62018CJ0619_RES
Kohtuasi C‑619/18
Euroopa Komisjon
versus
Poola Vabariik
Euroopa Kohtu (suurkoda) 24. juuni 2019. aasta otsus
Liikmesriigi kohustuste rikkumine – ELL artikli 19 lõike 1 teine lõik – Õigusriik – Tõhus kohtulik kaitse liidu õigusega hõlmatud valdkondades – Kohtunike ametist tagandamise keelu ja kohtunike sõltumatuse põhimõte – Poola kõrgeima kohtu kohtunike pensioniea alandamine – Kohaldamine ametis olevatele kohtunikele – Võimalus jätkata kohtunikuametis pärast sellesse ikka jõudmist, kui saadakse luba, mille annab vabariigi president oma kaalutlusotsusega
Liikmesriigi kohustuste rikkumise hagi – Vaidluse ese – Kindlaksmääramine põhjendatud arvamuses – Liikmesriigile määratud tähtaeg – Olukord, kus jõustub liikmesriigi seadus, mis tagasiulatuvalt kaotab kõik nende riigisiseste sätete tagajärjed, mille kohta komisjon on vastuväited esitanud – Tähtaja lõppemisest hilisem sündmus – Hagi, millel ei puudu ese
(ELTL artikkel 258)
(vt punktid 30 ja 31)
Liikmesriigid – Kohustused – Tõhusa kohtuliku kaitse tagamiseks vajalike õiguskaitsevahendite kehtestamine – Ulatus
(ELL artiklid 2 ja 19; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 47)
(vt punktid 46–50, 54 ja 55)
Liikmesriigid – Kohustused – Tõhusa kohtuliku kaitse tagamiseks vajalike õiguskaitsevahendite kehtestamine – Kohtunike ametist tagandamise keelu ja kohtunike sõltumatuse põhimõtte järgimine – Riigisisesed õigusnormid, millega alandatakse kõrgeima kohtu kohtunike pensioniiga – Kohaldamine ametis olevatele kohtunikele – Rikkumine – Põhjendatus – Tegevuse kohustusliku lõpetamise vanuse ühtlustamine – Proportsionaalsus – Puudumine
(ELL artiklid 2 ja 19; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 47)
(vt punktid 57, 58, 71–73, 78–96 ja 124 ning resolutsioon)
Euroopa Liidu õigus – Põhimõtted – Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele – Kohtunike sõltumatuse põhimõte – Ulatus
(ELL artikkel 19; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikli 47 teine lõik)
(vt punktid 74–77 ja 108)
Liikmesriigid – Kohustused – Tõhusa kohtuliku kaitse tagamiseks vajalike õiguskaitsevahendite kehtestamine – Kohtunike sõltumatuse põhimõtte järgimine – Riigisisesed õigusnormid, millega alandatakse kõrgeima kohtu kohtunike pensioniiga ja antakse liikmesriigi presidendile kaalutlusõigus pikendada nende kohtunike ametisoleku aega – Rikkumine, kui õigussubjektidel tekivad põhjendatud kahtlused selle suhtes, kas asjaomased kohtunikud on väljaspool väliste tegurite haardeulatust ja kas nad on vastanduvaid huvisid arvestades neutraalsed
(ELL artiklid 2 ja 19; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 47)
(vt punktid 110–112,114–118, 123 ja 124 ning resolutsioon)
Kokkuvõte
Poola õigusaktide sätted, mis käsitlevad kõrgeima kohtu kohtunike pensioniea alandamist, on liidu õigusega vastuolus
Euroopa Kohtu suurkoda rahuldas 24. juuni 2019. aasta kohtuotsuses komisjon vs. Poola (C‑619/18) liikmesriigi kohustuste rikkumise hagi, mille komisjon esitas Poola Vabariigi vastu ja milles komisjon palus tuvastada, et kuna esiteks nägi Poola Vabariik ette, et meedet, mis seisneb kõrgeima kohtu kohtunike pensioniea alandamises, kohaldatakse ametis olevatele kohtunikele, kes on sellesse kohtusse nimetatud enne 3. aprilli 2018, ning teiseks andis vabariigi presidendile kaalutlusõiguse pikendada selle kohtu kohtunike ametisoleku aega üle uue kehtestatud pensioniea, siis on see liikmesriik rikkunud kohustusi, mis tulenevad ELL artikli 19 lõike 1 teisest lõigust.
Komisjon heitis Poola Vabariigile ette, et kohtunike sõltumatuse põhimõtet ja täpsemalt kohtunike ametist tagandamise keelu põhimõtet eirates rikkus ta nende meetmetega kohustusi, mis eespool viidatud sättest liikmesriikidele tulenevad.
Euroopa Kohtu võttis oma kohtuotsuses esiteks seisukoha ELL artikli 19 lõike 1 teise lõigu kohaldatavuse ja ulatuse suhtes. Sellega seoses tuletas ta meelde, et selle sättega on kõigile liikmesriikidele pandud kohustus kehtestada liidu õigusega hõlmatud valdkondades tõhusa kohtuliku kaitse tagamiseks vajalikud õiguskaitsevahendid eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 tähenduses. Täpsemalt peab iga liikmesriik ELL artikli 19 lõike 1 teise lõigu kohaselt tagama, et organid, mis on liidu õiguse tähenduses määratletavad „kohtuna“ ja mis kuuluvad tema õiguskaitsesüsteemi liidu õigusega hõlmatud valdkondades ning kellel seega võib olla vaja lahendada liidu õiguse tõlgendamise või kohaldamisega seotud küsimusi, vastaksid tõhusa kohtuliku kaitse nõuetele ning see kehtib käesoleval juhul Poola kõrgeima kohtu suhtes. Peale selle märkis Euroopa Kohus, et selleks et tagada, et sellel kohtul oleks võimalik niisugust kaitset pakkuda, on esmatähtis säilitada tema sõltumatus, nagu kinnitab ka põhiõiguste harta artikli 47 teine lõik. Kohtute sõltumatuse nõue, mis on õigusemõistmise ülesandele omane, on õiguse tõhusale kohtulikule kaitsele ja põhiõiguse õiglasele menetlusele olemuslik osa, mis on ülimalt tähtis, et tagada kõikide liidu õigusega isikutele antud õiguste ja ELL artiklis 2 osutatud liikmesriikide ühiste väärtuste, eeskätt õigusriigi väärtuse kaitse.
Teiseks täpsustas Euroopa Kohus selle nõude ulatust. Kohus leidis selle kohta, et sellest nõudest tulenevad sõltumatuse ja erapooletuse tagatised eeldavad selliste normide olemasolu, mis puudutavad muu hulgas asjaomase organi koosseisu, selle liikmete nimetamist, ametiaega ja nende hääletamisest hoidumise, taandamise ja tagandamise aluseid ning mis lubavad ümber lükata õigussubjektide põhjendatud kahtlused selle suhtes, kas nimetatud organ on väljaspool väliste tegurite haardeulatust ja kas ta on vastanduvaid huvisid arvestades neutraalne. Täpsemalt nõuab see hädavajalik kohtunike vabadus igasugusest välisest sekkumisest või survest, et on olemas teatud tagatised – nagu ametist tagandamise keeld –, mis kaitsevad neid isikuid, kelle ülesanne on õigust mõista. Ametist tagandamise keelu põhimõte nõuab nimelt, et kohtunikul oleks võimalik ametisse jääda, kuni ta ei ole jõudnud kohustuslikku pensioniikka või kuni ametiaja lõpuni, kui tema ametiaeg on kindlaksmääratud kestusega. Ilma et see oleks täiesti absoluutne, võib sellest põhimõttest erandeid teha üksnes tingimusel, et see on põhjendatav õiguspäraste ja ülekaalukate põhjustega, järgides samas proportsionaalsuse põhimõtet. Käesoleval juhul tõdes Euroopa Kohus, et vaidlusalune reform toob kaasa kõrgeimas kohtus ametis olevate kohtunike ametikohustuste täitmise enneaegse lõppemise ning et see võib järelikult olla lubatud üksnes juhul, kui see on põhjendatud õiguspärase eesmärgiga ja on sellega proportsionaalne, ning tingimusel, et see ei tekita õigussubjektidel niisuguseid põhjendatud kahtlusi, nagu on eespool mainitud. Euroopa Kohus asus aga seisukohale, et kõrgeima kohtu kohtunike pensioniea alandamise meetme kohaldamine selles kohtus ametis olevate kohtunike suhtes ei vasta nendele tingimustele, kuna see ei ole õiguspärase eesmärgiga põhjendatud. Seetõttu leidis Euroopa Kohus, et kõnealuse meetme kohaldamine kahjustab kohtunike ametist tagandamise keelu põhimõtet, mis on nende sõltumatusele omane.
Viimaseks võttis Euroopa Kohus seisukoha uue kõrgeimat kohut käsitleva seadusega vabariigi presidendile antud kaalutlusõiguse suhtes pikendada selle kohtu kohtunike ametisoleku aega üle selle seadusega kehtestatud uue pensioniea. Kohus tõdes, et kuigi ainult liikmesriikide pädevuses on otsustada, kas nad lubavad sellist pikendamist või mitte, on liikmesriigid juhul, kui nad sellise mehhanismi kasuks otsustavad, siiski kohustatud jälgima, et pikendamise tingimused ja kord ei kahjustaks kohtunike sõltumatuse põhimõtet. Sellega seoses märkis Euroopa Kohus, et asjaolu, et niisugusel organil nagu vabariigi president on õigus otsustada võimalikuks pikendamiseks luba anda või andmata jätta, ei ole iseenesest tõepoolest piisav, et järeldada, et kõnealust põhimõtet on rikutud. Sellegipoolest tuleb veenduda, et niisuguste otsuste vastuvõtmise sisulised tingimused ja kord oleksid sellised, et need ei tekita õigussubjektidel põhjendatud kahtlusi asjaomaste kohtunike sõltumatuse suhtes. Sellega seoses on eelkõige oluline, et pikendamise tingimused ja kord oleksid kehtestatud nii, et need kohtunikud on kaitstud võimaliku kiusatuse eest anda järele väljastpoolt tulevale sekkumisele või survele, mis võib nende sõltumatuse ohtu seada. Selline kord peab seega täpsemalt võimaldama välistada mitte ainult igasuguse otsese mõju juhiste kujul, vaid ka kaudsema mõju vormid, mis võivad asjaomaste kohtunike otsuseid suunata. Euroopa Kohus leidis uue kõrgeimat kohut käsitleva seaduse kohta, et selles seaduses on ette nähtud, et kõnealuse kohtu kohtunike ametisoleku aja pikendamine eeldab nüüd vabariigi presidendi otsust, mis on kaalutlusotsus, mida ei pea põhjendama ja mille peale ei saa kohtule kaebust esitada. Mis puudutab enne vabariigi presidendi otsuse tegemist riikliku kohtute nõukoja sekkumist, mis on selles seaduses ette nähtud, siis rõhutas Euroopa Kohus, et niisuguse organi osalemine menetluses, mis käsitleb kohtuniku ametisoleku aja pikendamist üle tavapärase pensioniea, võib tõepoolest üldjuhul aidata kaasa selle menetluse objektiivsemaks muutmisele. See on siiski nii üksnes juhul, kui täidetud on teatud tingimused, eelkõige kui kõnealune organ on ise sõltumatu seadusandlikust ja täitevvõimust ning ametivõimust, kellele ta peab arvamuse andma, ning kui arvamus antakse objektiivsete ja asjakohaste kriteeriumide alusel ja see on nõuetekohaselt põhistatud, nii et see annab asjaomasele ametivõimule tema otsuse tegemiseks objektiivset teavet. Käesoleval juhul leidis Euroopa Kohus, et piisab, kui tõdeda, et arvestades riikliku kohtute nõukoja antud arvamustes põhjenduste puudumist, ei saa nendest arvamustest olla abi objektiivse teabe andmiseks vabariigi presidendile, kui viimane teostab talle uue kõrgeimat kohut käsitleva seadusega antud pädevust, mistõttu võib see pädevus eelkõige õigussubjektidel tekitada põhjendatud kahtlusi, kas asjaomased kohtunikud on väljaspool väliste tegurite haardeulatust ja kas nad on nende menetletavas asjas vastanduda võivaid huvisid arvestades neutraalsed.