62017TJ0755_RES
T‑755/17. sz. ügy
Németországi Szövetségi Köztársaság
kontra
Európai Vegyianyag‑ügynökség
A Törvényszék ítélete (ötödik tanács), 2019. szeptember 20.
„REACH – Az anyagok értékelése – Benpat – Perzisztencia – Az ECHA további információk kérésére vonatkozó határozata – Az 1907/2006/EK rendelet 51. cikkének (6) bekezdése – A fellebbezési tanácshoz benyújtott fellebbezés – A fellebbezési tanács feladata – Kontradiktórius eljárás – A felülvizsgálat jellege – A felülvizsgálat intenzitása – A fellebbezési tanács hatáskörei – Az 1907/2006 rendelet 93. cikkének (3) bekezdése – Hatáskörök uniós ügynökségekre való átruházása – A hatáskör‑átruházás elve – A szubszidiaritás elve – Arányosság – Indokolási kötelezettség”
Jogszabályok közelítése – Vegyi anyagok regisztrálása, értékelése és engedélyezése – REACH‑rendelet – Értékelési eljárás – Az Európai Vegyianyag‑ügynökségnek (ECHA) valamely anyag értékelése keretében kiegészítő információk kéréséről szóló határozata – Az ECHA fellebbezési tanácsához benyújtott fellebbezés – A fellebbezési tanács feladata – Kontradiktórius eljárás – A felülvizsgálat jellege – A fellebbezési tanács hatásköre az ECHA valamely határozatát érintő érdemi hibák fennállásának alátámasztására irányuló jogalapok vizsgálatára – Bennfoglaltság
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 47. cikk; 1907/2006 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 51. cikk, (8) bekezdés, 52. cikk, (2) bekezdés és 91. cikk, (1) bekezdés)
(lásd: 48–54., 56–64., 85–87., 108., 112., 120., 129., 205. pont)
Jogszabályok közelítése – Vegyi anyagok regisztrálása, értékelése és engedélyezése – REACH‑rendelet – Értékelési eljárás – Az Európai Vegyianyag‑ügynökségnek (ECHA) valamely anyag értékelése keretében kiegészítő információk kéréséről szóló határozata – Az ECHA fellebbezési tanácsához benyújtott fellebbezés – A fellebbezési tanács feladata – Kontradiktórius eljárás – A felülvizsgálat intenzitása – Igen összetett, tudományos és technikai jellegű ténybeli elemek értékelése – A nyilvánvaló értékelési hibák értékelésére korlátozott jogszerűségi felülvizsgálat – Kizártság
(1907/2006 európai parlamenti és tanácsi rendelet; 1238/2007 bizottsági rendelet, 1. cikk, (2) bekezdés és 771/2008 bizottsági rendelet, (3) preambulumbekezdés és 1. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés)
(lásd: 55., 192–194. és 227. pont)
Összefoglalás
A Törvényszék a 2019. szeptember 20‑i Németország kontra ECHA ítéletben (T‑755/17) az Európai Vegyianyag‑ügynökség (ECHA) fellebbezési tanácsának feladatáról és hatásköreiről foglalt állást, továbbá különösen az e tanács által az ECHA‑nak a benpat anyag értékelése keretében kiegészítő információk kéréséről szóló határozata elleni fellebbezés keretében az 1907/2006 rendelet (
1
) alapján végzett felülvizsgálat jellegéről és intenzitásáról.
Miután az ECHA olyan határozatot hozott, amelyben kiegészítő információkat kért azon társaságoktól, amelyek regisztrálták a benpatot az ECHA‑nál, e társaságok fellebbezést nyújtottak be ezen ügynökség fellebbezési tanácsához, amelynek nyomán a vitatott határozatot részben megsemmisítették. A Németországi Szövetségi Köztársaság a Törvényszék előtti keresetével az ECHA fellebbezési tanácsa határozatának a megsemmisítését kérte, lényegében azon az alapon, hogy az említett fellebbezési tanács nem rendelkezik hatáskörrel az ECHA valamely határozatát érintő érdemi hibák fennállásának alátámasztására irányuló jogalapok vizsgálatára. Mivel a felperes tagállam érveinek nem lehetett helyt adni, a Törvényszék részben elutasította a keresetet, és kimondta, hogy az ECHA fellebbezési tanácsa hatáskörrel rendelkezik ilyen jogalapok vizsgálatára.
A Törvényszék először is emlékeztetett – tekintettel többek között arra, hogy az említett fellebbezési tanács tagjait a tudományos és jogi tapasztalataik és szakértelmük alapján nevezik ki – arra, hogy e tanács rendelkezik az ahhoz szükséges szakértelemmel, hogy ő maga tudományos jellegű értékeléseket végezzen, valamint arra, hogy e szakértelem célja, hogy biztosítsa az elbírálás jogi és szakmai szempontból való kiegyensúlyozottságát. A Törvényszék másodsorban jelezte, hogy sem az 1907/2006 rendelet, sem a 771/2008 rendelet (
2
) nem ír elő különös szabályokat az anyagok értékelésére vonatkozó határozatok elleni fellebbezésre vonatkozóan.
A Törvényszék harmadsorban megállapította, hogy az ECHA határozatával szemben a fellebbezési tanács előtt fellebbezés benyújtásának lehetősége által követett célkitűzések azt támasztják alá, hogy e tanács rendelkezik hatáskörrel az ilyen határozatot érintő érdemi hibák fennállásának alátámasztására irányuló jogalapok vizsgálatára. A Törvényszék ugyanis úgy ítélte meg, hogy az ECHA fellebbezési tanácsa által végzett felülvizsgálat magasabb intenzitású, mint az uniós bíróság által végzett felülvizsgálat, az említett tanács hatásköre nem korlátozódik a nyilvánvaló hibák fennállásának ellenőrzésére, hanem a kiegészítő információk kéréséről szóló határozat szakmai szempontjainak ellenőrzésére is kiterjed. Ráadásul az ECHA fellebbezési tanácsának korlátozott hatásköre azzal a következménnyel járna, hogy e tanács nem tudná ellátni az arra irányuló szerepét, hogy – hatékony jogorvoslathoz való jog biztosítása mellett – korlátozza az uniós bíróság előtti jogvitákat, és ellentétben állna a már kétszer is – először az említett tanács, és másodszor a Törvényszék általi – elbírálás tárgyát képezett ügyekben előterjesztett fellebbezések befogadására vonatkozó szabályok bevezetésének alapját képező megfontolásokkal. (
3
)
A Törvényszék negyedsorban és végezetül úgy ítélte meg, hogy az ECHA fellebbezési tanácsának korlátozott hatásköre nem lenne alkalmas arra, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének első bekezdése értelmében vett hatékony jogorvoslatot biztosítson. A Törvényszék, miután emlékeztetett arra, hogy a fellebbezési tanács kontradiktórius eljárásban csupán azt vizsgálja, hogy az előtte előadott érvek alkalmasak‑e a vitatott határozatot érintő hiba fennállásának alátámasztására, úgy ítélte meg, hogy egy ilyen korlátozott hatáskör esetében az ECHA valamely határozatát érintő érdemi hibák fennállásának alátámasztására irányuló jogalapokat nem lehetne eredményesen felhozni az említett tanács határozata ellen a Törvényszékhez előterjesztett megsemmisítés iránti kereset keretében. A fellebbezési tanács korlátozott hatáskörében álló megközelítés ezenkívül azzal a következménnyel járhatna, hogy e tanácshoz hiábavaló fellebbezéseket kellene benyújtani, abban az értelemben, hogy ha egy fellebbező az ECHA valamely határozatának kizárólag az e határozatot érintő érdemi hibákra alapított jogalapok alapján történő megsemmisítését kívánná elérni, nem lenne más választása, mint hogy fellebbezést nyújtson be az említett tanácshoz, noha ezt a fellebbezést ilyen esetben következetesen el kellene utasítani.
(
1
)	A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag‑ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18‑i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2006. L 396., 1. o.; helyesbítések: HL 2007. L 136., 3. o.; HL 2008. L 141., 22. o.; HL 2009. L 36., 84. o.; HL 2010. L 118., 89. o.; HL 2015. L 212., 39. o.).
(
2
)	Az Európai Vegyianyag‑ügynökség fellebbezési tanácsa szervezeti és eljárási szabályzatának megállapításáról szóló, 2008. augusztus 1‑jei 771/2008/EK bizottsági rendelet (HL 2008. L 206., 5. o.).
(
3
)	Az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló 3. jegyzőkönyv módosításáról szóló, 2019. április 17‑i (EU, Euratom) 2019/629 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2019. L 111., 1. o.).