62020TJ0569_RES
Kohtuasi T‑569/20
Stichting Comité N 65 Ondergronds Helvoirt
versus
Euroopa Komisjon
Üldkohtu (teine koda) 15. detsembri 2021. aasta otsus
Keskkond – Määrus (EÜ) nr 1367/2006 – Liikmesriikide kohustus kaitsta ja parandada välisõhu kvaliteeti – Vaie – Vaide vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata jätmine
Keskkond – Århusi konventsioon – Kohaldamine liidu institutsioonide suhtes – Valitsusväliste organisatsioonide võimalus esitada keskkonnaasjades haldusakti peale vaie – Vaide ese – Keskkonnaõiguse alusel vastu võetud haldusaktid – Mõiste „haldusakt“ – Rikkumismenetluse raames haldusjärelevalve organina tegutseva komisjoni otsus lõpetada kaebuse menetlemine meetmeid võtmata – Välistamine
(ELTL artiklid 258 ja 260; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1367/2006, artikli 2 lõike 1 punkt g ja artikli 2 punkt b ning artikkel 10)
(vt punktid 22–24, 33–36 ja 48)
Liikmesriigi kohustuste rikkumise hagi – Komisjoni õigus esitada hagi – Liidu õiguse võimalike rikkumiste tuvastamiseks CHAP‑menetluse kehtestamine – Ese
(ELL artikkel 17; ELTL artikkel 258)
(vt punktid 42–47)
Keskkond – Århusi konventsioon – Kohaldamine liidu institutsioonide suhtes – Valitsusväliste organisatsioonide võimalus esitada keskkonnaasjades haldusakti peale vaie – Vaide ese – Meetmed, mida ei saa tühistamishagi raames vaidlustada põhjustel, mis ei ole seotud kaebeõiguse puudumisega – Välistamine
(ELTL artikkel 258 ja ELTL artikli 263 neljas lõik; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1367/2006, artikli 2 lõike 2 punkt b ja artikkel 10)
(vt punktid 57–60)
Rahvusvahelised lepingud – Liidu lepingud – Keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioon (Århusi konventsioon) – Mõju – Esimus liidu teiseste õigusaktide suhtes – Liidu teisese õiguse akti õiguspärasuse analüüsimine nimetatud konventsiooni sätete põhjal – Tingimused – Sätted, mis ei ole tingimusteta ja piisavalt täpsed – Välistamine
(ELTL artikli 216 lõige 2; Århusi konventsioon, artikli 9 lõige 3; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1367/2006, artikli 2 lõike 2 punkt b ja artikkel 10)
(vt punktid 70–72 ja 74)
Kokkuvõte
Stichting Comité N 65 Ondergronds Helvoirt on komitee, mis asutati 2011. aastal, kui osa Madalmaade kohalikke omavalitsusi esitas oma nägemuse piirkondliku tähtsusega maantee N 65 ja sellega külgnevate alade kohta.
Komitee esitas 29. augustil 2019 Euroopa Komisjonile Madalmaade Kuningriigi peale kaebuse, milles palus tuvastada, et Madalmaade ametiasutused on selle piirkondliku tähtsusega maantee ümbruses õhukvaliteedi kontrollimisel rikkunud direktiivi 2008/50 (
1
) välisõhu kvaliteedi kohta. Kuna komisjon leidis, et talle ei ole esitatud ühtegi uut asjakohast tõendit, millega võiks põhjendada liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse algatamist Madalmaade Kuningriigi suhtes, teatas ta komiteele 30. jaanuari 2020. aasta kirjas oma otsusest lõpetada kaebuse menetlemine meetmeid võtmata.
Komitee esitas seejärel komisjonile kaebuse menetlemise lõpetamise otsuse peale vaide Århusi määruse (
2
) artikli 10 alusel. Komisjon jättis selle vaide vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata (edaspidi „vaidlustatud otsus“), tuues põhjenduseks, et kõnealune otsus ei ole „haldusakt“ (
3
) ega „halduslik tegevusetus“ (
4
), mille peale saaks esitada Århusi määruse alusel vaide, sest see on tehtud ELTL artiklis 258 ette nähtud rikkumismenetluse raames.
Üldkohus, kellele esitati vaidlustatud otsuse peale tühistamishagi, jättis hagi rahuldamata, olles enne analüüsinud muu hulgas küsimust, kas liikmesriigi peale esitatud kaebuse menetlemise lõpetamise otsuse suhtes algatatud vaidemenetlus erineb ELTL artiklite 258 ja 260 kohasest rikkumismenetlusest või mitte.
Üldkohtu hinnang
Esimesena tuletas Üldkohus meelde, et Århusi määruse artikli 10 lõige 1 annab valitsusvälistele organisatsioonidele õiguse esitada vaie liidu institutsioonile, kes on keskkonnaõiguse alusel võtnud vastu „haldusakti“. Nimetatud määruse artikli 2 lõike 2 punkt b jätab siiski mõiste „haldusakt“ alt välja meetmed, mille liidu institutsioon või organ on võtnud või võtmata jätnud haldusjärelevalve organina ELTL artiklites 258 ja 260 ette nähtud rikkumismenetluse raames.
Üldkohus leidis käesolevas asjas, et komisjoni otsus lõpetada komitee kaebuse menetlemine meetmeid võtmata väljendab komisjoni keeldumist algatada ELTL artikli 258 alusel Madalmaade Kuningriigi suhtes rikkumismenetlus, sest puuduvad piisavad tõendid liidu õiguse väidetava rikkumise kohta. See otsus tehti nimelt selleks, et lõpetada nn CHAP‑menetlus, mille eesmärk on lahendada komisjoni saadud uurimistaotlused ja kaebused, mis käsitlevad liikmesriikidepoolseid liidu õiguse rikkumisi.
Teisena tõdes Üldkohus, et vastupidi komitee argumentidele on CHAP‑menetlus lahutamatult seotud rikkumismenetlusega, samamoodi kui EU Piloti menetlus, mida peetakse teatud mõttes eelnevaks rikkumismenetlusele. Ta märkis sellega seoses, et komitee esitatud CHAP‑kaebuse menetlus oli esimene etapp, mis võis viia rikkumismenetluse algatamiseni. Nimelt oleks ainus viis, kuidas selle kaebuse oleks saanud rahuldada, olnud Madalmaade Kuningriigi suhtes rikkumismenetluse algatamine. Üldkohus lisas, et kuigi CHAP‑menetlus võib viia ka muu mitteametliku probleemide lahendamise mehhanismini, mis sama moodi kui EU Piloti menetlus võimaldab vältida rikkumismenetluse läbiviimist, on nende kasutamiseks kaalutlusõigus komisjonil, kes võib alati jätkata ametlikku menetlust.
Seetõttu järeldas Üldkohus, et vaidlusaluse kaebuse menetlemise meetmeid võtmata lõpetamise otsuse võttis komisjon vastu haldusjärelevalve organina ELTL artiklis 258 ette nähtud rikkumismenetluse raames, mistõttu ei saa see otsus kujutada endast haldusakti, mille peale saaks esitada Århusi määruse artikli 10 alusel vaide.
Seoses komitee argumendiga, et tema vaide rahuldamata jätmisega kahjustas komisjon keskkonnakaitseorganisatsioonide tegelikku võimalust kohtusse pöörduda, rõhutas Üldkohus, et vaidemenetluse eesmärk on tõepoolest hõlbustada neil organisatsioonidel kohtusse pöörduda, mida nad ei saa kaebeõiguse puudumise tõttu teha tühistamishagi käsitleva ELTL artikli 263 alusel. Käesoleval juhul on komisjon siiski järginud Århusi määruses endas ette nähtud piirangut, mille eesmärk on eelkõige jätta ELTL artikli 258 alusel vastu võetud aktid haldusakti mõiste alt välja. Üldkohus järeldas sellest, et vaidemenetluse eesmärk ei ole võimaldada hagi esitamist selliste meetmete peale nagu komisjoni keeldumine rikkumismenetluse algatamisest, mida ei saa ELTL artikli 263 alusel vaidlustada põhjustel, mis ei ole seotud kõnealuste organisatsioonide kaebeõiguse puudumisega.
Viimasena lükkas Üldkohus tagasi väite, et Århusi määruse artikli 2 lõike 2 punkt b ja artikkel 10 on Århusi konventsiooni (
5
) artikli 9 lõike 3 seisukohast õigusvastased. Seoses sellega meenutas Üldkohus Euroopa Kohtu praktikat, millest nähtub, et sellise rahvusvahelise lepingu sätetele, mille pool liit on, saab liidu teisese õiguse akti peale esitatud tühistamishagi või sellise akti õigusvastasusel põhineva vastuväite toetuseks tugineda üksnes tingimusel, et esiteks ei välista seda selle lepingu laad ja ülesehitus ning et teiseks on lepingu sätted nende sätete sisu silmas pidades tingimusteta ja piisavalt täpsed. Euroopa Kohus on aga juba otsustanud, et Århusi konventsiooni artikli 9 lõige 3, millel Århusi määruse artikkel 10 põhineb, ei sisalda ühtegi tingimusteta ja piisavalt täpset kohustust, mis võiks eraõiguslike isikute õiguslikku olukorda vahetult reguleerida, ning järelikult ei saa Århusi konventsiooni artikli 9 lõikele 3 tugineda selleks, et hinnata Århusi määruse artikli 10 õiguspärasust.
Eeltoodud järeldusi arvestades kinnitas Üldkohus komisjoni otsust jätta komitee esitatud vaie vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.
(
1
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiiv 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (ELT 2008, L 152, lk 1).
(
2
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (ELT 2006, L 264, lk 13; edaspidi „Århusi määrus“).
(
3
)	Århusi määruse artikli 2 lõike 1 punkt g.
(
4
)	Århusi määruse artikli 2 lõike 1 punkt h.
(
5
)	Århusis 25. juunil 1998 allkirjastatud keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioon, mis on Euroopa Ühenduse nimel heaks kiidetud nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsusega 2005/370/EÜ (ELT 2005, L 124, lk 1).