62023CJ0109_RES
Lieta C‑109/23 [Jemerak] (
i
)
GMunON
pret
PR
(Landgericht Berlin lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)
Tiesas (otrā palāta) 2024. gada 5. septembra spriedums
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Kopējā ārpolitika un drošības politika – Ierobežojošie pasākumi saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā – Regula (ES) Nr. 833/2014 – 5.n panta 2. un 6. punkts – Aizliegums tieši vai netieši sniegt juridiskās konsultācijas Krievijas valdībai vai juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, kas reģistrētas Krievijā – Atbrīvojums tādu pakalpojumu sniegšanai, kas noteikti nepieciešami, lai nodrošinātu piekļuvi tiesas, administratīvajām vai arbitrāžas procedūrām dalībvalstī – Nekustamā īpašuma pirkuma līguma apliecināšana un izpilde, ko veic notārs – Tulka palīdzība šādas apliecināšanas laikā
Kopējā ārpolitika un drošības politika – Ierobežojoši pasākumi saistībā ar situāciju Ukrainā – Aizliegums sniegt juridisko konsultāciju pakalpojumus Krievijas valdībai un juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, kas reģistrētas Krievijā – Jēdziens – Nekustamā īpašuma pirkuma līguma apliecināšana un izpilde, ko veic notārs – Izslēgšana – Tulka palīdzība minētās apliecināšanas laikā – Izslēgšana
(Padomes Lēmuma (KĀDP) 2022/1909 5. un 8. apsvērums; Padomes Regulas Nr. 833/2014 2. apsvērums un 5.n panta 2. punkts; Regula Nr. 269/2014 un Regulas 2022/1904 19. apsvērums)
(skat. 38.–44., 49.–55., 59., 62., 63. punktu un rezolutīvo daļu)
Rezumējums
Izskatot Landgericht Berlin (Berlīnes apgabaltiesa, Vācija) lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu, Tiesa lemj par Regulas Nr. 833/2014 (
1
), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu 2022/1904 (
2
), 5.n panta 2. punktā paredzētā tāda aizlieguma sniegt juridisko konsultāciju pakalpojumus Krievijā reģistrētām juridiskām personām tvērumu, kas attiecas uz ierobežojošiem pasākumiem, kurus Eiropas Savienības Padome noteikusi saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā.
GM un ON, Vācijas pilsoņi, gatavojās iegādāties dzīvokli Berlīnē (Vācija), kas piederēja sabiedrībai Visit‑Moscow Ltd, kas ir Krievijā reģistrēta juridiska persona. Lai veiktu šo darījumu, GB, ON un Visit‑Moscow vērsās pie Vācijā praktizējoša notāra PR, lūdzot tam noformēt apliecinātu pirkuma līgumu un pēc tam to izpildīt. 2022. gadā PR tomēr atteicās apliecināt pirkuma līgumu, pamatojoties uz to, ka viņš nevar izslēgt, ka ar tā apliecināšanu netiktu pārkāpts Regulas Nr. 833/2014 5.n panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktais aizliegums. Tā kā PR nebija izpildījis GB, ON un Visit‑Moscow lūgumu pārskatīt šo atteikumu, PR prasību, ko pirmie minētie bija cēluši par šo atteikumu, pārsūtīja Berlīnes apgabaltiesai, kura šajā ziņā uzdeva Tiesai dažādus prejudiciālus jautājumus.
Tiesas vērtējums
Pirmām kārtām, Tiesa norāda, ka atbilstoši tā ierastajai nozīmei ikdienas valodā jēdziens “juridiskās konsultācijas” vispārīgi apzīmē atzinumu par tiesību jautājumu. Lietojot kopā ar Regulas Nr. 833/2014 5.n panta 2. punktā izmantoto jēdzienu “pakalpojumi”, tas norāda uz tādas saimnieciska rakstura darbības veikšanu, kuras pamatā ir attiecības starp pakalpojumu sniedzēju un tā klientu un kuras mērķis ir tādu juridisku konsultāciju sniegšana, saistībā ar kurām pakalpojumu sniedzējs sniedz atzinumus par tiesību jautājumiem personām, kas tos lūdz.
Šo jēdziena “juridiskie konsultāciju pakalpojumi” nozīmi apstiprina Regulas 2022/1904 19. apsvērums. Pirmkārt, tas attiecas uz attiecībām starp pakalpojumu sniedzēju un tā klientu un norāda uz šī pakalpojuma sniedzēja lomu klienta interesēs, kad tas palīdz šim klientam un konsultē šo klientu par darījumu ar trešām personām juridiskajiem aspektiem. Otrkārt, tas norāda uz papilddarbībām attiecībā pret “juridisko dokumentu sagatavošanu, izpildi un pārbaudi” .
Tādējādi darbības, uz kurām attiecas jēdziens “juridisko konsultāciju pakalpojumi” Regulas Nr. 833/2014 5.n panta 2. punkta izpratnē, skaidri atšķiras no darbībām, kuras var būt jāveic valsts iestādēm. Proti, šo valsts iestāžu uzdevums nav sniegt pakalpojumus, kas ietver atzinumu sniegšanu par tiesību jautājumiem personām, lai veicinātu vai aizstāvētu šo personu personīgās intereses.
Šajā gadījumā Tiesa konstatē, ka saistībā ar nekustamā īpašuma pirkuma līguma apliecināšanu notārs šķietami nerīkojas ar mērķi veicināt kādas puses vai abu pušu personīgās intereses, bet gan rīkojas objektīvi, vienādi distancējoties no pusēm un to attiecīgajām interesēm, vienīgi tiesiskuma un tiesiskās drošības interesēs. Līdz ar to, ņemot vērā attiecīgās valsts tiesību sistēmas īpašo kārtību aktu notariālai apliecināšanas procedūrai un ar apliecinātiem aktiem saistītās tiesiskās sekas, tāda notāra veikta apliecināšana, kāda ir reglamentēta Vācijas tiesībās, par tāda nekustamā īpašuma pirkuma līgumu, kas pieder Krievijā reģistrētai juridiskai personai, neietilpst Regulas Nr. 833/2014 5.n panta 2. punktā minētajā jēdzienā “juridisko konsultāciju pakalpojumi” un līdz ar to šīs tiesību normas b) apakšpunktā paredzētā aizlieguma sniegt šādus pakalpojumus šādai juridiskajai personai tvērumā.
Šajā ziņā Tiesa norāda – ja minētās regulas 5.n panta 2. punkts tiktu interpretēts pretēji, tas radītu nekonsekvenci, pirmkārt, šīs regulas piemērošanā un, otrkārt, starp minēto regulu un Regulu Nr. 269/2014 (
3
).
Proti, darījumi attiecībā uz nekustamajiem īpašumiem, kas atrodas Savienības teritorijā un kas pieder Krievijā reģistrētām juridiskām personām, joprojām ir atļauti saskaņā ar Regulu Nr. 833/2014. Šie darījumi praksē varētu tikt kavēti dažās dalībvalstīs, kurās nekustamā īpašuma pirkuma līguma notariāla apliecināšana ir būtisks šāda īpašuma atsavināšanas nosacījums, un tas tā ir neatkarīgi no tā, vai uz šīm juridiskajām personām attiecas aizliegums rīkoties ar saviem aktīviem saskaņā ar Regulu Nr. 269/2014.
Šādu Regulas Nr. 833/2014 5.n panta 2. punktā paredzētā aizlieguma seku atšķirības dalībvalstīs atkarībā no piemērojamās notariālās sistēmas Savienības likumdevējs nav vēlējies panākt.
Turklāt izmantotā interpretācija nav pretrunā ne Regulas Nr. 833/2014, ne Regulas Nr. 269/2014 mērķim.
Vispirms jānorāda – ne no Lēmuma 2022/1909 (
4
), ne no Regulas Nr. 833/2014 vai Regulas 2022/1904 neizriet, ka, ieviešot aizliegumu sniegt juridisko konsultāciju pakalpojumus, Padome būtu vēlējusies panākt, lai Krievijā reģistrētām juridiskām personām dažās dalībvalstīs varētu būt neiespējami rīkoties ar saviem nekustamajiem īpašumiem.
Turpinot – Regulas Nr. 833/2014 5.n panta 2. punktā paredzētā aizlieguma pamatā esošais mērķis ir apgrūtināt Krievijas juridiskajām personām, kas darbojas Savienības teritorijā, to komercdarbības turpināšanu šajā teritorijā un tādējādi ietekmēt Krievijas ekonomiku. Taču tāda nekustamā īpašuma pirkuma līguma notariāla apliecināšana, kas pieder Krievijā reģistrētai juridiskai personai, nav pretēja šim mērķim.
Visbeidzot – nav skaidrs, kādā veidā Krievijā reģistrētai juridiskai personai piederoša nekustamā īpašuma pirkuma līguma notariāla apliecināšana a priori un vispārīgi varētu veicināt noteikto ierobežojošo pasākumu apiešanu.
Otrām kārtām, Tiesa uzsver, ka iesniedzējtiesai attiecībā uz katru no notāra veiktajiem uzdevumiem šāda pirkuma līguma izpildei būs jāizvērtē, vai tie ietver notāra sniegtas juridiskās konsultācijas pusēm iepriekš minētā jēdziena “juridisko konsultāciju pakalpojumi” interpretācijas izpratnē.
Visbeidzot, trešām kārtām, attiecībā uz jautājumu par to, vai tulkošanas pakalpojumi, ko sniedz tulks notariālas apliecināšanas laikā, ir juridisko konsultāciju pakalpojumi Regulas Nr. 833/2014 5.n panta 2. punkta izpratnē, ņemot vērā, ka tulka profesijai nav juridiska rakstura, Tiesa norāda, ka šie pakalpojumi nevar būt “juridisko konsultāciju” elements pat tad, ja attiecīgie pakalpojumi ir palīdzības sniegšana tiesību speciālistam, kas darbojas juridiskā jomā. Turklāt nešķiet, ka Vācijas notāra veikta nekustamā īpašuma, kas atrodas Vācijā un pieder Krievijā reģistrētai juridiskai personai, pirkuma akta apliecināšana ietilptu Regulas Nr. 833/2014 5.n panta 2. punktā paredzētā aizlieguma sniegt juridisko konsultāciju pakalpojumus tvērumā. No tā izriet, ka, sniedzot tulkošanas pakalpojumus šāda akta notariālās apliecināšanas procesā, lai palīdzētu šīs juridiskās personas pārstāvim, kurš nepārvalda apliecināšanas procedūras valodu, tulks nesniedz šādai juridiskai personai “juridisko konsultāciju pakalpojumus” šīs tiesību normas izpratnē.
(
i
)	Šīs lietas nosaukums ir izdomāts. Tas neatbilst neviena lietas dalībnieka reālajam personvārdam vai nosaukumam.
(
1
)	Padomes Regula (ES) Nr. 833/2014 (2014. gada 31. jūlijs) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (OV 2014, L 229, 1. lpp.).
(
2
)	Padomes Regula (ES) 2022/1904 (2022. gada 6. oktobris), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 833/2014 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (OV 2022, L 259 I, 3. lpp.).
(
3
)	Padomes Regula (ES) Nr. 269/2014 (2014. gada 17. marts) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība (OV 2014, L 78, 6. lpp.).
(
4
)	Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/1909 (2022. gada 6. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (OV 2022, L 259 I, 122. lpp.).