62005CC0457
J. MAZÁK
FŐTANÁCSNOK INDÍTVÁNYA
Az ismertetés napja: 2007. június 14. (
1
)
C-457/05. sz. ügy
Schutzverband der Spirituosen-Industrie eV
kontra
Diageo Deutschland GmbH
„Áruk szabad mozgása — 75/106/EGK irányelv — Tagállami jogszabályok közelítése — Előrecsomagolt folyadékok — Térfogat szerinti kiszerelés — Az 5. cikk (3) bekezdésének b) és d) pontja — Baileys Minis — 0,071 literes névleges térfogatú előrecsomagolt termékek forgalomba hozatala”
1.
A jelen előzetes döntéshozatal iránti kérelemben a Landgericht Wiesbaden (Regionális Bíróság, Wiesbaden) (Németország) az egyes előrecsomagolt folyadékok térfogat szerinti kiszerelésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. december 19-i 75/106/EGK tanácsi irányelv (a továbbiakban: 75/106 irányelv vagy irányelv) 5. cikke (3) bekezdésének d) pontjával és III. mellékletének 4. pontjával összefüggésben értelmezett 5. cikke (3) bekezdése b) pontjának az értelmezését kéri. (
2
) A jelen ügy különösen a „Baileys Minis” nevű Baileys ital Németországban való, 0,071 literes térfogatú kis üveges forgalomba hozatalához kapcsolódik.
I – Jogi háttér
A – A közösségi szabályozás
2.
A 75/106 irányelvet számos alkalommal módosították. (
3
) Az 1. cikk előírja, hogy az irányelv a III. mellékletben felsorolt, 5 ml–10 l-es, térfogatban mért, egyedi kiszerelésben értékesítésre kerülő, előrecsomagolt folyékony termékekre vonatkozik.
3.
Az irányelv első preambulumbekezdése így szól: „a legtöbb tagállamban az előrecsomagolt folyadékok értékesítési célú kiszerelésének feltételeit tagállamonként eltérő, kötelező erejű jogszabályok határozzák meg, ami akadályozza ezen előrecsomagolt termékek kereskedelmét; […] ennek megfelelően ezeket a jogszabályokat közelíteni kell”.
4.
Az irányelv negyedik preambulumbekezdése így szól: „a lehető legkisebbre kell csökkenteni egy adott termék esetében az egymáshoz túl közel eső térfogatértékek számát, amelyek közelségük következtében alkalmasak a fogyasztók megtévesztésére; […] tekintve, hogy a Közösségen belül az előrecsomagolt italokból rendkívül nagy készletek találhatók, ez a csökkentés csak fokozatosan kivitelezhető”.
5.
A 75/106 irányelv hatodik preambulumbekezdése így szól: „mivel a nemzeti jogszabályokban a mennyiség meghatározására szolgáló módszerek gyors megváltoztatása, új ellenőrző rendszerek bevezetése, valamint egy új mérési rendszer elfogadása egyes tagállamok számára nehézségeket jelentene, ezért e tagállamok számára átmeneti időszakot kell biztosítani; […] ugyanakkor egy ilyen rendelkezés nem jelenthet további akadályt az érintett termékek Közösségen belüli kereskedelmére, és nem sértheti az irányelv végrehajtását a többi tagállamban”.
6.
A 75/106 irányelv 5. cikkének módosított és a jelen ügy szempontjából lényeges szövege előírja:
„(1)   A tagállamok a térfogat megállapításával, annak ellenőrzésére használt módszerekkel, illetve a III. melléklet I. oszlopában szereplő névleges térfogattal kapcsolatos okokra való hivatkozással nem tagadhatják meg, nem tilthatják és nem korlátozhatják az olyan előrecsomagolt termékek forgalomba hozatalát, amelyek eleget tesznek az ezen irányelvben foglalt követelményeknek.
[…]
b)
[…] A III. melléklet 4. pontjában felsorolt termékeket tartalmazó előrecsomagolt termékek 1991. december 31-ét követően csak abban az esetben hozhatók forgalomba, ha névleges térfogatuk szerepel az említett melléklet I. oszlopában. […]
d)
A b) ponttól függetlenül, a III. melléklet 4. pontjában szereplő, 0,071 literes térfogatú termékek Írországban és az Egyesült Királyságban forgalomba hozhatók.” (
4
)
7.
Végezetül a 75/106 irányelv III. mellékletének 4. pontjában „(A 22.08 KVT-szám alá nem tartozó) szeszek; likőrök és más szeszes italok; italgyártáshoz használt összetett alkoholtartalmú készítmények (»kivonatkoncentrátumok«) (22.09 KVT-szám)” alatt felsorolt termékek esetében az I. oszlopban, literben a következő, véglegesen engedélyezett névleges térfogatokat írja elő: 0,02 l – 0,03 l – 0,04 l – 0,05 l – 0,10 l – 0,20 l – 0,35 l – 0,50 l – 0,70 l – 1 l – 1,125 l – 1,5 l – 2 l – 2,5 l – 3 l – 4,5 l – 5 l – 10 l.
II – Az eljárási és ténybeli háttér, valamint az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
8.
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések a Landgericht Wiesbaden előtt, a Schutzverband der Spirituosen-Industrie e.V. (a továbbiakban: Schutzverband), valamint a Diageo Deutschland GmbH (a továbbiakban: Diageo) között folyó, tisztességtelen versenyre vonatkozó eljárás keretében merültek fel.
9.
A Schutzverband olyan, a szeszesipari vállalkozásokból és egyesületekből álló egyesület, amelynek az a célja, hogy ügyeljen a szeszesital ágazatban a megfelelő szabályozás alkalmazására és szükség esetén a tiszteletben tartására Németországban.
10.
A Diageo a Diageo North America Inc. italgyártó németországi leányvállalata. A Diageo Németországban többek között sört, whiskey-t, gint és vodkát forgalmaz különböző márkanevek alatt.
11.
A Diageo 2004. október hónapjától forgalmazza Németországban a „Baileys” nevű italt 0,071 literes névleges térfogatú, kis üveges formában „Baileys Minis” elnevezéssel (a továbbiakban: termék). A Baileyst whiskey-ből, gabonaszeszből, cukorból és tejszínből állítják elő, és 17%-os alkoholtartalommal rendelkezik. A Diageo Baileys termékeit Írországban állítják elő és palackozzák. (
5
)
12.
A kérdést előterjesztő bíróság megjegyzi, hogy a Baileys Minist 2003 szeptembere óta Franciaországban és Hollandiában, valamint 2004 júniusától Belgiumban árulták, hasonló ismert panasz nélkül. (
6
)
13.
A felek között felmerült vita arra vonatkozik, hogy a termék (azaz annak a 0,071 literes csomagolásban történő) forgalomba hozatala megengedett-e Németországban.
14.
A kérdést előterjesztő bíróság szerint a Baileys Minis termék a 75/106 irányelv III. mellékletének 4. pontja hatálya alá tartozik. Álláspontja szerint, mivel a III. melléklet 4. pontjában felsorolt minden termék, amelynek névleges térfogata a 0,05 liter és a 10 liter közé esik, (
7
) csak a III. melléklet I. oszlopában felsorolt térfogatnak megfelelő méretben hozható forgalomba, a 0,071 literes csomagolási méret elviekben nem megengedett.
15.
A 75/106 irányelv 5. cikke (3) bekezdésének d) pontjában meghatározott kivétel értelmében azonban a III. melléklet 4. pontjában felsorolt termékek Írországban és az Egyesült Királyságban 0,071 literes csomagolásban is forgalomba hozhatók.
16.
Erre tekintettel a Landgericht Wiesbaden (10. polgári tanács) az eljárás felfüggesztéséről határozott, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjesztette a Bíróság elé:
„1)
Úgy kell-e értelmezni a legutóbb a 2003. szeptember 23-i csatlakozási okmánnyal […] módosított, az egyes előrecsomagolt folyadékok térfogat szerinti kiszerelésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. december 19-i 75/106/EGK tanácsi irányelv […] 5. cikke (3) bekezdésének d) pontjával és ezen irányelv III. mellékletének 4. pontjával összefüggésben értelmezett 5. cikke (3) bekezdése b) pontja második albekezdésének utolsó mondatát, hogy a 0,071 literes térfogatú csomagolásban Írországban vagy az Egyesült Királyságban jogszerűen előállított és/vagy forgalomba hozott termékek az Európai Közösségek összes többi tagállamában is forgalomba hozhatók?
2)
Ha az első kérdésre adott válasz nemleges: összhangban áll-e a 75/106/EGK irányelv 5. cikke (3) bekezdésének d) pontjával és ezen irányelv III. mellékletének 4. pontjával összefüggésben értelmezett 5. cikke (3) bekezdése b) pontja második albekezdésének utolsó mondata az EK 28. és EK 30. cikk szerinti áruk szabad mozgásának elvével?”
17.
A Schutzverband, a Diageo, a görög és a belga kormány, a Tanács és a Bizottság írásbeli észrevételt tettek. E felek mellett, a belga kormánytól eltekintve, a francia kormány jelent meg a 2007. március 15-én tartott tárgyaláson.
III – Elemzés
A – A felek fő észrevételei
18.
A Schutzverband lényegében azt állítja, hogy az első kérdésre nemleges választ kell adni. Ez a 75/106 irányelv 5. cikke (3) bekezdése b) pontja második albekezdésének utolsó mondata, valamint az 5. cikke (3) bekezdésének d) pontja között fennálló „főszabály/kivétel” összefüggésből, valamint e rendelkezések szelleméből és céljából következik. A főszabály értelmében a III. melléklet 4. pontjában felsorolt termékek harmonizációja teljes, a kivétel alapján azonban kizárólag Írország és az Egyesült Királyság tartozik az 5. cikk (3) bekezdésének d) pontjában meghatározott mentesség körébe. Emellett a legutóbbi kivétel „[a] b) ponttól függetlenül” alkalmazandó.
19.
A második kérdéssel összefüggésben a Schutzverband azzal érvel, hogy arra igenlő választ kell adni, mivel az irányelv 5. cikke (3) bekezdésének b) pontjában foglalt forgalmazási tilalom a fogyasztók védelmére tekintettel megalapozott. A harmonizációs intézkedések tekintetében az illetékes közösségi intézmények rendszerint széles diszkrecionális jogkörrel rendelkeznek, ezért az arányosság csak korlátozott mértékben vizsgálható.
20.
A Schutzverband észrevételei értelmében a tilalom nem nyilvánvalóan aránytalan. A fogyasztók védelme elfogadható igazolás, mivel az irányelv negyedik preambulumbekezdése értelmében a lehető legkisebbre kell csökkenteni egy adott termék esetében az egymáshoz túl közel eső térfogatértékek számát, amelyek közelségük következtében alkalmasak a fogyasztók megtévesztésére.
21.
A Diageo lényegében azzal érvel, hogy az elsődleges joggal, valamint a Bíróság által a Cidrerie Ruwet ügyben (
8
) kialakított elvekkel való összhang érdekében a 75/106 irányelv 5. cikke (3) bekezdésének d) pontjával és ezen irányelv III. mellékletének 4. pontjával összefüggésben értelmezett 5. cikke (3) bekezdésének b) pontja úgy értelmezendő, hogy lehetővé teszi a 0,071 literes térfogatú csomagolásban Írországban vagy az Egyesült Királyságban jogszerűen előállított és/vagy forgalomba hozott termékeknek az Európai Közösségek összes többi tagállamában való forgalomba hozatalát. A görög kormány észrevételeinek is ez a lényege. Ellenkező esetben az olyan kivétel, amely időben nem korlátozott, a nemzeti piacok részekre töredezéséhez vezetne, és az irányelv harmonizációs céljával, valamint a belső piac céljával ellentétes lenne. Emellett bármilyen más értelmezés ellentétes volna az EK 28 cikkel, és nem volna igazolható fogyasztóvédelmi jellegű megfontolásokra tekintettel.
22.
A belga kormány lényegében a vonatkozó rendelkezések azon előírására hivatkozik, miszerint a Baileys forgalomba hozatala 0,071 literes térfogatú csomagolásban Írország és az Egyesült Királyság területén kívül nem engedélyezett. Mivel eltérésről van szó, azt szigorúan kell értelmezni. A belga kormány mindenesetre vitatja, hogy ha az 5. cikk (3) bekezdésének b) pontjában foglalt tilalom a Közösségen belüli kereskedelem akadályának bizonyulna, akkor az fogyasztóvédelmi jellegű megfontolásokra tekintettel igazolható lenne.
23.
A francia kormány lényegében egyetért a belga kormány érveivel.
24.
A Bizottság arra hivatkozik, hogy a jog jelenlegi állása szerint a termék forgalomba hozatala elvileg tilos a Közösségben, Írországtól és az Egyesült Királyságtól eltekintve. Mivel azonban Írországban és az Egyesült Királyságban forgalomba hozták, más tagállamokban a fogalomba hozatal nem korlátozható. Ellenkező esetben e korlátozás túllépne az eltérés célján, és ellentétes volna az áruk szabad mozgásának elvével.
25.
A Bizottság azzal érvel, hogy az EK 28. cikkben foglalt ezen elv nemcsak a nemzeti jogszabályok harmonizációjának hiánya esetén alkalmazandó, hanem abban az esetben is, amikor olyan közösségi rendelkezések értelmezése válik szükségessé, amelyek a teljes harmonizáció kereteitől való eltérést hoznak létre. Arra hivatkozik, hogy az irányelv 5. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok nem tilthatják meg – többek között a III. melléklet I. oszlopában felsorolt névleges térfogatokra tekintettel – az irányelv rendelkezéseinek megfelelő (azaz az Írországban és az Egyesült Királyságban jogszerűen forgalomba hozott), előrecsomagolt termékek forgalomba hozatalát. Ez figyelembe venné azt a tényt, hogy az 5. cikk (3) bekezdésének d) pontja az 5. cikk (3) bekezdésének b) pontjában meghatározott elv alóli kivétel. Ezen értelmezés az áruk szabad mozgása követelményeinek megfelel, és összeegyeztethető a közösségi jogalkotó akaratával. Ezért nincs szükség a második kérdés megválaszolására.
26.
A Tanács egyetért a Bizottság értelmezésével.
B – Értékelés
27.
Előzetesen meg szeretném jegyezni, hogy noha az előzetes csomagolásra vonatkozó szabályok világosan a piacra jutást voltak hivatottak elősegíteni, ezek – ahogyan azt a jelen ügy mutatja – némileg paradox módon olyan helyzethez vezethetnek, amelyben a piacra jutás valójában akadályba ütközik.
28.
Emellett, még ha a jelen ügy időbeli hatálya szempontjából ez nem is lényeges, 2004. október 25-én a Bizottság benyújtotta az előrecsomagolt termékek névleges tömegére vonatkozó szabályok megállapításáról, a 75/106/EGK és a 80/232/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről és a 76/211/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv javaslatát. (
9
) A Bizottság maga is kijelentette az eljárási iratokban, hogy a fenti javaslatot a termékek széles skálájára vonatkozó, hatályos szabályok összetettsége miatt nyújtotta be, tekintettel egyrészt a „részben választható” és a „részben teljes harmonizáció” tényére, másrészt a Bíróság határozatára a Cidrerie Ruwet ügyben. A javasolt rendelkezések széles körű deregulációt kívánnak megvalósítani a névleges mennyiségek tekintetében, ideértve a Baileys Minis névleges mennyiségét is.
1. Az első kérdésről
29.
Az első kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság a Bíróságtól arra vár választ, hogy a 75/106 irányelvet úgy kell-e értelmezni, hogy az lehetővé teszi a termékek 0,071 literes előzetes csomagolását, és ezáltal az azon irányelvben foglalt eltérés alapján Írországban, illetőleg az Egyesült Királyságban jogszerűen előállított és/vagy forgalomba hozott termékek az összes többi tagállamban is forgalomba hozhatók.
30.
Az EK 234. cikk alkalmazása során a Bíróság a nemzeti bíróságok számára a közösségi jog értelmezését nyújtja, amelyre a nemzeti bíróságoknak az előttük folyamatban lévő ügyek eldöntéséhez van szüksége. (
10
) Kizárólag a nemzeti bíróságra tartozik, hogy az ügy sajátosságaira tekintettel megítélje az előzetes döntéshozatalnak az ítélethozatalhoz való szükségességét, valamint a Bíróság elé terjesztett kérdéseinek a relevanciáját. (
11
) Mindazonáltal szükség esetén a Bíróság – saját hatáskörének vizsgálatához – köteles azokat a körülményeket vizsgálni, amelyek között hozzá fordultak, és különösképpen köteles megállapítani, hogy a közösségi jog kért értelmezése kapcsolatban áll-e az alapjogvita tényállásával vagy tárgyával. (
12
) Amennyiben kiderül, hogy a feltett kérdés az alapügy eldöntéséhez nyilvánvalóan nem bír jelentőséggel, a Bíróságnak meg kell állapítania a kérelem okafogyottságát. (
13
)
31.
Véleményem szerint jelen ügy eldöntéséhez nincs szükség a termék előállításának kérdésével foglalkozni. A Bíróság előtt fekvő iratokból nyilvánvaló, hogy a jelen ügyben az a kérdés, hogy a termék, amelyet Írországban és az Egyesült Királyságban jogszerűen hoztak forgalomba, más tagállamokban is forgalomba hozható-e.
32.
A 75/106 irányelv 5. cikkének (1) bekezdése olyan általános szabályt vezetett be, amely előírja, hogy a tagállamok nem tagadhatják meg, nem tilthatják és nem korlátozhatják az olyan előrecsomagolt termékek forgalomba hozatalát, amelyek eleget tesznek többek között a III. melléklet I. oszlopában szereplő névleges térfogattal kapcsolatos követelményeknek. Erre tekintettel ha az áruk előrecsomagolása megfelel a kérdéses mellékletben meghatározott névleges térfogatnak, a forgalomba hozatalukat nem lehet a névleges térfogatára hivatkozva megtagadni. A 75/106 irányelv 5. cikkének (1) bekezdése azonban nem írja elő, hogy az árukat azon névleges térfogatnak megfelelően kell előre csomagolni ahhoz, hogy forgalomba hozhatók legyenek.
33.
A 88/316 irányelvvel módosított, 75/106 irányelv 5. cikke (3) bekezdése b) pontja második albekezdésének második mondata (a továbbiakban: az 5. cikk (3) bekezdésének b) pontja) különleges szabályozást vezet be szeszek; likőrök és más szeszes italok vonatkozásában, (
14
) amely előírja, hogy azok csak abban az esetben hozhatók forgalomba, ha névleges térfogatuk szerepel a III. melléklet 4. pontjának I. oszlopában. Véleményem szerint e rendelkezés biztosítja, hogy ahhoz, hogy a likőrök és más szeszes italok jogszerűen forgalomba hozhatók legyenek a Közösségben, előrecsomagolásuknak meg kell egyeznie a III. melléklet 4. pontjának I. oszlopában meghatározott névleges térfogatok valamelyikével.
34.
Az irányelv 5. cikke (3) bekezdésének d) pontja, amelyet szintén a 88/316 irányelv iktatott be, időben nem korlátozott eltérést vezet be, és előírja emellett, hogy a likőrök és más szeszes italok Írországban és az Egyesült Királyságban forgalomba hozhatók, ha azok 0,071 literes névleges térfogatú előrecsomagolt termékek.
35.
Lévén, hogy az állandó eltérés, amely egy további névleges térfogatról rendelkezik, kifejezetten Írországra és az Egyesült Királyságra utal a többi tagállam kizárása mellett, felmerül a kérdés, hogy más tagállamok megakadályozhatják-e a 0,071 literes névleges térfogatú előrecsomagolt likőrök és más szeszes italok területükön való forgalomba hozatalát, annak ellenére, hogy azokat valamely tagállamban, azaz Írországban vagy az Egyesült Királyságban jogszerűen forgalomba hozták.
36.
A módosított 75/106 irányelv, különösen III. melléklete 4. pontjával összefüggésben értelmezett 5. cikke (3) bekezdésének b) és d) pontja által felállított rendszer álláspontom szerint a jogalkotás szempontjából nem egyértelmű, és nehézzé teszi az ilyen állandó eltérés megértését, valamint értelmezését. E jogalkotói technika alkalmazásáról a közösségi jogalkotónak tudnia kellett volna, hogy értelmezési nehézségekhez vezethet, ezért azt el kellett volna kerülni.
37.
Mivel a módosított 75/106 irányelv 5. cikke (3) bekezdésének d) pontja a 0,071 literes névleges térfogatú előrecsomagolt likőrök és más szeszes italok forgalomba hozatalát tekintve valóban állandó eltérést vezet be Írország és az Egyesült Királyság javára, az a kérdés vethető fel, hogy vajon a 75/106 irányelv III. melléklete 4. pontja I. oszlopával összefüggésben értelmezett 5. cikke (3) bekezdésének b) és d) pontja teljes harmonizációt valósít-e meg, vagy csupán a névleges térfogatok részleges harmonizációját, amelyeknek megfelelően a likőrök és más szeszes italok az EK-ban forgalomba hozhatók. Ez álláspontom szerint közvetlen hatással van arra, ahogyan a 75/106 irányelv III. melléklete 4. pontja I. oszlopával összefüggésben értelmezett 5. cikke (3) bekezdésének b) és d) pontját értelmezni kell, és ami alapján szükség esetén az érvényességét meg kell vizsgálni.
38.
A nemzeti jogszabályok harmonizációjának hiánya esetére az EK 28. cikk tiltja különösen az áruk szabad mozgásának akadályait, amelyek más tagállamban jogszerűen előállított és forgalomba hozott árukra alkalmazott olyan szabályok eredményeként jönnek létre, amelyek az ilyen áruk által teljesítendő követelményeket határoznak meg, mint például amelyek a megjelenésükre, címkézésükre, csomagolásukra vonatkoznak, még akkor is, ha e szabályok a nemzeti termékekre és az importált termékekre egyaránt, különbségtétel nélkül alkalmazandók. (
15
)
39.
A részleges harmonizáció esetében a Bíróság a Cidrerie Ruwet ügyben megállapította, hogy e tilalom alkalmazandó azon előrecsomagolt termékek forgalomba hozatalának tilalmára is, amelyekre ilyen harmonizáció nem vonatkozik. Ilyen esetben az ezzel ellentétes értelmezés felhatalmazná a tagállamokat arra, hogy részekre osszák fel a nemzeti piacaikat a közösségi szabályozás által nem érintett termékek tekintetében, ami ellentétes volna a Szerződés által biztosított szabad mozgás céljával. (
16
)
40.
Nyilvánvaló, hogy a módosított 75/106 irányelv III. melléklete 4. pontja I. oszlopával összefüggésben értelmezett 5. cikke (3) bekezdése b) és d) pontjának célja, hogy az előrecsomagolás névleges térfogatait véglegesen szabályozza, amely alapján a likőrök és más szeszes italok minden tagállamban forgalomba hozhatók. E rendelkezések erre tekintettel olyan teljesen szabályozott rendszert kívánnak létrehozni, amelyben a közös szabályok teljesen felváltják a létező nemzeti szabályozást ezen a területen, mivel véleményem szerint kifejezetten megtiltják a tagállamoknak, hogy a közös szabályokkal ellentétes nemzeti szabályokat határozzanak meg. Írország és az Egyesült Királyság azon lehetősége, hogy a 75/106 irányelv 5. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján a likőröket és más szeszes italokat bármilyen más további névleges térfogattal forgalomba hozhatják, véleményem szerint nem változtat azon a tényen, hogy e kérdést közösségi szinten teljesen szabályozták.
41.
Erre tekintettel jelenleg az a kérdés merül fel, hogy lehetséges-e az irányelv EK 28. cikknek megfelelő értelmezése.
42.
Elegendő arra emlékeztetni e tekintetben, hogy a Bíróság következetes ítélkezési gyakorlata szerint a másodlagos jogszabályokat, mint például a 75/106 irányelv III. melléklete 4. pontja I. oszlopával összefüggésben értelmezett 5. cikke (3) bekezdésének b) és d) pontját nem lehet úgy értelmezni, mint ami felhatalmazza a tagállamokat arra, hogy a Szerződésnek az áruk szabad mozgására vonatkozó rendelkezéseivel ellentétes feltételeket vezessenek be vagy tartsanak fenn. (
17
)
43.
Figyelembe kell venni, hogy az áruk szabad mozgása a Szerződés és a Közösség egyik legfontosabb alapelve. (
18
) A Bíróság következetes ítélkezési gyakorlata szerint az EK 28. cikk tiltja a tagállamok minden olyan szabályozását, közvetlenül vagy közvetve, ténylegesen vagy potenciálisan akadályozhatja a Közösségen belüli kereskedelmet. (
19
)
44.
Emellett meg kell azt is jegyezni, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében egy közösségi jogszabály szövegét, amennyire lehet, úgy kell értelmezni, hogy összhangban legyen az EK-Szerződés rendelkezéseivel és a közösségi jog általános elveivel. (
20
)
45.
A Bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében a közösségi jogi rendelkezés értelmezése során továbbá nemcsak a szöveget, hanem azt az összefüggést is meg kell vizsgálni, amelyben előfordult, valamint azon szabályok céljait, amelyeknek a részét képezik. (
21
)
46.
E tekintetben először is emlékeztetni kell arra, hogy a 75/106 irányelvet az EK 94. cikk (korábban az EK-Szerződés 100. cikke) alapján fogadták el, amely a tagállamok olyan törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek közelítésére vonatkozik, amelyek közvetlenül érintik a közös piac megteremtését vagy működését. Másrészt a 88/316 irányelv, amely az irányelvbe beiktatta a vitatott rendelkezéseket, az EK 95. cikken (korábban az EK-Szerződés 100a. cikke) alapult.
47.
Ezen túlmenően az EK 95. cikk alapján elfogadott rendelkezések célja a belső piac megteremtése és működése. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint e rendelkezések céljának ténylegesen a belső piac megteremtése és működése feltételei javításának kell lennie. (
22
)
48.
A 75/106 irányelv elfogadása során a közösségi jogalkotó elsőrendű célja az volt, ahogyan az világosan kiderül az első preambulumbekezdéséből, hogy az előrecsomagolt folyadékok tekintetében a szabályokat – mivel azokat a legtöbb tagállamban tagállamonként eltérő, kötelező erejű jogszabályok formájában határozzák meg – közelítse annak érdekében, hogy e termékek szabad mozgását a Közösségen belül biztosítsák.
49.
Véleményem szerint a fenti elvekből kitűnik, hogy az EK 28. cikkel ellentétes volna, hogy valamely termék, ha a két érintett tagállamban már jogszerűen forgalomba hozták, a Közösség fennmaradó részében nem volna forgalomba hozható. A kérdéses rendelkezések, az alkalmazott, nem egyértelmű jogalkotási technika ellenére, állandó eltérést teremtenek Írország és az Egyesült Királyság javára, amely megengedi a 0,071 literes névleges térfogatú likőrök és más szeszes italok területükön való forgalomba hozatalát, és véleményem szerint lehetővé teszi, illetőleg engedélyezi e termékek forgalomba hozatalát a többi tagállamban is.
50.
Az elmondottak fényében véleményem szerint a szóban forgó rendelkezések helyes értelmezése alapján a teljes harmonizáció (és az a tény, hogy a III. melléklet 4. pontjának I. oszlopa nem sorolja fel a 0,071 literes térfogatot) az irányelvben meghatározott állandó eltéréssel együtt azt eredményezi, hogy ez utóbbit úgy kell értelmezni, hogy a 0,071 literes térfogatú előrecsomagolt, Írországban vagy az Egyesült Királyságban már forgalomba hozott termékek minden más EK-tagállamban is forgalomba hozhatók.
2. A második kérdésről
51.
Ahogyan az az előzetes döntéshozatalra utaló végzésből kitűnik, az irányelvnek az EK 28. cikkel és az EK 30. cikkel való összeegyeztethetőségére vonatkozó, második előterjesztett kérdés csak akkor merülne fel a jelen ügyben, ha az irányelvet nem lehetne úgy értelmezni, mint ami lehetővé teszi a termék forgalomba hozatalát az összes többi tagállamban.
52.
Az első kérdésre adott válaszra tekintettel nem szükséges a második előterjesztett kérdésre választ adni.
IV – Végkövetkeztetések
53.
Álláspontom szerint a Landgericht Wiesbaden által előterjesztett kérdéseket az alábbiak szerint kell megválaszolni:
A legutóbb a 2003. szeptember 23-i csatlakozási okmánnyal módosított, az egyes előrecsomagolt folyadékok térfogat szerinti kiszerelésére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1974. december 19-i 75/106/EGK tanácsi irányelv 5. cikke (3) bekezdésének d) pontjával és ezen irányelv III. melléklete 4. pontja I. oszlopával összefüggésben értelmezett 5. cikke (3) bekezdése b) pontja második albekezdésének utolsó mondatát úgy kell értelmezni, hogy a 0,071 literes névleges térfogatú előrecsomagolt, Írországban vagy az Egyesült Királyságban már forgalomba hozott termékek az Európai Közösségek összes többi tagállamában forgalomba hozhatók.
(
1
)	Eredeti nyelv: angol.
(
2
)	HL 1975. L 42., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 2. kötet, 156. o.
(
3
)	Módosította az előrecsomagolt árukról szóló 75/106/EGK és 76/211/EGK tanácsi irányelvek mellékleteiben előírt rendelkezéseknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról szóló, 1978. szeptember 28-i 78/891/EGK bizottsági irányelv (HL L 311., 21. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 5. kötet, 195. o.); az 1979. november 23-i 79/1005/EGK tanácsi irányelv (HL L 308., 25. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 5. kötet, 432. o.); az 1984. december 18-i 85/10/EGK tanácsi irányelv (HL L 4., 20. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 8. kötet, 3. o.); az 1988. június 7-i 88/316/EGK tanácsi irányelv (HL L 143., 26. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 9. kötet, 217. o.); az 1989. december 21-i 89/676/EGK tanácsi irányelv (HL L 398., 18. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 10. kötet, 85. o.), valamint a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány (HL 2003. L 236., 33. o.).
(
4
)	A 75/106 irányelv módosításaival összefüggésben megemlítendő, hogy az 5. cikk (1) bekezdését a 85/10 irányelv módosította, majd ezt követően az 5. cikk (3) bekezdésének b) pontját, valamint az 5. cikk (3) bekezdésének d) pontját a 88/316 irányelv módosította.
(
5
)	A németországi forgalomba hozatal során a terméket a címkén „Original Irish Cream” (eredeti ír krém) megjelöléssel illetik. A „likőr” szó a termékleírásban szerepel. A Diageo rámutatott arra, hogy 2002/2003 óta a terméket az Egyesült Királyságban állították elő és palackozták.
(
6
)	A görög kormány a tárgyaláson megjegyezte továbbá, hogy a Baileys Minist 2003 szeptembere óta Görögországban is árusítják.
(
7
)	Az irányelv 1. cikkének (1) bekezdése.
(
8
)	A C-3/99. sz. Cidrerie Ruwet ügyben 2000. október 12-én hozott ítélet (EBHT 2000., I-8749. o.).
(
9
)	COM (2004) 708 végleges. Lásd még a 2006. április 12-i COM (2006) 171 végleges módosított javaslatot.
(
10
)	Lásd többek között a C-361/97. sz. Nour-ügyben 1998. május 25-én hozott végzés (EBHT 1998., I-3101. o.) 10. pontját.
(
11
)	Ebből eredően ha a nemzeti bíróság által előterjesztett kérdések a közösségi jog értelmezését érintik, a Bíróság elvileg köteles határozatot hozni (lásd különösen a C-254/98. sz. TK-Heimdienst Sass ügyben 2000. január 13-án hozott ítélet (EBHT 2000., I-151. o.) 13. pontját.
(
12
)	Annak érdekében, hogy a Bíróság ne legyen kénytelen általános vagy hipotetikus kérdésekkel kapcsolatos tanácsadó véleményeket adni.
(
13
)	Lásd a C-152/03. sz., Ritter–Coulais ügyben 2006. február 21-én hozott ítélet (EBHT 2006, I-1711. o.) 15 pontját.
(
14
)	A teljes szöveg: „A 22.08 KVT-szám alá nem tartozó szeszek; likőrök és más szeszes italok; italgyártáshoz használt összetett alkoholtartalmú készítmények (»kivonatkoncentrátumok«) (22.09 KVT-szám), a továbbiakban: likőrök és más szeszes italok”.
(
15
)	A C-470/93. sz. Mars-ügyben 1995. július 6-án hozott ítélet (EBHT 1995., I-1923. o.) 12. pontja.
(
16
)	A 8. lábjegyzetben hivatkozott ítélet 47. pontja.
(
17
)	Ebben az értelemben lásd, többek között, a C-47/90. sz., Delhaize et Le Lion ügyben 1992. június 9-én hozott ítélet (EBHT 1992., I-3669. o.) 26. pontját; a C-315/92. sz. Verband Sozialer Wettbewerb („Clinique”-) ügyben 1994. február 2-án hozott ítélet (EBHT 1994., I-317. o.) 12. pontját, valamint a C-427/93., C-429/93. és C-436/93. sz., Bristol-Myers Squibb és társai egyesített ügyekben 1996. július 11-én hozott ítélet (EBHT 1996., I-3457. o.) 27. pontját.
(
18
)	A C-265/95. sz., Bizottság kontra Franciaország ügyben 1997. december 9-én hozott ítélet (EBHT 1997., I-6959. o.) 24. pontja és a C-112/00. sz. Schmidberger-ügyben 2003. június 12-én hozott ítélet (EBHT 2003., I-5659. o.) 51. pontja.
(
19
)	A 8/74. sz. Dassonville-ügyben 1974. július 11-én hozott ítélet (EBHT 1974., 837. o.) 5. pontja.
(
20
)	Lásd a C-90/92. sz. Dr. Tretter-ügyben 1993. június 24-én hozott ítélet (EBHT 1993., I-3569. o.) 11. pontját, valamint a C-98/91. sz. Herbrink-ügyben 1994. január 27-én hozott ítélet (EBHT 1994., I-223. o.) 9. pontját és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlatot.
(
21
)	Lásd különösen a C-156/98. sz., Németország kontra Bizottság ügyben 2000. szeptember 19-én hozott ítélet (EBHT 2000., I-6857. o.) 50. pontját és a C-191/99. sz. Kvaerner-ügyben 2001. június 14-én hozott ítélet (EBHT 2001., I-4447. o.) 30. pontját.
(
22
)	A C-376/98. sz., Németország kontra Parlament és Tanács ügyben 2000. október 5-én hozott ítélet (EBHT 2000., I-8419. o.), 83. és azt követő pontjai.