62016CO0173
EUROOPA KOHTU MÄÄRUS (kuues koda)
22. juuni 2016 (
*1
)
„Eelotsusetaotlus — Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 — Põhjendatud kahtluse puudumine — Kohutalluvus abieluasjades — Määrus (EÜ) nr 2201/2003 — artikli 16 lõike 1 punkt a — Kohtu poole pöördumise kuupäeva kindlaksmääramine — Mõiste „aeg, mil kohtule esitatakse menetluse algatamist käsitlev dokument või samaväärne dokument“”
Kohtuasjas C‑173/16,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Court of Appeali (apellatsioonikohus, Iirimaa) 18. märtsi 2016. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 29. märtsil 2016, menetluses
M. H.
versus
M. H.,
EUROOPA KOHUS (kuues koda),
koosseisus: koja president A. Arabadjiev, kohtunikud C. G. Fernlund (ettekandja) ja S. Rodin,
kohtujurist: Y. Bot,
kohtusekretär: A. Calot Escobar,
arvestades vastavalt Euroopa Kohtu kodukorra artiklile 99 pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi põhistatud määrusega,
on teinud järgmise
määruse
1
Eelotsusetaotlus puudutab nõukogu 27. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000 (EÜT 2003, L 338, lk 1; ELT eriväljaanne 19/06, lk 243), artikli 16 lõike 1 punkti a tõlgendamist.
2
Taotlus on esitatud M. H. ja M. H. vahelises kohtuvaidluses nende peresuhte katkemist puudutavas asjas.
Õiguslik raamistik
Liidu õigus
3
Määruse nr 2201/2003 artikkel 16 „Kohtusse pöördumine“ sätestab:
„Kohtusse pöördumine loetakse toimunuks:
a)
kuupäeval, mil kohtule esitatakse menetluse algatamist käsitlev dokument või võrdväärne dokument, tingimusel et hageja astub pärast seda vajalikud sammud, et dokumendid kostjale kätte toimetada; või
b)
kui dokument tuleb kätte toimetada enne kohtule esitamist, ajal, mil kättetoimetamise eest vastutav asutus selle kätte saab, tingimusel et hageja teeb pärast seda vajaliku, et dokument kohtule esitada.“
4
Selle määruse artikli 19 lõiked 1 ja 3 sätestavad:
„1.   Kui erinevate liikmesriikide kohtutes algatatakse ühtede ja samade asjaosaliste vaheline lahutus-, lahuselu- või vanemliku vastutuse menetlus, peatab kohus, kellele hagi on esitatud hiljem, menetluse omal algatusel seni, kuni on kindlaks tehtud selle kohtu pädevus, kellele hagi on esitatud esimesena.
[…]
3.   Kui on kindlaks tehtud selle kohtu pädevus, kellele hagi on esitatud esimesena, loobub kohus, kellele hagi on esitatud hiljem, pädevusest esimese kohtu kasuks. […]
Sel juhul võib pool, kes esitas asjakohase hagi kohtule, kellele hagi on esitatud hiljem, esitada kõnealuse hagi kohtule, kellele hagi on esitatud esimesena.“
Iiri õigus
5
Eelotsusetaotluse esitanud kohtu poolt selgitatud Iirimaal kohaldatavate menetlusõigusnormide kohaselt algab kohtumenetlus siis, kui asjaomase kohtu kantselei on välja andnud (issued) kohtukutse (summons). Ei ole nõutud, et kohtukutsest teatatakse enne menetluse alustamist. Pärast kohtukutse kättetoimetamist teatatakse sellest kostjale.
6
Kuigi kohtumenetlus loetakse pooleliolevaks alles pärast seda, kui see on kohtukutse kättetoimetamise järel algatatud, on asjaomane kohus sellegipoolest pädev tegema asjassepuutuvas menetluses otsuse enne seda kättetoimetamist. Sellega on tegemist perekonnaõigust puudutavates menetlustes, kui need on kiireloomulised.
Ühendkuningriigi õigus
7
Eelotsusetaotluse kohaselt on Ühendkuningriigis (Inglismaa ja Wales) kohaldatavad õigusnormid sarnased neile, mida kohaldatakse Iirimaal ja mis on esitatud käesoleva kohtumääruse punktides 5 ja 6. Kohtukutse asemel on menetluse algatamist käsitlev dokument siiski hagiavaldus (petition).
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimus
8
Põhikohtuasja hageja, M. H., ja põhikohtuasja kostja M. H., abiellusid 26. juunil 1982.
9
Põhikohtuasja kostja esitas lahutushagi, mille Ühendkuningriigi (Inglismaa ja Wales) perekonnakohtu kantselei sai kätte 7. septembril 2015 kell 7.53. See hagiavaldus varustati hiljem, samal päeval kell 10.30, kuupäeva pitseriga. Seejärel edastas nimetatud kohtu kantselei selle 11. septembril 2015. Sellest teatati põhikohtuasja hagejale 15. septembril 2015.
10
Põhikohtuasja hageja esitas menetluse algatamise dokumendi (summons) lahuselu tunnustamiseks 7. septembril 2015 kella 14.30 paiku High Courti (kõrge kohus, Iirimaa) kohtukantseleile, kes edastas selle samal päeval. Sellest dokumendist teatati põhikohtuasja kostjale 9. septembril 2015.
11
Põhikohtuasja kostja taotlusel algatatud lahutusmenetlus Ühendkuningriigi (Inglismaa ja Wales) perekonnakohtus loetakse algatatuks 11. septembril 2015 ja selles kohtus pooleliolevaks alates sellest kuupäevast. Põhikohtuasja hageja taotlusel algatatud lahuselu tunnustamise menetlus Iirimaa High Courtis (kõrge kohus) loetakse algatatuks 7. septembril 2015 ja selles kohtus pooleliolevaks alates sellest kuupäevast.
12
Iirimaal alustatud menetluses palusid põhikohtuasja pooled High Courtil (kõrge kohus) kinnitada vastavalt, et määruse nr 2201/2003 artikli 19 tähenduses oli kohus, kellele hagi on esitatud esimesena, põhikohtuasja hageja puhul High Court (kõrge kohus) ja põhikohtuasja kostja puhul Ühendkuningriigi (Inglismaa ja Wales) perekonnakohus.
13
High Court (kõrge kohus) otsustas nende taotluste kohta määruse nr 2201/2003 artikli 16 alusel, et kohus, kelle poole esimesena pöörduti, oli Ühendkuningriigi (Inglismaa ja Wales) perekonnakohus.
14
Põhikohtuasja hageja tugines eelotsusetaotluse esitanud kohtus sellele otsusele.
15
Neil asjaoludel otsustas High Court menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas määruse nr 2201/2003 artikli 16 lõike 1 punktis a sisalduvat tingimust „kui kohtule on esitatud menetluste algatamist käsitlev […] dokument“ tuleb tõlgendada kui:
a)
hetke, mil menetluse algatamist käsitlev dokument saabub kohtusse, isegi kui liikmesriigi õiguse kohaselt see dokumendi kohtusse saabumine iseenesest ei algata menetlust, või
b)
hetke, mil pärast menetluse algatamist käsitleva dokumendi kohtusse saabumist algatatakse menetlus vastavalt liikmesriigi õigusele?“
16
Eelotsusetaotluse esitanud kohus palus Euroopa Kohtul ka arutada käesolevat kohtuasja Euroopa Kohtu kodukorra artikli 105 alusel kiirendatud menetluses.
Eelotsuse küsimuse analüüs
17
Euroopa Kohtu kodukorra artikli 99 alusel võib Euroopa Kohus juhul, kui eelotsuse küsimusele võib vastuse selgelt tuletada kohtupraktikast, igal ajal ettekandja-kohtuniku ettepanekul ja pärast kohtujuristi ärakuulamist lahendada kohtuasja põhistatud määrusega.
18
Käesolevas kohtuasjas tuleb seda sätet kohaldada.
19
Arvestades asja lahendamist käesoleva kohtumäärusega, mis on vastu võetud kodukorra artikli 99 alusel, ei ole vaja teha otsust kiirendatud menetluse kohaldamise taotluse kohta.
20
Eelotsusetaotluse esitanud kohus küsib sisuliselt, kas määruse nr 2201/2003 artikli 16 lõike 1 punkt a tuleb tõlgendada nii, et selle sätte tähenduses on „[aeg], mil kohtule esitatakse menetluse algatamist käsitlev dokument või samaväärne dokument“ see kuupäev, millal see dokument asjaomasele kohtule esitatakse, isegi kui see ei algata liikmesriigi õiguse kohaselt iseenesest kohe menetlust.
21
Euroopa Kohus võttis hiljuti, 6. oktoobri 2015. aasta kohtuotsuses A (C‑489/14, EU:C:2015:654) seisukoha kahe erineva liikmesriigi kahes kohtus pooleliolevate kohtuasjade küsimuses, millest üks käsitles abielulahutust ja teine lahuselu tunnustamist.
22
Mis puutub samal ajal pooleliolevaid kohtuasju puudutavatesse sätetesse, mis on esitatud määruse nr 2201/2003 artiklis 19, siis Euroopa Kohus on märkinud, et nende eesmärk on vältida paralleelseid menetlusi eri liikmesriikide kohtutes ja vasturääkivaid otsuseid, mis sellest tuleneda võivad. Liidu seadusandja on loonud selleks selge ja tõhusa süsteemi pooleliolevate kohtuasjade küsimuse lahendamiseks (vt kohtuotsus, 6.10.2015, A, C‑489/14, EU:C:2015:654, punkt 29).
23
Nagu nähtub määruse nr 2201/2003 artikli 19 lõigetes 1 ja 3 sisalduvatest mõistetest „kohus, kellele hagi on esitatud esimesena“ ja „kohus, kellele hagi on esitatud hiljem“, põhineb see süsteem ajalisel järjestusel, milles kohtute poole pöörduti.
24
Selleks et kindlaks teha, mis hetkel mingi kohtu poole pöörduti, ja samas kindlaks teha, et see on kohus, kuhu pöörduti esimesena, tuleb vaadata nimetatud määruse artiklit 16 „Kohtusse pöördumine“.
25
Euroopa Kohus otsustas 16. juuli 2015. aasta kohtumääruse P (C‑507/14, ei avaldata, EU:C:2015:512) punktis 30, et see artikkel sisaldab autonoomset määratlust selle kuupäeva kohta, millal tuleb asuda seisukohale, et kohtusse on pöördutud. Liidu seadusandja kasutab kohtusse pöördumise kuupäeva ühtset määratlust, mis määratakse vastavalt asjaomasele menetlussüsteemile kindlaks vastavalt ühele toimingule, s.o menetluse algatamist käsitleva dokumendi esitamine või teatamine, kuid milles võetakse siiski arvesse sellele järgneva teise toimingu tegelikku sooritamist. Seega on määruse nr 2201/2003 artikli 16 lõike 1 punkti a kohaselt kohtusse pöördumise kuupäev see kuupäev, mil menetluse algatamist käsitlev dokument või võrdväärne dokument on kohtule esitatud, tingimusel et hageja ei jäta seejärel tegemata vajalikke samme, mis ta peab võtma selleks, et dokumendist teatataks kostjale või et see edastataks temale (kohtumäärus, 16.7.2015, P, C‑507/14, ei avaldata, EU:C:2015:512, punkt 32).
26
Euroopa Kohus sedastas, et määruse nr 2201/2003 artikli 16 lõike 1 punkti a kohaselt ei ole kohtusse pöördumiseks vaja, et oleks täidetud kaks tingimust – s.o menetluse algatamist käsitleva dokumendi või võrdväärse dokumendi esitamine ning sellest dokumendist teatamine või selle edastamine kostjale –, vaid ainult üks, milleks on menetluse algatamist käsitleva dokumendi või võrdväärse dokumendi esitamine. Selle sätte kohaselt on selle dokumendi esitamine kohtusse pöördumine, tingimusel et hageja ei jäta seejärel tegemata vajalikke samme, mis ta peab võtma selleks, et dokumendist teatataks kostjale või et see edastataks temale (kohtumäärus, 16.7.2015, P, C‑507/14, ei avaldata, EU:C:2015:512, punkt 37).
27
Nimetatud tingimuse kohta märkis Euroopa Kohus, et selle eesmärk on tagada kaitse menetluse kuritarvitamise eest. Seega võetakse nimetatud tingimuse kontrollimisel arvesse mitte menetluse aeglust, mille põhjuseks on kohtualluvuse kohtu asukoha kohtusüsteem, vaid ainult hageja hoolikuse puudumist (kohtumäärus, 16.7.2015, P, C‑507/14, ei avaldata, EU:C:2015:512, punkt 34).
28
Eespool esitatud kaalutlustest nähtub, nagu mainis eelotsusetaotluse esitanud kohus, et kui on kindlaks tehtud, milline kahest määruse nr 2201/2003 artikli 16 lõike 1 punktide a ja b tingimusest vastavalt asjaomase liikmesriigi valikule kehtib, sõltub kuupäev, millal kohtu poole on pöördutud, ainult selle artikli 16 lõike 1 punktis a ette nähtud esimese võimaluse raames selle kuupäeva objektiivsest kindlakstegemisest, millal kohtule on esitatud menetluse algatamist käsitlev dokument või samaväärne dokument, olenemata igasugustest liikmesriigi menetlusnormidest, mille eesmärk on kindlaks teha, millal ja millistel tingimustel menetlus on algatatud või seda loetakse pooleliolevaks, võttes arvesse, et hageja ei ole jätnud seejärel tegemata samme seoses sellest dokumendist kostjale teatamise või selle edastamise tingimusega.
29
Järelikult tuleb esitatud küsimusele vastata, et määruse (EÜ) nr 2201/2003 artikli 16 lõike 1 punkt a artikli 16 lõike 1 punkt a tuleb tõlgendada nii, et selle sätte tähenduses on „[aeg], mil kohtule esitatakse menetluse algatamist käsitlev dokument või samaväärne dokument“ see kuupäev, mil see dokument asjaomasele kohtule esitatakse, isegi kui see ei algata liikmesriigi õiguse kohaselt iseenesest kohe kohtumenetlust.
Kohtukulud
30
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (kuues koda) otsustab:
Nõukogu 27. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000 (ELT L 338, lk 1, ELT eriväljaanne 19/006, lk 243) artikli 16 lõike 1 punkt a tuleb tõlgendada nii, et selle sätte tähenduses on „[aeg], mil kohtule esitatakse menetluse algatamist käsitlev dokument või samaväärne dokument“ see kuupäev, mil see dokument asjaomasele kohtule esitatakse, isegi kui see ei algata liikmesriigi õiguse kohaselt iseenesest kohe kohtumenetlust.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: inglise.