62020CJ0275_RES
Kohtuasi C‑275/20
Euroopa Komisjon
versus
Euroopa Liidu Nõukogu
Euroopa Kohtu (suurkoda) 1. märtsi 2022. aasta otsus
Tühistamishagi – Otsus (EL) 2020/470 – Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel sõlmitud vabakaubanduslepingu kultuurikoostöö protokolli artikli 5 kohase audiovisuaalse ühistoodangu kavade kohaldamise ajavahemiku pikendamine – Menetlusõiguslik alus – ELTL artikli 218 lõige 7 – Kohaldatav menetlus ja hääletusreeglid
Institutsioonide aktid – Väljatöötamise menetlus – Aluslepingute eeskirjad – Kohustuslikkus – Institutsiooni võimalus kehtestada teisesest õigusest tulenevaid õiguslikke aluseid – Puudumine
(vt punkt 32)
Rahvusvahelised lepingud – Liidu lepingud – Muudatused – Menetlusõiguslik alus – ELTL artikli 218 lõige 7 – Vabakaubanduslepingule lisatud protokollis ette nähtud lihtsustatud menetlus – Nõukogu otsus, millega volitatakse komisjoni selle lepingu muudatust heaks kiitma ja kehtestatakse rangem hääletuskord – ELTL artikli 218 rikkumine – Kohaldatava menetluse ja hääletusreegli kindlakstegemine
(ELTL artikli 218 lõige 7 ja artikli 8 esimene lõik; nõukogu otsus 2015/2169, artikli 3 lõige 1 ja otsus 2020/470)
(vt punktid 33, 37–49 ja 51)
Tühistamishagi – Tühistav kohtuotsus – Mõju – Euroopa Kohtu kehtestatav piirang – Vaidlustatud akti tagajärgede kehtima jätmine – Põhjendatus õiguskindluse kaalutlustel
(ELTL artikli 264 teine lõik)
(vt punktid 54–56)
Kokkuvõte
Nõukogu otsusega 2020/470 (edaspidi „vaidlustatud otsus“) (
1
) pikendati ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel sõlmitud vabakaubanduslepingule (
2
) lisatud kultuurikoostöö protokolli (
3
) alusel audiovisuaalse ühistoodangu kavade kohaldamise ajavahemikku kuni 30. juunini 2023.
See protokoll näeb ühistoodangu suhtes ette, et kohaldatakse kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavasid (edaspidi „asjasse puutuvate kavade kohaldamine“) ning et pärast esialgse kolmeaastase ajavahemiku lõppemist pikendatakse kavade kohaldamist kolme aasta võrra ja seejärel automaatselt sama pikkade järjestikuste ajavahemike kaupa, kui lepinguosaline seda kohaldamist ei lõpeta, teatades sellest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne esialgse või mis tahes järgmise ajavahemiku lõppu. (
4
)
Vaidlustatud otsus võeti vastu otsuse 2015/2169, milles otsustati sõlmida vabakaubandusleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel (
5
), artikli 3 lõike 1 alusel. Selle sätte alusel teatas Euroopa Komisjon Korea Vabariigile liidu kavatsusest mitte pikendada asjasse puutuvate kavade kohaldamisperioodi, välja arvatud juhul, kui Euroopa Liidu Nõukogu otsustab komisjoni ettepanekul neli kuud enne kohaldamisperioodi lõppu ühehäälselt nende kavade kohaldamist jätkata.
Komisjon esitas hagi vaidlustatud otsuse tühistamise nõudes. Ta tugines ühele väitele, mille kohaselt kasutas nõukogu, kes tugines vaidlustatud otsuse vastuvõtmisel otsuse 2015/2169 artikli 3 lõikele 1, õigusvastaselt „tuletatud õiguslikku alust“.
Euroopa Kohus, kes lahendas asja suurkojas, tegi esimest korda otsuse hääletamise korra ja reeglite suhtes, mida tuleb kohaldada ELTL artikli 218 lõikes 7 (
6
) ette nähtud liidu sõlmitud lepingu muutmise lihtsustatud menetluses. Ta tühistas vaidlustatud otsuse, tuvastades, et otsuse 2015/2169 artikli 3 lõikes 1 ette nähtud menetlus, mida vaidlustatud otsus rakendab, ei ole kooskõlas ELTL artikliga 218 osas, milles see menetlus nõuab nõukogu ühehäälset otsust, arvestades, et sise-eeskirjade vastuvõtmiseks selle otsuse kohaldamisalasse jäävas valdkonnas on kohaldatav kvalifitseeritud häälteenamuse reegel.
Euroopa Kohtu hinnang
Kõigepealt täheldas Euroopa Kohus, et otsuse 2015/2169 (
7
) põhjendusest 6 tuleneb, et ELTL artikli 218 lõige 7 on otsuse 2015/2169 artikli 3 lõikes 1 ette nähtud otsustusmenetluse õiguslik alus. Seejärel uuris ta küsimust, kas see otsustusmenetlus, mida vaidlustatud otsus rakendab, jääb ELTL artikli 218 lõike 7 kohaldamisalasse ja kas see on ELTL artikliga 218 kooskõlas.
Esimesena märkis Euroopa Kohus, et esiteks tuleneb protokolli artikli 5 lõike 8 punktidest a ja b, et lepingu ja sellest tulenevalt ka protokolli pooled peavad iga kolme aasta tagant hindama, pärast „kultuurikoostöö komitee“ läbi viidud hindamist, kas nad kavatsevad asjasse puutuvate kavade kohaldamist pikendada uueks kolmeaastaseks perioodiks või mitte. Otsuse 2015/2169 artikli 3 lõikes 1 on ette nähtud asjakohane liidu sisemenetlus, kuivõrd selles antakse komisjonile õigus kas lõpetada asjasse puutuvate kavade kohaldamine iga kolmeaastase perioodi lõpus, või kui ta leiab, et nende kavade kohaldamist tuleks pikendada, teha nõukogule enne iga kohaldamisperioodi lõppu sellekohane ettepanek. Ent asjasse puutuvate kavade kohaldamise pikendamata jätmine tähendab sisuliselt protokolliga ette nähtud kavade kohaldamise – mis põhimõtteliselt vaikimisi ja automaatselt iga kolme aasta tagant pikeneb – lõpetamist. Seega volitab see menetlus komisjoni võtma vastu protokolli muutmise otsuseid. Järelikult tuleb otsuse 2015/2169 artikli 3 lõiget 1 käsitada volitusena, mille nõukogu andis komisjonile ajal, mil ta sõlmis lepingu ja sellest tulenevalt sellele lisatud protokolli, ning mille alusel saab viimane liidu nimel heaks kiita „lepingu muudatusi“ ELTL artikli 218 lõike 7 tähenduses.
Teiseks, protokolli artikli 5 lõike 8 punktid a ja b näevad ette lihtsustatud menetluse selles mõttes, et asjasse puutuvate kavade kohaldamise lõpetamiseks piisab sellest, kui lepingu pool teatab sellest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne asjasse puutuva ajavahemiku lõppu, ning vastasel juhul kohaldatakse asjasse puutuvaid kavasid automaatselt edasi.
Samuti võib käsitada otsuse 2015/2169 artikli 3 lõikes 1 sätestatud norme nii, et nendega kasutatakse ELTL artikli 218 lõikes 7 ette nähtud nõukogu võimalust seada komisjoni volitusele eritingimusi, kuna otsuse 2015/2169 selle sätte kohaselt peab komisjon, kui ta leiab, et asjasse puutuvate kavade kohaldamist tuleks pikendada kolme aasta võrra, esitama nõukogule sellekohase ettepaneku neli kuud enne käimasoleva kohaldamisperioodi lõppu.
Sellest järeldub, et otsuse 2015/2169 artikli 3 lõikes 1 kehtestatud menetlus, mida kohaldatakse vaidlustatud otsuses, kuulub ELTL artikli 218 lõike 7 kohaldamisalasse, mistõttu ei tulnud seda otsust vastu võtta ELTL artikli 218 lõike 6 punktis a sätestatud tavamenetluses.
Teisena asus Euroopa Kohus seisukohale, et kuna ELTL artikli 218 lõige 7 ei kehtesta ühtegi hääletamisreeglit, mida nõukogul tuleb järgida, kui ta teeb otsuseid, mille vastuvõtmise pädevuse on ta endale jätnud selle sätte alusel komisjonile antud volituste raames, tuleb kohaldatav hääletamisreegel igal üksikjuhul kindlaks teha ELTL artikli 218 lõike 8 (
8
) alusel. Sellest sättest tuleneb, et üldjuhul teeb nõukogu otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega ja ainult selle teises lõigus nimetatud juhtudel otsustab ta ühehäälselt. Esimene olukord – mis on käesolevas asjas ainsana asjakohane –, mille puhul nõuab ELTL artikli 218 lõike 8 teine lõik, et nõukogu otsustaks ühehäälselt, esineb juhul, kui leping hõlmab valdkonda, mille puhul liidu õigusakti vastuvõtmisel on nõutav ühehäälsus. Kuna asjasse puutuvate kavade kohaldamine sellisesse valdkonda ei kuulu, ei ole otsuse 2015/2169 artikli 3 lõikes 1 sätestatud menetlus kooskõlas ELTL artikliga 218 osas, milles see nõuab sellist ühehäälset otsustamist. Selliste otsuste vastuvõtmisel nagu vaidlustatud otsus tuleb seega kohaldada ELTL artikli 218 lõike 8 esimeses lõigus sätestatud hääletamisreeglit, nimelt nõukogu kvalifitseeritud häälteenamust.
Seetõttu tühistas Euroopa Kohus vaidlustatud otsuse. Ta otsustas aga, et õiguskindluse kaalutlustel tuleb jätta otsuse tagajärjed kehtima kuni selle tühistamise põhjuste kõrvaldamiseni.
(
1
)	Nõukogu 25. märtsi 2020. aasta otsus (EL) 2020/470, milles käsitletakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahel sõlmitud vabakaubanduslepingu kultuurikoostöö protokolli artikli 5 kohase audiovisuaalse ühistoodangu suhtes kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavade kohaldamise ajavahemiku pikendamist (ELT 2020, L 101, lk 1).
(
2
)	Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vaheline vabakaubandusleping (ELT 2011, L 127, lk 6; edaspidi „leping“).
(
3
)	Kultuurivaldkonnas tehtavat koostööd käsitleva protokolli (ELT 2011, L 127, lk 1418; edaspidi „protokoll“) artikli 5 alusel.
(
4
)	Protokolli artikli 5 lõike 8 punktid a ja b.
(
5
)	Nõukogu 1. oktoobri 2015. aasta otsus (EL) 2015/2169 (ELT 2015, L 307, lk 2).
(
6
)	ELTL artikli 218 lõikes 7 on ette nähtud, et lepingu sõlmimisel võib nõukogu erandina lõigetest 5, 6 ja 9 volitada läbirääkijat kiitma liidu nimel heaks lepingu muudatusi, kui leping näeb ette, et muudatused tuleb vastu võtta lihtsustatud korras või et seda peab tegema lepingus sätestatud organ. Nõukogu võib sellisele volitamisele seada eritingimusi.
(
7
)	Otsuse 2015/2169 põhjenduses 6 on märgitud, et vastavalt ELTL artikli 218 lõikele 7 võib nõukogu volitada komisjoni kiitma heaks lepingu teatavaid piiratud muudatusi ja et komisjoni tuleks volitada lõpetama asjasse puutuvate kavade kohaldamine, välja arvatud juhul, kui komisjon otsustab neid kavasid edasi kohaldada ja nõukogu kiidab selle heaks erimenetlusega, mille kasutamise tingib nii kõnealuses lepingus käsitletud küsimuse eriline tundlikkus kui ka asjaolu, et lepingu sõlmivad liit ja selle liikmesriigid.
(
8
)	ELTL artikli 218 lõige 8 näeb esimeses lõigus ette: „Nõukogu teeb kogu menetluse käigus otsuseid kvalifitseeritud häälteenamusega.“ Teine lõik sätestab, et „Nõukogu teeb otsuse siiski ühehäälselt, kui leping hõlmab valdkonda, mille puhul liidu õigusakti vastuvõtmisel on nõutav ühehäälsus, samuti juhul, kui sõlmitakse assotsieerimislepingud ja artiklis 212 osutatud lepingud kandidaatriikidega. […]“.