62023CC0269
JULKISASIAMIEHEN RATKAISUEHDOTUS
TAMARA ĆAPETA
16 päivänä toukokuuta 2024 (
1
)
Yhdistetyt asiat C‑269/23 P ja C‑272/23 P
Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics SAE,
Jushi Egypt for Fiberglass Industry SAE (C‑269/23 P) ja
Jushi Egypt for Fiberglass Industry SAE (C‑272/23 P)
vastaan
Euroopan komissio
Muutoksenhaku – Tuet – Asetus (EU) 2016/1037 – Tukia ja tasoitustulleja koskeva Maailman kauppajärjestön (WTO:n) sopimus – Tasoitustullin käyttöönotto yhden kolmannen maan toisen kolmannen maan alueella myöntämän taloudellisen tuen yhteydessä – Pätevyys
I Johdanto
1.
Tukien valvonta on arkaluonteinen tehtävä. Niiden myöntäminen on läheisesti sidoksissa valtioiden suvereniteettiin, koska valtiot voivat yleensä vapaasti suosia teollisuuttaan ilman, että niiden tarvitsee perustella toimiaan. (
2
)
2.
Eräät Euroopan unionin kauppakumppanit turvautuvat kuitenkin yhä useammin tukien käyttöön, mikä on hyvin peitelty taloudellisen valtiotaidon muoto. (
3
) Erityisesti Kiinan kansantasavallan, jäljempänä Kiina, toimet ovat joutuneet niiden kansainvälisten ponnistelujen kohteeksi, joilla pyritään puuttumaan ”markkinoita ja kauppaa vääristäviin tukiin”, (
4
) erityisesti maan ”Go Global” ‑politiikkaan (
5
), jolla kiinalaisia yrityksiä kannustetaan investoimaan ulkomaille. (
6
)
3.
Nyt käsiteltävänä olevat valitukset koskevat tämän politiikan mahdollisesti sisämarkkinoita vääristäviä vaikutuksia. Kyse on siitä, voiko Euroopan komissio oikeutetusti turvautua tasoitustoimenpiteiden käyttöön, josta säädetään tukien vastaisessa perusasetuksessa (
7
) ja tukia ja tasoitustulleja koskevassa sopimuksessa, (
8
) yhden WTO:n jäsenen (Kiina) toisen WTO:n jäsenen (Egyptin arabitasavalta) (jäljempänä Egypti) alueella myöntämien tukien yhteydessä. (
9
)
4.
Tuomioissaan Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics ja Jushi Egypt for Fiberglass Industry v. komissio (
10
) ja Jushi Egypt for Fiberglass Industry v. komissio (
11
) (yhdessä valituksenalaiset tuomiot) unionin yleinen tuomioistuin vahvisti tasoitustullien käytön pätevyyden tämäntyyppisistä tosiseikoista koostuvassa asiakokonaisuudessa. Näiden asioiden valittajat riitauttavat nyt tämän näkemyksen.
5.
Koska asiassa tehdyt tutkimukset ovat nyt ensimmäinen kerta, kun WTO:n jäsen on ottanut tasoitustullit käyttöön ”valtioiden rajat ylittävien tukien” haitallisten vaikutusten torjumiseksi (
12
), tämä ongelma on uusi ja kiistanalainen (
13
) eikä pelkästään unionin oikeuden näkökulmasta. (
14
)
II Tämän menettelyn tausta
6.
Tämän menettelyn perusteena olevien kanteiden tausta on esitetty valituksenalaisten tuomioiden 2–26 kohdassa. Tätä tarkastelua varten on kuitenkin syytä palauttaa mieliin seuraavaa:
7.
Kiinan ja Egyptin Suezin talous- ja kauppayhteistyöalue (China-Egypt TEDA Suez Economic and Trade Cooperation Zone, jäljempänä SETC-alue) on osa laajempaa vapaakauppa-aluetta Suezinlahden pohjoisosassa. ja se siis kuuluu Egyptin valtion alueeseen. (
15
)
8.
Egyptin erityistalousalueita koskevan lain nro 83/2002 nojalla Egyptin viranomaiset luokittelevat tämän alueen erityistalousalueeksi. (
16
)
9.
Kiina on määrittänyt tämän alueen yhdeksi ensimmäisistä 18 alueesta, jotka on hyväksytty virallisesti ”Kiinan ulkomaiseksi talous- ja kauppayhteistyön alueeksi” (
17
) vuodesta 2013 alkaen, ja kiinalaisilla yrityksillä, jotka ”suuntautuvat ulkomaille”, on mahdollisuus hyötyä rahoitus- ja verotukipolitiikasta ja saada pehmeäehtoisia lainoja, rahoitustukea syndikoitujen lainojen kautta, vientiluottoa, hankerahoitusta, pääomasijoituksia ja vientiluottovakuutuksia. (
18
)
10.
Vuonna 2016 Kiinan ja Egyptin presidentit allekirjoittivat Kiinan kansantasavallan kauppaministeriön ja Egyptin arabitasavallan Suezin kanavan talousalueen toimivaltaisen viranomaisen välisen yhteistyösopimuksen SETC-alueesta. (
19
)
11.
Yhteistyösopimuksen mukaan Kiinan ja Egyptin hallitukset kehittävät SETC-aluetta yhdessä kansallisten strategioidensa mukaisesti. (
20
) Tässä järjestelyssä Egyptin hallitus vastaa maa-alueesta, työvoimasta ja tietyistä verohelpotuksista, kun taas alueella toimivat kiinalaiset yritykset vastaavat tuotantolaitoksen toiminnasta omien varojensa ja johtajiensa turvin. Lisärahoitusta saadaan suoraan Kiinasta. (
21
)
12.
Ensimmäisessä oikeusasteessa kantajina olivat Jushi Egypt for Fiberglass Industry SAE (jäljempänä Jushi Egypt) ja Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics SAE (jäljempänä Hengshi Egypt). Nämä yhtiöt on perustettu Egyptin oikeuden mukaisesti, ja ne ovat kiinalaisten emoyhtiöiden Jushi Chinan ja Hengshi Chinan perustamia. Kyseiset yhtiöt ovat etuyhteydessä toisiinsa, ja ne kuuluvat valtion omistamaan China National Building Material ‑konserniin. (
22
)
13.
Tämän konsernin omistaa viime kädessä Kiinan valtion omaisuuden valvonta- ja hallintokomissio (jäljempänä SASAC). (
23
) Se toimii suoraan Kiinan valtioneuvoston eli maan korkeimman hallintoelimen alaisuudessa, ja riidanalaisissa asetuksissa katsotaan, että ”SASAC on keskeinen väline, jonka kautta Kiinan valtio valvoo usein tavoin valtion omistamia yrityksiä, jotta ne panisivat täytäntöön pikemminkin valtion politiikkaa ja suunnitelmia kuin noudattaisivat markkinaperiaatteita liiketoiminnassaan”. (
24
)
14.
Nyt käsiteltävissä valituksissa on kyse jatkuvakuituisista lasikuitulangoista ja lasikuitukankaista. Lasikuitulanka on lasikuitukankaan tuotantoketjun alkupään suora syöttömateriaali.
15.
Lasikuitulanka on pohjimmiltaan hiekkaa, joka on muunnettu taivutettaviksi lasikuitufilamenteiksi, joita voidaan joko käyttää sellaisenaan tai kutoa ja/tai ommella lasikuitukankaiksi. Kun niitä yhdistetään hartseihin, jolloin saadaan kevyitä komposiittimateriaaleja, niillä voidaan parantaa komponenttien lujuutta, keveyttä ja kestävyyttä. Näitä materiaaleja käytetään muun muassa auto-, vene-, ilmailu-, tuulivoima-, infrastruktuuri-, putki- ja rakennusteollisuudessa.
16.
Lasikuitulangan ja lasikuitukankaan kysyntä unionissa on lisääntynyt tuntuvasti unionin kunnianhimoisen ilmastopolitiikan takia. (
25
)
17.
Jushi Egypt ja Hengshi Egypt valmistavat kumpikin lasikuitukangasta SETC-alueella, ja Jushi Egypt valmistaa siellä myös lasikuitulankaa. (
26
) Kumpikin yritys vie näitä tuotteita kyseiseltä alueelta Euroopan unioniin. (
27
)
18.
Riidanalaisissa asetuksissa komissio totesi käytettävissään olevan näytön perusteella (
28
) muun muassa, että Kiinan viranomaisten ja Egyptin viranomaisten toteuttamien toimien välillä on yhteys (
29
) esimerkiksi etuuskohteluun oikeuttavien lainojen (
30
) sekä Jushi Egyptille ja Hengshi Egyptille myönnettyjen pääomainvestointien tuen (
31
) osalta, joten Kiinan viranomaisten näille yhtiöille myöntämä taloudellinen tuki voitiin liittää Egyptin viranomaisiin. (
32
)
19.
Riidanalaisilla asetuksilla komissio otti käyttöön tasoitustullit lasikuitukankaiden ja lasikuitulankojen tuonnissa unioniin. Kantajien osalta tullin määräksi vahvistettiin 13,1 prosenttia.
III Valituksenalaiset tuomiot
20.
Valittajat nostivat unionin yleisen tuomioistuimen kirjaamoon 28.7.2020 ja 27.8.2020 toimittamillaan kannekirjelmillä kanteet riidanalaisten asetusten kumoamiseksi.
21.
Unionin yleinen tuomioistuin antoi 1.3.2023 valituksenalaiset tuomiot, joissa se hylkäsi valittajien kanteet ja velvoitti ne vastaamaan omista oikeudenkäyntikuluistaan ja korvaamaan komission oikeudenkäyntikulut.
IV Asian käsittely unionin tuomioistuimessa
22.
Valittajat vaativat 25.4.2023 ja 27.4.2023 jättämissään valituksissa unionin tuomioistuinta kumoamaan valituksenalaiset tuomiot, hyväksymään ensimmäisessä oikeusasteessa esitetyt kanneperusteet osittain ja velvoittamaan komission ja väliintulijat korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
23.
Komissio vaatii, että unionin tuomioistuin hylkää valitukset kokonaisuudessaan ja velvoittaa valittajat korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
24.
Sitä tukevat tässä yhteydessä Tech-Fab Europe eV (asiassa C‑269/23 P) ja Euroopan lasikuitutuottajien järjestö (European Glass Fibre Producers Association) (asiassa C‑272/23 P).
V Tarkastelu
25.
Tämän ratkaisuehdotuksen rakenne on seuraavanlainen: Koska tärkein oikeuskysymys, josta näissä valituksissa on kyse, liittyy sen menetelmän pätevyyteen, jota komissio on käyttänyt Kiinan Egyptissä myöntämiä ”valtioiden rajat ylittäviä tukia” koskevien tasoitustullien käyttöönottamiseksi, käsittelen ensin tätä kysymystä. Ratkaisuksi ehdotan todettavaksi, että unionin yleinen tuomioistuin ei tehnyt virhettä, kun se vahvisti kyseessä olevan menetelmän tukien vastaisen perusasetuksen ja tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen perusteella (A osa). (
33
)
26.
Vasta sen jälkeen siirryn enemmän teknisluonteisiin yhteisiin valitusperusteisiin eli siihen, miten määritetään vertailukohta tasoitustullien soveltamiseksi Egyptin tuontitullien palautusjärjestelmään (B osa), ja siihen, miten lasketaan tasoitustullin määrä valuuttatappioiden verokohtelun yhteydessä (C osa). Lopuksi käsittelen ainoaa valitusperustetta, jonka osalta unionin tuomioistuimessa vireillä olevat kaksi valitusta eroavat toisistaan: tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen taso konserniin kuuluvissa yhteisöissä (D osa).
A
Tukien vastaisen välineen soveltaminen ”valtioiden rajat ylittäviin” tukiin
27.
Asiassa C‑269/23 P esitetty toinen ja kolmas valitusperuste sekä asiassa C‑272/23 P esitetty ensimmäinen ja toinen valitusperuste koskevat lähinnä kysymystä siitä, saattoiko komissio laillisesti käyttää tukien vastaista välinettä, sellaisena kuin siitä on säädetty tukien vastaisessa perusasetuksessa, ottaakseen käyttöön tasoitustullin, joka koski suoraa ja välillistä taloudellista tukea, jota valittajat saivat Kiinan hallitukselta kyseessä olevan tuotteen valmistukseen Egyptissä. (
34
)
28.
Unionin yleinen tuomioistuin vahvisti tämän mahdollisuuden valituksenalaisissa tuomioissa. Sanamuodon mukaisen, kontekstuaalisen ja teleologisen tulkinnan perusteella unionin yleinen tuomioistuin päätyi siihen, että ”tukien vastaisessa perusasetuksessa ei siten suljeta pois sitä, että vaikka taloudellinen tuki ei tule suoraan alkuperä- tai viejämaan viranomaisilta, tämän tuen voidaan katsoa olevan peräisin niiltä”. (
35
) Se päätyi tähän näkemykseen tukien vastaisen perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla, jossa määritellään käsite ”tuki”, kyseisen asetuksen johdanto-osan viidennen perustelukappaleen mukaan tulkittuna. (
36
)
29.
Yhdyn unionin yleisen tuomioistuimen päätelmään. Seuraavaksi esitän joitakin lisäperusteluja.
30.
Nyt käsiteltävien valitusten taustalla oleva oikeuskysymys koskee keskeisiltä osin tukien vastaisen perusasetuksen 3 artiklassa määritellyn tuen käsitteen soveltamisalaa.
31.
Tämän säännöksen englanninkielisen version mukaan tuella tarkoitetaan rahallista avustusta, jonka viranomaiset myöntävät alkuperä- tai viejämaassa (”a financial contribution by a government in the country of origin or export”) (
37
) ja jolla siis annetaan etua. (
38
)
32.
Komission perustelut liittyvät suoraan kyseisen säännöksen englanninkielisen sanamuodon kursivoituihin kohtiin. Sen perustelut koskevat lähinnä englannin kielen epämääräisen artikkelin ”a” ja määräisen artikkelin ”the” käytön eroja tukien vastaisen perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja sitä, että tämän vuoksi kyseinen väline mahdollistaa tasoitustullien käyttöönoton niiden tukien yhteydessä, joita Kiina on myöntänyt Egyptiin sijoittautuneille yrityksille.
33.
Kuten valittajat kuitenkin perustellusti korostavat, 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan eri kieliversioiden kielellinen analyysi osoittaa, että niiden välillä on eroja.
34.
Tämän säännöksen eräitä kieliversioita voidaan tulkita englanninkielisen version tavoin siten, että kyseessä olevalle tuotteelle alkuperä- tai viejämaassa myönnettävän taloudellisen tuen lähde jätetään jossain määrin avoimeksi. (
39
) Muiden kieliversioiden sanamuoto viittaa taas siihen, että tuen käsite rajoittuu kyseessä olevan tuotteen alkuperä- tai viejämaan hallituksen myöntämiin rahallisiin avustuksiin. (
40
)
35.
Tukien vastaisen perusasetuksen yhdenmukaisen soveltamisen ja tulkinnan varmistamiseksi kyseisen asetuksen 3 artiklaa on siis tulkittava niiden sääntöjen tarkoituksen ja yleisen rakenteen perusteella, joiden osa se on. (
41
)
36.
Tukien vastaisen välineen soveltamisalaa ja soveltamista koskevat periaatteet esitetään tukien vastaisen perusasetuksen 1 artiklan 1 kohdassa. Kyseisen säännöksen mukaan tasoitustulli voidaan ottaa käyttöön ”minkä tahansa sellaisen tuen tasaamiseksi, joka on myönnetty välittömästi tai välillisesti minkä tahansa tuotteen valmistukseen, tuotantoon, vientiin tai kuljetukseen, jos tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa aiheuttaa vahinkoa”. (
42
)
37.
Tästä määritelmästä ilmenee selvästi, että tukien vastaista perusasetusta on tarkoitus soveltaa kaikissa tilanteissa, joissa tasoitustulli voidaan ottaa käyttöön tasoittamaan ulkomaisen tuotteen tukemista monentyyppisillä arvonsiirroilla, joiden seurauksena samankaltaisen tuotteen unionin tuotannonalalle aiheutuu vahinkoa.
38.
Tukien vastaisen perusasetuksen 1 artiklan 1 kohdassa ei säädetä, että vahingollisen tuen olisi oltava suoraan peräisin maasta, josta kyseessä oleva tuote on peräisin tai josta se viedään. Viittaus tällaisen tuen ”välilliseen” myöntämiseen merkitsee päinvastoin sitä, ettei alueellista yhteyttä alkuperä- tai viejämaahan tarvitse välttämättä olla, kunhan tämä tuki vain liittyy minkä tahansa sellaisen tuotteen valmistukseen, tuotantoon, vientiin tai kuljetukseen, jonka saattaminen sisämarkkinoille aiheuttaa vahinkoa.
39.
Tätä tulkintaa tukee myös tukien vastaisen perusasetuksen 2 artiklan a kohta, jonka asianomaisessa osassa säädetään, että tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavaa ”tukea voi myöntää joko tuotavan tuotteen alkuperämaan julkinen viranomainen tai sen välittäjänä toimivan maan julkinen viranomainen, josta tuote viedään unioniin – –”. (
43
) Koska kyseisessä säännöksessä käytetään apuverbiä ”voi”, siinä jätetään avoimeksi myös tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen mahdollisten myöntäjien ryhmä, eikä sitä rajoiteta vain kyseisen tuotteen alkuperämaahan tai viejämaahan.
40.
Toisin kuin valittajat väittävät, tätä näkemystä eivät tue myöskään tukien vastaisen perusasetuksen 4 artiklan 2 ja 3 kohta, joissa käsitellään tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen erityisyyttä ja säädetään, että tuen erityisyyttä arvioidaan ”myöntävän viranomaisen toimivallan” perusteella.
41.
Tässä säännöksessä ei nimittäin säädetä mitään siitä, onko tuen myöntävän viranomaisen oltava kyseessä olevan tuotteen viejämaassa vai alkuperämaassa.
42.
Näin ollen, kuten unionin yleinen tuomioistuin on perustellusti todennut, (
44
) silloin, kuten nyt kyseessä olevissa tutkinnoissa, kun komissio voi käytettävissään olevien tietojen perusteella kohdistaa taloudellisen tuen kyseessä olevan tuotteen alkuperä- tai viejämaan viranomaisiin, vaikka tämä tuki on alun perin saatu kolmannen maan hallitukselta tai julkisilta viranomaisilta, tukien vastaisen perusasetuksen 4 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla komissio voi kohdella ensin mainittuja viranomaisia kyseisen taloudellisen tuen ”myöntävänä viranomaisena”. (
45
)
43.
Kuten komissio aivan oikein toteaa, tällaista tulkintaa tukee myös tukien vastaisen perusasetuksen johdanto-osan viides perustelukappale, jossa todetaan ilmeisesti johdonmukaisesti eri kieliversioissa, (
46
) että tuesta on kyse silloin, kun voidaan osoittaa, että”julkinen viranomainen tai julkinen elin on tietyn maan alueella myöntänyt rahallista avustusta” (”a financial contribution by a government or a public body within the territory of a country”). (
47
)
44.
Tässä yhteydessä tuotetta voidaan pitää tuettuna paitsi silloin, kun tuen voidaan katsoa olevan kyseessä olevan tuotteen alkuperämaan tai viejämaan myöntämää myös silloin, kun käytettävissä olevien todisteiden perusteella voidaan todeta, että vahingollisen tuen lähteenä on jokin muu valtio tai julkinen yksikkö.
45.
Tätä tulkintaa tukee myös tukien vastaisen perusasetuksen tavoite, joka on sen alkuperäisestä, vuonna 1968 annetusta versiosta (
48
) lähtien ollut auttaa unionin teollisuutta tasapainottamaan sisämarkkinoiden kilpailuedellytyksiä, joihin ulkomailla myönnetyt kielletyt tuet vaikuttavat. (
49
)
46.
Tukien vastainen perusasetus ei siis rajoitu tukiin, joita tietyn valtion hallitus on myöntänyt ”omalla” alueellaan.
47.
Valittajat kuitenkin väittävät, että näin ymmärrettynä tukien vastaisen asetuksen soveltamisala ei ole yhteensopiva GATT-sopimukseen sekä tukia ja tasoitustulleja koskevaan sopimukseen perustuvien unionin velvoitteiden kanssa. (
50
)
48.
Olen samaa mieltä siitä, että nämä kansainväliset sopimukset on otettava huomioon, koska Euroopan unioni on allekirjoittanut WTO:n sopimukset, joihin kuuluvat GATT-sopimus sekä tukia ja tasoitustulleja koskeva sopimus, ja näin ollen ne ovat osa unionin oikeusjärjestystä ja sitovat sen toimielimiä. (
51
)
49.
Vaikka on osoitettu, että yleisesti ottaen näillä sopimuksilla ei ole välitöntä vaikutusta, (
52
) unionin perustuslaillinen velvollisuus noudattaa kansainvälisistä sitoumuksistaan johtuvia sitoumuksiaan, (
53
) mikä kuvastaa sitä yleistä kansainvälisen oikeuden periaatetta, jonka mukaan sopimussitoumuksia on noudatettava (pacta sunt servanda), (
54
) kuitenkin edellyttää, että unionin oikeutta on tarvittaessa tulkittava WTO:n oikeuden mukaisesti. (
55
)
50.
Tukien vastaisen perusasetuksen johdanto-osan kolmannen perustelukappaleen mukaan tukia ja tasoitustulleja koskevaan sopimukseen perustuvat sitoumukset olisi saatettava kyseisellä asetuksella ”mahdollisimman laajalti” osaksi unionin lainsäädäntöä.
51.
Unionin tuomioistuin on jo selittänyt, että samaa sanamuotoa, vaikkakin polkumyynnin vastaisen perusasetuksen yhteydessä, (
56
) ei sinänsä pidä ymmärtää unionin lainsäätäjän aikomukseksi saattaa kaikki WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevaan sopimukseen sisältyvät säännöt osaksi unionin lainsäädäntöä. (
57
)
52.
On siis virheellistä päätellä, kuten unionin yleinen tuomioistuin on tehnyt, (
58
) että tämän sanamuodon käyttäminen on riittävä osoitus siitä, että unionin lainsäätäjän tarkoituksena on ollut panna täytäntöön erityiset velvoitteet, jotka johtuvat tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan 1 alakohdasta.
53.
On silti huomattava, että tukien vastaisen perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan sanamuoto vastaa sisällöltään tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan 1 alakohtaa. Ensin mainittua kohtaa on siis tulkittava yhdenmukaisesti jälkimmäisen kohdan kanssa. (
59
)
54.
Kyseisen sopimuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan 1 alakohdassa määrätään, että tuen katsotaan olevan kyseessä, mikäli ”jäsenen alueella oleva hallitus tai mikä tahansa julkinen viranomainen – – myötävaikuttaa taloudellisesti – –” (”there is a financial contribution by a government or any public body within the territory of a Member’. (
60
)
55.
Kun kyseistä säännöstä tulkitaan vilpittömässä mielessä ja antamalla siinä käytetyille käsitteille niille kuuluvassa yhteydessä niiden tavallinen merkitys, kuten valtiosopimusoikeutta koskevassa Wienin yleissopimuksen (YK:n sopimussarja, nide 1155, s. 331) 31 artiklan 1 kohdassa määrätään, vaikuttaa siltä, että nimenomaan tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen englanninkielisessä versiossa 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan 1 alakohdan ilmauksessa ”financial contribution by a government” oleva epämääräinen artikkeli ”a” jättää kyseessä olevan taloudellisen tuen lähteen maantieteellisen alkuperän avoimeksi, kunhan kyseessä oleva tuki on peräisin joltakin WTO:n jäseneltä.
56.
Mielestäni tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan 1 alakohdassa oleva määre ”jäsenen alueella” ei vaikuta tähän tulkintaan, koska tämä ilmaus viittaa käsitteeseen ”hallitus tai mikä tahansa julkinen viranomainen” eikä käsitteeseen ”myötävaikuttaa taloudellisesti”.
57.
Tämä päätelmä on sopusoinnussa myös tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen kanssa, sillä kyseisessä sopimuksessa tulkitaan ja sovelletaan GATT 1994 ‑sopimuksen VI artiklaa, ja sen ”päätavoitteena ja ‑tarkoituksena on lisätä ja parantaa sekä tukien että tasoitustullitoimenpiteiden käyttöön liittyviä GATT-määräyksiä”. (
61
)
58.
Viittaan tältä osin erityisesti GATT 1994 ‑sopimuksen VI artiklan 3 kohtaan, jossa tasoitustullilla tarkoitetaan erityistä tullia, jonka kannolla pyritään ”poistamaan sellaisten tuki- tai muiden palkkioiden vaikutus, jotka on – – myönnetty kauppatavaran tehdasmaiselle valmistukselle, tuotannolle tai viennille”, mutta kohdassa ei kuitenkaan täsmennetä, kuka tällaisen palkkion tai tuen myöntää, eikä rajata sen myöntävää yksikköä alueellisesti.
59.
Näin ollen GATT 1994 ‑sopimuksen VI artikla (
62
) koskee periaatteessa kaikkia tukia niiden alkuperästä riippumatta. (
63
)
60.
Myös tästä näkökulmasta tarkasteltuna erilainen tulkinta olisi tukia ja tasoitustulleja koskevassa sopimuksessa ja GATT 1994 ‑sopimuksen VI artiklassa käytettyjen käsitteiden tavanomaisen merkityksen vastainen, minkä lisäksi se olisi ristiriidassa näiden määräysten tavoitteen ja tarkoituksen kanssa, jos unioni ei voisi poistaa nyt käsiteltävässä asiassa kyseessä olevan kaltaisten taloudellisten tukien vaikutusta pelkästään sen perusteella, missä niiden lähde sijaitsee alueellisesti.
61.
Koska muunlaista tulkintaa ei ole löydettävissä tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan 1 alakohdan neuvotteluhistoriasta, (
64
) jota voidaan käyttää kyseisen sopimuksen täydentävänä tulkintakeinona valtiosopimusoikeutta koskevan Wienin yleissopimuksen 32 artiklassa tarkoitetulla tavalla, minusta on selvää, että tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan 1 alakohta ei rajoita WTO:n jäsenelle, jonka alueella kyseessä olevan tuotteen tuotanto tapahtuu, myönnetyn taloudellisen tuen lähteen sijaintipaikkaa maantieteellisesti. (
65
)
62.
Näin ollen katson, että tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan 1 alakohta ei sulje pois sitä, että tukena voidaan pitää sellaista järjestelyä, jossa yksi WTO:n jäsen antaa taloudellista tukea tuotteelle, jota valmistetaan WTO:n toisen jäsenen alueella.
63.
Tästä seuraa, että kaiken edellä esitetyn perusteella katson, ettei unionin yleinen tuomioistuin tehnyt virhettä katsoessaan, että tukien vastaisen perusasetuksen soveltamisala, sellaisena kuin se on ilmaistu etenkin kyseisen asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa ja 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, ulottuu myös tilanteeseen, jossa komissio voi riittävien todisteiden perusteella osoittaa, että yhden kolmannen maan hallituksen saama taloudellinen tuki on liitettävissä toisen kolmannen maan hallitukseen.
64.
Ehdotan näin ollen, että unionin tuomioistuin hylkää asiassa C‑269/23 P esitetyn toisen ja kolmannen valitusperusteen sekä asiassa C‑272/23 P esitetyn ensimmäisen ja toisen valitusperusteen.
B
Vertailukohdan määrittäminen tasoitustullien soveltamiseksi Egyptin maahantuotujen materiaalien tuontitullien palautusjärjestelmään
65.
Valittajat väittävät asiassa C‑269/23 P esittämässään neljännessä valitusperusteessa ja asiassa C‑272/23 P esittämässään kolmannessa valitusperusteessa, että unionin yleinen tuomioistuin on tehnyt virheen vahvistaessaan komission lähestymistavan, jossa verrataan niiden tilannetta sellaisen yrityksen tilanteeseen, joka on myös sijoittautunut SETC-alueelle mutta joka myy tuotteitaan Egyptin markkinoilla, tasoitustullien soveltamiseksi siihen etuun, jota valittajat ovat saaneet tuontitullien palautusjärjestelmän nojalla. (
66
) Lisäksi valittajat katsovat, että niiden tilannetta olisi pitänyt verrata sellaiseen teoreettiseen skenaarioon, jossa ne olisivat sijoittautuneet SETC-alueen ulkopuolelle mutta kuitenkin tuoneet kyseessä olevia tuotteita Euroopan unioniin. Valittajat väittävät, että tällaisessa tilanteessa Egyptin hallitus ei olisi menettänyt tuloja tuontitullien palautusjärjestelmän vuoksi, sillä se ei olisi koskaan pyrkinyt kantamaan tuontitulleja kyseessä olevien tuotteiden valmistuksessa käytettävistä tuotantomateriaaleista, jotka on tuotu maahan.
66.
Valittajien perustelun ytimessä on siis pohjimmiltaan kysymys siitä, mikä olisi vertailukelpoinen tilanne tässä tapauksessa. (
67
)
67.
Ainoa lainkohta, jonka valittajat mainitsevat valituskirjelmissään väitteidensä tueksi, on kuitenkin tukien vastaisen perusasetuksen 5 artikla. Tässä määräyksessä, joka koskee tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrän laskemista, ei määritetä vertailukohtaa sen selvittämiseksi, oliko Egyptin hallitus päättänyt luopua tietyistä tuloista, jotka muuten olisi maksettava, tukien vastaisen perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti (koska nämä tulot, joista luovuttaisiin, lasketaan tietysti vasta sen jälkeen, kun niiden olemassaolo on ensin vahvistettu). (
68
)
68.
Valittajat eivät myöskään selitä, millä tavalla unionin yleinen tuomioistuin olisi tehnyt virheen tulkitessaan tai soveltaessaan sovellettavia oikeussääntöjä.
69.
Valittajien väitteen hyväksyttävyyden kannalta tämä selitys olisi kuitenkin ratkaisevan tärkeä, sillä jos tukien vastaisen perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii luetelmakohta olisi ollut se säännös, johon valittajat olisivat vedonneet (quod non), siinä ei kuitenkaan säädetä menetelmästä, jolla määritettäisiin asianmukainen vertailukohta selvitettäessä, onko hallitukselle kuuluvasta tulosta, joka olisi muutoin maksettava, luovuttu tai onko se jätetty keräämättä.
70.
Komissiolla on siis tietty harkintavalta valita niiden eri parametrien ja skenaarioiden välillä, joihin sen tehtävä eli sen selvittäminen, onko Egyptin hallitus päättänyt luopua tuloista, jotka olisi muutoin maksettava, perustuu. (
69
)
71.
Koska muita vastakkaisia näkemyksiä ei ole esitetty, unionin yleistä tuomioistuinta ei voida moittia siitä, että se vahvisti komission valitseman asianmukaisen vertailukohdan nyt käsiteltävien valitusten perusteena olevissa tukien vastaisissa tutkimuksissa. (
70
)
72.
Näin ollen ehdotan, että unionin tuomioistuin jättää asiassa C‑269/23 P esitetyn neljännen valitusperusteen ja asiassa C‑272/23 P esitetyn kolmannen valitusperusteen tutkimatta.
C
Vuonna 2016 tapahtuneesta Egyptin punnan devalvaatiosta aiheutuneiden valuuttakurssitappioiden verokohtelun tasoittaminen
73.
Valittajat väittävät asiassa C‑269/23 P esittämässään viidennessä valitusperusteessa ja asiassa C‑272/23 P esittämässään neljännessä valitusperusteessa pääasiallisesti, että unionin yleinen tuomioistuin on jättänyt arvioimatta, oliko komissio määrittänyt oikean tukijärjestelmän riidanalaisissa asetuksissa. Valittajien mukaan komissio katsoi virheellisesti, että juuri valuuttakurssitappioiden verokohtelu, joka otettiin käyttöön seurauksena Egyptin punnan vuoden 2016 devalvaatiosta, (
71
) muodosti tukijärjestelmän, josta koitui de facto tukien vastaisen perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa ja 4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettua erityistä etua. Valittajien mukaan tämä kohtelu oli kaikkien egyptiläisten yritysten käytettävissä, joten teoriassa jokainen egyptiläinen yritys saattoi vähentää Egyptin punnan vuoden 2016 devalvaation vaikutuksista aiheutuneet tappiot verotettavasta tulostaan. Tästä syystä komissio katsoi virheellisesti, että vuoden 2016 devalvaatiosta johtunut etu perustui valuuttakurssitappioiden verokohteluun.
74.
Vaikka valitukset eivät olekaan kovin selkeitä, toisin kuin komissio väittää, käsittääkseni näillä valitusperusteilla ei kuitenkaan pyritä riitauttamaan tosiseikkoja uudelleen. Sen sijaan perustelujen salliva tulkinta näyttää viittaavan siihen, että valittajat vaativat unionin tuomioistuinta tarkistamaan unionin yleisen tuomioistuimen päätelmän, jonka mukaan tosiasiallinen erityinen etu johtui verokohtelusta ja erityisistä kirjanpitosäännöistä kokonaisuutena.
75.
Tämäntyyppiset perustelut kuuluvat unionin tuomioistuimen toimivaltaan. (
72
)
76.
Tältä osin katson, että tukien vastaisen perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan c alakohdan tarkoituksena on nimenomaan kattaa sellaiset tilanteet, joissa toimenpide saattaa vaikuttaa päällisin puolin epäspesifiltä, mutta käytännössä ja objektiivisten kriteerien tai olosuhteiden perusteella kyseinen toimenpide vaikuttaa siten, että sillä luodaan erityinen järjestely, jonka tarkoituksena on myöntää tukea tietyille yrityksille.
77.
Arvioidessaan sitä, onko kyseessä de facto erityinen tuki, unionin tuomioistuimen ei pidä keskittyä kansallisiin sääntöihin sellaisinaan vaan siihen, missä määrin nämä säännöt vaikuttavat tiettyihin yrityksiin, (
73
) kun niitä tarkastellaan siinä asiayhteydessä, jossa ne on otettu käyttöön. (
74
)
78.
Valituksenalaisissa tuomioissa unionin yleinen tuomioistuin teki juuri näin.
79.
Ensinnäkin se katsoi, että valittajien väite perustui virheelliseen lähtökohtaan, nimittäin siihen, että ”komissio ei katsonut, että verokohtelu itsessään olisi tukea, johon voitaisiin soveltaa tasoitustoimenpidettä”. (
75
)
80.
Toiseksi kyseinen tuomioistuin totesi, että komissio, joka käsitteli verokohtelua ja erityisiä kirjanpitosääntöjä yhdessä, oli katsonut, että vaikka kaikki egyptiläiset yritykset saattoivat hyötyä mainituista säännöistä, käytännössä niiden tarkoituksena oli tasoittaa Egyptin punnan vuoden 2016 devalvaatiosta koituneet kielteiset vaikutukset, mistä seurasi, että tiettyyn luokkaan kuuluvat yritykset, (
76
) kuten valittajat, (
77
) saivat merkittävää hyötyä. (
78
)
81.
Unionin yleinen tuomioistuin päätyi siihen, etteivät valittajat olleet toimittaneet minkäänlaista näyttöä näiden tosiseikkoja koskevien arviointien kyseenalaistamiseksi. (
79
)
82.
Tämän vuoksi ehdotan, että unionin tuomioistuin hylkää myös asiassa C‑269/23 P esitetyn viidennen valitusperusteen ja asiassa C 272/23 P esitetyn neljännen valitusperusteen perusteettomana.
D
Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen tason määrittäminen konserniin kuuluvien yhteisöjen osalta
83.
Asiassa C‑269/23 P esittämässään ensimmäisessä valitusperusteessa valittajat riitauttavat unionin yleisen tuomioistuimen päätöksen vahvistaa niiden saaman, tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrän laskentamenetelmä niiden yhteenlasketun liikevaihdon perusteella. (
80
)
84.
Tämä valitusperuste edellyttää siis tukien vastaisen perusasetuksen 5 ja 6 artiklan tulkintaa.
85.
Kyseisen asetuksen 5 artiklassa, jonka otsikko on ”Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrän laskeminen”, säädetään, että tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä lasketaan sen ”vastaanottajalle” annettavan edun mukaan, joka on tutkimusjaksona todettu ja määritetty. Saman asetuksen 6 artiklassa, jonka otsikko on ”Tuen vastaanottajalle annettavan edun laskeminen”, vahvistetaan tämän jälkeen tietyt suuntaviivat, joiden mukaan ”tuen vastaanottajalle” annettavan edun eli tuen määrä lasketaan.
86.
Valittajien mukaan se, että kyseisissä säännöksissä on käytetty vastaanottaja-sanaa yksikössä, tarkoittaa sitä, kuten unionin yleinen tuomioistuin katsoi tuomiossaan Jindal Saw ja Jindal Saw Italia v. komissio, (
81
) että ”etu on todettava ja laskettava kunkin tuensaajan osalta sen tilanteesta riippuen”. (
82
) Vain silloin, kun tuki myönnetään yhteisesti kummallekin yhteisölle yhdessä, tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä voidaan laskea näiden yhteisöjen osalta yhdessä. Tästä seuraa, että komission olisi pitänyt laskea etu Jushi Egyptin ja Hengshi Egyptin osalta erikseen prosenttiosuuksina, soveltaa tätä etua prosenttiosuuksina suhteessa kummankin kyseessä olevan tuotteen liikevaihtoon ja laskea valittajille yksi ainoa painotettu keskimääräinen tukimarginaali. (
83
)
87.
Valittajat eivät kuitenkaan kiistä sitä, että vaikka tukien vastaisen perusasetuksen 5 ja 6 artiklassa käytetään yksikkömuotoa ”vastaanottaja”, vastaanottajan käsite voidaan tulkita siten, että se kattaa myös ryhmän yrityksiä, ja itse asiassa ne nimenomaisesti myöntävät tämän kirjallisissa huomautuksissaan. (
84
)
88.
Mielestäni valittajien ehdottaman erottelun noudattaminen ei ole loogista.
89.
Ensinnäkään niiden väitteitä ei tue mikään viite tai oikeuskäytäntö. (
85
) Myöskään tukien vastaisen perusasetuksen 5 ja 6 artiklaan ei sisälly sellaisia määreitä, joiden perusteella käsitettä ”vastaanottaja” voitaisiin tulkita suppeasti.
90.
Toiseksi tämän käsitteen laaja tulkinta on paitsi sen tulkinnan mukainen, jonka unionin tuomioistuin on antanut samankaltaisille valtiontukioikeuden ja kilpailuoikeuden käsitteille eli käsitteille ”taloudellinen kokonaisuus” tai ”yritys”, (
86
) myös sen tulkinnan mukainen, jonka WTO:n valituselin on antanut käsitteelle ”[tuen] vastaanottaja”, sellaisena kuin sitä käytetään tukia ja tasoitustulleja koskevassa sopimuksessa. (
87
)
91.
Kolmanneksi lähestymistapa, jossa jakamattomaan kokonaisuuteen kuuluvia yksiköitä tarkastellaan teollisesta ja taloudellisesta näkökulmasta, sopii taloudelliseen todellisuuteen, koska niin voidaan varmistaa, etteivät konsernin sisäiset pääomansiirrot voi jäädä tukien vastaisen välineen soveltamisalan ulkopuolelle. (
88
)
92.
Näin ollen vastaanottaja-käsitteen laaja tulkinta palvelee tukien vastaisen perusasetuksen tavoitetta, jonka mukaan tasoitustulli on otettava käyttöön ”minkä tahansa sellaisen tuen tasaamiseksi, joka on myönnetty välittömästi tai välillisesti minkä tahansa tuotteen valmistukseen, tuotantoon, vientiin tai kuljetukseen, jos tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa aiheuttaa vahinkoa”. (
89
)
93.
Mielestäni unionin tuomioistuimen ei siis ole katsottava unionin yleisen tuomioistuimen tehneen virhettä hyväksyessään edellä esitetyn tulkintatavan ja vahvistaessaan komission laskelman valittajien saaman, tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrästä.
94.
Edellä esitetyn perustella ehdotan, että unionin tuomioistuin hylkää asiassa C‑269/23 P esitetyn ensimmäisen valitusperusteen.
VI Oikeudenkäyntikulut
95.
Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 137 artiklan ja 184 artiklan 2 kohdan mukaan silloin, kun unionin tuomioistuin ratkaisee asian lopullisesti, sen on tehtävä päätös oikeudenkäyntikuluista.
96.
Työjärjestyksen 138 artiklan 1 kohdan mukaan, jota saman työjärjestyksen 184 artiklan 1 kohdan nojalla sovelletaan valitusten käsittelyyn, asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut.
97.
Koska valittajat ovat nähdäkseni hävinneet nyt käsiteltävien valitusten käsittelyn edellä esittämilläni perusteilla, katson, että ne on määrättävä vastaamaan omista oikeudenkäyntikuluistaan ja velvoitettava korvamaan komissiolle sekä ensimmäisessä oikeusasteessa että muutoksenhakuvaiheessa aiheutuneet oikeudenkäyntikulut.
98.
Sitä vastoin Tech-Fab Europe eV ja Euroopan lasikuitutuottajien järjestö on määrättävä vastaamaan omista oikeudenkäyntikuluistaan työjärjestyksen 140 artiklan 3 kohdan nojalla, jota saman työjärjestyksen 184 artiklan 1 kohdan nojalla sovelletaan myös valitusten käsittelyyn.
VII Ratkaisuehdotus
99.
Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että unionin tuomioistuin
–
hylkää valitukset perusteettomina
–
pysyttää 1.3.2023 annetun Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics ja Jushi Egypt for Fiberglass Industry v. komissio (T‑480/20, EU:T:2023:90) ja 1.3.2023 annetun tuomion Jushi Egypt for Fiberglass Industry v. komissio (T‑540/20, EU:T:2023:91)
–
määrää, että Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics SAE ja Jushi Egypt for Fiberglass Industry SAE vastaavat omista oikeudenkäyntikuluistaan, ja velvoittaa ne korvaamaan Euroopan komissiolle sekä ensimmäisessä oikeusasteessa että muutoksenhakuvaiheessa aiheutuneet oikeudenkäyntikulut, ja
–
määrää, että Tech-Fab Europe eV ja Euroopan lasikuitutuottajien järjestö vastaavat omista oikeudenkäyntikuluistaan.
(
1
)	Alkuperäinen kieli: englanti.
(
2
)	Ks. tästä Luengo Hernández de Madrid, G. E., Regulation of Subsidies and State Aids in WTO and EC Law, Kluwer Law International, Alphen aan den Rijn, 2007, s. 4.
(
3
)	Ks. aiheesta yleisesti Bräutigam, D. ja Xiaoyang, T., ”Economic Statecraft in China’s New Overseas Special Economic Zones: Soft Power, Business, or Resource Security?”, IFPRI Discussion Paper 01168, maaliskuu 2012, s. 9.
(
4
)	Ks. Japanin, Yhdysvaltojen ja Euroopan unionin kauppaministerien kolmenvälisen kokouksen yhteinen julkilausuma 14.1.2020, saatavana osoitteessa https://ustr.gov/about-us/policy-offices/press-office/press-releases/2020/january/joint-statement-trilateral-meeting-trade-ministers-japan-united-states-and-european-union
(
5
)	Ks. tarkemmin komission yksiköiden valmisteluasiakirja Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations (SWD(2024)91 final), s. 618 ja sitä seuraavat sivut) (asiakirjassa todetaan, että ”go out ‑politiikassa korostettiin, että kiinalaiset yritykset voivat hyödyntää täysimääräisesti sekä kotimaisia että kansainvälisiä resursseja kotimaanmarkkinoiden puutteiden korvaamiseksi”).
(
6
)	Ks. aiheesta yleisesti Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) julkaisu ”The Belt and Road Initiative in the global trade, investment and finance landscape”, OECD Business and Finance Outlook, 2018, s. 3 ja 33.
(
7
)	Muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 8.6.2016 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1037 (EUVL 2016, L 176, s. 55) (jäljempänä tukien vastainen perusasetus).
(
8
)	Tukia ja tasoitustulleja koskeva Maailman kauppajärjestön (WTO:n) sopimus.
(
9
)	Ks. lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Egyptistä peräisin olevien tiettyjen silmukka- ja/tai ristikudokseksi kudottujen lasikuitukankaiden tuonnissa annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/492 muuttamisesta 12.6.2020 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/776 (EUVL 2020, L 189, s. 1) (jäljempänä lasikuitukankaiden tuontia koskeva asetus) sekä lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Egyptistä peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta sekä lopullisen tasoitustullin perimisestä Egyptistä peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden kirjatusta tuonnista 24.6.2020 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/870 (EUVL 2020, L 201, s. 10) (jäljempänä lasikuitulankojen tuontia koskeva asetus) (yhdessä ”riidanalaiset asetukset”).
(
10
)	Tuomio 1.3.2023, Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics ja Jushi Egypt for Fiberglass Industry v. komissio (T‑480/20, EU:T:2023:90; jäljempänä tuomio Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics ja Jushi Egypt for Fiberglass Industry v. komissio).
(
11
)	Tuomio 1.3.2023, Jushi Egypt for Fiberglass Industry v. komissio (T‑540/20, EU:T:2023:91; jäljempänä tuomio Jushi Egypt for Fiberglass Industry v. komissio).
(
12
)	Tällä välin Yhdysvallat on muuttanut 25.3.2024 tukien vastaisia asetuksiaan siten, että tasoitustullit voidaan ottaa käyttöön erityisesti valtioiden rajat ylittävien tukien yhteydessä; ks. Yhdysvaltojen kauppaministeriön julkaisu ”Regulations Improved and Strengthening the Enforcement of Trade Remedies Through the Administration of the Antidumping and Countervailing Duty Laws”, Federal Register, Vol. 89, 20766, 25.3.2024), s. 20826 ja sitä seuraavat sivut.
(
13
)	Ks. tästä Benitah, M., The WTO Law of Subsidies – A Comprehensive Approach, Leiden: Kluwer Law International (2019), s. 605 (kirjoittaja toteaa, että ”näennäisestä vaikutelmasta huolimatta nykyisessä oikeuskäytännössä ei ole koskaan kohdattu” sellaista skenaariota, jossa tuki myönnetään tuensaajalle, joka valmistaa kyseistä tuotetta tuen myöntäneen valtion alueen ulkopuolella).
(
14
)	Tätä ratkaisuehdotusta kirjoitettaessa Euroopan unioni oli kuitenkin saanut päätökseen toisen tukien vastaisen tutkimuksen, jossa tukien vastaista välinettä oli käytetty samantyyppisen, Indonesian tasavaltaa ja Kiinaa koskevan ”valtion rajat ylittäviin tukiin” liittyvän skenaarion käsittelemisessä; ks. lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta ja Indonesiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta ja Indonesiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2012 muuttamisesta 15.3.2022 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 2022/433 (EUVL L 88, s. 24). Tämä asetus on riitautettu unionin yleisessä tuomioistuimessa asiassa T‑348/22 PT Indonesia Ruipu Nickel ja Chrome Alloy v. komissio, ja se on edelleen vireillä. Sama asetus johti myös WTO:n riitojenratkaisuelimessä käytäviin menettelyihin, jotka ovat edelleen vireillä ja jotka on kirjattu nimellä European Union – Countervailing and Anti-Dumping Duties on Stainless Steel Cold-Rolled Flat Products from Indonesia (DS616).
(
15
)	Valituksenalaiset tuomiot, 3 kohta kummassakin. Ks. tämän alueen maantieteellisestä laajentumisesta myös tuomioiden 4, 7 ja 9 kohta.
(
16
)	Valituksenalaiset tuomiot, 4 kohta kummassakin. Ks. myös lasikuitukankaiden tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 650 perustelukappale ja lasikuitulankojen tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 38 perustelukappale.
(
17
)	Ks. lasikuitukankaiden tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 651 perustelukappale ja lasikuitulankojen tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 39 perustelukappale.
(
18
)	Valituksenalaiset tuomiot, 7 kohta kummassakin.
(
19
)	Valituksenalaiset tuomiot, 9 kohta kummassakin. Ks. myös lasikuitukankaiden tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 656 perustelukappale ja lasikuitulankojen tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 44 perustelukappale.
(
20
)	SETC-alueen kehittämistä johtaa Egypt TEDA Investment Co. ‑niminen yritys, joka on perustettu China-Africa TEDA Investment Co. Ltd ‑nimisen yhtiön, jonka ovat perustaneet China-Africa Development Fund (joka perusti China-Africa TEDA Investment Co. Ltd:n) ja Tianjin TEDA Investment Holding Co. Ltd ‑niminen valtionyhtiö, ja Egypt China Joint Venture Companyn yhteisyrityksenä. Sekä Egypt TEDA Investment Co. että China-Africa Development Fund on perustettu egyptiläisten ja kiinalaisten valtio-omisteisten yritysten yhteisyrityksiksi. Ks. lasikuitukankaiden tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 649 ja 652 perustelukappale ja lasikuitulankojen tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 37 ja 40 perustelukappale.
(
21
)	Valituksenalaiset tuomiot, 10 kohta kummassakin. Ks. myös lasikuitukankaiden tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 658 perustelukappale ja lasikuitulankojen tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 46 perustelukappale.
(
22
)	Tuomio Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics ja Jushi Egypt for Fiberglass Industry v. Commission, 2 kohta. Ks. myös lasikuitukankaiden tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 93 perustelukappale ja lasikuitulankojen tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 187 perustelukappale.
(
23
)	Lasikuitukankaiden tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 93 perustelukappale ja lasikuitulankojen tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 187 perustelukappale.
(
24
)	Lasikuitukankaiden tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 774 perustelukappale ja lasikuitulankojen tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 212 perustelukappale. Vuodesta 2017 SASACin tehtävänä on ollut muun muassa ”edistää valtion omistaman pääoman optimaalista allokointia keskittymällä kansallisia strategisia tavoitteita palveleviin tehtäviin”. Ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations” (SWD(2024) 91 final), s. 111.
(
25
)	Ks. esimerkiksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Euroopan lasiteollisuus tienhaarassa: ympäristövaikutusten vähentäminen ja energiatehokkuuden lisääminen pyrkien samalla parempaan kilpailukykyyn ja säilyttämään laadukkaat työpaikat” (2022/C 105/04), 3.1.1.1, 3.1.2.1 ja 3.4. kohta (kohdissa lasikuitujohdannaisten kerrotaan olevan ”keskeisiä rakennusten optimaalisen eristyksen saavuttamiseksi” ja korostetaan niiden käyttöä tuuliturbiineissa, näytöissä, älypuhelimissa, tableteissa ja muissa (kosketus)näytöissä).
(
26
)	Ks. lasikuitukankaiden tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 659 perustelukappale ja lasikuitulankojen tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 47 perustelukappale.
(
27
)	Ks. myös valituksenalaiset tuomiot, 14 kohta kummassakin.
(
28
)	Tukien vastaisen perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan mukaan silloin, jos asianomainen osapuoli kieltäytyy antamasta tarvittavia tietoja tai ei toimita niitä tietyssä määräajassa, komissio voi tehdä päätelmät, jotka voivat olla myönteisiä vai kielteisiä, käytettävissään olevien tietojen perusteella. Lasikuitukankaiden tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 661–664 perustelukappaleessa ja lasikuitulankojen tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 49–57 perustelukappaleessa komissio selittää, että sen oli turvauduttava kyseiseen säännökseen muun muassa oikeudellisten ja institutionaalisten puitteiden, SETC-alueen hallinnoinnin sekä kyseiseen alueeseen liittyvää Kiinan ja Egyptin viranomaisten yhteistyötä koskevien tarkkojen tietojen osalta.
(
29
)	Ks. tältä osin lasikuitukankaiden tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 676, 678 ja 683 perustelukappale sekä lasikuitulankojen tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 61, 66 ja 71 perustelukappale: ”Egyptin valtio odotti Kiinan rahoitusta tiiviiseen yhteistyöhön SETC-alueella ja otti sen tyytyväisenä vastaan kehittääkseen yhtä köyhimmistä alueistaan. Kiinan valtio toivoi, että kiinalaiset yritykset voisivat toimia Kiinan alueen ulkopuolella ja laajentaa vientiään Uusi silkkitie ‑aloitteen nojalla (mahdollisesti kaupan suojatoimenpiteiden välttämiseksi).”
(
30
)	Ks. lasikuitukankaiden tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 726–757 perustelukappale ja lasikuitulankojen tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 143–147 perustelukappale.
(
31
)	Ks. lasikuitukankaiden tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 758–804 perustelukappale ja lasikuitulankojen tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 230–241 perustelukappale. Ks. myös yleinen lopullinen ilmoitusasiakirja (AS657), 29.4.2020 (asia T‑540/20, liite A.24), 158–206 kohta.
(
32
)	Ks. tältä osin myös lasikuitukankaiden tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 670–699 perustelukappale ja lasikuitulankojen tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 58–87 perustelukappale. Ks. myös lasikuitukankaiden tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 659 perustelukappale ja vastaavasti lasikuitulankojen tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 47 perustelukappale: Jushi Egyptiä ja Hengshi Egyptiä ”rahoitetaan Kiinasta peräisin olevilla varoilla; [ne käyttävät] Kiinasta tuotuja tuotantopanoksia ja laitteita, [niiden johdossa] ovat kiinalaiset johtajat ja [ne hyödyntävät] kiinalaista osaamista”.
(
33
)	Koska unionin yleinen tuomioistuin ei ole käsitellyt kysymystä Kiinan Egyptille myöntämien taloudellisten tukien lukemisesta Kiinan toimiksi, eikä kysymystä siitä, että komissio on käyttänyt YK:n Kansainvälisen oikeuden toimikunnan mietintöä, joka koskee valtioiden vastuuta kansainvälisen oikeuden vastaisista teoista (Draft Articles on Responsibility of States for Internationally Wrongful Acts), ja koska tästä kysymyksestä ei ole valitettu unionin tuomioistuimeen (ks. valituksenalaiset tuomiot, 103 kohta (T‑480/20) ja 70 kohta (T‑540/20), en ota kantaa yleisen keskustelun tähän osaan. Ks. myös lasikuitukankaiden tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 686, 707, 708, 718 ja 719 perustelukappale sekä lasikuitulankojen tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 74, 95, 102 ja 103 perustelukappale.
(
34
)	Selvyyden vuoksi totean, että valittajat toteavat valituksissaan riitauttavansa valituksenalaisten tuomioiden 81–103 kohdan (T–480/20) ja 48–70 kohdan (T‑540/20). Monet näistä kohdista koskevat kuitenkin unionin yleisen tuomioistuimen riidanalaisten asetusten perusteella tekemiä tosiseikkoihin liittyviä toteamuksia. Kun otetaan huomioon, että unionin tuomioistuimen toimivalta rajoittuu SEUT 256 artiklan 1 kohdan sekä Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 58 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla vain oikeuskysymyksiin, asiassa C‑269/23 P esitetty toinen valitusperuste ja asiassa C‑272/23 P esitetty ensimmäinen valitusperuste on jätettävä tutkimatta siltä osin kuin ne on ymmärrettävä myös siten, että niillä riitautetaan unionin yleisen tuomioistuimen tosiseikkoja koskevat arvioinnit, selittämättä kuitenkaan, millä tavoin unionin yleinen tuomioistuin olisi ottanut sille esitetyn todistusaineiston huomioon vääristyneellä tavalla; ks. ex multis tuomio 8.6.23, Severstal ja NLMK v. komissio (C‑747/21 P ja C‑748/21 P, EU:C:2023:459, 44–46 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
(
35
)	Valituksenalaiset tuomiot, 84 kohta (T‑480/20) ja 51 kohta (T‑540/20).
(
36
)	Valituksenalaiset tuomiot, 79–83 kohta (T‑480/20) ja 46–50 kohta (T‑540/20).
(
37
)	Tukien vastaisen perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta (kursivointi tässä). Kyseisen käsitteellisen määritelmän jälkeen on luettelo hallituksen tai julkisen elimen toimista, jotka ovat tukia, kuten varojen suora siirto esimerkiksi avustuksina tai lainoina tai epäsuoremmat hintatukikeinot, kuten luopuminen tavallisista julkisista tuloista, ks. saman asetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i–iv alakohta. Kuten unionin yleinen tuomioistuin on todennut myös tuomiossaan 10.4.2019, Jindal Saw ja Jindal Saw Italia v. komissio (T‑300/16, EU:T:2019:235, 107 kohta), tämän luettelon lopussa oleva ”perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan toinen luetelmakohta on lähinnä kiertämisen vastainen säännös, jolla pyritään varmistamaan, etteivät kolmannen maan viranomaiset pysty välttämään tukia koskevien sääntöjen noudattamista hyväksyessään toimenpiteitä, jotka eivät suppeasti tulkittuna varsinaisesti kuulu kyseisen asetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i–iii alakohdan soveltamisalaan mutta joilla on käytännössä vastaavia vaikutuksia”. Ks. samansuuntaisesti WTO:n valituselimen raportti United States – Final Countervailing Duty Determination with respect to certain Softwood Lumber from Canada (WT/DS257/AB/R), 52 kohta.
(
38
)	Tukien vastaisen perusasetuksen 3 artiklan 2 kohta (kursivointi tässä).
(
39
)	Ks. esim. saksankielinen versio (”eine Regierung im Ursprungs- oder Ausfuhrland”), espanjankielinen versio (”los poderes públicos en el territorio del País de origen o de Exportación”), tanskankielinen versio (”staten i oprindels- eller eksportlandet”) ja iirinkielinen versio versio (”go bhfuil raníocaíocht Airgeadais ó rialtas sa tír thionscnaimh nó sa tír is onnmaireet”).
(
40
)	Ks. esim. ranskankielinen (”des pouvoirs publics du pays d’origine et d’exportation”), italiankielinen (”una pubblica amministrazione del paese d’origine o di esportazione”), kroaatinkielinen (”postoji financijski Doprinos Vlade zemlje podrijetla ili izvoza”) ja sloveeninkielinen versio (”gre za finančni prispevek Vlade v državi porekla ali izvoza”).
(
41
)	Ks. ex multis tuomio 27.10.1977, Bouchereau (30/77, EU:C:1977:172, 14 kohta) ja tuomio 12.9.2019, komissio v. Kolachi Raj Industrial (C‑709/17 P, EU:C:2019:717, 88 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
(
42
)	Kursivointi tässä.
(
43
)	Kursivointi tässä.
(
44
)	Ks. valituksenalaisten tuomioiden 73–75 kohta (T‑480/20) ja 106–108 kohta (T‑540/20).
(
45
)	Lisättäköön, että päinvastainen tulkinta tekisi tukien vastaisen välineen soveltamisen riippuvaiseksi kyseessä olevien rahavirtojen alkuperästä, jolloin tukien vastaisen perusasetuksen soveltamisalaa olisi helppo kiertää siinäkin tapauksessa, että pääoman liikkeitä voitaisiin seurata kohtuullisen tarkasti.
(
46
)	Ks. tältä osin esimerkiksi ranskankielinen (”une contribution financière par les pouvoirs publics ou tout organisme public, sur le territoire d’un pays”), saksankielinen (”eine Regierung oder eine öffentliche Körperschaft im Gebiet eines Landes eine finanzielle Beihilfe leistet”), espanjankielinen (”una contribución financiera por los poderes públicos o un organismo público en el territorio de un país”), italiankielinen (”un contributo finanziario da parte di una pubblica amministrazione o di un ente pubblico nel territorio di un paese”), iirinkielinen (”ranníocaíocht airgeadais ó rialtas nó ó chomhlacht poiblí éigin laistigh de chríoch tíre”), kroaatinkielinen (”financijski doprinos vlade ili javnog tijela na državnom području zemlje”) ja tanskankielinen (”en statslig eller en offentlig myndighed har ydet et finansielt bidrag inden for et lands område”) versio.
(
47
)	Kursivointi tässä. Koko perustelukappale kuuluu seuraavasti: ”Tuen olemassaoloa määritettäessä on tarpeen osoittaa, että julkinen viranomainen tai julkinen elin on tietyn maan alueella myöntänyt rahallista avustusta tai että jonkinlaista tulosuojaa tai hintatukea GATT 1994 ‑sopimuksen XVI artiklassa tarkoitetussa merkityksessä on annettu ja että vastaanottajana oleva yritys on hyötynyt edusta.”
(
48
)	Ks. suojautumisesta Euroopan talousyhteisöön kuulumattomien maiden harjoittamaa polkumyyntiä, palkkioita tai tukia vastaan 5.4.1968 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 459/68 (EYVL 1968, L 93, s. 1).
(
49
)	Ks. tästä tuomio 14.7.1988, Fediol v. komissio (187/85, EU:C:1988:399, 14 kohta): tuki kuuluu tukien vastaisen perusasetuksen soveltamisalaan, jos ”myönnetyllä taloudellisella edulla on vahingollisia vaikutuksia normaaliin kilpailuun, koska se on myönnetty tietyn yrityksen tai alakohtaisesti yritysryhmän eduksi”. Ks. myös tuomio 3.10.2000, Industrie des poudres sphériques v. neuvosto (C‑458/98 P, EU:C:2000:531, 91 kohta) ja tuomio 8.6.2023, Severstal ja NLMK v. komissio (C‑747/21 P ja C‑748/21 P, EU:C:2023:459, 73 kohta), joissa kaupan suojakeinojen luonnehditaan olevan ”puolustautumistoimenpiteitä – – vilpillistä kilpailua vastaan – – [tarkoituksena] korjata – – kansallisilla markkinoilla aiheuttamaa epätasapainoa”.
(
50
)	Euroopan unioni hyväksyi nämä kaksi sopimusta eli GATT-sopimuksen sekä tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen WTO:n perustamissopimuksen hyväksymisen yhteydessä; ks. 22.12.1994 tehty neuvoston päätös 94/800/EY Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa (1986–1994) laadittujen sopimusten tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa (EYVL 1994, L 336, s. 1).
(
51
)	Ks. ex multis tuomio 30.4.1974, Haegeman (181/73, EU:C:1974:41, 5 ja 6 kohta) ja tuomio 6.10.2020, komissio v. Unkari (Korkea-asteen opetuspalvelut) (C‑66/18, EU:C:2020:792, 69 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
(
52
)	Ks. erityisesti tuomio 5.10.1994, Saksa v. neuvosto (C 280/93, EU:C:1994:367, 106–109 kohta) ja tuomio 23.11.1999, Portugali v. neuvosto (C‑149/96, EU:C:1999:574, 47 kohta).
(
53
)	Tämä sitoumus sisältyy myös SEUT 216 artiklan 2 kohtaan.
(
54
)	Ks. vastaavasti myös ratkaisuehdotukseni Changmao Biochemical Engineering v. komissio (C‑123/21 P, EU:C:2022:890, 34 kohta).
(
55
)	Ks. tästä tuomio 20.1.2022, komissio v. Hubei Xinyegang Special Tube (C‑891/19 P, EU:C:2022:38, 31 ja 32 kohta).
(
56
)	Ts. polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8.6.2016 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1036 (EUVL 2016, L 176, s. 21).
(
57
)	Ks. tuomio 16.7.2015, komissio v. Rusal Armenal (C‑21/14 P, EU:C:2015:494, 52 kohta).
(
58
)	Ks. valituksenalaisten tuomioiden 99 kohta (T‑480/20) ja 66 kohta (T‑540/20).
(
59
)	Ks. tästä tuomio 12.5.2022, komissio v. Hansol Paper (C‑260/20 P, EU:C:2022:370, 82 kohta) ja tuomio 27.2.2024, EUIPO v. The KaiKai Company Jaeger Wichmann (C‑382/21 P, EU:C:2024:172, 74 kohta). Siitä, missä tämäntyyppistä tulkintaa on voitu soveltaa konkreettisesti, ks. tuomio 20.1.2022, komissio v. Hubei Xinyegang Special Tube (C‑891/19 P, EU:C:2022:38, 30 ja 34 kohta).
(
60
)	Kursivointi tässä.
(
61
)	Ks. WTO:n valituselimen raportti United States – Countervailing Duties on Certain Corrosion-Resistant Carbon Steel Flat Products from Germany (WT/DS213/AB/R), 73 kohta). Ks. tästä myös WTO:n valituselimen raportti United States – Final Countervailing Duty Determination with respect to certain Softwood Lumber from Canada (WT/DS257/AB/R), 95 kohta.
(
62
)	Haluan kuitenkin selventää, että pelkästään se seikka, että jokin toimenpide on GATT 1994 ‑sopimuksen VI artiklan soveltamisalaan kuuluva ”tuki”, ei välttämättä tarkoita sitä, että kaikki markkinoiden sääntelytoimet kuuluisivat tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen soveltamisalaan; ks. tältä osin WTO:n valituselimen raportti United States – Countervailing Duty Investigation on Dynamic Random Access Memory Semiconductors (DRAMS) from Korea (WT/DS296/AB/R), 115 kohta.
(
63
)	Ks. tästä myös WTO:n Analytical Index ‑ohjeluettelo, ”Article VI – Anti-Dumping and Countervailing Duties”, s. 239, jossa viitataan ”tuki- tai muut palkkiot” ‑käsitteen osalta polkumyynti- ja tasoitustulleja käsittelevän asiantuntijaryhmän toiseen, 29.1.1960 päivättyyn raporttiin (L/1141), jossa selitetään, että ”kolme asiantuntijaa katsoi, että sanaa olisi tulkittava laajemmin, ja heidän mielestään käsite kattoi kaikki tuet niiden luonteesta ja alkuperästä riippumatta, mukaan luettuina myös yksityisten tahojen myöntämät tuet”.
(
64
)	Kuten komissio toteaa, vaikka (silloisen) 3 artiklan 1 kohdan a alakohtaa laajennettiin niin, että ”hallituksen” määritelmään sisällytettiin myös mikä tahansa WTO:n jäsenen alueella toimiva julkinen viranomainen, ei kuitenkaan ole näyttöä siitä, että tämän tekstimuutoksen tai minkä tahansa muun muutoksen tarkoituksena olisi ollut rajoittaa WTO:n jäsenelle mahdollisesti myönnettävien taloudellisten tukien alueellista soveltamisalaa. Ks. tältä osin tukia ja tasoitustulleja käsitelleen neuvotteluryhmän julkaisu Status of Work in the Negotiating Group, Report by the Chairman to the Group of Negotiation on Goods, asiakirja MTN.GNG/NG10/W/38 (18.7.1990), s. 2, ja asiakirja MTN.GNG/NG10/W/38/Rev.1 (4.9.1990), s. 2.
(
65
)	Ks. tämän päätelmän tueksi myös Crochet, V. ja Hegde, V., ”China’s ’Going Global’ Policy: Transnational protection subsidies under the WTO SCM Agreement”, 23 Journal of International Economic Law (2020), s. 847, ja Reinhold, P., ”Strategische Autonomie und Handelsschutz – Länderübergreifende Subventionen vor den EU-Gerichten”, Jean Monnet Working Paper No. 1/2024, s. 7 (kummassakin julkaisussa selitetään, ettei tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan 1 alakohdassa määritetä, missä ”hallituksen tai julkisen viranomaisen” myöntämän taloudellisen tuen vastaanottajan on sijaittava).
(
66
)	Valituksissa riitautetaan valituksenalaisten tuomioiden 167–169 kohta (T‑480/20) ja 134–136 kohta (T‑540/20).
(
67
)	Valittajat vetoavat asiassa C‑269/23 P esitetyn neljännen valitusperusteen ja asiassa C‑272/23 P esitetyn kolmannen valitusperusteen osalta myös tukien vastaisen perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 2 kohdan rikkomiseen. Koska nämä osapuolet eivät kuitenkaan esitä kannekirjelmässään tarkempaa tietoa näiden säännösten väitetystä rikkomisesta, katson, että valitukset on jätettävä tältä osin tutkimatta, koska unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 169 artiklan 2 kohtaa ei ole noudatettu. Ks. tältä osin tuomio 28.9.2023, Changmao Biochemical Engineering v. komissio (C‑123/21 P, EU:C:2023:708, 87 kohta).
(
68
)	Kuten unionin yleinen tuomioistuin selitti, WTO:n valituselin katsoo, että vaatimus asianmukaisesta vertailukohdasta johtuu tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan 1 alakohdan ii luetelmakohdasta (ks. valituksenalaiset tuomiot, 164 kohta (T‑480/20) ja 131 kohta (T‑540/20). Etenkin ilmauksesta ”tulosta, joka muutoin olisi maksettava, luovutaan”, sellaisena kuin se on esitetty kyseisessä sopimusmääräyksessä, WTO:n valituselin katsoo, että muutoin maksettavasta tulosta luopuminen tarkoittaa sitä, että hallitus kerää vähemmän tuloja kuin se keräisi toisessa tilanteessa. Tällä tavalla oikeutetusta tulosta luopuminen on vahvistettava viittaamalla ”tiettyyn määritettyyn normatiiviseen vertailukohtaan, jonka perusteella tosiasiallisesti kerättyjä tuloja voidaan verrata niihin tuloihin, jotka olisi ”muutoin” kerätty. Ks. WTO:n valituselimen raportti United States – Measures Affecting Trade in Large Civil Aircraft (Second Complaint) (WT/DS353/AB/R), 806 kohta. Ks. myös WTO:n valituselimen raportti United States – Tax Treatment for ‘Foreign Sales Corporations’ (WT/DS108/AB/R), 90 kohta.
(
69
)	Ks. tältä osin tuomio 7.5.1987, NTN Toyo Bearing ym. v. komissio (240/84, EU:C:1987:202, 19 kohta), jossa selitetään, että jos unionin lainsäädännössä ei ole säädetty tietystä menetelmästä, valinta sellaisten eri laskentamenetelmien välillä, joilla pyritään saavuttamaan unionin oikeuteen perustuva tavoite, edellyttää monimutkaisten taloudellisten tilanteiden arviointia, jonka osalta unionin tuomioistuin arvioi vain ilmeisiä virheitä.
(
70
)	Ks. valituksenalaiset tuomiot, 168 kohta (T‑480-20) ja 135 kohta (T‑540/20).
(
71
)	Kuten komissio selittää riidanalaisissa asetuksissa, ”vuonna 2016 Egyptin hallitus päätti muuttaa Egyptin punnan kiinteän valuuttakurssin kelluvaan valuuttakurssiin Kansainvälisen valuuttarahaston suosituksen perusteella. Tämän seurauksena Egyptin punta menetti kuukaudessa noin puolet arvostaan merkittäviin valuuttoihin, kuten Yhdysvaltojen dollariin ja euroon, nähden. Tähän äkilliseen kurssivaihteluun puuttumiseksi Egyptin viranomaiset laativat erityisen kirjanpitostandardin sekä erityisen verosäännön valuuttakurssivaihtelujen käsittelemiseksi. Yrityksille annettiin mahdollisuus vähentää Egyptin punnan devalvoinnista johtuvat valuuttakurssierot laajemmin verotettavasta tulostaan”. Ks. lasikuitukankaiden tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 860 perustelukappale ja lasikuitulankojen tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 287 perustelukappale.
(
72
)	Ks. tältä osin tuomio 1.6.1994, komissio v. Brazzelli Lualdi ym. (C‑136/92 P, EU:C:1994:211, 49 kohta), jossa selitetään, että vaikka unionin yleisellä tuomioistuimella on yksinomainen toimivalta arvioida tosiseikat, ”unionin tuomioistuin on toimivaltainen harjoittamaan sille ETY:n perustamissopimuksen 168 a artiklan nojalla kuuluvaa valvontaa edellyttäen, että unionin yleinen tuomioistuin on määritellyt tosiseikkojen oikeudellisen luonteen ja määrännyt oikeudelliset seuraukset”.
(
73
)	Ks. tästä WTO:n valituselimen raportti United States – Measures Affecting Trade in Large Civil Aircraft (Second Complaint) – Recourse to Article 21.5 of the DSU by the European Union (WT/DS353/AB/RW), 5.1813 kohta. Ks. myös Rubini, L., The Definition of Subsidy and State Aid: WTO and EC Law in Comparative Perspective, Oxford University Press, Oxford, 2009, s. 373–.
(
74
)	Ks. tästä ja analogisesti valtiontuen osalta tuomio 15.11.2011, komissio ja Espanja v. Government of Gibraltar ja Yhdistynyt kuningaskunta (C‑106/09 P ja C‑107/09 P, EU:C:2011:732, 106 kohta), jossa selitetään, että ”se, ettei offshore-yrityksiä veroteta, ei ole kyseessä olevan järjestelmän sattumanvarainen seuraus vaan väistämätön seuraus siitä, että veroperusteet on nimenomaan suunniteltu siten, että offshore-yrityksillä, joilla ei niiden luonteen takia ole työntekijöitä eikä käytössään liiketiloja, ei ole verouudistusehdotuksen sisältämissä veroperusteissa tarkoitettua veropohjaa”.
(
75
)	Valituksenalaiset tuomiot, 176 ja177 kohta (T‑480/20) ja 143 ja 144 kohta (T‑540-20).
(
76
)	Ks. tältä osin lasikuitukankaiden tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 861 perustelukappale ja lasikuitulankojen tuontia koskevan asetuksen 288 perustelukappale, joissa todetaan, että kyseisen erityisen kirjanpitostandardin takia ”ulkomaanvaluutassa liiketoimintaansa harjoittavat yritykset vaikuttavat olevan tappiollisia verotuksessa, mutta niiden toiminta saattaa olla selvästi voitollista. Sitä vastoin yrityksille, jotka harjoittavat liiketoimintaansa Egyptin punnissa, on aiheutunut todellisia tappioita, joilla on vaikutusta niiden liiketoimintaan ja joihin Egyptin viranomaisten antamalla erityisellä verosäännöllä puututtiin”.
(
77
)	Ks. tältä osin lasikuitukankaiden tuontia koskevan asetuksen johdanto-osan 862 perustelukappale ja lasikuitulankojen tuontia koskevan asetuksen 289 perustelukappale, joissa selitetään, että valittajat ”– – ovat lähes yksinomaisesti vientiin suuntautuneita yrityksiä, tuovat lähes kaikki laitteensa, ja niiden lainat ja suurin osa materiaaliostoista ovat ulkomaan valuutassa. Egyptin punnan devalvoinnin seurauksena [valittajien] kirjaamat tappiot eivät ole – erityisesti merkittävien ulkomaan valuutassa olevien lainojen vuoksi – tosiasiallisia ja niitä käytetään vain verotarkoituksiin verotettavien tulojen alentamiseksi”.
(
78
)	Valituksenalaiset tuomiot, 176 kohta (T‑480/20) ja 143 kohta (T‑540/20).
(
79
)	Valituksenalaiset tuomiot, 177 kohta (T‑480/20) ja 144 kohta (T‑540/20).
(
80
)	Valittajat viittaavat valituksissaan tuomion Jushi Egypt for Fiberglass Industry v. komissio 32, 37, 42, 43, 46–48, 51–55 ja 58 kohtaan valituksensa perusteeksi.
(
81
)	Tuomio 10.4.2019, Jindal Saw ja Jindal Saw Italia v. komissio (T‑300/16, EU:T:2019:235).
(
82
)	Ks. tuomio 10.4.2019, Jindal Saw ja Jindal Saw Italia v. komissio (T 300/16, EU:T:2019:235, 207, 210 ja 211 kohta).
(
83
)	Valittajien mukaan tämä olisi johtanut siihen, että yleinen tasoitustulli olisi ollut 4,6 prosenttia komission vahvistaman 10,9 prosentin sijasta.
(
84
)	Ks. tältä osin tuomio Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics ja Jushi Egypt for Fiberglass Industry v. komissio, 47 kohta, jossa viitataan WTO:n valituselimen raporttiin United States – Countervailing Measures Concerning Certain Products from the European Communities (WT/DS212/AB/R, 108 kohta), jossa todettiin, että ”ilmauksen ’vastaanottaja’ voidaan tulkita viittaavan sekä yritykseen – – että sen omistajaan. – – ”Henkilöiden ryhmä” voi koostua ”luonnollisista henkilöistä”, ”luonnollisista ja oikeushenkilöistä” tai vain ”oikeushenkilöistä”.
(
85
)	Valittajien viittaukset niiden kohteluun rinnakkaisissa polkumyynnin ja tukien vastaisissa tutkimuksissa ovat aiheettomia. Vaikka kaupan suojakeinoja koskeva ratkaisukäytäntö voisikin sitoa komissiota (näin ei ole; ks. tuomio 24.2.2022, Eurofer v. komissio (C‑226/20 P, EU:C:2022:122, 60 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen)), komissio selittää, että koska ainoastaan Jushi Egypt toi lasikuitulankoja Euroopan unioniin, ei ollut tarpeen tutkia sitä mahdollisuutta, että Jushi Egypt olisi voinut siirtää edun Hengshi Egyptille. Ks. vastaavasti tuomio Jushi Egypt for Fiberglass Industry v. komissio, 55 kohta.
(
86
)	Ks. vastaavasti tuomio 14.11.1984, Intermills v. komissio (323/82, EU:C:1984:345, 11 ja 12 kohta) ja tuomio 10.1.2006, Cassa di Risparmio di Firenze ym. (C‑222/04, EU:C:2006:8, 112–114) (valtiontuen osalta) sekä tuomio 12.7.1984, Hydrotherm Gerätebau (170/83, EU:C:1984:271, 11 kohta) ja tuomio 6.10.2021, Sumal (C‑882/19, EU:C:2021:800, 48 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen) (kilpailuoikeuden osalta).
(
87
)	Ks. tuomio Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics ja Jushi Egypt for Fiberglass Industry v. komissio, 47 kohta.
(
88
)	Ks. tältä osin myös tuomio Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics ja Jushi Egypt for Fiberglass Industry v. komissio, 56 kohta, ja viittaus WTO:n valituselimen raporttiin United States – Final Countervailing Duty Determination with Respect to Certain Softwood Lumber from Canada (WT/DS257/AB/R), 146 kohta. Ks. valtiontukien osalta myös tuomio 10.1.2006, Cassa di Risparmio di Firenze ym. (C‑222/04, EU:C:2006:8, 114 kohta).
(
89
)	Kyseisen asetuksen 1 artiklan 1 kohta.