62014CC0532
MIŠLJENJE NEZAVISNOG ODVJETNIKA
MANUELA CAMPOSA SÁNCHEZ‑BORDONE
od 19. siječnja 2016. (
1
)
Predmeti C‑532/14 i C‑533/14
Toorank Productions BV
protiv
Staatssecretaris van Financiën
(zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio Hoge Raad der Nederlanden (Nizozemska))
„Kombinirana nomenklatura — Tarifni broj 2206 i podbroj 2208 70 — Fermentirana i druga pića“
I. Uvod
1.
Dva spora o kojima odlučuje Hoge Raad (nizozemski vrhovni sud) zorno pokazuju do kojih poteškoća dovodi razvrstavanje novih proizvoda u Kombiniranu nomenklaturu Unije (u daljnjem tekstu: KN). U oba je spora riječ o alkoholnim pićima, koja su u prvom slučaju dobivena fermentacijom, a u drugom dodavanjem različitih tvari u tu prvu tekućinu.
2.
Pitanja koja je postavio Hoge Raad poslužit će da se razjasni prethodna, možda još nedovoljno ustaljena, sudska praksa, koja je omogućila da se u okviru određenih tarifnih brojeva KN‑a uvrste proizvodi dobiveni destiliranjem pića nastalih fermentacijom.
3.
Budući da sâm KN zahtijeva da ga se ponajprije tumači u skladu s njegovim tekstom, navedena bi sudska praksa mogla dovesti do određenog udaljavanja od hermeneutičkih kriterija kojima je Unija vezana prema međunarodnom pravu. Stoga Hoge Raad poziva da se pristup razrađen u spomenutoj sudskoj praksi ili potvrdi ili preispita, za što bi trebalo utvrditi nove kriterije.
II. Pravni okvir
A. Pravo Unije
4.
Vijeće je u ime Europske ekonomske zajednice Odlukom 87/369/EEZ (
2
) odobrilo Harmonizirani sustav nazivlja i brojčanog označavanja robe (u daljnjem tekstu: HS) (
3
), koji je izradila Svjetska carinska organizacija (u daljnjem tekstu: WCO). Vijeće je 23. srpnja 1987. također donijelo Uredbu (EEZ) br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (
4
).
5.
U skladu s člankom 3. stavkom 1. Konvencije o HS‑u, ugovorne stranke obvezuju se uskladiti svoje carinske tarifne i statističke nomenklature s HS‑om i primijeniti njegova opća pravila za tumačenje, kao i sve napomene uz odsjeke, poglavlja i podbrojeve, te ne preinačivati opseg odsjeka, poglavlja, tarifnih brojeva ili podbrojeva HS‑a.
6.
Člankom 3. stavkom 1. točkom (a) Uredbe br. 2658/87 utvrđuje se da nomenklatura upotrebljava klasifikaciju sa šest znamenaka koje se odnose na tarifne brojeve i podbrojeve HS‑a te da im se dodaju sedma i osma znamenka radi označavanja odgovarajućih podbrojeva.
7.
Opća pravila za tumačenje KN‑a koja se nalaze u njegovu prvom dijelu, odsjeku I., dijelu A jednaka su pravilima HS‑a i osobito utvrđuju sljedeće:
„Razvrstavanje robe u [KN] uređuju sljedeća načela:
1.
Naslovi odsjeka, poglavlja i potpoglavlja služe samo za lakše snalaženje; za zakonske potrebe razvrstavanje se izvršava na temelju naziva tarifnih brojeva i svih odgovarajućih napomena uz odsjeke i poglavlja […]:
[…]
6.
Za zakonske potrebe razvrstavanje robe u podbrojeve tarifnog broja izvršava se sukladno nazivu tih podbrojeva i svih odgovarajućih napomena za podbrojeve te, mutatis mutandis, u skladu s gore navedenim pravilima, […]. U smislu ovog pravila primjenjuju se i odgovarajuće napomene uz odsjeke i poglavlja, osim ako iz konteksta ne proizlazi drukčije.” [neslužbeni prijevod]
8.
Kad je riječ o spornim proizvodima u glavnim postupcima, odsjek IV. KN‑a uključuje „pića, alkohole i ocat”. U okviru tog odsjeka nalazi se poglavlje 22. pod naslovom „Pića, alkoholi i ocat”. Navedeno poglavlje istodobno obuhvaća tarifni broj 2206 koji se odnosi na „Ostala fermentirana pića (na primjer, jabukovača, kruškovača, medovina): […]” i tarifni broj 2208 pod nazivom „Nedenaturirani etilni alkohol s volumnim udjelom alkohola manjim od 80 %; rakije, likeri i ostala alkoholna pića”.
9.
U skladu s člankom 9. stavkom 1. točkom (a) drugom alinejom i člankom 10. Uredbe br. 2658/87, Komisija sastavlja napomene s objašnjenjem KN‑a.
10.
U skladu s napomenom s objašnjenjem KN‑a u vezi s tarifnim brojem 2208 navodi se sljedeće:
„Rakije, likeri i druga alkoholna pića iz tarifnog broja 2208 su alkoholne tekućine obično namijenjene ljudskoj prehrani, a priprema ih se:
—
bilo neposrednom destilacijom […], ili
—
jednostavnim dodavanjem raznih aromatičnih tvari i katkada šećera alkoholu proizvedenom destilacijom.
[…]
Ovaj tarifni broj ne obuhvaća alkoholna pića dobivena fermentacijom (tarifni brojevi 2203 00 do 2206 00).”
B. Napomene s objašnjenjem Harmoniziranog sustava
11.
WCO sa svoje strane sastavlja napomene s objašnjenjem HS‑a. Napomena koja odgovara tarifnom broju 2206 glasi kako slijedi (
5
):
„Ovim tarifnim brojem obuhvaćena su sva fermentirana pića, osim onih obuhvaćenih tarifnim brojevima 22.03 do 22.05.
Osobito su uključeni:
1.
Jabukovača, alkoholno piće dobiveno fermentacijom soka jabuke.
[…]
Sva ta pića […] ostaju razvrstana u ovaj tarifni broj čak i ako im je dodan alkohol ili ako je njihov sadržaj alkohola povećan dodatnom fermentacijom, pod uvjetom da zadrže svojstvo proizvoda razvrstanih u ovaj tarifni broj.
[…]”
12.
Napomena s objašnjenjem HS‑a koja odgovara tarifnom broju 2208 predviđa sljedeće:
„Ovaj tarifni broj obuhvaća, s jedne strane, i bez obzira na udio alkohola:
[…]
(B)
Likere, alkoholna pića kojima je dodan šećer, med ili druga prirodna sladila i ekstrakti ili esencije (primjerice alkoholna pića dobivena destilacijom ili miješanjem etilnog alkohola ili drugih destiliranih pića s jednim ili više sljedećih proizvoda: voćem, cvjetovima ili drugim dijelovima biljaka, ekstraktima, esencijama, eteričnim uljima ili sokovima, uključujući koncentrirane). […]
(C)
Sva druga alkoholna pića koja nisu obuhvaćena nekim drugim tarifnim brojem u ovom poglavlju.”
III. Činjenice u glavnim postupcima i prethodna pitanja
A. Pića
13.
Sporovi su nastali u vezi s razvrstavanjem u carinsku tarifu nekoliko pića: a) onoga s trgovačkim nazivom „Ferm Fruit”, koje ću u nastavku također zvati „osnovno piće”, i b) drugih pića dobivenih na način da su tom piću dodane različite tvari, kao što su šećer, arome, bojila, zgušnjivači, konzervansi i destilirani alkohol (kao u slučaju proizvoda Petrikov Creamy Green, koji je predmet spora C‑532/14).
14.
U skladu s odlukom kojom se upućuje zahtjev za prethodnu odluku u predmetu C‑533/14, jedna litra osnovnog pića (Ferm Fruit) dobiva se od 275 ml šećernog sirupa, 711 ml demineralizirane vode, 10 ml koncentrata jabuke i 4 ml minerala i vitamina. Mješavina tih sastojaka pasterizira se, a zatim joj se dodaje vinski kvasac. Zatim slijedi fermentacija koja određuje udio alkohola u proizvodu, pri čemu volumni udio alkohola iznosi 16 %. Tekućina dobivena nakon fermentacije zatim se pročišćava različitim postupcima filtracije (ultrafiltracija, filtracija kroz dijatomejsku zemlju, mikrofiltracija i filtracija aktivnim ugljenom) te tako nastaje gotovo osnovno piće. Ferm Fruit ne sadržava destilirani alkohol i ima neutralnu boju, miris i okus.
15.
Ferm Fruit nije namijenjen isključivo za proizvodnju gotovih proizvoda, iako je to njegova glavna primjena, pa je zato primjeren za prehranu ljudi. Nije sporno da se prije čak i javno prodavao.
16.
Među „drugim alkoholnim pićima” dobivenima od Ferm Fruita valja razlikovati piće koje sadržava destilirani alkohol (Petrikov Creamy Green, predmet spora C‑532/14) od pića koja ga ne sadržavaju (ostatak pića, koja su predmet spora C‑533/14).
17.
U slučaju potonjih proizvoda, koji sadržavaju između 80 i 90 % osnovnog pića, njihov volumni udio alkohola doseže 14 %, a proizvode se tako da se osnovnom piću dodaju prethodno navedene tvari i, samo u jednom slučaju, vrhnje. Alkohol u tim pićima nastaje isključivo fermentacijom.
18.
S druge strane, Petrikov Creamy Green dobiva se destilacijom Ferm Fruita s rakijom, šećernom melasom, obranim mlijekom, biljnom masti i aromama. Volumni udio alkohola gotovog pića iznosi 13,4 %, pri čemu je barem 51 % alkohola dobiveno iz fermentiranog pića, dok je preostalih 49 % dobiveno destilacijom.
B. Sporovi pred nizozemskim sudovima i odgovarajuća prethodna pitanja
1. Predmet C‑532/14 (Petrikov Creamy Green)
19.
Spor je nastao povodom obvezujućeg tarifnog savjetovanja u vezi s proizvodom Petrikov Creamy Green, u okviru kojeg je Toorank Productions tražio da se to piće razvrsta u podbroj 2206 00 59 KN‑a (fermentirana nepjenušava pića). Kao odgovor na obvezujuće savjetovanje carinski je inspektor (u daljnjem tekstu: inspektor) razvrstao piće u podbroj 2208 70 10 (likeri). Žalba koja je uslijedila u upravnom postupku bila je odbijena, ali je Rechtbank Harlem (okružni sud u tom gradu) dao za pravo društvu Toorank Productions, dok je Gerechtshof te Amsterdam (žalbeni sud u Amsterdamu) u žalbenom postupku udovoljio inspektoru.
20.
Toorank Productions je protiv presude žalbenog suda podnio žalbu Hoge Raadu, koji dvoji o načinu pravilnog tumačenja smjernica koje je Sud razradio u presudi Siebrand (
6
).
21.
Hoge Raad se suočava s problemom utvrđivanja treba li proizvode slične piću Petrikov Creamy Green razvrstati u jedan ili drugi tarifni broj, imajući u vidu, s jedne strane, da tarifni broj 2206 KN‑a također obuhvaća mješavine fermentiranih pića s bezalkoholnim pićima; osim toga, napomena s objašnjenjem HS‑a u vezi s tarifnim brojem 2206 obuhvaća sva pića navedena u njegovu tekstu, a čiji je udio alkohola povećan njegovim dodavanjem ili kao rezultat dodatne fermentacije. Sud koji je uputio zahtjev smatra da iz te napomene s objašnjenjem proizlazi da dodavanje fermentiranim pićima drugih tvari, koje nisu destilirani alkohol, ne predstavlja zapreku za njegovo razvrstavanje u tarifni broj 2206.
22.
S druge strane, što se tiče tarifnog broja 2208 KN‑a, nizozemski sud navodi da, općenito, volumni udio alkohola u likerima, obuhvaćenima tim tarifnim brojem, iznosi najmanje 15 %, koji je stoga veći od onoga u piću Petrikov Creamy Green, koji iznosi 13,4 %.
23.
Hoge Raad osobito dvoji o tumačenju i primjeni uputa koje je Sud iznio u točkama 35. do 38. presude Siebrand (
7
), kako bi se utvrdilo ima li sporno piće, ili je li steklo, bitno svojstvo pića razvrstanog u tarifni broj 2208 KN‑a. Konkretno, želi saznati predstavljaju li te upute popis kriterija koje je potrebno kumulativno ispuniti kako bi se moglo smatrati da je piće, zbog svojeg bitnog svojstva, obuhvaćeno tarifnim brojem 2208, ili je pak, suprotno tome, već sâma prisutnost udjela fermentiranog alkohola, koji je veći od destiliranog alkohola – ili obrnuto – temeljni kriterij, zbog kojega nije potrebno ispitivati organoleptička svojstva i namjenu tog pića.
24.
Ako piće, zbog njegova bitnog svojstva, ne bi bilo moguće razvrstati u tarifni broj 2206, nego u tarifni broj 2208 KN‑a, Hoge Raad također dvoji oko toga u koji bi podbroj tarifnog broja 2208 KN‑a (do osam znamenki) bilo najprikladnije razvrstati Petrikov Creamy Green.
25.
U tim je okolnostima Hoge Raad prekinuo postupak te je, odlukom od 24. listopada 2014., Sudu uputio sljedeća prethodna pitanja:
„1.
Treba li tarifni broj 2206 KN‑a tumačiti na način da u njega valja razvrstati piće s volumnim udjelom alkohola od 13,4 %, koje se iz pročišćenog osnovnog alkoholnog pića naziva „Ferm fruit” nastalog fermentacijom koncentrata jabuke uz dodavanje šećera, aroma, bojila, tvari za poboljšavanje okusa, zgušnjivača, konzervansa i destiliranog alkohola proizvodi tako da destilirani alkohol ne samo prema obujmu nego i prema sadržaju ne čini više od 49 % alkohola sadržanog u piću, dok 51 % alkohola nastaje fermentacijom?
2.
U slučaju negativnog odgovora, treba li podbroj 2208 70 KN‑a tumačiti na način da takvo piće valja razvrstati u taj podbroj kao liker?”
2. Predmet C‑533/14 (Ferm Fruit i druga pića)
26.
Toorank Productions je za listopad 2008. platio određeni iznos na ime trošarina u vezi s povlačenjem različitih alkoholnih pića iz svojeg skladišta, među ostalim za piće „Ferm Fruit” i druge alkoholne proizvode navedene u točki 17. ovog mišljenja.
27.
Toorank Productions prijavio je sva navedena pića kao „nepjenušave međuproizvode” u smislu članka 11.b Zakona o trošarinama (Wet op de accijns), koji obuhvaća pića koja se ne smatraju pivom ili vinom, a koja spadaju u tarifne brojeve 2204, 2205 i 2206 KN‑a, i čiji je udio alkohola veći od 1,2 %, ali ne prelazi 22 %. Tarifa trošarine koja se primjenjuje na potonje proizvode znatno je niža od one za proizvode iz tarifnog broja 2208 KN‑a s udjelom alkohola iznad 1,2 %.
28.
Budući da se inspektor nije slagao s prijavom društva Toorank Productions, naložio je društvu plaćanje dodatnog iznosa jer je smatrao da proizvodi koji podliježu plaćanju trošarina pripadaju u tarifni broj 2208 KN‑a.
29.
Toorank Productions se neuspješno žalio na navedeni nalog. Nakon što mu je žalba odbijena podnio je tužbu u prvome stupnju Rechtbank te Breda (okružni sud u Bredi), koji je tužbu proglasio utemeljenom, poništio odluku inspektora i smanjio dodatni iznos. U žalbenom postupku, u kojemu su obje stranke podnijele žalbu, Gerechtshof te ‘s‑Hertogenbosch (žalbeni sud u tom gradu) potvrdio je prvostupanjsku presudu.
30.
Kako Toorank Productions tako i Staatssecretaris van Financiën (državni tajnik za financije) podnijeli su Hoge Raadu žalbu protiv presude žalbenog suda.
31.
Sud koji je uputio zahtjev navodi da osnovno piće sadržava samo alkohol dobiven fermentacijom, zbog čega bi se, u skladu s tekstom tarifnog broja 2206 i njegovom napomenom s objašnjenjem HS‑a, moglo razvrstati u „ostala fermentirana pića” iz tarifnog broja 2206 KN‑a. Do takvog bi rezultata dovela primjena općeg pravila razvrstavanja br. 1 KN‑a, čak i ako su prije fermentacije dodani demineralizirana voda, vitamini i minerali.
32.
Iako Ferm Fruit nema boje, mirisa i okusa, ipak zadržava sličnost s alkoholnim proizvodima dobivenima destilacijom. Hoge Raad se pita treba li na temelju točaka 26., 27. i 37. presude Siebrand (
8
) i točke 46. presude Skoma‑Lux (
9
) zaključiti da fermentirana pića bez organoleptičkih svojstava, poput onih dobivenih iz određenog voća ili određenog prirodnog proizvoda, više ne pripadaju u tarifni broj 2206 KN‑a.
33.
Ako se piće ne razvrsta u tarifni broj 2206 KN‑a, trebalo bi ga registrirati pod tarifni broj 2208 zbog njegove sličnosti – s organoleptičkog gledišta – s pićima koja sadržavaju etilni alkohol, a razvrstana su u potonji tarifni broj. Sud koji je uputio zahtjev tvrdi da bi se takvo tumačenje moglo temeljiti na presudi Cramer (
10
), iako se ona odnosila na međuproizvod, a ne na piće namijenjeno prehrani ljudi. S druge strane, smatra da relativno nizak volumni udio alkohola (16 %) predstavlja moguću zapreku za njegovo razvrstavanje kao etilnog alkohola u tarifni broj 2208 KN‑a.
34.
Međutim, moguće je da to tumačenje nije u skladu s napomenom s objašnjenjem KN‑a u vezi s tarifnim brojem 2208 (koji isključuje alkoholna pića dobivena fermentacijom), kao ni s napomenom s objašnjenjem u vezi s tarifnim brojem 2206 (koji uključuje fermentirana pića, osim onih iz tarifnih brojeva 2203 do 2205).
35.
Kad je riječ o drugim pićima, Hoge Raad smatra da, u kontekstu presude Siebrand (
11
), čak i ako je osnovno piće razvrstano u tarifni broj 2206, ta pića ne bi bilo prikladno uvrstiti u taj tarifni broj zbog gubitka organoleptičkih svojstava tipičnih za pića dobivena iz određenog voća ili određenog prirodnog proizvoda, kao posljedica dodavanja šećera, aroma, bojila, tvari za poboljšavanje okusa, zgušnjivača i/ili konzervansa. Sud koji je uputio zahtjev svejedno napominje da, u skladu s napomenom s objašnjenjem HS‑a u vezi s tarifnim brojem 2206, takvo smanjenje svojstava ne predstavlja zapreku za razvrstavanje proizvoda u taj tarifni broj.
36.
Isto tako, Hoge Raad dalje navodi da, ako osnovno piće pripada tarifnom broju 2206 KN‑a, druga pića nije moguće razvrstati u tarifni broj 2208 KN‑a zbog primjene općeg pravila razvrstavanja br. 1. U skladu s tekstom tarifnog broja 2208 KN‑a (vidjeti točku 8. ovog mišljenja), potonji obuhvaća isključivo ona pića, uključujući likere, koja sadržavaju destilirani alkohol. U istom smjeru ide napomena s objašnjenjem HS‑a u vezi s tarifnim brojem 2208, u skladu s kojom je liker (destilirano) jako piće pomiješano s određenim tvarima.
37.
Hoge Raad je zbog dvojbi koje se pojavljuju u vezi sa žalbama o kojima odlučuje, a tiču se tumačenja KN‑a i sudske prakse Suda, odlučio prekinuti postupak i, odlukom od 24. listopada 2014., Sudu uputiti sljedeća prethodna pitanja:
„1.
Treba li tarifni broj 2206 KN‑a tumačiti na način da u njega valja uvrstiti piće dobiveno fermentacijom koncentrata jabuke naziva ‚Ferm fruit’, koje se također upotrebljava kao osnovno piće za proizvodnju različitih drugih pića, ima volumni udjel alkohola od 16 %, zbog pročišćavanja (uključujući ultrafiltraciju) ima neutralnu boju, miris i okus i nije mu dodan destilirani alkohol? U slučaju negativnog odgovora: treba li tarifni broj 2208 KN‑a tumačiti na način da takvo piće treba razvrstati u taj tarifni broj?
2.
Treba li tarifni broj 2206 KN‑a tumačiti na način da u njega treba razvrstati piće s volumnim udjelom alkohola od 14 %, koje je dobiveno miješanjem (osnovnog) pića opisanog u prvom pitanju sa šećerom, aromama, bojilima, tvarima za poboljšavanje okusa, zgušnjivačima i konzervansima i ne sadržava destilirani alkohol? U slučaju negativnog odgovora: treba li tarifni broj 2208 KN‑a tumačiti na način da takvo piće treba razvrstati u taj tarifni broj?”
IV. Postupak pred Sudom
38.
Tajništvo Suda zaprimilo je 24. studenoga 2014. obje odluke kojima se upućuje zahtjev za prethodnu odluku. Uzimajući u obzir njihovu objektivnu povezanost i u skladu s člankom 54. Poslovnika, predmeti C‑532/14 i C‑533/14 spojeni su odlukom od 7. siječnja 2015. u svrhu pisanog i usmenog dijela postupka te donošenja presude.
39.
Poduzeće Toorank Productions BV, Europska komisija te nizozemska, grčka i poljska vlada podnijeli su pisana očitovanja u roku navedenom u članku 23. stavku 2. Statuta Suda.
40.
Rasprava nije održana jer to nije zatražila nijedna od stranaka navedenih u prethodnoj točki.
V. Sažetak iznesenih argumenata
41.
Svi intervenijenti osim Komisije najprije su odgovorili na pitanje iz predmeta C‑533/14 u vezi s razvrstavanjem pića Ferm Fruit, a zatim u vezi s drugim pićima, pri čemu su svoje odgovore povezali s pitanjem koje se odnosi na Petrikov Creamy Green iz predmeta C‑532/14. Prilikom sažetog izlaganja njihovih tvrdnji, kao i prilikom analize prethodnih pitanja, slijedit ću tu istu strukturu, koju smatram najkoherentnijom.
A. Prvo pitanje u predmetu C‑533/14
42.
Toorank Productions smatra da Ferm Fruit treba razvrstati u tarifni broj 2206 KN‑a. Navodi da je riječ o proizvodu nastalom u postupku fermentacije te da postoje druga fermentirana alkoholna pića koja se podvrgavaju postupcima pročišćavanja (filtracije), kao što je sake, a razvrstana su u tarifni broj 2206 KN‑a. Osim toga, smatra da navedeno piće nije izgubilo osobine i objektivna svojstva fermentiranih pića, u smislu tarifnog broja 2206, i da napomene s objašnjenjem KN‑a, kao i one HS‑a, ne dopuštaju izjednačavanje Ferm Fruita s likerima ili drugim destiliranim pićima jer obje isključuju fermentirana pića iz područja tarifnog broja 2208.
43.
Nizozemska vlada zagovara razvrstavanje Ferm Fruita u tarifni broj 2208, pozivajući se na njegova organoleptička svojstva i na njegovu namjenu. Pojašnjava da taj proizvod, zbog brojnih filtriranja kojima je podvrgnut, postaje neutralno piće, bez okusa i mirisa, te da nema tipična svojstva robe iz tarifnog broja 2206. Napominje da nizak volumni udio alkohola nije važan za razvrstavanje u tarifni broj 2208. Kad je riječ o namjeni pića Ferm Fruit, navodi da prvenstveno služi kao osnova za proizvodnju drugih alkoholnih pića i da, iako se u vrijeme nastanka činjenica prodavalo za prehranu ljudi, tomu već neko vrijeme nije tako.
44.
Grčka vlada navodi iste argumente kao i nizozemska u prilog razvrstavanju Ferm Fruita u tarifni broj 2208. Ističe da fermentacija pića u velikoj mjeri nastaje iz šećera, a u znatno manjoj mjeri iz koncentriranog soka jabuke, što piću, zajedno s tehnikama filtriranja korištenima za njegovu proizvodnju, daje neutralna svojstva koja navodi nizozemska vlada.
45.
Poljska vlada, kao i dvije prethodne vlade, također zagovara razvrstavanje Ferm Fruita u tarifni broj 2208 KN‑a. Smatra da, u skladu s napomenama s objašnjenjem HS‑a u vezi s tarifnim brojem 2207, zbog načina proizvodnje pića ono postaje etilni alkohol. Ipak, s obzirom na njegov nizak volumni udio alkohola trebalo bi ga uvrstiti u podbroj 2208 90 91 ili 2208 90 99 KN‑a. Također navodi da, u skladu s presudom Cramer (
12
), tekućinu kao što je osnovno piće, koja je u postupku filtracije izgubila organoleptička svojstva i koja ima nizak udio alkohola, treba razvrstati u tarifni broj 2208 bez obzira na to što je dobivena fermentacijom. Poljska vlada dodaje da je WCO to stajalište potvrdio u svojim mišljenjima o razvrstavanju potvrđenima na 46. sjednici Odbora HS‑a.
46.
Komisija se također poziva na izmjene, koje je navedeni Odbor uveo u napomenama s objašnjenjem HS‑a koje odgovaraju tarifnim brojevima 2207 i 2208, pritom navodeći da dovode do istog zaključka kao i presuda Cramer (
13
), odnosno da se naknadno filtrirana fermentirana pića razvrstavaju u tarifni broj 2208. Osim toga, smatra da prisutnost 1 % koncentriranog soka jabuke u ukupnom obujmu pića ne predstavlja dostatno i uvjerljivo svojstvo da bi ga se izjednačilo s vinima od voća iz tarifnog broja 2206 KN‑a. S obzirom na svojstva pića Ferm Fruit, Komisija ga svrstava u podbroj 2208 90 („druga pića”).
B. Drugo pitanje u predmetu C‑533/14 (razvrstavanje drugih pića)
47.
Kad je riječ o drugim pićima iz drugog pitanja u predmetu C‑533/14, Toorank Productions tvrdi da se radi o aromatiziranim vinima od jabuke, pri čemu za njihovo razvrstavanje nisu odlučujuće dodane tvari, kao što su šećer, arome, bojila, tvari za poboljšavanje okusa, zgušnjivači ili konzervansi. Odbija uvrštavanje tih pića u tarifni broj 2208 jer ne sadržavaju destilirani alkohol, što zajedno s njihovim nižim udjelom alkohola predstavlja prepreku za njihovo izjednačavanje s likerima. Dodaje da se druga pića prodaju kao vino od jabuke, namijenjena su prehrani ljudi i zato ih treba, isto kao i osnovno piće Ferm Fruit, razvrstati u tarifni broj 2206 u skladu s općim pravilima za tumačenje br. 1, 4 i 6.
48.
Nizozemska vlada navodi da spomenuti aditivi tim drugim pićima daju organoleptička svojstva koja odgovaraju proizvodima iz tarifnog broja 2208, konkretno likerima. Prema njezinu mišljenju, to potvrđuju napomene s objašnjenjem HS‑a u vezi s tarifnim brojem 2206 i primjeri likera koji obično nemaju visok udio alkohola. U konačnici, kad je riječ o namjeni, navedena vlada napominje da žalitelj druga pića prodaje kao proizvode iz tarifnog broja 2208 te ih ponajprije izjednačuje s votkom.
49.
Grčka vlada smatra da se, zbog neutralnosti Ferm Fruita, svojstva drugih pića mogu pripisati samo dodanim tvarima (šećeru, aromama itd. i, u jednom slučaju, vrhnju), što onemogućava njihovo izjednačavanje s pićima iz tarifnog broja 2206. Osim toga, za razliku od napomena s objašnjenjem u vezi s tarifnim brojem 2208, napomene s objašnjenjem za tarifni broj 2206 ne predviđaju mogućnost da se proizvodima koji su njime obuhvaćeni dodaju te vrste tvari ili aditiva.
50.
Poljska vlada slaže se s ostalim vladama da druga pića treba uvrstiti u tarifni broj 2208. Pri tome navodi da svaka mješavina etilnog alkohola s pićima ili tvarima, kao što su one navedene u napomenama s objašnjenjem (kako HS‑a tako i KN‑a) u vezi s tarifnim brojem 2208, nužno dovodi do razvrstavanja u taj tarifni broj pića dobivenih na taj način. Međutim, dvoji u vezi s primjerenim podbrojem za druga pića koja se temelje na Ferm Fruitu s obzirom na nedostatne podatke o načinu njihove proizvodnje.
51.
Komisija navodi niz zajedničkih argumenata u vezi s tim pitanjem te onim povezanim s pićem Petrikov Creamy Green. Za razvrstavanje gotovog proizvoda proizvedenog na temelju osnovnog pića osobito navodi tri kriterija iz presude Siebrand (
14
), koje je potrebno preispitati zajedno, te naglašava značaj analize organoleptičkih svojstava. U slučaju da piće proizvedeno iz određenog voća (tarifni broj 2206) izgubi ta svojstva, treba ga razvrstati u tarifni broj 2208. Komisija smatra da je namjena proizvoda samo objektivan kriterij razvrstavanja koji valja ocijeniti ovisno o objektivnim svojstvima proizvoda. Međutim, nije se jasno izjasnila o razvrstavanju drugih pića.
C. Prethodno pitanje iz predmeta C‑532/14 (Petrikov Creamy Green)
52.
Toorank Productions smatra da je, s obzirom na to da je dodavanje destiliranog alkohola jedina posebnost pića Petrikov Creamy Green u odnosu na pića iz drugog pitanja u predmetu C‑533/14, najsigurniji pravni kriterij isključivo uspoređivanje udjela alkohola u proizvodu. Prema njegovu mišljenju, zahtjev za utvrđivanje organoleptičkih svojstava, kao što se zaključuje iz točke 36. presude Siebrand (
15
), doveo bi do subjektivnih ocjena koje neizbježno otvaraju prostor različitim stajalištima, čime bi se ugrozila jedinstvena primjena KN‑a. Ako se pića koja sadržavaju više od 51 % destiliranog alkohola razvrstavaju u tarifni broj 2208, onda bi Petrikov Creamy Green, koji ga nema više od 49 %, trebalo uvrstiti u podbroj 2206 00 93 ili 2206 00 99 KN‑a.
53.
Nizozemska vlada priklanja se mišljenju da piće Petrikov Creamy Green treba uvrstiti u tarifni broj 2208, konkretno kao liker u podbroj 2208 70, a to opravdava navodeći da u presudi Siebrand (
16
) volumni udio alkohola nije utvrđen kao jedini kriterij za razvrstavanje alkoholnih pića u određeni tarifni broj. Budući da je Petrikov Creamy Green izgubio organoleptička svojstva tipična za fermentirana pića, navedeno se piće ne može razvrstati u tarifni broj 2206, nego u onaj tarifni broj koji obuhvaća slične proizvode. Naposljetku navodi da predmetno piće ima organoleptička svojstva i bitno svojstvo likera.
54.
Grčka vlada smatra, kao i u slučaju drugih pića, da glavni udio alkohola u piću Petrikov Creamy Green dolazi iz fermentiranog šećera upotrijebljenog u piću Ferm Fruit. Budući da se navedena vlada zbog te okolnosti priklonila razvrstavanju osnovnog pića u tarifni broj 2208, može samo zagovarati uvrštavanje pića Petrikov Creamy Green u taj isti tarifni broj. Osim toga, dodane tvari potonjem proizvodu također daju organoleptička svojstva pića iz tarifnog broja 2208.
55.
Poljska vlada smatra da je opis načina proizvodnje pića, a osobito dodavanje destiliranog alkohola, presudan za njegovo razvrstavanje u podbroj 2208 70 10 KN‑a.
56.
U vezi s objašnjenjima iz točke 51. ovog mišljenja, Komisija navodi da Sud, time što je u presudi Siebrand (
17
) kao kriterij uspostavio udio destiliranog alkohola u vezi s volumnim udjelom alkohola, nije utvrdio nikakvo pravilo prema kojemu bi udio veći od 50 % u nekoj od vrsta alkohola, destiliranog ili fermentiranog, nužno doveo do uključivanja pića u određeni tarifni broj, odnosno 2206 ili 2208. Zbog toga, i budući da je piće Petrikov Creamy Green steklo objektivna svojstva likera, ona smatra da ga treba razvrstati u tarifni broj 2208 70.
VI. Ocjena
A. Prethodno razmatranje i prihvaćeni pristup
57.
Već je postao običaj podsjetiti da je uloga Suda, kada odlučuje o zahtjevu za prethodnu odluku u području razvrstavanja u carinsku tarifu, pojasniti nacionalnom sudu kriterije koji će mu omogućiti da proizvode iz glavnog postupka pravilno razvrsta u KN, a ne da sâm Sud izvrši to razvrstavanje (
18
).
58.
Zadaci su podijeljeni na taj način jer se nacionalni sudovi nalaze u boljem položaju za obavljanje razvrstavanja. Unatoč tomu, Sud je, radi suradnje s nacionalnim sudovima, više puta zadržavao pravo da im pruži sve upute koje smatra potrebnima kako bi njegov odgovor bio koristan (
19
). To ga je u većini slučajeva dovodilo do konkretnog navođenja podbroja KN‑a, koji je odgovarao robi koja je predmet spora. Smatram ipak da je primjereno držati se navedene podjele dužnosti, zbog čega ću samo ponuditi kriterije koji Hoge Raadu mogu pomoći da u svakom predmetu odredi odgovarajući tarifni broj.
B. Prvo pitanje u predmetu C‑533/14
59.
Sud koji je uputio zahtjev želi saznati treba li piće kao što je Ferm Fruit, dobiveno fermentacijom koncentrata jabuke, koje ima volumni udio alkohola od 16 % i koje zbog pročišćavanja različitim načinima filtracije ima neutralnu boju, miris i okus, razvrstati u tarifni broj 2206 ili u tarifni broj 2208 KN‑a.
60.
Za rješavanje tog pitanja, kao prvo, valja podsjetiti na ustaljenu sudsku praksu u skladu s kojom, u interesu pravne sigurnosti i jednostavnijeg nadzora, odlučujući uvjet za razvrstavanje robe u carinsku tarifu načelno treba tražiti na temelju njezinih osobina i objektivnih svojstava kako su određeni tekstom tarifnog broja KN‑a i napomenama odsjeka ili poglavlja (
20
). Osim toga – a logično je da sigurnost i brzina gospodarskog prometa to zahtijevaju – nužno je da se te osobine i objektivna svojstva mogu utvrditi u trenutku carinjenja (
21
).
61.
Kao drugo, Sud je inzistirao na tome da napomene koje prethode poglavljima Zajedničke carinske tarife, kao i napomene s objašnjenjem (koje je, kad je riječ o KN‑u, sastavila Komisija i, kad je riječ o HS‑u, WCO), značajno doprinose tumačenju opsega različitih tarifnih brojeva, iako nemaju obvezujuću pravnu snagu (
22
). U svakom slučaju, zbog izravne povezanosti s tijelom koje ih utvrđuje, tim napomenama treba priznati relevantnu interpretativnu vrijednost (
23
) jer predstavljaju voluntas legislatoris ugovornih stranaka Konvencije o HS‑u.
62.
Kao treće, za razliku od činjenica koje su dovele do presude Siebrand (
24
), u ovom se predmetu ne radi o proizvodima pomiješanima s onima za koje je u KN‑u predviđen određeni tarifni broj. Zato primjenjivo pravilo za tumačenje nije supsidijarno pravilo br. 3 točka (b) za mješavine, nego pravilo br. 1, u skladu s kojim se razvrstavanje dobara u KN izvršava na temelju naziva tarifnih brojeva i napomena uz odsjeke i poglavlja, kao i napomena s objašnjenjem.
63.
Nakon što sam postavio te premise, sigurno je da Ferm Fruit, barem izvorno, volumni udio alkohola dobiva fermentacijom šećera i koncentrata jabuke dodavanjem kvasca (vidjeti točku 14. ovog mišljenja). Zato za utvrđivanje odgovarajućeg tarifnog broja treba uzeti u obzir napomenu s objašnjenjem HS‑a za tarifni broj 2206 u vezi s fermentiranim pićima. U njezinu trećem stavku navodi se da pića obuhvaćena tarifnim brojem 2206 ostaju razvrstana u taj tarifni broj, čak i ako im je dodan alkohol, pod uvjetom da zadrže svojstva proizvoda razvrstanih u taj tarifni broj, odnosno svojstva fermentiranih pića.
64.
Iako gubitak organoleptičkih svojstava fermentiranih pića načelno predstavlja činjenično pitanje o kojemu mora odlučivati sud koji je uputio zahtjev, a o kojemu se ne može odlučivati u prethodnom postupku, i dalje postoji niz pokazatelja na temelju kojih je moguće pružiti neke korisne smjernice kako bi Hoge Raad odlučio je li žalbeni sud pogrešno tumačio tarifne brojeve KN‑a.
65.
Tako iz odluke kojom se upućuje zahtjev za prethodnu odluku proizlazi da je, nakon pročišćavanja pića (postupak filtracije), tekućina postala neutralna kad je riječ o njezinu mirisu, okusu i boji. Neutralnost bitnih svojstava pića približava Ferm Fruit etilnom alkoholu s niskim udjelom, konkretno likerima, koji su, u skladu sa sudskom praksom Suda (
25
) i kako u bitnome navode vlade koje su sudjelovale u ovom prethodnom postupku, uvršteni u tarifni broj 2208 KN‑a.
66.
Osim toga, različite filtracije (pročišćavanja) kojima je podvrgnut Ferm Fruit isključuju ga iz fermentiranih pića obuhvaćenih tarifnim brojem 2206 jer to piće nije proizvedeno isključivo fermentacijom, kao što je također naveo Sud (
26
).
67.
Iako su se neke stranke pozivale i na kriterij namjene proizvoda za njegovo razvrstavanje, mislim da to ipak nije relevantno u predmetnom slučaju. Naime, u sudskoj praksi Suda već je utvrđeno da je navedeni kriterij koristan samo ako se razvrstavanje ne može izvršiti isključivo na temelju osobina i objektivnih svojstava proizvoda (
27
).
68.
Međutim, iz sudske prakse navedene u prethodnim točkama proizlazi da organoleptička svojstva pića, kao što je Ferm Fruit, koja imaju neutralnu boju, miris i okus i koja su podvrgnuta postupcima pročišćavanja, odgovaraju svojstvima destiliranog alkohola iz tarifnog broja 2208, konkretno piće je usporedivo s likerima. Smatram da u tim okolnostima nije korisno ispitivati druge aspekte ako se uzme u obzir da je razvrstavanje moguće na temelju tih svojstava.
69.
Uzimajući u obzir prethodna pojašnjenja, predlažem da se na prvo pitanje koje je Hoge Raad postavio u predmetu C‑533/14 odgovori da piće kao što je Ferm Fruit, dobiveno fermentacijom koncentrata jabuke, koje ima volumni udio alkohola od 16 % i koje zbog pročišćavanja različitim načinima filtracije ima neutralnu boju, miris i okus, treba razvrstati u tarifni broj 2208 KN‑a, koji se među ostalim odnosi na likere.
C. Drugo pitanje u predmetu C‑533/14
70.
Sud koji je uputio zahtjev želi saznati treba li pića dobivena dodavanjem Ferm Fruitu niza tvari, kao što su šećer, arome, bojila, tvari za poboljšavanje okusa, zgušnjivači i konzervansi, ali ne i destiliranog alkohola, razvrstati u tarifni broj 2206 ili 2208.
71.
Odgovor na to pitanje zahtijeva neka prethodna razmatranja. Kao prvo, smatram da, iako je pitanje kao takvo napisano u jednini (tj. odnosi se na samo jedno piće), iz odluke kojom se upućuje zahtjev za prethodnu odluku proizlazi da Hoge Raad traži odgovor u vezi s više pića.
72.
Kao drugo, slažem se s poljskom vladom da pruženi podaci nisu dovoljno sveobuhvatni, zbog čega će smjernice za tumačenje, koje ću ovdje ponuditi, biti nužno općenite i neće omogućiti utvrđivanje podbroja u koji treba uvrstiti predmetne proizvode.
73.
Kao treće i posljednje, iako dodavanje tvari Ferm Fruitu predstavlja sličan problem onome iz predmeta C‑532/14, razlika u udjelu destiliranog alkohola u potonjem predmetu opravdava zasebno preispitivanje pitanja.
74.
S obzirom na navedeno, smatram da se do rješenja može doći na temelju razvrstavanja osnovnog pića, kako je prikazano u prethodnom pitanju. Dijelim mišljenje grčke vlade da, s obzirom na visok udio alkohola, koji proizlazi iz fermentacije drugih pića, kao i na neutralnost organoleptičkih svojstava, osobine pića dobivenih dodavanjem Ferm Fruitu drugih tvari mogu proizlaziti samo iz tih tvari.
75.
Stoga bi se, samo za slučaj da dodane tvari daju drugim pićima bitna svojstva fermentiranih pića, ta pića također mogla razvrstati u tarifni broj 2206. Hipotetički, taj bi se rezultat mogao postići tako da se, primjerice, piću Ferm Fruit doda isključivo fermentirano piće koje nije podvrgnuto pročišćavanju. Tomu ipak nije tako u slučaju koji opisuje sud koji je uputio zahtjev. U odluci kojom je Hoge Raad uputio zahtjev za prethodnu odluku navodi se da su tvari dodane drugim pićima ponajprije arome i šećer.
76.
Osim toga, kao što navodi grčka vlada, upravo je dodavanje šećera i aroma izričito predviđeno u napomeni s objašnjenjem KN‑a u vezi s tarifnim brojem 2208 kao način dobivanja rakija, likera i drugih alkoholnih pića, ali ne i u vezi s tarifnim brojem 2206. Iako je točno da se u tom dokumentu govori o šećeru i aromama dodanima destiliranom alkoholu, potrebno ga je proširiti na slučaj pića čija je osnova Ferm Fruit, na temelju pravne fikcije prema kojoj se to piće zbog svojih organoleptičkih svojstava može smatrati alkoholnim pićem, vjerojatno likerom.
77.
Stoga predlažem da se na drugo prethodno pitanje u predmetu C‑533/14 odgovori na način da se pića dobivena dodavanjem Ferm Fruitu niza tvari kao što su šećer, arome, bojila, tvari za poboljšavanje okusa, zgušnjivači i konzervansi, ali ne i destiliranog alkohola, trebaju razvrstati u tarifni broj 2208.
D. Pitanje postavljeno u predmetu C‑532/14 (Petrikov Creamy Green)
78.
Hoge Raad traži da se razjasni u koji od dvaju tarifnih brojeva, 2206 ili 2208, treba razvrstati piće s volumnim udjelom alkohola od 13,4 % koje se dobiva miješanjem (osnovnog) pročišćenog alkoholnog pića (odnosno Ferm Fruita) sa šećerom, aromom, bojilima i tvarima za poboljšavanje okusa, zgušnjivačima, konzervansima i destiliranim alkoholom, vodeći računa o tome da destilirani alkohol, kako prema obujmu tako i prema sadržaju, ne čini više od 49 % alkohola sadržanog u piću, dok 51 % alkohola nastaje fermentacijom.
79.
Kao što sam ranije naveo, posebnost je ovog pitanja u tome što Petrikov Creamy Green u svojem sastavu sadržava destilirani alkohol, osim onog fermentiranog koji potječe iz pića Ferm Fruit. To pitanje stoga treba razmatrati zasebno kako bi se presuda Siebrand (osobito njezine točke 35. do 38.) (
28
) mogla tumačiti u skladu s onim što je relevantno za spor pred Hoge Raadom.
80.
Sud je u presudi Siebrand (
29
) morao utvrditi koja je od dviju tvari sadržanih u tarifnom broju 2206 i 2208, odnosno fermentirani ili destilirani alkohol, davala bitno svojstvo pićima koja su sadržavala oba alkohola. U točki 35. presude navedeno je da u obzir treba uzeti različite osobine i objektivna svojstva te da destilirani alkohol u većoj mjeri od fermentiranog alkohola doprinosi ne samo ukupnom obujmu alkohola u pićima, nego i njihovu sadržaju alkohola. Sud je zatim ispitao organoleptička svojstva (točke 36. i 37.) i namjenu proizvoda (točka 38.), pri čemu tu analizu nije potrebno ovdje navoditi.
81.
Dvojba koju Hoge Raad izlaže u predmetu C‑532/14 usredotočava se na opseg točke 35. presude Siebrand (
30
): postavlja se pitanje, kao što predlaže Toorank Productions, uspostavlja li se njome apsolutni kriterij u skladu s kojim nije potrebno ispitivati kriterije povezane s organoleptičkim svojstvima i namjenom proizvoda, kada je udio jedne vrste alkohola veći od udjela druge vrste alkohola.
82.
Dijelim mišljenje Komisije da Sud u točki 35. presude Siebrand (
31
) nije imao namjeru utvrditi kriterij prema kojemu postotak jedne od vrsta alkohola, fermentiranog ili destiliranog, koji premašuje 50 % volumnog udjela alkohola nužno pretpostavlja uvrštavanje nekog pića u tarifni broj 2206 ili 2208, ovisno o tome koja od dviju vrsta alkohola prevladava.
83.
Smatram da takvo razumijevanje presude Siebrand (
32
), kao što ga predlaže Toorank Productions, može proizlaziti samo iz njezina pristranog ili nepotpunog iščitavanja.
84.
Naime, Sud je u tom predmetu upotrijebio pravilo za tumačenje br. 3 točku (b) KN‑a za slučajeve mješavina, koje ga je obvezivalo da ispita tvar koja je spornim proizvodima davala bitno svojstvo (
33
). U točki 35. jasno je naveo da će uzeti u obzir različite osobine i objektivna svojstva, među kojima je, samo kao prvo, istaknuo veći udio destiliranog alkohola, što je logično jer su ti proizvodi imali volumni udio alkohola od 14,5 %, pri čemu 12 postotnih bodova otpada na destilirani alkohol, a samo 2,5 na fermentirani alkohol (
34
). Čini se logičnim da je u toj situaciji kao svojstvo pića istaknut udio destiliranog alkohola koji je znatno veći od udjela fermentiranog alkohola.
85.
Osim toga, u točkama 36. i 37. predmeta o kojem je riječ, Sud je analizirao organoleptička svojstva proizvoda, a u točki 38. analizirao je njegove namjene, dok je u točki 39. došao do rješenja na temelju općeg vrednovanja triju navedenih kriterija.
86.
Iz prethodno navedenog slijedi da eventualni veći udio jedne vrste alkohola u odnosu na drugu vrstu čini samo jedan od više kriterija koji je primjenjiv kada, u skladu s pravilom za tumačenje br. 3 točkom (b) KN‑a, treba odlučiti koja tvar daje proizvodima njihovo bitno svojstvo.
87.
Stoga se priklanjam stajalištu da u slučaju pića Petrikov Creamy Green nije primjenjiv kriterij iz točke 35. presude Siebrand (
35
). Naime, odnos od 51 % fermentiranog alkohola u odnosu na 49 % destiliranog alkohola ne pruža dovoljno jasan odgovor na pitanje koji proizvod daje bitno svojstvo.
88.
Stoga se vrednovanje ponovno mora temeljiti na kriteriju osobina ili organoleptičkih svojstava. Ipak, s obzirom na to da je kriterij udjela jedina stvarna razlika u odnosu na drugo pitanje iz predmeta C‑533/14, odgovor na dvojbe u vezi s razvrstavanjem pića Petrikov Creamy Green temelji se na istim postulatima na koje se pozivam.
89.
Ukratko, smatram da prethodno pitanje koje je Hoge Raad uputio u okviru predmeta C‑532/14 treba riješiti na način da piće s volumnim udjelom alkohola od 13,4 %, koje se dobiva iz pročišćenog alkoholnog pića naziva „Ferm fruit” nastalog fermentacijom koncentrata jabuke uz dodavanje šećera, aroma, bojila i tvari za poboljšavanje okusa, zgušnjivača, konzervansa i destiliranog alkohola, treba razvrstati u tarifni broj 2208 KN‑a, čak i kad destilirani alkohol ne samo prema obujmu nego i prema sadržaju ne čini više od 49 % alkohola sadržanog u piću, dok preostalih 51 % alkohola nastaje fermentacijom.
VII. Zaključak
90.
Uzimajući u obzir prethodna razmatranja, predlažem Sudu da na postavljena pitanja odgovori sljedeće:
U predmetu C‑533/14:
U predmetu C‑532/14:
(
1
)	Izvorni jezik: španjolski
(
2
)	Odluka od 7. travnja 1987. (SL L 198, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 6., str. 3.)
(
3
)	Uspostavljen Međunarodnom konvencijom o Harmoniziranom sustavu nazivlja i brojčanog označavanja robe, potpisanom u Bruxellesu 14. lipnja 1983. (u daljnjem tekstu: Konvencija o HS‑u).
(
4
)	SL L 256, str. 1. (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 12., str. 3.)
(
5
)	Službene su samo napomene objavljene na službenim jezicima WCO‑a, francuskom i engleskom.
(
6
)	Predmet C‑150/08, EU:C:2009:294
(
7
)	Predmet C‑150/08, EU:C:2009:294
(
8
)	Predmet C‑150/08, EU:C:2009:294
(
9
)	Predmet C‑339/09, EU:C:2010:781
(
10
)	Paderborner Brauerei Haus Cramer (C‑196/10, EU:C:2011:487); u daljnjem tekstu: presuda Cramer
(
11
)	Predmet C‑150/08, EU:C:2009:294
(
12
)	Predmet C‑196/10, EU:C:2011:487
(
13
)	Ibid.
(
14
)	Predmet C‑150/08, EU:C:2009:294
(
15
)	Ibid.
(
16
)	Ibid.
(
17
)	Ibid.
(
18
)	Vidjeti, pri čemu navodim samo dvije najnovije presude, presude Amazon EU (C‑58/14, EU:C:2015:385), t. 17., i Rohm Semiconductor (C‑666/13, EU:C:2014:2388), t. 23.
(
19
)	Vidjeti osobito presude Rohm Semiconductor (C‑666/13, EU:C:2014:2388), t. 23., Data I/O (C‑370/08, EU:C:2010:284), t. 24., i Data I/O (C‑297/13, EU:C:2014:331), t. 36., i navedenu sudsku praksu.
(
20
)	Presuda Cramer (C‑196/10, EU:C:2011:487), t. 31. i navedena sudska praksa
(
21
)	Presuda Pacific Worl Limited (C‑215/10, EU:C:2011:528), t. 40. i navedena sudska praksa
(
22
)	Presude Oliver Medical (C‑547/13, EU:C:2015:139) i Delphi Deutschland (C‑423/10, EU:C:2011:315), t. 24. i navedena sudska praksa
(
23
)	Vidjeti u tom smislu presudu Nederlandse Spoorwegen (38/75, EU:C:1975:154), t. 10.
(
24
)	Predmet C‑150/08, EU:C:2009:294
(
25
)	Presuda Skoma‑Lux (C‑339/09, EU:C:2010:781), t. 46., i navedena sudska praksa
(
26
)	Presuda Cramer (C‑196/10, EU:C:2011:487), t. 37.
(
27
)	Presuda Skoma‑Lux (C‑339/09, EU:C:2010:781), t. 47. i navedena sudska praksa
(
28
)	Predmet C‑150/08, EU:C:2009:294
(
29
)	Ibid.
(
30
)	Ibid.
(
31
)	Ibid.
(
32
)	Ibid.
(
33
)	Presuda Siebrand (C‑150/08, EU:C:2009:294), t. 31. i 32.
(
34
)	Ibid., t. 33.
(
35
)	Predmet C‑150/08, EU:C:2009:294