62022CJ0225_RES
Kohtuasi C‑225/22
„R“ S.A.
versus AW „T“ sp. z o.o.,
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Apelacyjny w Krakowie)
Euroopa Kohtu (neljas koda) 4. septembri 2025. aasta otsus
Eelotsusetaotlus – Õigusriik – Kohtunike sõltumatus – ELL artikli 19 lõike 1 teine lõik – Tõhus kohtulik kaitse liidu õigusega hõlmatud valdkondades – Riigisisesed õigusnormid ja kohtupraktika, mis keelavad liikmesriigi kohtutel seada kahtluse alla kohtute ja põhiseaduslike organite legitiimsust või tuvastada või hinnata neisse kohtunike nimetamise õiguspärasust – Madalama astme kohtu teostatav kontroll selle üle, kas kõrgem kohus vastab nõuetele, mis puudutavad seaduse alusel moodustatud sõltumatu ja erapooletu kohtu tagamist – Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) Izba Kontroli Nadzwyczajnej i Spraw Publicznych (erakorralise kontrolli ja avalike asjade kolleegium) – Organ, mis ei ole sõltumatu ja erapooletu seaduse alusel moodustatud kohus – Liidu õiguse esimus – Võimalus käsitada kohtuotsust õigustühisena
Liikmesriigid – Kohustused – Tõhusa kohtuliku kaitse tagamiseks vajalike õiguskaitsevahendite kehtestamine – Kohtu sõltumatuse põhimõtte järgimine – Õigus seaduse alusel moodustatud sõltumatule ja erapooletule kohtule – Liidu õiguse esimus ja vahetu õigusmõju – Riigisisesed õigusnormid ja konstitutsioonikohtu praktika, mis kohustavad liikmesriigi kohut järgima kõrgema kohtu koosseisu tehtud otsust – Kohtukoosseis, millesse kuulub kohtunikke, kes ei vasta sõltumatuse, erapooletuse ja seaduse alusel moodustatuse nõuetele – Riigisisesed õigusnormid, mis ei luba liikmesriigi kohtul kontrollida selle kohtukoosseisu nõuetekohasust – Lubamatus
(ELL artikli 19 lõike 1 teine lõik; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 47)
(vt punktid 44, 47, 53, 55–58, 62 ja 63 ning resolutsiooni punkt 1)
Liikmesriigid – Kohustused – Tõhusa kohtuliku kaitse tagamiseks vajalike õiguskaitsevahendite kehtestamine – Kohtu sõltumatuse põhimõtte järgimine – Õigus seaduse alusel moodustatud sõltumatule ja erapooletule kohtule – Liikmesriikide kohtute kohustused – Otsus, mille on teinud viimase astme kohtuorgan, mis ei vasta sõltumatuse, erapooletuse ja seaduse alusel moodustatuse nõuetele – Kohtuasja tagasisaatmine madalama astme kohtule uuesti läbivaatamiseks – Kohustus käsitada seda otsust õigustühisena – Tingimus
(ELL artikli 19 lõike 1 teine lõik; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 47)
(vt punktid 66–70 ja resolutsiooni punkt 2)
Kokkuvõte
Euroopa Kohus, kellele Sąd Apelacyjny w Krakowie (Krakówi apellatsioonikohus, Poola) oli esitanud eelotsusetaotluse, tegi otsuse sellise otsuse tagajärgede kohta, mille on teinud kohus, mis ei ole sõltumatu, erapooletu ja seaduse alusel moodustatud kohus ELL artikli 19 lõike 1 teise lõigu tähenduses.
Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) Izba Kontroli Nadzwyczajnej i Spraw Publicznych (erakorralise kontrolli ja avalike asjade kolleegium) tühistas 2021. aasta oktoobris erakorralist kaebust lahendades 2006. aastal tehtud ja jõustunud kohtuotsuse ning saatis asja uueks arutamiseks eelotsusetaotluse esitanud kohtule.
Selles kontekstis leidis eelotsusetaotluse esitanud kohus, et kuna erakorralise kontrolli ja avalike asjade kolleegiumi kohtunike ametisse nimetamise menetluses esines rikkumisi, ei ole asjaomane kohtukoosseis seaduse alusel moodustatud kohus liidu õiguse tähenduses. Järelikult ei ole vaja analüüsida sellise organi otsuste tagajärgi.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus märkis siiski, et Trybunał Konstytucyjny (Poola konstitutsioonikohus) otsused ja riigisisesed õigusnormid (
1
) keelavad tal hinnata kohtunike ametisse nimetamise õiguspärasust ja seega kontrollida, kas erakorralise kontrolli ja avalike asjade kolleegiumi saab kvalifitseerida sõltumatuks, erapooletuks ja seaduse alusel moodustatud kohtuks. Kuna eelotsusetaotluse esitanud kohtul tekkis küsimus, kas see konstitutsioonikohtu praktika ja kõnealused riigisisesed õigusnormid on kooskõlas ELL artikli 19 lõike 1 teise lõiguga koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikliga 47, küsis ta Euroopa Kohtult, kas ta võib jätta need kohaldamata ja käsitada kõnealust 2021. aasta oktoobri otsust õigustühisena.
Euroopa Kohtu hinnang
Esiteks leidis Euroopa Kohus seoses keeluga analüüsida kõrgeima kohtu kohtukoosseisu kohtunike ametisse nimetamise õiguspärasust, et ELL artikli 19 lõike 1 teise lõiguga koostoimes harta artikliga 47 ning liidu õiguse esimuse põhimõttega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid ja konstitutsioonikohtu praktika, mille kohaselt peab liikmesriigi kohtunik järgima kõrgema kohtu tehtud otsust, kui see liikmesriigi kohtunik tuvastab Euroopa Kohtu lahendile tuginedes, et üks või mitu asjaomasesse kohtukoosseisu kuuluvat kohtunikku ei vasta sõltumatuse, erapooletuse ja seaduse alusel moodustatuse nõuetele, ning mille kohaselt on tal keelatud kontrollida selle kohtukoosseisu õiguspärasust.
Käesoleval juhul märkis Euroopa Kohus, et 2021. aasta otsuse, millega määrati uuesti läbivaatamine, on teinud viimase astme kohtuorgan, kelle staatuse kohtuna välistas Euroopa Kohus kohtuotsuses Krajowa Rada Sądownictwa (kohtuniku ametisse jäämine), (
2
) kuna see organ ei vasta ELL artikli 19 lõike 1 teise lõigu tähenduses sõltumatuse, erapooletuse ja seaduse alusel moodustatuse tingimustele. Vastavalt liidu õiguse esimuse põhimõttele ja Euroopa Kohtu taolisest otsusest tulenevatele tagajärgedele ei saa seda asjaolu eirata. Seega peab eelotsusetaotluse esitanud kohus lõpuks kontrollima, kas kohtunikud, kes kuulusid 2021. aasta kohtuotsuse teinud erakorralise kontrolli ja avalike asjade kolleegiumi koosseisu, nimetati ametisse samadel tingimustel kui need kolm kohtunikku, kes moodustasid eelotsusetaotluse esitanud koosseisu kohtuasjas, milles tehti kohtuotsus Krajowa Rada Sądownictwa (kohtuniku ametisse jäämine).
Sellega seoses nähtub siiski Euroopa Kohtu käsutuses olevast toimikust, et viis kohtunikku, kes koos kahe rahvakohtunikuga moodustasid põhikohtuasjas selle kolleegiumi koosseisu, nimetati ametisse samal päeval ja samadel tingimustel kui kohtunikud, kes moodustasid eelotsusetaotluse esitanud koosseisu nimetatud kohtuasjas. Asjaolu, et asjaomase organi koosseisus on üksainus kohtunik, kes on ametisse nimetatud samadel asjaoludel kui need, mis olid vaidluse all selles kohtuasjas, on piisav, et võtta sellelt organilt staatus sõltumatu ja erapooletu seaduse alusel moodustatud kohtuna.
Lisaks, mis puudutab asjaolu, et riigisisesed õigusnormid ja Trybunał Konstytucyjny (konstitutsioonikohus) otsused takistavad eelotsusetaotluse esitanud kohtul kontrollimast, kas teine kohus austab liidu õigusest tulenevaid nõudeid, mis puudutavad seaduse alusel moodustatud sõltumatu ja erapooletu kohtu tagamist, siis on Euroopa Kohus juba otsustanud, et need õigusnormid ei ole liidu õigusega kooskõlas. (
3
) Sama järeldus kehtib konstitutsioonikohtu selliste otsuste suhtes, mille kohaldamisala on analoogne kõnealuste õigusnormide omaga.
Teiseks leidis Euroopa Kohus sellise otsuse tagajärgede kohta, mille on teinud organ, kes ei vasta sõltumatuse, erapooletuse ja seaduse alusel moodustatuse nõuetele, et olukorras, kus Euroopa Kohtu otsuse alusel on tuvastatud, et viimase astme kohtuorgan ei vasta nendele nõuetele, tuleb otsust, mille on teinud selline organ ja millega saadetakse asi tagasi madalama astme kohtule uuesti läbivaatamiseks, pidada õigustühiseks, kui selline tagajärg on asjaomast menetluslikku olukorda arvestades liidu õiguse esimuse tagamiseks vältimatult vajalik.
Sellega seoses ei saa tulemuslikult tugineda ühelegi kaalutlusele, mis tuleneb õiguskindluse põhimõttest või on seotud kohtuotsuse väidetava seadusjõuga, et takistada kohut käsitamast sellist otsust õigustühisena. Toimikust nähtub, et selline tagajärg on põhikohtuasjas vältimatu, sest ehkki 2021. aasta oktoobri kohtuotsus on lõplik, saadeti see kohtuasi tagasi eelotsusetaotluse esitanud kohtule. Seega peab eelotsusetaotluse esitanud kohus neil asjaoludel käsitama seda kohtuotsust tühisena.
(
1
)	27. juuli 2001. aasta üldkohtute korralduse seaduse (ustawa Prawo o ustroju sądów powszechnych; Dz. U. nr 98, jrk nr 1070), muudetud 20. detsembri 2019. aasta seadusega, millega muudetakse üldkohtute korralduse seadust, kõrgeima kohtu seadust ja teatavaid teisi seadusi (ustawa o zmianie ustawy – Prawo o ustroju sądów powszechnych, ustawy o Sądzie Najwyższym oraz niektórych innych ustaw; Dz. U. 2020, jrk nr 190), artiklis 42a lõikes 2 on sätestatud, et „[ü]ldkohtul või muul võimuorganil ei ole lubatud tuvastada ega hinnata […] kohtuniku ametisse nimetamise […] õiguspärasust“. Lisaks on selle seaduse artikli 107 lõike 1 kohaselt distsiplinaarsüüteoks see, kui kohtunik seab kahtluse alla muu hulgas teise kohtuniku ametisse nimetamise kehtivuse või Poola Vabariigi põhiseadusliku organi legitiimsuse.
(
2
)	21. detsembri 2023. aasta kohtuotsus Krajowa Rada Sądownictwa (kohtuniku ametisse jäämine) (C‑718/21, EU:C:2023:1015).
(
3
)	5. juuni 2023. aasta kohtuotsus komisjon vs. Poola (kohtunike sõltumatus ja eraelu) (C‑204/21, EU:C:2023:442).