62022CJ0303_RES
Kohtuasi C‑303/22
CROSS Zlín, a.s.
versus
Úřad pro ochranu hospodářské soutěže
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Krajský soud v Brně)
Euroopa Kohtu (neljas koda) 18. jaanuari 2024. aasta otsus
Eelotsusetaotlus – Riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise kord – Direktiiv 89/665/EMÜ – Õigus vaidlustusmenetlusele – Artikli 2 lõige 3 ja artikli 2a lõige 2 – Liikmesriikide kohustus näha ette läbivaatamise kord, millel on peatav mõju – Esimese astme läbivaatamisasutus – Riigihankelepingu sõlmimise otsuse kohta esitatud läbivaatamisnõue – Artikli 2 lõige 9 – Läbivaatamise korra eest vastutav asutus, mis ei ole kohtuasutus – Riigihankelepingu sõlmimine enne selle asutuse otsuse peale kohtule kaebuse esitamist – Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47 – Tõhus kohtulik kaitse
Õigusaktide ühtlustamine – Riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise kord – Direktiiv 89/665 – Liikmesriikide kohustus näha ette läbivaatamise kord, millel on peatav mõju – Ulatus – Kohustus tagada õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele – Riigisisesed õigusnormid, mis keelavad sõlmida riigihankelepingut üksnes kuupäevani, mil esimese astme läbivaatamisasutus teeb otsuse – Lubatavus – Nimetatud asutus, mis oma olemuselt kas on või ei ole kohtuasutus – Mõju puudumine
(Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 47; nõukogu direktiiv 89/665, artikli 2 lõige 3 ja artikli 2a lõige 2)
(vt punktid 46–50, 54, 57–59, 63, 65, 68–70 ja 74)
Kokkuvõte
Lahendades Krajský soud v Brně (Brno maakonnakohus, Tšehhi Vabariik) esitatud eelotsusetaotlust, täpsustas Euroopa Kohus, kuidas tõlgendada direktiivi 89/665 (
1
) hankepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohta, lähtudes Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklist 47, mis käsitleb õigust tõhusale õiguskaitsevahendile.
Statutární město Brno (Brno linn, Tšehhi Vabariik) kui hankija sai hankemenetluse raames kaks pakkumust. Pärast seda, kui äriühing CROSS Zlín a.s. oli hankemenetlusest hanketingimuste täitmata jätmise tõttu kõrvaldatud, sõlmiti 7. aprillil 2020 leping äriühinguga Siemens Mobility s. r. o.
CROSS Zlín esitas menetlusest kõrvaldamise otsuse peale kaebuse, mis jäeti 4. mai 2020. aasta otsusega rahuldamata. Pärast kaebuse rahuldamata jätmist palus ta Úřad pro ochranu hospodářské soutěžel (konkurentsiamet, Tšehhi Vabariik) (edaspidi „konkurentsiamet“) tühistada nii kõrvaldamise teade kui ka otsus sõlmida hankeleping Siemens Mobilityga. Konkurentsiamet jättis 5. augusti 2020. aasta otsusega tema kaebuse rahuldamata. CROSS Zlín esitas seejärel selle otsuse peale kaebuse, mille konkurentsiameti kui teise astme haldusorgani peadirektor jättis 9. novembri 2020. aasta otsusega rahuldamata. Hankija sõlmis 18. novembril 2020 riigihankelepingu Siemens Mobilityga.
CROSS Zlín esitas konkurentsiameti peadirektori otsuse peale kaebuse Brno maakonnakohtusse, kes on eelotsusetaotluse esitanud kohus. Kaebusega samal ajal esitas CROSS Zlín taotluse, et nimetatud kaebusele antaks seoses lepingu sõlmimisega peatav toime ning et võetaks ajutine meede, mis keelaks hankijal nimetatud riigihankelepingut sõlmida või täita. Eelotsusetaotluse esitanud kohus jättis selle taotluse Tšehhi õiguse (
2
) alusel rahuldamata.
Kaheldes, kas direktiiviga 89/665 (
3
) ja harta artiklist 47 tuleneva tõhusa kohtuliku kontrolli tagamise nõudega on vastuolus Tšehhi õigusnormid, mis võimaldavad hankijal sõlmida riigihankelepingu enne teise astme haldusasutuse otsuse peale kohtule kaebuse esitamise tähtaja möödumist või enne, kui asja menetlev kohus saab teha otsuse taotluse kohta võtta esialgne meede, millega keelatakse hankijal sõlmida lepingut, kuni selle kaebuse kohta tehtud otsus on muutunud lõplikuks, esitas Brno maakonnakohus Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse selle direktiivi tõlgendamise kohta.
Euroopa Kohtu hinnang
Esiteks märkis Euroopa Kohus, et direktiiv 89/665 sisaldab üksikasjalikke sätteid, mis näevad riigihangete valdkonnas ette ühtse läbivaatamise korra. Selles osas on kõnealuses direktiivis (
4
) nähtud esimesena ette, et võttes vastu vajalikud sätted lepingu sõlmimise peatamiseks, tagavad liikmesriigid, et isikutel, kellel on või on olnud huvi konkreetse lepingu vastu või kes on väidetava rikkumise tõttu kahju kannatanud või võivad kahju kannatada, on piisavalt aega hankija tehtud lepingu sõlmimisotsuse kohta läbivaatamisnõude esitamiseks (
5
), ning teisena, et juhul, kui need isikud esitavad niisuguse läbivaatamisnõude, ei või hankija sõlmida lepingut enne, kui läbivaatamisasutus on teinud otsuse kas ajutiste meetmete või läbivaatamise kohaldamise kohta.
Teiseks märkis Euroopa Kohus, et samast direktiivist tuleneb, et liikmesriikidel on võimalus anda riigihankelepingu sõlmimise otsuste peale esitatud kaebuste läbivaatamise pädevus asutustele, mis ei ole kohtuasutused. Sellisel juhul võib niisuguse läbivaatamisasutuse, mis ei ole kohtuasutus, võetud väidetavalt ebaseaduslike meetmete või volituste väidetava väärkasutamise peale esitada kaebuse kohtusse või mõnele muule organile, mis on sisuliselt kohus liidu õiguse tähenduses. Direktiiv 89/665, milles on määratletud riigihankelepingu sõlmimise peatamise kohustus, ei viita aga kuidagi kohtule kaebuse esitamisele.
Juhul kui liikmesriik otsustab anda riigihankelepingu sõlmimise otsuste peale esitatud kaebuste läbivaatamise pädevuse esimese astme asutusele, mis ei ole kohtuasutus, viitab nimetatud direktiivi artikli 2 lõikes 3 kasutatud mõiste „läbivaatamisasutus“ nimetatud esimese astme asutusele, mis ei ole kohtuasutus. Järelikult peavad liikmesriigid ette nägema riigihankelepingu sõlmimise peatamise kas automaatselt, kuni nimetatud asutus teeb selle kaebuse kohta otsuse, või vähemalt seniks, kuni see asutus on teinud otsuse ajutiste meetmete kohaldamise taotluse kohta, millega niisugust peatamist taotletakse.
Kolmandaks märkis Euroopa Kohus, et direktiiv 89/665 (
6
) ei nõua, et peatamine jätkuks ka pärast menetluse lõppu niisuguses läbivaatamisasutuses, mis ei ole kohtuasutus, näiteks seni, kuni kohus teeb otsuse kaebuse kohta, mille võib esitada sellise läbivaatamisasutuse otsuse peale, mis ei ole kohtuasutus.
See järeldus on kooskõlas direktiivi 89/665 eesmärgiga täielikult tagada õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele, mis on ette nähtud harta artikli 47 esimeses ja teises lõigus.
Neljandaks tõdes Euroopa Kohus, et direktiivi 89/665 (
7
) kohaselt võib liikmesriik ette näha, et juhul, kui leping on sõlmitud pärast seda, kui lepingu sõlmimise peatamine on lõppenud, piirduvad läbivaatamise korra eest vastutava asutuse volitused hüvitise määramisega kõigile liidu riigihankeõiguse või seda õigust üle võtvate riigisiseste eeskirjade rikkumise tõttu kahju kannatanud isikutele.
Sellega seoses rõhutas Euroopa Kohus, et seda tõlgendust ei sea kahtluse alla kohtuotsus Randstad Italia (
8
). Selles kohtuotsuses tõlgendas Euroopa Kohus mõistet „sõltumatu järelevalveasutus“ direktiivi 89/665 artikli 2a lõike 2 teise lõigu tähenduses nii, et sellega peetakse silmas sõltumatut ja erapooletut kohut, kuid piiras viimast tõlgendust siiski sõnaselgelt, täpsustades, et seda kohaldatakse „selle kindlakstegemisel, kas pakkuja hankemenetlusest kõrvaldamise otsus on muutunud lõplikuks“.
Viiendaks ja viimaseks rõhutas Euroopa Kohus, et kui liikmesriigi õigusnormides puudub riigihankelepingu sõlmimise seaduse alusel peatamine kuni kuupäevani, mil esimese astme läbivaatamisasutus teeb läbivaatamisnõude kohta otsuse, ja kui see läbivaatamisasutus ei ole kohtuasutus, siis selle asutuse otsus jätta rahuldamata ajutiste meetmete kohaldamise taotlus, mille eesmärk on keelata riigihankelepingu sõlmimine kuni kuupäevani, mil nimetatud asutus teeb otsuse selle läbivaatamisnõude kohta, peab olema kohtus vaidlustatav koos peatava mõjuga, kuni asja menetlev kohus teeb otsuse ajutiste meetmete kohta.
See nõue tuleneb direktiivi 89/665 sõnastusest. Selleks et tagada tõhus õiguskaitsevahend esimese astme läbivaatamisasutuse, mis ei ole kohtuasutus, sellise otsuse peale, millega jäeti rahuldamata ajutiste meetmete kohaldamise taotlus, mille eesmärk on keelata riigihankelepingu sõlmimine kuni kuupäevani, mil see asutus teeb otsuse, peab esiteks olema pakkujal, keda see rahuldamata jätmise otsus puudutab, võimalik kasutada mõistlikku ooteaega, et tal oleks võimalik see kaebus esitada, ja teiseks juhul, kui esitatakse kaebus, peab selle lepingu sõlmimise peatamine kestma seni, kuni asja menetlev kohus teeb selle kaebuse kohta otsuse.
Seetõttu järeldas Euroopa Kohus, et direktiiviga 89/665 ei ole vastuolus Tšehhi õigusnormid, mis keelavad hankijal sõlmida riigihankelepingut üksnes kuupäevani, mil esimese astme läbivaatamisasutus teeb otsuse hankelepingu sõlmimise otsuse peale esitatud kaebuse kohta, ilma et seejuures oleks oluline, kas läbivaatamisasutus on või ei ole kohtuasutus.
(
1
)	Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiiv 89/665/EMÜ riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT 1989, L 395, lk 33; ELT eriväljaanne 06/01, lk 246), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiviga 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT 2014, L 94, lk 1) (edaspidi „direktiiv 89/665“).
(
2
)	Nimelt seaduse nr 134/2016 riigihankelepingute sõlmimise kohta (zákon č. 134/2016 Sb., o zadávání veřejných zakázek) põhikohtuasjas kohaldatava redaktsiooni (edaspidi „seadus nr 134/2016“) §-d 241, 242, 245, 246, 254, 257 ja 264.
(
3
)	Direktiivi 89/665 artikli 2 lõige 3 ja artikli 2a lõige 2.
(
4
)	Direktiivi 89/665 artikli 2a lõige 1.
(
5
)	Direktiivi 89/665 artikli 2a lõige 2.
(
6
)	Direktiivi 89/665 artikli 2 lõige 3 koostoimes selle artikli 2 lõikega 9.
(
7
)	Direktiivi 89/665 artikli 2 lõike 7 teine lõik.
(
8
)	21. detsembri 2021. aasta kohtuotsus Randstad Italia, C‑497/20, EU:C:2021:1037.