62023CC0621
GENERALINĖS ADVOKATĖS
JULIANE KOKOTT IŠVADA,
pateikta 2024 m. lapkričio 14 d. (
1
)
Byla C‑621/23 P
Luossavaara-Kiirunavaara AB
prieš
Europos Komisiją
„Apeliacinis skundas – Ieškinys dėl negaliojimo – Aplinka – Šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema – Nemokamas apyvartinių taršos leidimų suteikimas – Suteikiamų leidimų skaičius – Geležies rūdos granulių gamyba – Galimybė taikyti sukepintosios rūdos gamybai taikomą santykinį taršos rodiklį – Sukepintosios rūdos santykinio taršos rodiklio teisėtumas – Komisijos turima reguliavimo diskrecija – Anglies dioksido nutekėjimo rizika“
I. Įvadas
1.
Direktyva 2003/87/EB (
2
) nustatoma šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema siekiant, kad būtų skatinama taupiai ir ekonomiškai veiksmingai mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Į šią sistemą patenkantiems įrenginiams, kurie išmeta šiltnamio efektą sukeliančias dujas, praktiškai beveik išimtinai CO2, reikalingi apyvartiniai taršos leidimai, kurie tam tikra prasme „sunaudojami“ įrenginiui išmetant tas dujas.
2.
Pagal Direktyvos 2003/87 9 straipsnį apyvartinių taršos leidimų skaičius Sąjungoje yra ribotas ir kasmet mažinamas. Valstybės narės tam tikrais atvejais apyvartinių taršos leidimų įrenginių operatoriams suteikia nemokamai. Kitus reikalingus leidimus operatoriai pagal 10 straipsnį turi nusipirkti valstybių narių rengiamuose aukcionuose.
3.
Ši byla susijusi su skundžiamu 2023 m. liepos 26 d. Bendrojo Teismo sprendimu Luossavaara-Kiirunavaara / Komisija (T‑244/21, EU:T:2023:428). Sprendimas susijęs su nemokamu apyvartinių taršos leidimų suteikimu.
4.
Ginčas kilo dėl to, kad apeliantė bendrovė Luossavaara-Kiirunavaara AB (toliau – LKAB), iš savo pačios išgaunamos geležies rūdos gaminanti geležies rūdos granules, siekia jų gamybai gauti tiek apyvartinių taršos leidimų, kiek jų suteikiama sukepintosios rūdos gamybai. Granulės ir sukepintoji rūda yra tarpiniai produktai tame pačiame ketaus gamybos etape, tik gaminant granules susidaro gerokai mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų, nei gaminant sukepintąją rūdą.
5.
Iki šiol LKAB granulių gamybai gauna mažiau nemokamų apyvartinių taršos leidimų, nes jų skaičius nustatomas pagal kitas taisykles nei sukepintajai rūdai suteikiamų leidimų. Sukepintosios rūdos gamybai suteikiamų apyvartinių taršos leidimų skaičius nustatomas pagal vadinamąjį santykinį taršos rodiklį, kuris apskaičiuojamas pagal veiksmingiausius sukepintosios rūdos įrenginius. Granulių gamybai suteikiamų apyvartinių taršos leidimų skaičius, priešingai, grindžiamas faktiniu atitinkamo įrenginio išmetamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu (šilumos ir kuro santykiniai taršos rodikliai). LKAB siekia, kad apyvartiniai taršos leidimai jai būtų suteikiami pagal sukepintosios rūdos santykinį taršos rodiklį; tokiu atveju būtų suteikiama kur kas daugiau leidimų, nei iki šiol jų suteikiama granulių gamybai.
6.
Jei LKAB prašymas būtų patenkintas, atsirastų paskata ketaus gamyboje naudoti daugiau granulių ir taip būtų mažinamas išmetamas teršalų kiekis. Dėl mažesnio taršos intensyvumo tikriausiai ne visi papildomi leidimai būtų panaudoti gamybai, bet jų perteklių būtų galima parduoti.
7.
Vis dėlto sukepintosios rūdos santykinio taršos rodiklio negalima taikyti granulėms. Taip yra dėl to, kad bendras santykinis taršos rodiklis, taikomas abiem tarpiniams produktams, turėtų būti grindžiamas gaminant granules išmetamu teršalų kiekiu, o granulių gamyba yra gerokai veiksmingesnė nei sukepintosios rūdos. Taigi pagal tokią sistemą abiem tarpiniams produktams būtų suteikiama kur kas mažiau apyvartinių taršos leidimų nei pagal esamą sukepintosios rūdos santykinį taršos rodiklį.
8.
Tai reiškia, kad į mažesnį taršos intensyvumą gaminant granules galima atsižvelgti tik nagrinėjant sukepintosios rūdos santykinio taršos rodiklio galiojimo klausimą. O šiuo aspektu lemiamą reikšmę turi plati Komisijos turima reguliavimo diskrecija.
II. Teisinis pagrindas
A. Santykiniai taršos rodikliai, taikomi nemokamai suteikiant apyvartinius taršos leidimus
9.
Nemokamo apyvartinių taršos leidimų suteikimo pagrindai nustatyti Direktyvos 2003/87 10a straipsnyje:
„1.   Komisijai pagal 23 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų papildytos šios direktyvos nuostatos dėl Sąjungos mastu taikomų ir visiškai suderintų taisyklių dėl apyvartinių taršos leidimų paskirstymo pagal šio straipsnio 4, 5, 7 ir 19 dalis.
Pirmoje pastraipoje nurodytomis priemonėmis kiek įmanoma apibrėžiami visos Sąjungos ex ante santykiniai taršos rodikliai siekiant užtikrinti, kad leidimai būtų skirstomi skatinant mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas bei naudoti efektyviai energiją vartojančias technologijas, atsižvelgiant į veiksmingiausius metodus, pakaitalus, alternatyvius gamybos procesus, didelio naudingumo termofikaciją, veiksmingą energijos gaminimą iš dujų atliekų, biomasės naudojimą ir anglies dioksido surinkimą, transportavimą bei saugojimą ten, kur yra tokie įrenginiai, ir kad nebūtų skatinama didinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų. <…>
Iš esmės, kiekvienam sektoriui ir jo pošakiui taikomas santykinis taršos rodiklis apskaičiuojamas imant produktą, o ne žaliavas, siekiant, kad per visą atitinkamo sektoriaus arba jo pošakio gamybos procesą būtų kuo labiau sumažintas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir padidėtų energijos vartojimo efektyvumas.
Apibrėždama principus, pagal kuriuos nustatomi atskirų sektorių ex ante santykiniai taršos rodikliai, Komisija konsultuojasi su suinteresuotomis šalimis, įskaitant atitinkamus sektorius.
<…>
2.   Apibrėžiant principus, pagal kuriuos nustatomi atskirų sektorių ar jų pošakių ex ante santykiniai taršos rodikliai, išeities tašku nurodomos 10 % veiksmingiausių sektoriaus arba jo pošakio įrenginių Sąjungoje vidutinės eksploatavimo charakteristikos 2007–2008 m. Komisija konsultuojasi su suinteresuotomis šalimis, įskaitant atitinkamus sektorius ir jų pošakius.
<…>
Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos peržiūrėtos nemokamų apyvartinių taršos leidimų suteikimo santykinių taršos rodiklių vertės. Šie aktai atitinka deleguotuosius aktus, priimtus pagal šio straipsnio 1 dalį, ir šiuos reikalavimus:
a)
2021–2025 m. laikotarpiu santykinių taršos rodiklių vertės nustatomos remiantis pagal 11 straipsnį pateikta 2016 m. ir 2017 m. informacija. Remdamasi tų santykinių taršos rodiklių verčių ir Komisijos sprendime 2011/278/ES <…>, kaip priimta 2011 m. balandžio 27 d., nurodytų santykinių taršos rodiklių verčių palyginimu, Komisija nustato kiekvieno santykinio taršos rodiklio sumažinimo metinę normą ir ją taiko 2013–2020 m. laikotarpiu taikytinoms santykinių taršos rodiklių vertėms kiekvienų 2008–2023 m. laikotarpio metų atžvilgiu, siekdama nustatyti 2021–2025 m. laikotarpio santykinių taršos rodiklių vertes.
b)
Tais atvejais, kai metinė sumažinimo norma viršija 1,6 % arba yra mažesnė nei 0,2 %, 2021–2025 m. laikotarpio santykinių taršos rodiklių vertės yra 2013–2020 m. laikotarpiu taikytinos santykinių taršos rodiklių vertės, sumažintos atitinkamu iš šių dviejų procentinių normų kiekvienų 2008–2023 m. laikotarpio metų atžvilgiu.
c) <…>“
B. Produkto santykinis taršos rodiklis, taikomas sukepintajai rūdai
10.
Direktyvos 2003/87 10a straipsnyje numatytus santykinius taršos rodiklius Komisija pirmiausia nustatė Sprendime 2011/278/ES (
3
), paskui – Deleguotajame reglamente (ES) 2019/331 (
4
).
11.
Sprendimo 2011/278 4, 5, 8 ir 9 konstatuojamosiose dalyse Komisija paaiškino metodą, kurį taikė nustatydama santykinius taršos rodiklius:
„(4)
<…> Iš principo vienam produktui turėtų būti nustatytas vienas santykinis taršos rodiklis. Jei vienas produktas yra tiesioginis kito produkto pakaitalas, abiem tokiems produktams turėtų būti taikomas tas pats santykinis taršos rodiklis ir susijęs produkto apibūdinimas;
(5)
Komisijos manymu, nustatyti produkto santykinį taršos rodiklį buvo įmanoma tais atvejais, kai, atsižvelgiant į gamybos procesų sudėtingumą, turėti produkto apibūdinimai ir klasifikacijos, pagal kuriuos galima patikrinti gamybos duomenis ir visoje Sąjungoje suteikiant ATL taikyti tą patį produkto santykinį taršos rodiklį. Nustatant santykinius taršos rodiklius nebuvo atsižvelgiama nei į geografinį pasiskirstymą, nei į naudotas technologijas, žaliavas ar kurą, siekiant neiškreipti santykinių pranašumų, susijusių su anglies dioksido efektyvumu, visoje Sąjungos ekonomikoje ir kuo labiau suderinti pereinamojo laikotarpio nemokamų ATL suteikimą;
<…>
(8)
nustatydama santykinių taršos rodiklių vertes Komisija kaip išeities tašką naudojo 2007 ir 2008 m. 10 % ŠESD atžvilgiu efektyviausių įrenginių, kurių duomenys buvo surinkti, išmetamųjų ŠESD kiekio aritmetinį vidurkį. Be to, vadovaudamasi Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 1 dalimi ir remdamasi papildoma iš įvairių šaltinių gauta informacija bei specialiu tyrimu, kurio metu išanalizuota efektyviausios technologijos ir sumažinimo potencialas Europos ir tarptautiniu mastu, Komisija dėl kiekvieno sektoriaus[, kuriam I priede pateiktas produkto santykinis taršos rodiklis,] išnagrinėjo, ar nustatytieji išeities taškai pakankamai atspindi efektyviausias technologijas, pakaitalus, alternatyvius gamybos procesus, didelio naudingumo termofikaciją, veiksmingą energijos gaminimą iš dujų atliekų, biomasės naudojimą ir anglies dioksido surinkimą bei saugojimą ten, kur yra tokie įrenginiai. Santykinių taršos rodiklių vertės nustatytos remiantis duomenimis iš labai įvairių šaltinių, siekiant apimti kuo daugiau įrenginių, kuriuose 2007 ir 2008 m. buvo gaminami atitinkami produktai, kurių santykiniai taršos rodikliai nustatomi. Visų pirma, remdamosi nustatytomis taisyklėmis (vadinamosiomis sektorių vidaus tvarkos taisyklėmis, angl. sector rule books) atitinkamos Europos sektorių asociacijos pačios surinko arba pavedė jų vardu surinkti duomenis apie įrenginius, kuriems taikoma šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema ir kurie gamina produktus, kurių santykiniai taršos rodikliai nustatomi. Darydama nuorodą į tas sektorių vidaus tvarkos taisykles Komisija pateikė duomenų, kurie bus naudojami ŠESD ATLPS santykiniams taršos rodikliams nustatyti, kokybės ir patikros kriterijų gaires. Antra, Europos sektorių asociacijų surinkti duomenys buvo papildyti konsultantų Europos Komisijos vardu surinktais duomenimis apie įrenginius, kurių neapėmė sektorių duomenys, ir valstybių narių kompetentingų institucijų pateiktais duomenimis bei analizėmis;
(9)
siekdama užtikrinti, kad santykinių taršos rodiklių vertės būtų grindžiamos teisingais ir reikalavimus atitinkančiais duomenimis, Komisija, padedama konsultantų, atliko išsamią sektorių vidaus tvarkos taisyklių atitikties analizę ir pagal tuos duomenis gautų pirminių verčių patikimumo patikrinimus. Kaip nurodyta duomenų kokybės ir patikros kriterijų gairėse, duomenis reikiamu mastu taip pat tikrino nepriklausomi tikrintojai.“
12.
Deleguotojo reglamento 2019/331 I priedo 1 punkte buvo numatyta, kad produkto santykinis taršos rodiklis, taikomas sukepintajai rūdai, yra 0,171 leidimo tonai, vėliau Komisija jį sumažino (
5
) iki 0,157 leidimo tonai. Produktas „sukepintoji rūda“ apibūdinamas taip:
„Aglomeruotas geležies produktas, kuriame yra smulkių geležies rūdos dalelių, fliusų ir perdirbamų medžiagų, kuriose yra geležies, ir kuriam būdingos cheminės ir fizinės savybės, tokios kaip šarmingumo lygis, mechaninis atsparumas ir laidumas, būtinos tam, kad geležį ir reikiamas fliuso medžiagas būtų galima tiekti vykdant geležies rūdos redukavimo procesą. Kiekis išreiškiamas iš aglomeravimo įrenginio iškraunamos sukepintos rūdos tonomis.“
13.
Dėl procesų ir išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kuriems taikomas santykinis taršos rodiklis, apibūdinimo (sistemos ribos) toje teisės normoje nurodyta:
„Taikomas visiems procesams, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusiems su gamybos vienetais: aglomerato juosta, uždegimo, žaliavų ruošimo įrenginiais, karštos rūdos sijotuvu, aglomerato aušinimo įrenginiu, šaltos rūdos sijotuvu ir garo generavimo įrenginiu.“
C. Nemokamas apyvartinių taršos leidimų suteikimas dėl anglies dioksido nutekėjimo rizikos
14.
Pagal Direktyvos 2003/87 10b straipsnio 1 dalį tam tikruose sektoriuose, kuriems būdinga anglies dioksido nutekėjimo rizika, pagal atitinkamą santykinį taršos rodiklį apskaičiuotini apyvartiniai taršos leidimai iki 2030 m. turėtų būti suteikiami visiškai nemokamai.
15.
Šiuo klausimu Direktyvos 2009/29/EB (
6
), kurioje šis reguliavimas nustatytas pirmą kartą, 24 ir 25 konstatuojamosiose dalyse nurodyta:
„(24)
<…> Jei kitos išsivysčiusios šalys ir kiti pagrindiniai teršėjai nepasirašys [Kioto protokolo], dėl to galėtų padidėti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų kiekis trečiosiose šalyse, kur pramonei negaliotų panašūs anglies dioksido apribojimai („anglies dioksido nutekėjimas“), ir kartu tam tikriems tarptautiniu mastu konkuruojantiems daug energijos suvartojantiems Bendrijos sektoriams ar jų dalims gali būti sukurtos nepalankios ekonominės sąlygos. Dėl to galėtų sumažėti aplinkosaugos vientisumas ir Bendrijos veiksmų nauda. Siekdama spręsti anglies dioksido nutekėjimo rizikos problemas, Bendrija nustatytus kriterijus atitinkantiems sektoriams ar jų dalims iki 100 % apyvartinių taršos leidimų turėtų suteikti nemokamai. <…>
(25)
Todėl Komisija ne vėliau kaip 2010 m. birželio 30 d. turėtų peržiūrėti padėtį, pasitarti su visais suinteresuotais socialiniais partneriais ir atsižvelgdama į tarptautinių derybų rezultatus pateikti ataskaitą ir visus reikiamus pasiūlymus. Ne vėliau kaip 2009 m. gruodžio 31 d. Komisija turėtų nustatyti, kuriuose daug energijos suvartojančiuose pramonės sektoriuose ar jų pošakiuose gali atsirasti anglies dioksido nutekėjimo rizika. Savo analizę ji turėtų pagrįsti vertinimu, ar tam tikras pramonės sektorius negali įtraukti būtinų apyvartinių taršos leidimų išlaidų į produktų kainas ir kartu neperleisti didelės rinkos dalies ne Bendrijoje esantiems įrenginiams, kurie nesiima panašių veiksmų jų emisijų kiekiui mažinti. Daug energijos suvartojantiems pramonės sektoriams, kuriems, kaip nustatyta, gresia didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, būtų galima suteikti daugiau nemokamų apyvartinių taršos leidimų. <…>“
16.
Komisija tiek geležies rūdų kasybą, tiek ketaus ir plieno bei ferolydinių gamybą pripažino sektoriais, kuriems pagal Direktyvos 2003/87 10b straipsnio 1 dalį būdinga anglies dioksido nutekėjimo rizika (
7
).
III. Faktinės ir ginčo aplinkybės
A. Pagrindai
17.
Tam, kad iš geležies rūdos būtų pagamintas ketus, rūda pirmiausia turi būti perdirbama į tarpinį produktą, kuris paskui dedamas į aukštakrosnę. Šis tarpinis produktas kartais yra sukepintoji rūda, ją plieno gamyklos dažniausiai gamina pačios. Tai – santykinai stambūs geležies rūdos ir kitų medžiagų gabalai (
8
):
18.
Kartais geležies rūda jau iš karto iškasus perdirbama į granules, tai – nedideli panašios sudėties rutuliukai (
9
).
19.
Kaip nurodė LKAB, 2020 m. Sąjungoje buvo pagaminta apie 29 mln. tonų granulių (iš šio kiekio apie 25 mln. – jos pačios įrenginiuose) ir apie 77 mln. tonų sukepintosios rūdos (
10
).
20.
Šio ginčo atspirties taškas yra aplinkybė, kad taršos intensyvumas gaminant sukepintąją rūdą yra maždaug šešis ar septynis kartus didesnis, nei gaminant granules (
11
). Tai reiškia, kad gaminant sukepintąją rūdą išmetamas atitinkamai didesnis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, kaip nurodė LKAB, – vidutiniškai 265 kg CO2 tonai sukepintosios rūdos. LKAB įrenginiuose gaminant granules, išmetama tik 29,3 kg CO2 tonai granulių (
12
).
21.
Kai gaminama sukepintoji rūda arba granulės, įrenginio operatorius turi turėti išmetamam CO2 atitinkamus apyvartinius taršos leidimus, kurie tam tikra prasme „sunaudojami“ įrenginiui išmetant šias dujas. Kaip vienodai nurodė bylos šalys, iš esmės vis daugiau šių leidimų reikia nusipirkti aukcionuose. Vis dėlto geležies rūdos kasyba ir ketaus gamyba yra sektoriai, kuriems būdinga anglies dioksido nutekėjimo rizika. Taigi nuogąstaujama, kad ši veikla Sąjungoje bus nutraukta ir perkelta į gamybos vietas ne Sąjungoje. Dėl šios priežasties sukepintosios rūdos (
13
) ir granulių (
14
) gamybai reikalingi apyvartiniai taršos leidimai iki 2030 m. iš esmės suteikiami visiškai nemokamai (
15
).
22.
Suteiktinų apyvartinių taršos leidimų skaičius priklauso nuo vadinamojo santykinio taršos rodiklio, kurį Komisija kaip kriterijų nustatė pagal sektoriaus arba jo pošakio 10 % veiksmingiausių įrenginių vidutines eksploatavimo charakteristikas.
23.
Tokį sukepintosios rūdos gamybos santykinį taršos rodiklį Komisija nustatė (
16
). Iš esmės jis grindžiamas aglomeravimo įrenginių eksploatavimo charakteristikomis, bet Komisija taip pat įtraukė kombinuotosios granulių ir sukepintosios rūdos gamybos įrenginį, esantį plieno gamykloje Nyderlanduose (
17
).
24.
O atskiro geležies rūdos granulių gamybos santykinio taršos rodiklio Komisija nenustatė. Atitinkamiems įrenginiams suteiktinų apyvartinių taršos leidimų skaičius apskaičiuojamas pagal šilumos ir kuro santykinius taršos rodiklius (
18
). Taršos intensyvumas gaminant granules yra mažesnis, nei gaminant sukepintąją rūdą, todėl granulių gamintojai pagal šį metodą gauna atitinkamai mažesnį, bet dar pakankamą (
19
) skaičių nemokamų apyvartinių taršos leidimų, nei gauna sukepintosios rūdos gamintojai, kuriems taikomas pirma nurodytas santykinis taršos rodiklis.
B. Procesas ir prašymai
25.
LKAB, kiek tai susiję su geležies rūdos kasyba, eksploatuoja tris geležies rūdos granulių gamyklas; ji reikalauja suteikti apyvartinius taršos leidimus pagal sukepintosios rūdos santykinį taršos rodiklį. Švedijos Karalystė, kuri yra LKAB savininkė (
20
), pateikė Komisijai atitinkamą pasiūlymą.
26.
Komisija ginčijamo Sprendimo 2021/355 (
21
) 1 straipsnio 3 dalyje šį pasiūlymą atmetė. Sprendimo 13 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė:
„<…> Švedija pasiūlė geležies rūdos granulių gamybos atveju naudoti įrenginio technologinio proceso dalį, kuriai taikomas sukepintosios rūdos santykinis taršos rodiklis (trečiuoju etapu naudoti šilumos ir kuro santykiniai taršos rodikliai). Tačiau sukepintosios rūdos santykinis taršos rodiklis nustatytas Deleguotojo reglamento (ES) 2019/331 I priede, o produktų apibūdinimas, taip pat procesų ir išmetamųjų ŠESD, kuriems taikomas tas produkto santykinis taršos rodiklis, apibūdinimai yra pritaikyti aglomerato gamybai ir neapima geležies rūdos granulių. Be to, Direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 2 dalyje reikalaujama atnaujinti ketvirtojo etapo santykinių taršos rodiklių vertes ir nenumatoma keisti santykinių taršos rodiklių nustatymo aiškinimo. Todėl geležies rūdos granulių gamybos duomenys, grindžiami įrenginio technologinio proceso dalimi, kuriai taikomas sukepintosios rūdos santykinis taršos rodiklis, turi būti atmesti.“
27.
LKAB, palaikoma Švedijos, dėl ginčijamo sprendimo pareiškė ieškinį Bendrajame Teisme; skundžiamu sprendimu jis buvo atmestas.
28.
LKAB apeliaciniame skunde prašo:
–
panaikinti skundžiamą sprendimą,
–
pripažinti negaliojančia 2021 m. vasario 25 d. Komisijos sprendimo (ES) 2021/355 dėl nacionalinių įgyvendinimo priemonių, susijusių su nemokamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų suteikimu pereinamuoju laikotarpiu pagal Direktyvos 2003/87/EB 11 straipsnio 3 dalį, 1 straipsnio 3 dalį,
–
priteisti iš Komisijos bylinėjimosi išlaidas.
29.
Švedijos Karalystė palaiko LKAB reikalavimus.
30.
Europos Komisija prašo:
–
atmesti apeliacinį skundą,
–
priteisti iš LKAB bylinėjimosi išlaidas.
31.
Luossavaara-Kiirunavaara AB, Švedijos Karalystė ir Europos Komisija pateikė rašytines pastabas. Teisingumo Teismas pagal Procedūros reglamento 76 straipsnio 2 dalį nusprendė nerengti teismo posėdžio, nes mano, jog yra pakankamai informuotas, kad priimtų sprendimą byloje.
IV. Teisinis vertinimas
32.
LKAB šiuo procesu pirmiausia siekia, kad apyvartinių taršos leidimų, kurie turi būti nemokamai suteikiami jos įrenginiams geležies rūdos granulėms gaminti, skaičius būtų nustatomas remiantis santykiniu taršos rodikliu, taikomu sukepintosios rūdos gamybai. Jei bendrovei pavyktų tai pasiekti, galiausiai ji šiems įrenginiams turėtų gauti šešis ar septynis kartus daugiau apyvartinių taršos leidimų, nei gauna pagal iki šiol taikomus šilumos ir kuro santykinius taršos rodiklius, orientuotus į faktiškai išmetamą teršalų kiekį. Taigi LKAB apeliaciniame skunde ir toliau nesutinka su ginčijamu sprendimu, kuriuo Komisija atsisakė taikyti sukepintosios rūdos santykinį taršos rodiklį.
33.
Vis dėlto, kitaip nei ieškinyje Bendrajame Teisme, LKAB pagal atskirą apeliacinio skundo pagrindą nebetvirtina, jog sukepintosios rūdos gamybai taikomas santykinis taršos rodiklis, nustatytas Deleguotajame reglamente 2019/331, yra neteisėtas. LKAB šį ieškinio pagrindą pareiškė tam atvejui, jei Bendrasis Teismas atmestų jos argumentus dėl santykinio taršos rodiklio aiškinimo. Šiuo atveju, LKAB manymu, santykinis taršos rodiklis nėra suderinamas su jo teisiniu pagrindu, t. y. Direktyvos 2003/87 10a straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, nes pagal šią teisės normą jis turi apimti granulių gamybą.
34.
Bet kuriuo atveju, priešingai, nei argumentuoja Komisija (
22
), tai, kad LKAB atsisakė atskiro apeliacinio skundo pagrindo, nereiškia, kad ji šio in eventu ieškinyje pareikšto tikslo apeliaciniame skunde nebesiekia. Atvirkščiai, visi penki apeliacinio skundo pagrindai yra aiškiai teikiami prieštaraujant skundžiamo sprendimo 166 punkte pateiktoms išvadoms, kuriomis Bendrasis Teismas atmetė šį in eventu pareikštą netiesioginį skundą dėl Deleguotojo reglamento 2019/331.
35.
Toks LKAB veikimo būdas yra painus ir klaidinantis, nes juo lyg skatinama apeliaciniame procese nekreipti dėmesio į šį netiesioginį skundą. Šią riziką iliustruoja Komisijos argumentai. Vis dėlto apeliacinio skundo formuluotė atitinka išvadų išdėstymą skundžiamame sprendime. Jame Bendrasis Teismas šį netiesioginį skundą atmeta tik pabaigoje sąlyginai glaustai, pateikdamas bendro pobūdžio nuorodą į pirmesnius argumentus dėl ginčijamo sprendimo. Jau vien dėl to yra nepagrįsta apeliaciniame skunde ignoruoti netiesioginį skundą.
36.
Atvirkščiai, reikia išsiaiškinti, ar apeliacinio skundo pagrinduose parodyta, kad skundžiamo sprendimo 166 punkte padaryta sprendimui reikšminga teisės klaida. Jei skundžiamas sprendimas, kiek tai susiję su šiuo punktu, turėtų būti panaikintas, netiesioginis skundas atsinaujintų ir dėl jo reikėtų priimti naują teismo sprendimą.
37.
Tad pirmiausia išnagrinėsiu, ar remiantis apeliacinio skundo pagrindais gali būti keliamas klausimas dėl skundžiamame sprendime pateiktų išvadų tiek, kiek jomis patvirtintas sprendimo atsisakyti sukepintosios rūdos santykinį taršos rodiklį taikyti granulėms teisėtumas (apie tai – A dalyje). Paskui išnagrinėsiu, ar šiais apeliacinio skundo pagrindais pagrindžiamos abejonės dėl sukepintosios rūdos santykinio taršos rodiklio suderinamumo su jo teisiniu pagrindu (apie tai – B dalyje).
A. Sukepintosios rūdos santykinio taršos rodiklio taikymas granulėms
38.
LKAB priekaištais dėl ginčijamo sprendimo, kaip tokio, siekiama, kad santykinis taršos rodiklis, taikomas sukepintosios rūdos gamybai, pagal viršesnius Sąjungos teisės aktus, visų pirma Direktyvos 2003/87 10a straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, būtų aiškinamas taip, kad jis apima ne tik sukepintąją rūdą, bet ir granules.
39.
Vis dėlto, kitaip nei dar Bendrajame Teisme, LKAB nebetvirtina, kad, kiek tai susiję su santykiniu taršos rodikliu, granulės laikytinos sukepintąja rūda. Taigi ieškovė neginčija to, kad skundžiamo sprendimo 25 ir 26 punktuose ši jos nuomonė buvo paneigta. LKAB taip pat nekritikuoja Bendrojo Teismo išvadų, jog santykinis taršos rodiklis buvo nustatytas neketinant į jį įtraukti granulių gamybos. Tai visų pirma taikytina skundžiamo sprendimo 55–57 punktuose pateiktoms išvadoms, kad, jei būtų atsižvelgta į granulių gamybą, santykinis taršos rodiklis būtų mažesnis.
40.
Visų pirma dėl pastarosios išvados atmestina, kad santykinį taršos rodiklį būtų galima aiškinti taip, kad jis apima granulių gamybą. Mat pagal tokį aiškinimą būtų galima teigti, jog pagal šį santykinį taršos rodiklį visiems atitinkamiems įrenginiams buvo suteikta per daug nemokamų apyvartinių taršos leidimų.
41.
Tai kyla iš aplinkybės, kad santykinių taršos rodiklių vertės pagal Direktyvos 2003/87 10a straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą nustatomos kaip pagrindą imant veiksmingiausius sektoriaus įrenginius. Jei sukepintoji rūda ir granulės būtų vertinamos bendrai, tokie įrenginiai būtų granulių gamybos įrenginiai, kaip konstatavo Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 57 punkte. Gaminant granules LKAB įrenginiuose, kaip ji pati nurodė, išmetama maždaug 30 kg CO2 tonai (
23
), todėl santykinio taršos rodiklio vertė greičiausiai būtų ne 0,157 leidimo tonai, o tik maždaug 0,03 leidimo tonai.
42.
Taigi, jei santykinis taršos rodiklis ir pagal jį šiuo metu suteiktinų leidimų skaičius būtų taikomi ir granulėms, leidimų suteikimo rezultatas būtų klaidingas – tiek kalbant apie granulių, tiek apie sukepintosios rūdos gamybą. Ši klaida būtų sietina su vidine tokio metodo prieštara – suteiktinų apyvartinių taršos leidimų skaičius apskaičiuojamas atsižvelgiant tik į sukepintosios rūdos gamybą, o leidimai suteikiami ir granulių gamybai, per kurią išmetamas teršalų kiekis yra daug mažesnis.
43.
Šios prieštaros būtų galima išvengti tik jei Teisingumo Teismas santykinio taršos rodiklio vertę, t. y. suteiktinų apyvartinių taršos leidimų skaičių, aiškindamas galėtų pakoreguoti taip, kad būtų atsižvelgiama į granulių gamybą. Visgi to nesiūlo nė viena bylos šalis, aš tokį aiškinimą taip pat laikau atmestinu. Santykinio taršos leidimo apibrėžtyje tokiam aiškinimui nėra jokio pagrindo, taigi jis būtų contra legem. Be to, Teisingumo Teismas neturi nei teisės, nei reikiamų techninių ir mokslinių žinių apie išmetamųjų teršalų susidarymą ir santykinio taršos rodiklio vertės apskaičiavimo metodą, kad galėtų patikimai atlikti tokią korekciją. Atvirkščiai, pagal Direktyvos 2003/87 10a straipsnį tokia užduotis iš tikrųjų priklauso Komisijai.
44.
Šios išvados niekaip negali pakeisti Direktyvos 2003/87 tikslai, kuriuos pabrėžė LKAB ir Švedija, – visų pirma tikslas taikant veiksmingesnius būdus sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Šiais tikslais taip pat negalima panaikinti nurodytos prieštaros tarp santykinio taršos rodiklio apskaičiavimo pagrindo ir granulių įtraukimo.
45.
Be kita ko, nemokamai suteikiamais apyvartiniais taršos leidimais atitinkamų įrenginių poreikis turėtų būti patenkinamas, bet ne viršijamas. Būtent taip būtų, jei sukepintosios rūdos santykinis taršos rodiklis būtų taikomas ir granulėms.
46.
Tai nereiškia, kad neišvengiamai eliminuojama galimybė santykinius taršos rodiklius aiškinti plačiai, taip, kad jie gali apimti tam tikrus produktus, apie kuriuos nustatant santykinį taršos rodiklį galbūt nebuvo galvojama. Vis dėlto negalima santykinių taršos rodiklių taikyti produktams, dėl kurių įtraukimo sumažėtų santykinio taršos rodiklio vertė, nes tokiu atveju santykinio taršos rodiklio taikymas nulemtų ką tik apibūdintą prieštaringą rezultatą.
47.
Taigi LKAB savo argumentais negali įtikinti, jog skundžiamas ir ginčijamas sprendimai turi būti panaikinti dėl to, kad yra grindžiami teisiškai klaidingu sukepintosios rūdos santykinio taršos rodiklio aiškinimu. Apeliacinio skundo pagrindai šiuo atžvilgiu yra nepagrįsti. Net jei atitinkami LKAB argumentai būtų pagrįsti, jie negalėtų nulemti kitokio santykinio taršos rodiklio aiškinimo. Konkretūs argumentai šiuo klausimu pateikti toliau.
1.
Apeliacinio skundo pirmasis pagrindas – pakeičiamumas
48.
Apeliacinio skundo pirmajame pagrinde LKAB kritikuoja Bendrojo Teismo išvadą, jog sukepintoji rūda negali būti tiesiogiai pakeičiama granulėmis.
49.
Šios Bendrojo Teismo išvados grindžiamos tuo, kad skundžiamo sprendimo 85–88 punktuose Bendrasis Teismas patvirtino LKAB nuomonę, jog santykinis taršos rodiklis galėtų būti taikomas ir granulėms, jeigu jomis būtų galima tiesiogiai pakeisti sukepintąją rūdą. Šiuo požiūriu klausimas, ar sukepintoji rūda gali būti tiesiogiai pakeičiama granulėmis, turėjo lemiamą reikšmę.
50.
Vis dėlto pastarosios išvados dėl tiesioginio pakeičiamumo reikšmės santykinio taršos rodiklio aiškinimui, atsižvelgiant į pirma pateiktus argumentus, yra teisiškai klaidingos. Bet kuriuo atveju ši teisės klaida nelemia, kad skundžiamas sprendimas turėtų būti panaikintas, nes Bendrasis Teismas galiausiai pagrįstai atmetė galimybę santykinį taršos rodiklį taikyti granulėms.
51.
Kadangi santykinio taršos rodiklio aiškinimui nėra reikšminga tai, ar sukepintoji rūda gali būti tiesiogiai pakeičiama granulėmis, apeliacinio skundo pirmajame pagrinde pareikšti priekaištai dėl atitinkamų Bendrojo Teismo išvadų yra nepagrįsti tiek, kiek šis apeliacinio skundo pagrindas susijęs su sukepintosios rūdos santykinio taršos rodiklio aiškinimu.
52.
Vis dėlto pakeičiamumo klausimas tikrai turi tam tikrą reikšmę, kalbant apie santykinio taršos rodiklio galiojimą (
24
).
2.
Apeliacinio skundo antrasis pagrindas – Bendrojo Teismo pateikti motyvai
53.
Apeliacinio skundo antrajame pagrinde LKAB tvirtina, kad Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 93–99 punktuose Komisijos pateiktus motyvus pakeitė savo motyvais. Komisija tik rėmėsi faktu, kad santykinis taršos rodiklis taikomas sukepintosios rūdos gamybai, o Bendrasis Teismas pateikė argumentus dėl sukepintosios rūdos pakeičiamumo granulėmis.
54.
Vis dėlto, kaip nurodyta pirma, šis pakeičiamumas neturi lemiamos reikšmės galimybei santykinį taršos rodiklį taikyti granulėms. Taigi tai, ar atitinkami Bendrojo Teismo argumentai nukrypsta nuo Komisijos pateiktų motyvų, ar juos tik papildo, nėra reikšminga priimant sprendimą.
3.
Apeliacinio skundo trečiasis pagrindas – įrodymų iškraipymas
55.
Lygiai taip pat, priimant sprendimą dėl santykinio taršos rodiklio taikymo granulėms klausimo, nebūtų reikšminga tai, ar skundžiamo sprendimo 116 ir 117 punktuose buvo iškraipyta LKAB pateikta ekspertizė. Taip yra dėl to, kad ši ekspertizė taip pat yra susijusi su sukepintosios rūdos pakeičiamumo granulėmis klausimu.
4.
Apeliacinio skundo ketvirtasis pagrindas – Komisijos pareiga ištirti
56.
Apeliacinio skundo ketvirtajame pagrinde LKAB atskleidžia galimą prieštarą skundžiamame sprendime. Skundžiamo sprendimo 85 punkte Bendrasis Teismas nurodo vienodą bylos šalių nuomonę, jog tiesioginis sukepintosios rūdos pakeičiamumas granulėmis turėtų pasekmių sukepintosios rūdos santykinio taršos rodiklio taikymo sričiai. Atitinkamai Bendrasis Teismas 88 punkte pažymi, jog Komisija turėjo nuodugniai iširti, ar sukepintoji rūda gali būti pakeičiama geležies rūdos granulėmis, o 89 punkte – jog nėra požymių, kad toks tyrimas būtų atliktas.
57.
Vis dėlto skundžiamo sprendimo 145 ir 146 punktuose Bendrasis Teismas nurodo, jog tai, kad pakeičiamumo tyrimas nebuvo atliktas, nėra reikšminga, nes atsisakymas santykinį taršos rodiklį taikyti granulėms nėra akivaizdi vertinimo klaida.
58.
Kaip nurodyta pirma, jau skundžiamo sprendimo 88 punkte pateikta išvada yra teisiškai klaidinga dėl to (
25
), kad pakeičiamumas negali nulemti santykinio taršos rodiklio taikymo granulių gamybai, nes numatytoji santykinio taršos rodiklio vertė – kaip jau paaiškinta – būtų per didelė (
26
). Taigi Komisija ir neprivalėjo per ginčijamo sprendimo priėmimo procedūrą tirti, ar sukepintoji rūda gali būti tiesiogiai pakeičiama granulėmis.
59.
Vis dėlto ši teisės klaida nėra reikšminga priimant sprendimą, nes Bendrasis Teismas vis tiek padarė teisingą išvadą, jog santykinis taršos rodiklis granulėms netaikytinas, ir ją tinkamai pagrindė pirma šioje išvadoje nurodytais argumentais, dėl kurių apeliaciniame procese nesiginčijama (
27
). Tik pertekliniai motyvai dėl sukepintosios rūdos pakeičiamumo granulėmis yra teisiškai klaidingi.
60.
Taigi ir šis apeliacinio skundo pagrindas yra nepagrįstas.
5.
Apeliacinio skundo penktasis pagrindas – nepakankamas ginčijamo sprendimo motyvavimas
61.
Galiausiai ir priekaištai dėl skundžiamo sprendimo 157–159 punktuose pateiktų išvadų, susijusių su ginčijamo sprendimo motyvavimu, yra nepagrįsti. Šie priekaištai taip pat grindžiami tuo, kad Komisija, LKAB manymu, turėjo apsvarstyti sukepintosios rūdos tiesioginio pakeičiamumo granulėmis klausimą, o Bendrasis Teismas to, kad šis klausimas nebuvo apsvarstytas, nekritikavo.
62.
Visgi ir šiuo atžvilgiu taikytina tai, kad Komisija svarstyti šio klausimo neprivalėjo jau vien dėl to, kad, net ir esant tiesioginio pakeičiamumo galimybei, pagrįsti sukepintosios rūdos santykinio taršos rodiklio taikymo granulėms nebūtų buvę galima.
6.
Tarpinė išvada
63.
Taigi apeliacinis skundas turi būti atmestas tiek, kiek jame kritikuojamos Bendrojo Teismo išvados, kurių dalykas yra atsisakymas sukepintosios rūdos santykinį taršos rodiklį taikyti geležies rūdos granulėms.
B. Priekaištai, susiję su sukepintosios rūdos santykiniu taršos rodikliu
64.
Taigi apeliacinio skundo pagrindai yra reikšmingi tik tiek, kiek jais siekiama atskleisti skundžiamame sprendime padarytas teisės klaidas, susijusias su sukepintosios rūdos santykinio taršos rodiklio teisėtumo vertinimu.
65.
LKAB teisinės apsaugos interesas šiuo apeliacinio skundo aspektu grindžiamas tuo, kad, panaikinus santykinį taršos rodiklį, išnyktų ginčijamo sprendimo teisinis pagrindas. Gali būti, kad Komisija netgi turėtų nustatyti naują santykinį taršos rodiklį, kuris apimtų granulių gamybą, ir paskui priimti atitinkamą sprendimą dėl Švedijos prašymo, kuris yra ginčo dalykas.
66.
Santykinio taršos rodiklio teisėtumo klausimas turi būti nagrinėjamas pagal viršesnius Sąjungos teisės aktus, taigi visų pirma remiantis jo teisiniu pagrindu, t. y. Direktyvos 2003/87 10a straipsnio 1 dalies antros pastraipos pirmu sakiniu. Pagal šią nuostatą Komisija, nustatydama santykinį taršos rodiklį, turi atsižvelgti į, be kita ko, pakaitalus. Su šiuo kriterijumi yra siejami apeliacinio skundo trečiasis ir pirmasis pagrindai, kuriais LKAB siekia parodyti, kad, gaminant ketų, sukepintoji rūda gali būti pakeičiama geležies rūdos granulėmis, todėl Komisija abiem šiems tarpiniams produktams turėjo nustatyti bendrą produkto santykinį taršos rodiklį. Apeliacinio skundo trečiajame pagrinde LKAB reiškia Bendrajam Teismui priekaištą, kad jis iškraipė jos pateiktą ekspertizę šio pakeičiamumo klausimu (apie tai – 1 skirsnyje). Apeliacinio skundo pirmajame pagrinde LKAB kritikuoja Bendrojo Teismo išvadą, jog sukepintoji rūda negali būti tiesiogiai pakeičiama granulėmis (apie tai – 2 skirsnyje).
67.
Kitais LKAB apeliacinio skundo pagrindais taip pat prieštaraujama skundžiamo sprendimo 166 punktui, susijusiam su netiesioginiu skundu dėl santykinio taršos rodiklio neteisėtumo. Vis dėlto apeliacinio skundo antrasis, ketvirtasis ir penktasis pagrindai taip pat yra nepagrįsti, nes LKAB jais aiškiai kritikuoja tariamai nepakankamą ginčijamo sprendimo motyvavimą, kitaip tariant, šio sprendimo, kaip tokio, teisėtumą, o ne santykinį taršos rodiklį, kuriuo Komisija grindė ginčijamą sprendimą (apie tai – 3–5 skirsniuose).
1.
Apeliacinio skundo trečiasis pagrindas – įrodymų iškraipymas
68.
Apeliacinio skundo trečiajame pagrinde LKAB tvirtina, kad Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 116 ir 117 punktuose iškraipė su ieškiniu pateiktą ekspertinę nuomonę. Ši ekspertizė susijusi su klausimu, ar sukepintoji rūda gali būti pakeičiama granulėmis, todėl gali turėti reikšmės vertinant santykinio taršos rodiklio teisėtumą.
69.
Bendrojo Teismo atliktas faktų ir įrodymų vertinimas, išskyrus atvejus, kai jie buvo iškraipyti, pagal SESV 256 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto 58 straipsnio pirmą pastraipą nėra teisės klausimas, kurį, kaip tokį, turi nagrinėti Teisingumo Teismas apeliaciniame procese (
28
).
70.
Kita vertus, įrodymų iškraipymas yra tuomet, kai, nesant reikalo rinkti naujų įrodymų, jau esamų įrodymų vertinimas atrodo akivaizdžiai netinkamas dėl to (
29
), kad Bendrasis Teismas akivaizdžiai viršijo protingo tų įrodymų vertinimo ribas (
30
).
71.
Skundžiamo sprendimo 116 ir 117 punktuose Bendrasis Teismas tvirtina, kad ekspertinėje nuomonėje pateikta išvada, jog tam, kad plieno gamykla būtų pertvarkyta iš sukepintosios rūdos gamybos į granulių gamybą arba būtų padidinta granulių dalis, reikalingi bandymai ir nemažos korekcijos, taip pat paruošiamieji darbai, įskaitant vidaus logistikos pritaikymą naujam medžiagos srautui. Bet kuriuo atveju pertvarkymas negali būti atliktas „mygtuko paspaudimu“.
72.
Ekspertinėje nuomonėje iš tiesų nėra aiškiai tvirtinama, kad pertvarkymas gali būti atliktas „mygtuko paspaudimu“, bet kitais aspektais Bendrasis Teismas iškraipo pagrindinius šio dokumento teiginius.
73.
Ekspertizės 15, 18 ir 19 punktuose, kuriuos nurodė LKAB, konstatuojama, kad pertvarkymas yra paprastas ir daugumoje plieno gamyklų atliekamas reguliariai. Sukepintosios rūdos ir granulių dalys koreguojamos kasdien ir šios korekcijos nesiskiria nuo korekcijų pasikeitus geležies rūdos, naudojamos sukepintajai rūdai gaminti, savybėms. Iš tikrųjų korekcijos dėl pasikeitusių medžiagos savybių dažniau reikalingos pradėjus naudoti sukepintąją rūdą, o ne granules. Į tam tikrus pakeitimus galima atsižvelgti į kompiuterinę sistemą įvedant naujas vertes, o ši reikiamas korekcijas tuomet atlieka automatiškai.
74.
Taigi ekspertinėje nuomonėje parodoma, kad vietoj sukepintosios rūdos į aukštakrosnę sąlyginai lengvai galima dėti geležies rūdos granules. Ar šis ekspertinėje nuomonėje pateiktas teiginys yra teisingas, neturi reikšmės klausimui, ar Bendrasis Teismas iškraipė ekspertinėje nuomonės turinį.
75.
Tai, kad Bendrasis Teismas iškraipė ekspertizę, galbūt sietina su aplinkybe, kad jis klausimui, ar sukepintoji rūda gali būti tiesiogiai pakeičiama granulėmis, skyrė pernelyg didelę reikšmę, kaip toliau parodysiu vertindama apeliacinio skundo pirmąjį pagrindą. Taip pat parodysiu, kodėl iškreipimas šiuo atveju nelemia, kad skundžiamas sprendimas turėtų būti panaikintas.
2.
Apeliacinio skundo pirmasis pagrindas – pakeičiamumas
76.
Apeliacinio skundo pirmasis pagrindas turi lemiamą reikšmę tam, ar LKAB netiesioginis skundas bus tenkinamas. Jame LKAB kritikuoja skundžiamo sprendimo 69 ir 88 punktuose Bendrojo Teismo pateiktas išvadas dėl santykinio taršos rodiklio teisinio pagrindo aiškinimo (apie tai – a skyrelyje), o 93–99 punktuose – dėl šios nuostatos taikymo nustatant santykinį taršos rodiklį (apie tai – b skyrelyje). Šiais argumentais siekiama parodyti, kad Komisija turėjo nustatyti bendrą santykinį taršos rodiklį sukepintajai rūdai ir geležies rūdos granulėms, taigi santykinio taršos rodiklio nustatymas tik sukepintajai rūdai yra neteisėtas.
a)
Direktyvos 2003/87 10a straipsnio 1 dalies antros pastraipos pirmo sakinio aiškinimas
77.
Kalbant apie santykinio taršos rodiklio teisinio pagrindo, t. y. Direktyvos 2003/87 10a straipsnio 1 dalies antros pastraipos pirmo sakinio, aiškinimą, pažymėtina, kad LKAB kritikuoja skundžiamo sprendimo 69 punktą. Jame Bendrasis Teismas patvirtino Komisijos poziciją, kad ji, tirdama, ar dviem produktams turi būti nustatytas bendras santykinis taršos rodiklis, negali atsižvelgti tik į tai, ar šie produktai gali būti pakeičiami vienas kitu. Atvirkščiai, Komisija turi atsižvelgti į įvairius aspektus. Kita vertus, LKAB, laikosi nuomonės, kad pakeičiamumas turi lemiamą reikšmę.
78.
Reikia sutikti su LKAB nuomone, jog Komisija pagal Direktyvos 2003/87 10a straipsnio 1 dalies antros pastraipos pirmą sakinį turi atsižvelgti į „pakaitalus“. Taigi tai, ar produktai gali būti pakeičiami vienas kitu, yra svarbus aspektas atsakant, ar jiems turi būti nustatytas bendras santykinis taršos rodiklis. Be to, LKAB pagrįstai patikslina, kad šioje nuostatoje kalbama ne apie tai, ar produktai gali būti pakeičiami vienas kitu tiesiogiai, o tik apie pakaitalus apskritai.
79.
Vis dėlto Direktyvos 2003/87 10a straipsnio 1 dalies antros pastraipos pirmas sakinys yra sąlyginai kompleksiška nuostata. Pagal ją Komisija, kiek įmanoma, apibrėžia visos Sąjungos ex ante santykinius taršos rodiklius, siekdama užtikrinti, kad leidimai būtų skirstomi skatinant mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas bei naudoti veiksmingai energiją vartojančias technologijas. Jais (santykiniais taršos rodikliais) turi būti atsižvelgiama į veiksmingiausius metodus, pakaitalus, alternatyvius gamybos procesus, didelio naudingumo termofikaciją, veiksmingą energijos gaminimą iš dujų atliekų, biomasės naudojimą ir anglies dioksido surinkimą, transportavimą bei saugojimą ten, kur yra tokie įrenginiai, ir neskatinama didinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų.
80.
Taigi jau vien iš teisės normos formuluotės matyti, kad Komisija iš tikrųjų, be pakaitalų, turi atsižvelgti į kitus aspektus, kaip antai veiksmingiausius metodus ir alternatyvius gamybos procesus. Kaip dėl kvalifikavimo „kiek įmanoma“ pabrėžia pati LKAB, nustatant santykinius taršos rodiklius siekiama sukurti paskatas naudoti veiksmingai energiją vartojančias technologijas ir sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį.
81.
Be to, vertinimas, kurį būtina atlikti nustatant santykinį taršos rodiklį, turi apimti ir kitus Direktyvos 2003/87 tikslus, kaip antai nustatytuosius 5 ir 7 konstatuojamosiose dalyse – užtikrinti ekonomikos plėtrą, užimtumą, vidaus rinkos vientisumą ir konkurencijos sąlygas (
31
), nors 10a straipsnio 1 dalies antros pastraipos pirmame sakinyje jie nėra aiškiai minimi, arba viršesniuose Sąjungos teisės aktuose įtvirtintus reikalavimus, visų pirma pagrindines teises, kaip antai vienodo požiūrio principą (
32
).
82.
Šios išvados niekaip nekeičia Sprendimo 2011/278 4 konstatuojamoji dalis, kurią jau nurodė Teisingumo Teismas (
33
) ir Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 86 punkte. Joje Komisija pažymėjo, kad jei vienas produktas yra tiesioginis kito produkto pakaitalas, abiem tokiems produktams turėtų būti taikomas tas pats santykinis taršos rodiklis ir susijęs produkto apibūdinimas. Vis dėlto tai nėra teisės norma, kuri galėtų nukrypti nuo Sprendimo 2011/278 teisinio pagrindo, kuris yra viršesnis teisės aktas, t. y. Direktyvos 2003/87 10a straipsnio 1 dalies antros pastraipos pirmas sakinys. Kaip nurodo pati Komisija, šia konstatuojamąja dalimi tėra išreikšta gairė, kurią ji ne visais atvejais realizavo.
83.
Taigi, priešingai, nei mano LKAB, santykinio taršos rodiklio nustatymas suponuoja, kad buvo išsamiai atsižvelgta į Direktyvoje 2003/87, visų pirma jos 10a straipsnio 1 dalies antros pastraipos pirmame sakinyje, nurodytus aspektus ir tikslus, taip pat kitus šios direktyvos tikslus. Žinoma, negalima nepaisyti ir viršesniuose Sąjungos teisės aktuose įtvirtintų reikalavimų, kaip antai pagrindinių teisių.
84.
Kaip jau konstatavo Teisingumo Teismas, Komisija turi plačią diskreciją atlikdama tokį kompleksišką vertinimą, būtiną santykiniams taršos rodikliams nustatyti (
34
). Komisija atlikti šį vertinimą gali kur kas geriau nei Teisingumo Teismas (
35
). Tik akivaizdžiai netinkamas šioje srityje priimtos priemonės pobūdis gali turėti įtakos tokios priemonės (turinio) teisėtumui (
36
).
85.
Atsižvelgiant į tai turi būti vertinami ir LKAB priekaištai dėl skundžiamo sprendimo 69 punkte pateiktos išvados, kad Komisija tikslą atlyginant už veiksmingesnių technologijų naudojimą mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį pagal Direktyvos 2003/87 10a straipsnio 1 dalies antros pastraipos pirmą sakinį turi realizuoti tik „kiek įmanoma“. Taigi, Bendrojo Teismo manymu, nėra įpareigojimo pasiekti konkretų rezultatą.
86.
LKAB, atvirkščiai, teigia, jog kvalifikavimas, kad Komisija „kiek įmanoma“ turi nustatyti santykinius taršos rodiklius, susijęs tik su klausimu, ar santykinis taršos rodiklis bus nustatytas. Produktų, kurie gali būti tarpusavyje pakeičiami ir kuriems dėl to turi būti taikomas tas pats santykinis taršos rodiklis, grupė, atvirkščiai, negali būti apribojama. Šiuo klausimu reikia atsižvelgti į teisės nuostatoje įtvirtintą tikslą sukurti paskatas mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir naudoti veiksmingai energiją vartojančias technologijas.
87.
Vis dėlto ši nuomonė neįtikina. Dėl to, kad tiek daug veiksnių turi reikšmės nustatant santykinį taršos rodiklį, jo išraiškos, visų pirma taikymo srities nustatymas, suponuoja, kad buvo atliktas kompleksiškas visų reikšmingų aplinkybių vertinimas. Jis negali apsiriboti tik klausimu, ar santykinis taršos rodiklis bus nustatytas, o visų pirma apima klausimą, kokiems produktams jis bus nustatytas. Ir šiuo atžvilgiu Komisija turi įvertinti, ar galima produktams taikyti bendrą santykinį taršos rodiklį.
b)
Direktyvos 2003/87 10a straipsnio 1 dalies antros pastraipos pirmo sakinio taikymas
88.
Taigi, atsižvelgiant į tokią plačią Komisijos diskreciją, reikia išnagrinėti apeliacinio skundo pirmojo pagrindo antrą dalį, susijusią su LKAB priekaištais dėl Direktyvos 2003/87 10a straipsnio 1 dalies antros pastraipos pirmo sakinio taikymo. LKAB šiuos priekaištus grindžia visų pirma nuomone, kad jos įrenginiuose gaminamos granulės yra sukepintosios rūdos pakaitalas, ir argumentu, kad jas gaminant išmetama mažiau CO2.
89.
Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 93–99 punktuose, kuriuos LKAB kritikuoja, šiuos jos argumentus atmetė ir 166 punkte atitinkamai padarė išvadą, jog santykinis taršos rodiklis nėra akivaizdžiai nesuderinamas su jo teisiniu pagrindu.
90.
LKAB dėl to teikia tikrai svarių kontrargumentų. Vis dėlto išsamiai įvertinus esminius aspektus darytina išvada, kad jų nepakanka, kad santykinio taršos rodiklio nustatymas būtų laikytinas akivaizdžiai netinkamu.
1) LKAB argumentai
91.
Svarbiausias LKAB argumentas yra tas, kad gaminant sukepintąją rūdą išmetama neginčijamai gerokai daugiau CO2, nei gaminant granules; Bendrasis Teismas tai paminėjo skundžiamo sprendimo 98 punkte.
92.
Dėl to, taikant bendrą santykinį taršos rodiklį, granulėms ir sukepintajai rūdai būtų nemokamai suteikiama tik tiek apyvartinių taršos leidimų, kiek jų reikia granulių gamybai. Taip būtų sukuriama paskata vietoj sukepintosios rūdos naudoti granules, o tai galiausiai atitiktų Direktyvos 2003/87 pagrindinį tikslą – mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį.
93.
Naudoti daugiau granulių ir iš principo yra įmanoma – Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 94 punkte pripažino, kad, atlikus tam tikras korekcijas, geležies rūdos granules (kaip sukepintąją rūdą) galima naudoti aukštakrosnėje plienui gaminti. Bendrasis Teismas šiuo atžvilgiu kalba apie panašumus („ressemblances“). Taigi bent jau tam tikro lygio pakeičiamumas yra.
94.
Atsižvelgiant į tai, kad, kaip jau konstatuota, Bendrasis Teismas iškraipė LKAB pateiktą ekspertizę (
37
), neatmetu, kad jis pervertino ir sukepintosios rūdos ir granulių skirtumus, jas naudojant aukštakrosnėje. Tai taip pat rodo aplinkybė, kad skundžiamo sprendimo 97 punkte Bendrasis Teismas pateikia Geležies rūdos sektoriaus ataskaitos (
38
) citatą, pagal kurią sukepintoji rūda ir granulės panašios tiek, kiek, gaminant ketų, jos naudojamos tokiu pačiu būdu. Šia ataskaita ir Geležies ir plieno sektoriaus ataskaita (
39
) rėmėsi Komisija, iš pradžių Sprendime 2011/278 nustatydama santykinį taršos rodiklį (
40
).
95.
Atsižvelgiant į šiuos aspektus, atrodo įmanoma, kad Komisija būtų galėjusi nustatyti bendrą santykinį taršos rodiklį, siekdama paskatinti granulių, kaip veiksmingesnės technologijos, naudojimą.
2) Pakankami santykinio taršos rodiklio pagrindai
96.
Vis dėlto atsižvelgiant į Komisijos turimą reguliavimo diskreciją tam, kad būtų galima abejoti faktiškai nustatytu santykiniu taršos rodikliu, neapimančiu granulių, nepakanka, jog atrodo įmanoma, kad galėjo būti nustatytas bendras santykinis taršos rodiklis. Atvirkščiai, LKAB turėtų parodyti, kad siauresnis santykinis taršos rodiklis akivaizdžiai yra netinkamas (
41
) Direktyvos 2003/87, visų pirma jos 10a straipsnio 1 dalies antros pastraipos pirmo sakinio, tikslams pasiekti.
97.
Šiuo atžvilgiu pirmiausia reikia pažymėti, kad galutinis sprendimas dėl to, kaip paprastai sukepintoji rūda aukštakrosnėse gali būti pakeičiama granulėmis, negali būti grindžiamas tik LKAB pateikta ekspertize ir Geležies rūdos sektoriaus ataskaitos citata. Atvirkščiai, Bendrajam Teismui pateiktą informaciją reikėtų išnagrinėti daug nuodugniau. Minėta Geležies rūdos sektoriaus ataskaita ir Geležies ir plieno sektoriaus ataskaita prima facie būtų svaresnės, nei LKAB pateikta ekspertizė. Taip yra dėl to, kad šios ataskaitos buvo parengtos nepriklausomai nuo tam tikrų gamintojų interesų, Komisijos užsakymu, parengiamajame santykinio taršos rodiklio nustatymo etape. Abiejose ataskaitose jau siūloma į sukepintosios rūdos santykinį taršos rodiklį granulių neįtraukti (
42
).
98.
Vis dėlto toks naujas įrodymų vertinimas nereikalingas, nes Bendrasis Teismas nurodė pakankamai kitų veiksnių, pagrindžiančių tokias santykinio taršos rodiklio ribas, kokias nustatė Komisija.
99.
Pirma, remiantis skundžiamo sprendimo 95 punktu, LKAB granulės ir sukepintoji rūda gaminamos iš skirtingų rūdų, kurios ir perdirbamos skirtingai. LKAB Bendrajame Teisme pati nurodė, kad jos rūda ypač tinka granulėms gaminti (
43
).
100.
Ypatingą Švedijos rūdos kokybę patvirtina duomenys, pateikti Geležies rūdos sektoriaus ataskaitoje dėl planuoto granulių gamybos Austrijoje projekto, kurio Bendrasis Teismas aiškiai nepaminėjo. Remiantis šiais duomenimis, naudojant Austrijoje išgautą rūdą būtų išmetama maždaug keturis kartus daugiau CO2, nei išmetama LKAB gaminant granules iš Švedijoje išgaunamos rūdos (
44
).
101.
LKAB ypač ginčija tai, kad, priimant sprendimą dėl bendro santykinio taršos rodiklio, turėtų būti atsižvelgiama į naudojamas žaliavas, ir remiasi Direktyvos 2003/87 10a straipsnio 1 dalies trečia pastraipa. Pagal šią teisės normą santykinis taršos rodiklis turi būti apskaičiuojamas produktams, o ne žaliavoms. Vis dėlto tai tik aiškiai reiškia, kad per visus atitinkamo sektoriaus arba jo pošakio gamybos procesus turi būti kuo labiau sumažintas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir padidintas energijos vartojimo efektyvumas. Taigi kalbama apie tai, kad nustatant santykinį taršos rodiklį būtų atsižvelgiama į visus gamybos etapus. Vis dėlto šia teisės norma neeliminuojama galimybė nustatant santykinio taršos rodiklio ribas atsižvelgti ir į atitinkamame gamybos procese naudojamas žaliavas, šiuo atveju – geležies rūdą.
102.
Be kita ko, žaliavų skirtumais, susijusiais su jų savybėmis ir prieinamumu, pagal lygybės principą galima pateisinti ir skirtingą atitinkamų procesų traktavimą (
45
).
103.
Antra, remiantis skundžiamo sprendimo 96 ir 97 punktais, sukepintosios rūdos gamyba yra integruota į plieno gamybą, nes per šį procesą gali būti perdirbamos plieno gamyklose susidarančios medžiagos – tam tikros formos koksas, vadinamasis smulkusis koksas, ir liekanos, kurių sudėtyje yra geležies. Gaminant granules tai nebūtų įmanoma lygiai taip pat.
104.
Trečia, skundžiamo sprendimo 98 punkte Bendrasis Teismas iš aplinkybės, kad gaminant sukepintąją rūdą susidaro šešis ar septynis kartus daugiau CO2, nei gaminant granules, daro išvadą, jog bendru santykiniu taršos rodikliu galėtų būtų sukuriamas reikšmingas disbalansas („déséquilibre significatif“) tarp įvairių įrenginių, kuriems jis būtų taikomas.
105.
Pastarasis argumentas iš pirmo žvilgsnio atrodo prieštaringas, nes šis disbalansas kaip tik ir išreiškia mažesnį granulių gamybos taršos intensyvumą. Vis dėlto, kaip pabrėžia LKAB ir Švedija, tai atitinka Direktyvos 2003/87, visų pirma jos 10a straipsnio 1 dalies antros pastraipos, tikslą mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, taigi atrodo logiška į santykinį taršos rodiklį įtraukti granulių gamybą kaip veiksmingesnę technologiją.
106.
Vis dėlto sąvoka „disbalansas“ išreiškiami kiti Direktyvos 2003/87 tikslai, kurių Bendrasis Teismas, deja, tiksliai neįvardija. Kaip pažymi Komisija (
46
), tokie tikslai yra užtikrinti ekonomikos plėtrą ir užimtumą (
47
) ir išvengti anglies dioksido nutekėjimo pagal 10b straipsnį (
48
).
107.
Atsižvelgiant į šiuos tikslus, geležies rūdos kasybos ir ketaus gamybos sektoriams pagal Direktyvos 2003/87 10b straipsnio 1 dalį suteikiama 100 % pagal atitinkamą santykinį taršos rodiklį nemokamai suteiktinų apyvartinių taršos leidimų. Tuo siekiama užtikrinti, kad nei granulių, nei sukepintosios rūdos gamintojams, naudojantiems veiksmingiausius metodus, nereikėtų pirkti apyvartinių taršos leidimų ir kad jie dėl šiems leidimams reikalingų išlaidų nenutrauktų gamybos arba neperkeltų jos iš Sąjungos į kitas valstybes. Vis dėlto, jei gamyba būtų vykdoma už Europos Sąjungos ribų, šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos, kurios prisideda prie klimato kaitos, ir toliau būtų išleidžiamos ten.
108.
Nustačius bendrą santykinį taršos rodiklį sukepintajai rūdai ir granulėms, tikslas užkirsti kelią gamybos perkėlimui nebūtų pasiektas, nes sukepintosios rūdos gamybai būtų suteikiama tik dalelė reikalingų apyvartinių taršos leidimų. Dėl to galiausiai Sąjungoje galėtų atsirasti reikšmingų trūkumų ne tik sukepintosios rūdos gamintojams, bet ir galutinės grandies ketaus ir plieno gamybos sektoriui. Ar šių trūkumų būtų galima išvengti didelę dalį gamybos ar ją visą pertvarkius į granulių gamybą, tebėra abejotina, visų pirma atsižvelgiant į naudojamos geležies rūdos reikšmę (
49
).
109.
LKAB tvirtina, kad į nurodytą disbalansą galima atsižvelgti jau remiantis Direktyvos 2003/87 10a straipsnio 2 dalies trečios pastraipos b punktu, vis dėlto šioje nuostatoje reguliuojamas visai kitas klausimas. Ji susijusi su santykinių taršos rodiklių verčių mažinimu dėl laipsniško gamybos procesų tobulinimo.
110.
Pagal Direktyvos 2003/87 10a straipsnio 2 dalies trečios pastraipos a punktą į tokius patobulinimus reikia atsižvelgti atitinkamai sumažinant taikomo apyvartinio taršos leidimo vertę. Jei vis dėlto tie patobulinimai yra labai dideli arba labai maži, b punktu apribojamas mastas, kuriuo į juos galima atsižvelgti. Sektoriams, kuriuose patobulinimai yra labai maži, už juos neturėtų būti atlyginama. Santykinių taršos rodiklių vertė jiems turi būti sumažinama bent 0,2 % per metus. Taigi, nesant atitinkamų patobulinimų, atitinkamos įmonės papildomus apyvartinius taršos leidimus turi pirkti. Sektoriuose, kuriuose atlikta labai plačios apimties patobulinimų, sumažinimas turi būti apribojamas iki 1,6 % per metus. Taigi, esant didesnės apimties patobulinimų, atitinkamos įmonės gauna nemokamų apyvartinių taršos leidimų, kurių joms nereikia, tad gali juos parduoti.
111.
Vis dėlto pagal Direktyvos 2003/87 10a straipsnio 2 dalies trečios pastraipos b punktą būtų neįmanoma kontroliuoti „disbalanso“ rizikos, kuri atsirastų nustačius bendrą santykinį taršos rodiklį sukepintajai rūdai ir granulėms.
112.
Taigi galiausiai Bendrasis Teismas pagrįstai nusprendė, kad atsisakymas nustatyti bendrą santykinį taršos rodiklį sukepintajai rūdai ir geležies rūdos granulėms nėra akivaizdžiai netinkamas Direktyvos 2003/87, visų pirma jos 10a straipsnio 1 dalies antros pastraipos pirmo sakinio, tikslams pasiekti. Tad apeliacinio skundo antrasis pagrindas yra nepagrįstas tiek, kiek jis teikiamas dėl skundžiamo sprendimo 166 punkto.
3.
Apeliacinio skundo antrasis pagrindas – Bendrojo Teismo pateikti motyvai
113.
Apeliacinio skundo antrajame pagrinde LKAB tvirtina, kad Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 93–99 punktuose Komisijos pateiktus ginčijamo sprendimo motyvus pakeitė savo motyvais. Vis dėlto ginčijamo sprendimo motyvavimas neturi reikšmės santykinio taršos rodiklio, kuriuo Komisija grindė savo sprendimą, teisėtumui. Taigi šiais su netiesioginiu skundu susijusiais motyvais negali būti remiamasi ir jie šiuo atžvilgiu taip pat yra nepagrįsti.
4.
Apeliacinio skundo ketvirtasis pagrindas – Komisijos pareiga ištirti
114.
Apeliacinio skundo ketvirtasis pagrindas grindžiamas skundžiamo sprendimo 88 punkte pateikta išvada, kad priimdama sprendimą dėl santykinio taršos rodiklio taikymo granulėms Komisija turėjo nuodugniai iširti, ar sukepintoji rūda gali būti tiesiogiai pakeičiama geležies rūdos granulėmis. Vis dėlto, nepriklausomai nuo šioje išvadoje padarytos teisės klaidos (
50
), tyrimui, ar santykinis taršos rodiklis buvo nustatytas teisėtai, neturi reikšmės, kokius tyrimus Komisija atliko vertindama santykinio taršos rodiklio taikymo galimybę. Taigi šis argumentas ir kalbant apie netiesioginį skundą yra nepagrįstas.
115.
Tai, ar Komisija, nustatydama santykinį taršos rodiklį, pakankamai išnagrinėjo sukepintosios rūdos pakeičiamumo granulėmis klausimą, nėra šios bylos dalykas.
5.
Apeliacinio skundo penktasis pagrindas – nepakankamas ginčijamo sprendimo motyvavimas
116.
Taip pat, kalbant apie netiesioginį skundą, pažymėtina, kad priekaištai dėl skundžiamo sprendimo 157–159 punktuose pateiktų išvadų, susijusių su ginčijamo sprendimo motyvavimu, yra nepagrįsti. Tai, ar Komisija ginčijamame sprendime pateikė argumentų dėl sukepintosios rūdos pakeičiamumo granulėmis, sprendimo pagrindo, taigi taip pat – santykinio taršos rodiklio, teisėtumui neturi reikšmės.
117.
Dėl išsamumo reikia pažymėti, kad LKAB nekritikuoja santykinio taršos rodiklio pagrindimo, visų pirma pateikto Sprendimo 2011/278 konstatuojamosiose dalyse ir ataskaitose, kuriomis remiamasi šiame sprendime.
6.
Tarpinė išvada
118.
Taigi apeliacinis skundas turi būti atmestas ir tiek, kiek juo kritikuojamos skundžiamo sprendimo 166 punkte Bendrojo Teismo pateiktos išvados dėl sukepintosios rūdos santykinio taršos rodiklio teisėtumo.
V. Bylinėjimosi išlaidos
119.
Pagal Teisingumo Teismo procedūros reglamento 184 straipsnio 2 dalį, jeigu apeliacinis skundas yra pagrįstas ir pats Teisingumo Teismas priima galutinį sprendimą byloje, jis sprendžia bylinėjimosi išlaidų klausimą. Pagal 138 straipsnio 1 dalį, kuri pagal 184 straipsnio 1 dalį taikoma apeliaciniame procese, pralaimėjusiai šaliai nurodoma padengti bylinėjimosi išlaidas, jei laimėjusi šalis to reikalavo.
120.
LKAB yra pralaimėjusi šalis, o Komisija pateikė prašymą atlyginti bylinėjimosi išlaidas, todėl LKAB turi padengti savo ir Komisijos bylinėjimosi išlaidas.
121.
Pagal Procedūros reglamento 140 straipsnio 1 dalį, kuri, remiantis 184 straipsnio 1 dalimi, mutatis mutandis taikoma apeliaciniam procesui, įstojusios į bylą valstybės narės pačios padengia savo bylinėjimosi išlaidas. Taigi Švedijos Karalystė padengia savo bylinėjimosi išlaidas.
VI. Išvada
122.
Siūlau Teisingumo Teismui priimti tokį sprendimą:
1.
Apeliacinis skundas atmetamas.
2.
Luossavaara-Kiirunavaara AB padengia savo ir Europos Komisijos bylinėjimosi išlaidas.
3.
Švedijos Karalystė padengia savo bylinėjimosi išlaidas.
(
1
)	Originalo kalba: vokiečių.
(
2
)	2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003, p. 32; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 15 sk., 7 t., p. 631), iš dalies pakeista 2018 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/410, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB siekiant ekonomiškai efektyviai dar labiau sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir paskatinti investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas ir Sprendimas (ES) 2015/1814 (OL L 76, 2018, p. 3).
(
3
)	2011 m. balandžio 27 d. Sprendimas, kuriuo nustatomos suderinto nemokamo apyvartinių taršos leidimų suteikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnį pereinamojo laikotarpio Sąjungos taisyklės (OL L 130, 2011, p. 1).
(
4
)	2018 m. gruodžio 19 d. Deleguotasis reglamentas, kuriuo nustatomos suderinto nemokamų apyvartinių taršos leidimų suteikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnį pereinamojo laikotarpio Sąjungos taisyklės (OL L 59, 2019, p. 8).
(
5
)	2021 m. kovo 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/447, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnio 2 dalį nustatomos patikslintos santykinių taršos rodiklių vertės, taikomos 2021–2025 m. laikotarpiu suteikiant nemokamus apyvartinius taršos leidimus (OL L 87, 2021, p. 29).
(
6
)	2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/29/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 2003/87/EB, siekiant patobulinti ir išplėsti Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (OL L 140, 2009, p. 63).
(
7
)	Paskutinį kartą nustatydama NACE kodus 0710 ir 2410 2019 m. vasario 15 d. Komisijos deleguotojo sprendimo (ES) 2019/708, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB papildoma nustatytu 2021–2030 m. sektorių ir pasektorių, kuriems būdinga anglies dioksido nutekėjimo rizika, sąrašu (OL L 120, 2019, p. 20), priedo 1 punkte.
(
8
)	Sukepintoji rūda, Borvan53 nuotrauka, CC BY-SA 4.0 <https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0>, Wikimedia Commons.
(
9
)	Granulės, Arnoldius nuotrauka, CC BY-SA 3.0 <https://creativecommons.org/licenses/by-sa/3.0>, Wikimedia Commons.
(
10
)	Ieškinio byloje T‑244/21 35 punktas.
(
11
)	Ecofys, Fraunhofer ir Öko-Institut, 2009 m. lapkričio mėn., Sector report for the iron ore industry (Geležies rūdos sektoriaus ataskaita), p. 6, nurodyta skundžiamo sprendimo 46 punkte.
(
12
)	Ieškinio byloje T‑244/21 37 punktas.
(
13
)	Europos Komisija, Update of benchmark values for the years 2021–2025 of phase 4 of the ES ETS, 2021 m. spalio 12 d. (climate.ec.europa.eu/system/files/2021-10/policy_ets_allowances_bm_curve_factsheets_en.pdf, p. 10; žiūrėta 2024 m. rugsėjo 26 d.).
(
14
)	Ieškinio byloje T‑244/21 25 punktas.
(
15
)	Tai taip pat nurodyta ieškinio byloje T‑244/21 18 punkte ir atsiliepimo į ieškinį šioje byloje 9 punkte.
(
16
)	Pirmiausia – Sprendime 2011/278/ES, paskui – Deleguotajame reglamente (ES) 2019/331, atnaujintame Deleguotuoju reglamentu (ES) 2021/447.
(
17
)	Žr. 2017 m. liepos 26 d. Sprendimą ArcelorMittal Atlantique et Lorraine (C‑80/16, EU:C:2017:588, 41 ir 42 punktai).
(
18
)	Ginčijamo 2021 m. vasario 25 d. Komisijos sprendimo (ES) 2021/355 dėl nacionalinių įgyvendinimo priemonių, susijusių su nemokamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų suteikimu pereinamuoju laikotarpiu pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB 11 straipsnio 3 dalį (OL L 68, 2021, p. 221), 13 konstatuojamoji dalis.
(
19
)	Ieškinio byloje T‑244/21 25 punktas.
(
20
)	lkab.com/en/who-we-are/our-organisation/, žiūrėta 2024 m. rugsėjo 26 d.
(
21
)	Nurodytas šios išvados 18 išnašoje.
(
22
)	Atsiliepimo į apeliacinį skundą 15 ir 18 punktai.
(
23
)	Žr. šios išvados 20 punktą.
(
24
)	Žr. šios išvados 76 ir paskesnius punktus.
(
25
)	Žr. šios išvados 50 punktą.
(
26
)	Žr. šios išvados 40 ir paskesnius punktus.
(
27
)	Žr. šios išvados 39 punktą.
(
28
)	2004 m. spalio 7 d. Sprendimas Mag Instrument / VRDT (C‑136/02 P, EU:C:2004:592, 39 punktas) ir 2024 m. rugsėjo 10 d. Sprendimas Google ir Alphabet / Komisija (Google Shopping) (C‑48/22 P, EU:C:2024:726, 61 punktas).
(
29
)	2007 m. sausio 18 d. Sprendimas PKK ir KNK / Taryba (C‑229/05 P, EU:C:2007:32, 37 punktas), 2007 m. lapkričio 22 d. Sprendimas Sniace / Komisija (C‑260/05 P, EU:C:2007:700, 37 punktas), 2010 m. birželio 17 d. Sprendimas Lafarge / Komisija (C‑413/08 P, EU:C:2010:346, 17 punktas) ir 2024 m. gegužės 30 d. Sprendimas Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics ir Jushi Egypt for Fiberglass Industry / Komisija (C‑261/23 P, EU:C:2024:440, 60 punktas).
(
30
)	2013 m. liepos 4 d. Sprendimas Komisija / Aalberts Industries ir kt. (C‑287/11 P, EU:C:2013:445, 52 punktas) ir 2019 m. spalio 17 d. Sprendimas Alcogroup ir Alcodis / Komisija (C‑403/18 P, EU:C:2019:870, 64 punktas).
(
31
)	2016 m. birželio 22 d. Sprendimas DK Recycling ir Roheisen / Komisija (C‑540/14 P, EU:C:2016:469, 49 punktas).
(
32
)	Žr. 2019 m. birželio 20 d. Sprendimą ExxonMobil Production Deutschland (C‑682/17, EU:C:2019:518, 90 punktas) ir 2020 m. gruodžio 3 d. Sprendimą Ingredion Germany (C‑320/19, EU:C:2020:983, 63 punktas).
(
33
)	2017 m. liepos 26 d. Sprendimas ArcelorMittal Atlantique et Lorraine (C‑80/16, EU:C:2017:588, 39 punktas).
(
34
)	2017 m. liepos 26 d. Sprendimas ArcelorMittal Atlantique et Lorraine (C‑80/16, EU:C:2017:588, 31 punktas ir konkrečiai dėl atsižvelgimo į granulių gamybą – 37 ir 44 punktai).
(
35
)	2017 m. liepos 26 d. Sprendimas ArcelorMittal Atlantique et Lorraine (C‑80/16, EU:C:2017:588, 44 punktas).
(
36
)	2016 m. rugsėjo 8 d. Sprendimas Borealis ir kt. (C‑180/15, EU:C:2016:647, 45 punktas) ir 2017 m. liepos 26 d. Sprendimas ArcelorMittal Atlantique et Lorraine (C‑80/16, EU:C:2017:588, 31 punktas).
(
37
)	Žr. šios išvados 68–75 punktus.
(
38
)	Nurodyta šios išvados 11 išnašoje, p. 6.
(
39
)	Ecofys, Fraunhofer ir Öko-Institut, 2009 m. lapkričio mėn., Sector report for the iron and steel industry.
(
40
)	Sprendimo 2011/278 8 ir 9 konstatuojamosios dalys, skundžiamo sprendimo 41 punktas, Direktyvos 2003/87 10a straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa ir 2 dalies pirma pastraipa.
(
41
)	2016 m. rugsėjo 8 d. Sprendimas Borealis ir kt. (C‑180/15, EU:C:2016:647, 45 punktas) ir 2017 m. liepos 26 d. Sprendimas ArcelorMittal Atlantique et Lorraine (C‑80/16, EU:C:2017:588, 31 punktas).
(
42
)	Geležies rūdos sektoriaus ataskaita (p. 6) ir Geležies ir plieno sektoriaus ataskaita (p. 10).
(
43
)	Taip pat žr. ieškinio byloje T‑244/21 18 ir 21 punktus.
(
44
)	Geležies rūdos sektoriaus ataskaita, p. 6 ir 7.
(
45
)	Žr. 2019 m. birželio 20 d. Sprendimą ExxonMobil Production Deutschland (C‑682/17, EU:C:2019:518, 90 punktas) ir 2020 m. gruodžio 3 d. Sprendimą Ingredion Germany (C‑320/19, EU:C:2020:983, 63 punktas).
(
46
)	Atsiliepimo į apeliacinį skundą 38 ir 39 punktai.
(
47
)	Žr. 2016 m. birželio 22 d. Sprendimą DK Recycling ir Roheisen / Komisija (C‑540/14 P, EU:C:2016:469, 49 punktas).
(
48
)	Taip pat žr. Direktyvos 2009/29 24 ir 25 konstatuojamąsias dalis.
(
49
)	Žr. šios išvados 99 ir 100 punktus.
(
50
)	Žr. šios išvados 58 punktą.