62002CJ0444_LT
Šalys
Sprendimo motyvai
Rezoliucinė dalis
Šalys
Byloje C‑444/02,
dėl Monomeles Protodikeio Athinon (Graikija) 2002 m. liepos 11 d. sprendimu, kurį Teisingumo Teismas gavo 2002 m. gruodžio 9 d., pagal EB 234 straipsnį pateikto prašymo priimti prejudicinį sprendimą byloje
Fixtures Marketing Ltd
prieš
Organismos prognostikon agonon podosfairou AE (OPAP),
TEISINGUMO TEISMAS (didžioji kolegija),
kurį sudaro pirmininkas V. Skouris, kolegijų pirmininkai P. Jann, C. W. A. Timmermans, A. Rosas ir K. Lenaerts (pranešėjas), teisėjai J.‑P. Puissochet, R. Schintgen, N. Colneric ir J. N. Cuhna Rodrigues,
generalinė advokatė  C. Stix‑Hackl,
posėdžio sekretorės Múgica Arzamendi ir M.‑F. Contet, vyriausiosios administratorės,
atsižvelgęs į rašytinę proceso dalį ir įvykus 2004 m. kovo 30 d. posėdžiui,
išnagrinėjęs rašytines pastabas, pateiktas:
– Fixtures Marketing Ltd, atstovaujamos dikigoros K. Giannakopoulos,
– Organismos prognostikon agonon podosfairou AE, atstovaujamos dikigoroi F. Christodoulou, K. Christodoulou, A. Douzas, L. Maravelis ir C. Pampoukis,
– Graikijos vyriausybės, atstovaujamos E. Mamouna, I. Bakopoulos, V. Kyriazopoulos,
– Belgijos vyriausybės, atstovaujamos A. Snoecx, padedamos advocaat P. Vlaemminck,
– Austrijos vyriausybės, atstovaujamos M. E. Riedl,
– Portugalijos vyriausybės, atstovaujamos L. Fernandes ir A. P. Matos Barros,
– Suomijos vyriausybės, atstovaujamos T. Pynnä,
– Europos Bendrijų Komisijos, atstovaujamos K. Banks ir M. Patakia,
susipažinęs su 2004 m. birželio 8 d.  posėdyje pateikta generalinės advokatės išvada,
priima šį
Sprendimą
Sprendimo motyvai
1. Prašymas priimti prejudicinį sprendimą pateiktas dėl 1996 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/9/EB dėl duomenų bazių teisinės apsaugos (OL L 77, p. 20, toliau – direktyva) išaiškinimo.
2. Šis prašymas pateiktas byloje tarp bendrovės Fixtures Marketing Limited
(toliau – Fixtures ) ir Organismos prognostikon agonon podosfairou AE (toliau – OPAP ). Teisinis ginčas kilo dėl to, kad OPAP
organizuodama prognozių lošimus naudojo informaciją, susijusią su Anglijos ir Škotijos futbolo pirmenybių tvarkaraščiais.
Teisinės aplinkybės
3. Direktyva pagal jos 1 straipsnio 1 dalį taikoma bet kokių formų duomenų bazių teisinei apsaugai. Pagal šios direktyvos 1 straipsnio 2 dalį duomenų bazė reiškia „pavienių darbų, duomenų ar kitokios metodiškai arba sistemingai sutvarkytos ir individualiai elektroniniu arba kitokiu būdu prieinamos medžiagos rinkinius“.
4. Pagal direktyvos 3 straipsnį duomenų bazės, kurios „pagal duomenų parinkimą ir išdėstymą, yra autoriaus intelektinės veiklos rezultatas“, saugomos autorių teisių.
5. Direktyvos 7 straipsnis įtvirtina sui generis
teisę, kuri suteikiama šiomis sąlygomis:
„Apsaugos objektas
1. Valstybės narės numato duomenų bazės, pasižyminčios pakankamai didelėmis jos duomenų gavimo, tikrinimo ir pateikimo kokybinėmis ir (arba) kiekybinėmis investicijomis, sudarytojui teisę neleisti perkelti ir (arba) panaudoti visą tokių duomenų bazę arba pakankamai didelę jos dalį, kokybiškai ir (arba) kiekybiškai ją įvertinus.
2. Šiame skyriuje:
a) __perkėlimas” – tai nuolatinis arba laikinas visų bazės duomenų arba pakankamai didelės jos dalies transformavimas į kitą lygmenį bet kokiomis priemonėmis ir bet kokia forma;
b) __panaudojimas” – tai bazės duomenų arba pakankamai didelės jų dalies pateikimas visuomenei platinant kopijas, nuomojant, operatyviosios ( on‑line ) sistemos pagrindu arba kitais informacijos perdavimo būdais. Pačiam teisės savininkui arba su jo leidimu kartą pardavus duomenų bazės kopiją Bendrijoje, prarandama teisė kontroliuoti kopijos perpardavimą Bendrijos teritorijoje.
Viešas skolinimas nelaikomas nei perkėlimu, nei panaudojimu.
3. Pirmoje šio straipsnio dalyje minima teisė gali būti perduota, perleista arba suteikta pagal licenciją.
4. Šio straipsnio 1 dalyje numatyta teisė taikoma neatsižvelgiant į duomenų bazės tinkamumą būti apsaugotai autorių ar kitomis teisėmis. Be to, ji taikoma, neatsižvelgiant į tokios bazės duomenų tinkamumą būti apsaugotiems autorių ar kitomis teisėmis. Duomenų bazių apsauga pagal šio straipsnio 1 dalyje numatytą teisę nepažeidžia patiems duomenims arba jų turiniui galiojančių teisių.
5. Pasikartojantis ir sistemingas duomenų bazės nedidelių dalių perkėlimas ir (arba) panaudojimas, reikalaujantis veiksmų, kurie nebūdingi normaliam duomenų bazių naudojimui arba kurie nepagrįstai pažeidžia teisėtus duomenų bazės sudarytojo interesus, nėra leidžiamas.“
6. Direktyva į Graikijos teisę buvo perkelta Įstatymu Nr. 2819/2000 (FEK A’84/15.3.2000).
Pagrindinė byla ir prejudiciniai klausimai
7. Iš sprendimo dėl prejudicinio sprendimo aišku, kad Anglijos ir Škotijos futbolo pirmenybių organizatoriai licencijų sutartimis patikėjo bendrovei Football Fixtures Limited
valdyti futbolo pirmenybių rungtynių tvarkaraščių naudojimą. Savo ruožtu Fixtures yra perleistos teisės atstovauti su šiais tvarkaraščiais susijusių intelektinės nuosavybės teisių turėtojams.
8. Graikijoje OPAP turi išimtinę teisę organizuoti azartinius lošimus. Savo veikloje ji naudoja informaciją, gautą iš Anglijos ir Škotijos futbolo pirmenybių tvarkaraščių.
9. Fixtures Monomeles Protodikio Athinon teisme pateikė ieškinį OPAP, remdamasi tuo, kad šios veiksmai yra draudžiami pagal sui generis
teisę, kuri bendrovei Fixtures suteikiama pagal direktyvos 7 straipsnį.
10. Susidūręs su direktyvos aiškinimo problemomis, Monomeles Protodikio Athinon nutarė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šiuos prejudicinius klausimus:
„1. Ką reiškia „duomenų bazė“ ir kokia yra Direktyvos 96/9/EB, ypač jos 7 straipsnio, susijusio su sui generis
teise, taikymo sritis?
2. Ar ir kokiomis sąlygomis, atsižvelgiant į direktyvos taikymo srities apibrėžimą, futbolo pirmenybių tvarkaraščiai yra saugomi kaip duomenų bazės, kurių sudarytojas gali remtis apsauga pagal sui generis
teisę?
3. Kaip konkrečiai galima pažeisti teisę į duomenų bazę ir ar ši teisė saugoma keičiant duombazės duomenis?“
Dėl prejudicinių klausimų
Dėl priimtinumo
11. Suomijos vyriausybė ginčija prašymo dėl prejudicinio sprendimo priimtinumą. Ji teigia, kad sprendime dėl prejudicinio sprendimo yra netikslumų, susijusių su teisinėmis ir faktinėmis pagrindinės bylos aplinkybėmis, ir tai gali sukliudyti Teisingumo Teismui pateikti naudingą atsakymą, o valstybėms narėms – naudingas pastabas dėl pateiktų klausimų.
12. Primintina, kad pagal nusistovėjusią teismo praktiką, siekiant pateikti tokį Bendrijos teisės išaiškinimą, kuris būtų naudingas nacionaliniam teismui, reikia, kad nacionalinis teismas apibrėžtų faktines ir teisines jo pateikiamo klausimo aplinkybes arba bent paaiškintų faktines prielaidas, kuriomis šie klausimai grindžiami (1999 m. rugsėjo 21 d. sprendimo Albany, C‑67/96, Rink. p. I‑5751, 39 punktas).
13. Sprendimuose dėl prejudicinio sprendimo pateikta informacija turi ne tik leisti Teisingumo Teismui pateikti naudingą atsakymą, bet ir suteikti valstybių narių vyriausybėms ir kitoms suinteresuotosioms šalims galimybę pateikti pastabas pagal Teisingumo Teismo statuto 20 straipsnį. Teisingumo Teismas turi užtikrinti, kad ši galimybė būtų išsaugota, atsižvelgiant į tai, jog remiantis šia nuostata suinteresuotosioms šalims pateikiami tik sprendimai dėl prejudicinio sprendimo (minėto sprendimo Albany
40 punktas).
14. Šioje byloje iš pagrindinės bylos šalių ir iš valstybių narių vyriausybių pagal Teisingumo Teismo statuto 20 straipsnį pateiktų pastabų matyti, kad iš nutarime dėl prejudicinio sprendimo pateiktos informacijos jos galėjo suprasti, jog ginčas pagrindinėje byloje kilo dėl to, kad OPAP, organizuodama lažybas dėl varžybų, naudojo profesionalų futbolo lygų sudarytų pirmenybių tvarkaraščių informaciją ir jog šiomis aplinkybėmis prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas kelia klausimus dėl sąvokos „duomenų bazė“ reikšmės direktyvos 1 straipsnio 2 dalies prasme ir dėl direktyvos 7 straipsnyje įtvirtintos sui generis
teisės taikymo srities bei turinio.
15. Be to, sprendime dėl prejudicinio sprendimo pateikta išsami informacija apie atitinkamų futbolo lygų, Football Fixtures Limited ir Fixtures santykius, kuri leidžia suprasti, kodėl Fixtures pagrindinėje byloje siekia apsaugos pagal sui generis
teisę.
16. Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nurodyta informacija taip pat suteikia Teisingumo Teismui pakankamų žinių apie pagrindinės bylos faktines ir teisines aplinkybes, leidžiančių išaiškinti atitinkamas Bendrijos teisės nuostatas, atsižvelgiant į šioje byloje nagrinėjamas aplinkybes.
17. Taigi prašymas dėl prejudicinio sprendimo yra priimtinas.
Dėl bylos esmės
Dėl sąvokos „duomenų bazė“ direktyvos 1 straipsnio 2 dalies prasme
18. Pirmaisiais dviem klausimais prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas visų pirma klausia, ką reiškia sąvoka „duomenų bazė“ direktyvos 1 straipsnio 2 dalies prasme ir ar futbolo pirmenybių tvarkaraščiai įeina į šią sąvoką.
19. Direktyvos 1 straipsnio 2 dalyje duomenų bazė apibrėžiama kaip „pavienių darbų, duomenų ar kitokios metodiškai arba sistemingai sutvarkytos ir individualiai elektroniniu arba kitokiu būdu prieinamos medžiagos rinkiniai“.
20. Fixtures ir Komisijos teigimu, keletas požymių rodo Bendrijos teisės aktų leidėjų siekį suteikti sąvokai „duomenų bazė“ direktyvos prasme plačią reikšmę, neapribotą formaliais, techninio ar faktinio pobūdžio samprotavimais.
21. Taip direktyvos 1 straipsnio 1 dalis suteikia teisinę apsaugą bet kokių formų duomenų bazėms.
22. Nors 1992 m. balandžio 15 d. Komisijos pateikto Tarybos direktyvos dėl duomenų bazių teisinės apsaugos projekto (OL C 156, 1992, p. 4) 1 straipsnio 1 dalies duomenų bazės apibrėžimas buvo susijęs tik su elektroninėmis duomenų bazėmis, teisės aktų leidybos procese buvo nuspręsta, kad „direktyva reglamentuojama apsauga turi apimti taip pat ir neelektroniniu būdu sukurtas duomenų bazes“, kaip tai matyti iš direktyvos 14 konstatuojamosios dalies.
23. Pagal direktyvos 17 konstatuojamąją dalį sąvoka „duomenų bazė” „turėtų apimti literatūros, meno, muzikos arba kitokių kūrinių, arba kitokios medžiagos rinkinius, pavyzdžiui, tekstų, garsų, vaizdų, skaičių, faktų ir duomenų“. Todėl ta aplinkybė, kad nagrinėjami duomenys arba informacija yra susiję su sporto šaka, netrukdo pripažinti, kad tokiai duomenų bazei bus taikoma ši direktyva.
24. Nepaisant to, kad Europos Parlamentas 1993 m. birželio 23 d. nuomonėje dėl Tarybos direktyvos dėl duomenų bazių teisinės apsaugos (OL C 194, p. 144) projekto numatė, kad rinkinio kvalifikavimas „duomenų bazė“ priklausytų nuo to, jog jame būtų „didelis kiekis“ duomenų, darbų arba kitų medžiagų, šios sąlygos nėra direktyvos 1 straipsnio 2 dalyje nustatytame apibrėžime.
25. Vertinant, ar kalbama apie duomenų bazę direktyvos prasme, nėra svarbu, kad rinkinį sudaro duomenys, gauti iš kito ar kitų šaltinių, o ne iš rinkinio sudarytojo, jo sukurtų duomenų ar duomenų, patenkančių į vieną ar abi šias kategorijas.
26. Priešingai nei teigia Graikijos ir Portugalijos vyriausybės, jokia direktyvos nuostata neleidžia daryti išvados, kad kvalifikavimas „duomenų baze“ priklauso nuo to, ar ji yra sudarytojo intelektinis kūrinys. Kaip pažymi Komisija, originalumo kriterijus svarbus tik vertinant, ar duomenų bazei gali būti taikoma autorių teisų apsauga, nustatyta direktyvos II skyriuje, kaip tai išplaukia iš direktyvos 3 straipsnio 1 dalies ir 15 bei 16 konstatuojamųjų dalių.
27. Tokiame plataus aiškinimo kontekste įvairios direktyvos nuostatos rodo, kad „duomenų bazės“ sąvoka direktyvos prasme turi specifinių, iš funkcinio kriterijaus išplaukiančių požymių.
28. Iš direktyvos konstatuojamųjų dalių aišku, kad atsižvelgiant į vis „labiau Bendrijoje ir visame pasaulyje didėjantį kasmet gaunamos bei apdorojamos informacijos kiekį visose prekybos ir pramonės srityse“, kaip nurodoma 10 konstatuojamojoje dalyje, direktyvos užtikrinta teisine apsauga siekiama skatinti duomenų „saugojimo“ ir „apdorojimo“ sistemų kūrimą, kaip išplaukia iš direktyvos 10 ir 12 konstatuojamųjų dalių.
29. Taigi kvalifikavimas kaip „duomenų bazė“ pirmiausia priklauso nuo to, ar kalbama apie „pavienės medžiagos“ rinkinį, t. y. medžiagos, kuri gali būti atskirta nuo kitos, nekeičiant jos informacinio, literatūrinio, meninio, muzikinio ar kitokio turinio vertės. Dėl to pagal direktyvos 17 konstatuojamąją dalį audiovizualinio, kinematografinio, literatūrinio ar muzikinio kūrinio įrašas pats savaime nepatenka į jos taikymo sritį.
30. Be to, kvalifikuojant rinkinį kaip „duomenų bazę“ būtina, kad atskiri šio rinkinio duomenys būtų sistemingai arba metodiškai išdėstyti ir vienaip ar kitaip prieinami individualiai. Nors pagal direktyvos 21 konstatuojamąją dalį nėra būtina, kad sistemingas arba metodiškas sutvarkymas būtų matomas fizine prasme, ši sąlyga taip pat reiškia, kad rinkinys turi būti pateikiamas ant bet kokios formos tvirto pagrindo bei apimti technines priemones, t. y., pagal direkt yvos 13 konstatuojamąją dalį elektronines, elektromagnetines ar elektrovaizdines apdorojimo priemones, arba kitą priemonę, pavyzdžiui indeksą, turinio lentelę, planą ar ypatingą klasifikacijos metodą, leidžiantį rasti rinkinyje esančius atskirus elementus.
31. Ši antra sąlyga leidžia atskirti duomenų bazę direktyvos prasme, kurioje yra priemonių, suteikiančių galimybę kiekvieną jos sudėtinę dalį atskirti, nuo informaciją pateikiančio duomenų rinkinio, tačiau kuriame nėra priemonių, skirtų atskiriems jį sudarantiems duomenims apdoroti.
32. Iš šios analizės išplaukia, kad sąvoka „duomenų bazė“ direktyvos 1 straipsnio 2 dalies prasme reiškia bet kokį pavienių darbų, duomenų ar kitokios medžiagos, galinčių būti atskirtiems vienas nuo kito nekeičiant turinio vertės, rinkinį, kuriame pateikiamas bet koks metodas ar sistema, leidžiantys rasti bet kokius jį sudarančius duomenis.
33. Pagrindinėje byloje futbolo rungtynių data, laikas ir dviejų komandų, t. y. namų ir svečių komandų, tapatybė patenka į „pavienės medžiagos“ sąvoką direktyvos 1 straipsnio 2 dalies prasme, nes jie turi savarankišką informacinę vertę.
34. Nors tiesa, kad susidomėjimas futbolo pirmenybėmis – tai bendras susidomėjimas įvairiomis pirmenybių rungtynėmis, duomenys, susiję su tam tikrų rungtynių data, laiku ir komandų tapatybe turi savarankišką vertę, nes jie suinteresuotajai trečiai šaliai pateikia svarbią informaciją.
35. Tokiomis aplinkybėmis datų, laikų ir komandų pavadinimų, susijusių su įvairių futbolo pirmenybių dienų susitikimais, kompiliacija sudaro pavienių medžiagų rinkinį. Atskirų futbolo susitikimų datų, laikų ir komandų pavadinimų išdėstymas tvarkaraščiuose atitinka šį rinkinį sudarančios medžiagos sistemingo arba metodiško sutvarkymo bei individualaus prieinamumo sąlygas. Graikijos ir Austrijos vyriausybių nurodyta aplinkybė, kad komandų poros išrenkamos burtais, neturi jokios įtakos pirma padarytai analizei.
36. Taigi pagrindinėje byloje nagrinėjami futbolo pirmenybių tvarkaraščiai sudaro duomenų bazę direktyvos 1 straipsnio 2 dalies prasme.
Sui generis
teisės taikymo sritis
37. Pirmais dviem klausimais prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas klausia Teisingumo Teismo apie apsaugos pagal sui generis
teisę taikymo sritį tokiomis aplinkybėmis, kokios susiklostė pagrindinėje byloje.
38. Direktyvos 7 straipsnio 1 dalis suteikia apsaugą pagal sui generis
teisę tik toms duomenų bazėms, kurios atitinka tikslų kriterijų, t. y. jos turi pasižymėti pakankamai didelėmis duomenų gavimo, tikrinimo bei pateikimo kokybinėmis ir (arba) kiekybinėmis investicijomis.
39. Pagal direktyvos 9, 10 ir 12 konstatuojamąsias dalis jos tikslas, kaip nurodo OPAP ir Graikijos vyriausybė, – skatinti bei saugoti investicijas į duomenų „kaupimo“ ir „apdorojimo“ sistemas, kurios prisideda prie informacijos rinkos plėtros visose veiklos srityse, proporcingai didėjant kasmet sukuriamos ir apdorojamos informacijos kiekiui. Taigi sąvoka „su duomenų bazės duomenų gavimu, tikrinimu ir pateikimu < … > susijusios investicijos“ paprastai reiškia investicijas, padarytas kuriant pačią duomenų bazę.
40. Šioms aplinkybėmis sąvoka „su duomenų bazės duomenų gavimu susijusios investicijos“, kaip nurodo OPAP ir Belgijos, Austrijos bei Portugalijos vyriausybės, reiškia išteklius, naudojamus jau egzistuojančios pavienės medžiagos paieškai ir jos surinkimui į duomenų bazę, o ne išteklius, naudojamus šiai medžiagai sukurti. Direktyvoje nustatytos apsaugos pagal sui generis
teisę tikslas – skatinti esamos informacijos kaupimo ir apdorojimo sistemų, o ne informacijos, kuri vėliau gali būti surinkta duomenų bazėje, kūrimą.
41. Šį aiškinimą patvirtinta direktyvos 39 konstatuojamoji dalis, pagal kurią šia direktyva siekiama apsaugoti finansinių ir profesinių investicijų, skirtų „medžiagai gauti ir surinkti“, rezultatus. Kaip pažymi generalinė advokatė savo išvados 67‑72 punktuose, nepaisant nežymių terminologinių skirtumų, visos šios 39 konstatuojamosios dalies kalbų versijos patvirtina tokį aiškinimą, kad į sąvoką „gavimas“ nepatenka duomenų bazėje esančių duomenų sukūrimas.
42. 19 konstatuojamoji dalis, pagal kurią kelių muzikinių kūrinių įrašų rinkinys kompaktinėje plokštelėje nėra pakankamai didelės investicijos, kad būtų taikoma sui generis
teisė, pateikia papildomą argumentą šiam aiškinimui pagrįsti. Iš tikrųjų iš šios konstatuojamosios dalies matyti, kad ištekliai, naudojami patiems kūriniams ar duomenims, esantiems duomenų bazėje, šiuo atveju kompaktinėje plokštelėje, sukurti, negali būti laikomi lygiavertėmis investicijoms šios duomenų bazės turiniui sukurti, todėl į juos negali būti atsižvelgiama vertinant, ar investicijos į šią duomenų bazę buvo pakankamai didelės.
43. „Su duomenų bazės duomenų tikrinimu susijusių investicijų“ sąvoka reiškia išteklius, kurie, siekiant užtikrinti duomenų patikimumą, naudojami tikrinti medžiagai, sukauptai kuriant duombazę ir pateikiamai jai veikiant. Sąvoka „su duomenų bazės duomenų pateikimu susijusios investicijos“ reiškia išteklius, kuriais siekiama suteikti duomenų bazei informacijos apdorojimo funkciją, t. y. išteklius, naudojamus sistemingai arba metodiškai sutvarkyti duombazės duomenis bei užtikrinti atskirų duomenų prieinamumą.
44. Investicijas, susijusias su duomenų bazės kūrimu, gali sudaryti žmogiškieji, techniniai ir finansiniai ištekliai ar priemonės, tačiau jie turi būti pakankamai dideli kiekybiniu ar kokybiniu požiūriu. Kiekybiškai vertinami ištekliai, kuriuos galima išreikšti skaičiais, o kokybiškai – pastangos, kurių negalima išreikšti skaičiais, pavyzdžiui, intelektinės pastangos arba energijos sąnaudos, kaip tai išplaukia iš direktyvos 7, 39 ir 40 konstatuojamųjų dalių.
45. Šiomis aplinkybėmis vien tai, kad duomenų bazės sukūrimas yra susijęs su pagrindine veikla, kai ją kuriantis asmuo taip pat yra jos duomenų autorius, nereiškia, kad jis negalės pasinaudoti apsauga pagal sui generis
teisę, jeigu įrodys, jog šiems duomenims gauti, tikrinti arba pateikti šio sprendimo 40–43 punktų prasme reikėjo pakankamai didelių kokybinių ar kiekybinių investicijų, nesusijusių su ištekliais, panaudotais duomenims sukurti.
46. Tad, nors vykdant duomenų paiešką ir tikrinant jų tikslumą duomenų bazės kūrimo metu, jos autoriui nereikėjo naudoti ypatingų išteklių, nes šiuos duomenis jis sukūrė ir jais disponuoja, šiems duomenims surinkti, sistemingai arba metodiškai išdėstyti duomenų bazėje, organizuoti prieigą prie konkrečių duomenų ir jų tikslumui patikrinti duomenų bazės veikimo metu gali prireikti pakankamai didelių kokybinių ir (arba) kiekybinių investicijų direktyvos 7 straipsnio 1 dalies prasme.
47. Pagrindinėje byloje ištekliai, kurie organizuojant futbolo pirmenybes buvo naudojami konkrečiomis dienomis vykstančių rungtynių datai ir laikui, namų ir svečių komandoms nustatyti, yra, kaip teigia OPAP ir Belgijos, Austrijos bei Portugalijos vyriausybės, investicijos futbolo rungtynių tvarkaraščiui sudaryti. Tokios pačiam pirmenybių organizavimui skirtos investicijos yra susijusios su duomenų, esančių nagrinėjamoje duomenų bazėje, sukūrimu, t. y. su kiekvienų įvairių pirmenybių rungtynių duomenų sukūrimu. Todėl į šias investicijas negalima atsižvelgti pagal direktyvos 7 straipsnio 1 dalį.
48. Šiomis sąlygomis reikia patikrinti, ar, be investicijų, aptartų pirmesniame punkte, futbolo rungtynių tvarkaraščio turinio duomenims gauti, tikrinti arba pateikti reikia pakankamai didelių kiekybinių ar kokybinių investicijų.
49. Surandant ir surenkant duomenis, kurie įeina į futbolo rungtynių tvarkaraščius, profesionalų lygoms nereikia jokių ypatingų pastangų. Šių lygų veikla neatsiejama nuo tokių duomenų sukūrimo, kuriame jos, būdamos atsakingos už futbolo pirmenybių organizavimą, tiesiogiai dalyvauja. Todėl futbolo rungtynių tvarkaraščio turiniui sudaryti nereikia jokių investicijų, nesusijusių su šiame tvarkaraštyje pateikiamų duomenų kūrimu.
50. Futbolo lygoms nereikia ypatingų pastangų tikrinant pirmenybių rungtynių duomenų tikslumą sudarant tvarkaraštį, nes šios lygos tiesiogiai dalyvauja kuriant tuos duomenis. Rungtynių tvarkaraščių turinio tikslumo tikrinimas per sezoną, kaip matyti iš Fixtures pateiktų pastabų, paprasčiausiai yra tam tikrų šių tvarkaraščių duomenų koregavimas, atsižvelgiant į galimą rungtynių ar pirmenybių dienos atidėjimą, o tai sprendžiama pačių lygų arba derinant su jomis. Todėl toks patikrinimas negali būti laikomas priemone, reikalaujančia pakankamai didelių investicijų.
51. Futbolo rungtynių tvarkaraščio pateikimas taip pat yra glaudžiai susijęs su tokių duomenų, iš kurių sudarytas tvarkaraštis, sukūrimu. Todėl negali būti daroma prielaida, kad duomenims pateikti reikėjo investicijų, nepriklausomų nuo tvarkaraščius sudarančių duomenų kūrimo.
52. Taigi nei futbolo rungtynių tvarkaraščio duomenų gavimas, nei tikrinimas, nei jo duomenų pateikimas nereikalavo pakankamai didelių investicijų, galinčių pateisinti direktyvos 7 straipsnyje nustatytą apsaugą pagal sui generis
teisę.
53. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, į pirmuosius du klausimus reikia atsakyti taip:
– sąvoka „duomenų bazė“ direktyvos 1 straipsnio 2 dalies prasme reiškia bet kokį pavienių darbų, duomenų ar kitokios medžiagos, galinčių būti atskirtiems vienas nuo kito nekeičiant turinio vertės, rinkinį, kuriame pateikiamas bet koks metodas ar sistema, leidžiantys rasti bet kokius jį sudarančius duomenis,
– pagrindinėje byloje nagrinėjami futbolo rungtynių tvarkaraščiai sudaro duomenų bazę direktyvos 1 straipsnio 2 dalies prasme,
– sąvoka „su duomenų bazės duomenų gavimu susijusios investicijos“ direktyvos 7 straipsnio 1 dalies prasme reiškia išteklius, naudojamus jau egzistuojančioms pavienėms medžiagoms ieškoti ir joms surinkti į duomenų bazę. Jos neapima išteklių, panaudotų duomenims, sudarantiems duomenų bazę, sukurti. Todėl futbolo pirmenybių rungtynių tvarkaraščio sudarymo atveju ši sąvoka neapima išteklių, panaudotų nustatant rungtynių datą, laiką ir atskirų šių pirmenybių rungtynių komandų poras.
54. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, atsakyti į trečią klausimą nebūtina.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
55. Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi išspręsti šis teismas. Kitų šalių išlaidos, patirtos pateikiant Teisingumo Teismui savo pastabas, neatlygintinos.
Rezoliucinė dalis
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (didžioji kolegija) nusprendžia:
Sąvoka „duomenų bazė“ 1996 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/9/EB dėl duomenų bazių teisinės apsaugos 1 straipsnio 2 dalies prasme reiškia bet kokį pavienių darbų, duomenų ar kitokios medžiagos, galinčių būti atskirtiems vienas nuo kito nekeičiant turinio vertės, rinkinį, kuriame pateikiamas bet koks metodas ar sistema, leidžiantys rasti bet kokius jį sudarančius duomenis.
Pagrindinėje byloje nagrinėjami futbolo rungtynių tvarkaraščiai sudaro duomenų bazę Direktyvos 96/9 1 straipsnio 2 dalies prasme.
Sąvoka „su duomenų bazės duomenų gavimu susijusios investicijos“ Direktyvos 96/9 7 straipsnio 1 dalies prasme reiškia išteklius, naudojamus jau egzistuojančioms pavienėms medžiagoms ieškoti ir joms surinkti į duomenų bazę. Jos neapima išteklių, panaudotų duomenims, sudarantiems duomenų bazę, sukurti. Todėl futbolo pirmenybių rungtynių tvarkaraščio sudarymo atveju ši sąvoka neapima išteklių, panaudotų nustatant rungtynių datą, laiką ir atskirų šių pirmenybių rungtynių komandų poras.