62023TJ1042_RES
Věc T‑1042/23
BSW – management company of „BMC“ holding
v.
Rada Evropské unie
Rozsudek Tribunálu (čtvrtého senátu) ze dne 19. března 2025
„Společná zahraniční a bezpečnostní politika – Omezující opatření vzhledem k situaci v Bělorusku a k zapojení Běloruska do ruské agrese proti Ukrajině – Zmrazení finančních prostředků – Seznamy osob, subjektů a orgánů, na které se vztahuje zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů – Zařazení jména žalobce na seznam – Podpora Lukašenkova režimu – Prospěch z Lukašenkova režimu – Podnik ve vlastnictví státu – Nesprávné posouzení – Právo na vlastnictví – Svoboda podnikání“
Evropská unie – Soudní přezkum legality aktů orgánů – Omezující opatření přijatá vůči Bělorusku – Zmrazení finančních prostředků některých osob a subjektů vzhledem k situaci v Bělorusku – Rozsah přezkumu – Povinnost příslušného unijního orgánu prokázat v případě sporu podloženost důvodů uplatněných vůči dotyčným osobám nebo subjektům – Zařazení na seznamy na základě souboru přesných, konkrétních a shodujících se nepřímých důkazů
[Listina základních práv Evropské unie, článek 47; rozhodnutí Rady 2012/642/SZBP, ve znění rozhodnutí (SZBP) 2023/1592, příloha I; nařízení Rady č. 765/2006, příloha I, a nařízení Rady č. 2023/1591]
(viz body 31–33)
Společná zahraniční a bezpečnostní politika – Omezující opatření vůči Bělorusku – Kritéria pro přijetí omezujících opatření – Fyzické nebo právnické osoby, subjekty a orgány, které mají prospěch z Lukašenkova režimu nebo jej podporují – Pojem „podpora režimu“ – Nesprávné posouzení – Absence
[Rozhodnutí Rady 2012/642/SZBP, ve znění rozhodnutí (SZBP) 2023/2181, příloha I; nařízení Rady č. 765/2006, příloha I, a nařízení Rady č. 2023/1591]
(viz body 34–47, 62, 80)
Společná zahraniční a bezpečnostní politika – Omezující opatření vůči Bělorusku – Kritéria pro přijetí omezujících opatření – Fyzické nebo právnické osoby, subjekty a orgány, které mají prospěch z Lukašenkova režimu nebo jej podporují – Podpora vlády – Pojem – Platba částek státu veřejnoprávním subjektem na základě státní právní úpravy ukládající tuto platbu – Zahrnutí – Vyčíslení uvedených částek jako daně nebo dividend – Neexistence vlivu
[Rozhodnutí Rady 2012/642/SZBP, čl. 4 odst. 1 písm. b); nařízení Rady č. 765/2006, čl. 2 odst. 5, a nařízení Rady č. 1014/2012]
(viz body 48–61)
Společná zahraniční a bezpečnostní politika – Omezující opatření vůči Bělorusku – Kritéria pro přijetí omezujících opatření – Fyzické nebo právnické osoby, subjekty a orgány, které mají prospěch z Lukašenkova režimu nebo jej podporují – Pojem „prospěch“ – Nesprávné posouzení – Absence
[Rozhodnutí Rady 2012/642/SZBP, ve znění rozhodnutí (SZBP) 2023/2181, příloha I; nařízení Rady č. 765/2006, příloha I, a nařízení Rady č. 2023/1591]
(viz body 63–65, 73–80)
Společná zahraniční a bezpečnostní politika – Omezující opatření vůči Bělorusku – Oblast působnosti – Fyzické nebo právnické osoby, subjekty a orgány, které mají prospěch z Lukašenkova režimu nebo jej podporují – Pojem – Osoby, které se těchto činů dopustily v minulosti, navzdory neexistenci skutečností prokazujících jejich zapojení nebo účast na těchto činech v současnosti – Zahrnutí
[Rozhodnutí Rady 2012/642/SZBP, čl. 4 odst. 1 písm. b); nařízení Rady č. 765/2006, čl. 2 odst. 5, a nařízení Rady č. 1014/2012]
(viz bod 69)
Společná zahraniční a bezpečnostní politika – Omezující opatření vůči Bělorusku – Zmrazení finančních prostředků některých osob a subjektů vzhledem k situaci v Bělorusku – Omezení práva na vlastnictví a svobody podnikání – Přípustnost – Podmínky – Omezení stanovené zákonem – Respektování podstaty uplatněného práva – Sledování cíle obecného zájmu, který uznává Unie – Dodržení zásady proporcionality – Splněné podmínky
[Listina základních práv Evropské unie, články 16, 17 a čl. 52 odst. 1; rozhodnutí Rady 2012/642/SZBP, ve znění rozhodnutí (SZBP) 2023/1592, příloha I; nařízení Rady č. 765/2006, příloha I, a nařízení Rady č. 2023/1591]
(viz body 91–106)
Shrnutí
Tribunál ve svém rozsudku zamítá žalobu na neplatnost podanou společností AAT Byelorussian Steel Works – management company of „Byelorussian Metallurgical Company“ holding (BSW – management company of „BMC“ holding), proti aktům, kterými byla tato společnost Radou Evropské unie v srpnu 2023 (
1
) zařazena na seznam osob a subjektů, na něž se vztahují omezující opatření vzhledem k situaci v Bělorusku a k zapojení Běloruska do agrese Ruska vůči Ukrajině. Doplňuje judikaturu týkající se zohlednění plateb daní státu veřejnoprávním podnikem, který zcela vlastní stát, jakožto skutečnosti, která může prokázat podporu poskytovanou tímto podnikem režimu.
Tento rozsudek je zasazen do rámce řady omezujících opatření, která Evropská unie přijala od roku 2004 vzhledem ke stavu demokracie, právního státu a lidských práv v Bělorusku a zapojení Běloruska do ruské agrese proti Ukrajině. Žalobkyně, jeden z největších podniků v zemi, působí v oblasti výrobků z oceli. Její finanční prostředky a hospodářské zdroje byly zmrazeny z důvodu, že má prospěch z režimu prezidenta Lukašenka, podporuje jej (
2
) a je odpovědná za represe vůči občanské společnosti (
3
).
Závěry Tribunálu
Pokud jde o žalobní důvod vycházející z nesprávného posouzení, Tribunál má za to, že se Rada nedopustila nesprávného posouzení, když se při přijetí rozhodnutí 2023/1592 a nařízení 2023/1591 domnívala, že žalobkyně představuje značný zdroj příjmů pro Lukašenkův režim, jakož i pro běloruský stát, který má z těchto příjmů přímý prospěch, a proto podporuje Lukašenkův režim ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. b) rozhodnutí 2012/642.
Tribunál uvádí, že pro účely závěru, že žalobkyně podporuje režim, zohlednila Rada zejména značné částky daní zaplacených žalobkyní běloruskému státu. I když již bylo rozhodnuto, že Rada nemůže z pouhého zaplacení daní vyvodit „podporu režimu“, Tribunál poznamenává, že situace v projednávané věci je odlišná. V dané věci (
4
) se jednalo o podporu režimu fyzickými a soukromými právnickými osobami, které podléhají povinnosti platit daně jakožto „zákonné povinnosti použitelné na všechny běloruské daňové poplatníky“. V projednávané věci je žalobkyně veřejnoprávní právnickou osobou, která je vlastněna státem, přičemž veškerý její kapitál vlastní Běloruská republika.
Tribunál kromě toho upřesňuje, že kvalifikace daně nebo dividend, na jejímž základě jsou částky vypláceny vládě, není pro určení „podpory vládě“ rozhodující. V obou případech se totiž jedná o částky zaplacené státu veřejnoprávním subjektem na základě státní právní úpravy ukládající tuto platbu. Vyloučení takových plateb z pojmu „podpora vládě“ pouze z toho důvodu, že dlužné částky jsou kvalifikovány jako daně, by mohlo umožnit obcházení unijních pravidel. Je zřejmé, že zvýšení daňové sazby ze zisků dosažených takovými subjekty by mohlo být zavedeno výměnou za snížení částky dividend, jejichž vyplacení ve prospěch státu je vnitrostátní právní úpravou uloženo všem veřejnoprávním společnostem.
Za těchto podmínek může stát disponovat příjmy a zisky žalobkyně za použití jak veřejnoprávních nástrojů, jako jsou daně, tak nástrojů odvozených od vlastnického práva, jako jsou dividendy. Forma, v níž budou prostředky žalobkyně převedeny na stát, závisí rovněž na státu jakožto zákonodárci a vlastníkovi. Pokud jde o prostředky získané na podporu režimu, není důležité, zda je stát obdrží ve formě daní placených veřejnoprávním podnikem nebo ve formě dividend, tj. ve formě podílu na zisku tohoto podniku po zdanění.
Jak navíc vyplývá z odůvodnění zařazení názvu žalobkyně na dotčené seznamy, žalobkyně „je jedinečným státním podnikem metalurgického průmyslu v Bělorusku a patří k největším podnikům v zemi“ a „[j]ako taková tato společnost představuje značný zdroj příjmů pro Lukašenkův režim“. Z toho vyplývá, že veškeré příjmy nebo zisky dosažené žalobkyní mohou být vyplaceny státu bez ohledu na formu, kterou by taková podpora mohla mít.
Vzhledem k předchozím úvahám má Tribunál za to, že pokud jde o podnik, jehož veškerý kapitál je vlastněn státem, může být výplata dividend, jakož i daní, zohledněna za účelem zjištění, zda představuje značný zdroj příjmů pro režim v rámci analýzy případné podpory tohoto režimu. V tomto ohledu konstatuje, že v roce 2021 žalobkyně zaplatila daň z příjmu ve výši 11600000 milionu amerických dolarů (USD), příspěvky do fondu sociálního zabezpečení ve výši 27900000 milionu USD a daň z nemovitostí ze staveb a pozemků ve výši 6780000 milionu USD.
(
1
) – Prováděcí rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/1592 ze dne 3. srpna 2023, kterým se provádí rozhodnutí 2012/642/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Bělorusku a k zapojení Běloruska do agrese Ruska vůči Ukrajině (Úř. věst. 2023, L 195 I, s. 31), a prováděcí nařízení Rady (EU) 2023/1591 ze dne 3. srpna 2023, kterým se provádí čl. 8a odst. 1 nařízení (ES) č. 765/2006 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Bělorusku a k zapojení Běloruska do agrese Ruska vůči Ukrajině (Úř. věst. 2023, L 195 I, s. 1).
(
2
) – Článek 4 odst. 1 písm. b) rozhodnutí Rady 2012/642/SZBP ze dne 15. října 2012 o omezujících opatřeních vůči Bělorusku (Úř. věst. 2012, L 285, s. 1) a čl. 2 odst. 1 a 5 nařízení Rady (ES) č. 765/2006 ze dne 18. května 2006 o omezujících opatřeních vůči prezidentu [Lukašenkovi] a některým představitelům Běloruska, ve znění nařízení Rady (EU) č. 1014/2012 ze dne 6. listopadu 2012 (Úř. věst. 2012, L 307, s. 1).
(
3
) – Viz čl. 4 odst. 1 písm. a) rozhodnutí 2012/642/SZBP a čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 765/2006.
(
4
) – Rozsudek ze dne 6. října 2015, Čyž a další v. Rada (T‑276/12, nezveřejněný, EU:T:2015:748, bod 169).