62022TJ0034_RES
Kohtuasi T‑34/22
(avaldatud väljavõtetena)
Consorziu di i Salamaghji Corsi – Consortium des Charcutiers Corses jt
versus
Euroopa Komisjon
Üldkohtu (teine koda laiendatud koosseisus) 12. juuli 2023. aasta otsus
Kaitstud geograafiline tähis – Kaitstud päritolunimetus – Kaitstud geograafiliste tähiste „Jambon sec de l’Île de Beauté“, „Lonzo de l’Île de Beauté“ ja „Coppa de l’Île de Beauté“ taotlus – Varasemad kaitstud päritolunimetused „Jambon sec de Corse – Prisuttu“, „Lonzo de Corse – Lonzu“ ja „Coppa de Corse – Coppa di Corsica“ – Nimetuste sobivus – Seoste tekitamine – Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 7 lõike 1 punkt a ja artikli 13 lõike 1 punkt b – Komisjoni poolt registreerimistaotluste kontrollimise ulatus – Määruse nr 1151/2012 artikli 50 lõige 1 ja artikli 52 lõige 1 – Hindamisviga
Põllumajandus – Ühtsed õigusaktid – Põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse – Määrus nr 1151/2012 – Pädevuse jaotus liikmesriikide ja komisjoni vahel
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1151/2012)
(vt punktid 21, 71 ja 75)
Põllumajandus – Ühtsed õigusaktid – Põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse – Määrus nr 1151/2012 – Registreerimiskord – Komisjoni kohustus kontrollida, kas registreerimistingimused on täidetud – Ulatus – Juba registreeritud nimetuste kaitse
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1151/2012, põhjendus 58 ning artikli 7 lõike 1 punkt a, artikli 13 lõike 1 punktid a ja b, artikli 50 lõige 1 ja artikli 52 lõige 1)
(vt punktid 22–24 ja 41–44)
Põllumajandus – Ühtsed õigusaktid – Põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse – Määrus nr 1151/2012 – Registreeritud nimetuste kaitse – Komisjoni otsus registreerimise või tagasilükkamise kohta – Õiguslik alus
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1151/2012, artikli 7 lõike 1 punkt a ja artikli 13 lõike 1 punkt b)
(vt punktid 29–40)
Põllumajandus – Ühtsed õigusaktid – Põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse – Määrus nr 1151/2012 – Registreerimiskord – Komisjoni kohustus kontrollida, kas registreerimistingimused on täidetud – Kaalutlusruum – Liikmesriigi kohtu jõustunud otsus – Mõju puudumine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1151/2012, põhjendus 58 ning artiklid 50 ja 52)
(vt punktid 54, 58–64 ja 73)
Põllumajandus – Ühtsed õigusaktid – Põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse – Määrus nr 1151/2012 – Registreeritud nimetuste kaitse – Kaitstud nimetuse väärkasutamine, jäljendamine või sellega seoste loomine – Kaitstud nimetusega seoste loomine – Mõiste – Kriteeriumid
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1151/2012, artikli 13 lõike 1 punkt b, ja määrus nr 1308/2013, artikli 103 lõike 2 punkt b)
(vt punkt 77)
Kokkuvõte
Nimetuste kaitstud geograafilise tähisena registreerimise taotlused: riigisiseste ametiasutuste eelnev hinnang ei ole komisjonile siduv
Komisjonil on autonoomne kaalutlusruum, selleks et kontrollida, kas niisugune taotlus vastab liidu õiguses ette nähtud registreerimistingimustele
Nimetused „Jambon sec de Corse“ / „Jambon sec de Corse – Prisuttu“, „Lonzo de Corse“ / „Lonzo de Corse – Lonzu“ ja „Coppa de Corse“ / „Coppa de Corse – Coppa di Corsica“ registreeriti kaitstud päritolunimetusena 2014. aastal. (
1
)
Cunsorziu di i Salamaghji Corsi – Consortium des Charcutiers Corses (edaspidi „Consortium“) esitas 2015. aastal Prantsuse ametiasutustele määruse nr 1151/2012 (
2
) alusel taotluse registreerida nimetused „Jambon sec de l’Île de Beauté“, „Lonzo de l’Île de Beauté“ ja „Coppa de l’Île de Beauté“ kaitstud geograafilise tähisena.
Need ametiasutused andsid 2018. aastal määrused, millega kinnitati vastavad tootespetsifikaadid, et edastada need Euroopa Komisjonile heakskiitmiseks.
Kaitstud päritolunimetuste „Jambon sec de Corse – Prisuttu“, „Lonzo de Corse – Lonzu“ ja „Coppa de Corse – Coppa di Corsica“ tootespetsifikaate omav erialaliit palus need määrused Conseil d’État’l (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) tühistada. Ta väitis, et mõiste „Île de Beauté“ jäljendab mõistet „Corse“ või loob sellega seose ning tekitab seega segiajamise ohu juba kaitstud päritolunimetusena registreeritud nimetustega. Conseil d’État (kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) jättis nõude rahuldamata eelkõige põhjusel, et erinevate mõistete kasutamine ning ühelt poolt kaitstud päritolunimetuse ja teiselt poolt kaitstud geograafilise tähisega antava kaitse erinevus välistavad segiajamise ohu.
Rakendusotsusega 2021/1879 (
3
) keeldus komisjon siiski registreerimast nimetusi „Jambon sec de l’Île de Beauté“, „Lonzo de l’Île de Beauté“ ja „Coppa de l’Île de Beauté“ kaitstud geograafilise tähisena. Ta leidis muu hulgas, et on üldteada, et nimetus „Île de Beauté“ on tavapärane perifraas, mis Prantsuse tarbija silmis tähistab üheselt mõistetavalt Korsikat. Seega kujutavad välja pakutud nimetused endast asjaomastele kaitstud päritolunimetustele määruse nr 1151/2012 artikli 13 lõike 1 punktiga b tagatud kaitse (
4
) rikkumist. Seetõttu ei vasta need nimetused registreerimistingimustele, st määruse nr 1151/2012 artikli 7 lõike 1 punktile a (
5
).
Üldkohus jättis rahuldamata Consortiumi ja tema teatud liikmete hagi selle otsuse peale.
Kuigi nii Euroopa Kohus kui ka Üldkohus on juba võtnud seisukoha selle kohta, millises ulatuses kontrollib komisjon registreerimistaotlusi, pidi Üldkohus kõnealuses kohtuasjas esimest korda tegema otsuse nimetuse registreerimiskõlblikkuse kohta, eriti pärast seda, kui riigisisesed ametiasutused ja kohtud olid leidnud, et piisavalt informeeritud, mõistlikult tähelepanelikel ja arukatel tarbijatel ei tule taotletavaid kaitstud geograafilisi tähiseid nähes võrdlusena kohe meelde tooted, millel on juba registreeritud kaitstud päritolunimetus. Lisaks võttis Üldkohtus esimest korda seisukoha ka komisjoni võimaluse kohta nimetuse registreerimisest keelduda määruse nr 1151/2012 artikli 7 lõike 1 punkti a alusel koostoimes artikli 13 lõike 1 punktiga b.
Üldkohtu hinnang
Üldkohus lükkas tagasi väite, mille kohaselt komisjon ületas oma pädevust ja rikkus kohtuotsuse seadusjõudu.
Komisjoni pädevuse kohta tõdes Üldkohus esiteks, et määruse nr 1151/2012 artikli 7 lõike 1 punkt a koostoimes selle määruse artikli 13 lõike 1 punktiga b võib olla kehtiv õiguslik alus nimetuse registreerimisest keeldumiseks. Artikli 7 lõike 1 punkt a käsitleb tõepoolest konkreetselt kaitsetaotluse esemeks oleva nimetuse „tootespetsifikaati“. Artiklis 13 viidatud seoste loomise küsimus on aga siiski selle sätte kohase registreerimiskõlblikkuse aluseks. Vastavalt määruse nr 1151/2012 artikli 50 lõikele 1 koostoimes selle määruse põhjendusega 58 peab komisjon nimelt põhjaliku analüüsi tulemusel hindama, kas registreerimistaotlusele lisatud tootespetsifikaat sisaldab määrusega nõutavaid elemente ja kas nende elementide puhul ei ole tehtud ilmseid vigu.
Tootespetsifikaat, mille väljatöötamine on registreerimismenetluse vajalik etapp, peab muu hulgas sisaldama nimetust, millele kaitset taotletakse, nagu seda nimetust „kasutatakse kaubanduses või tavakeeles“. Sellest järeldub, et komisjon peab kontrollima, et selline kasutamine ei riku määruse nr 1151/2012 artikli 13 lõike 1 punktis b nimetatud kaitset seoste loomise eest. Nimelt võtaks kaitstud geograafilise tähise registreerimisega nõustumine olukorras, kus see looks seoseid juba registreeritud kaitstud päritolunimetusega, artikli 13 lõike 1 punktis b ette nähtud kaitselt soovitava toime, sest niipea kui see nimetus oleks registreeritud kaitstud geograafilise tähisena, ei saaks varem kaitstud päritolunimetusena registreeritud nimetus enam kuuluda selle nimetuse suhtes kõnealuses sättes ette nähtud kaitse alla.
Seega ei saa komisjon olla kohustatud nimetust registreerima, kui ta leiab, et selle kasutamine kaubanduses on õigusvastane.
Teiseks täpsustas Üldkohus, millises ulatuses peab komisjon kontrollima nimetuste vastavust määruses nr 1151/2012 sätestatud tingimustele.
Komisjon peab (
6
) taotlused nõuetekohaselt põhjalikult läbi vaatama, et tagada, et need ei sisalda ilmseid vigu ning nendes on arvesse võetud liidu õigust ja väljaspool taotluse esitanud liikmesriiki tegutsevate sidusrühmade huve.
Kolmandaks on komisjonil erinev kaalutlusruum olenevalt sellest, kas tegemist on nimetuse registreerimise menetluse esimese etapiga, mille käigus kogutakse registreerimistaotluse toimikusse kuuluvad dokumendid, mille liikmesriigi ametiasutused edastavad lõpuks komisjonile, või selle menetluse teise etapiga ehk registreerimistaotluste läbivaatamisega tema enda poolt.
Samal ajal kui kohtupraktikast (
7
) nähtub, et nendest kahest etapist esimeses on komisjonil üksnes „piiratud või isegi olematu“ kaalutlusruum, on tal autonoomne kaalutlusruum selle kohta otsuse tegemisel, kas registreerida nimetus kaitstud päritolunimetusena või kaitstud geograafilise tähisena lähtuvalt registreerimistingimustest, mis on ette nähtud määruse nr 1151/2012 artikli 7 lõike 1 punktis a koostoimes määruse artikli 13 lõike 1 punktiga b.
Mis puudutab kohtuotsuse seadusjõu väidetavat rikkumist, siis lisas Üldkohus, et liikmesriigi kohtu jõustunud otsusele, millega tuvastati, et puudub oht, et piisavalt informeeritud, mõistlikult tähelepanelikel ja arukatel tarbijatel tekivad seosed registreeritud kaitstud päritolunimetuste ja taotletava kaitstud geograafilise tähise vahel, ei saa tugineda selleks, et seada kahtluse alla komisjoni autonoomne hinnang registreerimistingimustele.
(
1
)	Vastavalt komisjoni 28. mai 2014. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 581/2014, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Jambon sec de Corse / Jambon sec de Corse – Prisuttu (KPN)] (ELT 2014, L 160, lk 23), komisjoni 28. mai 2014. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 580/2014, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Lonzo de Corse / Lonzo de Corse – Lonzu (KPN)] (ELT 2014, L 160, lk 21), ja komisjoni 28. mai 2014. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 582/2014, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Coppa de Corse / Coppa de Corse – Coppa di Corsica (KPN)] (ELT 2014, L 160, lk 25).
(
2
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta (ELT 2012, L 343, lk 1).
(
3
)	Komisjoni 26. oktoobri 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/1879, millega lükatakse tagasi kolm geograafilise tähise nimetuse kaitse taotlust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 52 lõikele 1 („Jambon sec de l’Île de Beauté“ (KGT), „Lonzo de l’Île de Beauté“ (KGT), „Coppa de l’Île de Beauté“ (KGT)) (ELT 2021, L 383, lk 1).
(
4
)	Määruse nr 1151/2012 artikli 13 „Kaitse“ lõike 1 punktis b on ette nähtud, et „[r]egistreeritud nimetusi kaitstakse: […] b) väärkasutuse, jäljendamise või seoste loomise eest ka siis, kui toodete või teenuste tegelik päritolu on näidatud või kui kaitstud nimetus on tõlgitud või sellele on lisatud väljend „stiil“, „liik“, „meetod“, „toodetud nagu“, „imitatsioon“ või muu samalaadne väljend, sealhulgas juhtudel, kui neid tooteid kasutatakse koostisainetena […]“.
(
5
)	Määruse nr 1151/2012 artikli 7 „Tootespetsifikaat“ lõike 1 punktis a on sätestatud: „1. Kaitstud päritolunimetuse ja kaitstud geograafilise tähise kasutamiseks peab asjaomane toode vastama spetsifikaadile, milles on esitatud vähemalt järgmine teave: a) päritolunimetusena või geograafilise tähisena kaitstav nimetus, nagu seda kasutatakse kaubanduses või tavakeeles […]“.
(
6
)	Määruse nr 1151/2012 põhjenduse 58 ja artikli 50 lõike 1 kohaselt.
(
7
)	29. jaanuari 2020. aasta kohtuotsus GAEC Jeanningros (C‑785/18, EU:C:2020:46) ja 23. aprilli 2018. aasta kohtuotsus CRM vs. komisjon (T‑43/15, ei avaldata, EU:T:2018:208).