62023CJ0543_RES
Kohtuasi C‑543/23 [Gnattai] (
i
)
AR
versus
Ministero dell’Istruzione e del Merito
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Padova)
Euroopa Kohtu (neljas koda) 4. septembri 2025. aasta otsus,
Eelotsusetaotlus – Sotsiaalpoliitika – Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) raamkokkulepe tähtajalise töö kohta – Klausel 4 – Õpetajad, kes on omandanud töökogemuse teatud koolides, mille toimimine ja korraldamine ei kuulu riigi pädevusse – Tähtajatult tööle võtmine riigikoolidesse – Tööstaaži määramine töötasu määramiseks – Riigisisesed õigusnormid, mis ei näe ette niisugustes koolides täitunud töötamisperioodide arvesse võtmist, mille toimimine ja korraldamine ei kuulu riigi pädevusse – Erinev kohtlemine, mis põhineb muul kriteeriumil kui see, kas töösuhe on tähtajatu või tähtajaline – Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklid 20 ja 21 – Kohaldatavus – Liidu õiguse kohaldatavuse puudumine
Eelotsuse küsimused – Vastuvõetavus – Liidu õiguse kohaldatavuse küsimused – Kohtuasja sisulist poolt käsitlevad küsimused – Vastuvõetavad küsimused
(ELTL artikkel 267)
(vt punkt 27)
Eelotsuse küsimused – Vastuvõetavus – Vajadus esitada Euroopa Kohtule piisav selgitus faktilise raamistiku kohta ning seose kohta põhikohtuasja ja eelotsuse küsimustes viidatud liidu õigusnormide vahel – Ulatus – Taotlus, milles on esitatud piisavalt andmeid faktilise ja õigusliku raamistiku kohta – Eelotsusetaotluse esitanud kohtule Euroopa Kohtu poolt tarviliku vastuse andmise võimalikkus – Vastuvõetavus
(ELTL artikkel 267; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artiklid 20 ja 21; Euroopa Kohtu kodukord, artikli 94 punkt c)
(vt punktid 28–31)
Sotsiaalpoliitika – Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) raamkokkulepe tähtajalise töö kohta – Direktiiv 1999/70 – Kohaldamisala – Võrreldavas olukorras olevate tähtajaliste ja tähtajatute töötajate erinev kohtlemine – Hõlmamine
(Nõukogu direktiiv 1999/70, lisa, klausel 4)
(vt punktid 34 ja 35)
Sotsiaalpoliitika – Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) raamkokkulepe tähtajalise töö kohta – Direktiiv 1999/70 – Tähtajaliste töötajate diskrimineerimise keeld – Tähtajalise töötaja töölevõtmine tähtajatu töötajana – Niisuguses koolis täitunud töötamisperioodid, mille toimimine ja korraldamine ei kuulu riigi pädevusse – Nende perioodide arvesse võtmata jätmine riigikooli õpetajana tähtajatult tööle võtmisel staaži ja töötasu määramisel – Vastuvõetavus
(Nõukogu direktiiv 1999/70, lisa, klausli 4 lõige 1)
(vt punktid 36–46, 49, 50 ja resolutsioon)
Eelotsuse küsimused – Euroopa Kohtu pädevus – Piirid – Euroopa Liidu põhiõiguste harta tõlgendamise taotlus – Riigisisesed õigusnormid, mis ei kujuta endast liidu õiguse kohaldamise meetmeid – Euroopa Kohtu pädevuse puudumine
(ELTL artikkel 267; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikli 51 lõige 1)
(vt punktid 56–64)
Kokkuvõte
Euroopa Kohus, kellele Tribunale di Padova (Padova esimese astme kohus, Itaalia) oli esitanud eelotsusetaotluse, mis käsitles tähtajatult tööle võtmist riigikoolides, tegi nõukogu direktiivile 1999/70/EÜ lisatud tähtajalist tööd käsitleva raamkokkuleppe (
1
) klausli 4 lõikega 1 seoses otsuse asjaolu kohta, et riigisiseste õigusnormide kohaselt ei võeta arvesse nende õpetajate tööstaaži, kes on omandanud töökogemuse koolides, mille toimimine ja korraldamine ei kuulu riigi pädevusse, kuid mis on võrdsustatud riigikoolidega.
AR, kellel on õigus õpetada itaalia keelt, ajalugu ja geograafiat, töötas aastatel 2002–2007 viie tähtajalise töölepingu alusel Itaalia õigusnormide (
2
) tähenduses „pariteetses“ koolis. Ministero dell’Istruzione e del Merito (haridus- ja meditsiiniministeerium, Itaalia) (edaspidi „haridusministeerium“) võttis ARi 1. septembril 2008 tähtajatult tööle õpetajana riigikooli. Töölevõtmisel määras ministeerium selle õpetaja palgaastmele, millele vastab „tööstaaž null aastat“, põhjendusel et seadusandliku dekreedi nr 297/1994 (
3
) artikkel 485 ei võimaldanud võtta ARi tööstaaži arvutamisel arvesse pariteetses koolis täitunud tööaastaid.
AR esitas Tribunale di Padovale (Padova esimese astme kohus) hagi, milles nõudis, et haridusministeerium võtaks arvesse tööstaaži, mille ta omandas pariteetses koolis töötades, väites, et seadusandliku dekreedi nr 297/1994 artikkel 485 rikub raamkokkuleppe klauslit 4 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikleid 20 ja 21.
Selles kontekstis esitas eelotsusetaotluse esitanud kohus Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse. Ta kahtleb eelkõige selles, kas raamkokkuleppe klausliga 4 on kooskõlas see, et õpetaja töötasu määramisel ei võeta arvesse töökogemust, mis on varem omandatud pariteetsetes koolides.
Euroopa Kohtu hinnang
Kõigepealt tuletas Euroopa Kohus meelde, et harta artikli 21 lõikes 1 sätestatud diskrimineerimiskeelu põhimõte on liidu õiguse üldpõhimõtteks oleva ja harta artiklis 20 sätestatud võrdse kohtlemise põhimõtte spetsiifilisem väljendus. Mis puudutab võrreldavas olukorras olevate tähtajaliste ja tähtajatute töötajate erinevat kohtlemist, siis neid põhimõtteid on rakendatud ja täpsustatud direktiiviga 1999/70 ja eelkõige selle direktiivi lisas toodud raamkokkuleppe klausliga 4.
Mis puudutab raamkokkuleppe kohaldatavust ARi olukorras olevale õpetajale, siis kohaldatakse seda raamkokkulepet kõigile töötajatele, kes teevad tasu eest tööd tähtajalises töösuhtes, mis seob neid nende tööandjaga. Ainuüksi asjaolu, et asjaomane isik on saanud tähtajatu töötaja staatuse, ei välista tema võimalust tugineda teatavail asjaoludel raamkokkuleppe klauslis 4 sätestatud diskrimineerimiskeelu põhimõttele. Kuna AR on selgitanud, et teda koheldakse erinevalt seoses temal tähtajalise töötajana täitunud õpetamisperioodide arvesse võtmisega, siis on raamkokkulepe põhimõtteliselt kohaldatav ARi olukorras oleva õpetaja suhtes.
Euroopa kohus tuletas samuti meelde, et raamkokkuleppe klausli 4 lõige 1 keelab kohelda tähtajalisi töötajaid töötingimuste osas ebasoodsamalt kui võrreldavaid alalisi töötajaid üksnes seetõttu, et neil on tähtajaline tööleping või töösuhe, välja arvatud juhtudel, kui erinevaks kohtlemiseks on objektiivsed põhjused. Selle klausli lõikes 4 on sätestatud sama keeld eriliste töötingimustega seotud teenistusaega käsitlevate nõuete osas.
Kuigi sellised töötasukategooriasse liigitamiseks töötatud aega puudutavad eeskirjad, nagu on ette nähtud seadusandliku dekreedi nr 297/1994 artiklis 485, kuuluvad mõiste „töötingimused“ alla raamkokkuleppe klausli 4 lõike 1 tähenduses, on raamkokkuleppe klausliga 4 rakendatud ja täpsustatud diskrimineerimiskeelu põhimõtet üksnes osas, mis puudutab võrreldavas olukorras olevate tähtajaliste ja tähtajatute töötajate erinevat kohtlemist. Selle klausli eesmärk on kohaldada diskrimineerimiskeelu põhimõtet tähtajaliste töötajate suhtes üksnes takistamaks tööandjat kasutamast sellise olemusega töösuhet selleks, et jätta need töötajad ilma õigustest, mis on tähtajatutel töötajatel. Sellest järeldub, et erinev kohtlemine, mis põhineb muul kriteeriumil kui töösuhte tähtajalisus või tähtajatus, ei kuulu raamkokkuleppe klauslis 4 sätestatud keelu kohaldamisalasse.
Euroopa Kohus tõdes käesoleval juhul, et seadusandliku dekreedi nr 297/1994 artiklist 485 tulenev erinev kohtlemine ei põhine mitte sellel, kas töösuhe on tähtajaline või tähtajatu, vaid selle haridusasutuse laadil, kus asjaomased töötajad töökogemuse omandasid.
Neil asjaoludel, isegi kui eeldada, et õpetajad, kes olid töötanud tähtajaliselt pariteetsetes koolides, (
4
) enne kui nad haridusministeeriumi poolt tähtajatult tööle võeti, ning riigikoolides tähtajatult töötavad õpetajad töötavad raamkokkuleppe klausli 3 lõike 2 tähenduses samas asutuses ja et need kaks töötajate rühma on võrreldavas olukorras, ei kuulu selline erinev kohtlemine, nagu tuleneb seadusandliku dekreedi artiklist 485, raamkokkuleppe klauslis 4 sätestatud keelu kohaldamisalasse.
Euroopa Kohus leidis sellest tulenevalt, et raamkokkuleppe klausliga 4 ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis ei näe ette, et seoses tähtajatult riigikooli tööle võtmisega õpetajate staaži ja tasu määramisel võetakse arvesse neil õpetajatel varem tähtajaliselt või tähtajatult töötades täitunud töötamisperioode koolides, mille toimimine ja korraldamine ei kuulu riigi pädevusse, kuid mis on kõnealuste õigusnormide kohaselt võrdsustatud riigikoolidega, samas kui need õigusnormid näevad ette, et riigikoolides eelkõige tähtajatult töötanud õpetajatel täitunud töötamisperioode võetakse nende tööstaaži ja töötasu määramisel arvesse.
Mis puudutab küsimust, kas need riigisisesed õigusnormid on vastuolus harta artiklites 20 ja 21 sätestatud võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõttega, siis järeldas Euroopa Kohus, et harta ei ole samade riigisiseste õigusnormide suhtes kohaldatav, kuna nendega ei kohaldata liidu õigust harta artikli 51 lõike 1 tähenduses. Euroopa Kohus leidis, et kuna seadusandliku dekreedi nr 297/1994 artiklist 485 tulenev erinev kohtlemine ei põhine sellel, kas asjaomaste töötajate töösuhe on tähtajaline või tähtajatu, ei ole kõnealuse artikli 485 kohaldamise ja raamkokkuleppe klauslis 4 sätestatud diskrimineerimiskeelu vahel otsest seost. Lisaks ei ole nimetatud artikkel 485 seotud ühegi muu liidu õigusnormiga. Järelikult ei ole Euroopa Kohus pädev sellele küsimusele vastama.
(
i
)	Kohtuasjal on väljamõeldud nimi. See ei vasta ühegi menetlusosalise tegelikule nimele.
(
1
)	Nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivile 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta (EÜT 1999, L 175, lk 43; ELT eriväljaanne 05/03, lk 368), lisatud 18. märtsil 1999 sõlmitud raamkokkulepe tähtajalise töö kohta.
(
2
)	10. märtsi 2000. aasta seaduse nr 62, mis sätestab võrdsetel alustel põhineva üldharidussüsteemi ning õiguse õppimisele ja haridusele (legge del 10 marzo 2000, n. 62 – Norme per la parità scolastica e disposizioni sul diritto allo studio e all’istruzione; GURI nr 67, 21.3.2000), artikli 1 lõige 2.
(
3
)	16. aprilli 1994. aasta seadusandlik dekreet nr 297, millega kinnitatakse igat tüüpi koolides kõikidel tasemetel õpetamist käsitlevate õigusnormide konsolideeritud redaktsioon (decreto legislativo del 16 aprile 1994, n. 297 – Approvazione del testo unico delle disposizioni legislative vigenti in materia di istruzione, relative alle scuole di ogni ordine e grado; GURI nr 115, 19.5.1994, Supplemento ordinario nr 79; edaspidi „seadusandlik dekreet nr 297/1994“).
(
4
)	Seaduse nr 62/2000 artikli 1 lõike 2 tähenduses.