62023TJ0519_RES
Asia T‑519/23
Keserű Művek Fegyvergyár Kft.
vastaan
Euroopan unioni
Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (kahdeksas jaosto) 23.10.2024
Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu – Aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonta – Täytäntöönpanodirektiivi (EU) 2019/69 – Syy-yhteys – Ampuma-aseen käsite – Hälytys- ja merkinantoaseiden käsite
Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen – Aseiden hankinta ja hallussapito – Direktiivi 2021/555 – Ampuma-aseet – Käsite – Kannettava piipulla varustettu ase, josta ammutaan kumiluoteja palavan ajoaineen avulla – Soveltamisalaan kuuluminen
(Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2021/555 1 artiklan 1 kohdan 1 alakohta)
(ks. 23 ja 27 kohta)
Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen – Aseiden hankinta ja hallussapito – Direktiivi 2021/555 – Hälytys- ja merkinantoaseet – Kriteerit – Käyttö yksinomaan tätä määrättyä tarkoitusta varten – Laitteet, joita ei voida muuntaa ampumaan ammuksia palavan ajoaineen avulla – Soveltamisalaan kuuluminen
(Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2021/555 1 artiklan 1 kohdan 4 alakohta)
(ks. 24, 25 ja 34 kohta)
Tiivistelmä
Unionin yleinen tuomioistui, jonka käsiteltäväksi on saatettu SEUT 268 artiklaan ja SEUT 340 artiklan toiseen kohtaan perustuva sopimussuhteen ulkopuolista vastuuta koskeva kanne, jonka se hylkää, koska syy-yhteyden olemassaoloa koskeva edellytys ei täyty, lausuu kysymyksestä, jota ei ole aiemmin käsitelty ja joka koskee sitä, kuuluvatko aseet, joissa käytetään palavaa ajoainetta kumiluotien ampumiseen, unionin oikeudessa tarkoitettuun ampuma-aseiden luokkaan ja onko niiden haltijoihin näin ollen sovellettava lupa- tai ilmoitusjärjestelmää.
Kantaja eli Keserű Művek Fegyvergyár Kft. on Unkariin sijoittautunut yhtiö, joka toimii aseiden valmistuksen ja kaupan alalla. Se toteaa, että sillä on yksinoikeudet sellaisen asemallin valmistamiseen ja kaupan pitämiseen, joka mahdollistaa kumiluotien ampumisen (jäljempänä Keserű-ase). Unkarin pantua täytäntöönpanodirektiivin 2019/69 (
1
) täytäntöön kantaja katsoi, että kyseinen direktiivi aiheutti sille vahinkoa, koska sen seurauksena Keserű-asetta voitiin myydä yksinomaan henkilöille, joilla on aseiden hallussapitolupa, joten se nosti tämän kanteen.
Unionin yleisen tuomioistuimen arviointi asiasta
Palautettuaan mieleen, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan sopimussuhteen ulkopuolisen unionin vastuun syntyminen edellyttää tiettyjen kumulatiivisten edellytysten täyttymistä, jotka ovat oikeussäännön, jolla on tarkoitus antaa oikeuksia yksityisille, riittävän ilmeinen rikkominen, syntynyt vahinko sekä syy-yhteys toimen antajalla olevan velvollisuuden laiminlyönnin ja vahinkoa kärsineille henkilöille aiheutuneen vahingon välillä, unionin yleinen tuomioistuin tarkastelee aluksi edellytystä, joka koskee syy-yhteyden olemassaoloa.
Se toteaa tästä, että täytäntöönpanodirektiivillä 2019/69 pyritään vahvistamaan hälytys- ja merkinantoaseiden tekniset eritelmät. (
2
) Unionin yleinen tuomioistuin selvittää näin ollen ensiksi, voidaanko Keserű-aseen ominaisuudet omaava ase luokitella direktiivissä 2021/555 tarkoitetuksi hälytys- ja merkinantoaseeksi, ja olisiko täytäntöönpanodirektiivissä 2019/69, joka on kantajan mukaan sille aiheutuneen vahingon taustalla, näin ollen pitänyt säätää poikkeuksesta sentyyppisten aseiden osalta, joilla on samankaltaisia ominaisuuksia kuin Keserű-aseella.
Ampuma-aseen käsite (
3
) kattaa kaikki kannettavat piipulla varustetut aseet, joilla ammutaan palavan ajoaineen avulla hauleja, luoteja tai muita ammuksia. ”Ampuma-aseen” määritelmään (
4
) eivät kuulu esineet, jotka vastaavat tätä määritelmää, mutta jotka on tarkoitettu hälytykseen, merkinantoon, pelastukseen, teurastukseen, harppuunakalastukseen taikka teollisiin tai teknisiin tarkoituksiin, edellyttäen, että niitä voidaan käyttää ainoastaan tähän määrättyyn tarkoitukseen.
Hälytys- ja merkinantoaseiden käsite (
5
) määritellään puolestaan siten, että sillä tarkoitetaan ”patruunatilalla varustettuja laitteita, jotka on suunniteltu ainoastaan paukkupanosten, ärsytystä aiheuttavien aineiden, muiden tehoaineiden tai pyroteknisten merkinantopatruunoiden ampumista varten ja joita ei voida muuntaa ampumaan palavan ajoaineen avulla hauleja, luoteja tai muita ammuksia”.
Käsiteltävässä asiassa unionin yleinen tuomioistuin toteaa, että Keserű-ase on kannettava piipulla varustettu ase, jolla ammutaan – tässä tapauksessa kumisia – ”luoteja” palavan ajoaineen avulla, ja että se on näin ollen luokiteltava ampuma-aseeksi. Näin ollen pelkästään se seikka, että kyseinen ase on suunniteltu siten, että sillä ammutaan palavan ajoaineen avulla kumiluoteja, riittää siihen, että se luokitellaan ampuma-aseeksi.
Keserű-ase ei myöskään kuulu direktiivin 2021/555 liitteessä I olevan III kohdan a alakohdassa tarkoitettuun sellaisten aseiden luokkaan, joita ei ole sisällytetty ampuma-aseiden määritelmään. Kyseistä asetta ei nimittäin ole suunniteltu hälytys- tai merkinantotarkoituksiin eikä se siis täytä edellytystä, jonka mukaan sitä voidaan käyttää ainoastaan tähän määrättyyn tarkoitukseen. Vaikka katsottaisiin, että kyseinen ase suunniteltiin hälytystarkoituksiin, on joka tapauksessa niin, että sillä voidaan myös ampua kumiluoteja, eikä tällaista käyttöä voida luokitella käytöksi ainoastaan hälytystarkoituksiin. Lopuksi on todettava, että se, ettei Keserű-asetta ole suunniteltu tappavaksi aseeksi, ei ole merkityksellinen kriteeri sen määrittämiseksi, onko kyseessä ampuma-ase.
Tästä seuraa, että Keserű-asetta ei voida luokitella direktiivissä 2021/555 tarkoitetuksi hälytys- ja merkinantoaseeksi, minkä vuoksi se ei kuulu täytäntöönpanodirektiivin 2019/69 soveltamisalaan. Täytäntöönpanodirektiivillä 2019/69 ei näin ollen ole voitu aiheuttaa vahinkoa, johon kantaja vetoaa.
Unionin yleinen tuomioistuin katsoo, että syy-yhteyttä moititun käyttäytymisen ja vahingon, johon vedotaan, välillä koskeva edellytys ei täyty.
(
1
)	Hälytys- ja merkinantoaseita koskevien teknisten eritelmien vahvistamisesta aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta annetun neuvoston direktiivin 91/477/ETY mukaisesti 16.1.2019 annettu komission täytäntöönpanodirektiivi (EU) 2019/69 (EUVL 2019, L 15, s. 22).
(
2
)	Aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta 18.6.1991 annetun neuvoston direktiivin 91/477/ETY (EYVL 1991, L 256, s. 51) mukaisesti. Kyseinen direktiivi on kumottu aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta 24.3.2021 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2021/555 (EUVL 2021, L 115, s. 1).
(
3
)	Direktiivin 2021/555 1 artiklan 1 kohdan 1 alakohdan nojalla.
(
4
)	Direktiivin 2021/555 liitteessä I olevan III kohdan a alakohdan mukaisesti.
(
5
)	Direktiivin 2021/555 1 artiklan 1 kohdan 4 alakohdan nojalla.