62023CJ0228_RES
Дело C‑228/23
Association AFAÏA
срещу
Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)
(Преюдициално запитване, отправено от Conseil d’État (Франция)
Решение на Съда (първи състав) от 4 октомври 2024 година
„Преюдициално запитване — Земеделие — Биологично производство и етикетиране на биологични продукти — Регламент (ЕС) 2018/848 — Използване на някои продукти и вещества за употреба в биологичното производство и списък с тези продукти и вещества — Дерогиране — Регламент за изпълнение (ЕС) 2021/1165 — Приложение II — Понятията „интензивно животновъдно стопанство“ и „отглеждане без използване на земя“ — Доверие на потребителите — Хуманно отношение към животните — Опазване на околната среда и на климата — Критерии“
Земеделие — Обща селскостопанска политика — Биологично производство и етикетиране на биологични продукти — Регламент 2018/848 — Разрешаване на продукти и вещества за употреба в биологичното производство — Торове, подобрители на почвата и хранителни вещества — Забрана на използване на оборски тор от интензивно животновъдно стопанство — Обхват — Интензивно животновъдно стопанство — Понятие — Отглеждане без използване на земя — Понятие
(член 12 и член 24, параграф 1, буква б) от Регламент 2018/848 на Европейския парламент и на Съвета и част 1 от приложение II към него; приложение II към Регламент 2021/1165 на Комисията)
(вж. т. 35, 45, 46, 48, 49, 53, 54, 56—59, 61, 66, 67 и 70; т. 1 от диспозитива)
Земеделие — Обща селскостопанска политика — Биологично производство и етикетиране на биологични продукти — Регламент 2018/848 — Разрешаване на продукти и вещества за употреба в биологичното производство — Торове, подобрители на почвата и хранителни вещества — Забрана на използване на оборски тор от интензивно животновъдно стопанство — Национална правна уредба, която забранява използването на оборски тор от животни, отглеждани в клетки, както и в конструкции, състоящи се изцяло от летви или от решетки и надвишаващи определени прагове относно броя на животните — Допустимост — Условия
(приложение II към Регламент 2021/1165 на Комисията; член 4 от Директива 2011/92 на Европейския парламент и на Съвета и точка 17 от приложение I към нея)
(вж. т. 73, 74 и 79—81; т. 2 от диспозитива)
Резюме
Сезиран с преюдициално запитване от Conseil d’État (Франция), Съдът уточнява обхвата на забраната за използване в биологичното земеделие на торове, подобрители на почвата и хранителни вещества от интензивно животновъдство, предвидена в приложение II към Регламент за изпълнение 2021/1165 (
1
), приет за прилагането на Регламент 2018/848 (
2
).
Що се отнася до торенето на почвите, предназначени за биологично производство, тези регламенти разрешават по изключение и само до необходимата степен използването на някои продукти и вещества, получени от небиологично производство, при условие че не произхождат от „интензивни животновъдни стопанства“ (
3
).
През 2020 г. Institut national de l’origine et de la qualité (INAO), френски публичен административен орган, изменя своето ръководство за тълкуване на правната уредба на Съюза относно биологичното земеделие, по-специално, за да тълкува тази забрана за използване на торове и подобрители на почвата от животински източник с „произход от интензивни животновъдни стопанства“ върху обработвана по биологичен начин земя. Той я тълкува широко в смисъл, че изключва оборския тор от животни, отглеждани в конструкции, състоящи се изцяло от летви или от решетки, както и този от отглеждани в клетки животни, надвишаващи определени прагове относно броя на местата за отглеждане на съответните животни.
Сдружението AFAÏA, френски професионален съюз, който защитава колективните интереси на производителите на органични торове, иска от запитващата юрисдикция отмяната на решението, с което INAO е отхвърлил искането му за изменение на ръководството за тълкуване. Според него критерият, определящ разглежданата забрана, е свързан с използването на земята, така че понятието „интензивни животновъдни стопанства“ може да съответства само на понятието „без използване на земя“ и да обозначава животновъдни стопанства без управление на земеделски площи.
Изправена пред този въпрос относно произхода на торовете, които могат да се използват в биологичното земеделие, запитващата юрисдикция отправя до Съда запитване относно понятието „интензивно животновъдно стопанство“ и иска да се установи обхватът на дерогацията, предвидена в приложение II към Регламент за изпълнение 2021/1165.
Съображения на Съда
На първо място, що се отнася до това дали понятията „интензивни“ животновъдни стопанства и животновъдни стопанства „без използване на земя“ са еквивалентни, Съдът констатира, че макар и двете да се отнасят до механизацията на методите и масовия характер на производството, все пак значението им не е едно и също.
Всъщност според обичайното си значение термините „интензивен“ или „промишлен“ се отнасят до форма на животновъдство в голям мащаб, чиято цел е да оптимизира производителността на тази дейност, по-специално като увеличи гъстотата на животните в стопанството или като тези животни се отделят повече или по-малко от околната среда при условията на изолация. Обикновено интензивното животновъдство изисква големи инвестиции, прибягване до обогатени храни и превантивно използване на антибиотици. То може да причини съществено замърсяване на околната среда. Освен това специфичната защита с хуманно отношение към животните като цяло не е сред неговите приоритети.
За сметка на това според обичайния си смисъл отглеждане „без използване на земя“ съответства на „интензивен“ или „промишлен“ начин на отглеждане, при който снабдяването с храна на животните не идва основно или изцяло от земеделското стопанство, в което се намира животновъдната ферма.
Така понятието „интензивно“ животновъдно стопанство е значително по-широко от понятието отглеждане „без използване на земя“ и следователно тези понятия трябва да се считат за различни.
Що се отнася до понятието, което трябва да се възприеме за целите на тълкуването на приложение II към Регламент 2021/1165, а следователно и до обхвата на разглежданата забрана, Съдът стига до извода, че забраната се отнася до всички „интензивни“ животновъдни стопанства, а не само до стопанствата, които са „без използване на земя“.
Що се отнася до общата структура на това приложение, той припомня, от една страна, че предвиденото в него разрешаване по изключение трябва да се тълкува стриктно, което означава, че наложените с посоченото приложение ограничения за това разрешаване, а именно по-специално забраната за използване на препарати с „произход от интензивни животновъдни стопанства“, трябва, напротив, да се тълкуват широко.
Тълкуването, че понятието „интензивно“ животновъдно стопанство съответства единствено на понятието отглеждане „без използване на земя“, води обаче до това, че оборският тор от всички „интензивни“ животновъдни стопанства, различни от тези, които са „без използване на земя“, е разрешен за използване в биологичното земеделие. Така това тълкуване води до широко тълкуване на приложното поле на посочената дерогация, в противоречие с установения принцип.
От друга страна, що се отнася до довода, че основанието за разглежданата в главното производство забрана е свързано изключително с използването на земя, Съдът уточнява, че несъмнено в съответствие с общия подход, характерен за биологичното земеделие, животновъдството трябва да бъде свързано със земята. Това обаче означава единствено, че начинът на отглеждане „без използване на земя“ не е съвместим с принципите на биологичното земеделие и следователно е чисто и просто забранен в този контекст.
По-нататък, биологичното земеделие се опира и на прилагането на животновъдни практики, които укрепват имунната система на животните и които включват редовно движение и достъп до открити пространства. Освен това Регламент 2018/848 забранява генетично модифицираните организми във фуражите и значително ограничава използването на продукти за растителна защита.
Така не може да се твърди, че биологичното земеделие се характеризира единствено с определен начин на управление на земеделските площи и следователно че основанието за въпросната забрана е свързано изключително с използването на земя. Този начин на земеделие е цялостна система за управление на селското стопанство и производството на храни, в която се съчетават най-добри практики по отношение на опазването на околната среда и действията в областта на климата, висока степен на биологично разнообразие, опазване на природните ресурси и прилагане на високи стандарти за хуманно отношение към животните и високи стандарти за производство, съобразени с търсенето от все по-голям брой потребители на продукти, произведени чрез използване на естествени вещества и процеси. В частност той е свързан с етичните методи на производство, и по-конкретно с условията в помещенията на животните, както от гледна точка на свобода на движение и на достъп до външни пространства, така и от гледна точка на гъстотата на животните.
С оглед на тези изисквания не може да се приеме, че оборският тор, получен от „интензивни“ или „промишлени“ животновъдни стопанства, е разрешен като оборския тор от биологичното земеделие.
Това тълкуване се потвърждава от целите на Регламент 2018/848, каквито са опазването на околната среда, хуманното отношение към животните и доверието на потребителите. Всъщност дерогация, позволяваща широкото използване на продукти с произход от интензивни животновъдни стопанства, очевидно би била в противоречие с тези цели и с изискванията за съгласуваност, а също и с етичните и екологичните принципи, които са в самата основа на биологичното земеделие.
Така, оправданите правни очаквания на потребителите, че продуктите, които носят знака за биологично производство на Съюза, действително са получени при спазване на най-високите стандарти, по-специално в сферата на опазване на околната среда и на хуманното отношение към животните, са гарантирани, ако оборският тор, използван в биологичното земеделие, е с произход от биологични източници или пък, когато те не са достатъчни и единствено в този случай, ако се използва небиологичен оборски тор, но той не е с произход от интензивни животновъдни стопанства.
На второ място, Съдът отбелязва, че при сегашното състояние на правото на Съюза критериите, които следва да се вземат предвид, за да се определи дали дадено животновъдно стопанство трябва да се квалифицира като „интензивно“ по смисъла на приложение II към Регламент за изпълнение 2021/1165, не са предмет на общи мерки за хармонизиране. Той обаче уточнява, че правото на Съюза допуска национална правна уредба, съгласно която забраната за използване върху обработвана по биологичен начин земя на торове и подобрители на почвата от животински източник с „произход от интензивни животновъдни стопанства“ се отнася и до оборския тор от животни, отглеждани в конструкции, състоящи се изцяло от летви или от решетки и надвишаващи праговете, определени в приложение I към Директивата за ОВОС (
4
), както и до оборския тор от отглеждани в клетки животни, надвишаващи същите прагове. За целите на тази квалификация обаче следва да се изхожда от съвкупност от признаци, свързани най-малкото с осигуряването на хуманно отношение към животните, със зачитането на биологичното разнообразие и с опазването на околната среда и климата.
(
1
)	Регламент за изпълнение (ЕС) 2021/1165 на Комисията от 15 юли 2021 година за разрешаване на някои продукти и вещества за употреба в биологичното производство и за съставяне на техните списъци (ОВ L 235, 2021 г., стр. 13).
(
2
)	Регламент (ЕС) 2018/848 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 година относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти и за отмяна на Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета (ОВ L 150, 2018 г., стр. 1, и поправка OВ L 305, 2019 г., стр. 59).
(
3
)	Съгласно част I, точка 1.9.3 от Регламент 2018/848, когато практиките по управление на почвата и използването на оборски тор, получен в резултат на биологично производство, не могат да покрият хранителните нужди на растенията, се използват само торове и подобрители на почвата, разрешени за употреба в биологичното производство съгласно член 24 от Регламент 2018/848, и то само до необходимата степен. Торовете, подобрителите на почвата и хранителните вещества, разрешени от Комисията по силата на посочения член 24, са предмет на приложение II към Регламент за изпълнение 2021/1165, който в трета алинея уточнява, че в биологичното производство е забранен „произходът от интензивни животновъдни стопанства“ за продукти като оборски тор, компост и течни животински екскременти.
(
4
)	Директива 2011/92/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 13 декември 2011 година относно оценката на въздействието на някои публични и частни проекти върху околната среда (OВ L 26, 2012 г., стр. 1), изменена с Директива 2014/52/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 г. (OВ L 124, 2014 г., стр. 1).