62022CJ0440
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (yhdeksäs jaosto)
11 päivänä tammikuuta 2024 (
*1
)
Muutoksenhaku – Valtiontuet – Lentoliikenne – Romania – Taromille myönnetty pelastamistuki – Suuntaviivat valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen – Euroopan komission päätös olla vastustamatta toimenpiteitä sillä perusteella, että toimenpiteet ovat sisämarkkinoille soveltuvaa tukea
Asiassa C‑440/22 P,
jossa on kyse Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 56 artiklaan perustuvasta valituksesta, joka on pantu vireille 4.7.2022,
Wizz Air Hungary Légiközlekedési Zrt. (Wizz Air Hungary Zrt.), kotipaikka Budapest (Unkari), edustajinaan I.-G. Metaxas-Maranghidis, dikigoros, S. Rating, abogado, ja E. Vahida, avocat,
valittajana,
ja jossa muuna osapuolena on
Euroopan komissio, asiamiehinään I. Barcew, V. Bottka ja L. Flynn,
vastaajana ensimmäisessä oikeusasteessa,
UNIONIN TUOMIOISTUIN (yhdeksäs jaosto),
toimien kokoonpanossa: tuomarit J.-C. Bonichot, joka hoitaa jaoston puheenjohtajan tehtäviä, S. Rodin (esittelevä tuomari) ja L. S. Rossi,
julkisasiamies: A. Rantos,
kirjaaja: A. Calot Escobar,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä esitetyn,
päätettyään julkisasiamiestä kuultuaan ratkaista asian ilman ratkaisuehdotusta,
on antanut seuraavan
tuomion
1
Wizz Air Hungary Légiközlekedési Zrt. (Wizz Air Hungary Zrt.) (jäljempänä Wizz Air) vaatii valituksessaan unionin tuomioistuinta kumoamaan unionin yleisen tuomioistuimen 4.5.2022 antaman tuomion Wizz Air Hungary v. komissio (Tarom; pelastamistuki) (T‑718/20, EU:T:2022:276; jäljempänä valituksenalainen tuomio), jolla unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi Wizz Airin kanteen, jossa vaadittiin valtiontukea koskevassa asiassa SA.56244 (2020/N) – Romania – Pelastamistuki Taromille 24.2.2020 annetun komission päätöksen C(2020) 1160 final (EUVL 2020, C 310, s. 3; jäljempänä riidanalainen päätös) kumoamista.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
2
Valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen (EUVL 2014, C 249, s. 1; jäljempänä valtiontuesta yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annetut suuntaviivat) 38 kohdassa todetaan seuraavaa:
”Arvioidessaan, voidaanko ilmoitettu tuki julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi, komissio tarkastelee, täyttyvätkö seuraavat kriteerit:
a)
vaikutus hyvin määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen: valtiontukitoimenpiteen tavoitteena on oltava yhteisen edun mukainen tavoite perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisesti (3.1 jakso);
– –
f)
kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen: tuen kielteisten vaikutusten on oltava riittävän rajoitettuja niin, että toimenpiteen kokonaisvaikutus on myönteinen (3.6 jakso);
– –”
3
Valtiontuesta yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen 3.1 jaksossa, jonka otsikko on ”Vaikutus yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen”, on 43 kohta, jossa todetaan seuraavaa:
”Koska markkinoilta poistuminen on merkittävä tekijä tuottavuuden kasvun kannalta, pelkästään se, että yrityksen poistuminen markkinoilta estetään, ei ole riittävä syy myöntää tukea. Olisi esitettävä selvä näyttö siitä, että tuella pyritään saavuttamaan yhteisen edun mukainen tavoite, sillä tuen tavoitteena on sosiaalisten vaikeuksien estäminen tai markkinoiden toimintapuutteen poistaminen (3.1.1 jakso) palauttamalla yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus (3.1.2 jakso).”
4
Suuntaviivojen 3.1.1 jaksossa, jonka otsikko on ”Sosiaalisten vaikeuksien tai markkinoiden toimintapuutteen osoittaminen”, olevassa 44 kohdassa todetaan seuraavaa:
”Jäsenvaltioiden on osoitettava, että tuensaajan poistuminen markkinoilta todennäköisesti aiheuttaisi vakavia sosiaalisia vaikeuksia tai vakavan markkinoiden toimintapuutteen. Erityisesti on osoitettava, että:
– –
b)
vaarana on sellaisen tärkeän palvelun tarjoamisen keskeytyminen, jonka luominen uudelleen on vaikeaa eikä kilpailija pystyisi yksinkertaisesti tulemaan tilalle (esim. valtakunnallisen infrastruktuurin tarjoaja);
– –”
5
Suuntaviivojen 3.1.2 jaksossa, jonka otsikko on ”Rakenneuudistussuunnitelma ja pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen”, todetaan seuraavaa:
”45. Näiden suuntaviivojen mukainen rakenneuudistustuki ei voi rajoittua pelkkään rahoitustukeen, jonka tarkoituksena on korvata aiemmat tappiot puuttumatta tappioiden syntymiseen johtaneisiin syihin. Rakenneuudistustuen tapauksessa [Euroopan] komissio vaatii tämän vuoksi, että asianomainen jäsenvaltio esittää realistisen, johdonmukaisen ja kauaskantoisen rakenneuudistussuunnitelman, jonka tavoitteena on palauttaa tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Rakenneuudistukseen voi sisältyä yksi tai useampi seuraavista seikoista: tuensaajan toiminnan tehokas uudelleenorganisointi ja järkeistäminen, johon tavallisesti kuuluu luopuminen tappiollisesta toiminnasta, sellaisen nykyisen toiminnan rakenteellinen uudistaminen, jonka kilpailukyky voidaan palauttaa, ja mahdollinen toiminnan monipuolistaminen suuntautumalla uuteen tuottavampaan toimintaan. Siihen liittyy yleensä myös rahoitusrakenteen uudistaminen, joka toteutetaan uusien tai nykyisten osakkeenomistajien pääomapanoksilla ja velkojien hyväksymällä velan vähentämisellä.
46. Tämän vuoksi tuen myöntämisen edellytyksenä on oltava rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, ja komission on hyväksyttävä rakenneuudistussuunnitelma jokaisen yksittäisen tuen osalta.
47. Rakenneuudistussuunnitelman on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella, jotka sulkevat pois kaiken muun valtiontuen, joka ei sisälly rakenneuudistussuunnitelmaan. Rakenneuudistusajan olisi oltava mahdollisimman lyhyt. Komissiolle on esitettävä rakenneuudistussuunnitelma, joka sisältää kaikki tarpeelliset tiedot ja erityisesti tässä jaksossa (3.1.2) vahvistetut tiedot.
– –”
6
Samojen suuntaviivojen 3.6 jaksossa, jonka otsikko on ”Kielteiset vaikutukset”, olevassa 3.6.1 jaksossa, joka koskee tuen ainutkertaisuuden periaatetta, todetaan seuraavaa:
”70. Jotta voidaan vähentää moraalikatoa, liiallisen riskinoton kannustimia ja potentiaalista kilpailun vääristymistä, vaikeuksissa oleville yrityksille olisi myönnettävä tukea vain yhteen rakenneuudistustoimeen. Tätä kutsutaan tuen ainutkertaisuuden periaatteeksi. Yrityksen, joka on jo saanut tukea näiden suuntaviivojen mukaisesti, tarve saada lisää vastaavaa tukea osoittaa, että yrityksen vaikeudet ovat joko luonteeltaan toistuvia tai niitä ei käsitelty asianmukaisesti, kun aiempi tuki myönnettiin. Toistuvat valtion toimenpiteet todennäköisesti aiheuttavat moraalikatoa ja kilpailun vääristymistä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.
71. Ilmoittaessaan komissiolle pelastamis- tai rakenneuudistustukea koskevasta hankkeesta jäsenvaltion on mainittava, onko yritykselle jo aiemmin myönnetty pelastamistukea, rakenneuudistustukea tai väliaikaista rakenneuudistustukea, mukaan lukien tuet, jotka on myönnetty ennen näiden suuntaviivojen voimaantuloa tai joista ei ole ilmoitettu. Jos tukea on myönnetty ja tuen myöntämisestä, rakenneuudistuksen päättymisestä tai rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen keskeyttämisestä (riippuen siitä, mikä näistä on tapahtunut viimeksi) on kulunut vähemmän kuin 10 vuotta, komissio ei hyväksy uutta tukea näiden suuntaviivojen nojalla.
– –”
Asian tausta ja riidanalainen päätös
7
Asian tausta, sellaisena kuin se ilmenee valituksenalaisesta tuomiosta, voidaan tiivistää seuraavasti.
8
Compania Națională de Transporturi Aeriene TAROM SA (jäljempänä Tarom) on romanialainen lentoyhtiö, joka käyttää ainoana keskuslentoasemanaan Bukarestin (Romania) kansainvälistä OTP Henri-Coandă ‑lentoasemaa. Se harjoittaa pääosin matkustajaliikennettä sekä rahdin ja postin kuljetusta. Vuoden 2020 alussa Taromin palveluksessa oli 1795 työntekijää, ja sillä oli 25 ilma-alusta. Tarom liikennöi sekä kansallisilla että kansainvälisillä reiteillä.
9
Romania ilmoitti 19.2.2020 komissiolle Taromin pelastamistukea koskevasta suunnitelmasta, joka muodostui sen likviditeettitarpeiden rahoittamiseksi myönnetystä 175952000 Romanian leun (n. 36660000 euroa) suuruisesta lainasta, jonka takaisinmaksuaika oli kuusi kuukautta ja josta osa oli mahdollista maksaa takaisin ennakkoon (jäljempänä riidanalainen toimenpide).
10
Komissio teki 24.2.2020 riidanalaisen päätöksen, jossa se muun ohella totesi Taromin taloudellisen tilan heikentyneen merkittävästi edeltäneiden viiden vuoden aikana ja korosti vuosina 2004–2019 kertyneiden tappioiden määrän olevan 3362130000 Romanian leuta (n. 715350000 euroa), eli yli puolet Taromin pääoman määrästä.
11
Romanian liikenneverkkojen tilanteesta komissio totesi, että sen rata- ja tieverkkojen yleinen kunto ja luotettavuus olivat keskinkertaisia ja että lentoliikenteellä, erityisesti Taromin liikennöimillä sisäisillä reiteillä, oli edelleen olennainen merkitys maan alueellisen kehityksen kannalta.
12
Komissio totesi edelleen, että Romanian mukaan Taromin markkinoilta poistuminen estäisi jo tehtyihin varauksiin liittyvien lentojen hoitamisen eivätkä Taromin kilpailijat pystyisi lyhyellä aikavälillä jatkamaan liikennöintiä kyseisillä reiteillä, mikä vaikuttaisi lukuisiin yrityksiin ja niistä pääasiallisesti kotimaan lentoasemiin.
13
Riidanalaista toimenpidettä tutkiessaan komissio katsoi aluksi, että kyseessä oli SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki.
14
Seuraavaksi komissio arvioi, soveltuiko riidanalainen toimenpide sisämarkkinoille SEUT 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.
15
Riidanalaisen päätöksen 52–57 perustelukappaleessa komissio katsoi ensiksi, että Tarom oli vaikeuksissa oleva yritys valtiontuesta yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annetuissa suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla.
16
Riidanalaisen päätöksen 58–65 perustelukappaleessa komissio totesi toiseksi, että Romanian toimittamat tiedot osoittivat riidanalaisen toimenpiteen täyttävän suuntaviivojen 43–52 kohdassa määrätyn edellytyksen, jonka mukaan valtiontuen on vaikutettava yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen.
17
Riidanalaisen päätöksen 66–77 perustelukappaleessa komissio katsoi kolmanneksi, että riidanalainen toimenpide soveltui asetetun tavoitteen saavuttamiseen eli Taromin markkinoilta poistumisen välttämiseen.
18
Päätöksen 75–85 perustelukappaleessa komissio katsoi neljänneksi, että riidanalainen toimenpide oli oikeassa suhteessa Taromin likviditeettitarpeisiin kuuden kuukauden ajanjaksolla.
19
Komissio totesi riidanalaisen päätöksen 86–89 perustelukappaleessa viidenneksi, että valtiontuesta yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen 70–74 kohdan mukaista tuen ainutkertaisuuden periaatetta oli noudatettu.
20
Näin ollen komissio päätti riidanalaisella päätöksellään olla vastustamatta riidanalaista toimenpidettä sillä perusteella, että se oli SEUT 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuva.
Unionin yleisessä tuomioistuimessa nostettu kanne ja valituksenalainen tuomio
21
Wizz Air nosti unionin yleisen tuomioistuimen kirjaamoon 5.12.2020 toimittamallaan kannekirjelmällä kanteen, jossa se vaati riidanalaisen päätöksen kumoamista.
22
Wizz Air vetosi kanteensa tueksi neljään kanneperusteeseen: ensimmäinen niistä perustu ilmeiseen arviointivirheeseen, joka koskee riidanalaisen toimenpiteen vaikutusta tarkasti määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen, toinen tuen ainutkertaisuutta koskevan periaatteen noudattamiseen liittyvään oikeudelliseen virheeseen ja ilmeiseen arviointivirheeseen, kolmas sellaisten vakavien vaikeuksien olemassaoloon, joiden vuoksi komission olisi pitänyt aloittaa muodollinen tutkintamenettely, ja neljäs SEUT 296 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetun perusteluvelvollisuuden laiminlyöntiin.
23
Unionin yleinen tuomioistuin totesi valituksenalaisessa tuomiossa aluksi kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytyksiä ratkaistessaan, että kanne voitiin tutkia, koska asia koski Wizz Airia, jolla oli intressi turvata SEUT 108 artiklan 2 kohtaan perustuvat menettelylliset oikeutensa, ja koska erityisesti kolmannessa kanneperusteessa vaadittiin Wizz Airin menettelyllisten oikeuksien turvaamista.
24
Tältä osin unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että sillä oli toimivalta tutkia kantajan ensimmäisessä ja toisessa kanneperusteessa esittämät asiaväitteet ratkaistakseen, olivatko ne omiaan tukemaan kolmatta kanneperustetta, jonka kantaja oli esittänyt nimenomaisesti tässä tarkoituksessa ja joka liittyi sellaisten epäilyjen olemassaoloon, joiden takia SEUT 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely olisi tullut aloittaa.
25
Tutkittuaan ja hylättyään yhtäältä Wizz Airin kolmannen kanneperusteen, joka liittyi ensimmäisen ja toiseen kanneperusteeseen, ja toisaalta neljännen kanneperusteen unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi kanteen kokonaisuudessaan.
Asianosaisten vaatimukset muutoksenhakuasteessa
26
Valituksessaan Wizz Air vaatii, että unionin tuomioistuin
–
kumoaa valituksenalaisen tuomion ja
–
ensisijaisesti kumoaa riidanalaisen päätöksen ja velvoittaa komission korvaamaan oikeudenkäyntikulut tai
–
toissijaisesti palauttaa asian unionin yleiselle tuomioistuimelle uudelleen käsiteltäväksi ja määrää, että ensimmäisessä oikeusasteessa ja muutoksenhakuasteessa aiheutuneista oikeudenkäyntikuluista päätetään myöhemmin.
27
Komissio vaatii, että unionin tuomioistuin
–
hylkää valituksen ja
–
velvoittaa Wizz Airin korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
Valituksen tarkastelu
28
Wizz Air esittää valituksensa tueksi seitsemän valitusperustetta. Ensimmäisen valitusperusteen mukaan unionin yleinen tuomioistuin teki oikeudellisen virheen katsoessaan, että sellaisen tärkeän palvelun, jonka luominen uudelleen on vaikeaa, olemassaoloa koskeva edellytys täyttyy. Toisen valitusperusteen mukaan valtiontuesta yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettuja suuntaviivoja sovellettiin väärin siltä osin kuin on kyse todisteista siitä, olisiko kilpailijoilla vaikeuksia tarjota palvelua edunsaajan sijasta. Kolmannen valitusperusteen mukaan todistusaineisto otettiin huomioon ilmeisen vääristyneellä tavalla arvioitaessa markkinoilla tarjolla olevaa kapasiteettia ja halpalentoyhtiöiden mahdollisuuksia liikennöidä sisäisiä reittejä. Neljännen valitusperusteen mukaan unionin yleinen tuomioistuin teki oikeudellisen virheen katsoessaan, etteivät pääoman korotukset voineet liittyä rakenneuudistussuunnitelmaan. Viidennen valitusperusteen mukaan Taromin rakenneuudistusajan kestoa koskeva todistusaineisto otettiin huomioon ilmeisen vääristyneellä tavalla. Kuudennen valitusperusteen mukaan unionin yleinen tuomioistuin teki oikeudellisen virheen katsoessaan, ettei komission ollut tarvinnut arvioida, oliko voimassa olevasta tuesta tullut uutta tukea. Seitsemännen valitusperusteen mukaan asiassa tehtiin oikeudellinen virhe sen osalta, ettei komissio ollut aloittanut muodollista tutkintamenettelyä.
Ensimmäinen valitusperuste
Asianosaisten lausumat
29
Ensimmäisessä valitusperusteessaan Wizz Air väittää lähinnä, että unionin yleinen tuomioistuin teki oikeudellisen virheen katsoessaan valituksenalaisen tuomion 50 ja 51 kohdassa, ettei komissiolla ollut velvollisuutta ottaa huomion markkinoiden kokoa arvioidessaan, oliko vaarana sellaisen tärkeän palvelun tarjoamisen keskeytyminen, jonka luominen uudelleen on vaikeaa, valtiontuesta yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen 44 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
30
Valittaja katsoo toisin kuin unionin yleinen tuomioistuin, että on välttämätöntä analysoida markkinoiden kokoa ja tuensaajan markkinaosuutta näillä markkinoilla sen määrittämiseksi, voidaanko palvelua, jonka tarjoaminen on vaarassa keskeytyä, pitää tärkeänä, sillä nämä seikat osoittavat, minkälaisen menetyksen yrityksen poistuminen markkinoilta aiheuttaisi. Valittaja väittää lisäksi, että valituksenalaisen tuomion 51 kohta on epäjohdonmukainen sikäli kuin siinä todetaan yhtäältä, ettei markkinoiden kokoa tarvitse ottaa huomioon, ja toisaalta, että palvelua voidaan pitää tärkeänä silloinkin, kun sitä tarjotaan suhteellisen rajallisen kokoisilla markkinoilla.
31
Komission mukaan ensimmäinen valitusperuste on osittain jätettävä tutkimatta ja muilta osin hylättävä.
Unionin tuomioistuimen arviointi asiasta
32
Aluksi on todettava valtiontuesta yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen 1 kohdasta ilmenevän, että suuntaviivoissa esitetään edellytykset, joiden täyttyessä niissä tarkoitettujen vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettyjen valtiontukitoimenpiteiden voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella.
33
Tällaisten suuntaviivojen antaminen tapahtuu siinä yhteydessä, kun komissio käyttää yksinomaista toimivaltaansa arvioida, soveltuvatko tukitoimenpiteet sisämarkkinoille SEUT 107 artiklan 3 kohdan perusteella. Komissiolla on tältä osin laaja harkintavalta (ks. vastaavasti mm. tuomio 19.7.2016, Kotnik ym., C‑526/14, EU:C:2016:570, 37–39 kohta ja tuomio 15.12.2022, Veejaam ja Espo, C‑470/20, EU:C:2022:981, 29 kohta).
34
Kun komissio suuntaviivojen avulla vahvistaa edellytykset, joiden täyttyessä tukitoimenpiteitä voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvina, ja kun se nämä suuntaviivat julkaisemalla ilmoittaa soveltavansa niihin sisältyviä sääntöjä, se rajoittaa oman harkintavaltansa käyttämistä siten, että jos jäsenvaltio ilmoittaa sille näiden sääntöjen mukaisen valtiontukisuunnitelman, sen on lähtökohtaisesti hyväksyttävä kyseinen suunnitelma. Se ei lähtökohtaisesti voi poiketa näistä säännöistä ilman, että sen todettaisiin tapauksesta riippuen loukanneen yleisiä oikeusperiaatteita, kuten yhdenvertaisen kohtelun tai luottamuksensuojan periaatetta (tuomio 19.7.2016, Kotnik ym., C‑526/14, EU:C:2016:570, 40 kohta ja tuomio 31.1.2023, komissio v. Braesch ym., C‑284/21 P, EU:C:2023:58, 90 kohta).
35
Siltä osin kuin Wizz Air ensimmäisessä valitusperusteessaan lähinnä väittää unionin yleisen tuomioistuimen tehneen oikeudelliseen virheen katsoessaan valituksenalaisen tuomion 50 ja 51 kohdassa, ettei komissiolla ollut valtiontuesta yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen 44 kohdan b alakohtaa soveltaessaan velvollisuutta ottaa huomioon markkinoiden kokoa tai tuensaajan osuutta näistä markkinoista, on kuitenkin yhtäältä todettava, että sanotun 44 kohdan b alakohdan mukaan jäsenvaltioiden on osoitettava muun ohella, että ”vaarana on sellaisen tärkeän palvelun tarjoamisen keskeytyminen, jonka luominen uudelleen on vaikeaa”.
36
Toisaalta, kuten suuntaviivojen 44 kohdan johdantokappaleesta ilmenee, tämän vaaran olemassaolo on yksi niistä 44 kohdan a–g alakohdassa ei-tyhjentävästi luetelluista seikoista, joilla jäsenvaltiot voivat osoittaa, että tuensaajan markkinoilta poistuminen todennäköisesti aiheuttaisi vakavia sosiaalisia vaikeuksia tai vakavan markkinoiden toimintapuutteen, ja tämän seikan osoittaminen on välttämätöntä, jotta voidaan tunnistaa sellainen yhteisen edun mukainen tavoite, joka tuella pyritään saavuttamaan.
37
Vaikka siis niiden markkinoiden koko, joilla tuensaaja toimii, sekä tuensaajan markkinaosuus voivat olla tekijöitä, jotka antavat viitteitä tuensaajan tarjoaman palvelun tärkeydestä, suuntaviivojen 44 kohdan b alakohdasta tai sen asiayhteydestä ei ilmene, että palvelun tärkeys välttämättä riippuisi näistä tekijöistä, eikä varsinkaan, että tuensaajan markkinoilta poistuminen voisi aiheuttaa vakavia sosiaalisia vaikeuksia tai vakavan markkinoiden toimintapuutteen vain, jos markkinat, joilla tuensaaja toimii, ovat vähintään tietyn kokoiset.
38
Kuten unionin yleinen tuomioistuin pääasiassa totesi valituksenalaisen tuomion 51 kohdassa, markkinoiden suhteellisen rajallinen koko ei nimittäin ole esteenä sille, että tarjottua palvelua voidaan pitää sanotuissa suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla tärkeänä. Näin on nyt käsiteltävässä asiassa, jossa Taromin toiminnan lakkaaminen aiheuttaisi konkreettisen riskin tiettyjen matkustajalentoliikennepalvelujen keskeytymisestä Romaniassa ja heikentäisi liikenneyhteyksiä Taromin yksinomaisesti liikennöimillä alueilla Romaniassa sekä kyseisten alueiden taloudellista tilannetta, kuten unionin yleinen tuomioistuin on todennut valituksenalaisen tuomion 52 kohdassa.
39
Näin ollen unionin yleinen tuomioistuin ei tehnyt oikeudellista virhettä katsoessaan valituksenalaisen tuomion 50 ja 51 kohdassa, ettei komission tarvinnut ottaa huomioon niiden markkinoiden kokoa, joilla Tarom toimii, eikä tämän lentoyhtiön osuutta näistä markkinoista, kun se arvioi, oliko vaarana sellaisen tärkeän palvelun tarjoamisen keskeytyminen, jonka luominen uudelleen on vaikeaa, valtiontuesta yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen 44 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
40
Edellä esitetystä seuraa, että ensimmäinen valitusperuste on hylättävä.
Toinen valitusperuste
Asianosaisten lausumat
41
Toisessa valitusperusteessaan, joka koskee valituksenalaisen tuomion 58, 63, 64 ja 66 kohtaa, Wizz Air väittää lähinnä, että unionin yleinen tuomioistuin teki oikeudellisia virheitä arvioidessaan valtiontuesta yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen 44 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja edellytyksiä, jotka koskevat tärkeän palvelun tarjoamisen keskeytymisen vaaraa sekä kilpailijoiden vaikeuksia tarjota tätä palvelua tuensaajan sijasta.
42
Siltä osin kuin on ensinnäkin kyse siitä, mistä asioista komission on hankittava selvitystä, unionin tuomioistuin katsoi Wizz Airin mukaan yhtäältä virheellisesti valituksenalaisen tuomion 63 ja 64 kohdassa, että ollakseen oikeutettua pelastamistuella on pyrittävä välttämään kaikenlaiset häiriöt tärkeän palvelun tarjoamisessa, vaikka suuntaviivojen 44 kohdan b alakohdan mukaan tuella on pyrittävä välttämään tällaisen palvelun ”keskeytyminen”, jolla ei tarkoiteta pelkkää häiriötä palvelussa vaan palvelun keskeytymistä tai lakkaamista.
43
Wizz Airin väittää toisaalta unionin yleisen tuomioistuimen virheellisesti vaatineen valituksenalaisen tuomion 64 kohdassa, että Taromin kilpailijoiden olisi tullut kyetä tarjoamaan Taromin tarjoamaa palvelua ”helposti”, vaikka suuntaviivojen 44 kohdan b alakohdassa edellytetään ainoastaan, ettei vaikeuksissa olevan yrityksen tarjoaman palvelun tarjoaminen ole kilpailijoille vaikeaa.
44
Siltä osin kuin on toiseksi kyse selvityksestä, joka komission on hankittava, Wizz Air väittää unionin yleisen tuomioistuimen tukeutuneen pelkkiin olettamuksiin todetessaan valituksenalaisen tuomion 58 kohdassa, että halpalentoyhtiöiden kaupallinen intressi tulla markkinoille liikennöidäkseen kaikilla reiteillä oli ”oletettavasti vähäinen”, ja täten sivuuttaneen suuntaviivojen 43 kohdassa asetetun velvollisuuden hankkia selvä näyttö siitä, että tuella pyritään saavuttamaan yhteisen edun mukainen tavoite.
45
Komissio katsoo, että toinen valitusperuste on jätettävä tutkimatta tai joka tapauksessa hylättävä perusteettomana.
Unionin tuomioistuimen arviointi asiasta
46
Valituksenalaisen tuomion 58 kohtaa koskevasta toisen valitusperusteen osasta on ensinnäkin todettava, että unionin yleinen tuomioistuin totesi kyseisessä kohdassa komission arvioineen riidanalaisen päätöksen 61 perustelukappaleessa todennäköisyyttä, jolla Tarom on kilpailijoidensa korvattavissa sen yksinomaisesti liikennöimillä sisäisillä reiteillä, toisin kuin valittaja väitti ensimmäisessä oikeusasteessa esittämänsä kolmannen kanneperusteen ensimmäisen osan yhteydessä. Unionin yleinen tuomioistuin huomioi muun ohella komission pitäneen kyseisessä perustelukappaleessa epätodennäköisenä, että Romanian markkinoilla toimivat kilpailevat lentoyhtiöt, jotka ovat pääasiassa halpalentoyhtiöitä, liikennöisivät kaikilla kyseisillä reiteillä, joiden kaupallinen intressi halpalentoyhtiöille oli ”oletettavasti vähäinen”.
47
Tämä kuvaus, joka koskee sellaista seikkaa, jonka komissio huomioi riidanalaisessa päätöksessä tekemässään arvioinnissa, ei osoita, että unionin yleinen tuomioistuin olisi tukeutunut pelkkiin olettamuksiin tai että se olisi tehnyt oikeudellisen virheen tarkastellessaan sitä selvittämisvelvollisuutta, joka komissiolla on valtiontuesta yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen 43 kohdan mukaan.
48
Toisen valitusperusteen kyseinen osa on näin ollen hylättävä perusteettomana.
49
Siltä osin kuin Wizz Air toiseksi moittii unionin yleistä tuomioistuinta lähinnä siitä, että se käytti virheellisiä kriteerejä soveltaessaan valituksenalaisen tuomion 63, 64 ja 66 kohdassa kyseisten suuntaviivojen 44 kohdan b alakohtaa, on riittävää todeta, että näissä kohdissa esitetyt perustelut, joilla hylättiin valittajan argumentaatio, joka koskee todennäköisyyttä, jolla Tarom on kilpailijoidensa korvattavissa, ovat luonteeltaan ylimääräisiä.
50
Toisen valitusperusteen kyseinen osa on näin ollen hylättävä tehottomana.
51
Edellä esitetystä seuraa, että toinen valitusperuste on hylättävä.
Kolmas valitusperuste
Asianosaisten lausumat
52
Kolmannessa valitusperusteessaan Wizz Air väittää, että unionin yleinen tuomioistuin otti todistusaineiston huomioon ilmeisen vääristyneellä tavalla, kun se arvioi valituksenalaisen tuomion 69 kohdassa Romanian markkinoilla tarjolla olevaa matkustajaliikenteen kapasiteettia ja halpalentoyhtiöiden mahdollisuuksia liikennöidä sisäisiä reittejä.
53
Wizz Airin mukaan unionin yleinen tuomioistuin arvioi ensinnäkin todistusaineistoa vääristyneellä tavalla hyväksyessään komission virheellisen väitteen siitä, ettei tarjolla ollut riittävää matkustajaliikenteen kapasiteettia, sillä perusteella, että riidanalaisen päätöksen antopäivänä ”yli puolet – – pois liikenteestä olleista lentokoneista kuului Taromille”.
54
Wizz Air katsoo edelleen, että unionin yleinen tuomioistuin tukeutui valituksenalaisen tuomion 58 kohdassa mainittuihin pelkkiin olettamuksiin perustuviin väitteisiin, kun se katsoi, ettei valittaja ollut selittänyt, kuinka kannattavaa halpalentoyhtiöiden olisi liikennöidä sisäisiä reittejä, joilla matkustajamäärät ovat vähäisiä.
55
Lopuksi on Wizz Airin mukaan niin, ettei unionin yleinen tuomioistuin voinut yhdenkään todisteen perusteella katsoa valituksenalaisen tuomion 69 kohdassa, että kaikki Taromin kanssa kilpailevat lentoyhtiöt olivat halpalentoyhtiöitä.
56
Komissio katsoo, että kolmannelta valitusperusteelta puuttuu osittain tutkittavaksi ottamisen edellytykset ja että se on muilta osin ilmeisen perusteeton.
Unionin tuomioistuimen arviointi asiasta
57
On muistutettava, että unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan SEUT 256 artiklan 1 kohdan toisesta alakohdasta ja Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 58 artiklan ensimmäisestä kohdasta ilmenee, että ainoastaan unionin yleinen tuomioistuin on toimivaltainen yhtäältä määrittämään ratkaisun perustaksi asetettavan tosiseikaston, lukuun ottamatta sellaisia tapauksia, joissa määritetyn tosiseikaston paikkansapitämättömyys käy ilmi unionin yleiselle tuomioistuimelle toimitetusta aineistosta, ja toisaalta arvioimaan tätä tosiseikastoa (tuomio 25.6.2020, EUSK v. KF, C‑14/19 P, EU:C:2020:492, 103 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
58
Siten lukuun ottamatta sitä tapausta, että unionin yleiselle tuomioistuimelle esitetty selvitysaineisto on otettu huomioon vääristyneellä tavalla, tosiseikkojen arviointi ei ole oikeuskysymys, joka sinänsä kuuluu unionin tuomioistuimen harjoittaman valvonnan piiriin (tuomio 25.6.2020, EUSK v. KF, C‑14/19 P, EU:C:2020:492, 104 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
59
Valittajan, joka väittää unionin yleisen tuomioistuimen ottaneen selvitysaineiston huomioon vääristyneellä tavalla, on SEUT 256 artiklan, Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 58 artiklan ensimmäisen kohdan ja unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 168 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaan ilmoitettava täsmällisesti ne seikat, jotka se katsoo unionin yleisen tuomioistuimen ottaneen huomioon vääristyneellä tavalla, ja näytettävä toteen ne arviointivirheet, joiden takia unionin yleinen tuomioistuin on valittajan mukaan päätynyt niiden ottamiseen huomioon vääristyneellä tavalla. Unionin tuomioistuimen vakiintuneessa oikeuskäytännössä on lisäksi katsottu, että vääristyneellä tavalla huomioon ottamisen on ilmettävä asiakirja-aineistosta selvästi ilman, että tosiseikastoa ja selvitystä on tarpeen ryhtyä arvioimaan uudelleen (tuomio 25.6.2020, EUSK v. KF, C‑14/19 P, EU:C:2020:492, 105 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
60
Nyt käsiteltävästä asiasta on todettava, etteivät kolmannen valitusperusteen tueksi esitetyt perustelut osoita, että toteamukset, jotka unionin yleinen tuomioistuin esitti valituksenalaisen tuomion 69 kohdassa hylätäkseen väitettyyn ylikapasiteetin olemassaoloon Romaniassa riidanalaisen päätöksen antopäivänä perustuvan argumentin, perustuisivat ilmeisen vääristyneeseen näytönarviointiin ensimmäisessä oikeusasteessa, vaan näillä valituksen perusteluilla pyritään tosiasiassa kyseenalaistamaan unionin yleisen tuomioistuimen yksinomaisen toimivaltansa puitteissa suorittama näytönarviointi.
61
Kolmas valitusperuste on näin ollen jätettävä tutkimatta.
Neljäs valitusperuste
Asianosaisten lausumat
62
Neljännessä valitusperusteessaan Wizz Air väittää unionin yleisen tuomioistuimen tehneen oikeudellisen virheen katsoessaan valituksenalaisen tuomion 103 kohdassa, että pääoman korotukset eivät ole osa vaikeuksissa olevan yrityksen rakenneuudistussuunnitelmaa.
63
Wizz Airin mukaan erityisesti unionin yleisen tuomioistuimen tulkinta, jonka mukaan pääoman korotuksen kaltaisen rahoituksellisen elementin sisältävää rakenneuudistustukea ei voida pitää rakenneuudistussuunnitelman osana, on räikeässä ristiriidassa valtiontuesta yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen 45 kohdan kanssa, jonka mukaan rakenneuudistussuunnitelmaan voi kuulua rahoitusrakenteen uudistaminen, joka toteutetaan uusien tai nykyisten osakkeenomistajien pääomapanoksilla, samalla tavalla kuin operatiiviset muutokset, kuten tuensaajan toiminnan uudelleenorganisointi ja järkeistäminen.
64
Wizz Airin mukaan tämä tulkinta, jonka tueksi ei ole esitetty yhtäkään viittausta oikeuskäytäntöön, on ristiriidassa myös valituksenalaisen tuomion 96 kohdassa esitetyn tulkinnan kanssa.
65
Komissio katsoo, että neljäs valitusperuste on tehoton ja joka tapauksessa perusteeton.
Unionin tuomioistuimen arviointi asiasta
66
Aluksi on syytä todeta, että neljäs valitusperuste, aivan kuten viides ja kuudes valitusperuste, koskee eräitä perusteluja, joilla unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi valituksenalaisen tuomion 79–110 kohdassa Wizz Airin kolmannen kanneperusteen toisen osan. Tämä kanneperusteen osa liittyi toiseen kanneperusteeseen, joka perustui lähinnä siihen, että komissio loukkasi valtiontuesta yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen 70 kohdassa vahvistettua tuen ainutkertaisuuden periaatetta, kun se hyväksyi riidanalaisen toimenpiteen, vaikka Taromille oli ennen Romanian liittymistä Euroopan unioniin myönnetyn rakenneuudistustuen (jäljempänä Taromin saama rakenneuudistustuki) täytäntöön panemiseksi myönnetty vuoteen 2019 saakka useita pääoman korotuksia.
67
Edellä mainitun periaatteen mukaan vaikeuksissa oleville yrityksille olisi lähtökohtaisesti myönnettävä tukea vain yhteen rakenneuudistustoimeen, kuten unionin yleinen tuomioistuin totesi valituksenalaisen tuomion 79 ja 80 kohdassa. Suuntaviivojen 71 kohdassa täsmennetään tähän liittyen muun muassa, että jos yritykselle on jo myönnetty pelastamistukea, rakenneuudistustukea tai väliaikaista rakenneuudistustukea, mistä jäsenvaltion on ilmoitettava, komissio ei hyväksy uutta tukea mainittujen suuntaviivojen nojalla, jos tuen myöntämisestä, rakenneuudistuksen päättymisestä tai rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen keskeyttämisestä on kulunut vähemmän kuin 10 vuotta.
68
Siltä osin kuin Wizz Air neljännessä valitusperusteessaan väittää unionin yleisen tuomioistuimen tehneen oikeudellisen virheen katsoessaan valituksenalaisen tuomion 103 kohdassa virheellisesti, että pääoman korotukset eivät voi olla osa vaikeuksissa olevan yrityksen rakenneuudistussuunnitelmaa, on todettava, että tämä argumentaatio perustuu virheellisen tulkintaan valituksenalaisesta tuomiosta.
69
Valituksenalaisen tuomion 103 kohdassa unionin yleinen tuomioistuin nimittäin vain kuvailee ja tulkitsee valtiontuesta yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen 45–47 kohtaa todetakseen tuomion 104 kohdassa oikeudellista virhettä tekemättä, että suuntaviivoissa erotetaan tukitoimenpiteen täytäntöönpano rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanosta, ja hylätäkseen muun muassa tuomion 105 kohdassa valittajan perustelut, joiden mukaan Taromin rakenneuudistussuunnitelma oli jatkunut, kunnes Taromin saaman rakenneuudistustuen täytäntöönpano päättyi vuonna 2019.
70
Toisin kuin Wizz Air neljännen valitusperusteensa yhteydessä väittää, unionin yleinen tuomioistuin ei näin ollen todennut tuomion 103 kohdassa, että rakenneuudistustuen pääoman korotuksen kaltaisia rahoituksellisia elementtejä ei milloinkaan voida pitää rakenneuudistussuunnitelman osana.
71
Neljäs valitusperuste on näin ollen hylättävä perusteettomana.
Viides valitusperuste
Asianosaisten lausumat
72
Viidennessä valitusperusteessaan Wizz Air väittää, että unionin yleinen tuomioistuin arvioi valituksenalaisen tuomion 85 ja 99 kohdassa todisteita ilmeisen vääristyneellä tavalla määrittäessään Taromin rakenneuudistusajan kestoa.
73
Tähän liittyen Wizz Air väittää yhtäältä, että unionin yleisen tuomioistuimen valituksenalaisen tuomion 85 kohdassa esittämä toteamus, jonka mukaan päävelan maksamista vaadittiin Romanian Taromille myöntämien lainojen takausten perusteella heti, kun lainat oli myönnetty, on ristiriidassa komission riidanalaisen päätöksen 25 ja 88 perustelukappaleissa esittämien väitteiden kanssa.
74
Toisaalta unionin yleinen tuomioistuin arvioi Wizz Airin mukaan todisteita ilmeisen vääristyneellä tavalla katsoessaan valituksenalaisen tuomion 99 kohdassa, ettei valittaja ollut esittänyt mitään todisteita tai viitteitä siitä, että rakenneuudistusaika, sellaisena kuin se on määritelty tämän tuomion 98 kohdassa, olisi päättynyt vuoden 2005 jälkeen. Wizz Airin mukaan unionin yleinen tuomioistuin jätti näin tehdessään huomiotta eräitä Wizz Airin esittämiä todisteita ja vahvisti siksi komission virheellisen johtopäätöksen rakenneuudistusajan päättymisestä.
75
Komission mukaan viides valitusperuste on tehoton ja joka tapauksessa perusteeton.
Unionin tuomioistuimen arviointi asiasta
76
Vaikka Wizz Air viidennessä valitusperusteessaan väittää, että unionin yleinen tuomioistuin vääristeli tosiseikkoja tuen ainutkertaisuuden periaatetta soveltaessaan, kun se arvioi valituksenalaisen tuomion 85–99 kohdassa yhtäältä Taromin saaman rakenneuudistustuen myöntämisajankohtaa ja toisaalta rakenneuudistusajan päättymisajankohtaa, Wizz Air ei ole esittänyt mitään yksilöityjä juridisia perusteluja, joilla voitaisiin osoittaa tämän tuomion 59 kohdassa mainitun oikeuskäytännön mukaisesti, että unionin yleinen tuomioistuin olisi ottanut tosiseikat ja todisteet huomioon ilmeisen vääristyneellä tavalla.
77
Tällaista vääristymistä ei nimittäin osoita valituksenalaisen tuomion 85 kohdan ja eräiden riidanalaisessa päätöksessä olevien väitteiden välinen väitetty ristiriita eikä liioin se, että unionin yleinen tuomioistuin jätti valittajan mukaan huomiotta tämän ensimmäisessä oikeusasteessa esittämiä todisteita tai kieltäytyi antamasta niille todistusarvoa katsoessaan valituksenalaisen tuomion 99 kohdassa, ettei valittaja ollut osoittanut, että riidanalaista toimenpidettä myönnettäessä rakenneuudistusajan päättymisestä oli joka tapauksessa kulunut vähemmän kuin kymmenen vuotta.
78
Näin ollen viidennellä valitusperusteella pyritään tosiasiassa kyseenalaistamaan unionin yleisen tuomioistuimen yksinomaisen toimivaltansa puitteissa valituksenalaisen tuomion 85–99 kohdassa suorittama tosiseikkojen ja näytön arviointi, ja se on siksi jätettävä tutkimatta.
Kuudes valitusperuste
Asianosaisten lausumat
79
Kuudennessa valitusperusteessaan Wizz Air väittää unionin yleisen tuomioistuimen tehneen oikeudellisen virheen katsoessaan valituksenalaisen tuomion 89 kohdassa, ettei komission tarvinnut tarkistaa, oliko Taromin saamasta rakenneuudistustuesta, jota komissio piti voimassa olevana tukena, tullut uutta tukea. Wizz Airin mukaan unionin yleisen tuomioistuimen olisi tullut katsoa 2.9.2021 annetun tuomion komissio v. Tempus Energy ja Tempus Energy Technology (C‑57/19 P, EU:C:2021:663) mukaisesti, että komission olisi sen käytössä oleviin tietoihin nähden tullut tutkia asiaa, kun otetaan huomioon komission hallussa olevat hälyttävät tiedot Taromin ajanjaksolla 2004–2019 kertyneistä tappioista. Wizz Air väittää lisäksi, että komissiolla oli valtiontuesta yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen nojalla korostettu velvollisuus hankkia selviä todisteita.
80
Wizz Airin mukaan unionin yleinen tuomioistuin teki näin ollen oikeudellisen virheen katsoessaan valituksenalaisen tuomion 89 kohdassa, ettei valittaja ollut esittänyt mitään todisteita tai viitteitä siitä, että ehtoja, joista sovittiin Taromin saamaan rakenneuudistustukeen liittyviä takauksia annettaessa, olisi muutettu takausten täytäntöönpanojakson aikana.
81
Komission mukaan kuudes valitusperuste on ilmeisen perusteeton.
Unionin tuomioistuimen arviointi asiasta
82
On todettava, että kuudennessa valitusperusteessa tarkoitetut valituksenalaisen tuomion perustelut liittyvät yleisen tuomioistuimen arviointiin, joka koskee valittajan ensimmäisessä oikeusasteessa esittämää argumentaatiota, joka perustui epäilyihin, joita komissiolla olisi valittajan mukaan pitänyt olla sen suhteen, oliko Taromin saaman rakenneuudistustuen myöntämisestä kulunut valtiontuesta yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen 71 kohdassa tarkoitettu vähintään 10 vuoden pituinen määräaika. Valittaja väitti erityisesti, että tätä tukea oli muutettu muun muassa, jotta Taromin velat, jotka perustuivat Romanian valtion myöntämiensä lainatakausten perusteella suorittamiin maksuihin, muunnettaisiin korottamalla Romanian valtion osuutta yhtiön osakepääomasta.
83
Tässä yhteydessä unionin yleinen tuomioistuin totesi yhtäältä valituksenalaisen tuomion 88 kohdassa, että valittaja ei riitauttanut komission väitettä siitä, että kyseiseen tukeen liittyvien takausten ehdoista, jotka koskivat päävelan perimistä takaajalta, sekä Romanian valtion näiden takausten perusteella suorittamien maksujen johdosta syntyneiden velkojen muuntamisesta pääoman korotukseksi, oli määrätty erinäisissä vuosien 1997 ja 2003 välillä tehdyissä päätöksissä ja määräyksissä, eli ennen kuin Romania oli edes liittynyt unioniin.
84
Toisaalta unionin yleinen tuomioistuin täsmensi valituksenalaisen tuomion 89 kohdassa, että valittaja tyytyi tässä suhteessa väittämään, että komission olisi tullut varmistua siitä, että päävelan suoritusta vaadittiin takausten perusteella takauksia myönnettäessä alun perin sovituin ehdoin, mutta että valittaja ei esittänyt mitään todisteita tai viitteitä siitä, että näitä ehtoja olisi muutettu eri takausten täytäntöönpanojakson aikana.
85
Unionin yleinen tuomioistuin ei näin tehdessään tehnyt oikeudellista virhettä todistustaakan jaon osalta.
86
Kuten valituksenalaisen tuomion 43 kohdassa mainitusta oikeuskäytännöstä, johon unionin yleinen tuomioistuin viittasi mainitun tuomion 89 kohdassa, ilmenee, vastustamatta jättämistä koskevan päätöksen kumoamista vaativan on nimittäin esitettävä useilla yhtäpitävillä viitteillä näyttö sellaisten epäilysten olemassaolosta, jotka koskevat kyseisen tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille, jota on arvioitava ottamalla huomioon sekä olosuhteet, joiden vallitessa kyseinen päätös tehtiin, että päätöksen sisältö (tuomio 2.9.2021, komissio v. Tempus Energy ja Tempus Energy Technology, C‑57/19 P, EU:C:2021:663, 40 kohta).
87
Tässä suhteessa kyseinen todistustaakan jako ei, toisin kuin Wizz Air näyttää vihjaavan, voi vaihdella kulloinkin kyseessä olevan tuen laadusta riippuen, ja se soveltuu muun muassa nyt kyseessä olevan kaltaisiin pelastamistukiin ja rakenneuudistustukiin.
88
Tästä seuraa, että kuudes valitusperuste on hylättävä perusteettomana.
Seitsemäs valitusperuste
Asianosaisten lausumat
89
Seitsemännessä valitusperusteessaan Wizz Air väittää, että unionin yleinen tuomioistuin teki oikeudellisen virheen, kun se ei arvioinut Wizz Airin kolmatta kanneperustetta, siltä osin kuin tämä kanneperuste koski sen SEUT 108 artiklan 2 kohtaan perustuvien menettelyllisten oikeuksien loukkausta sekä sellaisten vakavien vaikeuksien olemassaoloa, joiden takia muodollinen tutkintamenettely olisi tullut aloittaa.
90
Tässä suhteessa on Wizz Airin mukaan ensinnäkin niin, että vaikka se väitti, että ensimmäisessä ja toisessa kanneperusteessa yksilöidyt puutteet osoittavat sellaisten vakavien vaikeuksin olemassaolon, joiden takia muodollinen tutkintamenettely olisi tullut aloittaa, unionin yleinen tuomioistuin tutki nämä kanneperusteet vain asiakysymyksen osalta, eli siltä kannalta, oliko käsillä ilmeinen virhe tosiseikkojen arvioinnissa tai oikeudellinen virhe.
91
Wizz Airin mukaan kolmannella kanneperusteella oli kuitenkin ainoana sen menettelyllisten oikeuksien turvaamista koskevana kanneperusteena itsenäinen sisältö suhteessa ensimmäiseen ja toiseen kanneperusteeseen, sillä arviointiperuste on erilainen osoitettaessa sellaisten vakavien vaikeuksien olemassaoloa, joiden takia muodollinen tutkintamenettely olisi tullut aloittaa.
92
Toiseksi unionin yleisen tuomioistuimen ei Wizz Airin mukaan olisi ensimmäisen ja toisen kanneperusteen tutkittuaan tullut olettaa, että kolmas kanneperuste oli menettänyt ilmoitetun merkityksensä. Kaikissa niissä valituksenalaisen tuomion kohdissa, joissa unionin yleinen tuomioistuin on katsonut, ettei komissio ollut tehnyt ilmeistä arviointivirhettä, vakavien vaikeuksien olemassaolo on Wizz Airin mukaan nimittäin silti voitu näyttää toteen erityisesti riidanalaisen päätöksen perustelujen laiminlyöntien ja aukkojen perusteella.
93
Komissio katsoo, että seitsemäs valitusperuste on hylättävä perusteettomana.
Unionin tuomioistuimen arviointi asiasta
94
On muistutettava, että kun kantaja vaatii komission tekemän valtiontuen vastustamatta jättämistä koskevan päätöksen kumoamista, se riitauttaa etenkin sen, että komissio on tehnyt kyseisen päätöksen aloittamatta muodollista tutkintamenettelyä ja siten loukannut kantajan menettelyllisiä oikeuksia. Kantaja voi kumoamisvaatimuksensa tueksi vedota kaikenlaisiin perusteisiin, joilla voidaan osoittaa, että komissiolla ilmoitetun toimenpiteen alustavassa tutkintavaiheessa olleiden tietojen ja selvitysten arvioinnin olisi pitänyt herättää epäilyjä toimenpiteen soveltuvuudesta sisämarkkinoille. Tällaisten perusteluiden esittäminen ei kuitenkaan voi johtaa kanteen kohteen eikä sen tutkittavaksi ottamisen edellytysten muuttamiseen. Sitä vastoin on näytettävä toteen nimenomaan, että tästä soveltuvuudesta on ollut epäilyjä, sen osoittamiseksi, että komission olisi tullut aloittaa SEUT 108 artiklan 2 kohdassa ja [SEUT] 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 13.7.2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (EUVL 2015, L 248, s. 9) 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu muodollinen tutkintamenettely (ks. vastaavasti tuomio 24.5.2011, komissio v. Kronoply ja Kronotex (C‑83/09 P, EU:C:2011:341, 59 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
95
Sen, joka vaati vastustamatta jättämistä koskevan päätöksen kumoamista, on osoitettava, että tukitoimenpiteen soveltuvuudesta sisämarkkinoille oli epäilyjä, joiden vuoksi komissiolla oli velvollisuus aloittaa SEUT 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muodollinen tutkintamenettely. Tällainen näyttö on esitettävä useilla yhtäpitävillä viitteillä, ja sitä arvioitaessa on otettava huomioon sekä olosuhteet päätöstä tehtäessä että päätöksen sisältö (ks. vastaavasti tuomio 2.9.2021, komissio v. Tempus Energy ja Tempus Energy Technology, C‑57/19 P, EU:C:2021:663, 40 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
96
Komission alustavassa tutkintamenettelyssä suorittaman tutkimuksen riittämättömyys tai puutteellisuus on viite siitä, että komissiolla oli vakavia vaikeuksia arvioidessaan ilmoitetun toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille, minkä vuoksi sen olisi tullut aloittaa muodollinen tutkintamenettely (ks. vastaavasti tuomio 2.9.2021, komissio v. Tempus Energy ja Tempus Energy Technology, C‑57/19 P, EU:C:2021:663, 41 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
97
Nyt käsiteltävässä tapauksessa on todettava, kuten unionin yleinen tuomioistuin totesi valituksenalaisen tuomion 26 kohdassa alkuhuomautuksena, että Wizz Airin kolmas kanneperuste perustui nimenomaisesti siihen, että sen SEUT 108 artiklan 2 kohtaan perustuvia menettelyllisiä oikeuksia oli loukattu, kun komissiolla oli ollut vakavia vaikeuksia arvioida riidanalaisen toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille.
98
Kuten unionin yleinen tuomioistuin totesi valituksenalaisen tuomion 28 kohdassa asiallisesti ottaen, tällaisten vaikeuksien olemassaoloa voidaan kuitenkin selvittää muun muassa komission arviointien perusteella ja se voidaan lähtökohtaisesti näyttää toteen perusteilla ja perusteluilla, jotka kantaja on esittänyt vastustamatta jättämistä koskevan päätöksen oikeellisuuden riitauttamiseksi, vaikka kyseisten perusteiden ja perustelujen tarkastelu ei johtaisikaan siihen päätelmään, että komissio on arvioinut asiakysymyksiä virheellisesti tosiseikkojen osalta tai oikeudellisesti (ks. vastaavasti tuomio 2.4.2009, Bouygues ja Bouygues Télécom v. komissio, C‑431/07 P, EU:C:2009:223, 63 ja 66 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
99
Tässä suhteessa Wizz Airin kanteesta ilmenee, että sen kolmas kanneperuste perustui olennaisilta osiltaan ensimmäiseen ja toiseen kanneperusteeseen, koska siinä väitettiin, että viimeksi mainituissa kanneperusteissa yksilöidyt puutteet ja virheet osoittavat sellaisten vakavien vaikeuksien olemassaolon, joiden takia muodollinen tutkintamenettely olisi tullut aloittaa, ja että nämä puutteet tai virheet rasittavat komission arviointia valtiontuesta yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen 43 ja 44 kohdan ja tuen ainutkertaisuuden periaatteen osalta.
100
Valituksenalaisesta tuomiosta ja erityisesti sen 75 ja 109 kohdista ilmenee, että unionin yleinen tuomioistuin tutki nämä perusteet siltä kannalta, oliko ollut olemassa sellaisia vakavia vaikeuksia, joiden takia komission olisi tullut epäillä riidanalaisen toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille ja aloittaa muodollinen tutkintamenettely.
101
Edellä todetusta seuraa, että seitsemäs valitusperuste on hylättävä perusteettomana.
102
Koska yhtäkään valittajan esittämistä valitusperusteista ei ole hyväksytty, valitus on hylättävä kokonaisuudessaan.
Oikeudenkäyntikulut
103
Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 184 artiklan 2 kohdan mukaan unionin tuomioistuin tekee ratkaisun oikeudenkäyntikuluista, jos valitus on perusteeton.
104
Työjärjestyksen 138 artiklan 1 kohdassa, jota sovelletaan valituksen käsittelyyn työjärjestyksen 184 artiklan 1 kohdan nojalla, määrätään, että asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut. Koska valittaja on hävinnyt asian ja komissio on vaatinut valittajan velvoittamista korvaamaan oikeudenkäyntikulut, valittaja on velvoitettava korvaamaan valitusasiassa aiheutuneet oikeudenkäyntikulut kokonaisuudessaan.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (yhdeksäs jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
1)
Valitus hylätään.
2)
Wizz Air Hungary Légiközlekedési Zrt. (Wizz Air Hungary Zrt.) vastaa omista oikeudenkäyntikuluistaan, ja se velvoitetaan korvaamaan Euroopan komission oikeudenkäyntikulut.
Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: englanti.