Začasna izdaja
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA
MANUELA CAMPOSA SÁNCHEZ-BORDONE,
predstavljeni 5. marca 2026(1)
Zadeva C‑149/25
I Fly Aeroporikes Ypiresies AE,
Cycladesair Aviation GmbH,
Greenair Aviation GmbH
proti
Archi Politikis Aeroporias (APA),
ob udeležbi
Fraport Perifereiaka Aerodromia tis Elladas A AE,
Fraport Perifereiaka Aerodromia tis Elladas B AE
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložil Symvoulio tis Epikrateias (državni svet, Grčija))
„ Predhodno odločanje – Dodeljevanje slotov na letališčih Unije – Koordinirana letališča in letališča z usklajevanim redom letenja – Izključitev letov, ki se v celoti opravljajo v skladu s pravili vizualnega letenja (Visual Flight Rules (VFR)) – Pristojnost držav članic, da dopolnijo ureditev o dodeljevanju slotov – Uredba (EGS) št. 95/93 – Pooblastilo za sprejemanje lokalnih smernic na koordiniranih letališčih – Člen 5(1)(a), člen 5(3) in člen 8(5) – Uredba (ES) št. 1008/2008 – Pooblastilo za sprejemanje nacionalnih pravil na koordiniranih letališčih – Člen 19(1) – Omejena pristojnost držav članic za določanje omejitev glede uporabe letališč z usklajevanim redom letenja za lete VFR “
1.        Archi Politikis Aeroporias (APA) (organ za civilno letalstvo, Grčija) je leta 2023 sprejel nacionalna pravila o dodeljevanju slotov(2) na grških letališčih. S temi pravili so bili iz dodeljevanja slotov izključeni leti, za katere veljajo pravila vizualnega letenja (v nadaljevanju: leti VFR)(3), in sicer tako na „koordiniranih letališčih“ kot na „letališčih z usklajevanim redom letenja“.
2.        Predložitveno sodišče izraža dvome o tem, ali so države članice pristojne za sprejetje pravil, ki dopolnjujejo Uredbo (EGS) št. 95/93(4) in Uredbo (ES) št. 1008/2008(5). Če so pristojne, želi izvedeti, ali lahko države članice ureditev dodeljevanja slotov, ki se uporablja za koordinirana letališča, razširijo na letališča z usklajevanim redom letenja.
I.      Pravni okvir
A.      Pravo Unije
1.      Uredba št. 95/93
3.        Člen 2, naslovljen „Opredelitve pojmov“, določa:
„V tej uredbi:
(a)      ‚slot‘ je dovoljenje, ki ga da koordinator v skladu s to uredbo, za uporabo celotnega obsega letališke infrastrukture, potrebnega za opravljanje zračnega prevoza na koordiniranem letališču na določen datum in ob določenem času za namen pristajanja ali vzletanja, kakor ga dodeli koordinator v skladu s to uredbo;
[…]
(g)      ‚koordinirano letališče‘ je katero koli letališče, za pristanek ali vzlet na katerem mora letalski prevoznik ali katerikoli drug letalski operator imeti slot, ki mu ga dodeli koordinator, razen državniških letov, pristankov v sili in humanitarnih letov;
[…]
(i)      ‚letališče z usklajevanim‘ redom letenja je letališče, na katerem obstaja možnost prezasedenosti v nekaterih obdobjih dneva, tedna ali leta, kar je mogoče rešiti s prostovoljnim sodelovanjem med letalskimi prevozniki, in na katerem je bil imenovan usklajevalec reda letenja, da bi uskladil operacije letalskih prevoznikov, ki na tem letališču opravljajo storitve ali jih nameravajo opravljati;
[…]
(m)      ‚koordinacijski parametri‘ je operativni izraz za vse razpoložljive zmogljivosti za dodeljevanje slotov na letališču v posameznem koordinacijskem obdobju, ki odraža vse tehnične, operativne in okoljske dejavnike, ki vplivajo na delovanje letališke infrastrukture in njenih različnih podsistemov.“
4.        Člen 3, naslovljen „Pogoji koordiniranja letališč“, določa:
„1.      (a)      Država članica ni zavezana, da mora razglasiti katero koli letališče kot letališče z usklajevanim redom letenja ali koordinirano letališče, razen v skladu z določbami tega člena.
(b)      Država članica ne razglasi letališča za koordinirano, razen v skladu z določbami odstavka 3.
[…]
3.      Odgovorna država članica zagotovi, da organ za upravljanje letališča ali drug pristojni organ na letališču brez razglašenega statusa ali na letališču z usklajevanim redom letenja izvede temeljito analizo zmogljivosti, kadar ta država članica meni, da je to potrebno, ali v šestih mesecih:
(i)      po pisnem zahtevku s strani letalskih prevoznikov, ki predstavljajo več kot polovico operacij na letališču, ali s strani organa za upravljanje letališča, kadar ti menijo, da je zmogljivost nezadostna za trenutne ali načrtovane operacije v določenih obdobjih; ali
(ii)      na zahtevo Komisije, zlasti če je letališče v resnici dostopno samo letalskim prevoznikom, ki so jim bili dodeljeni sloti, ali če letalski prevozniki in zlasti novi ponudniki naletijo na hude težave pri zagotavljanju pristajalnih in vzletnih možnosti na zadevnem letališču.
S to analizo na podlagi splošno priznanih metod se ugotovi morebitno pomanjkanje zmogljivosti ob upoštevanju okoljskih omejitev na zadevnem letališču. Analiza mora zajemati možnosti odprave takega pomanjkanja s pomočjo nove ali prilagojene infrastrukture, operativnih sprememb ali morebitnih drugih sprememb ter časovni okvir, predviden za rešitev teh problemov. Treba jo je prilagoditi zadnjemu stanju, če se uveljavlja odstavek 5 ali če na letališču pride do sprememb, ki pomembno vplivajo na njegovo zmogljivost in izkoristek zmogljivosti. Analiza in uporabljena metoda se dasta na razpolago strankam, ki so analizo zahtevale, in drugim zainteresiranim strankam na njihovo zahtevo. Hkrati se analiza posreduje Komisiji.
[…]
5.      Če se problemi pojavijo v najmanj enem obdobju reda letenja, država članica zagotovi, da se letališče razglasi za koordinirano za zadevna obdobja samo, če:
(a)      je pomanjkanje tako hude narave, da se na letališču ne da izogniti precejšnjim zamudam; in
(b)      teh problemov v kratkoročnem obdobju ni mogoče rešiti.
[…]“
5.        Člen 4, naslovljen „Usklajevalec reda letenja in koordinator“, določa:
„1.      Države članice, odgovorne za letališče z usklajevanim redom letenja ali koordinirano letališče, zagotovijo, da se [imenuje] usklajevalec reda letenja ali letališki koordinator […].
[…]
4.      Usklajevalec reda letenja svetuje letalskim prevoznikom in priporoča alternativne čase prihoda in/ali odhoda, kadar je verjetno, da bo prišlo do prezasedenosti.
5.      Koordinator je edina oseba, odgovorna za dodeljevanje slotov. Slote dodeli v skladu z določbami te uredbe in predvidi, da se ob izrednem dogodku sloti lahko dodelijo tudi izven uradnih ur.
[…]“
6.        Člen 5, naslovljen „Koordinacijski odbor“, določa:
„1.      Na koordiniranem letališču odgovorne države članice zagotovijo, da se ustanovi koordinacijski odbor. […]
Naloge koordinacijskega odbora so:
(a)      dajanje predlogov ali svetovanje koordinatorju in/ali državi članici glede:
[…]
–        lokalnih smernic za dodeljevanje slotov ali spremljanje uporabe dodeljenih slotov ob upoštevanju, med drugim, možnih okoljskih vprašanj, kakor je predvideno v členu 8(5),
[…]
3.      […] Katerikoli član koordinacijskega odbora lahko predlaga lokalne smernice, kakor je predvideno v členu 8(5). Na zahtevo koordinatorja koordinacijski odbor razpravlja o predlaganih lokalnih smernicah glede dodeljevanja slotov […]“.
7.        Člen 6, naslovljen „Koordinacijski parametri“, določa:
„1.      Na koordiniranem letališču odgovorna država članica zagotovi določitev parametrov za dodeljevanje slotov dvakrat letno ob upoštevanju vseh ustreznih tehničnih, operativnih in okoljskih omejitev ter njihovih morebitnih sprememb.
Ta operacija mora temeljiti na objektivni analizi možnosti sprejema zračnega prometa ob upoštevanju različnih vrst prometa na letališču, prezasedenosti zračnega prostora, do katere lahko verjetno pride v koordinacijskem obdobju, in položaja v zvezi z zmogljivostjo.
Parametri se sporočijo letališkemu koordinatorju primerno dolgo pred začetno dodelitvijo slotov za namen konferenc o načrtovanju redov letenja.
[…]“
8.        Člen 8, naslovljen „Proces dodeljevanja slotov“, določa:
„[…]
5.      Koordinator upošteva tudi dodatna pravila in smernice, ki jih uvede industrija zračnega prevoza po celem svetu ali v celi Skupnosti, ter lokalne smernice, ki jih predlaga koordinacijski odbor in odobri država članica ali katerikoli drug pristojni organ, odgovoren za zadevno letališče, pod pogojem, da taka pravila in smernice ne vplivajo na neodvisni status koordinatorja, da so skladni s pravnim redom Skupnosti in usmerjeni k izboljšanju učinkovite uporabe letaliških zmogljivosti. […]
[…]“
2.      Uredba št. 1008/2008
9.        Člen 15, naslovljen „Zagotavljanje zračnih prevozov v Skupnosti“, določa:
„1.      Letalski prevozniki Skupnosti imajo pravico, da opravljajo prevoze v Skupnosti.
[…]“
10.      Člen 19, naslovljen „Porazdelitev prometa med letališča in uresničevanje prometnih pravic“, določa:
„1.      Uresničevanje prometnih pravic je odvisno od objavljenih operativnih predpisov Skupnosti, nacionalnih, regionalnih ali lokalnih operativnih predpisov, ki se nanašajo na varnost, varovanje, varstvo okolja in dodelitev slotov.
[…]“
B.      Grško pravo. Nacionalna pravila o dodeljevanju slotov na grških letališčih(6)
11.      Člen 2, naslovljen „Opravljanje zračnih prevozov na koordiniranih letališčih ali letališčih z usklajevanim redom letenja“, določa:
„1.      Brez odobrenega slota (glede na kategorijo letališča) ni dovoljeno opravljati letov na koordinirana letališča in letališča z usklajevanim redom letenja ali z njih. […].(7)
2.      Iz določb odstavka 1 tega člena so izključene naslednje vrste letov: [(a)] leti, ki se v celoti opravljajo v skladu s pravili vizualnega letenja (VFR); [(b)] leti, preusmerjeni na drugo letališče zaradi tehničnih ali meteoroloških razlogov; [(c)] leti, ki se izvajajo v humanitarne namene; [(d)] leti v okviru misij iskanja in reševanja; [(e)] zdravstveni leti; [(f)] državniški leti; [(g)] vojaški leti.
Nekatere od teh vrst letov se lahko izključijo iz navedenih izjem in zanje veljajo omejitve, če je ogroženo normalno delovanje zadevnega letališča. V takih primerih se spremembe sprejemljivih izjem uvedejo z lokalnimi pravili na podlagi presoje učinkov po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi in odobritvi pristojnega koordinacijskega odbora.
[…]
6.      Poleg navedenega morajo zainteresirane strani upoštevati grške zbornike letalskih informacij (Aeronautical Information Publications, AIP) in pomembna sporočila, namenjena pilotom – NOTAM (Notices to airmen) koordiniranih letališč in letališč z usklajevanim redom letenja ter druge veljavne lokalne predpise, na primer PPR (Prior Permission Required), PNR (Prior Notice Required) ali drug enakovreden pogoj, ki se uporabljajo za opravljanje ad hoc letov.“
II.    Dejansko stanje, spor in vprašanja za predhodno odločanje
12.      Družbe I Fly Aeroporikes Ypiresies AE (v nadaljevanju: I Fly), Cycladesair Aviation GmbH in Greenair Aviation GmbH so 30. julija 2023 podpisale okvirni sporazum o sodelovanju pri razvoju poslovnega podjema, imenovanega „Cycladic Project“.
13.      V okviru podjema „Cycladic Project“ je upoštevano, da letalski prevozniki, ki opravljajo lete na otokih v Egejskem morju, ponujajo le lete z vmesnim pristankom na letališčih na celini. Namen poslovnega načrta za podjem „Cycladic Project“ je uporabnikom ponuditi drugo možnost potovanja, in sicer z neposrednimi rednimi potniškimi leti med temi otoki skozi vse leto.
14.      Sodelovanje teh treh družb v okviru podjema „Cycladic Project“ je bilo tako:
–        družba I Fly, komercialna prevoznica, je bila odgovorna za operativni del podjema, saj je imela veljavno operativno licenco in spričevalo letalskega prevoznika (AOC GR-046), ki ga je 9. decembra 2022 izdala Ypiresia Politikis Aeroporias (uprava za civilno letalstvo, Grčija);
–        družba Cycladesair Aviation, ponudnica storitev potovalnih agencij, je bila odgovorna za komercialni del projekta, in sicer za upravljanje rezervacij in drugih povezanih storitev;
–        Greenair Aviation, matična družba družbe Cycladesair Aviation, je najela tri enomotorna letala s fiksnimi krili Cessna 208 B, s katerimi družba I Fly zagotavlja letalske povezave v okviru podjema Cycladic Project. Ta letala lahko opravljajo lete VFR.
15.      Vse tri družbe so 5. oktobra 2023 pristojnemu grškemu organu(8) predložile predlog za sodelovanje v postopku dodeljevanja slotov za koordinacijsko obdobje poletja 2024 na koordiniranih letališčih na Mikonosu, Santoriniju, v Haniji, na Rodosu, Kiteri, Kosu, v Heraklionu in na Parosu.
16.      Direktor organa za civilno letalstvo je 30. oktobra 2023 sprejel sporni sklep.
17.      Nacionalni organ za usklajevanje letov je 3. novembra 2023 obvestil prevoznika I Fly, da ni mogoče ugoditi njegovim zahtevam za dodelitev slotov na koordiniranih letališčih v Haniji, na Rodosu, Kiteri, Kosu, Mikonosu, Santoriniju, v Heraklionu in na Parosu. Navedel je, da v skladu s členom 2(2)(a) spornega sklepa leti VFR ne spadajo na področje uporabe obveznosti pridobitve dodelitve slotov.
18.      Zadevne družbe so 28. decembra 2023 vložile tožbo pri Symvoulio tis Epikrateias (državni svet, Grčija). V bistvu so trdile, da člen 2(2)(a) spornega sklepa krši člena 2(g) in 8(1) Uredbe št. 95/93.
19.      Subjekta, ki ju je grška država pooblastila za upravljanje in obratovanje letališč na Kreti, v celinski Grčiji in regiji Jonskega morja ter regionalnih egejskih letališč, sta tožbi nasprotovala.(9)
20.      Ta subjekta kot upravljavca koordiniranih letališč ali letališč z usklajevanim redom letenja trdita, da člen 2(2)(a) spornega sklepa iz sistema dodeljevanja slotov pravilno izključuje lete VFR. Dodelitev slotov za te lete bi otežila dobro načrtovanje in upravljanje operacij na letališčih, za katera sta pristojna, ob upoštevanju tveganja zamud ali odpovedi zaradi neugodnih vremenskih razmer, ki so jim ti leti izpostavljeni zaradi svoje narave.
21.      Organ za civilno letalstvo prav tako meni, da je izključitev letov VFR iz dodeljevanja slotov zakonita. Člen 8(5) Uredbe št. 95/93 omogoča, da pristojni nacionalni organi odobrijo „lokalne smernice“ za uvedbo dodatnih pravil za pomoč letališčem, ki se soočajo s pomanjkanjem zmogljivosti. Poleg tega je iz uvodne izjave 5 Uredbe št. 793/2004 razvidno, da lahko države članice iz uporabe Uredbe št. 95/93 izključijo letalske prevoznike, ki uporabljajo zrakoplove, ki se uporabljajo za lete VFR.
22.      V teh okoliščinah je Symvoulio tis Epikrateias (državni svet) Sodišču v predhodno odločanje predložil ti vprašanji:
„1.      Ali je treba določbe Uredbe št. 95/93 (1), kakor je bila spremenjena in v veljavni različici (zlasti v členih 2(a), (g) in (i), 3, 4, 8, 10 in 14(1)), ob upoštevanju določb: (a) člena 15(1) Uredbe št. 1008/2008 (ki letalskim prevoznikom Skupnosti zagotavlja pravico do opravljanja zračnih prevozov v Skupnosti) in (b)
členov 16 in 52(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah [(v nadaljevanju: Listina)] razlagati tako, da izključno in izčrpno določajo pogoje za dodelitev slotov na letališčih, ki so razglašena za ‚koordinirana‘, ter da nasprotujejo nacionalnim predpisom, ki:
–        prvič, iz dodeljevanja slotov izključujejo kategorijo letalskih prevoznikov, ki opravljajo lete izključno po pravilih VFR (Visual Flights Rules, pravila vizualnega letenja),
–        drugič, razširjajo uporabo sistema dodeljevanja slotov na letališča, ki so razglašena za letališča ‚z usklajevanim redom letenja‘?
2.      Ali pa je treba zgoraj navedene določbe Uredbe št. 95/93 – če se razlagajo med drugim ob upoštevanju uvodne izjave 5 Uredbe št. 793/2004 (v skladu s katero za ‚posebne dejavnosti‘ ne bi smela veljati pravila za dodeljevanje slotov, če ta niso potrebna) in člena 19(1) Uredbe št. 1008/2008 (v skladu s katerim se lahko sprejmejo tudi ‚nacionaln[a]‘ pravila o dodeljevanju slotov) – razlagati tako, da državam članicam dajejo možnost, da natančneje opredelijo določbe te uredbe,
–        prvič, s prepovedjo dodelitve slotov kategoriji letalskih prevoznikov, ki opravljajo lete izključno po pravilih VFR (Visual Flights Rules, pravila vizualnega letenja),
–        drugič, z razširitvijo uporabe sistema dodeljevanja slotov na letališča, ki so razglašena za letališča ‚z usklajevanim redom letenja‘?“
III. Postopek pred Sodiščem
23.      Predlog za sprejetje predhodne odločbe je na Sodišče prispel 19. februarja 2025.
24.      Pisna stališča so predložile družbe I Fly, Cycladesair Aviation in Greenair Aviation (vse tri skupaj), družba Fraport, italijanska in grška vlada ter Evropska komisija.
25.      Sodišče je menilo, da ni treba opraviti obravnave.
IV.    Presoja
A.      Uvodne opombe
26.      Zaradi boljšega razumevanja spora moram na kratko podati nekaj uvodnih ugotovitev.
1.      Letališka organizacija
27.      V Worldwide Airport Slot Guidelines (svetovne smernice glede letaliških slotov), ki jih je sprejelo Mednarodno združenje letalskih prevoznikov (IATA),(10) so določene tri ravni letališč glede na njihovo prezasedenost. Vsaka raven ima drugačen sistem razporejanja infrastrukturnih zmogljivosti za pristajanje in vzletanje med letalske prevoznike, ki uporabljajo letališče:
–        raven 1: ne zahteva se ne dodeljevanje slotov ne koordiniranje;
–        raven 2: imenovan je „usklajevalec“, ki priporoča red letenja;
–        raven 3: zahteva se dodeljevanje slotov, ki ga izvaja „koordinator“.
28.      Pravo Unije ne ureja dodeljevanja slotov na letališčih ravni 1 (v Uredbi št. 95/93 se imenujejo letališča „brez posebnega razglašenega statusa“). Ta letališča urejajo splošna zakonodaja na področju civilnega letalstva posamezne države in mednarodne smernice.(11)
29.      Nasprotno Uredba št. 95/93 vsebuje sistem dodeljevanja slotov na letališčih ravni 3 („koordinirana letališča“) in sistem prostovoljnega usklajevanja v zvezi z dostopom do letališč ravni 2 („letališča z usklajevanim redom letenja“) v Uniji.
2.      Koordiniranje letališč
30.      Člen 3 Uredbe št. 95/93 določa pogoje koordiniranja letališč:
–        odstavek 1 določa obveznost, da se letališče razglasi za koordinirano, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena;
–        odstavek 3 določa, da mora država članica izvesti temeljito analizo zmogljivosti letališča, kadar meni, da je to potrebno, oziroma na zahtevo „letalskih prevoznikov, ki predstavljajo več kot polovico operacij na letališču, ali s strani organa za upravljanje letališča, kadar ti menijo, da je zmogljivost nezadostna za trenutne ali načrtovane operacije v določenih obdobjih“. Komisija lahko od države članice tudi zahteva, da opravi to analizo;
–        odstavek 5 določa pogoje, na podlagi katerih je treba letališče zaradi težav glede zmogljivosti razglasiti za koordinirano.
3.      Sistem dodeljevanja slotov
31.      Člen 8 Uredbe št. 95/93 določa postopek dodeljevanja slotov. Ti se letalskim prevoznikom dodelijo iz poola slotov kot dovoljenja za uporabo letališke infrastrukture za namen pristajanja in vzletanja za obdobje reda letenja, za katero so zahtevana. Pool slotov ureja člen 10 te uredbe.(12)
4.      Besedilo predloga za sprejetje predhodne odločbe
32.      Strinjam se s Komisijo in grško vlado, da se z obema vprašanjema za predhodno odločanje dejansko postavlja isto vprašanje, ki je v prvem vprašanju formulirano negativno, v drugem pa pozitivno. To vprašanje pa se nanaša na dve različni težavi:
–        prvič, ali imajo države članice v okviru uporabe Uredbe št. 95/93 in Uredbe št. 1008/2008 polje proste presoje, ki jim omogoča, da iz dodeljevanja slotov na koordiniranih letališčih izključijo lete VFR;
–        drugič, ali lahko države članice skupna pravila za dodeljevanje slotov uporabljajo na letališčih z usklajevanim redom letenja.
B.      Leti VFR na koordiniranih letališčih
33.      Symvoulio tis Epikrateias (državni svet) se načeloma nagiba k ugoditvi predlogu tožečih družb za razglasitev ničnosti izključitve letov VFR s koordiniranih letališč. Vendar priznava, da obstajajo razlogi za dvom vsaj o tem, ali je to stališče očitno utemeljeno.
34.      Njegovo razlogovanje je tako:
–        načeloma je dodeljevanje slotov na koordiniranih letališčih sistematično in izčrpno urejeno z Uredbo št. 95/93. Ta uredba določa sistem dodeljevanja na koordiniranih letališčih, ne da bi državam članicam omogočala, da dodajo izjeme ali ga dopolnijo;
–        Uredba št. 95/93 s svojega področja uporabe ne izključuje letov VFR. Pristojni organi naj torej ne bi imeli pooblastil, da za to kategorijo letov sprejmejo nacionalne ukrepe na področju dodeljevanja slotov;
–        splošna izključitev letov VFR, določena v grški nacionalni zakonodaji, ki temelji na tehničnih značilnostih letenja, bi lahko bila v nasprotju z načeli nevtralnosti, preglednosti in prepovedi diskriminacije, ki v skladu z drugo uvodno izjavo Uredbe št. 95/93 usmerjajo pravo Unije na področju dostopa do letališke infrastrukture;
–        člen 2(2)(a) spornega sklepa bi bilo torej treba razglasiti za ničen v delu, v katerem iz dodeljevanja slotov na koordiniranih nacionalnih letališčih izključuje letalske prevoznike, ki izvajajo lete, ki se v celoti opravljajo v skladu s pravili VFR;
–        ker pa Sodišče ni odločilo o tem vprašanju, obstajajo dvomi glede možnosti, da države članice določijo nacionalne ukrepe za izvajanje Uredbe št. 95/93 z natančnejšimi določbami o dodeljevanju slotov na koordiniranih letališčih.
1.      Izjeme pri dodeljevanju slotov na koordiniranih letališčih
35.      Tožeče družbe trdijo, da opredelitev koordiniranega letališča (člen 2(g) Uredbe št. 95/93) daje vsakemu letalskemu prevozniku, ki ima licenco za letenje, pravico do dodelitve slota.
36.      Dodelitev slota je načeloma vsekakor nujna za pristanek na koordiniranem letališču, saj je „[n]a koordiniranih letališčih […] dostop letalskega prevoznika mogoč samo, če je bil dodeljen slot“.(13)
37.      To trditev potrjuje člen 2(g) Uredbe št. 95/93, ki opredelitev koordiniranega letališča povezuje z dodeljevanjem slotov za vzlet ali pristanek zrakoplovov.(14)
38.      Vendar člen 2(g) Uredbe št. 95/93 določa možnost, da za „državnišk[e] let[e], pristank[e] v sili in humanitarn[e] let[e]“ ni potrebna dodelitev slota. Tožeče družbe in grška vlada se ne strinjajo glede obsega teh izjem: ali gre za izčrpen ali zgolj okviren seznam?
39.      Menim, da se izjeme iz člena 2(g) Uredbe št. 95/93 nanašajo na posebne položaje, ki jih je treba obravnavati prednostno. Če bi se priznalo, da gre za neizčrpen seznam (kar bi bilo mogoče razbrati iz uvodne izjave 5 Uredbe št. 793/2004)(15), bi ga bilo mogoče razširiti le na lete s podobnimi značilnostmi, kot jih imajo navedeni v tej določbi.
40.      To ne velja za lete VFR, s katerimi želijo tožeče družbe opravljati redne in načrtovane lete. Ti leti glede na svoje značilnosti niti po analogiji ne spadajo med precej izjemne primere, v katerih je s členom 2(g) Uredbe št. 95/93 pristanek ali vzlet na koordiniranem letališču dovoljen brez pridobljenega slota.
2.      Pristojnost držav članic, da dopolnijo ureditev iz Uredbe št. 95/93
41.      Kot navaja Komisija,(16) Uredba št. 95/93 ne razlikuje med sloti za lete VFR in lete IFR. V zvezi s tem ni mogoče najti razlikovanja ne v opredelitvi pojma „slot“ (člen 2(a)), ne v opredelitvi pojma „koordinirano letališče“ (člen 2(g)), ne v opredelitvi pojma „letalski prevoznik“ (člen 2(f)), pa tudi ne v kateri koli drugi določbi te uredbe.
42.      Ob tej premisi se postavlja vprašanje, ali imajo države članice diskrecijsko pravico, da dopolnijo ureditev iz Uredbe št. 95/93 tako, da iz dodeljevanja slotov izključijo lete VFR?
43.      Na splošno je Sodišče državam članicam priznalo možnost, da „sprejmejo ukrepe za izvajanje uredbe, če ti ne ovirajo njene neposredne uporabljivosti, če ne prikrivajo, da gre za akt Unije, in če določajo natančno izvajanje diskrecijske pravice, ki jim jo podeljuje ta uredba, vse v mejah njenih določb“.(17)
44.      Zato je treba „[o]b sklicevanju na upoštevne določbe zadevne uredbe, ki se razlagajo ob upoštevanju ciljev te uredbe, […] ugotoviti, ali te določbe prepovedujejo, nalagajo ali dopuščajo državam članicam sprejetje nekaterih ukrepov za izvajanje in ali zadevni ukrep – zlasti v zadnjenavedenem primeru – spada v okvir diskrecijske pravice, priznane vsaki državi članici“.(18)
45.      Namen Uredbe št. 95/93 po njeni spremembi z Uredbo št. 793/2004 je zagotoviti določeno prožnost sistema, kar je poudarjeno v zgoraj navedeni uvodni izjavi 5 zadnjenavedene uredbe. V skladu z njo „[z]a posebne dejavnosti, kot so helikopterske operacije, ne bi smela veljati pravila za dodeljevanje slotov, če ta niso potrebna“.
46.      Podobno več pravil, vstavljenih v Uredbo št. 95/93, državam članicam omogoča, da prilagodijo sistem dodeljevanja slotov:
–        člen 8, ki se nanaša na „[p]roces dodeljevanja slotov“, v odstavku 5 določa, da „[k]oordinator upošteva tudi dodatna pravila in smernice, ki jih uvede industrija zračnega prevoza po celem svetu ali v celi Skupnosti, ter lokalne smernice, ki jih predlaga koordinacijski odbor in odobri država članica ali katerikoli drug pristojni organ, odgovoren za zadevno letališče, pod pogojem, da taka pravila in smernice ne vplivajo na neodvisni status koordinatorja, da so skladni s pravnim redom Skupnosti in usmerjeni k izboljšanju učinkovite uporabe letaliških zmogljivosti“;(19)
–        priprava lokalnih smernic je obravnavana v členu 5(1)(a), ki med naloge koordinacijskega odbora vključuje „dajanje predlogov ali svetovanje koordinatorju in/ali državi članici glede: […] lokalnih smernic za dodeljevanje slotov […], kakor je predvideno v členu 8(5)“;(20)
–        v skladu s členom 5(3) lahko „[k]aterikoli član koordinacijskega odbora […] predlaga lokalne smernice, kakor je predvideno v členu 8(5). Na zahtevo koordinatorja koordinacijski odbor razpravlja o predlaganih lokalnih smernicah glede dodeljevanja slotov […]. Zadevni državi članici se predloži poročilo o razpravah v koordinacijskem odboru, pri čemer se navedejo ustrezna stališča odbora.“(21)
47.      Sklicevanje na lokalne smernice glede dodeljevanja slotov kaže, da lahko organi posameznih držav članic, prav zato, ker bolje poznajo posebnosti svojih letališč, uvedejo prilagoditve v sistem dodeljevanja teh slotov.
48.      Drug primer prožnosti pri dodeljevanju slotov je v Uredbi št. 1008/2008. Po tem, ko je v členu 15(1) določeno, da imajo „[l]etalski prevozniki Skupnosti […] pravico, da opravljajo prevoze v Skupnosti“, člen 19(1) določa, da je „[u]resničevanje prometnih pravic […] odvisno od objavljenih operativnih predpisov Skupnosti, nacionalnih, regionalnih ali lokalnih operativnih predpisov, ki se nanašajo na varnost, varovanje, varstvo okolja in dodelitev slotov“.(22)
49.      Iz besedila zgoraj navedenih določb torej izhaja, da Uredba št. 95/93 in Uredba št. 1008/2008 podeljujeta pristojnost državam članicam, da z nacionalnimi ali lokalnimi pravili dopolnijo ureditev Unije o dodeljevanju slotov na koordiniranih letališčih.
50.      Vendar za to pristojnost, podeljeno državam članicam, veljajo nekatere omejitve. Te so navedene v členu 8(5) Uredbe št. 95/93: koordinator upošteva lokalne smernice „pod pogojem, da tak[e] […] smernice ne vplivajo na neodvisni status koordinatorja, da so skladn[e] s pravnim redom Skupnosti in usmerjen[e] k izboljšanju učinkovite uporabe letaliških zmogljivosti“.
51.      V tem okviru sklicevanje na člen 16 Listine ni utemeljeno.(23) Svoboda gospodarske pobude (ki jo je poleg tega mogoče omejiti na podlagi člena 52(1) Listine) ni kršena, če pristojni organi z določitvijo pravne ureditve za uporabo javne infrastrukture, kot so letališča, sprejmejo objektivna merila, ki se enako uporabljajo za vse operaterje in ki določajo okvir delovanja, ki velja za to infrastrukturo. Sporni sklep ne vpliva na svobodo letalskih prevoznikov, da v tem okviru sprejemajo svoje odločitve ali politiko podjetja.
a)      Narava sporne odločbe
52.      Ali sporna odločba v delu, v katerem izključuje lete VFR iz dodeljevanja slotov na koordiniranih letališčih, spada v kategorijo „koordinacijski parameter“ ali v kategorijo dopolnilnega nacionalnega pravila iz Uredbe št. 95/93?
53.      Po mnenju Komisije bi se izključitev letov VFR lahko štela za koordinacijski parameter iz člena 6 Uredbe št. 95/93. Odstavek 1 tega člena državam članicam nalaga, da sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se na koordiniranih letališčih „parametr[i] za dodeljevanje slotov [določijo] dvakrat letno ob upoštevanju vseh ustreznih tehničnih, operativnih in okoljskih omejitev […]“.
54.      Vendar menim, da sporni sklep, namesto da bi temeljil na tehničnih, operativnih ali okoljskih omejitvah, ki bi omogočale določitev „koordinacijskega parametra“, sledi drugačni logiki. Njegov člen 2 na splošno in za vsa koordinirana grška letališča ureja izključitev letov VFR iz dodeljevanja slotov, pri čemer jo (kot bom pojasnil v nadaljevanju) utemeljuje z negotovostjo, da se bodo pri teh letih upoštevali dodeljeni časovni razporedi, če pride do neugodnih vremenskih razmer ali slabe vidljivosti.
55.      Menim, da sporni sklep, če ga razlagamo v tem okviru:
–        ponavljam, ne temelji na „ustreznih tehničnih, operativnih in okoljskih omejitvah“, na katere napotuje člen 6(1) Uredbe št. 95/93;
–        ni v skladu z opredelitvijo iz člena 2(m) Uredbe št. 95/93, ki „koordinacijske parametre“ povezuje z operativnim izrazom za razpoložljive zmogljivosti na določenem letališču;
–        namesto tega ga je mogoče opredeliti kot nacionalno pravilo, sprejeto na podlagi pooblastila iz člena 19(1) Uredbe št. 1008/2008, ki sem ga navedel zgoraj. V skladu s to določbo je uresničevanje prometnih pravic odvisno od operativnih predpisov Skupnosti in državnih, regionalnih ali lokalnih operativnih predpisov, ki se med drugim nanašajo na dodeljevanje slotov.
56.      Predložitveno sodišče mora presoditi, ali je sporni sklep, kot se zdi logično, nadrejen lokalnim smernicam za grška letališča in zato prevlada nad njimi.
57.      Če se potrdi, da so lokalne smernice podrejene spornemu sklepu, jih mora koordinator upoštevati v skladu s členom 8(5) Uredbe št. 95/93. Predložitveno sodišče pa bo lahko pojasnilo, ali so lokalne smernice, v katerih je povzeto nacionalno pravilo, v skladu s pravom Unije in ali je njihov cilj učinkovitejša uporaba letaliških zmogljivosti.
b)      Podlaga za omejitev za lete VFR
58.      Glede na premiso, da je z Uredbo št. 1008/2008 grška država načeloma pooblaščena za sprejetje spornega sklepa, je treba ugotoviti, ali so omejitve dodeljevanja slotov za lete VFR, kot so izražene v tem sklepu, upravičene.
59.      Po mnenju grškega organa za civilno letalstvo:
–        bi vključitev letov po pravilih VFR v sistem dodeljevanja slotov na koordiniranem letališču ali letališču z usklajevanim redom letenja ovirala nemoteno delovanje letališča in izvajanje letov po pravilih IFR, ki imajo dodeljene slote;
–        pri letih VFR, ki se izvajajo na podlagi vizualnega stika pilota s tlemi, obstaja povečano tveganje za zamudo ali odpoved zaradi neugodnih vremenskih razmer ali vidljivosti;
–        vsaka zamuda ali odpoved letov VFR vpliva na opravljanje letov IFR v fazah pristajanja, parkiranja in vzletanja, zaradi česar letalski prevozniki, ki opravljajo lete IFR, ne morejo upoštevati časovnih razporedov, predvidenih v dodeljenih slotih;
–        vsekakor je v skladu s priročnikom PPR družbe Fraport opravljanje letov VFR še vedno mogoče:(24) letalska družba lahko 14 dni pred datumom načrtovanega leta pri organu za upravljanje koordiniranega letališča vloži zahtevek za uporabo njegove infrastrukture v času, ko je vremenska napoved zanesljiva.
60.      Večina udeležencev v postopku predhodnega odločanja se strinja, da je izključitev letov VFR iz dodeljevanja slotov na koordiniranih grških letališčih posledica tega, da so za te lete potrebne dobre vremenske razmere. V primerjavi z leti IFR je veliko bolj verjetno, da bodo leti VFR zamujali ali bodo odpovedani zaradi nepredvidenih motenj, ki ne omogočajo njihovega varnega izvajanja.
61.      Zamuda ali odpoved letov moti pravilno delovanje letališča, kar povzroči preobremenjenost samega letališča in njegovega zračnega prostora ter zamude pri pristanku in vzletu drugih letov, kar na koncu omejuje razpoložljivo operativno zmogljivost letališča.
62.      Grška vlada(25) utemeljitev različnega obravnavanja letov VFR v primerjavi z leti IFR opira zlasti na pravilo SERA.5005, ki je vključeno v oddelek 5 Priloge 1 k Izvedbeni uredbi št. 923/2012, naslovljen „Vizualne meteorološke razmere, pravila vizualnega letenja, posebna pravila za let VFR in pravila instrumentalnega letenja“. To pravilo določa harmonizirana pravila za vizualno letenje, zlasti glede minimalne vidljivosti in razdalje od oblakov, omejitev zaradi vremenskih razmer ter posebnih omejitev za nočne lete.
63.      Zdi se namreč, da lahko obstajajo razlogi, ki upravičujejo ukrep, kakršen je bil sprejet v spornem sklepu. Komisija pravilno poudarja, da je na prezasedenih letališčih (to je na koordiniranih letališčih, ki beležijo pomanjkanje in ne morejo izpolniti vseh zahtev za uporabo slotov) ključnega pomena, da se letališke zmogljivosti uporabljajo čim bolj učinkovito. Ker so leti VFR v veliki meri odvisni od vremenskih razmer in vidljivosti, je verjetnost zamud ali odpovedi veliko večja kot pri letih IFR. V enaki meri bi lahko dodelitev slotov za lete VFR škodila učinkoviti uporabi koordiniranih letališč v škodo letov IFR.(26)
64.      Vendar bo moralo predložitveno sodišče, ki ima na voljo vse upoštevne podatke, presoditi, ali je zaradi okoliščin letališč, na katerih so tožeče družbe zahtevale dodelitev slotov, omejitev, določena v spornem sklepu, utemeljena z razlogi v splošnem interesu in sorazmerna z zastavljenim ciljem.
65.      Nazadnje je treba poudariti, da sporni sklep ne preprečuje absolutno, da bi imeli leti VFR dostop do koordiniranih grških letališč, saj v ta namen omogoča vložitev prošnje za pridobitev predhodnega dovoljenja, kar pomeni, da ponuja alternativno rešitev namesto dodelitve slotov.(27)
66.      Res je, da gre za mehanizem, ki ne zadovoljuje poslovnih interesov tožečih družb,(28) vendar bo njegovo skladnost z merili sorazmernosti moralo presoditi predložitveno sodišče. Treba bo poiskati ravnovesje med pravico teh družb do opravljanja zračnih prevozov z uporabo prezasedene letališke infrastrukture (koordiniranih letališč) in ohranitvijo kar najboljših pogojev za učinkovit dostop do te infrastrukture.
C.      Leti VFR na letališčih z usklajevanim redom letenja
67.      Drugi del obeh vprašanj za predhodno odločanje se nanaša na možnost razširitve sistema dodeljevanja slotov na letališča z usklajevanim redom letenja.
68.      Predložitveno sodišče želi izvedeti, ali lahko organ za civilno letalstvo sistem dodeljevanja slotov uporabi tudi za letališča z usklajevanim redom letenja.
69.      Družba Fraport navaja, da ker so tožeče družbe trdile, da opravljajo lete le med letališči v Haniji, na Rodosu, Kiteri, Kosu, Mikonosu, Santoriniju, v Heraklionu in na Parosu (vsa imajo status „koordiniranega“ letališča), prepoved pridobivanja slotov na letališčih z usklajevanim redom letenja nanje ne bi vplivala.
70.      Res je, da je na prvi pogled ta del vprašanja hipotetičen, saj so tožeče družbe izrazile zanimanje za dodelitev zmogljivosti za uporabo infrastrukture koordiniranih letališč.
71.      Vendar če bi se za tožeče družbe omejila možnost opravljanja rednih komercialnih letov, ki pristajajo na letališčih z usklajevanim redom letenja ali vzletajo z njih, bi to lahko preprečilo vsakršno možnost dostopa do teh letališč kot rešitve za težave glede uporabe koordiniranih letališč. V tem smislu imajo te družbe procesno upravičenje za izpodbijanje ureditve, ki se uporablja za letališča z usklajevanim redom letenja, kar je zahtevek, na katerega se mora odzvati predložitveno sodišče.(29)
72.      Analiza, ki sem jo opravil v zvezi z izključitvijo letov VFR s koordiniranih letališč, se nanaša le na to vrsto letališč. Položaj v zvezi z letališči z usklajevanim redom letenja je bistveno drugačen.
73.      Člen 2(i) Uredbe št. 95/93 opredeljuje osnovne značilnosti letališč z usklajevanim redom letenja: za taka se štejejo letališča, na katerih obstaja „možnost prezasedenosti v nekaterih obdobjih dneva, tedna ali leta, kar je mogoče rešiti s prostovoljnim sodelovanjem med letalskimi prevozniki, in na kater[ih] je bil imenovan usklajevalec reda letenja, da bi uskladil operacije letalskih prevoznikov, ki na te[h] letališč[ih] opravljajo storitve ali jih nameravajo opravljati“.
74.      Obstajajo elementi, ki upravičujejo različno obravnavanje letališč z usklajevanim redom letenja in koordiniranih letališč:
–        zmogljivosti letališča. Na koordiniranem letališču so zmogljivosti zapolnjene ali zelo blizu te meje. Na letališču z usklajevanim redom letenja je zasedenost srednja, z obdobji visokega povpraševanja, ki pa so obvladljiva;
–        odgovorni organ. Na koordiniranih letališčih je koordinator „edina oseba, odgovorna za dodeljevanje slotov“.(30) Na letališčih z usklajevanim redom letenja je to usklajevalec reda letenja, ki je bolj usmerjen v posredovanje, z nalogo, da svetuje „letalskim prevoznikom in priporoča alternativne čase prihoda in/ali odhoda, kadar je verjetno, da bo prišlo do prezasedenosti“(31);
–        načrtovanje. Na koordiniranih letališčih je strogo in zahteva dolgoročne napovedi.(32) Na letališčih z usklajevanim redom letenja je prožnejše in omogoča prilagajanje povpraševanju;
–        dodeljevanje slotov. Na koordiniranih letališčih je obvezno (načeloma brez predhodne dodelitve slota ni mogoče opravljati letov). Na letališčih z usklajevanimi redi letenja pa, nasprotno, dodelitev ni potrebna, saj je uporaba letališke infrastrukture prilagodljiva in se redi letenja lažje spreminjajo;(33)
–        zahtevek in potrditev operacij. Na koordiniranih letališčih je treba za dodelitev slotov vložiti uradno zahtevo v določenih obdobjih, koordinator pa jih mora dodeliti in potrditi. Na letališčih z usklajevanim redom letenja letalski prevoznik samo sporoči predvideno časovno razporeditev operacij, usklajevalec pa priporoči prilagoditve, da se prepreči prezasedenost.(34)
75.      Te razlike, ki so same po sebi pomembne, upravičujejo različno obravnavanje obeh kategorij letališč.
76.      Vsekakor je bistveno, da pravna ureditev, ki je v bistvu določena v členih 5 in 8 Uredbe št. 95/93 ter členu 19 Uredbe št. 1008/2008, državam članicam podeljuje pristojnost za sprejetje nacionalnih predpisov in lokalnih smernic le v zvezi z koordiniranimi letališči.
77.      Grška vlada sama izrecno priznava, da države članice v skladu s členom 2(g) in (i) Uredbe št. 95/93 nimajo diskrecijske pravice, da bi sistem dodeljevanja slotov, ki se uporablja za koordinirana letališča, razširile na letališča z usklajevanim redom letenja.(35)
78.      Podobno Komisija trdi, da Uredba št. 95/93 ne določa možnosti razširitve uporabe sistema dodeljevanja slotov na letališča z usklajevanim redom letenja. Pri tej zadnji kategoriji letališč je običajno prostovoljno usklajevanje med letalskimi prevozniki, po potrebi s pomočjo usklajevalca reda letenja.(36)
79.      Strinjam se s stališčem Komisije in grške vlade. Zato sklep, kot je sporni, presega meje, ki jih je zakonodajalec Unije določil za države članice na področju dopolnitve ureditve Unije v zvezi z letališči z usklajevanim redom letenja.
V.      Predlog
80.      Glede na navedeno Sodišču predlagam, naj Symvoulio tis Epikrateias (državni svet, Grčija) odgovori tako:
Člene 2(a), (g) in (i), 3, 4, 6, 8, 10 in 14(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 793/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004, ter člen 19(1) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti
je treba razlagati tako, da
–        državam članicam omogočajo, da sprejmejo nacionalna pravila in lokalne smernice, ki dopolnjujejo določbe Unije v zvezi z dodeljevanjem slotov na koordiniranih letališčih, zlasti tako, da iz dodeljevanja slotov izključijo letalske prevoznike, ki izvajajo lete, ki se v celoti opravljajo v skladu s pravili, ki se uporabljajo za lete po pravilih vizualnega letenja (Visual Flight Rules (VFR));
–        je treba v nacionalnih pravilih in lokalnih smernicah, ki dopolnjujejo določbe Unije v zvezi z dodeljevanjem slotov na koordiniranih letališčih, upoštevati načela nevtralnosti, preglednosti, nediskriminacije in sorazmernosti pri dostopu do letališke infrastrukture;
–        z nacionalnimi pravili in lokalnimi smernicami uporabe sistema dodeljevanja slotov na koordiniranih letališčih ni mogoče razširiti na letališča z usklajevanim redom letenja.
1      Jezik izvirnika: španščina.
2      „Sloti“ v običajnem jeziku mednarodnega letalstva.
3      Leti, za katere veljajo pravila vizualnega letenja (Visual Flight Rules (VFR)), in leti, za katere veljajo pravila instrumentalnega letenja (Instruments Flight Rules (IFR)), so urejeni v oddelku 5 Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 923/2012 z dne 26. septembra 2012 o določitvi skupnih pravil zračnega prometa in operativnih določb v zvezi z navigacijskimi službami in postopki zračnega prometa ter spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1035/2011 in uredb (ES) št. 1265/2007, (ES) št. 1794/2006, (ES) št. 730/2006, (ES) št. 1033/2006 in (EU) št. 255/2010 (UL 2012, L 281, str. 1).
4      Uredba Sveta z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 7, zvezek 2, str. 3). Spremenjena je bila med drugim z Uredbo (ES) št. 793/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 7, zvezek 8, str. 171).
5      Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (UL 2008, L 293, str. 3).
6      Pravila, sprejeta s sklepom direktorja organa za civilno letalstvo št. 28893 z dne 30. oktobra 2023 (FEK B’ 6288/1.11.2023). V nadaljevanju: sporni sklep.
7      Različica odstavka 1, kot je bil nadomeščen z odstavkom 1 sklepa direktorja organa za civilno letalstvo št. 9329/12.3.2024 (FEK B’ 1784/19.3.2024).
8      Ethnikos Organismos Syntonismou Ptiseon (nacionalni organ za usklajevanje letov, Grčija).
9      Fraport Perifereiaka Aerodromia tis Elladas A AE in Fraport Perifereiaka Aerodromia tis Elladas B AE. V nadaljevanju ju bom imenoval „družba Fraport“.
10      https://www.iata.org/contentassets/4ede2aabfcc14a55919e468054d714fe/wasg-edition-4-english-version.pdf. Del 1, točke 3, 4 in 5. V nadaljevanju: smernice IATA.
11      V skladu s smernicami IATA (oddelek 1, točka 3.2.1) lahko letalski prevozniki na teh letališčih prosto načrtujejo svoje operacije, ob spoštovanju obveznosti sporočanja svojega operativnega programa.
12      Ob koncu vsakega obdobja dodelitve na koordiniranih letališčih se neizkoriščeni sloti zberejo v poolu. Ti sloti se ponovno dodelijo v naslednjem obdobju, pri čemer se upošteva prednost letalskih prevoznikov, ki uporabljajo vsaj 80 % svojih slotov („historični sloti“), vsaj polovica poola pa se nameni novim prevoznikom. Skratka, gre za mehanizem, ki omogoča vračanje in prerazporeditev neuporabljenih slotov, da bi se spodbujalo ravnovesje med učinkovitostjo in odprtostjo za konkurenco.
13      Uvodna izjava 15 Uredbe št. 793/2004.
14      „Koordinirano letališče“ je v skladu s to določbo letališče, „za pristanek ali vzlet na katerem mora letalski prevoznik ali katerikoli drug letalski operator imeti slot, ki mu ga dodeli koordinator […]“.
15      „Letališča s hudim pomanjkanjem zmogljivosti bi morala biti razglašena za ‚koordinirana letališča‘ na podlagi objektivnih meril po opravljeni analizi zmogljivosti. Za koordinirana letališča so potrebna podrobna pravila za zagotovitev, da se v celoti spoštujejo načela transparentnosti, nevtralnosti in nediskriminacije. Za posebne dejavnosti, kot so helikopterske operacije, ne bi smela veljati pravila za dodeljevanje slotov, če ta niso potrebna.“
16      Točka 17 pisnega stališča Komisije.
17      Sodba z dne 30. marca 2017, Lingurár (C‑315/16, EU:C:2017:244, točka 18 in navedena sodna praksa).
18      Prav tam (točka 19).
19      Moj poudarek.
20      Moj poudarek.
21      Moj poudarek.
22      Moj poudarek.
23      Predložitvena odločba vsebuje dve zelo kratki sklicevanji na člen 16 Listine in ne pojasnjuje, zakaj bi ta določba lahko vplivala na rešitev spora.
24      Člen 2(6) spornega sklepa omogoča opravljanje ad hoc zračnih prevozov.
25      Točke od 28 do 30 pisnega stališča grške vlade.
26      Pisno stališče Komisije (točki 27 in 28). Komisija opozarja, da se v skladu s členom 8(3) Uredbe št. 95/93 „v primeru, da se vsem zahtevam po slotih ne more ugoditi na zadovoljstvo zadevnih letalskih prevoznikov, prednost da komercialnim zračnim prevozom in zlasti rednim prevozom in načrtovanim posebnim zračnim prevozom. V primeru konkurenčnih zahtev v isti kategoriji prevozov se prednost da celoletnim operacijam.“
27      Po navedbah Komisije je ta alternativa dodelitvi časovnih slotov za lete VFR uvedena tudi v nekaterih drugih državah članicah (Avstrija).
28      To poudarja predložitveno sodišče v točki 11 predložitvene odločbe, potem ko je navedlo, da štirinajstdnevno obdobje pred izvedbo leta očitno ne zadostuje za potrebno načrtovanje rednih potniških letov. Dodaja, da je vsekakor vprašljivo, ali bo upravljavec koordiniranega letališča ugodil ustrezni zahtevi letalskega prevoznika.
29      Predložitveno sodišče v točki 11 predložitvene odločbe navaja, da nezmožnost dodelitve slotov za lete VFR za storitev komercialnega zračnega prevoza potnikov na grških koordiniranih letališčih ali letališčih z usklajevanim redom letenja tožečim družbam povzroča skupno škodo, saj ogroža izvajanje njihovega poslovnega načrta. Nedvoumno priznava interes teh družb (in s tem njihovo procesno upravičenje) za izpodbijanje spornega sklepa v celoti.
30      Člen 4(5) Uredbe št. 95/93.
31      V skladu s členom 4(6) Uredbe št. 95/93 „[u]sklajevalec reda letenja spremlja skladnost operacij letalskih prevoznikov z redom letenja, ki mu [jim] je priporočen“ (moj poudarek).
32      Člen 6(1) Uredbe št. 95/93. V skladu s točko 1.4.1 oddelka 1 Smernic IATA so letališča stopnje 2 tista, na katerih obstaja možnost prezasedenosti v nekaterih obdobjih dneva, tedna ali sezone, ki jih je mogoče rešiti s prilagoditvami redov letenja, o katerih se dogovorijo letalski prevozniki in usklajevalec.
33      Členi 2(g) in (i), 3, 8a in 8b Uredbe št. 95/93. V skladu s točko 1.7.1(b) oddelka 1 Smernic IATA se na letališču stopnje 2 sloti ne dodeljujejo.
34      Členi 4, 8, 8a in 8b Uredbe št. 95/93.
35      Točka 52 pisnega stališča grške vlade.
36      Točka 38 pisnega stališča Komisije.