ESIMESE ASTME KOHTU MÄÄRUS (apellatsioonikoda)
18. detsember 2008
Kohtuasi T-223/07 P
Michel Thierry
versus
Euroopa Ühenduste Komisjon
Apellatsioonkaebus – Avalik teenistus – Ametnikud – Edutamine – 2004. aasta edutamine – Tunnistaja ärakuulamiseks esitatud taotluse rahuldamata jätmine – Ilmselgelt vastuvõetamatu apellatsioonkaebus
Ese:      Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu 16. aprilli 2007. aasta määruse peale kohtuasjas F‑82/05: Thierry
vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata) nimetatud kohtumääruse tühistamiseks.
Otsus: Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. Jätta Michel Thierry kohtukulud tema enda kanda ja ühtlasi mõista temalt välja komisjoni
kohtukulud käesolevas kohtuastmes.
Kokkuvõte
1.      Apellatsioonkaebus – Väited – Faktiliste asjaolude ebaõige hindamine – Vastuvõetamatus – Tõendite hindamise kontroll Esimese
Astme Kohtus – Välistamine, v.a tõendite moonutamise korral
(EÜ artikkel 225 A; Euroopa Kohtu põhikiri, I lisa artikli 11 lõige 1)
2.      Menetlus – Menetlustoimingud – Tunnistajate ärakuulamine – Esimese Astme Kohtu kaalutlusõigus
(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 59 lõige 1; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 47)
3.      Apellatsioonkaebus – Väited – Esmakordselt apellatsioonkaebuse raames esitatud väide – Vastuvõetamatus
(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 48 lõige 2 ja artikkel 144)
1.      EÜ artiklist 225 A ja Euroopa Kohtu põhikirja I lisa artikli 11 lõikest 1 tuleneb, et Avaliku Teenistuse Kohtu lahendite peale
esitatud apellatsioonkaebuse aluseks võivad olla vaid õigusnormide rikkumisel põhinevad väited, mitte faktilistele asjaoludele
antud hinnang. Ainult esimese astme kohus on pädev faktilisi asjaolusid tuvastama, välja arvatud juhul, kui tema poolt tuvastatu
sisuline ebaõigsus tuleneb temale esitatud toimikumaterjalidest, ning teiselt poolt faktilisi asjaolusid hindama. Järelikult
ei kujuta faktiliste asjaolude hindamine – välja arvatud juhul, kui asjaomasele kohtule esitatud tõendeid on moonutatud –
endast apellatsioonikohtu kontrollile alluvat õiguslikku küsimust.
(vt punkt 20)
Viited: Euroopa Kohus, 28. mai 1998, kohtuasi C‑8/95 P: New Holland Ford vs. komisjon (EKL 1998, lk I‑3175, punktid 25 ja 26); Esimese Astme Kohus, 12. juuli 2007, kohtuasi T‑252/06 P: Beau vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punktid 45 ja 46)
2.      Esimese astme kohus on ainupädev otsustama, kas tema menetluses olevates kohtuasjades esitatud tõendeid on vaja täiendada.
Isegi juhul, kui tunnistaja ärakuulamiseks esitatud taotluses on täpselt näidatud, milliste asjaoludega seoses ja millistel
põhjustel on vaja tunnistaja või tunnistajad ära kuulata, peab esimese astme kohus hindama taotluse asjakohasust seoses kohtuvaidluse
eseme ja vajadusega nimetatud tunnistaja või tunnistajad ära kuulata.
Esimese astme kohtu kaalutlusõigust selles osas ei saa vaidlustada viitega ühenduse õiguse üldpõhimõttele, mille kohaselt
on igal isikul õigus õiglasele kohtulikule arutamisele, mida kinnitatakse ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47.
Sellest põhimõttest ei tulene absoluutset õigust saavutada tunnistajate ilmumine kohtu ette. Vastupidi, üldjuhul peab kohus
otsustama, kas tunnistaja kohtusse kutsumine on vajalik või asjakohane, kuna kohtumenetluse eesmärk on menetluslikust võrdsusest
rangelt kinni pidades anda hagejale asjakohane ja piisav võimalus oma hagi põhjendatust kaitsta.
(vt punktid 21 ja 22)
Viited: Euroopa Kohus, 28. juuni 2005, liidetud kohtuasjad C‑189/02 P, C‑202/02 P, C‑205/02 P−C‑208/02 P ja C‑213/02 P: Dansk
Rørindustri jt vs. komisjon (EKL 2005, lk I‑5425, punktid 67−71 ja seal viidatud kohtupraktika)
3.      Esimese Astme Kohtu kodukorra, mida kohaldatakse selle kodukorra artikli 144 alusel Esimese Astme Kohtus toimuvale menetlusele,
mille ese on Avaliku Teenistuse Kohtu lahendi peale esitatud apellatsioonkaebus, artikli 48 lõikest 2 tuleneb, et menetluse
käigus ei või esitada uusi väiteid. Seega tuleb tõendite moonutamist puudutav väide, mis esitatakse esimest korda ärakuulamise
taotluses, ilmselge vastuvõetamatuse tõttu tagasi lükata.
(vt punkt 27)