Kohtuasi T‑334/22
Danske Fragtmænd A/S
versus
Euroopa Komisjon
Üldkohtu (neljas koda laiendatud koosseisus) 29. jaanuari 2025. aasta otsus
Tühistamishagi – Riigiabi – Postisektor – Kapitali sissemaksed Post Danmarkile – Otsus, milles tuvastatakse riigiabi puudumine – Kapitali sissemaksed PostNordile – Otsus, millega tunnistatakse abi siseturuga kokkusobivaks – Isikliku puutumuse puudumine – Konkurentsiolukorra oluliselt kahjustamata jätmine – Vastuvõetamatus
1.      Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Mõiste „üldkohaldatav akt“ ELTL artikli 263 neljanda lõigu tähenduses – Kõik üldaktid peale seadusandlike aktide – Komisjoni otsus üksikabi kohta – Välistamine
(ELTL artikli 263 neljas lõik)
(vt punkt 21)
2.      Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Isiklik puutumus – Kriteeriumid – Ametliku uurimismenetluse tulemusel tehtud komisjoni otsus riigiabi kohta – Hagi, mille on esitanud abi saava ettevõtja konkurendist ettevõtja, kes osales aktiivselt haldusmenetluses – Ettevõtja, kes ei tõenda, et tema seisundit asjaomasel turul on oluliselt kahjustatud – Vastuvõetamatus
(ELTL artikli 263 neljas lõik)
(vt punktid 22–51)
Kokkuvõte
Üldkohus, kes vaatas asja läbi laiendatud koosseisus, jättis Danske Fragtmænd A/S-i hagi, milles viimane palus tühistada Euroopa Komisjoni otsuse riigiabi kohta, mida Taani ja Rootsi andsid ettevõtjatele PostNord AB ja Post Danmark A/S, vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata, kuna hagejal ei ole hagi esitamise õigust(1). Olles uurinud isikliku puutumuse kriteeriumi, otsustas Üldkohus, et hageja ei ole tõendanud, et kõnealused meetmed on tema konkurentsiolukorda asjaomasel turul oluliselt kahjustanud.
Danske Fragtmænd on Taani õiguse alusel asutatud äriühing, mis tegutseb eeskätt autokaubaveoteenuste ja postipakkide kättetoimetamise teenuste Taani turul.
PostNord on postiteenuseid pakkuv äriühing, kelle aktsiakapitalist kuulub 40% Taani Kuningriigile ja 60% Rootsi Kuningriigile. PostNordile kuulub 100% PostNord Group AB-st. Post Danmark on Taani ja välisriigi postiteenuste turul tegutseva PostNord Groupi 100% osalusega tütarettevõtja.
Aastatel 2009–2019 vähenes Post Danmarki tulu 55%.
Sellega seoses tegid Taani Kuningriik ja Rootsi Kuningriik kumbki PostNordi eraldi kapitalisüsti vastavalt 267 miljonit Rootsi krooni (SEK) (ligikaudu 23,1 miljonit eurot) ja 400 miljonit Rootsi krooni (ligikaudu 34,6 miljonit eurot). PostNord Group tegi omakorda Post Danmarki kapitalisüsti summas 2,339 miljardit Taani krooni (DKK) (ligikaudu 313,6 miljonit eurot).
Komisjon leidis vaidlustatud otsuses, et Taani Kuningriigi ja Rootsi Kuningriigi kapitalisüstid ettevõtjale PostNord AB kujutavad endast siseturuga kokkusobimatut ebaseaduslikku riigiabi. Samas ei pidanud ta riigiabiks PostNord Groupi kapitalisüsti Post Danmarkile.
Danske Fragtmænd esitas selle otsuse tühistamiseks hagi.
Üldkohtu hinnang
Komisjon väitis, et hagi on vastuvõetamatu, kuna hagejal puudub hagi esitamise õigus ja viimane ei ole tõendanud, et kõnealused kapitalisüstid mõjutasid oluliselt tema turuseisundit.
Üldkohus märkis kõigepealt, et Danske Fragtmænd ei ole vaidlustatud otsuse adressaat ja et seda otsust ei saa kvalifitseerida üldkohaldatavaks aktiks, kuna PostNordile ja Post Danmarkile tehtud kapitalisüstid on individuaalsed. Järelikult sai tühistamishagi olla vastuvõetav üksnes juhul, kui vaidlustatud otsus oleks puudutanud hagejat vastavalt ELTL artikli 263 neljanda lõigu teisele lauseosale otseselt ja isiklikult, kusjuures need kaks tingimust on kumulatiivsed.
Analüüsides isikliku puutumuse tingimust, tuletas Üldkohus meelde, et riigiabi valdkonnas võib see tingimus olla täidetud, kui hageja esitab tõendid, mis võimaldavad tõendada, et kõnealune meede võib oluliselt kahjustada tema seisundit asjaomasel turul. Sellega seoses ei saa ettevõtja tugineda üksnes asjaolule, et ta on abisaajast ettevõtja konkurent, selleks et teda saaks pidada otsusest isiklikult puudutatuks. Samuti ei saa ta oma turuseisundi olulise kahjustamise tõendamiseks piirduda vaid selliste asjaolude esinemisega, mis osutavad hageja äri- või finantstulemuste halvenemisele.
Mis puudutab kõigepealt hageja rolli komisjoni haldusmenetluses, siis ainuüksi asjaolust, et Danske Fragtmænd etendas antud asjas selles haldusmenetluses aktiivset rolli, ei piisa järeldamaks, et vaidlustatud otsus puudutab teda isiklikult.
Seejärel, hageja turuseisundi olulise kahjustamisega seoses tõdes Üldkohus esiteks, et väide, mille kohaselt Danske Fragtmænd kaotas ligikaudu 30% turuosa tänu kõnealustele kapitalisüstidele Post Danmarki kehtestatud dumpinguhindade tõttu, tuleb tagasi lükata, kuna seda ei toeta esialgsed tõendid.
Teiseks lükkas Üldkohus tagasi hageja väite, et enne kõnealuste kapitalisüstide tegemist kaotas ta kliente mitmele konkurendile, samas kui pärast nende kapitalisüstide tegemist kaotas ta kliente üksnes PostNordile, täpsemalt Post Danmarkile. Sellega seoses tõdes Üldkohus, et kõiki PostNordile väidetavalt kaotatud klientide nimekirju, mille Danske Fragtmænd oma argumentide põhjendamiseks esitas, tuleb mõista nii, et need näitavad kliente, kes läksid hageja juurest üle PostNordi või tema alltöövõtjate juurde juba enne kapitalisüstide tegemist. Järelikult ei tõenda esitatud nimekirjad, et nende klientide käitumine muutus pärast kõnealuste kapitalisüstide tegemist.
Kolmandaks lükkas Üldkohus ümber Danske Fragtmændi väite, et ta kaotas kõnealuste kapitalisüstide tegemise tõttu PostNordile märkimisväärse hulga kliente. Ta märkis sellega seoses, et isegi kui eeldada, et PostNordile väidetavalt kaotatud klientide nimekirjad on piisavad, et prima facie tõendada, et hageja konkurentsiseisundit on oluliselt kahjustatud, ei ole hageja õiguslikult piisavalt tõendanud, et esineb seos PostNordile klientide väidetava kaotamise ja viidatud kapitalisüstide vahel.
Kõigepealt oli klientide hulk, mida Danske Fragtmænd väidetavalt kaotas, aastatel 2016–2019 suhteliselt stabiilne, hoolimata kõnealuste kapitalisüstide tegemisest.
Seejärel ei ole hageja esitanud esialgseid tõendeid, mis toetaksid tema argumenti, et väidetav klientide kaotamine tulenes konkreetselt dumpinguhindadest või madalamatest hindadest kui need, mida Post Danmark tänu kapitalisüstidele väidetavalt kohaldas.
Lisaks, kuna väidetavat klientide kaotust võivad selgitada muud asjaolud peale kõnealuste kapitalisüstide, on hageja kohustatud esitama tõendid, millega eelkõige näidata, et vaatamata muudele teguritele võis tema konkurentsiolukorra oluline kahjustamine tuleneda nendest kapitalisüstidest. Hageja ei ole aga selliseid tõendeid esitanud.
Lõpuks kaldub asjaolu, et Danske Fragtmændi käive oli asjaomasel perioodil vaatamata kõnealuste meetmete võtmisele suhteliselt muutumatu, tõendama, et need meetmed ei saanud oluliselt kahjustada tema seisundit asjaomasel turul.
Neil asjaoludel ei ole hageja tõendanud, et kõnealused kapitalisüstid võisid oluliselt mõjutada tema konkurentsiseisundit asjaomasel turul. Järelikult ei ole ta tõendanud, et vaidlustatud otsus puudutab teda isiklikult, mistõttu jättis Üldkohus hagi esitamise õiguse puudumise tõttu hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata, ilma et ta oleks teinud otsust hageja võimaliku otsese puutumuse kohta.
1      Komisjoni 10. septembri 2021. aasta otsus (EL) 2022/459 riigiabi SA.49668 (2019/C) (ex 2017/FC) ja SA.53403 (2019/C) (ex 2017/FC) kohta, mida Taani ja Rootsi andsid ettevõtjatele PostNord AB ja Post Danmark A/S (ELT 2022, L 93, lk 146; edaspidi „vaidlustatud otsus“).