Pagaidu versija
ĢENERĀLADVOKĀTES
JULIANAS KOKOTES [JULIANE KOKOTT]
SECINĀJUMI,
sniegti 2026. gada 16. aprīlī (1)
Lieta C‑154/25
Eiropas Komisija
pret
Francijas Republiku
Pienākumu neizpildes procedūra – Direktīva (ES) 2020/2184 – Dzeramā ūdens kvalitāte – Nitrātu parametra vērtības pārsniegums – Korektīvie pasākumi pārkāpuma izbeigšanai – Citi korektīvie pasākumi – Pirmstiesas procedūras laikā veikti tiesību normu grozījumi
I.      Ievads
1.        Ar šo prasību Komisija vēlas panākt, lai tiktu atzīts, ka attiecībā uz pavisam 107 dzeramā ūdens apgādes sistēmām Francija nav izpildījusi Trešajā Dzeramā ūdens direktīvā (2) paredzētos pienākumus, jo dzeramajā ūdenī konstatēts pārmērīgs nitrātu saturs.
2.        Jau kopš Pirmās Dzeramā ūdens direktīvas (3), tātad kopš 1985. gada, noteiktā nitrātu parametra vērtība ir 50 mg/l. Tas atbilst orientējošai vērtībai (4), ko kopš 1993. gada publicējusi Pasaules Veselības organizācija (PVO, World Health Organisation).
3.        Saskaņā ar PVO datiem biežākie ūdenī konstatēto nitrātu avoti ir lauksaimniecības darbības (neorganiskais mēslojums un šķidrie kūtsmēsli), notekūdeņu attīrīšana, slāpekli saturoši atkritumprodukti, kā arī rūpniecisko procesu un mehānisko transportlīdzekļu notekūdeņi (5). PVO skatījumā galvenos riskus cilvēku veselībai rada tas, ka nitrāts (NO3) pārvēršas par nitrītu (NO2), kas var izraisīt methemoglobinēmiju – eritrocītu oksidāciju, kuras dēļ tie vairs nespēj transportēt skābekli. Šis risks galvenokārt skar zīdaiņus, kuri tiek baroti ar pudelīti, līdz sešu mēnešu vecumam. Turklāt grūtniecēm un zīdaiņiem pastāvot risks, ka var tikt negatīvi ietekmēta vairogdziedzera darbība. Esot arī iespējama saikne starp vēža risku un endogēno nitrozēšanu, ko rada liela nitrātu un nitrozējamo savienojumu uzņemšana (6).
4.        Ir konstatēts parametra vērtības pārsniegums, taču lietas dalībnieki nav vienisprātis par to, vai Francija konkrētos gadījumos ir pierādījusi pārkāpuma savlaicīgu izbeigšanu un vai reakcija uz pārkāpumiem bijusi pietiekama.
5.        Turklāt Komisija šo procedūru uzsāka laikā, kad vēl bija spēkā Otrā Dzeramā ūdens direktīva (7) un tāpēc oficiālā paziņojuma vēstule saskaņā ar LESD 258. panta pirmo daļu balstīta uz šo agrāko tiesisko regulējumu. Tāpēc rodas jautājums par prasības, kas balstīta uz Trešo Dzeramā ūdens direktīvu, pieņemamību.
II.    Atbilstošās tiesību normas
6.        Saskaņā ar Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 24. panta 1. punktu šī direktīva bija jātransponē līdz 2023. gada 12. janvārim.
7.        Tomēr Komisija pirmstiesas procedūru uzsāka, pamatojoties uz Otro Dzeramā ūdens direktīvu, ar kuru savukārt bija aizstāta Pirmā Dzeramā ūdens direktīva.
8.        Nitrātu saturs dzeramajā ūdenī – pirmā prasības pamata priekšmets – saskaņā ar visām trim direktīvām kopš 1985. gada 17. jūlija nedrīkst pārsniegt parametra vērtību 50 mg/l (8). Tomēr attiecībā uz citiem noteikumiem Otrā un Trešā direktīva atšķiras.
A.      Trešā Dzeramā ūdens direktīva
9.        Komisijas otrais un trešais prasības pamats ir balstīti uz Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 2. un 3. punktu. Minētās direktīvas 14. pantā noteikts, kādi pasākumi jāveic dalībvalstīm, ja ir pārsniegtas parametru vērtības:
“2.      Ja, neskatoties uz pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu pienākumus, kas noteikti 4. panta 1. punktā, dzeramais ūdens neatbilst parametru vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 5. pantu, un neskarot 6. panta 2. punktu, attiecīgā dalībvalsts gādā, lai, cik ātri vien iespējams, tiktu veikti nepieciešamie korektīvie pasākumi, lai atjaunotu minētā ūdens kvalitāti, un piešķir prioritāti izpildes darbībām, cita starpā ņemot vērā, cik lielā mērā attiecīgā parametra vērtība ir pārsniegta, un ar to saistīto iespējamo apdraudējumu cilvēku veselībai.
[..]
3.      Neatkarīgi no tā, vai ir radusies jebkāda neatbilstība parametru vērtībām, dalībvalstis nodrošina, ka tiek aizliegta jebkura tāda dzeramā ūdens piegāde, kas rada iespējamu apdraudējumu cilvēku veselībai, vai šāda ūdens lietošana tiek stingri ierobežota un tiek veikti jebkādi citi korektīvi pasākumi, kas nepieciešami cilvēku veselības aizsardzībai.
Dalībvalstis uzskata, ka neatbilstība I pielikuma A un B daļā noteiktajām parametru vērtībām piemērojamajām minimālajām prasībām uzskatāma par apdraudējumu cilvēku veselībai, ja vien neatbilstību attiecīgajai parametra vērtībai kompetentā iestāde neuzskata par nenozīmīgu.
4.      Šā panta 2. un 3. punktā minētajos gadījumos, kad tiek uzskatīts, ka neatbilstība parametru vērtībām rada iespējamu apdraudējumu cilvēku veselībai, dalībvalstis iespējami drīz veic visus šos pasākumus:
a)      brīdina visus skartos patērētājus par iespējamu apdraudējumu cilvēku veselībai un tā cēloni, par parametra vērtības pārsniegumu un veiktajiem korektīvajiem pasākumiem, tostarp lietošanas aizliegumu vai ierobežojumu, vai citu pasākumu;
b)      sniedz patērētājiem vajadzīgos padomus par ūdens patēriņa un izmantošanas nosacījumiem, īpašu uzmanību veltot iedzīvotāju grupām ar palielinātu veselības risku saistībā ar ūdeni, un šo informāciju regulāri atjaunina; un
c)      informē patērētājus, kad konstatēts, ka vairs nepastāv iespējams apdraudējums cilvēku veselībai, un informē viņus par pakalpojumu atsākšanu normālā režīmā.
5.      Kompetentās iestādes vai citas attiecīgās struktūras lemj, kādi pasākumi saskaņā ar 3. punktu veicami, ņemot vērā risku cilvēku veselībai, ko radītu dzeramā ūdens piegādes pārtraukums vai lietošanas ierobežojums.”
10.      Atkāpju tiesiskais regulējums, kas bija ietverts Otrās Dzeramā ūdens direktīvas 9. pantā, Trešajā direktīvā netika saglabāts, taču tās 26. pantā bija paredzēta jau noteikto atkāpju turpmāka piemērošana:
“Atkāpes, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar [|Otrās Dzeramā ūdens direktīvas] 9. panta 1. punktu un kas joprojām ir piemērojamas 2023. gada 12. janvārī, piemēro līdz atkāpju termiņa beigām. Tās saskaņā ar šīs direktīvas 15. pantu var atjaunināt vienīgi tad, ja otra atkāpe vēl nav piešķirta. Tiesības lūgt Komisijai trešo atkāpi saskaņā ar [Otrās Dzeramā ūdens direktīvas] 9. panta 2. punktu turpina piemērot otrajām atkāpēm, kas vēl ir piemērojamas 2021. gada 12. janvārī.”
B.      Otrā Dzeramā ūdens direktīva
11.      Minētās Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta normas daļēji jau bija ietvertas Otrās Dzeramā ūdens direktīvas 8. pantā:
“2.      [Lielā mērā atbilst Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 2. punktam.]
3.      [Pirmais teikums lielā mērā atbilst Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 3. punkta pirmajai daļai.] Šādos gadījumos patērētājus atbilstīgi informē un konsultē par to.
4.      [Lielā mērā atbilst Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 5. punktam.]”
12.      Otrās Dzeramā ūdens direktīvas 9. pantā bija reglamentēta atkāpju no parametru vērtībām noteikšana:
“1.      Dalībvalstis var pieļaut parametru vērtībām izņēmumus, kas minēti I pielikuma B daļā vai noteikti saskaņā ar 5. panta 3. punktu, līdz maksimālam apmēram, ko tās nosaka, ar nosacījumu, ka izņēmumi neapdraud cilvēku veselīb[u] un dzeramo ūdeni attiecīgajā apgabalā nevar piegādāt nekādā citā veidā. Izņēmumus nosaka uz iespējami īsāku laiku un ne vairāk kā uz trīs gadu laikposmu, kura beigās tiek izveidots pārskats, lai noteiktu, vai ir gūti pietiekami panākumi. Ja dalībvalsts domā no jauna piešķirt izņēmuma statusu, tā Komisijai iesniedz pārskatu un sava lēmuma pamatojumu par jaunā izņēmuma statusa piešķiršanu. Šāds jauns izņēmums nedrīkst pārsniegt trīs gadu laikposmu.
2.      Izņēmuma apstākļos dalībvalsts var lūgt trešo izņēmuma statusu uz laikposmu, kas nepārsniedz trīs gadus. Komisija sniedz atzinumu par šādiem lūgumiem trīs mēnešu laikā.”
III. Pirmstiesas procedūra un prasījumi
13.      2020. gada 30. oktobrī Komisija nosūtīja Francijai vēstuli saskaņā ar LESD 258. panta pirmo daļu ar aicinājumu sniegt paskaidrojumus par pārmetumu, ka, ņemot vērā dzeramā ūdens piesārņojumu ar nitrātiem dažādās pašvaldībās sešos reģionos, nav izpildīti Otrās Dzeramā ūdens direktīvas 4. panta 1. punktā kopsakarā ar šīs direktīvas I pielikumu un 8. panta 2., 3. un 7. punktā paredzētie pienākumi.
14.      Savukārt 2023. gada 15. februāra argumentētajā atzinumā Komisija balstījās uz Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 4. panta 1. punktu kopsakarā ar tās I pielikumu un uz 14. panta 2. un 3. punktu. Minētajā atzinumā Komisija noteica Francijai termiņu līdz 2023. gada 15. aprīlim attiecīgo pārkāpumu izbeigšanai.
15.      2025. gada 21. februārī Komisija cēla izskatāmo prasību ar šādiem prasījumiem:
1)      atzīt, ka:
–      neveicot nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka prasības pieteikumā norādītajās 107 dzeramā ūdens apgādes sistēmās dzeramais ūdens atbilst minimālajām prasībām attiecībā uz nitrātu parametra vērtību;
–      pēc iespējas ātrāk neveicot korektīvos pasākumus, lai atjaunotu dzeramā ūdens kvalitāti attiecībā uz šīm 107 dzeramā ūdens apgādes sistēmām un nepiešķirot prioritāti to veikšanai, citastarp ņemot vērā attiecīgo parametru vērtību pārsnieguma apmēru un ar to saistīto iespējamo apdraudējumu cilvēku veselībai, un
–      neierobežojot tāda dzeramā ūdens lietošanu, kas ilgstoši pārsniedz nitrātu parametra vērtību, vai neveicot citus korektīvos pasākumus, kas nepieciešami cilvēku veselības aizsardzībai, un nesniedzot patērētājiem pietiekamu informāciju,
Francijas Republika nav izpildījusi Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 4. panta 1. punktā kopsakarā ar tās I pielikuma B daļu un 14. panta 2. un 3. punktā paredzētos pienākumus;
2)      piespriest Francijas Republikai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
16.      Francijas Republikas prasījumi ir šādi: noraidīt prasību un piespriest Eiropas Komisijai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
17.      Lietas dalībnieki ir iesnieguši rakstveida apsvērumus, un 2026. gada 4. februāra tiesas sēdē tika uzklausīti to mutvārdu paskaidrojumi.
IV.    Juridiskais vērtējums
18.      Komisija izvirza trīs prasības pamatus. Pirmkārt, attiecībā uz 107 dzeramā ūdens apgādes sistēmām Francija neesot izpildījusi Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 4. panta 1. punktā kopsakarā ar tās I pielikuma B daļu paredzētos pienākumus, jo šī dalībvalsts neesot veikusi pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu dzeramā ūdens atbilstību minimālajām prasībām attiecībā uz nitrātu parametra vērtību 50 mg/l. Otrkārt, šī dalībvalsts neesot pēc iespējas ātrāk veikusi korektīvos pasākumus, lai atjaunotu dzeramā ūdens kvalitāti, un neesot piešķīrusi prioritāti to veikšanai; tas veido minētās direktīvas 14. panta 2. punktā paredzēto pienākumu neizpildi. Treškārt, Francija, neizpildīdama minētās direktīvas 14. panta 3. punktā paredzētos pienākumus, neesot ierobežojusi tāda dzeramā ūdens lietošanu, kas ilgstoši pārsniedz nitrātu parametra vērtību, neesot veikusi citus korektīvos pasākumus, kas nepieciešami cilvēku veselības aizsardzībai, un neesot sniegusi patērētājiem pietiekamu informāciju.
A.      Prasības pieņemamība kopumā
19.      Aicinājumu sniegt paskaidrojumus saskaņā ar LED 258. panta pirmo daļu Komisija pamatoja ar Otro Dzeramā ūdens direktīvu, savukārt argumentēto atzinumu – ar Trešo Dzeramā ūdens direktīvu, kuras transponēšanas termiņš tikmēr bija beidzies. Tāpēc vispirms ex officio jāizvērtē prasības pieņemamība (9).
20.      Prasības pieteikumā izvirzītie prasījumi principā nedrīkst būt plašāki par oficiālā paziņojuma vēstulē norādītajiem pārkāpumiem. Tas tādēļ, ka pirmstiesas procedūras atbilstoša norise ir būtiska Līgumā ietverta garantija, lai aizsargātu attiecīgās dalībvalsts tiesības un lai nodrošinātu, ka iespējamās tiesvedības priekšmets būs skaidri definēts strīds (10). Tomēr savā prasībā Komisija drīkst prasīt, lai tiktu atzīta tādu pienākumu neizpilde, kuri noteikti Savienības tiesību akta sākotnējā redakcijā, kas vēlāk tikusi grozīta vai atcelta, un kuri ir saglabāti jaunā Savienības tiesību aktā (11).
21.      Tādējādi pirmā un otrā prasības pamata pieņemamība netiek apšaubīta, jo Komisija tos pamato ar Trešās Dzeramā ūdens direktīvas noteikumiem, kas ar tādu pašu saturu jau bija ietverti Otrajā Dzeramā ūdens direktīvā.
22.      Turpretim strīda priekšmetu nevar paplašināt attiecībā uz pienākumiem, kas izriet no jauniem noteikumiem, kuriem nav ekvivalentu noteikumu attiecīgā akta sākotnējā redakcijā. Tas būtu pienākumu neizpildes procedūras atbilstošas norises būtisku procedūras noteikumu pārkāpums (12).
23.      Tomēr trešā prasības pamata pamatojums atšķiras no attiecīgajiem noteikumiem Otrajā Dzeramā ūdens direktīvā.
24.      Tāpēc pirmie divi prasības pamati ir pieņemami. Savukārt trešā prasības pamata pieņemamību konkrētāk izvērtēšu turpmāk (D nodaļā) saistībā ar tā pamatotību.
B.      Nitrātu parametra vērtības ievērošana (pirmais prasības pamats)
25.      Ar pirmo prasības pamatu Komisija iebilst pret to, ka 107 dzeramā ūdens apgādes sistēmās, kas norādītas prasības A.8. pielikumā, pārsniegta nitrātu parametra vērtība 50 mg/l, kas paredzēta Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 4. panta 1. punktā un I pielikuma B daļā.
26.      Saskaņā ar Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 4. panta 1. punktu kopsakarā ar tās I pielikuma B daļu dalībvalstīm ir pienākums ievērot parametra vērtību 50 mg/l attiecībā uz nitrātu koncentrācijas dzeramajā ūdenī maksimāli pieļaujamo līmeni. Lietas dalībnieki ir vienisprātis, ka tas uzskatāms par pienākumu sasniegt rezultātu (13).
27.      Attiecībā uz 65 no šīm dzeramā ūdens apgādes sistēmām Francija pilnībā atzīst pārkāpumu.
28.      Attiecībā uz 34 pārējām dzeramā ūdens apgādes sistēmām Francija informē Tiesu, ka tajās pašlaik nodrošināta parametra vērtības ievērošana. Tomēr dalībvalsts neapstrīd, ka prasības izvērtēšanā galvenā nozīme ir situācijai Komisijas argumentētajā atzinumā noteiktā termiņa beigās (14), tātad 2023. gada 15. aprīlī, un ka šajā datumā minētajās apgādes sistēmās parametra vērtība vēl nebija ievērota.
29.      Tāpēc strīdīgs ir tikai jautājums par nitrātu parametra vērtības ievērošanu astoņās dzeramā ūdens apgādes sistēmās. Tās tiks aplūkotas turpmāk.
1.      “Chevregny” dzeramā ūdens apgādes sistēma (002000143), Ēna [“Aisne”], Augšfrancija [“Hauts-de-France”]
30.      Augšfrancijas reģiona Ēnas departamenta Chevregny dzeramā ūdens apgādes sistēmas (002000143) tīklam ir pieslēgti 185 patērētāji. Saskaņā ar Francijas argumentiem, kas netiek apstrīdēti, pēdējā konstatētā parametra vērtības pārsnieguma datums ir 2022. gada 19. oktobris. Savukārt seši mērījumu rezultāti tika iegūti laikā no 2022. gada 3. novembra līdz 2023. gada 6. aprīlim, un visas kopš tā laika izmērītās vērtības bija mazākas par parametra vērtību. Tāpēc Francija uzskata, ka 2023. gada 15. aprīlī šajā dzeramā ūdens apgādes sistēmā parametra vērtība bija ievērota.
31.      Komisija replikas rakstā iebildusi, ka termiņa beigās pieejamie mērījumu rezultāti vēl nepierāda sistemātisku parametra vērtības ievērošanu. Tā atsaucas uz spriedumu, saskaņā ar kuru iespējama atsevišķu parametru vērtību ievērošana neatspēko apstrīdētā pārkāpuma ilgstošo raksturu kopumā, ja vēlāki mērījumi liecina, ka šīs vērtības joprojām pārsniegtas pēc argumentētajā atzinumā noteiktā termiņa beigām (15). Kā pareizi norāda Francija, šis arguments tomēr nav attiecināms uz Chevregny dzeramā ūdens apgādes sistēmu, jo saskaņā ar rīcībā esošajiem datiem pēc termiņa beigām parametra vērtība tur vairs netika pārsniegta.
32.      Tiesas sēdē Komisija iebilda pret to, ka nitrātu parametra vērtības pārsnieguma sistemātiska izbeigšana var tikt atzīta tikai, pamatojoties uz mērījumiem par veselu gadu. Dzeramā ūdens piesārņojums ar nitrātiem esot atkarīgs citastarp no lauksaimniecības un laikapstākļiem.
33.      Šis arguments principā ir pamatots, un Francija to neapšauba. Gan laikapstākļiem, gan lauksaimniecībai ir raksturīgs gada cikls, kas var izraisīt to, ka noteiktos periodos dzeramā ūdens avotos ir augstāks nitrātu saturs. Ja netiek iesniegti citi pierādījumi, dzeramā ūdens kvalitāte jākontrolē vismaz gadu, lai noteiktu, vai pārmērīgā nitrātu satura iemesls patiešām novērsts.
34.      Tomēr šis arguments attiecas nevis uz pārkāpuma izbeigšanu kā tādu, bet tikai uz izbeigšanas pierādīšanu.
35.      Dzeramā ūdens direktīva pamato pienākumu sasniegt rezultātu – parametru vērtību ievērošanu, taču tas nav formulēts tā, ka dalībvalstīm jebkurā brīdī būtu jāpierāda šo vērtību ievērošana iepriekšējā gadā.
36.      Tomēr pārkāpums ir izbeigts, ja dalībvalsts ir novērsusi pārsnieguma iemeslu. Piemēram, varētu izmantot dzeramo ūdeni no cita, mazāk piesārņota avota vai veikt tehniskus pasākumus nitrātu atdalīšanai. Ja šie pasākumi ir pietiekami efektīvi, turpmāk parametru vērtības būtu ievērotas un dalībvalsts būtu pilnībā izpildījusi savus pienākumus.
37.      Šo pienākumu izpildi nemaina tas, ka dalībvalsts to vēl nevar pilnībā pierādīt argumentētajā atzinumā noteiktā termiņa beigās. Ja notikusi pieslēgšanās jaunam avotam, šāda pierādījuma sniegšanai nebūtu nepieciešams iesniegt datus par veselu nākamā gada ciklu, kurā parametrs ievērots. Gluži pretēji būtu jāpietiek ar pierādījumu sniegšanu par šo pieslēgumu un jaunā avota kvalitāti pagātnē.
38.      Tomēr, ja citu pierādījumu trūkuma dēļ būtu nepieciešams iesniegt mērījumu rezultātus par veselu nākamo gadu, jābūt iespējai šos pierādījumus iesniegt tiesvedībā, lai atspēkotu Komisijas pārmetumu.
39.      Attiecībā uz parametra vērtības pārsniegumu Tiesa jau atzinusi Komisijas pierādījumus, kas iegūti pēc argumentētajā atzinumā noteiktā termiņa beigām. Šie vēlākie pārsniegumi, pirmkārt, pierādīja, ka termiņa beigās vēl nebija veikti visi nepieciešamie pasākumi, lai izbeigtu pārkāpumu. Otrkārt, tie liecināja, ka dalībvalsts ilgstoši (“défaut persistant”) nav veikusi nepieciešamos pasākumus pārkāpuma izbeigšanai (16). Lai pierādītu šādus sistemātiskus un ilgstošus pārkāpumus, Komisija var iesniegt pierādījumus, kas attiecas uz laiku pēc termiņa beigām (17).
40.      Tomēr, ja Komisija ar šādu pierādījumu palīdzību var pierādīt pārkāpumus, arī attiecīgajai dalībvalstij jābūt iespējai iesniegt šādus pierādījumus, lai sevi attaisnotu. To prasa pušu procesuālo tiesību vienlīdzības princips, kas ir priekšnoteikums lietas taisnīgai izskatīšanai, kuru citastarp garantē Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pants (18); šī principa mērķis ir nodrošināt līdzsvaru starp lietas dalībniekiem (19). Saskaņā ar minēto principu katram lietas dalībniekam – arī dalībvalstīm un iestādēm (20) – jānodrošina saprātīga iespēja paust savu nostāju lietā, tostarp iesniegt savus pierādījumus ar nosacījumiem, kas tam nerada acīmredzami nelabvēlīgāku situāciju salīdzinājumā ar pretējo pusi (21).
41.      Tomēr to pierādījumu pieņemamība, kas iegūti laikā pēc argumentētajā atzinumā noteiktā termiņa beigām, procedūrā saskaņā ar LESD 258. pantu nemaina to, kurš ir pārkāpuma konstatēšanai noteicošais brīdis, jo informācija no turpmākiem periodiem tiek izmantota tikai, lai izdarītu secinājumus par situāciju minētajā brīdī.
42.      Tomēr attiecībā uz Chevregny dzeramā ūdens apgādes sistēmu no tā, ka kopš 2022. gada 3. novembra parametra vērtība tika ievērota, katrā ziņā izriet, ka argumentētajā atzinumā noteiktā termiņa beigās nitrātu parametra vērtības pārsnieguma iemesls tur bija novērsts.
2.      “Wanquetin” dzeramā ūdens apgādes sistēma (062000861), Padekalē [“Pas-de-Calais”], Augšfrancija
43.      Augšfrancijas reģiona Padekalē departamenta Wanquetin dzeramā ūdens apgādes sistēmas (062000861) tīklam ir pieslēgti 727 patērētāji. Līdz 2023. gada 14. aprīlim trīs secīgi mērījumu rezultāti bija zemāki par parametra vērtību, taču minētā gada 5. jūnijā, 5. oktobrī un 18. decembrī parametra vērtība atkal tika pārsniegta.
44.      Tāpēc šī dzeramā ūdens apgādes sistēma ir piemērs tikai īslaicīgai parametra vērtības ievērošanai un nekādi nevar būt pierādījums tam, ka argumentētajā atzinumā noteiktā termiņa beigās Francija būtu ilgstoši novērsusi pārsniegumu iemeslus.
45.      Tādēļ jākonstatē, ka attiecībā uz Wanquetin dzeramā ūdens apgādes sistēmu pirmais prasības pamats jāapstiprina.
3.      “Arconcey” dzeramā ūdens apgādes sistēma (021000666), Kotdora [“Côte-d’Or”], Burgundija-Franškontē [“Bourgogne-Franche-Comté”]
46.      Burgundijas-Franškontē reģiona Kotdoras departamenta Arconcey dzeramā ūdens apgādes sistēmas (021000666) tīklam ir pieslēgti 223 patērētāji. Saskaņā ar Francijas argumentiem pēdējā konstatētā parametra vērtības pārsnieguma datums ir 2023. gada 9. februāris. Iepriekš vairākus gadus nitrātu satura mērījumu rezultāti urbumā bija 60–70 mg/l. Savukārt kopš 2023. gada 12. aprīļa mērījumu rezultāti ir ievērojami zemāki par parametra vērtību, galvenokārt 30–40 mg/l. Iespējams, tas saistīts ar to, ka 2023. gada martā šī apgādes sistēma tika pieslēgta citam dzeramā ūdens tīklam.
47.      Tādējādi mērījumu rezultāti apstiprina, ka Arconcey dzeramā ūdens apgādes sistēmā argumentētajā atzinumā noteiktā termiņa beigās nitrātu parametra vērtības pārsnieguma iemesls bija ilgstoši novērsts.
4.      “Charencey” dzeramā ūdens apgādes sistēma (021000834), Kotdora, Burgundija-Franškontē
48.      Burgundijas-Franškontē reģiona Kotdoras departamenta Charencey dzeramā ūdens apgādes sistēmas (021000834) tīklam ir pieslēgti 36 patērētāji. Saskaņā ar Francijas argumentiem mērījumu rezultāti kopš 2022. gada 8. decembra ir ievērojami zemāki par parametra vērtību, galvenokārt zem 20 mg/l. Visticamāk, tas saistīts ar pieslēgšanos citam dzeramā ūdens tīklam 2023. gada janvārī. Iepriekš bija novēroti atsevišķi gadījumi, kad vērtības tika ievērojami pārsniegtas.
49.      Arī šajā gadījumā jaunākie mērījumu rezultāti apstiprina, ka Charencey dzeramā ūdens apgādes sistēmā argumentētajā atzinumā noteiktā termiņa beigās nitrātu parametra vērtības pārsnieguma iemesls bija ilgstoši novērsts.
5.      “Saint-Seine-l‘Abbaye” dzeramā ūdens apgādes sistēma (021001229), Kotdora, Burgundija-Franškontē
50.      Burgundijas-Franškontē reģiona Kotdoras departamenta Saint-Seine-l‘Abbaye dzeramā ūdens apgādes sistēmas (021001229) tīklam ir pieslēgti 307 patērētāji. Saskaņā ar Francijas argumentiem mērījumu rezultāti kopš 2023. gada 6. marta ir zemāki par parametra vērtību, un tiem ir tendence samazināties.
51.      Tādējādi jaunākie mērījumu rezultāti liecina, ka Saint-Seine-l'Abbaye dzeramā ūdens apgādes sistēmā argumentētajā atzinumā noteiktā termiņa beigās nitrātu parametra vērtības pārsnieguma iemesls arī bija ilgstoši novērsts.
6.      “Turcey” dzeramā ūdens apgādes sistēma (021001767), Kotdora, Burgundija-Franškontē
52.      Burgundijas-Franškontē reģiona Kotdoras departamenta Turcey dzeramā ūdens apgādes sistēmas (021001767) tīklam ir pieslēgti 177 patērētāji. Saskaņā ar Francijas argumentiem mērījumu rezultāti no 2023. gada 2. janvāra līdz 25. septembrim bija zemāki par parametra vērtību, taču 2023. gada 29. novembrī tika konstatēts ievērojams pārsniegums un arī 2024. gada 24. janvārī parametra vērtība tika pārsniegta vēlreiz. Kopš tā laika mērījumu rezultāti bijuši zemāki par parametra vērtību.
53.      Minētie pārsniegumi liecina, ka Turcey dzeramā ūdens apgādes sistēmā argumentētajā atzinumā noteiktā termiņa beigās nitrātu parametra vērtības pārsnieguma iemesls vēl nebija ilgstoši novērsts.
7.      “Charmes” dzeramā ūdens apgādes sistēma (052001856), Augšmarna [“Haute-Marne”], Grandesta [“Grand Est”]
54.      Grandestas reģiona Augšmarnas departamenta Charmes dzeramā ūdens apgādes sistēmas (052001856) tīklam ir pieslēgti 148 patērētāji. Pēdējā parametra vērtības pārsnieguma datums ir 2022. gada 28. oktobris. Kopš tā laika mērījumu rezultāti ir zemāki, un pēdējā laikā tiem ir tendence samazināties.
55.      Šie mērījumu rezultāti ļauj secināt, ka Charmes dzeramā ūdens apgādes sistēmā argumentētajā atzinumā noteiktā termiņa beigās nitrātu parametra vērtības pārsnieguma iemesls bija novērsts.
8.      “Fays” dzeramā ūdens apgādes sistēma (052000917), Augšmarna, Grandesta
56.      Grandestas reģiona Augšmarnas departamenta Fays dzeramā ūdens apgādes sistēmas (052000917) tīklam ir pieslēgti 65 patērētāji. Kopš 2023. gada 10. februāra mērījumu rezultāti, izņemot 2023. gada 28. augustu, bija zemāki par parametra vērtību, taču ne ievērojami.
57.      Minētais pārsniegums, kā arī mērījumu rezultātu nelielā atšķirība no parametra vērtības liecina, ka Fays dzeramā ūdens apgādes sistēmā argumentētajā atzinumā noteiktā termiņa beigās nitrātu parametra vērtības pārsnieguma iemesls vēl nebija novērsts.
9.      Starpsecinājumi
58.      Tādējādi, neveicot nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka prasības pieteikuma A.8. pielikumā norādītajās 107 dzeramā ūdens apgādes sistēmās, izņemot Chevregny, Arconcey, Charencey, Saint-Seine-l’Abbaye un Charmes apgādes sistēmas, dzeramais ūdens atbilst minimālajām prasībām attiecībā uz nitrātu parametra vērtību 50 mg/l, Francija nav izpildījusi Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 4. panta 1. punktā kopsakarā ar tās I pielikuma B daļu paredzētos pienākumus.
C.      Korektīvie pasākumi dzeramā ūdens kvalitātes atjaunošanai (otrais prasības pamats)
59.      Ar otro prasības pamatu Komisija apgalvo, ka attiecībā uz prasības A.8. pielikumā norādītajām 107 dzeramā ūdens apgādes sistēmām Francija nav izpildījusi Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 2. punktā paredzētos pienākumus.
60.      Saskaņā ar Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 2. punkta pirmo daļu, ja dzeramais ūdens neatbilst I pielikuma B daļā noteiktajām parametru vērtībām, cik ātri vien iespējams, tiek veikti nepieciešamie korektīvie pasākumi, lai atjaunotu minētā ūdens kvalitāti. Turklāt šo pasākumu veikšanai tiek piešķirta prioritāte, citastarp ņemot vērā, cik lielā mērā attiecīgās parametru vērtības ir pārsniegtas, un ar to saistīto iespējamo apdraudējumu cilvēku veselībai.
61.      Šis pienākums, tāpat kā Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 4. panta 1. punkts kopsakarā ar tās I pielikuma B daļu, pamato dalībvalstu pienākumu sasniegt rezultātu (22) – nodrošināt parametru vērtību ievērošanu. Tas saistīts ar pienākumu rīkoties steidzami, jo saskaņā ar 14. panta 2. punktu pasākumi jāveic, “cik ātri vien iespējams” un piešķirot “prioritāti” (23).
62.      Komisija apgalvo, ka šā pienākuma neizpilde izriet jau no tā, ka pārkāpumi apgādes sistēmās turpinājušies no sešiem līdz 36 gadiem.
1.      Prasības pamata par piecām dzeramā ūdens apgādes sistēmām, kurās parametra vērtības pārsniegums ir beidzies, pieņemamība
63.      Francija uzskata, ka astoņās ūdensapgādes zonās, kurās tās skatījumā attiecīgajā brīdī nebija konstatējams nitrātu parametra vērtības pārsniegums, tātad arī nav pārkāptas Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 2. punkta prasības.
64.      Tomēr šis arguments jānoraida neatkarīgi no pirmā prasības pamata izvērtēšanas rezultāta. Protams, argumentētajā atzinumā noteiktā termiņa beigās Francijai vairs nebija pienākuma veikt papildu korektīvos pasākumus piecās apgādes sistēmās, kurās pārkāpums bija izbeigts. Taču tas neliedz Tiesai secināt, ka Francija nav, cik ātri vien iespējams un piešķirot prioritāti, veikusi šāda rezultāta sasniegšanai vajadzīgos pasākumus.
65.      To īpaši skaidri parāda Chevregny dzeramā ūdens apgādes sistēmas gadījums, jo saskaņā ar Komisijas argumentu, ko Francija neapstrīd, pārsniegums turpinājās no 1997. gada līdz 2022. gadam, tātad 25 gadus. Šis pārkāpums acīmredzami netika izbeigts, cik ātri vien iespējams un piešķirot prioritāri.
66.      Ir taisnība, ka publisko iepirkumu jomā Tiesa Komisijas prasības ir uzskatījusi par nepieņemamām, ja argumentētajā atzinumā noteiktā termiņa beigās paziņojums par līgumu vai attiecīgie līgumi vairs neradīja sekas (24). To varētu ņemt vērā attiecībā uz apgādes sistēmām, kurās pārkāpums noteicošajā brīdī jau bija beidzies (25).
67.      Tomēr minēto judikatūru es saprotu kā atkāpi no principa, ka pienākumu neizpildes procedūrā Komisijai nav jāpierāda īpaša interese celt prasību (26). Šis princips nenozīmē, ka interese celt prasību nav nepieciešama, bet gan tikai to, ka tiek pieņemts, ka šāda interese pienākumu neizpildes procedūrā pastāv. Tomēr šo pieņēmumu izņēmuma gadījumos var atspēkot, kā tas notika minētajās lietās saistībā ar publisko iepirkumu.
68.      Tomēr šajā lietā joprojām pastāv pietiekama interese konstatēt, ka Francija visās 107 sistēmās korektīvos pasākumus nav veikusi, cik ātri vien iespējams un piešķirot prioritāti.
69.      Pirmkārt, Francija apstrīd pārkāpumu attiecībā uz visām 107 apgādes sistēmām. Jau tāpēc vien Komisijai ir leģitīma interese, lai Tiesa atrisinātu šīs domstarpības arī attiecībā uz tām piecām sistēmām, kurās pārkāpums jau bija izbeigts (27).
70.      Otrkārt, interese konstatēt pārkāpumu šajā lietā pastāv arī tāpēc, ka prasība attiecas uz daudziem līdzīgiem gadījumiem, kuros šāds pārkāpums turpinās. Tas liecina, ka pastāv zināms atkārtota pārkāpuma risks, kas var pamatot interesi celt prasību (28).
71.      Treškārt, Francijas atzīšana par vainīgu attiecībā uz piecām apgādes sistēmām šajā lietā varētu būt nozīmīga, ja nākotnē vajadzētu piemērot kavējuma naudu un/vai naudas sodu saskaņā ar LESD 260. panta 2. punkta otro teikumu par sprieduma nepietiekamu izpildi. Šāds secinājums varētu norādīt uz to, ka attiecīgu Savienības tiesību pārkāpumu atkārtošanas nākotnē efektīva novēršana prasa atturoša pasākuma noteikšanu (29), jo tas uzsvērtu šajā lietā aplūkotā pārkāpuma nopietnību.
72.      Tādējādi otrais prasības pamats ir pieņemams attiecībā uz visām 107 dzeramā ūdens apgādes sistēmām, kas norādītas prasības pieteikuma A.8. pielikumā.
2.      Prasības pamata pamatotība
73.      Attiecībā uz lietas būtību Francija uzskata, ka tā nav kavējusies ar korektīvo pasākumu veikšanu, jo 52 apgādes sistēmās pārkāpumi ilguši mazāk nekā desmit gadus.
74.      Šajā gadījumā nav svarīgi, vai Francija tādējādi netieši atzīst pārkāpumu attiecībā uz pārējām apgādes sistēmām, jo šajā argumentā nav ņemtas vērā sekas, kas izriet no temporālā un procesuālo tiesību satvara, kas korektīvajiem pasākumiem bija paredzēts it īpaši Otrās Dzeramā ūdens direktīvas 9. pantā.
75.      Otrās Dzeramā ūdens direktīvas 9. panta 1. punktā dalībvalstīm bija atļauts ne ilgāk kā trīs gadus atkāpties no I pielikuma B daļā minētajām parametru vērtībām, ja šādas atkāpes neapdraud cilvēku veselību un dzeramo ūdeni attiecīgajā apgabalā nevar piegādāt nekādā citā veidā. Saskaņā ar minēto normu bija atļauta otra atkāpe līdz trim gadiem, ja dalībvalsts par to informēja Komisiju. Atbilstoši minētās direktīvas 9. panta 2. punkta pirmajam teikumam dalībvalsts izņēmuma apstākļos varēja lūgt Komisijai uz laiku, kas nepārsniedz trīs gadus, piešķirt trešo atkāpi, par kuru bija jālemj Komisijai. Direktīvas 9. panta 3. punktā bija paredzēts, ka saistībā ar atkāpes piešķiršanu dalībvalstij bija jāiesniedz konkrēti dati. Savukārt atkāpēm uz laiku, kas nepārsniedz 30 dienas, direktīvas 9. panta 4. punktā bija paredzēta vienkāršota piešķiršanas kārtība.
76.      Minētās normas principā bija piemērojamas šajā lietā, jo Trešās Dzeramā ūdens direktīvas transponēšanas termiņš beidzās tikai 2023. gada 12. janvārī, tātad īsi pirms 2023. gada 15. februāra argumentētā atzinuma, un saskaņā ar šīs direktīvas 26. panta 2. punktu atkāpes, kas piešķirtas saskaņā ar otro direktīvu, šajā datumā palika spēkā.
77.      Pirmkārt, labvēlības periodi varēja tikt piemēroti tikai tad, ja Francija tos arī būtu plānojusi izmantot. Tomēr šajā lietā Francija atkāpes neizmanto. Taču, ja atkāpes režīms netiek piemērots, vairākus gadus ilgušu kavējumu gadījumā bez norādēm par jau veiktiem pasākumiem nav iespējams piekrist, ka korektīvie pasākumi tikuši veikti, cik ātri vien iespējams un piešķirot prioritāti.
78.      Otrkārt, atkāpes noteikumi liecina, ka likumdevēja skatījumā pārsnieguma iemesli parasti būtu jānovērš triju gadu laikā. Lai pagarinātu termiņu vēl uz trim gadiem, bija jāinformē Komisija, tādējādi ļaujot tai pārbaudīt, vai ir izpildīti atkāpes nosacījumi. Komisija varēja panākt nosacījumu ievērošanu, uzsākot pienākumu neizpildes procedūru. Lai vēlreiz pagarinātu termiņu uz trim gadiem, bija nepieciešami izņēmuma apstākļi, kuri bija jāapstiprina Komisijai.
79.      Treškārt, ir apšaubāms, vai atkāpes noteikumu nosacījumi var būt izpildīti, ja ir pārsniegta nitrātu parametra vērtība. Francija atzīst, ka nitrātu parametra vērtības pārsniegums apdraud zīdaiņu, kas jaunāki par sešiem mēnešiem, un grūtnieču veselību. Tātad šāds pārsniegums varēja apdraudēt cilvēku veselību. Tas varētu nozīmēt, ka šādi pārsniegumi jānovērš ievērojami īsākā termiņā nekā piešķirtai atkāpei paredzētajos trīs gados.
80.      Tādējādi principā nepārliecinošs ir arī Francijas arguments par novērtējuma brīvību, kurai jāizriet no tā, ka saskaņā ar Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 2. punktu, piešķirot prioritāti korektīvajiem pasākumiem, citastarp tiek ņemts vērā, cik lielā mērā attiecīgās parametru vērtības ir pārsniegtas, un ar to saistītais iespējamais apdraudējums cilvēku veselībai. Tas tādēļ, ka šāda brīvība nevar būtiski pagarināt korektīvo pasākumu piemērošanas laikposmu un ļaut apiet atkāpes noteikumus saskaņā ar Otrās Dzeramā ūdens direktīvas 9. pantu.
81.      Papildus jāatzīmē, ka daudzos gadījumos pārsniegumu ilgums neliecina, ka ir ņemts vērā to apmērs vai attiecīgo apgādes sistēmu jauda. Ir taisnība, ka bieži vien runa ir par ļoti mazām sistēmām, kas apgādā dažus simtus vai pat mazāk nekā 100 patērētājus. Šādām mazām sistēmām pārsnieguma novēršana var radīt ievērojamu ekonomisko slogu, it īpaši, ja izmaksas tiek sadalītas starp nedaudzajiem patērētājiem. Tomēr tieši daudzās lielākajās sistēmās, kas ietekmē vairāk nekā 1000 vai pat vairākus tūkstošus cilvēku, pārsniegumi ir novērojami jau īpaši ilgi. Piemēram, lielākajā sistēmā Berck-sur-Mer (062000460), Padekalē departaments, Augšfrancijas reģions, ar 20 611 patērētājiem parametra vērtība tiek pārsniegta jau 26 gadus. Prasības A.8. pielikumā minētas vēl astoņas sistēmas ar vairāk nekā 1000 patērētājiem, kurās pārsniegumi turpinās vairāk nekā 20 gadus (30). Tur nav saskatāma prioritātes piešķiršana vai visaptveroša interešu līdzsvarošana.
82.      Tādējādi, pēc iespējas ātrāk neveicot korektīvos pasākumus, lai atjaunotu dzeramā ūdens kvalitāti 107 dzeramā ūdens apgādes sistēmās, kas minētas prasības A.8. pielikumā, un nepiešķirot prioritāti to veikšanai, citastarp ņemot vērā attiecīgo parametru vērtību pārsnieguma apmēru un ar to saistīto iespējamo apdraudējumu cilvēku veselībai, Francija nav izpildījusi Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 2. punkta pirmajā teikumā paredzētos pienākumus.
D.      Citi korektīvie pasākumi, kas nepieciešami cilvēku veselības aizsardzībai (trešais prasības pamats)
83.      Ar trešo prasības pamatu Komisija iebilst pret to, ka Francija nav ierobežojusi tāda dzeramā ūdens lietošanu, kas ilgstoši pārsniedz nitrātu parametra vērtību, nav veikusi citus korektīvos pasākumus, kuri nepieciešami cilvēku veselības aizsardzībai, un nav sniegusi patērētājiem pietiekamu informāciju.
84.      Atšķirībā no abiem pārējiem pamatiem šis prasības pamats nav skaidri attiecināts uz visām 107 dzeramā ūdens apgādes sistēmām, kas ir šīs lietas priekšmets. Tomēr no šā prasības pamata pamatojuma izriet, ka Komisija to attiecinājusi uz visām sistēmām.
85.      Arī par šo prasības pamatu Francija uzskata, ka pārkāpums vairs nepastāv attiecībā uz sistēmām, kurās argumentētajā atzinumā noteiktā termiņa beigās vairs netika konstatēts pārsniegums. Tomēr, ņemot vērā jau izklāstītos apsvērumus (31), arī šajā gadījumā šis arguments jānoraida.
86.      Vispirms ir jānoskaidro, ciktāl Komisijas arguments par šo prasības pamatu ir pieņemams, un pēc tam jāizvērtē tā pamatotība.
1.      Pieņemamība
87.      Šaubas par pieņemamību izriet no atšķirībām starp Otro un Trešo Dzeramā ūdens direktīvu, jo Komisija, uzsākot pirmstiesas procedūru, 2020. gada 30. oktobra oficiālā paziņojuma vēstulē vēl ir atsaukusies uz Otro direktīvu, bet argumentētajā atzinumā un it īpaši prasībā norāda uz Trešo direktīvu.
88.      Proti, pienākumu neizpildes procedūrā, ko Komisija uzsākusi, pamatojoties uz vēlāk grozīta vai atcelta Savienības tiesību akta sākotnējo redakciju, un turpina, atsaucoties uz jauno Savienības tiesību aktu, Komisija – kā jau norādīts (32) – var balstīties tikai uz tiesību normām, kas saglabātas jaunajā tiesību aktā.
89.      Izvērtējot Komisijas argumenta pieņemamību, nozīme faktam, ka Otrajā Dzeramā ūdens direktīvā nebija ietverta Trešās direktīvas 14. panta 3. punkta otrā daļa (par to a) iedaļā) un 4. punkts (par to c) iedaļā). Turklāt jāaplūko neliels grozījums minētā 14. panta 3. punkta pirmajā daļā (par to b) iedaļā).
a)      Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 3. punkta otrā daļa
90.      Komisija trešo prasības pamatu skaidri pamato ar abām Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 3. punkta daļām. Saskaņā ar minētās tiesību normas pirmo daļu neatkarīgi no tā, vai radusies jebkāda neatbilstība parametru vērtībām, dalībvalstis nodrošina, ka tiek aizliegta jebkura tāda dzeramā ūdens piegāde, kas rada iespējamu apdraudējumu cilvēku veselībai, vai šāda ūdens lietošana tiek stingri ierobežota un tiek veikti jebkādi citi korektīvi pasākumi, kuri nepieciešami cilvēku veselības aizsardzībai. Minētās tiesību normas otrajā daļā paredzēts – dalībvalstis uzskata, ka neatbilstība I pielikuma A un B daļā noteiktajām parametru vērtībām piemērojamajām minimālajām prasībām uzskatāma par iespējamu apdraudējumu cilvēku veselībai, ja vien neatbilstību attiecīgajai parametra vērtībai kompetentā iestāde neuzskata par nenozīmīgu.
91.      Tomēr tikai minētās tiesību normas pirmā daļa (lielā mērā (33)) kā 8. panta 3. punkts bija ietverta Otrajā Dzeramā ūdens direktīvā, uz kuru, uzsākot pirmstiesas procedūru, oficiālā paziņojuma vēstulē atsaukusies Komisija.
92.      Savukārt Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 3. punkta otrajā daļā izteiktais pieņēmums, ka neatbilstība parametru vērtībām piemērojamajām minimālajām prasībām uzskatāma par iespējamu apdraudējumu cilvēku veselībai, nav ietverts Otrās Dzeramā ūdens direktīvas atbilstīgajā noteikumā. Otrās direktīvas 27. apsvērumā, gluži pretēji, bija teikts – ja nav ievērota atbilstība parametriem, kam ir indikatora funkcija, attiecīgajai dalībvalstij jāizsver, vai šī neatbilstība apdraud cilvēku veselību.
93.      Tādējādi Komisija šajā lietā nevar balstīties uz pieņēmumu, ka nitrātu parametra vērtības pārsniegums rada iespējamu apdraudējumu cilvēku veselībai. Attiecīgais arguments nav pieņemams.
94.      Turpretim Francijai principā nekas neliedz atsaukties uz to, ka saskaņā ar Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 3. punkta otro daļu iespējamu apdraudējumu cilvēku veselībai var izslēgt, ja neatbilstību parametra vērtībai kompetentā iestāde uzskata par nenozīmīgu. Šo pašlaik pieejamo aizstāvības līdzekli Francijai nevar atņemt tikai tāpēc vien, ka Komisija oficiālā paziņojuma vēstuli nosūtījusi pārāk agri. Tomēr tādējādi iespējamā novērtējuma brīvība nedrīkstētu būt plašāka par dalībvalstu tiesībām veikt izsvēršanu, kas sākotnēji pastāvēja saskaņā ar Otrās direktīvas 27. apsvērumu.
b)      Rīcības varianti saskaņā ar Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 3. punkta pirmo daļu
95.      Lai gan Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 3. punkta pirmā daļa, virspusēji aplūkojot, jau bija ietverta Otrajā direktīvā kā 8. panta 3. punkts, arī tās piemērošanu šajā lietā skar pieņemamības problēma. Proti, abas šīs tiesību normas ir lielā mērā identiskas tikai vācu un grieķu valodas versijās, bet Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 3. punkta otrās daļas citu valodu versijās salīdzinājumā ar Otrās direktīvas 8. panta 3. punkta pirmo teikumu ir izdarīts neliels grozījums. Komisija vismaz netieši atsaucas uz šo grozīto redakciju.
96.      Otrās direktīvas 8. panta 3. punkta pirmajā teikumā iespējama cilvēku veselības apdraudējuma gadījumā bija paredzēti trīs rīcības varianti, pirmkārt, ūdens piegādes aizliegšana, otrkārt, lietošanas ierobežošana un, treškārt, citādas nepieciešamās rīcības veikšana, lai aizsargātu cilvēku veselību. Visi trīs varianti, kā tas ir Trešās direktīvas 14. panta 3. punkta pirmās daļas vācu un grieķu valodas versijās, bija savienoti ar saikli “vai”. Tādējādi kompetentās iestādes varēja izvēlēties vienu no trim variantiem.
97.      Turpretim visās pārējās Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 3. punkta pirmās daļas valodu versijās paredzēts, ka (vai nu) piegāde tiek aizliegta vai lietošana tiek stingri ierobežota un (papildus) tiek veikti citi nepieciešamie pasākumi. Tādējādi rīcības iespējas samazinātas no trim līdz diviem variantiem, proti, aizliegumam vai ierobežojumam, un papildus var būt nepieciešams veikt citus pasākumus.
98.      Šie grozījumi no “vai” uz “un” ir iekļauti jau Komisijas priekšlikumā, uz kuru tā arī norādījusi, taču nav paskaidrojusi sīkāk (34). Tomēr priekšlikuma vācu un grieķu valodas tulkojumā šis grozījums nav pārņemts.
99.      Neatkarīgi no šīm atšķirībām valodu versijās it īpaši Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 5. punkts liecina, ka Savienības likumdevējs vēlējies arī turpmāk dot dalībvalstīm iespēju izvēlēties kādu no visiem trim rīcības variantiem. Tomēr galu galā šis jautājums šajā lietā var palikt atklāts, jo arī šajā gadījumā Komisija var pamatot savus iebildumus ar jauno tiesisko regulējumu tikai tiktāl, ciktāl tajā saglabāts vecais tiesiskais regulējums.
100. Tāpēc šajā lietā nav pieņemams Komisijas arguments, ka iespējama cilvēku veselības apdraudējuma gadījumā Francijai bija jāizvēlas vai nu piegādes aizliegšana vai lietošanas ierobežošana. Francija, gluži pretēji, var atsaukties uz to, ka kompetentajām iestādēm principā bija pieejami visi trīs varianti.
c)      Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 4. punkts
101. Apšaubāma ir arī tā Komisijas argumenta pieņemamība, kas attiecas uz nitrātu parametra vērtības pārsnieguma gadījumā paredzēto informācijas sniegšanas pienākumu precizēšanu ar Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 4. punktu, kurā šie pienākumi regulēti salīdzinoši detalizēti. Savukārt Otrās direktīvas 8. panta 3. punkta otrajā teikumā bija vienīgi paredzēts, ka patērētāji gadījumos, kas pašlaik regulēti Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 3. punkta pirmajā daļā, nekavējoties tiek atbilstoši informēti un konsultēti. Turklāt 8. panta 7. punktā bija paredzēts, ka dalībvalstis nodrošina, ka korektīvas rīcības gadījumos patērētājiem par to paziņo, izņemot gadījumus, kad kompetentās iestādes uzskata neatbilstību parametru vērtībām par niecīgu.
102. Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 4. punktā saglabāts Otrās direktīvas 8. panta 3. punkta otrajā teikumā un 7. punktā noteiktais pienākums sniegt patērētajiem atbilstīgu informāciju un tos konsultēt, kā arī tiem paziņot par korektīvajiem pasākumiem gadījumos, kad parametru vērtību pārsniegums rada iespējamu apdraudējumu cilvēku veselībai.
103. Tomēr, nosakot šīs informācijas un konsultāciju apjomu, saskaņā ar Otrās direktīvas 8. panta 3. punkta otro teikumu dalībvalstīm bija lielāka brīvība nekā saskaņā ar Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 4. punktu. Šī plašākā brīvība jāņem vērā, novērtējot, vai Francija ir izpildījusi savus informācijas sniegšanas pienākumus.
104. Turklāt Komisija nevar pieprasīt, lai Francija sniegtu plašāku informāciju vai padomus, nekā būtu nepieciešams saskaņā ar Trešās direktīvas 14. panta 4. punktu, pat ja, ņemot vērā lietas apstākļus, saskaņā ar Otrās direktīvas 8. panta 3. punkta otro teikumu šķiet, ka ir nepieciešama papildu informācija vai padomi. Tas tādēļ, ka attiecīgajā brīdī Francijai bija piemērojamas un arī pašlaik ir piemērojamas tikai [Trešās direktīvas] 14. panta 4. punkta prasības (35).
d)      Starpsecinājumi
105. Līdz ar to Komisijas arguments par trešo prasības pamatu nav pieņemams, ciktāl tā atsaucas uz Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 3. un 4. punkta grozījumiem salīdzinājumā ar Otrās direktīvas 8. panta 3. punktu. Tas attiecas uz pieņēmumu saskaņā ar Trešās direktīvas 14. panta 3. punkta otro daļu, ka nitrātu parametra vērtības pārsniegums rada iespējamu apdraudējumu cilvēku veselībai, 14. panta 3. punkta pirmās daļas grozījumu attiecībā uz dažādiem rīcības variantiem un informācijas sniegšanas pienākumu precizēšanu ar 14. panta 4. punktu.
2.      Pamatotība – Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 3. punkta pirmās daļas ņemšana vērā
106. Tādējādi, lai pierādītu trešā prasības pamata pamatotību un tātad Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 3. punkta pirmās daļas prasību pārkāpumu, Komisijai vispirms jāpierāda, ka nitrātu parametra vērtības pārsniegums rada iespējamu apdraudējumu cilvēku veselībai. Tikai uz šā pamata var novērtēt, vai Francija veikusi nepieciešamos korektīvos pasākumus.
a)      Iespējams apdraudējums cilvēku veselībai
107. Lai gan Komisija nevar atsaukties uz pieņēmumu par iespējamu apdraudējumu saskaņā ar Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 3. punkta otro daļu, šo jautājumu šajā lietā var izvērtēt salīdzinoši vienkārši.
108. Proti, Francija atzīst, ka nitrātu parametra vērtības pārsniegums rada apdraudējumu grūtnieču un zīdaiņu, kas jaunāki par sešiem mēnešiem, veselībai. Tas nozīmē iespējamu apdraudējumu cilvēku veselībai.
109. Tomēr lietas dalībnieki nav vienisprātis, vai pastāv papildu iespējams apdraudējums cilvēku veselībai. Šajā ziņā Komisija atsaucas uz piesardzības principu, taču, ja netiek sniegta konkrēta papildu informācija, šis princips vēl neļauj uzskatīt, ka pastāv iespējams apdraudējums.
110. Šādu konkrētu informāciju Komisija sniedz par risku saslimt ar vēzi. Uz šo risku dokumentā, uz kuru atsaucas abi lietas dalībnieki (36), norāda PVO. Arī Francijas aģentūra ANSES (37) ziņojumā, ko Francija iesniegusi šajā tiesvedībā, secina pozitīvu saikni starp nitrātu piesārņojumu dzeramajā ūdenī un zarnu vēža risku, kā arī izsaka aizdomas par saikni ar olnīcu un nieru vēzi (38). Tāpēc Francijas nostāja, ka vēža riski nav uzskatāmi par iespējamu apdraudējumu cilvēku veselībai, ir pretrunīga un tādējādi noraidāma. Šie vēža riski, gluži pretēji, pamato papildu iespējamu apdraudējumu cilvēku veselībai.
b)      Korektīvie pasākumi
111. Līdz ar to rodas jautājums, vai Francija ir veikusi korektīvos pasākumus, kas, ņemot vērā iespējamo apdraudējumu grūtnieču un zīdaiņu veselībai un vēža riskus, bija jāveic saskaņā ar Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 3. punkta pirmo daļu.
112. Kā jau norādīts, šajā lietā Francijai principā nevar pārmest, ka kompetentās iestādes izvēlējušās vienu no trim korektīvo pasākumu veidiem, kas bija paredzēti Otrās Dzeramā ūdens direktīvas 8. panta 3. punktā. Šie pasākumi ir, pirmkārt, dzeramā ūdens piegādes aizliegšana, otrkārt, tā lietošanas ierobežojumi un, treškārt, jebkādi citi nepieciešamie pasākumi.
113. Komisijas skatījumā, ņemot vērā iespējamo apdraudējumu cilvēku veselībai, attiecībā uz visām dzeramā ūdens apgādes sistēmām, kurās tika konstatēti pārsniegumi, bija jānosaka ierobežojumi vai pat aizliegumi.
114. Tomēr šķiet neiespējami, ka nitrātu piesārņojums krāna ūdenī aplūkotajos gadījumos varētu attaisnot ūdens piegādes aizliegumu. Kā pareizi norāda Francija, ūdens piegāde nepieciešama jau tāpēc vien, ka, neskatoties uz nitrātu piesārņojumu, ūdensapgāde ir nepieciešama un droša citiem mērķiem, kas nav uzturs, piemēram, personīgajai higiēnai, tīrīšanai vai dārzu laistīšanai.
115. Tomēr būtu iespējams ierobežot krāna ūdens lietošanu uztura vajadzībām. Varētu šaubīties par šāda ierobežojuma efektivitāti, jo tā ieviešana mājsaimniecībās praktiski nav iedomājama. Tomēr kontrole restorānos un ēdnīcās šķiet iespējama. Turklāt šāds administratīvs rīkojums skaidrāk parādītu iespējamo apdraudējumu cilvēku veselībai nekā vienkārši norādījumi. Līdz ar to vismaz kā variants ir jāapsver lietošanas ierobežošana.
116. Nozīmīgākā alternatīva lietošanas ierobežojumam būtu vienkārši patērētāju informēšana. Lai gan informācijai nebūtu obligāti jābūt atbilstīgai Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 4. punkta prasībām, tomēr konkrēti dati šķiet nepieciešami un būtu jāpaziņo arī saistībā ar lietošanas ierobežošanu.
117. Tas it īpaši attiecas uz parametra vērtības pārsniegumu kā tādu un no tā izrietošo iespējamo apdraudējumu cilvēku veselībai. Abu veidu informācija ir nepieciešama, lai patērētāji varētu atbilstoši reaģēt.
118. Turklāt jau saskaņā ar Otrās Dzeramā ūdens direktīvas 8. panta 3. punkta otro teikumu dalībvalstīm bija pienākums “konsultēt”. Tātad tām vismaz bija jāsniedz patērētājiem ieteikumi, kā rīkoties ar piesārņoto krāna ūdeni, ņemot vērā iespējamo apdraudējumu.
119. Turklāt Otrās direktīvas 8. panta 7. punktā bija paredzēts, ka dalībvalstis nodrošina, ka korektīvas rīcības gadījumos patērētājiem par to paziņo, izņemot gadījumus, kad kompetentās iestādes uzskata neatbilstību parametru vērtībām par niecīgu. Tā kā Francija vismaz atzīst, ka nitrātu parametra vērtības pārsniegums rada iespējamu apdraudējumu grūtnieču un zīdaiņu veselībai, būtu pretrunīgi, ja kompetentās iestādes uzskatītu šo pārsniegumu par niecīgu. Tādējādi bija arī jāsniedz informācija par korektīvajiem pasākumiem.
120. Papildu pasākums, kas vismaz būtu jāapsver, būtu alternatīva tīra ūdens piegāde. Šajā sakarā praktiski īstenojama šķiet galvenokārt pudelēs pildīta ūdens piegāde. Lai gan šāda piegāde būtu noderīga apdraudētajām personām un lietošanas ierobežojumu gadījumā varētu veicināt to, ka tās arī ievēros šos ierobežojumus, tomēr parasti patērētājiem vajadzētu būt iespējai pašiem regulāri iegādāties pudelēs pildītu ūdeni uztura vajadzībām. Tajā pašā laikā ir pamats bažām, ka šādas piegādes izmaksas it īpaši mazākajās apgādes sistēmās būtu nesamērīgas salīdzinājumā ar ieguvumiem. Tāpēc, ja ir pārsniegta nitrātu parametra vērtība, alternatīva tīra ūdens piegāde saskaņā ar Savienības tiesībām principā nešķiet obligāta. Atsevišķos gadījumos tas var būt citādi, piemēram, īpašu ekonomisku vajadzību vai ierobežotas mobilitātes dēļ, taču tas būtu attiecīgi jāpierāda, lai pamatotu pienākumu.
121. To, kādi pasākumi jāveic, saskaņā ar [Trešās direktīvas] 14. panta 5. punktu (Otrās Dzeramā ūdens direktīvas 8. panta 4. punkts) lemj kompetentās iestādes vai citas attiecīgās struktūras. Tātad tām bija jāizvēlas vai nu ierobežot piesārņotā krāna ūdens lietošanu, vai vienkārši informēt patērētājus. Šajā gadījumā tām bija jāņem vērā arī riski, ko cilvēku veselībai radītu ūdens lietošanas ierobežošana.
122. Tāpēc Komisijai būtu bijis jānoskaidro, kāpēc kompetentās iestādes vai citas attiecīgās struktūras atteikušās noteikt ierobežojumus vai sniegt konkrētu informāciju, un jāpierāda, kāpēc šāds novērtējums nav pareizs.
123. Komisija atsaucas uz Francijas iesniegtajiem datiem, kuri oficiālā paziņojuma vēstules (39) pielikumā iekļautajās tabulās detalizēti parāda attiecībā uz katru dzeramā ūdens apgādes sistēmu veiktos pasākumus. Komisija kopumā apgalvo, ka sniegtajā informācijā nav ņemts vērā iespējamais apdraudējums, kas saistīts ar nitrātu parametra vērtības pārsniegumu. Informācijai, kas sniedzama iedzīvotājiem, būtu jāietver paskaidrojumi par šā pārsnieguma iespējamo ietekmi uz cilvēku veselību.
124. Tomēr no tabulām, kas pievienotas atbildei uz oficiālo paziņojuma vēstuli, izriet, ka gandrīz visās attiecīgajās dzeramā ūdens apgādes sistēmās bija aizliegta ūdens lietošana grūtnieču un zīdaiņu uzturā vai vismaz šīm grupām tika ieteikts to nelietot.
125. Saskaņā ar šajās tabulās sniegto informāciju šīs grupas netika brīdinātas tikai attiecībā uz trim sistēmā, kas arī minētas prasības A.8. pielikumā. Tās ir Cohons (052001829), Charmes (052001856) un Fays (052000917 (5200106 prasības A.8. pielikumā), kas visas atrodas Augšmarnas departamenta Grandestas reģionā.
126. Tas, vai ierobežojumi un sniegtā informācija par risku grūtniecēm un zīdaiņiem pārējos gadījumos bija pietiekama, būtu jāizvērtē katrā gadījumā atsevišķi; to Komisija tomēr nav izdarījusi.
127. Turpretim nav informācijas, ka Francijas iestādes vispār būtu minējušas vēža risku patērētājiem vai pat vismaz pievērsušās šim jautājumam. Arī šajā lietā Francija nav izteikusi konkrētu viedokli par to. Tāpēc jāuzskata, ka kompetentās iestādes nav veikušas nepieciešamos pasākumus saistībā ar šo iespējamo apdraudējumu cilvēku veselībai.
128. Tādējādi, neizsakot nepieciešamos brīdinājumus un nesniedzot padomus saistībā ar iespējamo apdraudējumu grūtnieču un zīdaiņu veselībai Cohons, Charmes un Fays apgādes sistēmās, kā arī saistībā ar vēža risku, kas skar visus patērētājus visās prasības A.8. pielikumā minētajās apgādes sistēmās, Francija nav izpildījusi Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 14. panta 3. punkta pirmajā daļā paredzētos pienākumus.
129. Pārējā daļā šis prasības pamats jānoraida.
V.      Tiesāšanās izdevumi
130. Saskaņā ar Reglamenta 138. panta 3. punktu lietas dalībnieki sedz savus tiesāšanās izdevumus paši, ja – kā tas ir izskatāmajā lietā – lietas dalībniekiem spriedums ir daļēji labvēlīgs un daļēji nelabvēlīgs.
VI.    Secinājumi
131. Tāpēc iesaku Tiesai lemt šādi:
1)      Francijas Republika:
a)      neveicot nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka Komisijas prasības A.8. pielikumā norādītajās 107 dzeramā ūdens apgādes sistēmās, izņemot Chevregny, Arconcey, Charencey, Saint-Seine-l’Abbaye un Charmes apgādes sistēmas, dzeramais ūdens atbilst minimālajām prasībām attiecībā uz nitrātu parametra vērtību 50 mg/l, nav izpildījusi Direktīvas (ES) 2020/2184 par dzeramā ūdens kvalitāti 4. panta 1. punktā un I pielikuma B daļā paredzētos pienākumus,
b)      pēc iespējas ātrāk neveicot korektīvos pasākumus, lai atjaunotu dzeramā ūdens kvalitāti prasības A.8. pielikumā norādītajās 107 dzeramā ūdens apgādes sistēmās, un nepiešķirot prioritāti to veikšanai, citastarp ņemot vērā attiecīgo parametru vērtību pārsnieguma apmēru un ar to saistīto iespējamo apdraudējumu cilvēku veselībai, nav izpildījusi Direktīvas 2020/2184 14. panta 2. punktā paredzētos pienākumus, kā arī
c)      neizsakot nepieciešamos brīdinājumus un nesniedzot padomus saistībā ar iespējamo apdraudējumu grūtnieču un zīdaiņu veselībai Cohons, Charmes un Fays apgādes sistēmās, kā arī saistībā ar vēža risku, kas skar visus patērētājus visās prasības A.8. pielikumā minētajās apgādes sistēmās, nav izpildījusi Direktīvas 2020/2184 14. panta 3. punkta pirmajā daļā paredzētos pienākumus;
2)      pārējā daļā prasību noraidīt;
3)      Eiropas Komisija un Francijas Republika sedz savus tiesāšanās izdevumus pašas.
1      Oriģinālvaloda – vācu.
2      Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2020/2184 (2020. gada 16. decembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (OV 2020, L 435, 1. lpp.).
3      Padomes Direktīva 80/778/EEK (1980. gada 15. jūlijs) par dzeramā ūdens kvalitāti (OV 980, L 229, 11. lpp.).
4      PVO, History of Guideline Development, Nitrate and nitrite.
5      PVO, Nitrate and Nitrite in Drinking-water, 2016 (WHO/FWC/WSH/16.52, 1. lpp.).
6      PVO, Nitrate and Nitrite in Drinking-water, 2016 (WHO/FWC/WSH/16.52, 11. un nākamās lpp.).
7      Padomes Direktīva 98/83/EK (1998. gada 3. novembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (OV 1998, L 330, 32. lpp.).
8      Pirmās Dzeramā ūdens direktīvas 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts, 5. panta 1. punkts un I pielikuma C daļas 20. rinda, Otrās Dzeramā ūdens direktīvas 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts, 5. panta 1. punkts un I pielikuma B daļa, kā arī Trešās Dzeramā ūdens direktīvas 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts, 5. panta 1. punkts un I pielikuma B daļa.
9      Skat. spriedumu, 2011. gada 24. maijs, Komisija/Portugāle (C‑52/08, EU:C:2011:337, 39. punkts).
10      Spriedums, 1999. gada 9. novembris, Komisija/Itālija (C‑365/97, EU:C:1999:544, 35. un 36. punkts).
11      Spriedumi, 1999. gada 9. novembris, Komisija/Itālija (C‑365/97, EU:C:1999:544, 36. punkts) un 2011. gada 24. maijs, Komisija/Portugāle (C‑52/08, EU:C:2011:337, 42. punkts).
12      Spriedumi, 2009. gada 10. septembris, Komisija/Grieķija (C‑416/07, EU:C:2009:528, 28. punkts), 2011. gada 24. maijs, Komisija/Portugāle (C‑52/08, EU:C:2011:337, 42. punkts) un 2020. gada 14. maijs, Komisija/Apvienotā Karaliste (PVN – Nākotnes līgumiem
piemērojamais režīms) (C‑276/19, nav publicēts, EU:C:2020:368, 39. punkts).
13      Par Dzeramā ūdens direktīvām, kas bija spēkā agrāk, skat.2002. gada 14. novembra spriedumu Komisija/Īrija (C‑316/00, EU:C:2002:657, 37. punkts) un 2024. gada 25. janvāra spriedumu Komisija/Īrija (Trihalometāni dzeramajā ūdenī) (C‑481/22, EU:C:2024:85, 65. punkts).
14      Spriedumi, 2023. gada 7. septembris, Komisija/Itālija (Robežvērtības – Arsēns un fluorīdi) (C‑197/22, EU:C:2023:642, 51. punkts) un 2024. gada 25. janvāris, Komisija/Īrija (Trihalometāni dzeramajā ūdenī) (C‑481/22, EU:C:2024:85, 43. punkts).
15      Spriedums, 2023. gada 7. septembris, Komisija/Itālija (Robežvērtības – Arsēns un fluorīdi) (C‑197/22, EU:C:2023:642, 65. punkts).
16      Spriedumi, 2022. gada 22. jūnijs, Komisija/Slovākija (Medņu aizsardzība) (C‑661/20, EU:C:2022:496, 94.‑97. punkts), 2023. gada 7. septembris, Komisija/Itālija (Robežvērtības – Arsēns un fluorīdi) (C‑197/22, EU:C:2023:642, 55. punkts) un 2024. gada 25. janvāris, Komisija/Īrija (Trihalometāni dzeramajā ūdenī) (C‑481/22, EU:C:2024:85, 81. punkts).
17      Spriedumi, 2005. gada 26. aprīlis, Komisija/Īrija (C‑494/01, EU:C:2005:250, 37. punkts) un 2017. gada 5. aprīlis, Komisija/Bulgārija (C‑488/15, EU:C:2017:267, 42. punkts).
18      Spriedums, 2022. gada 12. jūlijs, Nord Stream 2/Parlaments un Padome (C‑348/20 P, EU:C:2022:548, 128. punkts).
19      Skat. spriedumus, 2007. gada 26. jūnijs, Ordre des barreaux francophones et germanophone u.c. (C‑305/05, EU:C:2007:383, 31. punkts) un 2016. gada 28. jūlijs, Conseil des ministres (C‑543/14, EU:C:2016:605, 40. punkts).
20      Šajā nozīmē spriedumi, 2009. gada 2. decembris, Komisija/Īrija u.c. (C‑89/08 P, EU:C:2009:742, 53. punkts), 2010. gada 21. septembris, Zviedrija u.c./API un Komisija (apvienotās lietas C‑514/07 P, C‑528/07 P un C‑532/07 P, EU:C:2010:541, 89. punkts) un 2020. gada 10. septembris, Rumānija/Komisija (C‑498/19 P, EU:C:2020:686, 75. punkts).
21      Skat. spriedumus, 2016. gada 28. jūlijs, Conseil des ministres (C‑543/14, EU:C:2016:605, 40. punkts), 2017. gada 16. maijs, Berlioz Investment Fund (C‑682/15, EU:C:2017:373, 96. punkts) un 2022. gada 12. jūlijs, Nord Stream 2/Parlaments un Padome (C‑348/20 P, EU:C:2022:548, 128. punkts).
22      Spriedums, 2023. gada 7. septembris, Komisija/Itālija (Robežvērtības – Arsēns un fluorīdi) (C‑197/22, EU:C:2023:642, 95. punkts).
23      Spriedumi, 2023. gada 7. septembris, Komisija/Itālija (Robežvērtības – Arsēns un fluorīdi) (C‑197/22, EU:C:2023:642, 96. punkts) un 2024. gada 25. janvāris, Komisija/Īrija (Trihalometāni dzeramajā ūdenī) (C‑481/22, EU:C:2024:85, 108. punkts).
24      Spriedumi, 1992. gada 31. marts, Komisija/Itālija (C‑362/90, EU:C:1992:158, 11. un 13. punkts) un 2007. gada 11. oktobris, Komisija/Grieķija (C‑237/05, EU:C:2007:592, 29. punkts).
25      Skat. šo secinājumu 58. punktu.
26      Spriedumi, 1974. gada 4. aprīlis, Komisija/Francija (167/73, EU:C:1974:35, 15. punkts), 2003. gada 10. aprīlis, Komisija/Vācija (apvienotās lietas C‑20/01 un C‑28/01, EU:C:2003:220, 29. punkts) un 2020. gada 18. novembris, Komisija/Vācija (PVN atmaksa – Rēķini) (C‑371/19, nav publicēts, EU:C:2020:936, 45. punkts).
27      Skat. spriedumu, 1987. gada 10. marts, Komisija/Itālija (199/85, EU:C:1987:115, 8. un 9. punkts).
28      Spriedumi, 1979. gada 6. marts, Simmenthal/Komisija (92/78, EU:C:1979:53, 32. punkts), 2007. gada 7. jūnijs, Wunenburger/Komisija (C‑362/05 P, EU:C:2007:322, 50. punkts) un 2018. gada 6. septembris, Bank Mellat/Padome (C‑430/16 P, EU:C:2018:668, 64. punkts).
29      Skat. spriedumus, 2008. gada 9. decembris, Komisija/Francija (C‑121/07, EU:C:2008:695, 69. punkts), 2011. gada 17. novembris, Komisija/Itālija (C‑496/09, EU:C:2011:740, 89. punkts) un 2025. gada 27. marts, Komisija/Itālija (Komunālo notekūdeņu attīrīšana) (C‑515/23, EU:C:2025:209, 93. punkts).
30      Verton (062000461), Padekalē, Augšfrancija: 1947 patērētāji, 26 gadi, Wavignies (060001115), Uāza [Oise], Augšfrancija: 1200 patērētāji, 25 gadi, CCSSOM Secteur Villiers Conflans (051001447), Marna [Marne], Grandesta: 1861 patērētājs, 36 gadi, Pars-lès-Romilly-Gélannes Reseau (010000235), Oba [Aube], Grandesta: 3122 patērētāji, 15 gadi, Marigny-Saint-Flavy Reseau (010000239), Oba, Grandesta: 4032 patērētāji, 25 gadi, Villiers-Saint-Georges (077001446), Sēna un Marna [Seine-et-Marne], Ildefransa [Île-de-France]: 1214 patērētāji, 28 gadi, Méréville (091000168), Esona [Essonne], Ildefransa: 3271 patērētājs, 21 gads, Argent-sur-Sauldre (018000133), Šēra [Cher], Centrs un Luāras ieleja [Centre-Val de Loire]: 2285 patērētāji, 25 gadi, un Dammarie (028000808), Ēra un Luāra [Eure-et-Loir], Centrs un Luāras ieleja: 1551 patērētājs, 24 gadi.
31      Skat. šo secinājumu 63.‑70. punktu.
32      Skat. šo secinājumu 20. punktu.
33      Skat. šo secinājumu 95. un nākamos punktus.
34      Priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija), COM/2017/0753 final, 12. pants.
35      Skat. šo secinājumu 94. punktu.
36      Skat. šo secinājumu 3. punktu.
37      Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (Pārtikas nekaitīguma, vides un darba drošības aģentūra, Francija).
38      Évaluation des risques liés à la consommation de nitrates et nitrites (2022. gada jūlijs), 194. lpp.
39      Prasības pieteikuma A.2. pielikumā ir iekļauti vairāki pielikumi, kas attiecas uz atbildi uz oficiālā paziņojuma vēstuli. Otrajā pielikumā, no 138. līdz 152. lpp., detalizēti norādīti veselības aprūpes iestāžu pasākumi, trešajā pielikumā, no 153. līdz 169. lpp., norādīta sniegtā informācija un padomi.