Privremena verzija
MIŠLJENJE NEZAVISNOG ODVJETNIKA
ANDREE BIONDIJA
od 7. svibnja 2026.(1)
Predmet C-238/25
Land Nordrhein-Westfalen
protiv
Bizerba,
uz sudjelovanje:
Vertreterin des Bundesinteresses beim Bundesverwaltungsgericht
(zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio Bundesverwaltungsgericht (Savezni upravni sud, Njemačka))
„Zahtjev za prethodnu odluku – Usklađivanje zakonodavstava – Direktiva 2014/31/EU – Neautomatske vage – Uređaj koji registrira rezultat vaganja, ali ga samostalno ne ispisuje niti prikazuje – Pojam ‚neautomatska vaga’ – Bitni zahtjevi – Prikazivanje vrijednosti mase – Uobičajeni uvjeti korištenja – Dodatni zahtjevi za izravnu javnu prodaju – Usklađene norme – EN 45501:2015 – Oznaka CE i
dopunska mjeriteljska oznaka – Pretpostavke za dopuštenost”
I.      Uvod
1.        U ovom se predmetu od Suda traži da pojasni područje primjene Direktive 2014/31/EU(2), odnosno konkretno može li uređaj kojim se
određuje masa tijela, registrira rezultat vaganja i prenosi taj rezultat na vanjski pokazni uređaj, predstavljati neautomatsku vagu
te, u slučaju potvrdnog odgovora, pod kojim uvjetima on može zadovoljavati bitne zahtjeve koji se Direktivom predviđaju za te
vage i nositi oznaku CE i
dopunsku mjeriteljsku oznaku. On također Sudu pruža priliku da pojasni odnos između odredbi direktive o usklađivanju i
tehničkih normi
donesenih u njezinu području primjene.
II.    Glavni postupak i prethodno pitanje
2.        Bizerba SE & Co. KG (u daljnjem tekstu: društvo Bizerba) proizvodi model CS 300, uređaj za određivanje mase koji se ugrađuje u sustave blagajni drugih proizvođača za upotrebu u maloprodaji i omogućava vaganje tijekom postupka na blagajni (u daljnjem tekstu: model CS 300). Rezultati vaganja registriraju se preko računalnog programa za vaganje koji podatke prenosi na kompjutersku blagajnu preko podatkovnog sučelja. Vrijednosti vaganja korisniku i kupcima su vidljivi
na monitoru sustava blagajne, preko računalnog modula koji je uz licencu ustupilo samo društvo Bizerba. Model CS 300 nema vlastiti zaslon.
3.        Physikalisch-Technische Bundesanstalt (Fizičko-tehnički savezni zavod, Njemačka; u daljnjem tekstu: Fizičko-tehnički zavod) prvotno je 2016. godine
izdao
certifikat o EZ homologaciji
važeći do ožujka 2019. za tip „neautomatska vaga s izračunom cijene za javna prodajna mjesta”, naziv tipa „CS 300…”. Nakon toga, društvo Bizerba je
izdalo EU izjavu o sukladnosti. Po isteku roka valjanosti certifikata o homologaciji
Fizičko-tehnički zavod izdao je potvrdu o EU ispitivanju tipa važeću do studenoga 2028.(3)
4.        Regierungspräsidium Tübingen (Ured državne uprave u Tübingenu, Njemačka), u svojstvu tijela ovlaštenog za ocjenu sukladnosti, potvrdio je sustav osiguranja kvalitete koji je društvo Bizerba podnijelo u skladu s Direktivom 2014/31. Takvim potvrđivanjem društvu Bizerba je dozvoljeno postavljanje mjeriteljske oznake
u smislu modula D(4) iz Priloga II. Direktivi 2014/31. Pozivajući se na potvrdu o EU ispitivanju tipa koju je izdao Fizičko-tehnički zavod i sustav osiguranja kvalitete koji je potvrdio Regierungspräsidium Tübingen (Ured državne uprave u Tübingenu), društvo Bizerba izdalo je 2020. godine EU izjavu o sukladnosti za model CS 300. Na kraju proizvodnog procesa društvo Bizerba na model CS 300 postavlja pločicu na kojoj se
među ostalim navode
oznaka CE i dopunska mjeriteljska oznaka, i to
prije nego što je taj model isporučen proizvođačima sustava blagajni, pa samim time i prije njegova stavljanja na tržište.
5.        Nakon što je u veljači 2019. na jednom prodajnom mjestu
proveden inspekcijski nadzor, nadzorno tijelo Landa Nordrhein-Westfalen (Savezna zemlja Sjeverna Rajna – Vestfalija, Njemačka) (u daljnjem tekstu:
Savezna zemlja) utvrdilo je
da uređaj tu oznaku ne može nositi prije nego što je ugrađen u sustav blagajne
koji ima vlastiti pokazni uređaj. Odlukom od 31. siječnja 2020. ono je stoga društvu
Bizerba zabranilo da u toj saveznoj zemlji stavlja na tržište uređaje
koji nose oznaku CE i/ili mjeriteljsku oznaku ako su one postavljene
prije tog ugrađivanja.
6.        Nakon što je Verwaltungsgericht Köln (Upravni sud u Kölnu, Njemačka) poništio tu odluku i što je Oberverwaltungsgericht Nordrhein-Westfalen (Visoki upravni sud Sjeverne Rajne
–
Vestfalije, Njemačka) potvrdio taj ishod, Bundesverwaltungsgericht (Savezni upravni sud, Njemačka) prekinuo je postupak i uputio je Sudu sljedeće prethodno pitanje:
„Predstavlja li mjerni uređaj
‚neautomatsku vagu’ u smislu članka 2. točaka 1. i 2. Direktive 2014/31/EU čak i ako se rezultat vaganja ne ispisuje niti se prikazuje, već se samo pohranjuje?”
7.        Pisana očitovanja dostavili su društvo Bizerba, Savezna zemlja, njemačka, grčka i austrijska vlada te Europska komisija; svi su intervenijenti sudjelovali na raspravi održanoj 12. veljače 2026.
III. Pravni okvir
A.      Direktiva 2014/31
8.        U članku 1. Direktive 2014/31, naslovljenom „Područje primjene”,
određuje se kako slijedi:
9.        „1.      Ova Direktiva primjenjuje se na sve neautomatske vage.
10.      2.      Za potrebe ove Direktive razlikujemo sljedeće kategorije uporabe neautomatskih vaga:
11.      [...]
12.      (f)      određivanje cijene na temelju mase u svrhu izravne javne prodaje te obavljanja pakiranja unaprijed”.
13.      U članku 2. točkama 1. i 2. Direktive 2014/31, naslovljenom „Definicije”, određuje se kako slijedi:
14.      „1.      ‚vaga’ znači mjerilo koje služi za određivanje mase tijela koristeći djelovanje sile teže na to tijelo. Vaga može služiti i za određivanje drugih veličina, količina, parametara ili karakteristika koje se odnose na masu;
15.      2.      ‚neautomatska vaga’ ili ‚vaga’ znači mjerilo koje tijekom vaganja zahtijeva sudjelovanje rukovatelja;
16.      [...]
17.      11.      ‚usklađena norma’ znači usklađena norma kako je utvrđeno člankom 2. točkom 1. podtočkom (c) Uredbe (EU) br. 1025/2012(5)”.
18.      Članak 4. iste direktive, naslovljen „Bitni zahtjevi”, određuje kako slijedi:
19.      „Vage koje se upotrebljavaju ili su namijenjene za uporabu u svrhe navedene u članku 1. stavku 2. točkama od (a) do (f) zadovoljavaju bitne zahtjeve iz Priloga I.
20.      Kad su na vagu pričvršćeni uređaji ili je vaga priključena na uređaje koji se ne upotrebljavaju ili nisu namijenjeni za uporabu u svrhe navedene u članku 1. stavku 2. točkama od (a) do (f), ti bitni zahtjevi ne primjenjuju se na navedene uređaje”.
21.      U članku 6. stavku 2. iste direktive, naslovljenom „Obveze proizvođača”, predviđa se kako slijedi:
22.      „2.      Za vage koje su namijenjene za uporabu u svrhe navedene u članku 1. stavku 2. točkama od (a) do (f) proizvođači sastavljaju tehničku dokumentaciju iz Priloga II. i provode ili su proveli relevantne postupke ocjenjivanja sukladnosti iz članka 13.
23.      Ako je tim postupkom ocjenjivanja sukladnosti dokazana sukladnost vage namijenjene za uporabu u svrhe navedene u članku 1. stavku 2. točkama od (a) do (f) s važećim zahtjevima, proizvođači sastavljaju EU izjavu o sukladnosti te stavljaju oznaku CE i dopunsku mjeriteljsku oznaku”.
24.      U članku 17. stavcima 1. i 2. Direktive 2014/31, naslovljenom „Pravila i uvjeti za stavljanje oznake CE, dodatne mjeriteljske oznake i drugih oznaka”, određuje se kako slijedi:
25.      „1.      Oznaka CE i dodatna mjeriteljska oznaka stavljaju se na vagu ili u njezinu tablicu s podacima tako da su vidljive, čitljive i neizbrisive.
26.      2.      Oznaka CE i dodatna mjeriteljska oznaka stavljaju se prije nego što je vaga stavljena na tržište”.
27.      U Prilogu I. istoj direktivi, naslovljenom „Bitni zahtjevi”, određuje se kako slijedi:
28.      „Primjenjuje se nazivlje Međunarodne organizacije za zakonsko mjeriteljstvo.
29.      Uvodno zapažanje
30.      Ako vaga sadržava ili je spojena s više od jednim uređajem za pokazivanje ili za ispisivanje koji se upotrebljavaju za namjene navedene u članku 1. stavku 2. točkama od (a) do (f), tada se od onih uređaja koji ponavljaju rezultate vaganja i koji ne mogu utjecati na ispravan rad mjerila ne zahtijeva udovoljavanje tehničkim zahtjevima ako se rezultati vaganja ispravno i neizbrisivo ispisuju ili zapisuju nekim dijelom mjerila koje udovoljava tehničkim zahtjevima, te ako su ti rezultati dostupni objema stranama zainteresiranim za dotično mjerenje. Međutim, ako se radi o vagama koje se koriste za izravnu javnu prodaju, uređaji za pokazivanje ili za ispisivanje namijenjeni prodavaču i kupcu moraju ispunjavati bitne zahtjeve.
31.      Mjeriteljski zahtjevi
32.      [...]
33.      Projektiranje i izvedba
34.      8.      Opći zahtjevi
35.      8.1.      Projektiranje i izvedba vaga mora biti takvi da mjerila sačuvaju svoja mjeriteljska svojstva ako ih se primjereno instalira i koristi, te ako ih se koristi u okruženju za koje su namijenjeni. Moraju pokazivati vrijednost mase.
36.      [...]
37.      9.      Pokazivanje rezultata vaganja i ostalih vrijednosti uz izvage
38.      Pokazivanje rezultata vaganja i ostalih vrijednosti uz izvage mora biti točno, jasno i nedvosmisleno, a uređaj za pokazivanje mora omogućavati lako očitavanje pokazivanja u normalnim uvjetima uporabe.
39.      [...]
40.      14.      Vage u izravnoj javnoj prodaji s najvećom sposobnošću vaganja ne većom od 100 kg: dodatni zahtjevi
41.      Vage namijenjene uporabi u izravnoj javnoj prodaji moraju pokazivati sve bitne podatke o postupku vaganja, a ako se radi o vagama koje pokazuju i iznos za naplatu, moraju kupcu jasno pokazivati postupak izračuna svote za plaćanje proizvoda kojeg kupuje.
42.      [...]
43.      Vage koje izračunavaju svotu za naplatu moraju prikazivati bitne podatke dovoljno dugo da ih kupac može kako valja pročitati.
44.      [...]
45.      Vage ne smiju imati svojstva koja mogu prouzročiti, izravno ili neizravno, pojavu podataka pokazanih tako da im tumačenje nije lako ili nije jasno.
46.      [...]
47.      Vage slične onima koje se obično koriste za izravnu javnu prodaju, a ne zadovoljavaju zahtjeve iz ovog odjeljka, moraju u blizini pokaznog uređaja nositi neizbrisivu oznaku ,[n]e koristiti za izravnu javnu prodaju’”.
B.      Usklađena norma EN 45501:2015
48.      Mjerodavna usklađena norma(6) jest EN 45501:2015 „Mjeriteljski aspekti neautomatskih vaga”. S tehničkog gledišta, ona razlikuje više dijelova vage i među ostalim definira
„modul za vaganje”
kao dio vage
koji ne raspolaže vlastitim sredstvima za prikazivanje rezultata(7).
49.      Upućivanja na normu EN 45501:2015 spominju se samo u Obavijesti Komisije, i to u kontekstu primjene Direktive 2009/23/EZ(8) Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o neautomatskim vagama(9). U Prilogu ZZ usklađene norme EN45001:2015
specificiraju se odredbe norme na kojima se može temeljiti presumpcija sukladnosti u smislu članka 12. Direktive 2014/31(10).
50.      U točki 4.13.6.
navedene usklađene norme, naslovljenoj „Visibility”, određuje se kako slijedi: „[a]ll primary indications (4.13.1 [...]) shall be indicated clearly and simultaneously to both the vendor and the customer. If this is not possible with one display device two sets are necessary, one set each for the vendor and the customer”.
Međutim, ta se točka ne nalazi među odredbama koje se citiraju u Prilogu ZZ.
C.      Njemačko pravo
51.      Direktiva je u njemačko pravo u bitnome prenesena donošenjem Mess- und Eichgesetza (MessEG)(11) i Mess- und Eichverordnunga (MessEV)(12), koji stavljanje na tržište mjernih instrumenata uvjetuju ispunjavanjem bitnih zahtjeva, što se potvrđuje provedbom ocjene sukladnosti i propisanom oznakom, te nadzornim tijelima povjeravaju odgovarajuće intervencijske ovlasti.
IV.    Analiza
52.      Možda vrijedi uvodno zaustaviti se na višeslojnom pravnom okviru koji uređuje predmetni slučaj: s jedne strane, primarna norma u vidu Direktive 2014/31; s druge strane, skup općih odredbi koje su dopunjene i precizirane sekundarnim izvorima
u vidu niza usklađenih normi.
53.      Sve veći značaj potonjih
instrumenata
već je u velikoj mjeri prepoznat
u okviru sustava upravljanja Europske unije. Naime, Sud je priznao njihovu važnost i
istodobno ukazao na pojedine slabosti koje i dalje obilježavaju trenutni ustroj. U presudi James Elliott Construction(13), a nedavno i u presudi Public.Resource.Org(14), Sud je naglasio da su usklađene norme sastavni dio pravnog sustava Unije i da se na njih stoga primjenjuju temeljna načela tog sustava, kao što je načelo pravne sigurnosti i načelo poštovanja vladavine prava.
54.      Međutim, usklađene norme, koje su većim dijelom sastavljene na temelju međunarodnih normi, nisu zamišljene da bi u potpunosti ispunile te ciljeve. Njih izrađuju europske organizacije za normizaciju(15), po ovlaštenju Komisije, u složenim postupcima usvajanja u koje su uključene brojne zainteresirane osobe. Kada je riječ o njihovu sadržaju, obično ih sačinjavaju tehničke odredbe formulirane
na više razina i, s obzirom na to da je njihovo donošenje često iznimno dugo, teško uspijevaju držati korak s razvojem tehnologije(16).
55.      Ne samo da nije riječ o apstraktnoj raspravi, nego se ustvari radi o vrlo konkretnom pitanju jer je pridržavanje usklađenih normi
praktički obvezno. Naime, usklađivanje s tim normama dovodi do presumpcije sukladnosti s pravom Unije. Dakle, nesukladnost za proizvođače povlači ozbiljne posljedice jer moraju dokazati ispunjavanje bitnih zahtjeva na druge načine, koji su često tehnički složeni i skupi.
56.      Kao što to u velikoj mjeri pokazuje predmetni slučaj, složenost i mnoštvo normativnih referenci predstavljaju bitne izazove kako za nacionalna tijela tako i za privatne gospodarske subjekte. U tom kontekstu, smatram da zahtjev u pogledu osiguravanja, s jedne strane, poštovanja temeljnih načela Unije
i, s druge strane, pune zaštite prava pojedinca i poduzeća, traži
da se odgovori koje će biti pruženi nacionalnom sudu moraju nadovezivati na smjernice koji je Sud dao
u predmetima James Elliott Construction i Public.Resource.Org.
57.      Stoga smatram da je bolje predmetnu analizu razraditi ne s tradicionalnog aspekta
hijerarhijskog odnosa između izvora, već s gledišta njihova jedinstvena tumačenja.
58.      U tom kontekstu smatram svrsishodnim podsjetiti na još jedan čimbenik složenosti. Zajedničkim okvirom za stavljanje na tržište proizvoda
(u daljnjem tekstu: Zajednički okvir), uspostavljenim Odlukom br. 768/2008/EZ
Europskog parlamenta i Vijeća(17) te Uredbom (EZ) br. 765/2008(18) o akreditaciji i nadzoru tržišta, utvrđena su zajednička načela i referentne odredbe koji se primjenjuju u cijeloj sektorskoj regulativi tako da pružaju čvrstu osnovu za reviziju i preinaku tog propisa.
59.      Taj pristup je zamijenio logiku detaljnog tehničkog usklađivanja s određenim modelom na dvije razine: zakonodavac utvrđuje bitne zahtjeve s funkcionalnog gledišta, ali ne nameće posebna tehnička rješenja; europske organizacije za normizaciju izrađuju usklađene tehničke norme, po ovlaštenju Komisije(19), radi specifikacije tehničkih rješenja
koja ih mogu zadovoljavati.
60.      Direktiva 2014/31, koja je zamijenila prethodnu Direktivu 2009/23, prilagodila se tom modelu utvrđujući u Prilogu I.
bitne zahtjeve, a u Prilogu II. postupke za ocjenu sukladnosti.
61.      Odluka da se bitni zahtjevi formuliraju s funkcionalnog gledišta,
bez uporišta u posebnim tehničkim rješenjima,
odražava
načelo tehnološke neutralnosti(20) i
podrazumijeva
da se
ti bitni zahtjevi moraju tumačiti autonomno, uzimajući pritom u obzir njihovu formulaciju i ciljeve Direktive, a ne u kontekstu tehničkih rješenja koji se trenutno predviđaju u usklađenim normama(21).
62.      Dakle, sustav koji je uspostavljen Direktivom 2014/31 pravi razliku između bitnih zahtjeva koje utvrđuje zakonodavac Unije i tehničkih rješenja koje izrađuju europske organizacije za normizaciju, a čije pridržavanje može temeljiti
presumpciju sukladnosti sa zahtjevima koje oni obuhvaćaju.
63.      Naime, kao što je spomenuto u točki 14. ovog mišljenja, u slučaju
instrumenata koji su usklađeni
s usklađenim normama te čije su reference objavljene u Službenom listu Europske unije(22), primjenjuje se presumpcija sukladnosti
u skladu s člankom 12. te direktive. Međutim, te norme ne mogu mijenjati ni ograničavati doseg primjene odredbi Direktive.
64.      U slučaju kad instrument nije u potpunosti u skladu s usklađenom normom, sukladnost se može utvrditi u jednom od postupaka ocjenjivanja predviđenih u članku 13. Direktive 2014/31.
65.      S tim u vezi ističem da, iako sud koji je uputio zahtjev formalno gledano Sudu postavlja pitanje samo u pogledu pojma neautomatskih vaga u smislu članka 2. točaka 1. i 2. Direktive 2014/31, iz odluke kojom se upućuje zahtjev razvidno je da taj sud isto tako pita je li uređaj usklađen s bitnim zahtjevima
iz Priloga I. i je li, slijedom toga, postavljanje oznake CE i dopunske mjeriteljske oznake
prije njegova ugrađivanja u sustav blagajne zakonito.
66.      Dakle, kako bi se sudu koji je uputio zahtjev pružio koristan odgovor, Sud bi morao ispitati ne samo je li takav uređaj obuhvaćen definicijom neautomatske vage, nego i pod kojim uvjetima može ispunjavati bitne zahtjeve iz članka 4. te direktive koji se definiraju u njezinu Prilogu I., te nositi propisanu oznaku kada se rezultat vaganja prikazuje preko povezanog vanjskog uređaja.
A.      Definicija kao neautomatske vage
67.      Prije razmatranja merituma pitanja treba precizirati ulogu
usklađene norme
EN 45501:2015 u sustavu Direktive 2014/31.
68.      U sustavu te direktive, bitne zahtjeve utvrđuje zakonodavac Unije, a pridržavanje usklađenih normi
može temeljiti
presumpciju sukladnosti sa zahtjevima
koje one obuhvaćaju. Iz toga slijedi da usklađena norma može nuditi korisne tehničke informacije, ali ne može ni mijenjati ni ograničavati doseg odredbi Direktive.
69.      Stoga, činjenica da s tehničkog gledišta norma EN 45501:2015 kvalificira
model CS 300
kao „modul za vaganje”, nije sama po sebi dovoljna da bi se isključila mogućnost da je taj model obuhvaćen definicijom neautomatske vage u smislu članka 2. točaka 1. i 2. Direktive 2014/31. To pitanje treba prije svega riješiti uzimajući u obzir tekst, strukturu i svrhu te direktive(23).
70.      Nadalje, presumpcija sukladnosti povezana s pridržavanjem usklađene norme EN 45501:2015 primjenjuje se samo u granicama odredbi norme na koje se podsjeća u njezinu Prilogu ZZ. Odredbe koje se ne navode u tom prilogu, kao što je točka 4.13.6., mogu biti uzete u obzir kao
tehnički elementi konteksta, ali same po sebi ne mogu predstavljati osnovu za
primjenu presumpcije iz članka 12. Direktive 2014/31.
71.      Definicija „vage”
iz članka 2. točke 1. Direktive 2014/31 zasniva se na funkciji „određivanja mase”. Taj je izraz neutralan u pogledu načina na koji se rezultat priopćava korisnicima. Masa se „određuje” u trenutku mjerenja i registriranja, neovisno o činjenici je li vrijednost odmah vidljiva: određivanje logički i funkcionalno prethodi „pokazivanju”, ali nije njegov preduvjet.
72.      Slično tome, u definiciji „neautomatske vage” iz članka 2. točke 2. navedene direktive(24) nigdje se ne spominje postojanje zaslona. Budući da model CS 300 iziskuje intervenciju rukovatelja, što je nesporna činjenica,
taj instrument zadovoljava tu definiciju.
73.      S druge strane, Sud je u presudi Marhon, iako je ona donesena u drugačijem kontekstu, pojasnio da područje primjene Direktive 2014/31 treba shvatiti u širem smislu te da se pojam „neautomatska vaga ”u članku 2. točkama 1. i 2. te direktive definira na način da se upućuje na funkciju koju ti instrumenti obavljaju, bez uzimanja u obzir načina ili kategorija korištenja tih instrumenata(25).
74.      Stoga i u ovom slučaju treba prije svega poći od normativne definicije instrumenta, a ne pridavati ključni značaj tehničkim detaljima koji se u toj definiciji ni ne spominju.
75.      U prilog tom tumačenju govori i struktura Direktive 2014/31. Zakonodavac je izraz „vidljivo”
koristio samo u kontekstima u kojima je namjeravao izričito propisati taj zahtjev, primjerice u članku 17. stavku 1. za vidljivost oznake CE i dopunske mjeriteljske oznake te u članku 18. za znak ograničenja uporabe(26). Nenavođenje navedenog izraza u točki 8.1. Priloga I.
toj direktivi nije slučajno: zakonodavac je koristio pasivni oblik „[m]oraju pokazivati”
(talijanski: „deve essere indicato”), ali nije precizirao da
prikaz mora dolaziti izravno s uređaja niti da mora biti vidljiv u svakom trenutku života proizvoda.
76.      U
uvodnoj napomeni
iz Priloga I.
izričito se spominje slučaj kad vaga „sadržava ili je spojena s više od jednim uređajem za pokazivanje ili za ispisivanje”. Budući da se u njoj navodi da je riječ o dva istovjetna slučaja („sadržava” i „spojena [je] s”), to je dokaz da je zakonodavac Unije vodio računa o slučajevima kad pokazni uređaj nije ugrađen u vagu. Spajanje na vanjski uređaj nije iznimka već način koji se izričito predviđa; uvodna napomena
iz Priloga I., koja se citira u točki 13. ovog mišljenja (u daljnjem tekstu: uvodna napomena),
ne zahtijeva da svaka vaga mora u svojim dijelovima sadržavati barem jedan pokazni uređaj, već spominje slučaj kad vaga
„sadržava” ili „je spojena” na više uređaja.
77.      U točki 8.3. Priloga I. određuje se da „[d]igitalni elektronički uređaji moraju stalno provoditi prikladni nadzor ispravnog odvijanja mjernog procesa”, čime se pretpostavlja postojanje povezanog pokaznog uređaja, ali se ne određuje
mora li on biti fizički ugrađen. Slično tome, točka 5. Priloga I., u kojoj se zahtijeva da rezultate vaganja pokazuju „drugi uređaji za pokazivanje [koje koristi vaga]”, pretpostavlja postojanje pokaznog uređaja, ali ne nalaže da on mora biti ugrađen.
78.      Točka 14. Priloga I. Direktivi 2014/31 ne sugerira drugačiji zaključak. Naravno, ona pretpostavlja da u izravnoj javnoj prodaji
bitne informacije moraju kupcu biti prikazane
na jasan i dovoljno razumljiv način. Međutim, tom se odredbom uređuje način na koji vaga mora funkcionirati u uobičajenim uvjetima korištenja.
79.      U integrabilnom modulu za vaganje, ti uvjeti moraju biti ispunjeni kada je modul za vaganje ugrađen u predviđeni sustav blagajne, a rezultat se prikazuje na terminalu namijenjenom prodavatelju i kupcu. Dakle, točka 14. ne zahtijeva da pokazni uređaj
mora biti
ugrađen u modul, već se traži da on bude dio sklopa instrumenta čija je sukladnost ocjenjivana.
80.      Druga rečenica uvodne napomene iz Priloga I. Direktivi 2014/31 potvrđuje takvo tumačenje jer zahtijeva da u izravnoj javnoj prodaji
uređaji za prikazivanje i ispisivanje koji su namijenjeni prodavatelju i kupcu moraju ispunjavati određene bitne zahtjeve. Međutim, njome se ne određuje da ti uređaji nužno moraju biti ugrađeni u mjeriteljski modul.
81.      Ni upućivanje u točki 14. tog priloga na natpis
„[n]e koristiti za izravnu javnu prodaju” koji treba istaknuti „u blizini pokaznog uređaja”
ne podrazumijeva da se ekran mora poklapati s modulom za vaganje; on samo pretpostavlja postojanje ekrana u konkretnom ustroju vage.
82.      Njemačka, grčka i austrijska vlada navode da bi se dopuštanjem neautomatske vage
koja nema vlastiti zaslon ugrozila
zaštita javnosti od pogrešnih rezultata vaganja te da bi to poskupilo nadzor sukladnosti. Ti prigovori zaslužuju pažnju, ali mi se ne čine presudnima.
83.      Cilj zaštite javnosti ne zahtijeva da se zaštita mora provesti ugrađivanjem zaslona
u modul, već da u uobičajenim uvjetima korištenja
rezultat vaganja bude dostupan i provjerljiv na način koji je jasan i ne dovodi u zabludu. Vanjski uređaj, pod uvjetom da je uključen u konfiguraciju
koja je predmet ocjene sukladnosti, može ispuniti taj zahtjev
na istovjetan način.
84.      Kada je riječ o provjerama sukladnosti, potrebno je da proizvođač u potvrdi o EU ispitivanju tipa i u tehničkoj dokumentaciji
precizno opiše
dopuštene konfiguracije, uvjete za ugrađivanje i način provjere. Dakle, tako istaknut prigovor odnosi se na kvalitetu tehničke dokumentacije i ocjene sukladnosti, a ne načelnu dopuštenost integrabilnog modula za vaganje.
85.      Slijedeći argumentaciju pojedinih zainteresiranih osoba koje su se očitovale pred Sudom bi se tumačenjem uveo strukturni zahtjev –
tj. zahtjev postojanja zaslona ugrađenog
u taj modul –
koji se u Direktivi ne predviđa. Po mojem mišljenju, to bi bilo u suprotnosti s načelom tehnološke neutralnosti koje proizlazi iz Zajedničkog okvira(27). Propis ne smije privilegirati
ni isključivati posebna tehnička rješenja na način da
proizvođaču prepusti izbor sredstava ako su ispunjeni funkcionalni zahtjevi.
86.      Sličnost, na koju je na raspravi ukazalo društvo Bizerba, s ustrojem računala –
kod kojeg monitor može biti ugrađen (kao u prijenosnom uređaju) ili vanjski, a da to pritom ne utječe na kvalifikaciju uređaja – ilustrira
opće načelo: funkcija ne ovisi o fizičkoj lokaciji dijela koji je ostvaruje, već o sposobnosti sklopa da proizvede očekivani rezultat. U slučaju vage, očekivani rezultat je određivanje i prikazivanje mase; pitanje događa li se prikaz na ugrađenom zaslonu
ili na povezanom terminalu ne mijenja prirodnu funkciju vage.
87.      Nadalje, treba uzeti u obzir činjenicu da se, s gledišta praktičnih posljedica, uređaji kakav je model CS 300 stavljaju na tržište i na maloprodajnim mjestima koriste –
ugrađeni
u
sustave blagajni –
već više od dvadeset godina, kao što je to društvo Bizerba potvrdilo na raspravi, a ta tvrdnja nije osporena.
88.      Odgovor na pitanje može li se instrument o kojem je u konkretnom kontekstu riječ jednostavno certificirati kao „modul za vaganje” umjesto kao „vaga”
– što je pitanje koje je Sud postavio na raspravi – ukazuje na važnost
prakse različite kvalifikacije. Kao što je preciziralo društvo Bizerba, ako bi se uređaj kvalificirao kao obični modul, proizvođači sustava blagajni ne bi ga mogli ugraditi a da pritom sami ne preuzmu ulogu proizvođača konačnog instrumenta, uz posljedične obveze u pogledu ocjene sukladnosti. Posljedica toga bi bila značajna prepreka za kretanje modularnih rješenja na jedinstvenom tržištu, što je u suprotnosti s ciljevima olakšavanja trgovine i tehnološke neutralnosti koji se nastoje postići Zajedničkim okvirom(28), a u krajnjoj liniji i sa samom svrhom Direktive 2014/31, tj. osiguravanjem da ti instrumenti ispunjavaju bitne zahtjeve.
89.      Stoga smatram da članak 2. točke 1. i 2. Direktive 2014/31
treba tumačiti na način da instrument koji određuje masu tijela, registrira rezultat vaganja i
prenosi taj rezultat na povezani vanjski pokazni uređaj, pri čemu se tijekom vaganja zahtijeva intervencija
rukovatelja, može predstavljati neautomatsku vagu čak i ako samostalno ne ispisuje niti prikazuje rezultate vaganja.
B.      Ispunjavanje bitnih zahtjeva
90.      U točki 8.1.
Priloga I. Direktivi 2014/31 propisuje se da mora biti prikazana vrijednost mase; međutim, njome se ne predviđa posebno tehničko rješenje
za to prikazivanje.
91.      Isto tako, u točki 9. tog priloga zahtijeva se da prikaz
mora biti lako čitljiv u uobičajenim uvjetima korištenja. Ako je uređaj od početka bio projektiran da radi
kao dio integrabilnog modula za vaganje, ti uvjeti moraju biti ispunjeni na prodajnom mjestu, nakon što je modul ugrađen u predviđeni sustav blagajne.
92.      Kada je riječ o instrumentima namijenjenima izravnoj javnoj prodaji, isto vrijedi i u vezi točke 14. Priloga I.: kada se rezultat vaganja prikazuje na vanjskom terminalu, ispunjavanje bitnih zahtjeva treba provjeriti ne samo na modulu za vaganje, već na sklopu sačinjenom od tog modula i
pokaznog uređaja. Iz navedenog slijedi da uređaj bez vlastitog zaslona, koji je projektiran da bi funkcionirao kao integrabilni modul za vaganje na kojem se vrijednost mase prikazuje preko povezanog vanjskog uređaja, može
ispunjavati bitne zahtjeve iz Priloga I., točaka 8.1., 9.
i eventualno 14., ali pod uvjetom da je taj vanjski uređaj obuhvaćen konfiguracijom instrumenta čija je sukladnost ocjenjivana.
C.      Oznaka CE i mjeriteljska oznaka: uvjeti i trenutak postavljanja
93.      Ostaje da se utvrdi mogu li se oznaka CE i dopunska mjeriteljska oznaka postaviti prije materijalne ugradnje modula u
sustav blagajne. U tom smislu, ne treba krenuti od materijalnog slijeda operacija, već od predmeta ocjene sukladnosti.
94.      Iako se ta ocjena nije odnosila samo na modul promatran zasebno
već na cijeli instrument kako se definira u potvrdi o EU ispitivanju tipa i u tehničkoj dokumentaciji,
uključujući i dopuštene konfiguracije spajanja na pokazni uređaj, načelno ništa ne priječi da se oznaka na modul može postaviti i prije njegove konačne ugradnje.
95.      S druge strane, takva oznaka ne bi bila u skladu s Direktivom ako bi se njome potvrđivala usklađenost modula neovisno od bilo koje druge naknadne konfiguracije ili u odnosu na konfiguracije koje nisu bile predviđene prilikom ocjene sukladnosti.
96.      Njemačka vlada na raspravi je precizirala da načelno ne osporava dopuštenost modularnih vaga koje imaju vanjski pokazni uređaj, uključujući i kada je on ugrađen u zasebno kućište. Osporavanje se konkretno odnosi na trenutak postavljanja oznake: prema mišljenju Savezne Republike Njemačke, ono ne može prethoditi sklapanju
sklopa
„modul za vaganje + pokazni uređaj” jer je tek u tom trenutku moguće provjeriti
sukladnost cijelog
instrumenta, uključujući i ispravnost
prijenosa signala na zaslon.
97.      S tehničkog gledišta, zabrinutosti koje njemačka vlada izražava nisu bez osnove. Kao što je istaknuto na raspravi, čak i kada modul za vaganje pravilno funkcionira, neispravnost
u prijenosu signala –
primjerice,
pogrešno spojeni kablovi –
mogla bi utjecati na pogrešno prikazivanje rezultata na terminalu na prodajnom mjestu (POS). Upravo taj rizik opravdava utvrđivanje uvjeta da ocjena sukladnosti mora
obuhvaćati sklop „modul + tip sustava blagajne/pokazni uređaj” u konfiguracijama predviđenima u potvrdi o EU ispitivanju tipa.
Nije dovoljno zasebno provjeriti funkcioniranje modula, već treba utvrditi da je rezultat pravilno prenesen i prikazan u predviđenoj konfiguraciji.
98.      Dakle, sud koji je uputio zahtjev morat će provjeriti
da li u konkretnom slučaju oznaka koja je postavljana na uređaj stvarno odgovara ocjeni sukladnosti u pogledu odgovarajuće integrirane konfiguracije.
99.      Ako nije tako, to ne treba shvatiti kao generalno negiranje dopuštenosti
integrabilnog modula za vaganje, već kao utvrđivanje nesukladnosti oznake u konkretnom slučaju.
100. U konačnici, Direktiva 2014/31 ne predviđa jedan određeni tehnički ustroj instrumenta, već propisuje da bitni zahtjevi moraju provjerljivo biti ispunjeni u pogledu sklopa instrumenta namijenjenog uporabi.
101. Dakle, ključni kriterij nije to da u modul nije ugrađen zaslon, već činjenica da funkciju prikazivanja u uobičajenim uvjetima korištenja osigurava
vanjski uređaj uključen u konfiguraciju koja je predmet
ocjene sukladnosti.
102. Pod istim uvjetima, oznaka CE i dopunska mjeriteljska oznaka mogu se postaviti prije materijalnog ugrađivanja modula, i to ako one ne mogu potvrđivati sukladnost konfiguracija koje se razlikuju od onih koje su bile stvarno razmatrane prilikom ocjene sukladnosti.
V.      Zaključak
103. Imajući u vidu provedenu analizu, predlažem Sudu da na pitanje koje je uputio Bundesverwaltungsgericht (Savezni upravni sud, Njemačka) odgovori kako slijedi:
1.      Članak 2. točke 1. i 2. Direktive 2014/31/EU
Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na stavljanje na raspolaganje neautomatskih vaga na tržište treba tumačiti na način da instrument kojim se određuje masa tijela djelovanjem sile teže, registrira rezultat vaganja i
prenosi taj rezultat na povezani vanjski pokazni uređaj, pri čemu se zahtijeva intervencija rukovatelja tijekom vaganja, može predstavljati „neautomatsku vagu”
čak i ako samostalno ne ispisuje niti prikazuje rezultate vaganja.
2.      Članak 4. Direktive 2014/31/EU
u vezi s uvodnom napomenom iz Priloga I. toj direktivi te točkama 8.1., 9.
i 14. tog priloga, kao i člankom 6. stavkom 2. i člankom 17. navedene direktive, treba tumačiti na način da:
takav uređaj može ispunjavati bitne zahtjeve iz Direktive u slučaju kad
funkciju pokazivanja
u uobičajenim uvjetima korištenja
osigurava
vanjski pokazni uređaj
koji je dio sklopa instrumenta za koji se provodi ocjena sukladnosti;
u slučaju instrumenata namijenjenih izravnoj javnoj prodaji, vanjski pokazni uređaj
nije izuzet od obveze ispunjavanja bitnih zahtjeva, ali mora biti njegov sastavni dio prilikom odgovarajuće provjere sukladnosti;
oznaka CE i dopunska mjeriteljska oznaka mogu se postaviti na modul prije njegove materijalne ugradnje samo ako se ocjena sukladnosti već odnosila na odgovarajući sklop instrumenta u konfiguracijama koje se predviđaju u potvrdi o EU ispitivanju tipa i u tehničkoj dokumentaciji; na sudu koji je uputio zahtjev je da provjeri je li to tako u konkretnom slučaju.
1      Izvorni jezik: talijanski
2      Direktiva 2014/31/UE Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na stavljanje na raspolaganje neautomatskih vaga na tržište (SL 2014., L 96, str. 107.)
3      Izdavanjem potvrde o EU ispitivanju tipa nadležno tijelo potvrđuje da jedan reprezentativni primjerak proizvoda ispunjava mjerodavne bitne zahtjeve i
predstavlja osnovu za naknadnu izjavu o sukladnosti. Vidjeti Prilog II. Direktivi 2014/31/EU, modul B.
4      Modul D i postupak za ocjenu sukladnosti koji se temelji na osiguravanju kvalitete proizvodnog procesa.
5      Uredba (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o europskoj normizaciji, o izmjeni direktiva Vijeća 89/686/EEZ i 93/15/EEZ i direktiva 94/9/EZ, 94/25/EZ, 95/16/EZ, 97/23/EZ, 98/34/EZ, 2004/22/EZ, 2007/23/EZ, 2009/23/EZ i 2009/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 87/95/EEZ i Odluke br. 1673/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL 2012., L 316, str. 12.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 13. svezak 64., str. 285.)
6      Vidjeti točku 9. ovog mišljenja.
7      Vidjeti točku T.2.2.7. usklađene norme EN 45501:2015, naslovljenu “Weighing module”, koja je formulirana kako slijedi: „Part of the weighing instrument that comprises all mechanical and electronic devices (i.e. load receptor, load-transmitting device, load cell, and analog data processing device or digital data processing device) but not having the means to display the weighing result. It may optionally have devices for further processing (digital) data and operating the instrument”.
8      Radi potpunosti treba istaknuti da je Direktiva 2009/23/EZ (SL 2009., L 122, str. 6.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 13., svezak 61., str. 169.) stavljena izvan snage Direktivom 2014/31.
9      SL 2015., C 300, str. 3.
Među ostalim, kao što je spomenuto u navedenoj obavijesti, „[usklađene] [n]orme donos[e]
[e]uropsk[e]
organizacij[e] za normizaciju na engleskom jeziku (CEN i Cenelec objavljuju i na francuskom i njemačkom jeziku). [...]”
10      Članak 12. Direktive 2014/31, naslovljen „Pretpostavke sukladnosti vaga”, određuje kako slijedi: „[z]a vage koje su u skladu s usklađenim normama ili dijelom usklađenih normi na koje su pozivanja objavljena u Službenom listu Europske unije pretpostavlja se da su u skladu s bitnim zahtjevima iz Priloga I.”
11      Zakon o stavljanju na tržište i stavljanju na raspolaganje na tržištu mjernih instrumenata, njihovom korištenju i baždarenju te prethodno zapakiranim proizvodima od 25. srpnja 2013. (BGBl. 2013. I, str. 2722.)
12      Zakon o stavljanju na tržište i stavljanju na raspolaganje na tržištu mjernih instrumenata te o njihovu korištenju i baždarenju od 11. prosinca 2014. (BGBl. I,
str. 2010., 2011.)
13      Presuda od 27. listopada 2016., James Elliott Construction (C-613/14, EU:C:2016:821, t. 38.-40.)
14      Presuda od 5. ožujka 2024., Public.Resource.Org i dr. (C-588/21 P, EU:C:2024:201, t. 70.)
15      Europske organizacije za normizaciju službeno su priznate Uredbom br. 1025/2012. To su Europski odbor za normizaciju (ENC), Europski odbor za elektrotehničku normizaciju (CENELEC) i Europski institut za telekomunikacijske norme (ETSI).
16      Riječ je o dobro poznatim zabrinutostima. Naime, institucije Europske unije u potpunosti su svjesne potrebe preispitivanja
temeljnih postavki tog regulatornog modela. Vidjeti https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/14511-Standardisation-Regulation-revision_en.
17      Odluka br. 768/2008/EZ
Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o zajedničkom okviru za stavljanje na tržište proizvoda i o stavljanju izvan snage Odluke 93/465/EEZ
(SL 2008., L 218, str. 82.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 15., svezak 12., str. 115.)
18      Uredba (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju i za nadzor tržišta u odnosu na stavljanje proizvoda na tržište i o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 339/93 (SL 2008., L 218, str. 30.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 13., svezak 51., str. 154.)
19      To se odvija putem formalnog akta kojim Komisija ovlašćuje organizaciju za normizaciju da izradi tehničku normu koja može uključivati bitne zahtjeve jedne određene direktive.
20      Vidjeti presudu od 20. lipnja 2024., GEMA (C-135/23, EU:C:2024:526), u kojoj je Sud zaključio da na temelju načela tehnološke neutralnosti „prava i obveze osoba moraju u zakonu biti utvrđeni na općenit način kako se ne bi dala prednost upotrebi jedne tehnologije na štetu druge” (t. 37.).
21      Vidjeti u tom smislu Obavijest Komisije,
Plavi vodič o provedbi pravila EU-a o proizvodima 2022. (SL 2022., C 247, str. 1. t. 1.1.).
22      Kao usklađena norma EN 45501:2015, vidjeti bilješku 11. ovog mišljenja.
23      Prema ustaljenoj sudskoj praksi, prilikom tumačenja odredbe prava Unije treba uzeti u obzir ne samo tekst te odredbe nego i njezin kontekst te ciljeve propisa kojega je ona dio. Vidjeti presudu od 4. srpnja 2024., Marhon (C-283/23, EU:C:2024:569, t.
26.).
24      Vidjeti točku 9. ovog mišljenja u pogledu definicije „neautomatske vage”.
25      Vidjeti presudu od 4. srpnja 2024., Marhon (C-283/23, EU:C:2024:569, t. 27. i 30.)
26      Znak ograničenja uporabe definira se u Prilogu III. točki 3. Direktive 2014/31.
27      Vidjeti točku 27. ovog mišljenja.
28      Vidjeti točku 24. ovog mišljenja.