62024TJ0691
VISPĀRĒJĀS TIESAS SPRIEDUMS (otrā palāta piecu tiesnešu sastāvā)
2026. gada 4. martā (
*1
)
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Muitas savienība – Kopējais muitas tarifs – Kombinētā nomenklatūra – Tarifu klasifikācija – Pozīcija 2206 – Apakšpozīcijas 22060031, 22060051, 22060081, 22060039 un 22060059 – Raudzētas ābolu sulas dzērieni, kuros atkarībā no dzēriena veida spirta saturs no citiem augu izcelsmes produktiem, kas nav āboli, ir vismaz 48 %, 50 %, 51 %, 52 % vai 53 % attiecībā pret tā spirta saturu, kas iegūts no raudzētas ābolu sulas, un kuriem piemīt sidra organoleptiskās īpašības
Lietā T‑691/24
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši LESD 267. pantam, ko Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (Augstā kasācijas tiesa, Rumānija) iesniegusi ar 2024. gada 1. oktobra lēmumu un kas Tiesā reģistrēts 2024. gada 19. decembrī, tiesvedībā
Agenţia Naţională de Administrare Fiscală (ANAF),
Direcţia Generală de Administrare a Marilor Contribuabili
pret
Heineken România S.A.,
VISPĀRĒJĀ TIESA (otrā palāta piecu tiesnešu sastāvā)
šādā sastāvā: priekšsēdētāja N. Pultoraka [N. Półtorak], tiesneši G. Hese [G. Hesse], G. Šteinfate [G. Steinfatt], D. Petrlīks [D. Petrlík] un J. Dimitrakopuls [I. Dimitrakopoulos] (referents),
ģenerāladvokāte: M. Brkana [M. Brkan],
sekretārs: V. Di Buči [V. Di Bucci],
ņemot vērā, ka 2025. gada 17. janvārī Tiesa atbilstoši Eiropas Savienības Tiesas statūtu 50.b panta trešajai daļai nodevusi Vispārējai tiesai lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu,
ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas statūtu 50.b panta pirmās daļas d) punktā paredzēto jomu un patstāvīga interpretācijas jautājuma neesību minēto statūtu 50.b panta otrās daļas izpratnē,
ņemot vērā tiesvedības rakstveida daļu,
ņemot vērā apsvērumus, ko snieguši:
–
Heineken România vārdā – V. Bogrea, A.‑M. Iordache un V. Peligrad, avocaţi,
–
Rumānijas valdības vārdā – R. Antonie, M. Chicu un E. Gane, pārstāves,
–
Īrijas vārdā – M. Browne, Chief State Solicitor, T. Breen, T. Donnelly un A. Joyce, pārstāvji,
–
Spānijas valdības vārdā – A. Pérez‑Zurita Gutiérrez, pārstāve,
–
Eiropas Komisijas vārdā – M. Björkland, A. Demeneix un T. Isacu de Groot, pārstāvji,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokātes uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
1
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt kombinētās nomenklatūras (turpmāk tekstā – “KN”) tarifa apakšpozīcijas 22060031, 22060051, 22060081, 22060039 un 22060059, kas ietvertas Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV 1987, L 256, 1. lpp.), redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar Komisijas 2014. gada 16. oktobra Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1101/2014 (OV 2014, L 312, 1. lpp.) un Komisijas 2015. gada 6. oktobra Īstenošanas regulu (ES) 2015/1754 (OV 2015, L 285, 1. lpp.), I pielikumā.
2
Šis lūgums iesniegts saistībā ar strīdu starp Heineken România S.A., no vienas puses, un Agenția Națională de Administrare Fiscală (ANAF) (Valsts nodokļu pārvalde, Rumānija) un Direcția Generală de Administrare a Marilor Contribuabili (Lielo nodokļu maksātāju pārvaldības ģenerāldirekcija, Rumānija), no otras puses, par to Strongbow zīmola alkoholisko dzērienu tarifu klasifikāciju, kurus šī sabiedrība importē Rumānijā.
Atbilstošās tiesību normas
HS
3
Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu (turpmāk tekstā – “HS”) ir izstrādājusi Muitas sadarbības padome, kas tagad ir Pasaules Muitas organizācija (PMO) un kas izveidota ar Briselē 1950. gada 15. decembrī noslēgto Konvenciju par Muitas sadarbības padomes izveidi. HS tika izveidota ar Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu, kas noslēgta Briselē 1983. gada 14. jūnijā (Recueil des traités des Nations unies, 1503. sējums, 4. lpp., Nr. 25910 (1988)) un kas kopā ar tās 1986. gada 24. jūnija grozījuma protokolu Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā apstiprināta ar Padomes 1987. gada 7. aprīļa Lēmumu 87/369/EEK (OV 1987, L 198, 1. lpp.).
4
Saskaņā ar minētās konvencijas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta 2. punktu līgumslēdzējas puses HS interpretācijai apņemas piemērot vispārīgos noteikumus un visas iedaļu, nodaļu un apakšpozīciju piezīmes un negrozīt iedaļu, nodaļu, pozīciju vai apakšpozīciju tvērumu.
5
HS paskaidrojumus izstrādā PMO saskaņā ar šīs konvencijas noteikumiem.
6
HS 2012. gada versijā, kas piemērojama pamatlietas faktiem, pozīcija 2206 ir “Citi raudzēti dzērieni (piemēram, sidrs, bumbieru vīns, medalus); raudzēto dzērienu maisījumi un raudzēto dzērienu un bezalkoholisko dzērienu maisījumi, kas citur nav minēti un iekļauti.”
7
HS pozīcijas 2206 paskaidrojumos, kas atbilst KN tarifu pozīcijai 2206, sidrs ir definēts kā “alkoholisks dzēriens, ko iegūst, raudzējot ābolu sulu.”
8
Šajās piezīmēs norādīts arī:
“Visi šie dzērieni var būt dabīgi dzirkstoši vai arī tiem mākslīgā veidā ir pievienots oglekļa dioksīds. Tie tik un tā tiek klasificēti šajā pozīcijā, ja tiem pievieno spirtu vai ja spirta tilpums ir ticis palielināts ar papildu raudzēšanu, ar nosacījumu, ka tie saglabā pozīcijā ietilpstošo produktu pazīmes.”
9
HS pozīcija 2208, kas atbilst KN tarifu pozīcijai 2208, ir “Nedenaturēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentrācija ir mazāk nekā 80 tilp. %; stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un citi alkoholiski dzērieni.”
10
HS paskaidrojumos attiecībā uz pozīciju 2208 noteikts:
“Šajā pozīcijā ietilpst, pirmkārt, neatkarīgi no spirta koncentrācijas pakāpes:
[..]
B)
Liķieri, kas ir alkoholiski dzērieni, kam pievienots cukurs, medus vai citi dabiski saldinātāji un ekstrakti vai esences (piemēram, alkoholiski dzērieni, kas iegūti, vai nu destilējot vai sajaucot etilspirtu vai destilētu spirtu ar vienu vai vairākiem šādiem produktiem: augļiem, ziediem vai citām augu daļām, ekstraktiem, esencēm, ēteriskajām eļļām vai sulām, arī koncentrātiem). No šiem produktiem var minēt liķierus, kas satur cukura kristālus, augļu sulas liķierus, liķierus uz olu bāzes, liķierus uz augu, ogu un aromātu bāzes, tējas, šokolādes, piena un medus liķierus.
[..]”
11
HS pozīcijas 2208 paskaidrojumos norādīts arī, ka no šīs pozīcijas ir izslēgti raudzēti dzērieni, kas ietilpst pozīcijās no 2203 līdz 2206.
12
HS paskaidrojumu VIII punktā attiecībā uz 3. vispārīgā HS interpretācijas noteikuma b) punktu, kas atbilst 3. vispārīgā KN interpretācijas noteikuma b) punktam, noteikts, ka faktors, kurš nosaka pamatīpašību atkarībā no preces veida var, piemēram, izrietēt no preces materiāla vai komponentu būtības, apjoma, daudzuma, svara, vērtības vai viena komponenta nozīmes šīs preces lietojumā.
KN
13
Kā izriet no Regulas Nr. 2658/87 1. panta 1. punkta, Eiropas Komisijas izveidotā KN reglamentē Eiropas Savienībā importēto preču tarifu klasifikāciju. Atbilstoši šīs regulas 3. panta 1. punktam KN ir pārņemtas HS pozīcijas un apakšpozīcijas, kas sastāv no sešiem cipariem, un tikai ar septīto un astoto ciparu tiek apzīmēti vienīgi tai raksturīgie apakšiedalījumi.
14
Pamatlietā piemērojamā KN redakcija izriet no Īstenošanas regulas Nr. 1101/2014 un Īstenošanas regulas 2015/1754.
15
KN pozīcijās 2206 un 2208 ir pārņemts HS pozīciju 2206 un 2208 formulējums.
16
KN pozīcijā 2206 tostarp ietilpst apakšpozīcija 22060031 (ābolu sidrs un bumbieru vīns, dzirkstoši), apakšpozīcija 22060051 (ābolu sidrs un bumbieru vīns, nedzirkstoši, tarā ar tilpumu >= 2 l) un apakšpozīcija 22060081 (ābolu sidrs un bumbieru vīns, nedzirkstoši, tarā ar tilpumu < 2 l), un tās visas attiecas uz ābolu sidru un bumbieru vīnu, kā arī apakšpozīcija 22060039 (medalus un citi raudzēti dzērieni, un raudzētu dzērienu maisījumi, kā arī raudzētu dzērienu maisījumi ar bezalkoholiskajiem dzērieniem, dzirkstoši (izņemot alu, svaigu vīnogu vīnu, vīnogu misu, čagu ekstrakta vīnu, ābolu sidru un bumbieru vīnu) un apakšpozīcija 22060059 (medalus un citi raudzēti dzērieni un raudzētu dzērienu maisījumi, kā arī raudzētu dzērienu maisījumi ar bezalkoholiskajiem dzērieniem, nedzirkstoši, tarā ar tilpumu >= 2 l (izņemot svaigu vīnogu vīnu, vīnogu misu, vermutu un citus svaigu vīnogu vīnus, ar augiem vai aromātiskām vielām, čagu ekstrakta vīnu, ābolu sidru un bumbieru vīnu)), un tās attiecas uz raudzētiem alkoholiskiem dzērieniem, kas nav ābolu sidrs un bumbieru vīns.
17
Preču klasifikācija KN balstās uz vispārīgiem kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem, kas izklāstīti KN pirmās daļas “Ievada noteikumi” I sadaļas A iedaļā.
18
1. vispārīgajā KN interpretācijas noteikumā paredzēts:
“Sadaļu, nodaļu un apakšnodaļu virsraksti doti tikai ērtības labad; juridiski klasifikāciju nosaka pozīciju ieraksti un sadaļu un nodaļu piezīmes, kā arī tālāk izklāstītie noteikumi, ja vien pozīcijās un piezīmēs nav noteikts citādi.”
19
2. vispārīgajā KN interpretācijas noteikuma b) punktā noteikts:
“Jebkura atsauce uz kādu materiālu vai vielu pozīcijā attiecas arī uz šā materiāla vai vielas sajaukumu vai apvienojumu ar citiem materiāliem vai vielām. Jebkura atsauce uz precēm no noteikta materiāla vai vielas attiecas uz precēm, kas no šā materiāla vai vielas izgatavotas pilnīgi vai daļēji. Preces, kas izgatavotas no vairākiem materiāliem vai vielām, klasificē atbilstīgi 3. noteikumam.”
20
3. vispārīgais KN interpretācijas noteikums paredz:
“Ja, piemērojot 2. noteikuma b) punktu vai cita iemesla dēļ, preces pēc pirmā acu uzmetiena var klasificēt divās vai vairākās pozīcijās, klasifikāciju izdara šādi:
a)
priekšroku dod pozīcijai, kurā ir konkrētāks preces apraksts, nevis pozīcijām, kurās preces apraksts ir vispārīgāks. Ja tomēr katra no divām vai vairākām pozīcijām attiecas tikai uz daļu materiālu vai vielu, kas ietilpst jauktās vai saliktās precēs, vai arī tikai uz atsevišķām sastāvdaļām mazumtirdzniecības komplektos, tad šādas pozīcijas uzskata par vienlīdz konkrētām pat tad, ja kādā no tām preču apraksts ir pilnīgāks vai precīzāks;
b)
ja sajaukumus, saliktas preces, kas izgatavotas no dažādiem materiāliem vai sastāv no dažādiem komponentiem, kā arī preces, kas iesaiņotas komplektos mazumtirdzniecībai, nevar klasificēt atbilstīgi [3.] noteikuma a) punktam, tās klasificē pēc materiāliem vai sastāvdaļām, kas nosaka preces pamatīpašības, ja vien šo principu iespējams piemērot;
[..].”
21
6. vispārīgais KN interpretācijas noteikums paredz:
“Juridiski preču klasifikāciju pozīciju apakšpozīcijās nosaka apakšpozīciju ieraksti un piezīmes, kā arī iepriekš minētie noteikumi pēc analoģijas, ievērojot, ka salīdzināmas ir tikai viena līmeņa apakšpozīcijas. Piemērojot šo noteikumu, ņem vērā arī atbilstīgo sadaļu un nodaļu piezīmes, ja vien konteksts nenosaka citādi.”
Rumānijas tiesību akti
22
Attiecībā uz akcīzes nodokli par 2015. gadu jāpiemēro 2003. gada 22. decembraLegea nr. 571/2003 privind Codul fiscal (Likums Nr. 571/2003 par nodokļu kodeksu; 2003. gada 23. decembraMonitorul Oficial al României, I daļa, Nr. 927; turpmāk tekstā – “Likums Nr. 571/2003”) 206.12 pants un par 2016. gadu jāpiemēro 2015. gada 8. septembraLegea nr. 227/2015 privind Codul fiscal (Likums Nr. 227/2015 par nodokļu kodeksu; 2015. gada 10. septembraMonitorul Oficial al României, I daļa, Nr. 688; turpmāk tekstā – “Likums Nr. 227/2015”) 351. panta b) punkts. Saskaņā ar Likuma Nr. 571/2003 un Likuma Nr. 227/2015 tiesību normām raudzēti dzērieni – kas nav ne alus, ne vīns – ir visi produkti, kas apzīmēti ar tarifu kodu KN 2206, izņemot citus raudzētus dzirkstošos dzērienus, kuru spirta saturs ir lielāks par 1,2 %, bet mazāks par 13 % (2016. gadā) vai 10 % (2015. gadā), kā arī raudzēti dzirkstoši dzērieni, kuri apzīmēti ar tarifa kodu KN 22060039 un kuros spirta saturs ir lielāks par 1,2 %, bet mazāks par 13 % (2016. gadā) vai 10 % (2015. gadā).
23
Kā noteikts Likuma Nr. 571/2003 VII sadaļas “Akcīzes nodoklis” 1. pielikuma 3.1. punktā, akcīzes nodokļa likme par produktu iegādi, kas apzīmēti ar tarifa kodu KN 22060039, ir 213,21 Rumānijas leju par produkta hektolitru (RON/hl) (aptuveni 41,88 EUR/hl), un akcīzes nodokļa likme par produktu iegādi, kas apzīmēti ar tarifu kodu KN 22060059, ir 47,38 RON/hl (aptuveni 9,31 EUR/hl).
24
Saskaņā ar Likuma Nr. 227/2015 VIII sadaļas “Akcīzes nodoklis un citas speciālās nodevas” 1. pielikuma 3.1. punktu akcīzes nodokļa likme par produktu iegādi, kas apzīmēti ar tarifa kodu KN 22060039, ir 47,38 RON/hl, un akcīzes nodokļa likme par produktu iegādi, kas apzīmēti ar tarifu kodu KN 22060059, ir 396,84 RON/hl (aptuveni 77,97 EUR/hl).
25
Tarifu kodam KN 22060051, ar kuru apzīmēts “ābolu sidrs un bumbieru vīns”, atbilstoši Likuma Nr. 571/2003 VII sadaļas 1. pielikuma 3.1.1. punktam, kas bija spēkā līdz 2015. gada 31. decembrim, un atbilstoši Likuma Nr. 227/2015 VIII sadaļas 1. pielikuma 3.1.1. punktam, kas bija spēkā no 2016. gada 1. janvāra, akcīzes nodokļa likme Rumānijā bija nulle.
Pamatlieta un prejudiciālais jautājums
26
Laikposmā no 2015. gada līdz 2016. gadam Heineken România kopumā iegādājās 155486,48 hl Strongbow zīmola alkoholisko dzērienu, kas bija iepildīti skārdenēs un pudelēs, un pēc tam tos pārdeva dažādiem klientiem iekšējā tirgū.
27
Ievedot šos alkoholiskos dzērienus Rumānijas teritorijā, Heineken România tos klasificēja KN tarifu apakšpozīcijā 22060051, kurā ietilpst “ābolu sidrs un bumbieru vīns”, balstoties gan uz tarifu klasifikāciju, ko noteica Bulgārijas ražotājs, no kura šie produkti tika iegādāti, gan uz tarifu klasifikāciju, ko noteica Slovākijas ražotājs Heineken Slovensko. Tāpēc netika samaksāts akcīzes nodoklis, jo tarifa apakšpozīcijai 22060051 akcīzes nodokļa likme Rumānijā bija nulle.
28
Pēc Direcția Regională Vamală Craiova- Biroul Vamal Dolj (Krajovas Reģionālās muitas pārvaldes Dolžas muitas birojs, Rumānija) 2015. gada 29. septembrī veiktās pārbaudes, kuras laikā tika ņemti produktu paraugi, proti, skārdenēs un pudelēs iepakoti Strongbow zīmola dzērieni, uz kuriem attiecas akcīzes nodoklis un kurus nosūtījusi licencēta noliktava Bulgārijā, kā arī pēc trīspusējas sarunas starp Heineken România, nodokļu administrācijas iestādēm un Direcția Generală a Vămilor (Galvenā muitas pārvalde, Rumānija), pēdējā minētā 2018. gada 8. marta vēstulē norādīja, ka “analizēto produktu tarifu klasifikācijas priekšlikums atbilst kodam KN 22060039 vai KN 22060059 atkarībā no izmērītā pārspiediena”. Tarifu klasifikācijas priekšlikums balstījās uz konstatējumu, ka šie produkti ir maisījumi, kuri satur ābolu sidru un citas vielas, savukārt ābolu sidrs ir produkts, kas ražots no raudzēšanas procesā iegūtu izejvielu maisījuma, proti, 25 % ābolu sulas un glikozes. Analīzes sertifikāti liecināja arī, ka ievērojama daļa alkohola bija iegūta no augu izcelsmes produktiem, kas nav āboli. Tādējādi saskaņā ar šo priekšlikumu minētos produktus nevarēja uzskatīt par dzērieniem, kas iegūti, raudzējot ābolu sulu.
29
Rumānijas Galvenā muitas pārvalde saistībā ar tarifu klasifikāciju “Strongbow ābolu sidram” vērsās arī pie Bulgārijas muitas administrācijas. Tā piekrita priekšlikumam par tarifu pārklasificēšanu apakšpozīcijā 22060039 vai 22060059.
30
Pēc tarifu pārklasificēšanas nodokļu administrācijas iestādes ar 2018. gada 23. novembra nodokļu aprēķinu Heineken România uzlika papildu nodokļu saistības, proti, pienākumu samaksāt akcīzes nodokli 22473840 RON (aptuveni 4422591 EUR) un pievienotās vērtības nodokli (PVN) 5213296 RON (aptuveni 1025916 EUR). Ar 2018. gada 27. novembra nodokļu aprēķinu nodokļu iestādes Heineken România papildus uzliktajām saistībām noteica arī naudas sodu un nokavējuma procentus.
31
Heineken România Rumānijas kompetentajai nodokļu administrācijas iestādei iesniedza administratīvu sūdzību par 2018. gada 23. un 27. novembra nodokļu aprēķiniem un 2018. gada 23. novembra nodokļu pārbaudes ziņojumu, uz kura tika balstīti šie aprēķini. Ar 2019. gada 25. jūlija lēmumu Rumānijas kompetentā nodokļu administrācijas iestāde šos aprēķinus apstiprināja, atzīstot, ka papildu nodokļu slogs “Strongbow ābolu sidram”, kas iegādāts licencētā noliktavā Bulgārijā, ir aprēķināts pareizi.
32
Heineken România par šī sprieduma 30. un 31. punktā minēto nodokļu aprēķinu, ziņojumu un lēmumu iesniedza apelācijas sūdzību Curtea de Apel București (Bukarestes apelācijas tiesa, Rumānija), lūdzot atcelt minētos aktus.
33
Tiesvedības laikā Curtea de Apel București (Bukarestes apelācijas tiesa) tika pasūtīta ekspertīze. Pēc tās sagatavotajā ekspertīzes ziņojumā tika konstatēts, pirmkārt, ka pārbaudītajam paraugam ir ābolu sidra organoleptiskās īpašības, ka ābolu garša un smarža varbūt bija pastiprināta, pievienojot dabisku aromātvielu, un ka etilspirta veids, proti, to cukuru īpašības, no kuriem tas veidojās alkohola raudzēšanas procesā, neietekmēja ābolu sidra kā alkoholiskā dzēriena organoleptiskās īpašības un, otrkārt, attiecībā uz šī parauga fizikālajām un ķīmiskajām īpašībām, ka alkohola saturs, kopējais cukuru (invertcukura) un sēra dioksīda daudzums atbilda robežvērtībām, kuras noteiktas kvalitātes sertifikātā, ko “Gold Apple Cider alc. 4,5 % vol” izdevusi Bulgārijā licencēta noliktava.
34
Ar 2021. gada 2. novembra spriedumu Curtea de Apel București (Bukarestes apelācijas tiesa) apmierināja Heineken România iesniegto apelācijas sūdzību un tādējādi daļēji atcēla 2018. gada 23. novembra nodokļu pārbaudes ziņojumu un nodokļu aprēķinu, kā arī 2019. gada 25. jūlija lēmumu, ar kuru šai sabiedrībai uzliktas papildu saistības – akcīzes nodoklis un PVN. Ar šo pašu spriedumu minētā tiesa atcēla 2018. gada 27. novembra nodokļu aprēķinu, kurā bija noteiktas nodokļu saistības – papildus tām saistībām, kas bija noteiktas 2018. gada 23. novembra nodokļu aprēķinā.
35
Lielo nodokļu maksātāju pārvaldības ģenerāldirekcija un ANAF par Curtea de Apel București (Bukarestes apelācijas tiesa) spriedumu iesniedza kasācijas sūdzību Înalta Curte de Casație și Justiție (Augstā kasācijas tiesa, Rumānija), kas ir iesniedzējtiesa. Tās būtībā apgalvoja, ka Curtea de Apel București (Bukarestes apelācijas tiesa) nepamatoti atcēla pienākumus, kas uzlikti saistībā ar akcīzes nodokli, PVN un papildu nodokļu saistībām, jo, ņemot vērā alkohola veidu un aplūkotā produkta faktisko sastāvu, kāds norādīts uz šī produkta etiķetes, minēto produktu nevar klasificēt tarifu apakšpozīcijās, kurās ietilpst “ābolu sidrs”, bet jāklasificē tarifu apakšpozīcijās “citi”, kuras ietilpst tajā pašā pozīcijā 2206 un par kurām Rumānijā jāmaksā akcīzes nodoklis.
36
Šādos apstākļos Înalta Curte de Casație și Justiție (Augstā kasācijas tiesa) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Vai, interpretējot I pielikumu Padomes Regulā [..] Nr. 2658/87 [..], [redakcijā, kas izriet no] [..] Īstenošanas regulas [..] Nr. 1101/2014, kā arī [..] Īstenošanas regulas [..] 2015/1754 [..], tāds dzēriens kā pamatlietā aplūkotais, kurš gatavots no raudzētas ābolu sulas koncentrāta (25 %), ūdens, glikozes fruktozes sīrups, ābolskābe, ogļskābā gāze, kālija metabisulfīts un dažādas aromātvielas un kurā spirta saturs no augu izcelsmes produktiem, kas nav āboli, ir vismaz 48 %, 50 %, 51 %, 52 % vai 53 % (atkarībā no “Strongbow” [zīmola] dzēriena veida; iepildīts 33 cl pudelēs vai 40 cl skārdenēs) attiecībā pret tāda spirta saturu, kas iegūts no āboliem, bet kuram ir ābolu sidra organoleptiskās īpašības, jāklasificē tarifu [apakš]pozīcijās 22060031, 22060051, 22060081 vai tarifu [apakš]pozīcijās 22060039, 22060059?”
Par prejudiciālo jautājumu
37
Ar šo jautājumu iesniedzējtiesa būtībā vēlas noskaidrot, vai KN jāinterpretē tādējādi, ka dzērieni, kuri gatavoti no raudzētas ābolu sulas koncentrāta (25 %), ūdens, glikozes fruktozes sīrupa, ābolskābes, ogļskābās gāzes, kālija metabisulfīta un dažādām aromātvielām un kuros spirta saturs no augu izcelsmes produktiem, kas nav āboli, ir no 48 % līdz 53 %, bet kuriem ir ābolu sidra organoleptiskās īpašības, jāklasificē vai nu KN tarifu apakšpozīcijās 22060031, 22060051 vai 22060081, vai arī tarifu apakšpozīcijās 22060039 vai 22060059?
38
Lai atbildētu uz uzdoto jautājumu, vispirms jāatgādina – ja Tiesai jāsniedz prejudiciāls nolēmums tarifu klasifikācijas jomā, tās uzdevums drīzāk ir iesniedzējtiesai izskaidrot kritērijus, kuru lietojums tai ļaus attiecīgās preces pareizi klasificēt KN, nevis pašai veikt šo klasifikāciju. Šī klasifikācija izriet no tīri faktiska vērtējuma, kas lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu kontekstā Tiesai nav jāveic (skat. spriedumu, 2022. gada 20. oktobris, Mikrotīkls, C‑542/21, EU:C:2022:814, 21. punkts un tajā minētā judikatūra).
39
Šajā ziņā no judikatūras izriet, ka saskaņā ar 1. vispārīgo KN interpretācijas noteikumu preču klasifikāciju nosaka saskaņā ar šīs nomenklatūras pozīciju ierakstiem un sadaļu vai nodaļu piezīmēm. Tiesiskās drošības un pārbaužu atvieglošanas interesēs izšķirošais kritērijs šo preču tarifu klasifikācijai vispārēji ir rodams attiecīgās preces objektīvajās pazīmēs un īpašībās, kā tās definētas attiecīgo KN pozīciju un sadaļu vai nodaļu piezīmju formulējumā. Attiecīgās preces paredzētais lietojums var būt objektīvs klasifikācijas kritērijs, ciktāl tas šai precei ir raksturīgs, un tas jāizvērtē, ievērojot preces objektīvās pazīmes un īpašības (skat. spriedumu, 2022. gada 20. oktobris, Mikrotīkls, C‑542/21, EU:C:2022:814, 22. punkts un tajā minētā judikatūra).
40
Turklāt Tiesa vairākkārt ir nospriedusi – lai gan KN un HS skaidrojumi nav saistoši, šie skaidrojumi ir svarīgi līdzekļi, lai nodrošinātu vienveidīgu kopēja muitas tarifa piemērošanu, un paši par sevi sniedz noderīgus elementus tā interpretācijai (skat. spriedumu, 2022. gada 20. oktobris, Mikrotīkls, C‑542/21, EU:C:2022:814, 23. punkts un tajā minētā judikatūra).
41
No iesniedzējtiesas nolēmuma un Vispārējās tiesas rīcībā esošajiem dokumentiem izriet, ka pamatlietā aplūkotie produkti sastāv no maisījuma, kurā ir sastāvdaļa, ko sauc par “ābolu sidru” un kas sastāv no ābolu sulas un citu augu izcelsmes produktu raudzēšanas procesā iegūta alkohola, kā arī citām vielām (ūdens, sīrupa, konservantiem, aromātvielām un oglekļa dioksīda).
42
Iesākumā jāatgādina, ka no KN pozīcijas 2206 formulējuma izriet, ka tajā ietilpst “citi raudzēti dzērieni (piemēram, sidrs, bumbieru vīns, medalus); raudzēto dzērienu maisījumi un raudzēto dzērienu un bezalkoholisko dzērienu maisījumi, kas citur nav minēti un iekļauti”.
43
No paskaidrojumiem par HS pozīciju 2206, kas atbilst KN tarifu pozīcijai 2206, pirmkārt, izriet, ka sidrs ir “alkoholisks dzēriens, ko iegūst, raudzējot ābolu sulu”, un, otrkārt, ka spirta pievienošana šajā pozīcijā ietvertajiem dzērieniem neliedz šiem dzērieniem saglabāt šo klasifikāciju, ja vien tie saglabā šajā pozīcijā klasificēto produktu īpašības, proti, raudzētu dzērienu īpašības.
44
Turklāt no iesniedzējtiesas nolēmuma izriet, ka pamatlietā aplūkotajiem produktiem, ņemot vērā 1. vispārīgo KN interpretācijas noteikumu, nav tāda destilēta alkohola vai destilāta īpašības, kuri ietilpst KN pozīcijā 2208, bet gan tādu raudzētu dzērienu īpašības, kuri ietilpst KN pozīcijā 2206.
45
Lai noteiktu, kādā KN tarifu pozīcijas 2206 apakšpozīcijā klasificējams tāds produkts kā pamatlietā aplūkotais, vispirms jānorāda, ka no apakšpozīciju 22060031, 22060051 un 22060081 formulējuma izriet, ka tās bez citām norādēm attiecas tikai uz ābolu sidru un bumbieru vīnu. Savukārt no apakšpozīciju 22060039 un 22060059 formulējuma izriet, ka tās bez papildu norādēm attiecas uz pārējiem raudzētiem dzērieniem. HS paskaidrojumos precizēts, ka pozīcijā 2206 ietilpst visi raudzētie dzērieni, izņemot tos, kas ietilpst pozīcijās no 2203 līdz 2205.
46
Iesākumā jāatgādina, ka saskaņā ar 6. vispārīgo KN interpretācijas noteikumu preču klasifikāciju pozīciju apakšpozīcijās nosaka apakšpozīciju ieraksti un piezīmes, kā arī pēc analoģijas vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi par preču klasifikāciju tarifu pozīcijās un, it īpaši 2. vispārīgā noteikuma b) punkts, 3. noteikuma a) punkts un 3. noteikuma b) punkts (šajā nozīmē skat. spriedumus, 1997. gada 17. jūnijs, Eru Portuguesa, C‑164/95, EU:C:1997:302, 14. punkts, un 2024. gada 27. jūnijs, Prysmian Cabluri şi Sisteme, C‑168/23, EU:C:2024:557, 29. punkts).
47
Saskaņā ar 2. vispārīgā KN interpretācijas noteikuma b) punktu jebkura atsauce uz kādu materiālu vai vielu pozīcijā tādējādi pēc analoģijas attiecas arī uz šī materiāla vai vielas sajaukumu vai apvienojumu ar citiem materiāliem vai vielām. Atbilstoši šim noteikumam jaukto produktu, piemēram, pamatlietā aplūkoto produktu klasifikācija (skat. šī sprieduma 41. punktu) tiek veikta saskaņā ar 3. vispārīgajā KN interpretācijas noteikumā noteiktajiem principiem.
48
3. vispārīgā KN interpretācijas noteikuma a) punktā noteikts – ja preces saskaņā ar 2. vispārīgā KN interpretācijas noteikuma b) punktu, šķietami klasificējamas divās vai vairākās pozīcijās un pēc analoģijas divās vai vairākās apakšpozīcijās, priekšroku dod pozīcijai, kurā ir konkrētāks preces apraksts, nevis pozīcijām, kurās preces apraksts ir vispārīgāks. Tādējādi pēc analoģijas priekšroku dod apakšpozīcijām, kurās ir konkrētāks preces apraksts, nevis apakšpozīcijām, kurās preces apraksts ir vispārīgāks. Tomēr, ja divas vai vairākas pozīcijas – un attiecīgi apakšpozīcijas – katra attiecas tikai uz jaukta produkta sastāvdaļām, šīs pozīcijas – un attiecīgi apakšpozīcijas – attiecībā uz šo produktu uzskatāmas par vienlīdz specifiskām, pat ja viena no tām sniedz precīzāku vai pilnīgāku aprakstu.
49
Visbeidzot – no 3. vispārīgā KN interpretācijas noteikuma b) punkta izriet, ka jaukti produkti, kurus nevar klasificēt saskaņā ar 3. vispārīgā KN interpretācijas noteikuma a) punktu, tiek klasificēti atbilstoši vielai, kas tiem piešķir to pamatīpašību, ja vien iespējams to noteikt.
50
Kā izriet no iesniedzējtiesas nolēmuma un Vispārējai tiesai iesniegtajiem lietas materiāliem, pamatlietā aplūkotie produkti sastāv no alkohola maisījuma, kas izgatavots no raudzētas ābolu sulas, tātad ābolu sidra, kas ir alkohols, kas ietilpst apakšpozīcijās 22060031, 22060051, 22060081 (saistītas ar ābolu sidru), alkohola, kas iegūts, raudzējot citus augu izcelsmes produktus un kas ietilpst apakšpozīcijās 22060039 un 22060059 (saistītas ar citiem raudzētiem dzērieniem), kā arī citām vielām. Tādējādi pamatlietā aplūkotos produktus var klasificēt dažādās tarifu apakšpozīcijās.
51
Tālab saskaņā ar 2. vispārīgā KN interpretācijas noteikuma b) punktu pamatlietā aplūkotais produkts jāklasificē atbilstoši 3. vispārīgā KN interpretācijas noteikumā paredzētajai metodei.
52
Šajā ziņā svarīgi norādīt, ka 3. vispārīgā KN interpretācijas noteikuma a) punkta pirmā teikuma formulējums neļauj klasificēt pamatlietā aplūkotos produktus. Proti, aplūkojot to sastāvu, konstatējams, ka tie daļēji satur ābolu sidru un daļēji alkoholu, kas iegūts, raudzējot citus augu izcelsmes produktus, kas nav āboli. Tālab, ņemot vērā šī vispārīgā noteikumu otro teikumu, kurā – kā norādīs šī sprieduma 48. punktā – precizēts, ka tad, ja katra no divām vai vairākām pozīcijām attiecas tikai uz daļu materiālu vai vielu, kas ietilpst jauktās vai saliktās precēs, tad šādas pozīcijas uzskata par vienlīdz konkrētām pat tad, ja kādā no tām preču apraksts ir pilnīgāks vai precīzāks, tomēr nedz apakšpozīcijas, kas saistītas ar ābolu sidru, nedz apakšpozīcijas, kas saistītas ar citiem raudzētiem dzērieniem, nevar uzskatīt par “konkrētāk[ām]” minētā vispārīgā noteikuma izpratnē (pēc analoģijas skat. spriedumu, 2021. gada 3. jūnijs, BalevBio, C‑76/20, EU:C:2021:441, 63. punkts).
53
Šādos apstākļos, lai klasificētu tarifu tādiem produktiem kā pamatlietā aplūkotie produkti, jāpiemēro 3. vispārīgā KN interpretācijas noteikuma b) punkts (pēc analoģijas skat. spriedumu, 2009. gada 7. maijs, Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, 30. punkts).
54
Saskaņā ar šo vispārīgo noteikumu, lai klasificētu produkta tarifu, jānosaka, kura no tā sastāvā esošajām vielām piešķir tam pamatīpašību (skat. spriedumu, 2009. gada 7. maijs, Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, 31. punkts un tajā minētā judikatūra).
55
Atbilstoši paskaidrojumu VIII punktam attiecībā uz 3. vispārīgā HS interpretācijas noteikuma b) punktu, kas atbilst 3. vispārīgā KN interpretācijas noteikuma b) punktam, faktors, kas nosaka šādu pamatīpašību atkarībā no attiecīgās preces veida var, piemēram, izrietēt no preces materiāla vai komponentu būtības, apjoma, daudzuma, svara, vērtības vai viena komponenta nozīmes minēto preču lietojumā (spriedums, 2009. gada 7. maijs, Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, 34. punkts).
56
Šajā ziņā no 2009. gada 7. maija sprieduma Siebrand (C‑150/08, EU:C:2009:294) 35.–38. punkta izriet – lai noteiktu tādu raudzētu alkoholisko dzērienu pamatīpašības, kuriem pievienotas citas vielas, 3. vispārīgā KN interpretācijas noteikuma b) punkta izpratnē, var ņemt vērā vairākas objektīvas pazīmes un īpašības. Pirmām kārtām, tie ir attiecīgo produktu sastāvā esošie alkohola veidi un katra šī alkohola veida sastāvā esošā spirta daudzums un koncentrācija šajos produktos, otrām kārtām, minēto produktu organoleptiskās īpašības un, trešām kārtam, šo produktu lietojuma mērķis, ciktāl tas saistīts ar tiem, un šo saistību var novērtēt atbilstoši to objektīvajām pazīmēm un īpašībām. Visbeidzot jāveic šo trīs kritēriju vispārējs novērtējums (šajā nozīmē skat. spriedumus, 2009. gada 7. maijs, Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, 39. punkts, un 2016. gada 12. maijs, Toorank Productions, C‑532/14 un C‑533/14, EU:C:2016:337, 55. punkts).
57
Attiecībā uz šī sprieduma 56. punktā minēto pirmo kritēriju vispirms jāatgādina, ka spirts, kas ir tādu dzērienu sastāvā, kādi aplūkoti pamatlietā, rodas no ābolu un citu augu izcelsmes produktu raudzēšanas, un katrs spirta veids būtiski ietekmē alkohola daudzumu un koncentrāciju šajos dzērienos.
58
Spirta daļa, kas iegūta no citiem augu izcelsmes produktiem, kas nav āboli, pamatlietā aplūkotajā dzērienā atkarībā no dzēriena veida ir vismaz 48 %, 50 %, 51 %, 52 % vai 53 %. Tādējādi no ābolu sulas un citu augu izcelsmes produktu, kas nav āboli, raudzēšanas iegūtais spirta daudzums ir gandrīz vienāds.
59
Tomēr jānorāda, ka nedz KN, nedz HS paskaidrojumi par tarifu apakšpozīcijām, kurās ietilpst ābolu sidrs, neparedz minimālo spirta saturu, kas jāiegūst, raudzējot ābolu sulu un kas ir nepieciešama sastāvdaļa ābolu sidra kā tāda ražošanā. Taisnība, ka apakšpozīcijas 22060031, 22060051 un 22060081 attiecas konkrēti uz ābolu sidru, proti, alkoholisku dzērienu, kas iegūts, raudzējot ābolu sulu; tas nozīmē, ka dzēriens, kas ietilpst šajās apakšpozīcijās, satur noteiktu daudzumu raudzētas ābolu sulas. Tomēr no šo apakšpozīciju nosaukumā minētā jēdziena “ābolu sidrs” vien nevar secināt, ka būtu nepieciešams minimālais raudzētas ābolu sulas daudzums, lai dzērienu klasificētu šajās apakšpozīcijās (pēc analoģijas skat. spriedumu, 2019. gada 13. marts, B. S. (Iesals alus sastāvā), C‑195/18, EU:C:2019:197, 34. punkts).
60
Jāatgādina arī, ka HS paskaidrojuma piezīmē par pozīciju 2206 ir skaidri atzīta iespēja šajā pozīcijā ietilpstošajiem dzērieniem pievienot spirtu, ja vien tie saglabā šajā pozīcijā klasificēto produktu īpašības. Tas pats pēc analoģijas attiecas arī uz apakšpozīcijām 22060031, 22060051 un 22060081.
61
Turklāt apstāklis, ka viena spirta veida daudzums ir lielāks nekā cita spirta veida daudzums, ir tikai viens no kritērijiem, kas jāņem vērā, nosakot vielu, kura piešķir attiecīgajam produktam tā pamatīpašību (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2016. gada 12. maijs, Toorank Productions, C‑532/14 un C‑533/14, EU:C:2016:337, 57. punkts).
62
Tādējādi fakts, ka tādi produkti kā pamatlietā aplūkotie, satur ne tikai ievērojamu daudzumu spirta, kas iegūts, raudzējot ābolu sulu, kas ir nepieciešama sastāvdaļa ābolu sidra ražošanai, bet arī spirtu, kas iegūts, raudzējot citus augu izcelsmes produktus, kas nav āboli, kā tāds nav pietiekams, lai izslēgtu šādus produktus no KN pozīcijām, kurās ietilpst ābolu sidrs (pēc analoģijas skat. spriedumu, 2019. gada 13. marts, B. S. (Iesals alus sastāvā), C‑195/18, EU:C:2019:197, 38. punkts).
63
Turpinājumā attiecībā uz otro šī sprieduma 56. punktā minēto kritēriju jāpārbauda, vai pamatlietā aplūkoto produktu organoleptiskās īpašības atbilst tādu produktu organoleptiskajām īpašībām, kas klasificēti apakšpozīcijās 22060031, 22060051 un 22060081, kurās ietilpst ābolu sidrs, vai tādu produktu organoleptiskajām īpašībām, kas klasificēti apakšpozīcijās 22060039 un 22060059, kurās ietilpst citi raudzēti dzērieni. Tādējādi garša un smarža var veidot produkta objektīvas pazīmes un īpašības (pēc analoģijas skat. spriedumu, 2009. gada 7. maijs, Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, 36. punkts).
64
No iesniedzējtiesas nolēmumā ietvertajam norādēm izriet, ka tādiem produktiem, kā pamatlietā aplūkotie, piemīt ābolu sidra organoleptiskās īpašības, it īpaši garša un smarža, un dabisko aromātvielu vai cukura pievienošana šajā ziņā nedz ietekmē, nedz pastiprina šīs organoleptiskās īpašības.
65
Tādējādi, neraugoties uz to, ka ievērojama daļa spirta tiek iegūta no tādu augu izcelsmes produktu raudzēšanas, kas nav āboli, kā arī uz to, ka pievienotas citas vielas, ņemot vērā pamatlietā aplūkoto produktu pamatīpašības, tie nav zaudējuši ābolu sidram piemītošās īpašās organoleptiskās pazīmes, kas nosaka tā būtību un piemīt produktiem, kuri klasificēti apakšpozīcijās, kurās ietilpst ābolu sidrs (pēc analoģijas skat. spriedumu, 2009. gada 7. maijs, Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, 37. punkts).
66
Visbeidzot attiecībā uz trešo kritēriju, kas minēts šī sprieduma 56. punktā, no Vispārējās tiesas rīcībā esošajiem dokumentiem izriet, ka tādu dzērienu kā pamatlietā aplūkotie dzērieni objektīvās pazīmes un īpašības, tostarp krāsa un Strongbow zīmols ar norādi “ābolu sidrs”, atbilst to dzērienu īpašībām, kas paredzēti patēriņam kā ābolu sidrs, taču tas jāpārbauda iesniedzējtiesai.
67
Ar nosacījumu, ka iesniedzējtiesa veic minēto pārbaudi, jāuzskata, ka tādiem produktiem kā pamatlietā aplūkotie, ir pamatīpašības, kuras raksturīgas produktiem, kas tiek klasificēti KN tarifu apakšpozīcijās 22060031, 22060051 vai 22060081, kurās ietilpst sidrs.
68
Ņemot vērā visu iepriekš izklāstīto, uz uzdoto jautājumu jāatbild, ka KN jāinterpretē tādējādi, ka tādi dzērieni, kuri gatavoti no raudzētas ābolu sulas koncentrāta (25 %), ūdens, glikozes fruktozes sīrupa, ābolskābes, ogļskābās gāzes, kālija metabisulfīta un dažādām aromātvielām un kuros spirta saturs no tādiem augu izcelsmes produktiem, kas nav āboli, ir no 48 % līdz 53 %, bet kuriem ir ābolu sidra organoleptiskās īpašības un kuri atbilst tā lietošanas mērķim, ietilpst tās tarifu apakšpozīcijās 22060031, 22060051 un 22060081.
Par tiesāšanās izdevumiem
69
Attiecībā uz pamatlietas pusēm šī tiesvedība izriet no tiesvedības, kas notiek iesniedzējtiesā, tāpēc tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Vispārējai tiesai, un kas nav minēto pušu izdevumi, nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu
VISPĀRĒJĀ TIESA (otrā palāta piecu tiesnešu sastāvā)
nospriež:
Kombinētā nomenklatūra, kas ietverta Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar Komisijas 2014. gada 16. oktobra Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1101/2014 un Komisijas 2015. gada 6. oktobra Īstenošanas regulu (ES) 2015/1754, I pielikumā
jāinterpretē tādējādi, ka
tādi dzērieni, kuri gatavoti no raudzētas ābolu sulas koncentrāta (25 %), ūdens, glikozes fruktozes sīrupa, ābolskābes, ogļskābās gāzes, kālija metabisulfīta un dažādām aromātvielām un kuros spirta saturs no tādiem augu izcelsmes produktiem, kas nav āboli, ir no 48 % līdz 53 %, bet kuriem ir ābolu sidra organoleptiskās īpašības un kuri atbilst tā lietošanas mērķim, ietilpst minētās nomenklatūras tarifu apakšpozīcijās 22060031, 22060051 un 22060081.
Półtorak
Hesse
Steinfatt
Petrlík
Dimitrakopoulos
Pasludināts atklātā tiesas sēdē Luksemburgā 2026. gada 4. martā.
[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – rumāņu.