62023TJ0193_RES
Byla T-193/23
MegaFon OAO
prieš
Europos Sąjungos Tarybą
2025 m. sausio 15 d. Bendrojo Teismo (pirmoji išplėstinė kolegija) sprendimas
„Bendra užsienio ir saugumo politika – Ribojamosios priemonės, nustatytos atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje – Asmenų, subjektų ir organizacijų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašai – Ieškovo pavadinimo įtraukimas į sąrašus ir palikimas juose – Teisė būti išklausytam – Pareiga motyvuoti – Vertinimo klaida – Proporcingumas – Laisvė užsiimti verslu – Ieškinys dėl panaikinimo“
Teismo procesas – Įrodymų pateikimo terminas – Bendrojo Teismo procedūros reglamento 85 straipsnio 3 dalis – Įrodymų pateikimas prieš pasibaigiant žodinei proceso daliai – Leistinumas – Sąlygos – Pateisinamas pavėluotas pateikimas – Pateisinimo nebuvimas – Papildomų įrodymų nepriimtinumas
(Bendrojo Teismo procedūros reglamento 85 straipsnio 3 dalis)
(žr. 31–34 punktus)
Institucijų aktai – Motyvavimas – Pareiga – Reikšmė – Ribojamosios priemonės, nustatytos atsižvelgiant į padėtį Ukrainoje – Draudimas tam tikriems Rusijoje gyvenantiems ar įsteigtiems asmenims, subjektams ar organizacijoms parduoti, tiekti, perduoti ar eksportuoti visas dvejopo naudojimo prekes ir technologijas – Pareiga nurodyti tokią priemonę pateisinančias specifines ir konkrečias priežastis – Sprendimas, kurio priėmimo kontekstas žinomas suinteresuotajam asmeniui, todėl jis gali suprasti jam nustatytos priemonės reikšmę – Leistinumas glaustai išdėstyti motyvus
(SESV 296 straipsnio antra pastraipa; Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnio 2 dalies c punktas; Tarybos sprendimas 2014/512/BUSP su pakeitimais, padarytais sprendimais (BUSP) 2022/327, (BUSP) 2022/578, (BUSP) 2022/1271, (BUSP) 2023/434, (BUSP) 2023/1517 ir (BUSP) 2024/422; Tarybos reglamentas Nr. 833/2014, iš dalies pakeistas Reglamentu 2023/427)
(žr. 42–44, 46, 55, 57 punktus)
Teismo procesas – Ieškinys – Formos reikalavimai – Pagrindų, kuriais remiamasi, santrauka – Ieškinyje nurodytos faktinės ir teisinės aplinkybės
(Bendrojo Teismo procedūros reglamento 76 straipsnio d punktas)
(žr. 63 ir 64 punktus)
Europos Sąjungos teisė – Principai – Teisė į gynybą – Teisė į veiksmingą teisminę gynybą – Ribojamosios priemonės – Pareiga pranešti individualias ir konkrečias priežastis, pateisinančias priimtus sprendimus – Teisė būti išklausytam prieš nustatant tokias priemones – Apribojimai – Sąlygos – Skirtumas tarp pirminio akto dėl priemonės priėmimo ir akto dėl šios priemonės palikimo galioti
(Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnio 2 dalies a punktas, 47 straipsnis ir 52 straipsnio 1 dalis)
(žr. 70–74, 77–79, 81, 82, 86–88 punktus)
Europos Sąjunga – Teisminė institucijų aktų teisėtumo kontrolė – Ribojamosios priemonės, nustatytos atsižvelgiant į padėtį Ukrainoje – Kontrolės apimtis – Priemonės pagrįstumo įrodymas – Kompetentingos Sąjungos institucijos pareiga kilus ginčui įrodyti motyvų, nurodytų dėl atitinkamų asmenų arba subjektų, pagrįstumą – Pirmą kartą atsiliepimo į ieškinį stadijoje nurodyti įrodymai – Priimtinumas – Sąlyga – Įrodymai, patvirtinantys visiems žinomą faktą – Vertinimo klaida – Nebuvimas
(Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnis; Tarybos sprendimas 2014/512/BUSP su pakeitimais, padarytais sprendimais (BUSP) 2022/327, (BUSP) 2022/578, (BUSP) 2022/1271, (BUSP) 2023/434, (BUSP) 2023/1517 ir (BUSP) 2024/422; Tarybos reglamentas Nr. 833/2014, iš dalies pakeistas Reglamentu 2023/427)
(žr. 110–114, 119, 123, 138–145 punktus)
Europos Sąjunga – Teisminė institucijų aktų teisėtumo kontrolė – Ribojamosios priemonės, nustatytos atsižvelgiant į padėtį Ukrainoje – Kontrolės apimtis – Ieškovės įtraukimas į prie ginčijamų aktų pridėtus sąrašus dėl to, kad ji tiesiogiai remia Rusijos karinį ir pramoninį kompleksą – Viešai prieinami patvirtinamieji dokumentai – Priimtinumas
(Tarybos sprendimas 2014/512/BUSP su pakeitimais, padarytais sprendimais (BUSP) 2022/327, (BUSP) 2022/578, (BUSP) 2022/1271, (BUSP) 2023/434, (BUSP) 2023/1517 ir (BUSP) 2024/422; Tarybos reglamentas Nr. 833/2014, iš dalies pakeistas Reglamentu 2023/427)
(žr. 126–128 punktus)
Bendra užsienio ir saugumo politika – Ribojamosios priemonės, nustatytos atsižvelgiant į padėtį Ukrainoje – Draudimas tam tikriems Rusijoje gyvenantiems ar įsteigtiems asmenims, subjektams ar organizacijoms parduoti, tiekti, perduoti ar eksportuoti dvejopo naudojimo prekes ir technologijas – Draudimas tam tikriems Rusijoje gyvenantiems ar įsteigtiems asmenims, subjektams ar organizacijoms parduoti, tiekti, perduoti ar eksportuoti prekes ir technologijas, kuriomis galėtų būti stiprinamos Rusijos gynybos ir saugumo sektoriaus technologijos – Laisvės užsiimti verslu ir pagarbos reputacijai apribojimas – Proporcingumo principo pažeidimas – Nebuvimas
(Tarybos sprendimas 2014/512/BUSP su pakeitimais, padarytais sprendimais (BUSP) 2022/327, (BUSP) 2022/578, (BUSP) 2022/1271, (BUSP) 2023/434, (BUSP) 2023/1517 ir (BUSP) 2024/422; Tarybos reglamentas Nr. 833/2014, iš dalies pakeistas Reglamentu 2023/427)
(žr. 161–166 punktus)
Santrauka
Šioje byloje keliami nauji klausimai dėl Europos Sąjungos Tarybai tenkančių pareigų, sudarant įrodymų, kuriais siekiama pagrįsti subjekto pavadinimo įtraukimą į sąrašą, susijusį su sektorinėmis ribojamosiomis priemonėmis, bylą, apimties.
2014 m. liepos 31 d. Taryba, atsižvelgdama į padėtį Ukrainoje, priėmė Sprendimą 2014/512 (
1
) ir Reglamentą Nr. 833/2014 (
2
), siekdama nustatyti tikslines ribojamąsias priemones, be kita ko, dvejopo naudojimo prekių ir didesnės rizikos technologijų srityse. 2022 m. vasario 24 d. Rusijos Federacijai pradėjus karinę operaciją Ukrainoje, šie aktai buvo keletą kartų iš dalies pakeisti (
3
).
Vėliau Taryba priėmė kelis aktus (
4
), kuriais Maskvoje (Rusija) įsteigta bendrovė MegaFon OAO, veikianti telekomunikacijų sektoriuje, kaip subjektas, tiesiogiai remiantis Rusijos Federacijos karinį ir pramoninį kompleksą agresijos kare prieš Ukrainą, buvo įtraukta į subjektų, kuriems taikomi dvejopo naudojimo prekių ir technologijų, taip pat prekių ir technologijų, kuriomis galėtų būti prisidedama prie Rusijos gynybos ir saugumo sektoriaus technologijų stiprinimo, eksporto apribojimai, sąrašus, o vėliau – juose palikta.
Ši bendrovė prašė panaikinti šiuos aktus, remdamasi, be kita ko, Tarybos pareigos motyvuoti, teisės į gynybą ir teisės į veiksmingą teisminę gynybą pažeidimu, taip pat Tarybos vertinimo klaida, nes minėta institucija nepagrįstai manė, kad ji tiesiogiai remia Rusijos karinį ir pramoninį kompleksą.
Bendrasis Teismas atmetė ieškinį.
Bendrojo Teismo vertinimas
Pirma, dėl pagrindo, grindžiamo tuo, kad Taryba pažeidė pareigą motyvuoti, Bendrasis Teismas priminė, kad akto, kuriuo nustatoma ribojamoji priemonė, motyvuose turi būti nurodytos specifinės ir konkrečios priežastys, dėl kurių Taryba nusprendė, kad suinteresuotajam asmeniui turi būti taikoma tokia priemonė, atsižvelgiant į šio akto priėmimo kontekstą.
Nagrinėjamu atveju specifinės ir konkrečios priežastys, dėl kurių Taryba nusprendė, kad ieškovei turi būti taikomos aptariamos priemonės, todėl jos pavadinimas turi būti įtrauktas į ginčijamus sąrašus, atitinka reikšmingose nuostatose ir ginčijamų aktų (
5
) konstatuojamosiose dalyse nustatytus kriterijus, t. y. ji yra subjektas, tiesiogiai remiantis Rusijos karinį ir pramoninį kompleksą.
Šiuo klausimu tai, kad, nustatant ribojamąsias priemones keliems asmenims, remiamasi tais pačiais argumentais, susijusiais su tiesiogine parama Rusijos kariniam ir pramoniniam kompleksui, nereiškia, jog šie argumentai nėra pakankamai konkretūs kiekvieno atitinkamo asmens atžvilgiu.
Taigi ieškovė galėjo suprasti, kad ji buvo įtraukta į ginčijamus sąrašus, o vėliau juose palikta, dėl to, kad buvo laikoma subjektu, tiesiogiai remiančiu Rusijos karinį ir pramoninį kompleksą agresijos kare prieš Ukrainą, atsižvelgiant į tai, kad ji buvo viena iš pagrindinių judriojo telefono ryšio ir telekomunikacijų operatorių Rusijoje, ir į politines aplinkybes priimant ginčijamus aktus.
Antra, dėl pagrindo, grindžiamo teisės į gynybą ir teisės į veiksmingą teisminę gynybą pažeidimu, Bendrasis Teismas priminė, kad teisė būti išklausytam užtikrina kiekvienam asmeniui galimybę deramai ir realiai pareikšti savo nuomonę per administracinę procedūrą prieš priimant sprendimą, kuris gali neigiamai paveikti jo interesus. Taigi per ribojamųjų priemonių nustatymo procedūrą reikalaujama, kad kompetentinga Sąjungos institucija praneštų atitinkamam asmeniui motyvus ir prieš jį surinktus įrodymus, kuriais ši institucija ketina grįsti savo sprendimą, kad jis galėtų veiksmingai pareikšti savo nuomonę dėl jų.
Vis dėlto teisė būti išklausytam tam tikromis sąlygomis gali būti ribojama (
6
). Konkrečiai kalbant, pagal Bendrojo Teismo jurisprudenciją Taryba neprivalo atitinkamam asmeniui ar subjektui iš anksto pranešti motyvų, kuriais remdamasi ketina nustatyti jam taikytinas ribojamąsias priemones. Tokį pareigos nebuvimą galima paaiškinti netikėtumo efektu, kuris yra būtinas, siekiant užtikrinti priemonės veiksmingumą, ir galiausiai privalomaisiais pagrindais, susijusiais su saugumu ar Sąjungos ir jos valstybių narių tarptautiniais santykiais.
Be to, nei reikšmingomis aktų, kuriais nustatomos ribojamosios priemonės, nuostatomis, nei bendruoju teisės į gynybą užtikrinimo principu suinteresuotiesiems asmenims nesuteikiama teisė į oficialų išklausymą, nes pakanka galimybės pateikti pastabas raštu.
Nagrinėjamu atveju pirminiai aktai turėjo būti netikėti, todėl Taryba neprivalėjo išklausyti ieškovės prieš pirmą kartą įtraukdama ją į sąrašus.
Vis dėlto ieškovės prašymu Taryba privalėjo jai pranešti motyvus, susijusius su šių priemonių taikymu jai iš karto po to, kai buvo priimti jas nustatantys aktai, kad ieškovė galėtų pareikšti savo nuomonę dėl šių motyvų (
7
).
Nagrinėjamu atveju Taryba, atsakydama į ieškovės prašymus, iš esmės atsakė, kad motyvas, pateisinantis jos įtraukimą į ginčijamus sąrašus, buvo nurodytas reikšmingose pirminių aktų dėl įtraukimo į sąrašus nuostatose, t. y. kad ji yra subjektas, tiesiogiai remiantis Rusijos karinį ir pramoninį kompleksą.
Taigi ieškovė galėjo suprasti motyvus, dėl kurių jos pavadinimas buvo įtrauktas į ginčijamus sąrašus, o tai leido jai kuo geresnėmis sąlygomis ginti savo teises.
Dėl sprendimo palikti galioti asmeniui nustatytas ribojamąsias priemones Bendrasis Teismas priminė, kad prieš priimdama sprendimą Taryba turi, pirma, pranešti atitinkamam asmeniui naujus duomenis, kuriais jis disponuoja šiam sprendimui pagrįsti ir kuriais remdamasi atnaujino informaciją apie jo asmeninę padėtį ir padėtį atitinkamoje trečiojoje šalyje, ir, antra, gauti atitinkamo asmens pastabas dėl šių naujų duomenų.
Nagrinėjamu atveju aktų dėl palikimo sąrašuose motyvai nesiskiria nuo pirminių aktų motyvų, taigi, prieš juos priimdama, Taryba neprivalėjo išklausyti ieškovės.
Trečia, dėl pagrindo, pagrįsto vertinimo klaida, Bendrasis Teismas pirmiausia išnagrinėjo klausimą, ar Taryba galėjo remtis atsiliepime į ieškinį pateiktais įrodymais. Bendrasis Teismas priminė, kad tai, jog Taryba nenurodė duomenų, kuriais remdamasi įtraukė asmenį į ribojamųjų priemonių sąrašą, negali pažeisti jo teisės į gynybą, jeigu šie duomenys yra žinomi, t. y. jeigu jie yra viešai prieinami ir todėl gali būti laikomi žinomais visiems. Nagrinėjamu atveju Bendrasis Teismas manė, kad galima daryti prielaidą, jog yra žinoma, kad vienas iš pagrindinių Rusijos Federacijos telekomunikacijų operatorių, kaip antai ieškovė, karo metu dalyvauja tiesiogiai remdamas šios šalies karinį ir pramoninį kompleksą. Taigi Taryba iš esmės neprivalo pateikti dokumentinių įrodymų, kai galima preziumuoti, kad nurodytos faktinės aplinkybės, kuriomis pagrįstas įtraukimas į ginčijamus sąrašus, yra žinomos visiems. Be to, Bendrasis Teismas mano, kad, kilus ginčui, Taryba turi teisę pateikti Bendrajam Teismui dokumentus, kurie yra viešojoje erdvėje bendrai prieinami, kad pagrįstų tokios visiems žinomos faktinės aplinkybės tikslumą.
Be to, Bendrasis Teismas pripažino Tarybos pateiktų įrodymų patikimumą ir reikšmingumą. Pirma, ieškovės tarptinklinio ryšio paslaugų teikimas tam tikruose Rusijos kontroliuojamuose Ukrainos regionuose ir telekomunikacijų paslaugų teikimas Kryme, atskleistas interneto tinklalapių straipsniuose, gali dar labiau pakenkti Ukrainos teritoriniam vientisumui. Taigi tai yra įrodymas, patvirtinantis ieškovės paramą Rusijos kariniam ir pramoniniam kompleksui. Antra, Taryba pateikia viešai prieinamus spaudos straipsnius, kuriuose kalbama apie ieškovės infrastruktūros buvimą Charkovo regione. Trečia, Taryba pateikė ištraukas iš interneto tinklapio, kuriose pateiktas 2013–2021 m. Rusijos kariuomenės ir ieškovės sudarytų sutarčių sąrašas, o tai rodo, kad egzistuoja ilgalaikis ieškovės ir šios kariuomenės ryšys, kas patvirtina argumentus, kad ieškovė yra subjektas, tiesiogiai remiantis Rusijos Federacijos karinį ir pramoninį kompleksą.
(
1
)	2014 m. liepos 31 d. Tarybos sprendimas 2014/512/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje (OL L 229, 2014, p. 13).
(
2
)	2014 m. liepos 31 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 833/2014 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje (OL L 229, 2014, p. 1).
(
3
)	Sprendimas 2014/512 buvo iš dalies pakeistas 2022 m. vasario 25 d. Sprendimu (BUSP) 2022/327 (OL L 48, 2022, p. 1), 2022 m. balandžio 8 d. Sprendimu (BUSP) 2022/578 (OL L 111, 2022, p. 70) ir 2022 m. liepos 21 d. Sprendimu (BUSP) 2022/1271 (OL L 193, 2022, p. 196). Reglamentas Nr. 833/2014 buvo iš dalies pakeistas 2022 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentu (ES) 2022/328 (OL L 49, 2022, p. 1), 2022 m. balandžio 8 d. Tarybos reglamentu (ES) 2022/576 (OL L 111, 2022, p. 1) ir 2022 m. liepos 21 d. Tarybos reglamentu (ES) 2022/1269 (OL L 193, 2022, p. 1).
(
4
)	Pirmiausia, 2023 m. vasario 25 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2023/434, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/512/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje (OL L 59 I, 2023, p. 593), ir 2023 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentą (ES) 2023/427, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 833/2014 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje (OL L 59 I, 2023, p. 6), antra, 2023 m. liepos 20 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2023/1517, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/512/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje (OL L 184, 2023, p. 40), ir, trečia, 2024 m. sausio 29 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2024/422, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/512/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje (OL L, 2024/422).
(
5
)	Visų pirma tai yra Sprendimo 2023/434 10 konstatuojamoji dalis ir iš dalies pakeisto Sprendimo 2014/512 3, 3a ir 3b straipsniai, taip pat Reglamento 2023/427 4 konstatuojamoji dalis ir iš dalies pakeisto Reglamento Nr. 833/2014 2, 2a ir 2b straipsniai.
(
6
)	Pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 52 straipsnio 1 dalį.
(
7
)	Žr. 2013 m. liepos 18 d. Sprendimą Švedija ir kt. / Kadi (C–584/10 P, C–593/10 P ir C–595/10 P, EU:C:2013:518, 100 punktas ir jame nurodytą jurisprudencija).