Začasna izdaja
SKLEP SODIŠČA (sedmi senat)
z dne 8. decembra 2025(*)
„ Predhodno odločanje – Člen 99 Poslovnika Sodišča – Starostna pokojnina sodnikov – Osnova za izračun – Neupoštevanje dodatka za napotitev – Izključitev iz razlogov, povezanih z omejitvami pri odpravi proračunskega primanjkljaja – Člen 2 PEU – Člen 19(1), drugi pododstavek, PEU – Načelo neodvisnosti sodnikov – Pristojnost zakonodajne in izvršilne oblasti držav članic, da znižajo plačo sodnikov – Pogoji “
V zadevi C-257/25,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki ga je vložilo Tribunalul Neamţ (okrožno sodišče v Neamțu, Romunija) z odločbo z dne 7. februarja 2025, ki je na Sodišče prispela 7. aprila 2025, v postopku
B. V.
proti
I. J.,
SODIŠČE (sedmi senat),
v sestavi F. Schalin, predsednik senata, M. Gavalec (poročevalec) in Z. Csehi, sodnika,
generalni pravobranilec: D. Spielmann,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da bo v zadevi odločeno z obrazloženim sklepom v skladu s členom 99 Poslovnika Sodišča,
sprejema naslednji
Sklep
1        Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 2 in člena 19(1), drugi pododstavek, PEU v povezavi s členom 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: Listina).
2        Ta predlog je bil vložen v okviru spora med B. V., upokojenim sodnikom, in I. J. (romunska pravosodna inšpekcija), ker mu je ta zavrnila izdajo standardnega potrdila, v katerem bi bili navedeni dnevni dodatki za napotitev, ki jih je prejemal B. V., z namenom revizije njegovih pokojninskih pravic.
Pravni okvir
Zakon o prejšnjem statusu sodnikov in državnih tožilcev
3        Člen 82(1) Legea nr. 303 privind statutul judecătorilor și procurorilor (zakon št. 303 o statusu sodnikov in tožilcev) z dne 28. junija 2004 (ponovno objavljen v Monitorul Oficial al României, del I, št. 826 z dne 13. septembra 2005) v različici, ki se uporablja za spor o glavni stvari (v nadaljevanju: zakon o prejšnjem statusu sodnikov in tožilcev), je v bistvu določal, da so sodniki, ki so bili vsaj 25 let zaposleni na položaju sodnika, „po dopolnjenem 60. letu starosti upravičeni do starostne pokojnine v višini 80 % osnove za izračun, ki vključuje mesečno bruto nadomestilo ob nastopu dela ali mesečno bruto osnovno plačo, odvisno od primera, in dodatke, ki jih prejemajo za zadnji mesec dela pred datumom upokojitve“.
Odločba vlade št. 1275 z dne 18. oktobra 2005
4        Člen 7 metodoloških pravil, odobrenih s Hotărârea Guvernului nr. 1275 pentru aprobarea Normelor metodologice de aplicare a prevederilor Legii nr. 303/2004 privind statutul judecătorilor și procurorilor, republicată, și ale Legii nr. 47/1992 privind organizarea și funcționarea Curții Constituționale, republicată, referitoare la pensiile de serviciu și la acordarea indemnizațiilor pentru creșterea copilului în vârstă de până la 2 ani (odločba vlade št. 1275 o metodoloških pravilih za izvajanje določb zakona št. 303/2004 o statusu sodnikov in tožilcev, ponovno objavljen, in zakona št. 47/1992 o organizaciji in delovanju ustavnega sodišča, ponovno objavljen, o starostnih pokojninah in dodelitvi dodatkov za otroke, mlajše od dveh let) z dne 18. oktobra 2005 (Monitorul Oficial al României, del I, št. 979 z dne 3. novembra 2005), v odstavkih 1 in 3 določa:
„1.      Znesek starostne pokojnine iz člena 82(1) in (2) znaša 80 % povprečja bruto dohodkov, prejetih v zadnjih dvanajstih mesecih zaposlitve pred datumom upokojitve.
[...]
3.      Bruto dohodek poleg bruto mesečnega nadomestila ob nastopu dela vključuje tudi stalne ali nestalne dodatke. V bruto dohodek se ne vštevajo zneski, prejeti v obliki bonusov, nagrad, povračil stroškov, vračil pravic, ki se nanašajo na drugo obdobje, ali nadomestila v višini sedmih bruto mesečnih nadomestil ob nastopu dela iz člena 81(1) zakona ali druge pravice, ki nimajo značaja plače.“
5        Člen 13(1)(b) teh metodoloških pravil določa:
„Za določitev starostne pokojnine pokojninska dokumentacija vsebuje:
[...]
(b)      standardno potrdilo za poklicno pokojnino [...], ki ga pripravi zadnji delodajalec in vsebuje podatke o delovni dobi v pravosodju, delovni dobi samo na funkciji sodnika in tožilca, povprečju bruto dohodkov, prejetih v zadnjih dvanajstih mesecih zaposlitve pred datumom upokojitve, in bruto dohodku, prejetem na datum upokojitve“.
OUG št. 27/2006
6        Člen 13(1)(a) Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 27 privind salarizarea și alte drepturi ale judecătorilor și procurorilor și altor categorii de personal din sistemul justiției (izredna uredba vlade št. 27 o plačah in drugih pravicah sodnikov, tožilcev in drugih kategorij osebja v pravosodnem sistemu) z dne 29. marca 2006 (Monitorul Oficial al României, del I, št. 314 z dne 7. aprila 2006, v nadaljevanju: OUG št. 27/2006) določa:
„Sodniki, tožilci, njim enakovredno osebje in sodniški pomočniki, ki so napoteni ali delegirani v kraj, ki ni kraj njihovega stalnega prebivališča, imajo v času trajanja napotitve ali delegiranja naslednje pravice:
(a)      dnevnica v višini 2 % bruto mesečnega nadomestila ob nastopu dela, ki ne sme biti nižja od zneska, predvidenega za zaposlene v oddelkih za proračun“.
Zakon o novem statusu sodnikov
7        Legea nr. 303 privind statutul judecătorilor și procurorilor (zakon št. 303 o statusu sodnikov in tožilcev) z dne 15. novembra 2022 (Monitorul Oficial al României, del I, št. 1102 z dne 16. novembra 2022) je začel veljati 16. novembra 2022 in je bil spremenjen z Legea nr. 282 pentru modificarea și completarea unor acte normative din domeniul pensiilor de serviciu și a Legii nr. 227/2015 privind codul fiscal (zakon št. 282 o spremembi in dopolnitvi regulativnih aktov na področju pokojnin in zakona št. 227/2015 o davčnem zakoniku) z dne 19. oktobra 2023 (Monitorul Oficial al României, del I, št. 950 z dne 20. oktobra 2023) (v nadaljevanju: zakon o novem statusu sodnikov).
8        Na podlagi teh sprememb je bil člen 211 zakona o novem statusu sodnikov dopolnjen z odstavkom 41, ki določa, da od 1. januarja 2024:
„Osnova za izračun starostne pokojnine ne vključuje zneskov, prejetih v obliki bonusov, nagrad, povračil stroškov, povračil pravic do plače, ki se nanašajo na obdobje, ki ni bilo upoštevano pri določanju pravice do pokojnine, dnevnic ali drugih pravic, ki niso trajne narave.“
9        V obrazložitvenem memorandumu k osnutku zakona, na podlagi katerega je bila sprejeta ta zakonodajna sprememba, je navedeno, da „[p]renova zneska starostnih pokojnin ne pomeni odvzema pravic upravičencev do teh pokojnin, temveč je njen namen glede na trenutno stanje zmanjšati pokojninske pravice na podlagi javne obveznosti, ki bremeni državni proračun. Tudi ponovni izračun starostnih pokojnin ne pomeni omejitve ustavne pravice, temveč je potreben za zmanjšanje proračunskih izdatkov“.
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
10      Tožeča stranka v postopku v glavni stvari, B. V., je funkcijo sodnika opravljala do 1. decembra 2022, ko se je upokojila. V obdobju, v katerem je bila sodnik inšpektor pri romunski pravosodni inšpekciji, in sicer od 28. decembra 2018 do 1. decembra 2022, je prejemala dnevni dodatek za napotitev, ki je v skladu s členom 13(1)(a) OUG št. 27/2006 znašal 2 % mesečnega bruto nadomestila ob nastopu dela.
11      Z namenom izračuna pokojninskih pravic je B. V. 10. novembra 2022 od glavnega inšpektorja romunske pravosodne inšpekcije zahteval izdajo standardnega potrdila, v katerem je naveden bruto dohodek, ki ga je prejel novembra 2022, ki naj bi vključeval dnevni dodatek za napotitev. Ta naj bi za november 2022 znašal 10.143 romunskih levov (RON) (približno 2000 EUR).
12      Romunska pravosodna inšpekcija je zahtevo B. V. zavrnila z obrazložitvijo, da ta dodatek ni del osnove za izračun starostne pokojnine iz člena 82(1) zakona o prejšnjem statusu sodnikov.
13      B. V. je novembra 2023 to zavrnitev izpodbijal pred Tribunalul Neamţ (okrožno sodišče v Neamțu, Romunija), ki je predložitveno sodišče.
14      Iz predloga za sprejetje predhodne odločbe je razvidno, da je bila romunskim sodnikom od začetka veljavnosti zakona o prejšnjem statusu sodnikov priznana pravica do starostne pokojnine v višini 80 % osnove za izračun, ki je, odvisno od primera, vključevala mesečno bruto nadomestilo ob nastopu dela ali mesečno bruto osnovno plačo in dodatke, prejete v zadnjem mesecu zaposlitve pred upokojitvijo.
15      Predložitveno sodišče na eni strani poudarja, da je Înalta Curte de Casație și Justiție (vrhovno kasacijsko sodišče, Romunija) po tem, ko je dnevni dodatek za napotitev opredelilo kot plačo, med drugim v odločbah z dne 7. februarja 2022 in 13. marca 2023 ta dodatek izključilo iz osnove za izračun starostne pokojnine z odločbo z dne 11. novembra 2024 (Monitorul Oficial al României, del I, št. 1269 z dne 17. decembra 2024), in, na drugi strani, da je ta rešitev od 1. januarja 2024 izrecno določena v členu 211(41) zakona o novem statusu sodnikov.
16      V tem okviru se predložitveno sodišče sprašuje, ali ob neobstoju objektivnega merila v ureditvi, ki ureja plačo sodnikov, izključitev navedenega dodatka iz osnove za izračun starostne pokojnine ne posega v načelo neodvisnosti sodnikov, ki izhaja iz členov 2 in 19 PEU ter člena 47 Listine in ki zahteva, da sodniki prejemajo stalno plačo v povezavi s pomenom in posebnostmi funkcije, ki jo opravljajo. Na to naj bi bilo poleg tega opozorjeno v različnih mednarodnih instrumentih, zlasti v točki 54 Priporočila CM/Rec(2010) 12 Odbora ministrov Sveta Evrope z naslovom „Sodniki: neodvisnost, učinkovitost in odgovornost“, ki je bilo sprejeto 17. novembra 2010, in v točki 6.4 Evropske listine o statutu za sodnike, ki jo je Svet Evrope sprejel 10. julija 1998 v Strasbourgu.
17      V teh okoliščinah je Tribunalul Neamţ (okrožno sodišče v Neamțu) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo to vprašanje:
„Ali je treba člen 2 [PEU], ki se v okviru vrednot, na katerih temelji Evropska unija, sklicuje na spoštovanje pravne države, in člen 19(1), drugi pododstavek, [PEU] v povezavi s členom 47 [Listine], v skladu s katerima države članice zagotavljajo učinkovito sodno varstvo, ki temelji na pravici do dostopa do neodvisnega in nepristranskega sodišča, razlagati tako, da načelo neodvisnosti sodnikov nasprotuje zavrnitvi vključitve v obseg pravice do [starostne] pokojnine dela plačila, ki ga predstavlja [dnevni dodatek za napotitev], to je del prejemka, ki se ne izplačuje kot povračilo stroškov, ki so dejansko nastali zaradi napotitve, kot so potni stroški, stroški bivanja ali prehrane, ki se dodelijo sodnikom, ki so imeli status napotenih/delegiranih sodnikov, kolikor ta zavrnitev odstopa od mehanizma določanja [starostne pokojnine] sodnikov na podlagi objektivnih meril, neodvisno od samovoljnega poseganja izvršilne in zakonodajne veje oblasti, kar posledično pomeni trajno znižanje ravni prejemkov, s čimer so kršena ustavna jamstva, ki zagotavljajo, da sodniki prejemajo [starostno pokojnino], ki ustreza dostojanstvu njihove funkcije in področju njihove odgovornosti, ter da pravosodno funkcijo izvršujejo neodvisna sodišča in neodvisni sodniki?“
Vprašanje za predhodno odločanje
18      Člen 99 Poslovnika Sodišča določa, da če je iz sodne prakse mogoče jasno sklepati, kakšen je odgovor na vprašanje, predloženo v predhodno odločanje, ali če odgovor na tako vprašanje ne dopušča nobenega razumnega dvoma, lahko Sodišče na predlog sodnika poročevalca in po opredelitvi generalnega pravobranilca kadar koli odloči z obrazloženim sklepom.
19      To določbo je treba uporabiti v tej zadevi.
20      Predložitveno sodišče v bistvu sprašuje, ali je treba člen 2 PEU in člen 19(1), drugi pododstavek, PEU v povezavi s členom 47 Listine razlagati tako, da načelo neodvisnosti sodnikov nasprotuje temu, da se dnevnega dodatka za napotitev ne upošteva pri izračunu starostne pokojnine, če tako neupoštevanje, na eni strani, odstopa od mehanizma, v skladu s katerim se starostna pokojnina sodnikov določi na podlagi objektivnih meril, ki niso odvisna od samovoljnega vmešavanja izvršilne in zakonodajne oblasti, in na drugi strani, povzroči trajno znižanje ravni plač upokojenih sodnikov.
21      Kot izhaja iz sodne prakse Sodišča, čeprav je treba v skladu z načelom delitve oblasti, ki je značilno za delovanje pravne države, neodvisnost sodišč zagotoviti zlasti v razmerju do zakonodajne in izvršilne oblasti države članice, le dejstvo, da sta obe vključeni v določitev plač sodnikov, samo po sebi ne more povzročiti, da bi bili sodniki odvisni od njiju, niti vzbuditi dvomov o njihovi neodvisnosti ali nepristranskosti. Države članice imajo namreč široko diskrecijsko pravico pri pripravi svojega proračuna in pri odločanju med različnimi postavkami javnih izdatkov. Ta široka diskrecijska pravica vključuje določitev metode za izračun teh izdatkov, med drugim plač sodnikov, saj sta nacionalna zakonodajna in izvršilna oblast v najboljšem položaju za upoštevanje posebnih socialno-ekonomskih razmer v državi članici, v katerih je treba pripraviti ta proračun in zagotoviti neodvisnost sodnikov (sodba z dne 25. februarja 2025, Sąd Rejonowy w Białymstoku in Adoreikė, C-146/23 in C-374/23, EU:C:2025:109, točki 50 in 51).
22      Vendar ostaja dejstvo, da nacionalna pravila o plačah sodnikov ne smejo pri pravnih subjektih vzbujati legitimnih dvomov o zaščitenosti zadevnih sodnikov pred zunanjimi dejavniki in o njihovi nevtralnosti glede nasprotujočih si interesov. Za to lahko listine, poročila in drugi dokumenti, ki so jih sestavili organi Sveta Evrope ali izhajajo iz sistema Združenih narodov, zagotovijo smernice, ki so upoštevne za razlago prava Unije v primeru nacionalnih določb, sprejetih na zadevnem področju (sodba z dne 25. februarja 2025, Sąd Rejonowy w Białymstoku in Adoreikė, C-146/23 in C-374/23, EU:C:2025:109, točki 52 in 53).
23      Kot je Sodišče razsodilo v točki 65 sodbe z dne 25. februarja 2025, Sąd Rejonowy w Białymstoku in Adoreikė (C-146/23 in C-374/23, EU:C:2025:109), lahko zakonodajna in izvršilna oblast države članice odstopita od nacionalne ureditve, ki objektivno določa podrobna pravila za določitev plač sodnikov, tako da se odločita za znižanje zneska te plače, pri čemer morajo biti izpolnjene nekatere zahteve.
24      Prvič, v skladu z načelom pravne varnosti mora biti ukrep znižanja plače ali starostne pokojnine sodnikov določen z zakonom, biti mora objektiven, predvidljiv in pregleden (sodba z dne 5. junija 2025, Curtea de Apel Bucureşti (Ukinitev odpravnine ob upokojitvi sodnikov), C-762/23, EU:C:2025:400, točka 25 in navedena sodna praksa).
25      V zvezi s tem je treba pojasniti, da je zahteva po predvidljivosti izpolnjena, kadar lahko pravni subjekt iz besedila zadevne določbe in po potrebi s pomočjo njene razlage, ki jo podajo zadevna nacionalna sodišča, razbere, kakšno je področje uporabe te določbe (glej po analogiji sodbi z dne 3. maja 2007, Advocaten voor de Wereld, C‑303/05, EU:C:2007:261, točka 50, ter z dne 26. junija 2025, Makeleio in Zougla, C‑555/23 in C‑556/23, EU:C:2025:484, točka 88). Načela pravne varnosti, ki zahteva, da so pravna pravila jasna in natančna ter da je njihova uporaba predvidljiva za pravne subjekte, zlasti kadar imajo lahko neugodne posledice, namreč ni mogoče razlagati tako, da nacionalnemu zakonodajalcu ali sodišču nalaga, da v okviru predpisa, ki ga sprejme prvi, drugi pa razlaga, navede različne konkretne primere, v katerih bi se abstraktni predpis lahko uporabil, saj vseh teh primerov ni mogoče vnaprej opredeliti (glej po analogiji sodbo z dne 1. avgusta 2025, Timchenko/Svet, C-703/23 P, EU:C:2025:608, točka 33).
26      Drugič, ukrep znižanja plač ali starostne pokojnine sodnikov mora biti utemeljen s ciljem v splošnem interesu, kot je zahteva po odpravi čezmernega javnofinančnega primanjkljaja v smislu člena 126(1) PDEU, pri čemer je treba pojasniti, da možnost države članice, da se sklicuje na tako zahtevo, ni pogojena s tem, da je proti njej uveden postopek na podlagi Protokola (št. 12) o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen PEU in PDEU (sodba z dne 5. junija 2025, Curtea de Apel Bucureşti (Ukinitev odpravnine ob upokojitvi sodnikov), C-762/23, EU:C:2025:400, točka 26 in navedena sodna praksa).
27      Proračunski razlogi, ki utemeljujejo sprejetje ukrepa odstopanja od splošnih pravil o plačah sodnikov, morajo biti jasno obrazloženi. Poleg tega se ti ukrepi, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih okoliščinah, ne smejo nanašati posebej zgolj na člane nacionalnih sodišč in morajo biti del splošnejšega okvira, katerega namen je zagotoviti, da večji krog članov nacionalne javne uprave prispeva k proračunskim prizadevanjem, ki se izvajajo (sodba z dne 5. junija 2025, Curtea de Apel Bucureşti (Ukinitev odpravnine ob upokojitvi sodnikov), C-762/23, EU:C:2025:400, točka 27 in navedena sodna praksa).
28      V zvezi s tem je v točki 54 priporočila CM/Tec(2010) 12 z dne 17. novembra 2010 navedeno, da bi bilo treba „[u]vesti posebne zakonske določbe kot varovalke za preprečitev znižanja plačila, ki bi veljalo posebej za sodnike“. Kot pa je pojasnjeno v točki 57 obrazložitvenega memoranduma tega priporočila, „[d]oločba, ki se nanaša na neznižanje plačila posebej sodnikov, ne nasprotuje znižanju plačila v okviru javnih politik, katerih namen je splošno znižanje plač javnih uslužbencev“.
29      Zato lahko država članica, kadar sprejme ukrepe proračunske omejitve, ki prizadenejo njene uradnike in javne uslužbence, v družbi, za katero je značilna solidarnost, kot je to poudarjeno v členu 2 PEU, odloči, da te ukrepe uporabi tudi za nacionalne sodnike (sodba z dne 5. junija 2025, Curtea de Apel Bucureşti (Ukinitev odpravnine ob upokojitvi sodnikov), C-762/23, EU:C:2025:400, točka 29 in navedena sodna praksa).
30      Tretjič, v skladu z načelom sorazmernosti, ki je splošno načelo prava Unije, mora biti ukrep znižanja plač sodnikov primeren za zagotovitev uresničitve zastavljenega cilja v splošnem interesu – in sicer odprave čezmernega javnofinančnega primanjkljaja – omejen na to, kar je nujno za dosego tega cilja, in ne sme biti nesorazmeren glede na navedeni cilj, kar zajema tehtanje pomembnosti tega cilja in resnosti posega v načelo neodvisnosti sodnikov (sodba z dne 5. junija 2025, Curtea de Apel Bucureşti (Ukinitev odpravnine ob upokojitvi sodnikov), C-762/23, EU:C:2025:400, točka 30 in navedena sodna praksa).
31      Vendar lahko ob upoštevanju široke diskrecijske pravice, ki je državam članicam priznana pri pripravi njihovega proračuna in odločanju med različnimi postavkami javnih izdatkov, kot je navedeno v točki 21 tega sklepa, država članica sprejme zakonodajni ukrep, katerega namen ni odstopanje od temeljne ureditve, ki določa plače sodnikov, zaradi spopadanja s proračunsko krizo, ampak sprememba te ureditve za prihodnost z znižanjem njihovih plač, da bi se tako dolgoročno izboljšal njen proračunski položaj (sodba z dne 5. junija 2025, Curtea de Apel Bucureşti (Ukinitev odpravnine ob upokojitvi sodnikov), C-762/23, EU:C:2025:400, točka 32).
32      Načelo neodvisnosti sodnikov, ki izhaja iz člena 19(1), drugi pododstavek, PEU v povezavi s členom 2 PEU, taki spremembi ne more nasprotovati, tudi če ni časovno omejena, če je na novo določena raven plač sodnikov še vedno zadostna, da se zagotovi njihova neodvisnost. Ohranitev neodvisnosti sodnikov namreč zahteva, da je višina njihove plače kljub temu, da se zanje uporablja ukrep proračunske omejitve, še vedno ustrezna glede na pomembnost funkcij, ki jih opravljajo, da bi ostali zavarovani pred zunanjimi posegi ali pritiski, ki bi lahko ogrozili njihovo neodvisnost presoje in vplivali na njihove odločitve (sodba z dne 5. junija 2025, Curtea de Apel Bucureşti (Ukinitev odpravnine ob upokojitvi sodnikov), C-762/23, EU:C:2025:400, točki 33 in 34).
33      Višina plač sodnikov ob upoštevanju socialno-ekonomskih razmer v zadevni državi članici mora biti dovolj visoka, da jim zagotavlja določeno ekonomsko neodvisnost, ki jih lahko ščiti pred tveganjem, da bi lahko morebitni zunanji posegi ali pritiski ogrozili nevtralnost njihovih odločitev. Tako mora biti višina teh plač taka, da lahko sodnike ščiti pred tveganjem korupcije. Ustreznost plač sodnikov je treba presojati med drugim glede na ekonomske, socialne in finančne razmere v zadevni državi članici. S tega vidika je ustrezno primerjati povprečno plačo sodnikov s povprečno plačo v navedeni državi (sodba z dne 5. junija 2025, Curtea de Apel Bucureşti (Ukinitev odpravnine ob upokojitvi sodnikov), C-762/23, EU:C:2025:400, točki 35 in 36).
34      Ti premisleki veljajo smiselno za upokojene sodnike. Dejstvo, da aktivno zaposleni sodniki imajo jamstvo, da bodo po upokojitvi prejemali dovolj visoko pokojnino, jih namreč lahko zaščiti pred tveganjem korupcije med njihovim aktivnim obdobjem (sodba z dne 5. junija 2025, Curtea de Apel Bucureşti (Ukinitev odpravnine ob upokojitvi sodnikov), C-762/23, EU:C:2025:400, točk 37 in navedena sodna praksa).
35      V zvezi s tem je treba omeniti točko 54 priporočila CM/Rec(2010) 12 z dne 17. novembra 2010, v skladu s katero „bi moralo biti zagotovljeno [...] izplačilo starostne pokojnine, katere višina bi morala biti v razumnem razmerju z višino plače sodnikov, ki opravljajo sodniško funkcijo“. Prav tako je iz točke 6.4 Evropske listine o statutu za sodnike, navedene v točki 16 tega sklepa, razvidno, da mora ta statut sodnikom, „ki so dopolnili zakonsko določeno upokojitveno starost po tem, ko so v določenem obdobju opravljali poklicno dejavnost, zagotavljati izplačilo starostne pokojnine, katere višina mora biti čim bližje njihovi zadnji plači za opravljanje sodniške dejavnosti“.
36      Četrtič, ukrep znižanja plače mora biti predmet učinkovitega sodnega nadzora v skladu s postopkovnimi pravili, ki so določena s pravom zadevne države članice.
37      Čeprav Sodišče v okviru postopka iz člena 267 PDEU ni pristojno za uporabo pravil prava Unije v konkretnem primeru, lahko – na podlagi spisa v postopku v glavni stvari ter pisnih stališč, ki jih ima na voljo – predložitvenim sodiščem, da bi jim dalo koristen odgovor, navede napotke, ki jim omogočajo sprejetje odločitve (sodba z dne 25. februarja 2025, Sąd Rejonowy w Białymstoku in Adoreikė, C-146/23 in C-374/23, EU:C:2025:109, točka 77 in navedena sodna praksa).
38      V zvezi s tem Sodišče poudarja, da v obravnavanem primeru niti v zakonu o prejšnjem statusu sodnikov, niti v odločbi vlade št. 1275 z dne 18. oktobra 2005, niti v OUG št. 27/2006 ni bilo izrecno obravnavano vprašanje, ali je dnevni dodatek za napotitev del plače ali ne. Tudi ob upoštevanju nihanj v zvezi s tem v sodni praksi Înalta Curte de Casație și Justiție (vrhovno kasacijsko sodišče), navedenih v točki 15 tega sklepa, se zdi, da ni mogoče šteti, da pravica do vključitve tega dodatka v izračun starostne pokojnine temelji na zadostni podlagi v romunskem pravu (glej po analogiji sodbo z dne 5. junija 2025, Curtea de Apel Bucureşti (Ukinitev odpravnine ob upokojitvi sodnikov), C-762/23, EU:C:2025:400, točka 48).
39      Glede na zgornje premisleke je treba na postavljeno vprašanje odgovoriti, da je treba člen 2 PEU in člen 19(1), drugi pododstavek, PEU v povezavi s členom 47 Listine razlagati tako, da načelo neodvisnosti sodnikov ne nasprotuje temu, da se dnevnega dodatka za napotitev ne upošteva pri izračunu starostne pokojnine, če tako neupoštevanje, na eni strani, odstopa od mehanizma, v skladu s katerim se starostna pokojnina sodnikov določi na podlagi objektivnih meril, ki niso odvisna od samovoljnega vmešavanja izvršilne in zakonodajne oblasti, in na drugi strani, povzroči trajno znižanje ravni plač upokojenih sodnikov.
Stroški
40      Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (sedmi senat) razsodilo:
Člen 2 PEU in člen 19(1), drugi pododstavek, PEU v povezavi s členom 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah je treba razlagati tako, da načelo neodvisnosti sodnikov ne nasprotuje temu, da se dnevnega dodatka za napotitev ne upošteva pri izračunu starostne pokojnine, če tako neupoštevanje, na eni strani, odstopa od mehanizma, v skladu s katerim se starostna pokojnina sodnikov določi na podlagi objektivnih meril, ki niso odvisna od samovoljnega vmešavanja izvršilne in zakonodajne oblasti, in na drugi strani, povzroči trajno znižanje ravni plač upokojenih sodnikov.
Podpisi
*      Jezik postopka: romunščina.