62023CJ0536_RES
Asia C‑536/23
Saksan liittotasavalta
vastaan
Mutua Madrileña Automovilista
(Ennakkoratkaisupyyntö – Landgericht München I)
Unionin tuomioistuimen tuomio (neljäs jaosto) 30.4.2025
Ennakkoratkaisupyyntö – Oikeudellinen yhteistyö yksityisoikeudellisissa asioissa – Asetus (EU) N:o 1215/2012 – Toimivalta vakuutussopimusta koskevissa asioissa – 11 artiklan 1 kohdan b alakohta – 13 artiklan 2 kohta – Vahingon kärsineen vakuutuksenantajaa vastaan nostama suora kanne – Vahingon kärsineen käsite – Liikenneonnettomuuteen joutunut virkamies – Hänen työkyvyttömyytensä aikana maksettu palkka – Jäsenvaltio, joka toimii työnantajana, jolle kyseisen virkamiehen oikeudet korvauksiin ovat siirtyneet – Sen paikkakunnan tuomioistuinten toimivalta, jossa kantajalla on kotipaikka – Hallintoyksikön, jonka palveluksessa kyseinen virkamies on, kotipaikka
Oikeudellinen yhteistyö yksityisoikeudellisissa asioissa – Tuomioistuimen toimivalta ja tuomioiden täytäntöönpano siviili- ja kauppaoikeuden alalla – Asetus N:o 1215/2012 – Toimivalta vakuutussopimusta koskevissa asioissa – Vakuutuksenantajaa vastaan nostetut kanteet – Vahingon kärsineen nostama suora kanne – Vahingon kärsineen käsite – Jäsenvaltio, joka toimii liikenneonnettomuudessa loukkaantuneen virkamiehen työnantajana, jolle kyseisen virkamiehen oikeudet korvauksiin ovat siirtyneet, ja joka on maksanut edelleen palkkaa kyseiselle virkamiehelle tämän työkyvyttömyyden ajan – Kuuluminen soveltamisalaan – Kantajan kotipaikan tuomioistuimen toimivalta – Jäsenvaltiolla on oikeus nostaa kanne mainitussa onnettomuudessa mukana olleelle ajoneuvolle vastuuvakuutuksen antanutta yhtiötä vastaan sen paikkakunnan tuomioistuimessa, jossa hallintoyksiköllä, jonka palveluksessa kyseinen virkamies on, on kotipaikka
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1215/2012 johdanto-osan 15, 16 ja 18 perustelukappale, 1 artiklan 1 kohta, 11 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta, 13 artiklan 2 kohta ja 63 artiklan 1 kohta)
(ks. 27–49 kohta ja tuomiolauselma)
Tiivistelmä
Unionin tuomioistuin, jolle Landgericht München I (alueellinen alioikeus, München, Saksa) on esittänyt ennakkoratkaisupyynnön, lausuu asetuksessa N:o 1215/2012 (
1
) säädetyistä tuomioistuimen toimivaltaa vakuutussopimusta koskevissa asioissa koskevista erityissäännöistä tilanteessa, jossa liikenneonnettomuudessa loukkaantuneen henkilön työnantaja, jolle tämän henkilön oikeudet ovat siirtyneet, on nostanut kanteen onnettomuudessa mukana olleen ajoneuvon vakuuttanutta yhtiötä vastaan.
Maaliskuussa 2020 Münchenissä (Saksa) työskentelevä liittovaltion virkamies, jonka kotipaikka on kyseisessä kaupungissa, loukkaantui Espanjassa tapahtuneessa liikenneonnettomuudessa, jossa oli mukana Mutua Madrileña Automovilistan vakuuttama ajoneuvo. Virkamiehen työnantaja Saksan liittotasavalta jatkoi palkan maksamista hänelle hänen työkyvyttömyysajanjaksonsa ajan
Saksan liittotasavalta nosti työnantajan ominaisuudessa Amtsgericht Münchenissä (Münchenin alioikeus, Saksa) siviilioikeudellisen kanteen, jossa se vaati Mutua Madrileña Automovilistaa korvaamaan sille vahingon, joka sille oli aiheutunut palkkojen maksamisesta kyseiselle virkamiehelle. Vakuutusyhtiö väitti, että koska sen kotipaikka on Espanjassa, Amtsgericht Münchenillä ei ole kansainvälistä toimivaltaa, ja se väitti, että kanne on perusteeton.
Amtsgericht München totesi helmikuussa 2022, ettei sillä ollut kansainvälistä toimivaltaa sillä perusteella, ettei Saksan liittotasavalta voinut vedota asetuksen N:o 1215/2012 11 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 13 artiklan 2 kohdassa säädettyihin tuomioistuimen toimivaltaa vakuutussopimusta koskevissa asioissa koskeviin erityissäännöksiin. Saksan liittotasavalta valitti tästä ratkaisusta Landgericht München I:een (alueellinen alioikeus, München, Saksa).
Kyseisen tuomioistuimen mukaan on kiistatonta, että Saksan liittotasavalta aikoo nostaa suoran kanteen Mutua Madrileña Automovilistaa vastaan ja että se on saattanut asian tuomioistuimen käsiteltäväksi sillä perusteella, että sille on lain nojalla siirtynyt oikeuksia. Sen arvioimiseksi, oliko valitus perusteltu, kyseinen tuomioistuin päätti tiedustella unionin tuomioistuimelta, voiko jäsenvaltio, joka työnantajana nostaa suoran kanteen vakuutuksenantajaa vastaan sillä perusteella, että onnettomuudessa loukkaantuneella virkamiehellä lain nojalla oleva lakisääteinen oikeus korvaukseen on siirtynyt sille, vedota asetuksessa N:o 1215/2012 vahingon kärsineen hyväksi säädettyihin tuomioistuimen toimivaltaa vakuutussopimusta koskevissa asioissa koskeviin erityissääntöihin.
Unionin tuomioistuimen arviointi asiasta
Ensinnäkin unionin tuomioistuin muistuttaa, että poiketen asetuksen N:o 1215/2012 4 artiklan 1 kohdassa säädetystä vastaajan kotipaikan tuomioistuimen toimivaltaa koskevasta pääsäännöstä, sellaisia henkilöitä vastaan, joiden kotipaikka on jäsenvaltiossa, voidaan nostaa kanne toisen jäsenvaltion tuomioistuimissa kyseisen asetuksen II luvun 2–7 jaksossa vahvistettujen sääntöjen nojalla. Erityisesti on todettava, että kyseisen asetuksen II luvun 3 jakson säännöksillä pyritään korjaamaan vakuutusasioita koskevan kanteen osapuolten välistä tiettyä epätasapainoa varmistamalla, että heikompi osapuoli voi nostaa kanteen vahvempaa osapuolta vastaan helposti saatavilla olevassa jäsenvaltion tuomioistuimessa. Tarkemmin sanottuna saman asetuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaan sen 11 artiklaa – jonka 1 kohdassa säädetään toimivallasta vakuutussopimusta koskevissa asioissa silloin, kun vakuutuksenantajan kotipaikka on jäsenvaltiossa (
2
) – sovelletaan vahingon kärsineen vakuutuksenantajaa vastaan nostamaan suoraan kanteeseen, jos tällainen kanne on mahdollinen.
Toiseksi oikeuskäytännöstä ilmenee, että tuomioistuimen toimivaltaa koskevia sääntöjä, joilla poiketaan vastaajan kotipaikan tuomioistuimen toimivaltaa koskevasta pääsäännöstä, on tulkittava suppeasti. Unionin tuomioistuin on jo täsmentänyt, että asetuksessa N:o 1215/2012 säädettyjä tuomioistuimen toimivaltaa vakuutussopimusta koskevissa asioissa koskevia erityissääntöjä sovelletaan vahinkoa kärsineisiin henkilöihin siten, ettei näiden henkilöiden piiriä ole rajoitettu niihin, jotka ovat kärsineet vahingon välittömästi. Tietyt henkilöryhmät, joille vahingon välittömästi kärsineellä henkilöllä olevat oikeudet ovat siirtyneet, voivat näet myös vedota asetuksen N:o 1215/2012 13 artiklan 2 kohdassa, luettuna yhdessä 11 artiklan 1 kohdan b alakohdan kanssa, säädettyihin tuomioistuimen toimivaltaa koskeviin sääntöihin nostaakseen kanteen vakuutuksenantajaa vastaan muussa tuomioistuimessa kuin vakuutuksenantajan kotipaikan tuomioistuimessa, jos henkilöitä, joille kyseiset oikeudet ovat siirtyneet, voidaan pitää kyseisessä 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuina vahingon kärsineinä.
Unionin tuomioistuin on kuitenkin täsmentänyt, ettei ole tarpeen arvioida tapauskohtaisesti sitä, voidaanko henkilöä, joka on nostanut kanteen asianomaista vakuutuksenantajaa vastaan, pitää heikompana osapuolena, jotta hän voisi kuulua asetuksen N:o 1215/2012 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun vahingon kärsineen käsitteen alaan. Unionin tuomioistuin sulki pois asetuksen N:o 1215/2012 13 artiklan 2 kohdan, luettuna yhdessä sen 11 artiklan 1 kohdan b alakohdan (tai asetuksen N:o 44/2001 (
3
) vastaavien säännösten) kanssa, soveltamisen sellaisten vakuutusalan elinkeinonharjoittajien välisissä suhteissa, joista yhdenkään ei voida olettaa olevan muihin nähden heikommassa asemassa, tapauksissa, joissa taho, jolle välittömästi vahinkoa kärsineen henkilön oikeudet ovat siirtyneet, on tällainen elinkeinonharjoittaja. Samankaltaiseen poissulkemiseen päädyttiin sellaisen sosiaalivakuutuslaitoksen osalta, jonka tehtävänä oli korvata liikenneonnettomuudessa vahingon kärsineelle vakuutetulleen tehdyt suoritukset.
Asetuksen N:o 44/2001 vastaavia säännöksiä koskevasta unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä käy sitä vastoin ilmi, että työnantajaa, jolle sen työntekijän oikeudet ovat siirtyneet sillä perusteella, että työnantaja on maksanut työntekijälle palkkaa työkyvyttömyysajanjakson ajan, ja joka ainoastaan tässä ominaisuudessa nostaa kanteen työntekijälle aiheutuneen vahingon johdosta, voidaan vahingon kärsineenä henkilönä koostaan ja oikeudellisesta muodostaan riippumatta pitää heikommassa asemassa olevana kuin vakuutuksenantajaa, jota vastaan työnantaja kanteen nostaa.
Sen selvittämiseksi, seuraako kyseisestä oikeuskäytännöstä, että jäsenvaltiota, joka on onnettomuudessa, jossa oli mukana vakuutettu ajoneuvo, loukkaantuneen ja välittömästi vahingon kärsineen virkamiehen työnantaja, jolle kyseisen virkamiehen oikeudet korvauksiin ovat siirtyneet, on pidettävä asetuksen N:o 1215/2012 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna vahingon kärsineenä sillä perusteella, että se on maksanut edelleen palkkaa kyseiselle virkamiehelle tämän työkyvyttömyyden ajan, siten, että tällaisella työnantajavaltiolla on kyseisen asetuksen 11 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla mahdollisuus nostaa kanne kyseistä vakuutuksenantajaa vastaan sen paikkakunnan tuomioistuimessa, jossa kantajalla on kotipaikka, silloin, kun tällainen suora kanne on mahdollinen, unionin tuomioistuin toteaa, että käsiteltävänä oleva asia vastaa tuomioon MMA IARD johtanutta asiaa (
4
). Näin ollen unionin tuomioistuimen tuossa tuomiossa esittämiä toteamuksia voidaan soveltaa nyt käsiteltävään asiaan. Kyseinen tuomio on nimittäin annettu pääasian taustalla olevan asian kanssa samankaltaisessa asiayhteydessä ja olosuhteissa. Tämä yhtäläisyys pätee sitäkin suuremmalla syyllä, koska Saksan liittotasavalta ei toimi korvauksen saadakseen kansainvälisen oikeuden subjektina vaan ainoastaan työnantajana, jolle sen työntekijän oikeudet ovat siirtyneet.
Näin ollen asetuksen N:o 1215/2012 (
5
) mukaan työnantajaa, joka on maksanut työntekijälleen edelleen palkkaa tämän liikenneonnettomuudesta johtuvan työkyvyttömyyden ajan ja jolle kyseisen työntekijän oikeudet suhteessa kyseisessä onnettomuudessa mukana olleen ajoneuvon vakuuttaneeseen vakuutuksenantajaan nähden ovat siirtyneet, on pidettävä vahingon kärsineenä myös silloin, kun kantaja on jäsenvaltio, joka toimii työnantajana. Tässä yhteydessä merkitystä ei ole sillä pääasian vastaajan mainitsemalla seikalla, että tällainen jäsenvaltio hoitaa lisäksi sosiaalivakuutuslaitoksen tehtäviä, koska kyseinen jäsenvaltio nostaa vahingonkorvauskanteen yksinomaan työnantajana, jolle sen työntekijän oikeudet korvaukseen ovat siirtyneet, eikä sosiaalivakuutuslaitoksena.
Kolmanneksi unionin tuomioistuin hylkää ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen näkemyksen, jonka mukaan tilanteessa, jossa kantaja, joka on nostanut kanteen vakuutuksenantajaa vastaan, on jäsenvaltio, joka toimii työnantajana, jolle välittömästi vahinkoa kärsineen työntekijän oikeudet ovat siirtyneet, kyseisen työntekijän kotipaikan tuomioistuin on alueellisesti toimivaltainen. Kun kyseisen asetuksen 11 artiklan 1 kohdan b alakohtaa, jossa mainitaan ”kantajan kotipaikan tuomioistuin”, sovelletaan, kyseisessä säännöksessä määritetään näet sekä näin määritetyn tuomioistuimen kansainvälinen toimivalta että myös sen alueellinen toimivalta. Lisäksi on niin, että koska työnantajalle, jolle sen työntekijän oikeudet ovat siirtyneet sen vuoksi, että se on maksanut työntekijänsä palkan, on aiheutunut itselleen vahinkoa ja se on siten itse vahingon kärsinyt, tällainen työnantaja voi käyttää kyseisessä säännöksessä säädettyä mahdollisuutta nostaa kanne vakuutuksenantajaa vastaan sen paikkakunnan tuomioistuimessa, jossa kantajalla on kotipaikka. Koska ainoastaan kyseinen työnantaja, jolle oikeudet ovat siirtyneet, voi käsiteltävässä asiassa vedota sille siirtyneisiin korvausoikeuksiin, ei ole tarpeen velvoittaa kyseistä työnantajaa saattamaan asiaa työntekijänsä kotipaikan tuomioistuimen käsiteltäväksi, jotta vältettäisiin vaara usean tuomioistuimen toimivaltaisuudesta. Tämä pätee myös silloin, kun – kuten nyt käsiteltävässä asiassa – kyseinen työnantaja, jolle oikeudet ovat siirtyneet, on jäsenvaltio. Tällaisen työnantajana toimivan jäsenvaltion kotipaikka on määritettävä sen hallintoyksikön kotipaikaksi, jonka palveluksessa kyseinen virkamies on ja jolle on käytännössä aiheutunut vahinkoa virkamiehen poissaolosta tämän työkyvyttömyyden ajan.
Edellä esitetyn perusteella unionin tuomioistuin katsoo, että asetuksen N:o 1215/2012 13 artiklan 2 kohtaa, luettuna yhdessä kyseisen asetuksen 11 artiklan 1 kohdan b alakohdan kanssa, on tulkittava siten, että jäsenvaltio, joka on liikenneonnettomuudessa loukkaantuneen virkamiehen työnantaja, jolle kyseisen virkamiehen oikeudet ovat siirtyneet ja joka on maksanut tälle edelleen palkkaa tämän työkyvyttömyyden ajan, voi kyseisen 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna vahingon kärsineenä nostaa kanteen mainitussa onnettomuudessa mukana olleelle ajoneuvolle vastuuvakuutuksen antanutta yhtiötä vastaan sen paikkakunnan tuomioistuimessa, jossa hallintoyksiköllä, jonka palveluksessa kyseinen virkamies on, on kotipaikka, silloin, kun suora kanne on mahdollinen, mutta se ei voi nostaa kyseistä kannetta sen paikkakunnan tuomioistuimessa, jossa kyseisellä virkamiehellä on kotipaikka.
(
1
)	Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 12.12.2012 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1215/2012 (EUVL 2012, L 351, s. 1; jäljempänä Bryssel I a ‑asetus).
(
2
)	Asetuksen N:o 1215/2012 11 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Kanne sellaista vakuutuksenantajaa vastaan, jolla on kotipaikka jäsenvaltiossa, voidaan nostaa a) sen jäsenvaltion tuomioistuimissa, jossa hänellä on kotipaikka; b) muussa jäsenvaltiossa vakuutuksenottajan, vakuutetun tai edunsaajan nostamien kanteiden osalta sen paikkakunnan tuomioistuimissa, jossa kantajalla on kotipaikka; – –”
(
3
)	Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22.12.2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 44/2001 (EUVL 2001, L 12, s. 1; jäljempänä Bryssel I a ‑asetus). Tarkemmin sanottuna nämä ”toisiaan vastaavat säännökset” ovat asetuksen N:o 44/2001 11 artiklan 2 kohta, luettuna yhdessä 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan kanssa.
(
4
)	Tuomio 20.7.2017, MMA IARD (C‑340/16, EU:C:2017:576).
(
5
)	Asetuksen N:o 1215/2012 13 artiklan 2 kohta, luettuna yhdessä sen 11artiklan 1 kohdan b alakohdan kanssa.