Esialgne tõlge
KOHTUJURISTI ETTEPANEK
JULIANE KOKOTT
esitatud 7. mail 2026(1)
Kohtuasi C‑268/25
ETS Srl,
Minnucci Associati Srl,
Mi.Cos.SpA,
Itesa Srl,
Maceg Srl,
Tekno Kons Innovation Srl,
Cartorender Srl,
Rilievi Topografici di Boninsegna G. & C. Snc,
Tecno top Srl,
I.G. Service Srl,
Sub-Service Srl
versus
Rete Ferroviaria Italiana SpA,
teised menetlusosalised:
Le Generali Costruzioni SpA,
VIA Ingegneria Srl
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale amministrativo regionale per il Lazio (Lazio maakonna halduskohus, Itaalia))
Eelotsusetaotlus – Raudteeveosektori riigihankelepingud – Direktiiv 2014/24/EL – Artikli 57 lõige 2 – Lõplikult tuvastatud maksuõigusrikkumised – Maksmine või maksmise kohustuse võtmine pärast pakkumuste esitamise tähtaja möödumist – Kohustuslik kõrvaldamise alus – Direktiiv 2014/25/EL – Artikli 79 lõige 2 – Artikkel 80 – Ettevõtjate ajutise ühenduse liikme väljaarvamine või asendamine – Esindaja teadlikkus ning tema hoolsus- ja järelevalvekohustus
Sisukord
I.
Sissejuhatus
II.
Õiguslik raamistik
A.
Liidu õigus
1.
Direktiiv 2014/24
2.
Direktiiv 2014/25
B.
Liikmesriigi õigus
III.
Põhikohtuasi, eelotsuse küsimused ja menetlus Euroopa Kohtus
IV.
Õiguslik hinnang
A.
Eelotsuse küsimuste ese ja ulatus
B.
Maksukohustuse täitmine ainult pakkumuste esitamise tähtaja möödumiseni
C.
Olukord, kus asendatakse ettevõtjate ühenduse selline liige, kelle puhul esineb (heastamatu) kohustusliku kõrvaldamise alus
1.
Tingimused
a)
Direktiivi 2014/25 artikli 79 lõike 2 teise lõigu teise lause kohaldatavus ettevõtjate ajutiste ühenduste suhtes
b)
Määrava tähtsusega aeg
2.
Erandid
a)
Hoolsus- ja järelevalvekohustuse rikkumine ning selle eest vastutavaks tegemine
b)
Pakkumuse oluline tagantjärele muutmine
3.
Vahejäreldus
V.
Ettepanek
I.      Sissejuhatus
1.        Käesolevas asjas esitatud eelotsusetaotluse käsitleb küsimust, kuidas tõlgendada õigusnorme pakkujate hankemenetlusest kõrvaldamise kohta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta(2) ja direktiivi 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid(3), kohaselt. Ettevõtjad, kes on esitanud hankemenetluses pakkumuse ega ole õigel ajal täitnud maksukohustust, tuleb nende sätete kohaselt hankemenetlusest kohustuslikus korras kõrvaldada.
2.        Euroopa Kohus peab käesolevas asjas käsitlema esimest korda küsimust, millise ajani peab käimasolevas hankemenetluses ettevõtjate ajutisse ühendusse kuuluv ettevõtja täitma maksukohustuse, et vältida enda kõrvaldamist hankemenetlusest. Lisaks tekib küsimus, kas ja millistel tingimustel on ettevõtjate ühendusel võimalus selline ettevõtja ise välja arvata või asendada, et vältida enda kõrvaldamist.
3.        Need küsimused kerkivad seoses riigihankelepingu sõlmimisega Itaalia raudteesektoris. Põhikohtuasjas kohaldatavate riigisiseste õigusnormide kohaselt ei ole võimalik ettevõtjate ajutises ühenduses osalevat äriühingut, kelle puhul esineb maksuõigusrikkumise tõttu kohustusliku kõrvaldamise alus, välja arvata või asendada, kui esiteks on kõrvaldamise alus ära langenud alles pärast pakkumuste esitamise tähtaja möödumist ja teiseks teeb ettevõtjate ühendus sellise väljaarvamise või asendamise ettepaneku alles pärast seda, kui avaliku sektori hankija on kõrvaldamise alusest teatanud. See tähendab, et ettevõtjate ühendus kaotab võimaluse sõlmida riigihankeleping seetõttu, et vaid üks tema liige on oma kohustusi rikkunud. Kas sellised õigusnormid on kooskõlas direktiivi 2014/24 artikliga 57 koostoimes direktiivi 2014/25 artikli 79 lõikega 2 ja artikliga 80, tuleb käesoleval juhul kindlaks teha.
II.    Õiguslik raamistik
A.      Liidu õigus
4.        Liidu õiguse raamistiku moodustavad direktiiv 2014/24 riigihangete kohta ning direktiiv 2014/25, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid.
1.      Direktiiv 2014/24
5.        Direktiivi 2014/24 artiklis 57 „Kõrvaldamise alused“ on sätestatud:
„1.      Avaliku sektori hankija jätab ettevõtja hankemenetluses osalemisest kõrvale, kui ta on artiklite 59, 60 ja 61 kohase kontrolli teel kindlaks teinud või muul viisil teada saanud, et selle ettevõtja suhtes on langetatud lõplik süüdimõistev kohtuotsus ühel järgmistest põhjustest:
[…]
Kohustus jätta ettevõtja hankemenetluses osalemisest kõrvale kehtib ka juhul, kui lõpliku süüdimõistva kohtuotsusega süüdi mõistetud isik on selle ettevõtja haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liige või tal on volitused seda ettevõtjat esindada, tema nimel otsuseid teha või teda kontrollida.
2.      Ettevõtja jäetakse hankemenetluses osalemisest kõrvale, kui avaliku sektori hankija on teadlik, et ettevõtja on rikkunud maksude või sotsiaalkindlustusmaksete tasumise kohustusi ning kui seda on sedastatud õigus- või haldusotsusega, millel on lõplik ja siduv mõju selle riigi, kus see ettevõtja on asutatud, või avaliku sektori hankija asukohaliikmesriigi õigusaktide kohaselt.
Lisaks võib avaliku sektori hankija jätta ettevõtja hankemenetluses osalemisest kõrvale või liikmesriigid võivad avaliku sektori hankijalt nõuda ettevõtja hankemenetluses osalemisest kõrvalejätmist, kui avaliku sektori hankija saab mis tahes asjakohaste vahendite abil tõendada, et ettevõtja on rikkunud maksude või sotsiaalkindlustusmaksete tasumise kohustusi.
Käesolevat lõiget ei kohaldata juhul, kui ettevõtja on täitnud oma kohustused tasumisele kuuluvate maksude või sotsiaalkindlustusmaksete tasumisega või siduva kokkuleppe sõlmimisega tasumisele kuuluvate maksude või sotsiaalkindlustusmaksete, sealhulgas vajaduse korral kogunenud intresside ja viiviste tasumise kohta.
3.      Liikmesriigid võivad erandkorras näha ette erandi lõigetes 1 ja 2 kehtestatud kohustusliku kõrvaldamise nõudest üldiste huvide, näiteks rahvatervise või keskkonnakaitsega seotud kaalukatel põhjustel.
Samuti võivad liikmesriigid ette näha erandi lõikes 2 kehtestatud kohustusliku kõrvaldamise nõudest, kui kõrvaldamine oleks selgelt ebaproportsionaalne meede, näiteks juhul, kui makse või sotsiaalkindlustusmakseid on maksmata üksnes väikese summa ulatuses või kui ettevõtjale teatati täpne summa, mida tal maksude või sotsiaalkindlustusmaksete tasumise kohustuste rikkumise tõttu maksta tuleb, sellisel ajal, et tal ei olnud võimalik võtta lõike 2 kolmandas lõigus ette nähtud meetmeid enne osalemistaotluse tähtaja, või, avatud hankemenetluse korral, enne pakkumuste esitamise tähtaja möödumist.
[…]
5.      Avaliku sektori hankija jätab igal hetkel menetluse käigus ettevõtja menetlusest kõrvale, kui selgub, et asjaomane ettevõtja on enne menetlust või menetluse käigus toimepandud teost või tegematajätmisest tulenevalt ühes lõigetes 1 ja 2 osutatud olukordadest.
Igal hetkel menetluse käigus võib avaliku sektori hankija ettevõtja menetlusest kõrvale jätta või liikmesriigid võivad temalt nõuda ettevõtja kõrvalejätmist, kui selgub, et asjaomane ettevõtja on enne menetlust või menetluse käigus toimepandud teost või tegematajätmisest tulenevalt ühes lõikes 4 osutatud olukordadest.
6.      Iga ettevõtja, kes on mõnes lõigetes 1 ja 4 osutatud olukorras, võib esitada tõendeid selle kohta, et tema poolt võetud meetmed on piisavad tõendamaks tema usaldusväärsust, olenemata vastava kõrvaldamise aluste olemasolust. Kui selliseid tõendeid peetakse piisavateks, siis ei kõrvaldata asjaomast ettevõtjat hankemenetlusest.
Selleks peab ettevõtja tõendama, et on maksnud või võtnud kohustuse maksta hüvitist kuriteo või väärteoga põhjustatud mis tahes kahju eest, selgitanud põhjalikult asjaolusid, tehes uurimisorganitega aktiivset koostööd, ning võtnud konkreetseid tehnilisi ning organisatsiooni ja töötajatega seotud meetmeid, mis võimaldavad vältida edasisi kuritegusid või väärtegusid.
Ettevõtja võetud meetmete hindamisel võetakse arvesse kuriteo või väärteo raskust ja konkreetseid asjaolusid. Kui meetmeid peetakse ebapiisavateks, saadetakse ettevõtjale sellise otsuse põhjendus.
[…]
7.      Liikmesriigid kehtestavad käesoleva artikli rakendamise tingimusi käsitlevad õigusnormid, võttes arvesse liidu õigust. Eelkõige määravad nad kindlaks kõrvaldamise perioodi maksimaalse pikkuse, kui ettevõtja ei ole võtnud lõikes 6 nimetatud meetmeid oma usaldusväärsuse tõendamiseks. Kui kõrvaldamise perioodi ei ole lõplikus otsuses kehtestatud, ei tohi see periood olla pikem kui viis aastat alates süüdimõistva kohtuotsuse tegemise kuupäevast lõikes 1 osutatud juhtumite puhul ning kolm aastat alates asjaomase sündmuse toimumise kuupäevast lõikes 4 osutatud juhtumite puhul.“
6.        Direktiivi 2014/24 artikli 59 lõige 1 sisaldab järgmisi sätteid Euroopa ühtse hankedokumendi kohta:
„Osalemistaotluste või pakkumuste esitamise ajal peab avaliku sektori hankija aktsepteerima pakkujate endi ajakohastatud kinnitusi sisaldavat Euroopa ühtset hankedokumenti esialgsete tõenditena ametiasutuste või kolmandate isikute poolt väljastatavate tõendite asemel, milles kinnitatakse, et asjaomane ettevõtja vastab mõnele järgmistest tingimustest:
a)      ta ei ole üheski artiklis 57 osutatud olukorras, mille puhul nad jäetakse või neid võidakse jätta menetlusest kõrvale;
[…]
Kui ettevõtja toetub artikli 63 kohaselt teiste üksuste suutlikkusele, peab Euroopa ühtne hankedokument sisaldama käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud teavet ka kõnealuste üksuste kohta.
[…]“.
7.        Direktiivi 2014/24 artikkel 60 käsitleb kõrvaldamise aluste puudumise ja kvalifitseerimise tingimuste täitmist
puudutavaid tõendeid.
8.        Direktiivi artikli 63 lõike 1 teises kuni neljandas lõigus on sätestatud:
„[…]
Avaliku sektori hankija kontrollib vastavalt artiklitele 59, 60 ja 61, kas need teised üksused, kelle suutlikkusele ettevõtja kavatseb toetuda, vastavad asjaomastele kvalifitseerimise tingimustele ning kas nende puhul kehtivad artikli 57 kohased kõrvaldamise alused. Avaliku sektori hankija nõuab, et ettevõtja asendaks üksus[e], kes ei vasta asjakohasele kvalifitseerimise tingimusele või kelle puhul esinevad kohustusliku kõrvaldamise alused. Avaliku sektori hankija võib nõuda või liikmesriik võib teda kohustada nõudma, et ettevõtja asendaks üksus[e], kelle puhul esinevad mittekohustusliku kõrvaldamise alused.
Kui ettevõtja toetub teiste üksuste suutlikkusele seoses majandusliku ja finantsseisundiga seotud kriteeriumitega, võib avaliku sektori hankija nõuda, et ettevõtja ja vastavad üksused on ühiselt vastutavad lepingu täitmise eest.
Samadel tingimustel võib artikli 19 lõikes 2 osutatud ettevõtjate rühm toetuda sama rühma teiste osaliste või teiste üksuste suutlikkusele.“
2.      Direktiiv 2014/25
9.        Direktiivi 2014/25 artikli 2 punktis 6 on mõiste „ettevõtja“ määratletud kui „füüsiline või juriidiline isik või võrgustiku sektori hankija või selliste isikute ja/või üksuste rühm, sealhulgas ettevõtjate ajutised ühendused, kes pakub turul ehitustööde ja/või ehitustöö tegemist, asju või teenuseid“.
10.      Direktiivi artikli 36 lõike 1 kohaselt kohtlevad „[v]õrgustiku sektori hankijad […] ettevõtjaid võrdselt ja mittediskrimineerivalt ning tegutsevad läbipaistvalt ja proportsionaalselt“.
11.      Direktiivi 2014/25 artikli 37 „Ettevõtjad“ lõikes 2 on sätestatud:
„Ettevõtjate rühmad, sealhulgas ajutised ühendused võivad hankemenetlustes osaleda. Võrgustiku sektori hankija ei või nõuda, et neil oleks pakkumuse või osalemistaotluse esitamiseks mingi konkreetne õiguslik vorm.
Vajaduse korral võib võrgustiku sektori hankija hankedokumentides selgitada, kuidas ettevõtjate rühmad peavad vastama artiklites 77–81 osutatud kvalifikatsiooni ja kvantitatiivsetele kvalifitseerimise tingimustele ja -nõuetele, kui see on objektiivselt põhjendatud ja proportsionaalne. Liikmesriigid võivad kehtestada standardtingimused sellele, kuidas ettevõtjate rühmad neid nõudeid täitma peavad.
[…]“.
12.      Direktiivi artikli 79 lõige 2 käsitleb teiste üksuste suutlikkusele toetumist järgmiselt:
„[…]
Kui võrgustiku sektori hankija osutab käesoleva direktiivi artikli 80 kohaselt direktiivis 2014/24/EL sätestatud kõrvaldamis- ja kvalifitseerimise tingimustele, kontrollib võrgustiku sektori hankija käesoleva direktiivi artikli 80 lõike 3 kohaselt, kas teised üksused, kelle suutlikkusele ettevõtja kavatseb toetuda, vastavad asjakohastele kvalifitseerimise tingimustele või kas esinevad kõrvaldamise alused, millele võrgustiku hankija [on] osutanud vastavalt direktiivi 2014/24/EL artiklile 57. Võrgustiku sektori hankija nõuab, et ettevõtja asendaks üksus[e], kes ei vasta asjakohasele kvalifitseerimise tingimusele või kelle puhul esinevad kohustusliku kõrvaldamise alused, millele võrgustiku sektori hankija on osutanud. Võrgustiku sektori hankija võib nõuda või liikmesriik võib teda kohustada nõudma, et ettevõtja asendaks üksus[e], kelle puhul esinevad mittekohustusliku kõrvaldamise alused, millele võrgustiku sektori hankija on osutanud.
Kui ettevõtja toetub teiste üksuste suutlikkusele seoses majandusliku ja finantsseisundiga seotud kriteeriumidega, võib võrgustiku sektori hankija nõuda, et ettevõtja ja vastavad üksused vastutaksid hankelepingu täitmise eest ühiselt.
Samadel tingimustel võib artikli 37 lõikes 2 osutatud ettevõtjate rühm toetuda sama rühma teiste osaliste või teiste üksuste suutlikkusele.“
13.      Direktiivi 2014/25 artiklis 80 „Kõrvaldamise aluste ja kvalifitseerimise tingimuste kasutamine vastavalt direktiivile 2014/24/EL“ on sätestatud:
„1.      Kvalifitseerimissüsteemi alusel kvalifitseerimist taotlevate ettevõtjate kõrvaldamise ja väljavalimise objektiivsed eeskirjad ja kriteeriumid ning taotlejate ja pakkujate kõrvaldamise ja väljavalimise objektiivsed eeskirjad ja kriteeriumid avatud, piiratud või läbirääkimistega hankemenetluse, võistleva dialoogi või innovatsioonipartnerluse korral võivad hõlmata direktiivi 2014/24/EL artiklis 57 loetletud kõrvaldamise aluseid kõnealuses direktiivis sätestatud tingimustel.
Kui võrgustiku sektori hankija on avaliku sektori hankija, hõlmavad kõnealused kriteeriumid ja eeskirjad direktiivi 2014/24/EL artikli 57 lõigetes 1 ja 2 loetletud kõrvaldamise aluseid kõnealuses artiklis sätestatud tingimustel.
Kui liikmesriigid seda nõuavad, hõlmavad kõnealused kriteeriumid ja eeskirjad direktiivi 2014/24/EL artikli 57 lõikes 4 loetletud kõrvaldamise aluseid kõnealuses artiklis sätestatud tingimustel.
2.      Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kriteeriumid ja eeskirjad võivad hõlmata direktiivi 2014/24/EL artiklis 58 sätestatud kvalifitseerimise tingimusi kõnealuses artiklis sätestatud tingimustel, eriti seoses aastakäibe piirmäärade nõuetega, nagu on sätestatud kõnealuse artikli lõike 3 teises lõigus.
3.      Käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaldamisel kohaldatakse direktiivi 2014/24/EL artikleid 59–61.“
14.      Direktiivi 2014/25 artikkel 82 käsitleb pakkumuste hindamise kriteeriume. Lõike 1 kohaselt tuginetakse „hankelepingute sõlmimisel majanduslikult soodsaimale pakkumusele“.
B.      Liikmesriigi õigus
15.      31. märtsi 2023. aasta seadusandlik dekreet nr 36  Itaalia riigihangete seadustiku kohta (Decreto legislativo 31 marzo 2023, n. 36 – Codice dei contratti pubblici;(4) edaspidi „seadusandlik dekreet nr 36/23“) on mõeldud eespool nimetatud direktiivi sätete rakendamiseks.
16.      Seadusandliku dekreedi nr 36/23 artikli 94 lõikes 6 on sätestatud:
„Kõrvale jäetakse […] ettevõtja, kes on Itaalia või oma asukohariigi õigusaktide kohaselt pannud toime maksude ja lõivude või sotsiaalkindlustusmaksete tasumise kohustuste lõplikult tuvastatud rasked rikkumised. Lõplikult tuvastatud rasked rikkumised on sätestatud II.10 lisas. Käesolevat lõiget ei kohaldata, kui ettevõtja on täitnud oma kohustused, makstes või võttes endale siduva kohustuse tasuda võlgnetavad maksud või sotsiaalkindlustusmaksed, sealhulgas võlgnetavad intressid või trahvid, või kui maksu või sotsiaalkindlustusvõlg on sellest hoolimata täielikult kustutatud, tingimusel et kustutamine, maksmine või kohustuse võtmine toimus enne pakkumuste esitamise tähtaja möödumist.“
17.      Seadusandliku dekreedi nr 36/23 artikli 96 lõige 2 käsitleb konkreetsete ettevõtjate kõrvaldamise aluseid. Selles on ette nähtud, et kõnealused eeskirjad, nn heastamine (self-cleaning), ei ole artikli 94 lõikes 6 sisalduva automaatse kõrvaldamisklausli tõttu kohaldatav.
18.      Seadusandliku
dekreedi nr 36/23 artiklis 97 on sätestatud:
„1.      Ilma et see piiraks artikli 96 lõigete 2, 3, 4, 5 ja 6 kohaldamist, ei jäeta ettevõtjate ühendust hankemenetlusest kõrvale, kui ühenduse ühe liikme puhul esineb menetlusest kõrvaldamise automaatne või mitteautomaatne alus või kui ta ei täida mõnd kvalifitseerimisnõuet, juhul kui lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud ja ta on täitnud järgmised kohustused:
a)      pakkumuse esitamisel:
1)      teavitas hankijat enne pakkumuse esitamist hankemenetlusest kõrvaldamise alusest ja sellest, ja et kvalifitseerimisnõuet ei ole täidetud, ning ka õigussubjektist, keda see puudutab,
2)      on esitanud tõendid lõike 2 kohaselt võetud meetmete kohta või selle kohta, et neid ei ole võimalik enne nimetatud kuupäeva võtta;
b)      kohaldas lõikes 2 nimetatud meetmed ja teavitas neist enne hankelepingu sõlmimist, kui hankemenetlusest kõrvaldamise alus tekkis pärast pakkumuse esitamist või kvalifitseerimisnõuet rikuti pärast pakkumuse esitamist.
2.      Ilma et see piiraks artikli 96 kohaldamist, võib ettevõtjate ühendus tõendada juhul, kui ühenduse liige on mõnes artiklis 94 ja 95 nimetatud olukorras või ei vasta mõnele artiklis 100 sätestatud nõudele, et ta on selle liikme välja arvanud või asendanud teise kohustuslikele nõuetele vastava isikuga, ilma et see piiraks esitatud pakkumuse olulist muutmatust. Kui selliseid meetmeid peetakse piisavaks ja õigeaegseks, ei jäeta ettevõtjate ühendust hankemenetlusest kõrvale. Kui avaliku sektori hankija leiab, et meetmed ei ole õigeaegsed või et need on ebapiisavad, kõrvaldatakse ettevõtja põhjendatud otsusega hankemenetlusest.“
III. Põhikohtuasi, eelotsuse küsimused ja menetlus Euroopa Kohtus
19.      Eelotsusetaotlus on esitatud kohtuvaidluses, mille pooled on ettevõtjate ajutine ühendus, mis koosneb esindavast ja juhtivast äriühingust ETS Srl ning tema esindatavatest äriühingutest Minnucci Associati Srl, Mi.Cos.SpA, Itesa Srl, Maceg Srl, Tekno Kons Innovation Srl, Cartorender Srl, Rilievi Topografici di Boninsegna G. & C. Snc, Tecno Top Srl, I.G. Service Srl ja Sub-Service Srl, (edaspidi „ettevõtjate ühendus“) ning riiklik raudtee-ettevõtja Rete Ferroviaria Italiana SpA (edaspidi „RFI“) kui hankija.
20.      Pärast seda, kui RFI oli algatanud piiratud hankemenetluse raudteeveosektoris ehitustöölepingu sõlmimiseks, esitas ettevõtjate ühendus pakkumuse. RFI paigutas ettevõtjate ühenduse selle esitatud majanduslikult soodsaima pakkumuse tõttu paremusjärjestuses esimesele kohale ja teatas talle sellest 3. aprillil 2024. Seejärel sai RFI teada kolmest Itaalia maksuhalduri 2016., 2018. ja 2019. aasta lõplikust otsusest, mille kohaselt ei olnud ettevõtjate ühenduse liige Sub-Service vastupidi Euroopa ühtses hankedokumendis kinnitatule täitnud oma maksukohustusi. RFI nõudis 23. mail 2024, et Sub-Service teeks mh teatavaks, kas asjaomane maksukohustus on täidetud, ja märkis, et maksuhalduri tuvastatud rikkumised võivad kaasa tuua hankemenetlusest kõrvaldamise. RFI teavitas neist asjaoludest ka äriühingut ETS. Seejärel tasus Sub-Service tasumisele kuuluva maksusumma ja edastas vastava 27. mai 2024. aasta maksetõendi.
21.      ETS teatas 27. mail 2024 RFI‑le, et on valmis jätma äriühingu Sub-Service ettevõtjate ühendusest kõrvale, kui esitatud dokumente peetakse mittetäielikeks või ebapiisavateks, et tõendada etteheidetavate rikkumiste puudumist. Ettevõtjate ühendus märkis lisaks, et see kõrvalejätmine ei mõjuta tema hankemenetluses osalemise tingimusi ega too kaasa tema pakkumuse muutmist.
22.      RFI jättis 17. juuli 2024. aasta otsusega ettevõtjate ühenduse hankemenetlusest kõrvale. Põhjenduseks märkis ta sisuliselt, et vastupidi Euroopa ühtses hankedokumendis esitatud kinnitusele oli Sub-Service toime pannud kolm lõplikult tuvastatud rasket maksuõigusrikkumist ja edastanud 27. mail 2024 ainult tõendi maksukohustuse täitmise kohta, tõendamata, et ta oli täitnud vastava maksekohustuse juba enne pakkumuste esitamise tähtaja (27. jaanuar 2024). möödumist. Seejuures on tegemist automaatse kõrvaldamise alusega seadusandliku dekreedi nr 36/23 artikli 94 lõike 6 kohaselt. Seadusandliku dekreedi artikli 97 lõigetes 1 ja 2 ette nähtud võimalust Sub-Service asendada ja kõrvaldamist vältida ei kasutanud ettevõtjate ühendus õigel ajal, vaid alles pärast seda, kui avaliku sektori hankija oli juhtinud tähelepanu kõrvaldamise aluse esinemisele.
23.      RFI sõlmis 5. novembril 2024 riigihankelepingu ettevõtjate ajutise ühendusega VIA Ingegneria, kes oli paremusjärjestuses paigutatud teisele kohale.
24.      Nii selle otsuse kui ka hankemenetlusest kõrvalejätmise otsuse peale esitas ettevõtjate ühendus kaebuse eelotsusetaotluse esitanud kohtule, Tribunale Amministrativo Regionale per il Laziole (Lazio maakonna halduskohus, Itaalia). VIA Ingegneria astus menetlusse vastustaja RFI nõuete toetuseks.
25.      Kaebuse põhjenduseks väitis ettevõtjate ühendus, et riigihankeid käsitlevad liidu õigusnormid on valesti üle võetud. Esiteks jäeti ta ilma võimalusest kõrvaldada ühe oma liikme puhul tuvastatud võimalikud puudused küll pärast pakkumuste esitamise tähtaja möödumist, kuid siiski enne, kui avaliku sektori hankija tegi otsuse hankemenetlusest kõrvaldamise kohta. Teiseks ei antud ettevõtjate ühendusele võimalust see liige välja arvata või asendada, kuigi see ei oleks kaasa toonud olulist muudatust algses pakkumuses.
26.      Eelotsusetaotluse esitanud kohtul on kahtlusi, kas eelkõige seadusandliku dekreedi nr 36/23 artikli 94 lõige 6 ja artikli 97 lõige 2 on kooskõlas riigihankeid käsitlevate liidu õigusnormide ja proportsionaalsuse põhimõttega, kuivõrd nende riigisiseste sätete kohaselt on võimalik heastamine (self-cleaning) välistatud, kui see ei ole toimunud enne pakkumuste esitamise tähtaja möödumist ja ettevõtjate ühendusel ei ole lubatud liiget, kelle puhul kehtib kõrvaldamise alus, välja arvata või asendada, olenemata sellest, millal ettevõtjate ühendust esindav äriühing sellest alusest teada sai.
27.      Neil asjaoludel otsustas Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Lazio maakonna halduskohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.      Kas direktiivi 2014/24 artikliga 57 ja direktiivi 2014/25 artikliga 80 ning [liidu õiguses kehtiva] proportsionaalsuse põhimõttega on vastuolus sellised riigisisesed õigusnormid või nende tõlgendus, mille kohaselt on välistatud niisuguse ettevõtjate ühenduse volitava liikme väljaarvamine või asendamine, kes on enne pakkumuste esitamise tähtaja möödumist toime pannud lõplikult tuvastatud maksurikkumise; eelkõige nende normide alusel, mille kohaselt on kustutamine, maksmine või kohustuse võtmine igal juhul toimunud enne kõnealuse tähtaja möödumist, isegi kui hankemenetlusest kõrvaldamise põhjus on ära langenud hankemenetluse ajal ja enne kõnealuse ühenduse kõrvaldamise otsuse vastuvõtmist?
2.      Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas samade sätete ja põhimõtetega on vastuolus sellised riigisisesed õigusnormid või nende tõlgendamine, mille kohaselt on välistatud ettevõtjate ühenduse volitava liikme väljaarvamine või asendamine, olenemata sellest, kas volitatud esindaja on tegelikult teadlik ühenduse volitava liikme kõrvaldamise alusest?
3.      Kui vastus esimesele ja teisele küsimusele on jaatav, siis kas samade sätete ja põhimõtetega on vastuolus sellised liikmesriigi õigusnormid või nende tõlgendamine, mille kohaselt on välistatud ühenduse volitava liikme väljaarvamine või asendamine, kui volitatud esindaja on saanud ühenduse volitava liikme hankemenetlusest kõrvaldamise alusest teada alles pärast seda, kui hankija on oma järeldused teatavaks teinud?“
28.      Euroopa Kohtu menetluses esitasid lisaks põhikohtuasja pooltele ETS jt, RFI ja VIA Ingegneria kirjalikud seisukohad Itaalia valitsus ja Euroopa Komisjon. Need menetlusosalised osalesid ka 26. märtsil 2026 toimunud kohtuistungil ja vastasid Euroopa Kohtu suulistele küsimustele.
IV.    Õiguslik hinnang
A.      Eelotsuse küsimuste ese ja ulatus
29.      Eelotsusetaotluse esitanud kohus palub eelotsusetaotluses tõlgendada direktiivi 2014/24 artikli 57 lõiget 2, millele on viidatud direktiivi 2014/25 artikli 80 lõikes 1. Eelotsuse küsimustele vastamisel tuleb siiski arvesse võtta ka direktiivi 2014/25 artiklit 79.
30.      Direktiivi 2014/25 artikli 79 lõige 2 käsitleb nimelt sõnaselgelt juhtumit, kus ettevõtja toetub lepingu täitmiseks teise üksuse suutlikkusele.(5) Seda, kas selle üksuse puhul esinevad kõrvaldamise alused direktiivi 2014/24 artikli 57 kohaselt, peab hankija kontrollima direktiivi 2014/25 artikli 79 lõike 2 teise lõigu esimese lause alusel arvestades artiklit 80. Kui esinevad kohustusliku kõrvaldamise alused, peab hankija artikli 79 lõike 2 teise lõigu teise lause kohaselt nõudma ettevõtjalt asjaomase üksuse asendamist. Artikli 79 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt võivad ettevõtjate ühendused – nagu käesoleval juhul asjaomane ettevõtjate ühendus – samadel tingimustel toetuda ühenduse liikmete suutlikkusele, mistõttu tekib küsimus, kas nad võivad neid ka asendada (vt selle kohta täpsemalt allpool punktis 53 jj).
31.      Käesolevas asjas esitatud eelotsusetaotluse keskmes on seega kõrvaldamise aluse tõlgendamine direktiivi 2014/24 artikli 57 lõike 2 alusel koostoimes direktiivi 2014/25 artikli 79 lõikega 2 ja artikli 80 lõikega 1.
32.      Eelotsuse küsimustega tervikuna soovitakse seega teada, kas direktiivi 2014/24 artikli 57 lõiget 2 koostoimes direktiivi 2014/25 artikli 79 lõike 2 ja artikli 80 lõikega 1 ning liidu õiguses kehtiva proportsionaalsuse põhimõttega tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus sellised riigisisesed õigusnormid või nende tõlgendus, mille kohaselt tuleb ettevõtjate ühendus riigihankemenetlusest kõrvale jätta, kuna lõpliku haldusotsusega on tuvastatud, et üks tema liige ei olnud täitnud maksude tasumise kohustust enne pakkumuste esitamise tähtaja möödumist, ehkki see liige maksis tasumisele kuuluva maksusumma pärast selle tähtaja möödumist, kuid enne ettevõtjate ühenduse kõrvaldamist, ning ettevõtjate ühendus ei saa seda liiget enam välja arvata või asendada üksnes seetõttu, et ta sai kõrvaldamise alusest teada alles hankijalt.
33.      Neile küsimustele vastamiseks käsitlen kõigepealt küsimust, mis ajani saab hankemenetluses võtta heastamismeetmeid asjaomase kohustusliku kõrvaldamise aluse puhul (vt selle kohta allpool B osa). Seejärel analüüsin, kas ja millistel tingimustel võib ettevõtjate ühendus välja arvata või asendada ühe oma liikme, kelle puhul esineb kõrvaldamise alus, et ühendust ennast hankemenetlusest ei kõrvaldataks (vt selle kohta allpool C osa).
B.      Maksukohustuse täitmine ainult pakkumuste esitamise tähtaja möödumiseni
34.      Direktiivi 2014/25 artikli 80 lõike 1 esimese ja teise lõigu kohaselt on direktiivi 2014/24 artikli 57 lõige 2 kohaldatav käesolevas asjas kõne all olevas piiratud menetluses, mille viis läbi RFI kui hankija („avalik-õiguslik äriühing“) direktiivi 2014/25 artikli 4 lõike 1 punkti a tähenduses.
35.      Direktiivi 2014/24 artikli 57 lõike 2 esimese lõigu kohaselt jäetakse ettevõtja hankemenetluses osalemisest kõrvale, kui avaliku sektori hankija on teadlik, et ettevõtja on rikkunud maksude või sotsiaalkindlustusmaksete tasumise kohustusi ning kui seda on sedastatud riigisiseste õigusnormide kohaselt „lõpliku ja siduva“(6), st enam mitte vaidlustatava haldusotsusega. Seejuures on tegemist kohustusliku kõrvaldamise alusega („jäetakse […] kõrvale“).
36.      Selline kõrvaldamise alus langeb direktiivi 2014/24 artikli 57 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ära üksnes juhul, kui ettevõtja on täitnud oma kohustused, makstes või võttes endale siduva kohustuse maksta tasumisele kuuluv maksusumma. Seda, mis ajaks peab see tehtud olema, sellest otseselt ei nähtu.
37.      ELi õigusnormi tõlgendamisel tuleb aga peale selle sõnastuse võtta arvesse ka õigusnormi konteksti ja selle õigusakti eesmärke, mille osaks õigusnorm on.(7)
38.      Direktiivi 2014/24 ülesehitust silmas pidades tuleb eelkõige arvesse võtta selle artikli 57 lõiget 3. Selle kohaselt võivad liikmesriigid ette näha erandi lõikes 2 kehtestatud kohustusliku kõrvaldamise nõudest, kui kõrvaldamine oleks selgelt ebaproportsionaalne meede, näiteks juhul, kui ettevõtjale teatati täpne summa, mida tal maksude tasumise kohustuste rikkumise tõttu maksta tuleb, sellisel ajal, et tal ei olnud võimalik võtta lõike 2 kolmandas lõigus ette nähtud meetmeid enne osalemistaotluse tähtaja, või – nagu käesoleval juhul – avatud hankemenetluse korral, enne pakkumuste esitamise tähtaja möödumist.
39.      Direktiivi 2014/24 artikli 57 lõige 3 lähtub seega sellest, et kõrvaldamise aluse heastamine lõike 2 kohaselt on pärast pakkumuste esitamise tähtaja möödumist võimalik üksnes erandkorras. Asjaomane ettevõtja saab juhul, kui liikmesriik rakendab seda erandit, üksnes selles sättes loetletud rangetel tingimustel veel pärast nimetatud tähtaja möödumist maksta või võtta endale siduv kohustus maksta tasumisele kuuluv maksusumma, et vältida enda kõrvaldamist hankemenetlusest. See tähendab ümberpöördult, et olukorras, kus need tingimused ei ole täidetud, on asjakohased heastamismeetmed põhimõtteliselt võimalikud üksnes kuni selle tähtaja möödumiseni. Teistsuguse tõlgenduse korral kaotaks see säte täielikult oma kasuliku mõju.
40.      Direktiivi 2014/24 artikli 57 lõikes 6 kindlaks määratud heastamismeetmed
ei ole selles kontekstis asjakohased. Seda seetõttu, et selle sätte selge sõnastuse kohaselt puudutavad need üksnes lõigete 1 ja 4, mitte aga lõike 2 kohaseid kõrvaldamise aluseid. Seda kinnitab põhjendus 102, milles on näitena loetletud selles osas võimalikud heastamismeetmed, nagu personali- ja organisatsioonimeetmed.(8) Need nimelt ei puuduta sugugi artikli 57 lõike 2 esimeses lõigus nimetatud kohustust tasuda makse või sotsiaalkindlustusmakseid. Artikli 57 lõike 2 kolmandast lõigust nähtub hoopis, et asjaomased heastamismeetmed võivad seisneda üksnes maksukohustuse täitmises või endale siduva kohustuse võtmises maksta tasumisele kuuluv maksusumma.
41.      Lisaks nähtub direktiivi 2014/24 kontekstist ja eesmärkidest, et liidu seadusandja soovis anda maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete tasumise kohustuse täitmisele eriti suure tähtsuse pakkujate aususe ja usaldusväärsuse kontrollimisel.
42.      Seega ei või liikmesriigid hankemenetlusest kohustusliku kõrvaldamise puhul direktiivi 2014/24 artikli 57 lõike 2 esimese lõigu alusel kindlaks määrata perioodi maksimaalset pikkust. See on artikli 57 lõike 7 teise ja kolmanda lause kohaselt võimalik ainult lõigetes 1 ja 4 kindlaksmääratud kõrvaldamise aluste ning lõikes 6 kehtestatud (kuid võtmata) usaldusväärsuse tõendamise meetmete puhul. Kohustusliku kõrvaldamise aluse eriline asend artikli 57 lõike 2 esimeses lõigus annab sellele kinnitust. Seda seetõttu, et muidu oleks piisanud selle aluse lisamisest kohustuslike kõrvaldamise aluste hulka, mis on loetletud lõikes 1.(9) Järelikult peab liidu seadusandja pakkuja kohustust tasuda maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed tähtajaks nii oluliseks, et selle rikkumine peab põhimõtteliselt viima hankemenetlusest alalise kõrvaldamiseni.(10) See selgitab ka, miks tuleb sellega seotud heastamismeede võtta võimalikult varakult, nimelt kuni pakkumuste esitamise tähtaja möödumiseni.
43.      Seda tõlgendust kinnitavad ka direktiivi 2014/24 ülejäänud eesmärgid.
44.      Direktiivis 2014/24 kindlaksmääratud kõrvaldamise alused kaitsevad ja piiritlevad avaliku sektori hankija ulatuslikku hindamisruumi sobivate ja suutlike pakkujate valimisel. Seetõttu on ta kohustatud hankemenetluse võimalikult varases etapis hoolikalt kontrollima, kas esineb kõrvaldamiskriteeriume, mis seavad kahtluse alla pakkuja aususe ja usaldusväärsuse.(11) Heastamismeetmete lubatavus pärast pakkumuste esitamise tähtaja möödumist oleks sellega põhimõtteliselt vastuolus.
45.      Direktiivi 2014/24 artikli 18 lõike 1 esimeses lõigus rõhutatud võrdse kohtlemise, mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtted, mis tagavad pakkujate konkurentsi, nõuavad samuti hankemenetlusest kõrvaldamise ja kvalifitseerimise kriteeriumide hindamise aja rangelt piiramist. Need põhimõtted keelavad hankijal põhimõtteliselt pidada pakkujaga läbirääkimisi, mis võiksid kaasa tuua ebavõrdse kohtlemise või pakkujate vahelise konkurentsi kahjustamise. Seetõttu ei või pakkumust pärast selle esitamist põhimõtteliselt tagantjärele muuta ja hankija ei või pakkujalt selle kohta selgitusi nõuda.(12) Kui konkreetsete eranditega ei ole ette nähtud teisiti, kehtib see seda enam võimalike heastamismeetmete või selliste meetmete tõendamise kohta pärast pakkumuse esitamist või täpsemalt pakkumuste esitamise tähtaja möödumist.
46.      Sellele vastavalt on Euroopa Kohus juba otsustanud, et avaliku sektori hankija võib pärast pakkumuste esitamise tähtaja möödumist ainult erandjuhul nõuda taotlejalt tema olukorda kirjeldavaid dokumente, mille puhul saab objektiivselt kontrollida, et need dokumendid olid olemas enne seda tähtaega, eeldusel et hankedokumentides ei olnud sõnaselgelt ette nähtud, et nende esitamata jätmise korral jäetakse taotleja hankemenetlusest kõrvale. Lisaks tuleb märkida, et sellise nõudega ei tohi nõude saanud taotlejat või taotlejaid alusetult kohelda teistest soodsamalt või ebasoodsamalt.(13)
47.      Seega tuleb ka selle kohtupraktika kohaselt põhimõtteliselt lähtuda pakkuja olukorrast enne pakkumuste esitamise tähtaja möödumist. Otsustav on see, kas pakkuja on olnud pakkumuse koostamisel hoolikas ja ettevaatlik, mis tagab, et tema ise või tema poolt (osaliselt) volitatud alltöövõtja järgib lepingu täitmisel igas olukorras oma kohustusi.(14) Põhikohtuasjas kõne all olevas olukorras olid ettevõtjate ühendus ja selle liige võtnud vajalikud heastamismeetmed siiski alles pärast pakkumuste esitamise tähtaja möödumist.
48.      Hankemenetluses osalevad ettevõtjad on seega direktiivi 2014/24 artikli 57 lõike 2 esimese lõigu kohaselt kohustatud maksma tasumisele kuuluva maksusumma ja sotsiaalkindlustusmaksed hiljemalt pakkumuste esitamise tähtaja lõpuks, muidu tuleb nad hankemenetlusest kohustuslikus korras kõrvaldada. Kui neil oleks võimalik võtta heastamismeetmeid veel pärast selle tähtaja möödumist või koguni oma pakkumuse paremusjärjestust teades, võiks see ajendada neid maksma asjaomane tasumisele kuuluv maksusumma üksnes paremusjärjestuses esimesele kohale tulemise korral või selle maksmisest täielikult loobuda, kui nendega lepingut niikuinii ei sõlmitaks. See kahjustaks aga maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete tähtaegse tasumise kohustuse tähtsust, mida liidu seadusandja eriti rõhutab, pakkujate aususe ja usaldusväärsuse hindamisel.
49.      Ajaloolisest seisukohast kinnitab seda järeldust direktiiviga 2014/24 kehtetuks tunnistatud Euroopa parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta
direktiivi 2004/18 ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta(15) artikli 45 lõike 2 punkt f. Selle sätte kohaselt oli maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete tasumise kohustuse rikkumine veel fakultatiivne
kõrvalejätmise
alus, mis muudeti alles direktiivi 2014/24 artikli 57 lõike 2 esimese lõiguga kohustuslikuks kõrvaldamise aluseks. Ka see areng näitab, kui oluliseks peab liidu seadusandja nüüd selle kohustuse tähtaegset täitmist asjaomaste pakkujate aususe ja usaldusväärsuse hindamisel.
50.      Järelikult tuleneb direktiivi 2014/24 artikli 57 lõike 2 kontekstipõhisest, teleoloogilisest ja ajaloolisest tõlgendamisest, et liikmesriik peab hankemenetluses osalevatelt ettevõtjatelt nõudma, et nad võtaksid selles sättes kehtestatud heastamismeetmed põhimõtteliselt enne pakkumuste esitamise tähtaja möödumist, et vältida hankemenetlusest kõrvalejätmist. Ümberpöördult peab liikmesriik ette nägema, et ettevõtjad, kes võtavad vajalikud heastamismeetmed alles pärast selle tähtaja möödumist, jäetakse hankemenetlusest kõrvale.
51.      Nagu eelkõige eespool punktis 48 selgitatud, on kohustuslik kõrvaldamine ainus sobiv vahend, et saavutada direktiivi 2014/24 eespool nimetatud eesmärgid. Võttes arvesse, et asjaomase ettevõtja jaoks on ettenähtav ja temalt saab mõistlikult nõuda, et ta peab täitma kohustuse tähtaegselt maksta tasumisele kuuluv maksusumma – mis ületab seadusandliku dekreedi nr 36/23 artikli 94 lõikes 6 koostoimes II.10 lisa artikliga 1 nimetatud „raske rikkumise“ korral 5000 euro suurust künnist – või teha seda tagantjärele pakkumuste esitamise tähtaja lõpuks, ei tundu selline kõrvaldamine ka ebasobiv või ebaproportsionaalne direktiivi 2014/25 artikli 36 lõike 1 esimese lõigu tähenduses. Seda, kas lisaks on proportsionaalne jätta hankemenetlusest kõrvale ettevõtjate ühendus, kuhu see ettevõtja kuulub, tuleb selgitada järgmisena.
C.      Olukord, kus asendatakse ettevõtjate ühenduse selline liige, kelle puhul esineb (heastamatu) kohustusliku kõrvaldamise alus
52.      Eespool esitatud järeldusi silmas pidades tuleb uurida, kas ja kui jaa, siis millistel tingimustel on ettevõtjate ühendusel võimalik välja arvata või asendada üks oma liige, kelle puhul esineb (heastamatu) kohustusliku kõrvaldamise alus, et ühendust ennast hankemenetlusest ei kõrvaldataks (vt selle kohta allpool 1. jaotis), või millised erandid selle suhtes kehtivad (vt selle kohta allpool 2. jaotis).
1.      Tingimused
a)      Direktiivi 2014/25 artikli 79 lõike 2 teise lõigu teise lause kohaldatavus ettevõtjate ajutiste ühenduste suhtes
53.      Direktiivi 2014/25 artikli 79 lõike 2 teise lõigu teine lause(16) puudutab „[teise] üksuse“ (võimalikku) asendamist, kui see üksus ei vasta asjakohasele kvalifitseerimise tingimusele või kui esinevad kohustusliku kõrvaldamise alused. Selle sättega otseselt hõlmatud olukorras toetub ettevõtja riigihankelepingu sõlmimiseks (ja selle hilisemaks täitmiseks) teise üksuse (edaspidi „abiettevõtja“) suutlikkusele majandusliku, finants-, tehnilise ja kutsealase suutlikkuse kriteeriumide täitmiseks.(17)
54.      Direktiivi 2014/25 artikli 79 lõike 2 teise lõigu esimese lause kohaselt kontrollib hankija, kas ka abiettevõtjad vastavad kvalifitseerimise tingimustele või kas nende puhul esineb kõrvaldamise alus direktiivi 2014/24/EL artikli 57 kohaselt. Kui nad ei vasta asjakohasele kvalifitseerimise tingimusele või nende puhul esinevad kohustusliku kõrvaldamise alused, millele hankija on viidanud, peab hankija artikli 79 lõike 2 teise lõigu teise lause kohaselt nõudma, et ettevõtja asjaomase abiettevõtja asendaks.(18) Selles sättes ei ole sõnaselgelt viidatud ettevõtjate ühenduse liikmetele.
55.      Direktiivi 2014/25 artikli 79 lõike 2 neljandas lõigus on siiski sätestatud, et „artikli 37 lõikes 2 osutatud ettevõtjate rühm“, st ka ettevõtjate ühendus võib „samadel tingimustel“ toetuda rühma liikmete suutlikkusele. Mõiste „tingimused“ hõlmab põhimõtteliselt kõiki artikli 79 lõike 2 sätteid, seega ka võimalust ettevõtjate ühenduse liige artikli 79 lõike 2 teise lõigu teise lause kohaselt asendada.
56.      See tõlgendus on kooskõlas kohtupraktikaga, mille kohaselt on direktiivi 2014/24 artikli 63 lõike 1 teine ja neljas lõik, mis on sõnastatud samamoodi nagu eespool nimetatud õigusnorm, – kuid ei ole siiski käesoleval juhul kohaldatavad – kohaldatavad olukordades, kus kõrvaldamise alus esineb ainult ettevõtjate ühenduse ühe liikme puhul.(19) See on nii seda enam, et ettevõtjate ühendusi – st „ettevõtjate rühmi“ direktiivi 2014/25 artikli 37 lõike 2 esimese lause tähenduses, kes on omakorda „ettevõtjad“ direktiivi artikli 2 punkti 6 kohaselt – tuleb selle direktiivi artikli 36 lõike 1 kohaselt kohelda samamoodi nagu teisi ettevõtjaid.
57.      Järelikult on põhimõtteliselt ka ettevõtjate ühendusel võimalus asendada direktiivi 2014/25 artikli 79 lõike 2 teises ja neljandas lõigus sätestatud tingimustel liige, kelle puhul esineb direktiivi 2014/24 artikli 57 kohane kõrvaldamise alus.
58.      Tuleb siiski uurida, mis ajani tuleb ettevõtjate ühendusele anda võimalus asendada liige, kelle puhul esineb kõrvaldamise alus, et vältida ettevõtjate ühenduse kõrvalejätmist. Põhikohtuasja aluseks olnud olukorras keelati ettevõtjate ühendusel liiget asendada pärast seda, kui hankija oli teatanud, et asjaomase liikme puhul esineb kohustusliku kõrvaldamise alus.
b)      Määrava tähtsusega aeg
59.      Nagu väidab Itaalia, ei ole direktiivi 2014/25 artikli 79 lõike 2 teises ja neljandas lõigus ega direktiivi 2014/24 samamoodi sõnastatud artiklis 63 sõnaselgelt ette nähtud, mis ajani võib abiettevõtjat või ettevõtjate ühenduse liiget asendada või mis ajaks tuleb seda teha, et vältida pakkuja või ettevõtjate ühenduse kõrvaldamist.
60.      See säte nõuab direktiivi 2014/24 artiklit 63 käsitleva kohtupraktika kohaselt, et avaliku sektori hankija annaks enne abiettevõtja asendamise nõudmist pakkujale või kõnealusele üksusele võimaluse esitada talle tuvastatud rikkumise heastamiseks võetud heastamismeetmed ja nõutavat usaldusväärsust nii uuesti tõendada. Ainult juhul, kui pakkuja või abiettevõtja ei ole heastamismeetmeid võtnud või need ei ole piisavad, võib avaliku sektori hankija (teise võimalusena) nõuda selle üksuse asendamist.(20)
61.      Need põhimõtted saab üle kanda direktiivi 2014/25 artiklile 79.
62.      Nagu punktis 34 ja sellele järgnevates punktides märgitud, peab ettevõtjate ühenduse liige, kelle puhul esineb kõrvaldamise alus, võtma hiljemalt pakkumuste esitamise tähtaja möödumiseks
heastamismeetmed, et vältida enda kõrvaldamist direktiivi 2014/24 artikli 57 lõike 2 kohaselt. Ümberpöördult, hankija peab kõigepealt võimaldama sellel liikmel või ettevõtjate ühendusel, kuhu too kuulub, kuni selle tähtaja möödumiseni selliseid meetmeid võtta. Alles seejärel võib ta kõrvaldada mitte üksnes selle liikme, vaid ka ettevõtjate ühenduse, või nõuda viimaselt liikme asendamist. Direktiivi 2014/25 artikli 79 lõike 2 teine lõik lähtub seega – vastupidi RFI, VIA Ingegneria ja Itaalia arvamusele – sellest, et (kohustusliku või fakultatiivse) kõrvaldamise alus direktiivi 2014/24 artikli 57 kohaselt on asjaomase abiettevõtja puhul sel ajal juba (heastamatult) olemas.
63.      Direktiivi 2014/25 artikli 79 lõike 2 teise lõigu teises lauses(21) on neil tingimustel olukorras, kus esineb – nagu käesoleval juhul –
kohustusliku kõrvaldamise alus, sätestatud koguni hankija kohustus
nõuda asjaomase abiettevõtja asendamist. Seetõttu ei ole liikmesriikidel – erinevalt olukorrast, kus esineb fakultatiivne kõrvalejätmise alus (artikli 79 lõike 2 teise lõigu kolmas lause: „võib“) – ülevõtmisel selles osas kaalutlusruumi.(22)
64.      Seetõttu peab
olema lubatud ettevõtjate ühendusel pärast pakkumuste esitamise tähtaja möödumist asendada üks oma liige, kelle puhul esineb (heastamatu) kohustusliku kõrvaldamise alus. See hõlmab tingimata võimalust asjaomane liige teda asendamata lihtsalt välja arvata, nagu on sätestatud seadusandliku dekreedi nr 36/23 artikli 97 lõike 2 esimeses lauses ja nagu pakkus käesolevas asjas välja ETS. Tekib siiski küsimus, millistel tingimustel võib hankija sellise väljaarvamise või sellise asendamise keelata.
2.      Erandid
a)      Hoolsus- ja järelevalvekohustuse rikkumine ning selle eest vastutavaks tegemine
65.      Kooskõlas eespool punktis 47 viidatud kohtupraktikaga tuleb ettevõtjate ühenduse sellise liikme asendamist, kelle puhul esineb kõrvaldamise alus, võimaldada hankemenetlusest kõrvaldamise vältimiseks üksnes juhul, kui ettevõtjate ühendus või seda esindav liige on täitnud asjakohase hoolsus- ja järelevalvekohustuse. Ümberpöördult sõnastatult tuleb ettevõtjate ühendust
pidada vastutavaks ühe tema liikme puhul esineva kõrvaldamise aluse eest, kui ühendus või teda esindav liige on neid kohustusi rikkunud. Sellise kohustuste rikkumise tuvastamine seab omakorda tingimuseks, et kõrvaldamist õigustav rikkumine allub ettevõtjate ühenduse või seda esindava (juhtiva) liikme organisatsioonilisele suveräänsusele ja järelevalvepädevusele.
66.      Euroopa Kohus nõuab nimelt, et avaliku sektori hankija hindaks ja kontrolliks igal üksikjuhul eraldi pakkujaid, kes soovivad nende poolt kaasatud abiettevõtja (fakultatiivse) kõrvaldamise aluse tõttu asendada. Kohtupraktika kohaselt on hankija proportsionaalsuse põhimõtet silmas pidades kohustatud hindama asjaomase pakkuja tegevust konkreetselt ja lähtudes kõigist üksikjuhtumi asjakohastest asjaoludest. Selles kontekstis tuleb arvesse võtta pakkuja käsutuses olevaid vahendeid, mis võimaldavad tal omakorda kontrollida ja tuvastada kõrvaldamise aluse esinemist sellise abiettevõtja puhul, kelle suutlikkusele ta soovis toetuda.(23) Teisisõnu ei saa abiettevõtja puhul esineva kõrvaldamise aluse eest pakkujat ilma pikemata vastutavaks pidada või tema vastutust eeldada, vaid hankija peab seda igal üksikjuhul põhjendama ja tõendama.
67.      Need põhimõtted saab üle kanda ettevõtjate ühendusele, kes soovib asendada (või – nagu käesoleval juhul – üksnes välja arvata) ühe oma liikme, kelle puhul esineb kohustusliku kõrvaldamise alus. See nähtub direktiivi 2014/24 artikli 19 lõike 2 kolmandast lõigust ja direktiivi 2014/25 artikli 36 lõikest 1. Nende sätete kohaselt on ettevõtjate ühendused teiste ettevõtjatega võrdsed või neid tuleb sellena käsitada. Lisaks on Euroopa Kohus otsustanud, et (fakultatiivse) kõrvaldamise aluse kohaldamine peab sõltumata ettevõtjate ühenduse liikmete solidaarvastutusest põhinema individuaalsel tahtlikul või hooletul tegevusel.(24) Teisisõnu peab esinema ja olema konkreetselt tõendatud rikkumine, mida saab ettevõtjate ühendusele või selle liikmetele ette heita või neid selle eest vastutavaks pidada. Seetõttu tuleb tagasi lükata RFI, VIA Ingegneria ja Itaalia esitatud väide, et ettevõtjate ühendus kui selline on esitatud pakkumuse ja seega ka selle eest, et üks tema liige on rikkunud oma kohustusi, põhimõtteliselt automaatselt vastutav(25).
68.      Ka direktiivi ülesehitusel põhinevad kaalutlused toetavad arusaama, et olukorras, kus kohustusi rikub selline ühenduse liige, kelle puhul esineb kõrvaldamise alus direktiivi 2014/24 artikli 57 lõike 2 kohaselt, ei saa automaatselt vastutavaks pidada ettevõtjate ühendust, et põhjendada tema kõrvalejätmist hankemenetlusest.
69.      Direktiivi 2014/24 artikli 57 lõike 1 teises lõigus(26) on ümberlükkamatu vastutuse eeldus kindlaks määratud ainult esimeses lõigus loetletud kohustusliku kõrvaldamise aluste puhul, kui asjaomased kuriteod(27) on toime pannud (lõpliku süüdimõistva kohtuotsusega süüdi mõistetud) isik, kes on selle ettevõtja haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liige või kellel on volitused seda ettevõtjat esindada, tema nimel otsuseid teha või teda kontrollida. Sellist eeldamise ja vastutuse reeglit ei kohaldata seevastu artikli 57 lõikes 2 sätestatud kõrvaldamisaluse puhul, mis põhineb maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete tasumise kohustuse rikkumisel. Sellest järeldub, et selles osas tuleb iga üksikjuhtumit kontrollida ja põhjendada, et saaks kogu ettevõtjate ühendust
pidada vastutavaks selle eest, et kogu ettevõtjate ühendusest on üks liige rikkunud oma kohustusi. Sellega võetakse arvesse ka asjaolu, et ettevõtjate (ajutise) ühenduse siseselt on – erinevalt kontserni struktuuriga ettevõtjate rühmast –
sellel korralduslik pädevus ning kontrollivolitused ja -võimalused piiratud.(28)
70.      Lõpuks räägib ka riigihankeid käsitlevate liidu õigusnormide eesmärk saavutada võimalikult suur konkurentsile avatus ja huvi, et oleks tagatud võimalikult paljude pakkujate osavõtt hankemenetluses(29), iga üksikjuhtumi hindamise kasuks.
See avatus ei soodusta üksnes kaupade ja teenuste vaba liikumist kogu liidus, vaid teenib ka avaliku sektori hankija huvi valida laiema hulga pakkumuste seast majanduslikult soodsaim ja asjaomase üldsuse vajadustele kõige paremini vastav pakkumus.(30) Nagu nähtub põhikohtuasja aluseks olevast olukorrast, võib ettevõtjate ühenduse kõrvaldamine viia majanduslikult soodsaimaist pakkumusest ilmajäämiseni, kuigi kõrvaldamise alus esineb vaid ühe väheolulise liikme puhul.
71.      Selleks et tuvastada hoolsuskohustuse rikkumine ettevõtjate ühenduse poolt, mis võis toimuda teda esindava (ja kontrollipädevusega) liikme kaudu, peab avaliku sektori hankija seega igal üksikjuhul kontrollima ja hindama, kas ettevõtjate ühendusel või teda esindaval liikmel oli võimalik (õigeaegselt) kontrollida, kas ühe selle liikme puhul esineb kõrvaldamise alus,(31) või see isegi –asjakohaste heastamismeetmetega – heastada või seda vältida.
72.      Seda, kas see konkreetsel juhul nii oli, peab lõppkokkuvõttes hindama liikmesriigi kohus. Nagu väidab komisjon, ei ole täielikult välistatud, et ettevõtjate ühendust esindaval liikmel ETS‑il ei olnud – õiguslikult ega faktiliselt –võimalik kõrvaldamise aluse esinemisest teada saada, enne kui RFI sellest Itaalia maksuhaldurilt kuulis ja sellest äriühingut ETS‑i teavitas. Teisest küljest – nagu eelkõige Itaalia ja VIA Ingegneria kohtuistungil väitsid – võib hoolsuskohustuse rikkumisena, mille eest peetakse vastutavaks ettevõtjate ühendust, käsitada seda, et ETS jättis oma kohustust rikkudes enne pakkumuse esitamist kõigilt ettevõtjate ühenduse liikmetelt nõudmata maksukohustuste täitmise tõendi esitamist.
73.      Lõpuks tuleb veel selgitada, kas äriühingu Sub-Service ettevõtjate ühendusest kõrvalejätmine oleks viinud
pakkumuse tagantjärele muutmiseni, mis ei ole lubatud.
b)      Pakkumuse oluline tagantjärele muutmine
74.      Nagu eespool punktis 45 märgitud, on juba esitatud pakkumuse tagantjärele muutmine põhimõtteliselt vastuolus võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõttega ning läbipaistvusnõudega, mis tagavad pakkujate vahelise konkurentsi.
75.      Avaliku sektori hankija nõue, et ettevõtjate ühendus asendaks liikme, kelle suutlikkusele ühendus soovis toetuda, ei tohi seetõttu viia selleni, et see ettevõtjate ühendus esitab pakkumuse, mis tegelikult näib uuena, kuna algset pakkumust on oluliselt muudetud – vaid äärmisel juhul selleni, et pakkumust sisuliselt ja isikuliselt selgitatakse.(32) Põhimõtteliselt peavad pakkumuse esitanud ettevõtja ja ettevõtja, kellega võidakse sõlmida hankeleping, olema nimelt õiguslikult ja sisuliselt sama isik.(33) See tuleneb ka asjaolust, et ettevõtjate ühenduse – kui „ettevõtjate rühma“ direktiivi 2014/25 artikli 37 lõike 2 esimese lause tähenduses ja omakorda „ettevõtja“ artikli 2 punkti 6 tähenduses – liikmed esitavad ühe ühise pakkumuse.
76.      Kui sellise liikme asendamine (või väljaarvamine) viib vaid pakkumuse ebaolulise tagantjärele muutmiseni, tuleks seda seega direktiivi 2014/25 artikli 79 lõike 2 teise lõigu kohaselt pidada lubatavaks.
77.      Euroopa Kohus on selle tõlgendusega kooskõlas otsustanud, et hankija ei riku võrdse kohtlemise põhimõtet, kui ta lubab ühel kahest tegevuse lõpetanud ettevõtjate ühenduse liikmest astuda selle ühenduse asemele ja osaleda hankemenetluses tema enda nimel, tingimusel et on tõendatud, et see ettevõtja üksi vastab hankija kindlaksmääratud nõuetele ja et tema menetluses jätkamine ei kahjusta teiste pakkujate konkurentsiolukorda.(34) Nii on see näiteks juhul, kui pakkuja isik muutub uue õigusliku vormi valimise ja sisemise ümberkorraldamise tõttu üksnes vormiliselt ja sellega ei kaasne pakkumusest tulenevate lepingutingimuste olulist muutmist.(35)
78.      Eelotsusetaotluse kohaselt pidi liige, kelle puhul esines kohustusliku kõrvaldamise alus, enda kanda võtma vaid 0,31% ettevõtjate ühenduse pakutud sooritusest. Ettevõtjate ühendust esindav liige ETS märkis veel, et asjaomase liikme kõrvaldamine ei mõjuta ettevõtjate ühenduse osalemist hankemenetluses ega too kaasa ühenduse tehnilise ja majandusliku pakkumuse muutmist.
79.      Kui eelotsusetaotluse esitanud kohtu kontroll ei näita teisiti, siis võib komisjoni väite kohaselt selle liikme kõrvaldamine – arvestades tema üksnes ebaolulist 0,31% osakaalu esitatud pakkumuses – seetõttu võrduda pelgalt ettevõtjate ühenduse sisemise ümberkorraldamisega, millel ei ole sisulist tähtsust. Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab seejuures kontrollima ka seda, kas need asjaolud oleksid võinud anda avaliku sektori hankijale seadusandliku dekreedi nr 36/23 artikli 97 lõike 2 teise lause kohaselt ajendi loobuda ettevõtjate ühenduse hankemenetlusest kõrvalejätmisest, või oleksid hoopis pidanud talle selleks ajendi andma. Seda seetõttu, et see säte annab hankijale ilmselt hindamisruumi küsimuses, kas ettevõtjate ühenduse kavandatud heastamismeede on piisav („peetakse piisavaks ja õigeaegseks“). Kui see on nii, saaks seda sätet tõlgendada ka direktiiviga kooskõlas – eelkõige arvestades direktiivi 2014/25 artikli 79 lõike 2 teist lõiku(36) –, mida peab samuti hindama eelotsusetaotluse esitanud kohus.
3.      Vahejäreldus
80.      Järelikult peab ettevõtjate ühendusel põhimõtteliselt olema võimalik välja arvata või asendada liige, kelle puhul esineb kohustusliku kõrvaldamise alus direktiivi 2014/25 artikli 57 lõike 2 kohaselt, et ühendust ennast hankemenetlusest ei kõrvaldataks. Selle tingimus on, et ettevõtjate ühendusel või seda esindaval liikmel ei ole –sisuliselt või õiguslikult – võimalik õigel ajal kindlaks teha, kas selline kõrvaldamise alus esineb, takistada selle tekkimist või võtta selle suhtes piisavaid heastamismeetmeid. Kui väljaarvatav või asendatav liige pidi pakutud sooritusest katma vaid ebaolulise osa, saab selline väljaarvamine või selline asendamine ettevõtjate ühenduse pakkumust vaid ebaoluliselt muuta, mis ei kahjusta pakkujate vahelist konkurentsi. Seda, kas need tingimused on täidetud ning kas asjaomaseid riigisiseseid õigusnorme saab tõlgendada ja kohaldada kooskõlas nimetatud põhimõtetega, peab hindama eelotsusetaotluse esitanud kohus.
V.      Ettepanek
81.      Seega teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Lazio maakonna halduskohus, Itaalia) eelotsusetaotlusele järgmiselt:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta
direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta artikli 57 lõiget 2 koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ, artikli 79 lõike 2 ja artikli 80 lõike 1 teise lõiguga ning liidu õiguses kehtiva proportsionaalsuse põhimõttega tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid või nende tõlgendus, mille kohaselt tuleb ettevõtjate ajutine ühendus riigihankemenetlusest kõrvaldada, kui üht selle liiget, kes täitis oma – lõplikult tuvastatud – kohustuse maksta tasumisele kuuluv maksusumma alles pärast pakkumuste esitamise tähtaja möödumist, ei saa välja arvata ega asendada üksnes seetõttu, et ühendus tegi sellise ettepaneku alles pärast seda, kui avaliku sektori hankija oli teatanud kõrvaldamise aluse esinemisest.
1      Algkeel: saksa.
2      Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT 2014, L 94, lk 65).
3      Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT 2014, L 94, lk 243) (muudetud komisjoni 22. oktoobri 2025. aasta delegeeritud määrusega (EL) 2025/2150 (ELT L 2025/2150)).
4      GURI
nr 77, 31.3.2023, Supplemento ordinario (regulaarne lisa) nr 12.
5      Selles osas samamoodi sõnastatud direktiivi 2014/24 artikli 63 lõige 1 ei ole käesolevas asjas kohaldatav.
6      St „lõplik“ (sks k bestandskräftige) haldusotsus Saksa õiguskäsituse kohaselt.
7      1. augusti 2025. aasta kohtuotsus Daka jt (C‑422/23, C‑455/23, C‑459/23, C‑486/23 ja C‑493/23, EU:C:2025:592, punkt 109 ja seal viidatud kohtupraktika).
8      Selle kohta 26. jaanuari 2023. aasta kohtuotsus HSC Baltic jt (C‑682/21, EU:C:2023:48, punkt 51).
9      Vt De Mars, S., „Exclusion and self-cleaning in Article 57: discretion at the expense of clarity and trade?“, teoses Ølykke, G. S., ja Sanchez Graells, A. (toim), Reformation or Deformation of the EU Public Procurement Rules, Edward Elgar Law, Cheltenham and Northampton, 2016, lk 257.
10      Vt Sanchez Graells, A., „Exclusion, Qualitative Selection and Short-listing in the New Public Sector Procurement Directive 2014/24“, teoses Lichère, F., Caranta, R., Treumer, S. (toim), Modernising Public Procurement: The new Directive, DJØF Publishing, Kopenhagen, European Procurement Law Series, 2014, lk 114.
11       Selle kohta 30. jaanuari 2020. aasta kohtuotsus Tim (C‑395/18, EU:C:2020:58, punkt 41) ja 21. detsembri 2023. aasta kohtuotsus Infraestruturas de Portugal ja Futrifer Indústrias Ferroviárias (C‑66/22, EU:C:2023:1016, punktid 55–57 ja seal viidatud kohtupraktika). Vt ka direktiivi 2014/24 põhjenduse 84 teine lõik.
12      Selle kohta 10. oktoobri 2013. aasta kohtuotsus Manova (C‑336/12, EU:C:2013:647, punktid 31 ja 32 ning seal viidatud kohtupraktika) ja 3. juuni 2021. aasta kohtuotsus (C‑210/20, EU:C:2021:445, punkt 43 ja seal viidatud kohtupraktika).
13      Vt 10. oktoobri 2013. aasta kohtuotsus Manova (C‑336/12, EU:C:2013:647, punkt 42).
14      Selle kohta 30. jaanuari 2020. aasta kohtuotsus Tim (C‑395/18, EU:C:2020:58, punkt 42).
15      ELT 2004, L 134, lk 114; ELT eriväljaanne 06/07, lk 132.
16      See säte on sõnastatud järgmiselt: „Võrgustiku sektori hankija nõuab, et ettevõtja asendaks üksust, kes ei vasta asjakohasele kvalifitseerimise tingimusele või kelle puhul esinevad kohustusliku kõrvaldamise alused, millele võrgustiku sektori hankija on osutanud.“
17      Vt selle kohta – seoses direktiivi 2014/24 artikliga 63 – 3. juuni 2021. aasta kohtuotsus Rad Service jt (C‑210/20, EU:C:2021:445, punktid 29 ja 30).
18      Direktiivi 2014/25 artikli 79 lõike 2 teise lõigu kolmanda lause kohaselt on hankijal aga selles osas kaalutlusõigus („võib“).
19      Vt 7. septembri 2021. aasta kohtuotsus Klaipėdos regiono atliekų tvarkymo centras (C‑927/19, EU:C:2021:700, punkt 149 jj). Vt ka 30. septembri 2022. aasta kohtumäärus ĒDIENS & KM.LV (C‑592/21, EU:C:2022:746, punkt 22 ja seal viidatud kohtupraktika).
20      Vt selle kohta 3. juuni 2021. aasta kohtuotsus Rad Service jt (C‑210/20, EU:C:2021:445, punktid 36 ja 37 ning seal viidatud kohtupraktika) ja 7. septembri 2021. aasta kohtuotsus Klaipėdos regiono atliekų tvarkymo centras (C‑927/19, EU:C:2021:700, punktid 153 ja 154).
21      Samamoodi direktiivi 2014/25 artikli 63 lõike 2 teise lõigu teine lause.
22      Vt 7. septembri 2021. aasta kohtuotsus Klaipėdos regiono atliekų tvarkymo centras (C‑927/19, EU:C:2021:700, punkt 152 jj).
23      Vt selle kohta 30. jaanuari 2020. aasta kohtuotsus Tim (C‑395/18, EU:C:2020:58, punktid 48, 51 ja 52) ning 3. juuni 2021. aasta kohtuotsus Rad Service jt (C‑210/20, EU:C:2021:445, punktid 39 ja 40).
24      Selle kohta 26. jaanuari 2023. aasta kohtuotsus HSC Baltic jt (C‑682/21, EU:C:2023:48, punktid 49 ja 50 ning seal viidatud kohtupraktika). Kas see tuleneb ka hankemenetlusest kõrvalejätmise sanktsioonilisest või karistuslikust olemusest, nagu on märgitud 30. mai 2024. aasta kohtuotsuses Vialto Consulting vs. komisjon (C‑130/23 P, EU:C:2024:439, punkt 31), võib käesolevas asjas lahtiseks jääda. Vt selle kohta Üldkohtu 18. detsembri 2024. aasta kohtuotsus TP vs. komisjon (T‑776/22, EU:T:2024:908, punkt 61 jj), millega seotud apellatsioonimenetlus (C‑170/25 P) on veel pooleli.
25      Vt ka eelotsusetaotluse esitanud kohtu ja Itaalia viide Consiglio di Stato (Itaalia kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) 19. septembri 2019. aasta kohtuotsusele nr 6237, mille kohaselt on ettevõtjate ühenduse liikmete vahel nii tihe side, „et on kategooriliselt välistatud, et võimalikud kõrvaldamise alused oleksid isegi ühele teistest kõnealuse ettevõtjate ühenduse liikmetest teadmata“.
26      See säte on sõnastatud järgmiselt: „Kohustus jätta ettevõtja hankemenetluses osalemisest kõrvale kehtib ka juhul, kui lõpliku süüdimõistva kohtuotsusega süüdi mõistetud isik on selle ettevõtja haldus‑, juhtimis‑ või järelevalveorgani liige või tal on volitused seda ettevõtjat esindada, tema nimel otsuseid teha või teda kontrollida.“
27      Nende hulka kuuluvad osalemine kuritegelikus organisatsioonis (punkt a), korruptsioon (punkt b), pettus (punkt c), terroriakti toimepanek jm (punkt d), rahapesu või terrorismi rahastamine (punkt e) ning lapstööjõu kasutamine ja muud inimkaubanduse vormid (punkt f).
28      Selle kohta 7. septembri 2021. aasta kohtuotsus Klaipėdos regiono atliekų tvarkymo centras (C‑927/19, EU:C:2021:700, punkt 156 ja seal viidatud kohtupraktika).
29      Vt 19. mai 2009. aasta kohtuotsus Assitur (C‑538/07, EU:C:2009:317, punkt 26) ja 23. detsembri 2009. aasta kohtuotsus CoNISMa (C‑305/08, EU:C:2009:807, punkt 37).
30      Selle kohta 23. detsembri 2009. aasta kohtuotsus CoNISMa (C‑305/08, EU:C:2009:807, punkt 37); kohtujurist Mengozzi ettepanek kohtuasjas MT Højgaard ja Züblin (C‑396/14, EU:C:2015:774, punkt 58).
31      7. septembri 2021. aasta kohtuotsus Klaipėdos regiono atliekų tvarkymo centras (C‑927/19, EU:C:2021:700, punkt 157 ja seal viidatud kohtupraktika).
32      Selle kohta 3. juuni 2021. aasta kohtuotsus Rad Service jt (C‑210/20, EU:C:2021:445, punkt 44 ja seal viidatud kohtupraktika).
33      Selle kohta kohtujurist Mengozzi ettepanek kohtuasjas MT Højgaard ja Züblin (C‑396/14, EU:C:2015:774, punkt 63).
34      Selle kohta 24. mai 2016. aasta kohtuotsus MT Højgaard ja Züblin (C‑396/14, EU:C:2016:347, punkt 44).
35      Vt selle kohta 19. juuni 2008. aasta kohtuotsus pressetext Nachrichtenagentur (C‑454/06, EU:C:2008:351, punktid 44 ja 45); kohtujurist Mengozzi ettepanek kohtuasjas MT Højgaard ja Züblin (C‑396/14, EU:C:2015:774, punkt 76).
36      Vt eespool punktid 63 ja 64.