Begäran om förhandsavgörande framställd av Tribunal de première instance francophone de Bruxelles (Belgien) den 13 juni 2018 – Brussels Securities SA mot État belge
(Mål C-389/18)
Rättegångsspråk: franska
Hänskjutande domstol
Tribunal de première instance francophone de Bruxelles
Parter i det nationella målet
Kärande: Brussels Securities SA
Svarande: État belge
Tolkningsfrågor
Ska artikel 4 i rådets direktiv 90/43/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater1 (vilket med verkan från den 18 januari 2012 har ersatts av rådets direktiv 2011/96/EU av den 30 november 2011 om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater2 ) i kombination med andra källor inom gemenskapsrätten
tolkas så, att den utgör hinder för en nationell myndighets föreskrifter,
såsom inkomstskattelagen 1992 och den kungliga förordningen om genomförande av inkomstskattelagen 1992, i de versioner som är tillämpliga för beskattningsåret 2011,
varigenom ett undantagssystem har valts (avstående från att beskatta utdelning som ett moderbolag i denna egenskap erhåller från dotterbolaget) som i ett första led består i att inkludera utdelningen från ett dotterbolag i moderbolagets beskattningsunderlag och därefter i ett andra led dra av utdelningen från beskattningsunderlaget upp till 95 procent såsom definitivt beskattad inkomst,
som är en följd av den kombinerade tillämpningen – i syfte att fastställa beräkningsunderlaget för den bolagsskatt som moderbolaget ska betala –
av det belgiska systemet för avdrag för definitivt beskattad inkomst och
1) regler rörande ett annat avdrag som utgör en skattefördel i enlighet med dessa föreskrifter (avdrag för riskkapital),
2) rätten att dra av saldon av tidigare överförbara underskott,
3) rätten att till efterföljande beskattningsår överföra överskott av definitivt beskattad inkomst, avdrag för riskkapital och saldon av tidigare överförbara underskott, när detta belopp för ett visst beskattningsår överstiger den beskattningsbara vinsten, och
4) avdragsordningen enligt vilken avdrag, under påföljande beskattningsår, ska ske så att den beskattningsbara vinsten utnyttjas varvid avdrag först sker mot definitivt beskattad inkomst, därefter mot avdraget för riskkapital (där överföringen är begränsad till ”följande sju beskattningsperioder”), och slutligen saldon av tidigare överförbara underskott,
vilket leder till en minskning, motsvarande hela eller en del av den utdelning som erhållits från dotterbolaget, av de underskott som moderbolaget hade kunnat dra av om utdelningen helt enkelt hade undantagits från vinsten för det beskattningsår under vilket de erhållits (vilket hade minskat den beskattningsbara vinsten för detta beskattningsår och, i förekommande fall, öka de överförbara skattemässiga underskotten) i stället för att inkludera denna utdelning i den aktuella vinsten och sedan tillämpa regler om undantag och överföring av det undantagna beloppet i händelse av otillräckliga vinster,
det vill säga som leder till en minskning av saldon av moderbolagets tidigare överförbara underskott som kan uppkomma under de beskattningsår som följer på det beskattningsår under vilket definitivt beskattad inkomst, avdraget för riskkapital och saldon av tidigare överförbara underskott överstiger den beskattningsbara vinsten?
____________
1 EGT L 225, s. 6.
2 EGT L 345, s. 8.