A KÖZSZOLGÁLATI TÖRVÉNYSZÉK ÍTÉLETE(második tanács)
2008. szeptember 11.
F‑135/07. sz. ügy
Daniele Smadja
kontra
az Európai Közösségek Bizottsága
„Közszolgálat – Tisztviselők – Felvétel – Kinevezés – Fizetési fokozatba történő besorolás – A felperes ugyanazon állásra történő újabb kinevezése azt követően, hogy az első kinevezését az Elsőfokú Bíróság ítéletével
megsemmisítette – Az arányosság elve – A bizalomvédelem elve – Gondoskodási kötelezettség”
Tárgy: Az EK 236. cikk és az EA 152. cikk alapján benyújtott kereset, amelyben D. Smadja többek között a Bizottság 2006. december
21‑i azon határozatának megsemmisítését kéri, amely a felperest az A*15 besorolási fokozat 1. fizetési fokozatába sorolja
be, és amely határozat a fizetési fokozatban eltöltött szolgálati idejét 2005. november 1‑jétől rendeli figyelembe venni,
miután 2005. november 15‑én újból kinevezték őt a Külkapcsolatok Főigazgatóság Multilaterális kapcsolatok és emberi jogok
B igazgatóságának igazgatói álláshelyére, amelyre az ugyanezen álláshelyre történő első kinevezésének az Elsőfokú Bíróság
T‑218/02. sz., Napoli Buzzanca kontra Bizottság ügyben 2005. szeptember 29‑én hozott ítéletével történő megsemmisítését követően
került sor.
Határozat: A Közszolgálati Törvényszék megsemmisíti a Bizottság 2006. december 21‑i határozatát, amely a felperest az A*15 besorolási
fokozat 1. fizetési fokozatába sorolja be, és amely határozat a fizetési fokozatban eltöltött szolgálati idejét 2005. november
1‑jétől kezdődően rendeli figyelembe venni. A Közszolgálati Törvényszék a Bizottságot kötelezi valamennyi költség viselésére.
Összefoglaló
Tisztviselők – Kereset – Megsemmisítést kimondó ítélet
– Joghatások – A pályázat elutasításának és a kiválasztott pályázó
kinevezésének megsemmisítése az indokolási kötelezettség megsértése miatt – Ezen pályázó újabb kinevezése az elutasítás indokolása
után
(EK 233. cikk)
A megsemmisítést kimondó ítélet végrehajtása során az adminisztráció – a jogerő tiszteletben tartása mellett – köteles megfelelni
a közösségi jog elveinek, különösen az arányosság és a bizalomvédelem elvének, valamint a gondoskodási kötelezettségnek, amely
többek között magában foglalja, hogy az illetékes hatóság minden releváns körülményre tekintettel legyen, és ennek során ne
csupán a szolgálati érdeket vegye figyelembe, hanem az érintett tisztviselő érdekeit is.
Ennélfogva, amennyiben a pályázat elutasítását, és ebből következően a kiválasztott pályázó kinevezését valamely ítélet az
indokolási kötelezettség megsértése miatt megsemmisítette, anélkül hogy a belső jogszerűség szempontjából kifogást fogalmazna
meg ezen pályázóval szemben, és az eljárás újbóli megindítása és a mellőzött pályázóra vonatkozó elutasító határozat indokolása
után az adminisztráció újból a kiválasztott pályázót nevezi ki, azonban a kiválasztott pályázót a személyzeti szabályzat időközben
bekövetkezett módosulása miatt az első besorolásnál jóval alacsonyabban sorolja be, az adminisztráció feladata, hogy olyan
megoldást keressen, amely a jogerő tiszteletben tartása mellett lehetővé teszi a kiválasztott tisztviselő alacsonyabb besorolásának
elkerülését, amely – figyelembe véve az adminisztrációnak felróható, és a bíróság által szankcionált szabálytalanság jellegét,
a szolgálati érdeket és az említett pályázó ahhoz fűződő jogos érdekét, hogy e szabálytalanság miatt ne csökkenjen a besorolása –
az eredeti kinevezés megsemmisítésének aránytalan következménye lenne. Ennélfogva az adminisztráció a jogerőnek és a megsemmisítést
kimondó ítélet hatályának megsértése nélkül – azáltal, hogy az eredeti kinevezés időpontjára visszamenőlegesen állapítja meg
az új kinevezés hatályba lépését – biztosíthatja a kiválasztott pályázónak azt a magasabb besorolást, amellyel az ítélet kihirdetésének
napján rendelkezett. Amennyiben nem fogad el ilyen megoldást, vagy bármely más olyan intézkedést, amely összhangba hozhatja
egymással a szolgálati érdeket a pályázó jogos érdekével, az adminisztráció megsérti az arányosság elvét és a gondoskodási
kötelezettségét.
(lásd a 35–37., 39., 40. és 45–49. pontot)
Hivatkozás:
a Bíróság 24/79. sz., Oberthür kontra Bizottság ügyben 1980. június 5‑én hozott ítéletének (EBHT 1980., 1743. o.) 13. pontja;
C‑242/90. P. sz., Bizottság kontra Albani és társai ügyben 1993. július 6‑án hozott ítéletének (EBHT 1993., I‑3839. o.) 13.
és 14. pontja; C‑298/93. P. sz., Klinke kontra Bíróság ügyben 1994. június 29‑én hozott ítéletének (EBHT 1994., I‑3009. o.)
38. pontja;
az Elsőfokú Bíróság T‑133/89. sz., Burban kontra Parlament ügyben 1990. június 20‑án hozott ítéletének (EBHT 1990., II‑245. o.)
27. pontja; T‑159/96. sz., Wenk kontra Bizottság ügyben 1998. május 12‑én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 1998., I‑A‑193. o. és
II‑593. o.) 121. pontja; T‑114/98. és T‑115/98. sz., Rodríguez Pérez és társai kontra Bizottság egyesített ügyekben 1999.
június 1‑jén hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 1999., I‑A‑97. o. és II‑529. o.) 32. pontja; T‑357/00., T‑361/00., T‑363/00. és T‑364/00. sz.,
Martínez Alarcón és társai kontra Bizottság egyesített ügyekben 2002. március 13‑án hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2002., I‑A‑37. o.
és II‑161. o.) 97. pontja; T‑10/02. sz., Girardot kontra Bizottság ügyben 2004. március 31‑én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2004.,
I‑A‑109. o. és II‑483. o.) 86. pontja; T‑218/02. sz., Napoli Buzzanca kontra Bizottság ügyben 2005. szeptember 29‑én hozott
ítélete (EBHT‑KSZ 2005., I‑A‑267. o. és II‑1221. o.);
a Közszolgálati Törvényszék F‑21/06. sz., Da Silva kontra Bizottság ügyben 2007. június 28‑án hozott ítéletének (az EBHT‑ban
még nem tették közzé) 80. pontja.