Začasna izdaja
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA
ANDREE BIONDIJA,
predstavljeni 12. marca 2026(1)
Zadeva C-845/24 P
Silgan Holdings, Inc.,
Silgan Holdings Austria GmbH,
Silgan International Holdings BV,
Silgan Metal Packaging Distribution GmbH,
Silgan White Cap Manufacturing GmbH
proti
Evropski komisiji
„ Pritožba – Konkurenca – Omejevalni sporazumi – Trg kovinske embalaže – Začetek postopka Evropske komisije na zahtevo nacionalnega organa za varstvo konkurence – Rok za predodelitev zadeve – Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 – Obvestilo Komisije o sodelovanju v okviru mreže organov, pristojnih za konkurenco – Načelo dobrega upravljanja – Obveznost obrazložitve “
I.      Uvod
1.        V obravnavani pritožbi družbe Silgan Holdings, Inc., Silgan Holdings Austria GmbH, Silgan International Holdings BV, Silgan Metal Packaging Distribution GmbH in Silgan White Cap Manufacturing GmbH, ki so del iste skupine (v nadaljevanju skupaj: Silgan), predlagajo razveljavitev sodbe Splošnega sodišča Evropske unije z dne 2. oktobra 2024, Silgan Holdings in drugi/Komisija (T-589/22, EU:T:2024:662; v nadaljevanju: izpodbijana sodba), s katero je to zavrnilo njihovo tožbo zoper sklep Komisije C(2022) 4761 final z dne 12. julija 2022(2) (v nadaljevanju: sporni sklep)(3), sprejet v postopku na podlagi člena 101 PDEU. Skratka, Komisija je na zahtevo Bundeskartellamt (organ za varstvo konkurence, Nemčija; v nadaljevanju: nacionalni organ za varstvo konkurence) začela postopek zoper več družb, med drugim zoper družbo Silgan. Nacionalni organ za varstvo konkurence je Komisijo zaprosil, naj začne postopek, ker naj pomanjkljivosti takrat veljavnega nemškega prava ne bi omogočale učinkovitega sankcioniranja zadevnih družb, saj naj zaradi prestrukturiranja, ki so ga izvedle družbe v skupini Silgan, ne bi bilo mogoče identificirati vseh družb, ki so storile kršitev. Komisija je po koncu postopka ugotovila(4) obstoj enotne in trajajoče kršitve člena 101 PDEU v sektorju kovinske embalaže v Nemčiji od 11. marca 2011 do 18. septembra 2014 ter družbi Silgan naložila globo v višini 23.852.000 EUR, znižano za 10 % na podlagi obvestila o poravnavi(5).
2.        Splošno sodišče je v izpodbijani sodbi vse tožbene razloge, navedene v utemeljitev tožbe zoper sklep Komisije, zavrnilo kot neutemeljene.
II.    Pravni okvir
A.      Uredba št. 1/2003
3.        V okviru te pritožbe je upošteven člen 11(3) in (6) Uredbe št. 1/2003(6) o izvajanju pravil o konkurenci iz členov [101 in 102 PDEU].
4.        Člen 11(3) in (6), naslovljen „Sodelovanje med Komisijo in organi, pristojnimi za konkurenco v državah članicah“, določa:
„3.      Kadar organi, pristojni za konkurenco v državah članicah, delujejo po [členih 101 in 102 PDEU], pisno obvestijo o tem Komisijo pred začetkom prvega uradnega preiskovalnega dejanja ali nemudoma po njem. Ta informacija je lahko na voljo tudi organom, pristojnim za konkurenco v drugih državah članicah.
[…]
6.      Ko Komisija začne postopek za izdajo odločbe iz poglavja III, razbremeni organe, pristojne za konkurenco v državah članicah, uporabe členov [101 in 102 PDEU]. Če organ, pristojen za konkurenco v državi članici, že obravnava primer, Komisija sproži svoje postopke šele po posvetovanju z nacionalnim organom, pristojnim za konkurenco.“
B.      Obvestilo Komisije o sodelovanju v okviru mreže organov, pristojnih za konkurenco
5.        Delovanje Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 je podrobneje določeno v Obvestilu Komisije o sodelovanju v okviru mreže organov, pristojnih za konkurenco(7) (v nadaljevanju: Obvestilo o sodelovanju). Kar zadeva to pritožbo, točka 18 Obvestila o sodelovanju zlasti določa:
„Če se pojavijo težave s predodelitvijo zadev, jih je treba rešiti nemudoma, načeloma v dveh mesecih od datuma prvega obvestila, poslanega mreži v skladu s členom 11 [Uredbe št. 1/2003]. V tem obdobju si organi, pristojni za konkurenco, prizadevajo doseči dogovor o morebitni predodelitvi zadeve in po potrebi o načinih vzporednega ukrepanja.“
6.        Točka 19 navedenega obvestila določa:
„Na splošno bi moral organ ali organi, pristojni za konkurenco, ki obravnavajo zadevo po izteku roka za predodelitev, še naprej obravnavati zadevo, dokler se postopek ne konča. Zadeva se lahko po preteku začetnega dvomesečnega roka predodeli le, če je med postopkom prišlo do bistvenih sprememb že znanih dejstev zadeve.“
7.        Oddelek 3.2 istega obvestila, naslovljen „Začetek postopka s strani Komisije v skladu s členom 11(6) Uredbe“, pojasnjuje delovanje začetka postopka. Natančneje, v tem oddelku je navedeno, da lahko nastaneta dva položaja, pri čemer drugi nastopi, ko eden ali več nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, obvesti mrežo, da je začel obravnavati določeno zadevo. Drugi primer, ki je upošteven v tej pritožbi, je urejen v točki 54. Natančneje točka 54 določa:
„Drugi položaj nastane, ko eden ali več nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, obvesti mrežo v skladu s členom 11(3) [Uredbe št. 1/2003], da je začel obravnavati določeno zadevo. V začetnem obdobju dodelitve (okvirno obdobje dveh mesecev, glej točko 18 zgoraj) lahko Komisija po posvetovanju z zadevnimi organi začne postopek iz člena 11(6) [Uredbe št. 1/2003]. Po fazi dodelitve lahko Komisija načeloma uporabi člen 11(6) [Uredbe št. 1/2003] le v naslednjih primerih:
[…]
d)      sprejetje sklepa Komisije je potrebno za razvoj politike Skupnosti glede konkurence, zlasti kadar se ista težava v zvezi s konkurenco pojavi v več državah članicah, ali za zagotovitev učinkovitega izvajanja politike Skupnosti glede konkurence;
[…]“
III. Pritožba
8.        Glavni predmet te pritožbe je delovanje sistema sodelovanja med Komisijo in organi, pristojnimi za konkurenco v državah članicah, kot je opredeljeno v Obvestilu o sodelovanju, v posebnih okoliščinah, ko je bila zahteva za predodelitev vložena po začetni fazi dodelitve. Vprašanje se nanaša zlasti na pristojnost Komisije in rok za začetek postopka po tem, ko je nacionalni organ za varstvo konkurence že začel preiskavo, iz katere je bilo razvidno, da pomanjkljivosti takrat veljavnega nacionalnega prava ne bi omogočale učinkovitega sankcioniranja zadevnih podjetij.
9.        Natančneje, družba Silgan Sodišču predlaga, naj razveljavi izpodbijano sodbo, razglasi sporni sklep za ničen in Komisiji naloži plačilo stroškov postopka na obeh stopnjah.
10.      Komisija in Zvezna republike Nemčije, intervenientka v postopku na prvi stopnji, Sodišču predlagata, naj pritožbo zavrne in družbi Silgan naloži plačilo stroškov. Svet Evropske unije, ki je prav tako interveniral na prvi stopnji, Sodišču predlaga, naj pritožbo zavrne v delu, v katerem se izpodbija presoja Splošnega sodišča o zakonitosti člena 11(6) Uredbe št. 1/2003.
11.      Družba Silgan v utemeljitev pritožbe navaja pet pritožbenih razlogov, ki jih Komisija izpodbija. Prvi pritožbeni razlog se nanaša na napačno razlago in uporabo načela subsidiarnosti. Drugi pritožbeni razlog se nanaša na napačno razlago in uporabo prepovedi zlorabe pooblastil. Tretji pritožbeni razlog se nanaša na napačno razlago in uporabo načela sorazmernosti. V okviru četrtega pritožbenega razloga družba Silgan Splošnemu sodišču očita, da je napačno razlagalo in uporabilo načelo, v skladu s katerim je uprava vezana na lastne odločitve. Peti pritožbeni razlog se nanaša na napačno razlago in uporabo obveznosti obrazložitve Komisije. Na zahtevo Sodišča se bom v teh sklepnih predlogih osredotočil na četrti pritožbeni razlog.
12.      Trditve družbe Silgan v okviru četrtega pritožbenega razloga so razdeljene na štiri dele.
13.      Prvi del se nanaša na napačno razlago načela, da so organi vezani na svoje odločitve. Drugi del se nanaša na napačno razlago zavezujočega učinka obvestila Komisije. Tretji del se nanaša na napačno uporabo prava pri razlagi točk 19 in 54 Obvestila Komisije. Četrti del se nanaša na napačno uporabo prava pri razlagi obveznosti obrazložitve Komisije.
14.      Menim, da je v okviru analize teh sklepnih predlogov koristno preoblikovati vrstni red obravnave teh štirih delov glede na pomembnost in najprej preučiti tretji del. Nato bom skupaj preučil prvi, drugi in četrti del. Razlog za to je, da se tretji del četrtega pritožbenega razloga nanaša prav na glavno vprašanje te pritožbe, in sicer na pristojnost Komisije, da začne postopek na zahtevo nacionalnega organa za varstvo konkurence.
A.      Uvodne ugotovitve
15.      Uvodoma je treba opredeliti okvir, v katerega je umeščena ta zadeva. Kot je znano, je bil z Uredbo št. 1/2003 vzpostavljen sistem vzporednih pristojnosti, v skladu s katerim lahko Komisija in organi, pristojni za konkurenco v državah članicah, uporabljajo člena 101 in 102 PDEU. Skupaj tvorijo mrežo, imenovano „Evropska mreža za konkurenco“, ki temelji na tesnem sodelovanju pri izvrševanju in nadzoru konkurenčnega prava Unije. Ta mreža mora zagotavljati učinkovito in enotno uporabo konkurenčnega prava.
16.      V okviru te mreže za sodelovanje uporaba konkurenčnega prava temelji na sistemu vzporednih pristojnosti med Komisijo in nacionalnimi organi, pristojnimi za konkurenco.(8) Obenem je bilo ohranjeno pravilo, da organi, pristojni za konkurenco v državah članicah, izgubijo pristojnost, ko Komisija začne postopek. Namen tega je zagotoviti učinkovito uporabo konkurenčnega prava in najboljše mogoče upravljanje omrežja.(9) Komisija tako še naprej zagotavlja enotno uporabo konkurenčnega prava Unije.
17.      V tem okviru Obvestilo o sodelovanju kot instrument mehkega prava podrobno opredeljuje delovanje sistema, vzpostavljenega z Uredbo št. 1/2003.
18.      Obvestilo o sodelovanju tako služi kot vodilo za usklajevanje sodelovanja in dodeljevanja zadev med Komisijo in organi, pristojnimi za konkurenco v državah članicah.
19.      V tem okviru se postavlja glavno vprašanje, ki izhaja iz obravnavanega spora, in sicer način razdelitve zadev med Komisijo in nacionalnimi organi za varstvo konkurence. Natančneje, za rešitev te pritožbe bo moralo Sodišče pojasniti, v kolikšnem obsegu lahko Komisija na zahtevo nacionalnega organa za varstvo konkurence začne postopek na podlagi Obvestila o sodelovanju.
1.      Tretji del četrtega pritožbenega razloga
20.      Družba Silgan izpodbija točko 105 izpodbijane sodbe, v kateri je Splošno sodišče ugotovilo, da družba Silgan ni dokazala, da bi Komisija odstopila od Obvestila o sodelovanju. Družba Silgan v zvezi s tem navaja dva očitka.
21.      S prvim očitkom družba Silgan izpodbija točki 59 in 60 izpodbijane sodbe, v katerih je Splošno sodišče menilo, da so bili izpolnjeni pogoji iz točke 54(d), druga možnost, Obvestila o sodelovanju.
22.      Z drugim očitkom družba Silgan Splošnemu sodišču očita, da ni upoštevalo dvomesečnega roka, določenega v Obvestilu o sodelovanju, in da bi moralo ugotoviti, da Komisija tega roka ni spoštovala.
a)      Trditve družbe Silgan glede prvega očitka, ki se nanaša na nespoštovanje pogojev, potrebnih za pozno predodelitev
23.      V zvezi s prvim očitkom, ki se nanaša na nespoštovanje pogojev, potrebnih za pozno predodelitev, družba Silgan trdi, da bistvena sprememba dejstev iz točke 19 Obvestila o sodelovanju predpostavlja, da gre za nove elemente v zvezi z okoliščinami, na podlagi katerih je Komisija ugotovila obstoj kršitve prava. Po mnenju družbe Silgan prestrukturiranje družbe ne pomeni bistvene spremembe dejstev, saj naj bi do prestrukturiranja prišlo po prenehanju kršitve.
24.      Poleg tega izpodbija točko 72 izpodbijane sodbe, v kateri naj bi se Splošno sodišče omejilo na navedbo, da nacionalni organ za varstvo konkurence morda ne bi bil sposoben zagotoviti, da bi bile morebitne kršitve v celoti sankcionirane, s čimer naj bi po mnenju družbe Silgan ostalo odprto vprašanje, ali je bilo dejansko tako.
25.      Splošno sodišče bi zato moralo ugotoviti, da ni bilo dokazano, da je bila obnovitev preiskave s strani Komisije potrebna za zagotovitev učinkovite uporabe konkurenčnega prava Unije.
26.      Poleg tega družba Silgan trdi, da je Splošno sodišče v točki 105 izpodbijane sodbe storilo napako pri presoji porazdelitve dokaznega bremena. Komisija naj bi morala predložiti dokaz o elementih, na katere je oprla svojo pristojnost, in dokazati, da so bili pogoji za predodelitev izpolnjeni.
b)      Analiza
27.      Najprej je treba omeniti točki 18 in 19 Obvestila o sodelovanju. Točka 18, ki se sklicuje na dvomesečni rok od datuma prvega obvestila, poslanega mreži, se, prvič, nanaša na začetno obdobje dodelitve, ki poteka pred začetkom postopka.(10) Z drugimi besedami, začetno obdobje dodelitve sovpada z obdobjem, v katerem se določi organ, ki je pristojen za obravnavo zadeve.(11) Drugič, točka 19 se nanaša na primer, v katerem bi moral organ, pristojen za konkurenco, po izteku dvomesečnega roka nadaljevati obravnavo zadeve do zaključka postopka. Točka 19 nadalje ureja primer, v katerem je predodelitev izjemoma dopustna po začetnem dvomesečnem obdobju dodelitve, vendar le, če pride do bistvene spremembe znanih dejstev v zvezi z zadevo med postopkom.
28.      Glede na navedeno je treba poudariti, da je Splošno sodišče v točki 60 izpodbijane sodbe pravilno ugotovilo, da je bila Komisija bolj kot nacionalni organ za varstvo konkurence sposobna zagotoviti učinkovito uporabo konkurenčnega prava Unije. V zvezi s tem menim, da Splošno sodišče v svojem razlogovanju iz točk od 56 do 59 izpodbijane sodbe ni napačno uporabilo prava.
29.      Splošno sodišče je zlasti v točkah od 56 do 58 izpodbijane sodbe poudarilo časovno razliko med trenutkom, ko je bila kršitev ugotovljena, in trenutkom, ko so bila izvedena prestrukturiranja(12), ter izpostavilo, da naj bi pomanjkljivosti takrat veljavnega nemškega prava preprečevale uporabo učinkovitih sankcij za zadevna podjetja(13). Glede na te okoliščine in časovne razlike je Splošno sodišče lahko razsodilo, da bi obstajalo tveganje, da bi kršitev na podlagi takrat veljavnega nemškega prava vsaj v delu ostala nekaznovana, tako da ne bi bilo mogoče zagotoviti učinkovite uporabe konkurenčnega prava Unije.
30.      Splošno sodišče je namreč v točki 59 izpodbijane sodbe opozorilo, da je cilj Uredbe št. 1/2003 zagotoviti učinkovito uporabo pravil o konkurenci Unije s tem, da se organom, pristojnim za konkurenco v državah članicah, podeli pristojnost za uporabo tega prava vzporedno s Komisijo.
31.      Splošno sodišče je zgolj poudarilo, da je ta cilj naveden tudi v točki 54(d), druga možnost, Obvestila o sodelovanju. Na podlagi teh predpostavk je Splošno sodišče pravilno ugotovilo, da je bila Komisija bolj kot nacionalni organ za varstvo konkurence sposobna zagotoviti učinkovito uporabo konkurenčnega prava.
32.      Poleg tega, kot je navedeno v točki 2 Obvestila o sodelovanju, „morajo države članice vzpostaviti sistem, ki določa učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije za kršitve prava Skupnosti“. Z drugimi besedami, če država članica ne more zagotoviti takšnega sistema sankcij, ni mogoče zagotoviti učinkovite in enotne uporabe konkurenčnega prava.(14) Dejansko bi bilo v nasprotju z duhom sodelovanja, ki je značilen za mrežo, in ciljem Uredbe št. 1/2003, če bi se štelo, da nacionalni organ za varstvo konkurence ne more predlagati Komisiji, naj si dodeli postopek.(15)
33.      Poleg tega člen 11(6) Uredbe št. 1/2003, ki temelji na tesnem sodelovanju med nacionalnimi organi držav članic, pristojnimi za konkurenco, in Komisijo(16), določa ne le, da ko Komisija začne postopek, razbremeni organe, pristojne za konkurenco v državah članicah, temveč tudi, da če nacionalni organ že obravnava primer, Komisija sproži svoje postopke šele po posvetovanju s tem nacionalnim organom(17). V zvezi s tem in kot je poudarilo tudi Sodišče, je člen 11(6) umeščen v poglavje IV Uredbe št. 1/2003, ki ureja sodelovanje med Komisijo in organi, pristojnimi za konkurenco v državah članicah.(18)
34.      Zato trditev družbe Silgan, da je Splošno sodišče razsodilo, da so bili izpolnjeni pogoji iz točke 54(d), druga možnost, Obvestila o sodelovanju, ni utemeljena. V točkah 59 in 60 izpodbijane sodbe ni nobene navedbe v tem smislu.
35.      Kar zadeva očitek družbe Silgan glede bistvene spremembe znanih dejstev v zvezi z zadevo v povezavi s točko 19 Obvestila o sodelovanju, je treba najprej ugotoviti, da sporne točke izpodbijane sodbe ne vsebujejo nobene sledi razprav o tej točki. Kot je navedeno zgoraj, ugotovitev Splošnega sodišča, da je Komisija lahko izvajala svojo pristojnost, temelji izključno na potrebi po zagotovitvi uresničevanja cilja Uredbe št. 1/2003, in sicer učinkovite uporabe konkurenčnega prava.
36.      Tudi če bi priznali, da obstaja povezava med obravnavano zadevo in točko 19 Obvestila o sodelovanju, dvomim, da prestrukturiranje družbe ne bi moglo spadati v opredelitev bistvene spremembe znanih dejstev v zvezi z zadevo. Čeprav je lahko prestrukturiranje samo po sebi dejstvo, ki ni neposredno povezano s samo kršitvijo, menim, da je prestrukturiranje – v različnih oblikah – treba na splošno obravnavati kot možno sredstvo, ki je na voljo za izboljšanje poslovnega in strateškega položaja katerega koli podjetja na trgu, ter da v vsakem primeru povzroči bistvene spremembe pri podjetjih, ki so storila kršitve, tako da lahko spada v okvir opredelitve bistvene spremembe dejstev.
37.      Kar zadeva porazdelitev dokaznega bremena, dvomim o dopustnosti očitka družbe Silgan, da bi morala Komisija dokazati svojo pristojnost. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se v okviru tožbe pred sodiščem od tožeče stranke zahteva, da predloži dokaze, na podlagi katerih je mogoče resno sklepati, da so ti očitki utemeljeni.(19) V obravnavani zadevi Splošno sodišče ni storilo napake pri presoji, temveč se je omejilo na ugotovitev, da družba Silgan ni dokazala, da bi Komisija odstopila od Obvestila o sodelovanju. Poleg tega iz točke 105 izpodbijane sodbe izhaja, da je Splošno sodišče dvomilo o dopustnosti trditve družbe Silgan, da organi ne morejo odstopati od notranjih ukrepov, ki jih sprejmejo, saj je bila ta trditev navedena šele v repliki.
38.      Iz navedenega po mojem mnenju izhaja, da je treba prvi očitek tretjega dela četrtega pritožbenega razloga zavrniti.
c)      Trditve družbe Silgan v zvezi z drugim očitkom glede prepozne naknadne predodelitve
39.      Kar zadeva drugi očitek tretjega dela glede prepozne naknadne predodelitve, družba Silgan Splošnemu sodišču očita, da ni upoštevalo časovnih zahtev, ki jih določa Obvestilo o sodelovanju v primeru naknadne predodelitve, in da bi moralo Splošno sodišče v točki 105 izpodbijane sodbe ugotoviti, da je šlo za odstopanje od teh zahtev.
40.      Družba Silgan poleg tega trdi, da v nasprotju s tem, kar je Splošno sodišče navedlo v točki 88 izpodbijane sodbe, iz uporabe izraza „načeloma“ iz točke 18 Obvestila o sodelovanju ne izhaja, da dvomesečni rok od datuma prvega obvestila, poslanega mreži, ni zavezujoč. Splošno sodišče naj bi v točkah 88 in 89 izpodbijane sodbe napačno uporabilo pravo s tem, ko je razsodilo, da točka 18 Obvestila o sodelovanju v obravnavani zadevi ni upoštevna in da Komisija ni vezana na noben rok.
41.      Družba Silgan trdi, da bi se morala naknadna predodelitev opraviti takoj, ko se Komisija seznani z okoliščinami, ki jo upravičujejo.
d)      Analiza
42.      Najprej ugotavljam, da je Splošno sodišče v točki 88 izpodbijane sodbe menilo, da točka 18 Obvestila o sodelovanju v obravnavani zadevi ni upoštevna, ker ureja primer, v katerem morata nacionalni organ za varstvo konkurence in Komisija doseči dogovor o morebitni dodelitvi.
43.      V zvezi s tem je treba omeniti, da se, kot je bilo pojasnjeno v točki 27 teh sklepnih predlogov, točka 18 izrecno nanaša na primer, v katerem obstajajo težave pri predodelitvi, ki se lahko pojavijo v začetni fazi dodelitve in ki jih je treba pravočasno rešiti, praviloma v dveh mesecih. Vendar je iz spisa razvidno, da je Komisija posredovala na zahtevo nacionalnega organa za varstvo konkurence, ker je ta organ menil, da bi pomanjkljivosti takrat veljavne nemške zakonodaje lahko povzročile, da bi družbe, ki so storile kršitev, ostale nekaznovane. Poleg tega v obravnavani zadevi ni sporno, da je nacionalni organ za varstvo konkurence Komisijo zaprosil, naj obravnava zadevo, potem ko je že začel postopek.(20) Iz tega izhaja, da je Komisija posredovala po izteku začetnega obdobja dodelitve. Zato menim, da je Splošno sodišče pravilno ugotovilo, da točka
18 Obvestila o sodelovanju v obravnavani zadevi ni upoštevna.
44.      V zvezi s točko 89 izpodbijane sodbe, v kateri je Splošno sodišče ugotovilo, da iz točke 54 Obvestila o sodelovanju ne izhaja, da bi bila Komisija vezana na kakršen koli poseben rok, je treba pojasniti obseg uporabe točke 54 Obvestila o sodelovanju.
45.      Točka 54 ureja dva primera, in sicer prvi se nanaša na začetno obdobje dodelitve in se sklicuje na dvomesečni rok iz točke 18. Kot je določeno v točki 54, lahko Komisija v tem začetnem obdobju začne postopek na podlagi člena 11(6) Uredbe št. 1/2003, potem ko se je posvetovala z zadevnim nacionalnim organom za varstvo konkurence. Drugi primer pa se nanaša na obdobje po koncu faze dodelitve, ko lahko Komisija načeloma uporabi člen 11(6) Uredbe št. 1/2003 le v določenih primerih, navedenih v točki 54. Za ta drugi primer točka 54 ne določa nobenega roka. Eden od primerov, naštetih v točki 54, se nanaša na okoliščino, v kateri je sprejetje sklepa Komisije potrebno za zagotovitev učinkovite uporabe konkurenčnega prava Unije.
46.      Iz tega je po mojem mnenju razvidno, da je Splošno sodišče pravilno ugotovilo, da iz točke 54 izhaja, da Komisija ni vezana na noben rok.
47.      Poleg tega je treba poudariti, da Komisija v svojih pisnih izjavah pojasnjuje, da se postopek ni mogel začeti pred datumom inšpekcijskih pregledov, ki jih je bilo treba opraviti. Nadalje utemeljuje, da je razlog, zaradi katerega je med zahtevo nacionalnega organa za varstvo konkurence in začetkom postopka s strani Komisije preteklo deset mesecev, to, da je bil ta čas potreben za pridobitev številnih spisov in njihovo preučitev, za odločitev o tem, ali naj se preiskava nadaljuje, ter za organizacijo inšpekcijskih pregledov.
48.      V zvezi s tem ugotavljam, da je Splošno sodišče v točkah od 91 do 93 izpodbijane sodbe pravilno opozorilo na sodno prakso, v skladu s katero pravo Unije institucijam nalaga, da zadeve v okviru upravnih postopkov obravnavajo v razumnem roku, ter da se razumnost roka presoja glede na okoliščine posamezne zadeve, zlasti glede na zapletenost obravnavane zadeve.(21)
49.      Zlasti ugotavljam, da je Sodišče že razsodilo, da zadeve s področja konkurenčnega prava načeloma terjajo izvedbo zapletene dejanske in ekonomske analize ter da bi morebitni preiskovalni akti in ukrepi, ki jih sprejmejo organi, pristojni za konkurenco, v primeru znatnega števila zadev nujno podaljšali trajanje postopka za ugotavljanje kršitev.(22)
50.      Menim, da je v obravnavani zadevi Splošno sodišče na podlagi elementov, navedenih v točkah od 94 do 100 izpodbijane sodbe, pravilno ugotovilo, da desetmesečni rok za vodenje postopka ni bil nerazumen. Poleg tega je treba, kot je Splošno sodišče pravilno opozorilo v točki 101 izpodbijane sodbe, po analogiji ugotoviti, da lahko v skladu s sodno prakso Sodišča kršitev načela spoštovanja razumnega roka privede do razglasitve ničnosti sklepa, sprejetega ob koncu postopka, ki temelji na členih 101 ali 102 PDEU, le, če krši tudi pravico zadevnega podjetja do obrambe.(23) Družba Silgan pa se ni sklicevala na kršitev svoje pravice do obrambe niti pred Splošnim sodiščem(24) niti pred Sodiščem.
51.      Iz navedenega po mojem mnenju izhaja, da je treba zavrniti tudi drugi očitek tretjega dela četrtega pritožbenega razloga.
2.      Prvi, drugi in četrti del četrtega pritožbenega razloga
52.      V okviru četrtega pritožbenega razloga družba Silgan navaja še tri očitke zoper točki 105 in 106 izpodbijane sodbe.
53.      Prvič, družba Silgan se sklicuje na načelo, da mora Komisija spoštovati akte, ki jih sprejme, in da lahko od njih odstopi le z navedbo razlogov, ki so združljivi z načelom enakega obravnavanja.
54.      Drugič, družba Silgan trdi, da se to načelo uporablja tudi za Obvestilo o sodelovanju. V zvezi s tem se družba Silgan sklicuje na sodbo z dne 9. februarja 2022, Sped-Pro/Komisija (T‑791/19, EU:T:2022:67), v kateri je Splošno sodišče ugotovilo, da se je Komisija tako kot pri drugih instrumentih mehkega prava tudi v Obvestilu o sodelovanju sama omejila pri izvrševanju svoje diskrecijske pravice in od tega ne more odstopiti, ne da bi bila, glede na okoliščine primera, sankcionirana na podlagi kršitve splošnih pravnih načel, kot sta načelo enakega obravnavanja ali načelo varstva legitimnega pričakovanja(25).
55.      Tretjič, družba Silgan Splošnemu sodišču očita, da ni ugotovilo, da Komisija ni zadostno obrazložila odstopanja od Obvestila o sodelovanju.
56.      V zvezi s prvima zgoraj navedenima očitkoma družba Silgan zgolj navaja načelo, da so organi zavezani k spoštovanju svojih odločitev, ne da bi kakor koli izpodbijala razlogovanje Splošnega sodišča. Zato dvomim o dopustnosti teh dveh očitkov.
57.      Kar zadeva vsebino, in kot je bilo pojasnjeno zgoraj v točkah od 28 do 31 teh sklepnih predlogov, kadar Komisija na zahtevo nacionalnega organa za varstvo konkurence odloči, da bo začela postopek, ker je to potrebno za zagotovitev učinkovite uporabe konkurenčnega prava Unije, ne gre za odstopanje od Obvestila o sodelovanju. Zato ti preudarki niso v nasprotju s sodbo Sped-Pro/Komisija, kot je bila navedena v točki 54 teh sklepnih predlogov.
58.      V zvezi s tretjim očitkom, navedenim v točki 55 teh sklepnih predlogov, se družba Silgan sklicuje na ugotovitve v okviru petega pritožbenega razloga v svoji pritožbi. Družba Silgan zlasti izpodbija točko 62 izpodbijane sodbe, v kateri je Splošno sodišče razsodilo, da razlogi, navedeni v sporočilih za javnost nacionalnega organa za varstvo konkurence z dne 27. aprila 2018(26) in Komisije z dne 12. julija 2022(27) družbi Silgan omogočajo razumevanje okoliščin, zaradi katerih je ta organ vložil zahtevo, Komisija pa začela postopek. V zvezi s tem družba Silgan trdi, da sporočili za javnost ne moreta nadomestiti obrazložitve sklepa Komisije, zlasti kadar je bilo sporočilo za javnost objavljeno po sprejetju sklepa.
59.      V zvezi z nazadnje navedenim očitkom ugotavljam, da je res, da se Komisija v spornem sklepu omejuje na navedbo, da je postopek začela na zahtevo nacionalnega organa za varstvo konkurence, medtem ko je v sporočilu za javnost pojasnila, da je ta organ odločil, da zadevo predodeli Komisiji zaradi pomanjkljivosti takrat veljavnega nemškega prava, ki naj ne bi omogočale sankcioniranja hčerinskih družb družbe Silgan.(28) Vendar je iz spisa razvidno, da so bile te težave, povezane s pomanjkljivo zakonodajo, navedene že v sporočilu za javnost nacionalnega organa za varstvo konkurence z dne 27. aprila 2018, torej precej pred sporočilom za javnost Komisije z dne 12. julija 2022.
60.      V zvezi s tem se v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča ne zahteva, da se v obrazložitvi podrobno navedejo vse upoštevne dejanske in pravne okoliščine, ker je treba spoštovanje obveznosti obrazložitve presojati ne le glede na besedilo akta, ampak tudi glede na njegov kontekst in pravna pravila, ki urejajo zadevno področje.(29)
61.      Poleg tega, čeprav je res, da se preizkus lahko opravi le na podlagi formalno sprejete odločbe, je Sodišče že razsodilo, da se lahko na podlagi elementov, kot je na primer sporočilo za javnost, ugotovijo ključni elementi, ki so upoštevni za obravnavano zadevo.(30)
62.      Ugotavljam, da sta v obravnavani zadevi sporočilo za javnost Komisije in sporočilo za javnost nacionalnega organa za varstvo konkurence – na podlagi tega, kar izhaja iz izpodbijane sodbe – družbi Silgan omogočali, da je razumela razloge, iz katerih je nacionalni organ za varstvo konkurence zadevo dodelil Komisiji, ta pa začela postopek.
63.      Iz navedenega izhaja, da je treba zavrniti tudi prvi, drugi in četrti del četrtega pritožbenega razloga.
64.      Zato menim, da je treba četrti pritožbeni razlog zavrniti v celoti.
IV.    Predlog
65.      Glede na navedeno Sodišču predlagam, naj četrti pritožbeni razlog v celoti zavrne.
1      Jezik izvirnika: italijanščina.
2      Sklep Komisije C(2022) 4761 final z dne 12. julija 2022 v zadevi AT.40522 je na voljo na: https://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases1/202307/AT_40522_8986595_2868_7.pdf
3      Za podrobnejšo predstavitev dejanskega stanja te zadeve napotujem na točke od 2 do 14 izpodbijane sodbe.
4      Komisija je v istem sklepu ugotovila, da sta kršitev storili tudi družbi Crown Holdings, Inc. in Crown Cork & Seal Deutschland Holdings GmbH (v nadaljevanju skupaj: družbi Crown), ter tudi njima naložila globo. Kot izhaja iz pisnih izjav Zvezne republike Nemčije, sta tudi družbi Crown izvedli prestrukturiranje. Zoper sklep Komisije sta družbi Crown pri Splošnem sodišču vložili tožbo za razglasitev ničnosti, ki pa je bila zavrnjena s sodbo z dne 2. oktobra 2024, Crown Holdings in Crown Cork & Seal Deutschland/Komisija (T-587/22, EU:T:2024:661). Trenutno je pred Sodiščem v teku pritožba družb Crown, s katero predlagata razveljavitev sodbe Splošnega sodišča v zadevi C-855/24 P. V teh sklepnih predlogih se bom omejil na trditve, ki jih je navedla le družba Silgan.
5      Obvestilo Komisije o vodenju postopkov poravnave za sprejetje odločb v skladu s členoma 7 in 23 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 v kartelnih zadevah (UL 2008, C 167, str. 1).
6      Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 8, zvezek 2, str. 205), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 487/2009 z dne 25. maja 2009 (UL 2009, L 148, str. 1).
7      Glej točko 3 Obvestila Komisije o sodelovanju v okviru mreže organov, pristojnih za konkurenco (UL 2004, C 101, str. 43).
8      Glej sodbo z dne 23. novembra 2017, Gasorba in drugi (C-547/16, EU:C:2017:891, točka 23).
9      Glej uvodno izjavo 17 Uredbe 1/2003.
10      V tem smislu je Komisija v svojih pisnih izjavah pojasnila, da začetno obdobje dodelitve nastopi pred začetkom postopka.
11      Glej točke od 5 do 9 Obvestila o sodelovanju.
12      Kot je Komisija ugotovila v svojem sklepu (glej zgoraj opombo 2 teh sklepnih predlogov), je kršitev trajala od 11. marca 2011 do 18. septembra 2014. Kot je navedeno v točki 56 izpodbijane sodbe, se je od decembra 2016 dalje več družb skupine Silgan prestrukturiralo.
13      Nemški zakonodajalec je pomanjkljivosti nato odpravil z uvedbo člena 81 v okviru devete spremembe Gesetz gegen Wettbewerbsbeschränkungen (zakon o preprečevanju omejevanja konkurence), Bundesgesetzblatt Jahgang 2017 Teil | Nr. 33, izdanega v Bonnu dne 8. junija 2017.
14      Glej v tem smislu sodbo z dne 30. januarja 2025, Caronte & Tourist (C-511/23, EU:C:2025:42), v kateri je Sodišče opozorilo, da mora država članica „pri izvajanju svoje procesne avtonomije zagotoviti ne le polni učinek konkurenčnega prava Unije ter pregona in kaznovanja njegovih kršitev, ampak tudi spoštovanje temeljnih pravic, med katerimi je pravica podjetij, zoper katere se vodijo postopki za ugotavljanje kršitev, do obrambe“ (točka 62, moj poudarek).
15      To velja tudi, kadar organ, pristojen za konkurenco, ugotovi, da ni več v položaju, da bi lahko zaključil postopek in naložil sankcije, ker naj veljavni zakonodajni sistem ne bi omogočal pregona kršitev pravil konkurence.
16      Glej sodbo z dne 8. marca 2007, France Télécom/Komisija(T-339/04, EU:T:2007:80, točka 79).
17      Glej sodbo z dne 25. februarja 2021, Slovak Telekom (C-857/19, EU:C:2021:139, točka 31).
18      Prav tam.
19      Glej sodbo z dne 26. januarja 2017, Duravit in drugi/Komisija (C-609/13 P, EU:C:2017:46, točka 58).
20      Kot je razvidno iz točk 3 in 4 izpodbijane sodbe, je nacionalni organ za varstvo konkurence dne 21. maja 2015 opravil preiskave v prostorih več družb skupine Silgan, 14. junija 2017 pa je ta isti organ Komisijo zaprosil, naj preuči to zadevo.
21      Glej sodbo z dne 15. oktobra 2002, Limburgse Vinyl Maatschappij in drugi/Komisija (C-238/99 P, C-244/99 P, C-245/99 P, C-247/99 P, od C-250/99 P do C-252/99 P in C-254/99 P, EU:C:2002:582, točka 187).
22      Glej po analogiji sodbo z dne 15. januarja 2026, Imballaggi Piemontesi (C-588/24, EU:C:2026:14, točka 58 in navedena sodna praksa).
23      Glej po analogiji sodbo z dne 4. oktobra 2024, Ferriere Nord/Komisija (C-31/23 P, EU:C:2024:851, točka 150 in navedena sodna praksa).
24      Glej točko 76 izpodbijane sodbe.
25      Točka 40.
26      Sporočilo za javnost nacionalnega organa za varstvo konkurence ni priloženo pisnim izjavam strank. Bilo je del aktov, vloženih pri Splošnem sodišču, in je dostopno javnosti.
27      Sporočilo za javnost Komisije je na voljo na: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_22_4483
28      Sporočilo za javnost Komisije se nanaša tudi na hčerinski družbi Crown.
29      Glej med drugim sodbo z dne 14. decembra 2023, EDP España/Naturgy Energy Group in Komisija (C-693/21 P in C-698/21 P, EU:C:2023:989, točka 61).
30      Glej v tem smislu sodbo z dne 16. junija 2015, Gauweiler in drugi (C-62/14, EU:C:2015:400, točka 71).