62014CO0139_CS
Účastníci řízení
Odůvodnění rozsudku
Výrok
Účastníci řízení
Ve věci C‑139/14,
jejímž předmětem je žádost o rozhodnutí o předběžné otázce na základě článku 267 SFEU, podaná rozhodnutím Finanzgericht Baden‑Württemberg (Německo) ze dne 25. února 2014, došlým Soudnímu dvoru dne 24. března 2014, v řízení
Mineralquelle Zurzach AG
proti
Hauptzollamt Singen,
SOUDNÍ DVŮR (šestý senát),
ve složení A. Borg Barthet vykonávající funkci předsedy senátu (zpravodaj), S. Rodin, a F. Biltgen, soudci,
generální advokát: M. Szpunar,
vedoucí soudní kanceláře: A. Calot Escobar,
s přihlédnutím k rozhodnutí, přijatému po vyslechnutí generálního advokáta, rozhodnout věc usnesením s odůvodněním v souladu s článkem 99 jednacího řádu Soudního dvora,
vydává toto
Odůvodnění rozsudku
Usnesení
1. Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce se týká výkladu podpoložky 2202 10 00 kombinované nomenklatury, která je obsahem přílohy I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, s. 1; Zvl. vyd. 02/02, s. 382), ve znění nařízení Komise (ES) č. 1719/2005 ze dne 27. října 2005 (Úř. věst. L 286, s. 1, dále jen „KN“), jakož i výkladu integrovaného sazebníku Evropských společenství (dále jen „TARIC“), zavedeného článkem 2 nařízení č. 2658/87.
2. Tato žádost byla podána v rámci sporu mezi Mineralquelle Zurzach AG (dále jen „Mineralquelle Zurzach“), výrobce nápojů se sídlem ve Švýcarsku, a Hauptzollamt Singen [hlavní celní úřad v Singenu (Německo)] ohledně dodatečného výběru cla z určitého zboží dovezeného společností Mineralquelle Zurzach v průběhu roku 2006.
Právní rámec
KN a TARIC
3. Podle článku 1 nařízení č. 2658/87:
„1. Komise zavede [KN), která splňuje požadavky jak společného celního sazebníku, tak statistiky zahraničního obchodu Společenství a jiných politik Společenství týkajících se dovozu a vývozu zboží.
2. [KN] se skládá z:
a) nomenklatury harmonizovaného systému [vypracované Světovou celní organizací a přijaté na základě Mezinárodní úmluvy o harmonizovaném systému popisu a číselného označování zboží, uzavřené v Bruselu dne 14. června 1983 a schválené, spolu s protokolem o její změně ze dne 24. června 1986, jménem Evropského hospodářského společenství rozhodnutím Rady 87/369/EHS ze dne 7. dubna 1987 (Úř. věst. L 198, p. 1, dále jen „harmonizovaný systém“];
b) dalšího třídění Společenství k této nomenklatuře (dále jen „podpoložky KN“), pokud je specifikována celní sazba;
c) předběžných ustanovení, doplňkových poznámek ke třídám a kapitolám a poznámek pod čarou vztahujících se k podpoložkám KN.
3. Kombinovaná nomenklatura je uvedena v příloze I. [...]
[...]“
4. Článek 2 tohoto nařízení stanoví:
„Komise zavede [TARIC], jenž splňuje požadavky společného celního sazebníku, statistiky zahraničního obchodu a obchodní, zemědělské a jiných politik Společenství týkajících se dovozu nebo vývozu zboží.
Tento sazebník se zakládá na [KN] a skládá se z:
a) opatření stanovených v tomto nařízení
b) doplňkového třídění Společenství (dále jen „podpoložky Taricu“), nezbytného k provádění specifických opatření Společenství uvedených v příloze II;
c) jakýchkoli jiných informací nezbytných pro uplatňování nebo správu kódů Taricu a doplňkových kódů vymezených v čl. 3 odst. 2 a 3;
d) sazeb cel a jiných dovozních nebo vývozních poplatků, včetně osvobození od cla a preferenčních cel uplatňovaných při dovozu nebo vývozu specifického zboží;
e) opatření uplatňovaných při vývozu nebo dovozu specifického zboží, uvedených v příloze II.“
5. Podle čl. 3 odst. 1 a 2 zmíněného nařízení:
„1. Každá podpoložka KN má osmimístný číselný kód:
a) prvních šest míst jsou číselné kódy vztahující se k číslům a položkám nomenklatury harmonizovaného systému;
b) sedmé a osmé místo určuje podpoložky KN. [...]
2. Podpoložky Taricu jsou určeny devátým a desátým místem, tvořícím spolu s číselnými kódy uvedenými v odstavci 1 číselné kódy Taricu. [...]“
6. Článek 6 téhož nařízení stanoví, že TARIC je zaveden, aktualizován, řízen a zveřejňován Komisí.
7. První část KN obsahuje soubor úvodních ustanovení. V této části, v první hlavě věnované obecným ustanovením, oddíl A, nadepsaný „Všeobecná pravidla pro výklad [KN]“, stanoví:
„Zařazení zboží do [KN] se řídí těmito zásadami:
1. Názvy tříd, kapitol a podkapitol jsou pouze orientační; pro právní účely jsou pro zařazení směrodatná znění čísel a příslušných poznámek ke třídám nebo kapitolám a následující ustanovení, pokud znění těchto čísel nebo poznámek nestanoví jinak.
[...]
3. Zboží, které lze podle pravidla 2 b) nebo z jiných důvodů zařadit prima facie do dvou nebo více čísel, se zařazuje takto:
a) číslo, které obsahuje nejspecifičtější popis má přednost před čísly s obecnějším popisem.
[...]
6. Z právního hlediska jsou pro zařazení zboží do položek určitého čísla směrodatná znění těchto položek a příslušných poznámek k položkám, a přiměřeně i výše uvedená pravidla, přičemž se rozumí, že srovnávány mohou být pouze položky stejné úrovně. Není-li stanoveno jinak, uplatňují se pro účely tohoto pravidla rovněž příslušné poznámky ke třídě a kapitole.“
8. Druhá část KN obsahuje třídu IV, jejímž předmětem jsou „Výrobky potravinářského průmyslu; nápoje, lihoviny a ocet; tabák a vyrobené tabákové náhražky“. Tato třída obsahuje zejména kapitolu 22, nazvanou „Nápoje, lihoviny a ocet“.
9. Číslo 2202 KN se dělí do následujících podpoložek:
>lt>55
10. Podle první doplňkové poznámky obsažené v kapitole 22 KN:
„Podpoložka 2202 10 00 zahrnuje vody, včetně minerálních vod a sodovek, s přídavkem cukru nebo jiných sladidel nebo ochucené, za předpokladu, že jsou určeny k přímé spotřebě jako nápoj.“
11. Vysvětlivky ke KN vypracované Komisí ve znění použitelném ke dni skutkového stavu v původním řízení (Úř. věst 2006, C 50, s. 1) mají u čísla 2202 následující znění:
>lt>56
12. V roce 2006 obsahoval TARIC u podpoložky KN 2202 90 10 následující podpoložky:
>lt>57
Vysvětlivky k HS
13. Světová celní organizace schvaluje za podmínek stanovených v článku 8 Mezinárodní úmluvy o harmonizovaném systému popisu a číselného označování zboží vysvětlivky a stanoviska k zařazení přijaté Výborem pro HS.
14. Vysvětlivky k číslu 2202 HS mají následující znění:
„A) voda, včetně minerálních vod a sodovek, s přídavkem cukru nebo jiných sladidel nebo aromatizovaná
Do této skupiny jsou zařazeny zejména:
1) minerální vody (přírodní nebo umělé), s přídavkem cukru nebo jiných sladidel nebo aromatizované.
2) Nápoje, jako je limonáda, kola, pomerančové nebo citronové nápoje skládající se z běžné pitné vody, s přídavkem nebo bez přídavku cukru nebo jiných sladidel, s příchutí šťávy nebo ovocné esence nebo složených výtažků, případně též s přídavkem kyseliny vinné nebo kyseliny citronové; často jsou syceny oxidem uhličitým. Distribuují se převážně v lahvích nebo jiných hermeticky uzavřených obalech.“
Spor v původním řízení a předběžné otázky
15. Mineralquelle Zurzach dovezla v roce 2006 do Unie nápoj pojmenovaný „Quelly Vita 10“. Jednalo se o takzvaný nápoj „ACE“ (tzn. nápoj obsahující vitamíny A, C, E) skládající se z vody, cukru, zahuštěné šťávy z pomerančů, citronů, vinných hroznů, ananasu, mandarinek, nektarinek a mučenek (pasiflór), meruňkové vlákniny, guavové dužniny, okyselujících látek, jako je kyselina citronová, směsi vitamínů [vitamín C, vitamín B3, vitamín E, kyselina pantothenová, betakaroten (provitamín A), vitamin B6, vitamín B1, kyselina listová, biotin, vitamin B12], konzervačních látek (E 242 a E 202), stabilizátorů (E 440 a E 410), přírodně identických aromatických látek a přípravků a umělých aromatických látek. Obsah ovocné šťávy v tomto nápoji činil 12 % a obsah jednotlivých vitaminů ve 100 ml nápoje představoval 15 % celkové doporučené denní dávky (v případě vitaminu A 30 % celkové doporučené denní dávky).
16. Mineralquelle Zurzach přihlásila tento nápoj pro uvolnění ke spotřebě jakožto zboží pocházející ze Švýcarska spadající pod číslo kódu TARIC 2202 10 00 00, jehož předmětem je „voda, včetně minerálních vod a sodovek, s přídavkem cukru nebo jiných sladidel nebo aromatizovaná“. Zboží pocházející ze Švýcarska zařazené do tohoto čísla by mělo být odbaveno v preferenčním režimu s uplatněním nulové sazby.
17. Hauptzollamt Singen provedl na základě informací, které mu dne 29. prosince 2008 poskytla Zolltechnische Prüfungs‑ und Lehranstalt München bei der Bundesfinanzdirektion Südost (Celní technický ústav ověřování a výuky v Mnichově při Spolkovém finančním ředitelství Jihovýchod) celní kontrolu, při níž se zjistilo, že nápoj „Quelly Vita 10“ spadá do kódu TARIC 2202 90 10 11, jehož předmětem jsou „ovocné nebo zeleninové šťávy, ředěné vodou nebo sycené“.
18. Dne 2. února 2009 Hauptzollamt Singen oznámil Mineralquelle Zurzach dodatečný výběr cla na dovoz tohoto nápoje, uskutečněný v době od 6. února do 28. února 2006, ve výši 8 964,91 eur, z důvodu zařazení zmíněného nápoje do kódu TARIC 2202 90 10 11. Po neúspěšném výsledku odvolacího řízení podala Mineralquelle Zurzach proti tomuto rozhodnutí o dodatečném výběru cla žalobu k Finanzgericht Baden‑Württemberg.
19. Předkládající soud vyjadřuje pochybnosti, zda lze nápoj, jako je „Vita Quelly 10“, zařadit do jiné podpoložky než 2202 10 00 KN.
20. Má za to, že skutečnost, že se tento nápoj skládá v podstatě z vody a cukru, přičemž obsah přidané ovocné šťávy činí pouhých 12 %, patrně naznačuje, že by měl být zařazen do podpoložky 2202 10 00 KN, jejímž předmětem je voda, včetně minerálních vod a sodovek, s přídavkem cukru nebo jiných sladidel nebo aromatizovaná a jiné nealkoholické nápoje. Podle uvedeného soudu k tomuto závěru vedou i vysvětlivky ke KN týkající se podpoložky 2202 10 00 KN.
21. Předkládající soud nicméně zdůrazňuje, že zmíněný nápoj může spadat též do celní položky 2202 90 10 11 TARIC, jejímž předmětem jsou ovocné šťávy nebo zeleninové šťávy ředěné vodou.
22. Podle názoru uvedeného soudu z judikatury Soudního dvora vyplývá, že sazební zařazení musí být provedeno s ohledem na charakteristiky a objektivní vlastnosti daného zboží. To znamená, že vysvětlivky k HS a ke KN – třebaže nemají povahu závazného právního předpisu –představují nicméně významný nástroj pro výklad položek sazebníku.
23. Dále má za to, že v případě, že nápoj „Quelly Vita 10“ nespadá do podpoložky 2202 10 00 KN, vyvstává otázka, zda by měl být zařazen do kódu TARIC 2202 90 10 nebo do kódu TARIC 2202 90 10 19.
24. Za těchto podmínek se Finanzgericht Baden‑Württemberg rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky:
„1) Je třeba zařadit nealkoholický nápoj, složený převážně z vody a z 12 % z ovocných šťáv a obsahující kromě cukru směs vitamínů, která výrazně přesahuje obsah vitamínů připadající na přírodní šťávy, do podpoložky 2202 10 00 [KN]?
V případě záporné odpovědi na první otázku:
2) Je takový nápoj ovocnou šťávu ředěnou vodou kódu 2202 90 10 11 TARIC?
V případě záporné odpovědi na obě první otázky:
3) Je takový produkt zbožím kódu 2202 90 10 19 TARIC?
K předběžným otázkám
25. Článek 99 jednacího řádu Soudního dvora stanoví, že pokud lze odpověď na položenou předběžnou otázku jasně vyvodit z judikatury nebo pokud o této odpovědi nelze rozumně pochybovat, může Soudní dvůr kdykoli na návrh soudce zpravodaje a po vyslechnutí generálního advokáta rozhodnout usnesením s odůvodněním.
26. Toto ustanovení je třeba v projednávané věci použít.
27. Podstatou tří otázek položených předkládajícím soudem je, zda musí být KN vykládána v tom smyslu, že nápoj, jako je ten, o který se jedná v původním řízení, skládající se především z vody, cukru, zahuštěné šťávy z pomerančů, citronů, vinných hroznů, ananasu, mandarinek, nektarinek a mučenek (pasiflór), meruňkové vlákniny, guavové dužniny, okyselující látky, směsi vitamínů, přírodních a umělých aromatických látek, jehož obsah ovocných šťáv nepřevyšuje 12 %, musí být zařazen do podpoložky 2202 10 00 této nomenklatury, anebo v případě záporné odpovědi, zda musí být TARIC vykládán v tom smyslu, že takovéto zboží spadá buďto do jeho kódu 2202 90 10 11 nebo kódu 2202 90 10 19.
28. Co se týče otázky, zda vlastnosti zboží dovezeného společností Mineralquelle Zurzach, jak jsou popsány v předkládacím rozhodnutí, odpovídají souboru vlastností obsažených v podpoložce 2202 10 00 KN, je třeba zdůraznit, že rozhoduje-li Soudní dvůr v řízení o předběžné otázce ve věci sazebního zařazení, spočívá jeho úloha spíše v tom, že vnitrostátnímu soudu objasní kritéria, jejichž uplatnění umožní posledně uvedenému soudu dotčené výrobky správně zařadit v KN, než v tom, aby zařazení provedl samotný Soudní dvůr, a to tím spíše, že k tomu nutně nemá k dispozici všechny potřebné údaje. Vnitrostátní soud se v každém případě jeví jako nejpovolanější k provedení tohoto zařazení (viz rozsudky Proxxon, C‑500/04, EU:C:2006:111, bod 23, jakož i Digitalnet a další, C‑320/11, C‑330/11, C‑382/11 a C‑383/11, EU:C:2012:745, bod 61).
29. V duchu spolupráce s vnitrostátními soudy a s ohledem na informace uvedené v předkládacím rozhodnutí však Soudní dvůr může předkládajícímu soudu v zájmu podání užitečné odpovědi a k tomu, aby mu umožnil provést sazební zařazení, poskytnout všechny údaje, které považuje za nezbytné (v tomto smyslu viz rozsudky Lohmann a Medi Bayreuth, C‑260/00 až C‑263/00, EU:C:2002:637, bod 28, jakož i Pärlitigu, C‑56/08, EU:C:2009:467, bod 23).
30. Aby bylo možné odpovědět na položené otázky, je třeba nejprve zdůraznit, že všeobecná pravidla výkladu KN stanoví, že pro zařazení zboží jsou směrodatná znění čísel a příslušných poznámek ke třídám nebo kapitolám a že názvy tříd, kapitol a podkapitol jsou pouze orientační (viz rozsudek Lukoyl Neftohim Burgas, C‑330/13, EU:C:2014:1757, bod 33).
31. Dále je nutno připomenout, že podle ustálené judikatury je třeba za účelem zajištění právní jistoty a usnadnění kontrol hledat rozhodující kritérium pro sazební zařazení zboží obecně v jeho objektivních charakteristikách a vlastnostech, jak jsou definovány zněním čísla KN a poznámek k třídám nebo kapitolám (v tomto smyslu viz rozsudky Proxxon, C‑500/04, EU:C:2006:111, bod 21; Rakvere Lihakombinaat, C‑140/08, EU:C:2009:667, bod 42, jakož i Digitalnet a další, EU:C:2012:745, bod 27 a citovaná judikatura).
32. Co se týče vysvětlivek k HS, je třeba dodat, že vzdor skutečnosti, že nemají kogentní povahu, jsou důležitými nástroji k zajištění jednotného použití společného celního sazebníku a jako takové poskytují informace využitelné pro jeho výklad (v tomto smyslu viz rozsudky Kloosterboer Services, C‑173/08, EU:C:2009:382, bod 25, a Agroferm, C‑568/11, EU:C:2013:407, bod 28). Stejně je tomu i v případě vysvětlivek ke KN (v tomto smyslu viz rozsudky Develop Dr. Eisbein, C‑35/93, EU:C:1994:252, bod 21, jakož i British Sky Broadcasting Group a Pace, C‑288/09 a C‑289/09, EU:C:2011:248, bod 92).
33. V projednávané věci ze znění čísla 2202 KN vyplývá, že toto číslo zahrnuje „vodu, včetně minerálních vod a sodovek, s přídavkem cukru nebo jiných sladidel nebo aromatizovaná a jiné nealkoholické nápoje, vyjma ovocné nebo zeleninové šťávy čísla 2009“.
34. Kromě toho se v doplňkové poznámce 1 ke kapitole 22 KN, na niž odkazují vysvětlivky ke KN týkající se podpoložky 2202 10 00, upřesňuje, že zmíněná podpoložka zahrnuje „vody, včetně minerálních vod a sodovek, s přídavkem cukru nebo jiných sladidel nebo ochucené, za předpokladu, že jsou určeny k přímé spotřebě jako nápoj“.
35. Kromě toho tyto vysvětlivky ke KN upřesňují, že nealkoholické nápoje uvedené ve vysvětlivkách k číslu 2202 písmeni A HS spadají do podpoložky 2202 10 00 KN. Tyto posledně uvedené vysvětlivky k HS obsahují demonstrativní výčet nápojů, které mají být zařazeny do této podpoložky, a to nápojů, jako je limonáda, kola, pomerančové nebo citronové nápoje skládající se z běžné pitné vody, s přídavkem nebo bez přídavku cukru nebo jiných sladidel, s příchutí šťávy nebo ovocné esence nebo složených výtažků, případně též s přídavkem kyseliny vinné nebo kyseliny citronové. Podle vysvětlivek ke KN týkajících se podpoložky 2202 10 00 nemá přítomnost antioxidantů, vitaminů, stabilizátorů nebo chininu vliv na zařazení nealkoholických nápojů.
36. V projednávané věci odpovídá nápoj s 12 % obsahem ovocné šťávy definici vysvětlivky k číslu 2202 písmeni A HS, vzhledem k tomu, že obsah ovocné šťávy nepřevažuje, poněvadž tento nápoj získává svou chuť zejména přidáním určitých přírodních a umělých aromatických látek a cukru.
37. Naopak 12 % obsah ovocné šťávy nemůže odůvodnit zařazení nápoje do podpoložky 2202 90 10 11 TARIC nadepsané „Ovocné nebo zeleninové šťávy, ředěné vodou nebo sycené“.
38. Proto je na položené otázky třeba odpovědět, že KN musí být vykládána v tom smyslu, že nápoj, jako je ten, o který se jedná v původním řízení, jenž se skládá především z vody, cukru, zahuštěné šťávy z pomerančů, citronů, vinných hroznů, ananasu, mandarinek, nektarinek a mučenek (pasiflór), meruňkové vlákniny, guavové dužniny, okyselující látky, směsi vitamínů a přírodních a umělých látek, a vykazuje 12 % obsah ovocné šťávy, spadá do podpoložky 2202 10 00 této nomenklatury.
K nákladům řízení
39. Vzhledem k tomu, že řízení má, pokud jde o účastníky původního řízení, povahu incidenčního řízení ve vztahu ke sporu probíhajícímu před předkládajícím soudem, je k rozhodnutí o nákladech řízení příslušný uvedený soud.
Výrok
Z těchto důvodů Soudní dvůr (šestý senát) rozhodl takto:
Kombinovaná nomenklatura, která je obsahem přílohy I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku, ve znění nařízení Komise (ES) č. 1719/2005 ze dne 27. října 2005, musí být vykládána v tom smyslu, že nápoj, jako je ten, o který se jedná v původním řízení, jenž se skládá především z vody, cukru, zahuštěné šťávy z pomerančů, citronů, vinných hroznů, ananasu, mandarinek, nektarinek a mučenek (pasiflór), meruňkové vlákniny, guavové dužniny, okyselující látky, směsi vitamínů a přírodních a umělých látek, a vykazuje 12 % obsah ovocné šťávy, spadá do podpoložky 2202 10 00 této nomenklatury.