Predbežné znenie
ROZSUDOK SÚDNEHO DVORA (deviata komora)
z 23. apríla 2026(*)
„ Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Aproximácia právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa strojových zariadení – Technické normy a predpisy – Smernica 98/37/ES – Strojové zariadenie vybavené zariadeniami na normálne a núdzové zastavenie – Základné požiadavky na ochranu zdravia a zaistenie bezpečnosti – Riziká pre bezpečnosť a zdravie osôb – Neúmyselné alebo úmyselné aktivovanie jedného zo zariadení na zastavenie – Blokovanie zariadenia na núdzové zastavenie – Vhodný úkon, ktorý môže odblokovať zariadenie na núdzové zastavenie “
Vo veci C‑887/24,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 267 ZFEÚ, podaný rozhodnutím Oberlandesgericht München (Vyšší krajinský súd Mníchov, Nemecko) z 9. decembra 2024 a doručený Súdnemu dvoru 20. decembra 2024, ktorý súvisí s konaním:
YH
proti
Widl GmbH,
SÚDNY DVOR (deviata komora),
v zložení: predseda deviatej komory M. Condinanzi, sudcovia N. Jääskinen a A. Kornezov (spravodajca),
generálny advokát: A. Biondi,
tajomník: A. Calot Escobar,
so zreteľom na písomnú časť konania,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
–        Európska komisia, v zastúpení: T. S. Bohr a M. Owsiany‑Hornung, splnomocnení zástupcovia,
so zreteľom na rozhodnutie prijaté po vypočutí generálneho advokáta, že vec bude prejednaná bez jeho návrhov,
vyhlásil tento
Rozsudok
1        Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/37/ES z 22. júna 1998 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa strojových zariadení (Ú. v. ES L 207, 1998, s. 1; Mim. vyd. 13/020, s. 349), ako aj bodov 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6, 1.2.7 a bodu 2.3 písm. c) jej prílohy I.
2        Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi YH a spoločnosťou Widl GmbH vo veci náhrady škody, ktorú utrpel YH a ktorá bola spôsobená strojovým zariadením vyrobeným spoločnosťou Widl.
Právny rámec
Právo Únie
3        Odôvodnenia 2, 6, 7 a 9 smernice 98/37 uvádzajú:
„(2)      Keďže vnútorný trh predstavuje oblasť bez vnútorných hraníc, v rámci ktorej je zaručený voľný pohyb tovaru, osôb, služieb a kapitálu;
…
(6)      keďže v členských štátoch sa legislatívne systémy týkajúce sa predchádzania úrazom veľmi líšia; keďže príslušné povinné ustanovenia, často dopĺňané de facto záväznými technickými špecifikáciami a/alebo nezáväznými normami, nevedú nevyhnutne k rôznym úrovniam ochrany zdravia a zaistenia bezpečnosti, ale predsa len v dôsledku ich rozdielnosti vytvárajú bariéry pre obchod v rámci [Európskeho] spoločenstva; keďže sa ďalej významne líšia postupy vydávania certifikátov o zhode a tiež vnútroštátné systémy pre certifikáciu strojových zariadení;
(7)      keďže existujúce vnútroštátne ustanovenia na ochranu zdravia a zaistenie bezpečnosti, ktoré poskytujú ochranu pred nebezpečenstvom, spôsobeným strojovými zariadeniami, musia byť prispôsobené tak, aby zabezpečili voľný pohyb na trhu so strojovými zariadeniami bez zníženia existujúcich zdôvodnených úrovní ochrany v členských štátoch; keďže ustanovenia tejto smernice týkajúce sa projektu a konštrukcie strojových zariadení, ktoré majú podstatný význam pre bezpečnejšie pracovné prostredie, musia byť doplnené špecifickými ustanoveniami týkajúcimi sa prevencie určitých druhov nebezpečenstva, ktorým môžu byť vystavení robotníci pri práci, ako aj ustanoveniami založenými na organizácii bezpečnosti robotníkov v pracovnom prostredí;
…
(9)      keďže odseky 65 a 68 Bielej knihy o dobudovaní vnútorného trhu, ktorú schválila Európska rada v júni 1985 [(KOM(85) 310 v konečnom znení)], zabezpečujú nový prístup k zosúladeniu právnych predpisov; keďže v tomto prípade musí byť zosúladenie zákonov z tohto dôvodu obmedzené na tie požiadavky, ktoré sú potrebné pre splnenie záväzných a základných požiadaviek na ochranu zdravia a zaistenie bezpečnosti týkajúcich sa strojových zariadení; keďže tieto požiadavky musia nahradiť príslušné vnútroštátne ustanovenia, pretože majú podstatný význam.“
4        Podľa znenia článku 3 tejto smernice:
„Strojové zariadenia alebo bezpečnostné komponenty, ktoré sú zahrnuté v tejto smernici, musia vyhovovať základným požiadavkám na ochranu zdravia a zaistenie bezpečnosti, stanoveným v prílohe I.“
5        Bod 1.1.2 prílohy I k uvedenej smernici, nazvaný „Princípy integrovanej bezpečnosti“, stanovuje:
„a)      Strojové zariadenia musia byť skonštruované tak, aby boli prispôsobené pre svoju funkciu a aby ich bolo možné nastavovať a udržiavať bez toho, aby boli osoby pri vykonávaní týchto operácií v podmienkach stanovených výrobcom vystavené ohrozeniu.
Cieľom prijatých opatrení musí byť vylúčenie akéhokoľvek rizika úrazu po celú dobu plánovanej životnosti strojového zariadenia vrátane fáz montáže a demontáže, dokonca aj v prípadoch, keď riziko úrazu vyplýva z predvídateľných neobvyklých situácií.
b)      Pri výbere najvhodnejších metód musí výrobca uplatňovať v uvedenom poradí nasledujúce princípy:
–        v maximálnej možnej miere odstrániť alebo zmenšiť riziko (v podstate bezpečný projekt a konštrukcia strojových zariadení),
–        prijať potrebné ochranné opatrenia vzhľadom na tie druhy nebezpečenstva, ktoré nemožno vylúčiť,
–        informovať užívateľov o zvyškových rizikách spôsobených rôznymi nedokonalosťami v prijatých ochranných opatreniach, oznámiť, či je potrebný akýkoľvek zvláštny výcvik, a stanoviť každú potrebu poskytnúť osobné ochranné pracovné pomôcky.
c)      Pri projektovaní a konštrukcii strojového zariadenia a pri vypracovaní návodu na používanie musí výrobca predpokladať nielen normálny spôsob používania strojov, ale aj spôsoby používania, ktoré možno po zvážení očakávať.
Strojové zariadenia sa musia projektovať tak, aby bránili neobvyklému spôsobu používania, keby taký spôsob používania vyvolával ohrozenie. V ostatných prípadoch musí návod na používanie upozorniť užívateľa na spôsoby (ku ktorým by podľa skúseností mohlo prísť), akými by sa strojové zariadenia nemali používať.
…“
6        Body 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6 a 1.2.7 tejto prílohy stanovujú:
„1.2.1.      Bezpečnosť a spoľahlivosť ovládacích systémov
Ovládacie systémy sa musia projektovať a konštruovať tak, aby boli bezpečné a spoľahlivé a takým spôsobom, ktorý zabráni vzniku nebezpečnej situácie. Predovšetkým sa musia projektovať a konštruovať tak, aby:
–        odolali náročným podmienkam bežného používania a vonkajším vplyvom,
–        chyby v logike [pri obsluhe – neoficiálny preklad] neviedli k nebezpečným situáciám.
1.2.2.            Ovládače
Ovládače musia byť:
–        zreteľne viditeľné a identifikovateľné a podľa potreby vhodne označené,
–        rozmiestnené tak, aby umožňovali bezpečnú obsluhu bez zaváhania alebo straty času a bez dvojznačnosti,
–        projektované tak, aby bol pohyb ovládača zhodný s jeho účinkom,
–        umiestnené mimo nebezpečných oblastí s výnimkou určitých ovládacích prvkov v potrebných prípadoch, ako je núdzový vypínač, konzola na učenie robotov [ručný ovládací panel – neoficiálny preklad],
–        rozmiestnené tak, aby ich ovládanie nemohlo spôsobiť ďalšie ohrozenie,
–        projektované alebo chránené tak, aby v situácii, v ktorej existuje ohrozenie, nemohol požadovaný účinok vzniknúť bez úmyselného úkonu,
–        vyrobené tak, aby odolali predpokladanému namáhaniu. Zvláštna pozornosť sa musí venovať zariadeniam na núdzové vypnutie, u ktorých je pravdepodobné, že budú vystavené značnému namáhaniu.
…
1.2.4.            Zariadenie na zastavenie
Normálne zastavenie
Každé strojové zariadenie musí byť vybavené ovládačom, ktorým možno bezpečne dosiahnuť úplné zastavenie.
Každé pracovné miesto musí byť vybavené ovládačom na zastavenie niektorých alebo všetkých pohyblivých častí strojového zariadenia v závislosti od druhu ohrozenia tak, aby strojové zariadenie zostalo bezpečné. Ovládač na zastavenie strojového zariadenia musí mať prednosť pred ovládačom na uvedenie do chodu.
Po zastavení strojového zariadenia alebo jeho nebezpečných častí musí byť odpojený prívod energie príslušného pohonu.
Núdzové zastavenie
Každé strojové zariadenie musí byť vybavené jedným alebo viacerými zariadeniami na núdzové zastavenie, ktoré umožňujú odvrátiť bezprostredné alebo hroziace nebezpečie. Platia nasledujúce výnimky:
–        strojové zariadenia, v ktorých by zariadenie na núdzové zastavenie nezmenšilo nebezpečie buď preto, že by neskrátilo čas zastavenia, alebo preto, že by neumožnilo realizovať špeciálne opatrenia potrebné na odstránenie nebezpečia,
–        ručné prenosné stroje a ručne vedené stroje.
Toto zariadenie musí:
–        mať zreteľne identifikovateľné, jasne viditeľné a rýchlo prístupné ovládače,
–        čo najrýchlejšie zastaviť nebezpečný proces bez toho, že by vytvorilo ďalšie druhy ohrozenia,
–        podľa potreby spustiť alebo dovoliť spustenie určitých bezpečnostných pohybov.
Len čo sa po vydaní príkazu na zastavenie skončí aktívna činnosť ovládača na núdzové zastavenie, príkaz musí pôsobiť ďalej a zariadenie na núdzové zastavenie musí zostať zapnuté dovtedy, kým nebude špecificky vyradené [odblokované – neoficiálny preklad]; zariadenie sa nesmie dať zapnúť bez vydania príkazu na zastavenie [zablokovanie zariadenia na núdzové zastavenie nesmie byť možné dosiahnuť bez vydania príkazu na zastavenie – neoficiálny preklad]; zariadenie sa musí dať vypnúť iba vhodným úkonom a vypnutie zariadenia nesmie spôsobiť opakované spustenie strojov, môže ho len povoliť [odblokovanie zariadenia na núdzové zastavenie sa musí dať dosiahnuť iba vhodným úkonom a toto odblokovanie nesmie spôsobiť opakované spustenie strojov, ale môže ho len povoliť – neoficiálny preklad].
…
1.2.6.            Porucha dodávky energie
Prerušenie, obnovenie po prerušení alebo akákoľvek zmena v dodávke energie strojovým zariadeniam nesmie viesť k nebezpečnej situácii.
Najmä:
–        strojové zariadenia sa nesmú neočakávane uviesť do chodu,
–        strojovým zariadeniam sa nesmie brániť v zastavení, ak už bol na to vydaný povel,
–        žiadna pohyblivá časť strojových zariadení ani žiadny predmet, ktorý je upnutý v strojových zariadeniach, nesmie spadnúť ani byť vymrštený,
–        nesmú existovať prekážky automatického ani ručného zastavenia žiadnych pohyblivých častí,
–        ochranné zariadenia musia zostať plne účinné.
1.2.7.            Porucha ovládacieho obvodu
Porucha logiky ovládacieho obvodu alebo porucha alebo poškodenie ovládacieho obvodu nesmie viesť k nebezpečným situáciám.
Najmä:
–        strojové zariadenia sa nesmú neočakávane uviesť do chodu,
–        strojovým zariadeniam sa nesmie brániť v zastavení, ak už bol na to vydaný povel,
–        žiadna pohyblivá časť strojových zariadení ani žiadny predmet, ktorý je upnutý v strojových zariadeniach, nesmie spadnúť ani byť vymrštený,
–        nesmú existovať prekážky automatického ani ručného zastavenia žiadnych pohyblivých častí,
–        ochranné zariadenia musia zostať plne účinné.“
7        V bode 2 uvedenej prílohy, nazvanom „Základné požiadavky na ochranu zdravia a zaistenie bezpečnosti pre určité kategórie strojových zariadení“, bod 2.3 tejto prílohy, nazvaný „Strojové zariadenia na obrábanie dreva a obdobných materiálov“, v písmene c) stanovuje:
„Drevoobrábacie strojové zariadenia a strojové zariadenia na obrábanie materiálov s podobnými fyzikálnymi a technologickými charakteristikami ako má drevo, napríklad korok, kosť, tvrdená guma, tvrdená plastická hmota a iné podobné tuhé materiály, musia spĺňať nasledujúce základné požiadavky na ochranu zdravia a zaistenie bezpečnosti:
…
c)      stroje musia byť vybavené automatickou brzdou, ktorá zastaví nástroj za dostatočne krátky čas, ak počas dobehu existuje nebezpečenstvo dotyku nástroja“.
Nemecké právo
8        Smernica 98/37 bola prebratá do nemeckého práva v ustanoveniach § 1 a 16 Gesetz zur Neuordnung der Sicherheit von technischen Arbeitsmitteln und Verbraucherprodukten [zákon o reorganizácii bezpečnosti technických pracovných prostriedkov a spotrebných výrobkov] zo 6. januára 2004 (BGBl. 2004 I, s. 2).
9        Podľa § 1 tohto zákona nemecký zákonodarca prijal Gesetz über technische Arbeitsmittel und Verbraucherprodukte (Geräte‑ und Produktsicherheitsgesetz – GPSG) [zákon o technických pracovných prostriedkoch a spotrebných výrobkoch (zákon o bezpečnosti zariadení a výrobkov – GPSG)] zo 6. januára 2004 (BGBl. 2004 I, p. 2).
10      Podľa § 16 zákona o reorganizácii bezpečnosti technických pracovných prostriedkov a spotrebných výrobkov tento zákonodarca na jednej strane zmenil Neunte Verordnung zum Gerätesicherheitsgesetz [deviate nariadenie k zákonu o bezpečnosti zariadení (nariadenie o strojových zariadeniach)] z 12. mája 1993 (BGBl. 1993 I, s. 704) [pôvodne prijaté podľa § 1 Verordnung zum Gerätesicherheitsgesetz und zur Änderung von Verordnungen zum Gerätesicherheitsgesetz (nariadenie k zákonu o bezpečnosti zariadení a o zmene nariadení o bezpečnosti zariadení) z 12. mája 1993 (BGBl. 1993 I, s. 704)] a na druhej strane premenoval toto deviate nariadenie na „Neunte Verordnung zum Geräte‑ und Produktsicherheitsgesetz (Maschinenverordnung – 9e GSGV) [deviate nariadenie k zákonu o bezpečnosti zariadení a výrobkov (nariadenie o strojových zariadeniach – 9. GSGV)]“.
11      Podľa § 2 nariadenia o strojových zariadeniach – 9. GSGV:
„Strojové zariadenia sa môžu uviesť na trh len vtedy, ak spĺňajú základné požiadavky na ochranu zdravia a zaistenie bezpečnosti stanovené v prílohe I k smernici [98/37] a ak pri správnej inštalácii, údržbe a používaní v súlade s ich určením neohrozujú bezpečnosť a zdravie osôb ani bezpečnosť domácich zvierat a majetku.“
Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
12      V roku 2009 si YH kúpil u distribútora kotúčovú pílu na drevo vyrobenú spoločnosťou Widl (ďalej len „píla, o ktorú ide vo veci samej“).
13      Píla, o ktorú ide vo veci samej, mohla fungovať v režime stolového a kolískového režimu. Bola vybavená zeleným tlačidlom uvedenia do chodu a červeným tlačidlom na zastavenie (ďalej len „zariadenie na normálne zastavenie“), ktoré sa obe nachádzali pod klapkou, ako aj červeným tlačidlom na núdzové zastavenie nachádzajúcim sa nad touto klapkou (ďalej len „zariadenie na núdzové zastavenie“).
14      Tak zariadenie na normálne zastavenie, ako aj zariadenie na núdzové zariadenie aktivovali elektronickú brzdu na účely zastavenia rezacieho kotúča píly, o ktorú ide vo veci samej, do približne desiatich sekúnd.
15      Dňa 14. decembra 2016 YH utrpel úraz s pílou, o ktorú ide vo veci samej. Chcel ju prepnúť z kolískového režimu na stolový režim a vypol motor pomocou jedného z týchto zariadení na zastavenie. Pri nakladaní narezaných polien do fúrika nechtiac znova stlačil jedno z uvedených zariadení, a to buď raz v trvaní najmenej 4 až 5 sekúnd, alebo niekoľkokrát po sebe v celkovom trvaní najmenej 4 až 5 sekúnd.
16      V dôsledku tejto manipulácie došlo k prerušeniu brzdného účinku na rezací kotúč píly, o ktorú ide vo veci samej, takže tento rezací kotúč sa približne počas jedenástich minút ďalej bezhlučne otáčal, spomaľujúc až do zastavenia.
17      YH sklopil dopredu ochranný kryt rezacieho kotúča píly, o ktorú ide vo veci samej, bez toho, aby si všimol, že tento kotúč sa ešte nehlučne otáča. Jeho ľavý ukazovák bol pri tom zachytený a zranený týmto kotúčom.
18      Po tejto nehode YH podal na Landgericht Deggendorf (Krajinský súd Deggendorf, Nemecko) žalobu o náhradu škody s príslušenstvom proti spoločnosti Widl z dôvodu vážnej ujmy, ktorú utrpel pri používaní píly, o ktorú ide vo veci samej.
19      V rámci konania vedeného na tomto súde bol vypracovaný znalecký posudok. V tomto posudku znalec konštatoval, že hoci bol brzdný čas rezacieho kotúča píly, o ktorú ide vo veci samej, nastavený na trinásť sekúnd, aktivácia zariadenia na núdzové zastavenie umožňovala zastaviť tento kotúč za osem až deväť sekúnd. Okrem toho uviedol, že ak bolo zariadenie na núdzové zastavenie aktivované znova buď jedenkrát na najmenej štyri až päť sekúnd, alebo niekoľkokrát za sebou v celkovom trvaní najmenej štyri až päť sekúnd, uvedený rezací kotúč sa nezastavil v nastavenom čase brzdenia, ale pokračoval v otáčaní približne jedenásť minút.
20      Landgericht Deggendorf (Krajinský súd Deggendorf) zamietol žalobu o náhradu škody s príslušenstvom, ktorú podal YH.
21      YH podal proti tomuto zamietavému rozhodnutiu odvolanie na Oberlandesgericht München (Vyšší krajinský súd Mníchov, Nemecko), ktorý je vnútroštátnym súdom predkladajúcim návrh na začatie prejudiciálneho konania. V podstate tvrdí, že píla, o ktorú ide vo veci samej, nie je v súlade s bezpečnostnými požiadavkami stanovenými v smernici 98/37.
22      Tento súd uvádza, že hoci YH vo veľkej miere prispel k ujme, ktorú utrpel, spoločnosť Widl by tiež mohla byť zodpovedná za časť tejto ujmy v prípade nesúladu píly, o ktorú ide vo veci samej, s bezpečnostnými požiadavkami stanovenými v smernici 98/37.
23      V tejto súvislosti sa predkladajúci súd domnieva, že píla, o ktorú ide vo veci samej, má konštrukčnú chybu a nespĺňa bezpečnostné požiadavky vyplývajúce z článku 3 a prílohy I k smernici 98/37 najmä z dôvodu, že aktivácia zariadenia na núdzové zastavenie, buď jedenkrát na dlhšie, alebo viackrát po sebe, má za účinok, že rezací kotúč píly sa ďalej nehlučne otáča približne 11 minút. Tento súd uvádza, že v núdzovej situácii nemožno vylúčiť, že používateľ v stave paniky by mohol toto zariadenie aktivovať jedenkrát dlhšie alebo viackrát po sebe a že v takomto prípade by zastavenie rezacieho kotúča tejto píly malo byť zaručené, aby boli splnené bezpečnostné požiadavky.
24      Predkladajúci súd má však pochybnosti, pokiaľ ide o výklad, ktorý treba dať bodu 1.2.4 prílohy I k smernici 98/37. Podľa neho časť vety nachádzajúcej sa v tomto bode, podľa ktorej „len čo sa po vydaní príkazu na zastavenie skončí aktívna činnosť ovládača na núdzové zastavenie, príkaz musí pôsobiť ďalej a zariadenie na núdzové zastavenie musí zostať zapnuté dovtedy, kým nebude špecificky vyradené [odblokované – neoficiálny preklad]“, by sa mohla vykladať v tom zmysle, že ak je toto zariadenie znovu aktivované, príkaz na brzdenie sa nesmie zachovať. Podľa takéhoto výkladu píla, o ktorú ide vo veci samej, zodpovedala bezpečnostným požiadavkám smernice 98/37. Okrem toho sa tento súd pýta, či takéto úmyselné alebo neúmyselné ovládanie predstavuje „vhodný úkon“ na vyradenie uvedeného zariadenia v zmysle bodu 1.2.4 prílohy I k smernici 98/37.
25      Za týchto okolností Oberlandesgericht München (Vyšší krajinský súd Mníchov) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:
„1.      Majú sa ustanovenia článku 3 v spojení s prílohou I k smernici [98/37], najmä body 1.1.2., 1.2.1., 1.2.2., 1.2.4., 1.2.6., 1.2.7., ako aj bod 2.3. písm. c) tejto prílohy vykladať v tom zmysle, že zariadenie na núdzové zastavenie kotúčovej píly spĺňa bezpečnostné požiadavky stanovené v tejto smernici, ak po aktivovaní príkazu na zastavenie dochádza k tomu, že na základe buď opakovanej, alebo opätovnej dlhšej aktivácie – úmyselnej alebo neúmyselnej – zariadenia na núdzové zastavenie v trvaní najmenej [štyri] až [päť] sekúnd sa brzdný účinok prerušuje, v dôsledku čoho sa rezací kotúč tejto píly nezastaví, ale pokračuje v bezhlučnom otáčaní približne [jedenásť] minút, spomaľujúc až do zastavenia?
2.      a)      Má sa článok 3 v spojení s bodom 1.2.4. prílohy I k smernici 98/37 vykladať v tom zmysle, že aj neúmyselné alebo náhodné (opätovné) aktivovanie zariadenia na núdzové zastavenie počas brzdenia predstavuje „úkon“ v zmysle tohto [posledného uvedeného] ustanovenia?
b)      Ak je odpoveď na otázku 2 a) kladná, je takýto neúmyselný alebo náhodný úkon „vhodným úkonom“ na vyradenie zariadenia v zmysle spojených ustanovení článku 3 a bodu 1.2.4. prílohy I k smernici 98/37?
3.      a)      Má sa článok 3 v spojení s bodom 1.2.4. prílohy I k smernici 98/37 vykladať v tom zmysle, že len úmyselná a zámerná (opätovná) aktivácia zariadenia na núdzové zastavenie predstavuje „úkon“ v zmysle tohto [posledného uvedeného] predpisu?
b)      Ak je odpoveď na otázku 3 a) kladná, predstavuje takýto úmyselný a zámerný úkon „vhodný úkon“ na vyradenie zariadenia v zmysle spojených ustanovení článku 3 a bodu 1.2.4. prílohy I k smernici 98/37?“
O konaní na Súdnom dvore
26      Rozhodnutím predsedu Súdneho dvora z 3. marca 2025 bola predkladajúcemu súdu zaslaná žiadosť o informácie s cieľom určiť na jednej strane, či ustanovenia smernice 98/37 boli prebraté do nemeckého práva, vzhľadom na skutočnosť, že v rámci sporu medzi jednotlivcami, o aký ide vo veci samej, nemôžu ustanovenia tejto smernice samy osebe ukladať povinnosti žalovanému vo veci samej bez prebratia do vnútroštátneho práva. Na druhej strane Súdny dvor vyzval tento súd, aby spresnil, či YH pri svojom úraze aktivoval zariadenie na normálne zastavenie, alebo zariadenie na núdzové zastavenie.
27      Dňa 20. marca 2025 predkladajúci súd odpovedal na túto žiadosť o informácie. Po prvé uviedol, že ustanovenia smernice 98/37 boli prebraté do nemeckého právneho poriadku nariadením o strojových zariadeniach – 9. GSGV, ktorého § 2 stanovuje, že strojové zariadenia sa môžu uviesť na trh len vtedy, ak spĺňajú základné požiadavky na ochranu zdravia a zaistenie bezpečnosti stanovené v prílohe I k smernici 98/37 a ak pri správnej inštalácii, údržbe a používaní v súlade s ich určením neohrozujú bezpečnosť a zdravie osôb ani bezpečnosť domácich zvierat a majetku. V druhom rade predkladajúci súd spresnil, že YH pred Landgericht Deggendorf (Krajinský súd Deggendorf) uviedol, že pri svojom úraze aktivoval zariadenie na normálne zastavenie, zatiaľ čo pred ním uviedol, že aktivoval zariadenie na núdzové zastavenie. Podľa predkladajúceho súdu však nie je potrebné určiť, ktoré z týchto zariadení bolo aktivované, pretože každé z nich malo zabezpečiť jednu a tú istú funkciu zabrzdenia píly, o ktorú ide vo veci samej.
O prejudiciálnych otázkach
28      Svojimi tromi otázkami, ktoré treba preskúmať spoločne, sa predkladajúci súd v podstate pýta, či sa článok 3 smernice 98/37, ako aj body 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6, 1.2.7 a bod 2.3 písm. c) prílohy I k tejto smernici majú vykladať v tom zmysle, že zariadenie na normálne zastavenie a/alebo zariadenie na núdzové zastavenie kotúčovej píly na drevo spĺňa požiadavky na ochranu zdravia a zaistenie bezpečnosti uvedené v týchto ustanoveniach, ak po vydaní príkazu na zastavenie strojového zariadenia opätovné úmyselné alebo neúmyselné aktivovanie predmetného zariadenia na zastavenie, či už jedenkrát dlhšie alebo viackrát po sebe, prerušuje brzdenie tejto píly tak, že jej rezací kotúč sa nezastaví, ale pokračuje v nehlučnom otáčaní, spomaľujúc až do konečného zastavenia po viacerých minútach.
29      V tejto súvislosti treba pripomenúť, že smernica 98/37 vyčerpávajúcim spôsobom harmonizuje na úrovni Únie pravidlá týkajúce sa základných požiadaviek bezpečnosti strojových zariadení a potvrdenia o ich zhode s týmito požiadavkami, ako aj pravidlá týkajúce sa správania, ktoré môžu členské štáty prijať v súvislosti so strojovými zariadeniami, o ktorých sa predpokladá, že sú v súlade s týmito požiadavkami (pozri v tomto zmysle rozsudok zo 17. apríla 2007, AGM‑COS.MET, C‑470/03, EU:C:2007:213, bod 53).
30      Táto smernica má totiž v zmysle svojich odôvodnení č. 2, č. 6, č. 7 a č. 9 za cieľ zabezpečenie slobodného pohybu strojových zariadení na vnútornom trhu a splnenie záväzných a základných požiadaviek na ochranu zdravia a zaistenie bezpečnosti v súvislosti s týmito strojovými zariadeniami tým, že nahradí vnútroštátne systémy certifikácie a osvedčenia o zhode harmonizovaným systémom. Na tento účel uvedená smernica najmä vo svojom článku 3 a v prílohe I uvádza základné požiadavky na ochranu zdravia a zaistenie bezpečnosti, ktoré musia spĺňať strojové zariadenia a bezpečnostné komponenty vyrábané v členských štátoch (rozsudky z 8. septembra 2005, Yonemoto, C‑40/04, EU:C:2005:519, bod 31, a zo 17. apríla 2007, AGM‑COS.MET, C‑470/03, EU:C:2007:213, bod 52).
31      Medzi týmito požiadavkami v prvom rade bod 1.1.2 tejto prílohy stanovuje princípy integrovanej bezpečnosti, ktoré musia spĺňať strojové zariadenia a ich bezpečnostné komponenty. Konkrétne v súlade s týmto bodom 1.1.2 písm. a) strojové zariadenia musia byť skonštruované tak, aby boli prispôsobené pre svoju funkciu a aby ich bolo možné nastavovať a udržiavať bez toho, aby boli osoby pri vykonávaní týchto operácií v podmienkach stanovených výrobcom vystavené ohrozeniu. Toto ustanovenie okrem toho stanovuje, že cieľom prijatých opatrení musí byť vylúčenie akéhokoľvek rizika úrazu po celú dobu plánovanej životnosti strojového zariadenia vrátane fáz montáže a demontáže, dokonca aj v prípadoch, keď riziko úrazu vyplýva z predvídateľných neobvyklých situácií.
32      Okrem toho podľa bodu 1.1.2 písm. b) prílohy I k smernici 98/37 pri výbere najvhodnejších metód musí výrobca uplatňovať v uvedenom poradí najprv odstránenie alebo zmenšenie rizika pre bezpečnosť alebo zdravie, následne prijať potrebné ochranné opatrenia vzhľadom na tie druhy nebezpečenstva, ktoré nemožno vylúčiť, a nakoniec informovať používateľov o zvyškových rizikách spôsobených rôznymi nedokonalosťami v prijatých ochranných opatreniach, oznámiť, či je potrebný akýkoľvek zvláštny výcvik, a stanoviť každú potrebu poskytnúť osobné ochranné pracovné pomôcky.
33      Princíp uvedený v bode 1.1.2 písm. c) tejto prílohy vyžaduje, aby výrobca predmetného strojového zariadenia pri jeho projektovaní a konštrukcii, ako aj pri vypracovaní návodu na používanie predpokladal nielen normálny spôsob používania tohto strojového zariadenia, ale aj spôsoby používania uvedeného strojového zariadenia, ktoré možno po zvážení primerane očakávať.
34      V druhom rade bod 1.2.1 uvedenej prílohy stanovuje, že ovládacie systémy sa musia projektovať a konštruovať tak, aby boli bezpečné a spoľahlivé, a takým spôsobom, ktorý zabráni vzniku nebezpečnej situácie, a najmä aby nedochádzalo k nebezpečným situáciám v prípade chyby v logike pri ovládaní, zatiaľ čo bod 1.2.2 tej istej prílohy najmä stanovuje, že ovládače musia byť projektované tak, aby bol pohyb ovládača zhodný s jeho účinkom.
35      V treťom rade bod 1.2.4 prílohy smernice 98/37 vyžaduje, aby každé strojové zariadenie bolo vybavené ovládačom, ktorý umožňuje bezpečne dosiahnuť jeho úplné zastavenie, a to zariadením na normálne zastavenie, ako aj – s výhradou určitých výnimiek, ktoré nie sú relevantné na vyriešenie sporu vo veci samej – jedným alebo viacerými zariadeniami na núdzové zastavenie, prostredníctvom ktorých možno odvrátiť bezprostredné alebo hroziace nebezpečie.
36      Pokiaľ ide na jednej strane o zariadenie na normálne zastavenie, tento bod 1.2.4 stanovuje, že toto zariadenie musí umožniť zastavenie niektorých alebo všetkých pohyblivých častí strojového zariadenia v závislosti od druhu ohrozenia tak, aby strojové zariadenie zostalo bezpečné. Okrem toho ovládač na zastavenie musí mať prednosť pred ovládačom na uvedenie uvedeného strojového zariadenia do chodu. Keď dôjde k zastaveniu strojového zariadenia alebo jeho nebezpečných častí, musí byť odpojený prívod energie príslušného pohonu.
37      Na druhej strane, pokiaľ ide o zariadenie na núdzové zastavenie, uvedený bod 1.2.4 stanovuje, že toto zariadenie musí mať zreteľne identifikovateľné, jasne viditeľné a rýchlo prístupné ovládače. Okrem toho musí čo najrýchlejšie zastaviť nebezpečný proces bez toho, aby vytvorilo ďalšie druhy ohrozenia, a podľa potreby spustiť určité bezpečnostné pohyby alebo dovoliť ich spustenie.
38      Ten istý bod 1.2.4 okrem toho spresňuje, že „len čo sa po vydaní príkazu na zastavenie skončí aktívna činnosť ovládača na núdzové zastavenie, príkaz musí pôsobiť ďalej a zariadenie na núdzové zastavenie musí zostať zapnuté dovtedy, kým nebude špecificky vyradené [odblokované – neoficiálny preklad]“ a že takéto zablokovanie nesmie byť možné dosiahnuť bez vydania príkazu na zastavenie. Okrem toho odblokovanie zariadenia na núdzové zastavenie sa musí dať dosiahnuť iba vhodným úkonom a toto odblokovanie nesmie spôsobiť opakované spustenie strojového zariadenia, ale môže ho len povoliť.
39      Z toho vyplýva, že aktivácia zariadenia na núdzové zastavenie musí viesť k vydaniu príkazu na zastavenie, ktorý musí byť zachovaný blokovaním tohto zariadenia. Ukončenie aktivácie uvedeného zariadenia teda nesmie mať za následok jeho odblokovanie, keďže takéto odblokovanie musí byť možné dosiahnuť len vhodným úkonom. Pojem „vhodný úkon“ v zmysle bodu 1.2.4 prílohy I k smernici 98/37 sa teda musí chápať tak, že sa vzťahuje na presný úkon odlišný od aktivácie toho istého zariadenia, pričom konkrétnym cieľom tohto úkonu je odblokovanie zariadenia.
40      Okrem toho treba zdôrazniť, že odblokovanie zariadenia na núdzové zastavenie prostredníctvom takéhoto vhodného úkonu nesmie v žiadnom prípade opätovne uviesť predmetné strojové zariadenie do prevádzky. Jeho opätovné spustenie totiž musí byť možné len následnou aktiváciou iného ovládača.
41      Po štvrté body 1.2.6 a 1.2.7 prílohy I k smernici 98/37 v podstate stanovujú, že žiadna porucha logiky alebo porucha dodávky energie ovládacieho obvodu nesmie viesť k nebezpečným situáciám ani brániť zastaveniu predmetného strojového zariadenia, ak už na to bol vydaný povel.
42      V piatom a poslednom rade treba uviesť, že bod 2.3 tejto prílohy stanovuje dodatočné požiadavky na strojové zariadenia na obrábanie dreva, ako je píla, o ktorú ide vo veci samej.
43      Pokiaľ ide konkrétne o brzdenie takýchto strojových zariadení, bod 2.3 písm. c) prílohy I k smernici 98/37 stanovuje, že predmetné strojové zariadenie musí byť vybavené automatickou brzdou, ktorá zastaví jeho nástroj za dostatočne krátky čas, ak počas dobehu existuje nebezpečenstvo dotyku s týmto nástrojom.
44      Takáto požiadavka je dodatočným bezpečnostným opatrením pre strojové zariadenia na obrábanie dreva a jej cieľom je zabezpečiť, aby boli požiadavky na ochranu zdravia a zaistenie bezpečnosti splnené najmä tým, že nástroj predmetného strojového zariadenia na obrábanie dreva, napríklad pílové listy, frézové nástavce atď., sa znehybní v dostatočne krátkom čase, aby sa odstránilo riziko náhodného kontaktu počas fázy spomaľovania tohto nástroja.
45      V prejednávanej veci z návrhu na začatie prejudiciálneho konania vyplýva, že YH po tom, čo dal príkaz na zastavenie, neúmyselne aktivoval zariadenie na núdzové zastavenie alebo zariadenie na normálne zastavenie, a to buď jedenkrát dlhšie alebo viackrát po sebe, čo malo za dôsledok, že brzdný účinok bol prerušený a počas niekoľkých minút sa rezací kotúč píly, o ktorú ide vo veci samej, naďalej nehlučne otáčal.
46      Aj za predpokladu, že odblokovanie zariadenia na núdzové zastavenie by bolo možné dosiahnuť v súlade s návodom na používanie predmetného strojového zariadenia tým, že sa toto zariadenie aktivuje buď jedenkrát dlhšie, alebo viackrát po sebe, čo prináleží overiť predkladajúcemu súdu, nič to nemení na tom, že toto odblokovanie nesmie v žiadnom prípade opakovane uviesť toto strojové zariadenie do chodu, ale len povoliť opakované spustenie, ako to výslovne uvádza bod 1.2.4 prílohy I k smernici 98/37 a ako je pripomenuté v bode 38 tohto rozsudku.
47      Skutočnosť, že úkony, či už úmyselné alebo neúmyselné, opísané v bode 45 tohto rozsudku, mali za následok prerušenie brzdného účinku a že počas niekoľkých minút sa rezací kotúč píly, o ktorú ide vo veci samej, naďalej nehlučne otáčal, sa zdá v rozpore s požiadavkou stanovenou v bode 1.2.4 prílohy I k smernici 98/37, a teda nemôže predstavovať „vhodný úkon“ na odblokovanie zariadenia na núdzové zastavenie v zmysle tohto bodu 1.2.4.
48      Rovnaký záver platí mutatis mutandis aj v prípade, že YH aktivoval zariadenie na normálne zastavenie, a to buď jedenkrát dlhšie, alebo viackrát po sebe. Aj keď sa totiž zariadenie na normálne zastavenie a zariadenie na núdzové zastavenie vyznačujú určitými rozdielmi na úrovni základných požiadaviek na ochranu zdravia a zaistenie bezpečnosti, ktoré sú im vlastné, v podstate podliehajú rovnakým princípom integrovanej bezpečnosti a majú rovnakú základnú funkciu, a to zastavenie predmetného strojového zariadenia a jeho uvedenie do bezpečného stavu. Aktivácia zariadenia na normálne zastavenie, či už jedenkrát dlhšie, alebo viackrát po sebe, tak v žiadnom prípade nemôže mať za následok prerušenie príkazu na zastavenie, ktorý má tento ovládač vydať, a teda ani umožniť predmetnej kotúčovej píle, aby sa otáčala počas niekoľkých minút.
49      Navyše takýto dôsledok sa zdá v rozpore tak s princípmi integrovanej bezpečnosti, ktoré musia strojové zariadenia a ich bezpečnostné komponenty spĺňať, uvedenými v bode 1.1.2 prílohy I k smernici 98/37, ako aj s požiadavkami na zaistenie bezpečnosti a ochranu zdravia vyplývajúcimi z bodov 1.2.1, 1.2.2, 1.2.6, 1.2.7 a bodu 2.3 písm. c) tejto prílohy, pripomenutými v bodoch 31 až 34 a 41 až 44 tohto rozsudku, keďže vystavuje osoby používajúce predmetné strojové zariadenie zvýšenému riziku pre ich bezpečnosť a ich zdravie. Ako to totiž zdôrazňuje predkladajúci súd, je úplne predvídateľné, že v stave paniky osoba používajúca toto strojové zariadenie s cieľom čo najskôr ho zastaviť aktivuje, a to buď jedenkrát dlhšie, alebo viackrát po sebe, zariadenie na normálne zastavenie alebo zariadenie na núdzové zastavenie tohto strojového zariadenia. Tieto zariadenia však tým, že za takýchto okolností umožňujú rezaciemu kotúču predmetného strojového zariadenia pokračovať v nehlučnom otáčaní počas niekoľkých minút namiesto toho, aby ho zastavili v dostatočne krátkom čase, porušujú všetky vyššie uvedené požiadavky.
50      Vzhľadom na všetky predchádzajúce úvahy treba na položené otázky odpovedať tak, že článok 3 smernice 98/37, ako aj body 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6, 1.2.7 a bod 2.3 písm. c) prílohy I k tejto smernici sa majú vykladať v tom zmysle, že zariadenie na normálne zastavenie a/alebo zariadenie na núdzové zastavenie kotúčovej píly na drevo nespĺňa požiadavky na ochranu zdravia a zaistenie bezpečnosti uvedené v týchto ustanoveniach, ak po vydaní príkazu na zastavenie strojového zariadenia opätovné úmyselné alebo neúmyselné aktivovanie predmetného zariadenia na zastavenie, či už jedenkrát dlhšie alebo viackrát po sebe, prerušuje brzdenie tejto píly tak, že jej rezací kotúč sa nezastaví, ale pokračuje v nehlučnom otáčaní, spomaľujúc až do konečného zastavenia po viacerých minútach.
O trovách
51      Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred predkladajúcim vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov Súdny dvor (deviata komora) rozhodol takto:
Článok 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/37/ES z 22. júna 1998 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa strojových zariadení, ako aj body 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6, 1.2.7 a bod 2.3 písm. c) prílohy I k tejto smernici
sa majú vykladať v tom zmysle, že:
zariadenie na normálne zastavenie a/alebo zariadenie na núdzové zastavenie kotúčovej píly na drevo nespĺňa požiadavky na ochranu zdravia a zaistenie bezpečnosti uvedené v týchto ustanoveniach, ak po vydaní príkazu na zastavenie strojového zariadenia opätovné úmyselné alebo neúmyselné aktivovanie predmetného zariadenia na zastavenie, či už jedenkrát dlhšie alebo viackrát po sebe, prerušuje brzdenie tejto píly tak, že jej rezací kotúč sa nezastaví, ale pokračuje v nehlučnom otáčaní, spomaľujúc až do konečného zastavenia po viacerých minútach.
Podpisy
*      Jazyk konania: nemčina.