62021CC0278
MIŠLJENJE NEZAVISNE ODVJETNICE
JULIANE KOKOTT
od 12. svibnja 2022. (
1
)
Predmet C‑278/21
AquaPri A/S
protiv
Miljø- og Fødevareklagenævnet
(Zahtjev za prethodnu odluku Østre Landsreta (Žalbeni sud regije Istok, Danska))
„Zahtjev za prethodnu odluku – Direktiva 92/43/EEZ – Očuvanje prirodnih staništa i divlje faune i flore – Posebna područja očuvanja – Naknadna ocjena prihvatljivosti mogućeg utjecaja na ta područja s obzirom na ciljeve očuvanja područja – Prethodna ocjena utvrđivanja potrebe za provođenje procjene – Unosi nitrata iz postojećeg ribogojilišta – Uzimanje u obzir plana upravljanja vodnim područjima kao i plana Natura 2000 za predmetna područja”
I. Uvod
1.
Člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima (
2
) zahtijeva se prethodna ocjena prihvatljivosti planova i projekata koji bi mogli negativno utjecati na područja očuvanja. No, je li takva ocjena potrebna i ako je za daljnji rad već odobrenog sustava prema nacionalnom pravu potrebno novo odobrenje, a prvotno odobrenje dodijeljeno je povrjeđujući obvezu procjene? To je središnje pitanje predmetnog zahtjeva za predmetnu odluku.
2.
U slučaju da je takva ocjena potrebna, sud koji je uputio zahtjev, osim toga, želi znati koje značenje za predmetno područje očuvanja pritom imaju plan upravljanja vodnim područjima i plan Natura 2000.
II. Pravni okvir
A.
Pravo Unije
1. Direktiva o staništima
3.
Odobrenje planova i projekata koji bi mogli imati značajan utjecaj na područje očuvanja prema Direktivi o staništima ili Direktivi o pticama (
3
), člankom 6. stavcima 2. i 3. Direktive o staništima uređeno je na sljedeći način:
„2.   Države članice poduzimaju odgovarajuće korake kako bi se u posebnim područjima očuvanja izbjeglo pogoršanje prirodnih staništa i staništa vrsta, kao i uznemiravanje vrsta za koje su ta područja određena, u mjeri u kojoj bi takvo uznemiravanje moglo utjecati na ciljeve ove Direktive.
3.   Svaki plan ili projekt koji nije izravno povezan s upravljanjem područjem ili potreban za njegovo upravljanje, ali bi na njega mogao imati značajan utjecaj, bilo pojedinačno bilo u kombinaciji s ostalim planovima ili projektima, predmet je ocjene prihvatljivosti utjecaja koje bi mogao imati na to područje, s obzirom na ciljeve očuvanja područja. U svjetlu zaključaka procjene utjecaja na područje i sukladno odredbama stavka 4., nadležna tijela državne vlasti odobravaju plan ili projekt tek nakon što se uvjere da on neće negativno utjecati na cjelovitost dotičnog područja te, ako je to potrebno, nakon dobivanja mišljenja od šire javnosti.”
2. Direktiva PUO
4.
Člankom 1. stavkom 2. točkom (a) Direktive PUO (
4
) definiran je pojam projekta kako slijedi:
„–
izvođenje građevinskih radova ili ostalih instalacija ili sustava,
–
ostali zahvati u prirodnom okruženju i krajobrazu, uključujući i one koji uključuju vađenje mineralnih resursa”.
B.
Dansko pravo
5.
Člankom 33. Zakona o zaštiti okoliša (Miljøbeskyttelseslov) predviđeno je da se za određene pogone ili sustave zahtijeva odobrenje. Prema zahtjevu za prethodnu odluku, to osobito vrijedi za ribogojilišta. Iz zahtjeva za prethodnu odluku proizlazi da su postojeća ribogojilišta koja još nisu bila odobrena prema toj odredbi na temelju prijelazne odredbe (
5
) do 15. ožujka 2014. trebala podnijeti odgovarajući zahtjev za odobrenje.
6.
Člankom 6. stavcima 1. i 2. Uredbe o staništima (
6
) prenosi se članak 6. stavak 3. Direktive o staništima:
„Članak 6. Prije donošenja odluke u skladu s člankom 7. potrebno je procijeniti može li projekt bilo pojedinačno bilo u kombinaciji s ostalim planovima ili projektima imati značajan utjecaj na područje Natura 2000. Obvezi procjene podliježu projekti koji nisu izravno povezani s upravljanjem područjem Natura 2000 ili za to upravljanje nisu potrebni.
Stavak 2. Ako tijelo smatra da bi projekt mogao imati značajan utjecaj na područje Natura 2000, provodi se detaljna procjena utjecaja projekta na područje Natura 2000, pri čemu se u obzir uzima cilj očuvanja predmetnog područja. Ako iz procjene utjecaja proizlazi da će projekt negativno utjecati na međunarodno područje Natura 2000, povodom tog se zahtjeva ne smije dodijeliti odobrenje, odobrenje odstupanja ili dozvola.”
7.
Člankom 7. stavkom 7. točkom 6. Uredbe o staništima predviđa se osobito primjena članka 6. stavaka 1. i 2. na odobrenja dodijeljena u skladu s člankom 33. Zakona o zaštiti okoliša.
„Stavak 7. Sljedeći slučajevi iz Zakona o zaštiti okoliša obuhvaćeni su člankom 6.
1)
do 5) […]
6)
Odobrenje pogona itd. u skladu s člankom 33. stavkom 1., člankom 38. i člankom 39. Zakona o zaštiti okoliša.”
8.
Iz nacionalnog plana Natura 2000 za razdoblje 2016. – 2021. za područje Natura 2000 područje br. 173, koje je najbliže ribogojilištu Onsevig, proizlazi usmjerenost na djelovanja povezana s područjem te u njemu nisu sadržani zahtjevi u pogledu kvalitete vode koji su zajamčeni planom upravljanja vodama; njime nisu predviđeni ni konkretni zahtjevi u pogledu smanjenja taloženja dušika, što je isto tako uređeno drugim zakonom.
9.
U Planu upravljanja riječnim slivovima za razdoblje 2015. – 2021. za područje riječnog sliva Sjælland (Danska), koji je usvojen u skladu s prethodnom procjenom utjecaja plana upravljanja vodama u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima i koji se, među ostalim, odnosio na morska područja Natura 2000 br. 173, 170 i 162, pozivajući se na politički dogovor od 22. studenoga 2015., takozvani poljoprivredno‑prehrambeni paket, navodi se da su planirana ispuštanja 43 tone dušika kako bi se osiguralo da postojeća ribogojilišta obuhvaćena planovima upravljanja svoja postojeća odobrenja za ispuštanje mogu koristiti u punom opsegu.
III. Činjenično stanje i zahtjev za prethodnu odluku
10.
U danskim je vodama ukupno 19 ribogojilišta, od kojih se neka nalaze unutar ili u blizini područja Natura 2000. Sporovi koji su u tijeku odnose se na sedam od tih ribogojilišta. U tim se ribogojilištima ponajprije uzgaja kalifornijska pastrva. Ribogojilišta ispuštaju, među ostalim, dušik i fosfor koji bi vjerojatno mogli imati utjecaj na obližnja područja Natura 2000.
11.
Jedno od spornih sustava je ribogojilište Onsevig. Ono je u vlasništvu društva AquaPri A/S, koje u ovom predmetu zastupa Dansk Akvakultur, strukovno udruženje danskih uzgajivača riba. Ribogojilište Onsevig nalazi se u vodama Småland, oko 1,7 km sjeverno od područja Natura 2000 br. 173, oko 10,5 km južno od područja Natura 2000 br. 170 i oko 12,4 km južno od područja Natura 2000 br. 162. Osnova za uvrštenje najbližeg područja Natura 2000, odnosno područja br. 173, uključuje morska prirodna staništa Sprudove (1110), Muljevita dna (1140), Zaljeve (1160), Grebene (1170) i posebna prioritetna prirodna staništa Lagune (1150). Osnova za uvrštenje područja zaštite ptica br. 82, 83, 85 i 86 je velik broj ptica koje se razmnožavaju i/ili odmaraju.
12.
Lokalno tijelo nadležno za zaštitu okoliša Storstrøms Amt (Okrug Storstrøm) odobrilo je 15. veljače 1999. premještaj ribogojilišta na sadašnju lokaciju.
13.
Okrug Storstrøm 27. listopada 2006. dodijelio je revidirano odobrenje za ribogojilište kojim mu se omogućilo povećanje ispuštanja dušika za 0,87 tona, odnosno s 15,6 tona na 16,47 tona, kao i uporaba i ispuštanje bakra i triju vrsta antibiotika. Okrug Storstrøm ispitao je potrebu procjene utjecaja na okoliš (UVP‑Screening) te je na toj osnovi zauzeo stajalište da povećano ispuštanje dušika nema značajan utjecaj na okoliš kad je riječ o obližnjem području Natura 2000 br. 173. i da stoga za projekt nije nužna procjena utjecaja na okoliš. Okrug Storstrøm nije razmatrao pravila o međunarodnim zaštićenim prirodnim područjima.
14.
Protiv te je odluke podnesena žalba tadašnjem žalbenom povjerenstvu, Naturklagenævnetu (Žalbeno povjerenstvo za zaštitu prirode) zbog utjecaja na područje Natura 2000. Naturklagenævn (Žalbeno povjerenstvo za zaštitu prirode) potvrdilo je odluku okruga Storstrøm. To je povjerenstvo smatralo da nedostaci odluke o UVP‑Screeningu nisu toliko važni da mogu dovesti do nevaljanosti te odluke.
15.
U skladu s tako potvrđenom odlukom okruga Storstrøm od 27. listopada 2006., zahtjev za izdavanje okolišnog odobrenja trebalo je podnijeti nadzornom tijelu najkasnije do 15. ožujka 2014.
16.
Stoga je društvo AquaPri A/S podnijelo zahtjev za izdavanje okolišnog odobrenja za ribogojilište Onsevig te je središnje tijelo nadležno za zaštitu okoliša (Miljøstyrelse) dana 16. prosinca 2014. to odobrenje izdalo. Prema tehničkoj procjeni utjecaja na okoliš iz te odluke, smatralo se da ribogojilište, pojedinačno ili u kombinaciji s drugim planovima ili projektima, ne bi moglo imati značajan utjecaj na područje Natura 2000 br. 173. Pri donošenju te odluke Agencija za zaštitu okoliša pozvala se, među ostalim, na odobrenje Okruga Storstrøm od 27. listopada 2006. i na činjenicu da naknadno nije predočena nikakva informacija kojom bi se dokazalo da ribogojilište ima utjecaj na područje Natura 2000.
17.
Protiv okolišnog odobrenja za ribogojilište Agencije za zaštitu okoliša od 16. prosinca 2014. podnesena je žalba pred Miljø- og Fødevareklagenævnetom (Žalbeno povjerenstvo za okoliš i hranu, Danska) koji je odlukom od 13. ožujka 2018. poništio navedeno okolišno odobrenje. U svojoj odluci Žalbeno povjerenstvo za okoliš i hranu smatralo je da okolišno odobrenje za Onsevig Havbrug, kojim se omogućuje nastavak rada ribogojilišta u situaciji u kojoj nije provedena prethodna procjena o utjecaju ukupne aktivnosti na stanište, mora biti podložno prethodnoj procjeni utjecaja na stanište. U prilog tom zaključku Žalbeno povjerenstvo za okoliš i hranu istaknulo je da nije provedena prethodna procjena utjecaja na stanište ukupne aktivnosti svih ribogojilišta na tom području u skladu s danskim pravilima kojima se provodi članak 6. stavak 3. Direktive o staništima. U ovom predmetu Žalbeno povjerenstvo za okoliš i hranu smatralo je da bi opterećenje hranjivim tvarima koje proizlazi iz ribogojilišta, u kombinaciji s ostalim planovima i projektima, moglo imati značajan utjecaj na područja Natura 2000 br. 173, 170 i 162 te da se stoga opasnost od negativnog utjecaja na osnovu za uvrštenje područja ne može a priori isključiti.
18.
Spor povodom tužbe društva AquaPri protiv te odluke od 13. ožujka 2018. vodi se pred Østre Landsretom (Žalbeni sud regije Istok, Danska). Sud koji je uputio zahtjev upućuje Sudu sljedeća prethodna pitanja:
1.
Treba li članak 6. stavak 3. prvu rečenicu Direktive Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (Direktiva o staništima) tumačiti na način da se primjenjuje na situaciju poput one o kojoj je riječ u ovom predmetu u kojoj se traži odobrenje za nastavak rada postojećeg ribogojilišta ako su aktivnost ribogojilišta i ispuštanje dušika i ostalih hranjivih tvari ostali nepromijenjeni u odnosu na aktivnost i ispuštanje odobreno 2006., ali ako nije provedena procjena utjecaja ukupne aktivnosti i kumulativnih učinaka svih ribogojilišta na tom području vezano uz prethodno odobrenje za ribogojilište s obzirom na to da su nadležna tijela provela samo procjenu ukupnog dodatnog ispuštanja dušika itd. iz predmetnog ribogojilišta?
2.
Je li za odgovor na prvo pitanje relevantna činjenica da se nacionalnim Planom upravljanja riječnim slivovima za razdoblje 2015. – 2021. vodi računa o prisutnosti ribogojilišta na tom području s obzirom na to da se njime izdvaja određena količina dušika kako bi se osiguralo da postojeća ribogojilišta na tom području mogu koristiti svoja postojeća odobrenja za ispuštanje te da stvarno ispuštanje ribogojilišta ostaje unutar utvrđenih graničnih vrijednosti?
3)
Ako se u situaciji poput one o kojoj je riječ u ovom predmetu mora provesti procjena u skladu s člankom 6. stavkom 3. [prvom rečenicom] Direktive o staništima, je li u vezi s tom procjenom nadležno tijelo dužno uzeti u obzir granične vrijednosti ispuštanja dušika izdvojene u Planu upravljanja riječnim slivovima za razdoblje 2015. – 2021. i sve druge relevantne informacije i procjene koje bi mogle proizaći iz Plana upravljanja riječnim slivovima ili iz plana Natura 2000 za to područje?
19.
AquaPri A/S, Miljø- og Fødevareklagenævn (Žalbeno povjerenstvo za okoliš i hranu) kao i Europska komisija podnijeli su pisana očitovanja te se očitovali na raspravi od 24. ožujka 2022.
IV. Ocjena
20.
U predmetnom je slučaju naglasak na pitanju u kojoj je mjeri primjenjiva odredba članka 6. stavka 3. Direktive o staništima koja se odnosi na procjenu utjecaja u kontekstu odobravanja nepromijenjenog daljnjeg rada sustava (odjeljak A.). U slučaju da je ta odredba primjenjiva, sud koji je uputio zahtjev, osim toga, želi znati koje značenje za predmetno područje očuvanja pritom ima plan upravljanja vodnim područjima i plan Natura 2000. S jedne se strane pitanja postavljaju u pogledu značenja utvrđenja plana upravljanja vodnim područjima o ispuštanjima dušika za prethodnu ocjenu utvrđivanja potrebe procjene utjecaja (odjeljak B), s druge pak strane o značenju obaju dokumenata za stvarnu procjenu utjecaja (odjeljak C.).
A.
Prvo pitanje – procjena utjecaja u slučaju ponovnog odobrenja projekta
21.
Prvim pitanjem želi se pojasniti zahtijeva li se člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima u slučaju ponovnog odobrenja projekta ocjena prihvatljivosti utjecaja koje bi mogao imati na predmetno područje s obzirom na ciljeve njegova očuvanja, ako utjecaji projekta ostanu nepromijenjeni, ali prilikom dodjele prethodnog odobrenja nisu bili sveobuhvatno ispitani te se u obzir nisu uzeli ni kumulativni učinci s drugim planovima i projektima.
22.
To se pitanje posebno postavlja u pogledu ribogojilišta koje se nalazi u moru, u blizini danskog otoka Småland, za koje je 2006. dodijeljeno odobrenje kojim se omogućuje povećanje ispuštanja dušika, a da pritom nije uzeto u obzir već prethodno odobreno ispuštanje dušika iz tog sustava ili taloženje dušika iz drugih izvora. Stranke u postupku slažu se u pogledu činjenice da ta procjena iz 2006. nije bila u skladu sa zahtjevima iz članka 6. stavka 3. Direktive o staništima jer se u skladu s tom odredbom u obzir moraju uzeti kumulativni učinci dotičnog projekta. Međutim, zakonitost pravomoćne odluke iz 2006. nije predmet ovog postupka.
23.
U svrhu odgovora na prvo pitanje ponajprije ću obrazložiti da člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima nije uspostavljena obveza provođenja (ponovne) procjene utjecaja ako prethodnim odobrenjem nisu ispunjeni zahtjevi iz te odredbe (drugi dio prvog pitanja, točka 1.). Ali ću potom objasniti da se za ponovno odobrenje projekta predviđeno nacionalnim pravom zahtijeva i nova procjena utjecaja (prvi dio prvog pitanja, točka 2.).
1. Posljedice pogrešaka pri prethodnom odobrenju projekta
24.
U skladu s člankom 6. stavkom 3. prvom rečenicom Direktive o staništima, za planove ili projekte koji bi mogli imati značajan utjecaj na područje očuvanja u smislu Direktive, bilo pojedinačno bilo u kombinaciji s ostalim planovima ili projektima, zahtijeva se (primjerena) (
7
) ocjena prihvatljivosti s obzirom na ciljeve očuvanja tog područja.
25.
Činjenica da se projekt ne nalazi u predmetnim područjima Natura 2000 nego izvan njih nikako ne isključuje primjenjivost zahtjeva propisanih u članku 6. stavku 3. Direktive o staništima (
8
).
26.
Svrha te procjene jest priprema odobrenja projekta. Naime, u skladu s člankom 6. stavkom 3. drugom rečenicom Direktive o staništima, nadležna tijela državne vlasti, u svjetlu zaključaka procjene utjecaja na područje i sukladno odredbama članka 6. stavka 4., odobravaju plan ili projekt tek nakon što se uvjere da on neće negativno utjecati na cjelovitost dotičnog područja.
27.
Člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima stoga je predviđen postupak ocjene kojem je cilj prethodnom provjerom zajamčiti to da plan ili projekt koji bi mogli imati značajan utjecaj na predmetno područje bude odobren samo ako ne utječe negativno na cjelovitost tog područja (
9
).
28.
Suprotno tomu, člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima ne zahtijeva se da se već pravomoćno odobreni projekt još jednom podvrgne toj ocjeni ako je prvotna ocjena bila manjkava (
10
). Za nepromijenjeno obavljanje aktivnosti u pravilu se stoga ne zahtijeva ponovna ocjena. (
11
)
29.
Međutim, to ne znači da takve pogreške i eventualne utjecaje na područja očuvanja treba prihvatiti. Ako se već odobreni projekt poslije pokaže prikladnim da se njime utječe na područje očuvanja kao takvo jer dovodi do pogoršanja ili značajnog uznemiravanja, tada se, naime, zabranom pogoršanja iz članka 6. stavka 2. Direktive o staništima omogućava poštovanje temeljnog cilja očuvanja i zaštite kvalitete okoliša, uključujući zaštitu prirodnih staništa i divlje faune i flore u smislu prve uvodne izjave Direktive (
12
). Određena aktivnost u skladu je s člankom 6. stavkom 2. Direktive o staništima samo ako se osigura da ne dovodi ni do kakvog uznemiravanja koje bi u značajnoj mjeri moglo ugroziti ciljeve te direktive, osobito ciljeve koji se odnose na očuvanje koje slijedi. Već i samo postojanje vjerojatnosti ili opasnosti da aktivnost na zaštićenom području izazove značajna uznemiravanja može predstavljati povredu navedene odredbe (
13
).
30.
Društvo AquaPri stoga s pravom naglašava da se obveza provjere njegova odobrenja ne može izravno izvesti iz članka 6. stavka 3. Direktive o staništima, nego iz članka 6. stavka 2. Ovisno o načinu na koji se nacionalnim pravom osigurava primjena te odredbe, važni bi mogli biti pravna sigurnost i legitimna očekivanja u pogledu daljnjeg postojanja prethodno dodijeljenog odobrenja osobito u vezi s iznimkom predviđenom u članku 6. stavku 4 (
14
). Ti bi aspekti mogli opravdati i ostvarenje prava na naknadu štete koje AquaPri očekuje u slučaju ponovne ocjene prihvatljivosti.
31.
Cilj sporne odluke Žalbenog povjerenstva, međutim, nije primjena članka 6. stavka 2. Direktive o staništu, nego članka 6. stavka 3. U tom smislu preostaje utvrditi da se tom odredbom ne zahtijeva ponovna procjena utjecaja ako utjecaj aktivnosti u slučaju pravomoćnog prethodnog odobrenja nije bio sveobuhvatno ispitan te nisu u obzir uzeti ni kumulativni učinci s drugim planovima i projektima.
2. Ponovno odobrenje prema danskom pravu
32.
Međutim, slijedi li iz prethodno navedenog i to da se člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima, u slučaju nacionalnim pravom predviđenog ponovnog odobrenja takvog projekta, ne zahtijeva ocjena prihvatljivosti utjecaja s obzirom na ciljeve očuvanja utvrđene za predmetno područje ako utjecaj projekta ostaje nepromijenjen? To je predmet prvog dijela prvog pitanja.
33.
Kao što je već navedeno, u slučaju nepromijenjenog daljnjeg obavljanja aktivnosti člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima ne zahtijeva se ponovna procjena utjecaja te stoga ni ponovno odobrenje za tu aktivnost.
34.
No ako država članica svojim vlastitim zakonodavstvom predviđa ponovno odobrenje, to odobrenje može biti odobrenje nadležnih tijela državne vlasti za taj projekt u smislu članka 6. stavka 3. druge rečenice Direktive o staništima. Takvo odobrenje ta tijela mogu dodijeliti samo nakon što se, u svjetlu zaključaka procjene utjecaja na područje, uvjere da on neće negativno utjecati na cjelovitost dotičnog područja.
a) Odobrenje projekta?
35.
Međutim, za odobrenje u smislu članka 6. stavka 3. druge rečenice Direktive o staništima zahtijeva se da se odobrenje odnosi na projekt.
36.
Premda Direktiva o staništima ne sadržava definiciju pojma „projekt”, Sud je ponajprije odlučio da je pojam „projekt” u smislu članka 1. stavka 2. točke (a) Direktive PUO relevantan kako bi se razjasnio pojam proizašao iz Direktive o staništima (
15
). S tim se u skladu izvođenje građevinskih radova ili ostalih instalacija ili sustava i ostalih zahvata u prirodnom okruženju i krajobrazu, uključujući i one koji uključuju vađenje mineralnih resursa, smatraju projektom.
37.
Budući da ribogojilište treba nastaviti s radom u nepromijenjenom obliku, predmet odobrenja nije izvođenje instalacija ili sustava. Međutim, ne može se isključiti da se dodatna taloženja dušika povezana već s nepromijenjenim daljnjim radom ribogojilišta ubuduće u područjima očuvanja trebaju smatrati ostalim zahvatom u prirodno okruženje u smislu definicije projekta iz Direktive PUO (
16
).
38.
Međutim, čak i ako se buduća dodatna taloženja dušika ne bi smatrala zahvatom u skladu s Direktivom PUO, to ne isključuje prihvaćanje projekta u smislu Direktive o staništima jer je pojam projekta koji proizlazi iz Direktive PUO uži od pojma projekta koji proizlazi iz Direktive o staništima (
17
). Za primjenu Direktive o staništima ponajprije je važno je li aktivnost o kojoj je riječ prikladna da značajno utječe na zaštićeno područje (
18
).
39.
To se u slučaju aktivnosti koje dovode do dodatnog taloženja dušika u zaštićenim staništima ne može a priori isključiti (
19
), što je, osim toga, očito i polazna točka predmetne sporne odluke Žalbenog povjerenstva.
40.
Međutim, društvo AquaPri poziva se na presudu Stadt Papenburg prema kojoj određene aktivnosti, imajući u vidu njihovo ponavljanje, njihovu prirodu i njihove uvjete za provođenje, treba smatrati jedinstvenom radnjom pa se one mogu smatrati jednim i istim projektom u smislu članka 6. stavka 3. Direktive o staništima za koji nije potreban novi postupak izdavanja odobrenja (
20
). Ta se sudska praksa odnosi na ponavljajuće aktivnosti te su prema nacionalnom pravu bile jednom odobrene za ubuduće. U presudi Stadt Papenburg bila je riječ o odobrenju da se rijeka redovito produbljuje kako bi se omogućila plovidba brodovima s gazom određene dubine (
21
).
41.
Kao što i Komisija te Žalbeno povjerenstvo za okoliš i hranu navode, u ovom predmetu nije riječ o tom slučaju jer se odobrenjem od 27. listopada 2006. ribogojilištima nije odobrio nastavak rada na neodređeno vrijeme. Štoviše, u tom je odobrenju već iskazana potreba za ishođenjem novog odobrenja.
b) Značenje odobrenja u skladu s člankom 33. Zakona o zaštiti okoliša
42.
Odgovor na prvi dio prvog pitanja stoga ovisi o tome predstavlja li zahtjev, naveden u odluci od 27. listopada 2006., da je najkasnije 15. ožujka 2014. potrebno nadzornom tijelu podnijeti zahtjev za izdavanje odobrenja koji se odnosi na aktivnosti onečišćenja u skladu s člankom 33. Zakona o zaštiti okoliša, novo odobrenje u smislu članka 6. stavka 3. druge rečenice Direktive o staništima. Za takvo novo odobrenje projekta zahtijeva se procjena utjecaja (
22
).
43.
U tom je smislu ponajprije potrebno pojasniti da u slučaju tog zahtjeva prema zahtjevu za prethodnu odluku nije riječ o zahtjevu tijela koje izdaje odobrenja, nego samo o upućivanju na obvezu koja izravno slijedi iz danskih pravila (
23
).
44.
Sadržaj tih danskih pravila obvezujuće mogu ocjenjivati samo nacionalni sudovi jer je riječ o pitanju nacionalnog prava. Međutim, Sud može sudu koji je uputio zahtjev dati smjernice u pogledu obilježja koja mora imati zahtjev za izdavanje novog odobrenja kako bi se potaknula primjena članka 6. stavka 3. Direktive o staništima.
45.
Ako zatraženo odobrenje predstavlja puku formalnost, kao što navodi AquaPri, onda nije riječ o odobrenju u smislu članka 6. stavka 3. Direktive o staništima. Takva bi pretpostavka bila moguća, primjerice, u slučaju da se odobrenje obvezno mora dodijeliti na temelju postojećih odobrenja iz 1999. i 2006.
46.
Suprotno tomu, ako se u novom odobrenju predviđenom nacionalnim pravom uistinu odlučuje o nastavku aktivnosti, tada je u slučaju novog odobrenja riječ o odobrenju u smislu članka 6. stavka 3. Direktive o staništima koje pak zahtijeva procjenu utjecaja. Naime, u tom se slučaju novim odobrenjem odlučuje o tome nastavlja li se utjecaj aktivnosti na predmetno područje ili taj utjecaj prestaje.
47.
Premda zahtjev za prethodnu odluku ne sadržava navode o funkciji odobrenja koje je potrebno pribaviti u skladu s člankom 33. Zakona o zaštiti okoliša, ipak prema navodima Žalbenog povjerenstva za okoliš i prehranu za to se odobrenje zahtijeva sveobuhvatna ocjena svih uvjeta za izdavanje odobrenja. Stoga se čini kako je riječ o odobrenju u smislu članka 1. stavka 2. točki (c) Direktive PUO koje se mora temeljiti na potpunom uzimanju u obzir utjecaja koje bi predmetni projekt mogao imati na okoliš (
24
), ako se za taj projekt zahtijeva takva procjena utjecaja na okoliš. Ta procjena prima facie uključuje osobito danska pravila kojima se prenosi članak 6. stavak 3. Direktive o staništima (
25
).
48.
Stoga se čini da se odobrenje u skladu s člankom 33. zakona o zaštiti okoliša treba smatrati odobrenjem u smislu članka 6. stavka 3. druge rečenice Direktive o staništima, čime se zahtijeva i procjena utjecaja u skladu s člankom 6. stavkom 3. prvom rečenicom.
c) Pravna sigurnost i legitimna očekivanja
49.
Dosadašnja razmatranja nisu suprotna ni načelu pravne sigurnosti ni načelu legitimnih očekivanja. Ako se nacionalnim pravom za daljnji rad sustava zahtijeva novo odobrenje, nositelj postojećeg odobrenja ne može, naime, očekivati da će se tim odobrenjem u nepromijenjenom obliku preuzeti sadržaj postojećeg odobrenja.
50.
Država članica stoga može isključiti legitimno očekivanje u pogledu postojanja odobrenja na način da, kao što se čini da se u ovom predmetu dogodilo, već u trenutku prvog odobrenja izričito predvidi naknadno preispitivanje odobrenja.
51.
Dodatno treba napomenuti da se u slučaju primjene takvog pravila ostvarivanje prava na naknadu štete nositelja preispitanog odobrenja, koje AquaPri u slučaju primjene članka 6. stavka 2. Direktive o staništima očekuje, svakako ne može temeljiti na načelima pravne sigurnosti i legitimnih očekivanja.
d) Odgovor na prvi dio prvog pitanja
52.
Na prvi dio prvog pitanja stoga treba odgovoriti na način da nacionalnim pravom predviđeno novo odobrenje za nepromijenjeni nastavak aktivnosti treba smatrati odobrenjem u smislu članka 6. stavka 3. Direktive o staništima za koje se zahtijeva procjena utjecaja ako se tim odobrenjem stvarno odlučuje o nastavku te aktivnosti.
B.
Drugo pitanje – Prethodna ocjena Plana upravljanja riječnim slivovima 2015. – 2021.
53.
Drugim pitanjem treba pojasniti značenje zahtjeva danskog Plana upravljanja riječnim slivovima 2015. – 2021. u pogledu dopuštenih ispuštanja dušika za ribogojilišta za prethodnu ocjenu pitanja treba li provesti potpunu procjenu utjecaja u skladu s člankom 6. stavkom 3. prvom rečenicom Direktive o staništima.
54.
Za odgovor na to pitanje pretpostavit ću da taj plan prema danskom pravu može biti značajan za zakonitost predmetne odluke u glavnom postupku premda je on očito usvojen 2014. tek nakon ponovnog odobrenja ribogojilišta.
55.
U skladu s tom pretpostavkom, ponajprije ću razmotriti na temelju kojih se kriterija navedena prethodna procjena treba provesti te ću potom u tom kontekstu ispitati značenje odobrenja iz 2006. i Plana upravljanja riječnim slivovima 2015. – 2021.
1. Potreba ocjene prihvatljivosti
56.
U skladu s člankom 6. stavkom 3. prvom rečenicom Direktive o staništima potrebna primjerena ocjena prihvatljivosti utjecaja s obzirom na ciljeve očuvanja utvrđene za posebno područje očuvanja ako bi plan ili projekt mogao značajno utjecati na posebno područje očuvanja u smislu Direktive, bilo pojedinačno bilo u kombinaciji s ostalim planovima ili projektima.
57.
Stoga obveza ocjene nastaje kada postoji vjerojatnost ili opasnost da će plan ili projekt značajno utjecati na područje (
26
). Uzimajući u obzir osobito načelo opreznosti, koje je jedno od temelja politike visokog stupnja zaštite koju Unija provodi u području okoliša, u skladu s člankom 191. stavkom 2. UFEU‑a, i s obzirom na koje se zakonodavstvo Unije o zaštiti okoliša mora tumačiti, takva opasnost postoji kad se na temelju objektivnih okolnosti ne može isključiti da taj plan ili projekt može utjecati na ciljeve očuvanja tog područja (
27
). Ocjena opasnosti mora se izvršiti osobito s obzirom na posebna obilježja i okolišne uvjete područja na koje se odnosi takav plan ili projekt (
28
).
58.
Ako nakon te prethodne ocjene preostanu dvojbe u pogledu nepostojanja značajnih utjecaja, posljedično se člankom 6. stavkom 3. prvom rečenicom Direktive o staništima predviđena procjena utjecaja mora provesti u cijelosti (
29
).
2. Odobrenje iz 2006.
59.
Nedostaci provedene prethodne procjene u kontekstu odobrenja iz 2006. ilustriraju primjenu tog kriterija.
60.
U načelu ta prethodna procjena ribogojilišta koje nastavlja s radom u nepromijenjenom obliku može predstavljati objektivnu okolnost koja isključuje postojanje utjecaja (
30
). Naime, ta je prethodna procjena dovela do zaključka da sustav nema značajan utjecaj na područja očuvanja.
61.
Premda takva primjena prethodne procjene ima smisla, njome se zahtijeva da su tom procjenom u trenutku naknadne odluke mjerodavni aspekti već sveobuhvatno i točno ocijenjeni. Ako se u trenutku izdavanja naknadnog odobrenja ipak pokaže da je ta prijašnja procjena manjkava, njome se ne može isključiti da predmetni plan ili predmetni projekt ima značajan utjecaj na predmetno područje.
62.
U predmetnom postupku prvo pitanje iz zahtjeva za prethodnu odluku temelji se na premisi da prijašnjom prethodnom procjenom nisu obuhvaćene sve aktivnosti i kumulativni učinci svih ribogojilišta tog područja jer su nadležna tijela provjeravala samo dodatno zatražena ispuštanja dušika itd. predmetnog ribogojilišta. U skladu s člankom 6. stavkom 3. prvom rečenicom Direktive o staništima bitno je, međutim, bi li projekt u kombinaciji s ostalim planovima i projektima mogao imati značajan utjecaj na područje očuvanja. Stoga se u obzir moralo uzeti kumulativne učinke svih izvora dušika kojima se opterećuju predmetna područja očuvanja.
63.
Osim toga, u okviru novog odobrenja trebalo je uzeti u obzir i izvore dušika koji su u međuvremenu dodani.
64.
Stoga je prethodna procjena iz 2006. manjkava i njome se ne može isključiti da predmetno ribogojilište zajedno s drugim izvorima taloženja dušika značajno utječe na predmetna područja.
3. Plan upravljanja riječnim slivovima za razdoblje 2015. – 2021.
65.
Plan upravljanja riječnim slivovima za razdoblje 2015. – 2021. uistinu može predstavljati objektivnu okolnost koja suvišnom čini posebnu procjenu utjecaja s obzirom na utjecaje obuhvaćene tim planom.
66.
Naime, Sud se upravo u pogledu taloženja dušika iz različitih izvora složio da prethodno provedena sveukupna procjena utjecaja omogućuje da se ispitaju mogući kumulativni učinci na dotičnim područjima (
31
). Međutim, na nacionalnim je sudovima da provedu detaljno i potpuno ispitivanje znanstvene utemeljenosti „procjene prihvatljivosti” u smislu članka 6. stavka 3. Direktive o staništima, koja prati programski pristup i različite načine njegove provedbe (
32
).
67.
Čak se i takvom sveukupnom procjenom mora, naime, isključiti da njome obuhvaćeni utjecaji predmetnog projekta značajno utječu na predmetno područje kako bi se moglo odustati od provedbe pojedinačne procjene tog projekta u skladu s člankom 6. stavkom 3. prvom rečenicom Direktive o staništima (
33
).
68.
Dokument kojim se poput Plana upravljanja riječnim slivovima za razdoblje 2015. – 2021. utvrđuje dopušteno ispuštanje dušika za ribogojilišta stoga mora s gospodarskog aspekta jamčiti da taloženje dušika u područjima očuvanja koja su rezultat tih ispuštanja zajedno s taloženjem dušika iz svih drugih izvora ne doseže opseg koji utječe na ciljeve očuvanja tih područja.
69.
Pritom nije dovoljno uzeti u obzir istovjetne izvore, primjerice u ovom predmetu druga ribogojilišta. Naprotiv, u obzir se mora uzeti opterećenje svakog pojedinačnog područja očuvanja svim izvorima dušika, dakle, primjerice poljoprivredom, otpadnim vodama i prometom (
34
). Naime, u naravi je negativnog utjecaja na stanišne tipove dušikom da taj utjecaj ovisi o ukupnom opterećenju (
35
).
70.
Osim toga, Sud je odlučio da se pri utvrđivanju utjecaja još ne mogu uzeti u obzir buduće mjere za smanjenje taloženja dušika u područjima očuvanja (
36
).
71.
Prema zahtjevu za prethodnu odluku, Plan upravljanja riječnim slivovima za razdoblje 2015. – 2021. usvojen je na temelju procjene utjecaja u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima. Premda je to indicija da su njime ispunjeni navedeni zahtjevi, ipak bi sud koji je uputio zahtjev još morao ispitati isključuje li se tom procjenom uistinu negativan utjecaj dopuštenog ispuštanja dušika na područja očuvanja.
72.
Dvojbe, osim toga, proizlaze iz činjenice da se količina dopuštenog ispuštanja dušika temelji na političkom kompromisu te je utvrđena kako bi se omogućio daljnji rad postojećih ribogojilišta (
37
). To stvara dojam da cilj navedenih utvrđenja nije sprječavanje značajnog utjecaja na područja očuvanja na znanstvenoj osnovi.
73.
Međutim, ispitivanje znanstvene utemeljenosti Plana upravljanja riječnim slivovima za razdoblje 2015. – 2021. u konačnici je na nacionalnim sudovima.
74.
Ovisno o rezultatima tog ispitivanja, na temelju Plana upravljanja riječnim slivovima za razdoblje 2015. – 2021. može se, s jedne strane, isključiti svaka sumnja u to da ispuštanja dušika predmetnog sustava značajno mogu utjecati na područja očuvanja. U tom slučaju, barem zbog tih ispuštanja, nije potrebno provesti procjenu utjecaja u skladu s člankom 6. stavkom 3. prvom rečenicom Direktive o staništima.
75.
U slučaju da se Planom upravljanja riječnim slivovima za razdoblje 2015. – 2021. ne može otkloniti sumnja, primjerice zbog nedostataka njegove znanstvene utemeljenosti, time se isključuje odricanje od pojedinačne procjene obuhvaćenih projekata u skladu s člankom 6. stavkom 3. prvom rečenicom Direktive o staništima.
76.
Slijedom navedenog, na drugo pitanje treba odgovoriti na način da utvrđivanje opsega dopuštenih utjecaja određenih aktivnosti na okoliš u planu upravljanja vodnim područjima u slučaju prethodne ocjene utvrđivanja potrebe procjene utjecaja tih djelatnosti u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima može biti relevantno ako se tim utvrđenjem isključuje svaka sumnja u to da njime obuhvaćeni utjecaji predmetnih aktivnosti značajno utječu na predmetno područje.
C.
Treće pitanje – Plan upravljanja riječnim slivovima za razdoblje 2015. – 2021. i plan Natura 2000 u okviru procjene utjecaja
77.
Treće se pitanje odnosi na uzimanje u obzir Plana upravljanja riječnim slivovima za razdoblje 2015. – 2021. kao i plana Natura 2000 za predmetno područje očuvanja u okviru procjene utjecaja čija će provedba biti potrebna ako se u okviru prethodne procjene ne uspije isključiti svaku sumnju u postojanje značajnog utjecaja na područja očuvanja.
78.
Takva procjena utjecaja mora sadržavati potpuna, precizna i konačna utvrđenja koja mogu otkloniti svaku razumnu znanstvenu sumnju o učincima projekta koji bi mogao utjecati na predmetno područje očuvanja (
38
).
79.
Ako bi u Planu upravljanja riječnim slivovima za razdoblje 2015. – 2021. bila sadržana takva utvrđenja, u skladu s razmatranjima o drugom pitanju vrlo vjerojatno ne bi bila potrebna procjena utjecaja, barem ne u pogledu eventualnih utjecaja zbog taloženja dušika.
80.
Međutim, ako bi procjenu utjecaja trebalo provesti zbog toga što se Planom upravljanja riječnim slivovima za razdoblje 2015. – 2021. nije mogla otkloniti svaka sumnja u pogledu taloženja dušika, tada bi se zahtijevao oprez prilikom njegova uzimanja u obzir u okviru ocjene prihvatljivosti utjecaja.
81.
Ako su ispuštanja dušika iz drugih izvora predviđena tim planom pouzdana, moglo bi ih se barem iskoristiti u svrhu određivanja utjecaja koji nastaju djelovanjem ocijenjenog ribogojilišta u kombinaciji s ostalim planovima i projektima.
82.
Međutim, činjenica da ti kumulativni učinci na područje kao takvo ne utječu, može se izvesti iz plana samo ako on sadržava potpuna, precizna i konačna utvrđenja koja mogu otkloniti svaku razumnu znanstvenu sumnju o štetnim učincima ispuštanja dušika koji bi mogli utjecati na predmetno područje očuvanja.
83.
To se može zamisliti samo ako se sumnje koje preostanu u okviru prethodne procjene i koje opravdavaju potrebu potpune procjene utjecaja, barem s obzirom na tu potpunu ocjenu, ne trebaju smatrati razumnim znanstvenim sumnjama.
84.
Osim toga, plan Natura 2000 za područje očuvanja nema značenje za procjenu utjecaja na područje uslijed taloženja dušika. Naime, tim se planom izričito utvrđuje da ne sadržava nikakve zahtjeve koji se odnose na zahtjeve djelovanja u pogledu kvalitete voda koji su zajamčeni planom upravljanja vodnim područjima; njime nisu predviđeni ni posebni zahtjevi u pogledu smanjenja taloženja dušika, što je također uređeno drugim zakonom.
85.
Stoga na treće pitanje treba odgovoriti na način da su dokumenti poput Plana upravljanja riječnim slivovima za razdoblje 2015. – 2021. kao i plana Natura 2000 za područje očuvanja za procjenu utjecaja planova i projekata na područja očuvanja u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima značajni utoliko što sadržavaju precizna i konačna utvrđenja koja mogu otkloniti svaku razumnu znanstvenu sumnju u pogledu utjecaja projekta koji bi mogao utjecati na dotično područje očuvanja.
V. Zaključak
86.
Stoga predlažem Sudu da na zahtjev za prethodnu odluku odgovori kako slijedi:
1)
Člankom 6. stavkom 3. Direktive 92/43/EEZ o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore ne zahtijeva se nova procjena utjecaja ako utjecaji aktivnosti u slučaju pravomoćnog prethodnog odobrenja nisu bili sveobuhvatno ispitani te se ni kumulativni učinci s drugim planovima i projektima nisu uzeli u obzir.
Međutim, nacionalnim pravom predviđeno novo odobrenje za nepromijenjeni nastavak aktivnosti treba smatrati odobrenjem za tu aktivnost u smislu članka 6. stavka 3. Direktive 92/43 za koje se zahtijeva procjena utjecaja ako se tim odobrenjem uistinu odlučuje o nastavku aktivnosti.
2)
Utvrđenje opsega dopuštenih utjecaja određenih aktivnosti na okoliš u planu upravljanja vodnim područjima, u slučaju prethodne ocjene utvrđivanja potrebe provođenja procjene utjecaja za te djelatnosti u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive 92/43, može biti relevantno ako se tim utvrđenjem isključuje svaka sumnja u to da njime obuhvaćeni utjecaji dotičnih aktivnosti značajno utječu na predmetno područje.
3)
Dokumenti poput Plana upravljanja riječnim slivovima za razdoblje 2015. – 2021. i plana Natura 2000 za područje očuvanja značajni su za procjenu utjecaja planova i projekata na područja očuvanja u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima utoliko što sadržavaju precizna i konačna utvrđenja koja mogu otkloniti svaku razumnu znanstvenu sumnju u pogledu utjecaja projekta koji bi mogao utjecati na predmetno područje očuvanja.
(
1
)	Izvorni jezik: njemački
(
2
)	Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL 1992., L 206, str. 7.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 15., svezak 2., str. 14.), kako je izmijenjena Direktivom Vijeća 2013/17/EU od 13. svibnja 2013. o prilagodbi određenih direktiva u području okoliša zbog pristupanja Republike Hrvatske (SL 2013., L 158, str. 193.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 15., svezak 27., str. 143.)
(
3
)	Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL 2010., L 20, str. 7.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 15., svezak 32., str. 128. i ispravak SL 2015., L 75, str. 20.), kako je izmijenjena Direktivom Vijeća 2013/17/EU.
(
4
)	Direktiva 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (SL 2012., L 26, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 15., svezak 27., str. 3.) kako je izmijenjena Direktivom 2014/52/EU (SL 2014., L 124, str. 1.)
(
5
)	Točka 19. zahtjeva za prethodnu odluku odnosi se na članak 70. stavak 2. i točku I 205 priloga 2. Bekendtgørelsea nr. 1458 af 12. december 2017 om godkendelse af listevirksomhed (godkendelsesbekendtgørelsen) (Uredba br. 1458 od 12. prosinca 2017. o odobrenju za navedene poduzetnike). Možda je ta obveza prvotno uvedene člankom 3. stavkom 3. drugom rečenicom Bekendtgørelse om ændring af bekendtgørelse om godkendelse af listevirksomhed (BEK nr 143 af 01/03/2006).
(
6
)	Bekendtgørelse nr. 188 af 26. Februar 2016 om udpegning og administration af internationale naturbeskyttelsesområder (habitatbekendtgørelsen) (Uredba br. 188 od 26. veljače 2016. o određivanju i upravljanju međunarodnim zaštićenim prirodnim područjima).
(
7
)	Uvodna izjava 10. Direktive o staništima kao i prvotne jezične verzije Direktive o staništima na španjolskom, grčkom, engleskom, francuskom, nizozemskom i portugalskom.
(
8
)	Presude od 10. siječnja 2006., Komisija/Njemačka (C‑98/03, EU:C:2006:3, t. 44. i 51.), od 29. srpnja 2019., Inter‑Environnement Wallonie i Bond Beter Leefmilieu Vlaanderen (C‑411/17, EU:C:2019:622, t. 136.) i od 9. rujna 2020., Friends of the Irish Environment (C‑254/19, EU:C:2020:680, t. 26.)
(
9
)	Presude od 7. rujna 2004, Waddenvereniging i Vogelbeschermingsvereniging (C‑127/02, EU:C:2004:482, t. 34.), od 29. srpnja 2019., Inter‑Environnement Wallonie i Bond Beter Leefmilieu Vlaanderen (C‑411/17, EU:C:2019:622, t. 117.) i od 9. rujna 2020., Friends of the Irish Environment (C‑254/19, EU:C:2020:680, t. 25.)
(
10
)	Vidjeti presudu od 20. listopada 2005., Komisija/Ujedinjena Kraljevina (C‑6/04, EU:C:2005:626, t. 58.)
(
11
)	U tom smislu vidjeti presudu od 7. studenoga 2018., Coöperatie Mobilisation for the Environment i dr. (C‑293/17 i C‑294/17, EU:C:2018:882, t. 78. do 83.)
(
12
)	Presude od 7. rujna 2004., Waddenvereniging i Vogelbeschermingsvereniging (C‑127/02, EU:C:2004:482, t. 37.) i od 14. siječnja 2010., Stadt Papenburg (C‑226/08, EU:C:2010:10, t. 49.)
(
13
)	Presude od 14. siječnja 2016., Grüne Liga Sachsen i dr. (C‑399/14, EU:C:2016:10, t. 41. i 42.), od 7. studenoga 2018., Coöperatie Mobilisation for the Environment i dr. (C‑293/17 i C‑294/17, EU:C:2018:882, t. 85.) kao i od 24. lipnja 2021., Komisija/Španjolska (Pogoršanje područja prirode Doñana) (C‑559/19, EU:C:2021:512, t. 153. i 155.)
(
14
)	Presuda od 10. studenoga 2016., Komisija/Grčka (Kyparissia) (C‑504/14, EU:C:2016:847, t. 41.) i moje mišljenje u predmetima Komisija/Bugarska (Kaliakra) (C‑141/14, EU:C:2015:528, t. 86.) i Komisija/Grčka (Kyparissia) (C‑504/14, EU:C:2016:105, t. 40.)
(
15
)	Presude od 7. rujna 2004., Waddenvereniging i Vogelbeschermingsvereniging (C‑127/02, EU:C:2004:482, t. 26.), od 7. studenoga 2018., Coöperatie Mobilisation for the Environment i dr. (C‑293/17 i C‑294/17, EU:C:2018:882, t. 60.) i od 29. srpnja 2019., Inter‑Environnement Wallonie i Bond Beter Leefmilieu Vlaanderen (C‑411/17, EU:C:2019:622, t. 122.)
(
16
)	Vidjeti presudu od 7. studenoga 2018., Coöperatie Mobilisation for the Environment i dr. (C‑293/17 i C‑294/17, EU:C:2018:882, t. 72.)
(
17
)	Vidjeti presude od 7. studenoga 2018., Coöperatie Mobilisation for the Environment i dr. (C‑293/17 i C‑294/17, EU:C:2018:882, t. 63. do 66.) kao i od 9. rujna 2020., Friends of the Irish Environment (C‑254/19, EU:C:2020:680, t. 29.)
(
18
)	Presuda od 7. studenoga 2018., Coöperatie Mobilisation for the Environment i dr. (C‑293/17 i C‑294/17, EU:C:2018:882, t. 68. do 70.)
(
19
)	Vidjeti za ilustraciju moje mišljenje u spojenim predmetima Coöperatie Mobilisation for the Environment i dr. (C‑293/17 i C‑294/17, EU:C:2018:622, osobito točku 61. i sljedeće i točku 104. i sljedeće)
(
20
)	Presude od 14. siječnja 2010., Stadt Papenburg (C‑226/08, EU:C:2010:10, t. 47. i 48.) kao i od 7. studenoga 2018., Coöperatie Mobilisation for the Environment i dr. (C‑293/17 i C‑294/17, EU:C:2018:88 2, t. 78. do 80.)
(
21
)	Presuda od 14. siječnja 2010., Stadt Papenburg (C‑226/08, EU:C:2010:10, t. 11., 47. i 48.)
(
22
)	Vidjeti u tom smislu presude od 29. srpnja 2019., Inter‑Environnement Wallonie i Bond Beter Leefmilieu Vlaanderen (C‑411/17, EU:C:2019:622, t. 130.) i od 9. rujna 2020., Friends of the Irish Environment (C‑254/19, EU:C:2020:680, t. 38. i 39.). Vidjeti već i presudu od 7. rujna 2004., Waddenvereniging i Vogelbeschermingsvereniging (C‑127/02, EU:C:2004:482, t. 28.)
(
23
)	Vidjeti bilješku 5. ovog mišljenja
(
24
)	Presuda od 24. veljače 2022.Namur‑Est Environnement (C‑463/20, EU:C:2022:121, t. 48. i 58.)
(
25
)	Članak 6. stavak 1. i stavak 2. kao i članak 7. stavak 7. točka 6. danske Uredbe o staništima
(
26
)	Presude od 7. rujna 2004., Waddenvereniging i Vogelbeschermingsvereniging (C‑127/02, EU:C:2004:482, t. 41. i 43.) i od 29. srpnja 2019., Inter‑Environnement Wallonie i Bond Beter Leefmilieu Vlaanderen (C‑411/17, EU:C:2019:622, t. 119.)
(
27
)	Presude od 7. rujna 2004., Waddenvereniging i Vogelbeschermingsvereniging (C‑127/02, EU:C:2004:482, t. 44.) i od 29. srpnja 2019., Inter‑Environnement Wallonie i Bond Beter Leefmilieu Vlaanderen (C‑411/17, EU:C:2019:622, t. 134.)
(
28
)	Presude od 7. rujna 2004., Waddenvereniging i Vogelbeschermingsvereniging (C‑127/02, EU:C:2004:482, t. 48.), od 15. svibnja 2014., Briels i dr. (C‑521/12, EU:C:2014:330, t. 20.) i od 12. travnja 2018., People Over Wind i Sweetman (C‑323/17, EU:C:2018:244, t. 34.)
(
29
)	Presude od 7. rujna 2004., Waddenvereniging i Vogelbeschermingsvereniging (C‑127/02, EU:C:2004:482, t. 44.), od 26. svibnja 2011., Komisija/Belgija (C‑538/09, EU:C:2011:349, t. 41.) i od 7. studenoga 2018., Coöperatie Mobilisation for the Environment i dr. (C‑293/17 i C‑294/17, EU:C:2018:882, t. 114.)
(
30
)	Vidjeti u tom smislu presudu od 9. rujna 2020., Friends of the Irish Environment (C‑254/19, EU:C:2020:680, t. 54.)
(
31
)	Presuda od 7. studenoga 2018., Coöperatie Mobilisation for the Environment i dr. (C‑293/17 i C‑294/17, EU:C:2018:882, t. 96.)
(
32
)	Presuda od 7. studenoga 2018., Coöperatie Mobilisation for the Environment i dr. (C‑293/17 i C‑294/17, EU:C:2018:882, t. 101.)
(
33
)	Vidjeti t. 57. ovog mišljenja
(
34
)	Vidjeti moje mišljenje u spojenim predmetima Coöperatie Mobilisation for the Environment i dr. (C‑293/17 i C‑294/17, EU:C:2018:622, t. 49. i sljedeće)
(
35
)	Vidjeti moje mišljenje u spojenim predmetima Coöperatie Mobilisation for the Environment i dr. (C‑293/17 i C‑294/17, EU:C:2018:622, t. 41.)
(
36
)	Presuda od 7. studenoga 2018., Coöperatie Mobilisation for the Environment i dr. (C‑293/17 i C‑294/17, EU:C:2018:882, t. 126. do 130.)
(
37
)	Točka 12. zahtjeva za prethodnu odluku kao i stranice 5. i 74. Plana upravljanja riječnim slivovima
(
38
)	Presude od 11. travnja 2013., Sweetman i dr. (C‑258/11, EU:C:2013:220, t. 44.), od 17. travnja 2018., Komisija/Poljska (Wald von Białowieża) (C‑441/17, EU:C:2018:255, t. 114.) i od 9. rujna 2020., Friends of the Irish Environment (C‑254/19, EU:C:2020:680, t. 55.)