62022TJ0307_RES
T‑307/22. sz. ügy
A2B Connect BV és társai
kontra
az Európai Unió Tanácsa
A Törvényszék (kibővített első tanács) ítélete, 2025. március 26.
„Közös kül‑ és biztonságpolitika – Az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedések – Ideiglenes műsorszolgáltatási tilalom és bizonyos médiatartalmak sugárzására vonatkozó engedélyek felfüggesztése – i vagy szolgáltatások reklámozásának ideiglenes tilalma – A Tanács hatásköre – A véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadsága – Arányosság – Indokolási kötelezettség”
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedések – Bizonyos médiatartalmak sugárzásának ideiglenes tilalma – Az egyes médiaorgánumok által előállított vagy sugárzott tartalmakban szereplő termékek vagy szolgáltatások reklámozásának tilalma – A jogszerűség bírósági felülvizsgálata – Terjedelem – Egyedi korlátozó intézkedésre vonatkozó általános hatályú rendelkezés – Bennfoglaltság
(EUSZ 24. cikk, (1) bekezdés, EUSZ 29. és EUSZ 40. cikk; EUMSZ 263. cikk, negyedik bekezdés, és EUMSZ 275. cikk, második bekezdés; a (KKBP) 2022/351 és a (KKBP) 2022/884 határozattal módosított 2014/512/KKBP tanácsi határozat, 4 g. cikk, (1) és (3) bekezdés; 833/2014 tanácsi rendelet, 2f. cikk, (1) és (3) bekezdés, 2022/350 és 2022/879 tanácsi rendelet)
(lásd: 23–33. pont)
Intézmények jogi aktusai – Határozatok – A közös kül‑ és biztonságpolitikára (KKBP) vonatkozó különös rendelkezések – Az Uniónak a KKBP területén fennálló hatásköre – Terjedelem – Az egyének jogi helyzetét közvetlenül módosító intézkedéseket előíró határozatok – Bennfoglaltság – A korlátozó intézkedések céljának a Tanács általi meghatározása – Bizonyos médiatartalmak sugárzásának ideiglenes tilalma – Megengedhetőség – Az egyes médiaorgánumok által előállított vagy sugárzott tartalmakban szereplő termékek vagy szolgáltatások reklámozásának tilalma – A nemzeti szabályozó hatóságra ruházott, szankciók elfogadására vonatkozó hatáskör – Hatás hiánya
(EUSZ 24. cikk, (1) bekezdés, EUSZ 29. és EUSZ 40. cikk; EUMSZ 263. cikk, negyedik bekezdés, és EUMSZ 275. cikk, második bekezdés; a (KKBP) 2022/351 és a (KKBP) 2022/884 határozattal módosított 2014/512/KKBP tanácsi határozat, 4 g. cikk, (1) és (3) bekezdés; 833/2014 tanácsi rendelet, 2f. cikk, (1) és (3) bekezdés, 2022/350 és 2022/879 tanácsi rendelet)
(lásd: 44–54. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedések – Bizonyos médiatartalmak sugárzásának ideiglenes tilalma – Az egyes médiaorgánumok által előállított vagy sugárzott tartalmakban szereplő termékek vagy szolgáltatások reklámozásának tilalma – A jogszerűség bírósági felülvizsgálata – Terjedelem – Megsemmisítés iránti kereset – A közös kül‑ és biztonságpolitika keretében elfogadott uniós határozatot végrehajtó rendeleti jellegű jogi aktus – Az uniós bíróságok hatásköre – Bennfoglaltság
(EUMSZ 215. cikk; 833/2014, 2022/350 és 2022/879 tanácsi rendelet)
(lásd: 61–62. pont)
Intézmények jogi aktusai – Indokolás – Kötelezettség – Terjedelem – Az ukrajnai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – Bizonyos médiatartalmak sugárzásának ideiglenes tilalma – Az egyes médiaorgánumok által előállított vagy sugárzott tartalmakban szereplő termékek vagy szolgáltatások reklámozásának tilalma – Általános hatályú jogi aktusok – Olyan indokolás megengedhetősége, amely az aktus meghozatalához vezető általános helyzet és az aktus által követett általános célok megjelölésére korlátozódik
(EUSZ 29. cikk; EUMSZ 215. cikk, és EUMSZ 296. cikk, második bekezdés; 833/2014 tanácsi rendelet, 2f. cikk, (1) és (3) bekezdés, 2022/350 és 2022/879 tanácsi rendelet)
(lásd: 70–73., 76–81., 85. pont)
Alapvető jogok – A véleménynyilvánítás szabadsága – Mind az Alapjogi Charta, mind pedig az Emberi Jogok Európai Egyezménye általi elismerés – Azonos értelem és hatály – A Charta által biztosított, az említett egyezmény által biztosított védelmi szintet nem sértő védelmi szint
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 11. cikk)
(lásd: 102., 103., 105–107. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel és szervezetekkel szembeni korlátozó intézkedések – Bizonyos médiaorgánumok tartalmai sugárzásának az ideiglenes tilalma – Az egyes médiaorgánumok által előállított vagy sugárzott tartalmakban szereplő termékek vagy szolgáltatások reklámozásának tilalma – A véleménynyilvánítás szabadságához való jog korlátozása – Megengedhetőség – Feltétel – Törvényben előírt korlátozás – Fogalom – Az uniós jogban világos és előrelátható jogalappal rendelkező, általános hatályú jogi aktusok – Bennfoglaltság
(az Európai Unió Alapjogi Chartája, 11. cikk, és 52. cikk, (1) bekezdés; 833/2014 tanácsi rendelet, 2f. cikk, (1) és (3) bekezdés, 2022/350 és 2022/879 tanácsi rendelet)
(lásd: 104., 111–115. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel és szervezetekkel szembeni korlátozó intézkedések – Bizonyos médiatartalmak sugárzásának ideiglenes tilalma – Az egyes médiaorgánumok által előállított vagy sugárzott tartalmakban szereplő termékek vagy szolgáltatások reklámozásának tilalma – A véleménynyilvánítás szabadságához való jog korlátozása – Megengedhetőség – Feltétel – A véleménynyilvánítás szabadsága lényeges tartalmának tiszteletben tartása – Fogalom – Ideiglenes és visszafordítható jellegű, önmagában e szabadságot nem veszélyeztető jogi aktusok – Bennfoglaltság
(az Európai Unió Alapjogi Chartája, 11. cikk, és 52. cikk, (1) bekezdés; 833/2014 tanácsi rendelet, 2f. cikk, (1) és (3) bekezdés, 2022/350 és 2022/879 tanácsi rendelet)
(lásd: 116., 118., 120–121. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel és szervezetekkel szembeni korlátozó intézkedések – Bizonyos médiatartalmak sugárzásának ideiglenes tilalma – Az egyes médiaorgánumok által előállított vagy sugárzott tartalmakban szereplő termékek vagy szolgáltatások reklámozásának tilalma – A véleménynyilvánítás szabadságához való jog korlátozása – Megengedhetőség – Feltétel – Az Unió által ilyenként elismert általános érdekű célkitűzés követése – Fogalom – Az Unió közrendjének és biztonságának védelme – A nemzetközi béke és biztonság megőrzése – Bennfoglaltság
(EUSZ 3. cikk, (1) bekezdés; EUSZ 5. cikk; EUSZ 21. cikk, (2) bekezdés, c) pont; az Európai Unió Alapjogi Chartája, 11. cikk, és 52. cikk, (1) bekezdés; 833/2014 tanácsi rendelet, 2f. cikk, (1) és (3) bekezdés, 2022/350 és 2022/879 tanácsi rendelet)
(lásd: 122–123. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Az ukrajnai helyzetre tekintettel egyes személyekkel és szervezetekkel szembeni korlátozó intézkedések – Bizonyos médiatartalmak sugárzásának ideiglenes tilalma – Az egyes médiaorgánumok által előállított vagy sugárzott tartalmakban szereplő termékek vagy szolgáltatások reklámozásának tilalma – A véleménynyilvánítás szabadságához való jog korlátozása – Megengedhetőség – Feltétel – Az arányosság elvének tiszteletben tartása – Megsértés – Hiány
(az Európai Unió Alapjogi Chartája, 11. cikk, és 52. cikk, (1) bekezdés; 833/2014 tanácsi rendelet, 2f. cikk, (1) és (3) bekezdés, 2022/350 és 2022/879 tanácsi rendelet)
(lásd: 124–135. pont)
Megsemmisítés iránti kereset – Jogalapok – Az ukrajnai helyzetre tekintettel elfogadott korlátozó intézkedésekről szóló tanácsi rendeletek ellen irányuló kereset – A véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságához való, az internetszolgáltatók szolgáltatásainak felhasználóit megillető jog megsértésére alapított jogalap – Az érintett gazdasági szereplő számára a felhasználóit megillető, véleménynyilvánítás és tájékozódás szabadságához való jogra való hivatkozás lehetetlensége
(EUMSZ 263. cikk)
(lásd: 136–140. pont)
Összefoglalás
Ítéletében a Törvényszék elutasítja a felperes társaságok által azon jogi aktusokkal szemben benyújtott megsemmisítés iránti keresetet, amely aktusokban a Tanács megtiltja az Európai Unióban letelepedett valamennyi gazdasági szereplő számára egyrészt azt, hogy tartalmakat terjesszenek, azok terjesztését engedélyezzék vagy megkönnyítsék a megtámadott jogi aktusok mellékleteiben felsorolt jogi személyek, szervezetek vagy szervek számára, vagy azokhoz hozzájáruljanak, másrészt pedig azt, hogy az általuk terjesztett tartalmakban termékeket vagy szolgáltatásokat reklámozzanak. (
1
) Ez az ügy többek között lehetővé teszi a Törvényszék számára, hogy határozzon a közös kül‑ és biztonságpolitika (KKBP) keretében elfogadott határozatok jogszerűségének elbírálására vonatkozó hatásköre elismerésének feltételeiről azon felperesek tekintetében, akikre e tilalmak vonatkoznak.
Ez az ítélet az Oroszországi Föderáció által 2022. február 24‑én Ukrajnával szemben elkövetett katonai agressziót követően az Unió által elfogadott korlátozó intézkedések sorozatának összefüggésébe illeszkedik. A Hollandiában székellyel rendelkező felperesek, akik nem szerepelnek a vitatott jogi aktusok mellékletét képező jegyzékekben, internet‑hozzáférési szolgáltatásokat nyújtanak magánszemélyek vagy vállalkozások számára.
Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek a Tanácsnak a megtámadott jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskörének hiányára, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: Charta) biztosított, a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságához, (
2
) valamint a megfelelő ügyintézéshez (
3
) való jog megsértésére hivatkoznak.
A Törvényszék álláspontja
A vitatott jogi aktusok jogszerűségének vizsgálatára vonatkozó hatáskörének kérdését hivatalból vizsgálva a Törvényszék először is megállapítja, hogy csak a megtámadott rendeletek jogszerűségéről kell határozni. E tekintetben mindenekelőtt emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 275. cikk második bekezdésének megfelelően a KKBP‑re vonatkozó rendelkezések alapján elfogadott jogi aktusok egyedi jellege keletkezteti az uniós bíróságokhoz való fordulás jogát. A korlátozó intézkedéseket előíró határozat egyedinek tekinthető, ha az érintett személyt a határozat név szerint említi. Márpedig, mivel a felperesek neve nem szerepel sem a módosított 2014/512 határozat szövegében, sem pedig annak módosított IX. mellékletében, a Törvényszék megállapítja, hogy a megtámadott határozatok nem minősülnek a felperesekkel szembeni korlátozó intézkedéseknek. A szóban forgó korlátozó intézkedéseket ugyanis úgy kell értelmezni, hogy azok a felperesekkel szemben általános hatályúak, amennyiben azok azon „gazdasági szereplők” általános és absztrakt kategóriájába tartozó szervezetek közé tartoznak, amelyek számára tilos a módosított 2014/512 határozat „IX. mellékletében felsorolt jogi személyektől, szervezetektől vagy szervektől” származó tartalmak terjesztése, és ez utóbbiakkal szemben egyedi hatállyal bírnak.
A felperesek ennélfogva nem hivatkozhatnak a szóban forgó korlátozó intézkedéseknek a módosított 2014/512 határozat szövegében megjelölt médiaorgánumokkal szembeni egyedi jellegére annak érdekében, hogy megalapozzák a Törvényszéknek a megsemmisítés iránti keresetük elbírálására vonatkozó hatáskörét. Ezzel szemben a Törvényszéknek biztosítania kell az EUMSZ 215. cikk alapján elfogadott, olyan uniós jogi aktusok jogszerűségének teljes körű felülvizsgálatát, mint a megtámadott rendeletek.
Másodszor, ami a Tanácsnak az érintett rendeletek elfogadására vonatkozó hatáskörét illeti, a Törvényszék emlékeztet egyrészt arra, hogy az EUMSZ 215. cikk (2) bekezdése értelmében a Tanács megtámadott rendeletek elfogadására vonatkozó hatásköre vizsgálatának előfeltétele az, hogy hatáskörrel rendelkezzen a megtámadott határozatok elfogadására, amelyek felhatalmazást adnak erre számára, másrészt pedig arra emlékeztet, hogy az Unió a világ többi részéhez fűződő kapcsolataiban védelmezi és érvényre juttatja értékeit és érdekeit, és hozzájárul polgárainak védelméhez, (
4
) valamint a nemzetközi jog szigorú tiszteletben tartásához. A Törvényszék ezt követően megállapítja, hogy az EUSZ 21. és EUSZ 23. cikknek, az EUSZ 24. cikk (1) bekezdésének, az EUSZ 25. cikknek, az EUSZ 28. cikk (1) bekezdése első albekezdésének és az EUSZ 29. cikknek az együttes olvasatából az következik, hogy az „Unió álláspontjának” fogalma tágan értelmezhető, így többek között az egyének jogi helyzetét közvetlenül módosító intézkedéseket előíró határozatok is elfogadhatók az EUSZ 29. cikk alapján. Egyébiránt a Tanács széles mozgástérrel rendelkezik az Unió által a KKBP területén elfogadott korlátozó intézkedések tárgyának meghatározása tekintetében. Következésképpen jogosan állapíthatta meg, hogy az Oroszországi Föderáció Ukrajnával szembeni agressziója által okozott nemzetközi válsággal szemben az Unió határainál fennálló békét érintő súlyos fenyegetésre és a nemzetközi jog megsértésére való reagálás szempontjából megfelelő intézkedések között szerepelhet az Oroszországi Föderáció vezetőinek ellenőrzése alatt álló bizonyos médiaorgánumok tartalmai sugárzásának tilalma, azzal az indokkal, hogy azok ezen agressziót az Unióban és a szomszédos országokban a civil társadalom felé irányuló folyamatos és összehangolt propagandatevékenységgel támogatják, továbbá azok között szerepelhet az érintett médiaorgánumok által előállított vagy terjesztett tartalmakban szereplő termékek vagy szolgáltatások reklámozásának tilalma is.
A Törvényszék ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy mivel az említett médiaorgánumok által folytatott propaganda és dezinformációs kampányok alkalmasak arra, hogy megkérdőjelezzék a demokratikus társadalmak alapjait, és a modern háborús eszköztár szerves részét képezik, a szóban forgó korlátozó intézkedések az EUSZ 3. cikk (1) és (5) bekezdésében az Unió számára kitűzött céloknak az Unió általi követésének keretébe is illeszkednek. Tekintve, hogy a szóban forgó fellépések e tekintetben jelentős és közvetlen fenyegetést jelentenek az Unió közrendjére és biztonságára nézve, ezek az Unió értékeinek, alapvető érdekeinek, biztonságának, függetlenségének védelmére és a béke megőrzésére irányuló intézkedések közvetlenül kapcsolódnak a KKBP céljaihoz. (
5
)
Ezenkívül a Törvényszék hangsúlyozza, hogy az a körülmény, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok hatáskörrel rendelkeznek az audiovizuális médiaorgánumok nem megfelelő szerkesztői tartalom miatti szankcionálására, nem zárja ki a Tanács arra vonatkozóan elismert hatáskörét, hogy bizonyos médiatartalmak sugárzásának ideiglenesen és visszafordítható jelleggel történő megtiltására irányuló korlátozó intézkedéseket fogadjon el. A belső jogszabályok által a nemzeti közigazgatási hatóságokra ruházott hatáskör ugyanis nem ugyanazokat a célkitűzéseket követi, nem ugyanazokon az értékeken alapul, és nem biztosíthatja ugyanazokat az eredményeket, mint az Unió egész területén történő egységes és azonnali, a KKBP alapján megvalósítható fellépés.
Végül a Törvényszék megjegyzi, hogy a megtámadott jogi aktusok elfogadását nem kérdőjelezheti meg az, hogy az Unió eljárhat az audiovizuális szolgáltatások területén az EUM‑Szerződésben szabályozott egyéb hatásköri kategóriák alapján. (
6
) Az EUMSZ 3– EUMSZ 6. cikkben felsorolt politikák végrehajtása ugyanis nem sértheti a KKBP‑vel kapcsolatos uniós hatáskörök gyakorlására vonatkozóan a Szerződésekben előírt eljárások alkalmazását és az intézmények hatásköreinek terjedelmét. (
7
)
Harmadszor, a megfelelő ügyintézéshez való jog állítólagos megsértését illetően a Törvényszék megállapítja, hogy a Tanács megfelelően indokolta a megtámadott rendeleteket. E tekintetben emlékeztet arra, hogy amikor általános hatályú rendelkezésekről van szó, az indokolás korlátozódhat egyfelől az azok elfogadásához vezető általános helyzet, másfelől az általuk elérni kívánt általános célok megjelölésére, és hogy az uniós jog semmilyen kötelezettséget nem ír elő a Tanács számára a döntéshozatali eljárására vonatkozó dokumentáció hozzáférhetővé tételére vonatkozóan.
Negyedszer és utolsósorban, ami a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának, és különösen az információközlés szabadságának állítólagos megsértését illeti, a Törvényszék emlékeztet arra, hogy a Charta 11. cikkében foglalt jogok és szabadságok nem korlátlan jogosultságok, hanem azokat a társadalomban betöltött szerepükre tekintettel kell figyelembe venni. Így, még ha feltételezzük is egyrészt, hogy az olyan internetszolgáltatók, mint a felperesek az információközlés szabadságához való önálló jog jogosultjainak tekinthetők, másrészt pedig, hogy a szóban forgó korlátozó intézkedésekkel érintett médiatartalmak terjesztéséhez való hozzájárulás ideiglenes tilalma, valamint az e médiaorgánumok által terjesztett tartalmakban szereplő termékek vagy szolgáltatások reklámozásának ideiglenes tilalma az említett szabadság gyakorlásába való beavatkozásnak minősülhet, a Törvényszék emlékeztet arra, hogy a Chartában biztosított jogok gyakorlásának korlátozása elfogadható. (
8
)
A jelen ügyben a Törvényszék a szóban forgó tilalmak jellegére és céljára tekintettel úgy véli, hogy a Tanács ‑ a tartalom továbbításának vagy terjesztésének bármelyik eszközéhez hasonlóan – helyesen tekintette az olyan internetszolgáltatókat, mint a felperesek az említett tilalmaknak az Unió területén történő végrehajtásáért, és ezáltal hatékonyságáért felelős gazdasági szereplőknek.
Végül a Törvényszék megállapítja, hogy a felperesek megsemmisítés iránti keresetük alátámasztása érdekében nem hivatkozhatnak a szolgáltatásaik felhasználóinak azon jogára, hogy információban részesüljenek, mivel őket magukat e jog nem illeti meg.
(
1
)	Az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP határozat módosításáról szóló, 2022. március 1‑jei (KKBP) 2022/351 tanácsi határozat (HL 2022. L 65., 5. o.), az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 833/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2022. március 1‑jei (EU) 2022/350 tanácsi rendelet (HL 2022. L 65., 1. o.), az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP határozat módosításáról szóló, 2022. június 3‑i (KKBP) 2022/884 tanácsi határozat (HL 2022. L 153., 128. o.). az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 833/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2022. június 3‑i (EU) 2022/879 tanácsi rendelet (HL 2022. L 153., 53. o.).
(
2
)	A Charta 11. cikke.
(
3
)	A Charta 41. cikke.
(
4
)	Az EUSZ 3. cikk (5) bekezdése.
(
5
)	Az EUSZ 21. cikk (2) bekezdésének a) és c) pontja.
(
6
)	Az EUSZ 4. cikk (2) bekezdése.
(
7
)	Az EUMSZ 40. cikk második bekezdése értelmében.
(
8
)	A Charta 52. cikkének (1) bekezdése.