62022CJ0722
EUROOPA KOHTU OTSUS (kaheksas koda)
25. jaanuar 2024 (
*1
)
Eelotsusetaotlus – Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala – Õigusalane koostöö kriminaalasjades – Raamotsus 2005/212/JSK – Kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimine – Artikli 1 kolmas taane – Mõiste „kuriteovahend“ – Artikli 2 lõige 1 – Liikmesriikide kohustus võtta meetmeid, mis võimaldavad konfiskeerida kuriteovahendid – Sõiduk, mida kasutatakse seadusvastaselt maksumärgistamata aktsiisikauba vedamiseks
Kohtuasjas C‑722/22,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Sofiyski gradski sadi (Sofia linnakohus, Bulgaaria) 22. novembri 2022. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 24. novembril 2022, menetluses
Sofiyski gradski sad,
EUROOPA KOHUS (kaheksas koda),
koosseisus: koja president N. Piçarra (ettekandja), kohtunikud N. Jääskinen ja M. Gavalec,
kohtujurist: M. Campos Sánchez-Bordona,
kohtusekretär: A. Calot Escobar,
arvestades kirjalikku menetlust,
arvestades seisukohti, mille esitasid:
–
Kreeka valitsus, esindajad: L. Kotroni, A. Magrippi ja E. Tsaousi,
–
Poola valitsus, esindaja: B. Majczyna,
–
Euroopa Komisjon, esindajad: S. Grünheid ja I. Zaloguin,
arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi ilma kohtujuristi ettepanekuta,
on teinud järgmise
otsuse
1
Eelotsusetaotlus käsitleb nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsuse 2005/212/JSK, mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist (ELT 2005, L 68, lk 49), artikli 1 kolmanda taande ja artikli 2 tõlgendamist.
2
Taotlus on esitatud ametiasutuse algatusel alustatud menetluses, mis puudutab selliste sõidukite konfiskeerimist, mida organiseeritud kuritegeliku rühmituse teatud liikmed, kelle suhtes on jõustunud süüdimõistev kohtuotsus, kasutasid seadusvastaselt maksumärgistamata aktsiisikauba vedamiseks.
Õiguslik raamistik
Liidu õigus
3
Raamotsuse 2005/212 põhjendused 1 ja 10 on sõnastatud järgmiselt:
„(1)
Piiriülese organiseeritud kuritegevuse põhiline motiiv on rahaline kasu. Sellise kuritegevuse tõhusaks takistamiseks ja selle vastu võitlemiseks tuleb keskenduda kuritegelikul teel saadud tulu uurimisele, blokeerimisele, arestimisele ja konfiskeerimisele. See on siiski raskendatud, muu hulgas liikmesriikide õigusaktide erinevuste tõttu.
[…]
(10)
Käesoleva raamotsuse eesmärk on tagada, et kõigis liikmesriikides oleks kehtestatud tõhusad eeskirjad, mis reguleerivad kuritegelikul teel saadud tulu konfiskeerimist, muu hulgas tõendamiskohustust organiseeritud kuritegevusega seotud kuriteos süüdi mõistetud isiku vallatava vara päritolu määramisel. […]“.
4
Raamotsuse artikli 1 „Mõisted“ kolmandas taandes on ette nähtud:
„Käesolevas raamotsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
[…]
–
kuriteovahend – vara, mida mis tahes viisil täielikult või osaliselt kasutatakse või kavatsetakse kasutada kuriteo või kuritegude toimepanemiseks“.
5
Raamotsuse artikli 2 „Konfiskeerimine“ lõikes 1 on sätestatud:
„Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, mis võimaldavad kas täielikult või osaliselt konfiskeerida kuriteovahendid ja kuritegelikul teel saadud tulu või sellisele tulule väärtuse poolest vastava vara, kui kuriteo eest määratav karistus on üle ühe aasta pikkune vabadusekaotus.“
6
Raamotsuse artikkel 4 „Õiguskaitsevahendid“ on sõnastatud järgmiselt:
„Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed selle tagamiseks, et huvitatud isikutel, keda artiklites 2 ja 3 sätestatud meetmed mõjutavad, on tõhusad õiguskaitsevahendid oma õiguste kaitsmiseks.“
7
Raamotsuse 2005/212 artiklis 5 „Kaitsemeetmed“ on ette nähtud:
„Käesolev raamotsus ei mõjuta kohustust austada põhiõigusi ja õiguse üldpõhimõtteid, sealhulgas eelkõige süütuse presumptsiooni, nagu need on kirja pandud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6.“
Bulgaaria õigus
8
1. mai 1968. aasta karistusseadustiku (Nakazatelen kodeks) (DV nr 26, 2.4.1968) põhikohtuasja asjaoludele kohaldatavas redaktsioonis (DV nr 60, 5.8.2011) (edaspidi „NK“) artikli 53 lõike 1 punktis a on ette nähtud:
„Olenemata kriminaalvastutusest konfiskeeritakse riigi tuludesse:
a)
teo toimepanijale kuuluvad esemed, mida kavatseti kasutada või kasutati tahtliku kuriteo toimepanemiseks;
[…]“.
9
NK artikli 234 lõikes 1 ja lõike 2 punktis 3 on sätestatud, et kui kuriteo eseme kogus on suur, karistatakse seadusvastaselt maksumärgistamata aktsiisikauba valdamise eest kahe- kuni kaheksa-aastase vangistusega ja teatavatel kutse- või tegevusaladel töötamise keeluga.
10
NK artikli 321 lõike 2 ja lõike 3 punkti 2 kohaselt karistatakse tulu saamise eesmärgil organiseeritud kuritegelikus rühmituses osalemise eest kolme- kuni kümneaastase vangistusega.
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimus
11
NK artikli 321 lõike 3 punkti 2 alusel karistati APd kolmeaastase vangistusega, BPd ja OPd üheaastase vangistusega ning PGd kuuekuulise vangistusega ajavahemikul 2011. aasta augustist kuni 2012. aasta juunini sellises organiseeritud kuritegelikus rühmituses osalemise eest, mis pani tulu saamise eesmärgil toime NK artiklis 234 ette nähtud kuritegusid.
12
Selle organiseeritud kuritegeliku rühmituse raames ostsid AP, BP ja GV 20. augustil 2011 Bulgaarias sadulveoki, millega OP sõitis 21. augustil 2011 Kreekasse ja millele OP paigaldas poolhaagise koos maksumärkideta sigaretipakkidega 2,348 miljoni Bulgaaria leevi (BGN) (ligikaudu 1,2 miljonit eurot) väärtuses. OP juhtis selle sõiduki 23. augustil 2011 Varnasse (Bulgaaria), kus saadetis paigutati lattu. Politsei konfiskeeris kaubasaadetise 24. augustil 2011. NK artikli 234 lõike 2 punkti 3 alusel karistati APd ühe aasta ja 11 kuu pikkuse vangistusega, BPd ja OPd üheaastase vangistusega ning GVd nelja-aastase vangistusega.
13
Selles kontekstis alustas eelotsusetaotluse esitanud kohus, Sofiyski gradski sad (Sofia linnakohus, Bulgaaria), omal algatusel menetlust, et teha kindlaks, milliseid esemelisi tõendeid koguti kriminaalmenetluses, milles tehti käesoleva kohtuotsuse punktides 11 ja 12 nimetatud ning tänaseks jõustunud süüdimõistvad kohtuotsused. Kohus soovib eelkõige teada, kas sadulveokit ja poolhaagist, millega veeti Kreekast Bulgaariasse maksumärkideta sigaretipakid, kasutati „kuriteovahendina“ raamotsuse 2005/212 artikli 1 kolmanda taande tähenduses.
14
Nimetatud kohus märgib esiteks, et põhikohtuasjas kõne all olevad riigisisesed õigusnormid kvalifitseerivad kuriteoks maksumärkideta aktsiisikauba valdamise, kuid mitte selle kauba veo. Ta märgib teiseks, et Varhoven kasatsionen sad (Bulgaaria kõrgeim kassatsioonikohus) leidis 18. detsembri 2013. aasta tõlgendusotsuses nr 2/13, et sõiduk või transpordivahend, millest leitakse maksumärkideta aktsiisikaupa, mis kuulub NK artikli 234 kohaldamisalasse, ei kujuta endast selle kuriteo toimepanemise vahendit ja seda ei saa seega NK artikli 53 lõike 1 punkti a alusel konfiskeerida.
15
Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab siiski, et kauba valdamine on tegeliku võimu teostamine kauba üle ja vedamine on selle väljendus. Seega on ta seisukohal, et põhikohtuasjas vaidlusalust sadulveokit ja poolhaagist on kasutatud kuriteo – milleks on maksumärkideta sigaretipakkide „suure koguse“ valdamine – toimepanemise vahendina.
16
Neil asjaoludel otsustas Sofiyski gradski sad (Sofia linnakohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas raamotsuse 2005/212 artikliga 2 koostoimes artikli 1 kolmanda taandega on kooskõlas riigisisese õiguse tõlgendus, millest tuleneb, et kuriteovahendina ei tule konfiskeerida sõidukit (sadulveok ja poolhaagis), mida on organiseeritud kuritegeliku rühmituse liikmed kasutanud suure koguse maksumärgita aktsiisikauba (sigaretid) hoidmiseks ja vedamiseks?“
Eelotsuse küsimuse analüüs
17
Oma küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas raamotsuse 2005/212 artikli 1 kolmandat taanet ja artiklit 2 tuleb tõlgendada nii, et sõiduk, mida kasutatakse seadusvastaselt maksumärgistamata aktsiisikauba vedamiseks, kujutab endast „kuriteovahendit“.
18
Mõiste „kuriteovahend“ hõlmab raamotsuse 2005/212 artikli 1 kolmanda taande kohaselt „vara, mida mis tahes viisil täielikult või osaliselt kasutatakse või kavatsetakse kasutada kuriteo või kuritegude toimepanemiseks“.
19
Raamotsuse artikli 2 lõige 1 kohustab iga liikmesriiki võtma vajalikud meetmed, mis võimaldavad kas täielikult või osaliselt konfiskeerida kuriteovahendid ja kuritegelikul teel saadud tulu või sellisele tulule väärtuse poolest vastava vara, kui kuriteo eest määratav karistus on üle ühe aasta pikkune vabadusekaotus.
20
Nendest sätetest, eelkõige sõnadest „vara“ ja „mis tahes viisil“ tuleneb, et kui eset kasutatakse või kavatsetakse kasutada selle raamotsuse kohaldamisalasse kuuluva kuriteo toimepanemiseks, kujutab see endast selle kuriteo puhul „kuriteovahendit“.
21
Käesoleval juhul nähtub eelotsusetaotlusest, et põhikohtuasjas käsitletava kuriteo, mis on ette nähtud NK artikli 234 lõike 2 punktis 3, see tähendab suures koguses maksumärgistamata aktsiisikauba valdamine, toimepanemise eest karistatakse kahe- kuni kaheksa-aastase vangistusega. Kui eelotsusetaotluse esitanud kohtu läbiviidava kontrolli tulemusel ei ilmne muud, võib see kuritegu järelikult kuuluda raamotsuse 2005/212 artikli 2 lõike 1 kohaselt selle raamotsuse kohaldamisalasse.
22
Seega, kui sõidukit kasutatakse „mis tahes viisil“ sellise kuriteo toimepanemiseks, kuulub sõiduk mõiste „kuriteovahend“ alla selle raamotsuse artikli 1 kolmanda taande tähenduses, ilma et oleks vaja eristada, kas seda sõidukit kasutati transpordivahendina või asjaomase kuriteo esemeks oleva kauba valdamiseks või hoiustamiseks.
23
Eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimusi arvestades tuleb rõhutada, et sellise raamotsuse nagu raamotsus 2005/212 siduvus toob eelkõige liikmesriikide kohtutele kaasa kohustuse tõlgendada riigisisest õigust võimalikult suures ulatuses asjaomase raamotsuse sõnastust ja eesmärki arvestades, et saavutada selles ette nähtud tulemus. See kohustus on omane EL toimimise lepinguga loodud süsteemile, kuna võimaldab neil kohtutel tagada oma pädevuse piires kohtuvaidluste lahendamisel liidu õiguse tõhusa toime (vt selle kohta 16. juuni 2005. aasta kohtuotsus Pupino, C‑105/03, EU:C:2005:386, punkt 43, ning 29. juuni 2017. aasta kohtuotsus Popławski, C‑579/15, EU:C:2017:503, punkt 31 ja seal viidatud kohtupraktika).
24
See kooskõlalise tõlgendamise põhimõte nõuab siiski, et liikmesriigi kohus kaaluks võimaluse korral riigisisest õigust kui tervikut, et hinnata, mil määral võib seda kohaldada nii, et see ei annaks raamotsuses sätestatud eesmärgiga vastupidist tulemust. See põhimõte ei saa siiski olla aluseks riigisisese õiguse contra legem tõlgendamisele (vt selle kohta 16. juuni 2005. aasta kohtuotsus Pupino, C‑105/03, EU:C:2005:386, punkt 47, ning 8. novembri 2016. aasta kohtuotsus Ognyanov, C‑554/14, EU:C:2016:835, punkt 66 ja seal viidatud kohtupraktika).
25
Nimelt on liikmesriigi kohtu kohustus viidata asjakohaste riigisiseste õigusnormide tõlgendamisel ja kohaldamisel raamotsuse sisule piiratud õiguse üldpõhimõtetega, eelkõige õiguskindluse ja tagasiulatuva jõu puudumise põhimõtetega. Nimetatud põhimõtetega on vastuolus see, kui kõnealune kohustus võib raamotsuse alusel ja sõltumata selle rakendamiseks vastu võetud seadusest tuua kaasa süüteo toime pannud isikute kriminaalvastutuse või seda raskendada (vt selle kohta 16. juuni 2005. aasta kohtuotsus Pupino, C‑105/03, EU:C:2005:386, punktid 44 ja 45, ning 24. juuni 2019. aasta kohtuotsus Popławski, C‑573/17, EU:C:2019:530, punkt 75 ja seal viidatud kohtupraktika).
26
Neid asjaolusid arvestades paneb kooskõlalise tõlgendamise kohustus liikmesriikide kohtutele kohustuse jätta omal algatusel kohaldamata kõik kõrgema astme kohtu tõlgendused, mida nad riigisisese õiguse kohaselt peavad järgima, kui selline tõlgendus ei ole asjaomase raamotsusega kooskõlas. Seetõttu ei ole liikmesriigi kohtul alust asuda seisukohale, et tal ei ole võimalik tõlgendada riigisisese õiguse sätet kooskõlas liidu õigusega ainuüksi seetõttu, et seda sätet on kõrgema kohtu poolt järjepidevalt tõlgendatud ja kohaldatud viisil, mis ei ole liidu õigusega kooskõlas (vt selle kohta 24. juuni 2019. aasta kohtuotsus Popławski, C‑573/17, EU:C:2019:530, punktid 78 ja 79 ning seal viidatud kohtupraktika).
27
Käesoleval juhul tuleb esiteks märkida, et raamotsuse 2005/212 sätted, mis on eelotsusetaotluse ese, ei puuduta nende isikute kriminaalvastutuse ulatust, keda võimalik konfiskeerimine puudutab, ning teiseks toimub kuriteo toimepanemiseks kasutatud kuriteovahendite konfiskeerimine riigi kasuks NK artikli 53 lõike 1 kohaselt „olenemata kriminaalvastutusest“.
28
Lisaks peab igasugune põhikohtuasjas tehtav võimalikku konfiskeerimist puudutav otsus raamotsuse 2005/212 artikli 5 kohaselt austama põhiõigusi, eelkõige õigust omandile, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 17 lõikes 1 koostoimes harta artikli 52 lõikega 1. Konfiskeerimine ei tohi kahjustada sellise heauskse kolmanda isiku õigust omandile, kes ei teadnud ega saanud teada, et tema vara kasutati kuriteo toimepanemiseks (vt selle kohta 14. jaanuari 2021. aasta kohtuotsus Okrazhna prokuratura – Haskovo ja Apelativna prokuratura – Plovdiv, C‑393/19, EU:C:2021:8, punkt 55).
29
Lisaks kohustab raamotsuse 2005/212 artikkel 4 põhiõiguste harta artiklit 47 arvestades liikmesriike tagama, et isikutel, keda konfiskeerimine mõjutab, on tõhusad õiguskaitsevahendid oma õiguste kaitsmiseks. Nende isikute all ei mõelda ainult kuriteo toimepanemises süüdimõistetuid, vaid ka kolmandaid isikud, kelle vara konfiskeerimine puudutab (vt selle kohta 14. jaanuari 2021. aasta kohtuotsus Okrazhna prokuratura – Haskovo ja Apelativna prokuratura – Plovdiv, C‑393/19, EU:C:2021:8, punktid 60, 61 ja 63).
30
Kõiki eeltoodud põhjendusi arvestades tuleb esitatud küsimusele vastata, et raamotsuse 2005/212 artikli 1 kolmandat taanet ja artiklit 2 tuleb tõlgendada nii, et sõiduk, mida kasutatakse seadusvastaselt maksumärgistamata aktsiisikauba vedamiseks, kujutab endast „kuriteovahendit“.
Kohtukulud
31
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse liikmesriigi kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (kaheksas koda) otsustab:
Nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsuse 2005/212/JSK, mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist, artikli 1 kolmandat taanet ja artiklit 2
tuleb tõlgendada nii, et
sõiduk, mida kasutatakse seadusvastaselt maksumärgistamata aktsiisikauba vedamiseks, kujutab endast „kuriteovahendit“.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: bulgaaria.