62005CJ0289_HU
Felek
Az ítélet indoklása
Rendelkező rész
Felek
A C‑289/05. sz. ügyben,
az EK 234. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Rovaniemen hallinto‑oikeus (Finnország) a Bírósághoz 2005. július 19‑én érkezett, 2005. július 15‑i határozatával terjesztett elő az előtte
a Länsstyrelsen i Norrbottens län
és
a Lapin liitto
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (első tanács),
tagjai: P. Jann tanácselnök, K. Lenaerts, Juhász E., J. N. Cunha Rodrigues (előadó) és K. Schiemann bírák,
főtanácsnok: L. A. Geelhoed,
hivatalvezető: R. Grass,
tekintettel az írásbeli szakaszra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
– a Länsstyrelsen i Norrbottens län képviseletében P.‑O. Eriksson és L. Anttila, meghatalmazotti minőségben,
– a finn kormány képviseletében E. Bygglin, meghatalmazotti minőségben,
– az Európai Közösségek Bizottsága képviseletében P. Aalto és L. Flynn, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2006. szeptember 14‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
meghozta a következő
Ítéletet
Az ítélet indoklása
1. Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a 2004. március 10‑i 448/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 193., 39. o.; magyar nyelvű különkiadás 14. fejezet, 2. kötet, 3. o.) módosított, a strukturális alapok által társfinanszírozott tevékenységek kiadásainak támogathatósága tekintetében az 1260/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2000. július 28‑i 1685/2000/EK bizottsági rendelet (HL L 72., 66. o.; magyar nyelvű különkiadás 14. fejezet, 1. kötet, 122. o.; a továbbiakban: 1685/2000 rendelet) melléklete 1. szabálya 1.8. pontjának értelmezésére vonatkozik.
2. A jelen kérelem a Länsstyrelsen i Norrbottens län (Norrbotten megye önkormányzata [Svédország], a továbbiakban: megyei önkormányzat) és a Lapin liitto (Lappföld [Finnország] regionális tanácsa) között a megyei önkormányzatnak a 2001. és 2002. évekre vonatkozóan az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) által társfinanszírozott Interreg III A Nord program (a továbbiakban: program) technikai támogatásának költségeihez való hozzájárulásra vonatkozó kérelme tárgyában folyamatban lévő eljárásban került előterjesztésre.
Jogi háttér
3. A strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1999. június 21‑i 1260/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 161., 1999.6.26., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 14. fejezet, 1. kötet, 31. o.) 32. cikkének (1) bekezdése kimondja:
„[…] Az időközi kifizetés és a záró kifizetés a ténylegesen kifizetett kiadásokhoz igazodik, amelyeknek meg kell felelniük a végső kedvezményezettek által teljesített, kiegyenlített számlákkal vagy azonos bizonyító erejű számviteli bizonylatokkal alátámasztott kifizetéseknek.”
4. Az 1685/2000 rendelet eredeti változatában „Támogathatósági szabályok” elnevezésű melléklete kimondja:
„1. szabály: ténylegesen kifizetett kiadások
1. A végső kedvezményezettek kifizetései
1.1. A végső kedvezményezettek által teljesített, az 1260/1999/EK rendelet […] 32. cikkének (1) bekezdése értelmében vett kifizetéseket pénzben kell teljesíteni, az 1.4. pontban foglalt kivételekre is figyelemmel.
[...].
1.4. Az 1.5–1.7. pontban rögzített feltételek mellett az amortizáció, a természetbeni juttatások és az általános költségek ugyancsak részét képezhetik az 1.1. pontban említett kifizetéseknek. Ennek ellenére valamely tevékenységnek a strukturális alapokból történő társfinanszírozása nem haladhatja meg a természetbeni juttatások nélkül vett összes támogatható kiadást a tevékenység befejezésekor.
[...]
1.7. Az általános költségeket támogatható kiadásnak kell tekinteni, feltéve hogy a strukturális alapok által társfinanszírozott tevékenységhez kötődő valóságos költségeken alapulnak, és megfelelően igazolt, igazságos és méltányos módszer szerint, arányosan történik a tevékenységhez való hozzárendelésük.
[...]
1.9. A tagállamok szigorúbb nemzeti szabályokat alkalmazhatnak az 1.6., 1.7. és 1.8. pont szerinti támogatható kiadások meghatározására.
2. A kiadások igazolása
Általános szabályként a végső kedvezményezettek által teljesített fizetéseket az átvételt nyugtázó számlával kell igazolni. Ha erre nincs mód, akkor hasonló bizonyító erejű elszámolási okmánnyal kell igazolni a kifizetést.
[...].”
5. A 448/2004/EK rendelet 2. cikke és 3. cikkének harmadik albekezdése értelmében a 1685/2000 rendelet melléklete 1. szabályának 1.4., 1.7. és 1.9. pontja 2000. augusztus 5‑i hatállyal a 1685/2000 rendelet melléklete 1. szabályának 1.5., 1.8. és 1.10. pontjává változott.
6. A strukturális alapok keretében nyújtott támogatások irányítási és ellenőrzési rendszerei tekintetében az 1260/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2001. március 2‑i 438/2001/EK rendelet (HL L 63., 2001.3.3., 21. o.; magyar nyelvű különkiadás 14. fejezet, 1. kötet, 132. o.) 19. cikke kimondja:
„Az olyan támogatási formák esetében, ahol a kedvezményezettek egynél több tagállamban találhatók, az érintett tagállamoknak a nemzeti jogszabályokra is tekintettel meg kell állapodniuk egymással az eredményes és hatékony gazdálkodás biztosításához szükséges közös intézkedésekről, és tájékoztatniuk kell a Bizottságot a meghozott intézkedésekről. A Bizottságnak és az érintett tagállamoknak minden szükséges igazgatási segítségnyújtást biztosítaniuk kell egymás számára.”
7. A fent hivatkozott 19. cikk alkalmazásával a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság 2002. október 24‑én és 31‑én aláírta a „Memorandum of understanding on the implementation of the Community Initiative programme INTERREG III A North” című dokumentumot.
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
8. A Lapin liittóhoz 2002. október 30‑án érkezett levelével a megyei önkormányzat a 2001‑es évre 95 880,72 SEK összegű hozzájárulást kért a társfinanszírozott Interreg III A Nord (a továbbiakban: program) technikai támogatásának költségeire. E hozzájárulás összegét úgy állapították meg, hogy az e program technikai támogatására fordított bérköltségeket súlyozták az említett program ügyvivő szervénél felmerült általános költségek (a horizontális jellegű tevékenységek bérköltségei és egyéb költségei, beleértve a hivatkozott porgrammal kapcsolatos költségeket) és az ugyanezen szerv rendszeres tevékenysége során felmerült – az e címen kifizetett bérek teljes költsége és a fent említett bérköltségek közötti különbségnek megfelelő – bérköltségek aránya alapján megállapított százalékos értékkel.
9. 2003. február 20‑i határozatával a Lapin liitto elutasította a kérelmet. Álláspontja szerint a teljesített kifizetéseket nyugtákkal és számlákkal vagy azonos bizonyító erejű számviteli bizonylatokkal kellett volna alátámasztani. A költségeknek valóságos költségeken kellett volna alapulniuk, míg az alapeljárás tárgyát képező, százalékos érték alapján kiszámított költségeket nem igazságos, méltányos és megfelelően igazolt módon rendelték a programhoz a 1685/2000 rendelet melléklete 1. szabálya 1.8. pontjának értelmében.
10. Szintén az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból következik, hogy a Lapin liitto 2003. szeptember 26‑án kapta kézhez a megyei önkormányzat újabb, a program költségeihez való hozzájárulásra irányuló követelését a 2001‑es és 2002‑es évekre vonatkozóan, 56 854 SEK, illetve 186 982 SEK összegben. E költségek az informatikával, a személyügyi gazdálkodással, a futárszolgálattal, a költségvetési gazdálkodással és az ingatlanokkal voltak kapcsolatosak.
11. 2003. november 24‑i határozatával a Lapin liitto az informatikával, a személyügyi gazdálkodással, a futárszolgálattal és a költségvetési gazdálkodással kapcsolatos költségek egészére vonatkozóan elutasította a követelést azzal az indokkal, hogy a megyei önkormányzat még azt követően sem adott a bérköltségekkel kapcsolatban munkaóra szerinti listán alapuló magyarázatot, továbbá a program egyéb költségeivel kapcsolatos magyarázatot, hogy a Lapin liitto 2003. október 2‑án pontosítást kért.
12. A Lapin liitto álláspontja szerint az ingatlanokkal kapcsolatos költségek kiszámítása vonatkozásában nem kapott a programban részt vevő személyek által használt irodafelületre vonatkozó magyarázatot. Ezért az ingatlanokkal kapcsolatos költségek kiszámítása céljából irodánként 15 m 2
alapterületet vett alapul a követelésben szereplő 20 m 2
helyett. Következésképpen a Lapin liitto a program résztvevői által 2001‑ben és 2002‑ben használt helyiségekkel kapcsolatos költségek címén 6558,98 SEK, illetve 22 203,30 SEK összeget utalt át.
13. A megyei önkormányzat a 2003. november 24‑i elutasító határozat elleni panaszában előadta, hogy a 2003 augusztusában a Lapin liitto és a belügyminiszter között létrejött találkozót követően új számítási módszert alkalmazott, amely szerint a költségek (általános költségek), amelyek visszatérítését követelte, a könyvelésében szereplő tényleges költségeken alapulnak, és arányos, méltányos és megfelelően igazolt módszerrel kerül az éves munkaerőtől függően.
14. A fenti panaszt a 2004. február 6‑i határozattal azon indokkal utasították el, hogy a megyei önkormányzat az általános költségek számításánál az informatikai, a gazdasági és személyzeti szolgáltatások során felmerült éves támogatható kiadásokat vette alapul, amelyet a kérdéses év során a program ügyvitelében alkalmazottak átlagos száma alapján osztottak el. Valamely szolgáltatás havi költsége mindenki számára egyenlő volt. A második hozzájárulás iránti kérelemben a program költségeit az egyes személyek által elvégzett munka idejével arányosan számították ki. Ily módon nem lehetett a költségeket a program során felmerült költségként azonosítani. A kért összegben foglalt bérköltségeket, mivel azokat nem egyéniesítették munkaóra szerinti lebontásban, nem lehetett a program technikai támogatásának költsége címén figyelembe venni.
15. A kérdést előterjesztő bíróság, amelyhez a megyei önkormányzat keresettel fordult a vitatott költségek megtérítése érdekében, pontosítja, hogy ezen önkormányzat a technikai támogatás költségeit az egész érintett hivatal tényleges éves költségei arányában osztotta el, következésképpen lehetséges volt az éves, illetve havi szinten egy főre eső költségek kiszámítása. Ezen átlagos költség szerinti számítási módszer lehetővé tette a fenti költségeknek a projekt költségeihez történő hozzárendelését a program keretében dolgozó egyes személyek által ténylegesen elvégzett munka ideje alapján.
16. A Lapin liitto álláspontja szerint a megyei önkormányzat nem jelezte kellően pontosan, hogy a program költségeinek pontosan mely része volt a technikai támogatás költsége. A béreket illetően ahhoz, hogy a költségeket az 1685/2000 rendeletnek megfelelően hozzá lehessen rendelni a program költségeihez, a Lapin liitto követeli a munkaideje bizonyos részében program keretében dolgozó minden személy által végzett napi munka óránkénti lebontása szerinti listáját.
17. A fenti körülményekre tekintettel a Rovaniemen hallinto‑oikeus az eljárás felfüggesztéséről határozott, és az 1685/2000 rendelet melléklete 1. szabálya 1.8. pontjának értelmezését kérte a Bíróságtól.
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
18. Kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keres választ, hogy az 1685/2000 rendelet melléklete 1. szabálya 1.8. pontját úgy kell‑e értelmezni, hogy azzal ellentétes a strukturális alapok által társfinanszírozott projekt keretében támogatható kiadásnak minősülő általános költségek számításának módszere kizárólag annál fogva, hogy a módszer a bérköltségek, illetve a munkaidő arányos részén, illetve meghatározott százalékán alapul.
19. E rendelkezés szerint az általános költségeket támogatható kiadásnak kell tekinteni, feltéve hogy a strukturális alapok által társfinanszírozott tevékenységhez kötődő valóságos költségeken alapulnak, és megfelelően igazolt, igazságos és méltányos módszer szerint, arányosan történik a tevékenységhez való hozzárendelésük.
20. Mindenesetre nem jár semmilyen következménnyel az, ha a hivatkozott rendelkezés finn nyelvi változata nem tartalmaz utalást azon követelményre, hogy a hivatkozott költségek kérdéses tevékenységhez való hozzárendelésének „arányosan” kell történnie, mivel az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a közösségi rendelkezéseket egységesen kell értelmezni és alkalmazni a Közösség valamennyi nyelvén készült változatuk figyelembevételével, és a jelen ügyben a finn kivételével az összes nyelvi változatban kifejezetten szerepel az a követelmény, hogy az általános költségeket arányosan kell a kérdéses tevékenységhez hozzárendelni (lásd analógia útján különösen a C‑219/95. P. sz., Ferriere Nord kontra Bizottság ügyben 1997. július 17‑én hozott ítélet [EBHT 1997., I‑4411. o.] 15. pontját).
21. Az 1685/2000 rendelet melléklete 1. szabályának 1.10. pontja értelmében tagállamok szigorúbb nemzeti szabályokat alkalmazhatnak az 1.6., 1.7. és 1.8. pont szerinti támogatható kiadások meghatározására.
22. Figyelemmel a szigorúbb feltételeket előíró nemzeti szabályokra, a végső kedvezményezettnél felmerült általános költségek következésképpen támogatható kiadásnak minősülnek, feltéve hogy a hivatkozott 1. szabály 1.8. pontja értelmében e költségek esetében teljesül három feltétel, vagyis hogy e költségek valóságos költségeken alapulnak, a strukturális alapok által társfinanszírozott tevékenységhez kötődnek, valamint hogy a hivatkozott költségeket megfelelően igazolt és méltányos módszer szerint, arányosan rendelik hozzá a tevékenységhez.
23. Az első támogathatósági feltételt illetően elegendő megjegyezni – amint azt a Bizottság előadta –, hogy a végső kedvezményezett által ténylegesen kifizetett költségek valós költségeken alapulnak, amelyeket az 1260/1999 rendelet 32. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében kiegyenlített számlákkal vagy azonos bizonyító erejű számviteli bizonylatokkal igazoltak.
24. A támogathatóság második feltételével kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy az 1260/1999 rendelet 30. cikkének (1) bekezdése szerinti tevékenységekre fordított kiadás csak akkor támogatható a strukturális alapokból származó hozzájárulással, ha ezek a tevékenységek a kérdéses támogatás részét képezik. Következésképpen azon forrásokból és szolgáltatásokból származó általános költségek minősülhetnek támogatható kiadásnak, amelyekre a végső kedvezményezetteknek az alapok által társfinanszírozott tevékenység végrehajtásához van szükségük.
25. A harmadik támogathatósági feltételt illetően, amelynek jelentése az alapeljárás felei között vitás, fontos megállapítani, hogy annak nem egyetlen számítási módszer előírása a célja, hanem mérlegelési mozgásteret biztosít a tagállamok számára a támogatható kiadások számítását illetően. E feltétel célja mindössze az, hogy az általános költségek támogatható kiadásként való figyelembevételének feltételéül szabja azt, hogy e költségeket „megfelelően igazolt, igazságos és méltányos módszer szerint, arányosan” rendelik hozzá a tevékenységhez.
26. Következésképpen a 1685/2000 rendelet melléklete 1. szabályának 1.8. pontját nem lehet úgy értelmezni, hogy azzal ellentétes a támogatható általános költségekre vonatkozó, a bérköltségek, illetve a munkaidő arányos részén, illetve meghatározott százalékán alapuló számítási módszer, feltéve hogy a végső kedvezményezett igazolni tudja, hogy e költségeket olyan módszer alapján rendelte a projekthez, amely megfelel a hivatkozott rendelkezésben rögzített szempontoknak.
27. Pontosítani kell, hogy – amint arra a Bizottság helyesen rámutatott – az általános költségeknek – mint különösen a bérköltségek, ingatlanok költségei, vagy az informatikai költségek – az érintett projekthez történő rendelése során a fent hivatkozott szempontokra tekintettel figyelembe kell venni a projekt megvalósításán dolgozó személyek száma, az e személyek által a projekt céljára áldozott munkaórák száma, illetve az e címen kifizetett bérköltségek összege, valamint az érintett hivatalban dolgozó személyek átlagos száma, az általuk átlagosan ledolgozott órák száma, illetve a felmerült átlagos bérköltségek közötti kapcsolatot.
28. Következésképpen a feltett kérdésre azt a választ kell adni, hogy nem ellentétes az 1685/2000 rendelet melléklete 1. szabályának 1.8. pontjával a strukturális alapok által társfinanszírozott projekt keretében támogatható kiadásnak minősülő általános költségek számításának módszere kizárólag annál fogva, hogy e módszer különösen a bérköltségek, illetve a munkaidő arányos részén, illetve meghatározott százalékán alapul.
A költségekről
29. Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
Rendelkező rész
A fenti indokok alapján a Bíróság (első tanács) a következőképpen határozott:
Nem ellentétes a 2004. március 10‑i 448/2004/EK bizottsági rendelettel módosított, a strukturális alapok által társfinanszírozott tevékenységek kiadásainak támogathatósága tekintetében az 1260/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2000. július 28‑i 1685/2000/EK bizottsági rendelet melléklete 1. szabályának 1.8. pontjával a strukturális alapok által társfinanszírozott projekt keretében támogatható kiadásnak minősülő általános költségek számításának módszere kizárólag annál fogva, hogy e módszer különösen a bérköltségek, illetve a munkaidő arányos részén, illetve meghatározott százalékán alapul.