62025CJ0030
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (kolmas jaosto)
30 päivänä huhtikuuta 2026 (
*1
)
Ennakkoratkaisupyyntö – Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehty pöytäkirja (N:o 7) – 10 artikla – Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (ETSK) jäsenet – Koskemattomuuden pidättäminen – Jäsen, jonka koskemattomuus on pidätetty rikosoikeudellisesti rangaistavia tekoja koskevaan oikeuskäsittelyyn liittyen – Nimittäminen uuden vaalikauden yhteydessä – Uusi koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö ei ole tarpeen samojen tekojen osalta
Asiassa C‑30/25,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka tribunal de première instance francophone de Bruxelles (Brysselin ranskankielinen alioikeus, Belgia) on esittänyt 7.1.2025 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 13.1.2025, saadakseen ennakkoratkaisun rikosasiassa, jossa vastaajana on
FR
ja jossa asian käsittelyyn osallistuvat
Auditeur du travail,
ZT,
GQ,
KH,
AN,
FU ja
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea,
UNIONIN TUOMIOISTUIN (kolmas jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja C. Lycourgos sekä tuomarit O. Spineanu-Matei, S. Rodin, N. Piçarra ja N. Fenger (esittelevä tuomari),
julkisasiamies: L. Medina,
kirjaaja: A. Calot Escobar,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä esitetyn,
ottaen huomioon huomautukset, jotka sille ovat esittäneet
–
FR, edustajinaan M. Aboudi ja M. Casado García-Hirschfeld, avocats,
–
Auditeur du travail, edustajanaan sijaisensa M. Laurent,
–
ZT, edustajanaan N. de Montigny, avocate,
–
GQ, KH, AN ja FU, edustajinaan V. Bodson ja L. Levi, avocats,
–
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, asiamiehinään L. Camarena Januzec, K. Gambino ja M. Pascua Mateo,
–
Belgian hallitus, asiamiehinään P. Cottin, L. Jans ja C. Pochet,
–
Euroopan komissio, asiamiehinään M. Heller ja S. Pardo Quintillán,
kuultuaan julkisasiamiehen 12.2.2026 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
on antanut seuraavan
tuomion
1
Ennakkoratkaisupyyntö koskee Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan (N:o 7) (EUVL 2016, C 202, s. 266; jäljempänä erioikeuksista ja vapauksista tehty pöytäkirja) 10 artiklan tulkintaa.
2
Tämä pyyntö on esitetty rikosasiassa, jossa vastaajana on Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (ETSK) jäsen FR, jota syytetään väkivaltaisista teoista työpaikalla tai työpaikkakiusaamisesta, joka on kohdistunut ZT:hen, GQ:hun, KH:hon, AN:ään ja FU:hun.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
EUT-sopimus
3
SEUT 300 artiklan 4 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Talous- ja sosiaalikomitean – – jäseniä eivät sido mitkään ohjeet. He hoitavat tehtäväänsä täysin riippumattomina ja [Euroopan] unionin yleisen edun mukaisesti.”
4
SEUT 343 artiklassa määrätään seuraavaa:
”Unionilla on jäsenvaltioiden alueella – – erioikeuksista ja vapauksista – – tehdyssä pöytäkirjassa määrätyin edellytyksin ne erioikeudet ja vapaudet, jotka ovat tarpeen unionin tehtävien toteuttamiseksi. Sama koskee Euroopan keskuspankkia ja Euroopan investointipankkia.”
Erioikeuksista ja vapauksista tehty pöytäkirja
5
Erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 9 artiklassa määrätään seuraavaa:
”Euroopan parlamentin istuntojen ajan sen jäsenillä on
a)
oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus;
b)
toisen jäsenvaltion alueella vapaudenriistoa koskeva koskemattomuus sekä lainkäytöllinen koskemattomuus.
Koskemattomuus koskee jäseniä myös silloin kun he matkustavat Euroopan parlamentin istuntoihin tai palaavat niistä.
– –”
6
Kyseisen pöytäkirjan 10 artiklassa määrätään seuraavaa:
”Jäsenvaltioiden edustajilla, jotka osallistuvat unionin toimielinten työhön, sekä näiden neuvonantajilla sekä teknisillä asiantuntijoilla on tavanomaiset erioikeudet, vapaudet ja helpotukset heidän hoitaessaan tehtäviään sekä matkustaessaan kokouspaikalle ja palatessaan sieltä.
Tätä artiklaa sovelletaan myös unionin neuvoa-antavien toimielinten jäseniin.”
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsensäännöt
7
Tammikuussa 2012 annettujen Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsensääntöjen, jotka hyväksyttiin muun muassa kyseisen neuvoa-antavan elimen työjärjestyksen perusteella, 9 artiklassa, jonka otsikko on ”Oikeus suojeluun ja koskemattomuuteen tehtävien hoitamisen yhteydessä”, määrättiin seuraavaa:
”– –
3. Koskemattomuus
3.1 Jäsenen henkilökohtaista vapautta voidaan rajoittaa hänen tehtäviensä hoitamiseen suoraan tai välillisesti liittyvistä syistä ainoastaan komitean ennalta antamalla suostumuksella, paitsi jos jäsen on jäänyt kiinni itse teossa.
– –
4. Koskemattomuuteen liittyvät menettelyt
4.1 Jos jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen esittää puheenjohtajalle jäsenen koskemattomuuden poistamista, asiasta tiedotetaan työvaliokunnalle.
– –
6. Komitean ja sen puheenjohtajan velvollisuudet
6.1 Käyttäessään erioikeuksiin ja vapauksiin liittyvää valtaansa komitea pyrkii ennen kaikkea säilyttämään integriteettinsä demokraattisena neuvoa-antavana elimenä sekä varmistamaan jäsenten riippumattomuuden heidän hoitaessaan tehtäviään.
– –”
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
8
Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) käynnisti 6.12.2018 tutkimuksen, joka koski väitteitä FR:n, joka on ollut ETSK:n jäsen 1.5.2004 alkaen, kyseisen neuvoa-antavan elimen henkilöstön jäseniin kohdistuneesta rikosoikeudellisesti rangaistavasta käytöksestä.
9
OLAF lähetti 10.1.2020 tutkimuskertomuksensa Belgian syyttäjänvirastolle. Kyseisen kertomuksen mukaan FR oli syyllistynyt väärinkäytösluontoiseen käytökseen ja työpaikkakiusaamiseen muun muassa GQ:ta, KH:ta, AN:ää ja FU:ta kohtaan.
10
ETSK:n jäsenenä FR:llä oli SEUT 343 artiklaan ja erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 10 artiklaan perustuva koskemattomuus sinä ajanjaksona, jona väitetyt rikosoikeudellisesti rangaistavaa käytöstä koskevat teot olivat tapahtuneet.
11
OLAFin tutkimuksen seurauksena 4.6.2020 auditorat du travail (työ- ja sosiaalioikeusasioissa toimivaltainen syyttäjäviranomainen, Belgia) pyysi ETSK:lta FR:n koskemattomuuden pidättämistä.
12
ETSK:n täysistunto pidätti 15.7.2020 tekemällään päätöksellä ja FR:n suostumuksella viimeksi mainitun koskemattomuuden. Kyseinen päätös koskee kaikkia OLAFin tutkimukseen perustuvia menettelyjä ja niistä johtuvia oikeudellisia toimia, jotka koskevat lokakuusta 2015 syyskuuhun 2020 kestäneen toimikauden aikana väitetysti tehtyjä rikoksia.
13
Kun uusi toimikausi alkoi 21.9.2020, FR nimitettiin ETSK:n jäseneksi uudeksi viiden vuoden toimikaudeksi.
14
Työ- ja sosiaalioikeusasioissa toimivaltainen syyttäjäviranomainen haastoi FR:n hänelle 20.3.2024 tiedoksiannetulla haasteella tribunal de première instance francophone de Bruxellesiin (Brysselin ranskankielinen alioikeus, Belgia), joka on ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin, vastaamaan syytteeseen, joka koski ZT:hen, GQ:hun, KH:hon, AN:ään ja FU:hun kohdistuneita väkivaltaisia tekoja työpaikalla tai heihin kohdistunutta työpaikkakiusaamista. Teonkuvauksessa esitetyt teot olivat tapahtuneet 1.1.2011–17.7.2020 välisenä aikana.
15
FR väitti, että koska hänellä oli uusi toimikausi, johon myös liittyi erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 10 artiklassa säädetty koskemattomuus, työ- ja sosiaalioikeusasioissa toimivaltaisen syyttäjäviranomaisen olisi pitänyt tämän uuden nimityksen jälkeen uudelleen hakea ja saada päätös hänen koskemattomuutensa pidättämisestä.
16
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että FR:n väitteet voivat olla perusteltuja 19.12.2019 annetun tuomion Junqueras Vies (C‑502/19, EU:C:2019:1115) nojalla, jossa unionin tuomioistuin totesi erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 9 artiklan osalta, että oli tarpeen pyytää Euroopan parlamenttiin valitun henkilön koskemattomuuden pidättämistä, jotta tämä henkilö voitiin pitää tutkintavankeudessa, vaikka tutkintavankeuden alkaminen ja sen perusteena olevat tosiseikat tapahtuivat ennen kyseistä vaalia ja siten ennen toimikautta, jolla asianomaiselle henkilölle myönnettiin koskemattomuus, mikä voisi merkitä sitä, että syytetoimien jatkaminen edellyttää, että koskemattomuuden pidättämistä on haettava uudelleen, kun uusi toimikausi alkaa.
17
Kyseinen tuomioistuin toteaa kuitenkin, että kyseinen tuomio ei koskenut, toisin kuin nyt käsiteltävässä asiassa, jäsenvaltion edustajaa, johon sovelletaan kyseisen pöytäkirjan 10 artiklaa, vaan Euroopan parlamentin jäsentä, johon sovelletaan mainitun pöytäkirjan 9 artiklaa.
18
Tässä tilanteessa tribunal de première instance francophone de Bruxelles on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Jotta Euroopan unionin toimielimet ja niiden jäsenet voisivat suorittaa tehtävänsä ja toimia toimikautensa täysin riippumattomasti, ilman rajoituksia tai asiatonta painostusta, [erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan] 10 artiklassa edellytetään, että ennen kuin rikostuomioistuin ryhtyy mihinkään toimiin jäsenvaltioiden unionin toimielinten työhön osallistuvaa edustajaa kohtaan, hänen koskemattomuutensa pidätetään. Onko asianomaiselle unionin toimielimelle esitettävä uusi koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö, jos asianomainen henkilö on ensimmäisen koskemattomuuden pidättämisen jälkeen ja tutkinnan aikana, mutta ennen oikeudenkäynnin aloittamista, nimitetty uuteen toimikauteen samassa unionin toimielimessä uuden vaalikauden yhteydessä?”
Ennakkoratkaisukysymyksen tarkastelu
19
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee kysymyksellään lähinnä, onko erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 10 artiklaa tulkittava siten, että kun ETSK on pidättänyt yhden jäsenensä koskemattomuuden tiettyjen rikosoikeudellisesti rangaistavien tekojen vuoksi sillä perusteella, ettei tällainen pidättäminen ollut unionin edun vastaista, tälle neuvoa-antavalle elimelle on esitettävä uusi koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö, kun asianomainen henkilö on nimetty uudelle toimikaudelle kyseiseen neuvoa-antavaan elimeen uuden vaalikauden yhteydessä.
20
Ensinnäkin on niin, että SEUT 343 artiklan nojalla unionilla on jäsenvaltioiden alueella erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa määrätyin edellytyksin ne erioikeudet ja vapaudet, jotka ovat tarpeen unionin tehtävien toteuttamiseksi.
21
Lisäksi kyseisen pöytäkirjan 10 artiklan toisessa kohdassa olevasta viittauksesta kyseisen 10 artiklan ensimmäiseen kohtaan ilmenee, että ETSK:n kaltaisen unionin neuvoa-antavan elimen jäsenillä on tavanomaiset erioikeudet, vapaudet ja helpotukset heidän hoitaessaan tehtäviään sekä matkustaessaan kokouspaikalle ja palatessaan sieltä.
22
Näin ollen kyseisen pöytäkirjan 10 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetut tavanomaiset vapaudet, joilla viitataan diplomaattisia suhteita koskevassa 18.4.1961 Wienissä tehdyssä yleissopimuksessa määrättyihin vapauksiin, jotka myönnetään diplomaateille diplomaatti- ja konsuliedustustojen tehtävien tehokkaan suorittamisen varmistamiseksi asuinvaltiossa, suojaavat unionin toimintaan osallistuvia jäsenvaltioiden edustajia (tuomio 30.11.2021, LR Ģenerālprokuratūra, C‑3/20, EU:C:2021:969, 43 kohta).
23
On muistutettava, että SEUT 300 artiklan 4 kohdan mukaan ETSK:n jäseniä eivät sido mitkään ohjeet ja että he hoitavat tehtäväänsä täysin riippumattomina ja unionin yleisen edun mukaisesti.
24
Kuten julkisasiamies on todennut ratkaisuehdotuksensa 46 kohdassa, ETSK:n jäsenet eivät edusta jäsenvaltioita ja he ovat niistä riippumattomia.
25
Tästä seuraa, että erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 10 artiklan toisessa kohdassa tehty viittaus kyseisen artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuihin tavanomaisiin vapauksiin ei voi merkitä sitä, että kyseisen 10 artiklan toisen kohdan nojalla ETSK:n jäsenille myönnetty koskemattomuus olisi luonteeltaan samanlainen kuin koskemattomuus, joka on myönnetty kyseisen 10 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla unionin työskentelyyn osallistuville jäsenvaltioiden edustajille.
26
Toiseksi on niin, että erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan tavoitteesta ilmenee, että kyseisessä pöytäkirjassa unionille tunnustetut erioikeudet, vapaudet ja helpotukset ovat luonteeltaan toiminnallisia siltä osin kuin niillä pyritään estämään se, että unionin toimintaa ja riippumattomuutta haitattaisiin, mikä merkitsee erityisesti sitä, että ETSK:n jäsenille myönnetyt erioikeudet, vapaudet ja helpotukset on myönnetty ainoastaan unionin edun vuoksi (ks. analogisesti tuomio 30.11.2021, LR Ģenerālprokuratūra, C‑3/20, EU:C:2021:969, 57 kohta ja tuomio 5.2.2026, Puigdemont i Casamajó ym. v. parlamentti (Parlamentaarisen koskemattomuuden pidättäminen), C‑572/23 P, EU:C:2026:70, 75–77 kohta).
27
Tästä seuraa, että ETSK:n jäsenellä on tehtäviään hoitaessaan oltava ne erioikeudet, vapaudet ja helpotukset, jotka ovat tarpeen tämän neuvoa-antavan elimen tehtävien suorittamiseksi (ks. analogisesti tuomio 30.11.2021, LR Ģenerālprokuratūra, C‑3/20, EU:C:2021:969, 46 kohta).
28
Lisäksi ETSK:n jäsenille myönnettyyn koskemattomuuteen kuuluu erottamattomasti, että tapauksessa, jossa unionin etu ei edellytä, että vastaajan koskemattomuus säilytetään, se on tarkoitus pidättää. Kun nimittäin otetaan huomioon unionin toimielimillä, elimillä ja laitoksilla jäsenvaltioita kohtaan oleva vilpittömän yhteistyön velvoite, unionin neuvoa-antavan elimen jäsenen koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö on hyväksyttävä, jollei osoiteta, että se olisi unionin edun vastaista (tuomio 30.11.2021, LR Ģenerālprokuratūra, C‑3/20, EU:C:2021:969, 74 kohta).
29
Tältä osin on todettava, että ETSK:n jäsenten toiminnallinen koskemattomuus ei ole absoluuttinen ja että se on sovitettava yhteen muiden oikeuksien ja muun yleisen edun, muun muassa oikeusvaltioperiaatteen, kanssa, ja täsmällisemmin sanottuna sen tarpeen kanssa, joka koskee rikosten tutkintaa ja niistä tuomitsemista riippumattomasti ja puolueettomasti, ja sen välttämistä, että jätetään rankaisematta rikostutkinnan kohteena olevia henkilöitä (ks. analogisesti tuomio 17.12.2020, komissio v. Slovenia (EKP:n arkistot), C‑316/19, EU:C:2020:1030, 103 kohta).
30
Nyt käsiteltävässä asiassa jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on esittänyt ETSK:lle jäsensääntöjensä 9 artiklan nojalla pyynnön kyseisen neuvoa-antavan elimen jäsenen koskemattomuuden pidättämisestä väitettyjen rikosoikeudellisesti rangaistavien tekojen perusteella, ja ETSK on hyväksynyt sen 15.7.2020 tekemällään päätöksellä.
31
Kyseinen päätös, jota FR ei ole riitauttanut, merkitsee sitä, että ETSK on arvioinut, ettei kyseisen jäsenen haastaminen vastaajaksi rikostuomioistuimeen tällaisista teoista ollut unionin etujen vastaista.
32
Unionin perussopimuksista, erioikeuksista ja vapauksista tehdystä pöytäkirjasta tai muista unionin oikeuden välineistä ei kuitenkaan ilmene, että tällaisen koskemattomuuden pidättämistä koskevan päätöksen voimassaolo olisi ajallisesti rajoitettu tai että se raukeaisi, jos ETSK:n jäsen, jonka koskemattomuus on pidätetty, nimitetään uudelle toimikaudelle kyseiseen neuvoa-antavaan elimeen uuden vaalikauden yhteydessä. On lisäksi ilmeistä, että pääasiassa kyseessä olevaa koskemattomuuden pidättämistä koskevaa päätöstä ei ole myöskään ajallisesti rajoitettu.
33
Kuten ETSK ja komissio pääasiallisesti väittävät kirjallisissa huomautuksissaan, kun ETSK on antanut suostumuksensa yhden jäsenensä koskemattomuuden pidättämiseen ja todennut, ettei kyseisen jäsenen haastaminen vastaajaksi rikostuomioistuimeen tällaisista teoista ole unionin etujen vastaista, tätä toteamusta ei voi muuttaa pelkästään se, että asianomainen henkilö on nimitetty uudelle toimikaudelle ETSK:hon uuden vaalikauden yhteydessä, koska huomioon otettava etu ei sellaisenaan liity tähän seikkaan.
34
Tältä osin on korostettava yhtäältä, että päätös koskemattomuuden pidättämisestä kuuluu ETSK:lle unionin elimenä eikä sen tiettynä ajankohtana muodostaville henkilöille, ja toisaalta, että – kuten edellä esitetystä ilmenee – kyseistä päätöstä tehtäessä otetaan huomioon yksinomaan unionin etu eikä ETSK:n jäsenten henkilökohtaista etua.
35
Lisäksi koskemattomuuden pidättämistä koskeva päätös, jonka pätevyys ei liity asianomaisen jäsenen toimikauden kestoon, on omiaan myötävaikuttamaan jäsenvaltioissa toteutettavien rikosoikeudellisten menettelyjen tehokkuuteen, joka voi itsessään kuulua suoraan unionin etuihin (ks. vastaavasti tuomio 30.11.2021, LR Ģenerālprokuratūra, C‑3/20, EU:C:2021:969, 74 kohta).
36
Näissä olosuhteissa se seikka, että ETSK:n kokoonpano on uudistunut, ei merkitse sitä, että sen aiemmin tekemää koskemattomuuden pidättämistä koskevaa päätöstä olisi tarkasteltava uudelleen pelkästään sillä perusteella, että yhden ETSK:n jäsenen toimikautta on jatkettu tai että ETSK:n kokoonpanoa on muutettu.
37
Edellä esitettyjä toteamuksia ei voida tässä yhteydessä kyseenalaistaa 19.12.2019 annetulla tuomiolla Junqueras Vies (C‑502/19, EU:C:2019:1115).
38
Kyseinen tuomio koski nimittäin yksinomaan kysymystä siitä, voiko henkilö, joka oli ollut tutkintavankeudessa Euroopan parlamentin vaalien tulosten julkistamisajankohtana, nauttia erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 9 artiklan toisen kohdan mukaista koskemattomuutta tästä julkistamisesta lähtien, mikä olisi merkinnyt tutkintavankeutta koskevan toimenpiteen lopettamista eikä parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä.
39
Nyt käsiteltävässä asiassa ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii, miten kyseisen pöytäkirjan 10 artiklaa, joka liittyy neuvoa-antavan elimen jäsenen koskemattomuuden pidättämiseen, on tulkittava sellaisen rikostutkinnan yhteydessä, joka koskee tekoja, joiden osalta koskemattomuus on jo pidätetty, ottaen huomioon, että kyseisen tutkinnan jatkaminen saattaa johtaa rikosoikeudellisiin seuraamuksiin ilman, että olisi kyse mahdollisesta uudesta tai erillisestä pakkokeinosta edelliseen toimikauteen verrattuna.
40
Lisäksi on niin, kuten julkisasiamies on todennut ratkaisuehdotuksensa 71–73 kohdassa, että ETSK:n ja Euroopan parlamentin rakenteellisten ja toiminnallisten erojen vuoksi ETSK:n jäseniin sovellettavaa koskemattomuutta koskevaa järjestelmää ei voida tarkastella analogisesti erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 9 artiklassa määrätyn Euroopan parlamentin jäseniä koskevan järjestelmän kanssa, sellaisena kuin sitä on tulkittu 19.12.2019 annetussa tuomiossa Junqueras Vies (C‑502/19, EU:C:2019:1115).
41
Lopuksi on muistutettava, että päätös FR:n koskemattomuuden pidättämisestä on tehty niiden tosiseikkojen perusteella, jotka työ- ja sosiaalioikeusasioissa toimivaltainen syyttäjäviranomainen toimitti ETSK:lle koskemattomuuden pidättämistä koskevan pyyntönsä yhteydessä. ETSK on näin ollen katsonut, että – ottaen huomioon näistä tosiseikoista johtuvat rikosoikeudelliset menettelyt – FR:n haastaminen vastaajaksi rikostuomioistuimeen ei ole unionin etujen vastaista ja että hänen koskemattomuutensa oli näin ollen pidätettävä. Tällaisella koskemattomuuden pidättämistä koskevalla päätöksellä ei sitä vastoin voida perustella sitä, että kyseinen ETSK:n jäsen haastetaan vastaajaksi rikostuomioistuimeen tehtäviään hoitaessaan tekemistään muista teoista kuin niistä, jotka on mainittu koskemattomuuden pidättämistä koskevassa pyynnössä, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tarkistettava.
42
Kaiken edellä esitetyn perusteella esitettyyn kysymykseen on vastattava, että erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 10 artiklaa, luettuna yhdessä SEUT 343 artiklan kanssa, on tulkittava siten, että kun ETSK on pidättänyt yhden jäsenensä koskemattomuuden tiettyjen rikosoikeudellisesti rangaistavien tekojen vuoksi sillä perusteella, ettei tällainen pidättäminen ollut unionin edun vastaista, tälle neuvoa-antavalle elimelle ei ole tarpeen esittää uutta koskemattomuuden pidättämistä koskevaa pyyntöä siinä tapauksessa, että asianomainen henkilö on nimitetty uudelle toimikaudelle kyseiseen neuvoa-antavaan elimeen uuden vaalikauden yhteydessä, kunhan rikosoikeudellisen menettelyn kohdetta ei ole tällä välin laajennettu. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävänä on tarkistaa, kattaako ETSK:n päätös koskemattomuuden pidättämisestä tosiasiallisesti pääasian rikosoikeudenkäynnin kohteen.
Oikeudenkäyntikulut
43
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (kolmas jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa (N:o 7) olevaa 10 artiklaa, luettuna yhdessä SEUT 343 artiklan kanssa, on tulkittava siten, että kun Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on pidättänyt yhden jäsenensä koskemattomuuden tiettyjen rikosoikeudellisesti rangaistavien tekojen vuoksi sillä perusteella, ettei tällainen pidättäminen ollut Euroopan unionin edun vastaista, tälle neuvoa-antavalle elimelle ei ole tarpeen esittää uutta koskemattomuuden pidättämistä koskevaa pyyntöä siinä tapauksessa, että asianomainen henkilö on nimitetty uudelle toimikaudelle kyseiseen neuvoa-antavaan elimeen uuden vaalikauden yhteydessä, kunhan rikosoikeudellisen menettelyn kohdetta ei ole tällä välin laajennettu. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävänä on tarkistaa, kattaako Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätös koskemattomuuden pidättämisestä tosiasiallisesti pääasian rikosoikeudenkäynnin kohteen.
Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: ranska.