62020CJ0302_RES
Дело C‑302/20
А
срещу
Autorité des marchés financiers (AMF) (Надзорен орган за финансовите пазари) (Франция)
(Преюдициално запитване, отправено от Cour d’appel de Paris (Апелативен съд Париж, Франция)
Решение на Съда (голям състав) от 15 март 2022 година
„Преюдициално запитване — Единен пазар на финансовите услуги — Пазарна злоупотреба — Директиви 2003/6/ЕО и 2003/124/ЕО — „Вътрешна информация“ — Понятие — „Точна“ информация — Информация относно предстоящото публикуване на статия, препредаваща пазарен слух относно емитент на финансови инструменти — Незаконен характер на разкриването на вътрешна информация — Изключения — Регламент (ЕС) № 596/2014 — Член 10 — Разкриване на вътрешна информация при обичайното упражняване на професия — Член 21 — Разкриване на вътрешна информация за целите на журналистическата дейност — Свобода на печата и свобода на изразяване — Разкриване от журналист на обичаен източник на информация за предстоящото публикуване на статия в пресата“
Сближаване на законодателствата – Търговия с вътрешна информация и манипулиране на пазара (пазарна злоупотреба) – Забрана – Вътрешна информация – Точна информация – Понятие – Информация относно предстоящото публикуване на статия, препредаваща пазарен слух относно емитент на финансови инструменти – Включване – Критерии за преценка
(член 1, точка 1 от Директива 2003/6 на Европейския парламент и на Съвета; член 1, параграф 1 от Директива 2003/124 на Комисията)
(вж. т. 33, 36, 38, 42, 46, 48—51, 52, 55—57; т. 1 от диспозитива)
Сближаване на законодателствата – Търговия с вътрешна информация и манипулиране на пазара (пазарна злоупотреба) – Забрана – Вътрешна информация – Разкриване или разпространяване на информация в медиите – Разкриване за целите на журналистическата дейност – Понятие – Разкриване от журналист на обичаен източник на информация за предстоящото публикуване на статия в пресата относно емитент на финансови инструменти – Включване – Условие
(член 11 и член 52, параграф 3 от Хартата на основните права на Европейския съюз, съображение 77 и членове 10 и 21 от Регламент № 596/2014 на Европейския парламент и на Съвета)
(вж. т. 64—66, 69—71; т. 2 от диспозитива)
Сближаване на законодателствата – Търговия с вътрешна информация и манипулиране на пазара (пазарна злоупотреба) – Забрана – Вътрешна информация – Незаконно разкриване – Изключения – Разкриване за целите на журналистическата дейност – Разкриване от журналист на обичаен източник на информация за предстоящото публикуване на статия в пресата, препредаваща пазарен слух относно емитент на финансови инструменти – Включване – Условия – Разкриване, необходимо при упражняването на професия – Спазване на принципа на пропорционалност
(член 11 и член 52, параграф 1 от Хартата на основните права на Европейския съюз, съображение 77 и членове 10 и 21 от Регламент № 596/2014 на Европейския парламент и на Съвета)
(вж. т. 75—78, 80, 81 — 83, 85—89; т. 3 от диспозитива)
Резюме
В продължение на много години г‑н A упражнява професията на журналист в различни британски всекидневници. В рамките на дейността си той пише статии, препредаващи пазарни слухове, две от които се отнасят конкретно до ценни книжа, допуснати за търгуване в Euronext, които статии са публикувани на интернет сайта на всекидневника Daily Mail.
Така в първата статия се посочва възможно търгово предложение на дружеството LVMH за закупуване на ценните книжа на дружеството Hermès. На следващия ден след публикуването цената на тези ценни книжа се увеличава по време на борсовата сесия. Във втората статия се посочва, че ценните книжа на дружеството Maurel & Prom биха могли да бъдат предмет на търгово предложение. Вследствие на това в деня след публикуването на тази статия цената на тези акции се повишава значително при затварянето на борсата.
В рамките на разследване, проведено от Autorité des marchés financiers (AMF) (Надзорен орган за финансовите пазари) (Франция), се установява, че малко преди публикуването на двете спорни статии лица, установени в Обединеното кралство, са възложили поръчки за покупка на ценните книжа на дружествата Hermès и Maurel & Prom и са закрили позициите си след публикуването на посочените статии. Като упреква г‑н A, че е съобщил на две лица вътрешна информация относно предстоящото публикуване на две статии, които препредават слухове за подаване на търгови предложения за акциите на гореспоменатите дружества, AMF му налага имуществена санкция в размер на 40000 EUR.
С решението си, постановено от голям състав, Съдът се произнася по понятието „вътрешна информация“ по смисъла на директивите относно търговията с вътрешна информация и манипулирането на пазара (
1
) по отношение на информация за предстоящото публикуване на статия в пресата, която препредава пазарен слух относно емитент на финансови инструменти, в частност що се отнася до изискването за точност, необходимо за квалифицирането като вътрешна информация. Съдът уточнява и условията, при които може да се приеме, че разкриването от журналист на такава информация на един от неговите обичайни източници на информация се извършва за целите на журналистическата дейност и е законно по смисъла на регламента относно пазарната злоупотреба (
2
).
Съображения на Съда
Най-напред, що се отнася до изискването за точност, необходимо за квалифицирането на дадена информация като вътрешна информация, Съдът отбелязва, че информацията се счита за точна, ако от извършената във всеки отделен случай проверка е видно, че тя посочва събитие, което разумно може да се очаква, че ще настъпи, и ако е дотолкова специфична, че позволява да се направи заключение относно възможното въздействие на това събитие върху цените на съответните финансови инструменти. Освен това по принцип тази точност не може да се изключи само поради факта че информацията спада към категория специфична информация, като информация относно предстоящото публикуване на статия относно пазарен слух. В това отношение, като се има предвид, че слухът се характеризира със степен на несигурност, следва да се вземе предвид степента на точност на съдържанието на посочения слух, както и надеждността на източника, който го препредава. Също така известността на журналиста, подписал статиите в пресата, както и тази на медийното издание, в което са публикувани тези статии, могат да се считат за определящи според обстоятелствата в съответния случай, доколкото тези данни позволяват да се прецени достоверността на посочените слухове.
Така информацията относно предстоящото публикуване на статия в пресата, която препредава пазарен слух относно емитент на финансови инструменти, може да представлява „точна“ информация. Посочването в тази статия в пресата на цената, на която ще бъдат закупени ценните книжа на този емитент в рамките на евентуално търгово предложение, както и самоличността на подписалия споменатата статия журналист и на медийното издание, в което тя е публикувана, са от значение за преценката на тази точност, доколкото тези данни са били съобщени преди посочената публикация. Що се отнася до действителното влияние на тази публикация върху цената на ценните книжа, за които тя се отнася, макар да може да представлява последващо доказателство за точността на посочената информация, то не е достатъчно само по себе си, за да се установи такава точност, ако не са разгледани други данни, които са известни или разкрити преди тази публикация.
По-нататък, що се отнася до разгласяването на вътрешна информация от журналист на един от неговите обичайни източници на информация, Съдът подчертава, че изразът „за целите на журналистическата дейност“ (
3
) се отнася не само до разкриването на информация чрез публикуването на информация, но и до разкриването, вписващо се в рамките на процеса, водещ до такова публикуване. За да се вземе предвид значението във всяко демократично общество на свободата на печата и свободата на изразяване на мнение, прогласени в член 11 от Хартата на основните права на Европейския съюз (наричана по-нататък „Хартата“), този израз трябва да се тълкува широко. Поради това разгласяване, извършено в рамките на подготвителната разследваща дейност на журналист във връзка с публикацията, може да представлява разгласяване на информация за целите на журналистическата дейност.
Следователно разкриването от журналист на информация относно предстоящото публикуване на подписана от него статия в пресата, отразяваща пазарен слух, на един от неговите обичайни източници на информация, е извършено „за целите на журналистическата дейност“, когато това разкриване е необходимо, за да може дадена журналистическа дейност, която включва подготвителната разследваща дейност във връзка с публикациите, да бъде доведена до успешен край.
Накрая Съдът подчертава, че разпоредбата от регламента относно пазарната злоупотреба, отнасяща се до разкриването или разпространението на информация в медиите (
4
), не представлява самостоятелна основа, отклоняваща се от разпоредбата от този регламент относно незаконното разкриване на вътрешна информация (
5
), за да се определи законният или незаконният характер на разкриването на вътрешна информация за целите на журналистическата дейност. Предвиденото в последната разпоредба изключение от забраната за съобщаване на такава информация обаче трябва да се тълкува така, че да се запази полезното действие на първата разпоредба с оглед на целта ѝ, а именно зачитането на свободата на печата и свободата на изразяване в други медии, гарантирани по-специално с член 11 от Хартата. Така разкриването на вътрешна информация от журналист е законно, когато се счита за необходимо за упражняването на неговата професия и за зачитащо принципа на пропорционалност. Преценката на необходимия и пропорционален характер на подобно разкриване трябва да съответства на наложените от Хартата изисквания (
6
).
При това положение, що се отнася, на първо място, до изискването подобно разкриване да е необходимо за извършването на журналистическа дейност, следва да се разгледа дали това разкриване e надхвърлило необходимото за проверката на съдържащата се в спорната публикация информация. По-специално, що се отнася до проверката на информация относно пазарен слух, трябва да се разгледа дали е било необходимо журналистът да разкрие на трето лице, освен съдържанието на самия разглеждан слух, и специфичната информация за предстоящото публикуване на статия, която препредава този слух.
На второ място, за да се определи дали подобно разкриване е пропорционално, следва да се вземе предвид потенциално възпиращото действие на забраната на това разкриване за упражняването на журналистическата дейност, включително за извършването на подготвителни разследващи действия, както и да се провери дали при съответното разкриване журналистът е действал при спазване на правилата и кодексите за неговата професия (
7
). Освен това следва да се вземат предвид и отрицателните последици за интегритета на финансовите пазари от разкриването на въпросната вътрешна информация. По-специално, доколкото вследствие на разкриването е извършена търговия с вътрешна информация, тази търговия може да доведе до финансови загуби за други инвеститори и в средносрочен план до загуба на доверие във финансовите пазари.
От това следва, че разкриването на вътрешна информация засяга не само частните интереси на някои инвеститори, но и по-общо обществения интерес да се осигури пълна и подходяща прозрачност на пазара, за да се защити неговият интегритет и да се гарантира доверието на всички инвеститори. Поради това запитващата юрисдикция трябва също да вземе предвид факта, че общественият интерес, който може да е бил преследван чрез такова разкриване, се противопоставя не само на частни интереси, но и на интерес от същото естество.
(
1
)	Член 1, точка 1 от Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2003 година относно търговията с вътрешна информация и манипулирането на пазара (пазарна злоупотреба) (ОВ L 96, 2003 г., стр. 16; Специално издание на български език, 2007 г., глава 6, том 5, стр. 210), член 1, параграф 1 от Директива 2003/124/ЕО на Комисията от 22 декември 2003 година за прилагане на Директива 2003/6 относно определението и публичното оповестяване на вътрешна информация и относно определението за манипулиране на пазара (ОВ L 339, 2003 г., стр. 70; Специално издание на български език, 2007 г., глава 6, том 5, стр. 243).
(
2
)	Регламент (ЕС) № 596/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 година относно пазарната злоупотреба (Регламент относно пазарната злоупотреба) и за отмяна на Директива 2003/6 и директиви 2003/124/ЕО, 2003/125/ЕО и 2004/72/ЕО на Комисията (ОВ L 173, 2014 г., стр. 1).
(
3
)	Член 21 от Регламент № 596/2014.
(
4
)	Член 21 от Регламент № 596/2014.
(
5
)	Член 10 от Регламент № 596/2014.
(
6
)	Член 52, параграф 1 от Хартата.
(
7
)	Член 21 от Регламент № 596/2014.