62024CJ0643
EUROOPA KOHTU OTSUS (kaheksas koda)
27. november 2025 (
*1
)
Eelotsusetaotlus – Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Kaitseõigused – Määrus (EÜ) nr 805/2004 – Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta – Artikkel 20 – Täitemenetlus – Täitmise liikmesriigi kohtute pädevus – Artiklid 21 ja 23 – Täitmisele pööramisest keeldumise, peatamise või piiramise alused – Määrus (EÜ) nr 1393/2007 – Kohtu- ja kohtuväliste dokumentide kättetoimetamine – Artikkel 8 – Dokumendi vastuvõtmisest keeldumine – Tõlke puudumine kas adressaadile arusaadavasse keelde, täitmise liikmesriigi ametlikku keelde või vajaduse korral ühte dokumendi kättetoimetamise koha ametlikest keeltest – Määruse nr 1393/2007 II lisas esitatud tüüpvormi kasutamata jätmine – Tagajärjed – Päritoluliikmesriigi kohtute hinnang
Kohtuasjas C‑643/24,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Supremo Tribunal de Justiça (Portugali kõrgeim kohus) 4. septembri 2024. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 30. septembril 2024, menetluses
Manuel Costa Filhos Lda.
versus
OÜ Wine Port of Paldiski,
EUROOPA KOHUS (kaheksas koda),
koosseisus: koja president O. Spineanu-Matei (ettekandja), kohtunikud S. Rodin ja N. Fenger,
kohtujurist: J. Richard de la Tour,
kohtusekretär: A. Calot Escobar,
arvestades kirjalikku menetlust,
arvestades seisukohti, mille esitasid:
–
OÜ Wine Port of Paldiski, esindajad: advogados M. A. Brogueira ja P. Moreira,
–
Portugali valitsus, esindajad: P. Barros da Costa, S. Duarte Afonso ja J. Ramos,
–
Euroopa Komisjon, esindajad: S. Noë ja B. Rechena,
arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi ilma kohtujuristi ettepanekuta,
on teinud järgmise
kohtuotsuse
1
Eelotsusetaotlus käsitleb küsimust, kuidas tõlgendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 805/2004, millega luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta (ELT 2004, L 143, lk 15; ELT eriväljaanne 19/07, lk 38, parandused ELT 2018, L 111, lk 11, ELT 2021, L 405, lk 33), artikli 20 lõiget 1 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1393/2007 kohtu- ja kohtuväliste dokumentide liikmesriikides kättetoimetamise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (dokumentide kättetoimetamine), millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1348/2000 (ELT 2007, L 324, lk 79), mida on muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013 (ELT 2013, L 158, lk 1) (edaspidi „määrus nr 1393/2007“), artikli 8 lõiget 1.
2
Taotlus on esitatud äriühingu Manuel Costa Filhos Lda. (edaspidi „Manuel Costa“), mille asukoht on Vizela (Portugal), ja OÜ Wine Port of Paldiski (edaspidi „Wine Port“), mille asukoht on Tallinn (Eesti), vahelise kohtuvaidluse raames, mis käsitleb Eestis tehtud ja Euroopa täitekorraldusena kinnitatud otsuse täitmist Portugalis.
Õiguslik raamistik
Liidu õigus
Määrus nr 805/2004
3
Määruse nr 805/2004 põhjendused 8, 10–12, 14, 18 ja 21 on sõnastatud järgmiselt:
„(8)
Euroopa Ülemkogu võttis Tampere resolutsioonides arvesse, et ligipääsu täitmisele pööramisele muus liikmesriigis kui liikmesriigis, kus kohtuotsus on tehtud, tuleks kiirendada ja lihtsustada, loobudes mis tahes vahepealsetest meetmetest, mida rakendataks enne täitmisele pööramist liikmesriigis, milles pööramist taotletakse. Kohtuotsust, mis on päritolukohtus kinnitatud Euroopa täitekorraldusena, tuleks jõustamiseesmärkidel kohelda kui otsust, mis on tehtud liikmesriigis, milles täitmisele pööramist taotletakse. […]
[…]
(10)
Kui liikmesriigi kohus on langetanud otsuse vaidlustamata nõude kohta, kusjuures võlgnik menetluses ei osalenud, on mis tahes läbivaatamise tühistamine liikmesriigis, kus otsus on täitmisele pööratud, seotud ning sõltuv kaitse õiguste jälgimise piisava garantiiga.
(11)
Käesolevas määruses püütakse soodustada põhiõigusi ja võetakse arvesse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga [(edaspidi „harta“)] tunnustatud põhimõtteid. Eriti on käesoleva määruse eesmärgiks tagada õigus harta artiklis 47 tunnustatud õiglasele kohtumõistmisele.
(12)
Kohtuotsuseni viiva menetluse puhuks tuleks sätestada miinimumstandardid, kindlustamaks, et võlgnikku teavitatakse tema vastu suunatud kohtutegevusest, võlgniku menetluses aktiivse osalemise tingimustest nõude vaidlustamisel ning võlgniku mitteilmumise tagajärgedest õigeaegselt ja viisil, mis lubaks võlgnikul korraldada oma kaitset.
[…]
(14)
Kõiki artiklites 13 ja 14 kirjeldatud kättetoimetamismeetodeid iseloomustab kas täielik kindlus (artikkel 13) või väga suur tõenäosus (artikkel 14), et kättetoimetatud dokument on jõudnud adressaadini. Teises kategoorias kinnitatakse kohtuotsus Euroopa täitekorraldusena vaid juhul, kui päritoluliikmesriigil on olemas sobilik mehhanism, mis võimaldab võlgnikul taotleda kohtuotsuse täielikku läbivaatamist artiklis 19 kirjeldatud tingimuste alusel neil erandjuhtudel kui, ehkki kooskõlas artikliga 14, dokument ei ole adressaadini jõudnud.
[…]
(18)
Vastastikune usaldus õigusemõistmisse liikmesriikides õigustab ühe liikmesriigi kohtu hindamist kindlustamaks Euroopa täitekorralduse tõendi kinnitamistingimustele vastavust, mis võimaldab kohtuotsuse täitmisele pööramist kõikides liikmesriikides ilma menetluse miinimumstandardite nõuetekohase rakendamise kohtuliku läbivaatuseta liikmesriigis, kus kohtuotsus täitmisele pööratakse.
[…]
(21)
Kui dokument tuleb saata kohaletoimetamiseks ühest liikmesriigist teise, kehtivad käesolev määrus ning eriti määruses kirjeldatud kättetoimetamisreeglid kooskõlas nõukogu 29. mai 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1348/2000 [tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa Liidu liikmesriikides kätteandmise kohta (EÜT 2000, L 160, lk 37; ELT eriväljaanne 19/01, lk 227)] ning eriti artikkel 14 koostoimes liikmesriikide deklaratsioonidega artiklis 23.“
4
Määruse artiklis 1 „Sisu“ on sätestatud:
„Käesoleva määruse eesmärgiks on luua Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuetele, mis lubaks, kehtestades selleks miinimumstandardid, kohtuotsuste ning ametlike juriidiliste dokumentide vaba ringlust kõikides liikmesriikides ilma mis tahes vahemenetlusteta, mida oleks liikmesriigis vaja kehtestada enne kohtuotsuse tunnustamist ja täitmisele pööramist.“
5
Määruse artiklis 5 „Välisriigi kohtuotsuse mittetunnustamine“ on ette nähtud:
„Kohtuotsus, mis on päritoluliikmesriigis kinnitatud Euroopa täitekorraldusena, tunnustatakse ja pööratakse täitmisele teistes liikmesriikides täitmisotsuse vajaduseta ning võimaluseta esitada selle tunnustamisele vastuväiteid.“
6
Määruse artikli 10 „Euroopa täitekorralduse tõendi õiend või tagasivõtmine“ lõigetes 1 ja 2 on ette nähtud:
„1.   Vastavalt päritoluriigi kohtule esitatud avaldusele Euroopa täitekorraldus:
a)
korrigeeritakse, kui selles esineb olulise vea tõttu lahknevusi kohtuotsuse ja tõendi vahel;
b)
võetakse tagasi, kui see on selgelt valesti antud, võttes arvesse käesolevas määruses sätestatud nõudeid.
2.   Euroopa täitekorralduse korrigeerimise või tagasivõtmise kohta kehtivad päritoluliikmesriikide seadused.“
7
Määruse nr 805/2004 III peatükis „Miinimumstandardid vaidlustamata nõuete menetluste korral“ sisalduva artikli 13 „Kättetoimetamine võlgniku kättesaamistõendiga“ lõikes 1 on sätestatud:
„Menetluse algatusdokument või sellega samaväärne dokument võidakse võlgnikule kätte toimetada kasutades üht järgmistest viisidest:
a)
kättesaamistõendiga tõendatud isiklik kättetoimetamine, sealhulgas kättesaamise kuupäev, millele on alla kirjutanud võlgnik;
b)
isiklik kättetoimetamine, mida tõendab kätte toimetanud volitatud isiku allkirjaga teatis, et võlgnik on dokumendi kätte saanud või keeldunud seda vastu võtmast ilma mis tahes õigusliku põhjenduseta;
c)
posti teel kättetoimetamine, mida tõendab kviitung, sealhulgas kviitungi kuupäev, millele on alla kirjutanud ning mille on tagastanud võlgnik;
d)
elektrooniliste vahendite, nagu faksi või elektronposti teel kättetoimetamine, mida tõendab kviitung, sealhulgas kviitungi kuupäev, millele on alla kirjutanud ning mille on tagastanud võlgnik.“
8
Määruse artiklis 14 „Kättetoimetamine ilma võlgniku kättesaamistõendita“ on sätestatud:
„1.   Menetluse algatusdokumendi või sellega samaväärse dokumendi või mis tahes kohtukutse kohtuistungile võib kätte toimetada ühel järgmistest viisidest:
a)
isiklik kättetoimetamine kostja isiklikul aadressil isikutele, kes elavad kostjaga samas leibkonnas või töötavad seal;
b)
füüsilisest isikust ettevõtja või juriidilise isiku korral kättetoimetamine võlgniku äriruumides isikutele, kes on võlgniku palgal;
c)
dokumendi toimetamine võlgniku postkasti;
d)
dokumendi toimetamine postkontorisse või pädevatesse ametiasutusse ning võlgniku postkasti sellest vastava kirjaliku teatise jätmine, kusjuures kirjalik teatis sedastab selgelt dokumendi kohtuliku iseloomu ja teatise õigusliku mõju kättetoimetamisdokumendina ning seades jooksvad tähtajad;
e)
kättetoimetamine posti teel ilma kviitungita vastavalt lõikele 3, kui võlgniku aadress on päritoluliikmesriigis;
f)
elektrooniliste vahendite abil, kusjuures saadetise kättesaamise automaatne teade on tõendatud, juhul kui võlgnik on eelnevalt selgesõnaliselt vastava kättetoimetamisviisiga nõustunud.
2.   Käesoleva määruse kohaldamisel ei ole kättetoimetamine lõike 1 kohaselt lubatav, kui võlgniku aadress ei ole täpselt teada.
3.   Kättetoimetamine lõike 1 punktide a–d põhjal tõendatakse:
a)
kätte toimetanud pädeva isiku alla kirjutatud dokumendiga, nimetades:
i)
kasutatud kättetoimetamisviisi ja
ii)
kättetoimetamise kuupäeva ja
iii)
selle, kas dokument on toimetatud kätte muule isikule kui võlgnikule, kõnealuse isiku nimi ning seos võlgnikuga
või
b)
lõike 1 punktide a ja b eesmärgil kviitungi kinnitus isikult, kellele dokument kätte toimetati.“
9
Määruse nimetatud III peatükis sisalduvas artiklis 18 „Miinimumnõuetele mittevastavuse heastamine“ on sätestatud:
„1.   Kui päritoluliikmesriigi menetlus ei vasta artiklites 13[–]17 sätestatud menetlusnõuetele, tuleb selline mittevastavus heastada ning kohtuotsuse võib Euroopa täitekorraldusena kinnitada, kui:
a)
kohtuotsus võlgniku kohta on langetatud vastavalt artiklite 13 ja 14 nõuetele ja
b)
võlgnikul oli võimalik kohtuotsus vaidlustada täieliku läbivaatamise teel ja võlgnikku on kohtuotsuses või koos sellega õigeaegselt teavitatud sellise vastuväite menetlusnõuetest, sealhulgas asutuse nimetus ja aadress, kellele taotlus esitada ning vajadusel selle tähtaeg ja
c)
võlgnik ei ole kohtuotsust asjaomaste menetlusnõuetega vastavuses vaidlustanud.
2.   Kui päritoluliikmesriigi menetlus ei ole vastavuses artiklites 13 ja 14 sätestatud menetlusnõuetega, heastatakse selline mittevastavus, kui võlgnik kohtuliku arutamise käigus tõestab, et ta on piisavalt aegsasti isiklikult kätte saanud oma kaitse korraldamiseks vajaliku dokumendi.“
10
Sama määruse artikli 20 „Täitemenetlus“ lõikes 1 on ette nähtud:
„Ilma et see piiraks käesoleva peatüki sätete kohaldamist, reguleerib täitemenetlust liikmesriigi seadus, kus sätted täitmisele pööratakse.
Euroopa täitekorraldusena kinnitatud kohtuotsus pööratakse täitmisele samadel tingimustel kui kohtuotsus, mis on langetatud liikmesriigis, kus otsus jõustus.“
11
Määruse nr 805/2004 artiklis 21 „Täitmisele pööramisest keeldumine“ on sätestatud:
„1.   Vastavalt võlgniku avaldusele keeldub liikmesriigi, kus otsus täitmisele pööratakse, pädev kohtuasutus otsust täitmisele pööramast, kui Euroopa täitekorraldusena kinnitatud kohtuotsus on vastuolus liikmesriigis või kolmandas riigis vastu võetud varasema otsusega, võttes arvesse, et:
a)
varasem kohtuotsus oli seotud sama hagi alusega ning leidis aset samade osapoolte vahel ja
b)
varasem kohtuotsus langetati liikmesriigis, kus otsus täitmisele pöörati, või täidab tunnustamiseks vajalikke tingimusi liikmesriigis, kus otsus täitmisele pöörati ja
c)
vastuolu ei esitatud ega olnud võimalik esitada vastuväitena päritoluliikmesriigi kohtumenetluse käigus.
2.   Mitte mingitel asjaoludel ei vaadata kohtuotsust või selle kinnitamist Euroopa täitekorraldusena sisuliselt uuesti läbi liikmesriigis, kus otsus täitmisele pöörati.“
12
Määruse artiklis 23 „Täitmisele pööramise edasilükkamine või piiramine“ on sätestatud:
„Kui võlgnik on
–
vaidlustanud kohtuotsuse, mis on kinnitatud Euroopa täitekorraldusena, sealhulgas esitanud avalduse läbivaatamiseks artiklis 19 sätestatud korras või
–
taotlenud Euroopa täitekorralduse tõendi korrigeerimist või tagasivõtmist artiklis 10 sätestatud korras
võib liikmesriigi, kus otsus täitmisele pöörati, pädev kohus või asutus vastavalt võlgniku taotlusele:
a)
piirata täitemenetluse kaitsemeetmetega või
b)
määrata täitmise tingimuseks kautsjoni tasumise, määrates kindlaks selle suuruse või
c)
erakorraliste asjaolude puhul täitemenetluse peatada.“
13
Määruse artiklis 28 „Seos määrusega (EÜ) nr 1348/2000“ on sätestatud:
„Käesolev määrus ei mõjuta määruse (EÜ) nr 1348/2000 kohaldamist.“
Määrus nr 1393/2007
14
Määrus nr 1393/2007 tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2020. aasta määrusega (EL) 2020/1784, mis käsitleb kohtu- ja kohtuväliste dokumentide liikmesriikides kättetoimetamist tsiviil- ja kaubandusasjades (dokumentide kättetoimetamine) (ELT 2020, L 405, lk 40), mida kohaldatakse alates 1. juulist 2022. Arvestades põhikohtuasja asjaolude aset leidmise aega, tuleb eelotsusetaotlust aga analüüsida määruse nr 1393/2007 alusel.
15
Määruse nr 1393/2007 artikli 8 „Dokumendi vastuvõtmisest keeldumine“ lõikes 1 oli sätestatud:
„Vastuvõttev asutus teavitab adressaati, kasutades selleks II lisas esitatud tüüpvormi, et ta võib keelduda kättetoimetatava dokumendi vastuvõtmisest vastuvõtmise ajal või tagastades dokumendi vastuvõtvale asutusele ühe nädala jooksul, kui see ei ole koostatud ühes järgmistest keeltest või kui sellele ei ole lisatud tõlget ühte järgnevatest keeltest:
a)
keel, millest adressaat aru saab,
või
b)
adressaatliikmesriigi ametlik keel, või kui nimetatud liikmesriigis on mitu ametlikku keelt, kättetoimetamiskoha ametlik keel või üks selle ametlikest keeltest.“
16
Määruse II lisas esitatud tüüpvorm „Adressaadi teavitamine tema õigusest jätta dokument vastu võtmata“ sisaldab eeskätt dokumendi adressaadile mõeldud järgmist märkust:
„Te võite keelduda dokumenti vastu võtmast, kui see ei ole koostatud Teile arusaadavas keeles või kättetoimetamiskoha ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest või kui dokumendile ei ole lisatud tõlget ühte nimetatud keeltest.
Kui Te soovite nimetatud õigust kasutada, peate keelduma dokumendi vastuvõtmisest vahetult selle kättetoimetamise ajal, tagastades dokumendi seda kättetoimetavale isikule, või tagastama dokumendi allpool esitatud aadressile ühe nädala jooksul, märkides, et Te keeldute selle vastuvõtmisest.“
Portugali õigus
17
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Código de Processo Civil, edaspidi „CPC“) artikli 191 lõikes 1 on sätestatud:
„Ilma et see piiraks artiklis 188 sätestatut, on hagi kättetoimetamine tühine, kui seejuures ei ole täidetud seaduses ette nähtud vorminõuded.“
18
Täitemenetluse raames on CPC artiklis 696 ette nähtud:
„Jõustunud kohtuotsuse saab uuesti üle vaadata ainult järgmistel juhtudel:
[…]
e)
tegemist on tagaseljaotsusega, kostja ei osalenud menetluses ja tõendatud on järgmine:
i)
kostjale ei toimetatud hagi kätte või on hagi kättetoimetamine tühine;
ii)
kostja ei olnud temast olenemata asjaoludel hagi kättetoimetamisest teadlik;
iii)
kostjal ei olnud võimalik vääramatu jõu tõttu vastuväiteid esitada;
[…]“.
19
CPC artiklis 729 on ette nähtud:
„Kui täitmise aluseks on kohtuotsus, saab selle vaidlustada ainult järgmistel alustel:
[…]
d)
kostja ei osalenud hagimenetluses mõnes tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 696 punktis e ette nähtud olukorras.
[…]“.
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
20
Wine Port esitas Portugalis Manuel Costa vastu täitmisavalduse Harju Maakohtu Tallinna kohtumaja (Eesti) 12. aprilli 2022. aasta otsuse alusel, mis on kinnitatud Euroopa täitekorraldusena määruse nr 805/2004 alusel ja millega Manuel Costalt mõisteti Wine Porti kasuks välja kahjuhüvitis 38732,84 eurot ning menetluskulu 2418,97 eurot koos viivisega.
21
Manuel Costa vaidles täitmisele vastu põhjendusel, et talle ei ole kunagi kätte toimetatud teadet või hagiavaldust menetluses, milles see kohtuotsus tehti, ning et ta sai sellest otsusest teada alles selle täitmise ajal, mistõttu tal ei olnud võimalik seda vaidlustada.
22
Wine Port vaidles sellele väitele vastu, väites, et menetluse algatusdokument ning menetluskulude nimekiri toimetati Manuel Costale nõuetekohaselt kätte tema registrijärgses asukohas ning et tema seaduslik esindaja kirjutas kättesaamistõendile iga kord alla ja märkis sellele kuupäeva, ilma et see äriühing oleks vaidlustanud asjaomase nõude olemasolu, kehtivust või sissenõutavust.
23
Täpsemalt palus Eesti kohus pärast menetluse algatusdokumendi kättetoimetamist Manuel Costal esitada võimalikud vastuväited 28 päeva jooksul alates selle dokumendi kättesaamisest; kättesaamistõend kannab 21. jaanuari 2022. aasta kuupäeva ja sellele on alla kirjutanud äriühingu seaduslik esindaja.
24
See kohus toimetas 24. märtsil 2022 Manuel Costale kätte ka menetluskulude nimekirja, märkides, et tal on oma seisukohtade esitamiseks või vaidlustamiseks aega viis päeva. Dokumendid toimetati samuti kätte äriühingu registrijärgses asukohas, ilma et viimane oleks selle kohta oma seisukohta avaldanud.
25
22. juunil 2022 teatati sellele äriühingule tähitud kirjaga, et 12. aprilli 2022. aasta kohtuotsus on muutunud täitmisele pööratavaks.
26
Kõik sel viisil kätte toimetatud dokumendid olid koostatud eesti keeles ja neile ei olnud lisatud määruse nr 1393/2007 II lisas toodud tüüpvormi.
27
Portugali esimese astme kohus nõustus täitemenetluses Manuel Costa vastuväidetega ja määras täitmise peatamise, leides, et sellele äriühingule Eestis hagimenetlusega seoses toimunud kättetoimetamine on tühine CPC artikli 191 lõike 1 tähenduses. Ta leidis, et kättetoimetamine ei vastanud määruse nr 1393/2007 artikli 8 lõikes 1 sätestatud nõuetele, kuna nimetatud äriühingule kätte toimetatud dokumendid ei olnud koostatud portugali keeles ja nendega ei olnud kaasas selle määruse II lisas toodud tüüpvormi, mis oleks võimaldanud sel äriühingul teada saada oma õigusest keelduda nimetatud dokumentide vastuvõtmisest.
28
Wine Port esitas esimese astme kohtu otsuse peale apellatsioonkaebuse Tribunal da Relação do Portole (Porto apellatsioonikohus, Portugal), kes rahuldas selle 11. aprilli 2024. aasta kohtuotsusega ja kohustas täitemenetlust jätkama. Sellega seoses leidis see kohus, et Euroopa Kohtu praktikast, eelkõige 16. septembri 2015. aasta kohtuotsusest Alpha Bank Cyprus (C‑519/13, EU:C:2015:603), 2. märtsi 2017. aasta kohtuotsusest Henderson (C‑354/15, EU:C:2017:157) ja 5. mai 2022. aasta kohtumäärusest ING Luxembourg (C‑346/21, EU:C:2022:368) tuleneb, et määruse nr 1393/2007 II lisas esitatud tüüpvormi saatmata jätmine kättesaamistõendiga tähtkirjaga ei too kaasa kättetoimetamise tühisust.
29
Manuel Costa esitas apellatsioonikohtu otsuse peale kassatsioonkaebuse Supremo Tribunal de Justiçale (Portugali kõrgeim kohus), kes on eelotsusetaotluse esitanud kohus.
30
Eelotsusetaotluse esitanud kohus täpsustab, et käesoleva kohtuotsuse punktis 28 viidatud kohtupraktikast tuleneb, et määruse nr 1393/2007 II lisas toodud tüüpvormi puudumine ei too kaasa kättetoimetamise tühisust, vaid tekitab üksnes puuduste kõrvaldamise kohustuse. Ta märgib siiski, et selle kohtupraktika aluseks olnud kohtuasjades tuvastati selle vormi puudumine hagimenetluse käigus etapis, kus seda puudust oli veel võimalik kõrvaldada, edastades asjaomasele isikule nimetatud vormi. Käesoleval juhul tugineti seevastu vormi puudumisele pärast seda, kui sisuline menetlus oli lõppenud, mistõttu ei ole puudust enam võimalik kõrvaldada.
31
Eelotsusetaotluse esitanud kohtul tekib seega küsimus, kas sellisel juhul, arvestades nõudeid, mis tulenevad kaitseõiguste tagamise kohustusest, mis on sätestatud harta artikli 47 teises lõigus ja Roomas 4. novembril 1950 allkirjastatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 6 lõikes 1, on määruse nr 1393/2007 artikli 8 lõikega 1 vastuolus see, kui kättesaamistõendiga tähtkirjaga kättetoimetamine tunnistatakse tühiseks põhjusel, et puudus selle määruse II lisas toodud tüüpvorm.
32
Sel kohtul on tekkinud ka küsimus, kuidas tõlgendada määruse nr 805/2004 artikli 20 lõiget 1; ta märgib sellega seoses, et sellest sättest tuleneb, et Euroopa täitekorraldusena kinnitatud kohtuotsus pööratakse täitmisele samadel tingimustel kui kohtuotsus, mis on langetatud täitmise liikmesriigis.
33
Ta täpsustab, et riigisiseses kohtupraktikas on seda sätet tõlgendatud nii, et Euroopa täitekorraldusel põhineva täitmisele pööramise korral võib täitemenetluse võlgnik esitada sellele vastuväited samadel alustel kui need, millele ta saab tugineda täitmisele pööramise vastu, mis põhineb täitmise liikmesriigis tehtud kohtuotsusel. CPC artikli 729 punkt d koostoimes selle seadustiku artikli 696 punktiga e võimaldab aga võlgnikul täitemenetluses esitada täitmisele vastuväide põhjendusel, et ta ei osalenud hagimenetluses ja et kättesaamistõendiga tähtkirjaga kättetoimetamine on tühine, kuna puudub määruse nr 1393/2007 II lisas toodud tüüpvorm.
34
Eelotsusetaotluse esitanud kohtul on siiski tekkinud küsimus, kas selline tõlgendus on kooskõlas määruse nr 805/2004 artiklis 1 nimetatud eesmärgiga ja kättetoimetamise miinimumnõuetega, mis on ette nähtud selle määruse artiklites 13 ja 14 koostoimes määruse põhjendusega 14 ja millele peab vastama menetlus, mille raames tehti Euroopa täitekorraldusena kinnitatud kohtuotsus.
35
Neil asjaoludel otsustas Supremo Tribunal de Justiça (Portugali kõrgeim kohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.
Kas olukorras, kus menetluslikult ei ole võimalik kõrvaldada [määruse nr 1393/2007] II lisas toodud tüüpvormi saatmata jätmise puudust, kuna hagimenetluses on tehtud jõustunud kohtuotsus, on kõnealuse määruse artikli 8 lõikega 1 vastuolus – võttes arvesse kohtudokumendi adressaadi kaitseõigusi vastavalt õiglase menetluse nõuetele, mida on tunnustatud [harta] artikli 47 teises lõigus ja Roomas 4. novembril 1950. aastal allkirjastatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 6 lõikes 1 – riigisisene õigusnorm, mille kohaselt on kättesaamistõendiga tähtkirjaga kättetoimetamine tühine, kui sellega pole kaasas määruse II lisas toodud tüüpvormi?
2.
Kas [määruse nr 805/2004] artikli 20 lõiget 1, milles on sätestatud, et „Euroopa täitekorraldusena kinnitatud kohtuotsus pööratakse täitmisele samadel tingimustel kui kohtuotsus, mis on langetatud liikmesriigis, kus otsus jõustus“, tuleb tõlgendada nii, et võlgnik saab Euroopa täitekorralduse täitmisele vastu vaielda, tuginedes selleks samadele alustele, millele tal oleks võimalik tugineda täitmise liikmesriigis tehtud kohtuotsuse täitmisele vastu vaieldes, eeskätt sel alusel, et ei osalenud hagimenetluses ja kättetoimetamine kättesaamistõendiga tähtkirjaga oli tühine, sest sellega polnud kaasas määruse nr 1393/2007 II lisas toodud tüüpvormi?
3.
Kas võttes arvesse Euroopa täitekorralduse loomise eesmärke (määruse nr 805/2004 artikkel 1) ja kättetoimetamise miinimumnõudeid, mida tuleb täita menetluses, milles on tehtud Euroopa täitekorraldusena kinnitatud kohtuotsus (määruse artiklid 13 ja 14), mida iseloomustavad määruse põhjenduse 14 kohaselt kas täielik kindlus (artikkel 13) või väga suur tõenäosus (artikkel 14), et kätte toimetatud dokument on jõudnud adressaadini, on määrusega nr 805/2004 vastuolus selline riigisisene õigusnorm, nagu [CPC] artikli 729 punktis d koostoimes nimetatud seadustiku artikli 696 punkti e taandega i ette nähtud õigusnorm, mille kohaselt saab täitemenetluse võlgnik täitmisele vastu vaielda sel alusel, et ei osalenud hagimenetluses ja kättetoimetamine kättesaamistõendiga tähtkirjaga oli tühine, sest sellega polnud kaasas määruse nr 1393/2007 II lisas toodud tüüpvormi?“
Eelotsuse küsimuste analüüs
Teine ja kolmas küsimus
36
Teise ja kolmanda küsimusega, mida tuleb analüüsida koos ja esimesena, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas määruse nr 805/2004 artikli 20 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus täitmise liikmesriigi õigusnorm, mis lubab päritoluliikmesriigis tehtud ja Euroopa täitekorraldusena kinnitatud kohtuotsuse täitmisel võlgnikul täitemenetluses esitada täitmisele vastuväite põhjendusel, et menetluses, kus see otsus tehti, toimetati talle menetluse algatusdokument kätte kättesaamistõendiga tähtkirjaga, aga seda dokumenti ei olnud koostatud kas sellele poolele arusaadavas keeles, täitmise liikmesriigi ametlikus keeles või vajaduse korral ühes dokumendi kättetoimetamise koha ametlikest keeltest, või sellele ei olnud lisatud tõlget mõnda neist keeltest, ning sellele ei olnud lisatud määruse nr 1393/2007 II lisas toodud tüüpvormi, mis võimaldab teavitada kõnealust poolt tema õigusest keelduda kätte toimetatava dokumendi vastuvõtmisest.
37
Liidu õigusnormi tõlgendamise kohta tuleb märkida, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei tule võtta arvesse mitte ainult normi sõnastust, vaid ka selle konteksti ning selle õigusaktiga taotletavaid eesmärke, mille osa õigusnorm on (17. novembri 1983. aasta kohtuotsus Merck, 292/82, EU:C:1983:335, punkt 12, ning 7. juuli 2022. aasta kohtuotsus LKW WALTER, C‑7/21, EU:C:2022:527, punkt 33 ja seal viidatud kohtupraktika).
38
Esiteks, nagu nähtub määruse nr 805/2004 artikli 20 lõike 1 sõnastusest, näeb see säte ette, et ilma et see piiraks määruse IV peatüki (kuhu kuuluvad määruse artiklid 21 ja 23, mis näevad ette Euroopa täitekorraldusena kinnitatud kohtuotsuse täitmisele pööramisest keeldumise, peatamise või piiramise alused) sätete kohaldamist, pööratakse selline otsus täitmisele samadel tingimustel kui kohtuotsus, mis on langetatud täitmise liikmesriigis.
39
Nende sätete sõnastusest nähtub, et täitemenetlust reguleerib täitmise liikmesriigi seadus ning et selle liikmesriigi kohtutel on selles määruses ette nähtud alustel õigus Euroopa täitekorraldusena kinnitatud kohtuotsuse täitmisele pööramisest keelduda, see peatada või seda piirata.
40
Teiseks tuleb märkida, et selle määruse ülesehituses on pädevus selgelt jaotatud ühelt poolt päritoluliikmesriigi kohtute ja asutuste ning teiselt poolt täitmise liikmesriigi kohtute ja asutuste vahel, ning sellega kaasnevad nõuded, mida tuleb järgida nii menetluses, mille tulemusel tehakse otsus vaidlustamata nõude kohta, kui ka selle otsuse täitmisele pööramisel. Selline pädevuse jaotus tuleneb asjaolust, et nõue ja seda tunnustav Euroopa täitedokument koostatakse päritoluliikmesriigi õiguse alusel, samas kui täitemenetlust reguleerib selle sätte kohaselt täitmise liikmesriigi õigus (vt selle kohta 16. veebruari 2023. aasta kohtuotsus Lufthansa Technik AERO Alzey, C‑393/21, EU:C:2023:104, punkt 38).
41
Seega tuleb vaidlustamata nõude kohta tehtud otsuse kinnitamisel Euroopa täitekorraldusena päritoluliikmesriigis järgida määruse nr 805/2004 III peatükis ette nähtud miinimumnõudeid. Sellega seoses tuleb märkida, et määruse artikli 18 kohaselt saab neile miinimumnõuetele mittevastavuse heastada üksnes selle riigi kohtutes või ametiasutustes (16. veebruari 2023. aasta kohtuotsus Lufthansa Technik AERO Alzey, C‑393/21, EU:C:2023:104, punkt 39).
42
Need miinimumnõuded kajastavad liidu seadusandja tahet tagada, et menetlustes, mille tulemusel tehakse vaidlustamata nõude kohta otsus, oleks piisavalt tagatud kaitseõiguste järgimine päritoluliikmesriigis, kuivõrd kehtib põhimõte, et täitmise liikmesriigis seda aspekti ei kontrollita (28. veebruari 2018. aasta kohtuotsus Collect Inkasso jt, C‑289/17, EU:C:2018:133, punkt 36) ja nende eesmärk on vastavalt määruse põhjendusele 12 see, et võlgnikku teavitatakse tema vastu suunatud kohtutegevusest, võlgniku menetluses aktiivse osalemise tingimustest nõude vaidlustamisel ning võlgniku mitteilmumise tagajärgedest õigeaegselt ja viisil, mis lubaks võlgnikul korraldada oma kaitset.
43
Kui dokument tuleb edastada ühest liikmesriigist teise, tuleneb selle teavitamise osas määruse nr 805/2004 artiklist 28 koostoimes põhjendusega 21, et see määrus ei mõjuta määrusele nr 1393/2007 eelnenud määruse nr 1348/2000 kohaldamist. Selle dokumendi kättetoimetamine peab seega vastama määruse nr 1393/2007 artikli 8 lõikes 1 ette nähtud tingimustele ja järelikult peab sellele olema lisatud nimetatud määruse II lisas toodud tüüpvorm, et teavitada adressaati tema õigusest keelduda kätte toimetatava dokumendi vastuvõtmisest, kui dokument ei ole koostatud kas adressaadile arusaadavas keeles, adressaatliikmesriigi ametlikus keeles või vajaduse korral ühes dokumendi kättetoimetamise koha ametlikest keeltest, või sellele ei ole lisatud tõlget mõnda neist keeltest.
44
Seega ei tule tagada mitte ainult see, et võlgnikku teavitatakse nõuetekohaselt välismaal tema vastu algatatud kohtumenetluse olemasolust ja sisust ning et tal oleks võimalik tõhusalt ja täielikult teada saada selle menetluse tähendus ja ulatus ning seda mõista, vaid ka see, et päritoluliikmesriigis oleks nende nõuete täitmata jätmise korral võimalik kasutada sobivat õiguskaitsevahendit.
45
Sellest järeldub, et kui menetluse algatusdokumenti või võrdväärset dokumenti ei ole kätte toimetatud koos selle vormiga ning kui seda puudust ei ole päritoluliikmesriigis toimunud menetluse käigus kõrvaldatud, ei saa selles menetluses tehtud kohtuotsus vastata määruse nr 805/2004 III peatükis ette nähtud miinimumnõuetele ning seda ei saa kinnitada Euroopa täitekorraldusena.
46
Sellistel asjaoludel väljastatud tõend on seega määruse nr 805/2004 artikli 10 lõike 1 punkti b tähenduses selgesti valesti antud, mistõttu päritoluriigi kohtus peab selle avalduse esitamisel tagasi võtma.
47
Täitmise liikmesriigi pädevatel kohtutel või asutustel on omakorda määruse nr 805/2004 artikliga 20 neile antud pädevuse raames õigus kontrollida, kas esinevad asjaolud, mis õigustavad täitmisele pööramisest keeldumist määruse artikli 21 lõike 1 alusel või selle piiramist või peatamist vastavalt määruse artiklile 23 (16. veebruari 2023. aasta kohtuotsus Lufthansa Technik AERO Alzey, C‑393/21, EU:C:2023:104, punkt 40).
48
Sellest järeldub, et täitemenetluse võlgnik saab täitmise liikmesriigis täitmise vaidlustamiseks tugineda üksnes määruse nr 805/2004 artiklis 21 ette nähtud alustele, mis puudutavad vastuoluliste kohtuotsuste olemasolu, ja selle määruse artiklis 23 ette nähtud alustele, mis käsitlevad täitmisele pööramise peatamist ja piiramist päritoluliikmesriigis algatatud menetluse korral.
49
Eeskätt tuleb märkida, et määruse nr 805/2004 artikli 23 punktis c on sätestatud, et kui võlgnik on vaidlustanud kohtuotsuse, mis on kinnitatud Euroopa täitekorraldusena, sealhulgas esitanud avalduse läbivaatamiseks määruse artiklis 19 sätestatud korras või taotlenud Euroopa täitekorralduse tõendi korrigeerimist või tagasivõtmist määruse artiklis 10 sätestatud korras, võib täitmise liikmesriigi pädev kohus või asutus vastavalt võlgniku taotlusele erakorraliste asjaolude puhul täitemenetluse peatada.
50
Need võimalused, mis seisnevad päritoluliikmesriigis kohtuotsuse vaidlustamises ja tagasivõtmise taotluse või läbivaatamise avalduse esitamises, tagavad, et selles määruses ette nähtud kontrolli kaotamine täitmise liikmesriigis ei toimuks ilma, et oleks tagatud kaitseõigused.
51
Nagu nähtub eelotsusetaotluse esitanud kohtu esitatud andmetest, ei kuulu käesoleval juhul määruse nr 805/2004 artiklites 21 ja 23 ette nähtud aluste hulka asjaolu, et täitemenetluse võlgnik ei osalenud hagimenetluses, mille tulemusel tehti Euroopa täitekorraldusena kinnitatud kohtuotsus, ega asjaolu, et selles menetluses kättesaamistõendiga tähtkirjaga kätte toimetatud dokumendile ei olnud lisatud määruse nr 1393/2007 II lisas toodud tüüpvormi.
52
See asjaolu seondub menetlusega päritoluliikmesriigis ja selle menetluse tulemusel tehtud kohtuotsuse kinnitamisega Euroopa täitekorraldusena, mistõttu ei saa neid aspekte hinnata täitmise liikmesriigi kohtud või pädevad asutused (vt selle kohta 16. veebruari 2023. aasta kohtuotsus Lufthansa Technik AERO Alzey, C‑393/21, EU:C:2023:104, punkt 41).
53
Kolmandaks tuleb märkida, et määruse nr 805/2004 artikli 20 lõike 1 tõlgendus, mis tuleneb selle sätte sõnastusest ja kontekstist, vastab selle määrusega taotletavale eesmärgile, milleks on (nagu nähtub määruse artiklitest 1 ja 5, arvestades põhjendusi 8, 10, 11 ja 18) – austades vastastikust usaldust õigusemõistmisse liikmesriikides, millel põhineb pädevuse jaotus ühelt poolt päritoluliikmesriigi kohtute ja asutuste ning teiselt poolt täitmise liikmesriigi kohtute ja asutuste vahel – tagada eelkõige vaidlustamata nõuete kohta tehtud otsuste vaba ringlus, kiirendada ja lihtsustada nende jõustamist, loobudes nende otsuste täidetavaks tunnistamise menetlusest, tagades samas kaitseõiguste järgimise.
54
Käesoleval juhul näib, et Eestis ei ole seni tehtud ühtegi sellist toimingut nagu Euroopa täitekorralduse tõendi tagasivõtmise taotluse esitamine. Seevastu, nagu nähtub eelotsusetaotlusest, on selge, et Manuel Costa on esitanud vastuväited selle kohtuotsuse täitmisele Portugalis, mis on kinnitatud Eestis Euroopa täitekorraldusena, põhjendusel, et menetluse algatusdokumenti ei toimetatud talle selles menetluses, mille tulemusel see otsus tehti, määruse nr 1393/2007 artikli 8 lõike 1 kohaselt kätte keeles, millest see pool aru saab, või täitmise liikmesriigi ametlikus keeles ja sellele ei olnud lisatud tõlget mõnda neist keeltest, ning sellele ei olnud lisatud määruse II lisas toodud tüüpvormi, mis võimaldaks teda teavitada tema õigusest keelduda kätte toimetatava dokumendi vastuvõtmisest.
55
Eeltoodust tuleneb aga, et see alus ei kuulu määruse nr 805/2004 artiklites 21 ja 23 ette nähtud aluste hulka, mis võimaldavad Euroopa täitekorraldusena kinnitatud kohtuotsuse täitmisele pööramisest keelduda, see peatada või seda piirata.
56
Seevastu tuleb märkida, et nimetatud alus puudutab täitmisele kuuluva otsuse Euroopa täitekorraldusena kinnitamise kehtivust, mida saab vaidlustada üksnes päritoluliikmesriigi kohtutes, nagu on meenutatud käesoleva kohtuotsuse punktides 41 ja 52.
57
Eespool toodud kaalutlustega arvestades tuleb teisele ja kolmandale küsimusele vastata, et määruse nr 805/2004 artikli 20 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus täitmise liikmesriigi õigusnorm, mis lubab tehtud ja Euroopa täitekorraldusena kinnitatud kohtuotsuse täitmisel võlgnikul täitemenetluses esitada täitmisele vastuväite põhjendusel, et menetluses, kus see otsus tehti, toimetati talle menetluse algatusdokument kätte kättesaamistõendiga tähtkirjaga, aga seda dokumenti ei olnud koostatud kas sellele poolele arusaadavas keeles, täitmise liikmesriigi ametlikus keeles või vajaduse korral ühes dokumendi kättetoimetamise koha ametlikest keeltest, või sellele ei olnud lisatud tõlget mõnda neist keeltest, ning sellele ei olnud lisatud määruse nr 1393/2007 II lisas toodud tüüpvormi, mis võimaldab teavitada kõnealust poolt tema õigusest keelduda kätte toimetatava dokumendi vastuvõtmisest.
Esimene küsimus
58
Esimese küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas määruse nr 1393/2007 artikli 8 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mille kohaselt on kättesaamistõendiga tähtkirjaga kohtudokumendi kättetoimetamine tühine, kui kätte toimetatav dokument on koostatud muus keeles kui mõni selles sättes nimetatud keel ja sellele dokumendile ei ole lisatud selle määruse II lisas toodud tüüpvormi, samas kui menetlus, mille tulemusel on kohtuotsus kinnitatud Euroopa täitekorraldusena, on lõppenud, mistõttu ei ole kättetoimetamisega seonduvaid puudusi enam võimalik kõrvaldada.
59
Sissejuhatuseks tuleb meenutada, et liikmesriigi kohtu esitatud eelotsusetaotlusele võib vastamata jätta eeskätt ainult siis, kui on ilmne, et Euroopa Kohtul palutakse tõlgendada liidu õiguse sätet, mis ei ole kohaldatav (17. septembri 2015. aasta kohtuotsus van der Lans, C‑257/14, EU:C:2015:618, punkt 20 ja seal viidatud kohtupraktika).
60
Sellega seoses tuleb märkida, et nagu nähtub teisele ja kolmandale küsimusele antud vastusest, on eelotsusetaotluse esitanud kohus, kellele on esitatud vastuväide sellise kohtuotsuse täitmisele, mis on kinnitatud Euroopa täitekorraldusena määruse nr 805/2004 alusel, pädev kontrollima, kas vastuväite põhjendamiseks esitatud alused kuuluvad määruse artiklis 21 ette nähtud täitmisele pööramisest keeldumise aluste alla või olenevalt olukorrast selle peatamise või piiramise aluste alla, mis on sätestatud määruse artiklis 23.
61
Seevastu, nagu on meenutatud käesoleva kohtuotsuse punktides 41 ja 52, kuulub otsuse kinnitamine Euroopa täitekorraldusena, sealhulgas selle kinnitamise kehtivuse hindamine, selle otsuse teinud päritoluliikmesriigi kohtu ainupädevusse, kellele võib selleks esitada taotluse võtta määruse nr 805/2004 artikli 10 lõike 1 punkti b kohaselt tagasi selgelt valesti antud tõend.
62
Seega peab päritoluriigi kohus selleks, et kontrollida, kas Euroopa täitekorralduse tõend anti selgelt valesti, kontrollima, kas kohtumenetlus päritoluliikmesriigis, mille tulemusel tehti Euroopa täitekorraldusena kinnitatud kohtuotsus, vastas määruse nr 805/2004 III peatükis ette nähtud miinimumnõuetele, või vajaduse korral, kas on täidetud selle määruse artiklis 18 ette nähtud tingimused, mis võimaldavad heastada miinimumnõuetele mittevastavuse.
63
Sellest järeldub, et selle kindlaks tegemine, et Euroopa täitekorralduse tõend on antud selgelt valesti, kuna menetluse algatusdokumenti ei toimetatud nõuetekohaselt kätte, sest puudus määruse nr 1393/2007 II lisas toodud tüüpvorm ja dokument ei olnud koostatud ühes selle määruse artikli 8 lõikes 1 ette nähtud keeltest, kuulub päritoluliikmesriigi õiguse kohaldamisalasse ja selle riigi kohtute ainupädevusse.
64
Järelikult, kuna seda sätet ei saa kohaldada eelotsusetaotluse esitanud kohtu menetluses olevas kohtuasjas, ei ole esimesele küsimusele vaja vastata.
Kohtukulud
65
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse sama kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (kaheksas koda) otsustab:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 805/2004, millega luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta, artikli 20 lõiget 1
tuleb tõlgendada nii, et
sellega on vastuolus täitmise liikmesriigi õigusnorm, mis lubab tehtud ja Euroopa täitekorraldusena kinnitatud kohtuotsuse täitmisel võlgnikul täitemenetluses esitada täitmisele vastuväite põhjendusel, et menetluses, kus see otsus tehti, toimetati talle menetluse algatusdokument kätte kättesaamistõendiga tähtkirjaga, aga seda dokumenti ei olnud koostatud kas sellele poolele arusaadavas keeles, täitmise liikmesriigi ametlikus keeles või vajaduse korral ühes dokumendi kättetoimetamise koha ametlikest keeltest, või sellele ei olnud lisatud tõlget mõnda neist keeltest, ning sellele ei olnud lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1393/2007 kohtu- ja kohtuväliste dokumentide liikmesriikides kättetoimetamise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (dokumentide kättetoimetamine), millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1348/2000, mida on muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013, II lisas toodud tüüpvormi, mis võimaldab teavitada kõnealust poolt tema õigusest keelduda kätte toimetatava dokumendi vastuvõtmisest.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: portugali.