62021CJ0635
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (nyolcadik tanács)
2023. február 9. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal – Vámunió – Közös Vámtarifa – Kombinált Nómenklatúra – Tarifális besorolás – 9401 vámtarifaszám – Terjedelem – Felfújható heverők (air loungers)”
A C‑635/21. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Finanzgericht Bremen (brémai pénzügyi bíróság, Németország) a Bírósághoz 2021. október 15‑én érkezett, 2021. augusztus 18‑i határozatával terjesztett elő
az LB GmbH
és
a Hauptzollamt D
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (nyolcadik tanács),
tagjai: N. Piçarra, tanácselnökként eljárva (előadó), N. Jääskinen és M. Gavalec bírák,
főtanácsnok: A. Rantos,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel az írásbeli szakaszra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–
az LB GmbH képviseletében H. Bleier Rechtsanwalt,
–
a Hauptzollamt D képviseletében A. Böttcher, meghatalmazotti minőségben,
–
az Európai Bizottság képviseletében L. Mantl és M. Salyková, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a vám‑ és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendeletnek (HL 1987. L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.) a 2016. október 6‑i (EU) 2016/1821 bizottsági végrehajtási rendeletből (HL 2016. L 294., 1. o.; helyesbítések: HL 2016. L 329., 119. o.; HL 2017. L 150., 19. o.) eredő változata I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúra (a továbbiakban: KN) 94018000 vámtarifaalszámának értelmezésére vonatkozik.
2
E kérelmet az LB GmbH és a Hauptzollamt D (d–i fővámhivatal, Németország) között az e társaság által Németországba importált, air loungersnek nevezett felfújható heverők tarifális besorolása tárgyában folyamatban lévő jogvitában terjesztették elő.
Jogi háttér
A HR
3
A Harmonizált Áruleíró és Kódrendszert (a továbbiakban: HR) a Vámigazgatások Világszervezete (WCO) keretében 1983. június 14‑én Brüsszelben aláírt nemzetközi egyezmény hozta létre, amely egyezményt – annak 1986. június 24‑én kelt módosító jegyzőkönyvével együtt – az Európai Gazdasági Közösség nevében az 1987. április 7‑i 87/369/EGK tanácsi határozat (HL 1987. L 198., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 288. o.) hagyta jóvá. A HR magyarázó megjegyzéseket a WCO dolgozza ki ezen egyezmény rendelkezéseinek megfelelően.
4
Az említett egyezmény 3. cikkének (1) bekezdése értelmében minden szerződő fél kötelezettséget vállal arra, hogy alkalmazza a HR általános értelmezési szabályait, valamint az áruosztályok és árucsoportok, továbbá a HR alszámainak valamennyi megjegyzését, és nem módosítják ezen áruosztályok, árucsoportok, valamint vámtarifaalszámok szövegének terjedelmét.
5
A HR 94. árucsoportja a következő címet viseli: „Bútor, ágyfelszerelés, matracok, ágybetétek, párnák és hasonló párnázott lakberendezési cikkek; máshol nem említett lámpák és világító felszerelések; megvilágított jelzések, reklámfeliratok, névtáblák és hasonlók; előre gyártott épületek”.
6
A HR‑nek az e 94. árucsoportra vonatkozó magyarázó megjegyzéseiben szereplő általános rendelkezéseknek az alapügyre alkalmazandó változata a következőket mondja ki:
„Az ehhez az árucsoporthoz tartozó Magyarázatban felsorolt kivételektől eltekintve, ide tartoznak:
1.
Minden bútor és ezek alkatrészei (9401–9403 vtsz.).
[…]
Az árucsoport alkalmazásában a »bútor« kifejezés alatt a következőket kell érteni:
A)
Bármilyen »mozgatható« árut (ide nem értve a Nómenklatúra más vámtarifaszáma által pontosabban meghatározott termékeket), amelyeknek az a lényeges jellemzőjük, hogy a földre vagy padlóra helyezhetők és – főleg célszerűségi okokból arra használnak, hogy ezekkel magán lakásokat, szállodákat, színházakat, mozikat, hivatalokat, templomokat, iskolákat, kávéházakat, éttermeket, laboratóriumokat, kórházakat, fogászati rendelőket, stb‑, vagy hajókat, repülőgépeket, vasúti kocsikat, gépjárműveket, lakókocsi‑utánfutókat vagy hasonló szállító eszközöket rendezzenek be. (Meg kell jegyezni, hogy az árucsoport alkalmazásában a bútorokat akkor is »mozgathatónak« kell tekinteni, ha ezeket a padlóhoz összecsavarozással rögzítik, stb., pl. székeket a hajókon). A kertekben, tereken, sétányokon, stb. történő felhasználásra szolgáló hasonló bútorok szintén e kategóriába tartoznak.
[…]”
A KN
7
A 2000. január 31‑i 254/2000/EK tanácsi rendelettel (HL 2000. L 28., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 9. kötet, 357. o.) módosított 2658/87 rendelet 1. cikkének (1) bekezdéséből az következik, hogy az Európai Unióba importált áruk tarifális besorolását az Európai Bizottság által létrehozott KN szabályozza. A KN átveszi a HR hat számjegyű vámtarifaszámait és vámtarifaalszámait, a hetedik és nyolcadik számjegyet pedig a KN‑alszámok részére tartja fenn.
8
A 254/2000 rendelettel módosított 2658/87 rendelet 12. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság minden évben rendelettel elfogadja a KN egységes szerkezetű változatát a vámtételekkel együtt, amint az az Európai Unió Tanácsa vagy a Bizottság által elfogadott intézkedésekből következik. E rendeletet legkésőbb október 31‑ig ki kell hirdetni az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában, és azt a következő év január 1‑jétől kell alkalmazni.
9
E rendelkezések alapján fogadták el a 2016/1821 végrehajtási rendeletet, amely 2017. január 1‑jén lépett hatályba, és amely a KN–t tartalmazza.
10
A KN értelmezésére vonatkozó 1. általános szabály, amely a KN első része I. címének A szakaszában található, úgy rendelkezik, hogy jogi szempontból az áruk besorolását a vámtarifaszámokban szereplő árumegnevezések és az azokhoz kapcsolódó, az áruosztályokhoz, illetve az árucsoportokhoz tartozó megjegyzések alapján kell meghatározni, mivel az áruosztályok, árucsoportok és árualcsoportok címe csak a hivatkozások megkönnyítésére szolgál.
11
A KN 94. árucsoportja, amely a „Bútor; ágyfelszerelés, matracok, ágybetétek, párnák és hasonló párnázott lakberendezési cikkek; máshol nem említett lámpák és világító‑felszerelések; megvilágított jelzések, reklámfeliratok, névtáblák és hasonlók; előre gyártott épületek” címet viseli, a KN „Vámtarifa” táblázatot rögzítő második részének a „Különféle áruk” című XX. áruosztályában található. Ezen árucsoport 1. és 2. megjegyzése értelmében:
„1.
Nem tartozik ebbe az árucsoportba:
a)
a 39., 40. vagy 63. árucsoportba tartozó felfújható, vagy víztöltésű matrac, párna vagy takaró;
[…]
2.
A 9401–9403 vtsz. alatt említett árucikkek (az alkatrészek kivételével) akkor sorolhatók be e vtsz.‑ok alá, ha azok csak padlóra vagy földre állítva használhatók.
[…]”
12
Az említett árucsoport többek között a 9401 vámtarifaszámot és a 94018000 vámtarifaalszámot tartalmazza, amelyek a következőképpen kerülnek leírásra:
„KN–kód
Árumegnevezés
Szerződéses vámtétel (%)
Kieg. mértékegység
(1)
(2)
(3)
(4)
9401
Ülőbútor (a 9402 vtsz. alá tartozó kivételével), ággyá átalakítható ülőbútor is, és ezek alkatrészei:
[…]
9401 80 00
– Más ülőbútor
Mentes
–„
13
Ugyanezen árucsoportba tartozik a 9404 vámtarifaszám és a 94049090 vámtarifaalszám is, amelyek megfogalmazása a következő:
„KN–kód
Árumegnevezés
Szerződéses vámtétel (%)
Kieg. mértékegység
[…]
9404
Ágybetét; ágyfelszerelés (pl. matrac, paplan, dunna, vánkos, henger alakú párna és kispárna) és hasonló lakberendezési cikk, rugóval ellátva vagy bármilyen anyaggal párnázva, vagy belsőleg szerelve, vagy gumi‑ vagy műanyag szivacsból, bevonva is:
[…]
9404 90 90
– – Más
3,7
–”
14
A KN második részében található a „Textilipari alapanyagok és textiláruk” című XI. áruosztály, amely a „Más készáru textilanyagból; készletek; használt ruha és használt textiláru; rongy” címet viselő 63. árucsoportot tartalmazza.
15
Ezen árucsoportban található a KN 6306 vámtarifaszáma, amely a következőképpen épül fel:
„KN–kód
Árumegnevezés
Szerződéses vámtétel (%)
Kieg. mértékegység
[…]
6306
Ponyva, vászontető […]; sátor; csónakvitorla, szörfvitorla, vagy szárazföldi járművek vitorlája; kempingcikk:
[…]
[…]
[…]
[…]
6306 40 00
– Felfújható matrac
12
p/st
6306 90 00
– Más
12
–”
16
A KN második része tartalmazza a „Műanyagok és ezekből készült áruk; Gumi‑ és ebből készült áruk” című VII. áruosztályt, amelyben a „Műanyagok és ezekből készült árucikk” címet viselő 39. árucsoport található.
17
Ezen árucsoport többek között a KN 3926 vámtarifaalszámát foglalja magában, amelynek felépítése a következő:
„KN–kód
Árumegnevezés
Szerződéses vámtétel (%)
Kieg. mértékegység
[…]
3926
Műanyagból készült más áruk és a 3901–3914 vtsz. alá tartozó más anyagokból készült áruk:
[…]
[…]
[…]
[…]
3926 90
– Más:
[…]
[…]
[…]
[…]
– – Más
3926 90 92
– – – Lemezekből
6,5
–”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
18
2017 júliusában LB Kínából importált, air loungernek nevezett árukat jelentett be szabad forgalomba bocsátása céljából a KN 9404 9090, illetve 3926 9092 vámtarifaalszáma alatt. E vámtarifaalszámok az e nómenklatúra 9404 vámtarifaszámának más vámtarifaalszámai alá nem sorolt „más”„ágyfelszerelés[re] […] és hasonló lakberendezési cikk[re]”, illetve a KN 3926 vámtarifaszám más vámtarifaalszámai alá nem sorolt „lemezekből” előállított, „Műanyagból készült más áruk[ra] és a 3901–3914 vtsz. alá tartozó más anyagokból készült áruk[ra]” vonatkoznak, amelyek tekintetében az alkalmazandó behozatali vám mértéke 3,7%, illetve 6,5%. A vámhatóság helyt adott e kérelemnek.
19
Mindazonáltal egy szakértői véleményt és a Bildungs‑ und Wissenschaftszentrum der Bundesfinanzverwaltung (a szövetségi pénzügyi igazgatási szervezetrendszer képzési és tudományos központja, Németország) besorolási szakvéleményét követően a d‑i fővámhivatal 2019‑ben a behozatali vámok megállapításáról szóló határozatot hozott, amely szerint a szóban forgó áruk nem tartoznak sem a KN 94. árucsoportjába, sem annak 39. árucsoportjába, hanem annak 63069000 vámtarifaalszáma alá, amely a „más”„kempingcikk[ekre]” vonatkozik, az alkalmazandó behozatali vám mértéke pedig 12%.
20
E véleménynek megfelelően e vámhivatal utólagosan beszedte az LB‑től a szóban forgó árukra vonatkozó további behozatali vámokat, és mint megalapozatlant elutasította az ez utóbbi által benyújtott panaszt.
21
Az LB ekkor keresetet nyújtott be a Finanzgericht Bremenhez (brémai pénzügyi bíróság, Németország), a kérdést előterjesztő bírósághoz arra hivatkozva, hogy a szóban forgó áruk a KN 94018000 vámtarifaalszáma alá tartoznak mint „Más ülőbútorok”, vagy másodlagosan e nómenklatúra 39269092 vámtarifaalszáma alá mint műanyagból készült más áruk „lemezekből”.
22
A kérdést előterjesztő bíróság úgy írja le a szóban forgó árukat, hogy azok egyfajta felfújható heverők, amelyek egy műanyag belső lemeztömlőből és egy külső textilszövet‑burkolatból áll, amelyek a zárnál úgy vannak egymáshoz varrva, hogy a levegő két kamrába áramolhat be. E bíróság hozzáteszi, hogy azokat úgy töltik meg levegővel, hogy a nyitott végét felfelé húzzák, majd a nyílás többszöri betekerésével és a gyorszár segítségével azonnal lezárják, ily módon egyfajta teknő jön létre, amelyen ülni és feküdni is lehet.
23
E bíróság szerint stabilitása attól függ, hogy mennyire van megtöltve levegővel, a levegővel való teljes megtöltés után néhány órán belül a stabilitást hátrányosan befolyásoló levegővesztés lép fel, amely levegővel való újbóli megtöltést tesz szükségessé. Ezenfelül, egy szemrevételezés során e bíróság megállapította, hogy a stabil ülő pozíció megköveteli, hogy a felhasználó azon hosszirányban, behajlított lábakkal középen üljön, a lábakat a földön nyugtatva, mivel minden egyéb ülő pozíció bizonytalan és a felhasználó leesését vagy megingását okozhatja.
24
Az előtte folyamatban lévő jogvita megoldása érdekében, amely jogvita lényegében arra a kérdésre irányul, hogy a szóban forgó áru a KN 9401 vámtarifaszáma értelmében vett „más ülőbútornak” minősül–e, a kérdést előterjesztő bíróság azt kéri a Bíróságtól, hogy határozza meg e vámtarifaszám terjedelmét.
25
E bíróság szerint az említett vámtarifaszám alá a KN 94. árucsoportja értelmében vett „ülőbútorként” történő besorolás tekintetében azoknak az áruknak, amelyek valamely helyiség berendezésére szolgálnak, valamennyire tartósan kell ott maradniuk. Ezenfelül, ahhoz, hogy „ülőbútorként” lehessen besorolni, az ilyen áru lehetővé kell, hogy tegye használója számára, hogy azon stabilan ülhessen, adott esetben különböző ülő pozíciókat felvéve.
26
Ami a szintén a KN 9401 vámtarifaszám alá tartozó, ággyá átalakítható ülőbútorokat illeti, az említett bíróság kiemeli, hogy hogy e vámtarifaszám angol és francia nyelvi változata a „beds”, illetve „lits” kifejezéseket használja, amelyeken általában olyan bútordarabot kell érteni, amely alvásra, fekvésre vagy pihenésre szolgál, olyan fekvőfelülettel rendelkezik, amelyre az egész testet minden lehetséges alvóhelyzetben rá lehet helyezni. E bíróság rámutat, hogy egyfelől a KN e két nyelvi változatában használt kifejezések a HR vonatkozó vámtarifaszám angol és francia nyelvi változatának megfogalmazását tükrözik, amely két nyelvi változat a HR‑t létrehozó egyezmény hiteles nyelvi változatai, másfelől a KN német nyelvi változata egy másik kifejezést használ, nevezetesen a Liegen (nyugágy) kifejezést.
27
A kérdést előterjesztő bíróság hajlik arra, hogy a szóban forgó áruk nem minősülnek a KN 9401 vámtarifaszáma értelmében vett ülőbútoroknak, mivel relatíve instabilak, és rendszeresen levegővel kell megtölteni, ami e bíróság szerint alkalmassá teszi azokat a különböző helyekre történő szállításra, hogy ott átmeneti jelleggel használják, csak korlátozott mértékben állandó jelleggel használva mint lakberendezési tárgyat. E bíróság kiemeli, hogy annak puszta lehetősége, hogy egy air loungerre rá lehet ülni, nem elégséges annak megállapításához, hogy annak az az alapvető célja, hogy ülőbútornak minősüljön.
28
E bíróság mindazonáltal előadja, hogy kétségek merülnek fel e vámtarifaszám értelmezésével kapcsolatban, mivel az alapügy tényállása megvalósulásának időpontjában más tagállamok vámhatóságai által hasonló áruk tekintetében kibocsátott kötelező érvényű tarifális felvilágosítások ezen árukat „ülőbútorokként” sorolták be.
29
E körülmények között a Finanzgericht Bremen (brémai pénzügyi bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„Úgy kell‑e értelmezni a [KN–t] hogy a jelen ügyben szereplőhöz hasonló és a[z előzetes döntéshozatalra utaló] végzésben részletesen bemutatott úgynevezett air loungereket a 94018000 vámtarifaalszám alá kell besorolni?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
30
Kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keresi a választ, hogy a KN 9401 vámtarifaszámát úgy kell–e értelmezni, hogy e vámtarifaszám alá tartozik egy air loungernek nevezett áru, amely úgy került leírásra, hogy az egyfajta felfújható heverő, amely egy belső műanyagcsőből és egy külső textilborításból áll.
31
Elöljáróban emlékeztetni kell arra, hogy ha a Bíróság elé tarifális besorolással kapcsolatban terjesztenek előzetes döntéshozatal iránti kérelmet, a Bíróság feladata inkább az, hogy megvilágítsa a kérdést előterjesztő bíróság számára azokat a szempontokat, amelyek alapján lehetővé válik az utóbbi számára, hogy az érintett árukat helyesen sorolja be a KN alá, mintsem hogy a Bíróság maga végezze el ezt a besorolást. E besorolás minősítésének alapja ugyanis olyan tiszta ténymegállapítás, amely nem a Bíróság feladata az előzetes döntéshozatali eljárásban (2022. október 20‑iMikrotīkls ítélet, C‑542/21, EU:C:2022:814, 21. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
32
Emlékeztetni kell arra is, hogy a KN értelmezésére vonatkozó 1. általános szabály szerint az áruk tarifális besorolását a vámtarifaszámok megnevezései, valamint az e nómenklatúra áruosztályaihoz és árucsoportjaihoz tartozó megjegyzések alapján kell meghatározni.
33
A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a jogbiztonság és az ellenőrzések elősegítése érdekében ezen áruk tarifális besorolásának meghatározó feltételeit általában az áruk objektív jellemzői és tulajdonságai között kell keresni, amint azokat a KN vámtarifaszámai és a vonatkozó áruosztályok, illetve árucsoportok megjegyzései meghatározzák. Valamely termékek rendeltetése a besorolás objektív szempontját képezheti, amennyiben az szorosan e termékhez tartozik, amely kötődést az említett termék objektív jellemzői és tulajdonságai alapján kell értékelni (lásd ebben az értelemben 2022. október 20‑iMikrotīkls ítélet, C‑542/21, EU:C:2022:814, 22. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
34
Ezenkívül a Bíróság már több alkalommal kimondta, hogy bár a HR és a KN magyarázó megjegyzéseinek nincs kötelező erejük, a Közös Vámtarifa egységes alkalmazásának biztosítását szolgáló lényeges eszközöknek minősülnek, és ily módon hasznos segítséget nyújtanak annak értelmezéséhez (2022. október 20‑iMikrotīkls ítélet, C‑542/21, EU:C:2022:814, 23. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
35
A KN 9401 vámtarifaszáma, amelyre az előterjesztett kérdés vonatkozik, az „Ülőbútor (a 9402 vtsz. alá tartozó kivételével), ággyá átalakítható ülőbútor is, és ezek alkatrészei” címet viseli, és többek között a 94018000 vámtarifaalszámot foglalja magában, amely az e vámtarifaszám más vámtarifaalszámai alá nem tartozó „Más ülőbútorokat” tartalmazza.
36
A KN 94. árucsoportjának 1. megjegyzése értelmében nem tartozik ebbe az árucsoportba a 39., 40. vagy 63. árucsoportba tartozó felfújható, vagy víztöltésű matrac, párna vagy takaró. Következésképpen, ha egy ilyen áru e csoportok valamelyikébe tartozik, az pusztán e tény okán ki van zárva a KN 94. árucsoportjából.
37
Egyébiránt e 94. árucsoport 2. megjegyzése értelmében, a HR‑nek a 94. árucsoportjára vonatkozó magyarázó megjegyzéseiben szereplő általános rendelkezésekkel összefüggésben, a 9401 vámtarifaszám alá sorolt árucikkeknek egyszerre kell a földre vagy padlóra helyezhetőknek lenniük és olyanoknak, hogy azokat főleg célszerűségi okokból arra kell, hogy használják, hogy magánlakásokat, illetve példa jelleggel felsorolt más külső és belső tereket, valamint különböző szállítóeszközöket rendezzenek be. Ebből az következik, hogy ha egy áru nem felel meg e két együttes feltételnek, nem sorolható a KN 9401 vámtarifaszáma alá (lásd ebben az értelemben: 2001. május 10‑iVauDe Sport ítélet, C‑288/99, EU:C:2001:262, 18. és 19. pont).
38
A jelen ügyben a szóban forgó felfújható heverők láthatóan kifejezetten alkalmasak arra, hogy azokat különböző helyekre szállítsák és ott átmeneti jelleggel használják, elsősorban azért, mert azokat rendszeresen meg kell tölteni levegővel. Következésképpen e heverőket nem lehet főleg célszerűségi okokból és elsődlegesen állandó jelleggel a HR‑nek a 94. árucsoportjára vonatkozó magyarázó megjegyzéseiben szereplő általános rendelkezésekben említett magánlakások vagy más külső és belső terek berendezésére használni, aminek vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata.
39
A fentiekre tekintettel az előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy a KN 9401 vámtarifaszámát úgy kell értelmezni, hogy nem tartozik e vámtarifaszám alá az olyan fajta felfújható heverő, amely egy belső műanyagcsőből és egy külső textilborításból áll.
A költségekről
40
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (nyolcadik tanács) a következőképpen határozott:
A vám‑ és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendeletnek a 2016. október 6‑i (EU) 2016/1821 bizottsági végrehajtási rendeletből eredő változata I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúra 9401 vámtarifaszámát úgy kell értelmezni, hogy nem tartozik e vámtarifaszám alá az olyan fajta felfújható heverő, amely egy belső műanyagcsőből és egy külső textilborításból áll.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: német.