62024CJ0229_RES
Lieta C‑229/24 [Brännelius] (
i
)
TK un OP
pret
Riksåklagaren
(Högsta domstolen lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)
Tiesas (ceturtā palāta) 2026. gada 16. aprīļa spriedums
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Tiesību aktu tuvināšana – Vienotais finanšu pakalpojumu tirgus – Regula (ES) Nr. 596/2014 – Tirgus ļaunprātīga izmantošana – Iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana – 7. panta 1. punkta a) apakšpunkts – Jēdziens “iekšēja informācija” – Kritēriji – Informācijas publiskums – 17. pants – Iekšējās informācijas atklāšana, ko veic emitents – Līgumslēdzējas iestādes lēmums nepiešķirt publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesības uzņēmumam pretendentam – Šī uzņēmuma akciju iepriekšēja pārdošana – Īstenošanas regula (ES) 2016/1055 – 2. pants – Līdzekļi iekšējās informācijas atklāšanai sabiedrībai
Tiesību aktu tuvināšana – Iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un tirgus manipulācijas (tirgus ļaunprātīga izmantošana) – Aizliegums – Iekšējā informācija – Jēdziens – Kritēriji – Iekšējās informācijas atklāšana, ko veic finanšu instrumentu emitents – Līgumslēdzējas iestādes lēmums nepiešķirt publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesības uzņēmumam pretendentam – Šī uzņēmuma akciju iepriekšēja pārdošana – Līdzekļi iekšējās informācijas atklāšanai sabiedrībai – Informācijas izpaušana, ko veic trešās personas – Iekļaušana – Nosacījumi – Publiski pieejama informācija – Izslēgšana
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 596/2014 2., 23., 24. un 49. apsvērums un 1., 7., 14. un 17. pants; Komisijas Regulas 2016/1055 2. panta 1. punkts; Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/109 21. pants)
(skat. 33., 34., 37., 39., 41.–47., 50.–55., 57., 58., 60.–62., 66.–68. punktu un rezolutīvo daļu)
Rezumējums
Izskatot Högsta domstolen (Augstākā tiesas, Zviedrija) lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu, Tiesa lemj par jēdziena “iekšējā informācija” Regulas Nr. 596/2014 (
1
) 7. panta 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē interpretāciju un šādas informācijas atklāšanas sabiedrībai kārtību šīs regulas 17. panta un Īstenošanas regulas 2016/1055 (
2
) 2. panta 1. punkta izpratnē.
Pēc Zviedrijas pašvaldības uzņēmuma izsludināta konkursa tas lēmumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu nosūtīja attiecīgajiem adresātiem, tostarp noraidītajai sabiedrībai Hybricon Bus Systems AB (turpmāk tekstā – “Hybricon”). Divi šīs sabiedrības akcionāri TK un OP saņēma informāciju no viena no tās direktoriem un izdeva rīkojumus pārdot akcijas, kas tiem piederēja minētajā sabiedrībā. Tādējādi tie ierobežoja savus zaudējumus pirms šo akciju vērtības krituma, kas notika pēc tam, kad Hybricon publicēja paziņojumu presei par attiecīgā līguma slēgšanas tiesību nepiešķiršanu.
Šādos apstākļos iesniedzējtiesa vēlas noskaidrot, kurā brīdī lēmumā par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu ietvertā informācija ir jāuzskata par tādu, kas ir nodota atklātībai un līdz ar to vairs nav “iekšējā informācija” Regulas Nr. 596/2014 7. panta 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē.
Tiesas vērtējums
Vispirms Tiesa atgādina, ka jēdziena “iekšējā informācija” definīcija Regulas Nr. 596/2014 7. panta 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē ietver četrus būtiskus elementus. Pirmkārt, runa ir par precīza rakstura informāciju. Otrkārt, šī informācija nav nodota atklātībai. Treškārt, tā tieši vai netieši attiecas uz vienu vai vairākiem finanšu instrumentiem vai to emitentiem. Ceturtkārt, ja to nodotu atklātībai, tā varētu ievērojami ietekmēt attiecīgo finanšu instrumentu cenu vai saistīto atvasināto finanšu instrumentu cenu.
Turpinājumā attiecībā uz otro elementu, proti, ka informācija “nav nodota atklātībai”, Tiesa precizē, ka runa ir par autonomu Savienības tiesību jēdzienu. Tā kā Regulas Nr. 596/2014 7. pantā nav precizēti līdzekļi informācijas atklāšanai sabiedrībai, ir jāņem vērā konteksts, kādā iekļaujas šī tiesību norma, un it īpaši šīs regulas 17. pants, saskaņā ar kuru Savienības likumdevējs ir vēlējies piešķirt emitentam izšķirošu lomu iekšējās informācijas atklāšanā sabiedrībai. Tādēļ šādai informācijas atklāšanai sabiedrībai, pirmkārt, ir jānotiek pēc iespējas ātrāk un bez nepamatotas kavēšanās un, otrkārt, tai ir jāatbilst īpašām uzticamības prasībām, un tai ir jābūt viegli un pilnīgi un nediskriminējošai pieejamai visiem ieguldītājiem, kā arī citiem attiecīgo tirgu dalībniekiem.
Attiecībā uz prasību par šādas informācijas ātru izplatīšanu jānorāda, ka tikai ārkārtas apstākļos un ievērojot stingrus nosacījumus, iekšējās informācijas atklāšana sabiedrībai var tikt atlikta, lai saglabātu finanšu sistēmas stabilitāti. Tomēr, ja iekšējās informācijas konfidencialitāte vairs netiek nodrošināta, šīs informācijas atklāšanai sabiedrībai jānotiek pēc iespējas ātrāk un bez nepamatotas kavēšanās.
Attiecībā uz prasībām par ieguldītāju un citu attiecīgo tirgu dalībnieku uzticamību un vieglu un pilnīgu piekļuvi iekšējai informācijai Tiesa atgādina, ka Regulas Nr. 596/2014 mērķis ir nodrošināt Savienības finanšu tirgu integritāti un stiprināt ieguldītāju uzticēšanos šiem tirgiem. Tā precizē, ka finanšu instrumenta emitents sava stāvokļa dēļ, kas noteikti nozīmē tiešas zināšanas par priekšrocībām un riskiem, kuri saistīti ar attiecīgo finanšu instrumentu, vislabāk var izvērtēt, vai informācijai piemīt “iekšējās informācijas” pazīmes, un pēc iespējas ātrāk nodrošināt precīzas, pilnīgas un pareizas informācijas par šo finanšu instrumentu izplatīšanu.
Visbeidzot Tiesa uzsver, ka Regulas Nr. 596/2014 17. pants jāinterpretē, ņemot vērā Īstenošanas regulas 2016/1055 normas, kurās ir precizēti tās piemērošanas noteikumi. Saskaņā ar minētās īstenošanas regulas 2. panta 1. punktu papildus attiecīgās iekšējās informācijas tiešai paziņošanai, ko veic emitents, šādu informāciju var izplatīt ar tādu trešo personu starpniecību, kurām emitents to ir uzticējis. Tādēļ nevar izslēgt, ka iekšējās informācijas atklāšana, ko veic trešās personas, kuras ir kvalificētas to attiecību ar emitentu dēļ, kā arī plašsaziņas līdzekļi, var atbilst nediskriminējošas, plašas un bezmaksas izplatīšanas prasībām.
Turklāt tas, ka saskaņā ar Zviedrijas tiesībām lēmumā par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu ietvertā informācija bija pieejama sabiedrībai, nevar likt uzskatīt, ka šī informācija ir tikusi nodota atklātībai Regulas Nr. 596/2014 7. panta 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē. Proti, ir jānošķir publiski pieejama informācija, kas personai tiek darīta pieejama individuāli, pēc attiecīga lūguma un ievērojot īpašu šim nolūkam paredzētu procedūru, no vienas puses, un informācija, kas ir nodota atklātībai un vienlaikus bez diskriminācijas tiek izplatīta neierobežotam un nenoteiktam personu lokam, no otras puses.
Līdz ar to Tiesa secina, ka informācija tiek uzskatīta par nodotu atklātībai un vairs nav “iekšējā informācija”, ja tā tiek atklāta sabiedrībai saskaņā ar Regulas Nr. 596/2014 17. pantā un Īstenošanas regulas 2016/1055 2. panta 1. punktā paredzētajām prasībām.
(
i
)	Šīs lietas nosaukums ir izdomāts. Tas neatbilst neviena lietas dalībnieka reālajam personvārdam vai nosaukumam.
(
1
)	Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 596/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (OV 2014, L 173, 1. lpp.).
(
2
)	Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1055 (2016. gada 29. jūnijs), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz tehniskajiem līdzekļiem iekšējās informācijas pienācīgai atklāšanai sabiedrībai un iekšējās informācijas atklāšanas atlikšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV 2016, L 173, 47. lpp.).