62005CJ0250_HU
Felek
Az ítélet indoklása
Rendelkező rész
Felek
A C‑250/05. sz. ügyben,
az EK 234. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Hessisches Finanzgericht, Kassel (Németország) a Bírósághoz 2005. június 15‑én érkezett, 2005. április 14‑i határozatával terjesztett elő az előtte
a Turbon International GmbH
mint a Kores Nordic Deutschland GmbH egyetemleges jogutódja
és
az Oberfinanzdirektion Koblenz
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (második tanács),
tagjai: C. W. A. Timmermans tanácselnök (előadó), R. Schintgen, J. Klučka, R. Silva de Lapuerta, és L. Bay Larsen bírák,
főtanácsnok: J. Kokott,
hivatalvezető: K. Sztranc‑Sławiczek tanácsos,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2006. június 1‑jei tárgyalásra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
– a Turbon International GmbH mint a Kores Nordic Deutschland GmbH egyetemleges jogutódja képviseletében D. Quednau és J. Metzner Steuerberater,
– az Egyesült Királyság Kormánya képviseletében R. Caudwell, C. White és T. Harris, meghatalmazotti minőségben, segítőjük: O. Thomas barrister,
– az Európai Közösségek Bizottsága képviseletében J. Hottiaux, meghatalmazotti minőségben, segítője: B. Wägenbauer Rechtsanwalt,
a főtanácsnok indítványának a 2006. június 8‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
meghozta a következő
Ítéletet
Az ítélet indoklása
1. Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem az 1996. szeptember 9‑i 1734/96/EK bizottsági rendelettel (HL L 238, 1. o.) módosított, a vám‑ és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (HL L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.) I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúra (a továbbiakban: KN) 3215 és 8473 vámtarifaszáma értelmezésére irányul.
2. E kérdés a hattingeni székhelyű Turbon International GmbH társaság (a továbbiakban: Turbon International) mint a Kores Nordic Deutschland GmbH egyetemleges jogutódja és az Oberfinanzdirektion Koblenz közötti jogvitában merült fel, amelynek tárgya az Epson Stylus Color márkájú tintasugaras nyomtatókba való, beépített nyomtatófej nélküli tintapatron tarifális besorolása.
Jogi háttér
A Kombinált Nómenklatúra
3. A 2658/87/EK rendelet által bevezetett KN feladata mind a Közös Vámtarifára, mind a Közösség külkereskedelmi statisztikáira vonatkozó követelmények kielégítése. A KN a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszeren (a továbbiakban: HR) alapul, amelyet a Vámigazgatások Világszervezetévé átalakult Vámegyüttműködési Tanács állapított meg, és a Brüsszelben 1983. június 14‑én megkötött nemzetközi egyezmény vezetett be, és a Közösség részéről az 1987. április 7‑i 87/369/EGK tanácsi határozat (HL L 198., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 288. o.) hagyott jóvá.
4. A KN‑nek az 1734/96 rendelet I. mellékletében található, az alapügy idején alkalmazandó szövegében szerepelt többek között a VI. áruosztály „[c]serző‑ vagy színezőkivonatok; tanninok és származékaik; festőanyagok, pigmentek és más színezékek; festékek és lakkok; gitt és egyéb masztix (simító‑ és tömítőanyagok); tinták” címet viselő 32. árucsoportja alatt a „[n]yomdafesték, írótinta, tus és más tinta, koncentrátumban vagy szilárd alakban is” elnevezésű 3215 vámtarifaszám, valamint az „[í]rótinta és tus” elnevezésű 3215 90 10, illetve a „[m]ás ”elnevezésű 3215 90 80 vámtarifaalszám.
5. A KN XVI. áruosztályának „[a]tomreaktorok, kazánok, gépek és mechanikus berendezések; ezek alkatrészei” elnevezésű 84. árucsoportjában található többek között az „[a]utomatikus adatfeldolgozó gép és egységei; mágneses és optikai leolvasó, adatátíró gép a kódolt adat adathordozóra történő átírására, másutt nem említett gép ilyen adatok feldolgozáshoz” címet viselő 8471 vámtarifaszám és a „[n]yomtató” elnevezésű 8471 60 40 vámtarifaalszám. Itt található a „8469‑8472 vtsz. alá tartozó géphez kizárólag vagy elsősorban használt alkatrész vagy tartozék (a gép tárolására, szállítására, védelmére szolgáló tok és hasonló kivételével)” címet viselő 8473 vámtarifaszám, valamint a „[m]ás” elnevezésű 8473 30 90 vámtarifaalszám.
6. A KN első része I. szakaszának A. fejezetében találhatók a KN általános értelmezési szabályai (a továbbiakban: általános szabályok), amelyek különösen az alábbiakat írják elő:
„Az áruknak a Kombinált Nómenklatúrába történő besorolására a következő elvek az irányadók.
1. Az áruosztályok, árucsoportok és árualcsoportok címe csak a hivatkozások megkönnyítésére szolgál; jogi szempontból az áruk besorolását a vámtarifaszámokban szereplő árumegnevezések és az azokhoz kapcsolódó, az áruosztályokhoz, illetve az árucsoportokhoz tartozó megjegyzések alapján, valamint – ha az adott vámtarifaszám vagy megjegyzés eltérően nem rendelkezik – a következő rendelkezések alapján kell meghatározni.
2. a) [...]
b) A vámtarifaszámok szövegében valamely alapanyagra vagy anyagra történő minden hivatkozást úgy kell érteni, hogy az alapanyagnak vagy anyagnak más alapanyaggal vagy anyaggal való keverékére vagy összetételére is vonatkozik. Az egy adott alapanyagból vagy anyagból előállított árura történő minden hivatkozást úgy kell érteni, hogy az a teljes egészében vagy részben ilyen alapanyagból vagy anyagból készült árura is vonatkozik. Az egynél több alapanyagból vagy anyagból álló áruk besorolásánál a 3. szabályban foglalt elvek szerint kell eljárni.
3. Ha a 2. b) szabály alkalmazásából vagy bármely más okból kifolyólag az árut első látásra két vagy több vámtarifaszám alá lehetne besorolni, a besorolást az alábbiak szerint kell elvégezni:
a) Azt a vámtarifaszámot, amely az árut legpontosabban határozza meg, előnyben kell részesíteni azokkal a vámtarifaszámokkal szemben, amelyek általánosabb meghatározást tartalmaznak. Ha azonban a két vagy több vámtarifaszám mindegyike csak a kevert vagy összetett árukat alkotó alapanyagok vagy anyagok valamelyikére, illetve a kiskereskedelmi forgalom számára készletben kiszerelt áruk egyes darabjaira vonatkozik, akkor ezeket a vámtarifaszámokat a kérdéses árukra vonatkozóan egyformán pontosnak kell tekinteni még akkor is, ha valamelyik vámtarifaszám teljesebb és pontosabb leírást ad, mint a szóba jöhető többi.
b) Az áruk keverékét és azokat a különböző alapanyagokból álló, illetve különböző alkotórészekből előállított összetett árukat, valamint azokat a kiskereskedelmi forgalom számára készletben kiszerelt árukat, amelyek a 3. a) szabály alkalmazásával nem sorolhatók be, aszerint az alapanyag, illetve alkotórész szerint kell besorolni, amelyik az ilyen áru lényeges jellemzőjét meghatározza, ha ez az anyag vagy alkotórész megállapítható.
[...]”
A HR magyarázó megjegyzései
7. Az 1983. június 14‑i nemzetközi egyezmény 6. cikkének (1) bekezdése alapján a Vámegyüttműködési Tanács keretén belül létrejött a „Harmonizált Rendszer Bizottság” elnevezésű bizottság, amelynek tagjai a Szerződő Felek képviselői. E bizottság feladata különösen, hogy javaslatot tegyen az említett egyezmény módosítására, illetve megfogalmazza a HR értelmezését szolgáló magyarázó megjegyzéseket, illetve az osztályozási és egyéb véleményeket.
8. A 3. b) általános szabályra vonatkozó HR magyarázó megjegyzés VIII. pontja szerint „[a]z a tényező, amely az áru lényeges jellegét meghatározza, árufajták szerint változik. A jelleg meghatározható pl. az alapanyag vagy alkotórész természete, terjedelme, mennyisége, súlya vagy értéke, vagy az alkotó alapanyagnak az áru felhasználásában betöltött szerepe szerint”.
Az alapügy és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
9. A C‑276/00. sz., Turbon International ügyben 2002. február 7‑én hozott ítéletében (EBHT 2002., I‑1389. o.) a Bíróság akként határozott, hogy a 1734/96 rendelettel módosított 2658/87 rendelet I. mellékletét úgy kell értelmezni, hogy az olyan beépített nyomtatófej nélküli tintapatront, amely műanyag tokból, habanyagból, fémszűrőből, tömítésből, zárófóliából, öntapadós címkéből, tintából és csomagolóanyagból áll, és amely a patron és a tinta tekintetében is kizárólag az Epson Stylus Color márkájú tintasugaras nyomtatóval azonos ismertetőjegyekkel rendelkező nyomtatóban használható, a KN 3215 90 80 vámtarifaalszám alá kell besorolni.
10. Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy ezen ítélet nyomán a Turbon International a kérdést előterjesztő bíróság előtt kifogásolta a Bíróság indokolásának az említett ítélet 30. pontjában szereplő részét, amely szerint a nyomtató mechanikai és elektronikai működése nem függ az olyan tintapatron meglététől, mint amely az alapügyben felmerült. A Turbon International előadja, hogy e feltételezés tárgyszerűtlen és a Bíróság ez alapján tévesen jutott arra a következtetésre, hogy az olyan tintapatron, mint amely az alapügyben felmerült, nem minősül nyomtató „alkatrésznek” a KN 8473 vámtarifaszám értelmében.
11. A bizonyításfelvétel keretében a kérdést előterjesztő bíróság elrendelte és megszemlélte az Epson Stylus Color nyomtató működésének bemutatóját különböző működési feltételek között.
12. E bíróság szerint a bemutató megerősítette a Turbon International állításait, miszerint ha a számítógéphez csatlakoztatott nyomtatóban nincs patron vagy kizárólag egy patron van, akkor a nyomtató nem válaszol az e számítógépről indított nyomtatási parancsra. Az adatok nem kerülnek a számítógépről a nyomtatóba, és a nyomtatófej nem mozog egyik oldalról a másikra. Ráadásul a nyomtató sem húzza be a papírt. A nyomtató úgymond nem ad semmilyen életjelt.
13. A kérdést előterjesztő bíróság ellenben hozzáteszi, hogy amennyiben a patront – akár tele, akár üresen – belehelyezik, a nyomtató formatálni kezd, azaz olyan belső mechanikai műveletet végez, amellyel légmentessé válik a készülék nyomtatófeje és az adagolórendszerbe helyezett patron közötti terület. A számítógépről a nyomtatóba kerülnek az adatok és a nyomtatófej mozgásba lendül. A papírt egyébként akkor is behúzza a nyomtató, ha üres patront használnak, azzal az eltéréssel, hogy a papírlap ilyenkor természetesen nyomat nélkül jön ki a nyomtatóból.
14. A fenti megállapítások alapján a kérdést előterjesztő bíróság felvetette, hogy nem nyomtató „alkatrésznek” kell‑e mégis minősíteni és ennélfogva a KN 8473 vámtarifaszám alá besorolni az érintett tintapatronokat.
15. Mivel úgy ítélte meg, hogy az előtte folyamatban lévő jogvita a KN 3215 és 8473 vámtarifaszám értelmezését igényli, a Hessisches Finanzgericht, Kassel az eljárás felfüggesztéséről határozott, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjesztette a Bíróság elé:
„Vajon a […] Bíróság [fent hivatkozott Turbon International] ügyben […] hozott ítéletével szemben, amely szerint a[z] […] 1734/96/EK […] rendelettel módosított […] 2658/87/EGK […] rendelet I. mellékletét úgy kell értelmezni, hogy az olyan beépített nyomtatófej nélküli tintapatront, amely műanyag tokból, habanyagból, fémszűrőből, tömítésből, zárófóliából, öntapadós címkéből, tintából és csomagolóanyagból áll, és amely a patron és a tinta tekintetében is kizárólag az Epson Stylus Color márkájú tintasugaras nyomtatóval azonos ismertetőjegyekkel rendelkező nyomtatóban használható, a [KN] 3215 90 80 alszáma alá kell besorolni, a fent nevezett tintapatront helyesen nem a KN 8473 vámtarifaszám alá kell‑e nyomtató alkatrészként vagy tartozékként besorolni, mivel a nyomtató mechanikus és elektronikus működése az ilyen patron meglététől függ?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
16. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a jogbiztonság és az ellenőrzés megkönnyítése érdekében az áruk tarifális besorolásának meghatározó szempontját általában azok objektív, a KN vámtarifaszám szövegében meghatározott jellemzőiben és tulajdonságaiban kell keresni. A KN tekintetében az Európai Közösségek Bizottsága, illetve a HR tekintetében a Vámigazgatások Világszervezete által kidolgozott magyarázó megjegyzések fontos eligazítást nyújtanak az egyes vámtarifaszámok tartalmának értelmezéséhez, mindazonáltal nem rendelkeznek kötelező hatállyal (a C‑14/05. sz., Anagram International ügyben 2006. július 13‑án hozott ítélet [az EBHT‑ban még nem tették közzé] 20. pontja).
17. A Bíróság ítélkezési gyakorlatából következik az is, hogy a KN 8473 vámtarifaszám szerint az „alkatrész” fogalma magában foglalja azt, hogy létezik egy egész, amelynek működéséhez ez az alkatrész elengedhetetlen (a C‑339/98. sz. Peacock‑ügyben 2000. október 19‑én hozott ítélet [EBHT 2000., I‑8947. o.] 21. pontja).
18. Jelen esetben a kérdést előterjesztő bíróság által adott részletes tájékoztatásból kitűnik, hogy a patron önmagában elengedhetetlen a nyomtató működéséhez. Ezért az „alkatrésznek” minősülhet, és emiatt a KN 8473 30 90 vámtarifaalszám alá sorolható.
19. Amint azonban a főtanácsnok is kifejti indítványa 72. és 74. pontjában, a patronban lévő tinta nem minősülhet a nyomtató alkatrészének. Az olyan tintapatron tehát, mint amely az alapügyben felmerült, két összetevőből áll, amelyek önállóan tekintve külön vámtarifaszámhoz, mégpedig a KN 3215 90 80, illetve 8473 30 90 vámtarifaalszámhoz rendelhetők, anélkül hogy bármelyikük is magába foglalhatná az egész árucikket.
20. Mivel a vitatott termék különböző anyagokból áll, és a fent említett két vámtarifaalszám közül egyik sem pontosabb, mint a másik, e termék besorolása során csak egyetlen rendelkezésre, a 3. b) általános szabályra lehet támaszkodni (lásd ebben az értelemben a 253/87. sz. Sportex‑ügyben 1988. június 21‑én hozott ítélet [EBHT 1988., 3351. o.] 7. pontját).
21. Ezen általános értelmezési szabály alapján a termék tarifális besorolása érdekében meg kell állapítani, hogy az alapanyagok közül melyik határozza meg a termék lényeges jellemzőjét, és ennek során meg kell vizsgálni, hogy a termék az egyik vagy másik összetevője nélkül is megtartja‑e a jellemző tulajdonságait (a fent hivatkozott Sportex‑ügyben hozott ítélet 8. pontja; lásd ebben az értelemben a C‑288/99. sz., VauDe Sport ügyben 2001. május 10‑én hozott ítélet [EBHT 2001., I‑3683. o.] 25. pontját és a fent hivatkozott Turbon International ügyben hozott ítélet 26. pontját).
22. Amint a 3. b) általános szabályra vonatkozó HR magyarázó megjegyzés VIII. pontja is megállapítja, az áru lényeges jellemzőjét meghatározó szempont az áru fajtájától függően lehet például az alapanyag vagy alkotórész természete, terjedelme, mennyisége, súlya vagy értéke, illetve az alapanyagnak az áru felhasználásában betöltött szerepe.
23. Azonban még ha úgy is készítik el az olyan tintapatront, mint amely az alapügyben felmerült, hogy a nyomtató nem működik az említett patron nélkül, ez nem változtat azon, hogy a patronban lévő tinta döntő jelentőségű a szóban forgó áru használata szempontjából. A tintapatront ugyanis nem azért teszik a nyomtatóba, hogy magát a nyomtatót működtessék, hanem éppen azért, hogy azt tintával lássák el. Ebből következik, hogy a tintát olyannak kell tekinteni, mint amely meghatározza az olyan tintapatron lényeges jellemzőjét, mint amely az alapügyben felmerült.
24. Ezt az értelmezést nem cáfolja meg az alapügy felperesének érvelése, miszerint a beépített nyomtatófejjel ellátott tintapatront a KN 8473 vámtarifaszám alá kell besorolni. Az ilyen tintapatrono kat ugyanis más anyagokból állítják össze, mint az alapügyben felmerült tintapatronokat, és az előbbiek tarifális besorolása nem határozza meg szükségképpen az utóbbiak tarifális besorolását.
25. Az előterjesztett kérdésre tehát azt a választ kell adni, hogy az 1734/96 rendelettel módosított 2658/87 rendelet I. mellékletét úgy kell értelmezni, hogy az olyan beépített nyomtatófej nélküli tintapatront, amely műanyag tokból, habanyagból, fémszűrőből, tömítésből, zárófóliából, öntapadós címkéből, tintából és csomagolóanyagból áll, és amely a patron és a tinta tekintetében is kizárólag az Epson Stylus Color márkájú tintasugaras nyomtatóval azonos ismertetőjegyekkel rendelkező nyomtatóban használható, a KN 3215 90 80 alszám alá kell besorolni.
A költségekről
26. Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
Rendelkező rész
A fenti indokok alapján a Bíróság (második tanács) a következőképpen határozott:
Az 1996. szeptember 9‑i 1734/96/EK bizottsági rendelettel módosított, a vám‑ és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletét úgy kell értelmezni, hogy az olyan beépített nyomtatófej nélküli tintapatront, amely műanyag tokból, habanyagból, fémszűrőből, tömítésből, zárófóliából, öntapadós címkéből, tintából és csomagolóanyagból áll, és amely a patron és a tinta tekintetében is kizárólag az Epson Stylus Color márkájú tintasugaras nyomtatóval azonos ismertetőjegyekkel rendelkező nyomtatóban használható, a Kombinált Nómenklatúra 3215 90 80 alszáma alá kell besorolni.