62020CJ0302_RES
Predmet C-302/20
A
protiv
Autorité des marchés financiers (AMF)
(zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio Cour d’appel de Paris (Žalbeni sud u Parizu))
Presuda Suda (veliko vijeće) od 15. ožujka 2022.
„Zahtjev za prethodnu odluku – Jedinstveno tržište za financijske usluge – Zlouporaba tržišta – Direktive 2003/6/EZ i 2003/124/EZ – ‚Povlaštena informacija’ – Pojam – Informacija ‚precizne naravi’ – Informacija o skorašnjoj objavi novinskog članka kojim se prenosi glasina na tržištu koja se odnosi na izdavatelja financijskih instrumenata – Nezakonitost otkrivanja povlaštene informacije – Iznimke – Uredba (EU) br. 596/2014 – Članak 10. – Otkrivanje povlaštene informacije u okviru uobičajenog obavljanja profesije – Članak 21. – Otkrivanje povlaštene informacije za potrebe novinarstva – Sloboda tiska i sloboda izražavanja – Novinarovo otkrivanje uobičajenom izvoru informacija informacije o skorašnjoj objavi novinskog članka”
Usklađivanje zakonodavstava – Trgovanje povlaštenim informacijama i manipuliranje tržištem (zlouporaba tržišta) – Zabrana – Povlaštene informacije – Informacija precizne naravi – Pojam – Informacija o skorašnjoj objavi novinskog članka kojim se prenosi glasina na tržištu o izdavatelju financijskih instrumenata – Uključenost – Kriteriji za ocjenu
(Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća 2003/6, čl. 1. t. 1.; Direktiva Komisije 2003/124, čl. 1. st. 1.)
(t. 33., 36., 38., 41., 42., 46., 48.-51., 52., 55.-57. t. 1. izreke)
Usklađivanje zakonodavstava – Trgovanje povlaštenim informacijama i manipuliranje tržištem (zlouporaba tržišta) – Zabrana – Povlaštene informacije – Otkrivanje ili širenje informacija u medijima – Otkrivanje za potrebe novinarstva – Pojam – Novinarovo otkrivanje uobičajenom izvoru informacija informacije koja se odnosi na skorašnju objavu novinskog članka o izdavatelju financijskih instrumenata – Uključenost – Uvjet
(Povelja Europske unije o temeljnim pravima, čl. 11. i čl. 52. st. 3.; Uredba Europskog parlamenta i Vijeća br. 596/2014, uv. izj. 77. i čl. 10. i 21.)
(t. 64.-66., 69.-71., t. 2. izreke)
Usklađivanje zakonodavstava – Trgovanje povlaštenim informacijama i manipuliranje tržištem (zlouporaba tržišta) – Zabrana – Povlaštene informacije – Nezakonito otkrivanje – Iznimke – Otkrivanje za potrebe novinarstva – Novinarovo otkrivanje uobičajenom izvoru informacija informacije koja se odnosi na skorašnju objavu novinskog članka o izdavatelju financijskih instrumenata – Uključenost – Pretpostavke – Otkrivanje nužno za obavljanje profesije – Poštovanje načela proporcionalnosti
(Povelja Europske unije o temeljnim pravima, čl. 11. i čl. 52. st. 1.; Uredba Europskog parlamenta i Vijeća br. 596/2014, uv. izj. 77. i čl. 10. i 21.)
(t. 75.-78., 80., 81.-83., 85.-89., t. 3. izreke)
Kratak prikaz
Osoba A je tijekom više godina obavljala zanimanje novinara u različitim britanskim dnevnim novinama. U okviru svojeg rada pisala je članke kojima su se prenosile glasine na tržištu, od kojih su se dva konkretno odnosila na vrijednosne papire koji su uvršteni radi trgovanja u Euronext, a koji su objavljeni na internetskoj stranici dnevnih novina Daily Mail.
Tako se u njegovu prvom članku navodi moguća ponuda za preuzimanje od strane društva LVMH za vrijednosne papire društva Hermès. Dan nakon te objave cijena tih vrijednosnih papira povećala se tijekom burzovnog dana. Njezin drugi članak navodio je da bi prema njezinu mišljenju vrijednosni papiri društva Maurel & Prom mogli biti predmet ponude za preuzimanje. Dan nakon objave tog članka uslijedilo je znatno povećanje cijena tih dionica pred kraj trgovinskog dana.
U okviru istrage koju je provelo Nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (AMF) (Francuska) otkriveno je da su, malo prije objave dvaju spornih članaka, britanski rezidenti dali naloge za kupnju vrijednosnih papira društava Hermès i Maurel & Prom te su nakon objave navedenih članaka prodali svoje dionice. Prigovarajući osobi A da je dvjema osobama dala povlaštenu informaciju o skorašnjoj objavi dvaju članaka kojima se prenose glasine na tržištu o ponudama za preuzimanje vrijednosnih papira gore navedenih društava, povjerenstvo za sankcije AMF-a izreklo joj je novčanu kaznu u iznosu od 40000 eura.
Svojom presudom, donesenom u velikom vijeću, Sud se izjašnjava o pojmu „povlaštene informacije” u smislu direktiva o trgovanju na temelju povlaštenih informacija i manipuliranju tržištem (
1
) u pogledu informacije koja se odnosi na skorašnju objavu novinskog članka kojim se prenosi glasina na tržištu koja se odnosi na izdavatelja financijskih instrumenata, osobito kada je riječ o zahtjevu preciznosti koji se zahtijeva za kvalifikaciju povlaštene informacije. On također navodi uvjete pod kojima se može smatrati da je novinar jednom od svojih uobičajenih izvora informacija takvu informaciju otkrio zakonito za potrebe novinarstva u smislu Uredbe o zlouporabi tržišta (
2
).
Ocjena Suda
Najprije, što se tiče zahtjeva preciznosti koji je nužan kako bi se informacija mogla kvalificirati kao povlaštena informacija, Sud ističe da se smatra da je informacija precizne naravi ako iz ispitivanja koje se provodi od slučaja do slučaja proizlazi da se u njoj, među ostalim, spominje događaj za koji se razumno može očekivati da će se dogoditi i ako je dovoljno precizna da bi se donio zaključak o mogućem učinku tog događaja na cijene financijskih instrumenata o kojima je riječ. Osim toga, to se obilježje načelno ne može isključiti samo zbog činjenice da neka informacija ulazi u kategoriju posebnih informacija kao što su informacije koje se odnose na skorašnju objavu članka koji se odnosi na glasinu na tržištu. U tom pogledu, s obzirom na to da je glasina obilježena stupnjem neizvjesnosti, valja uzeti u obzir stupanj preciznosti sadržaja navedene glasine kao i pouzdanost izvora koji ju prenosi. Isto tako, opća poznatost novinara koji je potpisao novinske članke i novinske kuće koja je objavila te članke može se smatrati odlučujućima, ovisno o okolnostima slučaja, ako ti elementi omogućuju ocijeniti vjerodostojnost navedenih glasina.
Stoga informacija koja se odnosi na skorašnju objavu novinskog članka koji prenosi glasinu na tržištu o izdavatelju financijskih instrumenata može biti informacija „precizne naravi”. Spominjanje cijene u tom članku po kojoj bi se kupili vrijednosni papiri tog izdavatelja, u okviru moguće ponude za preuzimanje kao i identitet novinara koji je potpisao navedeni članak te novinskog tijela koje ga je objavilo relevantni su za ocjenu tog obilježja, pod uvjetom da su ti elementi bili priopćeni prije te objave. Što se tiče stvarnog utjecaja te objave na cijene vrijednosnih papira na koje se ona odnosi, iako može činiti dokaz ex post o tome da je navedena informacija precizna, on sam po sebi ne može biti dovoljan da se, u nedostatku drugih elemenata koji su bili poznati ili otkriveni prije navedene objave, utvrdi takva precizna narav.
Nadalje, što se tiče činjenice da je novinar otkrio povlaštenu informaciju jednom od svojih uobičajenih izvora informacija, Sud ističe da se izraz „za potrebe novinarstva” (
3
) odnosi ne samo na otkrivanje informacija objavom informacija nego i onih koje su dio postupka koji dovodi do takve objave. Kako bi se uzela u obzir važnost koju u demokratskom društvu imaju sloboda tiska i sloboda izražavanja, propisane člankom 11. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (u daljnjem tekstu: Povelja), te pojmove treba tumačiti široko. Stoga otkrivanje u okviru novinarovih pripremnih istražnih radnji za objavu može činiti otkrivanje informacija za potrebe novinarstva.
Stoga kada novinar otkrije jednom od svojih uobičajenih izvora informacija informaciju o skorašnjoj objavi novinskog članka sa svojim potpisom kojim prenosi glasine na tržištu, to je učinio „za potrebe novinarstva” ako je to otkrivanje potrebno kako bi mu omogućilo uspješno obavljanje novinarske djelatnosti, koja uključuje pripremne istražne radnje za objave.
Naposljetku, Sud ističe da odredba Uredbe o zlouporabi tržišta u vezi s otkrivanjem ili širenjem informacija u medijima (
4
) nije autonomna osnova koja odstupa od odredbe te uredbe o nezakonitom otkrivanju povlaštenih informacija (
5
) kako bi se utvrdila zakonitost ili nezakonitost otkrivanja povlaštenih informacija za potrebe novinarstva. Iznimka od zabrane priopćavanja takvih informacija predviđena potonjom odredbom mora se, međutim, tumačiti na način da se očuva korisni učinak prve odredbe, s obzirom na njezinu svrhu, odnosno poštovanje slobode tiska i slobode izražavanja u drugim medijima, koje su osobito zajamčene člankom 11. Povelje. Stoga je novinar zakonito otkrio informaciju ako se to smatra nužnim za obavljanje njegova zanimanja i ako poštuje načelo proporcionalnosti. Ocjena nužnosti i proporcionalnosti takvog otkrivanja mora biti u skladu sa zahtjevima koje propisuje Povelja (
6
).
Stoga, što se tiče, kao prvo, zahtjeva prema kojem takvo otkrivanje mora biti potrebno za obavljanje novinarske aktivnosti, valja ispitati je li to otkrivanje prelazilo ono što je nužno za provjeru informacija sadržanih u spornoj objavi. Konkretno, što se tiče provjere informacije koja se odnosi na glasinu na tržištu, važno je ispitati je li bilo potrebno da novinar trećem otkrije, osim sadržaja predmetne glasine, određenu informaciju koja se odnosi na skorašnju objavu članka kojim se prenosi ta glasina.
Kao drugo, kako bi se odredilo je li takvo otkrivanje proporcionalno, valja imati na umu potencijalno odvraćajući učinak zabrane takvog otkrivanja za obavljanje novinarske djelatnosti, uključujući pripremne istražne radnje, kao i provjeriti je li time što je otkrio predmetnu informaciju novinar djelovao uz poštovanje pravila i kodeksa koji uređuju njegovu profesiju (
7
). Štoviše, treba uzeti u obzir nepovoljne učinke otkrivanja predmetnih povlaštenih informacija za integritet financijskih tržišta. Konkretno, s obzirom na to da su transakcije na temelju povlaštenih informacija izvršene nakon tog otkrivanja, one mogu dovesti do financijskih gubitaka kod drugih ulagača i, srednjoročno, do gubitka povjerenja na financijskim tržištima.
Iz toga slijedi da otkrivanje povlaštenih informacija ugrožava ne samo privatne interese određenih ulagača, nego i, općenito, javni interes koji se sastoji u osiguravanju potpune i primjerene tržišne transparentnosti, kako bi se zaštitio integritet i osiguralo povjerenje svih ulagača. Stoga je također na sudu koji je uputio zahtjev da uzme u obzir činjenicu da se javni interes koji je mogao biti ostvaren takvim otkrivanjem protivi ne samo privatnim interesima nego i interesu iste naravi.
(
1
)	Direktiva 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2003. o trgovanju na temelju povlaštenih informacija i manipuliranju tržištem (zlouporabi tržišta) (SL 2003., L 96, str. 16.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 6., svezak 3., str. 74.), članak 1. točka 1.; Direktiva Komisije 2003/124/EZ od 22. prosinca 2003. o provedbi Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu definicije i javnog objavljivanja povlaštenih informacija i definicije manipuliranja tržištem (SL 2003., L 339, str. 70.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 6., svezak 6., str. 17.), članak 1. stavak 1.
(
2
)	Uredba (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o zlouporabi tržišta (Uredba o zlouporabi tržišta) te stavljanju izvan snage Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i direktiva Komisije 2003/124/EZ, 2003/125/EZ i 2004/72/EZ (SL 2014., L 173, str. 1. i ispravak SL 2016., L 287, str. 320.).
(
3
)	Članak 21. Uredbe br. 596/2014
(
4
)	Članak 21. Uredbe br. 596/2014
(
5
)	Članak 10. Uredbe br. 596/2014
(
6
)	Članak 52. stavak 1. Povelje
(
7
)	Članak 21. Uredbe br. 596/2014