62023CJ0543_RES
Vec C‑543/23 [Gnattai] (
i
)
AR
proti
Ministero dell’Istruzione e del Merito,
(návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Tribunale di Padova)
Rozsudok Súdneho dvora (štvrtá komora) zo 4. septembra 2025
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Sociálna politika – Rámcová dohoda o práci na dobu určitú, ktorú uzavreli ETUC, UNICE a CEEP – Doložka 4 – Učitelia, ktorí získali odbornú prax v určitých školských zariadeniach, ktorých fungovanie a organizácia nepatria do pôsobnosti štátu – Prijímanie do zamestnania na dobu neurčitú v štátnych školách – Stanovenie praxe na účely určenia odmeňovania – Vnútroštátna právna úprava, ktorá nestanovuje započítanie období služby odpracovaných v niektorých školách, ktorých fungovanie a organizácia nepatria do pôsobnosti štátu – Rozdielne zaobchádzanie založené na inom kritériu, ako je určitá alebo neurčitá povaha pracovnoprávneho vzťahu – Články 20 a 21 Charty základných práv Európskej únie – Uplatniteľnosť – Nevykonávanie práva Únie“
Prejudiciálne otázky – Prípustnosť – Otázky týkajúce sa uplatniteľnosti práva Únie – Otázky týkajúce sa merita veci – Prípustné otázky
(článok 267 ZFEÚ)
(pozri bod 27)
Prejudiciálne otázky – Prípustnosť – Nevyhnutnosť predložiť Súdnemu dvoru dostatočne presné údaje o skutkovom kontexte a súvislosti medzi sporom vo veci samej a ustanoveniami práva Únie, ktorých sa týkajú prejudiciálne otázky – Rozsah – Návrh poskytujúci dostatok údajov o skutkovom a právnom kontexte – Možnosť Súdneho dvora poskytnúť vnútroštátnemu súdu užitočnú odpoveď – Prípustnosť
[Článok 267 ZFEÚ; Charta základných práv Európskej únie, články 20 a 21; Rokovací poriadok Súdneho dvora, článok 94 písm. c)]
(pozri body 28 – 31)
Sociálna politika – Rámcová dohoda o práci na dobu určitú, ktorú uzavreli ETUC, UNICE a CEEP – Smernica 1999/70 – Pôsobnosť – Rozdiely v zaobchádzaní medzi pracovníkmi na dobu určitú a pracovníkmi na dobu neurčitú, ktorí sa nenachádzajú v porovnateľnej situácii – Zahrnutie
(Smernica Rady 1999/70, príloha, doložka 4)
(pozri body 34, 35)
Sociálna politika – Rámcová dohoda o práci na dobu určitú, ktorú uzavreli ETUC, UNICE a CEEP – Smernica 1999/70 – Zákaz diskriminácie pracovníkov na dobu určitú – Pracovník zamestnaný na dobu určitú prijatý do zamestnania ako pracovník na dobu neurčitú – Obdobia zamestnania odpracované v školskom zariadení, ktorého fungovanie a organizácia nepatria do pôsobnosti štátu – Nezohľadnenie týchto období na účely určenia dĺžky praxe a odmeňovania pri prijímaní učiteľov na dobu neurčitú v štátnej škole – Prípustnosť
(Smernica Rady 1999/70, príloha, doložka 4 bod 1)
(pozri body 36 – 46, 49, 50 a výrok)
Prejudiciálne otázky – Právomoc Súdneho dvora – Hranice – Návrh na výklad Charty základných práv Únie – Vnútroštátna právna úprava, ktorá nepredstavuje opatrenie na vykonanie práva Únie – Nedostatok právomoci Súdneho dvora
(Článok 267 ZFEÚ; Charta základných práv Európskej únie, článok 51 ods. 1)
(pozri body 56 – 64)
Zhrnutie
Na základe návrhu na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Tribunale di Padova (Súd v Padove, Taliansko) vo veci prijatia do zamestnania na dobu neurčitú v štátnych školách vzhľadom na doložku 4 bod 1 rámcovej dohody o práci na dobu určitú, ktorá tvorí prílohu k smernici Rady 1999/70/ES (
1
), sa Súdny dvor vyjadril k tomu, že vnútroštátna právna úprava nezohľadňuje počet odpracovaných rokov učiteľov, ktorí získali odbornú prax v školských zariadeniach, ktorých fungovanie a organizácia nepatria do pôsobnosti štátu, ale sú považované za rovnocenné štátne školské zariadenia.
AR, učiteľ s kvalifikáciou na vyučovanie talianskeho jazyka, histórie a geografie, pracoval v „rovnocennej“ škole v zmysle talianskej právnej úpravy (
2
) v rokoch 2002 až 2007 na základe piatich zmlúv na dobu určitú. Dňa 1. septembra 2008 ho Ministero dell’Istruzione e del Merito (Ministerstvo školstva a zásluh, ďalej len „ministerstvo školstva“) prijalo na dobu neurčitú na výkon povolania učiteľa na štátnej škole. Pri tomto prijatí do zamestnania ho ministerstvo zaradilo do platovej triedy zodpovedajúcej „nulovému počtu odpracovaných rokov“, a to z dôvodu, že článok 485 legislatívneho dekrétu č. 297/1994 (
3
) neumožňoval zohľadniť na účely výpočtu odpracovaných rokov v prípade AR roky odpracované v tejto rovnocennej škole.
AR podal na Súd v Padove žalobu, ktorou sa domáhal, aby ministerstvo školstva zohľadnilo roky, ktoré odpracoval na základe svojho zamestnania v rovnocennej škole, pričom tvrdil, že článok 485 legislatívneho dekrétu č. 297/1994 predstavuje porušenie doložky 4 rámcovej dohody, ako aj článkov 20 a 21 Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „Charta“).
Za týchto okolností sa vnútroštátny súd obrátil na Súdny dvor s návrhom na začatie prejudiciálneho konania. Vnútroštátny súd má totiž pochybnosti o tom, či je nezohľadnenie odbornej praxe získanej v rovnocenných školách na účely stanovenia odmeny tohto učiteľa zlučiteľné s doložkou 4 rámcovej dohody.
Posúdenie Súdnym dvorom
Súdny dvor na úvod pripomenul, že zásada zákazu diskriminácie stanovená v článku 21 ods. 1 Charty je osobitným vyjadrením zásady rovnakého zaobchádzania, ktorá je všeobecnou zásadou práva Európskej únie a je zakotvená v článku 20 Charty. Pokiaľ však ide o rozdielne zaobchádzanie medzi pracovníkmi na dobu určitú a pracovníkmi na dobu neurčitú, ktorí sa nachádzajú v porovnateľnej situácii, tieto zásady boli vykonané a konkretizované smernicou 1999/70, a najmä doložkou 4 rámcovej dohody, ktorá sa nachádza v prílohe k tejto smernici.
Pokiaľ ide o uplatniteľnosť rámcovej dohody na učiteľa nachádzajúceho sa v situácii AR, táto rámcová dohoda sa uplatňuje na všetkých pracovníkov vykonávajúcich činnosti odmeňované v rámci pracovnoprávneho vzťahu na dobu určitú, ktorý ich zaväzuje k zamestnávateľovi. Skutočnosť, že dotknutá osoba nadobudla postavenie pracovníka na dobu neurčitú, nevylučuje jej možnosť za určitých okolností sa odvolávať na zásadu zákazu diskriminácie stanovenú v doložke 4 rámcovej dohody. Keďže AR tvrdil, že sa s ním zaobchádzalo rozdielne, pokiaľ ide o započítanie období výučby odpracovaných ako pracovník na dobu určitú, rámcová dohoda sa v zásade uplatňuje na učiteľa, ktorý sa nachádza v situácii žalobcu.
Súdny dvor tak pripomenul, že pokiaľ ide o pracovnoprávne podmienky, doložka 4 bod 1 rámcovej dohody stanovuje zákaz znevýhodňovania pracovníkov na dobu určitú voči porovnateľným pracovníkom na dobu neurčitú len preto, lebo pracujú na dobu určitú, pokiaľ na odlišné zaobchádzanie neexistujú objektívne dôvody. Bod 4 tejto doložky stanovuje rovnaký zákaz, aj pokiaľ ide o kritériá vzťahujúce sa na obdobia odpracovaných rokov týkajúce sa osobitných pracovnoprávnych podmienok.
Pravidlá týkajúce sa období zamestnania, ktoré sa musia odpracovať na účely zaradenia do platovej triedy, akými sú pravidlá stanovené v článku 485 legislatívneho dekrétu č. 297/1994, síce patria pod pojem „pracovnoprávne podmienky“ v zmysle doložky 4 bodu 1 rámcovej dohody, ale doložka 4 rámcovej dohody zaviedla a konkretizovala zásadu zákazu diskriminácie, len pokiaľ ide o rozdielne zaobchádzanie medzi pracovníkmi na dobu určitú a pracovníkmi na dobu neurčitú, ktorí sa nachádzajú v porovnateľnej situácii. Účelom tejto doložky je totiž zabezpečiť uplatňovanie zásady zákazu diskriminácie vo vzťahu k zamestnancom na dobu určitú, aby sa zabránilo tomu, že zamestnávateľ bude pracovný pomer takejto povahy využívať na to, aby týchto zamestnancov zbavil práv, ktoré sa priznávajú zamestnancom na dobu neurčitú. Z toho vyplýva, že na rozdielne zaobchádzanie, ktoré je založené na inom kritériu, než je dĺžka trvania pracovnoprávneho vzťahu na dobu určitú alebo neurčitú, sa nevzťahuje zákaz uvedený v doložke 4 rámcovej dohody.
Súdny dvor v prejednávanej veci konštatoval, že rozdielne zaobchádzanie vyplývajúce z článku 485 legislatívneho dekrétu č. 297/1994 sa nezakladá na určitej alebo neurčitej povahe trvania pracovného pomeru, ale na povahe školského zariadenia, v ktorom dotknutí pracovníci získali odbornú prax.
Aj za predpokladu, že by sa bolo možné domnievať, že učitelia, ktorí boli zamestnaní na dobu určitú v rovnocenných školách (
4
) predtým, ako ich ministerstvo školstva prijalo do zamestnania na dobu neurčitú, a učitelia zamestnaní na dobu neurčitú v štátnych školách pracujú v tom istom zariadení v zmysle doložky 3 bodu 2 rámcovej dohody a že tieto dve skupiny zamestnancov sa nachádzajú v porovnateľnej situácii, na toto rozdielne zaobchádzanie, aké vyplýva z článku 485 tohto legislatívneho dekrétu, sa za týchto okolností nevzťahuje zákaz uvedený v doložke 4 tejto rámcovej dohody.
Súdny dvor preto konštatoval, že doložka 4 rámcovej dohody nebráni vnútroštátnej právnej úprave, ktorá na účely určenia dĺžky praxe a odmeňovania učiteľov pri ich prijatí do zamestnania na dobu neurčitú v štátnom školskom zariadení nestanovuje zohľadnenie obdobia služby, ktoré títo učitelia predtým odpracovali v rámci zamestnania na dobu určitú alebo dobu neurčitú v určitých školských zariadeniach, ktorých fungovanie a organizácia nepatria do pôsobnosti štátu, ale ktoré sa podľa tejto právnej úpravy považujú za rovnocenné štátne školské zariadenia, hoci táto právna úprava stanovuje, že obdobia služby, ktoré odpracovali učitelia zamestnaní v štátnych školských zariadeniach, najmä na dobu neurčitú, sa zohľadňujú na účely určenia dĺžky ich praxe a ich odmeňovania.
Pokiaľ ide o otázku, či zásady rovnosti zaobchádzania a zákazu diskriminácie, zakotvené v článkoch 20 a 21 Charty, bránia uvedenej vnútroštátnej právnej úprave, Súdny dvor dospel k záveru, že Charta sa neuplatňuje na túto vnútroštátnu právnu úpravu, keďže sa ňou nevykonáva právo Únie v zmysle článku 51 ods. 1 Charty. Súdny dvor usúdil, že keďže rozdielne zaobchádzanie vyplývajúce z článku 485 legislatívneho dekrétu č. 297/1994 nie je založené na určitej alebo neurčitej povahe dĺžky trvania pracovného pomeru dotknutých pracovníkov, neexistuje priama súvislosť medzi uplatnením tohto článku 485 a zákazom diskriminácie uvedeným v doložke 4 rámcovej dohody. Okrem toho tento článok 485 nemá súvislosť so žiadnym iným ustanovením práva Únie. Súdny dvor preto nemá právomoc odpovedať na túto otázku.
(
i
)	Názov tejto veci je fiktívny. Nezodpovedá skutočnému menu ani názvu žiadneho z účastníkov konania.
(
1
)	Rámcová dohoda o práci na dobu určitú, uzatvorená 18. marca 1999 (ďalej len „rámcová dohoda“), ktorá je prílohou k smernici Rady 1999/70/ES z 28. júna 1999 o rámcovej dohode o práci na dobu určitú, ktorú uzavreli ETUC, UNICE a CEEP (Ú. v. ES L 175, 1999, s. 43; Mim. vyd. 05/003, s. 368).
(
2
)	Článok 1 ods. 2 legge no 62 ‑ Norme per la parità scolastica e disposizioni sul diritto allo studio e all’istruzione (zákon č. 62 o pravidlách rovnocennosti v oblasti školstva a ustanovenia o práve na štúdium a vzdelanie) z 10. marca 2000 (GURI č. 67 z 21. marca 2000).
(
3
)	Decreto legislativo no 297 ‑ Approvazione del testo unico delle disposizioni legislative vigenti in materia di istruzione, relative alle scuole di ogni ordine e grado (legislatívny dekrét č. 297, ktorým sa schvaľuje jednotné znenie právnych predpisov platných v oblasti vzdelávania, týkajúcich sa všetkých typov a stupňov škôl) zo 16. apríla 1994 (GURI č. 115 z 19. mája 1994, riadna príloha č. 79, ďalej len „legislatívny dekrét č. 297/1994“)
(
4
)	V zmysle článku 1 ods. 2 zákona č. 62/2000.