62023CO0131
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN MÄÄRÄYS (yhdeksäs jaosto)
9 päivänä tammikuuta 2024 (
*1
)
Ennakkoratkaisupyyntö – Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 99 artikla – Acte éclairé – Päätös 2006/928/EY – Yhteistyötä ja Romanian edistymisen seurantaa koskeva järjestelmä tiettyjen arviointiperusteiden täyttämiseksi oikeuslaitoksen uudistamisen ja korruption torjunnan alalla – Luonne ja oikeudelliset vaikutukset – Romaniaa velvoittava luonne – Arviointiperusteiden välitön oikeusvaikutus – Velvollisuus torjua yleisesti korruptiota ja erityisesti korkean tason korruptiota – Velvollisuus säätää varoittavista ja tehokkaista rikosoikeudellisista seuraamuksista – Rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisaika – Perustuslakituomioistuimen tuomio, jolla on todettu pätemättömäksi kansallinen säännös, jolla säännellään kyseisen määräajan katkeamisperusteita – Systeeminen rankaisematta jäämisen riski – Rikosoikeudellinen laillisuusperiaate – Rikoslain ennakoitavuutta ja täsmällisyyttä koskevat vaatimukset – Lievemmän rikoslain taannehtivan soveltamisen periaate (lex mitior) – Oikeusvarmuuden periaate – Perusoikeuksien suojan kansallinen taso – Jäsenvaltion tuomioistuinten velvollisuus jättää soveltamatta kyseisen jäsenvaltion perustuslakituomioistuimen ja/tai ylimmän tuomioistuimen tuomioita, jos ne eivät ole unionin oikeuden mukaisia
Asiassa C‑131/23,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Curtea de Apel Brașov (Brașovin ylioikeus, Romania) on esittänyt 2.3.2023 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 3.3.2023, saadakseen ennakkoratkaisun rikosasiassa, jossa vastaajina ovat
C.A.A. ja
C.V.
ja jossa asian käsittelyyn osallistuvat
Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casație și Justiție – Direcția Națională Anticorupție – Serviciul Teritorial Brașov ja
Unitatea Administrativ Teritorială Județul Brașov,
UNIONIN TUOMIOISTUIN (yhdeksäs jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja O. Spineanu‑Matei, neljännen jaoston puheenjohtaja C. Lycourgos (esittelevä tuomari), joka hoitaa yhdeksännen jaoston tuomarin tehtäviä, ja tuomari L. S. Rossi,
julkisasiamies: M. Campos Sánchez‑Bordona,
kirjaaja: A. Calot Escobar,
päätettyään julkisasiamiestä kuultuaan ratkaista asian perustellulla määräyksellä unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 99 artiklan mukaisesti,
on antanut seuraavan
määräyksen
1
Ennakkoratkaisupyyntö koskee SEU 19 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan, SEUT 325 artiklan 1 kohdan, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta tehdyn yleissopimuksen, joka on allekirjoitettu Brysselissä 26.7.1995 (EYVL 1995, C 316, s. 49; jäljempänä taloudellisten etujen suojaamista koskeva yleissopimus), 2 artiklan 1 kohdan, yhteistyötä ja Romanian edistymisen seurantaa koskevan järjestelmän perustamisesta tiettyjen arviointiperusteiden täyttämiseksi oikeuslaitoksen uudistamisen ja korruption torjunnan alalla 13.12.2006 tehdyn komission päätöksen 2006/928/EY (EUVL 2006, L 354, s. 56), Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä perusoikeuskirja) 49 artiklan 1 kohdan viimeisen virkkeen ja 53 artiklan sekä unionin oikeuden ensisijaisuuden periaatteen tulkintaa.
2
Tämä pyyntö on esitetty ylimääräistä muutoksenhakua koskevassa asiassa, jossa C.A.A ja C.V. hakevat purettavaksi lainvoimaista tuomiota rikosasiassa, jossa C.A.A. on tuomittu vaikutusvallan väärinkäyttämisestä, lahjuksen ottamisesta ja virka-aseman väärinkäyttämisestä ja C.V. on tuomittu virka-aseman väärinkäyttämisestä.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Unionin oikeus
3
Päätös 2006/928 tehtiin Romanian 1.1.2007 Euroopan unioniin liittymisen yhteydessä muun muassa Bulgarian tasavallan ja Romanian liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu, tehdyn asiakirjan (EUVL 2005, L 157, s. 203), joka tuli voimaan 1.1.2007, 37 ja 38 artiklan perusteella.
4
Kyseisen päätöksen johdanto-osan ensimmäisestä kuudenteen ja yhdeksännessä perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”(1)
Euroopan unioni perustuu kaikille jäsenvaltioille yhteiseen oikeusvaltioperiaatteeseen.
(2)
Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksella luodut vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue sekä sisämarkkinat perustuvat keskinäiseen luottamukseen siitä, että kaikkien jäsenvaltioiden hallinnolliset ja oikeuden päätökset ja käytänteet ovat täysin oikeusvaltioperiaatteen mukaisia.
(3)
Tämä merkitsee sitä, että kaikilla jäsenvaltioilla on puolueeton, riippumaton ja tehokas oikeus- ja hallintojärjestelmä, jolla on muun muassa asianmukaiset voimavarat torjua korruptiota.
(4)
Romania liittyy Euroopan unioniin 1 päivänä tammikuuta 2007. [Euroopan] komissio panee merkille suuren työn, jonka Romania on tehnyt jäsenyysvalmistelujen loppuunsaattamiseksi, mutta samalla se on 26 päivänä syyskuuta 2006 antamassaan kertomuksessa todennut vielä jäljellä olevat ongelmakohdat; ne koskevat erityisesti oikeuslaitoksen ja lainvalvontaelinten vastuuvelvollisuutta ja tehokkuutta, joita on vielä parannettava sen varmistamiseksi, että niillä on riittävät valmiudet toteuttaa ja soveltaa sisämarkkinoiden sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomiseksi hyväksyttyjä toimenpiteitä.
(5)
Liittymisasiakirjan 37 artiklassa komissio valtuutetaan toteuttamaan asiaankuuluvia toimenpiteitä, jos on olemassa välitön riski siitä, että Romania aiheuttaisi häiriön sisämarkkinoiden toiminnalle sen vuoksi, ettei se ole onnistunut täyttämään antamiaan sitoumuksia. Liittymisasiakirjan 38 artiklassa komissio valtuutetaan toteuttamaan asiaankuuluvia toimenpiteitä, jos Romaniassa on välitön riski vakavien puutteiden syntymisestä EU-sopimuksen VI osaston ja EY:n perustamissopimuksen IV osaston mukaisesti annettujen säädösten saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, niiden täytäntöönpanossa tai soveltamisessa.
(6)
Koska oikeuslaitoksen ja lainvalvontaelinten vastuuvelvollisuuden ja tehokkuuden alalla on vielä ongelmia, on perusteltua perustaa yhteistyötä ja Romanian edistymisen seurantaa koskeva järjestelmä tiettyjen arviointiperusteiden täyttämiseksi oikeuslaitoksen uudistamisen ja korruption torjunnan alalla.
– –
(9)
Tätä päätöstä olisi muutettava, jos komission tekemä arviointi viittaa tarpeeseen mukauttaa arviointiperusteita. Tämä päätös olisi kumottava, kun kaikki arviointiperusteet on täytetty tyydyttävällä tavalla.”
5
Päätöksen 2006/928 1 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Romanian on annettava komissiolle kertomus vuosittain 31 päivään maaliskuuta mennessä, ensimmäisen kerran 31 päivään maaliskuuta 2007 mennessä, kunkin liitteessä säädetyn arviointiperusteen osalta saavuttamastaan edistyksestä.
Komissio voi milloin tahansa antaa teknistä apua eri toimintojen kautta tai kerätä ja vaihtaa tietoa arviointiperusteista. Lisäksi komissio voi milloin tahansa järjestää asiantuntijakäyntejä Romaniaan tässä tarkoituksessa. Romanian viranomaisten on annettava tätä varten tarvittavaa tukea.”
6
Saman päätöksen liitteessä säädetään seuraavaa:
”Edellä 1 artiklassa tarkoitetut arviointiperusteet, jotka Romanian on täytettävä:
1)
oikeudellisen menettelyn muuttaminen aiempaa avoimempaan ja tehokkaampaan suuntaan parantamalla ylimmän tuomarineuvoston valmiuksia ja vastuuvelvollisuutta; raportoiminen uuden siviiliprosessilain ja rikosprosessilain vaikutuksista ja vaikutusten seuranta;
2)
viranomaisten lahjomattomuutta valvovan viraston perustaminen suunnitelmien mukaisesti; virasto valvoo viranomaisten varojen käyttöä sekä toiminnan ristiriitaisuuksia ja eturistiriitoja sekä antaa velvoittavia päätöksiä, joiden pohjalta voidaan määrätä varoittavia rangaistuksia;
3)
ammattimaisten, puolueettomien tutkimusten jatkaminen korkean tason korruptiotapauksissa tähän asti saavutetun edistyksen pohjalta;
4)
lisätoimien toteuttaminen korruption estämiseksi ja torjumiseksi erityisesti paikallishallinnossa.”
Romanian oikeus
Romanian perustuslaki
7
Lievemmän rikoslain (lex mitior) taannehtivan soveltamisen periaate vahvistetaan Romanian perustuslain (Constituția României) 15 §:n 2 momentissa, jonka mukaan ”laissa säädetään vain tulevaisuuden osalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta lievempien rikoslakien tai hallintorikoslakien soveltamista”.
8
Romanian perustuslain 147 §:n 1 ja 4 momentissa säädetään seuraavaa:
”1.   Voimassa olevien lakien ja asetusten säännösten, jotka todetaan perustuslain vastaisiksi, oikeusvaikutukset lakkaavat 45 päivän kuluttua Curtea Constituționalăn [(perustuslakituomioistuin, Romania)] tuomion julkaisemisesta, jos kyseisenä ajanjaksona tapauksen mukaan parlamentti tai hallitus ei saata perustuslain vastaisia säännöksiä perustuslain mukaisiksi. Perustuslain vastaisiksi todettujen säännösten soveltaminen keskeytyy suoraan lain nojalla koko kyseisen ajanjakson ajaksi.
– –
4.   Curtea Constituționalăn ratkaisut julkaistaan Monitorul Oficial al Românieissa (Romanian virallinen lehti). Nämä ratkaisut ovat yleisesti sitovia julkaisupäivästä alkaen, ja ne tuottavat oikeusvaikutuksia vain tulevaisuudessa.”
Rikoslaki
9
Rikoskoodeksin hyväksymisestä 17.7.2009 annettu laki nro 286/2009 (Legea nr. 286/2009 privind Codul penal) (Monitorul Oficial al României, osa I, nro 510, 24.7.2009; jäljempänä rikoslaki), tuli voimaan 1.2.2014.
10
Romanian perustuslain 15 §:n 2 momentissa tarkoitetun, lievemmän rikoslain taannehtivan soveltamisen periaatteen sisältöä täsmennetään rikoslain 5 §:n 1 momentissa, jossa säädetään seuraavaa:
”Jos rikoksen tekemisen ja lainvoimaisen tuomion välillä on annettu yksi tai useampi rikoslaki, sovelletaan lievempää lakia.”
11
Rikoslain 154 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:
”Rikosoikeudellinen vastuu vanhentuu
a)
viidessätoista vuodessa, jos tehdystä rikoksesta säädetään laissa rangaistukseksi elinkautinen vankeus tai vankeutta yli kaksikymmentä vuotta
b)
kymmenessä vuodessa, jos tehdystä rikoksesta säädetään laissa rangaistukseksi vankeutta yli kymmenen vuotta ja enintään kaksikymmentä vuotta
c)
kahdeksassa vuodessa, jos tehdystä rikoksesta säädetään laissa rangaistukseksi vankeutta yli viisi ja enintään kymmenen vuotta
d)
viidessä vuodessa, jos tehdystä rikoksesta säädetään laissa rangaistukseksi vankeutta yli yksi vuosi ja enintään viisi vuotta
e)
kolmessa vuodessa, jos tehdystä rikoksesta säädetään laissa rangaistukseksi enintään yksi vuosi vankeutta tai sakkoa.”
12
Ennen rikoslain voimaantuloa rikosasioissa sovellettavien vanhentumisaikojen katkeamista koskevassa säännöksessä säädettiin seuraavaa:
”Edellä 122 §:ssä tarkoitettu vanhentumisaika katkeaa, kun asiassa toteutetaan mikä tahansa toimi, josta on lain mukaan ilmoitettava rikoksesta epäillylle tai rikosasian vastaajalle rikosoikeudellisen menettelyn aikana.”
13
Rikoslain 155 §:n 1 momentissa, sellaisena kuin se oli muutettuna lailla nro 286/2009, säädettiin seuraavaa:
”Rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisaika katkeaa, kun asiassa toteutetaan mikä tahansa prosessitoimi.”
14
Tätä 155 §:n 1 momenttia muutettiin rikoskoodeksin hyväksymisestä annetun lain nro 286/2009 155 §:n 1 momentin muuttamisesta 30.5.2022 annetulla hallituksen kiireellisellä asetuksella nro 71/2022 (Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 71/2022 pentru modificarea articolului 155 alineatul (1) din Legea nr. 286/2009 privind Codul penal) (Monitorul Oficial al României, osa I, nro 531, 30.5.2022; jäljempänä asetus nro 71/2022) seuraavasti:
”Rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisaika katkeaa, kun asiassa toteutetaan mikä tahansa prosessitoimi, josta on lain mukaan ilmoitettava rikoksesta epäillylle tai rikosasian vastaajalle.”
15
Rikosprosessikoodeksin hyväksymisestä 1.7.2010 annetun lain nro 135/2010 (Legea nr. 135/2010 privind Codul de procedură penală) (Monitorul Oficial al României, osa I, nro 486, 15.7.2010), sellaisena kuin sitä sovelletaan pääasiassa, 426 §:n, jonka otsikko on ”Oikeus hakea tuomionpurkua ylimääräistä muutoksenhakua koskevalla hakemuksella”, b kohdassa säädetään seuraavaa:
”Lainvoimaisen rikostuomion purkamista voidaan hakea ylimääräistä muutoksenhakua koskevalla hakemuksella,
– –
b)
jos rikosasian vastaaja on tuomittu, vaikka rikosoikeudellisen menettelyn päättämisen perusteesta oli näyttöä.”
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
16
Tribunalul Brașov (Brașovin alioikeus, Romania) antoi 30.4.2020 rikosasiassa tuomion, joka tuli lainvoimaiseksi Curtea de Apel Brașovin (Brașovin ylioikeus, Romania) 1.2.2022 antaman tuomion johdosta ja jossa C.A.A:n todettiin syyllistyneen lahjuksen ottamiseen, vaikutusvallan väärinkäyttämiseen ja virka-aseman väärinkäyttämiseen ja C.V:n todettiin syyllistyneen virka-aseman väärinkäyttämiseen julkisia hankintoja koskevissa sopimuksentekomenettelyissä Romaniassa. C.A.A. tuomittiin seitsemän vuoden kymmenen kuukauden vankeusrangaistukseen ja sen ohella lisärangaistukseen, jolla häneltä kiellettiin tiettyjen oikeuksien käyttäminen viiden vuoden ajaksi. C.V. tuomittiin kahden vuoden vankeusrangaistukseen, joka määrättiin ehdolliseksi kolmen vuoden koeajalla.
17
Tribunalul Brașov antoi rangaistustuomion perusteella 1.2.2022 määräyksen C.A.A:lle tuomitun vankeusrangaistuksen täytäntöönpanosta.
18
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin viittaa ennakkoratkaisupyynnössään rikoslain 155 §:n 1 momenttia, sellaisena kuin se on muutettuna lailla nro 286/2009, koskevaan kansalliseen oikeuskäytäntöön, jolla voi olla ratkaiseva vaikutus pääasioiden muutoksenhakijoiden tilanteeseen.
19
Kyseinen tuomioistuin toteaa ensinnäkin, että Curtea Constituțională (perustuslakituomioistuin, Romania) on 26.4.2018 antamallaan tuomiolla nro 297, joka julkaistiin 25.6.2018 (jäljempänä Curtea Constituționalăn tuomio nro 297/2018), hyväksynyt väitteen tämän säännöksen perustuslainvastaisuudesta siltä osin kuin siinä säädettiin, että ”minkä tahansa prosessitoimen” toteuttaminen katkaisee rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisajan.
20
Curtea Constituțională totesi erityisesti, että kyseiseltä säännökseltä puuttui ennakoitavuus ja että se ei ollut rikosoikeudellisen laillisuusperiaatteen mukainen, koska ilmaisulla ”mikä tahansa prosessitoimi” viitattiin myös toimiin, joista ei ollut ilmoitettu rikoksesta epäillylle tai rikosasian vastaajalle, eikä tämä siten voinut olla tietoinen siitä, että hänen rikosoikeudellisen vastuunsa uusi vanhentumisaika oli alkanut kulua.
21
Se totesi myös, että rikoslain 155 §:n 1 momentti, sellaisena kuin se oli ennen lain nro 286/2009 voimaantuloa, täytti asian kannalta merkityksellisissä perustuslain säännöksissä asetetut ennakoitavuuden edellytykset, koska siinä säädettiin, että ainoastaan sellaisen toimen toteuttaminen, josta on lain mukaan ilmoitettava rikoksesta epäillylle tai rikosasian vastaajalle, voi katkaista rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisajan.
22
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen esittämistä selityksistä ilmenee toiseksi, että kansallinen lainsäätäjä jätti useiden vuosien ajan toteuttamatta Curtea Constituționalăn tuomion nro 297/2018 edellyttämät toimenpiteet perustuslainvastaiseksi todetun rikoslain 155 §:n 1 momentin säännöksen korvaamiseksi.
23
Kolmanneksi kyseinen tuomioistuin täsmentää, että Curtea Constituțională on 26.5.2022 antamallaan tuomiolla nro 358, joka julkaistiin 9.6.2022 (jäljempänä Curtea Constituționalăn tuomio nro 358/2022) hyväksynyt uuden väitteen rikoslain 155 §:n 1 momentin perustuslainvastaisuudesta. Kyseisessä tuomiossa Curtea Constituțională selvensi, että sen tuomio nro 297/2018 oli oikeudelliselta kannalta ”yksinkertainen” perustuslainvastaisuutta koskeva tuomio. Curtea Constituțională korosti, että lainsäätäjä ei ollut toteuttanut toimenpiteitä kyseisen tuomion nro 297/2018 jälkeen ja että kyseisen tuomion ja tämän toimenpiteiden laiminlyönnin yhteisvaikutuksena oli uusi tilanne, jossa rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisajan katkeamiseen sovellettavat säännöt eivät olleet selkeitä ja ennakoitavissa, mikä ilmeni oikeuskäytännön epäyhdenmukaisuutena, ja täsmensi, että kyseisen tuomion nro 297/2018 julkaisupäivän ja sovellettavaa sääntöä koskevan säädöksen voimaantulon välillä ”[Romanian] lainsäädäntö ei sisältänyt yhtään perustetta, jolla rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisaika olisi voinut katketa”.
24
Neljänneksi ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee myös, että 30.5.2022 eli Curtea Constituționalăn tuomion nro 358/2022 antamisen jälkeen mutta ennen sen julkaisemista Romanian hallitus antoi delegoidun lainsäädäntövaltansa nojalla asetuksen nro 71/2022, joka tuli voimaan samana päivänä ja jolla rikoslain 155 §:n 1 momenttia muutettiin siten, että rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisaika katkeaa, kun asiassa toteutetaan mikä tahansa prosessitoimi, josta on ilmoitettava rikoksesta epäillylle tai rikosasian vastaajalle.
25
Viidenneksi ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa, että Înalta Curte de Casație și Justiție (ylin tuomioistuin, Romania) täsmensi 25.10.2022 antamallaan tuomiolla nro 67/2022, joka julkaistiin 28.11.2022, että Romanian oikeudessa rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisajan katkeamista koskevat säännöt kuuluvat aineelliseen rikosoikeuteen ja että näin ollen niihin sovelletaan rikoslain taannehtivuuskiellon periaatetta, tämän kuitenkaan rajoittamatta lievemmän rikoslain taannehtivan soveltamisen periaatetta, joka taataan muun muassa Romanian perustuslain 15 §:n 2 momentissa.
26
Näin ollen Înalta Curte de Casație și Justiție totesi, että lainvoimaisen tuomion purkamista voidaan lähtökohtaisesti hakea ylimääräistä muutoksenhakua koskevalla hakemuksella, joka perustuu Curtea Constituționalăn tuomioiden nro 297/2018 ja nro 358/2022 soveltamiseen lievempänä rikoslakina. Tällainen mahdollisuus on kuitenkin suljettu pois, kun ylioikeus on jo arvioinut kysymystä rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisesta tähän lainvoimaiseen tuomioon johtaneessa menettelyssä.
27
C.A.A. ja C.V. tekivät kumpikin Curtea de Apel Brașoviin, joka on ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin, rikosprosessilain nro 135/2010, sellaisena kuin sitä sovelletaan pääasiassa, 426 §:n b kohdan nojalla ylimääräisen muutoksenhaun tämän määräyksen 16 kohdassa mainitun rikosasiassa 30.4.2020 annetun tuomion kumoamiseksi ja selittivät, että heidät oli tuomittu, vaikka oli olemassa todisteita rikosoikeudellisen menettelyn päättämisperusteen olemassaolosta eli heidän rikosoikeudellisen vastuunsa vanhentumisajan päättymisestä. C.A.A. oli vankilassa hänen ylimääräisen muutoksenhakemuksensa tekopäivänä 21.6.2022.
28
Hakemuksensa tueksi nämä muutoksenhakijat vetoavat lievemmän rikoslain taannehtivan soveltamisen periaatteen perusteella siihen, että heidän rikosoikeudellinen vastuunsa on vanhentunut Curtea Constituționalăn tuomioiden nro 297/2018 ja nro 358/2022 seurauksena.
29
Muutoksenhakijat väittävät, että Curtea Constituționalăn tuomion nro 297/2018 julkaisupäivän 25.6.2018 ja saman tuomioistuimen tuomion nro 358/2022 julkaisupäivän 9.6.2022 välillä Romanian oikeudessa ei säädetty yhdestäkään rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisajan katkeamisperusteesta.
30
Se, että näiden kahden päivämäärän välisenä ajanjaksona lainsäädännössä ei säädetty yhdestäkään rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisajan katkeamisperusteesta, on muutoksenhakijoiden mielestä itsessään lievempi rikoslaki, jota pitäisi soveltaa heihin muun muassa Romanian perustuslaissa vahvistetun, lievemmän rikoslain taannehtivan soveltamisen periaatteen mukaisesti.
31
Jos tällainen tulkinta hyväksyttäisiin, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa, että kun otetaan huomioon pääasioiden muutoksenhakijoiden tuomitsemiseen johtaneiden rikosten tekopäivä, näille rikoksille säädetty vanhentumisaika olisi päättynyt ennen kuin päätös näiden muutoksenhakijoiden tuomitsemisesta on tullut lainvoimaiseksi, mikä johtaa rikosoikeudellisen menettelyn päättämiseen ja siihen, ettei heitä voida tuomita.
32
Tässä yhteydessä ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii, onko pääasioiden muutoksenhakijoiden puolustama tulkinta yhteensopiva unionin oikeuden kanssa. Kyseinen tuomioistuin toteaa aluksi, että tämän tulkinnan seurauksena he vapautuisivat rikosoikeudellisesta vastuustaan korruptiorikoksista, vaikka päätöksessä 2006/928 velvoitetaan Romania torjumaan tehokkaasti ja ennalta ehkäisevästi tällaisia rikoksia.
33
Se korostaa vielä, että pääasia koskee sekä korruptiorikoksia sanan suppeassa merkityksessä eli lahjuksen ottamista ja vaikutusvallan väärinkäyttämistä julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyissä että korruptiorikoksiin rinnastettavia rikoksia eli virka-aseman väärinkäyttörikoksia, joita ovat tehneet myös julkisten hankintojen yhteydessä virkamiehet, joista toisella oli erityisen tärkeä tehtävä alueellisessa hallinnollisessa yksikössä.
34
Tämän jälkeen ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa, että pääasioiden muutoksenhakijoiden puolustamaa tulkintaa, joka johtaisi heidän vapauttamiseensa rikosoikeudellisesta vastuustaan, on tutkittava myös SEU 19 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan, SEUT 325 artiklan 1 kohdan ja taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen 2 artiklan 1 kohdan kannalta. Näitä säännöksiä ja määräyksiä, jotka koskevat unionin taloudellisten etujen suojaamista, voidaan soveltaa nyt käsiteltävässä asiassa sillä perusteella, että pääasioissa kyseessä olevat rikokset on tehty julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyissä, jotka on rahoitettu julkisista varoista ja jotka ovat johtaneet arvonlisäveron soveltamiseen.
35
Kyseinen tuomioistuin lisää tältä osin, että unionin talousarvio rahoitetaan muun muassa jäsenvaltioiden maksamilla määrillä, jotka vastaavat tiettyä prosenttiosuutta bruttokansantulosta. Näin ollen toimet, jotka vahingoittavat kansallista talousarviota, vaikuttavat jäsenvaltion unionin talousarvioon maksaman rahoitusosuuden määrään, mikä vaikuttaa välillisesti unionin taloudellisiin etuihin.
36
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin vetoaa lopuksi siihen, että sen ennakkoratkaisupyyntöä on tarkasteltava myös perusoikeuskirjan 49 artiklan 1 kohdan viimeisen virkkeen ja 53 artiklan kannalta, koska kansallinen tuomioistuin saattaa unionin tuomioistuimen antamasta vastauksesta riippuen joutua soveltamaan lievemmän rikoslain periaatetta ja tarkistamaan, ovatko Curtea Constituționalăn tuomioille annetuista vaikutuksista johtuvat kansalliset suojan standardit unionin oikeuden ensisijaisuuden mukaisia.
37
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin täsmentää, että Curtea Constituționalăn tuomioiden nro 297/2018 ja nro 358/2022 rikosoikeudellisen vastuun vanhentumiseen liittyvät vaikutukset johtivat siihen, että rikosoikeudellinen menettely päätettiin erityisen suuressa määrässä asioita, mikä aiheutti merkittävää vahinkoa, ja että asioiden, jotka oli ratkaistu lainvoimaisesti Curtea Constituționalăn tuomion nro 297/2018 julkaisemispäivän 25.6.2018 ja asetuksen nro 71/2022 voimaantulopäivän 30.5.2022 välisenä aikana, käsittely aloitettaisiin uudelleen, mikä heikentäisi koko oikeuslaitoksen tehokkuutta viemällä siltä keskeisen keinon korruption torjunnassa.
38
Myös komissio on yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa saavutetusta edistyksestä Romaniassa 22.11.2022 antamassaan kertomuksessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022) 664 final) tuonut esiin huolensa tämän oikeuskäytännön merkittävästä vaikutuksesta vireillä oleviin rikosasioihin ja erityisesti korruptiotapauksiin.
39
Tässä tilanteessa Curtea de Apel Brașov päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)
Onko [SEU] 19 artiklan 1 kohdan toista alakohtaa, [SEUT] 325 artiklan [1 kohtaa], taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen 2 artiklan 1 kohtaa ja [päätöstä 2006/928] tulkittava niin, niin, että ne ovat esteenä Curtea Constituționalăn (perustuslakituomioistuin) sellaisen ratkaisun soveltamiselle, jossa on taannehtivasti todettu, että vanhentumisajan kulumisen katkeamistapauksia ei ole, koska on olemassa kansallisten tuomioistuinten ja myös ylimmän tuomioistuimen yleistä ja vakiintunutta oikeuskäytäntöä ja koska kyseisen ratkaisun soveltaminen aiheuttaisi järjestelmällisen rankaisemattomuuden riskin, koska se avaisi uudelleen käsiteltäviksi huomattavan määrän rikosasioita, jotka on ratkaistu lainvoimaisesti, ja johtaisi siihen, että ylimääräisen muutoksenhaun johdosta annettaisiin ratkaisuja, joilla rikosoikeudellinen menettely lopetetaan vanhentumisen toteamisen johdosta?
2)
Onko – – unionin oikeuden ensisijaisuuden periaate, kun otetaan huomioon [päätös 2006/928] ja – – perusoikeuskirjan 49 artiklan 1 kohdan kolmas virke (lievemmän rikoslain taannehtivan vaikutuksen periaate), esteenä sille, että rangaistuksen täytäntöönpanovaiheessa tarkastellaan ylimääräisen muutoksenhaun johdosta uudelleen rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisaikaa, kun tällainen ylimääräinen muutoksenhaku on tehty perustuslakituomioistuimen sellaisen ratkaisun seurauksena, joka on annettu tuomion lainvoimaiseksi tulon jälkeen ja jolla poiketaan kansallisten tuomioistuinten yleisestä ja vakiintuneesta oikeuskäytännöstä ja jolla siten vaikutetaan rangaistuksen ennaltaehkäisevyyteen ja tehokkuuteen sekä oikeussuhteiden varmuuteen ja vakauteen?
3)
Onko unionin oikeuden ensisijaisuuden periaatteen, kun otetaan huomioon – – perusoikeuskirjan 53 artikla, nojalla sallittua soveltaa pääasiassa kyseessä olevan kaltaisia jäsenvaltion kansallisessa oikeudessa taattuja suojan kansallisia tasoja, jotka johtuvat perustuslakituomioistuimen ratkaisujen vaikutuksista, siinä tapauksessa, että tämä uhkaa unionin oikeuden tehokasta soveltamista jäsenvaltion alueella?”
Asian käsittelyn vaiheet unionin tuomioistuimessa
40
Unionin tuomioistuimen presidentin 30.3.2023 tekemällä päätöksellä nyt käsiteltävän asian käsittelyä lykättiin siihen saakka, kunnes asiassa Lin (C‑107/23 PPU) annetaan tuomio.
41
Unionin tuomioistuimen annettua 24.7.2023 tuomionsa asiassa Lin (C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606) unionin tuomioistuimen presidentti määräsi samana päivänä asian käsittelyn jatkamisesta.
42
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin, jolle kirjaamo oli toimittanut kyseisen tuomion, ilmoitti unionin tuomioistuimelle aikovansa pysyttää ennakkoratkaisupyyntönsä.
43
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on pyytänyt ennakkoratkaisupyynnössään unionin tuomioistuinta käsittelemään nyt käsiteltävän asian unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 105 artiklan mukaisessa nopeutetussa menettelyssä.
44
Kun otetaan huomioon päätös asian ratkaisemisesta perustellulla määräyksellä työjärjestyksen 99 artiklan mukaisesti, lausunnon antaminen tästä pyynnöstä ei ole enää tarpeen.
Ennakkoratkaisupyynnön tutkittavaksi ottaminen
45
On muistutettava, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan SEUT 267 artiklalla käyttöön otetussa unionin tuomioistuimen ja kansallisten tuomioistuinten välisessä yhteistyössä yksinomaan kansallisen tuomioistuimen, jossa asia on vireillä ja joka vastaa annettavasta ratkaisusta, tehtävänä on asian erityispiirteiden perusteella harkita, onko ennakkoratkaisu tarpeen asian ratkaisemiseksi ja onko sen unionin tuomioistuimelle esittämillä kysymyksillä merkitystä asian kannalta. Kun esitetyt kysymykset koskevat unionin oikeuden tulkintaa, unionin tuomioistuimella on näin ollen periaatteessa velvollisuus antaa ennakkoratkaisu (tuomio 21.3.2023, Mercedes-Benz Group (Estolaitteilla varustettujen ajoneuvojen valmistajien vastuu), C‑100/21, EU:C:2023:229, 52 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
46
Tästä seuraa, että unionin oikeutta koskevilla kysymyksillä oletetaan olevan merkitystä asian ratkaisemisen kannalta. Unionin tuomioistuin voi kieltäytyä vastaamasta kansallisen tuomioistuimen esittämään ennakkoratkaisukysymykseen vain, jos on ilmeistä, että unionin oikeuden tulkitsemisella, jota kansallinen tuomioistuin on pyytänyt, ei ole mitään yhteyttä kansallisessa tuomioistuimessa käsiteltävän asian tosiseikkoihin tai kohteeseen tai jos kyseinen ongelma on luonteeltaan hypoteettinen taikka unionin tuomioistuimella ei ole tiedossaan niitä tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja, jotka ovat tarpeen, jotta se voisi antaa hyödyllisen vastauksen sille esitettyihin kysymyksiin (tuomio 21.3.2023, Mercedes-Benz Group (Estolaitteella varustettujen ajoneuvojen valmistajien vastuu), C‑100/21, EU:C:2023:229, 53 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
47
Nyt käsiteltävässä asiassa ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen esittämä ensimmäinen kysymys koskee muun muassa SEUT 325 artiklan 1 kohdan ja taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen 2 artiklan 1 kohdan, joiden tarkoituksena on unionin taloudellisten etujen suojaaminen, tulkintaa.
48
On todettava, että kuten tämän määräyksen 16 kohdasta ilmenee, pääasia koskee lahjuksen ottamista, vaikutusvallan väärinkäyttämistä ja virka-aseman väärinkäyttämistä, jotka on tehty julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteydessä Romaniassa.
49
Toisin kuin eräissä 21.12.2021 annettuun tuomioon Euro Box Promotion ym. (C‑357/19, C‑379/19, C‑547/19, C‑811/19 ja C‑840/19, EU:C:2021:1034) johtaneista asioista kyseessä olleiden sellaisten korruptiorikosten yhteydessä, jotka oli tehty unionin varoista osittain rahoitettujen julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyissä, mikään unionin tuomioistuimen käytettävissä olevassa asiakirja-aineistossa ei viittaa siihen, että pääasian kohteena olevat rikokset olisivat vaikuttaneet unionin taloudellisiin etuihin.
50
Etenkään pelkästään sen perusteella, että arvonlisäveroa on sovellettu kyseisissä hankintamenettelyissä, ei voida katsoa, että unionin taloudellisia etuja olisi vahingoitettu. Tältä kannalta ei riitä myöskään se ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mainitsema seikka, että tehdyistä rikoksista on voinut aiheutua vahinkoa kansalliselle talousarviolle ja että tämä voisi vaikuttaa Romanian unionin talousarvioon maksaman rahoitusosuuden määrään.
51
Edellä todetusta seuraa, että ensimmäisellä kysymyksellä, siltä osin kuin se koskee SEUT 325 artiklan 1 kohdan ja taloudellisten etujen suojaamista koskevan yleissopimuksen 2 artiklan 1 kohdan tulkintaa, ei ole mitään yhteyttä pääasian tosiseikkoihin tai kohteeseen. Näin ollen sen tutkittavaksi ottamisen edellytykset tältä osin puuttuvat selvästi.
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
52
Unionin tuomioistuin voi työjärjestyksensä 99 artiklan nojalla esittelevän tuomarin ehdotuksesta ja julkisasiamiestä kuultuaan milloin tahansa päättää ratkaista asian perustellulla määräyksellä silloin, kun esitettyyn ennakkoratkaisukysymykseen annettava vastaus on selvästi johdettavissa oikeuskäytännöstä.
53
On myös muistutettava, että SEUT 267 artiklalla käyttöön otettu tuomioistuinten välinen yhteistyö perustuu unionin tuomioistuimen ja kansallisten tuomioistuinten tehtävien selkeään jakoon. Yhtäältä unionin tuomioistuimella ei ole toimivaltaa soveltaa unionin oikeussääntöjä tiettyyn yksittäistapaukseen vaan ainoastaan toimivalta tulkita perussopimuksia ja unionin toimielinten, elinten tai laitosten toimia (ks. vastaavasti tuomio 18.5.2021, Asociația Forumul Judecătorilor din România ym., C‑83/19, C‑127/19, C‑195/19, C‑291/19, C‑355/19 ja C‑397/19, EU:C:2021:393, 201 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen). Toisaalta Euroopan unionin tuomioistuimen kansallisille tuomioistuimille ennakkoratkaisupyyntöjen tekemisestä antamien suositusten (EUVL 2019, C 380, s. 1) 11 kohdan mukaan kansallisten tuomioistuinten on tehtävä niissä vireillä olevissa asioissa konkreettiset johtopäätökset unionin tuomioistuimen esittämistä tulkintaseikoista (ks. vastaavasti tuomio 25.10.2018, Roche Lietuva, C‑413/17, EU:C:2018:865, 43 kohta).
54
Nyt käsiteltävässä asiassa unionin tuomioistuin katsoo ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen esittämistä epäilyistä huolimatta, että ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen pyytämä unionin oikeuden tulkinta on selvästi johdettavissa 21.12.2021 annetusta tuomiosta Euro Box Promotion ym. (C‑357/19, C‑379/19, C‑547/19, C‑811/19 ja C‑840/19, EU:C:2021:1034) ja 24.7.2023 annetusta tuomiosta Lin (C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606). Käsiteltävässä asiassa on siten syytä soveltaa työjärjestyksen 99 artiklaa.
55
Kuten tämän määräyksen 53 kohdasta ilmenee, ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tehtävä konkreettiset johtopäätökset tästä unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ilmenevistä tulkintaseikoista pääasiassa.
56
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen esittämät kysymykset, joita on tarkasteltava yhdessä, koskevat SEU 19 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan, perusoikeuskirjan 49 artiklan 1 kohdan viimeisen virkkeen ja 53 artiklan sekä päätöksen 2006/928 tulkintaa siltä osin kuin kysymykset on otettava tutkittaviksi.
57
Ennakkoratkaisupyynnön perusteluista ilmenee kuitenkin, että näiden kysymysten taustalla olevat ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen epäilyt koskevat lähinnä sitä, miten on tulkittava yhtäältä unionin oikeussääntöjä, joissa velvoitetaan torjumaan tehokkaasti korruptiota, ja toisaalta rikosoikeudellisesta laillisuusperiaatteesta johtuvia takeita.
58
Näin ollen mainittuja kysymyksiä on tarkasteltava ainoastaan päätöksen 2006/928 sekä perusoikeuskirjan 49 artiklan 1 kohdan ja 53 artiklan kannalta.
59
Tästä seuraa, että ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee kysymyksillään lähinnä, onko edellisessä kohdassa mainittuja unionin oikeuden säännöksiä ja määräyksiä tulkittava siten, että jäsenvaltion tuomioistuinten on jätettävä soveltamatta yhtäältä tämän jäsenvaltion perustuslakituomioistuimen ratkaisuja, joilla on todettu pätemättömäksi rikosasioissa sovellettavan vanhentumisajan katkeamisperusteita koskeva kansallinen säännös rikosoikeudellisen laillisuusperiaatteen vastaisena, siltä osin kuin on kyse siinä asetetuista rikoslain ennakoitavuuden ja täsmällisyyden vaatimuksista, ja toisaalta kyseisen jäsenvaltion ylimmän tuomioistuimen ratkaisua, jonka mukaan näitä katkeamisperusteita koskevia sääntöjä, sellaisina kuin ne perustuvat tähän perustuslakituomioistuimen oikeuskäytäntöön, voidaan soveltaa taannehtivasti lievempänä rikoslakina lainvoimaisten tuomioiden kyseenalaistamiseksi, kun näiden ratkaisujen seurauksena huomattavan monien rikosasioiden, myös korruptiorikoksia koskevien asioiden, käsittely lopetetaan rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisen perusteella.
Romaniaa koskevan velvollisuuden, jonka mukaan sen on torjuttava tehokkaasti korruptiota, noudattamatta jättäminen
60
Unionin tuomioistuimella on jo ollut tilaisuus todeta, että päätös 2006/928 sitoo Romaniaa kaikilta osiltaan niin kauan kuin sitä ei ole kumottu ja että sen liitteeseen sisältyvissä arviointiperusteissa asetetuilla tavoitteilla pyritään varmistamaan, että kyseinen jäsenvaltio kunnioittaa SEU 2 artiklassa ilmaistua oikeusvaltion arvoa, ja ne sitovat kyseistä jäsenvaltiota siten, että sen on toteutettava näiden tavoitteiden toteuttamiseksi asianmukaiset toimenpiteet ottamalla SEU 4 artiklan 3 kohdassa ilmaistun vilpittömän yhteistyön periaatteen nojalla asianmukaisesti huomioon kertomukset, jotka komissio on laatinut mainitun päätöksen perusteella, ja erityisesti mainituissa kertomuksissa esitetyt suositukset (tuomio 21.12.2021, Euro Box Promotion ym., C‑357/19, C‑379/19, C‑547/19, C‑811/19 ja C‑840/19, EU:C:2021:1034, 175 kohta).
61
Päätöksen 2006/928 liitteessä mainittuihin arviointiperusteisiin kuuluvat ”ammattimaisten, puolueettomien tutkimusten jatkaminen korkean tason korruptiotapauksissa tähän asti saavutetun edistyksen pohjalta” (kolmas arviointiperuste) sekä ”lisätoimien toteuttaminen korruption estämiseksi ja torjumiseksi erityisesti paikallishallinnossa” (neljäs arviointiperuste).
62
Näistä arviointiperusteista, jotka sitovat Romaniaa, seuraa, että päätöksessä 2006/928 asetetaan Romanialle velvollisuus torjua tehokkaasti korruptiota yleensä ja varsinkin korkean tason korruptiota erityisesti paikallishallinnossa. Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee tältä osin, että C.A.A. oli merkittävässä johtotehtävissä Romanian paikallishallinnossa.
63
Noudattaakseen tämän päätöksen vaatimuksia, joissa edellytetään edellisessä kohdassa tarkoitetun kaltaisen korruption ehkäisemistä ja torjuntaa, Romanian on säädettävä tehokkaista ja varoittavista rikosoikeudellisista seuraamuksista (ks. vastaavasti tuomio 21.12.2021, Euro Box Promotion ym., C‑357/19, C‑379/19, C‑547/19, C‑811/19 ja C‑840/19, EU:C:2021:1034, 190 ja 191 kohta).
64
Romanian on lisäksi varmistettava, että sen rikosoikeuden ja rikosprosessioikeuden säännöt mahdollistavat korruptiorikoksista rankaisemisen tehokkaasti. Vaikka siis näiden rikosten torjumiseksi säädetyt seuraamukset ja rikosoikeudelliset menettelyt kuuluvat kyseisen jäsenvaltion toimivaltaan, tätä toimivaltaa rajoittaa suhteellisuusperiaatteen ja vastaavuusperiaatteen lisäksi myös tehokkuusperiaate, joka edellyttää, että mainitut seuraamukset ovat tehokkaita ja ennalta ehkäiseviä. Tämä tehokkuuden vaatimus koskee väistämättä sekä korruptiorikoksia koskevia syytteitä ja niistä määrättäviä seuraamuksia että määrättyjen rangaistusten täytäntöönpanoa, koska jos seuraamuksia ei panna tehokkaasti täytäntöön, ne eivät voi olla tehokkaita ja ennalta ehkäiseviä (ks. vastaavasti tuomio 21.12.2021, Euro Box Promotion ym., C‑357/19, C‑379/19, C‑547/19, C‑811/19 ja C‑840/19, EU:C:2021:1034, 192 kohta).
65
Nyt käsiteltävässä tapauksessa ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen esittämistä selityksistä, jotka on esitetty tiivistäen tämän määräyksen 18–26 kohdassa, ilmenee, että Curtea Constituționalăn tuomioiden nro 297/2018 ja nro 358/2022 perusteella kyseisen tuomion nro 297/2018 julkaisupäivän 25.6.2018 ja asetuksen nro 71/2022 voimaantulopäivän 30.5.2022 välisenä ajanjaksona Romanian oikeudessa ei säädetty yhdestäkään rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisajan katkeamisperusteesta ja että Înalta Curte de Casație și Justițien tuomion nro 67/2022 mukaan tästä perustuslakituomioistuimen oikeuskäytännöstä johtuvaan oikeussääntöön voidaan vedota lievempänä rikoslakina myös lainvoimaisten tuomioiden kyseenalaistamiseksi.
66
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa kyseisen oikeuskäytännön mahdollisista konkreettisista vaikutuksista, että jos pääasiassa sovellettaisiin lievempänä rikoslakina Curtea Constituționalăn tuomioihin nro 297/2018 ja nro 358/2022 perustuvaa sääntöä, jonka mukaan edellisessä kohdassa tarkoitettuna ajanjaksona Romanian oikeudessa ei säädetty rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisajan katkeamisperusteista, tämän seurauksena pääasioissa kyseessä oleville rikoksille säädetty vanhentumisaika olisi päättynyt ennen pääasioiden muutoksenhakijoiden tuomion lainvoimaiseksi tuloa, mikä johtaisi rikosoikeudellisen menettelyn päättämiseen ja siihen, ettei näitä henkilöitä ole mahdollista tuomita.
67
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin korostaa myös, että Curtea Constituționalăn tuomiot nro 297/2018 ja nro 358/2022 voivat vaikuttaa huomattavan moniin asioihin eli myös asioihin, joiden käsittely on päätetty lainvoimaisten tuomioiden julistamisella ja joissa tuomioiden oikeellisuus voitaisiin riitauttaa pääasioissa kyseessä olevan kaltaisilla ylimääräisillä muutoksenhakukeinoilla.
68
Lisäksi tiedot, jotka komissio on esittänyt tämän määräyksen 38 kohdassa mainitussa kertomuksessaan, joka on laadittu päätöksen 2006/928 2 artiklan täytäntöön panemiseksi, vahvistavat, että on olemassa vaara siitä, että monista korruptiotapauksista ei voida enää määrätä seuraamuksia niitä koskevan rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisen vuoksi. Kyseisestä kertomuksesta, johon ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin viittaa, ilmenee nimittäin, että Curtea Constituționalăn tuomio nro 297/2018 ja tuomio nro 358/2022 voivat johtaa ”rikosoikeudellisen menettelyn lopettamiseen ja rikosoikeudellisen vastuun poistumiseen huomattavassa määrässä tapauksia” ja että ”rikosoikeudellisten menettelyjen lopettamisella näin lukuisissa korruptiotapauksissa voi olla merkittävä vaikutus korkean tason korruption torjuntaan”.
69
Edellä esitetyistä seikoista voidaan päätellä, että Curtea Constituționalăn tuomioiden nro 297/2018 ja nro 358/2022 sekä Înalta Curte de Casație și Justițien tuomion nro 67/2022 soveltamisesta seuraava oikeudellinen tilanne merkitsee systeemistä riskiä siitä, ettei korruptiorikoksista määrätä rangaistuksia, erityisesti tapauksissa, joiden monimutkaisuus vaatii poliisi- ja syyttäjäviranomaisilta pidempää tutkintaa (ks. vastaavasti tuomio 24.7.2023, Lin, C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606, 91 kohta).
70
Tällaisen systeemisen rankaisematta jäämisen riskin olemassaolo on ristiriidassa päätöksen 2006/928 vaatimusten kanssa, sellaisina kuin ne on palautettu mieliin tämän määräyksen 59–61 kohdassa.
71
Tältä osin tarvittavien toimenpiteiden toteuttaminen kuuluu ensisijaisesti kansalliselle lainsäätäjälle, jonka on nämä vaatimukset täyttääkseen annettava tarvittavat säännökset tai muutettava voimassa olevia säännöksiä sen varmistamiseksi, että järjestelmä, jota sovelletaan korruptiorikosten syytteeseenpanoon ja seuraamuksiin, mukaan lukien rikosoikeudellisen vastuun vanhentumista koskevat säännöt, on päätöksen 2006/928 vaatimusten mukainen. Tämä järjestelmä on suunniteltava siten, ettei se aiheuta ominaispiirteidensä vuoksi systeemistä riskiä siitä, ettei tällaisista rikoksista määrätä rangaistuksia, ja samalla on varmistettava rikosoikeudellisten menettelyiden kohteena olevien henkilöiden perusoikeuksien suoja (ks. vastaavasti tuomio 24.7.2023, Lin, C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606, 93 kohta).
72
Oikeudellisessa tilanteessa, jossa rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisajan katkeamista koskeva jäsenvaltion lainsäädäntö on todettu pätemättömäksi tämän jäsenvaltion perustuslakituomioistuimen ratkaisulla ja menettänyt siten merkityksensä mutta jossa kansallinen lainsäätäjä ei ole korjannut tätä asiantilaa lähes neljän vuoden pituisena ajanjaksona, ei täytetä tämän määräyksen 59–61 kohdassa todettua velvollisuutta huolehtia siitä, että jäsenvaltion alueella tehdyistä korruptiorikoksista voidaan rangaista rikosoikeudellisilla seuraamuksilla, jotka ovat tehokkaita ja ennalta ehkäiseviä. Tällaiseen tilanteeseen, joka vaikuttaa yleisesti sovellettavaan säännökseen, joka oli sovellettavissa kaikkiin rikosoikeudellisiin menettelyihin ja jonka korvaamatta jättäminen sen perustuslainvastaisuuden toteamisen jälkeen ei ollut syyttäjäviranomaisten tai rikostuomioistuinten ennakoitavissa, sisältyy luonnostaan riski siitä, ettei useista korruptiorikoksista voida määrätä rangaistuksia tämän määräajan päättymisen vuoksi, erityisesti tapauksissa, joiden monimutkaisuus vaatii poliisi- ja syyttäjäviranomaisilta pidempää tutkintaa (ks. vastaavasti tuomio 24.7.2023, Lin, C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606, 94 kohta).
Kansallisten tuomioistuinten velvollisuudet
73
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan unionin oikeuden ensisijaisuutta koskevalla periaatteella velvoitetaan kansallinen tuomioistuin, jonka tehtävänä on toimivaltansa rajoissa soveltaa unionin oikeussääntöjä, varmistamaan silloin, kun se ei voi tulkita kansallista säännöstöä unionin oikeuden vaatimusten mukaisesti, unionin oikeuden vaatimusten täysi vaikutus käsiteltäväkseen saatetussa asiassa jättäen tarvittaessa omasta aloitteestaan soveltamatta kaikkea sellaisen unionin oikeussäännön, jolla on välitön oikeusvaikutus, kanssa ristiriidassa olevaa, myös myöhempää kansallista lainsäädäntöä tai käytäntöä ilman, että sen olisi pyydettävä tai odotettava, että tällainen kansallinen lainsäädäntö tai käytäntö ensin poistetaan lainsäädäntöteitse tai jollakin muulla perustuslain mukaisella keinolla (tuomio 24.7.2023, Lin, C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606, 95 kohta).
74
Nyt käsiteltävässä tapauksessa päätöksen 2006/928 liitteessä mainitut arviointiperusteet on muotoiltu selvin ja täsmällisin sanamuodoin eikä niihin liity mitään ehtoja, joten niillä on välitön oikeusvaikutus (ks. vastaavasti tuomio 21.12.2021, Euro Box Promotion ym., C‑357/19, C‑379/19, C‑547/19, C‑811/19 ja C‑840/19, EU:C:2021:1034, 253 kohta).
75
Näin ollen kansallisten tuomioistuinten on lähtökohtaisesti varmistettava kyseisestä päätöksestä johtuvien velvoitteiden täysi vaikutus ja jätettävä soveltamatta kansallisia säännöksiä, jotka estävät korruptiorikoksia koskevan menettelyn yhteydessä tehokkaiden ja ennalta ehkäisevien seuraamusten soveltamisen tällaisten rikosten torjumiseksi (ks. vastaavasti tuomio 21.12.2021, Euro Box Promotion ym., C‑357/19, C‑379/19, C‑547/19, C‑811/19 ja C‑840/19, EU:C:2021:1034, 194 kohta).
76
On siis selvää, että lähtökohtaisesti kansallisten tuomioistuinten on päätöksen 2006/928 mukaisesti jätettävä soveltamatta Curtea Constituționalăn tuomioita nro 297/2018 ja nro 358/2022, joiden mukaan kyseisen tuomion nro 297/2018 julkaisupäivän 25.6.2018 ja asetuksen nro 71/2022 voimaantulopäivän 30.5.2022 välisenä ajanjaksona Romanian oikeudessa ei säädetty yhdestäkään rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisajan katkeamisperusteesta, siltä osin kuin näiden tuomioiden seurauksena rikosoikeudellinen vastuu vanhenee suuressa määrässä tapauksia, jotka koskevat korruptiota, jolloin siis syntyy tämän määräyksen 66 kohdassa todetuin tavoin systeeminen riski siitä, ettei tällaisista rikoksista määrätä rangaistuksia (ks. vastaavasti tuomio 24.7.2023, Lin, C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606, 98 kohta).
77
Lisäksi kansallisten tuomioistuinten on lähtökohtaisesti näiden säännösten ja määräysten mukaisesti jätettävä soveltamatta Înalta Curte de Casație și Justițien tuomiota nro 67/2022, siltä osin kuin tämän tuomion seurauksena korruptiota koskevissa tapauksissa voidaan vedota rikosoikeudellisen vastuun vanhentumiseen lievempänä rikoslakina pidettävien Curtea Constituționalăn tuomioiden nro 297/2018 ja nro 358/2022 soveltamisen perusteella, jolloin siis lisätään systeemistä riskiä siitä, ettei tällaisista rikoksista määrätä rangaistuksia (ks. vastaavasti tuomio 24.7.2023, Lin, C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606, 99 kohta).
78
On kuitenkin vielä syytä tarkistaa, onko velvollisuus tällaisten tuomioiden soveltamatta jättämiseen pääasioissa kyseessä olevan kaltaisessa tapauksessa ristiriidassa perusoikeuksien suojan kanssa (tuomio 24.7.2023, Lin, C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606, 100 kohta).
79
Tältä osin on huomattava ensinnäkin, että korruptiorikoksia koskevat rikosoikeudelliset menettelyt merkitsevät Romanialle päätöksen 2006/928 nojalla kuuluvien velvoitteiden ja siten unionin oikeuden soveltamista perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Perusoikeuskirjassa pääasioissa kyseessä oleville henkilöille taattuja perusoikeuksia on siis kunnioitettava (ks. vastaavasti tuomio 21.12.2021, Euro Box Promotion ym., C‑357/19, C‑379/19, C‑547/19, C‑811/19 ja C‑840/19, EU:C:2021:1034, 204 kohta).
80
On todettava unionin tuomioistuimen 24.7.2023 antaman tuomion Lin (C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606) 109 kohdassa todetuin tavoin, että kansallisten tuomioistuinten velvollisuus jättää soveltamatta Curtea Constituționalăn tuomioita nro 297/2018 ja nro 358/2022 ja Înalta Curte de Casație și Justițien tuomiota nro 67/2022 ei ole ristiriidassa rikostunnusmerkistöjen ja rangaistusten ennakoitavuutta, täsmällisyyttä ja taannehtivuuskieltoa koskevan periaatteen kanssa eikä myöskään lievemmän rikoslain taannehtivan soveltamisen periaatteen kanssa, sellaisina kuin nämä periaatteet taataan perusoikeuskirjan 49 artiklan 1 kohdassa.
81
Toiseksi on huomattava, että kun jäsenvaltion tuomioistuinta pyydetään tutkimaan, kuten tässä tapauksessa, onko kansallinen säännös tai toimenpide, jolla unionin oikeutta sovelletaan perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla tilanteessa, jossa jäsenvaltioiden toiminta ei määräydy täysin unionin oikeuden perusteella, yhdenmukainen perusoikeuksien kanssa, kansalliset viranomaiset ja tuomioistuimet saavat soveltaa perusoikeuksien suojaa koskevia kansallisia standardeja sillä edellytyksellä, ettei tämä soveltaminen vaaranna perusoikeuskirjassa, sellaisena kuin unionin tuomioistuin on sitä tulkinnut, vahvistettua suojan tasoa eikä unionin oikeuden ensisijaisuutta, yhtenäisyyttä ja tehokkuutta (tuomio 24.7.2023, Lin, C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606, 110 kohta).
82
Unionin tuomioistuin totesi 24.7.2023 annetun tuomion Lin (C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606) 111 kohdassa, että Curtea Constituționalăn tuomioissa nro 297/2018 ja nro 358/2022 ja Înalta Curte de Casație și Justițien tuomiossa nro 67/2022 omaksutut ratkaisut perustuvat rikosoikeudelliseen laillisuusperiaatteeseen ja lievemmän rikoslain taannehtivan soveltamisen periaatteeseen, sellaisina kuin ne on taattu Romanian perustuslaissa, joten näiden periaatteiden on katsottava olevan perusoikeuksien suojaa koskevia kansallisia standardeja.
83
Kyseisen 24.7.2023 annetun tuomion Lin (C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606) 118 kohdasta ilmenee lähinnä, että romanialaisten tuomioistuinten ei ole jätettävä soveltamatta edellisessä kohdassa tarkoitettua kansallista oikeuskäytäntöä päätöksen 2006/928 mukaisesti huolimatta siitä systeemisestä riskistä, että korruptiorikoksista ei määrätä rangaistuksia, siinä määrin kuin kyseinen kansallinen oikeuskäytäntö perustuu kansallisessa oikeudessa taattuun rikosoikeudelliseen laillisuusperiaatteeseen, josta johtuvat rikoslain, rikoksiin sovellettava vanhentumisjärjestelmä mukaan lukien, ennakoitavuuden ja täsmällisyyden vaatimukset.
84
Kun sitä vastoin otetaan huomioon tarpeellinen punninta lievemmän rikoslain taannehtivan soveltamisen periaatetta koskevan kansallisen standardin sekä päätöksen 2006/928 säännösten välillä, tässä tilanteessa sen, että kansallinen tuomioistuin soveltaa kyseistä standardia kyseenalaistaakseen rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisajan katkaisemisen ennen Curtea Constituționalăn tuomion nro 297/2018 julkaisupäivää 25.6.2018 toteutetuilla prosessitoimilla, on katsottava olevan omiaan vaarantamaan unionin oikeuden ensisijaisuuden, yhtenäisyyden ja tehokkuuden tämän määräyksen 76 kohdassa mainitussa oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla (ks. vastaavasti tuomio 24.7.2023, Lin, C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606, 123 kohta).
85
Tämän vuoksi on katsottava, että oikeudenkäyntimenettelyissä, joissa vaaditaan rikosoikeudellisia seuraamuksia korruptiorikoksista, kansalliset tuomioistuimet eivät voi soveltaa lievemmän rikoslain taannehtivan soveltamisen periaatetta koskevaa kansallista standardia, joka ilmenee tämän määräyksen 62 kohdasta, kyseenalaistaakseen rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisajan katkaisemisen ennen Curtea Constituționalăn tuomion nro 297/2018 julkaisupäivää 25.6.2018 toteutetuilla prosessitoimilla (ks. vastaavasti tuomio 24.7.2023, Lin, C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606, 124 kohta).
86
Esitettyihin kysymyksiin on näin ollen vastattava, että päätöstä 2006/928 on tulkittava siten, että jäsenvaltion tuomioistuinten ei ole jätettävä soveltamatta tämän jäsenvaltion perustuslakituomioistuimen ratkaisuja, joilla on todettu pätemättömäksi rikosasioissa sovellettavan vanhentumisajan katkeamisperusteita koskeva kansallinen säännös rikosoikeudellisen laillisuusperiaatteen vastaisena, sellaisena kuin tämä periaate on turvattu kansallisessa oikeudessa, siltä osin kuin on kyse siinä asetetuista rikoslain ennakoitavuuden ja täsmällisyyden vaatimuksista, vaikka näiden ratkaisujen seurauksena huomattavan monien rikosasioiden, myös korruptiorikoksia koskevien asioiden, käsittely lopetetaan rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisen perusteella. Sen sijaan kyseistä päätöstä on tulkittava siten, että tämän jäsenvaltion tuomioistuinten on jätettävä soveltamatta lievemmän rikoslain taannehtivan soveltamisen periaatetta koskeva kansallinen standardi, jonka perusteella tällaisissa asioissa voidaan myös lainvoimaisiin tuomioihin kohdistuvan muutoksenhaun yhteydessä kyseenalaistaa rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisajan katkaiseminen ennen kyseistä pätemättömyyden toteamista toteutetuilla prosessitoimilla.
Oikeudenkäyntikulut
87
Pääasioiden asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (yhdeksäs jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
Yhteistyötä ja Romanian edistymisen seurantaa koskevan järjestelmän perustamisesta tiettyjen arviointiperusteiden täyttämiseksi oikeuslaitoksen uudistamisen ja korruption torjunnan alalla 13.12.2006 tehtyä komission päätöstä 2006/928/EY
on tulkittava siten, että
jäsenvaltion tuomioistuinten ei ole jätettävä soveltamatta tämän jäsenvaltion perustuslakituomioistuimen ratkaisuja, joilla on todettu pätemättömäksi rikosasioissa sovellettavan vanhentumisajan katkeamisperusteita koskeva kansallinen säännös rikosoikeudellisen laillisuusperiaatteen vastaisena, sellaisena kuin tämä periaate on turvattu kansallisessa oikeudessa, siltä osin kuin on kyse siinä asetetuista rikoslain ennakoitavuuden ja täsmällisyyden vaatimuksista, vaikka näiden ratkaisujen seurauksena huomattavan monien rikosasioiden, myös korruptiorikoksia koskevien asioiden, käsittely lopetetaan rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisen perusteella.
Sen sijaan kyseistä päätöstä on tulkittava siten, että
tämän jäsenvaltion tuomioistuinten on jätettävä soveltamatta lievemmän rikoslain taannehtivan soveltamisen periaatetta koskeva kansallinen standardi, jonka perusteella tällaisissa asioissa voidaan myös lainvoimaisiin tuomioihin kohdistuvan muutoksenhaun yhteydessä kyseenalaistaa rikosoikeudellisen vastuun vanhentumisajan katkaiseminen ennen kyseistä pätemättömyyden toteamista toteutetuilla prosessitoimilla.
Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: romania.