62024TJ0530_RES
Věc T‑530/24
FUv.Evropský parlament
Rozsudek Tribunálu (čtvrtého senátu) ze dne 29. října 2025
„Veřejná služba – Úředníci – Sociální zabezpečení – Článek 73 služebního řádu – Úraz – Odmítnutí ohlášení úrazu – Opožděné ohlášení – Překročení lhůty deseti pracovních dnů ode dne, kdy k úrazu došlo – Pojem ‚oprávněný důvod‘ “
Úředníci – Sociální zabezpečení – Pojištění pro případ úrazu a nemoci z povolání – Úraz – Opožděné ohlášení – Odmítnutí – Výjimka – Vyšší moc nebo oprávněný důvod – Pojem – Odmítnutí opožděného ohlášení bez vyšší moci nebo oprávněného důvodu – Porušení zásady řádné správy a povinnosti péče – Absence
(Služební řád, čl. 73 odst. 1; pravidla o pojištění pro případ úrazu a nemoci z povolání, čl. 2 odst. 1 a čl. 15 odst. 1 a 2)
(viz body 38–40, 42–45, 48)
Úředníci – Sociální zabezpečení – Pojištění pro případ úrazu a nemoci z povolání – Úraz – Opožděné ohlášení – Odmítnutí – Povinnost uvést odůvodnění – Rozsah
[Článek 296 SFEU; Listina základních práv Evropské unie, článek 41 odst. 2 písm. c); pravidla o pojištění pro případ úrazu a nemoci z povolání, článek 15 odst. 2]
(viz bod 41)
Úředníci – Sociální zabezpečení – Pojištění pro případ úrazu a nemoci z povolání – Úraz – Režim pojištění – Podmínění dodržením časové podmínky pro ohlášení – Neslučitelnost se služebním řádem – Absence
(Služební řád, čl. 73 odst. 1; pravidla o pojištění pro případ úrazu a nemoci z povolání, čl. 15 odst. 2)
(viz body 57–61)
Shrnutí
Tribunál ve svém rozsudku zamítl žalobu podanou FU, úřednicí Evropského parlamentu, kterou se domáhala zrušení rozhodnutí Parlamentu, kterým bylo odmítnuto její ohlášení úrazu (dále jen „napadené rozhodnutí“), a vymezil pojem „oprávněný důvod“, který umožňuje pojištěnci ohlásit úraz po uplynutí lhůty stanovené v pravidlech pojištění (
1
).
V srpnu 2023 během cesty do Řecka pocítila žalobkyně při doskoku bolest v pravém koleni. Poté navštívila lékaře, který jí mimo jiné doporučil, aby s vyšetřením magnetickou rezonancí (MRI) počkala, až otok kolene ustoupí.
V září 2023 se žalobkyně, která po návratu z cesty stále trpěla bolestmi kolene, obrátila na svého ošetřujícího lékaře, který ji požádal, aby absolvovala lékařské vyšetření. Na základě výsledků MRI doporučil ortoped žalobkyni, aby konzultovala chirurga za účelem získání druhého stanoviska a případně zvážila chirurgický zákrok. Následně chirurg a další odborný lékař potvrdili nutnost takového zákroku.
V listopadu 2023 žalobkyně ohlásila svůj úraz Parlamentu. O několik dní později orgán napadeným rozhodnutím žalobkyni oznámil, že její ohlášení úrazu bylo odmítnuto jako opožděné.
Závěry Tribunálu
Tribunál nejprve připomněl, že pravidla pojištění stanoví, že pojištěnec, který utrpí úraz, nebo osoby oprávněné z jeho pojištění ohlásí úraz administrativě orgánu, ke kterému pojištěnec náleží. Lhůta deseti pracovních dnů, ve které musí být ohlášení učiněno, začíná běžet ode dne, kdy k úrazu došlo. Tato lhůta však může být překročena v případě vyšší moci nebo z jakéhokoli jiného oprávněného důvodu, pokud pojištěnec předloží důkaz o úrazu a prokáže příčinnou souvislost mezi úrazem a poškozením svého tělesného a duševního zdraví.
V tomto kontextu musí být pojem „oprávněný důvod“ uplatňován striktně zaprvé proto, že představuje výjimku ze zavedené povinnosti ohlásit úraz ve lhůtě deseti pracovních dnů, a zadruhé proto, že se jedná o pojem související s ustanoveními unijního práva, která zakládají nárok na finanční plnění.
V tomto ohledu je třeba pojem „oprávněný důvod“ vykládat v tom smyslu, že pojištěnec musí prokázat, že se ocitl ve výjimečné situaci, která vznikla z příčin, které mu nelze přičítat a které jsou důvodem jeho neschopnosti ohlásit úraz do deseti pracovních dnů po úrazu.
Pouhé předložení důkazu o úrazu ostatně nepostačuje k odůvodnění prodlení s ohlášením úrazu. Nicméně, i když pojištěnec nemá nárok na doplňkové krytí z úrazového pojištění v případě neexistence důkazu o vyšší moci nebo jakémkoli jiném oprávněném důvodu, má pojištěnec i nadále nárok na náhradu svých výdajů na lékařské ošetření ze společného systému zdravotního pojištění.
Vzhledem k tomu, že v projednávané věci žalobkyně v ohlášení úrazu popsala příznaky, které zjistila následující den po úrazu, že lékař, kterého ten den konzultovala, jí doporučil, aby po návratu z cesty podstoupila MRI, a že bolesti přetrvávaly, nemohla před uplynutím lhůty deseti pracovních dnů ode dne úrazu, který utrpěla, nevědět o úrazu ve smyslu pravidel pojištění. Nemůže tedy tvrdit, že si pozdě uvědomila závažnost svého zranění, aby prokázala, že prodlení s ohlášením úrazu bylo odůvodněno oprávněným důvodem.
Kromě toho je pravda, že z formuláře ohlášení úrazu vyplývá, že k němu musí být připojen lékařský posudek vydaný lékařem. Není však vyžadováno, aby byla před ohlášením úrazu stanovena úplná diagnóza. Pravidla pojištění totiž vyžadují pouze předání lékařského potvrzení, které upřesňuje povahu zranění a pravděpodobné následky úrazu.
S ohledem na výše uvedené úvahy Tribunál dospěl k závěru, že žalobkyně neprokázala existenci vyšší moci nebo oprávněného důvodu, které by jí bránily dodržet lhůtu deseti pracovních dnů stanovenou v pravidlech pojištění.
(
1
) – Společná pravidla o pojištění úředníků Evropských společenství pro případ úrazu a nemoci z povolání, přijatá dne 13. prosince 2005 orgány Unie na základě článku 73 služebního řádu úředníků Evropské unie (dále jen „pravidla pojištění“).