62007CJ0165
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (viides jaosto)
22 päivänä toukokuuta 2008 (
*1
)
”Yhteinen tullitariffi — Yhdistetty nimikkeistö — Tariffiluokittelu — Nimike 6403 — Jalkineet, joiden päälliset ovat nahkaa — Nimike 6404 — Jalkineet, joiden päälliset ovat tekstiiliainetta”
Asiassa C-165/07,
jossa on kyse EY 234 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Vestre Landsret (Tanska) on esittänyt 20.3.2007 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen 27.3.2007, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Skatteministeriet
vastaan
Ecco Sko A/S,
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN (viides jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja A. Tizzano sekä tuomarit A. Borg Barthet (esittelevä tuomari) ja M. Ilešič,
julkisasiamies: P. Mengozzi,
kirjaaja: apulaiskirjaaja H. von Holstein,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 21.2.2008 pidetyssä istunnossa esitetyn,
ottaen huomioon huomautukset, jotka sille ovat esittäneet
—
Ecco Sko A/S, edustajinaan advokat H. S. Hansen ja advokat T. K. Kristjánsson,
—
Tanskan hallitus, asiamiehenään J. Liisberg, avustajanaan advokat P. Biering,
—
Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään B. Stromsky ja S. Schønberg,
päätettyään julkisasiamiestä kuultuaan ratkaista asian ilman ratkaisuehdotusta,
on antanut seuraavan
tuomion
1
Ennakkoratkaisupyyntö koskee tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (EYVL L 256, s. 1) liitteeseen I, sellaisena kuin se on muutettuna 13.10.2000 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 2388/2000 (EYVL L 264, s. 1), sisältyvän yhdistetyn nimikkeistön nimikkeiden 6403 ja 6404 tulkintaa.
2
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat Skatteministeriet ja Ecco Sko A/S (jäljempänä Ecco) ja jossa on kyse tietynlaisen sandaalin tariffiluokittelusta.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
3
Asetuksella N:o 2658/87 käyttöön otettu yhdistetty nimikkeistö perustuu Brysselissä 14.6.1983 tehdyllä kansainvälisellä yleissopimuksella käyttöön otettuun, tulliyhteistyöneuvoston, josta on sittemmin tullut Maailman tullijärjestö, laatimaan harmonoituun tavarankuvaus- ja -koodausjärjestelmään (jäljempänä HS-järjestelmä), jota koskeva yleissopimus on hyväksytty yhteisön puolesta 7.4.1987 tehdyllä neuvoston päätöksellä 87/369/ETY (EYVL L 198, s. 1). Yhdistettyyn nimikkeistöön on otettu HS-järjestelmän nimikkeet ja kuusinumeroiset alanimikkeet; yhdistetyn nimikkeistön omat alajaot muodostuvat ainoastaan seitsemännestä ja kahdeksannesta numerosta.
4
Yhdistetyn nimikkeistön toinen osa sisältää XII jakson, jonka otsikko on ”jalkineet, päähineet, sateenvarjot ja päivänvarjot, kävelykepit, istuinkepit, ruoskat, ratsupiiskat ja niiden osat; valmistetut höyhenet ja niistä valmistetut tavarat; tekokukat; hiuksista valmistetut tavarat”, joka sisältää neljä ryhmää, joista 64 ryhmän otsikko on ”jalkineet, nilkkaimet ja niiden kaltaiset tavarat; niiden osat”.
5
Yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmään kuuluvat muun muassa seuraavat nimikkeet ja alanimikkeet:
”6403
Jalkineet, joiden ulkopohjat ovat kumia, muovia, nahkaa tai tekonahkaa ja päälliset nahkaa:
– –
6403 99
– – muut:
– –
– – – – muut jalkineet, joiden sisäpohjan mitta on:
– –
– – – – – vähintään 24 cm:
6403 99 33
– – – – – – jalkineet, joita ei voida tunnistaa miesten tai naisten jalkineiksi
– –
6404
Jalkineet, joiden ulkopohjat ovat kumia, muovia, nahkaa tai tekonahkaa ja päälliset tekstiiliainetta:
– –
6404 19
– – muut:
– –
6404 19 90
– – – muut”
6
Yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 64039933 luokitelluista jalkineista kannetaan tullia 8 prosenttia, kun taas yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 64041990 kuuluvista jalkineista tulli on korkeampi eli 17 prosenttia.
7
Yhdistetyn nimikkeistön kaikkia jaksoja ja kaikkien jaksojen sisällä olevia kaikkia ryhmiä edeltää tietty määrä huomautuksia, nimittäin jaksojen tai ryhmien huomautukset. Yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 4 huomautuksen a alakohdassa säädetään, että
”päällisaineena pidetään sitä ainetta, jonka ulkopinta-ala on suurin, lukuun ottamatta lisätarvikkeita tai vahvisteita, kuten nilkkavahvisteita, reunusnauhoja, koristeita, solkia, koristenauhoja, kengänsirkkoja tai niiden kaltaisia tarvikkeita”.
8
Asetuksen N:o 2658/87 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti Euroopan yhteisöjen komissio voi antaa lisähuomautuksia ja selittäviä huomautuksia yhdistettyyn nimikkeistöön, jotta taataan yhdistetyn nimikkeistön yhtenäinen soveltaminen.
9
Yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 1 lisähuomautuksessa, joka lisättiin asetuksen N:o 2658/87 muuttamisesta 23.12.1992 annetulla komission asetuksella N:o 3800/92 (EYVL L 384, s. 8), säädetään seuraavaa:
”Edellä 4 huomautuksen a alakohdassa tarkoitetaan ilmaisulla ’vahvisteet’ kaikkia jostakin aineesta (esim. muovista tai nahasta) tehtyjä paloja, jotka peittävät päällisen ulkopinnan toimien lisävahvikkeena ja jotka voivat myös olla kiinnitettyinä pohjaan. Vahvisteiden poistamisen jälkeen näkyvällä aineella on oltava päällisen eikä vuorin ominaisuudet.
Päällisen koostumusta määriteltäessä on otettava huomioon lisätarvikkeiden ja/tai vahvisteiden peittämät osat.”
10
Yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän selittävissä huomautuksissa, niiden pääasian tosiseikkojen tapahtuma-aikaan sovelletussa versiossa (EYVL 2000, C 199, s. 1), viitataan ilmaisujen ”ulkopohjat” ja ”päälliset” määrittelyn osalta HS-selityksiin.
11
HS-järjestelmän komitea, eli elin, jonka organisaatiosta määrätään tämän tuomion 3 kohdassa mainitun kansainvälisen yleissopimuksen 6 artiklassa, on antanut HS-järjestelmän selitykset, jotka Maailman tullijärjestö on hyväksynyt mainitun yleissopimuksen 8 artiklassa määrätyin edellytyksin.
12
Näiden selityksien 64 ryhmän yleisohjeiden D kohdan toisessa alakohdassa todetaan seuraavaa:
”Jos päällisessä on kahta tai useampaa ainetta, jalkine luokitellaan sen aineen mukaan, jonka ulkopinta-ala on suurin, kiinnittämättä huomiota lisätarvikkeisiin tai vahvisteisiin, kuten nilkkavahvisteisiin, suoja- tai koristereunuksiin, muihin koristeisiin (esim. tupsuihin, pompuloihin tai punoksiin), solkiin, koristenauhoihin, kengänsirkkoihin, kengännauhoihin tai vetoketjuihin. Vuorin valmistusaine ei vaikuta luokitteluun.”
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
13
Kansallisen tuomioistuimen käsiteltävänä oleva asia koskee sandaalin tariffiluokittelua, jonka osalta Ecco teki elokuussa 2001 hakemuksen tullitariffitiedon saamiseksi.
14
Tanskan veroviranomaiset antoivat 19.11.2001 sitovan tariffitiedon, jossa luokiteltiin kyseessä oleva tuote yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 64041990, joka kattaa ”jalkineet, joiden ulkopohjat ovat kumia, muovia, nahkaa tai tekonahkaa ja päälliset tekstiiliainetta”.
15
Eccon käsityksen mukaan pääasiassa kyseessä oleva sandaali olisi pitänyt luokitella yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 64039933, joka kattaa ”jalkineet, joiden ulkopohjat ovat kumia, muovia, nahkaa tai tekonahkaa ja päälliset nahkaa”, joten se nosti kanteen edellä mainitusta sitovasta tariffitiedosta Landskatteretissä.
16
Landskatteret hyväksyi kanteen, minkä jälkeen Skatteministeriet valitti asiassa Vestre Landsretiin.
17
Kansallinen tuomioistuin kuvailee pääasiassa kyseessä olevaa tuotetta ”sandaaliksi, jossa on korkeareunainen kumista valmistettu profiloitu ulkopohja. Ulkopohjan astuinpintaan on upotettu pieniä erivärisiä ja eri materiaaleista valmistettuja paloja. Ulkopohjaan on liimattu sisä-/välipohja, joka koostuu yhdestä kerroksesta EVA-vaahtoa ja yhdestä kerroksesta lateksivaahtoa, joka on peitetty mikrokuidusta valmistetulla tekstiiliaineella. Päällisessä on etupäällisessä, kiristysläpässä ja kantaosan yläreunassa nahkasta valmistetut solkiremmit, jotka on varustettu tarranauhalla sandaalin säätämiseksi/mukauttamiseksi jalkaan sopivaksi, minkä lisäksi kiristysläpässä ja kantaosan alareunassa on neulotusta tekstiilinauhasta valmistetut vetoremmit. Päällisessä on aukot varpaiden ja jalkaholvin kohdalla, jalan päällä, jalan ulkoreunan kohdalla sekä kantapään molemmilla puolilla. Päällisen nahkassa on uurteita, joihin on upotettu raitoja ja kumista valmistettu yhtiön logo. Sekä nahka että tekstiiliaine on kiinnitetty välipohjaan liimalla. Nahka muodostaa – solkiremmit ja koristeet mukaan lukien – 71 prosenttia päällisen ulkopinta-alasta.”
18
Koska Vestre Landsret katsoi, että sen käsiteltäväksi saatetun asian ratkaisu riippuu yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän nimikkeiden ja huomautusten tulkinnasta, se päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)
Onko – – asetuksen – – N:o 2658/87 liitettä I, sellaisena kuin se on muutettuna – – asetuksella – – N:o [2388/2000], tulkittava siten, että senkaltainen jalkine, josta pääasiassa on kyse, on luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 6403 jalkineena, jonka päällinen on nahkaa, vai siten, että kyseinen jalkine on luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 6404 jalkineena, jonka päällinen on tekstiiliainetta?
2)
Onko yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 1 lisähuomautus, joka lisättiin – – asetuksella N:o 3800/92, yhteensoveltuva yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 4 huomautuksen a alakohdan kanssa?”
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
Ensimmäinen kysymys
Yhteisöjen tuomioistuimelle esitetyt huomautukset
19
Eccon mukaan pääasiassa kyseessä oleva jalkine, jossa nahka muodostaa 71 prosenttia päällisen ulkopinta-alasta, on ensisijaisesti luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 4 huomautuksen a alakohdan mukaisesti yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 6403 kuuluvaksi jalkineeksi, jonka päällinen on nahkaa.
20
Lisäksi nahka ei Eccon mukaan ole lisätarvike eikä vahviste kyseisen 4 huomautuksen a alakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja sen mukaan etenkin täysin nahkasta muodostuvaa päällistä, jota voidaan käyttää täydellisesti ilman alla olevaa tekstiiliainetta, ei voida luokitella yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 1 lisähuomautuksessa tarkoitetuiksi ”jostakin aineesta tehdyiksi paloiksi”.
21
Ecco päättelee tämän perusteella, että pääasiassa kyseessä oleva sandaali on luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 6403 jalkineena, jonka ”päällinen on nahkaa”.
22
Tanskan hallitus ja komissio katsovat sen sijaan, että pääasiassa kyseessä oleva sandaali on luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeessä 6404 tarkoitetuksi jalkineeksi, jonka päällinen on tekstiiliainetta.
23
Tanskan hallitus väittää, että huolimatta siitä seikasta, että nahka peittää suurimman osan pääasiassa kyseessä olevan sandaalin päällisestä, nahka on katsottava yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 1 lisähuomautuksessa tarkoitetuksi lisätarvikkeeksi ja/tai vahvisteeksi, koska nahka toimii lisävahvikkeena, ja kun nahka poistetaan, alla olevalla aineella on tavallisen päällisen fyysinen muoto.
24
Komission mukaan tekstiiliaine, eikä nahka, peittää sandaalin koko ulkopinnan, ja se on huomattavan jäykkää ja vahvaa. Jos nahka otetaan pois, tekstiiliaineella on siten jalkineen luonnollinen muoto niin, että se antaa sandaalille laajalti jalkineen ominaisuudet.
25
Kuten Tanskan hallitus, komissio väittää lisäksi, että kysymys pääasiassa kyseessä olevan tavaran luokittelusta on esitetty tullikoodeksikomitean kokouksessa 18.3. ja 19.3.2003, jolloin edustettuina olleet jäsenvaltiot ovat sopineet, että sandaalit, joiden päällinen on tekstiiliainetta, jonka ulkopinnalle on jalkineessa ommeltu nahkapaloja, on katsottava jalkineiksi, joiden päälliset ovat tekstiiliä. Tanskan hallituksen mukaan tullikoodeksikomitea on tullut tähän loppupäätelmään sillä perusteella, että tekstiiliaine näkyy päällisen sivuilla ja että sillä on nahkapalojen poistamisen jälkeen päällisen muoto yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 4 huomautuksen a alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
Yhteisöjen tuomioistuimen vastaus
26
Kansallinen tuomioistuin tiedustelee ensimmäisellä kysymyksellään, onko pääasiassa kyseessä oleva sandaali luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 6403 jalkineena, jonka päällinen on nahkaa, vai yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 6404 jalkineena, jonka päällinen on tekstiiliainetta.
27
Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan oikeusvarmuus ja valvonnan helppous edellyttävät, että tavaroiden tariffiluokittelun ratkaisevana luokitteluperusteena on yleensä oltava tavaroiden objektiivisesti todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet, sellaisina kuin ne on määritelty yhdistetyn nimikkeistön nimiketekstissä ja nimikkeistön jaksojen tai ryhmien huomautusten teksteissä (ks. mm. yhdistetyt asiat C-208/06 ja C-209/06, Medion ja Canon Deutschland, tuomio 27.9.2007, Kok. 2007, s. I-7963, 34 kohta).
28
Yhdistetyn nimikkeistön nimiketeksteistä 6403 ja 6404 seuraa, että pääasiassa kyseessä olevan jalkineen luokittelu jompaankumpaan kyseisistä nimikkeistä on tehtävä sen aineen perusteella, josta päällinen muodostuu.
29
Esillä olevassa asiassa pääasiassa kyseessä olevan sandaalin yläosa muodostuu lähinnä nahkasta ja tekstiiliaineesta. Sekä nahka että tekstiiliaine on kiinnitetty välipohjaan liimalla.
30
Yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 4 huomautuksen a alakohdan mukaan päällisaineena on pidettävä sitä ainetta, jonka ulkopinta-ala on suurin, lukuun ottamatta lisätarvikkeita tai vahvisteita.
31
Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että nahka muodostaa – koristeremmit ja koristeet mukaan lukien – 71 prosenttia päällisen ulkopinta-alasta.
32
Näin ollen on ratkaistava, onko nahkaa, jonka ulkopinta-ala on suurin, pidettävä päällisenä vai vahvisteena yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 4 huomautuksen a alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
33
Yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 1 lisähuomautuksessa vahvisteet määritellään jostakin aineesta tehdyiksi paloiksi, jotka peittävät päällisen ulkopinnan toimien lisävahvikkeena ja jotka voivat myös olla kiinnitettyinä pohjaan.
34
On myös todettava, että yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 1 lisähuomautuksen mukaan näkyvällä aineella on oltava vahvisteiden poistamisen jälkeen päällisen eikä vuorin ominaisuudet.
35
Edellä esitetystä seuraa, että pääasiassa kyseessä olevan sandaalin luokittelussa yhdistettyyn nimikkeistöön kansallisen tuomioistuimen on määritettävä, onko pääasiassa kyseessä olevan sandaalin tekstiiliaineella nahkan poistamisen jälkeen päällisen ominaisuudet.
36
Tällainen tilanne on käsillä, jos tekstiiliaine täyttää nahkaosien poistamisen jälkeen päällisen tehtävän eli jos se takaa käyttäjän jalalle tietynlaisen tuen siten, että hän voi käyttää jalkinetta kävelyyn.
37
Tältä osin on syytä todeta, että tekstiiliainetta ei voida määritellä päälliseksi ainoastaan sillä perusteella, että se säilyttää päällisen muodon nahkan poistamisen jälkeen. Kun vuorin tarkoituksena on nimittäin vuorata aine, joka peittää sen, on täysin mahdollista, että vuorilla itsellään on päällisen muoto.
38
Lisäksi se, että tekstiiliaine on näkyvissä nahkan ympärillä ja kannassa, ei tarkoita sitä, ettei sitä voitaisi määritellä vuoriksi.
39
Kun HS-järjestelmän selityksien 64 ryhmän yleisohjeiden D kohdan toisen alakohdassa säädetään, että vuorin valmistusaine ei vaikuta sellaisen jalkineen luokitteluun, jonka päällinen muodostuu useista aineista, siinä tunnustetaan implisiittisesti, että vuori voi olla joiltain kohdin näkyvä eli sellainen, ettei päällisen aine peitä sitä.
40
Tätä tulkintaa vahvistaa yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 1 selittävän huomautuksen b alakohta, sellaisena kuin se seuraa komission 28.2.2006 julkaisemista selittävistä huomautuksista yhdistettyyn nimikkeistöön (EUVL C 50, s. 1) ja oikaistuna 28.10.2006 (EUVL C 260, s. 18), jossa täsmennetään, vaikkei sitä sovellettu pääasian tosiseikkojen tapahtuma-aikaan, että ”[vuori] ei näy jalkineen ulkopinnalle lukuun ottamatta esim. jalkineen suuaukon ympärillä olevaa pehmustusta”.
41
Pääasiassa kyseessä olevan sandaalin osalta voidaan ensinnäkin todeta, että yläosan tekstiili näyttää muodostuvan melko ryhdittömästä ja elastisesta materiaalista ja että nahkan poistaminen näyttää poistavan kyseisen sandaalin solkiremmit etenkin jalan rinnan yläosasta. Toiseksi on syytä todeta, että tekstiiliaine on suoraan kosketuksessa jalan kanssa, mikä estää sen, että nahka olisi kosketuksessa jalkaan. Kolmanneksi sen, että tekstiiliaine on näkyvissä nahkan ympärillä ja kannassa, tarkoituksena näyttää olevan, että jalkinetta on mukavampi käyttää.
42
Näiden huomioiden johdosta voidaan ajatella, että kun nahka poistetaan, tekstiiliaine ei enää onnistu tukemaan jalkaa ja ettei sillä näin ollen ole päällisen ominaisuuksia ja että se täyttää vuorin tehtävän eli sen tarkoituksena on varmistaa suurempi mukavuus käyttäjälle.
43
On kuitenkin kansallisen tuomioistuimen asiana tehdä tarvittavat toteamukset tältä osin.
44
Jos kansallinen tuomioistuin tulee siihen johtopäätökseen, että tekstiiliaineella on jo sinänsä päällisen ominaisuudet, sen on luokiteltava pääasiassa kyseessä oleva sandaali yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 6404.
45
Jos se sen sijaan tulee päinvastaiseen johtopäätökseen, sen on luokiteltava pääasiassa kyseessä oleva sandaali yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 6403.
46
Tässä jälkimmäisessä tilanteessa nahkalla on siten joko jo sinänsä päällisen ominaisuudet sillä tavalla, että pääasiassa kyseessä oleva sandaali kuuluu yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 6403, tai vaihtoehtoisesti sillä ei ole kyseisiä ominaisuuksia, jolloin pääasiassa kyseessä olevan sandaalin päällisen on katsottava muodostuvan samaan aikaan sekä tekstiiliaineesta että nahkasta. Jos on kuitenkin niin, että – kuten kansallisen tuomioistuimen johtopäätöksistä seuraa – nahka muodostaa päällisen ulkopinta-alasta 71 prosenttia, sen on katsottava olevan se aine, jonka ulkopinta-ala on suurin yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 4 huomautuksen a alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Kyseessä oleva sandaali on luokiteltava siten myös tässä tapauksessa yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 6403.
47
Lopuksi tullikoodeksikomitean lausunto, johon on vedottu yhteisöjen tuomioistuimelle esitetyissä huomautuksissa, ei ole este pääasiassa kyseessä olevan sandaalin luokittelemiselle yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 6403. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan nimittäin vaikka tullikoodeksikomitean päätelmät ovat merkittävä keino sen varmistamisessa, että jäsenvaltioiden tulliviranomaiset soveltavat tullikoodeksia yhdenmukaisesti, ja niiden voidaan sellaisina katsoa olevan pätevä keino tullikoodeksin tulkinnassa, ne eivät ole oikeudellisesti sitovia (ks. asia C-11/05, Friesland Coberco Dairy Foods, tuomio 11.5.2006, Kok. 2006, s. I-4285, 39 kohta). Yhteisöjen tuomioistuin on myös lisännyt, että voi olla mahdollista, että tarvittaessa on tarkasteltava, onko kyseisten lausuntojen sisältö yhteensoveltuva itse tullikoodeksin säännösten kanssa, ja etteivät ne muuta niiden merkitystä (ks. vastaavasti asia 798/79, Chem-Tec, tuomio 11.7.1980, Kok. 1980, s. 2639, 11 kohta).
48
Ensimmäiseen kysymykseen on näin ollen vastattava, että yhdistettyä nimikkeistöä on tulkittava sillä tavalla, että pääasiassa kyseessä olevan kaltainen sandaali, jossa on kumista valmistettu ulkopohja ja jonka yläosa muodostuu kahdesta nahkanpalasta, jotka on kiinnitetty sisäpohjaan liimalla ja yhdistetty keskenään nahkasta valmistetuilla solkiremmeillä, jotka on varustettu tarranauhalla, ja jossa nahka muodostaa noin 71 prosenttia päällisen ulkopinta-alasta ja jossa nahkan alla oleva elastinen tekstiiliaine näkyy osittain, kuuluu
—
yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 6404, jos kyseisen sandaalin yläosan tekstiiliaine täyttää päällisen tehtävän sen jälkeen, kun nahkanpalat poistetaan, eli jos se takaa kyseisen sandaalin käyttäjän jalalle kävelyyn riittävän tuen
—
yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 6403, jos kyseisen sandaalin yläosan tekstiiliaine ei täytä päällisen tehtävää sen jälkeen, kun nahkanpalat poistetaan, eli jos se ei takaa kyseisen sandaalin käyttäjän jalalle kävelyyn riittävää tukea.
Toinen kysymys
Yhteisöjen tuomioistuimelle esitetyt huomautukset
49
Ecco väittää, että yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 1 lisähuomautuksessa voidaan täsmentää yhdistetyn nimikkeistön nimikkeiden termeistä ja kyseisen ryhmän 4 huomautuksen a alakohdasta seuraavaa luokittelua mutta ettei tämän seurauksena voi olla, että päällistä, jota pidetään silloin, jos lisähuomautusta ei oteta huomioon, päällisenä, joka on nahkaa, pidettäisiin päinvastoin päällisenä, joka on tekstiiliainetta.
50
Ecco lisää, että jos yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 1 lisähuomautus laajentaisi vahvisteiden käsitettä sillä tavalla, että pääasiassa kyseessä olevaa sandaalia olisi pidettävä sandaalina, jonka päällinen on tekstiiliainetta, kyseinen säännös ei olisi yhteensoveltuva kyseisen ryhmän 4 huomautuksen a alakohdan kanssa ja olisi siten pätemätön. Ecco väittää kuitenkin, että jos kyseistä lisähuomautusta tulkitaan oikein, se ei johda erilaiseen lopputulokseen kuin mitä seuraa suoraan kyseisen 4 huomautuksen a alakohdasta.
51
Tanskan hallitus ja komissio kehottavat yhteisöjen tuomioistuinta vastaamaan, että yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 1 lisähuomautus on yhteensoveltuva kyseisen ryhmän 4 huomautuksen a alakohdan kanssa.
Yhteisöjen tuomioistuimen vastaus
52
Toisella kysymyksellään kansallinen tuomioistuin haluaa selvittää, onko yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 1 lisähuomautus pätevä suhteessa kyseisen ryhmän 4 huomautuksen a alakohtaan.
53
Ennakkoratkaisupyynnön esittämisestä tehdystä päätöksestä käy ilmi, että kysymys esitettiin Eccon pääasiassa esittämän argumentin johdosta, jonka mukaan yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 1 lisähuomautus ei ole yhteensoveltuva kyseisen ryhmän 4 huomautuksen a alakohdan kanssa, jos sen tulkinta johtaisi sellaisen jalkineen, jonka suurin ulkopinta-ala muodostuu nahkasta, jolla on päällisen muoto, luokitteluun yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 6404, kun myös nahkan alla olevalla tekstiiliaineella on päällisen muoto.
54
Tältä osin riittää, kun todetaan, että yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 4 huomautuksen a alakohdassa säädetään nimenomaisesti, että mahdollisilla vahvisteosilla ei ole mitään merkitystä, kun määritellään jalkineen päällisen ainetta jalkineen luokittelemiseksi yhdistettyyn nimikkeistöön. Tämä tarkennus ei sisällä viittausta tai rajoitusta, joka liittyisi kyseisten vahvisteiden peittämään pinta-alaan.
55
Toisaalta on syytä todeta, että yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 1 lisähuomautuksen tarkoituksena on ainoastaan, kuten sen otsikosta ilmenee, antaa joitain selvennyksiä 4 huomautuksen a alakohdassa tarkoitettujen vahvisteiden käsitteestä ja etenkin niiden tehtävästä.
56
Näin ollen yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 4 huomautuksen a alakohdan ja kyseisen ryhmän 1 lisähuomautuksen välillä ei ole ristiriitaa, joka voisi kyseenalaistaa lisähuomautuksen pätevyyden.
57
Toiseen kysymykseen on siten vastattava, että yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 1 lisähuomautus on yhteensoveltuva saman ryhmän 4 huomautuksen a alakohdan kanssa.
Oikeudenkäyntikulut
58
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä yhteisöjen tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla yhteisöjen tuomioistuin (viides jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
1)
Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteeseen I, sellaisena kuin se on muutettuna 13.10.2000 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 2388/2000, sisältyvää yhdistettyä nimikkeistöä on tulkittava siten, että pääasiassa kyseessä olevan kaltainen sandaali, jossa on kumista valmistettu ulkopohja ja jonka yläosa muodostuu kahdesta nahkanpalasta, jotka on kiinnitetty sisäpohjaan liimalla ja yhdistetty keskenään nahkasta valmistetuilla solkiremmeillä, jotka on varustettu tarranauhalla, ja jossa nahka muodostaa noin 71 prosenttia päällisen ulkopinta-alasta ja jossa nahkan alla oleva elastinen tekstiiliaine näkyy osittain, kuuluu
—
yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 6404, jos kyseisen sandaalin yläpuolen tekstiiliaine täyttää päällisen tehtävän sen jälkeen, kun nahkanpalat poistetaan, eli jos se takaa kyseisen sandaalin käyttäjän jalalle kävelyyn riittävän tuen
—
yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 6403, jos kyseisen sandaalin yläosan tekstiiliaine ei täytä päällisen tehtävää sen jälkeen, kun nahkanpalat poistetaan, eli jos se ei takaa kyseisen sandaalin käyttäjän jalalle kävelyyn riittävää tukea.
2)
Yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 1 lisähuomautus, joka lisättiin asetuksen N:o 2658/87 muuttamisesta 23.12.1992 annetulla komission asetuksella (ETY) N:o 3800/92, on yhteensoveltuva saman ryhmän 4 huomautuksen a alakohdan kanssa.
Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: tanska.