62022CC0141
ĢENERĀLADVOKĀTA MANUELA KAMPOSA SANČESA‑BORDONAS [MANUEL CAMPOS SÁNCHEZ‑BORDONA]
SECINĀJUMI,
sniegti 2023. gada 19. janvārī (
1
)
Lieta C‑141/22
TLL The Longevity Labs GmbH
pret
Optimize Health Solutions mi GmbH,
BM
(Landesgericht für Zivilrechtssachen Graz (Grācas Civillietu apgabaltiesa, Austrija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Pārtikas nekaitīgums – Pārtika un uztura bagātinātāji – Pārtikas ražošana – Jauns pārtikas produkts – Primārā ražošana – Ražošanas veids – Diedzētu griķu asnu milti ar augstu spermidīna saturu – Griķu graudu hidroponiska diedzēšana spermidīnu saturošā barības šķīdumā
1.
Šis lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu sniedz iespēju Tiesai pirmo reizi (ja vien nekļūdos) interpretēt Regulu (ES) 2015/2283 (
2
), ar ko regulē jaunu pārtikas produktu tirdzniecību Savienībā.
2.
Regula 2015/2283 aizstāj Regulu (EK) Nr. 258/97 (
3
) un Regulu (EK) Nr. 1852/2001 (
4
), un tās mērķis ir vienkāršot procedūras atļauju piešķiršanai jauniem pārtikas produktiem, kā arī ņemt vērā jaunākās norises Savienības tiesību aktos un tehnoloģisko progresu.
3.
Tiesai būs jāizskaidro, vai produktu, kas iegūts procesā, kurā izmanto ūdens šķīdumu, kas bagātīgi satur spermidīnu (
5
), lai diedzētu griķu asnus (
6
) un no tiem izgatavotu bioloģiski bagātinātus miltus, no kuriem ražo uztura bagātinātāju, var klasificēt kā “jaunu pārtikas produktu” Regulas 2015/2283 izpratnē.
I. Atbilstošās tiesību normas
A.
Savienības tiesības
1. Regula 2015/2283
4.
Minētās regulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā ir noteikts:
“Piemēro arī šādas definīcijas:
a)
“jauns pārtikas produkts” ir jebkurš pārtikas produkts, kas Savienībā nav nozīmīgā apjomā izmantots cilvēku uzturā pirms 1997. gada 15. maija, neatkarīgi no datuma, kurā dalībvalstis pievienojās Savienībai, un kas ir vismaz vienā no šādām kategorijām:
[..]
iv)
pārtikas produkts, kas sastāv, ir izdalīts vai ražots no augiem vai to daļām, izņemot gadījumus, kad šim pārtikas produktam ir pārtikas nekaitīgas lietošanas vēsture Savienībā, un tas sastāv, ir izdalīts vai ražots no auga vai tās pašas sugas šķirnes, kas iegūta ar:
—
tradicionālu pavairošanas praksi, kas Savienībā pārtikas ražošanai izmantota pirms 1997. gada 15. maija, vai
—
netradicionālu pavairošanas praksi, kas Savienībā netika izmantota pārtikas ražošanai pirms 1997. gada 15. maija, ja minētā prakse neizraisa būtiskas izmaiņas pārtikas produkta sastāvā vai struktūrā, kas ietekmē tā uzturvērtību, metabolismu vai nevēlamu vielu daudzumu,
[..]
vii)
pārtikas produkts, kas iegūts ražošanas procesā, kas Savienībā pirms 1997. gada 15. maija netika izmantots pārtikas ražošanā un kas izraisa būtiskas izmaiņas pārtikas produkta sastāvā vai struktūrā, ietekmējot tā uzturvērtību, metabolismu vai nevēlamu vielu daudzumu tajā,
[..].”
5.
Saskaņā ar tās 6. pantu (“Atļauto jaunu pārtikas produktu Savienības saraksts”:
“1.   Komisija izveido un atjaunina to jaunu pārtikas produktu Savienības sarakstu, kurus ir atļauts laist Savienības tirgū saskaņā ar 7., 8. un 9. pantu (“Savienības saraksts”).
2.   Tikai atļautos un Savienības sarakstā iekļautos jaunos pārtikas produktus var laist Savienības tirgū kā tādus vai izmantot pārtikā vai uz tās saskaņā ar tajā norādītajiem izmantošanas nosacījumiem un marķēšanas prasībām.”
6.
Regulas 10. panta 1. punkts (
7
) noteic:
“1. Procedūru, ar kuru piešķir atļauju jaunu pārtikas produktu laist Savienības tirgū un atjaunina šīs regulas 9. pantā paredzēto Savienības sarakstu, sāk pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc tam, kad pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis pieteikumu Komisijai; pieteikumu iesniedz, izmantojot standartizētos datu formātus, ja tādi ir, ievērojot Regulas (EK) Nr. 178/2002 39.f pantu. Komisija pieteikumu nekavējoties dara pieejamu dalībvalstīm. Komisija dara publiski pieejamu pieteikuma kopsavilkumu, kura pamatā ir šā panta 2. punkta a), b) un e) apakšpunktā minētā informācija.”
2. Regula Nr. 178/2002 (
8
)
7.
Regulas 2. pants noteic:
“[..]
Pie “pārtikas” nepieder:
a)
dzīvnieku barība;
b)
dzīvi dzīvnieki, ja vien tie nav sagatavoti laišanai tirgū patēriņam cilvēku uzturā;
c)
augi pirms novākšanas;
[..].”
8.
Tās 3. pantā ir noteikts:
“Šajā regulā:
[..]
16)
“ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmi” ir visi posmi, tostarp imports, no pārtikas primārās ražošanas, to ieskaitot, līdz tās uzglabāšanai, pārvadāšanai, pārdošanai vai piegādei galapatērētājam, tās ieskaitot, un attiecīgā gadījumā barības importēšana, ražošana, izgatavošana, uzglabāšana, pārvadāšana, izplatīšana, pārdošana un piegāde.
17)
“primārā ražošana” ir primāro produktu ražošana vai audzēšana, tostarp ražas novākšana, slaukšana un saimniecībā audzētu dzīvnieku ražošana pirms nokaušanas. Tā iekļauj arī medības, zveju un savvaļas produktu vākšanu.
[..].”
3. Īstenošanas Regula (ES) 2017/2470 (
9
)
9.
Tās pielikumā ir 1. un 2. tabula, no kurām viena ietver “atļautos jaunos pārtikas produktus” un otra – “jauno pārtikas produktu specifikācijas”.
B.
Valsts tiesiskais regulējums
10.
Pamatojoties uz Bundesgesetz gegen den unlauteren Wettbewerb 1984 (
10
), uzņēmums var pieprasīt citam uzņēmumam, kas veic savu darbību tajā pašā tirgū, atturēties no tādu preču tirdzniecības, par kurām ir jāsaņem iepriekšēja administratīva atļauja, ja šim otram uzņēmumam nav šādas atļaujas.
II. Fakti, tiesvedība pamatlietā un prejudiciālie jautājumi
11.
Sabiedrība TLL The Longevity Labs GmbH (turpmāk tekstā – “TLL”) ražo uztura bagātinātāju, iegūstot spermidīnu no kviešu graudu dīgļiem, bez fermentācijas vai diedzēšanas.
12.
2017. gada 6. decembrīTLL paziņoja Komisijai par savu nolūku tirgot ar spermidīnu bagātu kviešu (Triticum aestivum) dīgļu ekstraktu kā jaunu pārtikas sastāvdaļu. Šim jaunajam pārtikas produktam ir izsniegta atļauja un tas ir ietverts Īstenošanas regulas 2017/2470 (
11
) sarakstā.
13.
Sabiedrība Optimize Health Solutions mi GmbH (turpmāk tekstā – “Optimize Health”) ražo uztura bagātinātāju “go Optimize Spermidine”, kas satur griķu asnu miltus ar augstu spermidīna saturu (turpmāk tekstā – “strīdīgais produkts”).
14.
TLL cēla prasību iesniedzējtiesā, lai Optimize Health tiktu aizliegts tirgot strīdīgo produktu. Tā norādīja, ka tas esot “jauns pārtikas produkts”, kam (saskaņā ar Regulas 2015/2283 6. panta 2. punktu) jāsaņem iepriekšēja atļauja un jābūt iekļautam Savienības sarakstā, taču šie abi priekšnosacījumi neesot izpildīti. Bez šo priekšnosacījumu izpildes Optimize Health rīcība esot negodīgas konkurences darbība.
15.
Optimize Health noliedz, ka tās produkts būtu jauns pārtikas produkts, jo tas esot tradicionāls pārtikas produkts, kas ir pilnībā izžāvēts un kas nav iegūts, izmantojot selektīvu un jaunu ekstrakcijas procesu. Tā piebilst, ka spermidīns Eiropas uztura bagātinātāju tirgū pastāv jau ilgāk kā divdesmit piecus gadus.
16.
Landesgericht für Zivilrechtssachen Graz (Grācas Civillietu apgabaltiesa, Austrija), kam ir jāatrisina lieta negodīgas konkurences jomā, ir šaubas par to, kā strīdīgais produkts ir klasificējams, it īpaši, ņemot vērā tā ražošanas procesu. Šo šaubu kliedēšanai tā uzdod Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“1)
Vai Regulas [2015/2283] 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta iv) punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka “griķu asnu milti ar augstu spermidīna saturu” ir jauns pārtikas produkts, ja vienīgi griķu asnu milti ar nepalielinātu spermidīna saturu ir ievērojamā apjomā lietoti cilvēku uzturā Eiropas Savienībā līdz 1997. gada 15. maijam vai tiem ir pārtikas nekaitīgas lietošanas vēsture pēc minētā datuma, neatkarīgi no tā, kā spermidīns nonāk griķu asnu miltos?
2)
Ja uz pirmo jautājumu tiek atbildēts noliedzoši: vai Regulas [2015/2283] 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta vii) punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka jēdziens “pārtikas ražošanas process” ietver arī primārās ražošanas procesus?
3)
Ja uz otro jautājumu tiek atbildēts apstiprinoši: vai, atbildot uz jautājumu par ražošanas procesa novitāti Regulas [2015/2283] 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta vii) punkta izpratnē, nozīme ir tam, ka pats ražošanas process nekad iepriekš nav ticis izmantots saistībā ar nevienu pārtikas produktu, vai arī tam, ka tas nav ticis izmantots saistībā ar novērtējamo pārtikas produktu?
4)
Ja uz otro jautājumu tiek atbildēts noliedzoši: vai griķu asnu diedzēšana spermidīnu saturošā barības šķīdumā ir primārās ražošanas process attiecībā uz augu, uz kuru neattiecas tiesību normas par pārtikas produktiem, jo īpaši Regula [2015/2283], jo augs pirms ražas novākšanas vēl nav pārtikas produkts [Regulas (EK) Nr. 178/2002 2. panta c) punkts]?
5)
Vai ir nozīme tam, ka barības šķīdums satur dabīgo vai sintētisko spermidīnu?”
III. Tiesvedība Tiesā
17.
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu tika reģistrēts 2022. gada 28. februārī.
18.
Rakstveida apsvērumus iesniedza TLL, Optimize Health, Grieķijas valdība un Eiropas Komisija.
19.
Tiesas sēdes rīkošana netika uzskatīta par vajadzīgu.
IV. Juridiskā analīze
A.
Ievada apsvērumi
1. Strīdīgais produkts
20.
Spermidīna, tāpat kā pārējo poliamīnu, galvenā funkcija ir neitralizēt nukleīnskābju lādiņu šūnās un nodrošināt to funkcionēšanu. Neseni zinātniskie pētījumi liecina, ka, stimulējot šūnu autofāgiju (pašattīrīšanos), var palīdzēt novērst sirds un asinsvadu slimības, kā arī novērst pārtikas alerģijas un diabēta simptomus (
12
). Ir pat minēts, ka spermidīns var paildzināt cilvēka mūža par 5,7 gadiem (
13
).
21.
Šīs īpašības ļauj labāk saprast konfliktējošās intereses, kas ir šajā strīdā iesaistītajiem uzņēmumiem, kuri abi ražo šo uztura bagātinātāju, kura tirgus var ievērojami pieaugt.
22.
Abu uzņēmumu izmantotās spermidīna iegūšanas tehnoloģijas ir atšķirīgas:
—
TLL iegūst ekstraktu no kviešu graudu dīgļiem bez diedzēšanas, izmantojot sarežģītu un dārgu ķīmisku apstrādi.
—
Optimize Health diedzē griķu graudus ūdens šķīdumā, kas satur sintētisko spermidīnu, izmantojot hidroponikas metodi, lai šādi iegūtu asnus. Pēc ražas novākšanas asnu nomazgā ar ūdeni, izžāvē un samaļ, lai iegūtu miltus.
2. Jaunu pārtikas produktu tirdzniecība
23.
Regulai 2015/2283, tāpat kā tās priekštecēm, ir divējāds mērķis, proti, nodrošināt jaunu pārtikas produktu iekšējā tirgus darbību un aizsargāt sabiedrības veselību no riskiem, ko šie produkti varētu radīt (
14
). Papildus šiem mērķiem ir jānodrošina patērētāju interešu aizsardzība un vides kvalitātes augsta līmeņa aizsardzība un uzlabošana (
15
).
24.
Šo mērķu sasniegšanai Regulā 2015/2283 – tāpat kā iepriekšējā regulā – ir noteikta jaunu pārtikas produktu risku analīze un nepieciešamība saņemt iepriekšēju atļauju pirms to tirgošanas. Atļaujas izsniegšanas procedūra tajā ir noteikta Eiropas līmenī, tā ir centralizēta Komisijā, turklāt tā ir ieguvusi erga omnes raksturu, jo jauna pārtikas produkta atļauja ir attiecināma uz ikvienu, kas to ražos (
16
).
25.
Regulā 2015/2283 ir definēts jauns pārtikas produkts, proti, šajā lūgumā sniegt prejudiciālu nolēmumu aplūkotais pamatjēdziens (
17
). Atbilstoši šīs regulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktam par tādu ir klasificējams produkts, kas atbilst šādiem diviem nosacījumiem:
—
produkts “Savienībā nav [bijis] nozīmīgā apjomā izmantots cilvēku uzturā pirms 1997. gada 15. maija” (
18
);
—
tas ir ietverts vismaz vienā no kategorijām, kas ir paredzētas šīs tiesību normas i)–x) punktā (
19
).
26.
Attiecībā uz pirmo nosacījumu iesniedzējtiesai, šķiet, šaubu nav un tā nav uzdevusi jautājumu par to. Manuprāt, tā uzskata par pierādītu, ka pirms 1997. gada 15. maija strīdīgais produkts neeksistēja vai arī tā patēriņš Savienībā bija nenozīmīgs.
27.
Turpretī iesniedzējtiesai ir jautājumi par otro nosacījumu. Konkrēti tiek vaicāts par to, vai uz strīdīgo produktu ir attiecināms Regulas 2015/2283 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta iv) punkts vai tomēr vii) punkts (
20
).
3. Fakts, kas ir noticis pēc lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu iesniegšanas
28.
2022. gada 3. jūnijā (proti, vairākus mēnešus pēc šā lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu nosūtīšanas), Austrija paziņoja Komisijai, ka griķu asnu milti ar augstu spermidīna saturu ir jauns pārtikas produkts Regulas 2015/2283 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta vii) punkta izpratnē (
21
).
29.
Šis apstāklis, uz ko savos rakstveida apsvērumos ir norādījušas gan Grieķijas valdība, gan Komisija (
22
), tomēr nevar ietekmēt lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu iznākumu, jo iesniedzējtiesa to nevarēja ņemt vērā, iesniedzot šo lūgumu.
B.
Pirmais prejudiciālais jautājums
30.
Iesniedzējtiesa vēlas noskaidrot, vai strīdīgais produkts var tikt klasificēts kā jauns pārtikas produkts, ko regulē saskaņā ar Regulas 2015/2283 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta iv) punktu.
31.
Minētajā punktā ir noteikts, ka tajā paredzētā kategorija atbilst produktam, “kas sastāv, ir izdalīts vai ražots no augiem vai to daļām, izņemot gadījumus, kad šim pārtikas produktam ir pārtikas nekaitīgas lietošanas vēsture Savienībā, un tas sastāv, ir izdalīts vai ražots no auga vai tās pašas sugas šķirnes, kas iegūta (
23
) ar:
—
tradicionālu pavairošanas praksi, kas Savienībā pārtikas ražošanai izmantota pirms 1997. gada 15. maija, vai
—
netradicionālu pavairošanas praksi, kas Savienībā netika izmantota pārtikas ražošanai pirms 1997. gada 15. maija, ja minētā prakse neizraisa būtiskas izmaiņas pārtikas produkta sastāvā vai struktūrā, kas ietekmē tā uzturvērtību, metabolismu vai nevēlamu vielu daudzumu”.
32.
Kā jau esmu paskaidrojis, ar spermidīnu bioloģiski bagātinātus miltus iegūst no griķiem. To ražo no šā auga asniem pēc žāvēšanas un spiešanas. Attiecīgi ir izpildīts šīs kategorijas pamatpriekšnosacījums.
33.
Par nosacījumu, ka produktam ir jābūt “pārtikas nekaitīgas lietošanas vēsturei Savienībā”, kā izņēmumu, kas ļauj neprasīt izsniegt atļauju, jāteic, ka šis jēdziens Regulā 2015/2283, šķiet, nav definēts. Tomēr tās 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā tiek atzīts, ka ir bijusi “pārtikas nekaitīgas lietošanas vēsture trešā valstī”, ja “[..] attiecīgās pārtikas nekaitīgumu apstiprina informācija par tās sastāvu, kā arī informācija par to, ka ievērojams skaits cilvēku vismaz vienā trešā valstī vismaz 25 gadus ir lietojuši un turpina lietot šo pārtiku kā daļu no ierastā uztura [..]”.
34.
Jēdziens “pārtikas nekaitīgas lietošanas vēsture trešā valstī” ir ekstrapolējams arī uz jēdzienu “pārtikas nekaitīgas lietošanas vēsture Savienībā”. Tomēr, balstoties uz iesniegto informāciju, nav pierādījumu par to, ka Savienības tirgū ir šā veida miltu nekaitīgas lietošanas vēsture.
35.
Otrais nosacījums, lai varētu piemērot izņēmumu, ir tāds, ka strīdīgā produkta izgatavošanai izmantotajam augam:
—
jābūt iegūtam ar tradicionālu pavairošanas praksi, kas Savienībā pārtikas ražošanai izmantota pirms 1997. gada 15. maija pirmā no nupat atreferētajiem normas ievilkumiem izpratnē; [vai]
—
jābūt iegūtam ar netradicionālu pavairošanas praksi, kas netika izmantota pirms 1997. gada 15. maija, ja minētā prakse neizraisa otrajā no atreferētajiem normas ievilkumiem minētās izmaiņas.
36.
Proti, lietas materiālos esošā informācija arī liecina par to, ka spermidīnu saturoša barības ūdens šķīduma izmantošana tālab, lai ar hidroponikas metodi audzētu griķu asnus, nav augu pavairošanas metode, bet gan ražošanas process vai metode, lai bagātinātu šā auga asnus ar mērķi iegūt augstu spermidīna daudzumu.
37.
Šīs metodes izmantošana turklāt rada ievērojamas izmaiņas pārtikas produktu sastāvā vai struktūrā, kas ietekmē tā uzturvērtību, kā turpinājumā paskaidrošu sīkāk. Tā kā šajā pārtikas produktā ir ļoti augsts spermidīna saturs (un ar to tas atšķiras no produkta, kuru iegūst, neizmantojot ūdens šķīdumu griķu graudu diedzēšanai), izmaiņas šā pārtikas produkta sastāvā var ietekmēt tā uzturvērtību.
38.
Tāpēc griķu asnu milti ar augstu spermidīna saturu ir klasificējami atbilstoši Regulas 2015/2283 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta iv) punktam. Atliek vēl pārliecināties, vai tie ir klasificējami arī atbilstoši šīs normas vii) punktam.
C.
Otrais prejudiciālais jautājums
39.
Iesniedzējtiesa vēlas noskaidrot, vai Regulas 2015/2283 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta vii) punktu var interpretēt “tādējādi, ka jēdziens “pārtikas ražošanas process” ietver arī primārās ražošanas procesus”.
40.
Atbilstoši šajā tiesību normā noteiktajam jauns pārtikas produkts nozīmē tādu, “[..] kas iegūts ražošanas procesā, kas Savienībā pirms 1997. gada 15. maija netika izmantots pārtikas ražošanā un kas izraisa būtiskas izmaiņas pārtikas produkta sastāvā vai struktūrā, ietekmējot tā uzturvērtību, metabolismu vai nevēlamu vielu daudzumu tajā” (mans izcēlums).
41.
Tātad strīds ir par to, vai strīdīgo produktu iegūst, izmantojot “ražošanas procesu”, kas Savienībā pirms 1997. gada 15. maija netika izmantots un izraisa būtiskas izmaiņas pārtikas produkta sastāvā vai struktūrā, ietekmējot tā uzturvērtību, metabolismu vai nevēlamu vielu daudzumu tajā (
24
).
1. Ražošanas process
42.
Regulas 2015/2283 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta vii) punktā minētie jaunie pārtikas produkti no šīs normas iv) punktā minētajiem atšķiras ar to, ka tie ir izgatavoti šādā “ražošanas procesā”, proti:
—
pārtikas produkti, kas paredzēti iv) punktā, ir tie, kas iegūti ar tradicionālu vai netradicionālu augu pavairošanas praksi, kuras rezultātā iegūst jaunus augus;
—
savukārt vii) punktā ir paredzēti tie pārtikas produkti, kas iegūti ar pārtikas produkta ražošanas procesā izmantotām metodēm.
43.
Manuprāt, griķu graudu diedzēšana ar spermidīnu bagātā barības šķīdumā, kā jau teicu, nav pavairošanas tehnika, jo asni tiek novākti pirms lapu izveidošanās, lai tos žāvētu, maltu un no tiem pagatavotu miltus. Diedzēšanas laikā griķu graudi nepavairojas, jo – kā norāda Optimize Health – no ikviena grauda izaug asns, kas tiek novākts.
44.
Graudu audzēšana sintētisko spermidīnu bagātīgi saturošā ūdens šķīdumā drīzāk ir pārtikas produkta sastāvdaļas ražošanas procesā ietilpstoša metode.
45.
Regulā 2015/2283 nav definēts, kas ir “ražošanas process”. Tomēr tās 3. panta 1. punktā ir norādīts, ka “[..] piemēro Regulas (EK) Nr. 178/2002 2. un 3. pantā noteiktās definīcijas.”
46.
Lai gan Regulā Nr. 178/2002 “ražošanas” jēdziens arī nav tiešā veidā definēts, tajā uz šo jēdzienu ir izdarītas vairākas atsauces (
25
). Konkrēti:
—
tās 12. apsvērumā (
26
) ir norāde uz pārtikas ražošanas ķēdi kā vienotu procesu, sākot no primārās ražošanas (tās pirmā posma) līdz pārtikas piegādei galapatērētājam;
—
minētās regulas 3. panta 16. punktā “ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmi” ir definēti kā “visi posmi, tostarp imports, no pārtikas primārās ražošanas, to ieskaitot, līdz tās uzglabāšanai, pārvadāšanai, pārdošanai vai piegādei galapatērētājam [..]” (Mans izcēlums);
—
šā paša 3. panta 17. punktā “primārā ražošana” ir definēta kā “primāro produktu ražošana vai audzēšana, tostarp ražas novākšana, slaukšana un saimniecībā audzētu dzīvnieku ražošana pirms nokaušanas. Tā iekļauj arī medības, zveju un savvaļas produktu vākšanu”.
47.
Primārās ražošanas ietveršana pārtikas produkta iegūšanas procesā atbilst Regulu Nr. 178/2002 un 2015/2283 galvenajam mērķim garantēt vispilnīgāko iespējamo pārtikas nekaitīgumu.
48.
Līdz ar to Regulas 2015/2283 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta vii) punkta vārdkopa “ražošanas process” aptver gan primāro ražošanu, gar arī visas turpmākās jauna pārtikas produkta apstrādes stadijas (
27
).
49.
Attiecinot šīs premisas uz strīda priekšmetu, secinu, ka hidroponikas metodes izmantošana griķu graudu diedzēšanai sintētisko spermidīnu saturošā ūdens šķīdumā, lai novāktu asnus, tos izžāvētu un ražotu miltus, kas ir bioloģiski ļoti bagātināti ar spermidīnu, ir daļa no ražošanas procesa iepriekš veiktās analīzes izpratnē.
50.
Proti, šajā gadījumā tiek izmantota metode, ko izmanto primārajā ražošanā, lai iegūtu uztura bagātinātāju. Kā argumentē Komisija un TLL, tā neatšķiras no metodes, ko izmanto citiem jauniem pārtikas produktiem, kurus ir atzinusi Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde un dalībvalstu iestādes atbilstoši Regulas 2015/2283 4. pantā noteiktajai procedūrai.
51.
Kā piemēru tam var minēt šampinjonus (Agaricus bisporus), kas ir bioloģiski bagātināti ar selēnu un audzēti selēniju bagātīgi saturošā barības šķīdumā (
28
); ar dzelzi bioloģiski bagātinātus lupīnu (Lupinus angustifolius) asnus, kas ir iegūti no dzelzs sulfātā diedzētiem dezinficētiem graudiem (
29
); šampinjonus, kas pēc to novākšanas ir apstrādāti ar ultravioletajiem stariem, lai palielinātu tajos esošā D2 vitamīna daudzumu; kā arī rauga masu, kas rūgšanas laikā tiek bioloģiski bagātināta ar selēnu vai hromu kādu no šīm minerālvielām bagātīgi saturošā vidē.
2. Būtiskas izmaiņas pārtikas produkta sastāvā vai struktūrā
52.
Kad ir noskaidrots, ko nozīmē “ražošanas process”, un tas, ka šis process ir attiecināms uz strīdīgo pārtikas produktu, vēl jāpārbauda, vai izmantotā metode ir jauna un vai tā izraisa “būtiskas izmaiņas pārtikas produkta sastāvā vai struktūrā, ietekmējot tā uzturvērtību, metabolismu vai nevēlamu vielu daudzumu tajā”.
53.
Iesniedzējtiesai, šķiet, nav šaubu par šajā gadījumā izmantotās metodes novitāti; tā arī nenorāda uz pierādījumiem par to, ka ūdens šķīdums ar augstu spermidīna saturu būtu izmantots griķu graudu audzēšanai ar hidroponikas metodi iepriekš aprakstītajā veidā pirms 1997. gada 15. maija.
54.
Šī audzēšanas metode izraisa tādas būtiskas izmaiņas pārtikas produkta sastāvā vai struktūrā, kuras ietekmē šā produkta uzturvērtību. Strīdīgā pārtikas produkta spermidīna saturs atbilstoši TLL sniegtajām analīzēm ir 3,51 mg/g, proti, tā saturs 106 reizes pārsniedz šīs vielas saturu, kas rodams griķu graudā parastos audzēšanas apstākļos, proti, 0,03305 mg/g.
55.
Bioloģiskā bagātināšana ar spermidīnu izmaina griķu asnu miltu uzturvērtību tik lielā mērā, ka tie tiek pārvērsti jaunā pārtikas produktā. Minētie zinātniskie pētījumi liecina, ka spermidīna uzņemšana lielākā daudzumā var būt veselīga, taču tā uzņemšana pārmērīgā daudzumā varētu kaitēt šūnām. Tādēļ strīdīgajam produktam ir nepieciešams saņemt atļauju atbilstoši Regulai 2015/2283, lai garantētu pārtikas nekaitīgumu un novērstu riskus patērētājiem.
D.
Trešais prejudiciālais jautājums
56.
Gadījumā, ja uz otro prejudiciālo jautājumu Tiesa atbildētu apstiprinoši (kā to ierosinu), iesniedzējtiesa lūdz izskaidrot, vai, “atbildot uz jautājumu par ražošanas procesa novitāti Regulas [2015/2283] 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta vii) punkta izpratnē, nozīme ir tam, ka pats ražošanas process nekad iepriekš nav ticis izmantots saistībā ar nevienu pārtikas produktu, vai arī tam, ka tas nav ticis izmantots saistībā ar novērtējamo pārtikas produktu”.
57.
No Regulas 2015/2283 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta vii) punkta nevar pilnīgi droši izsecināt viennozīmīgu atbildi uz šo jautājumu. Tāpēc šī norma jāinterpretē atbilstoši tās kontekstam un mērķim (
30
).
58.
Par kontekstu jāteic, ka Regulas 2015/2283 1. apsvērums (
31
) un 9. apsvērums (
32
) liek izvēlēties par labu tādai interpretācijai, kurā uzmanība ir vērsta uz konkrētu pārtikas produktu, kuru ietekmē ražošanas process. Jāizvērtē ir tieši ražošanas procesa ietekme uz šā pārtikas produkta sastāvu un uzturvērtību.
59.
Arī Regulas 2015/2283 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta vii) punkta mērķis runā par labu tam, lai jaunās ražošanas metodes ietekme tiktu izvērtēta tikai attiecībā uz pašu pārtikas produktu, nevis vispārīgi. Viena un tā paša (jauna) ražošanas procesa ietekme uz dažādiem pārtikas produktiem var būt atšķirīga. Tāpēc šā procesa ietekme ir jāizvērtē vienīgi attiecībā uz katrā konkrētajā gadījumā analizējamo pārtikas produktu (
33
).
60.
Iesniedzējtiesai ir jāpārbauda, vai ražošanas process, kurā audzēšana notiek ar hidroponikas metodi ūdens šķīdumā ar augstu spermidīna saturu, ir vai nav ticis izmantots griķu asnu audzēšanai pirms 1997. gada 15. maija.
E.
Ceturtais prejudiciālais jautājums
61.
Šo jautājumu iesniedzējtiesa uzdod gadījumam, ja atbilde uz otro jautājumu būtu noliedzoša, ko gan esmu izslēdzis. Tomēr veikšu šā jautājuma analīzi gadījumam, ja Tiesa domātu citādi.
62.
Iesniedzējtiesa vēlas noskaidrot, vai “griķu asnu diedzēšana spermidīnu saturošā barības šķīdumā ir primārās ražošanas process attiecībā uz augu, uz kuru neattiecas tiesību normas par pārtikas produktiem, jo īpaši Regula [2015/2283], jo augs pirms ražas novākšanas vēl nav pārtikas produkts [Regulas (EK) Nr. 178/2002 2. panta c) punkts]”.
63.
Regulas Nr. 178/2002 2 panta c) punktā no jēdziena “pārtika” patiešām ir izslēgti augi pirms to novākšanas.
64.
Optimize Health savas nostājas pamatošanai norāda, ka:
—
griķu asnu izdiedzēšana spermidīnu bagātīgi saturošā barības ūdens šķīdumā pirms to novākšanas ir tāda pati darbība kā sēklas audzēšana laukā, lai, izmantojot mēslojumu, no tās izaugtu augs;
—
šķīdumi, ko izmanto, lai izdiedzētu asnus, nav salikta pārtikas produkta sastāvdaļa un tātad tie arī nav uzskatāmi par bagātinātāju, tāpat kā augu mēslošana lauksaimniecībā nav pārtikas produktu pārveidošana;
—
asniem attīstoties, augs pats izvēlas barības vielas, ko tas uzņem no šķīduma dabiskajā auga dīgšanas un augšanas procesā.
65.
Šī argumentācija mani nepārliecina.
66.
Hidroponikas audzēšanas metodes izmantošana, kurā izmanto ūdens šķīdumu, kurā ir bagātīgs daudzums spermidīna, lai diedzētu griķu graudus un pēc tam novāktu asnus, pirms tiem izveidojas lapas, ir sava veida minēto asnu “novākšana”, nevis tiešs griķu graudu patēriņš.
67.
Turklāt asni nav galaprodukts, kas būtu vai nebūtu klasificējams kā jauns pārtikas produkts. Pārtikas produktu veido milti, kurus iegūst pēc asnu žāvēšanas un samalšanas. Tas nav salīdzināms ar sēklu ieguvi.
68.
Arī ūdens šķīduma ar bagātīgu spermidīna daudzumu izmantošana hidroponiskā audzēšanā nav salīdzināma ar mēslojuma izmantošanu. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2003/2003 (
34
), kura vēlāk tika aizstāta ar Regulu (ES) 2019/1009 (
35
), nekāda veida mēslojums, kas satur spermidīnu, nav atļauts un šī viela nav dzīvnieku ekskrementi, kā tas ir kūtsmēslu vai vircas gadījumā, kurus augu audzēšanai var izmantot bez iepriekšējas atļaujas.
69.
Spermidīnu saturošs šķīdums nav arī parastais paņēmiens graudu diedzēšanai, kurā tiek izmantots dzeramais ūdens vai tīrs ūdens (
36
).
70.
Īsumā sakot, uz ceturto prejudiciālo jautājumu ir jāatbild noliedzoši, proti, ka griķu asni, kas ir izdiedzēti spermidīnu bagātīgi saturošā šķīdumā, nav klasificējami par “augu pirms novākšanas” un ir uzskatāmi par pārtikas produktu.
F.
Piektais prejudiciālais jautājums
71.
Iesniedzējtiesa vēlas noskaidrot, vai atbildē uz tās uzdotajiem jautājumiem ir kāda nozīme tam, ka hidroponiskajai audzēšanai izmantotais barības šķīdums satur dabīgu vai sintētisku spermidīnu.
72.
Manuprāt, tas, vai spermidīns ir dabīgs vai sintētisks, neietekmē strīdīgā produkta klasificējamību par jaunu pārtikas produktu.
73.
Spermidīnu saturošs ūdens šķīdums hidroponiskajā audzēšanā tiek izmantots tālab, lai griķu asnos šā poliamīna saturs pieaugtu eksponenciāli. Būtiska nozīme ir izmantotā spermidīna tīrībai, un nav nozīmes tam, vai tas ir sintētisks vai dabīgs (
37
). Pastāvot vienādai tīrības pakāpei, milti tiks bioloģiski bagātināti vienlīdz liela apmērā.
V. Secinājumi
74.
Ņemot vērā izklāstīto, ierosinu Tiesai Landesgericht für Zivilrechtssachen Graz (Grācas Civillietu apgabaltiesa, Austrija) atbildēt šādi:
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/2283 (2015. gada 25. novembris) par jauniem pārtikas produktiem un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1852/2001 3. panta 2. punkta a) apakšpunkts
ir jāinterpretē tādējādi, ka
—
tāds produkts kā griķu asnu milti ar augstu spermidīna saturu atbilstoši šīs tiesību normas iv) punktam ir klasificējams kā “jauns pārtikas produkts”;
—
šīs tiesību normas vii) punktā minētais pārtikas produktu “ražošanas procesa” jēdziens ietver arī primārās ražošanas posmu;
—
klasificējamība par jaunu pārtikas produktu ir atkarīga no tā, vai attiecīgā produkta iegūšanai katrā konkrētajā gadījumā ir vai nav izmantots ražošanas process;
—
griķu asns, kas izdiedzēts spermidīnu bagātīgi saturošā šķīdumā, ir uzskatāms par pārtikas produktu un nav klasificējams par “augu pirms novākšanas” Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu, 2. panta c) punkta izpratnē;
—
lai noskaidrotu, vai griķu asnu milti, kas izdiedzēti spermidīnu saturošā šķīdumā, ir vai nav klasificējami kā jauns pārtikas produkts, nav nozīmes tam, vai izmantotais spermidīns ir sintētisks vai dabīgs.
(
1
)	Oriģinālvaloda – spāņu.
(
2
)	Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (2015. gada 25. novembris) par jauniem pārtikas produktiem un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1852/2001 (OV 2015, L 327, 1. lpp.).
(
3
)	Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (1997. gada 27. janvāris), kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (OV 1997, L 43, 1. lpp.). Par dažām šīs regulas normām Tiesa jau ir spriedusi, taču tā nav iztirzājusi jautājumus, par kuriem ir šis lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu.
(
4
)	Komisijas Regula (2001. gada 20. septembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā konkrētu informāciju darīt publiski pieejamu un kā aizsargāt informāciju, kura iesniegta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 (OV 2001, L 253, 17. lpp.).
(
5
)	Spermidīns ir biogēns poliamīns, kas atšķirīgā koncentrācijā atrodas dzīvnieku un augu organismu šūnās.
(
6
)	Griķi (Fagopyrum esculentum) ir sūreņu dzimtas lakstaugs, no kā iegūst graudus, ko izmanto cilvēku un dzīvnieku pārtikai. Tie nepieder pie graudzāļu dzimtas.
(
7
)	Tajā ir izdarīti grozījumi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1381 (2019. gada 20. jūnijs) par ES riska novērtēšanas pārredzamību un ilgtspēju pārtikas aprites ķēdē un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 178/2002, (EK) Nr. 1829/2003, (EK) Nr. 1831/2003, (EK) Nr. 2065/2003, (EK) Nr. 1935/2004, (EK) Nr. 1331/2008, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) 2015/2283 un Direktīvu 2001/18/EK (OV 2019, L 231, 1. lpp.).
(
8
)	Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV 2002, L 31, 1. lpp.).
(
9
)	Komisijas Īstenošanas regula (2017. gada 20. decembris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 izveido jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu (OV 2017, L 351, 72. lpp.).
(
10
)	1984. gada Federālais likums pret negodīgu konkurenci (BGBl. Nr. 448/1984).
(
11
)	Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/443 (2020. gada 25. marts) (OV 2020, L 92, 7. lpp.) tika atļauts mainīt jaunā pārtikas produkta “kviešu (Triticum aestivum) dīgļu ekstrakts, kas bagāts ar spermidīnu” specifikācijas atbilstoši Regulai 2015/2283.
(
12
)	Frank Madeo, Sebastian J. Hofer, Tobias Pendl, Maria A. Bauer, Tobias Eisenberg, Didac Carmona‑Gutierrez, Guido Kroemer, “Nutritional Aspects of Spermidine”, Annual Review of Nutrition, 2020, Nr. 40, 135.–159. lpp.
(
13
)	Stefan Kiechl u.c., “Higher spermidine intake is linked to lower mortality: a prospective population‑based study”, The American Journal of Clinical Nutrition, 108. sēj., Nr. 2, 2018. gada augusts, 371.–380. lpp.
(
14
)	Spriedumi, 2016. gada 9. novembris, Davitas (C‑448/14, EU:C:2016:839), 31. punkts; un 2020. gada 1. oktobris, Entoma (C‑526/19, EU:C:2020:769), 39. punkts.
(
15
)	Regulas 2015/2283 2. apsvērums.
(
16
)	Skat. analīzi, ko ir veikusi Aude Mahy, Droit alimentaire, Larcier, Brisele, 2021, 251. lpp.
(
17
)	Turklāt Regulā 2015/2283 ir noteiktas prasības jaunu pārtikas produktu tirdzniecībai, tostarp iepriekšēja administratīva atļauja. Tajā ir arī konkretizēta tālab veicamā procedūra, kurā ir iesaistītas dalībvalstu kompetentās iestādes, Komisija un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde.
(
18
)	Regulas 2015/2283 7. apsvērums: “Lai nodrošinātu saskaņotību ar Regulā (EK) Nr. 258/97 paredzētajiem noteikumiem, par vienu no kritērijiem, lai pārtikas produktu uzskatītu par jaunu pārtikas produktu, aizvien būtu jāuzskata tas, ka šis pārtikas produkts Savienībā cilvēku uzturā nozīmīgā apjomā nav izmantots pirms minētās regulas spēkā stāšanās dienas, proti, pirms 1997. gada 15. maija. Lietošana Savienībā būtu jāuzskata arī par lietošanu dalībvalstīs neatkarīgi no dienas, kad tās pievienojās Savienībai.”
(
19
)	Šīs prasības bija ietvertas Regulas Nr. 258/97 2. pantā, kas bija Regulas 2015/2283 priekštece. Šajā nozīmē skat. spriedumus, 2005. gada 9. jūnijs, HLH Warenvertrieb un Orthica (C‑211/03, C‑299/03 un no C‑316/03 līdz C‑318/03, EU:C:2005:370), 82. un 87. punkts; 2009. gada 15. janvāris, M‑K Europa (C‑383/07, EU:C:2009:8), 15. punkts; 2016. gada 9. novembris, Davitas (C‑448/14, EU:C:2016:839), 18.–21. punkts; un 2020. gada 1. oktobris, Entoma (C‑526/19, EU:C:2020:769), 25. punkts.
(
20
)	Lemjot par produkta klasificējamību vienā vai otrā kategorijā, neizbēgami liela nozīme ir tehniskajai informācijai un zinātniskajiem pētījumiem. Izvērtēt abu pušu iesniegtos materiālus ir iesniedzējtiesas ziņā.
(
21
)	Paziņošana tika veikta saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/456 (2018. gada 19. marts) par procedurālajiem soļiem apspriešanās procesā par tiesībām uz jauna pārtikas produkta statusu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 [par jauniem pārtikas produktiem] (OV 2018, L 77, 6. lpp.). Attiecīgais dokuments ir pieejams tīmekļvietnē: https://food.ec.europa.eu/system/files/2022-06/novel-food_consult-status_flour-buckwheat.pdf.
(
22
)	Lai atbildētu uz Grieķijas valdības un Komisijas apgalvojumiem (kas izklāstīti to rakstveida apsvērumu attiecīgi 23. un 29. punktā), Optimize Health lūdza organizēt tiesas sēdi, jo tās ieskatā esot jāprecizē Austrijas iesniegtā paziņojuma tvērums. Kā jau minēju, Tiesas sēde nav nepieciešama, ņemot vērā, ka šis jaunais apstāklis nevar ietekmēt šā lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu virzību.
(
23
)	Zemsvītras piezīme attiecas tikai uz šo secinājumu spāņu valodas versiju.
(
24
)	Skat. Regulas 2015/2283 9. apsvērumu.
(
25
)	Atbilstoši pastāvīgajai judikatūrai “[..] tādu jēdzienu nozīme un tvērums, kuriem Savienības tiesībās nav sniegta nekāda definīcija, ir jānoskaidro saskaņā ar to ierasto nozīmi ikdienas valodā, ievērojot kontekstu, kādā tie tiek lietoti, un ar tiesisko regulējumu, kura daļu tie veido, sasniedzamos mērķus (spriedumi, 2016. gada 9. novembris, Davitas, C‑448/14, EU:C:2016:839, 26. punkts; 2017. gada 26. oktobris, The English Bridge Union, C‑90/16, EU:C:2017:814, 18. punkts; un 2020. gada 1. oktobris, Entoma, C‑526/19, EU:C:2020:769, 29. punkts).
(
26
)	“Lai nodrošinātu pārtikas nekaitīgumu, jāņem vērā visi pārtikas ražošanas ķēdes aspekti kā vienots process, sākot no primārās ražošanas, to ieskaitot, un no dzīvnieku barības ražošanas, to ieskaitot, līdz pārtikas piegādei vai pārdošanai patērētājam, to ieskaitot, jo katram elementam var būt potenciāla ietekme uz pārtikas nekaitīgumu.” Mans izcēlums.
(
27
)	Komisija savos apsvērumos atsaucas uz pastāvošiem jauniem pārtikas produktiem Savienības sarakstā, kuri atbilst primārajai ražošanai, piemēram, čijas graudus (Salvia hispánica) vai dažādas noni (Morinda citrifolia) sastāvdaļas. Skat. Īstenošanas regulas 2017/2470 2. tabulu.
(
28
)	Apvienotās Karalistes paziņojums saskaņā ar Īstenošanas regulu 2018/456, pieejams tīmekļvietnē: https://ec.europa.eu/food/system/files/2019-12/novel-food_consult-status_agaricus-bisporus.pdf.
(
29
)	Polijas paziņojums saskaņā ar Īstenošanas regulu 2018/456, pieejams tīmekļvietnē: https://ec.europa.eu/food/system/files/2022-05/novel-food_consult-status_lupin-sprouts.pdf.
(
30
)	Spriedums, 2020. gada 9. septembris, TMD Friction un TMD Friction EsCo (C‑674/18 un C‑675/18, EU:C:2020:682), 89. punkts un tajā minētā judikatūra.
(
31
)
(
32
)	“[..] šajā regulā būtu sīkāk jāprecizē tas, ka pārtikas produktu uzskata par jaunu pārtikas produktu, ja tas iegūts ražošanas procesā, kas netika izmantots pārtikas ražošanai Savienībā pirms 1997. gada 15. maija, ja tas izraisa būtiskas izmaiņas pārtikas produkta sastāvā vai struktūrā, ietekmējot tā uzturvērtību, metabolismu vai nevēlamu vielu daudzumu tajā.” Mans izcēlums.
(
33
)	Skat. spriedumu, 2005. gada 9. jūnijs, HLH Warenvertrieb un Orthica (C‑211/03, C‑299/03 un no C‑316/03 līdz C‑318/03, EU:C:2005:370), 84.–86. punkts, kurā ietverto judikatūru var attiecināt uz šo lietu: “lai novērtētu, vai pastāv šāda izmantošana cilvēku uzturā, kompetentajai iestādei jāņem vērā visi konkrētā gadījuma apstākļi”, kuriem “jāattiecas uz pārtikas produktu vai sastāvdaļu, kas ir pārbaudes objekts, nevis uz līdzīgiem vai pielīdzināmiem pārtikas produktiem vai sastāvdaļām. Jauno pārtikas produktu vai pārtikas produktu sastāvdaļu jomā nevar izslēgt, ka pat šķietami nelielas atšķirības var radīt nopietnas sekas sabiedrības veselībai, vismaz tik ilgi ne, kamēr attiecīgā pārtikas produkta vai sastāvdaļas nekaitīgums nav pierādīts pienācīgā procedūrā”.
(
34
)	Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (2003. gada 13. oktobris) par mēslošanas līdzekļiem (OV 2003, L 304, 1. lpp.).
(
35
)	Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (2019. gada 5. jūnijs), ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 2003/2003 (OV 2019, L 170, 1. lpp.).
(
36
)	Skat. ESSA (European Sprouted Seeds Association) (EDSA, Eiropas Diedzēto sēklu asociācija) vadlīniju par labu higiēnas praksi dīgstu un diedzēšanai paredzētu sēklu ražošanā 1.F. sadaļu (OV 2017, C 220, 29. lpp.).
(
37
)	Šī argumentācija ir pamatota, ja spermidīnu pareizi sintezē laboratorijā un ja tajā nav citu vielu pārpalikumu, kurus var uzņemt augs un kuri var kaitēt cilvēka veselībai.