62004CJ0311_ET
Pooled
Kohtuotsuse põhistus
Resolutiivosa
Pooled
Kohtuasjas C‑311/04,
mille esemeks on EÜ artikli 234 alusel Gerechtshof te Amsterdam’i (Madalmaad) 28. juuni 2004. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 22. juulil 2004, menetluses
Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht BV,
versus
Inspecteur der Belastingdienst – Douanedistrict Rotterdam,
EUROOPA KOHUS (kolmas koda),
koosseisus: koja esimees A. Rosas, kohtunikud J. Malenovský (ettekandja), J.‑P. Puissochet, S. von Bahr ja U. Lõhmus,
kohtujurist: J. Kokott,
kohtusekretär: R. Grass,
arvestades kirjalikku menetlust,
arvestades märkusi, mille esitasid:
– Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht BV, esindajad: advokaadid A. Wolkers ja E. H. Mennes,
– Hollandi valitsus, esindaja: S. Terstal,
– Euroopa Ühenduste Komisjon, esindajad: M. van Beek ja X. Lewis,
olles 6. oktoobri 2005. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
on teinud järgmise
otsuse
Kohtuotsuse põhistus
1. Eelotsusetaotlus käsitleb esiteks nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382) I lisa, mida on muudetud komisjoni 13. oktoobri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2388/2000 (EÜT L 264, lk 1 ja parandusega EÜT L 276, lk 92, edaspidi „määrus nr 2658/87”), 10. grupi lisamärkuste punkti 1 alapunkti f kehtivust. Teiseks käsitleb see nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, lk 1; ELT eriväljaanne 02/04, lk 307), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2700/2000 (EÜT L 311, lk 17; ELT eriväljaanne 02/10, lk 239; edaspidi „tolliseadustik”), artikli 220 lõike 2 punkti b neljanda lõigu tõlgendamist.
2. Käesolev eelotsusetaotlus on esitatud äriühingu Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht BV (edaspidi „ASAD”) ja Inspecteur der Belastingdienst – Douanedistrict Rotterdam’i (Rotterdami piirkonna tolliinspektor, edaspidi „inspektor”) vahelise vaidluse raames, mille esemeks on teatavate riisipartiide klassifitseerimine.
Õiguslik raamistik
Rahvusvaheline õigus
3. Nõukogu kiitis 7. aprilli 1987. aasta otsusega 87/369/EMÜ (EÜT L 198, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 288) ühenduse nimel heaks 14. juunil 1983 Brüsselis sõlmitud rahvusvahelise konventsiooni, millega kehtestati kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteem (edaspidi „HS”), ja selle 24. juunil 1986 sõlmitud muutmisprotokolli (edaspidi „HS konventsioon”).
4. Konventsiooni artikli 3 lõike 1 kohaselt kohustub iga konventsiooniosaline tagama, et tema tollitariifi- ja statistikanomenklatuurid on HS-iga kooskõlas ja kasutama kõiki HS-i rubriike ja alarubriike ilma täienduste või muudatusteta ning nende vastavate arvkoodidega. Iga konventsiooniosaline kohustub kasutama HS-i üldiseid tõlgendamisreegleid ning märkusi jaotise, grupi ja alamrubriigi kohta, ega muuda HS-i jaotiste, gruppide, rubriikide või alamrubriikide kohaldamisala.
5. Tollikoostöö Nõukogu, mis asutati Brüsselis 15. detsembril 1950 alla kirjutatud nimetatud nõukogu asutamise konventsiooniga, nüüd Maailma Tolliorganisatsioon (edaspidi „WCO”), kiitis HS konventsiooni artiklis 8 sätestatud tingimustel heaks nimetatud konventsiooni artiklis 6 ette nähtud harmoneeritud süsteemi komitee poolt vastuvõetud HS-i selgitavad märkused.
6. HS konventsiooni lisas sisalduvas nomenklatuuris on II jaotis pealkirjaga „Taimsed tooted”, mis omakorda sisaldab muu hulgas gruppi 10, pealkirjaga „Teravili”. Selles grupis asub rubriik 10.06 pealkirjaga „Riis”. Selle rubriigi alamrubriikidel on järgmised koodid: 1006.10 „koorimata riis”, 1006.20 „kooritud (pruun) riis”, 1006.30 „poolkroovitud või kroovitud riis, poleeritud või poleerimata, glaseeritud või glaseerimata”, 1006.40 „purustatud riis”.
7. WCO rubriigi 10.06 selgitava märkuse kohaselt kuuluvad sellesse rubriiki:
„1) Koorimata riis (paddy- või toorriis), millel on säilinud tera tihedalt ümbritsev terakest.
2) Kooritud (pruun) riis (cargo riis), mille terakest on eemaldatud mehhaanilistel protsessidel, kuid mida ümbritseb veel seemnekest (perikarp). Kooritud riisi hulgas on siiski alati väike kogus koorimata riisiteri.
3) Poolkroovitud riis, mille teradelt on osaliselt eemaldatud seemnekest (perikarp).
4) Kroovitud riis, mille teradelt on eemaldatud perikarp spetsiaalsete silindrite läbimise teel. […]”
Ühenduse õigus
– Kombineeritud nomenklatuur
8. Määrusega nr 2658/87 ühise tollitariifistiku (edaspidi „ÜTT”) ja ühenduse väliskaubanduse statistika jaoks kehtestatud kaupade nomenklatuur, nimetatud ka „kombineeritud nomenklatuur” (edaspidi „KN”), tugineb HS-ile ja KN-iga on üle võetud HS-i rubriigid ja kuuekohalised alamrubriigid; ainult seitsmes ja kaheksas number tähistavad KN-i enda alljaotisi.
9. KN-i põhikohtuasja asjaolude asetleidmise ajal kohaldatud versioon sisaldub määruse nr 2388/2000 I lisas. Selle lisa teine osa sisaldab II jaotist pealkirjaga „Taimsed tooted”. Selles jaotises asub 10. grupp pealkirjaga „Teravili”. Nimetatud grupis sisaldub rubriik 1006 pealkirjaga „Riis”, milles asuvad järgmised alamrubriigid:
„[...]
>lt>1
[…]”
10. Selles 10. grupis sisalduvad ka lisamärkused (edaspidi „vaidlusalune lisamärkus”), milles on sätestatud järgmist:
„d) koorimata riis […] – riis, mille teradel on pärast vilja peksmist säilinud terakest;
e) kooritud riis (alamrubriikides […] 1006 20 98) – riis, mille teradelt on eemaldatud ainult terakest. See definitsioon hõlmab näiteks niisuguseid kaubaartikleid nagu […] “cargo riis” […];
f) poolkroovitud riis (alamrubriikides […] 1006 30 48) – riis, mille teradelt on eemaldatud terakest, osa idust ja kogu seemnekesta väliskiht või osa sellest, kuid mitte seemnekesta sisekihid […];
g) kroovitud riis (alamrubriikides […] 1006 30 98) – riis, mille teradelt on eemaldatud terakest, seemnekesta välis- ja sisekiht, kogu idu pika- või keskmiseteralise riisi puhul ja vähemalt osa sellest ümarateralise riisi puhul […]”.
11. KN-i 10. grupi lisamärkuste punkti 2 kohaselt on sellesse gruppi kuuluvatele segudele kohaldatav tollimaksumäär järgmine:
„a) segude puhul, milles üks koostisosa moodustab vähemalt 90% massist, kohaldatakse sellele koostisosale kehtestatud tariifi;
b) muude segude puhul kohaldatakse selle koostisosa tariifi, mis annab tulemuseks suurima imporditollimaksu summa.”
– Tolliseadustik
12. Tolliseadustiku artiklis 217 on sätestatud:
„1. Iga tollivõlast tuleneva impordi- või eksporditollimaksu summa, edaspidi „tollimaksu summa”, arvutab toll niipea, kui on saanud vajalikud andmed, ja märgib selle arvestusdokumentidesse või mõnele muule samaväärsele teabekandjale (arvestuskanne).
[...]”
13. Tolliseadustiku artikkel 220 näeb ette:
„1. Kui tollivõlast tuleneva maksusumma kohta ei ole arvestuskannet tehtud kooskõlas artiklitega 218 ja 219 või kanne on tehtud tollivõla tekkimisel seaduse alusel tasumisele kuuluva tollimaksu summast väiksema summa kohta, tehakse tasumisele kuuluva või tasuda jääva tollimaksu summa kohta arvestuskanne kahe päeva jooksul alates kuupäevast, kui toll olukorrast teada saab ning kui tollil on võimalik tollivõla tekkimisel tasumisele kuuluv maksusumma välja arvutada ja võlgnik määrata (järelarvestuskanne). […]
2. Välja arvatud artikli 217 lõike 1 teises ja kolmandas lõigus nimetatud juhtudel, ei tehta järelarvestuskannet, kui:
[…]
b) tasumisele kuuluva tollimaksu summa kohta ei ole tehtud arvestuskannet tolli eksimuse tõttu, mida ei oleks olnud võimalik avastada tasumise eest vastutaval isikul, kes toimis heauskselt ja järgis kõiki kehtivaid sätteid tollideklaratsiooni kohta.
Kui sooduskohtlemine on kaubale määratud halduskoostöö süsteemi alusel, milles osalevad kolmanda riigi asutused, loetakse nende asutuste väljaantud ebaõigeks osutunud sertifikaat eksimuseks, mida ei oleks olnud võimalik esimese lõigu kohaselt avastada.
Ebaõige sertifikaadi väljaandmist ei loeta eksimuseks, kui sertifikaat põhineb eksportija esitatud ebaõigetel asjaoludel, välja arvatud juhul, kui on ilmne, et sertifikaadi väljaandnud asutused olid või oleksid pidanud olema teadlikud, et kaup ei vasta sooduskohtlemise kohaldamise tingimustele.
Vastutav isik võib toetuda heausksusele, kui ta saab tõendada, et on asjaomaste kaubandustoimingute ajal nõuetekohaselt hoolitsenud selle eest, et kõik sooduskohtlemise kohaldamise tingimused oleksid täidetud.
[…]”
Vaidlus põhikohtuasjas ja eelotsuse küsimused
14. 10. augustil 2001 esitas ASAD tollimaaklerina Madalmaade tollile impordideklaratsiooni 1 134 500 kg riisisaadetise kohta, millel oli märge „pikateraline poolkroovitud riis, mille tera pikkuse ja laiuse suhe on vähemalt 3”. Seega deklareeris ASAD riisi ühise tollitariifistiku alamrubriiki 1006 30 48 (poolkroovitud riis) kuuluvana.
15. Impordideklaratsioonis on kauba päritolumaana märgitud Aruba. ASAD viitas tariifsele soodustusele, mis kehtis tariifirubriiki 1006 30 48 kuuluvatele ning Arubalt pärit kaupadele.
16. ASAD lisas oma deklaratsioonile kolm kaupade liikumissertifikaati EUR.1. Kolmest sertifikaadist kaks on kinnitatud Aruba pädevate ametiasutuste poolt. Neis sertifikaatides on kaupa kirjeldatud järgmiselt: „AKV riigi Guyana päritoluga cargo riis, mida on töödeldud Arubal kooskõlas nõukogu 25. juuli 1991. aasta otsuse 91/482/EMÜ sätetega ja II lisaga”.
17. Nende dokumentidega oli kaasas impordisertifikaat „AGRIM” kokku 3 694 000 kg ÜTT tariifirubriiki 1006 30 48 kuuluva poolkroovitud pikateralise riisi kohta ning arve, milles kirjeldati riisi „pikateralise töödeldud cargo riisina […]”.
18. Madalmaade toll võttis analüüsiks kauba proove ja teatas ASAD-ile, et impordideklaratsiooni kontrollimine on analüüsi tulemuste ootamise ajaks peatatud.
19. Proovi analüüsitulemustest selgus, et üle poole riisi partiist koosnes kooritud riisist, vähem kui pool sellest poolkroovitud riisist ja selles oli vähesel määral ka koorimata riisi. See tulemus saadi, arvestades vaidlusaluses lisamärkuses sisalduvaid kriteeriume, mille kohaselt tuleb riis, millelt on eemaldatud osa seemnekestast, kuid mitte idu, klassifitseerida kooritud riisina ja mitte poolkroovitud riisina. Kõnealusest tulemusest lähtudes klassifitseeris inspektor riisi ÜTT tariifirubriiki 1006 20 98, jättes seega kõrvale kõnealuses deklaratsioonis nimetatud rubriigi, mistõttu kaotas ASAD tariifse soodustuse.
20. Selle paranduse alusel esitas inspektor 27. novembril 2001 ASAD-ile maksunõude tollimaksu tasumiseks summas 541 394,80 Hollandi kuldnat (245 674,25 eurot).
21. Pärast tagajärjeta jäänud kaebuse esitamist esitas ASAD, kes vaidlustab klassifikatsiooni muutmise, Gerechtshof te Amsterdam’ile kaebuse. Vaidluse esemeks on küsimus, kas maksunõude esitamine on põhjendatud, mitte tollimaksu arvutamine.
22. Gerechtshof te Amsterdam rõhutas, et väljapool ühendust kasutatakse HS-i rubriiki 1006.20 kuuluva riisi HS-i rubriiki 1006.30 kuuluvast riisist eristamiseks WCO selgitavat märkust. Kuna vaidlusalune lisamärkus kasutab poolkroovitud riisi klassifitseerimisel lisakriteeriumit, nimelt riisitera idu (osalist) eemaldamist, siis on see siseriiklik kohus arvamusel, et ühenduse seadusandja on eristanud neid rubriike teisiti. Olles arvamusel, et ühendus võib olla rikkunud oma HS konventsioonist tulenevaid rahvusvahelisi kohustusi, esitas siseriiklik kohus küsimuse vaidlusaluse lisamärkuse kehtivuse kohta. Juhul kui nimetatud märkust ei tunnistata kehtetuks, leiab siseriiklik kohus, et ASAD on maksunõuet vaidlustades õigusega tuginenud ühenduse tolliseadustiku artikli 220 lõike 2 punktile b, kuid on kaheldav, kas ASAD on vajaliku hoolsusega taganud kõigi tariifse soodustuse kasutamise tingimuste täitmise.
23. Nendel asjaoludel otsustas Gerechtshof te Amsterdam menetluse peatada ning esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas [vaidlusalune] […] lisamärkus on kehtiv osas, milles kehtestatakse poolkroovitud riisile nõuded, mis erinevad [WCO] […] selgitavatest märkustest harmoneeritud süsteemi rubriigi 10.06 kohta?
2. Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas kaebuse esitajal on võimalik […] ühenduse tolliseadustiku artikli 220 lõike 2 punkti b neljanda lõigu kohaselt tugineda hea usu põhimõttele olukorras, kus ta teadis või pidi teadma [vaidlusaluse] […] lisamärkuse olemasolust, kuid ei teadnud või vähemalt olid tal kahtlused selle märkuse kehtivuse osas, arvestades erinevat kirjeldust [WCO] […] selgitavates märkustes HS-i alamrubriigi 10.06 kohta?”
Eelotsuse küsimused
Esimene küsimus
24. Esimese eelotsuse küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas vaidlusalune lisamärkus on kehtetu niivõrd, kui selles sisalduv poolkroovitud riisi definitsioon sisaldab viidet riisitera idule, mida HS-i selgitavas märkuses nimetatud ei ole.
25. Esmalt tuleb märkida, et EÜ artikli 300 lõike 7 kohaselt on HS konventsiooni sätted ühenduse institutsioonidele siduvad. Nimetatud konventsiooni artikli 3 järgi ei ole õigust muuta HS-i ulatust (vt selle kohta 28. märtsi 2000. aasta otsus kohtuasjas C‑309/98: Holz Geenen, EKL 2000, lk I‑1975, punkt 13). Selles suhtes tuleb meenutada, et ühenduse poolt sõlmitud rahvusvaheliste kokkulepete ülimuslikkuse põhimõtte kohaselt tuleb ühenduse teisese õiguse tekste (10. jaanuari 2006. aasta otsus kohtuasjas C‑344/04: IATA jt, EKL 2006, lk I‑403, punkt 35) tõlgendada niivõrd, kui see on võimalik, kooskõlas nende kokkulepetega (10. septembri 1996. aasta otsus kohtuasjas C‑61/94: komisjon vs. Saksamaa, EKL 1996, lk I‑3989, punkt 52, ja 1. aprilli 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑286/02: Bellio F.lli, EKL 2004, lk I‑3465, punkt 33).
26. Lisaks on Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt õiguskindluse ning lihtsa järelkontrolli tagamiseks vajalik, et kaupade tariifse klassifitseerimise otsustavaks kriteeriumiks oleksid kauba objektiivsed tunnused ning omadused selliselt, nagu nad on kindlaks määratud KN-i rubriigi sõnastuses ning jaotiste või gruppide märkustes (vt eelkõige 16. septembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑396/02: DFDS, EKL 2004, lk I‑8439, punkt 27, ja 15. septembri 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑495/03: Intermodal Transports, EKL 2005, lk I‑8151, punkt 47).
27. Euroopa Ühenduste Komisjoni poolt väljatöötatud KN-i selgitavad märkused ning WCO poolt väljatöötatud HS-i selgitavad märkused aitavad oluliselt kaasa erinevate rubriikide ulatuse tõlgendamisele, ent nad pole siiski õiguslikult siduvad (vt eelkõige eespool viidatud kohtuotsused DFDS, punkt 28, ja Intermodal Transports, punkt 48).
28. KN-i selgitavate märkuste sisu peab olema KN-i sätetega kooskõlas ja ei tohi muuta nende ulatust (vt eelkõige 9. veebruari 1999. aasta otsus kohtuasjas C‑280/97: ROSE Elektrotechnik, EKL 1999, lk I‑689, punkt 23; 26. septembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C‑42/99: Eru Portuguesa, EKL 2000, lk I‑7691, punkt 20, ja eespool viidatud kohtuotsus Intermodal Transports, punkt 48).
29. Käesolevas asjas tuleb tuvastada, et HS-i ja KN-i rubriikide ja alamrubriikide erinevate riisisortide sõnastus ja nimetused on identsed. Lisaks on selge, et vaidlusaluse lisamärkuse punktides d ja e sisalduvad koorimata riisi ja kooritud riisi definitsioonid on identsed HS-i selgitavates märkustes antud definitsioonidega. Selle kohaselt on koorimata riis selline, millel on säilinud terakest. Kooritud riis on riis, mille terakest on pärast esmast töötlust eemaldatud.
30. Alamrubriigiga 1006 30 on nii HS-i kui ka KN-i kohaselt hõlmatud riis, mis täiendava töötlemise tulemusena on poolkroovitud või kroovitud, poleeritud või poleerimata, glaseeritud või glaseerimata. KN on seega HS-iga kooskõlas.
31. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimusega soovitakse hinnangut sellele, kas vaidlusaluse lisamärkuse sätete sõnastus poolkroovitud ja kroovitud riisi osas muudab KN-i ulatust.
32. HS-i kohaselt, mille ulatust selgitab WCO selgitav märkus, on poolkroovitud riis selline, mille teradelt on osaliselt eemaldatud seemnekest (perikarp), kroovitud riisilt on seemnekest eemaldatud täielikult. Vaidlusalune lisamärkus defineerib alapunktis f poolkroovitud riisi sellise riisina, mille teradelt on eemaldatud terakest, osa idust ja kogu seemnekesta väliskiht või osa sellest, kuid mitte seemnekesta sisekihid. Sama lisamärkuse alapunkti g kohaselt on kroovitud riis selline, mille teradelt on eemaldatud terakest, seemnekesta välis- ja sisekiht, kogu idu pika- või keskmiseteralise riisi puhul ja vähemalt osa sellest ümarateralise riisi puhul. Seega erinevad WCO selgitav märkus ning vaidlusalune lisamärkus oma definitsioonide sõnastuse poolest, mis seisneb poolkroovitud riisi defineerimisel idu eemaldamise arvestamises või selle arvestamata jätmises.
33. Kui võtta siiski arvesse riisi objektiivsed tunnuseid – nagu need tulenevad kohtutoimiku dokumentidest – ei ole osaliselt eemaldatud seemnekestaga riis enam HS-i alamrubriiki 1006.20 kuuluv kooritud riis, kuna kooritud riisilt on eemaldatud ainult terakest (nagu juba käesoleva otsuse punktis 29 sai märgitud). Kuna HS-i kohaselt hõlmab poolkroovitud riisi kategooria sellist riisi, mille seemnekest on osaliselt eemaldatud, vastab vaidlusaluse lisamärkuse alapunktis f defineeritud poolkroovitud riis sellele kriteeriumile, nii et lisamärkus ise ei ole HS-iga vastuolus.
34. Kui aga vaidlusalust lisamärkust tuleks siiski tõlgendada selliselt, et alamrubriiki 1006 30 ei kuulu riis, mille seemnekest on osaliselt eemaldatud, kuid mitte idu, tuleb asuda seisukohale, et seda riisi ei saaks ka klassifitseerida KN-i alamrubriiki 1006 20. Selline tõlgendus tooks kaasa olukorra, et nimetatud riisi ei ole võimalik klassifitseerida ühtegi rubriiki ja järelikult piiraks see HS-i ulatust, mille üldine eesmärk seisneb aga just kõigi kaupade klassifitseerimises. Arvestades käesoleva otsuse punktis 25 nimetatud tingimusi, mille kohaselt tuleb teisest õigust tõlgendada vastavalt rahvusvahelistele kokkulepetele, mis on ühendusele siduvad EÜ artikli 300 lõike 7 alusel, tuleb seega kontrollida, kas vaidlusalust lisamärkust on võimalik tõlgendada ka mõnel teisel viisil, mis oleks HS-iga kooskõlas.
35. Nagu kohtujurist on oma ettepaneku punktis 42 rõhutanud, tuleneb vaidlusaluse lisamärkuse alapunktide f ja g võrdlusest, et nimetatud märkust võib mõista ka selliselt, et see üksnes täpsustab asjaolu, et pikateralise riisi idu osaline eemaldamine ei ole piisav selleks, et klassifitseerida sellist riisi kroovitud riisina. Nendel tingimustel tuleb vaidlusalust lisamärkust tõlgendada nii, et idu osalise eemaldamise nimetamine definitsioonis tähendab lisatingimust riisi klassifitseerimiseks poolkroovitud riisina, eristamaks teda kooritud riisist.
36. Kuna vaidlusaluse lisamärkuse viide idule võib mõjutada ainult riisi klassifitseerimist kas poolkroovitud või kroovitud riisina, mis kuuluvad mõlemad KN-i alamrubriiki 1006 30, ei saa selle märkuse alusel välistada nimetatud alamrubriigist riisi, mille seemnekesta on kooskõlas HS-iga osaliselt või täielikult töödeldud. Seega tuleb nimetatud viidet käsitleda HS-iga kooskõlas olevana ja see ei sea kahtluse alla vaidlusaluse lisamärkuse kehtivust.
37. Nendel kaalutlustel tuleb esimesele eelotsuse küsimusele vastata, et selle käsitlemisel ei tuvastatud midagi, mis võiks mõjutada vaidlusaluse lisamärkuse alapunkti f kehtivust.
Teine küsimus
38. Oma teise küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas juhul, kui vaidlusalune lisamärkus tunnistatakse kehtivaks, võib sellist maksukohustuslast nagu ASAD käsitleda heausksena, nii et temalt ei saa vastavalt ühenduse tolliseadustiku artikli 220 lõike 2 punktile b nõuda tollivormistusjärgselt imporditollimaksu tasumist, kui ei ole kindel, et täites oma tollideklaratsiooni WCO selgitava märkuse ja mitte vaidlusaluse lisamärkuse alusel tegutses see maksukohustuslane nõutava hoolsusega, et tagada kõigi tariifse soodustuse andmise tingimuste täitmine.
39. Eelotsusetaotlusest nähtub, et teine küsimus on esitatud ainult juhuks, kui vaidlusaluse lisamärkuse kohaldamine tooks kaasa riisi, mille seemnekest, kuid mitte idu, on osaliselt eemaldatud, partiide klassifitseerimise poolkroovitud või kroovitud riisi rubriigist erinevasse alamrubriiki.
40. Käesoleva otsuse punktist 35 aga tuleneb, et vaidlusalust lisamärkust tuleb tõlgendada selliselt, et riisi, mille seemnekest, kuid mitte idu on osaliselt eemaldatud, ei saa klassifitseerida poolkroovitud riisi alamrubriigist erinevasse alamrubriiki. Eelotsusetaotluse esitanud kohus on ise täpsustanud, et deklareeritud riis tuleb klassifitseerida KN-i alamrubriiki 1006 30 ja et ASAD on järginud kõiki kehtivaid õigusnorme.
41. Neil tingimustel ei ole teisele küsimusele vaja vastata.
Kohtukulud
42. Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotamise siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkusi esitanute, v.a eelnimetatud kohtuasja poolte, kohtukulusid ei hüvitata.
Resolutiivosa
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (kolmas koda) otsustab:
Esimese eelotsuse küsimuse käsitlemisel ei tuvastatud midagi, mis võiks mõjutada nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisa, mida on muudetud komisjoni 13. oktoobri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2388/2000, 10. grupi lisamärkuste punkti 1 alapunkti f kehtivust.