62023CC0240
NÁVRHY GENERÁLNEHO ADVOKÁTA
JEAN RICHARD DE LA TOUR
prednesené 18. júna 2024 (
1
)
Vec C‑240/23
Herbaria Kräuterparadies GmbH
proti
Freistaat Bayern
[návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Bundesverwaltungsgericht (Spolkový správny súd, Nemecko)]
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Poľnohospodárstvo a rybné hospodárstvo – Ekologická poľnohospodárska výroba a označovanie produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby – Nariadenie (EÚ) 2018/848 – Pravidlá ekologickej poľnohospodárskej výroby – Článok 16 – Článok 33 – Označovanie – Logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie – Podmienky používania – Články 45 a 48 – Dovoz rovnocenných produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby z tretej krajiny uznanej na trhu Únie – Odkaz na ekologickú poľnohospodársku výrobu – Charta základných práv Európskej únie – Článok 20 – Rovnosť zaobchádzania“
I. Úvod
1.
Spoločnosť Herbaria Kräuterparadies GmbH (ďalej len „Herbaria“) od roku 2012 napáda rozhodnutie Freistaat Bayern (Spolková krajina Bavorsko, Nemecko), ktorým jej bolo zakázané používať odkaz na ekologickú poľnohospodársku výrobu pri označovaní, reklame a uvádzaní na trh zmesi ovocných štiav a bylinných výťažkov, ktorá okrem produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby obsahuje aj vitamíny nerastlinného pôvodu a glukónan železnatý, ktoré nepochádzajú z ekologického poľnohospodárstva.
2.
V prvom rozsudku Súdny dvor potvrdil výklad Spolkovej krajiny Bavorsko, pokiaľ ide o nemožnosť používať v takomto prípade logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie, ako aj akýkoľvek odkaz na ekologickú poľnohospodársku výrobu (
2
). Herbaria vyhovela tomuto rozhodnutiu a poukázala na narušenie rovnosti medzi svojím produktom a podobným americkým produktom, do ktorého sa pridávajú vitamíny nerastlinného pôvodu a glukónan železnatý, ktoré nepochádzajú z ekologickej poľnohospodárskej výroby, ktorý je však v Spojených štátoch amerických uznaný za produkt ekologickej poľnohospodárskej výroby a ako taký sa môže uvádzať na trh na území Únie s logom ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie na základe uznania Spojených štátov za tretiu krajinu s rovnocennými pravidlami výroby a kontroly.
3.
Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu jednak článku 16 ods. 1, článku 30 ods. 1, článku 33 ods. 1, článku 45 ods. 1 a článku 48 ods. 1, ako aj časti IV bodu 2.2.2 písm. f) prílohy II nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/848 z 30. mája 2018 o ekologickej poľnohospodárskej výrobe a označovaní produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 (
3
), a jednak článku 20 Charty základných práv Európskej únie (
4
).
4.
Prejednávaný návrh umožní Súdnemu dvoru spresniť, ako sa má používať logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie v prípade dovozu produktov ekologického poľnohospodárstva. Navrhnem, aby Súdny dvor odpovedal, že produkty dovážané v súlade s nariadením Rady (ES) č. 834/2007 z 28. júna 2007 o ekologickej výrobe a označovaní ekologických produktov, ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 2092/91 (
5
), a s nariadením 2018/848 môžu byť označené týmto logom, doplneným povinnými údajmi o mieste pôvodu surovín a krajine pôvodu kontroly súladu uvedenými v rovnakom zornom poli, bez toho, aby tým bola porušená zásada rovnosti chránená článkom 20 Charty.
II. Právny rámec
A.
Nariadenie č. 834/2007
5.
Odôvodnenia 1 a 33 nariadenia č. 834/2007 stanovovali:
„(1)
Spôsob ekologickej výroby… zohráva dvojitú spoločenskú úlohu, keď na jednej strane zabezpečuje konkrétny trh reagujúci na dopyt spotrebiteľa po ekologických produktoch a na strane druhej dodáva verejnosti tovary prispievajúce k ochrane životného prostredia a k pohode zvierat, ako aj k rozvoju vidieka.
…
(33)
Ekologické produkty dovážané do [Európskej únie] by malo byť možné uvádzať na trh [Únie] ako ekologické, ak boli vyrobené v súlade s pravidlami výroby a podrobené kontrolným mechanizmom, ktoré sú v súlade s mechanizmami ustanovenými v právnych predpisoch [Únie] alebo sú s nimi rovnocenné. Okrem toho by sa mal na produkty dovezené na základe rovnocenného systému vzťahovať certifikát vydaný príslušným orgánom alebo uznanou štátnou alebo súkromnou inšpekčnou organizáciou dotknutej tretej krajiny.“
6.
Článok 19 tohto nariadenia, nazvaný „Všeobecné pravidlá výroby spracovaných potravín“, v odseku 2 písm. b) stanovoval:
„Na zloženie spracovaných biopotravín sa vzťahujú tieto podmienky:
…
b)
v potravinách na osobitné výživové účely sa môžu použiť len také doplnkové látky, pomocné technologické látky, ochucovadlá, voda, soľ, prípravky obsahujúce mikroorganizmy a enzýmy, minerály, stopové prvky, vitamíny, ako aj aminokyseliny a iné mikroživiny, ktoré boli povolené na používanie v ekologickej výrobe v súlade s článkom 21.“
7.
Článok 23 uvedeného nariadenia, nazvaný „Používanie pojmov týkajúcich sa ekologickej výroby“, v odseku 1 stanovoval:
„Na účely tohto nariadenia sa produkt považuje za produkt, na ktorom sú uvedené pojmy odkazujúce na ekologický spôsob výroby, ak na označení, reklamnom materiáli alebo v obchodných dokumentoch sa takýto produkt, jeho zložky alebo kŕmne suroviny opisujú pojmami, ktoré naznačujú kupujúcemu, že produkt, jeho zložky alebo kŕmne suroviny sa získali v súlade s pravidlami ustanovenými v tomto nariadení. Konkrétne, pojmy uvedené v prílohe, ich odvodeniny alebo zdrobneniny, ako sú ‚bio‘ a ‚eko‘, sa môžu používať samostatne alebo v kombinácii na celom území [Únie] a v ktoromkoľvek jazyku [Únie] na označovanie a reklamu produktov, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v tomto nariadení alebo podľa neho.
Pri označovaní a reklame živých alebo nespracovaných poľnohospodárskych produktov sa pojmy vzťahujúce sa na ekologický spôsob výroby môžu používať v prípadoch, keď okrem toho všetky zložky daného produktu boli tiež vyrobené v súlade s požiadavkami ustanovenými v tomto nariadení.“
8.
Článok 24 uvedeného nariadenia, nazvaný „Povinné označenia“, znel:
„1.   Ak sa používajú pojmy uvedené v článku 23 ods. 1:
a)
číselný kód, uvedený v článku 27 ods. 10, štátnej inšpekčnej organizácie alebo súkromnej inšpekčnej organizácie, ktorej podlieha prevádzkovateľ, ktorý vykonáva poslednú operáciu výroby alebo prípravy, sa tiež uvedie v označovaní;
b)
logo Spoločenstva uvedené v článku 25 ods. 1 sa v prípade balených potravín, uvedie aj na balení;
c)
ak sa používa logo Spoločenstva, v rovnakom zornom poli ako logo sa tiež uvedie označenie miesta poľnohospodárskej výroby poľnohospodárskych surovín, z ktorých sa produkt skladá, pričom toto označenie má podľa možností jednu z týchto podôb:
–
‚Poľnohospodárstvo EÚ‘, ak sa poľnohospodárske suroviny vyrobili v EÚ,
–
‚Poľnohospodárstvo mimo EÚ‘, ak sa poľnohospodárske suroviny vyrobili v tretích krajinách;
–
‚Poľnohospodárstvo EÚ/mimo EÚ‘, ak sa časť poľnohospodárskych surovín vyrobila v [Únii] a časť v tretej krajine.
…
Pre produkty dovezené z tretích krajín je použitie loga Spoločenstva uvedeného v článku 25 ods. 1 a označenie uvedené v prvom pododseku nepovinné. Ak sa však logo Spoločenstva uvedené v článku 25 ods. 1 nachádza na etikete, označenie uvedené v prvom pododseku sa tiež uvedie na etikete.
2.   Označenia uvedené v odseku 1 sa uvádzajú na výraznom mieste tak, aby boli ľahko viditeľné, zreteľne čitateľné a nezmazateľné.
…“
9.
Článok 25 nariadenia č. 834/2007, nazvaný „Logo ekologickej výroby“, stanovoval:
„1.   Logo ekologickej výroby Spoločenstva sa môže používať pri označovaní, prezentácii a reklame produktov, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v tomto nariadení.
…
2.   Národné a súkromné logá sa môžu používať pri označovaní, prezentácii a reklame produktov, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v tomto nariadení.
…“
10.
Článok 32 tohto nariadenia, nazvaný „Dovoz produktov spĺňajúcich požiadavky“, v odseku 1 stanovoval:
„Produkt dovážaný z tretej krajiny sa môže uviesť na trh [Únie] ako ekologický pod podmienkou, že:
a)
produkt spĺňa ustanovenia uvedené v hlavách II, III a IV a je tiež v súlade s vykonávacími predpismi, ktoré sa týkajú jeho výroby, a ktoré sa prijali podľa tohto nariadenia;
b)
všetci prevádzkovatelia vrátane vývozcov podliehajú kontrole zo strany štátnej inšpekčnej organizácie alebo súkromnej inšpekčnej organizácie uznanej v súlade s odsekom 2;
c)
dotknutí prevádzkovatelia sú schopní kedykoľvek poskytnúť dovozcom alebo vnútroštátnym orgánom dokumentáciu uvedenú v článku 29, ktorá umožňuje identifikovať prevádzkovateľa, ktorý vykonal poslednú operáciu, a overiť, či prevádzkovateľ spĺňa požiadavky uvedené v písmene a) a b), a ktorý vydala štátna inšpekčná organizácia a súkromná inšpekčná organizácia uvedená v písmene b).“
11.
Článok 33 uvedeného nariadenia, nazvaný „Dovoz produktov poskytujúcich rovnocenne záruky“, znel:
„1.   Produkt dovážaný z tretej krajiny sa tiež môže uviesť na trh [Únie] ako ekologický pod podmienkou, že:
a)
tento produkt bol vyrobený v súlade s pravidlami výroby, ktoré sú rovnocenné s pravidlami uvedenými v hlavách III a IV;
b)
prevádzkovatelia sa podrobili kontrolným opatreniam, ktorých účinnosť je rovnocenná s účinnosťou opatrení uvedených v hlave V a takéto kontrolné opatrenia boli uplatňované permanentne a účinne;
c)
prevádzkovatelia vo všetkých stupňoch výroby, prípravy a distribúcie v tretej krajine podrobili svoju činnosť systému kontrol uznanému v súlade s odsekom 2 alebo ju podrobili kontrole zo strany štátnej inšpekčnej organizácie alebo súkromnej inšpekčnej organizácie uznanej v súlade s odsekom 3;
d)
na produkt sa vzťahuje certifikát o inšpekcii vydaný príslušnými orgánmi, štátnymi inšpekčnými organizáciami alebo súkromnými inšpekčnými organizáciami tretej krajiny uznanými v súlade s odsekom 2 alebo štátnou inšpekčnou organizáciou, alebo súkromnou inšpekčnou organizáciou uznanou v súlade s odsekom 3, ktorý potvrdzuje, že daný produkt spĺňa podmienky stanovené v tomto odseku.
…
2.   [Európska] komisia môže v súlade s postupom uvedeným v článku 37 ods. 2 uznať tretie krajiny, ktorých systém výroby spĺňa zásady a pravidlá výroby, ktoré sú rovnocenné so zásadami a pravidlami výroby stanovenými v hlavách II, III a IV a ktorých kontrolné opatrenia sú rovnocenne účinné s opatreniami uvedenými v hlave V, a môže zostaviť zoznam týchto krajín. Pri posudzovaní rovnocennosti sa zohľadnia usmernenia CAC/GL 32 Codex Alimentarius.
…“
B.
Nariadenie (ES) č. 889/2008
12.
Nariadenie Komisie (ES) č. 889/2008 z 5. septembra 2008, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá implementácie nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 o ekologickej výrobe a označovaní ekologických produktov so zreteľom na ekologickú výrobu, označovanie a kontrolu (
6
), obsahovalo článok 27 s názvom „Použitie určitých výrobkov a látok v spracovaní potravín“, ktorého odsek 1 stanovoval:
„Na účely článku 19 ods. 2 písm. b) nariadenia (ES) č. 834/2007 sa v spracovaní ekologických potravín s výnimkou vína môžu používať len tieto látky:
…
f)
minerály (vrátane stopových prvkov), vitamíny, aminokyseliny a mikroživiny v prípade, ak je právnymi predpismi schválené ich používanie v potravinách, v ktorých sú zapracované.“
C.
Nariadenie (ES) č. 1235/2008
13.
Článok 7 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 1235/2008 z 8. decembra 2008, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 834/2007, pokiaľ ide o opatrenia týkajúce sa dovozu ekologických produktov z tretích krajín (
7
), stanovoval:
„Komisia zostaví zoznam uznaných tretích krajín v súlade s článkom 33 ods. 2 nariadenia [č. 834/2007]. Zoznam uznaných krajín sa uvádza v prílohe III k tomuto nariadeniu…“
D.
Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 126/2012
14.
Článkom 2 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 126/2012 zo 14. februára 2012, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 889/2008, pokiaľ ide o evidenciu a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1235/2008, pokiaľ ide o opatrenia týkajúce sa dovozu ekologických produktov zo Spojených štátov amerických (
8
), boli Spojené štáty zaradené do zoznamu tretích krajín uvedeného v prílohe III k nariadeniu č. 1235/2008.
E.
Nariadenie 2018/848
15.
Odôvodnenia 1, 3, 6, 9, 15, 17, 73, 77 až 79, 93, 96 a 123 nariadenia 2018/848 stanovujú:
„(1)
Ekologická poľnohospodárska výroba… plní dvojitú spoločenskú úlohu, keď na jednej strane zabezpečuje špecifický trh reagujúci na dopyt spotrebiteľa po produktoch ekologickej poľnohospodárskej výroby a na druhej strane dodáva verejne dostupné tovary prispievajúce k ochrane životného prostredia a k dobrým životným podmienkam zvierat, ako aj k rozvoju vidieka.
…
(3)
Ciele politiky ekologickej poľnohospodárskej výroby sú zahrnuté do cieľov SPP najmä tým, že sa zabezpečuje, aby poľnohospodári, ktorí dodržiavajú pravidlá ekologickej poľnohospodárskej výroby, dostávali za odmenu spravodlivý zárobok. Okrem toho rastúci dopyt spotrebiteľov po produktoch ekologickej poľnohospodárskej výroby vytvára podmienky na ďalší rozvoj a rozširovanie trhu s týmito produktmi, a teda na zvýšenie zárobku poľnohospodárov, ktorí vykonávajú ekologickú poľnohospodársku výrobu.
…
(6)
So zreteľom na ciele politiky Únie v oblasti ekologickej poľnohospodárskej výroby by právny rámec stanovený na vykonávanie tejto politiky mal byť zameraný na zabezpečenie spravodlivej hospodárskej súťaže a riadneho fungovania vnútorného trhu s produktmi ekologickej poľnohospodárskej výroby, na zachovanie a uspokojenie dôvery spotrebiteľov v produkty označené ako produkty ekologickej poľnohospodárskej výroby a na vytváranie podmienok, za ktorých môže táto politika napredovať v súlade s rozvojom výroby a vývojom na trhu.
…
(9)
Vzhľadom na dynamický vývoj odvetvia ekologickej poľnohospodárskej výroby sa v nariadení [č. 834/2007] uvádza, že v budúcnosti bude potrebné prehodnotiť pravidlá Únie týkajúce sa ekologickej poľnohospodárskej výroby a zohľadniť tak skúsenosti získané pri uplatňovaní uvedených pravidiel. Z výsledkov preskúmania, ktoré Komisia vykonala, vyplýva, že právny rámec Únie pre ekologickú poľnohospodársku výrobu by sa mal zlepšiť, aby sa ním stanovili pravidlá zodpovedajúce vysokým očakávaniam spotrebiteľov a zaručujúce dostatočnú zrozumiteľnosť tým, ktorým sú určené. Nariadenie [č. 834/2007] by sa preto malo zrušiť a nahradiť novým nariadením.
…
(15)
Výskumnými projektmi sa preukázalo, že na trhu s potravinami z ekologickej poľnohospodárskej výroby má dôvera spotrebiteľov kľúčový význam. Z dlhodobého hľadiska môžu pravidlá, ktoré nie sú dôveryhodné, ohroziť dôveru verejnosti a viesť k zlyhaniu trhu. Udržateľný rozvoj ekologickej poľnohospodárskej výroby v Únii by sa preto mal zakladať na spoľahlivých pravidlách výroby, ktoré sú harmonizované na úrovni Únie a ktoré spĺňajú očakávania prevádzkovateľov a spotrebiteľov, pokiaľ ide o kvalitu produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby a dodržiavanie zásad a pravidiel stanovených v tomto nariadení.
…
(17)
Týmto nariadením by sa mal poskytnúť základ pre udržateľný rozvoj ekologickej poľnohospodárskej výroby a jej kladný vplyv na životné prostredie a zároveň zabezpečiť účinné fungovanie vnútorného trhu s produktmi ekologickej poľnohospodárskej výroby a spravodlivú hospodársku súťaž, čím sa poľnohospodárom pomôže dosiahnuť spravodlivé príjmy, zabezpečí sa dôvera spotrebiteľov, ochránia sa ich záujmy a podporia sa krátke distribučné kanály a miestna výroba. Uvedené ciele by sa mali dosiahnuť prostredníctvom dodržiavania všeobecných a osobitných zásad a všeobecných a podrobných pravidiel výroby uplatniteľných na ekologickú poľnohospodársku výrobu.
…
(73)
Označovanie poľnohospodárskych produktov a potravín by malo podliehať všeobecným pravidlám stanoveným v nariadení [(EÚ č. 1169/2011 (
9
)], a najmä ustanoveniam zameraným na zamedzenie označenia, ktoré by mohlo spotrebiteľov zmiasť alebo ich uviesť do omylu. V tomto nariadení by sa okrem toho mali zaviesť osobitné ustanovenia týkajúce sa označovania produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby a produktov z konverzie. Mali by sa nimi chrániť záujmy prevádzkovateľov tým, že ich produkty by boli na trhu správne identifikované a že by využívali podmienky spravodlivej hospodárskej súťaže, ako aj záujmy spotrebiteľov tým, že by sa im umožnilo prijímanie informovaných rozhodnutí.
…
(77)
Používanie loga ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie by v záujme zrozumiteľnosti pre spotrebiteľov na celom trhu Únie malo byť povinné pre všetky balené potraviny z ekologickej poľnohospodárskej výroby vyrobené v Únii. Používanie uvedeného loga by okrem toho malo byť dobrovoľné v prípade nebalených produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby vyrobených v Únii a v prípade akýchkoľvek produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby dovezených z tretích krajín, ako aj na informačné a vzdelávacie účely. Mal by sa stanoviť vzor loga ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie.
(78)
Aby však nedochádzalo k uvádzaniu spotrebiteľov do omylu, pokiaľ ide o ekologický charakter celého produktu, je vhodné, aby sa používanie uvedeného loga obmedzilo na produkty, ktoré obsahujú výlučne alebo takmer výlučne ekologické zložky. Používanie uvedeného loga na označovanie produktov z konverzie alebo spracovaných produktov, v prípade ktorých je ekologických menej ako 95 hmotnostných percent zložiek poľnohospodárskeho pôvodu, by sa preto nemalo povoliť.
(79)
Aby sa zamedzilo akémukoľvek možnému uvedeniu spotrebiteľov do omylu, pokiaľ ide o to, či produkt pochádza z Únie alebo nie, by pri každom použití loga ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie spotrebitelia mali byť informovaní o mieste, kde sa vyprodukovali poľnohospodárske suroviny, z ktorých je produkt zložený. …
…
(93)
Zo skúseností s opatreniami pre dovoz produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby do Únie podľa nariadenia [č. 834/2007] vyplýva, že je potrebné uvedené opatrenia zrevidovať s cieľom reagovať na očakávania spotrebiteľov, aby dovážané produkty ekologickej poľnohospodárskej výroby spĺňali také isté prísne normy ako produkty Únie, ako aj s cieľom lepšie zabezpečiť prístup produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby Únie na medzinárodný trh. …
…
(96)
Tretie krajiny uznané na účely rovnocennosti podľa nariadenia [č. 834/2007] by sa aj naďalej mali uznávať na uvedené účely podľa tohto nariadenia, a to počas obmedzeného obdobia nevyhnutného na zabezpečenie hladkého prechodu na systém uznávania prostredníctvom medzinárodnej dohody, pokiaľ ďalej zabezpečujú rovnocennosť svojich pravidiel ekologickej poľnohospodárskej výroby a kontroly s príslušnými platnými pravidlami Únie a spĺňajú všetky požiadavky týkajúce sa dohľadu Komisie nad ich uznaním. Tento dohľad by sa mal zakladať najmä na výročných správach, ktoré tieto uznané tretie krajiny zasielajú Komisii.
…
(123)
Keďže ciele tohto nariadenia, ktorými je najmä spravodlivá hospodárska súťaž a riadne fungovanie vnútorného trhu s produktmi ekologickej poľnohospodárskej výroby, ako aj zabezpečenie dôvery spotrebiteľov v tieto produkty a v logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu požadovanej harmonizácie pravidiel ekologickej poľnohospodárskej výroby ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 [ZEÚ]. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.“
16.
Článok 16 nariadenia 2018/848, nazvaný „Pravidlá výroby spracovaných potravín“, v odseku 1 stanovuje:
„Prevádzkovatelia, ktorí vyrábajú spracované potraviny, dodržiavajú najmä podrobné pravidlá výroby stanovené v časti IV prílohy II a vo všetkých vykonávacích aktoch uvedených v odseku 3 tohto článku.“
17.
Článok 30 tohto nariadenia, nazvaný „Používanie pojmov odkazujúcich na ekologickú poľnohospodársku výrobu“, uvádza:
„1.   Na účely tohto nariadenia sa produkt považuje za produkt, na ktorom sa uvádzajú pojmy odkazujúce na ekologickú poľnohospodársku výrobu, ak sa takýto produkt, jeho zložky alebo kŕmne suroviny použité na jeho výrobu opisujú na označení, v reklamnom materiáli alebo obchodných dokladoch pojmami, ktorými sa kupujúcemu naznačuje, že produkt, jeho zložky alebo kŕmne suroviny boli vyrobené v súlade s týmto nariadením. Najmä pojmy uvedené v prílohe IV a ich odvodeniny a zdrobneniny, ako sú ‚bio‘ a ‚eko‘, možno používať v celej Únii samostatne alebo v kombinácii a v akomkoľvek jazyku uvedenom v tejto prílohe na označovanie a v reklame produktov uvedených v článku 2 ods. 1, ktoré sú v súlade s týmto nariadením.
…
5.   Pokiaľ ide o spracované potraviny, pojmy uvedené v odseku 1 možno používať:
a)
v obchodných názvoch a v zozname zložiek, ak je uvedenie takéhoto zoznamu povinné podľa právnych predpisov Únie…
…
b)
len v zozname zložiek…
…
c)
v obchodných názvoch a v zozname zložiek…
…“
18.
Článok 32 uvedeného nariadenia, nazvaný „Povinné údaje“, v odseku 1 stanovuje:
„Ak sa na produktoch vrátane produktov označených ako produkty vyrobené v období konverzie v súlade s článkom 30 ods. 3 uvádzajú pojmy uvedené v článku 30 ods. 1:
…
b)
v prípade balených potravín sa na balení uvádza logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie uvedené v článku 33, s výnimkou prípadov uvedených v článku 30 ods. 3 a v článku 30 ods. 5 písm. b) a c).“
19.
Článok 33 nariadenia 2018/848, nazvaný „Logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie“, uvádza:
„1.   Logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie možno používať pri označovaní, prezentácii a v reklame produktov, ktoré sú v súlade s týmto nariadením.
Logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie sa môže použiť aj na informačné a vzdelávacie účely spojené s existenciou a reklamou samotného loga pod podmienkou, že také použitie nebude mať tendenciu uviesť spotrebiteľa do omylu, pokiaľ ide o ekologickú poľnohospodársku výrobu špecifických produktov, a za predpokladu, že logo sa zobrazí v súlade s pravidlami stanovenými v prílohe V. …
…
3.   Používanie loga ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie je v prípade produktov dovezených z tretích krajín dobrovoľné. Ak sa toto logo uvádza na označení takýchto produktov, uvedie sa na ňom aj údaj podľa článku 32 ods. 2.
…
5.   Na označení, pri prezentácii a v reklame produktov, ktoré sú v súlade s týmto nariadením, možno používať vnútroštátne logá a súkromné logá.
…“
20.
Článok 42 tohto nariadenia, nazvaný „Doplňujúce pravidlá týkajúce sa opatrení v prípade nedodržiavania súladu“, znie:
„1.   V prípade nedodržiavania súladu, ktoré má vplyv na integritu produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby alebo produktov z konverzie na ktoromkoľvek stupni výroby, prípravy a distribúcie, napríklad v dôsledku používania nepovolených produktov, látok alebo techník alebo zmiešania s neekologickými produktmi, príslušné orgány a v náležitom prípade štátne inšpekčné organizácie a súkromné inšpekčné organizácie… zabezpečia, aby sa pri označovaní a v reklame celej dotknutej dávky alebo výrobného cyklu neuvádzal žiadny odkaz na ekologickú poľnohospodársku výrobu.
…“
21.
Článok 44 uvedeného nariadenia, nazvaný „Vývoz produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby“, v odseku 1 stanovuje:
„Produkt možno z Únie vyvážať ako produkt ekologickej poľnohospodárskej výroby a možno ho označiť logom ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie, ak spĺňa pravidlá ekologickej poľnohospodárskej výroby podľa tohto nariadenia.“
22.
Článok 45 nariadenia 2018/848, nazvaný „Dovoz produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby a produktov z konverzie“, v odseku 1 stanovuje:
„Produkt možno z tretej krajiny dovážať na účely jeho umiestnenia na trh v Únii ako produktu ekologickej poľnohospodárskej výroby alebo ako produktu z konverzie, ak sú splnené tieto tri podmienky:
a)
produkt je produktom uvedeným v článku 2 ods. 1;
b)
platí jedno z tohto:
i)
produkt je v súlade s kapitolami II, III a IV tohto nariadenia a všetci prevádzkovatelia a skupiny prevádzkovateľov uvedené v článku 36 vrátane vývozcov v príslušnej tretej krajine boli podrobení kontrole zo strany štátnych inšpekčných organizácií alebo súkromných inšpekčných organizácií uznaných v súlade s článkom 46 a tieto organizácie vydali takýmto prevádzkovateľom, skupinám prevádzkovateľov a vývozcom certifikát, v ktorom sa potvrdzuje, že dodržiavajú súlad s týmto nariadením;
ii)
v prípade, ak produkt pochádza z tretej krajiny, ktorá je uznaná v súlade s článkom 47, tento produkt spĺňa podmienky stanovené v príslušnej obchodnej dohode, alebo
iii)
v prípade, ak produkt pochádza z tretej krajiny, ktorá je uznaná v súlade s článkom 48, tento produkt je v súlade s rovnocennými pravidlami výroby a kontroly uvedenej tretej krajiny a je dovezený s certifikátom o inšpekcii potvrdzujúcim tento súlad, ktorý bol vydaný príslušnými orgánmi, štátnymi inšpekčnými organizáciami alebo súkromnými inšpekčnými organizáciami uvedenej tretej krajiny, a
c)
prevádzkovatelia v tretích krajinách sú schopní kedykoľvek poskytnúť dovozcom a vnútroštátnym orgánom v Únii a v uvedených tretích krajinách informácie, ktoré umožňujú identifikovať prevádzkovateľov, ktorí sú ich dodávateľmi, a štátne inšpekčné organizácie alebo súkromné inšpekčné organizácie uvedených dodávateľov, s cieľom zabezpečiť vysledovateľnosť dotknutého produktu ekologickej poľnohospodárskej výroby alebo produktu z konverzie. Tieto informácie sa sprístupňujú aj štátnym inšpekčným organizáciám alebo súkromným inšpekčným organizáciám dovozcov.“
23.
Článok 48 tohto nariadenia, nazvaný „Rovnocennosť podľa nariadenia [č. 834/2007]“, v odseku 1 stanovuje:
„Uznaná tretia krajina uvedená v článku 45 ods. 1 písm. b) bode iii) je tretia krajina, ktorá bola uznaná na účely rovnocennosti podľa článku 33 ods. 2 nariadenia [č. 834/2007], vrátane krajín, ktoré boli uznané podľa prechodného opatrenia stanoveného v článku 58 tohto nariadenia.
Uvedené uznanie platí do 31. decembra 2025.“
24.
Článok 56 prvý a druhý odsek uvedeného nariadenia uvádza:
„Nariadenie [č. 834/2007] sa zrušuje.
Uvedené nariadenie sa však naďalej uplatňuje na účely dokončenia preskúmania nevybavených žiadostí tretích krajín, ako sa stanovuje v článku 58 tohto nariadenia.“
25.
Článok 58 ods. 1 nariadenia 2018/848 uvádza:
„Komisia dokončí preskúmanie žiadostí tretích krajín, ktoré boli predložené podľa článku 33 ods. 2 nariadenia [č. 834/2007] a ktoré sú nevybavené k 17. júnu 2018. Uvedené nariadenie sa uplatňuje na preskúmanie takýchto žiadostí.“
26.
Pokiaľ ide o podrobné požiadavky na výrobu spracovaných potravín, časť IV bod 2.2.2 písm. f) prílohy II k uvedenému nariadeniu stanovuje:
„Pri spracovaní potravín sa môžu použiť tieto produkty a látky:
…
f)
minerály (vrátane stopových prvkov), vitamíny, aminokyseliny a mikroživiny, pod podmienkou, že:
i)
ich použitie v potravinách určených na bežnú konzumáciu sa ‚vyžaduje priamo zákonom‘ v tom zmysle, že sa vyžaduje priamo v ustanoveniach práva Únie alebo v ustanoveniach vnútroštátneho práva zlučiteľných s právom Únie, s tým dôsledkom, že uvedené potraviny sa v prípade, že do nich nie sú pridané uvedené minerály, vitamíny, aminokyseliny alebo mikroživiny, nemôžu vôbec umiestňovať na trh ako potraviny určené na bežnú konzumáciu; alebo
ii)
pokiaľ ide o potraviny, ktoré sa umiestňujú na trh s tým, že majú osobitné vlastnosti alebo účinky vo vzťahu k zdraviu alebo výžive alebo vo vzťahu k potrebám špecifických skupín spotrebiteľov:
–
v produktoch uvedených v článku 1 ods. 1 písm. a) a b) nariadenia [(EÚ) č. 609/2013 (
10
)] ich použitie je povolené podľa uvedeného nariadenia a aktov prijatých na základe jeho článku 11 ods. 1… pre dotknuté produkty, alebo
–
v produktoch upravených smernicou [2006/125/ES (
11
)] je ich použitie povolené uvedenou smernicou.“
F.
Nariadenie (EÚ) 2020/1693
27.
Odôvodnenie 7 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/1693 z 11. novembra 2020, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/848 o ekologickej poľnohospodárskej výrobe a označovaní produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby, pokiaľ ide o dátum začatia jeho uplatňovania a určité ďalšie dátumy uvedené v danom nariadení (
12
), uvádza:
„Pandémia ochorenia COVID‑19 a s ňou súvisiaca kríza v oblasti verejného zdravia predstavujú bezprecedentnú výzvu… pre tretie krajiny a pre prevádzkovateľov pôsobiacich v tretích krajinách. V prípade tretích krajín, ktoré boli uznané za rovnocenné podľa článku 33 ods. 2 nariadenia [č. 834/2007], je preto vhodné predĺžiť dátum skončenia platnosti ich uznania o jeden rok do 31. decembra 2026, aby takéto tretie krajiny mali dostatok času na zmenu svojho štatútu, a to buď uzavretím obchodnej dohody s Úniou alebo prostredníctvom úplného súladu ich prevádzkovateľov s nariadením [2018/848] bez zbytočných narušení obchodu s produktmi ekologickej poľnohospodárskej výroby.“
28.
Článok 1 bod 2 tohto nariadenia stanovuje:
„Nariadenie [2018/848] sa mení takto:
2.
V článku 48 ods. 1 druhom pododseku sa dátum _31. decembra 2025‘ nahrádza dátumom _31. decembra 2026‘.“
G.
Delegované nariadenie (EÚ) 2021/1342
29.
Odôvodnenie 3 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2021/1342 z 27. mája 2021, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/848 o pravidlá týkajúce sa informácií, ktoré majú zasielať tretie krajiny a štátne inšpekčné organizácie a súkromné inšpekčné organizácie na účely dohľadu nad ich uznaním podľa článku 33 ods. 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 v prípade dovezených produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby, a opatrení, ktoré sa majú prijať pri výkone uvedeného dohľadu (
13
), uvádza:
„Keď sa produkty ekologickej poľnohospodárskej výroby, dovážané do Únie v rámci uvedených dovozných schém, umiestňujú na trh Únie do konca [prechodných období uvedených v odôvodneniach 1 a 2], musia sa vyrábať v súlade s pravidlami výroby a podliehať kontrolným mechanizmom rovnocenným s tými, ktoré sú stanovené v nariadení [č. 834/2007], ako aj v súlade s príslušnými vykonávacími pravidlami stanovenými v nariadeniach Komisie [č. 889/2008] a [č. 1235/2008].“
30.
Článok 1 tohto delegovaného nariadenia stanovuje:
„1.   Výročná správa, ktorú má v súlade s článkom 48 ods. 2 nariadenia[2018/848] zasielať Komisii do 31. marca každého roka tretia krajina uvedená v článku 48 ods. 1 uvedeného nariadenia a zaradená do zoznamu stanoveného vykonávacím nariadením, ktoré sa má prijať podľa článku 48 ods. 3 nariadenia [2018/848]…, musí obsahovať:
…
d)
akékoľvek aktualizácie výrobných noriem uplatňovaných v tretej krajine, ktoré sú posúdené ako rovnocenné s pravidlami výroby uvedenými v hlavách III a IV nariadenia [č. 834/2007];
e)
akékoľvek aktualizácie kontrolných opatrení uplatňovaných v tretej krajine, pri ktorých je posúdené, že majú rovnocennú účinnosť ako tie, ktoré sú uvedené v hlave V nariadenia [č. 834/2007], a potvrdenie, že takéto kontrolné opatrenia sa trvalo a účinne uplatňovali;
…
6.   Ak Komisia dostane od členského štátu oznámenie, v ktorom ju informuje o odôvodnenom podozrení z nezrovnalosti alebo porušenia predpisov, pokiaľ ide o súlad dovážaných produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby s požiadavkami stanovenými v nariadení [č. 834/2007] a výrobnými normami a kontrolnými opatreniami prijatými ako rovnocenné na základe vykonaného posúdenia, oznámi to príslušnému orgánu tretej krajiny. Uvedený príslušný orgán vyšetrí pôvod podozrenia z nezrovnalosti alebo porušenia predpisov a do 30 kalendárnych dní od oznámenia Komisie informuje Komisiu a dotknutý členský štát o výsledku vyšetrovania a o prijatých opatreniach.“
III. Skutkový stav sporu vo veci samej a prejudiciálne otázky
31.
Herbaria je výrobcom produktu „Blutquick“, zmesi ovocných štiav s bylinnými výťažkami, ktoré pochádzajú z ekologickej poľnohospodárskej výroby. Do tohto nápoja, ktorý sa uvádza na trh ako potravinový doplnok, sú pridané vitamíny nerastlinného pôvodu a glukónan železnatý. Na obale je uvedené logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie, vnútroštátne logo bioproduktu, ako aj odkaz na to, že zložky pochádzajú z „kontrolovaného ekologického poľnohospodárstva“.
32.
Rozhodnutím z 18. januára 2012 Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft (Bavorský krajinský úrad pre poľnohospodárstvo, Nemecko) okrem iného nariadil spoločnosti Herbaria, aby do 1. decembra 2012 odstránila odkaz na ekologickú poľnohospodársku výrobu chránený podľa článku 23 č. 834/2007, uvádzaný pri označovaní, reklame a uvádzaní produktu „Blutquick“ na trh, z dôvodu, že podľa ustanovení tohto nariadenia a článku 27 ods. 1 písm. f) nariadenia 889/2008 sa vitamíny a minerály môžu pridávať do spracovaných produktov označených ako „ekologické“ len vtedy, ak ich použitie vyžaduje zákon. Podľa Bavorského krajinského úradu pre poľnohospodárstvo to v prípade produktu „Blutquick“ tak nie je.
33.
Herbaria podala proti tomuto rozhodnutiu žalobu na Verwaltungsgericht München (Správny súd Mníchov, Nemecko), ktorý položil Súdnemu dvoru prejudiciálne otázky týkajúce sa výkladu tohto článku 27 ods. 1 písm. f).
34.
Verwaltungsgericht München (Správny súd Mníchov) po tom, ako dostal odpoveď na tieto otázky prostredníctvom rozsudku Herbaria I, žalobu spoločnosti Herbaria zamietol.
35.
Odvolanie proti tomuto rozhodnutiu bolo zamietnuté rozsudkom z 29. júla 2021, proti ktorému Herbaria podala opravný prostriedok „Revision“ na Bundesverwaltungsgericht (Spolkový správny súd, Nemecko), vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania. Tento súd zastáva názor, že nariadenie č. 834/2007 už nie je uplatniteľné ratione temporis, keďže bolo nahradené nariadením 2018/848.
36.
Herbaria už nespochybňuje, že z dôvodu pridania vitamínov a glukónanu železnatého nariadenie 2018/848 zakazuje odkaz na ekologickú poľnohospodársku výrobu pri uvádzaní produktu „Blutquick“ na trh. Podľa jej výkladu tohto nariadenia sa však rovnaký zákaz nevzťahuje na produkt dovážaný zo Spojených štátov, ktorý má rovnaké vlastnosti.
37.
Podľa názoru spoločnosti Herbaria sa totiž v nadväznosti na dohodu o rovnocennosti uzavretú medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi môžu produkty konkurujúce produktu „Blutquick“ pochádzajúce zo Spojených štátov uvádzať na trh v Únii ako produkty ekologickej poľnohospodárskej výroby s logom ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie pod jedinou podmienkou, že sú v súlade s pravidlami ekologickej poľnohospodárskej výroby platnými v Spojených štátoch, a teda aj v prípade, keď nespĺňajú všetky pravidlá ekologickej poľnohospodárskej výroby vyžadované právom Únie. To predstavuje nerovnosť zaobchádzania v rozpore s článkom 20 Charty.
38.
Spolková krajina Bavorsko zastáva názor, že výklad nariadenia 2018/848 podaný spoločnosťou Herbaria je nesprávny a že v skutočnosti produkt pochádzajúci zo Spojených štátov môže byť označený logom ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie len vtedy, ak je v súlade s pravidlami výroby stanovenými v tomto nariadení. Neexistuje teda nijaké rozdielne zaobchádzanie.
39.
Vnútroštátny súd má pochybnosti v prvom rade o tom, či za okolností sporu vo veci samej môže byť produkt dovážaný zo Spojených štátov označený logom ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie, aj keď nie je vo všetkých aspektoch v súlade s požiadavkami stanovenými v nariadení 2018/848.
40.
Ďalej, ak by to tak skutočne bolo, vnútroštátny súd sa pýta, či by to nepredstavovalo nerovnosť zaobchádzania zakázanú článkom 20 Charty, a prípadne či by takáto nerovnosť zaobchádzania mohla byť odôvodnená vzhľadom na uznanie rovnocennosti predmetných produktov alebo uľahčením obchodu.
41.
Nakoniec vnútroštátny súd usudzuje, že táto otázka vzniká podobne aj v súvislosti s odkazom na ekologickú poľnohospodársku výrobu podľa článku 30 ods. 1 nariadenia 2018/848, ktorého používanie bolo spoločnosti Herbaria taktiež zakázané.
42.
Podľa vnútroštátneho súdu totiž v prípade, keď dva podniky vyrábajú tú istú spracovanú potravinu, ktorá je v súlade s rovnocennými pravidlami výroby a kontroly tretej krajiny uznanej v súlade s článkom 48 ods. 1 nariadenia 2018/848, ale z dôvodu pridania určitých zložiek nespĺňa požiadavky stanovené v článku 16 ods. 1 tohto nariadenia v spojení s časťou IV bodom 2.2.2 písm. f) prílohy II k uvedenému nariadeniu, a tieto dva podniky chcú uvádzať na trh v Únii príslušné produkty označené odkazom na ekologickú poľnohospodársku výrobu, existuje v tomto ohľade, ak sa tieto situácie považujú v zásade za porovnateľné, nerovnosť zaobchádzania v zmysle článku 20 Charty. Zatiaľ čo podnik vyrábajúci v Únii nemôže podľa článku 30 ods. 1 druhej vety nariadenia 2018/848 označiť svoj výrobok pri uvádzaní na trh v Únii odkazom na ekologickú poľnohospodársku výrobu, podnik so sídlom v tretej krajine uznanej v súlade s článkom 48 tohto nariadenia môže svoj produkt označiť týmto odkazom. Vyplýva to zo skutočnosti, že podľa článku 45 ods. 1 písm. b) bodu iii) nariadenia 2018/848 možno produkt, na ktorý sa vzťahuje toto nariadenie, dovážať z tretej krajiny na účely jeho umiestnenia na trh v Únii ako produkt ekologickej poľnohospodárskej výroby, ak, okrem iných podmienok, pochádza z tretej krajiny, ktorá je uznaná v súlade s článkom 48 uvedeného nariadenia, a je v súlade s rovnocennými pravidlami výroby a kontroly danej tretej krajiny, čo je prípad produktu rovnocenného s produktom „Blutquick“, ktorý sa môže uvádzať na trh v Spojených štátoch pod označením „organický“, hoci doň boli pridané výživové vitamíny a minerály.
43.
Za týchto podmienok Bundesverwaltungsgericht (Spolkový správny súd) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:
„1.
Má sa článok 33 ods. 1 nariadenia 2018/848 vykladať v tom zmysle, že logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie sa môže použiť pre spracovanú potravinu, ktorá sa za podmienok stanovených v článku 45 ods. 1 tohto nariadenia dováža na účely svojho umiestnenia na trh v Únii ako produkt ekologickej poľnohospodárskej výroby, ale ktorá, keďže okrem rastlinných produktov obsahuje aj minerály a vitamíny nerastlinného pôvodu, nespĺňa požiadavky stanovené v článku 16 ods. 1 uvedeného nariadenia v spojení s časťou IV bodom 2.2.2. prílohy II k tomuto nariadeniu?
2.
V prípade kladnej odpovede na prvú otázku: Vyplýva z článku 20 Charty, že logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie sa môže použiť pre spracovanú potravinu, keď táto potravina pochádza z Únie a je v súlade s rovnocennými pravidlami výroby a kontroly tretej krajiny, ktorá je uznaná v súlade s článkom 48 ods. 1 nariadenia 2018/848, ale nespĺňa požiadavky stanovené v článku 16 ods. 1 tohto nariadenia v spojení s časťou IV bodom 2.2.2 písm. f) prílohy II k uvedenému nariadeniu?
3.
Vyplýva z článku 20 Charty, že takú spracovanú potravinu pochádzajúcu z Únie možno označiť pojmami odkazujúcimi na ekologickú poľnohospodársku výrobu podľa článku 30 ods. 1 nariadenia 2018/848 bez toho, aby sa použilo logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie?“
44.
Písomné pripomienky predložili Herbaria, spolková krajina Bavorsko a Komisia. Spolu s Radou Európskej únie a Európskym parlamentom sa tiež zúčastnili na pojednávaní, ktoré sa konalo 18. marca 2024 a počas ktorého odpovedali na otázky na ústne zodpovedanie položené Súdnym dvorom.
IV. Analýza
45.
Predtým, ako odpoviem na otázky položené vnútroštátnym súdom, by som chcel pripomenúť, že Herbaria nespochybňuje, že „Blutquick“ nemôže byť označený logom ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie na základe uplatnenia právnej úpravy Únie.
46.
Súdny dvor totiž v rozsudku Herbaria I rozhodol, že „článok 27 ods. 1 písm. f) nariadenia č. 889/2008 sa má vykladať tak, že používanie látky uvedenej v tomto ustanovení je právnymi predpismi schválené len pod podmienkou, že právny predpis Únie alebo vnútroštátny právny predpis, ktorý je s ním zlučiteľný, priamo stanovuje pridávanie uvedenej látky do potraviny, ak sa má vôbec uviesť na trh“. Doplnil, že „v zmysle tohto ustanovenia nie je používanie takejto látky právnymi predpismi schválené, ak sa potravina uvádza na trh ako potravinový doplnok, s výživovým alebo zdravotným tvrdením alebo ako potravina na osobitný výživový účel, aj keď to implikuje, že na účely dodržania ustanovení týkajúcich sa zapracovania látok do potravín, ktoré sú uvedené“ v určitých právnych predpisoch Únie, „musí takáto potravina obsahovať určité množstvo predmetnej látky“ (
14
).
47.
Hoci bol rozsudok Herbaria I vydaný na základe nariadenia č. 834/2007, zostáva aktuálny aj po prijatí nariadenia 2018/848, keďže článok 16 ods. 1 a časť IV bod 2.2.2 písm. f) bod i) prílohy II k tomuto nariadeniu zakazujú pridávanie minerálov, vitamínov, aminokyselín a mikroživín, pokiaľ sa ich použitie v potravinách nevyžaduje priamo zákonom, teda v ustanoveniach práva Únie alebo v ustanoveniach vnútroštátneho práva zlučiteľných s právom Únie. Aj na základe uvedeného nariadenia tak Herbaria stále nemôže označovať produkt „Blutquick“, ktorý obsahuje vitamíny nerastlinného pôvodu a glukónan železnatý nepochádzajúce z ekologického poľnohospodárstva, logom ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie.
48.
Herbaria už vo svojich písomných pripomienkach v rámci konania, ktoré viedlo k vydaniu rozsudku Herbaria I, poukázala na riziko narušenia rovnosti medzi produktom „Blutquick“ a konkurenčným produktom pochádzajúcim zo Spojených štátov, ktorý podľa jej názoru môže používať logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie. Generálna advokátka Sharpston vo svojich návrhoch vyjadrila názor, že Súdny dvor nemá odpovedať na túto otázku, keďže vnútroštátny súd takúto otázku nepoložil (
15
). Súdny dvor sa riadil rovnakými úvahami a na túto problematiku, ktorú vnútroštátny súd nenastolil, neodpovedal (
16
).
49.
Herbaria s cieľom získať právo používať logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie aj pri nedodržaní právnych predpisov Únie týkajúcich sa ekologickej poľnohospodárskej výroby pred vnútroštátnym súdom opätovne namietala nerovnosť zaobchádzania s produktom „Blutquick“ a s produktom dovážaným z tretej krajiny (Spojené štáty) uznanej v súlade s článkom 48 nariadenia 2018/848 na účely rovnocennosti podľa článku 33 ods. 2 nariadenia 834/2007, ktorý môže používať logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie.
50.
Inak povedané, Herbaria zakladá svoju argumentáciu na istote, že toto logo sa môže používať pre takýto americký produkt a že „Blutquick“ je vystavený nerovnosti zaobchádzania, keďže ho nemožno označiť uvedeným logom, hoci spĺňa americké normy pre ekologickú poľnohospodársku výrobu.
A.
O prvej prejudiciálnej otázke
51.
Svojou prvou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta Súdneho dvora, či môže byť logom ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie označený produkt dovážaný podľa postupu stanoveného v článku 45 ods. 1 nariadenia 2018/848, ktorý však nespĺňa požiadavky článku 16 ods. 1 tohto nariadenia v spojení s časťou IV bodom 2.2.2 písm. f) bodom i) prílohy II k uvedenému nariadeniu.
52.
Na účely odpovede na túto otázku treba určiť jednak, aký je uplatniteľný dovozný režim, a jednak, ktoré nariadenie je uplatniteľné na tento druh dovážaného produktu.
53.
Po prvé, pokiaľ ide o uplatniteľný dovozný režim, článok 45 ods. 1 nariadenia 2018/848, na ktorý sa nás vnútroštátny súd pýta, stanovuje tri dovozné mechanizmy podrobne opísané v odseku 1 písm. b) tohto článku. Prvý sa týka produktov, ktoré sú v súlade s kapitolami tohto nariadenia týkajúcimi sa cieľov a zásad ekologickej poľnohospodárskej výroby, pravidiel výroby a označovania (súlad produktu) (
17
). Druhý sa týka produktov pochádzajúcich z tretích krajín, ktoré Únia na základe obchodnej dohody uznala ako krajiny so systémom výroby spĺňajúcim rovnaké ciele a zásady uplatňovaním pravidiel, ktorými sa zabezpečuje rovnaká úroveň zaistenia zhody ako pravidlami Únie (rovnocennosť na základe obchodnej dohody) (
18
). Tretí sa týka produktov, ktoré sú v súlade s rovnocennými pravidlami výroby a kontroly tretej krajiny jednostranne uznanej Komisiou v súlade s článkom 48 uvedeného nariadenia (
19
). Tento posledný mechanizmus zodpovedá mechanizmu zavedenému článkom 33 ods. 2 nariadenia č. 834/2007 (jednostranná rovnocennosť podľa nariadenia č. 834/2007).
54.
Herbaria tvrdí, že dovoz amerických produktov sa riadi obchodnou dohodou, a teda patrí do pôsobnosti článku 45 ods. 1 písm. b) bodu ii) nariadenia 2018/848.
55.
Je síce pravda, že došlo k výmene listov medzi United States Department of Agriculture (Ministerstvo poľnohospodárstva Spojených štátov) a Komisiou, tá sa však uskutočnila v rámci uverejnenia, 15. februára 2012 v Úradnom vestníku Európskej únie, vykonávacieho nariadenia č. 126/2012, ktorým sa zmenilo nariadenie Komisie č. 1235/2008 s cieľom doplniť Spojené štáty do zoznamu uvedeného v prílohe III k tomuto nariadeniu ako tretiu krajinu, ktorej systém výroby spĺňa zásady a pravidlá výroby, ktoré sú rovnocenné so zásadami a pravidlami výroby stanovenými v hlavách II, III a IV nariadenia č. 834/2007 a ktorých kontrolné opatrenia sú rovnocenne účinné s opatreniami uvedenými v hlave V tohto nariadenia. Vykonávacie nariadenie č. 126/2012 nadobudlo účinnosť 1. júna 2012.
56.
V skutočnosti sa teda povolenie dovozu produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby pochádzajúcich zo Spojených štátov ako produktov pochádzajúcich z tretej krajiny s rovnocennými pravidlami výroby a kontroly uskutočnilo na základe článku 33 ods. 2 nariadenia č. 834/2007, teda na základe rovnocennosti jednostranne uznanej Komisiou. To potvrdzuje aj Komisia vo svojej správe vypracovanej podľa článku 49 nariadenia 2018/848 (
20
).
57.
Po druhé, pokiaľ ide o právny režim uplatniteľný na dovážaný produkt, hoci niet pochýb o tom, že na produkty Únie sa v súčasnosti uplatňuje nariadenie 2018/848 a na to, aby „Blutquick“ mohol používať logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie, musí spĺňať požiadavky tohto nariadenia, v prípade produktov dovážaných z tretích krajín, ktorých pravidlá výroby a kontroly sú uznané za rovnocenné, je odpoveď menej jasná.
58.
Nariadenie č. 834/2007, hoci bolo zrušené nariadením 2018/848, sa totiž naďalej uplatňuje na účely dokončenia preskúmania nevybavených žiadostí tretích krajín (
21
). V článku 58 tohto nariadenia sa potvrdzuje, že zrušené nariadenie č. 834/2007 sa uplatňuje na preskúmanie žiadostí tretích krajín, ktoré boli predložené podľa článku 33 ods. 2 tohto nariadenia a ktoré sú nevybavené k 17. júnu 2018.
59.
V odôvodnení 3 delegovaného nariadenia 2021/1342 sa výslovne poukazuje na potrebu, aby sa produkty ekologickej poľnohospodárskej výroby dovážané v rámci dovoznej schémy stanovenej v článku 48 ods. 1 nariadenia 2018/848 do konca prechodného obdobia vyrábali v súlade s pravidlami výroby a podliehali kontrolným mechanizmom rovnocenným s tými, ktoré sú stanovené v nariadení č. 834/2007. Rovnako tak sa v článku 1 ods. 1 písm. d) a e) tohto delegovaného nariadenia odkazuje na rovnocennosť s pravidlami výroby a kontroly stanovenými nariadením č. 834/2007.
60.
Váhanie môže v skutočnosti vyplývať z rozdielneho znenia článku 33 ods. 2 nariadenia č. 834/2007, v ktorom sa vytvára tento mechanizmus jednostrannej rovnocennosti pre tretie krajiny, a článku 45 ods. 1 písm. b) bodu iii) nariadenia 2018/848, v ktorom sa tento mechanizmus preberá.
61.
Zatiaľ čo totiž článok 33 ods. 2 nariadenia č. 834/2007 stanovuje, že „Komisia môže… uznať tretie krajiny, ktorých systém výroby spĺňa zásady a pravidlá výroby, ktoré sú rovnocenné so zásadami a pravidlami výroby stanovenými v hlavách II[ (
22
)], III[ (
23
)] a IV[ (
24
)] a ktorých kontrolné opatrenia sú rovnocenne účinné s opatreniami uvedenými v hlave V[ (
25
)], a môže zostaviť zoznam týchto krajín“, článok 45 ods. 1 písm. b) bod iii) nariadenia 2018/848 uvádza, že „produkt je v súlade s rovnocennými pravidlami výroby a kontroly uvedenej tretej krajiny“.
62.
Na prvý pohľad sa zdá, že rozsah rovnocennosti požadovanej týmito dvoma článkami si navzájom nezodpovedá, keďže článok 45 nariadenia 2018/848 výslovne neodkazuje na pravidlá týkajúce sa označovania.
63.
Tento rozdiel v znení, ktorý možno vysvetliť tým, že táto časť článku 45 ods. 1 písm. b) bodu iii) nariadenia 2018/848 vyplýva z pozmeňujúceho návrhu Parlamentu (
26
), však nemôže viesť k odlišnému výkladu uvedených dvoch článkov, pokiaľ ide o rovnocennosť. V prvom znení sú totiž pravidlá označovania obsiahnuté v zásadách a pravidlách výroby. Preto, keď sa v článku 45 ods. 1 písm. b) bode iii) nariadenia 2018/848 hovorí o pravidlách výroby, v rozpore s tým, čo tvrdí Komisia vo svojich písomných pripomienkach, to zahŕňa aj pravidlá označovania.
64.
Na účely odpovede na prvú prejudiciálnu otázku považujem za potrebné rozlišovať medzi prípadom, keď je produkt v súlade s požiadavkami nariadenia 2018/848 (
27
), a ďalšími dvomi prípadmi dovozu, v ktorých sa využíva mechanizmus rovnocennosti na základe obchodnej dohody (
28
) alebo nariadenia č. 834/2007 (
29
).
65.
Pokiaľ ide o produkty, ktoré sú v súlade s požiadavkami nariadenia 2018/848, používaniu loga ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie nič nebráni, keďže v článku 33 ods. 1 tohto nariadenia sa uvádza, že toto logo sa môže používať pri označovaní, prezentácii a v reklame produktov, ktoré sú v súlade s týmto nariadením.
66.
Pokiaľ ide o produkty dovážané v rámci rovnocennosti na základe obchodnej dohody alebo podľa nariadenia č. 834/2007, hoci sa na používanie loga ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie vzťahuje v prípade prvých z týchto produktov článok 33 ods. 1 nariadenia 2018/848 a v prípade druhých z týchto produktov článok 25 nariadenia č. 834/2007 (
30
), pričom v znení týchto dvoch článkov sa odkazuje na súlad s požiadavkami stanovenými v príslušnom nariadení, navrhujem zaoberať sa otázkou výkladu uvedených dvoch článkov spoločne. Takýto postup je o to odôvodnenejší, že hoci má jednostranný systém rovnocennosti podľa nariadenia č. 834/2007 platiť do 31. decembra 2026 (
31
), má byť nahradený novým systémom rovnocennosti založeným na obchodnej dohode, keďže Rada poskytla Komisii svoje usmernenia na účely uzatvorenia týchto dohôd (
32
) a výklad prijatý pre jeden z nich sa bude uplatňovať aj na druhý z nich z dôvodu totožnosti použitých znení.
67.
Keďže logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie sa môže používať len pri označovaní, prezentácii a v reklame produktov, ktoré sú v súlade s príslušným nariadením, doslovný výklad znenia článku 33 ods. 1 nariadenia 2018/848 a článku 25 nariadenia č. 834/2007 vedie k vyhradeniu používania tohto loga pre produkty spĺňajúce súlad (a nie rovnocenné produkty).
68.
Ak by platil tento výklad, toto logo by bolo koncipované podobne ako napríklad označenie CE alebo environmentálna značka EÚ, ktoré sú značkami zhody s harmonizačnými pravidlami Únie, založenými na zhode výrobku s týmito pravidlami.
69.
Označenie CE je totiž jediným označením, ktorým sa potvrdzuje zhoda výrobku s platnými požiadavkami harmonizačných právnych predpisov Únie týkajúcich sa umiestnenia tohto označenia (
33
). Umiestnenie označenia CE na výrobok znamená, že výrobca oznamuje, že berie na seba zodpovednosť za to, že výrobok spĺňa platné požiadavky ustanovené v harmonizačných právnych predpisoch Únie týkajúcich sa umiestnenia tohto označenia (
34
). Výrobky z tretích krajín, ktoré vstupujú na trh Únie, musia spĺňať všetky uplatniteľné požiadavky Únie (
35
).
70.
Pokiaľ ide o environmentálnu značku EÚ (
36
), tá je síce dobrovoľná, môže sa však používať len v súvislosti s produktmi, ktoré spĺňajú kritériá pre environmentálnu značku EÚ platné pre príslušné produkty a pre ktoré sa environmentálna značka EÚ udelila (
37
). V prípade, že produkt pochádza z tretej krajiny, žiadosť o udelenie tejto značky sa predkladá príslušným orgánom ktoréhokoľvek členského štátu, v ktorom sa produkt má uviesť alebo bol uvedený na trh (
38
). Pre produkty dovážané do Únie neexistujú odlišné kritériá na udelenie uvedenej značky.
71.
Doslovný výklad článku 33 ods. 1 nariadenia 2018/848 a článku 25 nariadenia č. 834/2007, ktorý by vyhradil logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie len pre produkty, ktoré sú v súlade s príslušným nariadením, by mohol byť odôvodnený, aj keď existujú dovážané produkty, ktoré nespĺňajú súlad, ale dodržiavajú právnu úpravu ekologickej poľnohospodárskej výroby krajiny pôvodu.
72.
Článok 25 ods. 2 nariadenia č. 834/2007 a článok 33 ods. 5 nariadenia 2018/848 totiž stanovujú, že na označení, pri prezentácii a v reklame produktov, ktoré sú v súlade s príslušným nariadením, možno používať vnútroštátne logá a súkromné logá a že používanie loga ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie je v prípade produktov dovezených z tretích krajín dobrovoľné (
39
). V záujme harmonizácie a prehľadnosti pre spotrebiteľa nachádzajúceho sa na území Únie by sa teda mohla zvážiť možnosť, aby sa v prípade dovozu na základe rovnocennosti tieto vnútroštátne alebo súkromné logá, ktoré potvrdzujú, že sú dodržané vnútroštátne alebo súkromné predpisy, s ktorými musia byť dovážané produkty v súlade v krajine pôvodu, akceptovali v rámci Únie na základe vzájomného uznávania, ale logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie by bolo vyhradené pre produkty, ktoré sú v súlade s požiadavkami príslušného nariadenia.
73.
Navyše toto vzájomné uznávanie spolu s používaním loga ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie vyhradeným pre produkty spĺňajúce súlad by nebolo v rozpore s ustanoveniami Dohody o technických prekážkach obchodu (
40
), keďže zakázané sú len technické predpisy (
41
), normy (
42
) a postupy na posudzovanie zhody (
43
), ktoré zabezpečujú menej priaznivé zaobchádzanie s dovážanými výrobkami v porovnaní s domácimi výrobkami. V prejednávanej veci sa pritom nesťažuje dovozca na menej priaznivé zaobchádzanie, ale výrobca z Únie sa sťažuje na priaznivejšie zaobchádzanie s dovážaným produktom.
74.
Teleologický výklad môže tiež viesť k vyhradeniu používania loga ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie len pre produkty, ktoré sú v súlade s príslušným nariadením. Tak v nariadení č. 834/2007, ako aj v nariadení 2018/848 sa totiž zdôrazňuje potreba dôvery spotrebiteľa v ekologickú poľnohospodársku výrobu, pokiaľ ide o označovanie a transparentnosť (
44
).
75.
Aj keď je tento doslovný aj teleologický výklad lákavý, predsa len je v rozpore so zámerom normotvorcu Únie jasne vyjadreným v rôznych dokumentoch a najmä v prípravných prácach k nariadeniu 2018/848.
76.
Už v roku 2004 sa totiž v nariadení (ES) č. 392/2004 (
45
) uvádzalo, že logo, ktoré udáva, že výrobky spadajú pod systém inšpekcie ustanovený právnou úpravou Spoločenstva, sa môže používať pre výrobky dovážané z tretích krajín (
46
). V tom istom roku Komisia v Európskom akčnom pláne pre ekologické potraviny a poľnohospodárstvo (
47
) v akcii 19, ktorej cieľom bolo urýchliť úsilie na zahrnutie tretích krajín do zoznamu rovnocennosti vrátane overenia na mieste, plánovala ponúknuť všetkým výrobkom dovezeným na základe rovnocennosti prístup k logu Spoločenstva. Toto stanovisko potvrdila v prílohe k tomuto akčnému plánu, keď uviedla, že cieľom akcie 19 je rozsiahlejšie používanie loga na dovážaných výrobkoch (
48
).
77.
V roku 2014 Komisia v štúdii o vplyve návrhu nariadenia, ktoré sa malo stať nariadením 2018/848, po podrobnom opísaní rôznych dovozných režimov na základe súladu alebo rovnocennosti uviedla, že všetky dovážané produkty by mohli byť označené logom ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie (
49
).
78.
Je teda zrejmé, že existuje alebo existovalo viacero dovozných režimov, jeden založený na súlade, ostatné na rovnocennosti, ale všetky majú alebo mali za účel umožniť používanie loga ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie.
79.
V tomto zmysle sa súlad chápe nielen ako súlad s pravidlami Únie, ale aj ako súlad s pravidlami príslušnej obchodnej dohody, tretej krajiny alebo inšpekčnej organizácie, ktoré boli uznané za rovnocenné. V dôsledku toho treba článok 25 ods. 1 nariadenia č. 834/2007 a článok 33 ods. 1 nariadenia 2018/848 v rozsahu, v akom sa v nich uvádza súlad s požiadavkami príslušného nariadenia, chápať tak, že vyžadujú súlad s pravidlami výroby a kontroly uznanými za rovnocenné s pravidlami výroby a kontroly stanovenými v príslušnom nariadení.
80.
V tejto voľbe normotvorcu Únie nechýbajú ani informácie pre spotrebiteľa.
81.
Hoci je totiž logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie rovnaké pre všetky dovážané aj nedovážané produkty ekologickej poľnohospodárskej výroby, údaje povinne uvádzané spolu s týmto logom sa líšia v závislosti od pôvodu suroviny a miesta kontroly dodržiavania noriem ekologickej poľnohospodárskej výroby.
82.
V článku 24 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 834/2007 a v článku 32 ods. 2 nariadenia 2018/848 sa tak uvádza, že ak sa používa logo, v rovnakom zornom poli sa musí uviesť údaj o mieste produkcie surovín, a to podľa potreby v jednej z týchto podôb: „Poľnohospodárstvo EÚ“, „Poľnohospodárstvo mimo EÚ“ alebo „Poľnohospodárstvo EÚ/mimo EÚ“.
83.
Rovnako tak v časti B bode 1 prílohy XI k nariadeniu č. 889/2008 [zmenenému nariadením Komisie (EÚ) č. 271/2010 z 24. marca 2010 (
50
)], ktorým sa implementovalo nariadenie č. 834/2007, ako aj v bode 2 písm. a) prílohy V k nariadeniu 2018/848 sa stanovuje, že spolu s logom sa uvádza číselný kód, ktorého prvé dve písmená zodpovedajú kódu krajiny, v ktorej sa uskutočňujú kontroly súladu.
84.
Preskúmaním loga a povinných údajov je teda možné zistiť na jednej strane, že suroviny produktov označených logom ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie spolu s údajom „Poľnohospodárstvo EÚ“ boli vypestované v súlade s normami Únie, a na druhej strane, že pravidlá ekologickej poľnohospodárskej výroby krajiny uvedenej v kóde krajiny boli skontrolované, pričom príslušnou štátnou inšpekčnou organizáciou alebo súkromnou inšpekčnou organizáciou je tá organizácia, ktorej podlieha prevádzkovateľ, ktorý vykonal poslednú operáciu výroby alebo prípravy (
51
).
85.
Na produkte, ktorý konkuruje produktu „Blutquick“, sú tak uvedené tieto povinné údaje: „US“ a „Poľnohospodárstvo mimo EÚ“. Keby mal „Blutquick“ povolenie používať logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie, musel by byť označený logom spolu s údajmi „DE“ a Poľnohospodárstvo EÚ“.
86.
Herbaria na pojednávaní poukázala na prípad výrobku vyrobeného zo surovín vyprodukovaných v Únii, ktorý sa vyváža do Spojených štátov na spracovanie v tejto krajine. Ak je takýto spracovaný produkt v súlade s americkými pravidlami ekologickej poľnohospodárskej výroby, môže pri dovoze do Únie získať logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie. Toto logo je však doplnené údajmi „US“ a „Poľnohospodárstvo EÚ“.
87.
Zdá sa mi, že práve v tejto fáze odôvodnenia je potrebné preskúmať otázku platnosti predmetnej právnej úpravy. Táto otázka bola nastolená na pojednávaní v nadväznosti na otázku na ústne zodpovedanie, ktorú položila sudkyňa spravodajkyňa v súvislosti s článkom 45 ods. 1 písm. b) bodom iii) nariadenia 2018/848, a viedla k vstupu Parlamentu a Rady do konania.
88.
Pre úplnosť treba pripomenúť, že normotvorca Únie disponuje v oblasti SPP širokou mierou voľnej úvahy, ktorá zodpovedá politickej zodpovednosti, ktorú jej priznávajú články 40 a 43 ZFEÚ, a že Súdny dvor viackrát rozhodol, že iba zjavná neprimeranosť opatrenia, ktoré bolo vydané v tejto oblasti, vo vzťahu k cieľu, ktorý chce príslušná inštitúcia dosiahnuť, môže mať vplyv na zákonnosť takého opatrenia (
52
).
89.
Je nesporné, že právna úprava uplatniteľná v prejednávanej veci patrí do pôsobnosti SPP. Deklarovaný cieľ tejto právnej úpravy v prospech ekologickej poľnohospodárskej výroby je dvojitý: na jednej strane zabezpečiť špecifický trh reagujúci na dopyt spotrebiteľa po produktoch ekologickej poľnohospodárskej výroby a na druhej strane dodávať verejne dostupné tovary prispievajúce k ochrane životného prostredia a k dobrým životným podmienkam zvierat, ako aj k rozvoju vidieka (
53
). Dovážanie produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby teda spĺňa tento dvojitý cieľ. Dovoz v rámci systému rovnocennosti tiež umožňuje rozvíjať trh s produktmi ekologickej poľnohospodárskej výroby a podporovať poľnohospodárstvo ohľaduplnejšie k životnému prostrediu mimo Únie.
90.
V nariadení č. 834/2007 a v nariadení 2018/848 sa ako ciele uvádzajú tiež dôvera spotrebiteľov (
54
) a spravodlivá hospodárska súťaž (
55
). Aj keď ide o dosiahnutie týchto cieľov, rovnako ako Rada a Parlament zastávam názor, že voľba normotvorcu Únie umožniť, aby produkty ekologickej poľnohospodárskej výroby dovážané za určitých podmienok boli označené logom ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie doplneným povinnými údajmi o pôvode surovín a krajine pôvodu kontroly súladu, umožňuje zabezpečiť správne informovanie spotrebiteľa a dostatočne spravodlivú hospodársku súťaž.
91.
Pokiaľ totiž ide o spravodlivú hospodársku súťaž, z prípravných prác k nariadeniu č. 834/2007 (
56
) okrem iného vyplýva, že normotvorca Únie dokonale poznal riziko nekalej hospodárskej súťaže, keďže viaceré delegácie kritizovali používanie systému rovnocennosti v medziach usmernení Codex Alimentarius (
57
) a vyjadrili obavy zo straty dôvery spotrebiteľov a oslabenia ich ochrany.
92.
Ako však bolo uvedené vyššie, informovanie spotrebiteľa je zabezpečené prítomnosťou loga ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie doplneného uvedenými povinnými údajmi.
93.
Hoci mohli byť zvolené aj iné metódy, zvolená metóda nemá zjavne neprimeranú povahu, ktorá ako jediná môže mať vplyv na zákonnosť normy.
94.
Okrem toho uznanie rovnocennosti vo vzťahu k tretím krajinám nie je ponechané na svojvôľu Komisie. Miera voľnej úvahy Komisie je totiž vymedzená článkom 33 ods. 2 nariadenia č. 834/2007 (
58
) a musí zohľadňovať usmernenia CAC/GL 32 Codex Alimentarius.
95.
V každom prípade normou, ktorej zákonnosť sa napáda, nie je článok 45 ods. 1 písm. b) bod iii) nariadenia 2018/848, ale vykonávacie nariadenie č. 126/2012, ktorým boli Spojené štáty doplnené na zoznam tretích krajín, ktorých systém je uznaný za rovnocenný, a to výlučne v rozsahu, v akom sa ním povolil dovoz produktov, do ktorých sa pridávajú vitamíny nerastlinného pôvodu a glukónan železnatý, ktoré nepochádzajú z ekologického poľnohospodárstva.
96.
Navrhujem teda odpovedať na prvú prejudiciálnu otázku vnútroštátneho súdu, ktorá sa týka produktov dovážaných v rámci rovnocennosti podľa nariadenia č. 834/2007 na základe uplatnenia článku 45 ods. 1 písm. b) bodu iii) nariadenia 2018/848, takto: článok 25 ods. 1 nariadenia č. 834/2007 sa má vykladať v tom zmysle, že logom ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie doplneným povinnými údajmi stanovenými v článku 24 tohto nariadenia možno označovať produkty dovážané z tretej krajiny na základe článku 45 ods. 1 písm. b) bodu iii), článku 48 ods. 1, ako aj článku 58 nariadenia 2018/848, pokiaľ sú tieto produkty v súlade s pravidlami výroby a kontroly tejto krajiny zapísanej na zozname uvedenom v prílohe III k nariadeniu č. 1235/2008.
B.
O druhej a tretej prejudiciálnej otázke
97.
Svojou druhou a treťou otázkou, ktoré je potrebné preskúmať spoločne, sa vnútroštátny súd pýta, či z článku 20 Charty vyplýva, že logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie alebo pojmy odkazujúce na ekologickú poľnohospodársku výrobu podľa článku 30 ods. 1 nariadenia 2018/848 sa môžu použiť pre spracovanú potravinu, keď pochádza z Únie a je v súlade s rovnocennými pravidlami výroby a kontroly tretej krajiny, ktorá je uznaná v súlade s článkom 48 ods. 1 tohto nariadenia, ale nespĺňa požiadavky stanovené v článku 16 ods. 1 uvedeného nariadenia v spojení s časťou IV bodom 2.2.2 písm. f) prílohy II k tomuto nariadeniu.
98.
Pokiaľ ide o produkt „Blutquick“, pripomínam, že na to, aby mohol používať logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie, musí spĺňať požiadavky novej právnej úpravy, t. j. nariadenia 2018/848.
99.
Pokiaľ ide o používanie pojmov odkazujúcich na ekologickú poľnohospodársku výrobu, článok 30 ods. 1 nariadenia 2018/848 vyhradzuje tento odkaz pre produkty vyrobené v súlade s týmto nariadením. Požadovaný súlad je rovnaký ako súlad požadovaný článkom 33 ods. 1 uvedeného nariadenia na používanie loga ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie. Pokiaľ ide o dodržiavanie zásady rovnosti, analýza teda musí byť rovnaká.
100.
Okrem toho, pokiaľ ide o dodržiavanie zásady rovnosti zakotvenej v článku 20 Charty základných práv, z ustálenej judikatúry Súdneho dvora vyplýva, že táto zásada vyžaduje, aby sa s porovnateľnými situáciami nezaobchádzalo rozdielne a aby sa s rozdielnymi situáciami nezaobchádzalo rovnako, pokiaľ takéto zaobchádzanie nie je objektívne odôvodnené (
59
).
101.
V prejednávanej veci, napriek tvrdeniam spoločnosti Herbaria, z pohľadu dodávateľa situácie nie sú porovnateľné a nezaobchádza sa s nimi rovnako. V každom prípade aj z pohľadu spotrebiteľa môže byť nerovnosť zaobchádzania odôvodnená.
102.
Ak sa totiž posudzuje porovnateľnosť situácií pred prístupom na trh, „Blutquick“ musí byť v súlade s pravidlami Únie, zatiaľ čo americký produkt musí byť v súlade s americkými pravidlami. Okrem toho tento súlad musí overiť príslušná inšpekčná organizácia dotknutej krajiny. Prístup na trh Únie je v prípade produktov Únie automatický, zatiaľ čo americké produkty sa musia dovážať za podmienok stanovených v článku 45 nariadenia 2018/848. Použitie loga ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie je v prípade amerického produktu len dobrovoľné. Dané situácie teda nie sú porovnateľné a možno s nimi zaobchádzať rozdielne.
103.
Bez ohľadu na to, ak sa posudzuje porovnateľnosť z pohľadu spotrebiteľa, oba výrobky sú naproti tomu porovnateľné, keďže oba obsahujú vitamíny nerastlinného pôvodu a glukónan železnatý, ktoré nepochádzajú z ekologického poľnohospodárstva. Právna úprava s nimi však nezaobchádza rovnako, keďže americký produkt je označený logom ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie s uvedením údajov o krajine pôvodu kontroly súladu „US“ a „Poľnohospodárstvo mimo EÚ“, zatiaľ čo „Blutquick“ nemôže byť označený týmto logom, dokonca ani s uvedením odlišných údajov. V dôsledku toho je zaobchádzanie z pohľadu spotrebiteľa rozdielne.
104.
Prípadná nerovnosť zaobchádzania je však odôvodnená nasledujúcimi skutočnosťami.
105.
Po prvé zosúladenie získania loga ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie v prípade produktov Únie s právnymi predpismi, ktoré sú uznané za rovnocenné, aj keď sa v určitých aspektoch líšia, by znamenalo, že právna úprava Únie v oblasti ekologického poľnohospodárstva by bola na území Únie zbavená akejkoľvek účinnosti.
106.
Po druhé táto právna úprava má priaznivé účinky nielen na spotrebiteľov, ktorí môžu konzumovať kvalitnejšie potraviny, ale aj na pôdu a životné prostredie Únie, ktorej ekologická poľnohospodárska výroba bude ohľaduplnejšia, z čoho budú mať prospech všetci obyvatelia Únie vrátane tých, ktorí nekonzumujú produkty ekologického poľnohospodárstva. Zabezpečuje teda ochranu spotrebiteľov a ochranu životného prostredia v súlade s článkami 37 a 38 Charty.
107.
Po tretie umožnenie dovozu produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby, a to aj na základe rovnocennosti, môže na jednej strane zvyšovať ponuku produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby pre spotrebiteľov a na druhej strane podporovať výrobné metódy šetrné k životnému prostrediu v iných zemepisných oblastiach.
108.
V dôsledku toho navrhujem odpovedať vnútroštátnemu súdu tak, že článok 20 Charty nebráni tomu, aby sa logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie upravené v článku 33 ods. 1 nariadenia 2018/848 alebo pojmy odkazujúce na ekologickú poľnohospodársku výrobu podľa článku 30 ods. 1 tohto nariadenia mohli použiť pre spracovanú potravinu, keď pochádza z Únie a je v súlade s rovnocennými pravidlami výroby a kontroly tretej krajiny, ktorá je uznaná v súlade s článkom 48 ods. 1 nariadenia 2018/848, ale nespĺňa požiadavky stanovené v článku 16 ods. 1 tohto nariadenia v spojení s časťou IV bodom 2.2.2 písm. f) prílohy II k uvedenému nariadeniu.
V. Návrh
109.
Vzhľadom na všetky uvedené úvahy navrhujem, aby Súdny dvor odpovedal na prejudiciálne otázky, ktoré položil Bundesverwaltungsgericht (Spolkový správny súd, Nemecko), takto:
1.
Článok 25 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 z 28. júna 2007 o ekologickej výrobe a označovaní ekologických produktov, ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 2092/91,
sa má vykladať v tom zmysle, že:
logom ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie doplneným povinnými údajmi stanovenými v článku 24 tohto nariadenia možno označovať produkty dovážané z tretej krajiny na základe článku 45 ods. 1 písm. b) bodu iii), článku 48 ods. 1, ako aj článku 58 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/848 z 30. mája 2018 o ekologickej poľnohospodárskej výrobe a označovaní produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 834/2007, pokiaľ sú tieto produkty v súlade s pravidlami výroby a kontroly tejto krajiny zapísanej na zozname uvedenom v prílohe III k nariadeniu Komisie (ES) č. 1235/2008 z 8. decembra 2008, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 834/2007, pokiaľ ide o opatrenia týkajúce sa dovozu ekologických produktov z tretích krajín.
2.
Článok 20 Charty základných práv Európskej únie nebráni tomu, aby sa logo ekologickej poľnohospodárskej výroby Európskej únie upravené v článku 33 ods. 1 nariadenia 2018/848 alebo pojmy odkazujúce na ekologickú poľnohospodársku výrobu podľa článku 30 ods. 1 tohto nariadenia mohli použiť pre spracovanú potravinu, keď pochádza z Únie a je v súlade s rovnocennými pravidlami výroby a kontroly tretej krajiny, ktorá je uznaná v súlade s článkom 48 ods. 1 nariadenia 2018/848, ale nespĺňa požiadavky stanovené v článku 16 ods. 1 tohto nariadenia v spojení s časťou IV bodom 2.2.2 písm. f) prílohy II k uvedenému nariadeniu.
(
1
)	Jazyk prednesu: francúzština.
(
2
)	Rozsudok z 5. novembra 2014, Herbaria Kräuterparadies (C‑137/13, ďalej len „rozsudok Herbaria I, EU:C:2014:2335).
(
3
)	Ú. v. EÚ L 150, 2018, s. 1.
(
4
)	Ďalej len „Charta“.
(
5
)	Ú. v. EÚ L 189, 2007, s. 1.
(
6
)	Ú. v. EÚ L 250, 2008, s. 1.
(
7
)	Ú. v. EÚ L 334, 2008, s. 25.
(
8
)	Ú. v. EÚ L 41, 2012, s. 5.
(
9
)	Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady z 25. októbra 2011 o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 a (ES) č. 1925/2006 a ktorým sa zrušuje smernica Komisie 87/250/EHS, smernica Rady 90/496/EHS, smernica Komisie 1999/10/ES, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/13/ES, smernice Komisie 2002/67/ES a 2008/5/ES a nariadenie Komisie (ES) č. 608/2004 (Ú. v. EÚ L 304, 2011, s. 18).
(
10
)	Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady z 12. júna 2013 o potravinách určených pre dojčatá a malé deti, potravinách na osobitné lekárske účely a o celkovej náhrade stravy na účely regulácie hmotnosti a ktorým sa zrušuje smernica Rady 92/52/EHS, smernica Komisie 96/8/ES, 1999/21/ES, 2006/125/ES a 2006/141/ES, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/39/ES a nariadenie Komisie (ES) č. 41/2009 a (ES) č. 953/2009 (Ú. v. EÚ L 181, 2013, s. 35).
(
11
)	Smernica Komisie z 5. decembra 2006 o potravinách spracovaných na báze obilnín a detskej potrave určených pre dojčatá a malé deti (Ú. v. EÚ L 339, 2006, s. 16).
(
12
)	Ú. v. EÚ L 381, 2020, s. 1.
(
13
)	Ú. v. EÚ L 292, 2021, s. 20.
(
14
)	Pozri rozsudok Herbaria I (bod 51).
(
15
)	Pozri návrhy, ktoré predniesla generálna advokátka Sharpston vo veci Herbaria Kräuterparadies (C‑137/13, EU:C:2014:318, body 57 až 66).
(
16
)	Pozri rozsudok Herbaria I (body 49 a 50).
(
17
)	Pozri článok 45 ods. 1 písm. b) bod i) nariadenia 2018/848.
(
18
)	Pozri článok 45 ods. 1 písm. b) bod ii) a článok 47 nariadenia 2018/848.
(
19
)	Pozri článok 45 ods. 1 písm. b) bod iii) nariadenia 2018/848.
(
20
)	Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o uznávaní tretích krajín na účely rovnocennosti v prípade produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby [COM(2022) 728 final], bod 3.
(
21
)	Pozri články 56 a 58 nariadenia 2018/848.
(
22
)	Hlava II s názvom „Ciele a zásady ekologickej výroby“.
(
23
)	Hlava III s názvom „Pravidlá výroby“.
(
24
)	Hlava IV s názvom „Označovanie“.
(
25
)	Hlava V s názvom „Kontroly“.
(
26
)	Pozri informačnú poznámku Generálneho sekretariátu Rady Osobitnému výboru Rady pre poľnohospodárstvo z 27. apríla 2018 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ekologickej poľnohospodárskej výrobe a označovaní produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby, o zmene nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. XXX/XXX [nariadenie o úradných kontrolách] a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 – Výsledok prvého čítania v Európskom parlamente (Štrasburg, od 16. do 19. apríla 2018) (dokument 8060/1/18), s. 168.
(
27
)	Pozri článok 45 ods. 1 písm. b) bod i) nariadenia 2018/848.
(
28
)	Pozri článok 45 ods. 1 písm. b) bod ii) nariadenia 2018/848.
(
29
)	Pozri článok 45 ods. 1 písm. b) bod iii) nariadenia 2018/848.
(
30
)	Ktorého predmetom je „logo ekologickej výroby Spoločenstva“, v nadväznosti na prijatie Lisabonskej zmluvy premenované na „logo ekologickej výroby Európskej únie“; pozri odôvodnenie 4 nariadenia Komisie (EÚ) č. 271/2010 z 24. marca 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 889/2008, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá implementácie nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 so zreteľom na logo ekologickej výroby Európskej únie (Ú. v. EÚ L 84, 2010, s. 19).
(
31
)	Pozri článok 1 bod 2 nariadenia 2020/1693.
(
32
)	Pozri oznámenie Generálneho sekretariátu Rady delegáciám z 24. júna 2021 týkajúce sa prílohy k odporúčaniu rozhodnutia Rady o poverení začať rokovania o dohodách o obchode s produktmi ekologickej poľnohospodárskej výroby medzi Európskou úniou a Argentínou, Austráliou, Indiou, Izraelom, Japonskom, Kanadou, Kórejskou republikou, Kostarikou, Novým Zélandom, Spojenými štátmi americkými a Tuniskom.
(
33
)	Pozri článok 30 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 z 9. júla 2008, ktorým sa stanovujú požiadavky akreditácie a dohľadu nad trhom v súvislosti s uvádzaním výrobkov na trh a ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 339/93 (Ú. v. EÚ L 218, 2008, s. 30).
(
34
)	Pozri článok 30 ods. 3 nariadenia č. 765/2008.
(
35
)	Pozri odôvodnenie 22 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 768/2008/ES z 9. júla 2008 o spoločnom rámci na uvádzanie výrobkov na trh a o zrušení rozhodnutia Rady 93/465/EHS (Ú. v. EÚ L 218, 2008, s. 82).
(
36
)	Podoba tejto značky je uvedená v prílohe II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 z 25. novembra 2009 o environmentálnej značke EÚ (Ú. v. EÚ L 27, 2010, s. 1).
(
37
)	Pozri článok 9 ods. 2 druhý pododsek nariadenia č. 66/2010.
(
38
)	Pozri článok 9 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 66/2010.
(
39
)	Pozri článok 24 ods. 1 posledný pododsek nariadenia č. 834/2007 a článok 33 ods. 3 nariadenia 2018/848.
(
40
)	Dohoda obsiahnutá v prílohe 1A k Dohode o založení Svetovej obchodnej organizácie (WTO), schválená rozhodnutím Rady 94/800/ES z 22. decembra 1994 týkajúcim sa uzavretia dohôd v mene Európskeho spoločenstva, pokiaľ ide o záležitosti v rámci jeho kompetencie, ku ktorým sa dospelo na Uruguajskom kole multilaterálnych rokovaní (1986 – 1994) (Ú. v. ES L 336, 1994, s. 1; Mim. vyd. 11/021, s. 80).
(
41
)	Pozri článok 2.1 Dohody o technických prekážkach obchodu.
(
42
)	Pozri bod D prílohy 3 k Dohode o technických prekážkach obchodu s názvom „Základné ustanovenia“.
(
43
)	Pozri články 5.1 a 5.1.1 Dohody o technických prekážkach obchodu.
(
44
)	Pozri odôvodnenia 3, 5 a 22, ako aj článok 1 ods. 1 a článok 23 ods. 2 druhý pododsek nariadenia č. 834/2007 a odôvodnenia 6, 15, 17, 67, 121 a 123, ako aj článok 30 ods. 2 druhý pododsek a článok 46 ods. 9 nariadenia 2018/848.
(
45
)	Nariadenie Rady z 24. februára 2004, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 2092/91 o ekologickej výrobe poľnohospodárskych výrobkov a o príslušných označeniach poľnohospodárskych výrobkov a potravín (Ú. v. EÚ L 65, 2004, s. 1; Mim. vyd. 15/008, s. 189).
(
46
)	Pozri odôvodnenie 6 nariadenia č. 392/2004.
(
47
)	Pozri Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom „Európsky akčný plán pre ekologické potraviny a poľnohospodárstvo“ [KOM(2004) 415 v konečnom znení].
(
48
)	Pozri sprievodnú poznámku zo 14. júna 2004 od Patricie Bugnot, riaditeľky, v zastúpení generálneho tajomníka Európskej únie, pre Javiera Solanu, generálneho tajomníka/vysokého predstaviteľa, týkajúcu sa pracovného dokumentu útvarov Komisie – Príloha k oznámeniu Komisie s názvom „Európsky akčný plán pre ekologické potraviny a poľnohospodárstvo“ (dokument 10436/04), s. 13 a 31.
(
49
)	Pozri sprievodnú poznámku z 26. marca 2014 od Jordiho Ayeta Puigarnaua, riaditeľa, v zastúpení generálneho tajomníka Európskej únie, pre Uweho Corsepiusa, generálneho tajomníka Rady Európskej únie, týkajúcu sa správy o posúdení vplyvu, sprievodného dokumentu k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ekologickej výrobe a označovaní ekologických výrobkov, o zmene nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. XXX/XXX [nariadenie o úradných kontrolách] a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 834/2007 – časť 3/3, s. 52.
(
50
)	Ú. v. EÚ L 84, 2010, s. 19.
(
51
)	Pozri článok 24 ods. 1 písm. a) nariadenia č. 834/2007 a článok 32 ods. 1 písm. a) nariadenia 2018/848.
(
52
)	Pozri rozsudok z 12. júla 2012, Association Kokopelli (C‑59/11, EU:C:2012:447, bod 39 a citovaná judikatúra).
(
53
)	Pozri odôvodnenie 1 nariadenia č. 834/2007 a nariadenia 2018/848.
(
54
)	Pozri poznámku pod čiarou 44 vyššie.
(
55
)	Pozri odôvodnenia 3 a 23, ako aj článok 1 ods. 1 a článok 41 ods. 2 písm. c) nariadenia č. 834/2007 a odôvodnenia 6, 17, 73, 85, 99, 121 a 123, ako aj článok 46 ods. 9 nariadenia 2018/848.
(
56
)	Pozri dokument Rady 8136/06 zo 6. apríla 2006 o výsledkoch zasadnutia pracovnej skupiny pre kvalitu potravín (ekologické poľnohospodárstvo), ktoré sa konalo 30. a 31. marca 2006, bod 17.
(
57
)	Usmernenia CAC/GL 32 Codex Alimentarius týkajúce sa výroby, spracovania, označovania a predaja ekologicky vyrábaných potravín, vypracované pod záštitou Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo a Svetovej zdravotníckej organizácie.
(
58
)	Tento článok stanovuje, že „Komisia môže… uznať tretie krajiny, ktorých systém výroby spĺňa zásady a pravidlá výroby, ktoré sú rovnocenné so zásadami a pravidlami výroby stanovenými v hlavách II, III a IV a ktorých kontrolné opatrenia sú rovnocenne účinné s opatreniami uvedenými v hlave V, a môže zostaviť zoznam týchto krajín“.
(
59
)	Pozri rozsudok z 8. septembra 2022, Ametic (C‑263/21, EU:C:2022:644, bod 56 a citovaná judikatúra).