61995CJ0038_DA
Parter
Dommens præmisser
Afgørelse om sagsomkostninger
Afgørelse
Parter
I sag C-38/95,
angaaende en anmodning, som Corte d' appello di Ancona (Italien) i medfoer af EF-traktatens artikel 177 har indgivet til Domstolen for i den for naevnte ret verserende sag,
Ministero delle Finanze
mod
Foods Import Srl,
at opnaa en praejudiciel afgoerelse vedroerende fortolkningen af Raadets forordning (EOEF) nr. 3796/81 af 29. december 1981 om den faelles markedsordning for fiskerivarer (EFT L 379, s. 1), og af artikel 5, stk. 2, i Raadets forordning (EOEF) nr. 1697/79 af 24. juli 1979 om efteropkraevning af import- eller eksportafgifter, der ikke er opkraevet hos debitor for varer, der er angivet til en toldprocedure, som medfoerer en forpligtelse til at betale saadanne afgifter (EFT L 197, s. 1),
har
DOMSTOLEN (Foerste Afdeling)
sammensat af afdelingsformanden, L. Sevón (refererende dommer), og dommerne P. Jann og M. Wathelet,
generaladvokat: N. Fennelly
justitssekretaer: ekspeditionssekretaer D. Louterman-Hubeau,
efter at der er indgivet skriftlige indlaeg af:
° Foods Import Srl ved advokat Giuseppe Celona, Milano, og advokat Riccardo Stecconi, Ancona
° den italienske regering ved professor Umberto Leanza, chef for Udenrigsministeriets Servizio del contenzioso diplomatico, som befuldmaegtiget, bistaaet af avvocato dello Stato Ivo M. Braguglia
° Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber ved Antonio Aresu, Kommissionens Juridiske Tjeneste, som befuldmaegtiget,
paa grundlag af retsmoederapporten,
efter at der i retsmoedet den 27. juni 1996 er afgivet mundtlige indlaeg af Foods Import Srl ved advokat Giuseppe Celona, af den italienske regering ved avvocato dello Stato Maurizio Fiorilli, og af Kommissionen ved Antonio Aresu,
og efter at generaladvokaten har fremsat forslag til afgoerelse den 19. september 1996,
afsagt foelgende
Dom
Dommens præmisser
1 Ved kendelse af 19. oktober 1994, indgaaet til Domstolen den 16. februar 1995, har Corte d' appello di Ancona i medfoer af EF-traktatens artikel 177 forelagt Domstolen tre praejudicielle spoergsmaal vedroerende fortolkningen af Raadets forordning (EOEF) nr. 3796/81 af 29. december 1981 om den faelles markedsordning for fiskerivarer (EFT L 379, s. 1), samt af artikel 5, stk. 2, i Raadets forordning (EOEF) nr. 1697/79 af 24. juli 1979 om efteropkraevning af import- eller eksportafgifter, der ikke er opkraevet hos debitor for varer, der er angivet til en toldprocedure, som medfoerer en forpligtelse til at betale saadanne afgifter (EFT L 197, s. 1).
2 Spoergsmaalene er blevet rejst under en sag, som Ministero delle Finanze har anlagt mod Foods Import Srl (herefter "Foods Import").
3 Det fremgaar af hovedsagen, at Foods Import driver virksomhed med indfoersel af klipfisk, der er en saltet og undertiden lufttoerret fisk, af "torske"-type. Ved skrivelse af 23. april 1985 meddelte toldvaesenet i San Benedetto del Tronto selskabet, at der var indledt en procedure til genoptagelse af toldfastsaettelsen for selskabets indfoersler af torsk fra Norge i perioden juli 1982 ° april 1985. Ved meddelelse af 15. maj 1985 stillede naevnte toldkontor krav om betaling af 508 260 820 LIT i told, med tillaeg af et beloeb paa 4 046 331 800 LIT i boede for toldunddragelser samt 80 925 900 LIT i boede for afgiftsunddragelser. Ifoelge finansforvaltningen er der ved forordning nr. 3796/81 sket en aendring af den faelles toldtarif (herefter "FTT"), saaledes at toldfritagelsen er blevet begraenset til visse torskearter, som den af Foods Import indfoerte art (lange, hvis videnskabelige navn er "Molva molva") ikke tilhoerer.
4 Raadets forordning (EOEF) nr. 100/76 af 19. januar 1976 om den faelles markedsordning for fiskerivarer (EFT L 20, s. 1), med senere aendringer og tilfoejelser, indeholdt i artikel 17 en bestemmelse om fuldstaendig suspension af satserne i FTT for visse varer, herunder torsk og filet af torsk, som angivet i pos. 03.02 A I b) og 03.02 A II a) i FTT, hvis ordlyd i bilag V er blevet aendret paa foelgende maade:
"03.02 Fisk, saltede, i saltlage, toerret eller roeget (ogsaa varmroeget):
A. Saltet, i saltlage eller toerret:
I. Hel, uden hoved, renset eller skaaret (undtagen filet):
...
b) Torsk
...
II. Filet:
a) Af torsk".
5 Toldsuspensionsordningen for torsk og filet af torsk, der omfattes af pos. 03.02 A I b) og 03.02 A II a) i FTT er blevet opretholdt ved artikel 20 i forordning nr. 3796/81, med de aendringer, der fremgaar af foelgende ord i bilag VI:
"03.02 Fisk, saltet, i saltlage, toerret eller roeget (ogsaa varmroeget):
A. Saltet, i saltlage eller toerret:
I. Hel, uden hoved, renset eller skaaret (undtagen filet):
...
b) Torsk (Gadus morrhua, Boreogadus saida, Gadus ogac)
...
II. Filet:
a) Af torsk (Gadus morrhua, Boreogadus saida, Gadus ogac)".
6 Disse aendringer genfindes i aargangene 1983, 1984 og 1985 af FTT.
7 Efter at Foods Import' s klager til administrationen over betalingspaalaeggene var blevet afvist, anlagde Foods Import sag mod Ministero delle Finanze ved Tribunale civile e penale di Ancona, der ved dom af 18. juni 1991 fastslog, at den kraevede told ikke skyldtes, idet faellesskabsforordningen var i strid med den almindelige overenskomst om handel og told (GATT) og specielt med den ved Annecy-protokollen af 10. oktober 1949 godkendte liste XXVII, der angiver Den Italienske Republiks indroemmelser til de andre stater, der deltager i GATT, og navnlig den fuldstaendige toldfritagelse for "let saltet, toerret eller roeget fisk: torsk og lignende (kuller, klipfisk, stokfisk)".
8 Finansministeriet har anket denne dom til Corte d' appello di Ancona, der har udsat ankesagen og anmodet Domstolen om en praejudiciel afgoerelse af foelgende spoergsmaal:
"1) Er den opregning, der er blevet indfoert ved Raadets forordning (EOEF) nr. 3796/81 af 29. december 1981, med gengivelsen i denne forordnings bilag VI af toldtariffens kapitel 3 og angivelsen under pos. 03.02 A I, torsk, og under pos. O3.02 A II, filet af torsk, begge steder med tilfoejelsen 'Gadus Morrhua, Boreogadus saida, Gadus ogac', hvilken opregning gentages i Raadets forordning (EOEF) nr. 3333/83 af 4. november 1983, udtoemmende eller eksemplificerende, og er klipfisk, der gaar under den videnskabelige betegnelse 'Molva', derfor omfattet, respektive ikke omfattet af denne opregning?
2) Saafremt Domstolen naar til det resultat, at naevnte opregning er udtoemmende, spoerges det, om artikel 20 i Raadets forordning nr. 3796/81 om suspension af satserne i toldtariffen alene finder anvendelse paa de tre under 1) anfoerte underarter af torsk (Gadus Morrhua, Boreogadus saida, Gadus ogac), men ikke alle andre Molva-arter.
3) Under alle omstaendigheder spoerges det, om artikel 5, stk. 2, i forordning nr. 1697/79 af 24. juli 1979 om myndighedernes adgang til at undlade efteropkraevning af afgifter hos debitor (jf. Domstolens dom af 22.10.1987, sag 314/85, Foto-Frost, Sml. s. 4199) ogsaa skal finde anvendelse i det foreliggende tilfaelde, hvor tolden ikke blev opkraevet som foelge af en fejl fra toldvaesenets side, og den formodede debitor havde overholdt samtlige bestemmelser i de gaeldende forskrifter vedroerende toldangivelsen."
De to foerste spoergsmaal
9 Med de to foerste spoergsmaal, som boer behandles under ét, har Corte d' appello di Ancona foerst og fremmest anmodet Domstolen om en fortolkning af toldpositionerne 03.02 A I b) og 03.02 A II a), for paa grundlag heraf at kunne afgoere om lange, der har det videnskabelige navn "Molva molva", kan henfoeres herunder og foelgelig, om indfoersel af lange sker ved toldfritagelse i overensstemmelse med artikel 20 i forordning nr. 3796/81.
10 Foods Import har anfoert, at den terminologi, der anvendes i Faellesskabets retsakter om torsk ikke er klar, at langen tilhoerer fiskefamilien "Gadidae", hvis kendteste art er torsken, og at det for klipfisk ikke saa meget er den anvendte fiskeart, der er afgoerende. Selskabet har desuden gjort gaeldende, at ifoelge Domstolens praksis skal varer, der skal tariferes, kunne adskilles indbyrdes paa grundlag af deres objektive karakteristika og saeregenheder, der skal kunne konstateres paa tidspunktet for fortoldningen. Betingelsen herom er ikke opfyldt i hovedsagen paa grund af vanskeligheden ved at skelne toerrede og saltede fileter af forskellige arter fra hinanden. Selskabet naar til det resultat, at man paa grundlag af fortolkningsreglerne i FTT maa tarifere langen under de toldpositioner, som man anmoder om en fortolkning af, idet de vedroerer den art, som langen mest maa henfoeres til. Fods Import har i oevrigt fremhaevet, at klipfisk altid har vaeret fritaget for told, at intet ° bortset fra politiske grunde ° kan forklare aendringen af nomenklaturen, at der hermed indfoeres en forskelsbehandling af lignende varer, at der foreligger magtfordrejning, naar en vilkaarlig afgoerelse er blevet truffet for at skaffe sig argumenter til brug i fremtidige forhandlinger vedroerende fiskerivarer, og endelig, at en tarifering, hvorved tolden genindfoeres, vil vaere i strid med GATT.
11 Den italienske regering og Kommissionen har omvendt anfoert, at arten "Molva molva" ikke skal tariferes under pos. 03.02 A I b) og 03.02 A II a), der udtoemmende angiver de arter, de omfatter. "Molva molva" er en helt anden art end de arter, der naevnes i disse positioner og det er helt i overensstemmelse med de videnskabelige inddelinger, at de ikke henfoeres under samme position. Kommissionen har i oevrigt fremhaevet, at visse af Foods Import' s argumenter vedroerer gyldigheden af forordning nr. 3796/81, ikke dens fortolkning.
12 Det bemaerkes, at de almindelige regler om fortolkningen af FTT-nomenklaturen findes i de senere udstedte forordninger om aendring af Raadets forordning (EOEF) nr. 950/68 af 28. juni 1968 om den faelles toldtarif (EFT L 172, s. 1); det drejer sig for saa vidt angaar den i sagen omhandlede periode om forordning (EOEF) nr. 3300/81 af 16. november 1981 (EFT L 335, s. 1), forordning (EOEF) nr. 3000/82 af 19. oktober 1982 (EFT L 318, s. 1), forordning (EOEF) nr. 3333/83 af 4. november 1983 (EFT L 313, s. 1) og forordning (EOEF) nr. 3400/84 af 27. november 1984 (EFT L 320, s. 1).
13 Efter den almindelige tariferingsbestemmelse nr. 1 i foerste afsnit A i hver af disse forordninger skal tariferingen ske med hjemmel i positionsteksterne og de til afsnit og kapitler knyttede bestemmelser samt, for saa vidt det ikke strider mod de naevnte tekster og bestemmelser, efter de nedenstaaende regler. Den almindelige bestemmelse nr. 3 gaelder for tilfaelde, hvor det kan komme paa tale at henfoere en vare under to eller flere positioner, mens den almindelige bestemmelse nr. 4 gaelder tilfaelde, hvor en vare ikke er naevnt nogetsteds i tariffen. Det maa i det foreliggende tilfaelde afgoeres, om lange i medfoer af tariferingsbestemmelsen nr. 1, kan henfoeres under en bestemt position, eller om det er noedvendigt at anvende de andre tariferingsbestemmelser for at gennemfoere tariferingen.
14 En undersoegelse af positionerne i kapitel 3 om fisk, krebsdyr og bloeddyr i almindelighed og i underkapitel 03.02 om fisk, saltet, i saltlage, toerret eller roeget i saerdeleshed, viser, at der er anvendt flere metoder ved affattelsen af disse positioner. I nogle tilfaelde angives kun den almindelige artsbetegnelse, i andre tilfaelde i tilslutning hertil i parentes et eller flere videnskabelige navne paa latin. Undertiden efterfoelges artsnavnet af betegnelsen "af arten". Efter det videnskabelige navn kan der ogsaa i den franske udgave undertiden staa "sp.p." eller "spp", der er en forkortelse af det latinske ord "species", der betyder "arter" (jf. for saa vidt angaar denne sidste forkortelse bl.a. FTT efter affattelsen heraf i forordning nr. 3333/83).
15 I betragtning af disse forskellige formuleringsmuligheder, maa resultatet blive, at angivelsen af tre videnskabelige navne paa latin ved siden af artsbetegnelsen "torsk" skal fortolkes som udgoerende en udtoemmende opregning, saaledes at kun fisk, hvis videnskabelige navn paa latin angives, kan henfoeres under denne position. Saafremt lovgiver havde oensket noget andet, ville han nemlig have brugt angivelsen ° "af arten" eller ogsaa have ladet det saedvanlige navn staa alene uden tilfoejelser af nogen art.
16 Dette resultat stoettes af en undersoegelse af de videnskabelige fremstillinger af artsinddelingen af fisk. "Molva molva" hoerer ligesom de arter, der er naevnt i den bestemmelse, der oenskes en fortolkning af, til fiskefamilien "Gadidae". Det er imidlertid en meget omfattende familie, der inddeles i mange underfamilier. Arten "Molva molva" tilhoerer underfamilien "Lotinae", der paa sin side er meget forskellig fra de underfamilier af "Gadidae"-fisk, hvis videnskabelige navn findes i de positioner, der er tale om i sagen. Inddelingen i toldtariffen og de anerkendte videnskabelige inddelinger modsiger saaledes ikke hinanden.
17 Dette resultat strider i oevrigt ikke mod Domstolens faste praksis, hvorefter det foelger af saavel retssikkerheds- som kontroltekniske hensyn, at det afgoerende kriterium ved tarifering af varer normalt vil vaere disses objektive karakteristika og egenskaber som beskrevet i den enkelte position i FTT og de supplerende bestemmelser til dennes afsnit og kapitler (jf. bl.a. dom af 1.6.1995, sag C-459/93, Thyssen Haniel Logistic, Sml. I, s. 1381, praemis 8). Saaledes er den art, som en fisk tilhoerer, en objektiv egenskab, der er fastlagt med ordlyden af FTT-positionen. I oevrigt forudsaetter kravet om, at varernes objektive kendetegn og egenskaber kan bedoemmes ved toldbehandlingen (jf. dom af 8.2.1990, sag C-233/88, Van de Kolk, Sml. I, s. 265, praemis 12), ikke, at deres forskellighed er ioejnefaldende. Visse saeregenheder ved en vare kan eventuelt kun konstateres i mikroskop (dom af 17.3.1983, sag 175/82, Dinter, Sml. s. 969) eller paa grundlag af en smagsmaessig analyse (jf. naevnte Van de Kolk-dom). Tariferingen af et produkt kan endvidere afhaenge af produktets fremstillingsmetode og den geografiske oprindelse af visse af dets bestanddele, hvilke er egenskaber, der ikke noedvendigvis er ioejnefaldende (jf. dom af 25.5.1989, sag 40/88, Weber, Sml. s. 1395).
18 Da lange ("Molva molva") ikke kan henfoeres under den position, som torsk tilhoerer, og heller ikke til de andre specielle positioner i underkapitel 03.02 om fisk, saltet, i saltlage, toerret eller roeget, maa den henfoeres til positionerne 03.02 A I f) og 03.02 A II d) for henholdsvis "andre varer" og "af anden fisk".
19 Naar det paa grundlag af den almindelige tariferingsbestemmelse nr. 1 er muligt at henfoere lange ("Molva molva") under en bestemt position i FTT, er det ufornoedent at anvende de i nr. 3 og 4 omhandlede tariferingsbestemmelser, der vedroerer tilfaelde, hvor henfoersel under to eller flere positioner kan komme paa tale, eller varer, der ikke er naevnt nogetsteds i tariffen.
20 Hvad angaar de oevrige af Foods Import fremfoerte argumenter maa det fastslaas, at de vedroerer gyldigheden af forordning nr. 3796/81, dvs. spoergsmaal, som ikke er blevet forelagt Domstolen af den nationale ret. Det anfoerte er imidlertid relevant i forbindelse med det tredje spoergsmaal, der behandles i det foelgende.
21 De to foerste spoergsmaal skal derfor besvares med, at toldpositionerne 03.02 A I b) og 03.02 A II a) i artikel 20 i forordning nr. 3796/81 skal fortolkes saaledes, at opregningen af de arter, der under deres videnskabelige navn er naevnt i parentes, er udtoemmende og ikke omfatter lange, hvis videnskabelige navn er "Molva molva", saaledes at denne fisk ikke kan indfoeres med toldfritagelse.
Det tredje spoergsmaal
22 Den forelaeggende ret har med det tredje spoergsmaal spurgt, om artikel 5, stk. 2, i forordning nr. 1697/79 skal anvendes i det foreliggende tilfaelde, hvor tolden ikke blev opkraevet som foelge af en fejl fra toldvaesenets side, og den formodede debitor havde overholdt samtlige bestemmelser i de gaeldende forskrifter vedroerende toldangivelsen.
23 Artikel 5, stk. 2, foerste afsnit, i forordning nr. 1697/79 indeholder foelgende bestemmelse:
"De kompetente myndigheder kan undlade at foretage efteropkraevning af import- eller eksportafgift, der ikke er opkraevet som foelge af en fejl, som de kompetente myndigheder selv har begaaet, og som debitor ikke med rimelighed kunne forventes at have opdaget, saafremt sidstnaevnte i forbindelse med toldangivelsen har handlet i god tro og overholdt samtlige bestemmelser i de gaeldende forskrifter."
24 Denne bestemmelse opstiller tre kumulative betingelser for, at de kompetente myndigheder kan undlade at foretage efteropkraevning af importafgifter, nemlig at afgiften ikke er opkraevet som foelge af en fejl, som myndighederne har begaaet, at debitor har handlet i god tro, dvs. at han ikke med rimelighed har kunnet opdage den af myndighederne begaaede fejl, og at debitor i forbindelse med toldangivelsen har overholdt samtlige bestemmelser i de gaeldende forskrifter (jf. dom af 14.5.1996, forenede sager C-153/94 og C-204/94, Faroe Seafood m.fl., Sml. I, s. 2465, praemis 83).
25 Det fremgaar af Domstolens faste praksis, at naar disse tre betingelser er opfyldt, har debitor krav paa, at der ikke sker efteropkraevning (jf. dom af 27.6.1991, sag C-348/89, Mecanarte, Sml. I, s. 3277, praemis 12, og naevnte Faroe Seafood m.fl.-dom, praemis 84).
26 Den italienske regering har anfoert, at dette spoergsmaal skal afvises, idet der ikke foreligger oplysninger, paa grundlag af hvilke det kan afgoeres, om betingelserne for at anvende denne bestemmelse er opfyldt.
27 Det bemaerkes i den forbindelse, at det tilkommer den nationale ret at anvende artikel 5, stk. 2, i forordning nr. 1697/79 og efterproeve, om de tre deri fastsatte betingelser er opfyldt, og om Foods Import foelgelig har krav paa, at der ikke sker efteropkraevning af den told, der ikke er blevet opkraevet. Domstolen har imidlertid kompetence til at fortolke denne bestemmelse under hensyntagen til de oplysninger, den har faaet forelagt.
28 Det fremgaar af den forelaeggende rets konstateringer, at tolden ikke er blevet opkraevet som foelge af toldvaesenets fejl, mens Foods Import paa sin side i forbindelse med toldangivelsen havde overholdt samtlige bestemmelser i de gaeldende forskrifter. Heraf maa udledes, at den praejudicielle anmodning vedroerer fortolkningen af den anden betingelse, dvs. betingelsen om, at den fejl, der blev begaaet af myndighederne, ikke med rimelighed kunne opdages af debitor.
29 Domstolen har gentagne gange fastslaaet, at der ved afgoerelsen af, om denne betingelse er opfyldt, navnlig maa tages hensyn til fejlens karakter, den paagaeldende erhvervsdrivendes erfaring, og den agtpaagivenhed, han har udvist.
30 Det er i det foreliggende tilfaelde muligt at tage stilling til den begaaede fejl. Som fremhaevet af generaladvokaten i punkt 40 i forslaget til afgoerelse, efterlader den omstaendighed, at myndighederne i henved tre aar ikke berigtigede fejlen, det indtryk, at det foreliggende problem ikke var let at loese. Der kan i den forbindelse henvises til den terminologiske forvirring, som de almindelige fiskenavne giver anledning til, og specielt til den omstaendighed, at ordene "torsk", "klipfisk" eller "stokfisk" generelt ikke bruges om bestemte arter fisk, men om familier af arter eller ogsaa om de former for konservering, der anvendes for visse arter.
31 Det bemaerkes i oevrigt, at forordning nr. 3796/81 ikke, skoent der i mange aar blev anvendt en faelles tarifering for et stort antal underfamilier af en art, indeholder oplysninger af nogen art, der kan henlede opmaerksomheden paa den aendring af nomenklaturen, der kun kommer til udtryk ved tilfoejelsen af en raekke videnskabelige navne i en parentes ved siden af artens saedvanlige navn. I oevrigt blev de kompetente toldmyndigheder foerst efter flere aars forloeb opmaerksomme paa denne aendring.
32 Paa baggrund heraf skal det tredje spoergsmaal besvares med, at afgoerelsen af, om en af de kompetente myndigheder begaaet fejl, som debitor ikke med rimelighed kunne forventes at have opdaget, jf. ordlyden i artikel 5, stk. 2, i forordning nr. 1697/79, navnlig skal traeffes paa grundlag af en vurdering af fejlens art, den paagaeldende erhvervsdrivendes erfaring og den agtpaagivenhed, han har udvist. De forhold, der faar betydning ved vurderingen af fejlens art, er den forvirring, som den anvendte terminologi kan give anledning til, den omstaendighed, at en aendring af en forordningsbestemmelse har vaeret lidet ioejnefaldende, og den tid, der hengik, foer de kompetente myndigheder selv blev klar over denne aendring. Det tilkommer den nationale ret paa grundlag af denne fortolkning at afgoere, om den fejl, der medfoerte, at tolden ikke blev opkraevet, kunne opdages af debitor eller ej.
Afgørelse om sagsomkostninger
Sagens omkostninger
33 De udgifter, der er afholdt af den italienske regering og af Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber, som har afgivet indlaeg for Domstolen, kan ikke erstattes. Da sagens behandling i forhold til hovedsagens parter udgoer et led i den sag, der verserer for den nationale ret, tilkommer det denne at traeffe afgoerelse om sagens omkostninger.
Afgørelse
Paa grundlag af disse praemisser
kender
DOMSTOLEN (Foerste Afdeling)
vedroerende de spoergsmaal, der er forelagt af Corte d' appello di Ancona ved kendelse af 19. oktober 1994, for ret:
1) Toldpositionerne 03.02 A I b) og 03.02 A II a) i artikel 20 i Raadets forordning (EOEF) nr. 3796/81 af 29. december 1981 om den faelles markedsordning for fiskerivarer skal fortolkes saaledes, at opregningen af de arter, der under deres videnskabelige navn er naevnt i parentes, er udtoemmende og ikke omfatter lange, hvis videnskabelige navn er "Molva molva", saaledes at denne fisk ikke kan indfoeres med toldfritagelse.
2) Afgoerelsen af, om en af de kompetente myndigheder begaaet fejl "som debitor ikke med rimelighed kunne forventes at have opdaget" jf. ordlyden i artikel 5, stk. 2, i forordning (EOEF) nr. 1697/79 af 24. juli 1979 om efteropkraevning af import- eller eksportafgifter, der ikke er opkraevet hos debitor for varer, der er angivet til en toldprocedure, som medfoerer en forpligtelse til at betale saadanne afgifter, skal navnlig traeffes paa grundlag af en vurdering af fejlens art, den paagaeldende erhvervsdrivendes erfaring og den agtpaagivenhed, han har udvist. De forhold, der faar betydning ved vurderingen af fejlens karakter er den forvirring, som den anvendte terminologi kan give anledning til, den omstaendighed, at en aendring af en forordningsbestemmelse har vaeret lidet ioejnefaldende, og den tid, der hengik, foer de kompetente myndigheder selv blev klar over denne aendring. Det tilkommer den nationale ret paa grundlag af denne fortolkning at afgoere, om den fejl, der medfoerte, at tolden ikke blev opkraevet, kunne opdages af debitor eller ej.