62023CO0026
A BÍRÓSÁG ELNÖKÉNEK VÉGZÉSE
2023. július 27. (
*1
)
„Fellebbezés – »Minority SafePack« polgári kezdeményezés – Beavatkozási kérelem – Az Európai Unió Bírósága alapokmánya 40. cikkének második bekezdése – A jogvita kimeneteléhez fűződő jogos érdek – Engedélyezés”
A C‑26/23. P. sz. ügyben,
a Citizens’ Committee of the European Citizens’ Initiative „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe” (képviseli: T. Hieber Rechtsanwalt)
fellebbezőnek
az Európai Unió Bírósága alapokmányának 56. cikke alapján 2023. január 21‑én benyújtott fellebbezése tárgyában,
a többi fél az eljárásban:
az Európai Bizottság (képviselik: I. Rubene, E. A. Stamate és C. Urraca Caviedes, meghatalmazotti minőségben)
alperes az elsőfokú eljárásban,
Magyarország (képviselik: Fehér M. Z. és Szíjjártó K., meghatalmazotti minőségben),
a Görög Köztársaság,
a Szlovák Köztársaság
beavatkozó felek az elsőfokú eljárásban,
A BÍRÓSÁG ELNÖKE,
tekintettel S. Rodin előadó bíró javaslatára,
A. M. Collins főtanácsnok meghallgatását követően,
meghozta a következő
Végzést
1
Fellebbezésében a Citizens’ Committee of the European Citizens’ Initiative „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe” (a továbbiakban: Citizens’ Committee) az Európai Unió Törvényszéke 2022. november 9‑iMinority SafePack – one million signatures for diversity in Europe kontra Bizottság ítéletének (T‑158/21, EU:T:2022:696) hatályon kívül helyezését kéri, amely ítéletben a Törvényszék elutasította a „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe” című európai polgári kezdeményezésről szóló, 2021. január 14‑i C(2021) 171 final bizottsági közlemény (a továbbiakban: vitatott közlemény) megsemmisítése iránti keresetét.
2
A Bíróság Hivatalához 2023. április 17‑én benyújtott beadványában az Autonome Provinz Bozen – Südtirol/Provincia Autonoma di Bolzano – Alto Adige (Bolzano autonóm tartomány – Dél‑Tirol / Alto Adige, Olaszország) az Európai Unió Bírósága alapokmánya 40. cikkének második bekezdése alapján kérte, hogy a Citizens’ Committee kérelmeinek támogatása végett beavatkozhasson a jelen fellebbezési eljárásba.
3
Miután a Bíróság hivatalvezetője a Bíróság eljárási szabályzata 131. cikkének (1) bekezdése alapján – amely e szabályzat 190. cikkének (1) bekezdése értelmében a fellebbezési eljárásban is alkalmazandó – kézbesítette a feleknek a beavatkozási kérelmet, a Citizens’ Committee és az Európai Bizottság az előírt határidőn belül benyújtotta az e kérelemre vonatkozó írásbeli észrevételeit. Egyedül a Bizottság kérte az említett kérelem elutasítását.
A beavatkozási kérelemről
4
Az Európai Unió Bírósága alapokmánya 40. cikkének első bekezdése akként rendelkezik, hogy a tagállamok és az Európai Unió intézményei a Bíróság előtt folyamatban lévő eljárásokba beavatkozhatnak. E cikk második bekezdésének első mondata értelmében ugyanez a jog az Unió szerveit és hivatalait, továbbá minden olyan egyéb személyt is megillet, aki valószínűsíteni tudja, hogy a Bíróság elé vitt jogvita kimeneteléhez jogos érdeke fűződik.
5
Mindenekelőtt meg kell állapítani, hogy valamely tagállamon belül az államnál alacsonyabb szintű jogalany tehát ugyanúgy beavatkozhat a jogvitákba, mint bármely más személy, viszont a tagállamától eltérően igazolnia kell a Bíróság elé vitt jogvita kimeneteléhez fűződő jogos érdekét.
6
A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a „jogvita kimeneteléhez fűződő jogos érdek” e rendelkezés értelmében vett fogalmát a jogvita tárgyára tekintettel kell meghatározni, és úgy kell érteni, mint maguknak a kérelmeknek az elbírálásához fűződő közvetlen és fennálló érdeket, nem pedig a felhozott jogalapokhoz vagy érvekhez fűződő érdeket. A jogvita „kimenetele” kifejezés ugyanis a kért végleges határozatra utal, ahogyan az majd a meghozandó ítélet rendelkező részében szerepel (lásd többek között: a Bíróság elnökének 2018. július 5‑iUniwersytet Wrocławski és Lengyelország kontra REA végzése, C‑515/17 P és C‑561/17 P, EU:C:2018:553, 7. pont).
7
Főszabály szerint a jogvita kimeneteléhez fűződő jogos érdek csak akkor tekinthető kellően közvetlennek, ha e kimenetel alkalmas arra, hogy változtasson a beavatkozást kérelmező jogi helyzetén (a Bíróság elnökének 2020. április 30‑iBizottság kontra HSBC Holdings és társai végzése, C‑806/19 P, EU:C:2020:364, 8. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
8
Mindazonáltal meg kell állapítani, hogy a tagállamokon belül az államnál alacsonyabb szintű jogalanyok – a természetes és jogi személyektől eltérően – kérhetik, hogy a Bíróság elé vitt jogvitákba ne magánérdekek védelme céljából, hanem annak érdekében avatkozhassanak be, hogy kifejthessék álláspontjukat olyan jogviták keretében, amelyek jelentős hatással lehetnek a tagállamaik alkotmánya vagy jogszabályai által rájuk ruházott hatáskörök gyakorlására.
9
Ennélfogva a tagállamokon belül az államnál alacsonyabb szintű jogalanyok által előterjesztett beavatkozási kérelmeket illetően a jogvita kimeneteléhez fűződő közvetlen és fennálló érdek meglétére vonatkozó feltételt oly módon kell alkalmazni, hogy az tükrözze e sajátosságot (lásd ebben az értelemben: a Bíróság elnökének 2021. szeptember 17‑iNémetország kontra Pharma Mar és Bizottság végzése, C‑6/21 P és C‑16/21 P, EU:C:2021:756, 11. pont).
10
A környezetvédelmi szervezetek által benyújtott beavatkozási kérelmek tekintetében ugyanis már megállapítást nyert, hogy a Bíróság előtt folyamatban lévő jogvita kimeneteléhez fűződő közvetlen és fennálló érdek követelménye egyrészt azt feltételezi, hogy e szervezetek tevékenységi köre – ahogyan az a céljukból következik, amelyet adott esetben az alapszabályukban rögzítenek – közvetlen kapcsolatban álljon e jogvita tárgyával, másrészt pedig, hogy az említett jogvita olyan elvi kérdéseket vessen fel, amelyek kihatással lehetnek a szóban forgó szervezetek által képviselt érdekekre (a Bíróság elnökének 2019. február 7‑iBayer CropScience és Bayer kontra Bizottság végzése, C‑499/18 P, EU:C:2019:107, 6. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat). Azzal együtt, hogy figyelembe kell venni a tagállamokon belül az államnál alacsonyabb szintű jogalanyok helyzetének abból eredő sajátosságait, hogy hatásköreiket e tagállamok jogában alkotmányosan elismerik, lényegében a fentiekkel megegyező szempontokat kell megfelelően alkalmazni annak értékeléséhez, hogy fennáll‑e a jogvita kimeneteléhez fűződő jogos érdekük.
11
Így annak igazolásához, hogy fennáll a Bíróság előtt folyamatban lévő olyan jogvita kimeneteléhez fűződő jogos érdeke, amelyben nem vesz részt, a tagállamon belül az államnál alacsonyabb szintű jogalanynak bizonyítania kell egyrészt azt, hogy a jogvita tárgya a nemzeti jog által részére biztosított hatáskörökbe tartozik, másrészt pedig azt, hogy e jogvita olyan elvi kérdéseket vet fel, amelyek érinthetik e jogalany saját érdekeit. Így ez utóbbi tekintetben az e jogalany által hivatkozott érdeket nem lehet teljes mértékben azonosítani azon tagállam érdekével, amelyhez e jogalany tartozik, amely tagállam mindenképpen beavatkozhatott volna az eljárásba.
12
A jelen ügyben a beavatkozási kérelemből kitűnik, hogy Bolzano autonóm tartomány – Dél‑Tirol / Alto Adige az Olasz Köztársaság alkotmányának 116. cikke értelmében e tagállam egyik autonóm régiójának egyik alkotóeleme. E tartomány jogállását a Trentino‑Alto Adige / Dél‑Tirol régió, valamint Trento és Bolzano tartományok különleges statútumában kodifikált alkotmányos törvények szabályozzák. Saját hatáskörrel rendelkezik minden olyan területen, amely nem tartozik kifejezetten az olasz állam kizárólagos hatáskörébe. Az autonóm tartományok és a régió kizárólagos és egymással versengő jogalkotási tevékenységének általános keretét az autonómiáról szóló 1972. évi törvény 4. és azt követő cikkei határozzák meg. Azonkívül, hogy „biztosítani kell az összhangot az Alkotmánnyal és a Köztársaság jogrendjének alapelveivel, továbbá tiszteletben kell tartani a nemzetközi kötelezettségeket és a nemzeti érdekeket”, hangsúlyozzák, hogy ezen elvek között szerepel „a helyi nyelvi kisebbségek védelmének elve”. Egyébiránt az olasz alkotmány 6. cikke kimondja, hogy „[a] Köztársaság megfelelő intézkedésekkel védi a nyelvi kisebbségeket”. A különleges statútum 98. cikke értelmében, amely Bolzano autonóm tartomány – Dél‑Tirol / Alto Adige részére különleges keresetindítási jogot biztosít, e tartomány a Corte costituzionale (alkotmánybíróság, Olaszország) előtt megtámadhatja a nemzeti törvényeket vagy törvényerővel rendelkező normatív aktusokat abban az esetben, ha megsértették a német és ladin nyelvi kisebbségek védelmének elvét.
13
Következésképpen meg kell állapítani, hogy a Bíróság előtti jogvita tárgya Bolzano autonóm tartomány – Dél‑Tirol / Alto Adigének az Olasz Köztársaság alkotmányából és a különleges statútumból eredő saját hatáskörei területére tartozik, mivel e jogvita olyan polgári kezdeményezésre vonatkozik, amelynek célja a vitatott közlemény szerint a nemzeti és nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek védelmének javítása, valamint az Unió kulturális és nyelvi sokszínűségének erősítése.
14
Ezenkívül az említett jogvita olyan elvi kérdéseket vet fel, amelyek kihatással lehetnek e jogalany saját érdekeire. A vitatott közleményben ugyanis az szerepel, hogy „az Unió nem rendelkezik általános jogalkotási hatáskörrel kimondottan a nemzeti kisebbségek védelmének terén”, továbbá hogy „[a]z Unió nem rendelkezik jogalkotási hatáskörrel az olyan kérdésekben, mint a regionális vagy kisebbségi nyelvek közoktatásban vagy máshol történő használata”, és hogy „[e]zek a kérdések a tagállamok hatáskörébe tartoznak”. Így a jelen jogvita az Unió intézkedések elfogadására vonatkozó hatáskörének terjedelmére vonatkozó kérdést vet fel egy olyan területen, amely Bolzano autonóm tartomány – Dél‑Tirol / Alto Adige hatáskörébe tartozik.
15
E körülmények között, tekintettel e hatásköri kérdés alapvető jellegére, valamint arra, hogy az e kérdésre adandó válasz valószínűleg meghatározó lesz a Bizottság által ugyanezen a területen kiadott bármely további közlemény tartalmát illetően, a Bizottság hiábavalóan állítja, hogy Bolzano autonóm tartomány – Dél‑Tirol / Alto Adigének csak közvetett és bizonytalan érdeke fűződik a jelen ügyben történő beavatkozáshoz, arra hivatkozva, hogy a vitatott közlemény vagy a Bizottság bármely további ilyen jellegű közleménye csupán egy lépést jelent a jövőbeli cselekmények és események sorában.
16
Ezért úgy kell tekinteni, hogy Bolzano autonóm tartomány – Dél‑Tirol / Alto Adigének sikerült igazolnia, hogy az Európai Unió Bírósága alapokmánya 40. cikkének második bekezdése értelmében vett jogos érdeke fűződik a jogvita kimeneteléhez.
17
E körülmények között helyt kell adni a Bolzano autonóm tartomány – Dél‑Tirol / Alto Adige által előterjesztett azon kérelemnek, hogy a Citizens’ Committee kérelmeinek támogatása végett beavatkozhasson.
A beavatkozó fél eljárási jogairól
18
Mivel a Bíróság elnöke helyt adott a beavatkozási kérelemnek, Bolzano autonóm tartomány – Dél‑Tirol / Alto Adige részére a Bíróság eljárási szabályzata 131. cikkének (3) bekezdése alapján, amely e szabályzat 190. cikkének (1) bekezdése értelmében a fellebbezési eljárásban is alkalmazandó, meg kell küldeni a felek részére kézbesített valamennyi eljárási iratot, amennyiben a felek nem terjesztettek elő kérelmet az iránt, hogy bizonyos iratokat vagy dokumentumokat zárjanak ki e közlésből.
19
Mivel e kérelmet az eljárási szabályzat 190. cikkének (2) bekezdésében megállapított, e szabályzat 51. cikke alapján a távolságra tekintettel tíznapos átalány‑határidővel meghosszabbított határidőn belül terjesztették elő, Bolzano autonóm tartomány – Dél‑Tirol / Alto Adige e szabályzat 132. cikkének (1) bekezdése értelmében beavatkozási beadványt nyújthat be az előző pontban említett közléstől számított egyhónapos, a távolságra tekintettel járó határidővel ugyanígy meghosszabbított határidőn belül.
20
Bolzano autonóm tartomány – Dél‑Tirol / Alto Adige végül szóbeli észrevételeket terjeszthet majd elő, ha tárgyalásra kerül sor.
A költségekről
21
Az eljárási szabályzat 137. cikke értelmében, amely e szabályzat 184. cikkének (1) bekezdése értelmében a fellebbezési eljárásban is alkalmazandó, a költségekről az eljárást befejező ítéletben vagy végzésben kell határozni.
22
Mivel a jelen ügyben a Bíróság elnöke helyt adott Bolzano autonóm tartomány – Dél‑Tirol / Alto Adige beavatkozási kérelmének, a beavatkozásával kapcsolatos költségekről jelenleg nem kell határozni.
A fenti indokok alapján a Bíróság elnöke a következőképpen határozott:
1)
A Bíróság elnöke engedélyezi az Autonome Provinz Bozen – Südtirol/Provincia Autonoma di Bolzano – Alto Adige (Bolzano autonóm tartomány – Dél‑Tirol / Alto Adige) részére a beavatkozást a Citizens’ Committee of the European Citizens’ Initative „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe” kérelmeinek támogatása végett.
2)
A hivatalvezető gondoskodik arról, hogy minden eljárási irat másolatát kézbesítsék az Autonome Provinz Bozen – Südtirol/Provincia Autonoma di Bolzano – Alto Adige (Bolzano autonóm tartomány – Dél‑Tirol / Alto Adige) részére.
3)
Az Autonome Provinz Bozen – Südtirol/Provincia Autonoma di Bolzano – Alto Adige (Bolzano autonóm tartomány – Dél‑Tirol / Alto Adige) a jelen rendelkező rész 2. pontja szerinti kézbesítéstől számított egyhónapos határidőn belül jogosult beavatkozási beadványt előterjeszteni.
4)
A Bíróság elnöke az Autonome Provinz Bozen – Südtirol/Provincia Autonoma di Bolzano – Alto Adige (Bolzano autonóm tartomány – Dél‑Tirol / Alto Adige) beavatkozásával összefüggő költségekről jelenleg nem határoz.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: angol.