A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (kilencedik tanács)
2026. április 23.(*)
„ Előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Csekély összegű támogatás – Az 1407/2013/EU rendelet – Az 1408/2013/EU rendelet – A 717/2014/EU rendelet – Ezek hatálya – Az 1379/2013/EU rendelet – Halászati és akvakultúra‑ágazat – Közös piacszervezés – Halászati termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozások – Kiskereskedelem – A földrengések által sújtott területeken található vállalkozások javára csekély összegű támogatásokat előíró nemzeti szabályozás ”
A C‑811/24. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Consiglio di Stato (államtanács, Olaszország) a Bírósághoz 2024. november 26‑án érkezett, 2024. november 22‑i határozatával terjesztett elő
a
Pescheria Il Granchio Blu di JC
és
a
Ministero delle Imprese e del Made in Italy
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (kilencedik tanács),
tagjai: M. Condinanzi tanácselnök, R. Frendo és A. Kornezov (előadó) bírák,
főtanácsnok: D. Spielmann,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel az írásbeli szakaszra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–        a Pescheria Il Granchio Blu di JC képviseletében L. Filipponi és P. Lori avvocati,
–        az olasz kormány képviseletében S. Fiorentino, meghatalmazotti minőségben, segítői: P. Passolunghi procuratore dello Stato és L. Vignato avvocata dello Stato,
–        az Európai Bizottság képviseletében Bottka V., C. Calvo Langdon és C. Molinari, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
1        Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem az [EUMSZ] 107. és [EUMSZ] 108. [cikknek] a halászati és akvakultúra‑ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2014. június 27‑i 717/2014/EU bizottsági rendelet (HL 2014. L 190., 45. o.) 2. cikke (1) bekezdése c) pontjának, valamint a halászati és akvakultúra‑termékek piacának közös szervezéséről, az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11‑i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 354., 1. o.) 5. cikke d) és g) pontjának az értelmezésére vonatkozik.
2        E kérelmet a Pescheria Il Granchio Blu di JC (a továbbiakban: Granchio Blu) és a Ministero delle Imprese e del Made in Italy (vállalkozásokért és a Made in Italyért felelős minisztérium, Olaszország) között azon két rendelet jogszerűsége tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő, amelyekkel e minisztérium visszavonta a Granchio Blu részére korábban biztosított adókedvezményeket.
Jogi háttér
Az uniós jog
Az 1379/2013 rendelet
3        Az 1379/2013 rendelet (29) preambulumbekezdése kimondja:
„Mivel e rendelet célját – nevezetesen a halászati és akvakultúra‑termékek piacának közös szervezését – a tagállamok a halászati és akvakultúra‑termékek piacának közös természetéből adódóan nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a rendelet léptéke, hatása és a további közös fellépés szükségessége miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az [Európai] Unió intézkedéseket hozhat az [EUSZ 5. cikkben] foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.”
4        E rendelet „Tárgy” címet viselő 1. cikke az (1) bekezdésében előírja:
„Létrejön a halászati és akvakultúra‑termékek piacának közös szervezése (a továbbiakban: a közös piacszervezés).”
5        Az említett rendelet „Fogalommeghatározások” címet viselő 5. cikke a következőképpen rendelkezik:
„[…] A következő fogalommeghatározásokat szintén alkalmazni kell:
[…]
d)      »halászati és akvakultúra‑ágazat«: az a gazdasági ágazat, amely magában foglalja a halászati és akvakultúra‑termékek termelésével, feldolgozásával és piaci értékesítésével kapcsolatos valamennyi tevékenységet;
e)      »piaci rendelkezésre bocsátás«: az uniós piacon valamely halászati vagy akvakultúra‑termék gazdasági tevékenység keretében történő rendelkezésre bocsátása értékesítés, fogyasztás vagy használat céljára, akár ingyenesen, akár fizetség ellenében;
f)      »forgalomba hozatal«: halászati vagy akvakultúra‑termék első alkalommal történő hozzáférhetővé tétele az uniós piacon;
g)      »kiskereskedelem«: élelmiszerek kezelése és/vagy feldolgozása és tárolása az élelmiszerek eladásának vagy fogyasztók részére történő átadása helyén, beleértve az elosztóközpontokat, a közétkeztetési tevékenységet, az üzemi étkezdéket, az intézményi étkeztetést, az éttermeket és az egyéb, élelmiszerellátó helyeket, üzleteket, bevásárlóközpontokat ellátó létesítményeket és nagykereskedelmi árusítóhelyeket;
[…]”
6        Az 1379/2013 rendelet „Hatályon kívül helyezés” címet viselő 46. cikke a következőket írja elő:
„A [halászati és akvakultúra‑termékek piacának közös szervezéséről szóló, 1999. december 17‑i] 104/2000/EK tanácsi rendelet [(HL 2000. L 17., 22. o.; magyar nyelvű különkiadás 4. fejezet, 4. kötet, 198. o.)] hatályát veszti. Mindazonáltal a 4. cikkét 2014. december 12‑ig kell alkalmazni.
A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat erre a rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni, a IV. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban.”
Az 1407/2013/EU rendelet
7        Az [EUMSZ] 107. és [EUMSZ] 108. [cikknek] a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18‑i bizottsági rendelet (HL 2013. L 352., 1. o.) (6) preambulumbekezdése a következőket mondja ki:
„Tekintve a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó ágazatra, valamint a halászati és akvakultúra ágazatokra vonatkozó speciális szabályokat és a kockázatot, miszerint az e rendeletben meghatározott felső határnál alacsonyabb összegű támogatások is megfelelhetnek a[z EUMSZ] 107. [cikk] (1) bekezdésében foglalt kritériumoknak, e rendelet nem alkalmazandó ezen ágazatokra.”
8        E rendelet „Hatály” címet viselő 1. cikke az (1) bekezdésének a) és d) pontjában a következőképpen rendelkezik:
„E rendeletet valamennyi ágazat vállalkozásai részére odaítélt támogatásra alkalmazni kell, a következők kivételével:
a)      a [104/2000 rendelet] hatálya alá tartozó, a halászati és akvakultúra ágazatban tevékenységet végző vállalkozásoknak nyújtott támogatás;
b)      a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó vállalkozásoknak nyújtott támogatás;
Az 1408/2013/EU rendelet
9        Az [EUMSZ] 107. és [EUMSZ] 108. [cikknek] a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18‑i 1408/2013/EU bizottsági rendelet (HL 2013. L 352., 9. o.) „Hatály” címet viselő 1. cikkének (1) bekezdése a következőképpen szól:
„E rendelet a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó vállalkozásoknak odaítélt támogatásokra vonatkozik a következők kivételével:
a)      olyan támogatás, amelynek összege a piacon forgalmazott termékek ára vagy mennyisége alapján kerül rögzítésre;
b)      a harmadik országokba vagy tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységekhez nyújtott támogatás, nevezetesen az exportált mennyiségekhez, az értékesítési hálózat kialakításához és működtetéséhez vagy az exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódó támogatás;
c)      az importáruval szemben belföldi áru használatához kötött támogatás.”
A 717/2014 rendelet
10      A 717/2014 rendelet „Hatály” címet viselő 1. cikke az (1) bekezdésében előírja:
„E rendelet a halászati és akvakultúra‑ágazati vállalkozásoknak odaítélt támogatásokra vonatkozik a következők kivételével:
a)      olyan támogatás, amelynek összegét a piacon beszerzett vagy forgalomba hozott termékek ára vagy mennyisége alapján állapították meg;
b)      a harmadik országokba vagy tagállamokba irányuló exporttal kapcsolatos tevékenységekhez nyújtott támogatás, nevezetesen az exportált mennyiségekhez, az értékesítési hálózat kialakításához és működtetéséhez vagy az exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódó támogatás;
c)      az importáru helyett belföldi áru használatához kötött támogatás;
d)      halászhajók vásárlására nyújtott támogatás;
e)      halászhajók főhajtóműveinek vagy kiegészítő hajtóműveinek korszerűsítésére vagy cseréjére irányuló támogatás;
f)      a hajó halászati kapacitásának növelését célzó műveletekre vagy halfelderítési képességének növelését célzó berendezésekre irányuló támogatás;
g)      új halászhajók építésére vagy halászhajók behozatalára nyújtott támogatás;
h)      a halászati tevékenységek ideiglenes vagy végleges szüneteltetésére irányuló támogatás, kivéve, ha [az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. május 15‑i 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2014. L 149., 1. o.; helyesbítések: HL 2015. L 116., 26. o.; HL 2015. L 275., 68. o.; HL 2017. L 88., 22. o.)] erről kifejezetten rendelkezik;
i)      a felderítő halászatra irányuló támogatás;
j)      vállalkozás tulajdonjogának átadására irányuló támogatás;
k)      közvetlen újratelepítésre irányuló támogatás, kivéve abban az esetben, ha azt valamely uniós jogi aktus állományvédelmi intézkedésként kifejezetten előírja, illetve kísérleti újratelepítés esetén.”
11      A 717/2014 rendelet „Fogalommeghatározások” címet viselő 2. cikke az (1) bekezdésében a következőképpen rendelkezik:
„E rendelet alkalmazásában:
a)      »halászati és akvakultúra‑ágazatban működő vállalkozások«: a halászati és akvakultúra‑termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozások;
b)      „halászati és akvakultúra‑termékek”: az 1379/2013/EU rendelet 5. cikkének a) és b) pontjában meghatározott termékek;
c)      »feldolgozás és forgalmazás«: a halfogástól vagy betakarítástól a végtermék elkészültéig zajló minden művelet, beleértve a kezelést, az előállítást és a kereskedelmi forgalomba hozatalt.”
12      A 717/2014 rendelet „Csekély összegű támogatás” címet viselő 3. cikke az (1) bekezdésében a következőket írja elő:
„Amennyiben a támogatási intézkedések megfelelnek az e rendeletben megállapított feltételeknek, úgy azokat úgy kell tekinteni, hogy nem felelnek meg [az EUMSZ 107. cikk] (1) bekezdése valamennyi szempontjának, és ezért nem tartoznak [az EUMSZ 108. cikk] (3) bekezdésében foglalt bejelentési kötelezettség hatálya alá.”
Az olasz jog
13      A 2017. április 24‑i decreto‑legge n. 50 – Disposizioni urgenti in materia finanziaria, iniziative a favore degli enti territoriali, ulteriori interventi per le zone colpite da eventi sismici e misure per lo sviluppo (50. sz. rendkívüli törvényerejű rendelet – Sürgős pénzügyi intézkedések, a regionális vagy helyi hatóságok támogatására szolgáló kezdeményezések, a szeizmikus események által érintett területek támogatására irányuló további intézkedések, valamint fejlesztési intézkedések) (a GURI 2017. április 24‑i 95. számú rendes melléklete; a továbbiakban: 50/2017. sz. rendkívüli törvényerejű rendelet) 46. cikkének (7) bekezdése kimondja:
„Az e cikk szerinti kedvezmények nyújtása az [1407/2013] rendelet és az [1408/2013] rendelet alapján és keretei között történik.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
14      Az Olaszország középső részén 2016‑ban bekövetkezett földrengéseket követően az 50/2017. sz. rendkívüli törvényerejű rendelet az e földrengésekkel érintett területeken tevékenykedő bizonyos vállalkozások javára adókedvezményeket írt elő. Közelebbről, e rendkívüli törvényerejű rendelet 46. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy ezen kedvezmények nyújtása az 1407/2013 és az 1408/2013 rendelet alapján és azok keretei között történik.
15      A Granchio Blu egy olasz jog szerinti társaság, amely halak, rákok és puhatestűek kiskereskedelmével foglalkozik az e területek egyikén található szupermarketben.
16      E társaság az 50/2017. sz. rendkívüli törvényerejű rendelet alapján 2017‑ben és 2019‑ben adókedvezményekben részesült.
17      E kedvezményeket azonban két, 2023. január 11‑én kelt miniszteri rendelet visszavonta lényegében azzal az indokkal, hogy a Granchio Blu olyan gazdasági tevékenységet folytatott, amely nem tartozik az 1407/2013, illetve az 1408/2013 rendelet hatálya alá, és ezért nem jogosult az említett
kedvezmények igénybevételére.
18      A vállalkozásokért és a Made in Italyért felelős minisztérium e tekintetben megállapította, hogy a halászati termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával kapcsolatos gazdasági tevékenységek, ideértve az ilyen termékek kiskereskedelmi értékesítését is, a 717/2014 rendelet hatálya alá tartoznak.
19      A Granchio Blu megsemmisítés iránti keresetet indított a Tribunale amministrativo regionale per le Marche (marchei tartományi közigazgatási bíróság, Olaszország) előtt az általa igénybe vett adókedvezményeket visszavonó miniszteri rendeletek megsemmisítése iránt. 2023. október 6‑i ítéletével e bíróság elutasította e keresetet.
20      A Granchio Blu fellebbezést nyújtott be ezen ítélettel szemben a Consiglio di Statóhoz (államtanács, Olaszország), amely a kérdést előterjesztő bíróság.
21      A Granchio Blu szerint a Tribunale amministrativo regionale per le Marche (Marche tartományi közigazgatási bírósága) tévesen állapította meg, hogy a halászati termékek puszta kiskereskedelmi jellegű viszonteladására irányuló tevékenység mint kereskedelmi tevékenység a halászati és akvakultúra‑termékek „feldolgozásának és forgalmazásának” a 717/2014 rendelet 2. cikke (1) bekezdése c) pontja értelmében vett fogalma alá tartozik, mivel véleménye szerint e fogalom nem foglalja magában e termékeknek a végső fogyasztók részére történő kiskereskedelmi értékesítését.
22      Ebben az összefüggésben a kérdést előterjesztő bíróság arra keresi a választ, hogy a halak, rákfélék és puhatestűek kiskereskedelme a halászati és akvakultúra‑termékek „feldolgozásának és forgalmazásának” az e rendelkezés értelmében vett fogalma alá tartozik‑e. Amennyiben e tevékenység a halászati és akvakultúra‑ágazat részének minősül, a Granchio Blu nem jogosult az 50/2017. sz. rendkívüli törvényerejű rendelet 46. cikkének (7) bekezdésében előírt adókedvezmények igénybevételére. Ezzel szemben, ha úgy tekintjük, hogy az említett tevékenység nem tartozik ezen ágazat körébe, tehát nincs kizárva az 1407/2013 és 1408/2013 rendelet hatálya alól, a Granchio Blu jogosult lehet e kedvezmények igénybevételére.
23      E körülmények között a Consiglio di Stato (államtanács) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)      Magában foglalja‑e a »feldolgozás és forgalmazás« fogalmának a 717/2014 bizottsági rendelet 2. cikke c) pontjában szereplő meghatározása a halászati termékek kiskereskedelmére irányuló tevékenységet is, és összeegyeztethető‑e az 1379/2013 rendelet 5. cikke d) és g) pontjának a kiskereskedelmet a halászati termékek piacának közös szervezése körében autonóm módon meghatározó szövegével az [e tevékenységnek a] 717/2014 rendelet hatálya alól a rendelkezés szó szerinti értelme alapján történő esetleges kizárás[a], vagy e kizárás nem egyeztethető össze a halászati ágazatra vonatkozó általános szabályokkal, mivel az 1379/2013 rendelet egyébként a kiskereskedelem olyan meghatározását tartalmazza, amely azt a halászati ágazat tevékenységei közé sorolja (az eljáró bíróság inkább úgy ítéli meg, hogy a kizárás összeegyeztethető)?
2)      Végső soron a kiskereskedelemnek a halászati ágazathoz való tartozására vagy attól való egyértelmű elkülönülésére tekintettel (amely utóbbi álláspont esetén a kiskereskedelmi tevékenység nem tartozik a 717/2014 rendelet hatálya alá, ami meggyőzőbb a kérdést előterjesztő bíróság számára), alkalmazható‑e a 717/2014 bizottsági rendelet a halászati termékek kiskereskedelmére irányuló tevékenységre?”
3)      Ellentétes‑e az uniós joggal egy olyan nemzeti szabályozás, amely lehetővé teszi csekély összegű támogatás nyújtását a halászati termékek kiskereskedelmével foglalkozó vállalkozások számára, amelyek azért jogosultak támogatásra, mert a Közép‑Olaszországot sújtó földrengést követően létrehozott vámszabad területen az ipari halászati tevékenységtől eltérő tevékenységet végeznek?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
Az első és második kérdésről
24      Első és második kérdésével, amelyeket célszerű együttesen vizsgálni, a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 717/2014 rendelet 2. cikke (1) bekezdésének c) pontját az 1379/2013 rendelet 5. cikkének d) és g) pontjával összefüggésben úgy kell‑e értelmezni, hogy a halászati és akvakultúra‑termékek „feldolgozásának és forgalmazásának” az e 2. cikk (1) bekezdése c) pontjában meghatározott fogalma magában foglalja a halászati termékek kiskereskedelmére irányuló tevékenységet, ily módon e tevékenység a 717/2014 rendelet hatálya alá tartozik.
25      Előzetesen meg kell állapítani, hogy a tagállamok feladata annak eldöntése, hogy nyújtanak‑e csekély összegű támogatásokat bizonyos vállalkozásoknak vagy tevékenységi ágazatoknak, feltéve hogy azok tiszteletben tartják az e területre vonatkozó uniós szabályokat. A jelen ügyben az 50/2017. sz. rendkívüli törvényerejű rendelet elfogadásával az Olasz Köztársaság az Olaszország középső részét 2016‑ban sújtó földrengéseket követően határozott úgy, hogy kizárólag az 1407/2013 és az 1408/2013 rendelet hatálya alá tartozó vállalkozásoknak csekély összegű támogatásokat nyújt.
26      Ezt szem előtt tartva meg kell jegyezni, hogy az 1407/2013 rendelet célja, hogy a csekély összegű (de minimis) állami támogatások esetében lehetővé tegye az eltérést attól a szabálytól, amely szerint minden támogatást még azt megelőzően be kell jelenteni az Európai Bizottságnak, hogy azt bármilyen módon végrehajtanák (lásd ebben az értelemben: 2020. október 28‑i INAIL‑ítélet, C‑608/19, EU:C:2020:865, 26. pont).
27      E rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontja kizárja az alkalmazási köréből „a [104/2000 rendelet] hatálya alá tartozó, a halászati és akvakultúra‑ágazatban tevékenységet végző vállalkozásoknak nyújtott támogatás[okat]”, pontosítva, hogy e rendeletet az 1379/2013 rendelet helyezte hatályon kívül, amelynek 46. cikke kimondja, hogy az előbbi rendeletre történő hivatkozásokat az utóbbi rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.
28      E kizárásra – amint az az 1407/2013 rendelet (6) preambulumbekezdéséből kitűnik – magyarázatul szolgálhat az a körülmény, hogy a halászati és akvakultúra‑ágazatot az ezen ágazatra alkalmazandó különös rendelkezések szabályozzák, valamint annak a kockázata, hogy az e rendeletben meghatározott felső határnál alacsonyabb összegű támogatások is megfelelhetnek az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésében foglalt kritériumoknak.
29      Az 1379/2013 rendelet 5. cikkének d) pontja a „halászati és akvakultúra‑ágazatot” úgy határozza meg, mint olyan gazdasági ágazat, amely „magában foglalja a halászati és akvakultúra‑termékek termelésével, feldolgozásával és piaci értékesítésével kapcsolatos valamennyi tevékenységet”.
30      Mivel a kérdést előterjesztő bíróság arra keresi a választ, hogy a halászati termékek kiskereskedelmi értékesítése az 1379/2013 rendelet 5. cikkének d) pontja értelmében vett „forgalmazás” fogalma alá tartozik‑e, amely fogalmat e rendelet nem határozza meg, emlékeztetni kell arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében azon kifejezések értelmét és terjedelmét, amelyekre az uniós jog semmilyen meghatározást nem ad, az általános nyelvhasználatban elfogadott szokásos jelentés szerint kell meghatározni, figyelembe véve azon szövegkörnyezetet, amelyben a kifejezéseket használják, és azon szabályozás célkitűzéseit, amelynek e kifejezések részét képezik (2024. június 13‑i A GmbH & Co. KG ítélet, C‑104/23, EU:C:2024:504, 41. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
31      E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy a „forgalmazás” kifejezés az általános nyelvhasználatban elfogadott szokásos jelentése szerint, amennyiben semmilyen pontosítást nem tartalmaz, átfogóan jelöli a termék előállítását és feldolgozását követően a termék végső fogyasztónak történő értékesítéséig végzett valamennyi tevékenységet, beleértve az ilyen termékek kiskereskedelmi értékesítését is.
32      Továbbá, ami azt a szövegkörnyezetet illeti, amelyben e kifejezést használják, meg kell állapítani, hogy az 1379/2013 rendelet – amint az e rendelet 5. cikkének e), f) és g) pontjából következik – az ilyen termékek „piaci rendelkezésre bocsátását”, „forgalomba hozatalát” és „kiskereskedelmét” is szabályozza. Ebből az következik, hogy az 1407/2013 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett, „az
[1379/2013] rendelet hatálya alá tartozó, a halászati és akvakultúra‑ágazatban tevékenységet végző vállalkozásoknak” kell tekinteni azon vállalkozásokat is, amelyek többek között a halászati termékek „kiskereskedelmével” foglalkoznak.
33      Végül az 1379/2013 rendeletnek az e rendelet (29) preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett 1. cikkéből kitűnik, hogy az e rendelet által kitűzött cél a közös piacszervezés halászati és akvakultúra‑termékek ágazatában való létrehozása. Márpedig veszélyeztetné e célt, ha a halászati termékek értékesítési láncának egyes szakaszait, nevezetesen az ilyen termékek kiskereskedelmi értékesítését ki kellene zárni e közös piacszervezés hatálya alól.
34      E körülmények között meg kell állapítani, hogy az 1379/2013 rendelet értelmében vett „halászati és akvakultúra‑ágazat” magában foglalja a halászati termékek akár nagykereskedelmi, akár kiskereskedelmi forgalmazását.
35      Ebből az következik, hogy azok a vállalkozások, amelyek tevékenysége ilyen termékek forgalmazásából áll, beleértve a kiskereskedelmi forgalmazást is, az 1407/2013 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében nem tartoznak e rendelet hatálya alá.
36      E vállalkozások nem tartoznak az 1408/2013 rendelet hatálya alá sem, amelynek „Hatály” címet viselő 1. cikke kimondja, hogy e rendeletet a mezőgazdasági termékek elsődleges termelésével foglalkozó vállalkozásoknak odaítélt támogatásokra kell alkalmazni.
37      Ugyanakkor pontosítani kell, hogy a halászati és akvakultúra‑ágazatban tevékenységet végző vállalkozások a 717/2014 rendelet hatálya alá tartoznak, amely különös szabályokat állapít meg az ágazatra alkalmazandó csekély összegű támogatásokra vonatkozóan.
38      E rendelet 1. cikkének (1) bekezdése ugyanis meghatározza e rendelet hatályát, pontosítva, hogy azt a „halászati és akvakultúra‑ágazati vállalkozásoknak” nyújtott támogatásokra kell alkalmazni, az e rendelkezésben kifejezetten felsorolt támogatások kivételével (lásd ebben az értelemben: 2022. január 27‑i Sātiņi‑S ítélet, C‑238/20, EU:C:2022:57, 55. pont). Márpedig ez utóbbi kivételek egyike sem vonatkozik a „kiskereskedelemre”.
39      Az említett rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja a „halászati és akvakultúra‑ágazati vállalkozásokat” úgy határozza meg, mint „a halászati és akvakultúra‑termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával” foglalkozó vállalkozások, anélkül hogy az érintett forgalmazás típusára vonatkozóan bármilyen korlátozást állapítana meg.
40      Ezenkívül ugyanezen rendelet 2. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében a „feldolgozás és forgalmazás” fogalmát úgy kell meghatározni, mint „a halfogástól vagy betakarítástól a végtermék elkészültéig zajló minden művelet, beleértve a kezelést, az előállítást és a kereskedelmi forgalomba hozatalt”.
41      Mivel a kiskereskedelem a halászati termékek forgalmazásának utolsó fázisát képezi, amelyre az ellátási lánc „végtermék elkészültének szakaszában” kerül sor, meg kell állapítani, hogy az ilyen típusú kereskedelem a 717/2014 rendelet hatálya alá tartozik.
42      A fenti megfontolásokra tekintettel az első és második kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 717/2014 rendelet 2. cikke (1) bekezdésének c) pontját az 1379/2013 rendelet 5. cikkének d) és g) pontjával összefüggésben úgy kell értelmezni, hogy a halászati és akvakultúra‑termékek „feldolgozásának és forgalmazásának” az e 2. cikk (1) bekezdése c) pontjában meghatározott fogalma magában foglalja a halászati termékek kiskereskedelmére irányuló tevékenységet, ily módon e tevékenység a 717/2014 rendelet hatálya alá tartozik.
A harmadik kérdésről
43      Harmadik kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy úgy kell‑e értelmezni az uniós jogot, hogy azzal ellentétes azon nemzeti szabályozás, amely lehetővé teszi csekély összegű támogatások nyújtását olyan, halászati termékek kiskereskedelmével foglalkozó vállalkozások számára, amelyek arra tekintettel jogosultak ilyen támogatásokra, hogy különböznek az ipari halászattal foglalkozó vállalkozásoktól, és a földrengés gazdasági következményeinek kezelésére létrehozott vámszabad területen találhatók.
44      Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az előzetes döntéshozatali eljárás indoka nem az általános vagy hipotetikus kérdésekről való véleménynyilvánítás, hanem az adott jogvita tényleges megoldásának szükségessége (2026. január 22‑i Herchoski ítélet, C‑902/24, EU:C:2026:42, 48. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
45      E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy – amint az a jelen ítélet 14. és 22. pontjából kitűnik – az 50/2017. sz. rendkívüli törvényerejű rendelet 46. cikke (7) bekezdésének megfelelően az adókedvezményeknek a földrengésekkel érintett területeken tevékenykedő bizonyos vállalkozások számára történő nyújtása az 1407/2013 és az 1408/2013 rendelet alapján és azok keretei között történik.
46      Márpedig, amint az az első és a második kérdésre adott válaszból kitűnik, a halászati termékek kiskereskedelme a 717/2014 rendelet, nem pedig az 1407/2013 rendelet, illetve az 1408/2013 rendelet hatálya alá tartozik.
47      E körülmények között, és mivel a kérdést előterjesztő bíróság nem hivatkozott egyetlen más olyan nemzeti jogszabályra sem, amely alapján megállapítható lenne, hogy az Olasz Köztársaság úgy döntött, hogy a 717/2014 rendelet alapján és keretei között nyújtja az alapügyben szóban forgó csekély összegű támogatásokat, meg kell állapítani, hogy a harmadik kérdés megválaszolása e körülmények között nyilvánvalóan egy hipotetikus kérdésre vonatkozó tanácsadó jellegű vélemény adásának minősülne, tévesen értelmezve az EUMSZ 267. cikk által létrehozott bírósági együttműködés keretében a Bíróságra bízott feladatot (lásd ebben az értelemben: 2022. február 22‑i Stichting Rookpreventie Jeugd és társai ítélet, C‑160/20, EU:C:2022:101, 84. pont).
48      Következésképpen a harmadik kérdés elfogadhatatlan.
A költségekről
49      Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (kilencedik tanács) a következőképpen határozott:
Az [EUMSZ] 107. és [EUMSZ] 108. [cikknek] a halászati és akvakultúra‑ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2014. június 27‑i 717/2014/EU bizottsági rendelet 2. cikke (1) bekezdése c) pontját a halászati és akvakultúra‑termékek piacának közös szervezéséről, az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11‑i 1379/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikke d) és g) pontjával összefüggésben úgy kell értelmezni, hogy a halászati és akvakultúra‑termékek „feldolgozásának és forgalmazásának” az e 2. cikk (1) bekezdése c) pontjában meghatározott fogalma magában foglalja a halászati termékek kiskereskedelmére irányuló tevékenységet, ily módon e tevékenység a 717/2014 rendelet hatálya alá tartozik.
Aláírások
*      Az eljárás nyelve: olasz.