62020TJ0371_RES
T‑371/20. és T‑554/20. sz. egyesített ügyek
Pollinis France
kontra
Európai Bizottság
A Törvényszék ítélete (kibővített hatodik tanács), 2022. szeptember 14.
„Dokumentumokhoz való hozzáférés – 1049/2001/EK rendelet – Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága – A növényvédő szerek méhekkel kapcsolatos kockázatértékeléséről szóló EFSA‑útmutató – A tagállamok egyéni álláspontjai – A hozzáférés megtagadása – Az 1049/2001 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése – A döntéshozatali eljárás védelmével kapcsolatos kivétel”
Az Európai Unió intézményei – A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga – 1049/2001 rendelet – A dokumentumokhoz való hozzáférés joga alóli kivételek – A döntéshozatali eljárás védelme – Feltételek – Ezen eljárás konkrét, tényleges és súlyos sérelme
(1049/2001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 4. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés)
(lásd: 40–42., 116., 117., 135. pont)
Az Európai Unió intézményei – A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga – 1049/2001 rendelet – A dokumentumokhoz való hozzáférés joga alóli kivételek – A döntéshozatali eljárás védelme – Már befejezett eljárásban készült dokumentumok védelme – Terjedelem
(1049/2001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 4. cikk, (3) bekezdés, első és második albekezdés)
(lásd: 56–60. pont)
Az Európai Unió intézményei – A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga – 1049/2001 rendelet – A dokumentumokhoz való hozzáférés joga alóli kivételek – A döntéshozatali eljárás védelme – Terjedelem – A komitológiai bizottságok munkájához kapcsolódó dokumentumok – A tagállamok egyéni álláspontjára vonatkozó dokumentumokhoz való hozzáférés – Megengedhetőség – Korlátok
(1049/2001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 4. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés, 182/2011 európai parlamenti és tanácsi rendelet, (19) preambulumbekezdés, valamint 9. cikk, (1) és (2) bekezdés)
(lásd: 93–107. pont)
Összefoglalás
A felperes Pollinis France egy francia nem kormányzati szervezet, amely a környezet védelmében tevékenykedik, és amelynek célja a vadon élő és közönséges méhek védelme, valamint a fenntartható mezőgazdaság előmozdítása a beporzók megőrzése érdekében.
2020. január 27‑én és április 8‑án a felperes két, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2013. június 27‑én elfogadott, a növényvédő szerek méhekkel kapcsolatos kockázatértékeléséről szóló útmutatóra vonatkozó egyes dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmet (
1
) nyújtott be az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: a méhekre vonatkozó 2013. évi útmutató).
2020. június 19‑i és 2020. július 21‑i két határozatával (
2
) a Bizottság bizonyos dokumentumok tekintetében megtagadta a felperestől a hozzáférést, és részleges hozzáférést biztosított számára a méhekre vonatkozó 2013. évi útmutatóra vonatkozó bizonyos más dokumentumokhoz (a továbbiakban: megtámadott határozatok). A hozzáférés megtagadása a személyiség és a magánszemély becsületének védelmére (
3
), valamint a folyamatban lévő döntéshozatali eljárás védelmére (
4
) vonatkozó kivételen alapult, mindkettőt az 1049/2001 rendelet írja elő.
A felperes két keresetet indított a Törvényszék előtt a megtámadott határozatok megsemmisítése iránt.
A kibővített tanácsban hozott ítéletében a Törvényszék megsemmisíti e határozatokat annyiban, amennyiben azok a folyamatban lévő döntéshozatali eljárás védelmére vonatkozó kivétel alapján megtagadják a kért dokumentumokhoz való hozzáférést. Ennek során a Törvényszék nyilatkozik a döntéshozatali eljárás folyamatban lévő vagy lezártként történő minősítéséről, valamint a tagállamoknak a komitológiai bizottságban kifejtett egyéni álláspontját tartalmazó dokumentumokhoz való hozzáférésről.
A Törvényszék álláspontja
A keresetek érdemi vizsgálatát megelőzően a Törvényszék először is pontosítja a 2020. június 19‑i bizottsági határozat megsemmisítésére irányuló kereset tárgyát.
A jelen ügyben e határozat felváltotta a hallgatólagos elutasító határozatot, és kifejezett választ adott a felperes által 2020. március 25‑én benyújtott megerősítő kérelemre. A felperes a keresetlevelet kiigazító beadványt (
5
) terjesztett elő, amely arra irányult, hogy a Törvényszék a keresetet tekintse e kifejezett határozat megsemmisítése iránti kérelemnek.
A Törvényszék rámutat, hogy a keresetlevelet kiigazító beadvány nem léphet a keresetlevél egészének helyébe, hanem tartalmaznia kell a kiigazított kereseti kérelmeket, továbbá adott esetben a kiigazított jogalapokat és érveket, valamint a kereseti kérelmek kiigazítására vonatkozó bizonyítékokat és bizonyítási indítványokat. (
6
) Márpedig a jelen ügyben a keresetlevelet kiigazító beadvány kiegészíti a keresetlevelet, ami megfelel a felek közös értelmezésének. Így a Törvényszék megállapítja, hogy az érintett kereset tárgya a Bizottság 2020. június 19‑i határozatának megsemmisítése volt.
Az ügy érdemét illetően a Törvényszék először is azt vizsgálja, hogy a Bizottság helyesen alkalmazta‑e a folyamatban lévő döntéshozatali eljárás védelmére vonatkozó kivételt. E tekintetben a Törvényszék megállapítja, hogy az a döntéshozatali eljárás, amelyre a kért dokumentumok vonatkoznak, nem tekinthető folyamatban lévőnek a megtámadott határozatok elfogadásának időpontjában. A Törvényszék ugyanis rámutat arra, hogy ebben az időpontban már semmilyen döntéshozatali eljárás nem irányult a méhekre vonatkozó 2013. évi útmutató végrehajtására, éppen ellenkezőleg, a Bizottság hallgatólagosan, de szükségszerűen úgy döntött, hogy a méhekről szóló 2013. évi útmutatót a továbbiakban nem hajtja végre, sőt kifejezetten felkérte az EFSA‑t annak felülvizsgálatára. E felülvizsgálat, amely a megtámadott határozatok meghozatalának időpontjában még mindig folyamatban volt, lehetetlenné tette a felülvizsgált útmutató tartalmának, esetleges elfogadása formájának és az e célból követendő eljárásnak a meghatározását, a Törvényszék szerint azt jelenti, hogy a megtámadott határozatok elfogadásának időpontjában még a Bizottság döntéshozatali eljárásának tárgya is hiányzott.
Egyébiránt a Törvényszék hangsúlyozza, hogy úgy tűnik, hogy a felülvizsgálatot a méhekről szóló 2013. évi útmutató elfogadásának lehetetlensége miatt, valamint a „méhekről szóló felülvizsgált útmutató” gyors elfogadásának lehetővé tétele érdekében tervezték.
Ebből a Törvényszék szerint az következik, hogy a Bizottság döntéshozatali eljárása a méhekről szóló 2013. évi útmutatóval kapcsolatban a megtámadott határozatok elfogadásának időpontjában már lezárult, következésképpen a Bizottság nem hivatkozhatott jogszerűen az intézmény döntéshozatali eljárásának védelmét szolgáló kivételre olyan kérdés tekintetében, amelyben az intézmény még nem hozott határozatot.
Másodszor, feltételezve, hogy az említett kivétel alkalmazandó, a Törvényszék megvizsgálja a Bizottság által a megtámadott határozatokban előadott indokokat. E tekintetben, mivel a Bizottság a megtámadott határozatokban jelezte, hogy az eljárásiszabályzat‑minta (
7
) egyes rendelkezései kifejezetten kizárják a tagállamok egyéni álláspontjait a nyilvánosság számára hozzáférhető dokumentumok köréből, a Törvényszék rámutat, hogy a bizottságokra ugyanazok a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályok vonatkoznak, mint a Bizottságra, nevezetesen az 1049/2001 rendelet szabályai, és nincsenek külön szabályok a bizottságok munkájával kapcsolatos dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozóan. (
8
) Így a Bizottság által a megtámadott határozatokban hivatkozott eljárásiszabályzat‑minta rendelkezései nem tehetik lehetővé az 1049/2001 rendeletben foglaltakat meghaladó mértékű védelem biztosítását a tagállamok által kifejtett egyéni álláspontok számára. (
9
)
Ezenkívül az ítélkezési gyakorlatból (
10
) következik, hogy az Uniónak a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó szabályai nem indokolhatják, hogy egy intézmény főszabály szerint megtagadja a tanácskozásaira vonatkozó dokumentumokhoz való hozzáférést azon az alapon, hogy azok a tagállamok képviselői által képviselt álláspontra vonatkozó információkat tartalmaznak. Ebből következik, hogy a komitológiai bizottságok munkájához kapcsolódó dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférést illetően a Bizottság nem tekintheti úgy, hogy a vonatkozó jogi keret főszabály szerint kizárja a tagállamok egyéni álláspontjaihoz való nyilvános hozzáférést.
Ráadásul a Törvényszék megjegyzi, hogy az eljárásiszabályzat‑mintának a Bizottság által a megtámadott határozatokban hivatkozott rendelkezései nem értelmezhetők úgy, hogy azok kizárják a tagállamok egyéni álláspontjaihoz való nyilvános hozzáférést. A Törvényszék pontosítja, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférés szempontjából nincs jelentősége annak a körülménynek, hogy az eljárásiszabályzat‑minta szerint a bizottságok munkájára vonatkozó összefoglaló jegyzőkönyv nem tesz említést a tagállamok egyéni álláspontjairól, és ezért ez a tény nem sértheti az említett egyéni álláspontokra hivatkozó dokumentumokhoz kérésre történő hozzáférést.
A Törvényszék megállapítja, hogy a Bizottság által a megtámadott határozatokban állítottakkal ellentétben a komitológiai eljárások, és különösen az eljárásiszabályzat‑minta önmagában nem írja elő, hogy az érintett bizottság döntéshozatali eljárásának védelme érdekében (
11
) meg kell tagadni a hozzáférést a tagállamok egyéni álláspontját tartalmazó dokumentumokhoz, ez azonban egyáltalán nem akadálya annak, hogy a Bizottság kellően indokolt esetben megtagadja a hozzáférést a tagállamok e bizottságon belüli egyéni álláspontjára vonatkozó dokumentumokhoz, amennyiben azok közzététele konkrétan sértené az 1049/2001 rendeletben (
12
) előírt kivételek által védett érdekeket.
A Törvényszék, miután megvizsgálta a Bizottság által a megtámadott határozatokban előadott többi indokot, úgy véli, hogy azok nem teszik lehetővé az ilyen sérelem bizonyítását, következésképpen nem támasztják alá az 1049/2001 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének első albekezdésében előírt kivételre való hivatkozást, még ha feltételezzük is, hogy a jelen ügyben e rendelkezés alkalmazandó.
Következésképpen a Törvényszék kimondja, hogy a Bizottság a megtámadott határozatokban megsértette az 1049/2001 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének első albekezdését azzal, hogy a kért dokumentumok nyilvánosságra hozatalát azon indokkal tagadta meg, hogy az súlyosan veszélyeztetné a folyamatban lévő döntéshozatali eljárást.
(
1
)	Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30‑i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2001, L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.) és a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6‑i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2006. L 264., 13. o.) alapján.
(
2
)	2020. június 19‑i C(2020) 4231 final bizottsági határozat és 2020. július 21‑i C(2020) 5120 final bizottsági határozat.
(
3
)	Az 1049/2001 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja.
(
4
)	Az 1049/2001 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének első albekezdése.
(
5
)	A Törvényszék eljárási szabályzata 86. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében, ha a megsemmisíteni kért jogi aktus helyébe azonos tárgyú másik jogi aktus lép, a felperes az eljárás szóbeli szakaszának befejezését, illetve a Törvényszék azon határozatát megelőzően, hogy az eljárás szóbeli szakaszának mellőzésével határozzon, ezen új körülmény figyelembevétele érdekében külön iratban és az EUMSZ 263. cikk hatodik bekezdése szerinti azon határidőn belül, amelyen belül a keresetlevél kiigazítását indokoló jogi aktus megsemmisítése kérhető, kiigazíthatja a keresetlevelet.
(
6
)	A Törvényszék eljárási szabályzata 86. cikkének (4) bekezdése.
(
7
)	A Bizottság által elfogadott eljárásiszabályzat‑minta (HL 2011. C 206., 11. o.; a továbbiakban: eljárásiszabályzat‑minta).
(
8
)	Lásd: a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16‑i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2011. L 55., 13. o.) (19) preambulumbekezdése és 9. cikkének (2) bekezdése.
(
9
)	Az 1049/2001 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének első albekezdése.
(
10
)	Lásd ebben az értelemben: 2001. október 10–iBritish American Tobacco International (Investments) kontra Bizottság ítélet (T‑111/00, EU:T:2001:250, 52. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
(
11
)	Az 1049/2001 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének első albekezdése értelmében.
(
12
)	Az 1049/2001 rendelet 4. cikke.