62023CJ0228_RES
C‑228/23. sz. ügy
Association AFAÏA
kontra
Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)
(a Conseil d’État [Franciaország] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
A Bíróság ítélete (első tanács), 2024. október 4.
„Előzetes döntéshozatal – Mezőgazdaság – Ökológiai termelés és az ökológiai termékek címkézése – (EU) 2018/848 rendelet – Bizonyos termékek és anyagok ökológiai termelésben való használata és e termékek és anyagok jegyzéke – Eltérés – (EU) 2021/1165 végrehajtási rendelet – II. melléklet – Az »iparszerű gazdálkodás« és a »földterület nélküli állattartás« fogalma – Fogyasztói bizalom – Állatjóllét – A környezet és az éghajlat tiszteletben tartása – Szempontok”
Mezőgazdaság – Közös agrárpolitika – Ökológiai termelés és az ökológiai termékek címkézése – 2018/848 rendelet – Termékek és anyagok ökológiai termelésben való felhasználásának engedélyezése – Trágyák, talajjavító és tápanyag‑utánpótló szerek – Az iparszerű gazdálkodásból származó trágyák felhasználásának tilalma – Terjedelem – Iparszerű gazdálkodás – Fogalom – Földterület nélküli állattartás – Fogalom
(2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 12. és 24. cikk, (1) bekezdés, b) pont és II. melléklet, 1. rész; 2021/1165 bizottsági rendelet, II. melléklet)
(lásd 35., 45., 46., 48., 49., 53., 54., 56–59., 61., 66., 67., 70. pont és a rendelkező rész 1. pontja)
Mezőgazdaság – Közös agrárpolitika – Ökológiai termelés és az ökológiai termékek címkézése – 2018/848 rendelet – Termékek és anyagok ökológiai termelésben való felhasználásának engedélyezése – Trágyák, talajjavító és tápanyag‑utánpótló szerek – Az iparszerű gazdálkodásból származó trágyák felhasználásának tilalma – Ketrecben tartott állatból származó, valamint az állatok számára vonatkozó küszöbértékeket meghaladó számban rúd‑ vagy rácspadozatú rendszerben tartott állatból származó trágyák felhasználását tiltó nemzeti szabályozás – Megengedhetőség – Feltételek
(2021/1165 bizottsági rendelet, II. melléklet; 2011/92 európai parlamenti és tanácsi irányelv, 4. cikk, és I. melléklet, 17. pont)
(lásd: 73., 74., 79–81. pont és a rendelkező rész 2. pontja)
Összefoglalás
A Conseil d’État (államtanács, Franciaország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme alapján eljárva a Bíróság pontosítja az iparszerű gazdálkodásból származó trágyák, talajjavító és tápanyag‑utánpótló szerek ökológiai gazdálkodásban történő használata – 2018/848 rendelet (
1
) végrehajtása céljából elfogadott 2021/1165 végrehajtási rendelet (
2
) II. mellékletében előírt –tilalmának terjedelmét.
Az ökológiai termelésre használt talaj trágyázását illetően, e rendeletek eltérés útján és kizárólag a szükséges mértékben engedélyezik bizonyos, nem ökológiai termelésből származó termékek és anyagok használatát, feltéve hogy azok nem „iparszerű gazdálkodásból” származnak. (
3
)
2020‑ban egy francia közigazgatási szervezet, az Institut national de l’origine et de la qualité (országos eredet‑ és minőségvizsgáló intézet, a továbbiakban: INAO) módosította az ökológiai gazdálkodásra vonatkozó uniós szabályozás értelmezésére vonatkozó útmutatóját, többek között annak érdekében, hogy értelmezze az „iparszerű gazdálkodásból származó” állati eredetű trágyák és talajjavító szerek ökológiai földeken történő felhasználására vonatkozó tilalmat. Tágan értelmezte azt, mint amely kizárja az érintett állatok férőhelyszámára vonatkozó bizonyos küszöbértékeket meghaladó, rúd‑ vagy rácspadozatú rendszerben vagy ketrecben tartott állatból származó trágyákat.
A kérdést előterjesztő bíróság előtt az AFAÏA, szakmai szervezet, amelynek célja a szervestrágya‑termelők érdekeinek védelme, azon határozat megsemmisítését kérte, amellyel az INAO elutasította az útmutató módosítása iránti kérelmét. Álláspontja szerint a szóban forgó tilalmat meghatározó kritérium a földhasználathoz kapcsolódik, így az „iparszerű gazdálkodás” fogalma csak a „földterület nélküli” állattartás fogalmának felelhet meg, és a földterületek kezelését nem végző állattartó gazdaságokat jelölheti.
Az ökológiai gazdálkodásban felhasználható trágyák eredetére vonatkozó e kérdéssel szembesülve a kérdést előterjesztő bíróság az „iparszerű gazdálkodás” fogalmával kapcsolatban tesz fel kérdést a Bíróságnak, és arra keresi a választ, hogy milyen terjedelmű a 2021/1165 végrehajtási rendelet II. mellékletében előírt eltérés.
A Bíróság álláspontja
Először is, ami az „iparszerű” és a „földterület nélküli” állattartás fogalmának egyenértékűségét illeti, a Bíróság megállapítja, hogy bár mindkettő a termelési folyamatok gépesítésére, valamint a termelés tömeges jellegére utal, nem ugyanaz a jelentésük.
Szokásos jelentése szerint ugyanis az „iparszerű” vagy az „intenzív” kifejezés a nagyüzemi állattartás egyik formájára utal, amely e tevékenység eredményének az optimalizálására irányul, többek között a mezőgazdasági üzemek állatsűrűségének növelésével vagy a közvetlen környezet többé‑kevésbé erőteljes, elkülönítéssel megvalósuló megszüntetésével. Az iparszerű gazdálkodás jellemzően komoly beruházást, dúsított takarmányok és antibiotikumok megelőző jellegű használatát igényli. Jelentős környezetszennyezéssel járhat. Egyébiránt az állatjóllét különös védelme általában nem szükségszerűen prioritása.
Ezzel szemben az általános nyelvhasználat szerint a „földterület nélküli” állattartás az „iparszerű” vagy az „intenzív” állattartásnak felel meg, amelyben a takarmány lényegében vagy teljes egészében nem az állattartás helye szerinti gazdaságból származik.
Ebből következik, hogy az „iparszerű” gazdálkodás fogalma lényegesen tágabb, mint a „földterület nélküli” állattartásé, ennélfogva e fogalmakat eltérő fogalmaknak kell tekinteni.
Ami a 2021/1165 rendelet II. mellékletének értelmezése céljából figyelembe veendő fogalmat, és ennélfogva a szóban forgó tilalom terjedelmét illeti, a Bíróság megállapítja, hogy a tilalom valamennyi „iparszerű” gazdálkodásra, nem pedig kizárólag a „földterület nélküli” állattartásra vonatkozik.
A Bíróság e melléklet általános céljára hivatkozva emlékeztet egyrészt arra, hogy az ott előírt eltérési engedélyt szigorúan kell értelmezni, ami azzal jár, hogy az ezen engedély vonatkozásában megállapított korlátokat – azaz többek között, hogy a felhasznált készítmények „iparszerű gazdálkodásból nem származhat[nak]” – ezzel szemben tágan kell értelmezni.
Márpedig azon értelmezés, amely szerint az „iparszerű” gazdálkodás fogalma kizárólag a „földterület nélküli” állattartás fogalmának felel meg, ahhoz vezet, hogy a „földterület nélkülitől” eltérő „iparszerű” gazdálkodásból származó trágya alkalmazása engedélyezett az ökológiai termelésben. Ezen értelmezést követve tágan kell tehát értelmezni az említett eltérés hatályát, az említett elvvel ellentétben.
Másrészt azon érvet illetően, amely szerint a szóban forgó tilalom indoka kizárólag a földhasználathoz kapcsolódik, a Bíróság pontosítja, hogy az ökológiai termelést jellemző átfogó megközelítésnek megfelelően az állattartás kapcsolódik a földterülethez. Mindazonáltal ez csak azzal jár, hogy a „földterület nélküli” állattartás nem összeegyeztethető az ökológiai termeléssel, ennélfogva ennek keretében egyszerűen tilos.
Az ökológiai gazdálkodás továbbá az állatok immunrendszerét erősítő állattartási gyakorlatok alkalmazásán is nyugszik, ideértve a rendszeres járatást, valamint a szabad térhez jutást is. Ezenkívül a 2018/848 rendelet tiltja a géntechnológiával módosított szervezeteket a takarmányokban, és jelentősen korlátozza a növényvédő szerek használatát.
Ennélfogva nem állítható, hogy az ökológiai termelést csak bizonyos földterület‑kezelés jellemzi, és következésképpen, hogy a szóban forgó tilalom indoka kizárólag a földhasználathoz kapcsolódik. E termelési mód a gazdaságirányítást és az élelmiszer‑termelést is magában foglaló összetett rendszer, amely ötvözi a legjobb környezetvédelmi és éghajlatvédelmi gyakorlatokat, a magas szintű biológiai sokféleség biztosítását, a természeti erőforrások megőrzését, valamint a magas szintű állatjólléti normák és az olyan magas szintű termelési szabályok alkalmazását, amelyek megfelelnek a természetes anyagok és eljárások használatával előállított termékek iránti növekvő fogyasztói keresletnek. Különösen kapcsolódik hatékony termelési módszerekhez, és különösen az állatok tartási körülményeihez, mind a mozgásuk szabadsága és a kültéri területekhez való hozzáférés, mind pedig az állománysűrűség tekintetében.
E követelményekre tekintettel nem fogadható el, hogy ökológiai termelésben felhasznált trágyaként engedélyezett az „iparszerű” vagy az „intenzív” állattartásból származó trágya.
Ezt az értelmezést megerősítik a 2018/848 rendelet célkitűzései, mint például a környezet, az állatjóllét és a fogyasztói bizalom védelme. Ugyanis az olyan eltérés, amely tág értelemben engedélyezi az intenzív állattartásból származó termékek használatát, nyilvánvalóan sértené e célokat, és ellentétes lenne a koherencia követelményével, valamint magának az ökológiai termelésnek az alapját képező etikai és környezetvédelmi elvekkel.
Így a fogyasztók jogos elvárásai, amelyek szerint az Unió ökológiai logójával ellátott termékeket ténylegesen a legmagasabb szintű, különösen a környezetvédelemre és az állatjóllétre vonatkozó szabványok tiszteletben tartásával állították elő, akkor biztosítottak, ha az ökológiai termelésben felhasznált trágyák ökológiai forrásból származnak, ha pedig ezekből nem áll rendelkezésre elegendő, és csak ebben az esetben, ha nem ökológiai trágyákat használnak, az utóbbiak nem származnak azonban iparszerű gazdálkodásból.
Másodszor a Bíróság megállapítja, hogy az uniós jog jelenlegi állása szerint az annak meghatározása érdekében figyelembe veendő kritériumok, hogy valamely állattartás a 2021/1165 végrehajtási rendelet II. melléklete szerint „iparszerű”‑e, nem képezik általános harmonizációs intézkedések tárgyát. Mindazonáltal pontosítja, hogy az uniós joggal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely szerint az „iparszerű gazdálkodásból származó” állati eredetű trágyák és talajjavító szerek ökológiai földeken történő felhasználására vonatkozó tilalom a KHV‑irányelv (
4
) I. mellékletében meghatározott küszöbértékeket meghaladó számban rúd‑ vagy rácspadozatú rendszerben tartott állatból származó, illetve az ugyanezen küszöbértékeket meghaladó számban ketrecben tartott állatból származó trágyák használatára is vonatkozik. E minősítés érdekében olyan valószínűsítő körülményekre kell azonban alapítani, amelyek legalábbis az állatjóllét megőrzésére, a biológiai sokféleség tiszteletben tartására, valamint a környezet‑ és éghajlatvédelemre vonatkoznak.
(
1
)	Az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek jelöléséről, valamint a 834/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. május 30‑i (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2018. L 150., 1. o.; helyesbítések: HL 2018. L 260., 25. o.; HL 2018. L 270., 37. o.; HL 2019. L 305., 59. o.; HL 2021. L 7., 53. o.; HL 2021. L 204., 47. o.).
(
2
)	A bizonyos termékek és anyagok ökológiai termelésben való használatának engedélyezéséről és ezek jegyzékének összeállításáról szóló, 2021. július 15‑i (EU) 2021/1165 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2021. L 253., 13. o.).
(
3
)	A 2018/848 rendelet I. részének 1.9.3. pontja szerint, ha a talajművelési módszerek és az ökológiai termelésből származó állati szerves trágya alkalmazása nem teszi lehetővé a növények tápanyagigényének kielégítését, kizárólag a 2018/848 rendelet 24. cikke alapján az ökológiai termelésben való felhasználásra engedélyezett trágya és talajjavító szerek használhatók, és csakis a szükséges mértékben. A Bizottság által az ezen 24. cikk alapján engedélyezett trágya, talajjavító és tápanyag‑utánpótló szerek képezik a 2021/1165 végrehajtási rendelet II. mellékletének tárgyát, amely a harmadik bekezdésében pontosítja, hogy az ökológiai termelésben tilos az „[iparszerű] gazdálkodásból származ[ás]” az olyan termékek esetében, mint az istállótrágya és a folyékony állati ürülék.
(
4
)	A 2014. április 16‑i 2014/52/EU európai parlamenti és tanács irányelvvel (HL 2014. L 124., 1. o.) módosított, az egyes köz‑ és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2011. december 13‑i 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2012. L 26., 1. o.).