62022CJ0760_RES
Zadeva C‑760/22
FPinQVinINinYLinVDinJFinOL
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Sofiyski gradski sad)
Sodba Sodišča (prvi senat) z dne 4. julija 2024
„Predhodno odločanje – Pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah – Direktiva (EU) 2016/343 – Pravica biti navzoč na sojenju – Možnost obdolženca, da se obravnav v postopku, ki poteka zoper njega, udeleži prek videokonference“
Pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah – Krepitev nekaterih vidikov domneve nedolžnosti in pravice biti navzoč na sojenju v kazenskem postopku – Direktiva 2016/343 – Pravica biti navzoč na sojenju – Udeležba obdolženca na obravnavi, ki poteka zoper njega, prek videokonference na njegovo izrecno zahtevo – Dopustnost – Pogoji – Spoštovanje pravice do poštenega sojenja
(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2016/343, člena 1 in 8(1))
(Glej točke od 26 do 30 in 32 ter izrek.)
Povzetek
Sodišče, pri katerem je Sofiyski gradski sad (mestno sodišče v Sofiji, Bolgarija) vložilo predlog za sprejetje predhodne odločbe, se je izreklo o možnosti, da se obdolženec obravnave v kazenskem postopku udeleži prek videokonference.
Spetsializirana prokuratura (specializirano državno tožilstvo, Bolgarija) je FP obtožilo, da je sodeloval v hudodelski združbi, ustanovljeni s ciljem obogatitve in zaradi storitve davčnih kaznivih dejanj. 12. oktobra 2021 je bil na prvi javni obravnavi v postopku, ki poteka zoper njega, navzoč prek videokonference. Izjavil je, da želi v postopku sodelovati prek spleta, saj živi in dela v Združenem kraljestvu. Njegov odvetnik, ki je bil fizično navzoč v sodni dvorani, je navedel, da je njegova stranka seznanjena z vsemi dokumenti v zadevi. Poleg tega je bilo mogoče na obravnavi FP vsa nova gradiva posredovati v elektronski obliki, da bi jih ta lahko pravočasno pregledal, posvetovanja med zadnjenavedenim in njegovim odvetnikom pa je bilo mogoče organizirati zaupno prek ločene povezave.
Kazensko sodišče, ki je takrat odločalo o zadevi (
1
), je FP dovolilo, da v postopku sodeluje prek videokonference na podlagi določbe nacionalnega prava, ki določa možnost poteka javne obravnave na daljavo v času izrednega stanja ali izrednih razmer zaradi epidemije in dva meseca po njihovi odpravi (
2
). Ta določba pa se je uporabljala le do 31. maja 2022. Zato, čeprav je FP pred tem datumom prek videokonference učinkovito sodeloval na večini obravnav v postopku, ki poteka zoper njega, je navedeno sodišče na obravnavi 13. junija 2022 podvomilo o tem, ali ta možnost v bolgarskem pravu še obstaja.
Ker v nacionalnem pravu ni pravne podlage, ki bi izrecno dovoljevala uporabo videokonference, se je predložitveno sodišče spraševalo, ali je možnost, ki je na voljo obdolženi osebi, da se obravnav v postopku, ki poteka zoper njo, udeleži z uporabo te tehnike, združljiva z Direktivo 2016/343 (
3
), zlasti s členom 8(1) te direktive (
4
).
Presoja Sodišča
Sodišče je najprej opozorilo, da je iz njegove sodne prakse razvidno, da mora biti na podlagi pravice, določene v členu 8(1) Direktive 2016/343, obdolženi osebi omogočeno, da je osebno navzoča na obravnavah, ki potekajo v okviru sojenja zoper njo, ne da bi ta direktiva državam članicam nalagala obveznost za vse osumljene ali obdolžene osebe, da so na svojem sojenju navzoče (
5
). Sodišče je prav tako ugotovilo, da iz člena 1 navedene direktive izhaja, da je njen namen določitev skupnih minimalnih pravil o nekaterih vidikih domneve nedolžnosti v kazenskem postopku in pravice osumljenih ali obdolženih oseb, da so navzoče na sojenju v postopkih, ki potekajo zoper njih, ne pa izčrpna harmonizacija kazenskega postopka.
Iz navedenega izhaja, da člen 8(1) Direktive 2016/343 ne ureja vprašanja, ali lahko države članice določijo, da se lahko obdolženec na svojo izrecno zahtevo kazenske obravnave zoper sebe udeleži prek videokonference, saj tako vprašanje spada na področje nacionalnega prava. Zato ta določba ne nasprotuje temu, da se lahko obdolženec na svojo izrecno zahtevo obravnav v postopku, ki poteka zoper njega, udeleži prek videokonference, pri čemer pa mora biti poleg tega zagotovljena pravica do poštenega sojenja.
(
1
)	Zadevo je prvotno obravnavalo Spetsializiran nakazatelen sad (specializirano kazensko sodišče, Bolgarija). Vendar je bilo to po zakonodajni spremembi, ki je začela veljati 27. julija 2022, ukinjeno, pristojnost za obravnavo nekaterih kazenskih zadev, ki jih je zadnjenavedeno obravnavalo, med katerimi je bila zadeva iz postopka v glavni stvari, pa je bila prenesena na Sofiyski gradski sad (mestno sodišče v Sofiji, Bolgarija).
(
2
)	Člen 6a(2) Zakon za merkite i deystviyata po vreme na izvanrednoto polozhenie, obyaveno s reshenie na Narodnoto sabranie 13.03.2020 g. i za preodolyavane na posleditsite (zakon o ukrepih in ravnanjih v času izrednega stanja, razglašenega s sklepom narodne skupščine z dne 13. marca 2020, in o odpravljanju posledic).
(
3
)	Direktiva (EU) 2016/343 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o krepitvi nekaterih vidikov domneve nedolžnosti in krepitvi pravice biti navzoč na sojenju v kazenskem postopku (UL 2016, L 65, str. 1).
(
4
)	Člen 8(1) Direktive 2016/343 določa: „Države članice zagotovijo, da imajo osumljene in obdolžene osebe pravico biti navzoče na svojem sojenju“.
(
5
)	Glej v tem smislu sodbi z dne 15. septembra 2022, HN (Sojenje obtožencu, ki je bil odstranjen z ozemlja) (C‑420/20, EU:C:2022:679, točka 40), in z dne 8. decembra 2022, HYA in drugi (Neobstoj možnosti zaslišanja obremenilnih prič) (C‑348/21, EU:C:2022:965, točki 34 in 36).