61998CJ0172_FI
Asianosaiset
Tuomion perustelut
Päätökset oikeudenkäyntikuluista
Päätöksen päätösosa
Asianosaiset
Asiassa C-172/98,
Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehenään
oikeudellisen yksikön virkamies Maria Patakia, prosessiosoite Luxemburgissa c/o saman yksikön virkamies Carlos Gómez de la Cruz, Centre Wagner, Kirchberg,
kantajana,
vastaan
Belgian kuningaskunta, asiamiehenään ulkoasiain-, ulkomaankauppa- ja kehitysyhteistyöministeriön oikeudellisen osaston neuvonantaja Jan Devadder, prosessiosoite Luxemburgissa Belgian suurlähetystö, 4 rue des Girondins,
vastaajana,
jossa kantaja vaatii yhteisöjen tuomioistuinta toteamaan, että Belgian kuningaskunta ei ole noudattanut EY:n perustamissopimuksen 6 artiklan (josta on muutettuna tullut EY 12 artikla) mukaisia velvoitteitaan, koska se edellyttää, että yhdistyksen oikeushenkilöllisyyden myöntämisedellytyksenä on tapauksesta riippuen joko se, että yhdistyksen hallintoelimissä on oltava belgialainen jäsen, tai se, että sen jäsenistä on oltava vähintään tietty määrä, jopa enemmistö, Belgian kansalaisia,
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN
(kuudes jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja P. J. G. Kapteyn sekä tuomarit J. L. Murray ja H. Ragnemalm (esittelevä tuomari),
julkisasiamies: G. Cosmas,
kirjaaja: R. Grass,
ottaen huomioon esittelevän tuomarin kertomuksen,
kuultuaan julkisasiamiehen 28.1.1999 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
on antanut seuraavan
tuomion
Tuomion perustelut
1 Euroopan yhteisöjen komissio on nostanut EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan (josta on tullut EY 226 artikla) nojalla kanteen, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen 8.5.1998 ja jossa yhteisöjen tuomioistuinta vaaditaan toteamaan, että Belgian kuningaskunta ei ole noudattanut EY:n perustamissopimuksen 6 artiklan (josta on muutettuna tullut EY 12 artikla) mukaisia velvoitteitaan, koska se edellyttää, että yhdistyksen oikeushenkilöllisyyden myöntämisedellytyksenä on tapauksesta riippuen joko se, että yhdistyksen hallintoelimissä on oltava belgialainen jäsen, tai se, että sen jäsenistä on oltava vähintään tietty määrä, jopa enemmistö, Belgian kansalaisia.
2 Belgian 25.10.1919 annettu laki loi accordant la personnalité civile aux associations internationales poursuivant un but philanthropique, religieux, scientifique, artistique ou pédagogiquen (oikeushenkilöllisyyden antamisesta kansainvälisille yhdistyksille, joilla on hyväntekeväisyyteen liittyviä, uskonnollisia, tieteellisiä, taiteellisia tai pedagogisia tavoitteita, annettu Belgian laki; jäljempänä vuoden 1919 laki) 1 artiklassa säädetään, että "oikeushenkilöllisyys voidaan myöntää kuninkaallisella asetuksella tässä laissa säädetyin edellytyksin ja rajoituksin yhdistykselle, johon Belgian kansalaisilla ja ulkomaalaisilla on oikeus liittyä ja jonka hallintoelimissä on vähintään yksi belgialainen jäsen ja jolla voittoa tavoittelematta on hyväntekeväisyyteen liittyviä taikka uskonnollisia, tieteellisiä, taiteellisia tai pedagogisia tavoitteita".
3 La loi accordant la personnalité civile aux associations sans but lucratif et aux établissements d'utilité publiquen (oikeushenkilöllisyyden antamisesta voittoa tavoittelemattomille yhdistyksille ja yleishyödyllisille laitoksille 27.6.1921 annettu laki; jäljempänä vuoden 1921 laki) 26 artiklassa säädetään, että " - - yhdistystä ei voida pitää oikeushenkilönä ulkopuolisiin nähden - - jos kolme viidesosaa sen jäsenistä on muita kuin Belgian kansalaisia."
4 Komissio ilmoitti 25.3.1996 päivätyllä kirjeellä Belgian kuningaskunnalle, että kaksi edellä mainittua lakia vaikuttivat perustamissopimuksen 6 artiklan vastaisilta, ja vaati tätä esittämään huomautuksensa kahden kuukauden kuluessa.
5 Belgian hallitus ilmoitti 9.8.1996 komissiolle, että se aikoi muuttaa kyseisiä lakeja siten, että ne olisivat 25.3.1996 päivätyssä kirjeessä esitettyjen vaatimusten mukaisia. Se toimitti 26.2.1997 komissiolle kaksi valmisteilla olevaa lakiehdotusta, joilla mainittuja lakeja aiottiin muuttaa.
6 Koska komissio totesi, että kyseiset säännökset olivat edelleen voimassa, se lähetti 19.6.1997 Belgian kuningaskunnalle perustellun lausunnon, jossa se kehotti tätä toteuttamaan perustamissopimuksen 6 artiklan noudattamisen edellyttämät toimenpiteet kahden kuukauden kuluessa lausunnon tiedoksiantamisesta.
7 Belgian hallitus ilmoitti tällöin 11.8.1997 päivätyllä kirjeellä komissiolle vuoden 1921 lakia koskevasta lainmuutosehdotuksesta ja 27.2.1998 päivätyllä kirjeellä vuoden 1919 lakia koskevasta lakiluonnoksesta.
8 Koska komissio ei saanut tietoa siitä, että kyseisten säännösten muuttamista koskevat toimenpiteet olisi tosiasiallisesti toteutettu, se nosti nyt esillä olevan kanteen.
9 Komissio esittää kannekirjelmässään, että vuoden 1919 laki ja vuoden 1921 laki sisältävät kansalaisuuden perusteella syrjiviä säännöksiä, jotka kuuluvat EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan, sillä ne vaikuttavat sijoittautumisvapauteen, ja että ne tästä syystä ovat perustamissopimuksen 6 artiklan vastaisia.
10 Belgian hallitus toteaa vastineessaan, että valmisteilla on lainmuutosehdotus, josta on saatava Conseil döÉtat'n lausunto ennen kuin se voidaan saattaa parlamentin hyväksyttäväksi.
11 Aluksi on syytä muistuttaa, että perustamissopimuksen 6 artiklassa kielletään kansalaisuuteen perustuva syrjintä tämän sopimuksen soveltamisalalla.
12 On syytä todeta, että kyseisillä Belgian laeilla säännellään oikeutta perustaa Belgiassa oikeushenkilöllisyyden omaava yhdistys ja että näitä lakeja sovelletaan muun muassa muiden jäsenvaltioiden kansalaisiin. Nämä lait vaikuttavat näin ollen perustamissopimuksessa taattuihin perusvapauksiin ja kuuluvat tästä syystä perustamissopimuksen soveltamisalaan.
13 Sitten on todettava, että vuoden 1919 lain 1 §:ssä ja vuoden 1921 lain 26 §:ssä säädetään näiden yhdistysten perustamisedellytykseksi se, että tietty vähimmäismäärä niiden jäsenistä on Belgian kansalaisia, ja että tällaiset säännökset aiheuttavat perustamissopimuksen 6 artiklan vastaista kansalaisuuteen perustuvaa syrjintää.
14 Tämän vuoksi on syytä katsoa, että Belgian kuningaskunta ei ole noudattanut EY:n perustamissopimuksen 6 artiklan mukaisia velvoitteitaan, koska se edellyttää, että yhdistyksen oikeushenkilöllisyyden myöntämisedellytyksenä on tapauksesta riippuen joko se, että yhdistyksen hallintoelimissä on oltava belgialainen jäsen, tai se, että sen jäsenistä on oltava vähintään tietty määrä, jopa enemmistö, Belgian kansalaisia.
Päätökset oikeudenkäyntikuluista
Oikeudenkäyntikulut
15 Yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 69 artiklan 2 kohdan mukaan asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut. Koska komissio on vaatinut Belgian kuningaskunnan velvoittamista korvaamaan oikeudenkäyntikulut ja koska Belgian kuningaskunta on hävinnyt asian, se on velvoitettava korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
Päätöksen päätösosa
Näillä perusteilla
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN
(kuudes jaosto)
on antanut seuraavan tuomiolauselman:
1) Belgian kuningaskunta ei ole noudattanut EY:n perustamissopimuksen 6 artiklan (josta on muutettuna tullut EY 12 artikla) mukaisia velvoitteitaan, koska se edellyttää, että yhdistyksen oikeushenkilöllisyyden myöntämisedellytyksenä on tapauksesta riippuen joko se, että yhdistyksen hallintoelimissä on oltava belgialainen jäsen, tai se, että sen jäsenistä on oltava vähintään tietty määrä, jopa enemmistö, Belgian kansalaisia.
2) Belgian kuningaskunta velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.