62023TJ1189_RES
T‑1189/23. sz. ügy
Identité et Demokratie Parti (ID Parti)
kontra
az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatósága
A Törvényszék ítélete (kibővített hatodik tanács), 2025. szeptember 10.
„Intézményi jog – Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatósága – Politikai párttal szemben pénzügyi szankciót kiszabó határozat – Az (EU, Euratom) 1141/2014 rendelet 27. cikke (2) bekezdése a) pontjának vi. alpontja – Szerződésen kívüli felelősség”
Európai uniós jog – Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállása és finanszírozása – Az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatósága által kiszabott pénzügyi szankciók – Politikai pártra szándékosan hamis információ szolgáltatásáért kiszabott szankció – A hamis információ szándékos szolgáltatásának fogalma – Olyan bejegyzések fennhagyása egy párt által a közösségi hálózatokon, azok pontatlanságának tudatában, amelyek egy korábbi elnökségi tagot az elnökség aktuális tagjaként tüntetnek fel – Kizártság
(1141/2014 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 27. cikk, (2) bekezdés, a) pont, vi. alpont)
(lásd: 74–100., 102–110., 117. pont)
Összefoglalás
Megsemmisítés iránti és kártérítési kérelem alapján eljárva, amelynek részben helyt ad, a Törvényszék első alkalommal dönt az Európai Politikai Pártok és Európai Politikai Alapítványok Hatóságának (a továbbiakban: Hatóság) egy olyan határozatáról, amelyben az 1141/2014 rendelet (
1
) 27. cikke alapján pénzügyi szankciót szabott ki.
A felperes, Patriotes.eu, korábban Identité et Demokratie Parti (ID Parti) európai politikai pártként van bejegyezve. 2022. március 9‑én levelet küldött a Hatóságnak, amely mellékletként tartalmazta többek között a párt elnökségi tagjainak naprakésszé tett listáját, amelyen 2022. február 16. óta már nem szerepelt egyik tagjának (a továbbiakban: szóban forgó elnökségi tag) a neve. Mivel e módosítást nem vezették át azonnal a felperes honlapján és közösségi hálózatain, a Hatóság 2023. március 23‑án tájékoztatást kért a felperestől a 2022. március 9‑i értesítés, valamint a honlapján és a közösségi hálózatain megjelenő bejegyzések közötti következetlenségekkel kapcsolatban.
Többszöri levélváltást követően a Hatóság 2023. június 14‑én vizsgálatot indított a felperessel szemben az elnökségének összetételére vonatkozó esetlegesen pontatlan információk miatt. 2023. szeptember 28‑i levelében a felperes, miután korábbi honlapját egy olyan új honlapra cserélte, amely már nem tartalmazta a szóban forgó elnökségi tagra mint az elnökségének tagjára való utalást, jelezte a Hatóságnak, hogy fennhagyja a közösségi hálózatokon azon bejegyzéseket, amelyek a szóban forgó elnökségi tagot az elnöksége aktuális tagjaként tüntették fel.
2023. október 25‑i határozatával (a továbbiakban: megtámadott határozat) a Hatóság az 1141/2014 rendelet 27. cikke (2) bekezdése a) pontjának vi. alpontja alapján pénzügyi szankciót szabott ki a felperessel szemben azzal az indokkal, hogy ez utóbbi olyan pontatlan bejegyzéseket hagyott fenn a közösségi hálózatain, amelyek a szóban forgó elnökségi tagot – a valóságnak nem megfelelő módon – az elnöksége aktuális tagjaként tüntették fel.
A Törvényszék álláspontja
Első helyen a Törvényszék az 1141/2014 rendelet 27. cikke (2) bekezdése a) pontjának vi. alpontját értelmezi. A jelen ügy szempontjából e rendelkezés értelmezését azokra a helyzetekre korlátozza, amikor valamely érintett európai politikai párt bármikor szándékosan hamis információkat szolgáltat.
Legelőször is, a szó szerinti értelmezés alapján, a Törvényszék először is megállapítja, hogy e rendelkezés nem határozza meg pontosan a hamis információk címzettjét vagy azok továbbításának módját. Mindazonáltal megjegyzi, hogy az e rendelkezésben használt „szolgáltatott” kifejezés az általános nyelvhasználatban elfogadott szokásos jelentése szerint valamely szükséges dolog benyújtásának, közlésének vagy előállításának fogalmára utal. Ezenkívül ezt a kifejezést, az „információk” szóval összekapcsolva, az 1141/2014 rendelet más rendelkezései (
2
) is használják annak kifejezésére, hogy az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok valamely eljárás keretében benyújtják a szükséges információkat a különböző illetékes hatóságok részére. Ezzel szemben, amikor az 1141/2014 rendelet az információk nyilvánossághoz való eljuttatására utal, akkor az „elérhetővé tesz” (
3
) kifejezést használja, az interneten való közzétételre szánt információkra pedig az „online hozzáférhetővé teszi” és a „közzéteszi” (
4
) kifejezéseket alkalmazza. Tehát az 1141/2014 rendelet 27. cikke (2) bekezdése a) pontjának vi. alpontjában használt „hamis […] információt szolgáltatott” kifejezés a hamis szükséges információk benyújtásának, közlésének vagy előállításának fogalmára utal.
Másodszor a Törvényszék megállapítja, hogy a „szándékosan” határozószó a köznyelvben használt szokásos jelentése szerint szánt szándékkal, megfontoltan elkövetett cselekményre utal, így a „szándékosan hamis […] információt szolgáltatott” kifejezés azt az értelmezést támasztja alá, miszerint az európai politikai párt a szükséges információk benyújtása, közlése vagy előállítása során tudatában van az információk pontatlanságának, azonban szándékosan azok benyújtása, közlése vagy előállítása mellett dönt.
Végül hangsúlyozza, hogy a „bármikor” kifejezés a köznyelvben használt szokásos értelmében azt jelzi, hogy egy adott időszak bármely pillanatában bekövetkezhet valami. Ebben az összefüggésben ez a kifejezés úgy értelmezhető, hogy az európai politikai párt bármely pillanatban dönthet a hamis szükséges információk szándékos benyújtása, közlése vagy előállítása mellett.
A fenti megfontolások az 1141/2014 rendelet 27. cikke (2) bekezdése a) pontja vi. alpontjának azon szó szerinti értelmezése mellett szólnak, amely szerint e rendelkezés olyan helyzetekre vonatkozik, amikor az európai politikai párt szándékosan, bármely pillanatban úgy dönt, hogy hamis szükséges információkat nyújt be, közöl vagy állít elő, azok pontatlanságának tudatában.
Ezt követően a rendszertani értelmezés alapján a Törvényszék először is emlékeztet arra, hogy az európai politikai pártok jogállását és finanszírozását szabályozó 1141/2014 rendeletből kitűnik, hogy ez utóbbiak kötelesek információkat szolgáltatni a Hatóságnak mind a bejegyzésük, mind a további működésük során a bejegyzésre vonatkozó feltételek teljesítéséről és az alapszabályuknak különösen az irányításra vonatkozó rendelkezéseknek való megfeleléséről, valamint a pénzügyi helyzetükről, többek között az éves pénzügyi beszámolóik, a külső audit jelentésük, valamint az adományozóik és hozzájárulóik és általuk nyújtott adományok és hozzájárulások listájának benyújtása révén.
Másodszor, a Törvényszék megjegyzi, hogy egyrészt a Hatóság nyilvántartást hoz létre és vezet az európai politikai pártokról és az európai politikai alapítványokról, (
5
) amely tartalmazza a bejegyzés iránti kérelmekkel együtt benyújtott, valamint a később szolgáltatott adatokat, részleteket és dokumentumokat. (
6
) E nyilvántartás közszolgáltatást nyújt az átláthatóság, az elszámoltathatóság és a jogbiztonság jegyében, és a Hatóság azt úgy működteti, hogy megfelelő hozzáférést biztosítson az abban foglalt információkhoz és az azokról kiállított igazolásokhoz. (
7
) Másrészt, a Törvényszék megállapítja, hogy a Parlament egy honlapon közzéteszi az összes európai politikai párt alapszabályát, a bejegyzési kérelmük részeként benyújtott dokumentumokat, majd az ezt követően bejelentett módosításokat, csak úgy mint az éves pénzügyi beszámolóikat és külső audit jelentéseiket, az adományozóik nevét és az általuk nyújtott adományokat, valamint a bejelentett hozzájárulásokat. (
8
) Az 1141/2014 rendelet (
9
) rendelkezéseiből tehát az következik, hogy az európai politikai pártokra vonatkozó információkat – különösen az alapvetően közérdekűnek tekintendő információkat – az illetékes hatóságoknak, ideértve a Hatóságot is, a nyilvánosság rendelkezésére kell bocsátaniuk az azokhoz való megfelelő hozzáférés érdekében. Ezzel szemben e rendelet semmilyen kötelezettséget nem ír elő az európai politikai pártok számára arra vonatkozóan, hogy információkat bocsássanak a nyilvánosság rendelkezésére.
Végül a Törvényszék rámutat arra, hogy az 1141/2014 rendelet 27. cikke (2) bekezdése a) pontjának vi. alpontjában szabályozott egyéb típusú jogsértések esetében – mint például az európai politikai pártok általi információszolgáltatás szándékos elmulasztása vagy az éves pénzügyi beszámolóikban szereplő lényeges tételek kihagyása vagy téves bemutatása – e rendelkezés azt szankcionálja, ha az európai politikai pártok nem teljesítik az illetékes hatóságokkal szemben fennálló információszolgáltatási kötelezettségüket.
Mindezek az 1141/2014 rendelet 27. cikke (2) bekezdése a) pontja vi. alpontjának azon rendszertani értelmezése mellett szólnak, amely szerint e rendelkezés olyan esetekre vonatkozik, amikor az európai politikai párt az illetékes hatóságoknak, köztük a Hatóságnak szolgáltat szándékosan hamis információt.
Végül a teleologikus értelmezést illetően a Törvényszék először is megállapítja, hogy az 1141/2014 rendelet végső célja az európai politikai tudatosság és az európai képviseleti demokrácia megerősítése. (
10
) Ezenkívül megjegyzi, hogy az európai politikai pártok finanszírozása átláthatóbbá tételének (
11
) és az európai politikai pártok elszámoltathatóságának megerősítése (
12
) szintén az e rendelet által követett célok közé tartozik.
Másodszor, a Törvényszék megállapítja, hogy az 1141/2014 rendelet elfogadásával a jogalkotó a fent említett célokat egy olyan szabályozási keret létrehozásával kívánta elérni, amelynek célja annak biztosítása, hogy az illetékes hatóságok a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tegyék az európai politikai pártokra vonatkozó alapvetően közérdekűnek tekintendő információkat annak érdekében, hogy a nyilvánosság megfelelő módon hozzáférhessen ezekhez az információkhoz, és eredményes ellenőrzést gyakorolhasson e pártok tevékenysége felett.
Ezért az 1141/2014 rendelet 27. cikke (2) bekezdése a) pontja vi. alpontjának teleologikus értelmezése alapján e rendelkezés azon esetekre alkalmazandó, amikor az európai politikai párt az említett szabályozási keretben szolgáltat szándékosan hamis információt az illetékes hatóságoknak.
A fentiekre tekintettel a Törvényszék úgy ítéli meg, hogy az 1141/2014 rendelet 27. cikke (2) bekezdése a) pontjának vi. alpontját – amennyiben az olyan esetekre vonatkozik, amikor az érintett európai politikai párt bármikor szándékosan hamis információt szolgáltat – úgy kell értelmezni, hogy e rendelkezés azokra az esetekre alkalmazandó, amikor az európai politikai párt az említett rendeletből eredő kötelezettségei keretében szolgáltat szándékosan hamis információkat az illetékes hatóságoknak, köztük a Hatóságnak.
Második helyen a Törvényszék azt vizsgálja, hogy a Hatóság helyesen szabott‑e ki pénzügyi szankciót a jelen ügyben az 1141/2014 rendelet 27. cikke (2) bekezdése a) pontjának vi. alpontja alapján. E tekintetben megjegyzi, hogy a Hatóság a pénzügyi szankciót az említett rendelkezés alapján szabta ki a felperessel szemben, azzal az indokkal, hogy a felperes – azok pontatlanságának tudatában – a közösségi hálózatain olyan bejegyzéseket hagyott fenn, amelyek a szóban forgó elnökségi tagot az elnöksége aktuális tagjaként tüntették fel. Márpedig a Törvényszék hangsúlyozza egyrészt, hogy e rendelkezés olyan esetekre alkalmazandó, amelyekben az európai politikai párt az említett rendeletből eredő kötelezettségei keretében szolgáltat szándékosan hamis információkat a Hatóságnak. Másrészt e rendelkezés szövegéből kitűnik, hogy az olyan esetekre alkalmazandó, amikor az európai politikai párt szándékosan hamis információkat „szolgáltat”. Márpedig a „fennhagyni” ige, amely a köznyelvben használt szokásos értelme szerint azt jelenti, hogy „megtartani”, „tartósan megőrizni” vagy „nem módosítani” valamit, nem ugyanazzal a jelentéssel bír, mint a „szolgáltatni” ige, amely többek között a szükséges dolgok benyújtásának, közlésének vagy előállításának gondolatára utal.
Ezen megfontolások alapján a Törvényszék megítélése szerint a Hatóság azáltal, hogy az 1141/2014 rendelet 27. cikke (2) bekezdése a) pontjának vi. alpontja alapján pénzügyi szankciót szabott ki a felperessel szemben azzal az indokkal, hogy ez utóbbi – azok pontatlanságának tudatában – olyan bejegyzéseket hagyott fenn a közösségi hálózatain, amelyek a szóban forgó elnökség korábbi tagját annak aktuális tagjaként tüntették fel, tévesen alkalmazta a jogot. Következésképpen a Törvényszék megsemmisíti a megtámadott határozatot.
A Törvényszék ellenben elutasítja a felperes kártérítési kérelmét.
(
1
)	Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállásáról és finanszírozásáról szóló, 2014. október 22‑i 1141/2014/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2014. L 317., 1. o.).
(
2
)	Lásd különösen az 1141/2014 rendelet 23. cikkének (4) bekezdését, 24. cikke (4) bekezdésének első albekezdését, 25. cikkének (6) bekezdését, illetve 29. cikkének (1) bekezdését.
(
3
)	Az 1141/2014 rendelet (41) preambulumbekezdése.
(
4
)	Az 1141/2014 rendelet 7. cikkének (1) bekezdése, és 32. cikke.
(
5
)	Az 1141/2014 rendelet 7. cikkének (1) bekezdése
(
6
)	Az európai politikai pártok és alapítványok nyilvántartásának tartalmáról és működéséről szóló, 2015. október 2‑i (EU, Euratom) 2015/2401 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2015. L 333., 50. o.) (2) preambulumbekezdése és 1. cikke.
(
7
)	A 2015/2401 rendelet (4) preambulumbekezdése.
(
8
)	Az 1141/2014 rendelet 32. cikke (1) bekezdésének a) és d)–f) pontja.
(
9
)	Lásd különösen az 1141/2014 rendelet (33) preambulumbekezdését.
(
10
)	Az 1141/2014 rendelet (1) és (23) preambulumbekezdése.
(
11
)	Az 1141/2014 rendelet (24), (33), (34) és (38) preambulumbekezdése.
(
12
)	Az 1141/2014 rendelet (26) és (33) preambulumbekezdése.