62024TJ0091_RES
Asia T‑91/24
Eti Gıda Sanayi ve Ticaret AŞ
vastaan
Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto
Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (kolmas jaosto) 3.9.2025
EU-malli – Mitättömyysmenettely – Rekisteröity EU-malli, joka esittää pakkauspussien koristelua – Aikaisemmat kansalliset sana- ja kuviomerkit – Mitättömyysperuste – Myöhemmässä mallissa käytetään erottamiskykyistä merkkiä, jonka haltijalla on oikeus kieltää tällainen käyttö – Asetuksen (EY) N:o 6/2002 25 artiklan 1 kohdan e alakohta – Sovellettava aineellinen oikeus – Puolustautumisoikeudet – Asian tutkimisen laajuus valituslautakunnassa
EU-mallit – Mitättömyysperusteet – Erottamiskykyisen merkin käyttö myöhemmässä mallissa – Sovellettavan aineellisen oikeuden määrittäminen
(Neuvoston asetus N:o 6/2002)
(ks. 29 kohta)
EU-mallit – Mitättömyysperusteet – Erottamiskykyisen merkin käyttö myöhemmässä mallissa – Riidanalaisen mallin vertaaminen erottamiskykyiseen merkkiin – Kohdeyleisö
(Neuvoston asetuksen N:o 6/2002 25 artiklan 1 kohdan e alakohta)
(ks. 39 ja 56 kohta)
EU-mallit – Mitättömyysperusteet – Erottamiskykyisen merkin käyttönä myöhemmässä mallissa on pidettävä erottavan merkin kanssa samankaltaisen merkin käyttämistä
(Neuvoston asetuksen N:o 6/2002 25 artiklan 1 kohdan e alakohta)
(ks. 40–42 kohta)
EU-mallit – Mitättömyysperusteet – Erottamiskykyisen merkin käyttö myöhemmässä mallissa – Riidanalaisen mallin vertaaminen erottamiskykyiseen merkkiin – Sekaannusvaara
(Neuvoston asetuksen N:o 6/2002 25 artiklan 1 kohdan e alakohta; Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2015/2436 10 artiklan 2 kohdan b alakohta)
(ks. 44, 45, 47 ja 102 kohta)
EU-mallit – Mitättömyysperusteet – Erottamiskykyisen merkin käyttö myöhemmässä mallissa – Riidanalaisen mallin vertaaminen erottamiskykyiseen merkkiin – Asianomaisten tavaroiden tai palvelujen samankaltaisuus – Arviointiperusteet – Tavaroiden tai palvelujen toisiaan täydentävä luonne
(Neuvoston asetuksen N:o 6/2002 25 artiklan 1 kohdan e alakohta)
(ks. 50–53 kohta)
EU-mallit – Mitättömyysperusteet – Erottamiskykyisen merkin käyttö myöhemmässä mallissa – Riidanalaisen mallin vertaaminen erottamiskykyiseen merkkiin – Malli, jossa esitetään pakkauspussien koristelu – Sanamerkki KRAX ja useampi rekisteröity kuviomerkki, joissa esitetään sanaosa krax
(Neuvoston asetuksen N:o 6/2002 25 artiklan 1 kohdan e alakohta)
(ks. 55, 57, 58, 77, 82, 86, 92, 96 ja 101 kohta)
Tiivistelmä
Unionin yleinen tuomioistuin hylkää Eti Gıda Sanayi ve Ticaret AŞ:n esittämät kumoamiskanteet ja ottaa ensimmäistä kertaa kantaa ajallisesti EU-mallioikeudessa sovellettavaan aineelliseen oikeuteen etenkin asetuksen N:o 6/2002 (
1
) 25 artiklan 1 kohdan e alakohtaan perustuvissa riita-asioissa ja täsmentää kyseiseen säännökseen perustuvaa oikeuskäytäntöä ja kyseisen säännöksen täytäntöönpanoa koskevia sääntöjä.
Kantaja Eti Gıda Sanayi ve Ticaret AŞ jätti Euroopan unionin teollisoikeuksien virastolle (EUIPO) kolme mallin rekisteröintihakemusta: yhden 13.7.2007 (asia Eti v. EUIPO – Star Foods E.M. (Pakkaukset) (T-92/24)) ja kaksi muuta 28.10.2016 (asiat Eti v. EUIPO – Star Foods E.M. (Pakkauspussien koristelu) (T-83/24) ja Eti v. EUIPO – Star Foods E.M. (Pakkauspussien koristelu) (T-91/24)). Kahdessa myöhemmin rekisteröidyssä mallissa esitetään pakkauspussien koristelu ja ensin rekisteröidyssä mallissa pakkaus. Tavarat, joissa malleja on tarkoitus käyttää, vastaavat joko kuvausta ”Pussit [pakkaukset] (koristelut)” tai ”Pakkaukset”. (
2
)
Star Foods E.M. SRL toimitti 21.1.2019 EUIPO:lle kaksi hakemusta, joissa se vaati kahden mallin julistamista mitättömäksi sillä perusteella, että koska riidanalaisissa malleissa käytetään sen aikaisempia kansallisia merkkejä, se voi kieltää erottamiskykyisten merkkiensä käytön. (
3
) Mitättömyysvaatimukset perustuivat aikaisempaan romanialaiseen sanamerkkiin KRAX ja kolmeen aikaisempaan romanialaiseen kuviomerkkiin, joissa esitetään sanaosa ”krax”, ja jotka kaikki on rekisteröity ”viljavalmisteita” varten. Star Foods E.M. SRL toimitti 21.2.2020 EUIPO:lle kolmannen mitättömyyshakemuksen, joka perustui aikaisempaan romanialaiseen kuviomerkkiin KRAX, joka on rekisteröity sellaisia tavaroita varten, joita ovat esimerkiksi ”välipalatuotteet, erityisesti viljasta laajentamalla ja ekstruusiolla tuotetut erimakuiset tuotteet”.
Mitättömyysosasto hyväksyi kaikki kolme mitättömyysvaatimusta. Tämän jälkeen kantaja teki näistä päätöksistä kolme valitusta EUIPO:n valituslautakuntaan, joka hylkäsi ne, koska se katsoi, että mitättömyysosasto oli oikeutetusti todennut riidanalaiset mallit mitättömiksi asetuksen N:o 6/2002 25 artiklan 1 kohdan e alakohdan perusteella, luettuna yhdessä Romanian tavaramerkkilain 36 §:n 2 momentin b kohdan kanssa, koska sekaannusvaara oli olemassa.
Näin ollen kantaja nosti unionin yleisessä tuomioistuimessa kolme kannetta, joissa se vaati kyseisten päätösten kumoamista.
Unionin yleisen tuomioistuimen arviointi asiasta
Unionin yleinen tuomioistuin toteaa aluksi, että kun otetaan huomioon kahden pakkauspussien koristelua koskevan mallin rekisteröimistä koskevien hakemusten jättämispäivä, jonka mukaan määritetään asiassa sovellettava aineellinen oikeus, eli 28.10.2016, nyt käsiteltävän asian tosiseikkoihin sovelletaan asetuksen N:o 6/2002 aiemmassa versiossa säädettyjä aineellisia säännöksiä ja kyseisenä päivänä voimassa ollutta Romanian tavaramerkkilain versiota.
Tämän jälkeen se muistuttaa kaikkien kolmen mallin yhteydessä asetuksen N:o 6/2002 aiemman version 25 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettua mitättömyysperustetta koskevasta oikeuskäytännöstä. Kyseisen säännöksen mukaan malli voidaan nimittäin julistaa mitättömäksi, jos myöhemmässä mallissa käytetään erottavaa merkkiä ja tätä merkkiä koskevassa yhteisön tai asianomaisen jäsenvaltion lainsäädännössä annetaan merkin haltijalle oikeus kieltää tällainen käyttö. Oikeuskäytännön mukaan yhteisömallin mitättömäksi julistamista koskeva vaatimus, joka perustuu kyseisessä säännöksessä tarkoitettuun mitättömyysperusteeseen, voi menestyä vain, jos todetaan, että kohdeyleisö katsoo, että vaatimuksen kohteena olevassa yhteisömallissa käytetään erottamiskykyistä merkkiä, johon mitättömyysvaatimuksen tueksi on vedottu. Tämän mitättömyysperusteen tarkastelun on perustuttava siihen, miten kohdeyleisö mieltää erottamiskykyisen merkin, johon kyseisen perusteen tueksi on vedottu, sekä kokonaisvaikutelmaan, jonka kohdeyleisö saa kyseisestä merkistä.
Kyseinen mitättömyysperuste ei välttämättä edellytä, että aikaisempi erottamiskykyinen merkki toisinnetaan kokonaan ja yksityiskohtaisesti myöhemmässä yhteisömallissa. Vaikka riidanalaisesta yhteisömallista puuttuu joitakin kyseisen merkin osatekijöitä tai siihen on lisätty muita osatekijöitä, kyseessä voi olla kyseisen merkin ”käyttö” muun muassa silloin, kun poistetut tai lisätyt osatekijät ovat toisarvoisia. Näin on varsinkin siksi, että yleisölle jää jäsenvaltioissa rekisteröidyistä tavaramerkeistä tai unionin tavaramerkeistä vain epätäydellinen mielikuva. Tämä toteamus pätee kaikenlaisiin erottamiskykyisiin merkkeihin. Tästä seuraa, että jos joitakin myöhemmässä yhteisömallissa käytetyn erottamiskykyisen merkin toissijaisia osatekijöitä jätetään pois tai jos toissijaisia osatekijöitä lisätään samaan merkkiin myöhemmässä yhteisömallissa, kohdeyleisö ei välttämättä huomaa näitä merkkiin tehtyjä muutoksia. Kohdeyleisö voi päinvastoin ajatella, että myöhemmässä yhteisömallissa käytetään kyseistä merkkiä, sellaisena kuin kohdeyleisö sen muistaa. Tästä seuraa, että asetuksen N:o 6/2002 aiemman version 25 artiklan 1 kohdan e alakohtaa sovelletaan silloinkin, kun myöhemmässä mallissa ei käytetä sitä samaa merkkiä, johon on vedottu mitättömyysvaatimuksen tueksi, vaan samankaltaista merkkiä.
Unionin yleinen tuomioistuin toteaa lisäksi Romanian tavaramerkkilaista, että kyseisen lain 36 §:n 2 momentin b kohdan nojalla tavaranmerkinhaltija voi vaatia lähinnä, että toimivaltainen lainkäyttöelin kieltää kolmansia, joille tavaramerkinhaltija ei ole antanut suostumustaan, käyttämästä kaupallisesti merkkiä, joka sen vuoksi, että se on sama tai samankaltainen kuin kyseinen tavaramerkki, tai sen vuoksi, että kyseisellä merkillä merkityt tavarat tai palvelut ovat samoja tai samankaltaisia, voi aiheuttaa yleisön keskuudessa sekaannusvaaran, mukaan lukien vaara merkin ja tavaramerkin välisestä mielleyhtymästä. Kyseisellä säännöksellä on saatettu osaksi Romanian oikeutta direktiivin 2015/2436 (
4
) 10 artiklan 2 kohdan b alakohta, jonka sanamuoto on sama kuin direktiivin 2008/95/EY (
5
) 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan sanamuoto. Tästä seuraa, että tulkittaessa Romanian tavaramerkkilain 36 §:n 2 momentin b kohdassa tarkoitettua sekaannusvaaran käsitettä on otettava huomioon direktiivin 2008/95 5 artiklan 1 kohdan b alakohtaa ja direktiivin 2015/2436 10 artiklan 2 kohdan b alakohtaa koskeva oikeuskäytäntö. Tarkemmin sanottuna viimeksi mainitun säännöksen yhteydessä sekaannusvaaralla tarkoitetaan vaaraa siitä, että yleisö saattaa luulla, että kyseiset tavarat tai palvelut ovat peräisin samasta yrityksestä tai mahdollisesti taloudellisesti keskenään sidoksissa olevista yrityksistä. Sitä, onko yleisön sekaannusvaaraa olemassa, on arvioitava kokonaisvaltaisesti ja huomioon on otettava kaikki yksittäistapauksessa merkitykselliset tekijät.
Lopuksi unionin yleinen tuomioistuin toteaa näiden huomautustensa perusteella, että nyt käsiteltävässä asiassa on kyse tavaramerkillä annetun suojan laajuudesta ja tarkemmin sanottuna siitä, voiko aikaisemman tavaramerkin haltija saada kiellettyä erottamiskykyisen merkkinsä käyttämisen riidanalaisessa mallissa. Näin ollen unionin yleinen tuomioistuin ei ota huomioon asiantuntevan käyttäjän saamaa mielikuvaa tai asetuksen N:o 6/2002 4–6 artiklassa tarkoitettuja riidanalaisen mallin yksilöllistä luonnetta tai uutuutta.
Näin ollen unionin yleinen tuomioistuin tutkii, liittyykö kolmeen riidanalaiseen malliin asetuksen N:o 6/2002 aiemman version 25 artiklan 1 kohdan e alakohdassa, luettuna yhdessä Romanian tavaramerkkilain 36 §:n 2 momentin b kohdan kanssa, tarkoitettu sekaannusvaara asianomaisten tavaroiden kaupallisen alkuperän suhteen, ja katsoo, ettei valituslautakunta tehnyt virhettä, kun se totesi sekaannusvaaran.
(
1
)	Yhteisömallista 12.12.2001 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 6/2002 (EYVL 2002, L 3, s. 1).
(
2
)	Kyseiset tavarat kuuluvat teollismallien kansainvälisen luokituksen perustamisesta 8.10.1968 tehdyn Locarnon sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, mukaisiin luokkiin 32.00 tai 9.03.
(
3
)	Asetuksen N:o 6/2002 aiemman version 25 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettu mitättömyysperuste, luettuna yhdessä tavaramerkeistä ja maantieteellisistä merkinnöistä 15.4.1998 annetun Romanian lain nro 84 (lege nr. 84 privind mărcile și indicațiile geografice, Monitorul Oficial al României, nro 337, 8.5.2014; jäljempänä Romanian tavaramerkkilaki) 36 §:n 2 momentin b ja c kohdan kanssa.
(
4
)	Jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä 16.12.2015 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/2436 (EUVL 2015, L 336, s. 1).
(
5
)	Jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä 22.10.2008 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/95/EY (EUVL 2008, L 299, s. 25).