62009CP0197
JULKISASIAMIEHEN KANNANOTTO
JÁN MAZÁK
28 päivänä lokakuuta 2009 (
1
)
Asia C-197/09 RX-II
M
vastaan
Euroopan lääkevirasto
”Asiassa T-12/08 P annetun tuomion uudelleenkäsittely — Ratkaisukelpoinen asia — Oikeudenmukainen oikeudenkäynti — Kontradiktorinen periaate — Yhteisön oikeuden yhtenäisyyden tai johdonmukaisuuden vahingoittaminen”
1.
Yhteisöjen tuomioistuin on 24.6.2009 antamallaan päätöksellä (
2
) (jäljempänä yhteisöjen tuomioistuimen antama päätös) päättänyt, että Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa M vastaan lääkevirasto antama tuomio (
3
) (jäljempänä yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen antama tuomio) käsitellään uudelleen. Päätöksen mukaan uudelleenkäsittelyn kohteena on kysymys siitä, vahingoittaako yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen antama tuomio yhteisön oikeuden yhtenäisyyttä tai johdonmukaisuutta, koska kyseinen tuomioistuin on muutoksenhakuasteena tulkinnut yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 61 artiklassa ja perussäännön liitteessä olevan 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua ilmaisua ”asia on ratkaisukelpoinen” siten, että siinä annetaan sille oikeus ottaa asia välittömästi ratkaistavaksi ja antaa asiaratkaisu huolimatta siitä, että sen käsiteltäväksi saatettu valitus koski sen tutkimista, millä tavoin oikeudenkäyntiväitettä oli käsitelty ensimmäisessä oikeusasteessa, ja siitä, että välittömästi ratkaistavaksi otetusta oikeusriidan osasta ei ollut kuultu asianosaisia kontradiktorisessa menettelyssä yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa eikä asiaa ensimmäisenä oikeusasteena käsitelleessä Euroopan unionin virkamiestuomioistuimessa (jäljempänä virkamiestuomioistuin).
2.
Koska nyt käsiteltävässä asiassa sovelletaan ensimmäisen kerran yhteisöjen tuomioistuimen mahdollisuutta käsitellä uudelleen yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen toisena oikeusasteena antama tuomio, (
4
) mielestäni on välttämätöntä selostaa lyhyesti eräitä tällaiseen menettelyyn liittyviä periaatteellisia näkökohtia.
3.
EY 220 artiklan ensimmäisen kohdan mukaan yhteisöjen tuomioistuin varmistaa toimivaltuuksiensa mukaisesti, että kyseistä sopimusta tulkittaessa ja sovellettaessa noudatetaan lakia. Mielestäni mahdollisuus käsitellä uudelleen tuomio, jonka yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on antanut valituksen johdosta, on yksi yhteisöjen tuomioistuimen keinoista tämän tehtävän täyttämiseksi.
4.
On kuitenkin syytä korostaa, että kysymys on poikkeuksellisesta ja samalla viimeisestä keinosta. Tämä ilmenee ensinnäkin yhteisöjen tuomioistuinjärjestelmän yleisestä rakenteesta, toiseksi uudelleenkäsittelyn edellytyksistä, jotka yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 123 b artiklassa määrätty erityisjaosto tutkii ennen uudelleenkäsittelyn aloittamista, ja vielä uudelleenkäsittelyn tuloksesta, jossa tutkittavaksi ottamista koskevan päätöksen jälkeen todetaan, vahingoittaako yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ratkaisu yhteisön oikeuden yhtenäisyyttä tai johdonmukaisuutta.
5.
Uudelleenkäsittelyä koskevan menettelyn ainoana tarkoituksena on yhteisön oikeuden yhtenäisyyden ja johdonmukaisuuden turvaaminen silloin, kun yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen valituksen johdosta antaman ratkaisun virheellisyys voisi vahingoittaa niitä. (
5
) Tästä seuraa, ettei kyseisellä menettelyllä suojata konkreettisen oikeudenkäynnin konkreettisten osapuolten etuja vaan yhteisön oikeuden etua.
6.
Näin ollen uudelleenkäsittelyä koskevan menettelyn tarkoituksena ei ole yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen valituksen johdosta antamien virheellisten ratkaisujen oikaiseminen yleisesti vaan pelkästään yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen valituksen johdosta antamien sellaisten virheellisten ratkaisujen oikaiseminen, jotka vahingoittavat yhteisön oikeuden yhtenäisyyttä tai johdonmukaisuutta. Virheellisellä ratkaisulla voi mielestäni olla sellainen vaikutus vain silloin, jos se on yhteisön oikeuden jonkin sellaisen periaatteen vastainen, joka yhteisöjen tuomioistuimen viimeaikaisen oikeuskäytännön mukaan on perustuslain tasoinen (
6
) ja jonka noudattamisella turvataan yhteisön oikeuden yhtenäisyys ja johdonmukaisuus.
7.
Edellä jo sanotun mukaisesti aloitan kertaamalla tiiviisti asian käsittelyvaiheet ennen uudelleenkäsittelyä koskevaa menettelyä. Sen jälkeen arvioin, onko yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 6.5.2009 antama tuomio virheellinen, ja jos niin on, paneudun lopuksi kysymykseen siitä, vahingoittaako yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen antama tuomio yhteisön oikeuden yhtenäisyyttä tai johdonmukaisuutta.
Asian käsittelyvaiheet ennen uudelleenkäsittelyä koskevaa menettelyä
8.
M vaati, että virkamiestuomioistuin kumoaa 25.10.2006 tehdyn päätöksen, jolla Euroopan lääkevirasto (jäljempänä lääkevirasto) oli hylännyt hänen pyyntönsä työkyvyttömyyslautakunnan asettamisesta, ja tehdyn päätöksen, jolla lääkevirasto oli hylännyt hänen korvausvaatimuksensa, sekä velvoittaa lääkeviraston maksamaan hänelle 100000 euroa korvaukseksi virheellisellä virkatoiminnalla aiheutetusta vahingosta.
9.
Virkamiestuomioistuin jätti 19.10.2007 antamallaan määräyksellä (
7
) (jäljempänä virkamiestuomioistuimen antama määräys) yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen (
8
) 114 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun oikeudenkäyntiväitteen johdosta kanteen tutkimatta käsittelemättä itse pääasiaa.
10.
M valitti tästä määräyksestä ja vaati, että yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumoaa määräyksen sekä lääkeviraston 25.10.2006 tekemän päätöksen, siltä osin kuin siinä oli hylätty esitetty pyyntö työkyvyttömyyslautakunnan koollekutsumisesta, ja lääkeviraston päätöksen, jolla kantajan tekemä vaatimus hänelle aiheutuneen vahingon korvaamisesta oli hylätty.
11.
Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hyväksyi yksilöidyn pyynnön, jonka M oli esittänyt yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 146 artiklan mukaisesti, ja päätti aloittaa suullisen käsittelyn.
12.
Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi 6.5.2009 antamallaan tuomiolla virkamiestuomioistuimen antaman määräyksen ja otti samalla yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön liitteessä olevan 13 artiklan 1 kohtaan viitaten asian itse ratkaistavakseen eli kumosi lääkeviraston tekemän päätöksen, siltä osin kuin sillä oli hylätty tehty pyyntö asian saattamisesta työkyvyttömyyslautakunnan käsiteltäväksi, sekä velvoitti lääkeviraston maksamaan kantajalle korvaukseksi 3000 euroa.
13.
Ensimmäisen julkisasiamiehen tehtyä yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 6.5.2009 antaman tuomion uudelleenkäsittelyä koskevan ehdotuksen yhteisöjen tuomioistuin päätti antamallaan päätöksellä, että kyseinen tuomio käsitellään uudelleen sen kysymyksen ratkaisemiseksi, vahingoittaako yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio yhteisön oikeuden yhtenäisyyttä tai johdonmukaisuutta, koska kyseinen tuomioistuin on muutoksenhakuasteena tulkinnut yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 61 artiklassa ja perussäännön liitteessä olevan 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua ilmaisua ”asia on ratkaisukelpoinen” siten, että siinä annetaan sille oikeus ottaa asia välittömästi ratkaistavaksi ja antaa asiaratkaisu huolimatta siitä, että sen käsiteltäväksi saatettu valitus koski sen tutkimista, millä tavoin oikeudenkäyntiväitettä oli käsitelty ensimmäisessä oikeusasteessa, ja siitä, että välittömästi ratkaistavaksi otetusta oikeusriidan osasta ei ollut kuultu asianosaisia kontradiktorisessa menettelyssä yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa eikä asiaa ensimmäisenä oikeusasteena käsitelleessä Euroopan unionin virkamiestuomioistuimessa. Yhteisöjen tuomioistuin kehotti yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 23 artiklassa tarkoitettuja osapuolia sekä yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen käsittelemän asian asianosaisia jättämään kirjalliset huomautuksensa tästä kysymyksestä.
14.
M, lääkevirasto, Italian ja Puolan hallitukset, Euroopan parlamentti, Euroopan unionin neuvosto ja Euroopan yhteisöjen komissio ovat jättäneet kirjalliset huomautuksensa.
Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 6.5.2009 antaman tuomion mahdollinen virheellisyys
15.
Yhteisöjen tuomioistuimen 24.6.2009 antamasta päätöksestä seuraa, että yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen antamaa tuomiota ei ole tarkasteltava aineellisen oikeuden kannalta vaan oikeudenkäyntimenettelyä koskevien sääntöjen näkökulmasta ottaen erityisesti huomioon yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön liitteessä olevan 13 artiklan 1 kohta, jonka mukaan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen on muutoksenhakuasteena palautettava asia virkamiestuomioistuimeen, jos valitus hyväksytään eikä asia ole ratkaisukelpoinen. (
9
)
16.
Katson, että ilmaisua ”asia on ratkaisukelpoinen” on tulkittava yhteisöjen tuomioistuinjärjestelmän valossa ja ottaen huomioon ensimmäisenä oikeusasteena toimivalle tuomioistuimelle ja vastaavasti toisena oikeusasteena valituksen ratkaisevalle tuomioistuimelle kuuluvat tehtävät.
17.
Nyt käsiteltävässä tapauksessa toimivalta M:n ja lääkeviraston välisen oikeusriidan ratkaisemiseen on ollut virkamiestuomioistuimella. Toimivalta on alkanut kannekirjelmän jättämisen perusteella, ja toimivallan sisältö on muodostunut velvollisuudesta selvittää ensin kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytykset ja, jos kanne päätetään tutkia, sen hyväksymisen edellytykset kontradiktorista periaatetta noudattaen todettujen tosiseikkojen ja oikeudellisten seikkojen perusteella.
18.
On sanomattakin selvää, ettei pääasiaa koskevan tuomioistuinratkaisun antaminen ole edes ajateltavissa ilman tosiseikaston määrittämistä. Nyt käsiteltävässä asiassa virkamiestuomioistuin on ollut ainoa tosiseikaston määrittämiseen asiallisesti toimivaltainen tuomioistuin.
19.
Virkamiestuomioistuin nimittäin on 19.10.2007 antamassaan määräyksessä ainoastaan todennut kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytysten puuttuvan, eikä se ole käsitellyt itse pääasiaa. Tällainen mahdollisuus perustuu yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen työjärjestyksen 114 artiklaan, (
10
) jolla pyritään prosessiekonomiaan tuomioistuimissa. Asian käsittely virkamiestuomioistuimessa ei siten ole muodostanut mahdollisen pääasiaratkaisun antamiseksi tarvittavaa tosiseikkojen ja oikeudellisten seikkojen perustaa.
20.
Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on ryhtynyt käsittelemään M:n ja lääkeviraston välistä oikeusriitaa valituksen johdosta, ja yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön liitteessä olevan 11 artiklan 1 kohdan mukaan muutosta voidaan hakea vain oikeuskysymyksiä koskevilta osin ja muutoksenhaun perusteena voi siten olla virkamiestuomioistuimen toimivallan puuttuminen, asian käsittelyssä virkamiestuomioistuimessa tapahtunut oikeudenkäyntivirhe, joka on hakijan edun vastainen, tai virkamiestuomioistuimessa tapahtunut yhteisön oikeuden rikkominen.
21.
Tällaisesta valituksen määritelmästä seuraa, että asiaa ensimmäisenä oikeusasteena käsitelleen tuomioistuimen eli virkamiestuomioistuimen toteama tosiasiaperusta sitoo muutoksenhakutuomioistuinta.
22.
Koska virkamiestuomioistuin on ratkaissut asian määräyksellä, jolla kanne on jätetty tutkimatta, valituksen käsittelyn kohteena olisi mielestäni voinut olla yksinomaan sen kysymyksen ratkaiseminen, onko kanne tutkittava vai ei. Kun virkamiestuomioistuin ei ole määrittänyt asiaa koskevaa tosiseikastoa eikä siten vahvistanut ratkaisun tosiasiaperustaa, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ei ole voinut antaa oikeusriidassa pääasiaratkaisua.
23.
Mielestäni on mahdollista tehdä yleispätevä johtopäätös, jonka mukaan asia ei ole ratkaisukelpoinen yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen käsitellessä sitä muutoksenhakuasteena, jos virkamiestuomioistuin on määräyksellä jättänyt kanteen tutkimatta käsittelemättä itse pääasiaa.
24.
Tällainen yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tässä tapauksessa omaksuman kaltainen menettely on mielestäni osoitus yhteisöjen tuomioistuinjärjestelmän virheellisestä toiminnasta.
25.
Kyseisen virheellisyyden olennaisena sisältönä nimittäin on tuomioistuinten asiallisen toimivallan sekoittuminen. Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on asiaa toisena oikeusasteena käsitellessään katsonut, että sillä on virkamiestuomioistuimen asialliseen toimivaltaan olennaisesti ominaisella tavalla kuuluva toimivalta muun muassa asiaratkaisun antamiseksi tarvittavan tosiasiaperustan vahvistamisessa.
26.
Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimesta on siten tosiasiallisesti tullut asiaa ensimmäisenä oikeusasteena käsittelevä tuomioistuin. Oikeuskysymyksiin rajoittuvassa muutoksenhakumenettelyssä ei siten ole voitu noudattaa kontradiktorisen menettelyn periaatetta, joka on ominainen vain asian käsittelylle ensimmäisessä oikeusasteessa. Valitusta käsiteltäessä on mahdollista tutkia vain kysymys siitä, onko kontradiktorista periaatetta loukattu asiaa ensimmäisessä oikeusasteessa käsiteltäessä.
27.
Tästä seuraa, että nyt kysymyksessä olevalla tavalla menetellessään yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on loukannut oikeutta asian käsittelyyn laillisessa tuomioistuimessa koskevaa periaatetta, jonka mukaan jokaisella on oikeus saada asiansa käsitellyksi lain (
11
) mukaan toimivaltaisessa tuomioistuimessa. Virkamiestuomioistuin on tässä mielessä toimivaltainen tuomioistuin siltä osin kuin asiassa on tarpeen vahvistaa ratkaisun tosiasiaperusta ja soveltaa siihen oikeussääntöjä. Tämä toteamus liittyy läheisesti tuomioistuimen kokoonpanoa koskevaan kysymykseen, joka yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan on oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevan oikeuden kulmakivi. (
12
)
28.
Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen muutoksenhakuasteena antamasta pääasiaa koskevasta tuomiosta on lisäksi seurauksena, että hävinnyt asianosainen on menettänyt mahdollisuuden käyttää oikeuttaan oikeussuojaan hakemalla tuomioon muutosta. (
13
) Tältä osin on huomautettava, että yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön (
14
) mukaan tehokasta oikeussuojaa koskeva periaate on jäsenvaltioiden yhteisestä valtiosääntöperinteestä johtuva yhteisön oikeuden yleinen periaate, joka on vahvistettu Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 ja 13 artiklassa ja uudelleen myös Nizzassa 7.12.2000 julistetun Euroopan unionin perusoikeuskirjan (
15
) 47 artiklassa.
29.
Lopuksi on todettava, että yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön liitteessä olevan 13 artiklan 1 kohdan virheellisestä tulkinnasta seuraa, että yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 6.5.2009 antama tuomio on virheellinen.
Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 6.5.2009 antaman tuomion vahingollisuus yhteisön oikeuden yhtenäisyydelle tai johdonmukaisuudelle
30.
Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön liitteessä olevan 13 artiklan 1 kohdan virheellisen tulkinnan seuraukset ovat mielestäni M:n ja lääkeviraston välistä oikeusriitaa kauaskantoisempia, joten tämän virheellisen tulkinnan perusteella 6.5.2009 annettu yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio vahingoittaa yhteisön oikeuden yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta.
31.
Kuten olen edellä 6 kohdassa jo maininnut, virheellinen ratkaisu voi vaarantaa yhteisön oikeuden yhtenäisyyttä tai johdonmukaisuutta vain silloin, jos ratkaisu on yhteisön oikeuden jonkin yleisen periaatteen vastainen. Katson, että tässä tapauksessa tämä edellytys on täyttynyt.
32.
Mielestäni yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön liitteessä olevan 13 artiklan 1 kohdan virheellinen tulkinta on johtanut siihen, että oikeutta tulla kuulluksi virkamiestuomioistuimessa on loukattu, kun otetaan huomioon se, että virkamiestuomioistuin on tässä tapauksessa ollut ainoa tuomioistuin, joka on ollut asiallisesti toimivaltainen toteamaan asiaa koskevat tosiseikat kontradiktorista periaatetta noudattaen pääasiaratkaisun antamiseksi oikeusriidassa. Oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin – sellaisena kuin tästä oikeudesta määrätään muun muassa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen 6 artiklan 1 kohdassa ja joka on yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön (
16
) mukaan perusoikeus, jota Euroopan unioni kunnioittaa yleisenä periaatteena EU 6 artiklan 2 kohdan nojalla – on myös loukattu, koska oikeus tulla kuulluksi sisältyy siihen yhtenä osana.
33.
Kuten sitä paitsi olen jo katsonut edellä 27 kohdassa, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on pääasiaa koskevalla tuomiollaan loukannut myös laillista tuomioistuinta koskevaa periaatetta ja oikeutta muutoksenhaulla saatavaan oikeussuojaan, jotka niin ikään ilmentävät oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin.
34.
Edellä olevan tarkastelun perusteella on päädyttävä siihen lopputulokseen, että yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 6.5.2009 antama tuomio vahingoittaa yhteisön oikeuden yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta.
Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 6.5.2009 antaman tuomion kumoamisen rajaus
35.
Vaikka olenkin tietoinen siitä, miltä osin yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 6.5.2009 antama tuomio on yhteisöjen tuomioistuimen antamalla päätöksellä määrätty käsiteltäväksi uudelleen, kyseisen tuomion uudelleenkäsittelyn on kuitenkin todettava osoittavan, että tuomiota edeltäneessä oikeudenkäyntimenettelyssä yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa on monella tavalla loukattu oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin. Tämän perusoikeuden loukkaamisen seuraukset vaikuttavat ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen antamaan tuomioon kokonaisuudessaan. (
17
) Tämän vuoksi ehdotan, että yhteisöjen tuomioistuin kumoaa kyseisen tuomion kokonaisuudessaan ja palauttaa asian yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen.
36.
En usko olevan mahdollista osoittaa sellaisia yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätöksen vaikutuksia, joita olisi yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 62 b artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetulla tavalla pidettävä riidan asianosaisten kannalta lopullisina. Myöskään yhteisöjen tuomioistuin ei voi ratkaista oikeusriitaa lopullisesti yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 62 b artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska ratkaisun tosiasiaperusta on vahvistettu tavalla, joka on vastoin oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin.
Ratkaisuehdotus
37.
Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että yhteisöjen tuomioistuin ratkaisee asian seuraavasti:
1)
Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen (muutoksenhakujaosto) asiassa T-12/08 P, M vastaan lääkevirasto, 6.5.2009 antama tuomio vahingoittaa yhteisön oikeuden yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta, koska kyseinen tuomioistuin on muutoksenhakuasteena tulkinnut yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 61 artiklassa ja perussäännön liitteessä olevan 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua ilmaisua ”asia on ratkaisukelpoinen” siten, että siinä annetaan sille oikeus ottaa asia välittömästi ratkaistavaksi ja antaa asiaratkaisu huolimatta siitä, että sen käsiteltäväksi saatettu valitus koski sen tutkimista, millä tavoin oikeudenkäyntiväitettä oli käsitelty ensimmäisessä oikeusasteessa.
2)
Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen (muutoksenhakujaosto) asiassa T-12/08 P, M vastaan lääkevirasto, 6.5.2009 antama tuomio kumotaan.
3)
Asia palautetaan Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen.
(
1
)	Alkuperäinen kieli: ranska.
(
2
)	C-197/09 RX, Kok., s. I-12033.
(
3
)	T-12/08 P.
(
4
)	Tästä mahdollisuudesta määrätään EY 225 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa ja yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 62, 62 a ja 62 b artiklassa.
(
5
)	Virheellisenä ratkaisuna on pidettävä sekä aineellisoikeudelliselta kannalta virheellistä ratkaisua että aineellisoikeudelliselta kannalta oikeaa ratkaisua, johon on päädytty soveltamalla menettelysääntöjä virheellisesti.
(
6
)	Ks. asia C-101/08, Audiolux ym., tuomio 15.10.2009 (Kok., s. I-9823, 63 kohta).
(
7
)	F-23/07, ei vielä julkaistu Kok. H.:ssa.
(
8
)	Virkamiestuomioistuimen työjärjestys tuli voimaan vasta 1.11.2007 – siihen asti virkamiestuomioistuimeen sovellettiin Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 2004/752/EY, Euratom 3 artiklan 4 kohdan nojalla yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestystä.
(
9
)	Yhteisöjen tuomioistuimella on muutoksenhakutuomioistuimena sama velvollisuus yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 61 artiklan mukaan, vaikka artikla on sanamuodoltaan hieman erilainen.
(
10
)	Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen perustamisesta 2.11.2004 tehdyn neuvoston päätöksen 2004/752/EY, Euratom 3 artiklan 4 kohdan nojalla yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 114 artiklaa sovellettiin tuolloin mutatis mutandis virkamiestuomioistuimeen.
(
11
)	Tässä tapauksessa EY:n perustamissopimus ja yhteisöjen tuomioistuimen perussääntö rinnastuvat lakiin.
(
12
)	Ks. vastaavasti asia C-308/07 P, Gorostiaga Atxalandabaso v. parlamentti, tuomio 19.2.2009 (Kok., s. I-1059, 42 kohta).
(
13
)	Edellyttäen, että sellainen muutoksenhaku on prosessioikeuden mukaan nimenomaisesti sallittu.
(
14
)	Ks. vastaavasti asia C-12/08, Mono Car Styling, tuomio 16.7.2009 (Kok., s. I-6653, 47 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
(
15
)	EYVL C 364, s. 1.
(
16
)	Ks. vastaavasti edellä alaviitteessä 12 mainittu asia Gorostiaga Atxalandabaso v. parlamentti, tuomion 41 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.
(
17
)	Tämä johtopäätös tosin kohdistuu myös oikeudenkäyntikuluja koskevaan tuomiolauselman kohtaan.