62024CJ0086
SODBA SODIŠČA (osmi senat)
z dne 2. oktobra 2025 (
*1
)
„Predhodno odločanje – Carinska unija – Uredba (EU) št. 952/2013 – Določitev izvora blaga – Delegirana uredba (EU) 2015/2446 – Tarifna podštevilka 730441 harmoniziranega sistema poimenovanj in šifrskih oznak blaga – Cevi in votli profili, brezšivni, iz železa (razen litega železa) ali jekla – Veljavnost pravila o poreklu, ki se uporablja za jeklene cevi – Vroče obdelane cevi, nato hladno deformirane“
V zadevi C‑86/24,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki ga je vložilo Krajský soud v Ostravě – pobočka v Olomouci (okrožno sodišče v Ostravi, oddelek v Olomucu, Češka republika) z odločbo z dne 23. januarja 2024, ki je na Sodišče prispela 2. februarja 2024, v postopku
CS STEEL a.s.
proti
Generální ředitelství cel,
SODIŠČE (osmi senat),
v sestavi S. Rodin (poročevalec), predsednik senata, N. Piçarra in N. Fenger, sodnika,
generalni pravobranilec: R. Norkus,
sodna tajnica: R. Stefanova-Kamisheva, administratorka,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 27. marca 2025,
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:
–
za CS STEEL a.s. D. Urbanec, advokát,
–
za Generální ředitelství cel P. Polák,
–
za češko vlado L. Březinová, L. Halajová, M. Smolek in J. Vláčil, agenti,
–
za špansko vlado M. Morales Puerta in P. Pérez Zapico, agentki,
–
za Evropsko komisijo B. Eggers in J. Hradil, agenta,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da bo v zadevi razsojeno brez sklepnih predlogov,
izreka naslednjo
Sodbo
1
Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na veljavnost primarnega pravila, ki se uporablja za blago iz tarifne podštevilke 730441 (v nadaljevanju: primarno pravilo) harmoniziranega sistema poimenovanj in šifrskih oznak blaga (v nadaljevanju: HS) in ki je določeno v Prilogi 22-01 k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2015/2446 z dne 28. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih v zvezi z nekaterimi določbami carinskega zakonika Unije (UL 2015, L 343, str. 1).
2
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med češko družbo CS STEEL a.s. in Generální ředitelství cel (generalni carinski direktorat, Češka republika) (v nadaljevanju: nacionalni carinski organ) zaradi naložitve dodatne carine tej družbi.
Pravni okvir
Mednarodno pravo
3
HS je bil vzpostavljen z Mednarodno konvencijo o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga, ki je bila sklenjena 14. junija 1983 v Bruslju (Recueil des traités des Nations unies, zvezek 1503, str. 4, št. 25910 (1988)) v okviru Svetovne carinske organizacije (WCO) in ki je bila skupaj s protokolom o spremembah z dne 24. junija 1986 v imenu Evropske gospodarske skupnosti odobrena s Sklepom Sveta 87/369/EGS z dne 7. aprila 1987 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 2, zvezek 2, str. 288). Pojasnjevalne opombe k HS pripravlja WCO v skladu z določbami te konvencije.
4
Pojasnjevalna opomba, ki se nanaša na tarifno številko 7304 HS, določa:
„Cevi in votli profili iz te tarifne številke se lahko pridobijo z različnimi postopki:
[…]
B. Vroče iztiskanje okrogle palice na stiskalnici s steklom (postopek Ugine‑Sejournet) ali drugim mazivom. Ta metoda je sestavljena iz prebijanja (z ali brez širjenja) in ekstruzije.
Pravkar opisanim operacijam sledijo naslednje dodelave:
–
vroča dodelava: v tem primeru gre cevnica (po ponovnem segrevanju) skozi postrojenje za kalibriranje ali skozi postrojenje za raztegovanje, na koncu pa še skozi stroj za ravnanje ali
–
hladna dodelava na trnu, hladno vlečenje na klopi ali hladno valjanje (hladna redukcija) v Pilgerjevem valjarskem postrojenju (Mannesmannov ali Megavalov postopek). Ti postopki omogočajo, da dobijo iz vroče valjanih ali ekstrudiranih cevi, ki se uporabljajo kot cevnice, cevi z manj debelimi stenami (pri čemer je treba vedeti, da omogoča Transvalov postopek neposredno proizvodnjo cevi z zmanjšano debelino sten) ali manjšim premerom, ti postopki prav tako omogočajo izdelavo cevi z manjšimi odstopanji premera in debeline sten. Postopki hladne obdelave omogočajo doseganje različnih ravni končne dodelave površine, zlasti polirane površine (cevi z majhno stopnjo hrapavosti). Te cevi se uporabljajo na primer za pnevmatska dvigala ali hidravlične cilindre.
[…]“
Pravo Unije
Carinski zakonik
5
Člen 60 Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL 2013, L 269, str. 1, in popravek v UL 2016, L 267, str. 2, v nadaljevanju: carinski zakonik), naslovljen „Pridobitev porekla“, v odstavku 2 določa:
„Za blago, katerega proizvodnja vključuje več kot eno državo ali ozemlje, se šteje, da ima poreklo države ali ozemlja, kjer je bila v za to opremljenem podjetju opravljena njegova zadnja bistvena, gospodarsko upravičena predelava ali obdelava, katere izid je izdelava novega proizvoda ali ki predstavlja pomembno stopnjo proizvodnje.“
6
Člen 62 tega zakonika, naslovljen „Prenos pooblastila“, določa:
„Na [Evropsko k]omisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 284, ki določajo pravila, po katerih se v skladu s členom 60 za blago, katerega opredelitev nepreferencialnega porekla je potrebna zaradi uporabe ukrepov [Evropske u]nije iz člena 59, šteje, da je bilo v celoti pridobljeno v eni državi ali na enem ozemlju ali da je bilo v državi ali na ozemlju v za to opremljenem podjetju opravljena njihova zadnja bistvena, gospodarsko upravičena predelava ali obdelava, katere izid je izdelava novega proizvoda ali ki predstavlja pomembno stopnjo proizvodnje.“
7
Člen 284 navedenega zakonika, naslovljen „Izvajanje pooblastila“, določa pogoje za to izvajanje.
Delegirana uredba 2015/2446
8
Komisija je v okviru izvajanja pristojnosti, ki jo ima na podlagi člena 62 carinskega zakonika, sprejela Delegirano uredbo 2015/2446.
9
Priloga 22-01 k tej delegirani uredbi je naslovljena „Uvodne opombe in seznam bistvenih predelav in obdelav, na podlagi katerih se dodeli nepreferencialno poreklo“. Ta priloga vsebuje del, naslovljen „Uvodne opombe“, katerega točki 2 in 3 določata:
„(2) Uporaba pravil v tej prilogi
2.1.
Pravila iz te priloge je treba uporabiti za blago glede na njegovo uvrstitev v [HS] ter glede na vsa dodatna merila, ki se lahko zagotovijo poleg tarifnih številk in podštevilk HS, oblikovanih posebej za namene te priloge. Tarifna številka ali podštevilka HS, ki je nadalje razdeljena glede na takšna merila, se imenuje ‚razdeljena tarifna številka‘ ali ‚razdeljena tarifna podštevilka‘. […]
Uvrstitev blaga v tarifne številke in podštevilke [HS] urejajo splošna pravila za razlago HS in vse opombe k oddelkom, poglavjem in tarifnim podštevilkam HS. Ta pravila in opombe sestavljajo del kombinirane nomenklature, ki je določena v Prilogi I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 [z dne 23. julija 1987, o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 2, zvezek 2, str. 382)]. Za namene identifikacije pravilne razdeljene tarifne številke ali podštevilke določenega blaga v tej prilogi se splošna pravila za razlago HS in vse opombe k oddelkom, poglavjem in tarifnim podštevilkam tega [HS] smiselno uporabljajo, razen če v prilogi ni določeno drugače.
[…]
(3) Glosar
Če primarna pravila na ravni razčlenitve temeljijo na spremembi tarifne uvrstitve blaga, se lahko izrazijo z uporabo naslednjih okrajšav.
[…]
sprememba tarifne številke: sprememba v zadevno tarifno številko iz katere koli druge tarifne številke
[…]“
10
Poglavje 73 navedene priloge vsebuje tabelo, v kateri so navedena primarna pravila, ki jih je treba uporabiti za določitev države ali ozemlja porekla blaga, ki je v poglavju navedeno in označeno v skladu s svojo tarifno številko ali tarifno podštevilko v HS, zlasti primarno pravilo, ki se uporablja za brezšivne in hladno vlečene ali hladno valjane cevi iz nerjavnega jekla s krožnim prečnim prerezom, ki spadajo pod tarifno podštevilko 730441 HS. V navedeni tabeli je navedeno:
„Oznaka HS za leto 2012
Poimenovanje blaga
Primarna pravila
[…]
7304
Cevi in votli profili, brezšivni, iz železa (razen litega železa) ali jekla
Kakor je določeno za tarifne podštevilke
– Cevi za naftovode ali plinovode:
7304 11
– – iz nerjavnega jekla
sprememba tarifne številke
[…]
– Drugi, s krožnim prečnim prerezom, iz nerjavnega jekla:
7304 41
– – hladno vlečeni ali hladno valjani (hladno deformirani)
Sprememba tarifne številke ali sprememba iz votlih profilov iz tarifne podštevilke 7304 49
7304 49
– – drugo
sprememba tarifne številke“
Spor o glavni stvari, vprašanje za predhodno odločanje in postopek pred Sodiščem
11
Maxim Tubes Company Pvt. Ltd, družba s sedežem v Indiji, je v to državo uvozila vroče obdelane jeklene cevi s poreklom iz Kitajske, ki spadajo pod tarifno podštevilko 730411 in so v skladu s standardom ASTM A312. Te cevi so bile pozneje hladno deformirane v Indiji, pri čemer so bile valjane, lužene, pasivirane, žarjene, zravnane in razrezane, zaradi česar so se spremenile njihove dimenzije. Tako predelane cevi, ki so še vedno ustrezale standardu ASTM A312, so bile izvožene v Unijo družbi CS STEEL.
12
Celní úřad pro Olomoucký kraj (carinska uprava za Olomuški okraj, Češka republika) je v obdobju od januarja 2016 do decembra 2017 sprejela šest carinskih deklaracij, ki jih je družba CS STEEL vložila za sprostitev v prosti promet brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla s krožnim prečnim prerezom, ki spadajo pod tarifno podštevilko HS 730441 in ki so bile deklarirane, da so nepreferencialnega indijskega porekla.
13
Nacionalni carinski organ je po nadzoru ugotovil, da so te cevi kitajskega porekla, in je zato v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/330 z dne 5. marca 2018 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (UL 2018, L 63, str. 15) naložil dodatne carine.
14
Ta organ je menil, da bi do spremembe porekla lahko prišlo le, če bi bile cevi izdelane iz blaga iz drugih številk HS, na primer iz jeklenih odpadkov in ostankov, ki spadajo pod tarifno številko 7204, ali če bi bile cevi izdelane iz votlih profilov iz tarifne podštevilke 730449.
15
Krajský soud v Ostravě – pobočka v Olomouci (okrožno sodišče v Ostravi, oddelek v Olomucu), ki je predložitveno sodišče, pri katerem je družba CS STEEL vložila tožbo zoper odločbe, ki jih je sprejel nacionalni carinski organ v zvezi s to naložitvijo, se sprašuje o veljavnosti primarnega pravila o določitvi porekla blaga iz tarifne podštevilke 730441 HS, navedenega v Prilogi 22-01 k Delegirani uredbi 2015/2446, v delu, v katerem ima v skladu s tem pravilom tako blago, pridobljeno s hladnim valjanjem izdelkov iz tarifne podštevilke 730449 HS, status blaga s poreklom iz države, v kateri so bili ti postopki opravljeni, medtem ko taka predelava izdelkov iz tarifne podštevilke 730411 HS temu blagu ne podeljuje takega porekla.
16
V zvezi s tem predložitveno sodišče navaja, da je iz primarnega pravila o določitvi porekla blaga, uvrščenega pod tarifno podštevilko 730441 HS, glede na sodbo z dne 21. septembra 2023, Stappert Deutschland (C‑210/22, EU:C:2023:693), razvidno, da do spremembe porekla v bistvu pride bodisi s spremembo tarifne številke bodisi s hladnim valjanjem proizvoda iz tarifne podštevilke 730449 HS. To sodišče meni, da ker je edina upoštevna razlika med tarifno podštevilko 730449 in tarifno podštevilko 730411 očitno namembnost cevi, bi bilo s tem primarnim pravilom lahko vzpostavljeno diskriminatorno razlikovanje glede predelanih proizvodov, ki pred predelavo spadajo pod tarifno podštevilko 730411 HS.
17
V teh okoliščinah je Krajský soud v Ostravě – pobočka v Olomouci (okrožno sodišče v Ostravi, oddelek v Olomucu) prekinilo postopek in Sodišču v predhodno odločanje predložilo to vprašanje:
„Ali [primarno] pravilo za določitev porekla, izraženo v tarifni podštevilki 730441 [HS] iz Priloge 22-01 k Delegirani uredbi [2015/2446], velja v delu, v katerem se z njim izključuje to, da za spremembo porekla vroče obdelanih cevi iz tarifne podštevilke 730411, ki izpolnjujejo standard ASTM A312, zadostuje hladna predelava (hladno valjanje)?“
18
Predložitveno sodišče je v odgovor na zahtevo Sodišča po informacijah, ki se je nanašala zlasti na vpliv hladne predelave, opravljene na zadevnih ceveh, navedlo, prvič, da so bile dimenzije, zgradba in značilnosti materiala teh cevi znatno predelane in, drugič, da ni vedelo, ali imajo navedene cevi značilnosti, zaradi katerih jih je mogoče uporabiti kot naftovode ali plinovode.
Vprašanje za predhodno odločanje
19
Predložitveno sodišče v bistvu sprašuje, ali je primarno pravilo veljavno glede na člen 60(2) carinskega zakonika, ker ne določa, da se za cevi iz tarifne podštevilke 730441 HS, ki so hladno izdelane iz cevi iz tarifne podštevilke 730411 HS, lahko šteje, da je njihovo poreklo v državi ali na ozemlju, kjer so bile nazadnje predelane ali obdelane.
20
V zvezi s tem je treba navesti, da se v skladu s primarnim pravilom za cevi, ki spadajo pod tarifno podštevilko 730441 HS, šteje, da je njihovo poreklo v državi, v kateri so bile predelane bodisi iz proizvodov, ki spadajo pod drugo tarifno številko HS, bodisi s hladnim valjanjem iz „votlih profilov iz tarifne podštevilke 730449“ HS. Vendar je Sodišče v sodbi z dne 21. septembra 2023, Stappert Deutschland (C‑210/22, EU:C:2023:693, točka 66), razsodilo, da je to pravilo neveljavno v delu, v katerem izključuje možnost, da bi sprememba tarifne številke zaradi predelave cevi, ki spadajo pod tarifno podštevilko 730449 HS, v brezšivne cevi in votle profile iz železa ali jekla, hladno vlečene ali valjane (hladno deformirane), ki spadajo pod tarifno podštevilko 730441 HS, tem omogočila pridobitev statusa proizvoda s poreklom iz tiste države, v kateri je do te spremembe prišlo.
21
Zato je očitno, kot v bistvu navaja predložitveno sodišče, da primarno pravilo v povezavi s to sodbo glede določitve porekla uvaja različno obravnavanje hladno predelanih cevi, ki spadajo pod tarifno podštevilko 730411 HS, in hladno predelanih cevi, ki spadajo pod tarifno podštevilko 730449 HS.
22
V skladu s členom 62 carinskega zakonika pa je Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov, ki določajo pravila, v skladu s katerimi se šteje, da je bilo blago zadnjič ekonomsko pomembno predelano ali obdelano v podjetju, prilagojenem za ta namen, kar je povzročilo ustvarjanje novega izdelka ali predstavlja pomembno fazo proizvodnje v določeni državi ali na ozemlju v skladu s členom 60 tega zakonika. Namen teh aktov je pojasniti, kako je treba abstraktna merila iz zadnjenavedene določbe razlagati in uporabljati v konkretnih položajih (sodba z dne 21. septembra 2023, Stappert Deutschland, C‑210/22, EU:C:2023:693, točka 52 in navedena sodna praksa).
23
Vendar je izvajanje tega pooblastila Komisije, kot izhaja tudi iz ustaljene sodne prakse Sodišča, pogojeno s spoštovanjem nekaterih zahtev. Cilji delegirane uredbe morajo upravičevati njeno sprejetje, ta delegirana uredba mora izpolnjevati zahtevo po obrazložitvi, ki velja za tak akt, in presoja Komisije glede določitve države porekla izdelkov, za katere se uporablja navedena delegirana uredba, ne sme biti napačna zaradi napačne uporabe prava ali očitne napake pri presoji v zvezi s členom 60(2) carinskega zakonika (sodba z dne 21. septembra 2023, Stappert Deutschland, C‑210/22, EU:C:2023:693, točka 53 in navedena sodna praksa).
24
To poreklo je vsekakor treba določiti na podlagi odločilnega merila „zadnje bistvene predelave ali obdelave“ zadevnega blaga. Ta izraz je treba razumeti tako, da napotuje na fazo proizvodnega postopka, v kateri to blago pridobi svojo namembnost ter posebne lastnosti in sestavo, ki jih prej ni imelo in ki pozneje ne zahtevajo večjih kakovostnih sprememb (sodba z dne 21. septembra 2023, Stappert Deutschland, C‑210/22, EU:C:2023:693, točka 54 in navedena sodna praksa).
25
Namen sodnega preizkusa utemeljenosti določbe takega akta, kot je Priloga 22-01 k Delegirani uredbi 2015/2446, ki določa primarno pravilo, je preučiti vprašanje, ali je Komisija, ne glede na morebitno napačno uporabo prava, pri izvajanju člena 60(2) carinskega zakonika storila očitno napako pri presoji ob upoštevanju zadevnega konkretnega položaja (sodba z dne 21. septembra 2023, Stappert Deutschland, C‑210/22, EU:C:2023:693, točka 55 in navedena sodna praksa).
26
V skladu s sodno prakso Sodišča mora Komisija različno obravnavanje podobnih predelav, kot je navedeno v točki 21 te sodbe, objektivno utemeljiti, da bi bilo mogoče ugotoviti, da ni storila take napake (glej v tem smislu sodbi z dne 23. marca 1983, Cousin in drugi, 162/82, EU:C:1983:93, točka 21, ter z dne 21. septembra 2023, Stappert Deutschland, C‑210/22, EU:C:2023:693, točka 56).
27
Komisija v obravnavanem primeru trdi, da skladnost cevi, uvoženih iz Kitajske v Indijo in uvrščenih pod tarifno podštevilko 730411 HS, s standardom ASTM A312 kaže na to, da so bili ti proizvodi že končni proizvodi, ki niso mogli biti predmet gospodarsko upravičene bistvene predelave, ki bi povzročila spremembo porekla.
28
Ta institucija v bistvu trdi tudi, da hladna predelava cevi iz tarifne podštevilke 730411 HS, zaradi katere se te cevi spremenijo tako, da spadajo pod tarifno podštevilko 730441 HS, tem ne daje namena in sestave, ki ju prej niso imele, ker so bile nazadnje kakovostno spremenjene med vročo predelavo, zaradi katere so bile uvrščene pod prvo tarifno podštevilko. Taka hladna predelava teh cevi bi sicer res povzročila nepovratne spremembe teh proizvodov, predvsem z zmanjšanjem njihove velikosti, vendar ne da bi se pri tem preprečilo, da bi se te cevi uporabljale kot plinovodi ali naftovodi in da bi se spoštoval standard ASTM A312, kot se strinjajo vse zainteresirane stranke, ki so Sodišču predložile stališča. Tako naj bi se navedena hladna predelava razlikovala od hladne predelave votlih profilov za cevi, ki so polizdelki, na katere se nanaša sodba z dne 21. septembra 2023, Stappert Deutschland (C‑210/22, EU:C:2023:693), in ki spadajo pod tarifno podštevilko 730449 HS.
29
V zvezi s tem je treba poudariti, da so proizvodi iz tarifnih podštevilk 730411 in 730441 HS označeni, in sicer za prvo od teh podštevilk kot brezšivne cevi iz nerjavnega jekla, ki se uporabljajo za naftovode ali plinovode, za drugo od teh podštevilk pa za druge brezšivne cevi s krožnim prečnim prerezom, iz nerjavnega jekla ter hladno vlečene ali hladno valjane (hladno deformirane).
30
Zato cevi prenehajo spadati pod tarifno podštevilko 730411 HS in lahko spadajo pod tarifno podštevilko 730441 HS z izgubo značilnih lastnosti cevi, ki se uporabljajo za naftovode ali plinovode, ki ne povzroči nujno izgube lastnosti, zaradi katerih so uporabne za ta namen.
31
Iz zgoraj navedenega izhaja, da hladna predelava cevi, ki spadajo pod tarifno podštevilko 730411 HS, ki učinkuje tako, da se te cevi spremenijo tako, da spadajo pod tarifno podštevilko 730441 HS, čeprav lahko povzroči bistveno spremembo njihovih lastnosti, samo zaradi tega ne povzroči spremembe namembnosti in prvotne sestave teh cevi.
32
Te presoje ne omaje odgovor predložitvenega sodišča na zahtevo Sodišča za informacije, navedeno v točki 18 te sodbe, v skladu s katerim lahko hladna predelava cevi iz tarifne podštevilke 730411 HS pomembno vpliva na dimenzije, strukturo in značilnosti teh cevi. Iz tega odgovora namreč ni razvidno niti to, da bi bila hladna predelava cevi iz postopka v glavni stvari tako obsežna, da se te cevi ne bi več mogle uporabljati za prevoz nafte in plina, niti to, da bi bila njihova sestava spremenjena. Nasprotno, tako presojo potrjuje dejstvo, da so po tej predelavi navedene cevi še vedno v skladu s standardom ASTM A312. Kot trdi Komisija, ne da bi ji drugi zainteresirani subjekti nasprotovali, ta skladnost potrjuje uporabnost navedenih cevi kot cevovodov za prevoz nafte in plina.
33
V teh okoliščinah je treba ugotoviti, da je različno obravnavanje glede določitve porekla, določeno s primarnim pravilom, med hladno predelavo cevi iz tarifne podštevilke 730411 HS in hladno predelavo cevi iz tarifne podštevilke 730449 HS objektivno utemeljeno. Zato Komisija s sprejetjem tega pravila ni storila očitne napake pri presoji.
34
Ob upoštevanju vsega zgoraj navedenega je treba na postavljeno vprašanje odgovoriti, da pri njegovi preučitvi ni bil ugotovljen noben element, ki bi lahko vplival na veljavnost primarnega pravila.
Stroški
35
Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (osmi senat) razsodilo:
Pri preučitvi vprašanja za predhodno odločanje ni bil ugotovljen noben element, ki bi lahko vplival na veljavnost primarnega pravila, ki se uporablja za blago iz tarifne podštevilke 730441 harmoniziranega sistema poimenovanj in šifrskih oznak blaga in ki je določeno v Prilogi 22-01 k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2015/2446 z dne 28. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih v zvezi z nekaterimi določbami carinskega zakonika Unije.
Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: češčina.