62004CJ0136_SL
Stranke
Razlogi za odločitev
Izrek
Stranke
V zadevi C-136/04,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 234 ES, ki ga je vložilo Bundesfinanzhof (Nemčija) z odločbo z dne 3. februarja 2004, ki je prispela na Sodišče 15. marca 2004, v postopku
Deutsches Milch-Kontor GmbH
proti
Hauptzollamt Hamburg-Jonas,
SODIŠČE (peti senat),
v sestavi J. Makarczyk, predsednik senata, R. Schintgen, sodnik, in R. Silva de Lapuerta (poročevalka), sodnica,
generalni pravobranilec: M. Poiares Maduro,
sodni tajnik: B. Fülöp, administrator,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 28. septembra 2005,
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:
– za Deutsches Milch-Kontor GmbH U. Schrömbges in O. Wenzlaff, odvetnika,
– za Komisijo Evropskih skupnosti G. Braun, zastopnik,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da bo v zadevi razsojeno brez sklepnih predlogov,
izreka naslednjo
Sodbo
Razlogi za odločitev
1. Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago uredb Komisije (EGS) št. 1706/89 z dne 15. junija 1989 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne proizvode (UL L 166, str. 36) in (EGS) št. 3445/89 z dne 15. novembra 1989 o popolni različici nomenklature kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila, ki velja od 1. januarja 1990 (UL L 336, str. l).
2. Ta predlog je bil vložen v okviru spora med družbo Deutsches Milch-Kontor GmbH (v nadaljevanju: Milch-Kontor) in Hauptzollamtom Hamburg-Jonas (glavni carinski urad v Hamburg-Jonasu, v nadaljevanju: Hauptzollamt) v zvezi s pravico do dodelitve izvoznega nadomestila za sir, namenjen za predelavo.
Pravni okvir
3. V skladu s členom 17(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 804/68 z dne 27. junija 1968 o skupni ureditvi trga mleka in mlečnih proizvodov (UL L 148, str. 13), spremenjene z Uredbo Sveta (EGS) št. 3904/87 z dne 22. decembra 1987 (UL L 370, str. 1, v nadaljevanju: Uredba št. 804/68) se lahko razlika med ceno določenih proizvodov iz člena 1 te uredbe v mednarodni trgovini in ceno teh proizvodov v Evropski skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom.
4. Uredba št. 1706/89 določa za mlečne proizvode zneske izvoznih nadomestil, določenih v navedenem členu 17.
5. Deveta uvodna izjava te uredbe določa:
„ker se stopnja nadomestila za sire izračuna glede na proizvode, namenjene za neposredno potrošnjo; ker sirne skorje in odpadki niso proizvodi, namenjeni neposredni potrošnji, ker je treba, da bi se izognili kakršni koli zmedi pri razlagi, opredeliti, da siri v vrednosti franko na meji manj kot 140 ECU/100 kg niso upravičeni do nadomestil“.
6. Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, str. 1), spremenjena z Uredbo Komisije (EGS) št. 2886/89 z dne 2. avgusta 1989 (UL L 282, str. 1), vzpostavlja različico kombinirane nomenklature proizvodov (v nadaljevanju: kombinirana nomenklatura), ki se uporablja za dejstva v sporu o glavni stvari.
7. Naslov tarifne številke 0406 90 kombinirane nomenklature je „drugi siri“. Vsebuje tudi podštevilko 0406 90 11 z naslovom „drugi siri, namenjeni za predelavo“.
8. Uredba Komisije (EGS) št. 3846/87 z dne 17. decembra 1987 o vzpostavitvi nomenklature kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila (UL L 366, str. 1) določa na podlagi kombinirane nomenklature nomenklaturo kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila (v nadaljevanju: nomenklatura za nadomestila).
9. Na podlagi tretjega pododstavka člena 1 te uredbe nomenklatura za nadomestila vključuje poleg pododdelkov iz kombinirane nomenklature še dodatne pododdelke, potrebne za določitev blaga, za katero se uporablja režim izvoznih nadomestil.
10. Različica nomenklature za nadomestila, ki se je uporabljala v trenutku nastanka dejstev iz postopka v glavni stvari, je iz Uredbe št. 3445/89.
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
11. Januarja 1990 je Milch-Kontor izvozil sir v Jugoslavijo in na svojo zahtevo prejel izvozno nadomestilo. Deklarirano je bilo, da je izvoženo blago gavda.
12. Hauptzollamt je z odločbo z dne 14. avgusta 1995 zahteval povračilo prvotno dodeljenega izvoznega nadomestila, ker izvoženo blago ni bila gavda, kot se ta sir po navadi trži, ampak neobdelano blago, namenjeno za predelavo.
13. Finanzgericht je zavrnilo tožbo, ki jo je vložil Milch-Kontor zoper navedeno odločbo, in izpostavilo, da je bilo izvozno nadomestilo pridobljeno nezakonito, saj drugače kot pri kombinirani nomenklaturi nomenklatura za nadomestila ne vsebuje podštevilke za sire, namenjene predelavi.
14. Milch-Kontor je pri Bundesfinanzhofu vložil revizijo zoper odločbo Finanzgerichta.
15. To se v predložitveni odločbi sprašuje, ali nomenklatura za nadomestila pomeni samostojno tarifno shemo, različno od kombinirane nomenklature, ali pa gre za izvleček iz kombinirane nomenklature, ki preprosto povzema podštevilke proizvodov, ki jih je treba upoštevati pri dodeljevanju izvoznih nadomestil.
16. Glede tega predložitveno sodišče ugotavlja, prvič, da se zdi, da iz določb Uredbe št. 3846/87 izhaja, da nomenklatura za nadomestila le povzema upoštevne tarifne številke in podštevilke kombinirane nomenklature.
17. Drugič, poudarja, da se glede na besedilo prvega stavka devete uvodne izjave Uredbe št. 1706/89 stopnja nadomestila za sire izračuna glede na proizvode, namenjene za neposredno potrošnjo. To bi lahko pomenilo, da siri, namenjeni predelavi, niso upravičeni do izvoznih nadomestil.
18. Na koncu predložitveno sodišče meni, da če se vključitev v podštevilko 0406 90 11 kombinirane nomenklature nanaša le na tarifno razvrstitev blaga za namene odmere uvoznih dajatev, ni mogoče izključiti, da se za blago, čeprav je razvrščeno v navedeno podštevilko pri odmeri uvozne dajatve, vseeno lahko dodelijo izvozna nadomestila.
19. V navedenih okoliščinah je Bundesfinanzhof prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo to vprašanje:
„Ali je treba Uredbo (EGS) št. 3445/89 in Uredbo (EGS) št. 1706/89 razlagati tako, da so siri v podštevilki 0406 90 kombinirane nomenklature, ki so, po svoji naravi, namenjeni predelavi v tretji državi in bi jih bilo torej treba uvrstiti v podštevilko 0406 90 11 kombinirane nomenklature, kot je določena z Uredbo (EGS) št. 2886/89, izključeni iz izvoznih nadomestil?“
Vprašanje za predhodno odločanje
20. Predložitveno sodišče z vprašanjem v bistvu sprašuje, ali se za izvoz blaga, ki je opredeljeno kot sir, namenjen za predelavo v navedeni državi, in spada v podštevilko 0406 90 11 kombinirane nomenklature, v tretjo državo, lahko dodeli izvozno nadomestilo na podlagi uredb št. 3445/89 in 1706/89.
21. Milch-Kontor in Komisija Evropskih skupnosti menita, da se podštevilka 0406 90 11 kombinirane nomenklature ne nahaja v nomenklaturi za nadomestila, ker se ta uporablja le za odmero uvoznih dajatev.
22. Vendar ne menita, da bi bilo zato treba sklepati, da izvoženo blago ni upravičeno do izvoznih nadomestil.
23. Po mnenju Milch-Kontor je nomenklatura za nadomestila samostojna tarifna shema, ki se razlikuje od kombinirane nomenklature. Tako se lahko proizvod, razvrščen v tarifno podštevilko, ki je v nomenklaturi za nadomestila ni, samodejno razvrsti glede na njegovo sestavo pod tarifno oznako upoštevnega proizvoda navedene nomenklature. Upoštevaje njihovo naravo, bi bilo treba sire, namenjene predelavi, ki spadajo v podštevilko 0406 90 11 kombinirane nomenklature, razvrstiti pod ustrezno tarifno oznako nomenklature za nadomestila, in sicer tarifno oznako za proizvod 0406 90 89 979. V vsakem primeru je ta natančnejša od podštevilke 0406 90 11 in bi ji bilo treba dati prednost.
24. Po mnenju Komisije je treba glede na to, da je podštevilka 0406 90 11 kombinirane nomenklature pridržana izključno za uvoz, sire, namenjene za predelavo v tretji državi, razvrstiti v drugo podštevilko številke 0406 90 navedene nomenklature, odvisno od njihove vrste in sestave.
25. Zato Komisija meni, da izvoženo blago, če ga ni mogoče razvrstiti pod nobeno tarifno oznako proizvodov, ki se nahajajo v prilogi k Uredbi št. 1706/89, in če ne izpolnjuje skupnostnih pogojev, zlasti glede kakovosti in cene, ni upravičeno do dodelitve izvoznega nadomestila.
26. Glede razlage prvega stavka devete uvodne izjave Uredbe št. 1706/89 je treba navesti, da je neločljivo povezan z analizo navedene uvodne izjave, gledane kot celote. Ta razlikuje med izračunom stopnje nadomestila za sire, ki so namenjeni neposredni potrošnji, in za sirne skorje in odpadke. V izogib kakršni koli zmedi se nobeno nadomestilo ne dodeli za izvoz sira, katerega vrednost franko na meji je manjša od 140 ECU na 100 kg. Če je ta vrednost presežena, je logično, da se nadomestilo dodeli, tudi če je proizvod namenjen za predelavo. Posledično Komisija trdi, da je v zadevnem primeru dodelitev izvoznega nadomestila odvisna vsaj od tega, ali je cena franko na meji izvoženega sira, namenjenega za predelavo v tretji državi, bila višja od te vrednosti.
27. Kot poudarjajo predložitveno sodišče, Milch-Kontor in Komisija, se podštevilka 0406 90 11 kombinirane nomenklature, ki se nanaša na sire, namenjene predelavi, uporablja le za namene odmere uvoznih dajatev.
28. Torej je logično, da se ta ne nahaja med podštevilkami nomenklature za nadomestila, ki označuje blago, za katero velja ureditev izvoznih nadomestil.
29. Vendarle iz navedenega ne izhaja, da so siri, izvoženi leta 1990 in namenjeni za predelavo v tretji državi, izključeni iz te ureditve.
30. Za navedeno blago je namreč, če se ga upoštevaje njegovo vrsto in sestavo, lahko razvrsti v drugo podštevilko tarifne številke 0406 90 kombinirane nomenklature, ki ji ustreza ena od tarifnih oznak, ki se nahajajo v prilogi k Uredbi št. 1706/89, mogoče dodeliti izvozno nadomestilo na podlagi člena 17(1) Uredbe št. 804/68.
31. V zadevi v glavni stvari je predložitveno sodišče pristojno za to, da to preveri.
32. Glede devete uvodne izjave v Uredbi št. 1706/89 zadostuje opomniti, da preambula akta Skupnosti nima pravno zavezujoče veljave in se nanjo ni mogoče sklicevati za to, da bi se odstopilo bodisi od samih določb zadevnega akta bodisi zaradi razlage teh določb v smeri, ki je očitno v nasprotju z njihovim besedilom (sodbi z dne 19. novembra 1998 v zadevi Nilsson in drugi, C-162/97, Recueil, str. I‑7477, točka 54, in z dne 25. novembra 1998 v zadevi Manfredi, C-308/97, Recueil, str. I‑7685, točka 30).
33. Glede na prej navedeno je treba na zastavljeno vprašanje odgovoriti, da so siri, izvoženi leta 1990, ki so po svoji naravi namenjeni predelavi v tretji državi, lahko pokriti z izvoznimi nadomestili na podlagi člena 17(1) Uredbe št. 804/68 pod pogojem, da so razvrščeni, upoštevaje njihovo vrsto in sestavo, pod tarifno oznako, ki se nahaja v prilogi k Uredbi št. 1706/89, kot je to opredeljeno v nomenklaturi kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila, ki je priložena k Uredbi št. 3445/89.
Stroški
34. Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Izrek
Iz teh razlogov je Sodišče (peti senat) razsodilo:
Siri, izvoženi leta 1990, ki so po svoji naravi namenjeni predelavi v tretji državi, so lahko pokriti z izvoznimi nadomestili na podlagi člena 17(1) Uredbe (EGS) št. 804/68 z dne 27. junija 1968 o skupni ureditvi trga mleka in mlečnih proizvodov, kot je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EGS) št. 3904/87 z dne 22. decembra 1987, pod pogojem, da so razvrščeni, upoštevaje njihovo vrsto in sestavo, pod tarifno oznako, ki se nahaja v prilogi k Uredbi (EGS) št. 1706/89 z dne 15. junija 1989 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne proizvode, kot je to opredeljeno v nomenklaturi kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila, ki je priložena k Uredbi (EGS) št. 3445/89 z dne 15. novembra 1989 o popolni različici nomenklature kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila, ki velja od 1. januarja 1990.