62021CO0002
EUROOPA KOHTU MÄÄRUS (kümnes koda)
24. juuni 2022 (
*1
)
Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Liidu kodakondsus – ELTL artiklid 20 ja 21 – Õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil – Sünnitõend, mille on välja andnud lapse sünniliikmesriik ning mille kohaselt on lapsel kaks ema – Neist kahest ühe ema päritoluliikmesriigi keeldumine sünnitõendi registreerimisest riiklikus rahvastikuregistris – Sünnitõendi registreerimine kui isikut tõendava dokumendi väljaandmise tingimus – Päritoluliikmesriigi riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt ei tunnustata samast soost isikute vanemlust
Kohtuasjas C‑2/21,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Wojewódzki Sąd Administracyjny w Krakowie (Krakówi vojevoodkonna halduskohus, Poola) 9. detsembri 2020. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 4. jaanuaril 2021, menetluses
Rzecznik Praw Obywatelskich
menetluses osalesid:
K. S.,
S. V. D.,
Prokurator Prokuratury Okręgowej w Krakowie M. C.,
Prokuratura Krajowa,
Kierownik Urzędu Stanu Cywilnego w Krakowie,
EUROOPA KOHUS (kümnes koda),
koosseisus: koja president I. Jarukaitis, kohtunikud M. Ilešič (ettekandja) ja D. Gratsias,
kohtujurist: J. Kokott,
kohtusekretär: A. Calot Escobar,
arvestades vastavalt Euroopa Kohtu kodukorra artiklile 99 pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi põhistatud määrusega,
on teinud järgmise
määruse
1
Eelotsusetaotlus käsitleb küsimust, kuidas tõlgendada ELTL artikli 20 lõike 2 punkti a ja artikli 21 lõiget 1 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklit 7, artikli 21 lõiget 1 ja artikli 24 lõiget 2.
2
Taotlus on esitatud Rzecznik Praw Obywatelskichi (riigi ombudsman, Poola) ja Kierownik Urzędu Stanu Cywilnego w Krakowie (Krakówi perekonnaseisuasutuse juhataja, Poola) (edaspidi „perekonnaseisuasutuse juhataja“) vahelises kohtuvaidluses seoses viimati nimetatu keeldumisega K. S‑i ja tema abikaasa S. V. D. tütrele Hispaania ametiasutuste väljaantud sünnitõendi registreerimisest Poola rahvastikuregistris.
Õiguslik raamistik
Rahvusvaheline õigus
3
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peaassamblee poolt 20. novembril 1989. aastal vastu võetud lapse õiguste konventsiooni (United Nations Treaty Series, 1577. kd, lk 3) artiklis 2 on ette nähtud:
„1.   Osalisriigid tunnustavad käesolevas konventsioonis esitatud õigusi ja tagavad need igale nende jurisdiktsiooni all olevale lapsele ilma igasuguse diskrimineerimiseta, sõltumata lapse või tema vanema või seadusliku hooldaja rassist, nahavärvist, soost, keelest, usust, vaatamata tema poliitilistele või muudele seisukohtadele, kodakondsusele, etnilisele või sotsiaalsele päritolule, varanduslikule seisundile, puudele või sünnipärale või muudele tingimustele.
2.   Osalisriigid võtavad tarvitusele kõik vastavad abinõud, et tagada lapse kaitse igasuguste diskrimineerimis- ja karistusvormide eest tema vanemate, seaduslike hooldajate või perekonnaliikmete seisundi, tegevuse, vaadete või nende tõekspidamiste pärast.“
4
Konventsiooni artiklis 7 on ette nähtud:
„1.   Laps registreeritakse kohe pärast sündi ning sünnihetkest peale on tal õigus nimele, õigus omandada kodakondsus ja võimaluse piires ka õigus tunda oma vanemaid ja olla nende poolt hooldatud.
2.   Osalisriigid tagavad nende õiguste ellurakendamise kooskõlas oma siseriiklike seaduste ja kohustustega, mis tulenevad selle valdkonna asjakohastest rahvusvahelistest dokumentidest, eriti kui vastasel juhul jääks laps kodakondsuseta.“
Liidu õigus
EL toimimise leping
5
ELTL artiklis 20 on ette nähtud:
„1.   Käesolevaga kehtestatakse liidu kodakondsus. Iga isik, kellel on mõne liikmesriigi kodakondsus, on liidu kodanik. Liidu kodakondsus täiendab, kuid ei asenda liikmesriigi kodakondsust.
2.   Liidu kodanikel on asutamislepingutes sätestatud õigused ja kohustused. Neil on muu hulgas:
a)
õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil;
[…]
Nimetatud õigusi kasutatakse vastavalt tingimustele ja piirangutele, mis on kindlaks määratud aluslepingutega ning nende rakendamiseks vastuvõetud meetmetega.“
6
ELTL artikli 21 lõikes 1 on sätestatud:
„Igal liidu kodanikul on õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, kui aluslepingutega ja nende rakendamiseks võetud meetmetega kehtestatud piirangutest ja tingimustest ei tulene teisiti.“
Harta
7
Harta artiklis 7 „Era- ja perekonnaelu austamine“ on ette nähtud:
„Igaühel on õigus sellele, et austataks tema era- ja perekonnaelu, kodu ja edastatavate sõnumite saladust.“
8
Harta artikli 21 lõike 1 kohaselt on keelatud „igasugune diskrimineerimine, sealhulgas diskrimineerimine soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu“.
9
Harta artikkel 24 „Lapse õigused“ on sõnastatud järgmiselt:
„1.   Lastel on õigus heaoluks vajalikule kaitsele ja hoolitsusele. Lapsed võivad vabalt väljendada oma seisukohti. Neid seisukohti võetakse arvesse lapsega seotud küsimustes vastavalt tema vanusele ja küpsusele.
2.   Kõikides lastega seotud toimingutes, mida teevad avalik-õiguslikud asutused või eraõiguslikud institutsioonid, tuleb esikohale seada lapse huvid.
3.   Igal lapsel on õigus säilitada regulaarsed isiklikud suhted ja otsene kontakt oma mõlema vanemaga, kui see ei ole lapse huvidega vastuolus.“
Direktiiv 2004/38/EÜ
10
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (ELT 2004, L 158, lk 77; ELT eriväljaanne 05/05, lk 46), artiklis 4 „Lahkumisõigus“ on ette nähtud:
„1.   Ilma et see piiraks liikmesriigi piirikontrolli suhtes kohaldatavate, reisidokumente käsitlevate sätete kohaldamist, on kõikidel liidu kodanikel, kellel on kehtiv isikutunnistus või pass, ja nende pereliikmetel, kes ei ole liikmesriigi kodanikud ja kellel on kehtiv pass, õigus lahkuda liikmesriigi territooriumilt, et reisida mõnda teise liikmesriiki.
[…]
3.   Liikmesriigid annavad kooskõlas oma õigusaktidega oma kodanikele välja kodakondsust tõendava isikutunnistuse või passi ja uuendavad seda.
4.   Pass kehtib vähemalt kõikides liikmesriikides ja nendes riikides, kust isik peab ühest liikmesriigist teise siirdudes läbi sõitma. […]“.
Poola õigus
11
Poola Vabariigi põhiseaduse (Konstytucja Rzeczypospolitej Polskiej) artikkel 18 on sõnastatud järgmiselt:
„Abielu kui naise ja mehe liit, perekond, emadus ja lapsevanemaks olemine on Poola Vabariigi kaitse all.“
12
4. veebruari 2011. aasta rahvusvahelise eraõiguse seaduse (ustawa – Prawo prywatne międzynarodowe) konsolideeritud redaktsiooni (Dz. U. 2015, jrk nr 1792) artiklis 7 on sätestatud:
„Välisriigi õigust ei kohaldata, kui sellel oleks Poola Vabariigi õiguskorra aluspõhimõtetega vastuolus olev toime.“
13
28. novembri 2014. aasta perekonnaseisutoimingute seaduse (ustawa – Prawo o aktach stanu cywilnego) konsolideeritud redaktsiooni (Dz. U. 2020, jrk nr 463), mida on muudetud, artikli 104 lõikes 5 on sätestatud:
„Registreerimine on kohustuslik, kui välisriigi perekonnaseisudokumendis nimetatud Poola kodanikul on varasemaid sündmusi tõendav ja Poola Vabariigi territooriumil koostatud perekonnaseisukanne ning kui see kodanik taotleb perekonnaseisukandega hõlmatud meetme rakendamist või [Poola kodaniku isikukoodi].“
14
Perekonnaseisutoimingute seaduse artikkel 107 on sõnastatud järgmiselt:
„Perekonnaseisuasutuse juhataja keeldub registreerimisest, kui:
1) dokumenti ei loeta dokumendi välja andnud riigis perekonnaseisudokumendiks või ei ole see ametlik dokument või ei ole seda välja andnud pädev asutus või on kahtlusi selle autentsuses või tõendab see muid sündmusi kui sünd, abielu või surm;
2) välisriigi dokument on registreeritud muus riigis kui riik, kus sündmus aset leidis;
3) registreerimine on vastuolus Poola Vabariigi õiguskorra aluspõhimõtetega.“
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimus
15
Poola kodanik K. S. ja Iirimaa kodanik S. V. D. abiellusid Iirimaal 2018. aastal.
16
Nende tütar S. R. S. – D. sündis 2018. aastal Hispaanias. Hispaania perekonnaseisuasutus registreeris lapse ema K. S‑i ja tema abikaasa S. V. D. ühise avalduse põhjal nende tütre sünni. Sünnitõendis on K. S‑i ja S. V. D‑d nimetatud vastavalt „emaks A“ ja „emaks B“.
17
K. S. ja S. V. D. taotlesid, et Poola rahvastikuregistris registreeritaks sünnitõend, mille andsid Hispaania ametiasutused välja S. R. S. – D‑le, kes on Poola kodanik.
18
Perekonnaseisuasutuse juhataja jättis 16. aprilli 2019. aasta otsusega selle taotluse rahuldamata, tuues põhjenduseks, et selline registreerimine on vastuolus Poola Vabariigi õiguskorra aluspõhimõtetega. K. S. ja S. V. D. ei vaidlustanud seda keeldumisotsust ning see jõustus 30. aprillil 2019.
19
K. S. esitas 25. septembril 2019 riigi ombudsmanile abitaotluse, milles ta väitis, et S. R. S. – D‑l puudub isikut tõendav dokument, sest talle passi väljaandmise taotlus jäeti rahuldamata põhjendusel, et tema sünnitõend ei ole registreeritud Poola rahvastikuregistris. Isikut tõendavate dokumentide väljaandmise eest vastutavad Iiri ametiasutused teatasid 17. veebruari 2019. aasta kirjas ombudsmanile, et laps ei ole Iiri kodanik ning tal ei ole seetõttu õigust isikutunnistusele ega passile.
20
Riigi ombudsman esitas seejärel K. S‑i ja S. V. D. nimel eelotsusetaotluse esitanud kohtule kaebuse perekonnaseisuasutuse juhataja 16. aprilli 2019. aasta otsuse peale, millega keelduti nende tütrele Hispaania ametiasutuste väljaantud sünnitõendi registreerimisest Poola rahvastikuregistris.
21
Eelotsusetaotluse esitanud kohtus toimunud menetluse käigus jättis esimese astme haldusorgan rahuldamata ka taotluse anda S. R. S. – D‑le välja isikutunnistus, tuues põhjenduseks, et Poola õiguses saavad lapse vanemad olla ainult naine ja mees. Kuna eelotsusetaotluse esitanud kohus pidas õiguspäraseks oodata ära teise astme haldusasutuse otsus, märkis riigi ombudsman 30. juuli 2020. aasta kirjas, et otsus jätta isikutunnistuse taotlus rahuldamata jäeti teises astmes muutmata.
22
Eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul ei taga praegu kohaldatavad õigusnormid sellise lapse puhul nagu S. R. S. – D., kes „on vaieldamatult Poola kodanik“ ning seega liidu kodanik, tõhusalt õigust liikumisvabadusele, sest selle vabaduse kasutamiseks vajalikke dokumente, nimelt Poola isikutunnistust või passi, ei saa sellele lapsele välja anda põhjusel, et tema sünnitõendisse on vanematena kantud kaks naist, kes on sõlminud abielu vastavalt neist ühe suhtes kohaldatavale õigusele. Nimetatud kohus lisab, et nende Poola õigusnormide kohaldamine praktikas muudab ametivõimude, sealhulgas kohtute jaoks raskeks alaealisele lapsele tõhusa kaitse tagamise, võttes arvesse tema parimaid huve.
23
Eelotsusetaotluse esitanud kohus möönab, et perekonnaseisuküsimused ja nendega seotud abielueeskirjad on valdkond, mis kuulub liikmesriikide pädevusse, ning liidu õigus ei piira seda pädevust. Ta leiab, et eri liikmesriikides kohaldatavate eeskirjade erinevused ei või siiski kahjustada kõigile liidu kodanikele tagatud vabadust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil.
24
See kohus märgib, et juhul, kui tuvastatakse, et lapse sünnitõendi registreerimisest keeldumine rikub ELTL artikli 20 lõike 2 punkti a ja artikli 21 lõiget 1 koostoimes harta artikliga 7, artikli 21 lõikega 1 ja artikli 24 lõikega 2, oleks tal võimalik kohustada Poola ametiasutusi seda sünnitõendit täpselt sellisena registreerima, mis võimaldaks anda seejärel välja isikut tõendava dokumendi, mis tagaks asjaomasele lapsele võimaluse ületada liidu sisepiire ning kaitseks tema era- ja perekonnaelu.
25
Neil asjaoludel otsustas Wojewódzki Sąd Administracyjny w Krakowie (Krakówi vojevoodkonna halduskohus, Poola) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas ELTL artikli 20 lõike 2 punkti a ja artikli 21 lõiget 1 tuleb koostoimes [harta] artikliga 7, artikli 21 lõikega 1 ja artikli 24 lõikega 2 tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui sellise liikmesriigi ametiasutused, mille kodanik on alaealine laps, keelduvad sellele lapsele teise liikmesriigi väljaantud sünnitõendi registreerimisest, mida on vaja selleks, et võimaldada lapsel saada selle liikmesriigi isikut tõendav dokument, mille kodanik ta on, tuues põhjenduseks, et viimati nimetatud liikmesriigi õiguses ei ole nähtud ette, et samasoolised paarid saavad olla lapsevanemad, ning sellesse sünnitõendisse on lapse vanematena kantud samast soost isikud?“
Menetlus Euroopa Kohtus
26
Eelotsusetaotluse esitanud kohus taotles käesoleva kohtuasja menetlemist Euroopa Kohtu kodukorra artiklis 107 sätestatud eelotsuse kiirmenetluses.
27
Euroopa Kohtu viies koda otsustas 25. jaanuari 2021. aasta otsusega ettekandja-kohtuniku ettepanekul ja pärast kohtujuristi ärakuulamist jätta rahuldamata taotlus, et käesoleva kohtuasja suhtes kohaldataks eelotsuse kiirmenetlust, kuna kodukorra artiklis 107 ette nähtud kiireloomulisuse tingimused ei ole täidetud.
28
Võttes arvesse seost käesoleva kohtuasja ja selle kohtuasja vahel, milles tehti 14. detsembri 2021. aasta kohtuotsus Stolichna obshtina, rayon Pancharevo (C‑490/20, EU:C:2021:1008), peatati menetlus käesolevas kohtuasjas Euroopa Kohtu presidendi 26. jaanuari 2021. aasta otsusega kuni nimetatud kohtuotsuse kuulutamiseni.
29
Pärast 14. detsembri 2021. aasta kohtuotsuse Stolichna obshtina, rayon Pancharevo (C‑490/20, EU:C:2021:1008) kuulutamist edastas Euroopa Kohtu kantselei eelotsusetaotluse esitanud kohtule koopia sellest kohtuotsusest, paludes tal teatada, kas ta soovib jääda eelotsusetaotluse juurde.
30
Eelotsusetaotluse esitanud kohus teatas 17. jaanuari ja 28. jaanuari 2022. aasta kirjades Euroopa Kohtule, et ta soovib jääda eelotsusetaotluse juurde, väites eelkõige, et sünnitõendi registreerimisest keeldumist puudutav kohtumenetlus on peatatud kuni seda eelotsusetaotlust käsitleva Euroopa Kohtu lahendi kättesaamiseni. Eelotsusetaotluse esitanud kohus lisas, et asjaomase lapse vanemate advokaat esitas jaanuaris 2022 Wojewódzki Sąd Administracyjny w Warszawiele (Varssavi vojevoodkonna halduskohus, Poola) kaebuse, milles palus tühistada haldusotsuse, millega keelduti sellele alaealisele lapsele isikutunnistuse väljastamisest.
Eelotsuse küsimuse analüüs
31
Euroopa Kohus võib kodukorra artikli 99 alusel juhul, kui eelotsuse küsimusele võib vastuse selgelt tuletada kohtupraktikast, igal ajal ettekandja-kohtuniku ettepanekul ja pärast kohtujuristi ärakuulamist lahendada kohtuasja põhistatud määrusega.
32
Käesolevas kohtuasjas tuleb kohaldada seda sätet.
33
Esitatud küsimusega palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kas ELTL artikli 20 lõike 2 punkti a ja artikli 21 lõiget 1 tuleb koostoimes harta artikliga 7, artikli 21 lõikega 1 ja artikli 24 lõikega 2 tõlgendada nii, et kui tegemist on alaealise lapsega, kes on liidu kodanik ja kelle sünnitõendisse, mille on välja andnud liikmesriigi pädevad asutused, on vanematena kantud kaks samasoolist isikut, siis on liikmesriik, mille kodanik see laps on, kohustatud sellise sünnitõendi registreerima, et võimaldada lapsel saada isikut tõendav dokument.
34
Kõigepealt olgu märgitud, et ELTL artikli 20 lõike 1 kohaselt on liidu kodanik iga isik, kellel on mõne liikmesriigi kodakondsus. Kuna eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul ei ole vaidlust selles, et S. R. S. – D. on Poola kodanik, on tal selle sätte alusel liidu kodaniku staatus.
35
Euroopa Kohus on sellega seoses korduvalt märkinud, et liidu kodaniku staatus on liikmesriikide kodanike põhistaatus (14. detsembri 2021. aasta kohtuotsus Stolichna obshtina, rayon Pancharevo, C‑490/20, EU:C:2021:1008, punkt 41 ja seal viidatud kohtupraktika).
36
Nagu nähtub Euroopa Kohtu praktikast, võib liikmesriigi kodanik, kes on liidu kodanikuna kasutanud õigust vabalt liikuda ja elada muu kui oma päritoluliikmesriigi territooriumil, tugineda selle staatusega kaasnevatele õigustele, sealhulgas ELTL artikli 21 lõikes 1 sätestatud õigustele, vajaduse korral ka oma päritoluliikmesriigi vastu. Sellele sättele ja selle kohaldamiseks vastuvõetud sätetele on õigus tugineda ka liidu kodanikel, kes on sündinud oma vanemate vastuvõtvas liikmesriigis ega ole kasutanud õigust vabalt liikuda (14. detsembri 2021. aasta kohtuotsus Stolichna obshtina, rayon Pancharevo, C‑490/20, EU:C:2021:1008, punkt 42 ja seal viidatud kohtupraktika).
37
ELTL artikli 21 lõike 1 kohaselt on igal liidu kodanikul õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, kui aluslepingutega ja nende rakendamiseks võetud meetmetega kehtestatud piirangutest ja tingimustest ei tulene teisiti. Selleks et liikmesriikide kodanikud saaksid seda õigust kasutada, kohustab direktiivi 2004/38 artikli 4 lõige 3 liikmesriike andma kooskõlas oma õigusaktidega oma kodanikele välja kodakondsust tõendava isikutunnistuse või passi.
38
Kuna S. R. S. – D. on Poola kodanik, on Poola ametiasutused järelikult kohustatud talle välja andma isikutunnistuse või passi, mis näitab tema kodakondsust ja millesse kantakse tema perekonnanimi, nagu see tuleneb Poola ametiasutuste koostatud sünnitõendist. Euroopa Kohus on sellega seoses juba tõdenud, et ELTL artikliga 21 on vastuolus see, kui riigisisese õiguse kohaselt keelduvad liikmesriigi ametiasutused tunnustamast lapse sünnijärgset perekonnanime, mis on antud ja registreeritud teises liikmesriigis, kus laps on sündinud ja sünnist alates elanud (14. detsembri 2021. aasta kohtuotsus Stolichna obshtina, rayon Pancharevo, C‑490/20, EU:C:2021:1008, punkt 44 ja seal viidatud kohtupraktika).
39
Oluline on täpsustada, et direktiivi 2004/38 artikli 4 lõige 3 kohustab Poola ametiasutusi andma S. R. S. – D‑le välja isikutunnistuse või passi sõltumata sellest, kas nimetatud lapsele välja antud Hispaania sünnitõend on kantud Poola rahvastikuregistrisse. Kuivõrd Poola õigus nõuab sünnitõendi registreerimist enne Poola isikutunnistuse või passi väljaandmist, siis ei saa see liikmesriik tugineda riigisisesele õigusele, et keelduda S. R. S. – D‑le sellise isikutunnistuse või passi väljaandmisest (vt analoogia alusel 14. detsembri 2021. aasta kohtuotsus Stolichna obshtina, rayon Pancharevo, C‑490/20, EU:C:2021:1008, punkt 45).
40
Niisugune dokument peab kas üksinda või koos teiste dokumentidega, vajaduse korral koos lapse puhul vastuvõtva liikmesriigi väljastatud dokumendiga, võimaldama lapsel, kes on sellises olukorras nagu S. R. S. – D., kasutada ELTL artikli 21 lõikega 1 tagatud õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil koos kummagi emaga, kelle staatust selle lapse vanemana on kinnitanud vastuvõttev liikmesriik ajal, mil nad elasid selles riigis direktiivi 2004/38 kohaselt (14. detsembri 2021. aasta kohtuotsus Stolichna obshtina, rayon Pancharevo, C‑490/20, EU:C:2021:1008, punkt 46).
41
Olgu veel meenutatud, et õigused, mis ELTL artikli 21 lõikest 1 liikmesriikide kodanikele tulenevad, hõlmavad õigust elada tavalist perekonnaelu koos oma pereliikmetega nii vastuvõtvas liikmesriigis kui ka kodakondsusjärgses liikmesriigis, kui nad sellesse liikmesriiki tagasi pöörduvad (14. detsembri 2021. aasta kohtuotsus Stolichna obshtina, rayon Pancharevo, C‑490/20, EU:C:2021:1008, punkt 47 ja seal viidatud kohtupraktika).
42
Vaidlust ei ole selle üle, et põhikohtuasjas on Hispaania ametiasutused seaduslikult tuvastanud bioloogilise või õigusliku põlvnemissuhte S. R. S. – D. ning tema vanemate K. S‑i ja S. V. D. vahel ning kinnitanud seda nende lapsele välja antud sünnitõendis. Seetõttu peavad kõik liikmesriigid ELTL artikli 21 kohaselt tunnustama K. S‑i ja S. V. D. kui alaealise liidu kodaniku – keda nad ka tegelikult hooldavad – vanemate õigust olla temaga kaasas, kui ta kasutab õigust liikmesriikide territooriumil vabalt liikuda ja elada (vt selle kohta 14. detsembri 2021. aasta kohtuotsus Stolichna obshtina, rayon Pancharevo, C‑490/20, EU:C:2021:1008, punkt 48).
43
Kuna S. R. S. – D. on eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul Poola kodanik, siis on Poola ametiasutused nagu ka mis tahes muu liikmesriigi ametiasutused kohustatud seda põlvnemissuhet tunnustama, et võimaldada sellel lapsel ilma piiranguteta kasutada koos kummagi vanemaga ELTL artikli 21 lõikega 1 tagatud õigust vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil.
44
Selleks et võimaldada S. R. S. – D‑l tõhusalt kasutada oma õigust vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil koos kummagi vanemaga, on veel vaja, et K. S‑il ja S. V. D‑l oleks dokument, milles on märgitud, et nad on isikud, kellel on õigus selle lapsega reisida.
45
Liikmesriigi kohustus esiteks anda välja isikutunnistus või pass selle liikmesriigi kodanikust lapsele, kes on sündinud teises liikmesriigis ja kelle sünnitõendisse, mille on väljastanud selle teise liikmesriigi ametiasutused, on tema vanematena kantud kaks samasoolist isikut, ning teiseks tunnustada selle lapse ja kummagi nimetatud isiku vahelist põlvnemissuhet olukorras, kus see laps kasutab õigusi, mis tal on ELTL artikli 21 ja sellega seotud teisese õiguse aktide alusel, ei tähenda, et liikmesriik, mille kodanik laps on, peaks oma riigisiseses õiguses ette nägema samasooliste isikute vanemluse või tunnustama muul eesmärgil kui selleks, et laps saaks kasutada liidu õigusest tulenevaid õigusi, põlvnemissuhet selle lapse ja isikute vahel, kes on kantud vastuvõtva liikmesriigi ametiasutuste koostatud sünnitõendisse lapse vanematena (14. detsembri 2021. aasta kohtuotsus Stolichna obshtina, rayon Pancharevo, C‑490/20, EU:C:2021:1008, punktid 56 ja 57 ning seal viidatud kohtupraktika).
46
Tuleb lisada, et liikmesriigi meede, mis võib takistada isikute vaba liikumist, saab olla põhjendatud üksnes juhul, kui meede on kooskõlas hartas tunnustatud põhiõigustega, mille järgimise tagab Euroopa Kohus (14. detsembri 2021. aasta kohtuotsus Stolichna obshtina, rayon Pancharevo, C‑490/20, EU:C:2021:1008, punkt 58 ja seal viidatud kohtupraktika).
47
Põhikohtuasjas käsitletavas olukorras on erakordselt olulised harta artikliga 7 tagatud õigus era- ja perekonnaelu austamisele ning harta artikliga 24 tagatud lapse õigused, eelkõige õigus sellele, et lastega seotud toimingutes seatakse esikohale lapse parimad huvid, ning õigus säilitada regulaarsed isiklikud suhted ja otsene kontakt oma mõlema vanemaga.
48
Seega kaitseb harta artikkel 7 lapse suhet mõlema isikuga, kellega ta vastuvõtvas liikmesriigis tegelikku perekonnaelu elab ja kes on kantud selle liikmesriigi ametiasutuste koostatud sünnitõendisse tema vanematena.
49
Lisaks, kuna harta artikliga 24 on – nagu on meenutatud selgitustes põhiõiguste harta kohta (ELT 2007, C 303, lk 17) – liidu õigusse integreeritud lapse põhiõigused, mis on tagatud lapse õiguste konventsiooniga, mille on ratifitseerinud kõik liikmesriigid, siis tuleb selle artikli tõlgendamisel võtta nõuetekohaselt arvesse selle konventsiooni sätteid (14. detsembri 2021. aasta kohtuotsus Stolichna obshtina, rayon Pancharevo, C‑490/20, EU:C:2021:1008, punkt 63 ja seal viidatud kohtupraktika).
50
Täpsemalt kehtestab selle konventsiooni artikkel 2 lapse suhtes diskrimineerimiskeelu põhimõtte, mis nõuab, et lapsele oleks tagatud selles konventsioonis ette nähtud õigused, mille hulgas on konventsiooni artikliga 7 tagatud õigus olla registreeritud kohe pärast sündi, õigus nimele ja õigus omandada kodakondsus, ilma et talle langeks osaks diskrimineerimine, sealhulgas diskrimineerimine tema vanemate seksuaalse sättumuse alusel.
51
Neil asjaoludel oleks harta artiklitega 7 ja 24 lapsele tagatud põhiõigustega vastuolus, kui lapse suhe ühe oma vanemaga katkestatakse liikmesriikide territooriumil vabalt liikumise ja elamise õiguse kasutamisel või kui selle õiguse kasutamine muudetakse tegelikult võimatuks või ülemäära raskeks põhjusel, et lapse vanemad on samast soost (14. detsembri 2021. aasta kohtuotsus Stolichna obshtina, rayon Pancharevo, C‑490/20, EU:C:2021:1008, punkt 65).
52
Kõiki eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb esitatud küsimusele vastata, et ELTL artikleid 20 ja 21 koostoimes harta artiklitega 7 ja 24 ning direktiivi 2004/38 artikli 4 lõikega 3 tuleb tõlgendada nii, et kui tegemist on alaealise lapsega, kes on liidu kodanik ja kelle sünnitõendisse, mille on välja andnud liikmesriigi pädevad asutused, on vanematena kantud kaks samasoolist isikut, siis on liikmesriik, mille kodanik see laps on, kohustatud esiteks andma talle välja isikutunnistuse või passi, nõudmata enne seda lapse sünnitõendi registreerimist riiklikus rahvastikuregistris, ning teiseks, nagu kõik muud liikmesriigid, tunnustama teise liikmesriigi väljaantud dokumenti, mis võimaldab sellel lapsel ilma piiranguteta kasutada koos kummagi vanemaga õigust vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil.
Kohtukulud
53
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse liikmesriigi kohus.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (kümnes koda) otsustab:
ELTL artikleid 20 ja 21 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 7 ja 24 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ, artikli 4 lõikega 3 tuleb tõlgendada nii, et kui tegemist on alaealise lapsega, kes on liidu kodanik ja kelle sünnitõendisse, mille on välja andnud liikmesriigi pädevad asutused, on vanematena kantud kaks samasoolist isikut, siis on liikmesriik, mille kodanik see laps on, kohustatud esiteks andma talle välja isikutunnistuse või passi, nõudmata enne seda lapse sünnitõendi registreerimist riiklikus rahvastikuregistris, ning teiseks, nagu kõik muud liikmesriigid, tunnustama teise liikmesriigi väljaantud dokumenti, mis võimaldab sellel lapsel ilma piiranguteta kasutada koos kummagi vanemaga õigust vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: poola.