Väliaikainen versio
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (yhdeksäs jaosto)
23 päivänä huhtikuuta 2026 (*)
Ennakkoratkaisupyyntö – Koneita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen – Tekniset standardit ja määräykset – Direktiivi 98/37/EY – Kone, jossa on tavanomainen pysäytin ja hätäpysäytin – Olennaiset turvallisuus- ja terveysvaatimukset – Ihmisten turvallisuuteen ja terveyteen kohdistuvat vaarat – Jonkin pysäytyslaitteen tahaton tai tietoinen käynnistäminen – Hätäpysäyttimen lukitus – Hätäpysäyttimen lukituksen vapauttava asianmukainen toiminto
Asiassa C‑887/24,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Oberlandesgericht München (osavaltion ylioikeus, München, Saksa) on esittänyt 9.12.2024 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 20.12.2024, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
YH
vastaan
Widl GmbH,
UNIONIN TUOMIOISTUIN (yhdeksäs jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja M. Condinanzi sekä tuomarit N. Jääskinen ja A. Kornezov (esittelevä tuomari),
julkisasiamies: A. Biondi,
kirjaaja: A. Calot Escobar,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä esitetyn,
ottaen huomioon huomautukset, jotka sille on esittänyt
–        Euroopan komissio, asiamiehinään T. S. Bohr ja M. Owsiany-Hornung,
päätettyään julkisasiamiestä kuultuaan ratkaista asian ilman ratkaisuehdotusta,
on antanut seuraavan
tuomion
1        Ennakkoratkaisupyyntö koskee koneita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 22.6.1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/37/EY (EYVL L 207, s. 1) 3 artiklan ja direktiivin liitteessä I olevien 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6 ja 1.2.7 kohdan sekä 2.3 kohdan c alakohdan tulkintaa.
2        Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat YH ja Widl GmbH ja joka koskee YH:lle Widlin valmistamasta koneesta aiheutuneen vahingon korvaamista.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Unionin oikeus
3        Direktiivin 98/37 toisessa, kuudennessa, seitsemännessä
ja yhdeksännessä perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”2)      sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus taataan,
– –
6)      tapaturmien torjuntaa koskeva lainsäädäntö on hyvin erilaista eri jäsenvaltioissa; asiaa koskevat pakottavat säännökset, joihin usein liittyy velvoittavia teknisiä eritelmiä ja/tai vapaaehtoisesti noudatettavia standardeja, eivät välttämättä merkitse erilaista terveyden ja turvallisuuden tasoa, mutta muodostavat kuitenkin erojensa vuoksi kaupan esteitä [Euroopan] yhteisössä; lisäksi koneita koskeva vaatimustenmukaisuuden varmentaminen ja koneita koskevat kansalliset varmentamisjärjestelmät eroavat huomattavasti toisistaan,
7)      voimassa olevat kansalliset terveyttä ja turvallisuutta koskevat säännökset, jotka on säädetty koneiden aiheuttamilta vaaroilta suojelemiseksi, on lähennettävä koneiden vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi alentamatta jäsenvaltioissa voimassa olevaa perusteltua suojelun tasoa; tässä direktiivissä annetaan koneiden suunnittelua ja rakennetta koskevia säännöksiä, jotka ovat olennaisia pyrittäessä turvallisempaan työympäristöön; lisäksi annetaan erityissäännöksiä sellaisten tiettyjen vaarojen torjunnasta, jotka voivat uhata työntekijöitä työssä, sekä säännöksiä työturvallisuuden järjestämisestä työpaikalla,
– –
9)      Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 1985 hyväksymän sisämarkkinoiden toteuttamista koskevan valkoisen kirjan [(KOM/85/310 lopullinen)] 65 ja 68 kohdassa määrätään uudesta lähestymistavasta lainsäädännön lähentämisessä; sen vuoksi lainsäädännön yhdenmukaistaminen on tässä tapauksessa rajoitettava vain niihin säännöksiin, jotka ovat tarpeen koneita koskevien välttämättömien ja olennaisten terveys- ja turvallisuusvaatimusten täyttämiseksi; olennaisuutensa vuoksi näiden vaatimusten on korvattava asiaa koskevat kansalliset säännökset ja määräykset”.
4        Kyseisen direktiivin 3 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien koneiden ja turvakomponenttien on täytettävä liitteessä I esitetyt olennaiset turvallisuus- ja terveysvaatimukset.”
5        Direktiivin liitteessä I olevassa 1.1.2 kohdassa, jonka otsikkona on ”Turvallistamisen periaatteet”, säädetään seuraavaa:
”a)      Kone on rakennettava niin, että se soveltuu käyttötarkoitukseensa ja että sitä voidaan käyttää, säätää ja huoltaa henkilöitä vaarantamatta, silloin kun edellä tarkoitetut toimet suoritetaan valmistajan tarkoittamalla tavalla.
Toteutettavien toimenpiteiden tavoitteena on oltava jokaisen tapaturmavaaran poistaminen koneen koko ennakoitavana käyttöaikana, mukaan lukien koneen kokoonpano- ja purkamisvaiheet, myös niissä tapauksissa, joissa tapaturmavaara liittyy ennakoitaviin normaalista poikkeaviin tilanteisiin.
b)      Valitessaan tarkoituksenmukaisimpia tapoja valmistajan on noudatettava seuraavia periaatteita annetussa järjestyksessä:
–        vaarat poistetaan tai niitä vähennetään kaikilla mahdollisilla keinoilla (suunnittelemalla ja rakentamalla kone turvallisuusperiaatteiden mukaisesti),
–        ryhdytään tarvittaviin suojatoimenpiteisiin sellaisten vaarojen osalta, joita ei ole voitu poistaa,
–        ilmoitetaan koneen vastaanottajalle niistä vaaroista, jotka jäävät jäljelle käytetyistä suojatoimenpiteistä huolimatta, sekä ilmoitetaan, onko jokin erikoiskoulutus tarpeen, samoin kuin määritellään henkilönsuojainten tarve.
c)      Konetta suunnitellessaan ja rakentaessaan sekä sen käyttöohjeita laatiessaan valmistajan on otettava huomioon koneen tavanmukaisen käytön lisäksi myös muu käyttö, jota perustellusti voidaan odottaa.
Kone on suunniteltava siten, että sitä ei voida käyttää normaalista poikkeavalla tavalla, josta voi aiheutua vaaraa. Muissa tapauksissa käyttöohjeissa on kiinnitettävä koneen vastaanottajan huomiota sellaisiin vaaraa aiheuttaviin käyttötapoihin, joita käytännössä on todettu olevan ja joilla konetta ei tulisi käyttää.
– –”
6        Saman liitteen 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6 ja 1.2.7 kohdassa säädetään seuraavaa:
”1.2.1.      Hallintajärjestelmän turvallisuus ja luotettavuus
Hallintajärjestelmä on suunniteltava ja rakennettava siten, että se on turvallinen ja luotettava, niin että se estää vaaratilanteen. Ennen kaikkea se on suunniteltava ja rakennettava siten, että:
–        se kestää tavanomaisen käytön ja ulkoisten tekijöiden vaikutukset,
–        virheelliset refleksit eivät johda vaaratilanteisiin.
1.2.2.            Hallintalaitteet
Hallintalaitteiden on oltava:
–        selvästi nähtävissä ja tunnistettavissa sekä tarvittaessa tarkoituksenmukaisesti merkityt,
–        siten sijoitetut, että niitä voi käyttää turvallisesti, nopeasti ja yksikäsitteisesti,
–        siten suunnitellut, että hallintalaitteen liike vastaa sen vaikutusta,
–        vaaravyöhykkeiden ulkopuolella lukuun ottamatta tarpeen vaatimia tiettyjä hallintalaitteita, kuten hätäpysäytintä, robotin opetuksessa käytettävää ohjauspaneelia tai muuta vastaavaa laitetta,
–        sijoitettuina sellaisiin paikkoihin, joissa niiden käyttö ei aiheuta lisää vaaraa,
–        siten suunnitellut tai suojatut, ettei tarkoitettua vaikutusta, jos siihen liittyy vaara, pääse syntymään ilman tarkoituksellista hallintatoimenpidettä,
–        valmistetut kestämään ennakoidut kuormitukset; erityistä huomiota on kiinnitettävä hätäpysäyttimiin, jotka voivat joutua huomattavaan kuormitukseen.
– –
1.2.4.            Pysäytyslaitteet
Normaali pysäytys
Jokaisessa koneessa on oltava hallintalaite, jolla se voidaan turvallisesti pysäyttää kokonaan.
Jokaisella työasemalla on oltava tarvittavat hallintalaitteet, joilla vaaran laadun mukaan yksi tai kaikki koneen liikkuvat osat pysäytetään. Koneen pysäyttimen toiminnan on oltava ensisijainen käynnistimen toimintaan nähden.
Kun kone tai sen vaaralliset osat ovat pysähtyneet, käyttöenergian syötön asianomaisiin toimilaitteisiin on katkettava.
Hätäpysäytys
Jokaisessa koneessa on oltava yksi tai useampia hätäpysäyttimiä, joiden avulla vaara tai vaaran uhka voidaan torjua. Tästä voidaan poiketa:
–        koneissa, joissa hätäpysäytin ei vähentäisi vaaran uhkaa joko siitä syystä, että se ei lyhentäisi pysäytysaikaa, tai se ei tekisi mahdolliseksi niitä erityistoimenpiteitä, joita riskin hallitsemiseksi tarvitaan,
–        käsinkannateltavissa ja
‑ohjattavissa koneissa.
Hätäpysäyttimen on:
–        oltava varustettu selvästi tunnistettavalla ja hyvin näkyvällä hallintalaitteella, joka on nopeasti tavoitettavissa,
–        pysäytettävä vaarallinen prosessi mahdollisimman nopeasti aiheuttamatta uusia vaaratekijöitä,
–        tarvittaessa aiheutettava tai sallittava aiheuttaa tiettyjä turvatoimintoja.
Kun hätäpysäyttimen käyttö on päättynyt pysäytyskäskyn jälkeen, käskyn on pysyttävä voimassa hätäpysäyttimen lukituksella, kunnes se vapautetaan; pysäyttimen lukituksen on oltava mahdollinen ainoastaan, jos tämä tuottaa pysähtymiskäskyn; pysäytin on voitava vapauttaa ainoastaan asianmukaisella toiminnolla eikä vapautuminen saa käynnistää konetta uudelleen, vaan ainoastaan tehdä uudelleen käynnistäminen mahdolliseksi.
– –
1.2.6.            Energiansyötön häiriöt
Koneen energiansyötön keskeytyminen, jälleenkytkeminen keskeytyksen jälkeen tai millainen tahansa vaihteleminen ei saa johtaa vaaratilanteeseen.
Erityisesti:
–        kone ei saa lähteä käyntiin odottamattomasti,
–        koneen pysähtymiselle ei saa olla estettä, jos pysäytyskäsky on jo annettu,
–        mikään koneen liikkuva osa tai koneen varassa oleva kappale ei saa pudota, kaatua tai sinkoutua,
–        minkään liikkuvan osan automaattinen tai käsikäyttöinen pysäyttäminen ei saa estyä,
–        turvalaitteiden on pysyttävä täysin toimintakykyisinä.
1.2.7.            Ohjauspiirin häiriöt
Ohjauspiirin logiikkavirhe, häiriö tai vahingoittuminen ei saa johtaa vaaratilanteisiin.
Erityisesti:
–        kone ei saa lähteä käyntiin odottamattomasti,
–        koneen pysähtymiselle ei saa olla estettä, jos pysäytyskäsky on jo annettu,
–        mikään koneen liikkuva osa tai koneen varassa oleva kappale ei saa pudota, kaatua tai sinkoutua,
–        minkään liikkuvan osan automaattinen tai käsikäyttöinen pysäyttäminen ei saa estyä,
–        turvalaitteiden on pysyttävä täysin toimintakykyisinä.”
7        Saman liitteen 2 kohdassa, jonka otsikkona on ”Tiettyjä koneryhmiä koskevat olennaiset turvallisuus- ja terveysvaatimukset”, olevan 2.3 kohdan, jonka otsikkona on ”Puun ja vastaavien ainesten työstökoneet”, c alakohdassa säädetään seuraavaa:
”Koneen, jolla työstetään puuta tai fysikaalisilta ja teknisiltä ominaisuuksiltaan vastaavanlaisia aineksia, kuten korkkia, luuta, kovaa kumia tai kovaa muovia taikka muita samanlaisia kiinteitä aineksia, on täytettävä seuraavat olennaiset terveys- ja turvallisuusvaatimukset:
– –
c)      Koneessa on oltava automaattinen jarru, joka pysäyttää työkalun riittävän nopeasti, jos työkalua voidaan koskettaa sen pysähtymisen aikana.”
Saksan oikeus
8        Direktiivi 98/37 on pantu Saksan oikeudessa täytäntöön teknisten työvälineiden ja kulutustavaroiden turvallisuuden uudelleenjärjestämisestä 6.1.2004 annetun lain (Gesetz zur Neuordnung der Sicherheit von technischen Arbeitsmitteln und Verbraucherprodukten; BGBl. 2004 I, s. 2)
1 ja 16 §:llä.
9        Tämän lain 1§:n nojalla Saksan lainsäätäjä antoi 6.1.2004 lain teknisistä työvälineistä ja kulutustavaroista (laite- ja tuoteturvallisuuslaki – GPSG) (Gesetz über technische Arbeitsmittel und Verbraucherprodukte (Geräte- und Produktsicherheitsgesetz – GPSG);
BGBl. 2004 I, s. 2).
10      Teknisten työvälineiden ja kulutustavaroiden turvallisuuden uudelleenjärjestämisestä annetun lain 16 §:n nojalla Saksan lainsäätäjä yhtäältä muutti laiteturvallisuuslakia koskevaa 12.5.1993 annettua yhdeksättä asetusta (laitteista annettu asetus) (Neunte Verordnung zum Gerätesicherheitsgesetz; BGBl. 1993 I, s. 704) (asetus annettiin alun perin laiteturvallisuudesta ja laiteturvallisuudesta annettua lakia koskevien asetusten muuttamisesta 12.5.1993 annetun asetuksen (Verordnung zum Gerätesicherheitsgesetz und zur Änderung von Verordnungen zum Gerätesicherheitsgesetz; BGBl. 1993 I, s. 704) 1 §:n nojalla) ja toisaalta muutti mainitun yhdeksännen asetuksen nimen muotoon ”laite- ja tuoteturvallisuudesta annettua lakia koskeva yhdeksäs asetus (koneista annettu asetus
– 9. GSGV)” (Neunte Verordnung zum Geräte- und Produktsicherheitsgesetz (Maschinenverordnung –
9. GSGV)).
11      Koneista annetun asetuksen
– 9. GSGV 2 §:ssä säädetään seuraavaa:
”Koneita voidaan saattaa markkinoille vain, jos ne täyttävät [direktiivin 98/37] liitteessä I mainitut olennaiset turvallisuus- ja terveysvaatimukset ja jos ne eivät vaaranna henkilöiden turvallisuutta ja terveyttä tai kotieläinten tai tavaroiden turvallisuutta silloin, kun ne ovat asianmukaisesti asennettuja ja ylläpidettyjä ja kun niitä käytetään niille suunniteltuun tarkoitukseen.”
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
12      YH osti vuonna 2009 jälleenmyyjältä Widlin valmistaman puun työstämiseen tarkoitetun klapisirkkelin (jäljempänä pääasiassa kyseessä oleva sirkkeli).
13      Pääasiassa kyseessä olevaa sirkkeliä voitiin käyttää pöytä- ja laskutilassa. Siinä oli vihreä käynnistyspainike ja punainen pysäytinpainike (jäljempänä tavanomainen pysäytin), jotka molemmat sijaitsivat nostettavan lipakkeen alla, sekä punainen hätäpysäytinpainike, joka sijaitsi tämän lipakkeen yläpuolella (jäljempänä hätäpysäytin).
14      Sekä tavanomainen pysäytin että hätäpysäytin säätelivät sähköisen jarrun aktivointia, jotta pääasiassa kyseessä olevan
sirkkelin terä pysähtyisi noin kymmenen sekunnin jälkeen.
15      YH:lle sattui 14.12.2016 onnettomuus pääasiassa kyseessä olevan sirkkelin kanssa. Hän halusi vaihtaa sirkkelin toiminnan laskutilasta pöytätilaan ja pysäytti moottorin yhdellä näistä pysäyttimistä. Lastatessaan
katkaistuja halkoja kottikärryyn hän aktivoi tahattomasti yhden kyseisistä pysäyttimistä joko kerran vähintään neljän tai viiden sekunnin ajan tai useita kertoja peräkkäin yhteensä vähintään neljän tai viiden sekunnin ajan.
16      Tällaisen toiminnan seurauksena pääasiassa kyseessä olevan sirkkelin terän jarrutusvaikutus keskeytyi siten, että terä jatkoi pyörimistään äänettömästi noin 11 minuutin ajan hidastuen jatkuvasti pysähtymiseen asti.
17      YH käänsi pääasiassa kyseessä olevan sirkkelin terän suojuksen eteenpäin huomaamatta, että terä pyöri edelleen äänettömästi. Hänen vasen etusormensa osui tässä yhteydessä terään ja loukkaantui.
18      Tämän onnettomuuden jälkeen YH nosti Landgericht Deggendorfissa (Deggendorfin alueellinen alioikeus, Saksa) Widlia vastaan vahingonkorvauskanteen pääasiassa kyseessä olevan sirkkelin käytöstä hänelle aiheutuneen vakavan vahingon vuoksi.
19      Kyseisessä tuomioistuimessa käydyn menettelyn yhteydessä laadittiin asiantuntijalausunto. Asiantuntija totesi kyseisessä lausunnossa, että vaikka pääasiassa kyseessä olevan sirkkelin terän jarrutukselle oli ohjelmoitu 13 sekunnin aika, hätäpysäyttimen käyttö mahdollisti sen, että kyseinen terä pysäytettiin 8–9 sekunnissa. Hän totesi lisäksi, että jos hätäpysäytintä käytettiin uudelleen joko yhden kerran vähintään 4–5 sekunnin ajan tai useita kertoja peräkkäin yhteensä vähintään 4–5 sekunnin ajan, mainittu terä ei pysähtynyt ohjelmoituna jarrutusaikana vaan jatkoi pyörimistään noin 11 minuutin ajan.
20      Landgericht Deggendorf hylkäsi YH:n nostaman vahingonkorvauskanteen.
21      YH valitti tästä hylkäävästä päätöksestä Oberlandesgericht Müncheniin (osavaltion ylioikeus, München, Saksa), joka on ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin. Hän väittää lähinnä, että pääasiassa kyseessä oleva sirkkeli ei ole direktiivissä 98/37 säädettyjen turvallisuusvaatimusten mukainen.
22      Kyseinen tuomioistuin toteaa, että vaikka YH on myötävaikuttanut merkittävästi hänelle aiheutuneeseen vahinkoon, Widlin voitaisiin myös katsoa olevan vastuussa osasta tätä vahinkoa, jos pääasiassa kyseessä oleva sirkkeli ei täytä direktiivissä 98/37 säädettyjä turvallisuusvaatimuksia.
23      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo tältä osin, että pääasiassa kyseessä olevassa sirkkelissä on suunnitteluvirhe eikä se täytä direktiivin 98/37
3 artiklasta ja liitteestä I johtuvia turvallisuusvaatimuksia muun muassa sillä perusteella, että hätäpysäyttimen käyttäminen uudelleen joko yhden kerran pitkäkestoisesti tai useita kertoja peräkkäin aiheuttaa sen, että sirkkelinterä jää pyörimään hiljaisesti noin 11 minuutin ajan. Kyseinen tuomioistuin toteaa, että hätätilanteessa ei voida sulkea pois sitä, että paniikkitilassa oleva käyttäjä saattaa käyttää kyseistä pysäytintä yhden kerran pitkäkestoisesti tai useita kertoja peräkkäin, ja että tällaisessa tapauksessa kyseisen terän pysähtymisen olisi oltava varmaa, jotta turvallisuusvaatimuksia noudatettaisiin.
24      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on kuitenkin epävarma siitä, miten direktiivin 98/37 liitteessä I olevaa 1.2.4 kohtaa on tulkittava. Sen mukaan kyseisessä kohdassa olevaa lausetta, jonka mukaan, ”kun hätäpysäyttimen käyttö on päättynyt pysäytyskäskyn jälkeen, käskyn on pysyttävä voimassa hätäpysäyttimen lukituksella, kunnes se vapautetaan”, voitaisiin tulkita siten, että jos kyseistä pysäytintä käytetään uudelleen, jarrutusmääräyksen ei ole pysyttävä voimassa. Tällaisen tulkinnan mukaan pääasiassa kyseessä oleva sirkkeli täyttäisi direktiivin 98/37 mukaiset turvallisuusvaatimukset. Kyseinen tuomioistuin tiedustelee lisäksi, onko tällainen tietoinen tai tahaton menettely direktiivin 98/37 liitteessä I olevassa 1.2.4 kohdassa tarkoitettu ”asianmukainen toiminto” mainitun pysäyttimen vapauttamiseksi.
25      Tässä tilanteessa Oberlandesgericht München on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)      Onko [direktiivin 98/37] 3 artiklaa, luettuna yhdessä direktiivin liitteen I ja etenkin siinä olevien 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6 ja 1.2.7 kohdan sekä 2.3 kohdan c alakohdan kanssa, tulkittava siten, että klapisirkkelin hätäpysäytin täyttää niissä asetetut turvallisuusvaatimukset, jos pysäytyskäskyn antamisen jälkeen – tietoisella tai tahattomalla – joko toistuvalla tai pitkäkestoisella uudella hätäpysäyttimen käyttämisellä vähintään 4 tai 5 sekunnin ajan jarrutusvaikutus keskeytyy sillä seurauksella, että sirkkelinterä ei pysähdy vaan pyörii äänettömästi noin 11 minuutin ajan?
2)      a)      Onko [direktiivin 98/37] 3 artiklaa, luettuna yhdessä sen liitteessä I olevan 1.2.4 kohdan kanssa, tulkittava siten, että myös tahaton tai erehdyksessä tapahtuva pysäytyskäskyn antaminen (uudelleen) jarrutusaikana on kyseisessä säännöksessä tarkoitettua ’käyttöä’?
b)      Jos toisen kysymykseen a kohtaan vastataan myöntävästi, onko tällainen tahaton tai erehdyksessä tapahtuva käyttö [direktiivin 98/37] 3 artiklassa, luettuna yhdessä liitteessä I olevan 1.2.4 kohdan kanssa, tarkoitettu ’asianmukainen toiminto’ pysäyttimen vapauttamiseksi?
3)      a)      Onko [direktiivin 98/37] 3 artiklaa, luettuna yhdessä sen liitteessä I olevan 1.2.4 kohdan kanssa, tulkittava siten, että ainoastaan tietoinen ja tarkoituksellinen pysäytyskäskyn antaminen (uudelleen) on kyseisessä säännöksessä tarkoitettua ’käyttöä’?
b)      Jos kolmannen kysymykseen a kohtaan vastataan myöntävästi, onko tällainen tietoinen ja tarkoituksellinen käyttö [direktiivin 98/37] 3 artiklassa, luettuna yhdessä liitteessä I olevan 1.2.4 kohdan kanssa, tarkoitettu ’asianmukainen toiminto’ pysäyttimen vapauttamiseksi?”
Menettely unionin tuomioistuimessa
26      Unionin tuomioistuimen presidentin 3.3.2025 tekemällä päätöksellä ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle osoitettiin tietopyyntö yhtäältä sen selvittämiseksi, oliko direktiivin 98/37 säännökset saatettu osaksi Saksan oikeutta, kun otetaan huomioon, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa yksityisten välisessä oikeusriidassa kyseisen direktiivin säännöksillä ei sellaisinaan ilman niiden saattamista osaksi Saksan oikeutta voida luoda pääasian vastaajalle velvoitteita. Unionin tuomioistuin kehotti toisaalta kansallista tuomioistuinta täsmentämään, oliko YH käyttänyt onnettomuuden aikana tavanomaista pysäytintä vai hätäpysäytintä.
27      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin vastasi tähän tietopyyntöön 20.3.2025. Se totesi ensinnäkin, että direktiivin 98/37 säännökset oli saatettu osaksi Saksan oikeusjärjestystä koneista annetulla asetuksella – 9. GSGV, jonka 2 §:ssä säädetään, että koneita voidaan saattaa markkinoille vain, jos ne täyttävät direktiivin 98/37 liitteessä I mainitut olennaiset turvallisuus- ja terveysvaatimukset ja
jos ne eivät vaaranna henkilöiden turvallisuutta ja terveyttä tai kotieläinten tai tavaroiden turvallisuutta silloin, kun ne ovat asianmukaisesti asennettuja ja ylläpidettyjä ja kun niitä käytetään niille suunniteltuun tarkoitukseen. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin täsmensi toiseksi, että YH oli ilmoittanut Landgericht Deggendorfissa, että hän oli onnettomuuden sattuessa käyttänyt tavanomaista pysäytintä, kun taas ensin mainitussa tuomioistuimessa hän oli kertonut käyttäneensä hätäpysäytintä. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan ei kuitenkaan ole tarpeen osoittaa, kumpaa näistä pysäyttimistä oli käytetty, koska niiden molempien tarkoituksena oli varmistaa yksi ja sama pääasiassa kyseessä olevan terän jarrutustoiminto.
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
28      Kolmella kysymyksellään, joita on tarkasteltava yhdessä, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyrkii selvittämään, onko direktiivin 98/37
3 artiklaa ja kyseisen direktiivin liitteessä I olevia 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6 ja 1.2.7 kohtaa sekä 2.3 kohdan c alakohtaa tulkittava siten, että puuntyöstöön tarkoitetun klapisirkkelin tavanomainen pysäytin ja/tai hätäpysäytin täyttää niissä asetetut
turvallisuus- ja terveysvaatimukset, jos koneen pysäytyskäskyn antamisen jälkeen – tietoisella tai tahattomalla – joko toistuvalla tai pitkäkestoisella uudella kyseisen pysäyttimen käyttämisellä sirkkelin jarrutusvaikutus keskeytyy sillä seurauksella, että sirkkelinterä ei pysähdy vaan pyörii äänettömästi ja pysähtyy lopulta useiden minuuttien kuluttua.
29      Tältä osin on muistutettava, että direktiivillä 98/37 yhdenmukaistetaan unionin tasolla tyhjentävästi säännöt, jotka koskevat koneiden turvallisuutta koskevia olennaisia vaatimuksia ja sen varmentamista, että koneet ovat näiden vaatimusten mukaisia, ja säännöt, jotka koskevat niitä toimia, jotka jäsenvaltiot voivat toteuttaa näiden vaatimusten mukaisiksi oletettujen koneiden suhteen (ks. vastaavasti tuomio 17.4.2007, AGM-COS.MET, C‑470/03, EU:C:2007:213, 53 kohta).
30      Kyseisellä direktiivillä pyritään sen johdanto-osan toisen, kuudennen, seitsemännen ja yhdeksännen perustelukappaleen mukaan varmistamaan koneiden vapaa liikkuvuus sisämarkkinoilla ja täyttämään näitä koneita koskevat välttämättömät ja olennaiset turvallisuus- ja terveysvaatimukset korvaamalla vaatimustenmukaisuuden kansalliset varmentamis- ja todentamisjärjestelmät yhdenmukaistetulla järjestelmällä. Tätä varten erityisesti direktiivin 3 artiklassa ja direktiivin liitteessä I luetellaan olennaiset turvallisuus- ja terveysvaatimukset, jotka jäsenvaltioissa valmistettujen koneiden ja turvakomponenttien on täytettävä (tuomio 8.9.2005, Yonemoto, C‑40/04, EU:C:2005:519, 31 kohta ja tuomio 17.4.2007, AGM-COS.MET, C‑470/03, EU:C:2007:213, 52 kohta).
31      Näistä vaatimuksista on ensinnäkin todettava, että kyseisessä liitteessä olevassa 1.1.2 kohdassa esitetään turvallistamisen periaatteet, jotka koneiden ja niiden turvakomponenttien on täytettävä. Erityisesti on todettava, että tämän 1.1.2 kohdan a alakohdan mukaan kone on rakennettava niin, että se soveltuu käyttötarkoitukseensa ja että sitä voidaan käyttää, säätää ja huoltaa henkilöitä vaarantamatta, silloin kun edellä tarkoitetut toimet suoritetaan valmistajan tarkoittamalla tavalla. Tässä säännöksessä säädetään lisäksi, että toteutettavien toimenpiteiden tavoitteena on oltava jokaisen tapaturmavaaran poistaminen koneen koko ennakoitavana käyttöaikana, mukaan lukien koneen kokoonpano- ja purkamisvaiheet, myös niissä tapauksissa, joissa tapaturmavaara liittyy ennakoitaviin normaalista poikkeaviin tilanteisiin.
32      Lisäksi direktiivin 98/37 liitteessä I olevan 1.1.2 kohdan b alakohdassa säädetään, että valitessaan tarkoituksenmukaisimpia tapoja valmistajan on annetussa järjestyksessä ensinnäkin poistettava turvallisuudelle tai terveydelle aiheutuvat vaarat tai vähennettävä niitä ja sitten ryhdyttävä tarvittaviin suojatoimenpiteisiin sellaisten vaarojen osalta, joita ei ole voitu poistaa, ja lopuksi ilmoitettava koneen vastaanottajalle niistä vaaroista, jotka jäävät jäljelle käytetyistä suojatoimenpiteistä huolimatta, sekä ilmoitettava, onko jokin erikoiskoulutus tarpeen, samoin kuin määriteltävä henkilönsuojainten tarve.
33      Mainitussa liitteessä olevan 1.1.2 kohdan c alakohdassa esitetty periaate edellyttää lisäksi, että konetta suunnitellessaan ja rakentaessaan sekä sen käyttöohjeita laatiessaan kyseisen koneen valmistajan on otettava huomioon koneen tavanmukaisen käytön lisäksi myös muu käyttö, jota perustellusti voidaan odottaa.
34      Toiseksi samassa liitteessä olevassa 1.2.1 kohdassa säädetään, että hallintajärjestelmät on suunniteltava ja rakennettava siten, että ne ovat turvallisia ja luotettavia, jotta vältetään vaaratilanteet, ja erityisesti siten, että virheelliset refleksit eivät johda vaaratilanteisiin, kun taas samassa liitteessä olevassa 1.2.2 kohdassa säädetään muun muassa, että hallintalaitteiden on oltava siten suunnitellut, että niiden liike vastaa niiden vaikutusta.
35      Kolmanneksi direktiivin 98/37 saman liitteen 1.2.4 kohdassa edellytetään, että jokaisessa koneessa on oltava hallintalaite, jolla se voidaan turvallisesti pysäyttää kokonaan, eli tavanomainen pysäytin, ja jollei tietyistä poikkeuksista, joilla ei ole merkitystä pääasian ratkaisun kannalta, muuta johdu, yksi tai useampia hätäpysäyttimiä, joiden avulla vaara tai vaaran uhka voidaan torjua.
36      Tavanomaisesta pysäyttimestä on ensinnäkin todettava, että mainitussa 1.2.4 kohdassa säädetään, että tällä pysäyttimellä on vaaran laadun mukaan voitava pysäyttää yksi tai kaikki koneen liikkuvat osat siten, että kyseinen kone on turvallisessa tilassa. Koneen pysäyttimen toiminnan on lisäksi oltava ensisijainen käynnistimen toimintaan nähden. Kun kyseinen kone tai sen vaaralliset osat ovat pysähtyneet, käyttöenergian syötön asianomaisiin toimilaitteisiin on katkettava.
37      Hätäpysäyttimestä säädetään toisaalta kyseisessä 1.2.4 kohdassa, että kyseisen pysäyttimen on oltava varustettu selvästi tunnistettavalla ja hyvin näkyvällä hallintalaitteella, joka on nopeasti tavoitettavissa. Lisäksi sen on pysäytettävä vaarallinen prosessi mahdollisimman nopeasti aiheuttamatta uusia vaaratekijöitä ja tarvittaessa aiheutettava tai sallittava aiheuttaa tiettyjä turvatoimintoja.
38      Samassa 1.2.4 kohdassa täsmennetään lisäksi, että ”kun hätäpysäyttimen käyttö on päättynyt pysäytyskäskyn jälkeen, käskyn on pysyttävä voimassa hätäpysäyttimen lukituksella, kunnes se vapautetaan” ja että tällaisen lukituksen on oltava mahdollinen ainoastaan, jos tämä tuottaa pysähtymiskäskyn. Lisäksi pysäytin on voitava vapauttaa ainoastaan asianmukaisella toiminnolla eikä vapautuminen saa käynnistää konetta uudelleen, vaan sen tulee ainoastaan tehdä uudelleen käynnistäminen mahdolliseksi.
39      Tästä seuraa, että hätäpysäyttimen käyttämisen on johdettava pysäytyskäskyyn, jonka on pysyttävä voimassa mainitun pysäyttimen lukituksella. Hätäpysäyttimen käytön lopettaminen ei siis saa johtaa pysäyttimen vapauttamiseen, vaan tällainen vapauttaminen on voitava saada aikaan ainoastaan asianmukaisella toiminnolla.
Direktiivin 98/37 liitteessä I olevassa 1.2.4 kohdassa tarkoitetulla käsitteellä ”asianmukainen toiminto” on näin ollen ymmärrettävä tarkoitettavan täsmällistä ja saman pysäyttimen käyttämisestä erillistä toimintaa, jonka tarkoituksena on nimenomaisesti sen vapauttaminen.
40      Lisäksi on korostettava, että hätäpysäyttimen vapauttaminen tällaisella asianmukaisella toiminnolla ei saa missään tapauksessa käynnistää kyseistä konetta uudelleen. Koneen käynnistämisen uudelleen on nimittäin oltava mahdollista ainoastaan käyttämällä tämän jälkeen muuta hallintalaitetta.
41      Neljänneksi direktiivin 98/37 liitteessä I olevissa 1.2.6 ja 1.2.7 kohdassa säädetään, että mikään ohjauspiirin logiikkavirhe tai energiasyötön häiriö ei saa johtaa vaaratilanteisiin eikä estää kyseisen koneen pysähtymistä, jos pysäytyskäsky on jo annettu.
42      Viidenneksi ja viimeiseksi on todettava, että kyseisessä liitteessä olevassa 2.3 kohdassa säädetään lisävaatimuksista pääasiassa kyseessä olevan sirkkelin kaltaisille puuntyöstökoneille.
43      Tällaisten koneiden jarrutuksen osalta direktiivin 98/37 liitteessä I olevan 2.3 kohdan c alakohdassa säädetään, että koneessa on oltava automaattinen jarru, joka pysäyttää sen osan riittävän nopeasti, jos tätä osaa voidaan koskettaa sen pysähtymisen aikana.
44      Tällainen vaatimus on täydentävä turvallisuustoimi puuntyöstökoneita varten, ja sillä pyritään varmistamaan, että turvallisuus- ja terveysvaatimukset täyttyvät muun muassa pysäyttämällä puuntyöstökoneen osa – esimerkiksi terä, laikka tai muu sellainen – riittävän nopeasti, jotta estetään vaara siitä, että kyseiseen osaan kosketaan vahingossa sen pysähtymisen aikana.
45      Nyt käsiteltävässä asiassa ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että YH on pysäytyskäskyn antamisen jälkeen tahattomasti käyttänyt hätäpysäytintä tai tavanomaista pysäytintä joko yhden kerran pitkäkestoisesti tai useita kertoja peräkkäin, mikä on aiheuttanut sen, että jarrutusvaikutus on keskeytynyt ja pääasiassa kyseessä olevan sirkkelin terä on jäänyt pyörimään hiljaisesti.
46      Vaikka oletettaisiin, että hätäpysäytin voitaisiin vapauttaa kyseisen koneen käyttöohjeen mukaisesti siten, että tätä pysäytintä käytetään joko yhden kerran pitkäkestoisesti tai useita kertoja peräkkäin, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tarkistettava, tämä vapauttaminen ei kuitenkaan missään tapauksessa saa käynnistää konetta uudelleen vaan saa ainoastaan tehdä uudelleen käynnistämisen mahdolliseksi, kuten direktiivin 98/37 liitteessä I olevassa 1.2.4 kohdassa nimenomaisesti säädetään ja kuten tämän tuomion 38 kohdassa muistutetaan.
47      Näin ollen se, että tämän tuomion 45 kohdassa kuvattujen tietoisten tai tahattomien toimien seurauksena on jarrutusvaikutuksen keskeytyminen ja pääasiassa kyseessä olevan sirkkelin terän pyörimisen jatkuminen äänettömästi, vaikuttaa direktiivin 98/37 liitteessä I olevan 1.2.4 kohdassa säädetyn vaatimuksen vastaiselta eikä voi täten olla ”asianmukainen toiminto” hätäpysäyttimen vapauttamiseksi mainitussa 1.2.4 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.
48      Sama päätelmä pätee soveltuvin osin siinä tapauksessa, että YH olisi käyttänyt tavanomaista pysäytintä joko yhden kerran pitkäkestoisesti tai useita kertoja peräkkäin. Vaikka tavanomaisen pysäyttimen ja hätäpysäyttimen olennaisissa turvallisuus- ja terveysvaatimuksissa on tiettyjä eroja, niihin sovelletaan kuitenkin asiallisesti samoja turvallistamisen periaatteita ja niillä on sama olennainen tehtävä eli kyseisen koneen pysäyttäminen saattamalla se turvalliseen tilaan. Näin ollen tavanomaisen pysäyttimen käyttäminen joko yhden kerran pitkäkestoisesti tai useita kertoja peräkkäin ei saa missään tapauksessa johtaa siihen, että pysäytyskäsky, joka kyseisen hallintalaitteen on tarkoitus antaa, keskeytyy, eikä täten siihen, että kyseessä oleva klapisirkkeli voi jatkaa toimintaansa useiden minuuttien ajan.
49      Tällainen seuraus vaikuttaa lisäksi olevan ristiriidassa sekä direktiivin 98/37 liitteessä I olevassa 1.1.2 kohdassa esitettyjen niiden turvallistamisen periaatteiden kanssa, jotka koneiden ja niiden turvakomponenttien on täytettävä, että niiden kyseisen liitteen 1.2.1, 1.2.2, 1.2.6 ja 1.2.7 kohdasta sekä 2.3 kohdan c alakohdasta johtuvien turvallisuus- ja terveysvaatimusten kanssa, joista muistutetaan tämän tuomion 31–34 ja 41–44 kohdassa, koska mainittu seuraus altistaa kyseistä konetta käyttävät henkilöt heidän turvallisuuteensa ja terveyteensä kohdistuvalle suuremmalle vaaralle. Kuten ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin nimittäin korostaa, on täysin mahdollista, että pyrkiessään pysäyttämään koneen niin nopeasti kuin mahdollista konetta käyttävä henkilö käyttää paniikkitilassa koneen tavanomaista pysäytintä tai hätäpysäytintä joko yhden kerran pitkäkestoisesti tai useita kertoja peräkkäin. Koska nämä pysäyttimet sallivat tällaisissa olosuhteissa sen, että koneen terä jatkaa pyörimistään äänettömästi useiden minuuttien ajan sen sijaan, että niillä pysäytettäisiin terä riittävän nopeasti, ne ovat täten edellä mainittujen vaatimusten muodostaman kokonaisuuden vastaisia.
50      Edellä esitetyn perusteella ennakkoratkaisukysymyksiin on vastattava, että direktiivin 98/37
3 artiklaa ja kyseisen direktiivin liitteessä I olevia 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6 ja 1.2.7 kohtaa sekä 2.3 kohdan c alakohtaa on tulkittava siten, että puuntyöstöön tarkoitetun klapisirkkelin tavanomainen pysäytin ja/tai hätäpysäytin ei täytä niissä asetettuja
turvallisuus- ja terveysvaatimuksia, jos koneen pysäytyskäskyn antamisen jälkeen – tietoisella tai tahattomalla – joko toistuvalla tai pitkäkestoisella uudella kyseisen pysäyttimen käyttämisellä sirkkelin jarrutusvaikutus keskeytyy sillä seurauksella, että sirkkelinterä ei pysähdy vaan pyörii äänettömästi ja pysähtyy
lopulta useiden minuuttien kulututtua.
Oikeudenkäyntikulut
51      Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (yhdeksäs jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
Koneita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 22.6.1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/37/EY 3 artiklaa ja direktiivin liitteessä I olevia 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6 ja 1.2.7 kohtaa sekä 2.3 kohdan c alakohtaa
on tulkittava siten, että
puuntyöstöön tarkoitetun klapisirkkelin tavanomainen pysäytin ja/tai hätäpysäytin ei täytä niissä asetettuja turvallisuus- ja terveysvaatimuksia, jos koneen pysäytyskäskyn antamisen jälkeen – tietoisella tai tahattomalla – joko toistuvalla tai pitkäkestoisella uudella kyseisen pysäyttimen käyttämisellä sirkkelin jarrutusvaikutus keskeytyy sillä seurauksella, että sirkkelinterä ei pysähdy vaan pyörii äänettömästi ja pysähtyy lopulta useiden minuuttien kulututtua.
Allekirjoitukset
*      Oikeudenkäyntikieli: saksa.