SODBA SODIŠČA ZA USLUŽBENCE (drugi senat)
z dne 5. julija 2007
Zadeva F-25/06
Béatrice Ider in drugi
proti
Komisiji Evropskih skupnosti
„Javni uslužbenci – Pogodbeni uslužbenci – Razvrstitev in plačilo – Urad za infrastrukturo in logistiko v Bruslju (OIB) – Uslužbenci, pooblaščeni za izvedbene naloge – Nekdanji delavci po belgijskem pravu – Sprememba veljavne ureditve – Enako obravnavanje“
Predmet: Tožba, vložena na podlagi člena 236 ES in člena 152 AE, s katero B. Ider, M.-C. Desorbay in L. Noschese, pogodbeni uslužbenci
Komisije, predlagajo razglasitev ničnosti odločb organa, pooblaščenega za sklepanje pogodb o zaposlitvi, s katerimi sta bila
določena njihova razvrstitev in plačilo na podlagi pogodb o zaposlitvi pogodbenih uslužbencev, ki so bile podpisane aprila 2005
in so začele veljati 1. maja 2005, ter razglasitev ničnosti odločb istega organa z dne 21. novembra 2005 o zavrnitvi pritožb,
ki so jih vložili zoper prve odločbe.
Odločitev: Odločba, s katero je Komisija določila plačilo B. Ider na podlagi pogodbe o zaposlitvi pogodbene uslužbenke, podpisane aprila
2005, se razglasi za nično. V preostalem se tožba zavrne. Komisija nosi svoje stroške in polovico stroškov, ki jih je priglasila
B. Ider. B. Ider nosi polovico svojih stroškov. M.-C. Desorbay in L. Noschese nosita svoje stroške.
Povzetek
1.      Uradniki – Pogodbeni uslužbenci – Osebni prejemki
(Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev, priloga, člen 2(2))
2.      Uradniki – Pogodbeni uslužbenci – Osebni prejemki
(Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev, priloga, člen 2(2))
1.      Iz besedila člena 2(2) priloge k Pogojem za zaposlitev drugih uslužbencev jasno izhaja, da je izplačilo dodatka k osebnim
prejemkom v primeru znižanja teh prejemkov, potem ko se delavec, ki je bil prej na institucijo vezan s pogodbo o zaposlitvi
po nacionalnem pravu, zaposli kot pogodbeni uslužbenec, v primerjavi s tem, kar bi prejemal kot tak delavec, za institucijo
samo možnost. Poleg tega je v navedenem členu 2(2) instituciji dana široka diskrecijska pravica za določitev dodatnega zneska,
ker mora upoštevati razlike med davčno zakonodajo in zakonodajo s področja socialne varnosti in pokojnin ter ustreznimi določbami,
ki se uporabljajo za zadevnega pogodbenega uslužbenca.
Komisija je člen 2(2) priloge k Pogojem za zaposlitev drugih uslužbencev izvedla s sprejetjem členov 7 in 8 Splošnih določb
za izvajanje prehodnih določb, ki se uporabljajo za uslužbence, zaposlene v jaslicah in vrtcih Urada za infrastrukturo v Bruslju,
ter prilog od I do III k navedenim splošnim določbam za izvajanje. Na podlagi teh določb se je dejansko zavezala, da bo plačala
dodatni znesek nekaterim kategorijam pogodbenih uslužbencev v skladu s podrobnimi pravili, določenimi v teh določbah. Ta podrobna
pravila za izvajanje člena 2(2) priloge k Pogojem za zaposlitev drugih uslužbencev vseeno ne smejo kršiti višjih pravil prava
javnih uslužbencev.
(Glej točke 92, 93 in 95.)
2.      Da bi izvedeli, ali so z vključitvijo družinskih dodatkov v opredelitev neto osebnih prejemkov pogodbenega uslužbenca po eni
strani in delavca po nacionalnem pravu po drugi strani lahko kaznovani pogodbeni uslužbenci, ki so na datume iz členov 7 in
8 Splošnih določb za izvajanje prehodnih določb, ki se uporabljajo za uslužbence, zaposlene v jaslicah in vrtcih Urada za
infrastrukturo v Bruslju, imeli vzdrževane otroke, v primerjavi s tistimi, ki na te datume niso imeli vzdrževanih otrok, je
treba, prvič, ugotoviti, da sta ti kategoriji pogodbenih uslužbencev v primerljivih položajih glede na cilj člena 2(2) priloge
k Pogojem za zaposlitev drugih uslužbencev, ki je nadomestiti morebitno znižanje osebnih prejemkov zaradi prehoda zainteresiranih
oseb na status pogodbenega uslužbenca.
Drugič, vključitev družinskih dodatkov v opredelitev neto osebnih prejemkov pogodbenega uslužbenca po eni strani in delavca
po nacionalnem pravu po drugi strani neposredno vpliva na določitev dodatnega zneska, ki izhaja iz primerjave teh neto osebnih
prejemkov v skladu s podrobnimi pravili iz Priloge I k navedenim splošnim določbam za izvajanje. Če bi bil znesek družinskih
dodatkov Skupnosti, vključen v prvi element primerjave, višji od zneska dodatkov, ki se prejemajo na podlagi zakonodaje države
članice zaposlitve, vključenega v drugi element primerjave, bi se dodatek k osebnim prejemkom, izplačan osebam, ki že imajo
enega ali več vzdrževanih otrok na datum prehoda na status pogodbenega uslužbenca, za toliko znižal.
Iz tega sledi, da lahko vključitev družinskih dodatkov v opredelitev osebnih prejemkov povzroči različno obravnavanje na področju
plač glede na to, ali je zadevni pogodbeni uslužbenec na datume iz členov 7 in 8 Splošnih določb za izvajanje imel vzdrževane
otroke ali ne, in to v škodo uslužbenca, ki je na te datume imel enega ali več vzdrževanih otrok. V zvezi s tem dejstvo, da
so družinski dodatki sestavni del osebnih prejemkov, ki jih morata Skupnosti plačevati svojim uradnikom ali uslužbencem, vseeno
ne more utemeljiti različnega obravnavanja pogodbenih uslužbencev, kadar gre samo za to, da ti prejmejo dodatek k plači, namenjen
nadomestilu znižanja osebnih prejemkov zaradi prehoda iz sistema nacionalnega prava v sistem prava Skupnosti.
Posledično, ker ne obstaja nobena objektivna utemeljitev, točki A in B Priloge I k Splošnim določbam za izvajanje prehodnih
določb, ki se uporabljajo za uslužbence, zaposlene v jaslicah in vrtcih Urada za infrastrukturo v Bruslju, na katero se sklicuje
člen 7 teh splošnih določb za izvajanje, kršita splošno načelo enakega obravnavanja.
(Glej točke od 96 do 101.)