62004CJ0311_CS
Účastníci řízení
Odůvodnění rozsudku
Výrok
Účastníci řízení
Ve věci C‑311/04,
jejímž předmětem je žádost o rozhodnutí o předběžné otázce na základě článku 234 ES, podaná rozhodnutím Gerechtshof te Amsterdam (Nizozemsko) ze dne 28. června 2004, došlým Soudnímu dvoru dne 22. července 2004, v řízení
Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht BV,
proti
Inspecteur der Belastingdienst ‑ Douanedistrict Rotterdam,
SOUDNÍ DVŮR (třetí senát),
ve složení A. Rosas, předseda senátu, J. Malenovský (zpravodaj), J.‑P. Puissochet, S. von Bahr a U. Lõhmus, soudci,
generální advokátka: J. Kokott,
vedoucí soudní kanceláře: R. Grass,
s přihlédnutím k písemné části řízení,
s ohledem na vyjádření předložená:
– za Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht BV A. Wolkersem a E. H. Mennesem, advocaten,
– za nizozemskou vládu S. Terstal, jako zmocněnkyní,
– za Komisi Evropských společenství M. van Beekem a X. Lewisem, jako zmocněnci,
po vyslechnutí stanoviska generální advokátky na jednání konaném dne 6. října 2005,
vydává tento
Rozsudek
Odůvodnění rozsudku
1. Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce se týká jednak platnosti doplňkové poznámky 1 písm. f) kapitoly 10 přílohy I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, s. 1 a oprava Úř. věst. L 276, s. 92; Zvl. vyd. 02/02, s. 382, dále jen „nařízení č. 2658/87“). Krom toho se týká výkladu čl. 220 odst. 2 písm. b) čtvrtého pododstavce nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 302, s. 1; Zvl. vyd. 02/04, s. 307), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2700/2000 ze dne 16. listopadu 2000 (Úř. věst. L 311, s. 17; Zvl. vyd. 02/04, s. 307, dále jen „celní kodex“).
2. Tato žádost byla předložena v rámci sporu mezi společností Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht BV (dále jen „ASAD“) a Inspecteur der Belastingdienst – Douanedistrict Rotterdam (celní inspektor okresu Rotterdam, dále jen „inspektor“) ve věci sazebního zařazení určitých zásilek rýže.
Právní rámec
Mezinárodní právo
3. Mezinárodní úmluva, která založila harmonizovaný systém popisu a číselného označování zboží (dále jen „HS“), uzavřená v Bruselu dne 14. června 1983, a její protokol o změně ze dne 24. června 1986 (dále jen „úmluva o HS“) byla schválena jménem Společenství rozhodnutím Rady 87/369/EHS ze dne 7. dubna 1987 (Úř. věst. L 198, s. 1; Zvl. vyd. 02/02, s. 288).
4. Na základě čl. 3 odst. 1 uvedené úmluvy se každá smluvní strana zavazuje, že její tarifní a statistické nomenklatury budou v souladu s HS, že bude používat bez dodatků a změn všechny položky a podpoložky tohoto systému, jakož i jejich číselné znaky a že bude sledovat pořadí číslování uvedeného systému. Každá smluvní strana se rovněž zavazuje používat všeobecná pravidla k výkladu HS, jakož i všechny poznámky k třídám, kapitolám a podpoložkám HS a neměnit dosah posledně uvedených.
5. Rada pro celní spolupráci, nyní Světová celní organizace (dále jen „SCO“), založená mezinárodní úmluvou obsahující vytvoření uvedené Rady, podepsanou v Bruselu dne 15. prosince 1950, schvaluje za podmínek určených v článku 8 úmluvy o HS vysvětlivky HS přijaté Výborem pro HS uvedeným v článku 6 této úmluvy.
6. Nomenklatura obsažená v příloze úmluvy o HS obsahuje třídu II nazvanou „Rostlinné produkty“, která obsahuje zejména kapitolu 10 nazvanou „Obiloviny“. V této kapitole se nachází zejména položka 10.06 nazvaná „Rýže“. Podpoložky jsou zařazeny pod následujícími kódy: 1006.10 „Neloupaná rýže (rýže paddy)“, 1006.20 „Loupaná rýže (rýže cargo nebo hnědá rýže)“, 1006.30 „Poloomletá nebo celoomletá rýže, též leštěná nebo hlazená“, 1006.40 „Zlomková rýže“.
7. Podle vysvětlivky SCO týkající se uvedené položky 10.06 se tato položka vztahuje zejména na:
„1) Neloupanou rýži (rýži paddy nebo rýži v plevách), to znamená rýži, jejíž zrna si ještě zachovala plevy, které je úzce obalují.
2) Loupanou rýži (rýži cargo nebo hnědou rýži), jež si po zbavení plev ve strojích na loupání rýže ještě zachovává svou pelikulu (oplodí). Rýže cargo obsahuje téměř vždy malé množství rýže paddy.
3) Poloomletou rýži, a sice rýži, jež byla částečně zbavena oplodí.
4) Celoomletou rýži, jejíž celá zrna byla zbavena oplodí zpracováním přístroji zvanými mlecí kužely
[…]“.
(neoficiální překlad)
Právo Společenství
– Kombinovaná nomenklatura
8. Nařízení č. 2658/87 zavedlo jak pro potřeby společného celního sazebníku (dále jen „SCS“), tak pro potřeby statistik vnějšího obchodu Společenství nomenklaturu zboží, zvanou „kombinovaná nomenklatura“ (dále jen „KN“), která se zakládá na HS, jehož šestimístné číselné položky a podpoložky přejímá a pouze sedmé a osmé číslo tvoří její další členění.
9. Znění KN použitelné v době rozhodné z hlediska skutečností v původním řízení je obsaženo v příloze I nařízení č. 2388/2000. Druhá část této přílohy obsahuje třídu II nazvanou „Rostlinné produkty“. Tato třída obsahuje zejména kapitolu 10 nazvanou „Obiloviny“. V této kapitole se nachází položka 1006 nazvaná „Rýže“ obsahující zejména následující podpoložky:
„[…]
>lt>1
[…]“
10. Táž kapitola 10 obsahuje doplňkovou poznámku (dále jen „sporná doplňková poznámka“), podle níž se rozumí:
„d) ‚neloupanou rýží‘ […] rýže, jež si po vymlácení uchovala plevy;
e) ‚loupanou rýží‘ ve smyslu podpoložek […] 1006 20 98 […] rýže zbavená plev. Patří sem zejména rýže označované obchodními názvy […] ‚rýže cargo‘ […];
f) ‚poloomletou rýží‘ ve smyslu podpoložek […] 1006 30 48 rýže zbavená plev, části klíčku a zcela nebo částečně vnějších, nikoliv však vnitřních vrstev oplodí […];
g) ‚celoomletou rýží‘ ve smyslu podpoložek […] 1006 30 98 rýže, z níž byly odstraněny plevy, všechny vnější i vnitřní vrstvy oplodí, celý klíček v případě dlouhozrnné a střednězrnné rýže a alespoň jeho část v případě kulatozrnné rýže […].“
11. Na základě doplňkové poznámky 2 kapitoly 10 KN je celní sazba pro směsi spadající do této kapitoly následující:
„a) u směsí, kde jedna ze složek představuje nejméně 90 % hmotnostních, se použije celní sazba pro tuto složku;
b) u ostatních směsí se použije celní sazba pro složku s nejvyšším dovozním clem.“
– Celní kodex
12. Podle článku 217 celního kodexu:
„1. Celní orgány vypočtou výši dovozního cla nebo vývozního cla vyplývající z celního dluhu (dále jen ‚částku cla‘), jakmile mají potřebné údaje, a zapíší ji do účetních dokladů nebo na jiný rovnocenný nosič údajů (zaúčtování).
[…]“
13. Podle článku 220 celního kodexu:
„1. Nebyla-li částka cla vyplývající z celního dluhu zaúčtována v souladu s články 218 a 219 nebo byla-li zaúčtována ve výši, která je nižší než částka dlužná ze zákona, zaúčtuje se částka cla, která má být vybrána nebo dovybrána, do dvou dnů ode dne, kdy se celní orgány o této situaci dověděly a mohou vypočítat částku dlužnou ze zákona a určit dlužníka (dodatečné zaúčtování). […]
2. S výjimkou případů uvedených v čl. 217 odst. 1 druhém a třetím pododstavci se dodatečné zaúčtování neprovede, pokud
[…]
b) částka cla dlužného ze zákona nebyla zaúčtována následkem chyby ze strany celních orgánů, kterou nemohla osoba povinná zaplatit clo rozumným z působem zjistit, a pokud tato osoba jednala v dobré víře a dodržela všechna ustanovení platných předpisů týkající se celního prohlášení.
Pokud byl preferenční status zboží zjištěn na základě systému správní spolupráce s orgány třetí země, považuje se vydání potvrzení těmito orgány v případě, že se ukáže jako nesprávné, za chybu, kterou nebylo možné rozumným způsobem zjistit ve smyslu prvního pododstavce.
Vydání nesprávného potvrzení však není chybou, je-li potvrzení založeno na nesprávném popisu skutečností podaném vývozcem, není-li zřejmé, že orgány vydávající potvrzení si byly vědomy nebo si měly být vědomy toho, že zboží nesplňuje podmínky pro preferenční zacházení.
Osoba povinná zaplatit clo se může odvolat na dobrou víru, pokud je schopna prokázat, že v období dotyčných obchodních operací jednala s náležitou péči, aby zajistila splnění všech podmínek pro preferenční zacházení.
[…]“
Spor v původním řízení a předběžné otázky
14. Dne 10. srpna 2001 společnost ASAD jako celní zmocněnec předložila nizozemské celní správě prohlášení o dovozu zásilky 1 134 500 kg rýže obsahující zmínku „dlouhozrnná poloomletá rýže s poměrem délky k šířce nejméně 3“. Společnost ASAD takto deklarovala rýži do položky 1006 30 48 SCS odpovídající položce poloomletá rýže.
15. Prohlášení o dovozu uvádí jako zemi původu Arubu. Společnost ASAD uplatňuje sazební preferenci použitelnou na zboží uvedené v položce 1006 30 48 a pocházející z Aruby.
16. Společnost ASAD ke svému prohlášení připojila tři osvědčení o oběhu EUR.1. Z těchto tří osvědčení byla dvě vydána příslušnými orgány v Arubě. Popis zboží obsažený v těchto osvědčeních byl následující: „rýže cargo původem z AKT Guyana, která byla zpracována v Arubě v souladu s ustanoveními rozhodnutí Rady 91/482/EHS ze dne 25. července 1991, jakož i s jeho přílohou II“.
17. Tyto dokumenty byly doprovázeny dovozním osvědčením „AGRIM“ na celkový objem 3 694 000 kg dlouhozrnné poloomleté rýže patřící do sazební položky 1006 30 48 SCS, jakož i fakturou, která popisuje rýži jako „dlouhozrnnou zpracovanou rýži cargo […]“.
18. Nizozemská celní správa odebrala vzorky zboží k analýze a informovala společnost ASAD, že ověření prohlášení o dovozu se pozastavuje v očekávání výsledků analýzy.
19. Analýzy vzorků zjistily, že zásilka rýže se skládá z více než poloviny loupané rýže, z méně než poloviny poloomleté rýže a ze stopového množství zejména rýže paddy. Tyto výsledky byly získány na základě kritérií sporné doplňkové poznámky s přihlédnutím k tomu, že rýže, která byla zbavena části oplodí, ale nikoli klíčku, musí být zařazena jako loupaná rýže, a nikoli jako poloomletá rýže. Na základě těchto výsledků inspektor zařadil rýži do sazební položky 1006 20 98 SCS, čímž se odchýlil od zařazení do položky uvedené v tomto prohlášení a společnost ASAD tím ztratila nárok na preferenční sazbu.
20. Na základě této opravy inspektor zaslal společnosti ASAD dne 27. listopadu 2001 platební příkaz k uhrazení cla ve výši 541 394,80 NLG (245 674,25 eur).
21. Po neúspěšné stížnosti společnost ASAD, která zpochybňuje takto učiněnou změnu zařazení, podala žalobu k Gerechtshof te Amsterdam. Předmět sporu se týká otázky, zda je správné, že byl vydán platební příkaz, a nikoli výpočtu cla jako takového.
22. Tento soud uvedl, že mimo území Společenství se vysvětlivka SCO používá k rozlišení rýže zařazené do položky 1006.20 HS od rýže zařazené do položky 1006.30 HS. Maje za to, že sporná doplňková poznámka používá pro zařazení poloomleté rýže dodatečné kritérium, a sice zbavení zrna rýže (části) klíčku, týž soud usoudil, že zákonodárce Společenství přistoupil k jinému vymezení mezi těmito položkami. Zastávaje názor, že Společenství by mohlo být v situaci, kdy nedodržuje své mezinárodní povinnosti z titulu úmluvy o HS, si tento soud klade otázku platnosti sporné doplňkové poznámky. V případě, že by tato poznámka nebyla prohlášena za neplatnou, má uvedený soud za to, že společnost ASAD by se právem dovolávala čl. 220 odst. 2 písm. b) celního kodexu na obranu proti platebnímu příkazu, ale má pochybnosti, že tato společnost jednala s náležitou péči, aby zajistila splnění všech podmínek pro preferenční zacházení.
23. Za těchto okolností se Gerechtshof te Amsterdam rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky:
„1) Je [sporná] doplňková poznámka platná, pokud stanovuje jiné požadavky na pojem poloomletá rýže než vysvětlivka [SCO] k položce 10.06 harmonizovaného systému?
2) Je-li odpověď na první otázku kladná, je možné, aby se dotyčná společnost odvolala na dobrou víru podle čtvrtého pododstavce čl. 220 odst. 2 písm. b) celního kodexu […], pokud znala anebo měla znát [spornou] doplňkovou poznámku […], ale nevěděla nebo alespoň mohla mít pochybnosti o tom, zda byla tato doplňková poznámka platná vzhledem k odlišné definici ve vysvětlivce [SCO] k položce 10.06 HS?“
K předběžným otázkám
K první otázce
24. Podstatou první otázky předkládajícího soudu je, zda sporná doplňková poznámka je neplatná v rozsahu, v němž poskytuje definici poloomleté rýže, která obsahuje údaj týkající se klíčku zrna rýže, na který vysvětlivka HS neodkazuje.
25. Úvodem je třeba připomenout, že v souladu s ustanoveními čl. 300 odst. 7 ES je úmluva o HS závazná pro orgány Společenství. Společenství se na základě článku 3 uvedené úmluvy zavázalo neměnit dosah HS (viz v tomto smyslu rozsudek ze dne 28. března 2000, Holz Geenen, C‑309/98, Recueil, s. I‑1975, bod 13). V tomto ohledu je třeba rovněž připomenout, že přednost mezinárodních dohod uzavřených Společenstvím před texty sekundárního práva Společenství (rozsudek ze dne 10. ledna 2006, IATA a další, C‑344/04, Sb. rozh. s. I‑403, bod 35) velí vykládat tyto texty v co největším možném rozsahu v souladu s těmito dohodami (rozsudky ze dne 10. září 1996, Komise v. Německo, C‑61/94, Recueil, p. I‑3989, bod 52, a ze dne 1. dubna 2004, Bellio F.lli, C‑286/02, Recueil, s. I‑3465, bod 33).
26. Krom toho podle ustálené judikatury je třeba za účelem zajištění právní jistoty a usnadnění kontrol hledat rozhodující kritérium pro sazební zařazení zboží obecně v jeho objektivních charakteristikách a vlastnostech, jak jsou definovány zněním položky KN, a poznámek k třídám nebo kapitolám (viz zejména rozsudky ze dne 16. září 2004, DFDS, C‑396/02, Recueil, s. I‑8439, bod 27, a ze dne 15. září 2005, Intermodal Transports, C‑495/03, Sb. rozh. s. I‑8151, bod 47).
27. Vysvětlivky vypracované, pokud jde o KN, Komisí Evropských společenství a, pokud jde o harmonizovaný systém, SCO přispívají významným způsobem k výkladu dosahu jednotlivých sazebních položek, aniž by však byly právně závazné (viz zejména výše uvedené rozsudky DFDS, bod 28, a Intermodal Transports, bod 48).
28. Obsah těchto vysvětlivek KN musí být tudíž v souladu s ustanoveními této nomenklatury a nemůže měnit jejich dosah (viz zejména rozsudky ze dne 9. února 1999, ROSE Elektrotechnik, C‑280/97, Recueil, s. I‑689, bod 23; ze dne 26. září 2000, Eru Portuguesa, C‑42/99, Recueil, s. I‑7691, bod 20, a výše uvedený rozsudek Intermodal Transports, bod 48).
29. V daném případě je třeba konstatovat, že znění označení různých druhů rýže v položkách a podpoložkách jsou totožná v HS a KN. Krom toho je nesporné, že definice rýže paddy a loupané rýže obsažené v písmenech d) a e) sporné doplňkové poznámky jsou totožné s definicemi, které jsou uvedeny ve vysvětlivce HS. Rýže paddy je tedy rýže, jejíž zrna si ještě zachovala plevy. Loupaná rýže je rýže, která byla při prvním zpracování zbavena uvedených plev.
30. Pokud jde o podpoložku 1006 30, vztahuje se jak v HS, tak v KN na rýži, která se po dodatečném zpracování stává poloomletou nebo celoomletou rýží, též leštěnou nebo hlazenou. KN je tak v souladu s HS.
31. Otázka položená předkládajícím soudem směřuje k přezkoumání, zda obsah ustanovení sporné doplňkové poznámky v rozsahu, v němž definuje poloomletou rýži a celoomletou rýži, mění dosah KN.
32. Podle HS, jehož dosah je objasněn vysvětlivkou SCO, poloomletá rýže je rýže, jež byla částečně zbavena oplodí, přičemž celoomletá rýže je rýže, jež byla zcela zbavena oplodí. Sporná doplňková poznámka definuje v písmenu f) poloomletou rýži jako rýži zbavenou plev, části klíčku a zcela nebo částečně vnějších, nikoli však vnitřních vrstev oplodí. Tatáž doplňková poznámka definuje v písmenu g) celoomletou rýži jako rýži, z níž byly odstraněny plevy, všechny vnější i vnitřní vrstvy oplodí, celý klíček v případě dlouhozrnné a střednězrnné rýže a alespoň jeho část v případě kulatozrnné rýže. Mezi vysvětlivkou SCO a spornou doplňkovou poznámkou tedy existuje rozdíl ve znění těchto definic, který se týká zohlednění, či nezohlednění odstranění klíčku v definici poloomleté rýže.
33. Nicméně s ohledem na objektivní charakteristiky rýže, tak jak vyplývají ze skutečností předložených ve spise, rýže, jež byla zbavena části oplodí, již není loupaná rýže patřící do podpoložky 1006.20 HS, protože loupaná rýže, jak bylo řečeno v bodě 29 tohoto rozsudku, byla zbavena pouze plev. Krom toho, jelikož podle HS kategorie poloomletých rýží zahrnuje veškerou rýži, jež byla zbavena části oplodí, poloomletá rýže definovaná ve sporné doplňkové poznámce v písmenu f) tomuto kritériu odpovídá a následně uvedená poznámka není jako taková v rozporu s HS.
34. Pokud by však sporná doplňková poznámka měla být chápána tak, že z podpoložky 1006 30 vylučuje rýži, jež byla zbavena části oplodí, ale nikoli klíčku, bylo by třeba konstatovat, že tato rýže by nemohla být zařazena ani do podpoložky 1006 20 KN. Výsledkem tohoto výkladu by tedy bylo, že by tuto rýži zbavil jakékoli možnosti zařazení, a v důsledku toho by omezil dosah HS, jehož obecná struktura spočívá právě v přidělení určitého zařazení veškerému zboží. S přihlédnutím k podmínkám připomenutým v bodě 25 tohoto rozsudku, podle nichž sekundární právo musí být vykládáno s ohledem na mezinárodní dohody, které jsou pro Společenství závazné na základě čl. 300 odst. 7 ES, je tedy třeba prozkoumat, zda existuje jiný výklad sporné doplňkové poznámky, který by byl v souladu s HS.
35. Jak přitom uvádí generální advokátka v bodě 42 svého stanoviska, z porovnání písmen f) a g) sporné doplňkové poznámky vyplývá, že tuto poznámku lze chápat tak, že se v tomto ohledu omezuje na upřesnění, že částečné odstranění klíčku, pokud jde o rýži dlouhozrnnou, nestačí k zařazení této rýže jako rýže celoomleté. Za těchto podmínek musí být uvedená poznámka vykládána v tom smyslu, že zmínka o odstranění části klíčku nepředstavuje ve vztahu k rýži loupané dodatečný požadavek pro zařazení rýže jako poloomleté.
36. Jelikož tento odkaz na klíček ve sporné doplňkové poznámce může mít dopad pouze na zařazení rýže buď jako poloomleté rýže, nebo jako celoomleté rýže, které obě patří do téže podpoložky 1006 30 KN, nemůže mít za účinek vyloučení rýže, jejíž oplodí bylo v souladu s HS zcela nebo částečně zpracováno, z této podpoložky. Uvedený odkaz musí být tedy považován za odkaz v souladu s HS, a nezpochybňuje tudíž platnost sporné doplňkové poznámky.
37. S přihlédnutím k těmto úvahám je namístě na první otázku odpovědět, že její přezkum neodhalil žádnou skutečnost, kterou by mohla být dotčena platnost písmene f) sporné doplňkové poznámky.
Ke druhé otázce
38. Podstatou druhé otázky předkládajícího soudu je, pro případ, že by sporná doplňková poznámka byla uznána za platnou, zda k osvobození od dodatečného vybrání dovozního cla v souladu s ustanoveními čl. 220 odst. 2 písm. b) celního kodexu lze osobu povinnou k dani, jako je společnost ASAD, považovat za osobu v dobré víře, pokud není jisté, že uvedená osoba povinná k dani tím, že předložila celní prohlášení na základě vysvětlivky SCO, a nikoli na základě sporné doplňkové poznámky, jednala s náležitou péčí, aby zajistila splnění všech podmínek umožňujících získat preferenční zacházení.
39. Z rozhodnutí předkládajícího soudu vyplývá, že druhá otázka byla položena pouze pro případ, že použití sporné doplňkové poznámky by mělo vést k zařazení zásilek rýže, která byla zbavena části oplodí, ale nikoli klíčku, do jiné podpoložky než do podpoložky poloomletá nebo celoomletá rýže.
40. Z bodu 35 tohoto rozsudku přitom vyplývá, že sporná doplňková poznámka musí být vykládána v tom smyslu, že rýže, která byla zbavena části oplodí, ale nikoli klíčku, nemůže být zařazena do jiné podpoložky než do podpoložky poloomletá rýže. Předkládající soud sám upřesnil, že rýže, která byla předmětem celního prohlášení musí být zařazena do podpoložky 1006 30 KN a že společnost ASAD dodržela všechna ustanovení platných předpisů.
41. Za těchto podmínek není namístě na druhou otázku odpovědět.
K nákladům řízení
42. Vzhledem k tomu, že řízení má, pokud jde o účastníky původního řízení, povahu incidenčního řízení vzhledem ke sporu probíhajícímu před předkládajícím soudem, je k rozhodnutí o nákladech řízení příslušný uvedený soud. Výdaje vzniklé předložením jiných vyjádření Soudnímu dvoru než vyjádření uvedených účastníků řízení se nenahrazují.
Výrok
Z těchto důvodů Soudní dvůr (třetí senát) rozhodl takto:
Přezkum první položené otázky neodhalil žádnou skutečnost, kterou by mohla být dotčena platnost doplňkové poznámky 1 písm. f) kapitoly 10 přílohy I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku, ve znění nařízení Komise (ES) č. 2388/2000 ze dne 13. října 2000.