Začasna izdaja
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA
MACIEJA SZPUNARJA,
predstavljeni 4. septembra 2025(1)
Zadeva C-199/24
N. D.
proti
Legal Newsdesk Sweden AB, nekdanja Garrapatica AB
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Attunda tingsrätt (okrožno sodišče v Attundi, Švedska))
„ Predhodno odločanje – Približevanje zakonodaj – Varstvo osebnih podatkov – Obdelava podatkov o kazenskih obsodbah – Objava informacij o kazenskih obsodbah na internetu za plačilo – Ravnotežje med pravico do varstva osebnih podatkov in pravico do svobode izražanja in obveščanja “
1.        Ta predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Attunda tingsrätt (okrožno sodišče v Attundi, Švedska), prosi Sodišče, naj pojasni področje uporabe člena 85 Uredbe (EU) 2016/679(2) v primeru, ko upravljavec baze podatkov zavrne zahtevo osebe za izbris osebnih podatkov v zvezi z njeno kazensko obsodbo.
I.      Pravni okvir
A.      Pravo Unije
2.        V členu 85 SUVP sta urejeni „obdelava ter svoboda izražanja in obveščanja“. Njegovo besedilo je takšno:
„1.      Države članice z zakonom usklajujejo pravico do varstva osebnih podatkov na podlagi te uredbe s pravico do svobode izražanja in obveščanja, vključno z obdelavo v novinarske namene ali zaradi akademskega, umetniškega ali književnega izražanja.
2.      Za obdelavo v novinarske namene ali zaradi akademskega, umetniškega ali književnega izražanja države članice določijo izjeme ali odstopanja od poglavja II (načela), poglavja III (pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki), poglavja IV (upravljavec in obdelovalec), poglavja V (prenos osebnih podatkov v tretje države ali mednarodne organizacije), poglavja VI (neodvisni nadzorni organi), poglavja VII (sodelovanje in skladnost) in poglavja IX (posebni primeri obdelave podatkov), če so potrebni za uskladitev pravice do varstva osebnih podatkov s svobodo izražanja in obveščanja.
3.      Vsaka država članica Komisijo uradno obvesti o določbah zakonov, ki jih sprejme v skladu z odstavkom 2, brez odlašanja pa tudi o vsakršni naknadni spremembi teh predpisov ali spremembah, ki nanje vplivajo.“
B.      Švedsko pravo
3.        Yttrandefrihetsgrundlagen (1991:1469) (ustavni zakon o svobodi izražanja (1991:1469); v nadaljevanju: zakon o svobodi izražanja) je eden od tako imenovanih mediegrundlagar (ustavni zakoni s področja medijev) na Švedskem in vsebuje določbe o ustavnem varstvu med drugim razširjanja radijskih in televizijskih oddaj ter nekaterih spletnih mest. Njegov amen je v zvezi s tem zagotoviti svobodo izražanja. Poglavje 1, odstavek 4, zakona o svobodi izražanja določa, da se ustavne določbe o prenašanju programov uporabljajo za določeno vrsto podatkovne zbirke, če je glede dejavnosti izdano potrdilo o objavi. V obravnavani zadevi je bilo to potrdilo izdano podatkovni zbirki Lexbase, kar pomeni, da zanjo velja ustavno varstvo.
4.        V poglavju 1, odstavek 7, prvi pododstavek, lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (zakon (2018:218) o dopolnilnih določbah k SUVP; v nadaljevanju: zakon o varstvu podatkov) določa, da se SUVP ne uporablja, če je v nasprotju s tryckfrihetsförordningen (ustavni zakon o svobodi tiska, v nadaljevanju: zakon o svobodi tiska) ali z zakonom o svobodi izražanja. V skladu z drugim odstavkom zgoraj navedene določbe se nekateri členi SUVP ne uporabljajo za obdelavo osebnih podatkov, ki se izvaja med drugim v novinarske namene.
5.        Iz poglavja 1, odstavek 14, zakona o svobodi izražanja izhaja, da noben javni organ ne sme, razen na podlagi navedenega zakona, ukrepati zoper osebo, ki je zlorabila svobodo izražanja ali prispevala k taki zlorabi v okviru programa, oziroma iz takega razloga ukrepati zoper program. Poleg tega, iz poglavja 1, odstavek 11, navedenega zakona izhaja, da javni organ ne sme prepovedati ali ovirati prenosa, objave ali razširjanja programa v javnosti zaradi njegove vsebine, razen če je ta zakon podlaga za tak ukrep.
6.        Odškodnina zaradi zlorabe svobode izražanja zaradi vsebine programa lahko v skladu s poglavjem 9, odstavek 1, zakona o svobodi izražanja temelji le na tem, da je pri programu, na katerega se nanaša odškodninski zahtevek, prišlo do kršitev svobode izražanja. Označitev posameznika za nekoga, čigar življenjski slog je kriminalen ali zavržen, ali drugačno zagotavljanje informacij, zaradi katerih bi lahko bila oseba izpostavljena preziru drugih, pomeni kaznivo dejanje obrekovanja ter je kršitev svobode izražanja na podlagi poglavja 5, odstavek 1, zakona o svobodi izražanja, in poglavja 7, odstavek 3, tryckfrihetsförordningen (1949:105) (odlok o svobodi tiska (1949:105)). Vendar takšno ravnanje ni kaznivo, če je bilo glede na okoliščine upravičeno zaradi zagotavljanja informacije o zadevi in če lahko oseba, ki je zagotovila informacije, dokaže, da so resnične oziroma da je upravičeno domnevala, da so resnične.
II.    Dejansko stanje, postopek in vprašanja za predhodno odločanje
7.        Družba Legal Newsdesk Sweden AB (v nadaljevanju: Legal Newsdesk), tožena stranka v postopku v glavni stvari, vodi podatkovno zbirko Lexbase in v njej objavlja osebne podatke oseb, ki so bile vpletene v kazenski postopek. V zvezi s tem omogoča iskanje podatkov, ki ga je treba opraviti glede fizičnih in pravnih osebah, zoper katere so pred švedskim sodiščem potekali kazenski postopki ali civilne tožbe. Myndigheten för press, radio och tv (švedski organ za tisk in radiodifuzijo) (zdaj Mediemyndigheten; švedska agencija za medije) je za Lexbase izdal tako imenovani utgivningsbevis (potrdilo o neobstoju zakonske ovire za objavo, ki zagotavlja ustavno varstvo, v nadaljevanju: potrdilo o objavi).
8.        N. D., tožeča stranka v postopku v glavni stvari, je bil 17. januarja 2011 obsojen za kaznivo dejanje, zadevna obsodilna sodba pa je bila do februarja 2024 dostopna v podatkovni zbirki Lexbase. Obsodilna sodba je bila izbrisana iz javne kazenske evidence. Čeprav je tožeča stranka v postopku v glavni stvari od družbe Legal Newsdesk zahtevala izbris svojih osebnih podatkov, ti niso bili izbrisani takoj, temveč šele po rutinskem preverjanju.
9.        N. D. je pri Attunda tingsrätt (okrožno sodišče v Attundi), ki je predložitveno sodišče, vložil tožbo, s katero je zahteval, naj se družbi Legal Newsdesk naloži plačilo odškodnine v višini 300.000 kronor (SEK) (približno 26.000 EUR) z obrestmi. Družba Legal Newsdesk je to zahtevo izpodbijala in pri tem trdila, da je bila vsebina, objavljena v Lexbase, zajeta s potrdilom o objavi. Vendar se v skladu z nacionalno zakonodajo v teh okoliščinah SUVP sama po sebi ne uporablja, ker pravico do varstva osebnih podatkov zagotavljajo ustavni zakoni o medijih, ki določajo le možnost, da oseba, odgovorna za kršitev takega varstva, kazensko odgovarja za obrekovanje, in pravico do odškodnine glede tega.
10.      V zvezi s tem predložitveno sodišče ugotavlja, da člen 85(2) SUVP državam članicam izrecno dovoljuje, da določijo izjeme in odstopanja glede obdelave osebnih podatkov za „novinarske namene“ ter splošneje za zagotavljanje svobode izražanja in obveščanja. Vendar SUVP glede obdelave osebnih podatkov za „novinarske namene“ ne opredeljuje, kaj so taki nameni. Poleg tega, tudi če bi taki nameni zajemali kakršno koli razkritje informacij, mnenj ali idej javnosti, sodna praksa ne pojasnjuje učinka člena 85 SUVP na pravna sredstva, ki morajo biti posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, na voljo v skladu s členoma 79 in 82 SUVP.
11.      V teh okoliščinah je predložitveno sodišče s sklepom z dne 1. marca 2024, ki je na Sodišče prispel 13. marca 2024, prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja:
„1.      Ali člen 85(1) SUVP državam članicam omogoča sprejetje zakonodajnih ukrepov poleg tistih, ki jih morajo sprejeti na podlagi člena 85(2) navedene uredbe, v zvezi z obdelavo osebnih podatkov za namene, ki niso novinarski oziroma ne pomenijo akademskega, umetniškega ali književnega izražanja?
2.      Če je odgovor na prejšnje vprašanje pritrdilen: Ali člen 85(1) SUVP omogoča usklajevanje pravice do varstva osebnih podatkov na podlagi navedene uredbe s svobodo izražanja in obveščanja, kar pomeni, da je edino pravno sredstvo, na voljo osebi, katere osebni podatki se obdelujejo tako, da so kazenske obsodbe zadevne osebe javno dostopne na internetu v zameno za plačilo, začetek kazenskega postopka zaradi obrekovanja ali odškodninski zahtevek zaradi obrekovanja?
3.      Če je odgovor na prvo ali drugo vprašanje nikalen: Ali se dejavnost, pri kateri se na internetu v zameno za plačilo in brez obdelave ali urejanja javno objavijo javni dokumenti v obliki kazenskih obsodb, šteje za obdelavo osebnih podatkov v smislu člena 85(2) SUVP?“
12.      Pisna stališča so predložile stranki iz postopka v glavni stvari, bolgarska, finska in švedska vlada ter Evropska komisija. Obravnave 14. maja 2025 so se udeležile stranki iz postopka v glavni stvari, Kraljevina Švedska in Komisija.
III. Presoja
A.      Prvo in drugo vprašanje – področje uporabe člena 85(1) in (2) SUVP
13.      S prvima dvema vprašanjema, ki ju je treba preučiti skupaj, predložitveno sodišče v bistvu želi izvedeti, ali je treba člen 85(1) SUVP razlagati tako, da dovoljuje nacionalno zakonodajo, v skladu s katero je edino pravno sredstvo, ki je na voljo osebi, katere osebni podatki se obdelujejo tako, da so kazenske obsodbe te osebe javno dostopne na internetu v zameno za plačilo, začetek kazenskega postopka zaradi obrekovanja ali odškodninski zahtevek zaradi obrekovanja.
1.      Zgradba člena 85 SUVP
14.      Najprej bom preučil zgradbo in nastanek člena 85 SUVP.
15.      V skladu s členom 85(1) SUVP so države članice po zakonu dolžne uskladiti pravico do varstva osebnih podatkov na podlagi SUVP s pravico do svobode izražanja in obveščanja, vključno z obdelavo v novinarske namene ali zaradi akademskega, umetniškega ali književnega izražanja.
16.      Ta določba odraža in naj bi uskladila – izraz, ki spominja na besedilo, uporabljeno v Konvenciji Sveta Evrope št. 108(3) – tri različne in potencialno nasprotujoče si temeljne pravice iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: Listina): varstvo osebnih podatkov,(4) svobodo izražanja in obveščanja(5) ter svobodo umetnosti in znanosti.(6)
17.      Ker člen 85(1) SUVP vsebuje izraz „vključno“, lahko sklepam, da je novinarska dejavnost ena od več podkategorij širše kategorije pravice do svobode izražanja in obveščanja.
18.      Glede te posebne podkategorije obdelave, ki se izvaja v novinarske namene,(7) člen 85(2) SUVP določa, da morajo države članice določiti izjeme ali odstopanja od poglavja II (načela), poglavja III (pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki), poglavja IV (upravljavec in obdelovalec), poglavja V (prenos osebnih podatkov v tretje države ali mednarodne organizacije), poglavja VI (neodvisni nadzorni organi), poglavja VII (sodelovanje in skladnost) in poglavja IX (posebni primeri obdelave podatkov), če so potrebni za uskladitev pravice do varstva osebnih podatkov s svobodo izražanja in obveščanja.
19.      Kar zadeva razliko med odstavkoma 1 in 2 člena 85 SUVP ter njuno medsebojno učinkovanje, prvi določa splošni regulativni mandat in načela, drugi pa izvedbeni mehanizem za določen seznam področij, tako da državam članicam izrecno dovoljuje določitev izjem in odstopanj od nekaterih poglavij SUVP.
20.      Na tej točki je potrebnih nekaj pripomb k tej določbi.
21.      Prvič, kot je razvidno iz besedila člena 85(1) SUVP,(8) države članice morajo (ne gre zgolj za diskrecijsko pravico) uskladiti varstvo podatkov s svobodo izražanja.
22.      Drugič, poseben mehanizem za izvajanje te obveznosti je določen samo za obdelavo podatkov za novinarske namene ali namene akademskega, umetniškega ali književnega izražanja. Nikjer v členu 85 SUVP ni določeno, ali se navedeni mehanizem lahko uporabi tudi za druga področja, ki spadajo v okvir svobode izražanja, vendar ne pomenijo obdelave za zgoraj navedene namene.
23.      Tretjič, v skladu s členom 85(2) SUVP morajo države članice določiti izjeme in odstopanja od več poglavij SUVP, s čimer omejijo dejansko področje uporabe teh poglavij, če so te izjeme in odstopanja potrebni za uskladitev varstva podatkov s svobodo izražanja. To ne pomeni, da bo svoboda izražanja vedno in strukturno na prvem mestu. Vendar pa kaže, da obstajajo položaji, v katerih je treba varstvo podatkov omejiti, zato da bi bilo združljivo in uskladljivo s svobodo izražanja.
24.      Četrtič, ko države članice izpolnjujejo svoje obveznosti iz člena 85 SUVP, delujejo v okviru področja uporabe SUVP. Države članice tako izvajajo pravo Unije v smislu člena 51(1) Listine, kar pomeni, da se za to usklajevanje uporablja Listina.(9)
25.      Petič, naloga dejanskega izvajanja usklajevanja je prepuščena državam članicam. Te morajo ta odnos umeriti glede na svojo pravno in ustavno tradicijo. To neizogibno vodi do določenih razlik v ravneh varstva po vsej Evropski uniji, tako glede varstva podatkov kakor glede svobode izražanja, saj je treba uskladiti potencialno nasprotujoči si pravici. Vendar je bil prav to namen zakonodajalca Unije.
26.      Končno, člen 85 SUVP državam članicam nikakor ne daje pravne podlage, da celotno SUVP razglasijo za neuporabno v določenih položajih. To velja tako za odstavek 1 kot za odstavek 2 te določbe. Čeprav bo to moralo preveriti predložitveno sodišče, trdim, da člen 85 SUVP ni pravna podlaga za švedsko zakonodajo, ki razglaša SUVP za neuporabno v delu, v katerem je v nasprotju s švedsko zakonodajo o svobodi izražanja.
2.      Razmerje med odstavkoma 1 in 2 člena 85 SUVP
27.      Kot je navedeno zgoraj, člen 85 SUVP ne obravnava vprašanja, ali se odstavek 2 te določbe lahko uporabi v zadevah, ki so zajete s svobodo izražanja in ne pomenijo obdelave za novinarske namene.(10) Ali lahko država članica določi izjeme in odstopanja od poglavij od II do VII in IX, tudi če se ne nanašajo na obdelavo za novinarske namene?
28.      Po mojem mnenju države članice ne morejo določiti izjem in odstopanj od celotnih poglavij SUVP.
29.      Prvič, dejstvo, da je v odstavku 2 člena 85 SUVP natančno navedeno določeno število poglavij SUVP, ki jih je treba omejiti, kaže, da se ta določba nanaša le na specifično zadevo, obravnavano v tem odstavku, tj. obdelavo, ki se izvaja v novinarske namene.
30.      Drugič, določba odstavka 3 člena 85 SUVP, ki vsako državo članico obvezuje, da Komisijo uradno obvestijo o določbah zakonov, ki jih sprejmejo v skladu z odstavkom 2, ne bi imela veliko smisla, če bi lahko države članice tudi v skladu z odstavkom 1 člena 85 določile izjeme in odstopanja od poglavij SUVP, ki so navedena v odstavku 2. Namen odstavka 3 člena 85 SUVP je Komisijo postaviti v položaj, ki ji omogoča, da skrbno preveri, ali so države članice odstopile od posameznih poglavij SUVP. Ta cilj bi bil spodkopan, če bi lahko države članice na podlagi odstavka 1 člena 85 SUVP določile izjeme in odstopanja, za katere ne bi veljala obveznost uradne obvestitve.
31.      Tretjič, poučno je pogledati zakonodajni postopek, ki je vodil do sprejetja SUVP. Ob tem se pokaže, da je Komisija v prvotnem osnutku (pozneje sprejete dikcije) člena 85 SUVP, pri čemer se je držala logike, ki ji je sledil predhodnik te določbe v Direktivi 95/46,(11) nameravala omejiti usklajevanje varstva podatkov in svobode izražanja na obdelavo, ki se izvaja izključno v novinarske namene. Tako je predlagala, da bi bila zadevna določba sestavljena iz dveh odstavkov, ki sta zelo podobna odstavkoma 2 in 3 člena 85 SUVP.(12) Evropski parlament si je prizadeval predlagano ureditev razširiti na svobodo izražanja na splošno. Predlagano je bilo, da se omemba „novinarskih namenov“ črta in nadomesti s „kadar koli … potrebno“.(13) Vendar ta predlog na koncu ni bil sprejet.
32.      Rezultat je člen 85 SUVP v sedanji obliki. Če bi lahko država članica na podlagi odstavka 1 člena 85 SUVP sprejela enake ukrepe kot na podlagi odstavka 2 tega člena, bi dejansko prevladalo stališče Evropskega parlamenta, ki je bilo predhodno zavrnjeno.
33.      Torej lahko države članice na podlagi odstavka 1 člena 85 SUVP v določenih okoliščinah kvečjemu omejijo pravice iz SUVP največ do določene točke. Natančni pogoji, pod katerimi je to mogoče, so v obravnavani zadevi hipotetični in bi presegali okvir spora pred predložitvenim sodiščem.
3.      Nobenih izjem ali odstopanj od poglavja VIII SUVP
34.      Poleg tega niti odstavek 1 člena 85 SUVP niti pravzaprav nobena druga določba SUVP državam članicam ne dovoljuje, da omejijo pravice, ki so posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, priznane s poglavjem VIII (o pravnih sredstvih, odgovornosti in kaznih), saj bi to pomenilo zaobidenje izrecne izpustitve tega poglavja v odstavku 2 istega člena.
35.      Iz informacij, ki jih je predložilo predložitveno sodišče, izhaja, da je pravica do varstva osebnih podatkov v okviru razširjanja podatkov o kaznivih dejanjih zagotovljena le s kazensko odgovornostjo za obrekovanje in možnostjo odškodninskega zahtevka v zvezi s tem. Posledica tega je, da zadevna nacionalna zakonodaja neposredno izključuje več pravnih sredstev iz poglavja VIII v primeru obdelave osebnih podatkov, ki jih varuje svoboda izražanja v skladu z nacionalno zakonodajo, kot je vložitev pritožbe na podlagi člena 77 SUVP, saj se zdi, da nadzorni organ nima pristojnosti za nalaganje kazenskih sankcij ali dodeljevanje odškodnine. Iz istih razlogov se zdi, da zadevna nacionalna zakonodaja izključuje možnost, da se doseže odredba zoper upravljavca na podlagi člena 79(1) SUVP.
36.      Glede na to ugotovitev predlagam, da se na prvi dve vprašanji odgovori, da je treba člen 85(1) SUVP razlagati tako, da nasprotuje nacionalni zakonodaji, v skladu s katero je edino pravno sredstvo, ki je na voljo osebi, katere osebni podatki se obdelujejo tako, da so kazenske obsodbe te osebe javno dostopne na internetu v zameno za plačilo, začetek kazenskega postopka zaradi obrekovanja ali odškodninski zahtevek zaradi obrekovanja.
B.      Tretje vprašanje – pojem „ novinarski nameni“ v členu 85(2) SUVP
37.      S tretjim vprašanjem želi predložitveno sodišče v bistvu izvedeti, ali dejavnost, ki vključuje dajanje javnih dokumentov v obliki kazenskih obsodb na voljo javnosti na internetu proti plačilu brez kakršne koli obdelave ali urejanja, pomeni obdelavo osebnih podatkov za novinarske namene iz člena 85(2) SUVP.(14)
38.      Najprej je treba poudariti, da predložitveno sodišče zgolj prosi za navodila glede tega, ali obravnavana zadeva spada na področje uporabe člena 85(2) SUVP. Ne sprašuje pa, ali je Kraljevina Švedska – če bi se člen 85(2) SUVP uporabljal – pravilno uskladila svobodo izražanja z varstvom podatkov.
39.      Vprašanje je torej, ali je podatkovna zbirka družbe Legal Newsdesk podatkovna zbirka za novinarske namene.
40.      Ker ni jasne opredelitve, mora biti izhodišče za razlago o tem, kaj pomeni izraz „novinarski nameni“, običajni pomen tega izraza. V tem primeru dva standardna slovarja ponujata precej ozko opredelitev izraza „novinarstvo“: „dejavnost zbiranja in pisanja novic za časopise, revije, radio, televizijo ali novičarska spletna mesta; napisane novice“;(15) „dejavnost pisanja člankov za časopise, revije, televizijo ali radio“.(16)
41.      Na tej stopnji se lahko v veliki meri zanesemo na sodno prakso Sodišča glede člena 9 Direktive 95/46, predhodnika člena 85 SUVP. V navedeni sodni praksi je Sodišče glede tega razsodilo, da je treba pojme, povezane s pravico do svobode izražanja, kot je novinarstvo, razlagati široko,(17) kar dokazuje, da uskladitev varstva podatkov s svobodo izražanja ne sledi tradicionalnemu sistemu izjeme od pravila. Poleg tega se dejavnosti, ki vključujejo sistematično zbiranje in objavljanje podrobnih seznamov osebnih davčnih podatkov, pridobljenih iz javnih evidenc in nato objavljenih, lahko opredelijo kot „novinarske dejavnosti“, če je njihov cilj razkritje informacij, mnenj ali idej javnosti, ne glede na sredstvo za prenos. Niso pridržane medijem in se lahko opravljajo s pridobitnim namenom.(18)
42.      Poleg tega, kot je pravilno poudarila Komisija, novinarski nameni niso nujno povezani s tradicionalnimi mediji, kot so časopisi, radio in televizija.(19) Sodišče je tako razsodilo, da izjeme in odstopanja iz člena 9 Direktive 95/46 ne veljajo le za medije, ampak tudi za vsako osebo, ki se ukvarja z novinarstvom,(20) kar pomeni, da se načeloma blogerji in posamezniki sklicujejo tudi na člen 85(2) SUVP.
43.      Poleg tega dejstvo, da je objava javnih podatkov namenjena ustvarjanju dobička, prima facie ne izključuje možnosti, da se taka objava šteje za dejavnost, ki se opravlja „zgolj v novinarske namene“. Vsako podjetje si prizadeva s svojimi dejavnostmi ustvariti dobiček. Določen komercialni uspeh je lahko celo pogoj sine qua non za poklicno novinarstvo.(21)
44.      Vendar je Sodišče v zadevi, ki se je nanašala na to, ali snemanje in objava videoposnetka policistov, ki opravljajo svoje dolžnosti na policijski postaji, na javnem spletnem mestu z videoposnetki spada na področje uporabe člena 9 Direktive 95/46, razsodilo, da ni mogoče šteti, da vsaka informacija, ki je objavljena na spletnih straneh in ki se nanaša na osebne podatke, spada v pojem „dejavnosti novinarstva“ ter torej iz tega naslova lahko spada pod izjeme in odstopanja, določene v členu 9 Direktive 95/46.(22)
45.      Končno, Sodišče predložitvenim sodiščem navadno pušča precejšnjo svobodo pri ugotavljanju, ali gre v sporih, ki jih obravnavajo, dejansko za obdelavo v novinarske namene. V zvezi s tem navaja, da je pomembno to, ali je edini namen objave „razkritje informacij, mnenj ali idej javnosti“.(23)
46.      Čeprav bo na koncu v zadevi, ki jo obravnava, to sodno prakso moralo uporabiti predložitveno sodišče, na podlagi informacij iz predložitvene odločbe menim, da obdelava podatkov, ki jo izvaja družba Legal Newsdesk, ni namenjena razkritju informacij, mnenj ali idej javnosti.(24) To podjetje le upravlja podatkovno zbirko, ki omogoča dostop zgolj do odločb kazenskih sodišč, ne da bi te podatke dodatno obdelalo ali uredilo. Dvomim, da te informacije o kazenskih obsodbah objavlja zato, da bi družbo opozorilo na kak problem. Namesto tega se ustvari vtis, kot je tudi Komisija prepričljivo trdila, da družba Legal Newsdesk te informacije daje na voljo le tistim, ki zanje plačajo, ne da bi pri tem kaj kazalo na to, da si na splošno prizadeva opozoriti javnost na te informacije.
47.      Glede na zgornje premisleke bi težko predlagal, da je treba šteti, da se taka dejavnost izvaja v novinarske namene.
48.      Tako predlagam, da se na tretje vprašanje odgovori, da je treba člen 85(2) SUVP razlagati tako, da se dejavnost, pri kateri se na internetu v zameno za plačilo in brez obdelave ali urejanja objavijo javni dokumenti v obliki kazenskih obsodb, ne šteje za obdelavo osebnih podatkov v novinarske namene.
IV.    Predlog
49.      Glede na vse zgornje ugotovitve Sodišču predlagam, naj na vprašanja za predhodno odločanje, ki jih je predložilo Attunda tingsrätt (okrožno sodišče v Attundi, Švedska), odgovori:
1.      Člen 85(1) Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov)
je treba razlagati tako, da nasprotuje nacionalni zakonodaji, na podlagi katere je edino pravno sredstvo, ki je na voljo osebi, katere osebni podatki se obdelujejo tako, da so kazenske obsodbe te osebe javno dostopne na internetu v zameno za plačilo, začetek kazenskega postopka zaradi obrekovanja ali odškodninski zahtevek zaradi obrekovanja.
2.      Člen 85(2) Uredbe 2016/679
je treba razlagati tako, da se dejavnost, pri kateri se na internetu v zameno za plačilo in brez obdelave ali urejanja objavijo javni dokumenti v obliki kazenskih obsodb, ne šteje za obdelavo osebnih podatkov v novinarske namene.
1      Jezik izvirnika: angleščina.
2      Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL 2016, L 119, str. 1, SUVP).
3      Glej preambulo izvirne Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov iz leta 1981, na voljo na https://rm.coe.int/1680078b37. Ta konvencija je bila leta 2018 celovito posodobljena s Protokolom o spremembi Konvencije o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov (CETS št. 223 – na voljo na https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list?module=treaty-detail&treatynum=223). Z njim so bile uvedene nove zahteve za obveščanje o kršitvah varnosti podatkov, okrepljene pravice posameznikov in izboljšani mehanizmi za čezmejni pretok podatkov. Poleg tega člen 11(1)(b) revidirane konvencije zdaj svobodo izražanja izrecno navaja kot razlog za omejitev varstva podatkov. Protokol še ni začel veljati, saj se za to zahteva, da ga ratificira vsaj 38 pogodbenic konvencije. Doslej ga je ratificiralo le 33 teh pogodbenic (glej https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list?module=treaty-detail&treatynum=223). Konsolidirano besedilo je na voljo na https://rm.coe.int/convention-108-convention-for-the-protection-of-individuals-with-regar/16808b36f1.
4      Člen 8 Listine.
5      Člen 11 Listine.
6      Člen 13 Listine.
7      Tudi zaradi akademskega, umetniškega ali književnega izražanja, kar za obravnavano zadevo ni pomembno.
8      „Države članice usklajujejo“.
9      Glej tudi v tem smislu Schiedermair, St., v: Ehmann, E., Selmayr, M. (ur.), Datenschutz-Grundverordnung, Kommentar, C.H. Beck, München, tretja izdaja, 2022, člen 85, točka 4.
10      Zaradi lažjega sklicevanja v nadaljevanju pri navajanju člena 85(2) SUVP ne bom omenjal „akademskega, umetniškega ali književnega izražanja“, saj se obravnavana zadeva na to ne nanaša.
11      Glej člen 9 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 13, zvezek 15, str. 355).
12      Glej člen 80 Predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (Splošna uredba o varstvu podatkov) COM/2012/011 final – 2012/0011 (COD), sprejetega 25. januarja 2012, posredovanega Evropskemu parlamentu in Svetu 27. januarja 2012.
13      Glej člen 80 Stališča Evropskega parlamenta, sprejetega v prvi obravnavi dne 12. marca 2014 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. …/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (Splošna uredba o varstvu podatkov), ki jo je Evropski parlament sprejel z zakonodajno resolucijo z dne 12. marca 2014 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (Splošna uredba o varstvu podatkov) (COM(2012)0011 – C7-0025/2012 – 2012/0011(COD)).
14      Čeprav izraz „novinarski“ v besedilu vprašanja ni uporabljen, v skladu s predlogom Komisije predlagam, da se vprašanje delno preoblikuje v tem smislu, saj je očitno, da predložitveno sodišče prosi za navodila le glede pojma „novinarski nameni“, in ne (tudi) glede koncepta „zaradi akademskega, umetniškega ali književnega izražanja“.
15      Glej angleško definicijo v Oxford Advanced Learner’s Dictionary, na voljo na https://www.oxfordlearnersdictionaries.com/definition/english/journalism?q=journalism.
16      Glej angleško definicijo v Oxford Advanced Learner’s Dictionary, na voljo na https://dictionary.cambridge.org/dictionary/learner-english/journalism.
17      Glej sodbi z dne 16. decembra 2008, Satakunnan Markkinapörssi in Satamedia (C-73/07, EU:C:2008:727, točka 56), in z dne 14. februarja 2019, Buivids (C-345/17, EU:C:2019:122, točka 51).
18      Glej sodbo z dne 16. decembra 2008, Satakunnan Markkinapörssi in Satamedia (C-73/07, EU:C:2008:727, točka 61).
19      To se kaže tudi v uvodni izjavi 153 SUVP, ki je opisna ustreznica člena 85 SUVP in v kateri je izrecno omenjeno „avdiovizualno področje“.
20      Glej sodbo z dne 16. decembra 2008, Satakunnan Markkinapörssi in Satamedia (C-73/07, EU:C:2008:727, točka 58). Glej tudi sklepne predloge generalne pravobranilke J. Kokott v zadevi Satakunnan Markkinapörssi in Satamedia (C-73/07, EU:C:2008:266, točka 65).
21      Glej sodbo z dne 16. decembra 2008, Satakunnan Markkinapörssi in Satamedia (C-73/07, EU:C:2008:727, točka 59).
22      Glej sodbo z dne 14. februarja 2019, Buivids (C-345/17, EU:C:2019:122, točka 58). Glej sklepne predloge generalne pravobranilke E. Sharpston v zadevi Buivids (C-345/17, EU:C:2018:780, točka 55).
23      Glej sodbi z dne 16. decembra 2008, Satakunnan Markkinapörssi in Satamedia (C-73/07, EU:C:2008:727, točka 62), in z dne 14. februarja 2019, Buivids (C-345/17, EU:C:2019:122, točka 59).
24      V zvezi s tem je treba upoštevati, da je po prejemu sodbe z dne 16. decembra 2008, Satakunnan Markkinapörssi in Satamedia (C-73/07, EU:C:2008:727), predložitveno sodišče v navedeni zadevi razsodilo, da v obravnavanem primeru ni bilo obdelave v novinarske namene. Glej sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 21. junija 2017, Satakunnan Markkinapörssi Oy in Satamedia Oy proti Finski (CE:ECHR:2017:0627JUD000093113, točka 22).