohus, tutvunud toimiku kõigi materjalidega, on jõudnud järeldusele, et hagiavaldus 
viivise ja sissenõudmiskulu kostjalt väljamõistmise osas on põhjendatud ning kuulub 
rahuldamisele.   
  
14. Kohus on tuvastanud, et hagejal oli kinnitatud broneering nr. JCBOF7 kostja lennule 
BT194 lähtepunktiga x Arlanda ARN sihtpunktiga Eesti (Tallinn) TLL, mis pidi toimuma 
24.06.2020. a väljumisajaga kell 20:35 (kohalik aeg). Puudub vaidlus selle üle,  et 
eelnimetatud lend tühistati kostja poolt. Hageja palus kostjalt välja mõista hüvitis summas 
277,32 eurot, viivis ja võla sissenõudmiskulu.   
  
15. Kostja vaidles nõudele vastu.  Kostja vastuväite kohaselt ei ole hagejal nõudeõigust hagis 
märgitus summa ulatuses. Hageja soovil on lennupiletid hüvitatud vahendajale 08.10.2020. 
a.  
  
16. TsMS § 438 lg 1 kohaselt otsuse tegemisel hindab kohus tõendeid, otsustab, mis asjaolud 
on tuvastatud, millist õigusakti tuleb asjas kohaldada ja kas hagi kuulub rahuldamisele. 
TsMS § 5 lg 1  ja 2 sätestab, et hagi menetletakse poolte esitatud asjaolude ja taotluste 
alusel, lähtudes nõudest. Pooltel on võrdne õigus ja võimalus oma nõuet põhjendada ja 
vastaspoole esitatu ümber lükata või sellele vastu vaielda. Pool määrab ise, mis asjaolud ta 
oma nõude põhjendamiseks esitab ja milliste tõenditega neid asjaolusid tõendab.   
  
17. TsMS § 230 lg 1 alusel peab kumbki pool hagimenetluses tõendama neid asjaolusid, 
millele tuginevad tema nõuded ja vastuväited, kui seadusest ei tulene teisiti. Pooled võivad 
kokku leppida tõendamiskoormise jaotuse erinevalt seaduses sätestatust ja selle, millised 
on tõendid, millega mingit asjaolu võib tõendada, kui seadusest ei tulene teisiti. TsMS § 
231 lg 2 järgi poole faktilise asjaolu kohta esitatud väide ei vaja tõendamist, kui vastaspool 
võtab selle omaks ning lg 4 järgi omaksvõttu eeldatakse, kuni vastaspool ei vaidlusta 
faktilise asjaolu kohta esitatud väidet selgesõnaliselt ja vaidlustamise tahe ei ilmne ka 
poole muudest avaldustest.
6  
18. Materiaalõiguslikuks aluseks hagi rahuldamisel on võlaõigusseadus (VÕS) ja Euroopa 
Parlamendi ja Nõukogu 11.02.2004 määrus (EÜ) nr 261/2004 (edaspidi määrus nr 
261/2004). VÕS § 824 lg 1 alusel reisijaveolepinguga kohustub üks isik (vedaja) teise 
lepingupoole ees vedama ühe või mitu isikut (reisija) sihtkohta koos pagasiga või ilma, 
teine lepingupool aga maksma tasu (veotasu). VÕS § 827 järgi vedaja peab vedama nii 
reisija kui ka tema pagasi veo sihtkohta lepingus kokkulepitud tähtaja jooksul, kokkuleppe 
puudumisel aga tähtaja jooksul, mida hoolikalt vedajalt võib tavalistel tingimustel oodata 
(veotähtaeg). VÕS § 830 p 3 alusel vedaja peab hüvitama kahju, mis tekib veotähtaja 
ületamisest. VÕS § 824 lg 3 kohaselt reisijate vedamisele õhus või merel kohaldatakse 
käesolevas jaos sätestatut üksnes ulatuses, milles seda valdkonda ei ole seaduse või Eestile 
siduva rahvusvahelise konventsiooniga reguleeritud teisiti.   
  
19. Määruse nr 261/2004 artikkel 5 lg 1 punkti a kohaselt pakub tegutsev lennuettevõtja lennu 
tühistamise korral reisijatele abi vastavalt määruse 261/2004 artiklile 8. Määruse 261/2004 
artikli 8 lg 1 punkti a kohaselt – kui osutatakse käesolevale artiklile, pakutakse reisijale 
seitsme päeva jooksul kogu pileti ostuhinna tagasimaksmist artikli 7 lõikes 3 osutatud 
vahenditega ärajäänud reisi osa või osade puhul ning toimunud reisi osa või osade puhul, 
kui lennust ei ole reisija esialgse reisikava jaoks kasu.  
  
20. Kohtule esitatud tõenditest nähtuvalt on kostja pöördunud vahendaja, Kiwi.com poole 
19.03.2021. a, seega alles pärast seda kui hageja oli 22.02.2021. a kohtusse pöördunud 
ning kohus oli 04.03.2021. a menetlusdokumendid koos hagiavaldusega kostjale 
kättetoimetanud. Kohtu hinnangul on alusetu kostja väide, et hageja kahju oleks saanud 
hüvitatud ka ilma kohtumenetluseta. Samuti on alusetud kostja väited selle kohta, et kostja 
kohustus tuleb lugeda täidetuks 08.10.2020. a, s.o makse tegemisel vahendajale. Kohtu le 
esitatud tõenditest nähtub, et hageja on korduvalt pöördunud teabe saamiseks 
lennuettevõtja ning vahendaja poole, kuid toimiku materjalidest nähtuvalt siiski tulutult. 
Kostjal puudusid seaduslikud alused hüvitise väljamaksmisega viivitamiseks.   
  
21. Hageja palub kostjalt välja mõista perioodi 17.07.2020. a kuni 22.02.2021. a 
sissenõutavaks muutunud viivise summas 13.43 eurot ja lisanduva viivise VÕS § 113 lg 1 
teises lauses sätestatud määras alates 23.02.2021. a kuni kohustuse kohase täitmiseni. VÕS 
§ 113 lg 1 kohaselt rahalise kohustuse täitmisega viivitamise korral võib võlausaldaja 
nõuda võlgnikult viivitusintressi (viivis), arvates kohustuse sissenõutavaks muutumisest 
kuni kohase täitmiseni. Viivise määraks loetakse käesoleva seaduse § -s 94 sätestatud 
intressimäär, millele lisandub kaheksa protsenti aastas. Kui lepinguga on ette nähtud 
kõrgem intressimäär kui seadusjärgne viivisemäär, loetakse viivise määraks lepinguga 
ettenähtud intressimäär. Kohus ei nõustu kostjaga selles, et kohtusse pöördumine ja 
hüvitise väljamaksmise viibimine on tingitud üksnes hageja käitumisest. Hageja pöördus 
kostja ja vahendaja poole korduvalt, pöördumised jäid tähelepanuta. Kohus leiab, et hageja 
viivisenõue kostja vastu summas 13.43 eurot on põhjendatud.  
  
22. TsMS § 367 kohase lt võib viivisenõude koos põhinõudega hagis esitada selliselt, et 
taotletakse viivise, mis ei ole hagi esitamise ajaks veel sissenõutavaks muutunud, 
väljamõistmist kohtult mitte kindla summana, vaid täielikult või osaliselt protsendina 
põhinõudest kuni põhinõude täitmiseni. Hageja on taotlenud kostjalt viivise väljamõistmist 
alates 23.02.2021.a kuni põhinõude täitmiseni. Kostja täitis põhinõude 20.04.2021. a.
7  
TsMS § 367 alusel kohus rahuldab taotluse, viivis summas 3.46 eurot kuulub kostjalt 
hageja kasuks väljamõistmisele.   
  
23. Hageja on palunud kostjalt välja mõista võlgnevuse sissenõudmiskulu summas 40 eurot.  
Vastavalt VÕS § 113 1 lg 1 kui võlausaldaja võib nõuda viivist, võib ta nõuda võlgnikult 
võla sissenõudmiskulude hüvitamist summas 40 eurot. Kohus on seisukohal, et hageja 
taotlus kuulub rahuldamisele. Kostjal ei ole olnud takistusi kohtuväliselt kohustus 
tähtaegselt täita. Kostja sellesisulised vastuväited on otsitud ja paljasõnalised.  
  
Menetluskulud  
24. TsMS § 173 lg 1 kohaselt asja menetlenud kohus es itab menetluskulude jaotuse 
menetlusosaliste vahel kohtuotsuses või menetlust lõpetavas määruses. TsMS § 162 lg 1 
kohaselt hagimenetluse kulud kannab pool, kelle kahjuks otsus tehti. Hageja loobus hagist 
kuna kostja tasus põhinõude kohtumenetluse ajal. Koh us jätab TsMS § 168 lg 5 alusel 
menetluskulud kostja kanda.   
  
25. Hageja palub kostjalt välja mõista riigilõivu summas 100 eurot ja esindajakulu summas 
570 eurot. Kostja vaidleb hageja esindajakulule vastu, kuivõrd hageja esindaja tunnihind 
ja tundide kogus ei ole vajalikus ja põhjendatud ulatuses.  
  
26. Hageja tasus maksekäsu kiirmenetluse avalduse esitamisel riigilõivu 45 eurot ja 
hagiavalduse esitamisel täiendavalt 55 eurot, kokku 100 eurot. Hagi esitamise ajal kehtinud 
riigilõivuseaduse (RLS) lisa 1 kohaselt kuulus tsiviilasjalt hinnaga  352,94 eurot tasumisele 
riigilõiv 100 eurot. Hageja on tasunud riigilõivu seadusega kooskõlas. Kostjalt kuulub 
hageja kasuks väljamõistmisele riigilõiv summas 100 eurot.  
  
27. Järgnevalt kontrollib kohus hageja lepingulise esindaja kulude põhjendatust ja vajalikkust. 
Hageja kasutas esindaja teenust maksekäsu kiirmenetluse avalduse, hagiavalduse ja kostja 
vastusele seisukoha ning põhinõudest loobumise avalduse koostamiseks. Hageja esindaja 
toimingud on kohtu hinnangul osaliselt põhjendatud.   
  
28. Riigikohus on 13.11.2013.a määruses kohtuasjas nr 3 -2-1-115-13 asunud seisukohale, et 
lisaks esindamisele kulunud aja põhjendatuse ja vajalikkuse hindamisele tuleb TsMS § 175 
lg 1 järgi hinnata ka ühe tööühiku hinna (s.o tunnitasu) põhjendatust ja vajalikkust. Üksnes 
sellisel juhul saab hinnata, kas lepingulise esindaja kulud on põhjendatud ja vajalikud.  
  
29. Hageja palub kostjalt välja mõista seisuga 28.04.2021. a õigusabikulud summas 320 eurot, 
millele lisandub seisuga 24.05.2021. a 250 eurot. Kohus on esindaja kulude osas tsiviilasja 
materjalide analüüsimise tulemusena seisukohal, et tegemist on ilmselgelt ebamõistlikult 
suure esindaja kuluga, milline ei vasta tsiviilasja materjalidest nähtuva esindaja tegelikule 
töömahule ning tsiviilasja keerukusele. Kohus arvestab esindaja kulu suuruse põhjendatuse 
ja vajalikkuse määramisel järgmiseid asjaolusid kogumis: 1) esindajaks antud asjas olnud 
füüsiline isik Kaspar Vahtre tegutseb õigusbüroos LWRD OÜ, millel on edasivolitamise 
õigus advokaadibüroole LEXTAL ning esindaja tegeleb kohtute infosüsteemist nähtuvalt 
esindamisega sarnastes õigusvaidlustes mitmetes menetluses; nimetatud asjaolu saab 
lugeda üldiselt teadaolevateks ja on kohtule teada igapäevasest tööpraktikast; 2) 
hagiavalduste, sealhulgas ka antud asjas, vormistamisel on esindaja kasutanud algselt välja
8  
töötatud hagiavalduse vormi, milles, lähtuvalt konkreetsest reisijast, muudetakse vaid 
nimesid ja reisinumbreid; samad on ka nõuete materiaalõiguslikud põhjendused. Asja 
materjalidest nähtub, et kohtule esitatud hagiavaldus on koostatud sisuliselt 2 leheküljel, 
vastus kostja seisukohale ja loobumise avaldus 2 leheküljel. Menetluskulude nimekir ja 
kohaselt on hagiavalduse koostamisele ja nõudest loobumise avalduse kohtule esitamisele 
kulunud kokku 5,5 tundi. Kohtute infosüsteemist nähtub, et hageja poolt koostatud 
hagiavaldused on identsed. Eeltoodust tuleneb, et tegelikkuses ei kulunud hagiavald use 
koostamisele 2 tundi ning 28.04.2021. a menetlusdokumendi koostamisele 3,5 tundi. 
Kohus peab põhjendatuks ajakuluks kokku 2,5 tundi.  
  
30. Riigikohus on lahendis 3 -2-1-143-11 asunud seisukohale, et üldjuhul ei tohiks 
väljamõistetav menetluskulu suurus rah aliste nõuete puhul ületada tsiviilasja hinda. 
Kolleegiumi hinnangul peaksid avalduses taotletava hüve väärtus ja selle üle vaidlemise 
menetluskulud olema mõistlikus proportsioonis ja väljamõistetava menetluskulu 
mõistlikuks piiriks võiks rahaliste nõuete puhul olla üldjuhul hagihind. See tagaks 
menetlusosalisele ühtlasi ka võimaliku menetluskulu ettenähtavuse mingilgi määral 
juhuks, kui ta peab kohtulahendi alusel kandma teise menetlusosalise menetluskulu.  
Tsiviilasja hinnast suuremas ulatuses menetluskulu väljamõistmine rahalise nõudega asjas 
oleks õigustatud üksnes asja erilise keerukuse ja suure mahu puhul.  
  
31. Tsiviilasja materjalidest nähtuvalt on hageja esindaja osutanud hagejale õigusabiteenust 
keskmise tunnihinnaga 100 eurot (ilma käibemaksuta). Kohus on seisukohal, et keskmine 
tasu õigusteenuse eest summas 100 eurot ei ületa õigusabituru keskmist ning kohtute poolt 
mõistlikuks peetud tunnihinda. Seega arvestades esindaja tegelikku töömahtu ja tema töö  
madalat keerukust, peab kohus põhjendatuks kostjalt välja mõista esindaja kulu summas 
250 eurot.   
  
32. Eeltoodust tulenevalt mõistab kohus kostjalt hageja kasuks välja menetluskulud kokku 
summas 350 eurot (s.o riigilõiv summas 100 eurot ja lepingulise esindaja kulu summas 
250 eurot).   
  
33. TsMS § 177 lg 4 kohaselt märgib kohus menetluskulude kindlaksmääramist taotlenud isiku 
avalduse alusel menetluskulude kindlaksmääramise lahendis, et hüvitamisele kuuluvatelt 
menetluskuludelt tuleb tasuda menetluskulude suurust kindlaks tegeva lahendi 
jõustumisest alates kuni täitmiseni viivist VÕS § 113 lõike 1 teises lauses ettenähtud 
ulatuses. Antud juhul on hageja vastava taotluse esitanud, mistõttu märgib kohus 
menetluskulude kindlaksmääramise lahendis, et otsuse jõustumisest kuni täitmiseni tuleb 
kostjal tasuda hagejale hüvitamisele kuuluvatelt menetluskuludelt viivist võlaõigusseaduse 
§ 113 lõike 1 teises lauses ettenähtud ulatuses.  
  
  
/allkirjastatud digitaalselt/  
Karin Sonntak  
Kohtunik