Väliaikainen versio
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (seitsemäs jaosto)
16 päivänä huhtikuuta 2026(*)
Ennakkoratkaisupyyntö – Julkisten hankintojen tekeminen – Direktiivi 2014/24/EU – 18 artikla – Hankintaperiaatteet – Yhdenvertainen kohtelu ja avoimuus – 42 artikla – Tekniset eritelmät – Hankintaviranomaisen harkintavalta – Tarpeen määritelmä – Viittaus tyyppiin tai tiettyyn tuotantoon – Tapaukset, joissa tällaiseen viittaukseen on liitettävä maininta ”tai vastaava”
Asiassa C‑568/24,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Curtea de Apel Cluj (Clujin ylioikeus, Romania) on esittänyt 17.6.2024 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 23.8.2024, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Sof Medica
vastaan
Spitalul Clinic Judeţean de Urgenţă Cluj-Napoca,
UNIONIN TUOMIOISTUIN (seitsemäs jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja F. Schalin sekä tuomarit M. Gavalec (esittelevä tuomari) ja Z. Csehi,
julkisasiamies: M. Campos Sánchez-Bordona,
kirjaaja: A. Calot Escobar,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä esitetyn,
ottaen huomioon huomautukset, jotka sille ovat esittäneet
–        Sof Medica SA, edustajanaan L. Duţu, avocată,
–        Tšekin hallitus, asiamiehinään L. Halajová, M. Smolek ja J. Vláčil,
–        Viron hallitus, asiamiehinään H. Hirsik ja M. Kriisa,
–        Liettuan hallitus, asiamiehinään K. Dieninis ja E. Kurelaitytė,
–        Euroopan komissio, asiamiehinään A. Biolan ja G. Wils,
päätettyään julkisasiamiestä kuultuaan ratkaista asian ilman ratkaisuehdotusta,
on antanut seuraavan
tuomion
1        Ennakkoratkaisupyyntö koskee julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta 26.2.2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU (EUVL 2014, L 94, s. 65) 2 artiklan 1 kohdan 13 alakohdan, 18 artiklan 1 kohdan, 42 artiklan 1–4 kohdan ja 49 artiklan tulkintaa.
2        Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa vastakkain ovat Sof Medica SA ja Spitalul Clinic Judeòean de Urgenòă Cluj-Napoca (Cluj-Napocan piirikunnan päivystyssairaala, Romania; jäljempänä sairaala) ja jossa on kyse viimeksi mainitun tekemästä julkista hankintaa koskevasta sopimuksesta, joka koskee tietyt tekniset eritelmät täyttävän leikkausrobotin hankintaa.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Unionin oikeus
3        Direktiivin 2014/24 johdanto-osan 74 ja 92 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”(74)      Julkisten hankkijoiden laatimien teknisten eritelmien olisi oltava sellaisia, että julkiset hankinnat voidaan avata kilpailulle ja että niillä voidaan saavuttaa kestävyystavoitteet. Sen vuoksi olisi oltava mahdollista esittää tarjouksia, jotka perustuvat erilaisiin teknisiin ratkaisuihin, standardeihin ja teknisiin eritelmiin markkinoilla, sekä tarjouksia, jotka perustuvat rakennettavien kohteiden, tavaroiden ja palvelujen elinkaareen ja tuotantoprosessin kestävyyteen liittyviin suorituskykyä koskeviin perusteisiin.
Tekniset eritelmät olisi tämän perusteella laadittava siten, ettei kilpailua kavenneta keinotekoisesti vaatimuksilla, joilla suositaan tiettyä talouden toimijaa edellyttämällä hankinnalta sen yleensä tarjoamien tavaroiden, palvelujen tai rakennusurakoiden keskeisiä ominaisuuksia. Tämä tavoite voidaan yleensä saavuttaa parhaiten laatimalla tekniset eritelmät toiminnallisten ja suorituskykyä koskevien vaatimusten mukaisesti. Toiminnalliset ja suorituskykyä koskevat vaatimukset ovat myös tarkoituksenmukainen tapa suosia innovointia julkisissa hankinnoissa, ja sitä olisi käytettävä mahdollisimman laajasti. Jos viitataan eurooppalaiseen standardiin tai sellaisen puuttuessa kansalliseen standardiin, hankintaviranomaisten olisi otettava huomioon muihin vastaaviin järjestelyihin perustuvat tarjoukset. Talouden toimijan olisi esitettävä näyttö vastaavuudesta vaaditun merkin kanssa.
Vastaavuuden osoittamiseksi tarjoajia olisi voitava vaatia esittämään kolmannen osapuolen todentama näyttö. Olisi kuitenkin sallittava myös muut asianmukaiset todistuskeinot, kuten valmistajan tekniset asiakirjat, jos kyseisellä talouden toimijalla ei ole mahdollisuutta saada tällaisia todistuksia tai testausraportteja tai se ei voi saada niitä asetettujen määräaikojen kuluessa, edellyttäen, että kyseinen talouden toimija osoittaa, että rakennusurakat, tavarat tai palvelut täyttävät teknisissä eritelmissä edellytetyt vaatimukset tai perusteet, hankintasopimuksen tekoperusteet tai sopimuksen toteuttamisen ehdot.
– –
(92)      Hankintaviranomaisten olisi parasta hinta-laatusuhdetta arvioidessaan määritettävä hankinnan kohteeseen liittyvät taloudelliset ja laadulliset perusteet, joita ne käyttävät sitä varten. Näiden perusteiden avulla olisi siten voitava tehdä vertaileva arvio kunkin tarjouksen suoritustasosta teknisissä eritelmissä määriteltyyn hankinnan kohteeseen nähden. Tässä direktiivissä esitetään parhaan hinta-laatusuhteen yhteydessä ohjeellinen luettelo mahdollisista ympäristönäkökohdat ja sosiaaliset näkökohdat sisältävistä sopimusten tekoperusteista. Hankintaviranomaisia olisi kannustettava valitsemaan perusteita, joiden avulla ne voivat saada laadukkaita ja optimaalisesti tarpeitaan vastaavia rakennusurakoita, tavaroita ja palveluja.
Valitut hankintasopimuksen tekoperusteet eivät saisi antaa hankintaviranomaiselle rajatonta valinnanvapautta, niillä olisi varmistettava todellisen ja terveen kilpailun mahdollisuus ja niihin olisi liitettävä järjestelyjä, jotka mahdollistavat tarjoajien esittäminen tietojen tosiasiallisen tarkistamisen.
Kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen määrittämiseksi hankintasopimuksen tekopäätös ei saisi perustua ainoastaan muihin kuin kustannuksiin liittyviin perusteisiin. Laadullisiin perusteisiin olisi sen vuoksi liitettävä kustannusperuste, joka voisi hankintaviranomaisen valinnan mukaan olla joko hinta tai kustannustehokkuusmalli, kuten elinkaarikustannukset. Sopimuksen tekoperusteet eivät kuitenkaan saisi vaikuttaa sellaisten kansallisten säännösten soveltamiseen, joilla määritellään tietyistä palveluista suoritettava korvaus tai vahvistetaan tiettyjen tavaroiden kiinteät hinnat.”
4        Kyseisen direktiivin 2 artiklan, jonka otsikko on ”Määritelmät”, 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
– –
13)      ’hankinta-asiakirjalla’ mitä tahansa asiakirjaa, jonka hankintaviranomainen on tuottanut tai johon se viittaa kuvatakseen tai määrittääkseen hankinnan tai menettelyn eri osia, mukaan lukien hankintailmoitus, ennakkoilmoitus, jolla kutsutaan tarjouskilpailuun, tekniset eritelmät, hankekuvaus, ehdotetut sopimusehdot, ehdokkaiden ja tarjoajien asiakirjojen esittämismuodot, yleisesti sovellettavia velvollisuuksia koskevat tiedot ja mahdolliset täydentävät asiakirjat”.
5        Mainitun direktiivin 18 artiklan, jonka otsikko on ”Hankintaperiaatteet”, 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Hankintaviranomaisten on kohdeltava talouden toimijoita yhdenvertaisesti ja syrjimättä sekä noudatettava avointa ja oikeasuhteista toimintatapaa.
Hankintaa suunniteltaessa ei saa pyrkiä sen jättämiseen tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle tai kilpailun keinotekoiseen kaventamiseen. Kilpailun katsotaan olevan keinotekoisesti kavennettua, jos hankinta suunnitellaan aikomuksena suosia aiheettomasti tiettyjä talouden toimijoita tai saattaa tietyt talouden toimijat epäedulliseen asemaan.”
6        Mainitun direktiivin 29 artiklan, jonka otsikko on ”Tarjousperusteinen neuvottelumenettely”, 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
” Tarjousperusteisissa neuvottelumenettelyissä kaikki halukkaat talouden toimijat voivat jättää tarjouskilpailukutsun perusteella osallistumishakemuksen, joka sisältää liitteessä V olevissa B ja C osassa esitetyt tiedot, toimittamalla laatuun perustuvaa valintaa varten hankintaviranomaisen vaatimat tiedot.
Hankinta-asiakirjoissa hankintaviranomaisten on määriteltävä hankinnan kohde esittämällä kuvaus tarpeistaan ja hankittavilta tavaroilta, rakennusurakoilta tai palveluilta vaadittavista ominaisuuksista, sekä täsmennettävä hankintasopimuksen tekoperusteet. Lisäksi niiden on ilmoitettava, mitkä kuvauksen osat sisältävät vähimmäisvaatimukset, jotka kaikkien tarjousten on täytettävä.
Esitettyjen tietojen on oltava riittävän täsmällisiä, jotta talouden toimijat voivat kartoittaa hankinnan luonteen ja laajuuden ja päättää, jättävätkö ne menettelyyn osallistumista koskevan hakemuksen.
– –”
7        Direktiivin 42 artiklan, jonka otsikko on ”Tekniset eritelmät”, sanamuoto on seuraava:
”1.      Liitteessä VII olevassa 1 kohdassa määritellyt tekniset eritelmät on esitettävä hankinta-asiakirjoissa. Teknisessä eritelmässä on vahvistettava rakennusurakoilta, palveluilta tai tavaroilta vaadittavat ominaisuudet.
Näissä ominaisuuksissa voidaan viitata myös tiettyyn rakennusurakoiden, tavaroiden tai palvelujen tuotantoprosessiin tai
‑menetelmään tai tiettyyn prosessiin tai menetelmään rakennusurakoiden, tavaroiden tai palvelujen suorittamisessa taikka tiettyyn prosessiin niiden elinkaaren jossakin muussa vaiheessa silloinkin, kun kyseiset tekijät eivät kuulu niihin fyysisenä osana edellyttäen, että ne liittyvät hankinnan kohteeseen ja ovat oikeasuhteisia sopimuksen arvoon ja tavoitteisiin nähden.
– –
2.      Teknisten eritelmien on mahdollistettava talouden toimijoiden yhtäläinen pääsy hankintamenettelyyn, eikä niillä saa luoda perusteettomia esteitä julkisten hankintojen avaamiselle kilpailulle.
3.      Rajoittamatta pakollisten kansallisten teknisten sääntöjen soveltamista, sikäli kuin ne ovat unionin oikeuden mukaisia, tekniset eritelmät on laadittava jollakin seuraavista tavoista:
a)      suorituskykyä koskevien tai toiminnallisten vaatimusten perusteella, mukaan lukien ympäristövaatimukset, edellyttäen että parametrit ovat riittävän tarkat, jotta tarjoajat pystyvät määrittämään hankinnan kohteen ja hankintaviranomaiset pystyvät tekemään hankintasopimuksen;
b)      viittaamalla teknisiin eritelmiin sekä seuraavassa tärkeysjärjestyksessä: kansallisiin standardeihin, joilla saatetaan voimaan eurooppalaisia standardeja, eurooppalaisiin teknisiin arviointeihin, yhteisiin teknisiin eritelmiin, kansainvälisiin standardeihin, muihin eurooppalaisten standardointielinten laatimiin teknisiin viitejärjestelmiin tai, jos näitä ei ole, kansallisiin standardeihin, kansallisiin teknisiin hyväksyntöihin tai kansallisiin rakennusurakoiden suunnitteluun, laskentaan ja toteuttamiseen sekä tavaroiden käyttöön liittyviin teknisiin eritelmiin. Jokaiseen viittaukseen on liitettävä ilmaus ”tai vastaava”;
c)      a alakohdassa tarkoitettujen suorituskykyä koskevien tai toiminnallisten vaatimusten perusteella ja viittaamalla suorituskykyä koskevien tai toiminnallisten vaatimusten mukaisuutta koskevana olettamana b alakohdassa tarkoitettuihin teknisiin eritelmiin;
d)      viittaamalla b alakohdassa tarkoitettuihin teknisiin eritelmiin tiettyjen ominaisuuksien osalta ja a alakohdassa tarkoitettuihin suorituskykyä koskeviin tai toiminnallisiin vaatimuksiin muiden ominaisuuksien osalta.
4.      Teknisissä eritelmissä ei saa viitata tiettyyn valmistajaan tai tiettyä alkuperää oleviin tuotteisiin tai tiettyyn menetelmään, joka on ominainen tietyn talouden toimijan tuotteille tai palveluille, eikä tavaramerkkeihin, patentteihin, tyyppeihin tai tiettyyn alkuperään tai tuotantoon siten, että maininta suosisi tai sulkisi menettelystä pois tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotteita, paitsi jos tämä on perusteltua hankinnan kohteen vuoksi. Maininta tai viittaus on poikkeuksellisesti sallittu siinä tapauksessa, että hankinnan kohdetta ei ole mahdollista riittävän täsmällisesti ja täysin selvästi kuvata 3 kohdan mukaisesti. Tällaiseen mainintaan tai viittaukseen on liitettävä ilmaus ”tai vastaava”.
– –”
8        Kyseisen direktiivin 46 artiklan, jonka otsikko on ”Hankintasopimusten jakaminen osiin”, 1 kohdan toisessa alakohdassa säädetään seuraavaa:
” Hankintaviranomaisten on ilmoitettava pääasialliset syyt päätökselleen olla jakamatta hankintasopimusta osiin, paitsi jos kyse on hankintasopimuksista, joiden jakaminen on tehty pakolliseksi tämän artiklan 4 kohdan nojalla, ja nämä syyt on ilmoitettava hankinta-asiakirjoissa tai 84 artiklassa tarkoitetussa erillisessä kertomuksessa.”
9        Mainitun direktiivin 49 artiklassa, jonka otsikko on ”Hankintailmoitukset”, säädetään seuraavaa:
”Hankintailmoituksia on käytettävä tarjouskilpailukutsuina kaikissa menettelyissä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 26 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan ja 32 artiklan soveltamista. Hankintailmoituksissa on oltava liitteessä V olevassa C osassa esitetyt tiedot, ja ne on julkaistava 51 artiklan mukaisesti.”
10      Direktiivin 2014/24 liitteessä V, jonka otsikko on ”Ilmoituksiin sisällytettävät tiedot”, on C osa, jossa luetellaan tiedot, jotka hankintailmoituksessa on oltava. Kyseisen osan 30 kohdan sanamuoto on seuraava:
”Muut tiedot.”
11      Direktiivin 2014/24 liitteessä VII, jonka otsikko on ”Tiettyjen teknisten eritelmien määritelmät”, olevassa 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Tässä direktiivissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:
1.      ’teknisellä eritelmällä’ tarkoitetaan jotakin seuraavista:
– –
b)      tavara- tai palveluhankintasopimuksissa eritelmää asiakirjassa, jossa määritellään tuotteelta tai palvelulta edellytetyt ominaisuudet, esimerkiksi laatutaso, ympäristö- ja ilmastomyötäisyyden taso, kaikki vaatimukset täyttävä suunnittelu (mukaan luettuna esteettömyys vammaisille henkilöille), vaatimustenmukaisuuden arviointi, suorituskyky, tuotteen käyttö, turvallisuus tai mitat, mukaan lukien tuotteeseen kohdistuvat vaatimukset myyntinimityksen, termistön, tunnusten, testauksen ja testausmenetelmien, pakkauksen, merkitsemisen, etiketöinnin, käyttöohjeiden sekä tuotantoprosessien ja
‑menetelmien osalta kaikissa tavara- tai palveluhankinnan elinkaaren vaiheissa sekä vaatimustenmukaisuuden arviointimenetelmät”.
Romanian oikeus
12      Julkisista hankinnoista 19.5.2016 annetun lain (Legea nr. 98/2016, privind achizițiile publice; Monitorul Oficial al României, osa I, nro 390, 23.5.2016) 2 §:n 2 momentissa säädetään seuraavaa:
” Julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekemisen ja suunnittelukilpailujen järjestämisen perustana ovat seuraavat periaatteet:
a)      syrjimättömyys:
b)      yhdenvertainen kohtelu;
c)      vastavuoroinen tunnustaminen;
d)      avoimuus;
e)      oikeasuhteisuus:
f)      vastuuvelvollisuus.”
13      Lain nro 98/2016 50 §:ssä säädetään seuraavaa:
”1.      Hankintaviranomaiset eivät saa laatia tai jäsentää hankintoja tai niiden osia siten, että ne vapautetaan tämän lain säännöksistä tai kavennetaan keinotekoisesti kilpailua.
2.      Kilpailun keinotekoisen kaventamisen katsotaan olevan olemassa 1 momentissa tarkoitetussa mielessä, jos hankinta tai sen osat on laadittu tai jäsennelty siten, että ne suosivat tai haittaavat perusteettomasti tiettyjä talouden toimijoita.”
14      Kyseisen lain 155 §:n 1, 2 ja 6 momentissa säädetään seuraavaa:
”1.      Tekniset eritelmät on laadittava tarjouspyyntöasiakirjoissa ja niissä on määriteltävä hankittavalta rakennusurakalta, palvelulta tai tuotteelta vaadittavat ominaisuudet.
2.      Edellä 1 momentissa tarkoitetut ominaisuudet voivat liittyä myös tiettyyn prosessiin tai menetelmään, jolla rakennusurakat toteutetaan, tuotteet valmistetaan tai palvelut tarjotaan, tai tiettyyn prosessiin näiden elinkaaren muussa vaiheessa, vaikka nämä osatekijät eivät olisikaan osa hankittavien tuotteiden, rakennusurakoiden tai palvelujen aineellista sisältöä, edellyttäen kuitenkin, että nämä ominaisuudet liittyvät julkisia hankintoja koskevan sopimuksen/puitesopimuksen kohteeseen ja ovat oikeasuhteisia sopimuksen arvoon ja tavoitteisiin nähden.
– –
6.      Teknisten eritelmien on annettava kaikille talouden toimijoille yhtäläiset mahdollisuudet osallistua tarjouskilpailuun, eivätkä ne saa aiheuttaa perusteettomia esteitä talouden toimijoiden väliselle tehokkaalle kilpailulle.”
15      Kyseisen lain 156 §:n 2–4 momentissa säädetään seuraavaa:
”2.      Teknisissä eritelmissä ei määritellä tietyn taloudellisen toimijan toimittamille tuotteille tai palveluille ominaista tiettyä tuottajaa, alkuperää tai menetelmää, eikä niissä viitata tiettyihin tavaramerkkeihin, patentteihin, tyyppeihin tai tiettyyn alkuperään tai tuotantotapaan, jotka suosisivat tiettyjä taloudellisia toimijoita tai tuotteita tai sulkisivat nämä pois, ellei se ole perusteltua hankintasopimuksen kohteen vuoksi.
3.      Poiketen siitä, mitä 2 momentissa säädetään, teknisten eritelmien laatiminen 2 momentissa tarkoitetuin täsmentävin määrittelyin on sallittua poikkeustapauksissa, joissa hankintasopimuksen kohteen riittävän tarkka ja ymmärrettävä kuvaus ei ole mahdollista 1 momentin säännösten mukaisesti; tällaisissa tapauksissa 2 momentissa tarkoitettuihin määrittelyihin on liitettävä ilmaisu ”tai vastaava”.
4.      Jos hankintaviranomainen laatii tekniset eritelmät 1 momentin b alakohdan mukaisesti, se ei saa hylätä tarjousta sillä perusteella, että tarjotut rakennusurakat, tuotteet tai palvelut eivät ole mainittujen teknisten eritelmien mukaisia, jos tarjoaja osoittaa tarjouksessaan millä tahansa asianmukaisella tavalla, että ehdotetut ratkaisut täyttävät vastaavalla tavalla teknisissä eritelmissä määritellyt vaatimukset.”
16      Julkisista hankinnoista annetun lain nro 98/2016 julkisia hankintoja koskevan sopimuksen/puitesopimuksen tekemistä koskevien säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 2.6.2016 tehdyn hallituksen päätöksen nro 395/2016 (Hotărârea Guvernului nr. 395/2016 pentru aprobarea Normelor metodologice de aplicare a prevederilor referitoare la atribuirea contractului de achiziție publică/acordului-cadru din Legea nr. 98/2016 privind achizițiile publice, Monitorul Oficial al României, osa I, no 42,3 6.6.2016) liitteenä olevien soveltamissääntöjen 1 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1.      Julkisissa hankinnoissa kaikkia tilanteita, joista ei ole nimenomaista säännöstä, on tulkittava [lain nro 98/] 2 §:n 2 momentissa säädettyjen periaatteiden mukaisesti.
2.      Hankintaviranomaisen on toteutettava tarjouskilpailumenettelyn aikana kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta vältettäisiin tilanteet, jotka voivat aiheuttaa eturistiriidan ja/tai estää, kaventaa tai vääristää kilpailua.
3.      Jos hankintaviranomainen toteaa, että jokin 2 momentissa tarkoitetuista tilanteista on syntynyt, sen on poistettava tällaisesta olosuhteesta johtuvat vaikutukset toteuttamalla tarvittaessa toimivaltansa rajoissa korjaavia toimenpiteitä muuttaakseen, lopettaakseen, kumotakseen tai peruuttaakseen toimet, jotka ovat vaikuttaneet tarjouskilpailumenettelyn tai siihen liittyvän toiminnan moitteettomaan soveltamiseen.
– –”
17      Näiden soveltamissääntöjen 20 §:n 10 momentissa säädetään seuraavaa:
”Tarjouspyyntöasiakirjojen on sisällettävä tekniset eritelmät, jotka edustavat teknisiä vaatimuksia, määräyksiä ja luonteeltaan teknisiä ominaisuuksia, joiden avulla kutakin tuotetta, palvelua tai rakennusurakkaa voidaan kuvata objektiivisesti siten, että ne täyttävät hankintaviranomaisen tarpeet.”
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
18      Sairaala julkaisi 23.2.2024 hankintaviranomaisena avoimen tarjouspyynnön, jonka kohde oli ”Leikkausrobotti 2:n toimittaminen, asentaminen ja käyttöönotto” ja jonka ennakoitu arvo oli 25 400 000 Romanian leuta (RON) (n. 5 000 000 euroa).
19      Sairaala oli aiemmin käynnistänyt kyseisen tarjouskilpailun kohteena olevaa leikkausrobottia koskevan markkinoiden kuulemismenettelyn, josta ilmeni yhtäältä, että olemassa oli kahdentyyppisiä leikkausrobotteja, joilla oli samanlaiset toiminnot, eli yksiosainen robotti (robottivarret on sijoiteltu yhdeksi kokonaisuudeksi) ja modulaarinen robotti (robottivarret on sijoiteltu itsenäisesti), ja toisaalta, että oli yksilöity ainakin kolme modulaaristen robottien valmistajaa.
20      Mainittuun tarjouspyyntöön liittyvissä asiakirjoissa sairaala esitti kyseistä leikkausrobottia koskevat tekniset eritelmät näillä termeillä seuraavasti: ”Modulaarinen ja liikkuva robottiavusteinen leikkauslaite, jossa on vähintään neljä moduulia, joissa on itsenäiset robottivarret ja jonka soveltuvuus ainakin seuraaville erikoisaloille on sertifioitu: yleiskirurgia, gynekologia, urologia, rintakehän alueen kirurgia. Laite on voitava sijoittaa leikkaussaliin ilman erityisjärjestelyjä, mikä mahdollistaa [kirurgisessa] toimenpiteessä hybridilähestymistavan, jossa siirrytään nopeasti klassisesta laparoskooppisesta kirurgiasta robottiavusteiseen kirurgiaan ja päinvastoin aina tarvittaessa [kirurgisen] toimenpiteen aikana. Laitetta on voitava käyttää jatkuvasti.”
21      Yksiosaisten kirurgisten robottien tarjoajana Sof Medica katsoi, että näillä teknisillä eritelmillä loukattiin lain nro 98/2016 2, 50, 155 ja 156 §:ssä, joilla pannan täytäntöön direktiivin 2014/24 18 ja 42 artikla, säädettyjä julkisia hankintoja koskevia periaatteita, esitettyjä hankintaperiaatteita, koska niillä suosittiin yksinomaan modulaarisia leikkausrobotteja. Niinpä Sof Medica SA vaati Tribunalul Clujissa (Clujin alioikeus, Romania) nostamallaan kanteella, että hankintaviranomainen velvoitetaan poistamaan tarjouspyyntöasiakirjoissa olevat tekniset eritelmät, jotka sen mielestä ovat syrjiviä, ja asettamaan vähimmäisvaatimukset, joilla varmistetaan todelliseen kilpailuun perustuva avoin menettely, ja jos tarjouspyyntöasiakirjoissa olevia puutteita ei voida korjata, perumaan kyseinen hankintamenettely.
22      Sairaala väitti, että modulaarisen leikkausrobotin hankinta oli perusteltua useiden erityisten seikkojen vuoksi. On nimittäin niin, että koska sairaala koostuu vanhoista rakennuksista, on otettava huomioon leikkaussalien, jotka ovat pieniä, logistiset valmiudet, tarve siirtää lääkinnällisiä laitteita näiden salien välillä tarpeiden ja kiireellisyyden mukaan sekä leikkaussalien lukumäärä ja niiden sijoittelu. Näiden salien käyttö edellyttää joustavaksi konfiguroitua robottia, joka soveltuu käytettävissä olevaan tilaan ja jonka paino ja pinta-ala ovat vähäiset, mikä ei vastaa yksiosaisen robotin ominaisuuksia.
23      Tribunalul Cluj hylkäsi 22.3.2024 antamallaan tuomiolla Sof Medican vaatimuksen, koska osittain siltä puuttui kohde ja se oli osittain perusteeton.
24      SofMedica valitti tästä tuomiosta Curtea de Apel Clujiin (Clujin ylioikeus, Romania), joka on ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin.
25      Kyseisellä tuomioistuimella on kolmenlaisia epäilyjä siitä harkintavallasta, joka hankintaviranomaisella on teknisten eritelmien laatimisessa.
26      Se pohtii ensinnäkin sitä, voiko hankintaviranomainen direktiivin 2014/24 18 artiklan 1 kohdassa, luettuna yhdessä sen 49 artiklan kanssa, tarkoitetun avoimuusperiaatteen kannalta sulkea pois tarjoajan sellaisten teknisten eritelmien perusteella, jotka on perusteltu ”objektiivisella tarpeella”, joka on saatettu tarjoajan tietoon vasta sen jälkeen, kun kyseistä tarjouspyyntöä koskevat asiakirjat on julkaistu riidanalaisen menettelyn yhteydessä.
27      Toiseksi ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii, voidaanko direktiivin 2014/24 42 artiklan 1 kohdan 3 alakohdan b alakohtaa ja 4 kohtaa tulkita siten, että rajoittavaa luonnetta, joka johtuu kaikista tarjouspyynnön teknisissä eritelmissä mainituista vaatimuksista, joissa edellytetään mainintaa ”tai vastaava” kyseisen tarjouspyynnön asiakirjoissa, on arvioitava ottamalla huomioon kaikki kyseisiin asiakirjoihin sisältyvät vaatimukset.
28      Kolmanneksi ja viimeiseksi se pohtii vielä, että jos vastaus tämän tuomion 26 ja 27 kohdassa esitettyihin kysymyksiin on myöntävä, voidaanko direktiivin 2014/24/EU 18 artiklan 1 kohdassa esitettyjä yhdenvertaisen kohtelun periaatetta ja syrjintäkiellon periaatetta tulkita siten, että teknisten eritelmien rajoittavan luonteen arviointi on kytkettävä ”objektiiviseen tarpeeseen”, johon hankintaviranomainen on vedonnut ennen hankintailmoituksen ja kyseistä tarjouspyyntöä koskevien asiakirjojen julkaisemista.
29      Curtea de Apel Cluj on tässä tilanteessa päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)      Onko direktiivin [2014/24] 18 artiklan 1 kohdassa, luettuna yhdessä direktiivin 2014/24 49 artiklan ja 2 artiklan 1 kohdan 13 alakohdan kanssa, säädettyä avoimuusperiaatetta tulkittava siten, että se on esteenä sille, että tarjoaja suljetaan pois sellaisten teknisten eritelmien perusteella, jotka on perusteltu ”objektiivisella tarpeella”, jonka hankintaviranomainen määrittelee vasta hankintailmoituksen ja tarjouspyyntöasiakirjojen julkaisemisen jälkeen?
2)      Voidaanko direktiivin 2014/24/EU 42 artiklan 1 kohtaa, 3 kohdan b alakohtaa ja 4 kohtaa tulkita siten, että arviointi siitä, ovatko tekniset eritelmät rajoittavia, mikä edellyttäisi, että tarjouspyyntöasiakirjoissa on maininta ”tai vastaava”, on tehtävä muun muassa analysoimalla kumulatiivisesti kaikki tarjouspyyntöasiakirjoissa esitetyt vaatimukset?
3)      Jos vastaus kahteen ensimmäiseen kysymykseen on myöntävä, voidaanko direktiivin 2014/24/EU 18 artiklan 1 kohdassa säädettyjä yhdenvertaisen kohtelun periaatetta ja syrjimättömyyden periaatetta tulkita siten, että teknisten eritelmien rajoittavan luonteen arviointi on kytkettävä hankintaviranomaisen ”objektiiviseen tarpeeseen” ennen hankintailmoituksen ja tarjouspyyntöasiakirjojen julkaisemista?”
Asian käsittelyn vaiheet unionin tuomioistuimessa
30      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyysi asian käsittelemistä unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 105 artiklan mukaisessa nopeutetussa ennakkoratkaisumenettelyssä.
31      Tämä pyyntö hylättiin unionin tuomioistuimen presidentin 13.12.2024 antamalla määräyksellä Soft Medica (C‑568/24, EU:C:2024:1055).
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
Ensimmäinen ja kolmas kysymys
32      Ensimmäisellä ja kolmannella kysymyksellään, joita on tarkasteltava yhdessä, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee, onko direktiivin 2014/24 18 artiklan 1 kohtaa, luettuna yhdessä kyseisen direktiivin 42 artiklan 1 ja 2 kohdan sekä 49 artiklan kanssa, tulkittava siten, että kyseisessä 18 artiklan 1 kohdassa esitetyt avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteet ovat esteenä sille, että julkisia tavarahankintoja koskevan sopimuksen yhteydessä hankintaviranomainen sulkee pois tarjoajan tarjouksen teknisten eritelmien perusteella ilman, että näille eritelmille olisi hankintailmoituksen julkaisemispäivänä esitetty kyseisen direktiivin 2 artiklan 1 kohdan 13 alakohdassa tarkoitetuissa hankinta-asiakirjoissa objektiivisia perusteluja.
33      Ensinnäkin on todettava, että direktiivin 2014/24 2 artiklan 1 kohdan 13 alakohdassa ainoastaan määritellään hankinta-asiakirjan käsite siten, että sillä tarkoitetaan mitä tahansa asiakirjaa, jonka hankintaviranomainen on tuottanut tai johon se viittaa kuvatakseen tai määrittääkseen hankinnan tai menettelyn eri osia, mukaan lukien muun muassa hankintailmoitus ja tekniset eritelmät.
34      Tässä säännöksessä ei kuitenkaan oteta kantaa siihen, onko asianomaisen hankintaviranomaisen hankintailmoituksen julkaisemispäivänä ilmoitettava teknisen eritelmän taustalla olevat objektiiviset perustelut.
35      Toiseksi on huomautettava, että direktiivin 2014/24 49 artiklassa tyydytään toteamaan, että hankintailmoituksia on käytettävä tarjouskilpailukutsuina, että niissä on oltava liitteessä V olevassa C osassa esitetyt tiedot ja että ne on julkaistava mainitun direktiivin 51 artiklan mukaisesti. Vaikka kyseisessä C osassa, jonka otsikko on ”Ilmoituksiin sisällytettävät tiedot”, luetellaan useita toimitettavia tietoja, siinä ei mainita näiden tietojen joukossa velvollisuutta ilmoittaa teknisen eritelmän taustalla olevat objektiiviset perustelut.
36      Kolmanneksi direktiivin 2014/24 42 artiklan 1 kohdasta ilmenee, että kyseisen direktiivin liitteessä VII olevassa 1 kohdassa määritellyt tekniset eritelmät sisältyvät hankinta-asiakirjoihin ja niissä määritellään tavaroilta vaadittavat ominaisuudet. Tavara- tai palveluhankintasopimuksien osalta tässä VII liitteessä olevan 1 kohdan b alakohdassa määritellään tekninen eritelmä siten, että sillä tarkoitetaan eritelmää asiakirjassa, jossa määritellään tuotteelta tai palvelulta edellytetyt ominaisuudet, esimerkiksi laatutaso, ympäristö- ja ilmastomyötäisyyden taso, kaikki vaatimukset täyttävä suunnittelu (mukaan luettuna esteettömyys vammaisille henkilöille), vaatimustenmukaisuuden arviointi, suorituskyky, tuotteen käyttö, turvallisuus tai mitat, mukaan lukien tuotteeseen kohdistuvat vaatimukset myyntinimityksen, termistön, tunnusten, testauksen ja testausmenetelmien, pakkauksen, merkitsemisen, etiketöinnin, käyttöohjeiden sekä tuotantoprosessien ja
‑menetelmien osalta kaikissa tavara- tai palveluhankinnan elinkaaren vaiheissa sekä vaatimustenmukaisuuden arviointimenetelmät. Kyseisen 42 artiklan 1 kohdan tai 1 alakohdan b alakohdan sanamuodosta ei kuitenkaan ilmene, että hankintaviranomaisen olisi perusteltava laatimansa tekniset eritelmät objektiivisesti.
37      Tältä osin unionin tuomioistuin on katsonut, että hankintaviranomaisella on laaja harkintavalta sopimuksen teknisten eritelmien laatimisessa, koska se tuntee parhaiten tavarat, joita se tarvitsee, ja se voi parhaiten vahvistaa vaatimukset, joiden on täytyttävä haluttujen tulosten saavuttamiseksi (ks. vastaavasti tuomio 25.10.2018, Roche Lietuva, C‑413/17, EU:C:2018:865, 29 ja 30 kohta ja tuomio 16.1.2025, DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 42 kohta).
38      Hankintaviranomaisten on kuitenkin direktiivin 2014/24 42 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kun sitä luetaan yhdessä sen 18 artiklan 1 kohdan kanssa, varmistettava, että tekniset eritelmät mahdollistavat talouden toimijoiden yhtäläisen pääsyn hankintamenettelyyn ja että niillä ei luoda perusteettomia esteitä julkisten hankintojen avaamiselle kilpailulle (tuomio 16.1.2025, DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 42 kohta).
39      Unionin tuomioistuin on korostanut, että yhdenvertaisen kohtelun, syrjintäkiellon ja avoimuuden periaatteet ovat äärimmäisen tärkeitä teknisten eritelmien osalta joko eritelmien valintaan tai teknisten eritelmien laadintatapaan liittyvän syrjintävaaran vuoksi (tuomio 25.10.2018, Roche Lietuva, C‑413/17, EU:C:2018:865, 34 kohta).
40      Direktiivin 2014/24 johdanto-osan 74 perustelukappaleesta käy vastaavasti ilmi, että tekniset eritelmät olisi laadittava siten, ettei kilpailua kavenneta keinotekoisesti vaatimuksilla, joilla suositaan tiettyä talouden toimijaa edellyttämällä sen yleensä tarjoamien tavaroiden, palvelujen tai rakennusurakoiden keskeisiä ominaisuuksia. Kyseisen 74 perustelukappaleen mukaan on näet myös niin, että ”olisi oltava mahdollista esittää tarjouksia, jotka perustuvat erilaisiin teknisiin ratkaisuihin, standardeihin ja teknisiin eritelmiin markkinoilla”.
41      Näitä vaatimuksia on noudatettava erityisesti silloin, kun tarjouspyyntöasiakirjoissa olevat tekniset eritelmät on laadittu erityisen yksityiskohtaisesti. Mitä yksityiskohtaisempia tekniset eritelmät ovat, sitä suurempi on näet riski siitä, että jonkun valmistajan tuotteille annetaan etusija (tuomio 25.10.2018, Roche Lietuva (C‑413/17, EU:C:2018:865, 37 kohta).
42      Näin ollen teknisten eritelmien yksityiskohtaisuudessa on myös noudatettava suhteellisuusperiaatetta, mikä edellyttää sen tutkimista, onko kyseinen yksityiskohtaisuus tarpeen asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi (ks. vastaavasti tuomio 25.10.2018, Roche Lietuva, C‑413/17, EU:C:2018:865, 41 kohta).
43      Direktiivin 2014/24 18 artiklan 1 kohdassa tai kyseisen direktiivin 42 artiklan 1 ja 2 kohdassa ei kuitenkaan edellytetä avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteiden tulkitsemista siten, että niissä edellytetään, että hankintaviranomainen esittää asianomaisen hankintailmoituksen julkaisupäivänä objektiiviset perustelut, jotka ovat sen vahvistamien teknisten eritelmien taustalla.
44      Avoimuusperiaate nimittäin edellyttää, että hankintamenettelyn ehdot ja yksityiskohtaiset säännöt esitetään selvästi, täsmällisesti ja yksiselitteisesti hankintailmoituksessa tai tarjouspyyntöasiakirjoissa yhtäältä siten, että kaikki kohtuullisen valistuneet ja tavanomaisen huolelliset tarjoajat voivat ymmärtää niiden täsmällisen laajuuden ja tulkita niitä samalla tavalla, ja toisaalta siten, että hankintaviranomaiset voivat tosiasiallisesti tarkistaa, vastaavatko tarjoajien tarjoukset kyseessä olevan hankinnan arviointiperusteita (ks. vastaavasti tuomio 10.5.2012, komissio v. Alankomaat, C‑368/10, EU:C:2012:284, 109 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen). Avoimuusperiaate edellyttää siis ainoastaan, että tarjouspyyntöä koskevien asiakirjojen on oltava selkeitä, täsmällisiä ja yksiselitteisiä, eikä siinä vaadita hankintaviranomaisia ilmoittamaan kyseisen hankintailmoituksen julkaisupäivänä nimenomaisesti kaikkia objektiivisia perusteluja, jotka ovat kunkin tarjouspyyntöasiakirjassa mainitun teknisen eritelmän taustalla. Viimeksi mainittu vaatimus liittyy sitä vastoin suhteellisuusperiaatteen noudattamiseen, joten hankintaviranomaisen on voitava perustella, miltä osin kyseessä olevien teknisten eritelmien yksityiskohtaisuus on tarpeen tavoiteltujen päämäärien saavuttamiseksi.
45      Edellä esitetystä seuraa, että direktiivin 2014/24 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu avoimuusperiaate ei velvoita hankintaviranomaista esittämään objektiivista perustelua, jolla sen mielestä selitetään kyseistä tarjouspyyntöä koskeviin asiakirjoihin sisältyvien teknisten eritelmien sisältö.
46      Neljänneksi tätä tulkintaa tukee direktiivin 2014/24 systematiikka. On nimittäin niin, että kun unionin lainsäätäjä on tarkoittanut, että hankintaviranomainen esittää hankinta-asiakirjoissa perustelut, joilla perustellaan jokin hankintasopimuksen tekemiseen tai hankintamenettelyyn liittyvä ominaisuus tai edellytys, se on säätänyt tästä nimenomaisesti. Näin on esimerkiksi siltä osin kuin on kyse mainitun direktiivin 46 artiklan 1 kohdan toisesta alakohdasta, jossa säädetään hankintaviranomaisen velvollisuudesta ilmoittaa pääasialliset syyt päätökselle olla jakamatta hankintasopimusta osiin, tai kyseisen direktiivin 29 artiklan 1 kohdan toisesta alakohdasta, jossa säädetään, että kun hankintaviranomainen päättää käyttää tarjousperusteista neuvottelumenettelyä, sen on määritettävä hankinta-asiakirjoissa kyseisen hankintasopimuksen kohde esittämällä kuvaus tarpeistaan ja hankittavilta tavaroilta, rakennusurakoilta tai palveluilta vaadittavista ominaisuuksista.
47      Viidenneksi ja viimeiseksi tämän tuomion 45 kohdassa esitetyn tulkinnan vastainen tulkinta voisi horjuttaa unionin lainsäätäjän tavoittelemaa tasapainoa tarjoajien ja hankintaviranomaisten oikeuksien ja velvollisuuksien välillä. Se johtaisi nimittäin siihen, että hankintaviranomaista vaadittaisiin perustelemaan yksityiskohtaisesti jokainen konkreettinen vaatimus tiedoilla, jotka koskevat tarpeita, jotka se pyrkii täyttämään ja joiden perusteella se on laatinut tekniset eritelmät. Tietyissä tapauksissa tällaisesta perusteluvelvollisuudesta seuraisi, että asianomaiselle hankintaviranomaiselle aiheutuisi erityisen raskas tai jopa suhteeton hallinnollinen taakka ja että sille annettua laajaa harkintavaltaa tarpeidensa määrittämisessä ja hankintasopimuksen teknisten eritelmien laatimisessa heikennettäisiin.
48      Edellä esitetyn perusteella ensimmäiseen ja kolmanteen kysymykseen on vastattava, että direktiivin 2014/24 18 artiklan 1 kohtaa, luettuna yhdessä kyseisen direktiivin 42 artiklan 1 ja 2 kohdan sekä 49 artiklan kanssa, on tulkittava siten, että kyseisessä 18 artiklan 1 kohdassa esitetyt avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteet eivät ole esteenä sille, että julkisia tavarahankintoja koskevan sopimuksen yhteydessä hankintaviranomainen sulkee pois tarjoajan tarjouksen teknisten eritelmien perusteella ilman, että niille olisi hankintailmoituksen julkaisemispäivänä esitetty kyseisen direktiivin 2 artiklan 1 kohdan 13 alakohdassa tarkoitetuissa hankinta-asiakirjoissa objektiivisia perusteluja.
Toinen kysymys
49      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee toisella kysymyksellään, onko direktiivin 2014/24 42 artiklan 1 kohdan 3 alakohdan b alakohtaa ja 4 kohtaa tulkittava siten, että hankintaviranomainen voi asettaa leikkausrobotin toimittamista koskevan hankintasopimuksen teknisissä eritelmissä vaatimuksia, jotka koskevat hankintasopimuksen kohteena olevan leikkausrobotin modulaarisuutta ja siirreltävyyttä, painoa, pinta-alaa ja robotin varsien sijoittelua, liittämättä näihin vaatimuksiin mainintaa ”tai vastaava”.
50      Aluksi on todettava, että julkisia tavarahankintoja koskevan sopimuksen tekomenettelyssä teknisten eritelmien muotoilulla pyritään direktiivin 2014/24 42 artiklan 1 kohdan, luettuna yhdessä kyseisen direktiivin liitteessä VII olevan 1 kohdan b alakohdan kanssa, mukaisesti määrittelemään kyseisiltä tavaroilta vaadittavat ominaisuudet, kuten niiden käyttö, turvallisuus tai mitat. Siltä osin kuin teknisissä eritelmissä määritellään nämä ominaisuudet, niissä määritellään itse julkisen hankinnan kohde, kuten kyseisen direktiivin johdanto-osan 92 perustelukappaleesta ilmenee (ks. vastaavasti tuomio 16.1.2025, DYKA Plastics, С-424/23,
EU:C:2025:15, 40 kohta).
51      Direktiivin 2014/24 42 artiklan 3 kohdassa luetellaan tyhjentävästi hankinta-asiakirjoihin sisällytettävien teknisten eritelmien laadintamenetelmät, mutta näitä menetelmiä ei ole asetettu tärkeysjärjestykseen (ks. vastaavasti tuomio 16.1.2025, DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 29 ja 30 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
52      Tältä osin hankintaviranomainen voi päättää laatia suorituskykyä koskevia tai toiminnallisia vaatimuksia koskevia teknisiä eritelmiä kyseisen direktiivin 42 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti. Se voi myös viitata kansallisiin standardeihin, joilla saatetaan voimaan eurooppalaisia standardeja, eurooppalaisiin teknisiin arviointeihin, yhteisiin teknisiin eritelmiin, kansainvälisiin standardeihin, muihin eurooppalaisten standardointielinten laatimiin teknisiin viitejärjestelmiin tai, jos näitä ei ole, kansallisiin standardeihin, kansallisiin teknisiin hyväksyntöihin tai kansallisiin rakennusurakoiden suunnitteluun, laskentaan ja toteuttamiseen sekä tavaroiden käyttöön liittyviin teknisiin eritelmiin kyseisen 42 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. Se voi vielä yhdistää nämä kaksi menetelmää 42 artiklan 3 kohdan c ja d alakohdan mukaisesti. Kun hankintaviranomainen laatii teknisiä eritelmiä 42 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetyn menetelmän mukaisesti, jokaiseen viimeksi mainittua säännöstä koskevaan viittaukseen on liitettävä maininta ”tai vastaava”.
53      Nyt käsiteltävässä asiassa on todettava, että kyseessä olevaa hankintaa koskevia teknisiä eritelmiä, sellaisina kuin ne on esitetty tämän tuomion 20 kohdassa, ei näytä olevan muotoiltu direktiivin 2014/24 42 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetyn menetelmän mukaisesti, joten tätä säännöstä ei voida soveltaa.
54      On kuitenkin vielä todettava, että kyseisen direktiivin 42 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä virkkeessä kielletään lähtökohtaisesti sisällyttämästä teknisiin eritelmiin viittausta ”tiettyyn valmistajaan tai tiettyä alkuperää oleviin tuotteisiin tai tiettyyn menetelmään, joka on ominainen tietyn talouden toimijan tuotteille” tai ”tyyppeihin tai tiettyyn – – tuotantoon siten, että maininta suosisi tai sulkisi menettelystä pois tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotteita”. Tällaiset viittaukset eivät nimittäin edistä julkisten hankintojen avaamista kilpailulle, vaan ennemminkin rajoittavat sitä (ks. vastaavasti tuomio 16.1.2025, DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 48 ja 49 kohta).
55      Tästä ”periaatteellisesta” kiellosta on kuitenkin kaksi poikkeusta. Yhtäältä direktiivin 2014/24 42 artiklan 4 kohdan toisesta virkkeestä käy ilmi, että hankintaviranomainen voi
poikkeuksellisesti sisällyttää teknisiä eritelmiä sisältäviin hankinta-asiakirjoihin kyseisessä 42 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun viittauksen, mikäli – kuten mainitussa toisessa virkkeessä säädetään – kyseisen direktiivin 42 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti mainitut suorituskykyä koskevat tai toiminnalliset vaatimukset tai kyseisen direktiivin 42 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti mainitut eritelmät tai näiden vaatimusten ja eritelmien yhdistelmä eivät itsessään mahdollista riittävän täsmällisen ja täysin selvän kuvauksen esittämistä hankinnan kohteesta. Tällaisessa tapauksessa hankintaviranomaisen on saman direktiivin 42 artiklan 4 kohdan kolmannen virkkeen mukaan liitettävä tähän viittaukseen ilmaus ”tai vastaava” (ks. vastaavasti tuomio 16.1.2025, DYKA Plastics, С-424/23, EU:C:2025:15, 50 kohta).
56      Toisaalta, kuten direktiivin 2014/24 42 artiklan 4 kohdan ensimmäiseen virkkeeseen sisältyvästä ilmaisusta ”paitsi jos tämä on perusteltua hankinnan kohteen vuoksi”, ilmenee, kyseisessä säännöksessä tarkoitetut viittaukset voidaan tehdä myös silloin, kun tämä on hankinnan kohteen kannalta perusteltua. Tämä tilanne, joka eroaa 42 artiklan 4 kohdan toisessa virkkeessä säädetystä tilanteesta, on ymmärrettävä seikaksi, jonka perusteella hankintaviranomainen voi jättää soveltamatta tämän 4 kohdan normatiivista sisältöä, joka sisältää kyseisen kohdan ensimmäisessä virkkeessä ilmaistun periaatteellisen kiellon, mainitun 4 kohdan toisessa virkkeessä säädetyn poikkeuksen tästä kiellosta ja sen kolmannessa virkkeessä säädetyn vaatimuksen lisätä ilmaisu ”tai vastaava” tilanteessa, jossa tätä poikkeusta voidaan soveltaa (ks. vastaavasti tuomio 16.1.2025, DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 29, 51 kohta).
57      Tästä seuraa, että kun direktiivin 2014/24 42 artiklan 4 kohdassa mainitun kaltainen viittaus on perusteltu hankinnan kohteen vuoksi, se voidaan lisätä teknisiin eritelmiin ilman, että kyseisen säännöksen ensimmäisessä virkkeessä säädettyä kieltoa tai sen toisessa ja kolmannessa virkkeessä säädettyjä edellytyksiä on sovellettava (ks. vastaavasti tuomio 16.1.2025, DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 52 kohta).
58      Tätä ilmaisua ”paitsi jos tämä on perusteltua hankinnan kohteen vuoksi” on tulkittava suppeasti, jotta ei vaarannettaisi tavoitetta avata julkisia hankintoja kilpailulle, siten, että se kattaa ainoastaan tilanteet, joissa vaatimus, joka koskee tuotetyyppiä tai tämän tuotteen mittoja, johtuu väistämättä hankinnan kohteesta (ks. vastaavasti tuomio 16.1.2025, DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 53 kohta).
59      Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on kaiken edellä esitetyn perusteella arvioitava, voiko sairaala pätevästi asettaa vaatimuksia, jotka koskevat hankintasopimuksen kohteena olevan leikkausrobotin modulaarisuutta ja siirreltävyyttä, painoa, pinta-alaa ja robotin varsien sijoittelua, liittämättä näihin vaatimuksiin mainintaa ”tai vastaava”.
60      Vaikka nyt käsiteltävässä asiassa on viime kädessä kyseisen tuomioistuimen asiana soveltaa direktiivin 2014/24 42 artiklassa vahvistettuja sääntöjä, sellaisina kuin unionin tuomioistuin on niitä tulkinnut, unionin tuomioistuin voi kuitenkin antaa ohjeita sen määrittämiseksi, missä määrin näitä sääntöjä voidaan soveltaa tällaisiin vaatimuksiin.
61      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii erityisesti tarjouspyyntöasiakirjoissa mainittuja vaatimuksia, jotka koskevat hankintasopimuksen kohteena olevan leikkausrobotin modulaarisuutta ja siirreltävyyttä, painoa, pinta-alaa ja robotin varsien sijoittelua. Tältä osin on katsottava, että nämä vaatimukset liittyvät direktiivin 2014/24 42 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitettuun tuotteen ”tyyppiin” tai ”tiettyyn tuotantoon”, joka mahdollisesti ”suosisi tai sulkisi menettelystä pois tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotteita”, koska mainitut vaatimukset johtavat siihen, että yritykset, jotka tarjoavat yksiosaisia tai modulaarisia leikkausrobotteja, jotka ylittävät kyseisessä tarjouseritelmässä vahvistetun enimmäispainon ja/tai enimmäispinta-alan, suljetaan menettelyn ulkopuolelle.
62      Kyseisen tuomioistuimen on kuitenkin tarkistettava, johtuvatko edellisessä kohdassa mainitut vaatimukset väistämättä kyseessä olevan hankintasopimuksen kohteesta lain nro 98/2016 156 §:n 2 momentin, jolla pannaan täytäntöön direktiivin 2014/24 42 artiklan 4 kohdan ensimmäinen virke, mukaisesti. Sen on näin ollen tarkistettava, liittyvätkö nämä vaatimukset leikkaussalien kokoon ja sijoitteluun, jotka eivät kyseisen tarjouseritelmän mukaan saa ”[edellyttää] erityisjärjestelyjä”. Jos kyseinen tuomioistuin tämän tutkinnan päätteeksi päätyy siihen, että mainitut vaatimukset johtuvat väistämättä hankintasopimuksen kohteesta, hankintaviranomainen voi ottaa käyttöön tällaisia vaatimuksia ilman, että niihin olisi liitetty maininta ”tai vastaava”.
63      Lukuun ottamatta tapauksia, joissa pääasiassa kyseessä olevan kaltaiset vaatimukset, jotka koskevat hankintasopimuksen kohteena olevan leikkausrobotin modulaarisuutta ja siirreltävyyttä, painoa, pinta-alaa ja robotin varsien sijoittelua, johtuvat väistämättä kyseisen hankintasopimuksen kohteesta, hankintaviranomainen ei voi asettaa näitä vaatimuksia lisäämättä mainintaa ”tai vastaava”.
64      Edellä esitetyn perusteella toiseen kysymykseen on vastattava, että direktiivin 2014/24 42 artiklan 1 ja 4 kohtaa on tulkittava siten, että hankintaviranomainen ei voi asettaa leikkausrobotin toimittamista koskevan hankintasopimuksen teknisissä eritelmissä vaatimuksia, jotka koskevat kyseisen hankintasopimuksen kohteena olevan leikkausrobotin modulaarisuutta ja siirreltävyyttä, painoa, pinta-alaa ja robotin varsien sijoittelua, liittämättä näihin vaatimuksiin mainintaa ”tai vastaava”, paitsi jos kyseiset vaatimukset hankinta-asiakirjojen valossa johtuvat väistämättä kyseisen hankinnan kohteesta.
Oikeudenkäyntikulut
65      Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (seitsemäs jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
1)      Julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta 26.2.2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU 18 artiklan 1 kohtaa, luettuna yhdessä direktiivin 2014/24 42 artiklan 1 ja kohdan sekä 49 artiklan kanssa,
on tulkittava siten, että
kyseisessä 18 artiklan 1 kohdassa esitetyt avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteet eivät ole esteenä sille, että julkisia tavarahankintoja koskevan sopimuksen yhteydessä hankintaviranomainen sulkee pois tarjoajan tarjouksen teknisten eritelmien perusteella ilman, että niille olisi hankintailmoituksen julkaisemispäivänä esitetty kyseisen direktiivin 2 artiklan 1 kohdan 13 alakohdassa tarkoitetuissa hankinta-asiakirjoissa objektiivisia perusteluja.
2)      Direktiivin 2014/24 42 artiklan 1 ja 4 kohtaa
on tulkittava siten, että
hankintaviranomainen ei voi asettaa leikkausrobotin toimittamista koskevan hankintasopimuksen teknisissä eritelmissä vaatimuksia, jotka koskevat kyseisen hankintasopimuksen kohteena olevan leikkausrobotin modulaarisuutta ja siirreltävyyttä, painoa, pinta-alaa ja robotin varsien sijoittelua, liittämättä näihin vaatimuksiin mainintaa ”tai vastaava”, paitsi jos kyseiset vaatimukset hankinta-asiakirjojen valossa johtuvat väistämättä kyseisen hankinnan kohteesta.
Allekirjoitukset
*      Oikeudenkäyntikieli: romania.