AZ ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (fellebbezési tanács)
2009. május 6.
T‑12/08. P. sz. ügy
M
kontra
Európai Gyógyszerügynökség (EMEA)
„Fellebbezés – Közszolgálat – Ideiglenes alkalmazottak – Rokkantság – A rokkantsági bizottság összehívására vonatkozó első kérelmet elutasító határozat felülvizsgálata iránti kérelem – Megsemmisítés iránti kereset – Nem megtámadható aktus – Megerősítő aktus – Új és lényeges körülmények – Elfogadhatóság – Szerződésen kívüli felelősség – Nem vagyoni kár”
Tárgy: Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének (első tanács) az F‑23/07. sz., M kontra EMEA ügyben 2007. október 19‑én hozott
végzése (az EBHT‑ban még nem tették közzé) ellen benyújtott és e végzés hatályon kívül helyezésére irányuló fellebbezés.
Határozat: Az Elsőfokú Bíróság az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének (első tanács) az F‑23/07. sz., M kontra EMEA ügyben 2007.
október 19‑én hozott végzését (az EBHT‑ban még nem tették közzé) hatályon kívül helyezi. Az Elsőfokú Bíróság az Európai Gyógyszerügynökség
2006. október 25‑i határozatát az M 2006. augusztus 8‑i, rokkantsági bizottság összehívása iránti kérelmét elutasító részében
megsemmisíti. Az Elsőfokú Bíróság kötelezi az Európai Gyógyszerügynökséget a fellebbező részére 3000 euró kártérítés megfizetésére.
Az Elsőfokú Bíróság a fellebbezést ezt meghaladó részében elutasítja. Az Elsőfokú Bíróság az Európai Gyógyszerügynökséget
kötelezi a Közszolgálati Törvényszék előtti eljárás és a jelen eljárás költségeinek viselésére.
Összefoglaló
Tisztviselők – Rokkantság – Ideiglenes alkalmazottak – Rokkantsági eljárás megindítását megtagadó határozat felülvizsgálata
iránti kérelem – Első kérelme elutasítását követően az érdekelt betegszabadságának nem elhanyagolható meghosszabbítása – A
felülvizsgálatot és az eljárás megindítását igazoló új tény
(Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek, 33. cikk)
Abban az esetben, ha az ideiglenes alkalmazott felülvizsgálati kérelmet nyújt be a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóság
azon határozatával szemben, amely elutasította az említett alkalmazott első, rokkantsági bizottság összehívása iránti kérelmét,
az említett hatóság köteles elvégezni e határozat felülvizsgálatát, feltéve hogy az új kérelem új és lényeges körülményeken
alapul, és el kell fogadnia e kérelmet, ha az említett körülmények fényében, az e hatóság rendelkezésére álló objektív és
nem vitatott tények alapján lehetetlen kizárni, hogy az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 33. cikkében
szereplő érdemi feltételek teljesültek.
A munkaszerződések megkötésére jogosult hatóság nem csak abban az esetben köteles elvégezni a felülvizsgálatot, amikor az
érintett ideiglenes alkalmazott egészségi állapota eltér attól, amiről e hatóságnak a felülvizsgálni kért határozat meghozatalakor
tudomása volt, vagy amikor az említett alkalmazott munkaképtelensége más betegségből ered, mint amit ugyanebben a határozatban
megállapítottak és figyelembe vettek. Nem zárható ugyanis ki, hogy bizonyos új körülmények – még ha nem is bizonyítják az
érintett ideiglenes alkalmazott eltérő egészségi állapotát – lényegesen megváltoztathatják azon körülményeket, amelyek a rokkantsági
bizottság összehívását megtagadó korábbi határozat meghozatalakor fennálltak, és ebből következően az említett határozat felülvizsgálatát
igénylő új és lényeges körülményeknek minősülhetnek.
Ilyen ténynek minősül többek között a rokkantsági bizottság összehívása iránti első kérelem elutasítását követően az érdekelt
betegszabadságának nem elhanyagolható időtartamra történő meghosszabbítása, még akkor is, ha ezen újabb betegszabadságot ugyanaz
a betegség indokolja, mint amelyet az első kérelem elutasításakor figyelembe vettek. Ugyanis noha elképzelhető, hogy az érintett
intézmény arra a megállapításra jut, hogy az ideiglenes alkalmazottnak a betegsége miatt a munkahelyétől való távolmaradása
nem igazolja a rokkantsági bizottság összehívását, ha az említett intézménynek objektív és nem vitatott tények állnak rendelkezésére
annak alátámasztására, hogy a szóban forgó alkalmazott a közeljövőben nem lesz képes ismét ellátni feladatait, ez nem változtat
azon, hogy e személy betegszabadságának nem elhanyagolható időtartamra történő meghosszabbítása vitathatatlanul olyan komoly
tényező, amely kétséget ébreszthet a munka felvételének kilátásait illetően, ezáltal megkérdőjelezi a rokkantsági bizottságnak
az ő esetében való összehívása kezdeti elutasításának megalapozottságát.
(lásd az 59. és 63–66. pontot)