62023TJ0480_RES
Vec T‑480/23
Vladimir Georgievič Plachotňuk
proti
Rade Európskej únie
Rozsudok Všeobecného súdu (piata komora) z 23. októbra 2024
„Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika – Reštriktívne opatrenia prijaté vzhľadom na konanie destabilizujúce Moldavsko – Zmrazenie finančných prostriedkov – Obmedzenia v oblasti vstupu na územie členských štátov – Zoznamy osôb, subjektov a orgánov, na ktoré sa vzťahuje zmrazenie finančných prostriedkov a na ktoré sa vzťahujú obmedzenia v oblasti vstupu na územie členských štátov – Zápis mena žalobcu na zoznamy – Vyšetrovania a trestné stíhania začaté orgánmi tretieho štátu – Povinnosť overiť, či toto rozhodnutie rešpektuje právo na obhajobu a právo na účinnú súdnu ochranu – Povinnosť odôvodnenia“
Akty inštitúcií – Odôvodnenie – Povinnosť – Rozsah – Reštriktívne opatrenia prijaté s ohľadom na situáciu v Moldavsku – Zákaz vstupu a prechodu, ako aj zmrazenie finančných prostriedkov osobám, ktoré sú zodpovedné za činnosti, ktoré podkopávajú alebo ohrozujú zvrchovanosť a nezávislosť Moldavska – Povinnosť identifikovať v odôvodnení špecifické a konkrétne skutočnosti, ktoré odôvodňujú uvedené opatrenie – Rozhodnutie prijaté v súvislostiach známych dotknutej osobe, ktoré jej umožňujú pochopiť rozsah opatrenia prijatého voči nej – Prípustnosť stručného odôvodnenia
[Článok 296 ZFEÚ; rozhodnutie Rady (SZBP) 2023/891, zmenené rozhodnutím (SZBP) 2023/1047; nariadenia Rady 2023/888 a 2023/1045]
(pozri body 20 – 24)
Akty inštitúcií – Odôvodnenie – Povinnosť – Rozsah – Odkaz na právny základ reštriktívneho opatrenia prijatého v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky – Opomenutie nepredstavujúce podstatnú vadu – Obmedzenia – Výslovný odkaz, nevyhnutný na výkon súdneho preskúmania
[Rozhodnutie Rady (SZBP) 2023/891, zmenené rozhodnutím (SZBP) 2023/1047; nariadenia Rady 2023/888 a 2023/1045]
(pozri body 26 – 27)
Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika – Reštriktívne opatrenia prijaté s ohľadom na situáciu v Moldavsku – Rozhodnutie o zmrazení finančných prostriedkov – Prijatie alebo zachovanie na základe vyšetrovaní alebo trestných konaní vedených orgánmi tretieho štátu v súvislosti so spreneverou štátnych finančných prostriedkov – Prípustnosť – Podmienka – Vnútroštátne rozhodnutie prijaté v súlade s právom na obhajobu a právom na účinnú súdnu ochranu – Povinnosť overenia prislúchajúca Rade – Povinnosť odôvodnenia – Rozsah – Prijatie alebo zachovanie na základe novinových článkov a tlačových správ týchto orgánov poukazujúcich na takéto vyšetrovania alebo trestné konania – Neexistencia vplyvu
[Článok 296 ZFEÚ; rozhodnutie Rady (SZBP) 2023/891, zmenené rozhodnutím (SZBP) 2023/1047; nariadenia Rady 2023/888 a 2023/1045]
(pozri body 40 – 49)
Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika – Reštriktívne opatrenia prijaté s ohľadom na situáciu v Moldavsku – Rozhodnutie o zmrazení finančných prostriedkov – Prijatie alebo zachovanie na základe súdneho konania vedeného orgánmi tretieho štátu v oblasti sprenevery štátnych finančných prostriedkov – Podmienky – Vnútroštátne rozhodnutie prijaté v súlade s právom na obhajobu a právom na účinnú súdnu ochranu – Povinnosť príslušného orgánu Únie preukázať v prípade námietky dôvodnosť odôvodnenia prijatého voči dotknutým osobám alebo subjektom – Povinnosť Rady overiť dodržiavanie uvedených práv – Porušenie
[Rozhodnutie Rady (SZBP) 2023/891, zmenené rozhodnutím (SZBP) 2023/1047; nariadenia Rady 2023/888 a 2023/1045]
(pozri body 50 – 52)
Zhrnutie
Všeobecný súd svojím rozsudkom vyhovel žalobe o neplatnosť, ktorú podal Vladimir Georgievič Plachotňuk proti aktom, ktorými ho v roku 2023 (
1
) zapísala Rada Európskej únie na zoznamy osôb a subjektov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia vzhľadom na situáciu v Moldavskej republike. Táto vec umožnila Všeobecnému súdu spresniť judikatúru rozvinutú v rozsudku Azarov/Rada (
2
), pokiaľ ide o povinnosť Rady overiť, keď Rada zakladá reštriktívne opatrenia, ktoré prijíma, na rozhodnutí tretieho štátu, či toto rozhodnutie bolo prijaté pri dodržaní práva na obhajobu a práva na účinnú súdnu ochranu.
Vzhľadom na hrozby pre stabilitu Moldavskej republiky boli reštriktívne opatrenia prvýkrát zavedené v apríli 2023 (
3
). Žalobcovi, politikovi a podnikateľovi moldavskej štátnej príslušnosti, boli zmrazené jeho finančné prostriedky a hospodárske zdroje z dôvodu, že „vzhľadom na jeho závažné finančné pochybenie vo vzťahu k verejným prostriedkom a neoprávnený vývoz kapitálu je [žalobca] zodpovedný za konanie a uplatňovanie politík, ktoré narúšajú a ohrozujú demokraciu, právny štát, stabilitu alebo bezpečnosť v Moldavskej republike oslabovaním demokratického politického procesu v Moldavskej republike a závažným finančným pochybením vo vzťahu k verejným prostriedkom“.
Posúdenie Všeobecným súdom
Na úvod Všeobecný súd poznamenal, že Rada tým, že ako dôvody zápisu uviedla „závažné finančné pochybenie vo vzťahu k verejným prostriedkom a neoprávnený vývoz kapitálu“, opierala sa o kritérium odlišné od kritéria uvedeného v článku 2 ods. 3 písm. a) bode iii) nariadenia 2023/888 (
4
) a v článku 1 ods. 1 písm. a) bode iii) rozhodnutia 2023/891 (
5
). Takáto nejednoznačná formulácia môže vyvolať dôvodné pochybnosti, pokiaľ ide o to, či táto inštitúcia vo vzťahu k žalobcovi skutočne použila kritérium založené na podkopávaní demokratického politického procesu v Moldavskej republike, uvedené v článku 2 ods. 3 písm. a) bode i) nariadenia 2023/888. Všeobecný súd v tomto bode zastával názor, že hoci takáto nejednoznačnosť nemôže charakterizovať nedostatok odôvodnenia napadnutých aktov ako celku, predsa len z nej vyplýva, že treba dospieť k záveru, že zápis žalobcu na predmetné zoznamy bol založený na jedinom kritériu vychádzajúcom zo závažných finančných pochybení vo vzťahu k verejným prostriedkom a neoprávneného vývozu kapitálu.
Všeobecný súd ďalej preskúmal žalobný dôvod založený na tom, že Rada porušila práva, ktoré má žalobca podľa článku 6 ZEÚ v spojení s článkami 2 a 3 ZEÚ a podľa článkov 47 a 48 Charty základných práv Európskej únie, len z dôvodu jeho zápisu na predmetné zoznamy na základe kritéria založeného na závažných finančných pochybeniach vo vzťahu k verejným prostriedkom a neoprávnenom vývoze kapitálu.
V prejednávanej veci Všeobecný súd konštatoval, že z odôvodnenia napadnutých aktov vyplýva, že zápis žalobcu na predmetné zoznamy sa zakladá výlučne na rozhodnutiach moldavských orgánov viesť proti nemu vyšetrovania a trestné konania.
Je pravda, že Rada priamo nevychádzala z rozhodnutí moldavských orgánov, ktoré sú v tejto súvislosti príslušné začať trestné vyšetrovania alebo trestné konania týkajúce sa trestných činov sprenevery verejných finančných prostriedkov, ale najmä z novinových článkov, ako aj tlačových správ orgánov prokuratúry alebo vyšetrovania Moldavskej republiky, z oficiálnych oznámení štátnych orgánov tretích krajín alebo zo správ, pričom všetky tieto skutočnosti poukazujú na takéto vyšetrovania a trestné konania.
Podľa Všeobecného súdu však táto okolnosť nemôže v prejednávanej veci zbaviť Radu povinnosti, ktorá jej prináleží, keď prijatie alebo zachovanie reštriktívnych opatrení zakladá na rozhodnutí tretieho štátu, overiť, či toto rozhodnutie bolo prijaté pri dodržaní najmä práva na obhajobu a práva na účinnú súdnu ochranu v tomto štáte, a následne v aktoch, ktorými sa ukladajú reštriktívne opatrenia, uviesť, že sa uistila, že rozhodnutie uvedeného štátu, na ktorom zakladá tieto opatrenia, bolo prijaté pri dodržaní týchto práv.
Táto judikatúra vychádzajúca z rozsudku Azarov/Rada naopak musí byť pre Radu záväzná o to prísnejšie, že dôkazy, o ktoré sa táto inštitúcia opiera, predstavujú len nepriame dôkazy o vyšetrovacích opatreniach a trestných stíhaniach, ktoré odôvodňujú zapísanie žalobcu na predmetné zoznamy.
Bez ohľadu na dôkazy, na ktorých je založený pôvodný zápis, sa teda Rada môže, či už priamo, alebo nepriamo, opierať o rozhodnutia orgánov tretích štátov začať vyšetrovania alebo trestné konania len vtedy, ak si splní povinnosti overenia a odôvodnenia.
Akýkoľvek iný záver by Rade umožnil vyhnúť sa prísnym povinnostiam uloženým judikatúrou Súdneho dvora, pričom by sa už neopierala o dokumenty pochádzajúce od orgánov dotknutých štátov, ktoré majú právomoc začať trestné vyšetrovania alebo trestné konania týkajúce sa trestných činov sprenevery verejných finančných prostriedkov, ale len o dokumenty, ktoré sa na takéto uvedenie len obmedzujú.
V prejednávanej veci však Rada opomenula uviesť, že overila, že trestné stíhania, ktoré sú tam uvedené, boli vedené v súlade s právom žalobcu na obhajobu a jeho právom na účinnú súdnu ochranu.
Všeobecný súd preto dospel k záveru, že Rada si nesplnila svoju povinnosť odôvodnenia a zrušil napadnuté akty v rozsahu, v akom sa týkajú žalobcu.
(
1
)	Rozhodnutie Rady (SZBP) 2023/1047 z 30. mája 2023, ktorým sa mení rozhodnutie (SZBP) 2023/891 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na konanie destabilizujúce Moldavskú republiku (Ú. v. EÚ L 140 I, 2023, s. 9), a vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) 2023/1045 z 30. mája 2023, ktorým sa vykonáva nariadenie (EÚ) 2023/888 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na konanie destabilizujúce Moldavskú republiku (Ú. v. EÚ L 140 I, 2023, s. 1).
(
2
)	Rozsudok z 19. decembra 2018, Azarov/Rada (C‑530/17 P, EU:C:2018:1031).
(
3
)	Pozri článok 1 ods. 1 rozhodnutia 2023/891 a článok 2 ods. 3 nariadenia 2023/888.
(
4
)	Nariadenie Rady 2023/888 z 28. apríla 2023 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na konanie destabilizujúce Moldavskú republiku (Ú. v. EÚ L 114, 2023, s. 1).
(
5
)	Rozhodnutie Rady z 28. apríla 2023 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na konanie destabilizujúce Moldavskú republiku (Ú. v. EÚ L 114, 2023, s. 15).