62006CJ0192_SL
Stranke
Razlogi za odločitev
Izrek
Stranke
V zadevi C-192/06,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 234 ES, ki ga je vložilo Bundesverwaltungsgericht (Nemčija) z odločbo z dne 19. januarja 2006, ki je prispela na Sodišče 21. aprila 2006, v postopku
Matthias Kruck
proti
Landkreis Potsdam-Mittelmark,
SODIŠČE (drugi senat),
v sestavi C. W. A. Timmermans, predsednik senata, P. Kūris, K. Schiemann, J. Makarczyk (poročevalec) in L. Bay Larsen, sodniki,
generalni pravobranilec: M. Poiares Maduro,
sodni tajnik: R. Grass,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:
– za Matthiasa Krucka F. Schulze, odvetnik,
– za Komisijo Evropskih skupnosti F. Erlbacher, zastopnik,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da bo v zadevi razsojeno brez sklepnih predlogov,
izreka naslednjo
Sodbo
Razlogi za odločitev
1. Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago povezanih določb, prvič, člena 9 od (2) do (4) Uredbe Komisije (EGS) št. 3887/92 z dne 23. decembra 1992 o podrobnih pravilih za uporabo integriranega upravnega in kontrolnega sistema za nekatere programe pomoči Skupnosti (UL L 391, str. 36), kot je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1648/95 z dne 6. julija 1995 (JO L 156, str. 27, v nadaljevanju: Uredba št. 3887/92), in, drugič, člena 7(6), prvi pododstavek, Uredbe Sveta (EGS) št. 1765/92 z dne 30. junija 1992 o uvedbi sistema podpor za pridelovalce določenih poljščin (UL L 181, str. 12), kot je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2989/95 z dne 19. decembra 1995 (UL L 312, str. 5, v nadaljevanju: Uredba št. 1765/92).
2. Ta predlog je bil predložen v okviru spora med M. Kruckom, kmetovalcem, in Landkreis Potsdam-Mittelmark zaradi nadomestil, ki jih je M. Kruck zahteval za tržno leto 1996/1997.
Pravni okvir
Skupnostna ureditev
Uredba št. 1765/92
3. Iz druge uvodne izjave Uredbe št. 1765/92 izhaja, da „je za zagotovitev boljšega ravnovesja na trgu treba uvesti nov sistem podpor; da je najboljši način, da se doseže ta cilj, približati cene Skupnosti določenih poljščin cenam na svetovnem trgu in nadomestiti izgube prihodka, ki izhajajo iz znižanja institucionalnih cen, z nadomestilom pridelovalcem, ki te pridelke sejejo; ker je torej treba obravnavati kot površine, za katere se lahko zahteva pravica do nadomestila, le površine pod poljščinami ali površine v prahi, financirane iz programa pomoči iz javnih sredstev v preteklosti“.
4. Člen 2 Uredbe št. 1765/92 določa:
„1. Pridelovalci poljščin v Skupnosti lahko vložijo zahtevek za nadomestilo pod pogoji, določenimi v tem naslovu.
2. Nadomestilo se določi na hektarski osnovi in se razlikuje po regijah.
Nadomestilo se v skladu s členom 7 te uredbe odobri za površino pod poljščinami ali površino v prahi, ki ne presega osnovne regionalne površine. Ta se določi kot povprečno število hektarjev v regiji, ki so bili v letih 1989, 1990 in 1991 namenjeni poljščinam – ali, kjer je to primerno, so bili v prahi – v skladu s programom pomoči iz javnih sredstev. Regija v tem smislu pomeni državo članico ali regijo znotraj države članice, po izbiri zadevne države članice.
[…]“
5. Člen 7(1) te uredbe nalaga vsakemu pridelovalcu, ki zaprosi za nadomestilo, da pusti svoje zemljišče v prahi v skladu s podrobnimi pravili.
6. Člen 7(5) te uredbe ureja znesek nadomestila, ki se ga plača kot protidajatev za praho.
7. Člen 7(6), prvi pododstavek, te uredbe določa:
„Pridelovalci so lahko upravičeni do nadomestila, predvidenega v odstavku 5, za površine, ki jih za boljšo zajezitev proizvodnje dajo v praho, ki presega njihovo obveznost. V tem primeru površina v prahi ne sme presegati površine za poljščine, za katero se vlaga zahtevek za nadomestilo. […] Države članice lahko določijo nižjo mejo za praho zaradi posebnih zahtev njihovega kmetijstva ter varstva okolja ali zaradi tveganja pretiranega zmanjšanja kmetijske dejavnosti v določenih regijah.“
8. Člen 9, prvi odstavek, Uredbe št. 1765/92, ki določa površine, za katere ni mogoče zahtevati nadomestila, se glasi:
„Zahtevkov za nadomestilo in prijav površin v prahi ni mogoče vložiti za zemljišča, ki so bila 31. decembra 1991 trajni pašniki, trajni nasadi, poraščena z drevjem ali uporabljena za nekmetijske namene.“
Uredba (ES) št. 762/94
9. Šesta uvodna izjava Uredbe Komisije (ES) št. 762/94 z dne 6. aprila 1994 o podrobnih pravilih uporabe Uredbe št. 1765/92 v zvezi s praho (UL L 90, str. 8) določa, da ta zadnja uredba „določa nadomestilo za površine, ki se jih za boljšo zajezitev proizvodnje da v praho, ki presega obveznost pridelovalcev; [...] ta cilj je mogoče doseči le, če se s praho površine za poljščine zmanjšajo; [...] določbe, potrebne za to področje, morajo upoštevati raznolikost kmetijskih struktur v Skupnosti“.
10. V skladu s členom 2, prvi odstavek, Uredbe št. 762/94 „je ‚praha‘ neobdelana površina, ki je bila v predhodnem letu obdelana z namenom spravila“.
Uredba (EGS) št. 3887/92
11. Uredba št. 3887/92 določa podrobna pravila za uporabo integriranega upravnega in kontrolnega sistema za nekatere programe pomoči Skupnosti. Med drugim uvaja kontrole za preverjanje, ali se spoštujejo pogoji odobritve pomoči na površino.
12. Člen 9 Uredbe št. 3887/92 določa:
„1. Če se izkaže, da je dejansko ugotovljena površina večja od površine, ki je prijavljena v zahtevku za pomoč na površino, se znesek pomoči izračuna na podlagi prijavljene površine.
2. Če se izkaže, da površina, prijavljena v zahtevku za pomoč na površino, presega ugotovljeno površino, se znesek pomoči izračuna na podlagi površine, ugotovljene med pregledom. Ob tem se, razen v primerih višje sile, dejansko ugotovljeno površino zmanjša za dvakratnik ugotovljene razlike, če ta presega ugotovljeno površino za več kot 3 % ali za 2 ha, vendar ne za več kot za 20 %.
Če znaša razlika več kot 20 % ugotovljene površine, se pomoč, vezana na površino, ne odobri.
[…]
Velikost površine se ne zmanjša, če lahko pridelovalci dokažejo, da so pri določitvi površine pravilno uporabili podatke, ki jih je sprejel pristojni organ.
[…]
V smislu tega člena je ‚ugotovljena površina‘ površina, za katero so izpolnjeni vsi pogoji skladno s pravili.
3. Za uporabo odstavkov 1 in 2 se krmne površine, površine v prahi in površine za različne poljščine, za katere se uporabi drug znesek pomoči, upoštevajo izključno in ločeno.
4 a) Površine, ugotovljene na podlagi odstavkov 1, 2 in 3 za izračun pomoči, se uporabijo za izračun najvišjega zneska podpor, predvidenih v členih 4g in 4h Uredbe (EGS) št. 805/68, ter za izračun nadomestila.
Izračun največje površine, za katero so pridelovalci poljščin upravičeni do plačila nadomestila, se opravi na podlagi dejansko ugotovljene površine v prahi in deleža posameznih poljščin.
b) V primeru prenosa obveznosti prahe se v točki (a) določeni izračuni največje površine, za katero so pridelovalci poljščin upravičeni do nadomestila, opravijo tako:
– na podlagi ugotovljene površine v prahi, zmanjšane za preneseno površino v prahi, za kmetijski obrat, kjer se prenesena obveznost prahe izvaja,
– na podlagi ugotovljene površine v prahi, vključno s preneseno površino v prahi, za kmetijski obrat, ki je prenesel obveznost prahe.
[…]“
Nacionalna ureditev
13. Člen 1 uredbe o sistemu podpore za pridelovalce določenih poljščin (Verordnung über eine Stützungsregelung für Erzeuger bestimmter landwirtschaftlicher Kulturpflanzen, BGBl. 1995 I, str. 1561, v nadaljevanju: KVO) določa:
„Določbe te uredbe se uporabijo za izvajanje pravnih aktov Sveta in Komisije Evropskih skupnosti v zvezi z uvedbo sistema podpore za pridelovalce določenih poljščin ter integriranim upravnim in kontrolnim sistemom za nekatere programe pomoči Skupnosti glede:
1. poenostavljenega nadomestila za majhne pridelovalce,
2. splošnega nadomestila za pridelovalce, ki imajo površine v prahi,
3. prahe v okviru ureditve o splošnem nadomestilu,
4. pridelovanja obnovljivih surovin na površini v prahi v okviru ureditve o splošnem nadomestilu.“
14. Člen 12a(1), prvi stavek, KVO določa:
„Nadomestila za površine v prahi se lahko dodelijo le za največ 33 % površin kmetijskega obrata, za katere je bil vložen zahtevek za nadomestilo na podlagi pravnih aktov, navedenih v členu 1.“
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
15. Iz predložitvene odločbe izhaja, da je M. Kruck, kmetovalec v Brandenburgu, za tržno leto 1996/1997 vložil zahtevek za nadomestilo za površine za 13,3830 ha stročnic in 45,9521 ha lanenega semena ter za površino 29,2247 ha zemljišč v prostovoljni prahi.
16. Landkreis Potsdam-Mittelmark je z odločbo z dne 6. januarja 1997 zavrnilo odobritev pomoči za obdelovane površine z obrazložitvijo, da del prijavljenih površin ni upravičen do nadomestila, namreč 2,5 ha površin za stročnice in 29,5998 ha površin za laneno seme, in da tako ugotovljena razlika v dveh primerih presega 20 % dejansko ugotovljenih površin.
17. Po mnenju Landkreis Potsdam-Mittelmark se poleg tega lahko nadomestilo iz naslova prahe odobri le v višini največ 33 % površine, za katero se lahko zahteva nadomestilo. V primeru M. Krucka se je ob upoštevanju pridelovalne površine, za katero se lahko zahteva nadomestilo, in po upoštevanju pavšalnega zmanjšanja v zvezi z zvezno deželo Brandenburg, nadomestilo za praho podelilo le za površino 12,76 ha.
18. Landkreis Potsdam-Mittelmark je 6. maja 1997 zavrnilo ugovor, ki ga je tožeča stranka vložila zoper to odločbo.
19. Med sodnim postopkom, ki je sledil, je Verwaltungsgericht Potsdam (upravno sodišče v Potsdamu) spremenilo navedeno odločbo, tako da je površino 11,1530 ha za stročnice štelo za upravičeno do nadomestila. Nasprotno pa je bila tožba v delu, ki se je nanašal na površine za laneno seme, zavrnjena. Oberverwaltungsgericht für das Land Brandenburg (višje deželno upravno sodišče) je to sodbo potrdilo.
20. Bundesverwaltungsgericht (Zvezno upravno sodišče) je zavrnilo revizijo, ki jo je vložil M. Kruck zoper sodbo Oberverwaltungsgericht für das Land Brandenburg v zvezi z nadomestilom za laneno seme.
21. Pred predložitvenim sodiščem pa še vedno poteka spor glede pravice do plačila nadomestila za prostovoljno praho.
22. V zvezi s tem predložitveno sodišče poudarja, da ni bilo ugotovljeno, da bi tožeča stranka v postopku v glavni stvari navedla preveliko površino v prahi ali da bi uporabljala to površino nezakonito. Poleg tega opozarja, da zahtevana površina ne presega 33 % pridelovalnih površin, za katere je bil predložen zahtevek za nadomestilo. Posledično so lahko zahtevane površine načelno upravičene do pomoči.
23. Vendar, če so bila zaradi ugotovljenih nepravilnosti v zvezi s površinami, na katerih se pridelujejo poljščine, nadomestila za navedene površine zmanjšana, se predložitveno sodišče sprašuje, ali ima to dejstvo učinke na nadomestilo za praho.
24. Bundesverwaltungsgericht opozarja, da so posledice nepravilnosti, to je nespoštovanje pogojev, določenih za stročnice in laneno seme, omejene na pomoč, odobreno za te vrste poljščin.
25. Člen 9 Uredbe št. 3887/92 dejansko ne predvideva nobenega navzkrižnega učinka v zvezi z nadomestilom za površine v prahi. Po mnenju predložitvenega sodišča so na podlagi člena 9(3) Uredbe št. 3887/92 površine v prahi, nasprotno, izrecno ločen „del“.
26. V teh okoliščinah je Bundesverwaltungsgericht prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo to vprašanje:
„Ali se člen 9 od (2) do (4) Uredbe [št. 3887/92] razlaga tako, da se izračun največje površine, ki pride v poštev za nadomestilo za praho na podlagi člena 7(6), prvi pododstavek, drugi in četrti stavek, Uredbe [št. 1765/92], opravi na podlagi zahtevane, ali na podlagi dejansko ugotovljene pridelovalne površine?“
Vprašanje za predhodno odločanje
27. Prvič, treba je opozoriti, da se v skladu s členom 2(2) Uredbe št. 1765/92, ki uvaja sistem podpor za pridelovalce določenih poljščin, nadomestilo dodeli za površine za poljščine ali praho v skladu s členom 7 navedene uredbe.
28. Glede na šesto uvodno izjavo Uredbe št. 762/94 je cilj prostovoljne prahe, to je boljšo zajezitev proizvodnje, mogoče doseči le, če se s praho površine za poljščine zmanjšajo.
29. V skladu s členom 7(6) Uredbe št. 1765/92 „površina v [prostovoljni] prahi ne sme presegati površine za poljščine, za katero se vlaga zahtevek za nadomestilo“.
30. Poleg tega lahko države članice določijo nižjo mejo za praho zaradi posebnih zahtev njihovega kmetijstva. V Nemčiji je ta meja določena s členom 12a(1), prvi stavek, KVO na 33 %.
31. Gotovo je, da povezava, ki obstaja med površino, namenjeno prostovoljni prahi, in površino za poljščine, ki je predmet zahtevka za nadomestilo, skuša doseči le to, da se opredeli odstotek površin, ki so lahko v prostovoljni prahi.
32. Pojem površine za poljščine, za katero je bil vložen zahtevek za nadomestilo, ki se pojavi v členu 7(6) Uredbe št. 1765/92, nakazuje, da mora biti navedena površina dejansko namenjena poljščinam.
33. Poleg tega, ker za določene površine na podlagi člena 9 Uredbe št. 1765/92 ni mogoče zahtevati nadomestil, te površine ne morejo sestavljati površin za poljščine v smislu člena 7(6) te uredbe z namenom izračuna površine v prahi, ki je upravičena do nadomestila.
34. Drugič, treba je poudariti, da so v skladu s sedmo in deveto uvodno izjavo cilji Uredbe št. 3887/92 učinkovit nadzor spoštovanja določb na področju pomoči Skupnosti in vzpostavitev določb za učinkovito preprečevanje in kaznovanje nepravilnosti in goljufij (v tem smislu glej sodbi z dne 1. julija 2004 v zadevi Gerken, C-295/02, ZOdl., str. I-6369, točka 41, in z dne 24. maja 2007 v zadevi Maatschap Schonewille-Prins, C-45/05, še neobjavljena v ZOdl., točka 63).
35. Da bi se doseglo te cilje, če površina, prijavljena v zahtevku za pomoč na površino, presega površino, ugotovljeno pri pregledu, člen 9(2) navedene uredbe predvideva različne sankcije, ki so glede na resnost storjenih nepravilnosti zmanjšanje ali neodobritev pomoči Skupnosti.
36. Glede tega je treba ugotoviti, da se za uporabo odstavkov 1 in 2 člena 9 Uredbe št. 3887/92 upošteva zgolj in izključno krmne površine, površine v prahi in površine za različne poljščine.
37. Iz tega sledi, da je treba vsako od teh kategorij površin, ki jih prijavi pridelovalec, da bi mu bila odobrena pomoč, obravnavati ločeno z vidika kontrole v zvezi s spoštovanjem pogojev, ki se jih zahteva za dodelitev nadomestil, in pravnih posledic, ki izhajajo iz take kontrole.
38. Zato je treba na zastavljeno vprašanje odgovoriti, da je treba člen 9 Uredbe št. 3887/92 razlagati tako, da se izračun največje površine, ki pride v poštev za nadomestilo za praho na podlagi člena 7(6), prvi pododstavek, drugi in četrti stavek, Uredbe št. 1765/92, opravi na podlagi zahtevane pridelovalne površine, če je ta površina dejansko namenjena poljščinam in ne zajema površin, za katere v skladu s členom 9 Uredbe št. 1765/92 ni mogoče zahtevati nadomestil.
Stroški
39. Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Izrek
Iz teh razlogov je Sodišče (drugi senat) razsodilo:
Člen 9 Uredbe Komisije (EGS) št. 3887/92 z dne 23. decembra 1992 o podrobnih pravilih za uporabo integriranega upravnega in kontrolnega sistema za nekatere programe pomoči Skupnosti, kot je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1648/95 z dne 6. julija 1995, je treba razlagati tako, da se izračun največje površine, ki pride v poštev za nadomestilo za praho na podlagi člena 7(6), prvi pododstavek, drugi in četrti stavek, Uredbe Sveta (EGS) št. 1765/92 z dne 30. junija 1992 o uvedbi sistema podpor za pridelovalce določenih poljščin, kot je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2989/95 z dne 19. decembra 1995, opravi na podlagi zahtevane pridelovalne površine, če je ta površina dejansko namenjena poljščinam in ne zajema površin, za katere v skladu s členom 9 Uredbe št. 1765/92, kot je bila spremenjena z Uredbo št. 2989/95, ni mogoče zahtevati nadomestil.