62022TO0628
ORDONANȚA TRIBUNALULUI (Camera a șasea)
21 iunie 2023 (
*1
)
„Acțiune în anulare – Mediu – Regulamentul delegat (UE) 2022/1214 – Taxonomie – Activități economice legate de gazele fosile și de energia nucleară – Includerea în activitățile economice durabile – Membru al Parlamentului – Lipsa afectării directe – Inadmisibilitate”
În cauza T‑628/22,
René Repasi, cu domiciliul în Karlsruhe (Germania), reprezentat de H.‑G. Kamann, D. Fouquet, avocați, F. Kainer și M. Nettesheim, profesori,
reclamant,
împotriva
Comisiei Europene, reprezentată de F. Erlbacher, A. Nijenhuis și G. von Rintelen, în calitate de agenți,
pârâtă,
TRIBUNALUL (Camera a șasea),
compus din doamna M. J. Costeira, președintă, domnul P. Zilgalvis (raportor) și doamna E. Tichy‑Fisslberger, judecători,
grefier: domnul V. Di Bucci,
dă prezenta
Ordonanță
1
Prin acțiunea întemeiată pe articolul 263 TFUE, reclamantul, domnul René Repasi, solicită anularea Regulamentului delegat (UE) 2022/1214 al Comisiei din 9 martie 2022 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2021/2139 în ceea ce privește activitățile economice din anumite sectoare energetice și a Regulamentului delegat (UE) 2021/2178 în ceea ce privește publicarea de informații specifice referitoare la activitățile economice respective (JO 2022, L 188, p. 1, denumit în continuare „regulamentul atacat”).
Istoricul cauzei
2
La 18 iunie 2020, Parlamentul European și Consiliul Uniunii Europene au adoptat Regulamentul (UE) 2020/852 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO 2020, L 198, p. 13), care stabilește criteriile care permit să se determine dacă o activitate economică este considerată durabilă din punctul de vedere al mediului, în scopul determinării gradului de durabilitate din punctul de vedere al mediului al unei investiții.
3
Articolul 3 din Regulamentul 2020/852 definește criteriile pentru activitățile economice durabile din punctul de vedere al mediului în lumina a șase obiective de mediu definite la articolul 9 din acest regulament.
4
Articolul 4 din Regulamentul 2020/852 prevede că statele membre și Uniunea Europeană aplică criteriile prevăzute la articolul 3 din acest regulament pentru a determina dacă o activitate economică se califică drept durabilă din punctul de vedere al mediului în scopul oricărei măsuri care stabilește cerințe pentru participanții la piața financiară sau emitenți în ceea ce privește produsele financiare sau obligațiunile corporative care sunt puse la dispoziție ca fiind durabile din punctul de vedere al mediului.
5
În temeiul articolului 9 din Regulamentul 2020/852, atenuarea schimbărilor climatice, adaptarea la acestea, utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine, tranziția către o economie circulară, prevenirea și controlul poluării, precum și protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor constituie obiective de mediu.
6
În plus, potrivit considerentului (41) al Regulamentului 2020/852:
„În plus față de utilizarea unor surse de energie neutre din punctul de vedere al climei și de mai multe investiții în activitățile și sectoarele economice care au deja emisii scăzute de carbon, tranziția necesită reduceri substanțiale ale emisiilor de gaze cu efect de seră în alte activități economice și sectoare pentru care nu există alternative cu emisii reduse de carbon fezabile din punct de vedere tehnologic și economic. Respectivele activități economice de tranziție ar trebui să se califice drept activități care contribuie în mod substanțial la atenuarea schimbărilor climatice dacă emisiile lor de gaze cu efect de seră sunt substanțial mai mici decât media sectorului sau a industriei, dacă nu împiedică dezvoltarea și implementarea de alternative cu emisii scăzute de carbon și nu conduc la o blocare a activelor incompatibilă cu obiectivul neutralității climatice, având în vedere durata de viață economică a acestor active. Criteriile tehnice de examinare pentru respectivele activități economice de tranziție ar trebui să asigure faptul că respectivele activități de tranziție au o traiectorie credibilă spre neutralitatea climatică și ar trebui ajustate în consecință la intervale regulate.”
7
În ceea ce privește aceste activități economice tranzitorii, articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul 2020/852 prevede că Comisia Europeană adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 23 din acest regulament, pe de o parte, pentru a stabili criterii tehnice de examinare cu scopul de a determina condițiile în care o anumită activitate economică se califică drept o activitate care contribuie în mod substanțial la atenuarea schimbărilor climatice și, pe de altă parte, pentru a stabili, pentru fiecare obiectiv de mediu relevant, criterii tehnice de examinare cu scopul de a determina dacă o activitate economică în privința căreia au fost stabilite criterii tehnice de examinare prejudiciază în mod semnificativ unul sau mai multe dintre aceste obiective.
8
La 4 iunie 2021, Comisia a adoptat Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 de completare a Regulamentului 2020/852 prin stabilirea criteriilor tehnice de examinare pentru a determina condițiile în care o activitate economică se califică drept activitate care contribuie în mod substanțial la atenuarea schimbărilor climatice sau la adaptarea la schimbările climatice și pentru a stabili dacă activitatea economică respectivă aduce prejudicii semnificative vreunuia dintre celelalte obiective de mediu (JO 2021, L 442, p. 1).
9
Regulamentul 2021/2139 stabilește criterii tehnice de examinare care acoperă mai multe sectoare și activități economice care pot contribui la realizarea obiectivelor de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea. El prevede, pentru fiecare dintre aceste activități, criterii tehnice, cantitative sau calitative de examinare care permit să se determine dacă activitatea clasificată contribuie în mod substanțial la obiectivele de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea din urmă și dacă aduce prejudicii semnificative celorlalte obiective prevăzute de Regulamentul 2020/852.
10
La 9 martie 2022, Comisia a adoptat regulamentul atacat, care are ca obiect în special stabilirea unor criterii tehnice de examinare pentru a include anumite activități din sectoarele energiei nucleare și gazelor naturale în domeniul activităților tranzitorii în sensul articolului 10 alineatul (2) din Regulamentul 2020/852.
11
Reclamantul este deputat în Parlamentul European.
Concluziile părților
12
Reclamantul solicită Tribunalului:
–
anularea regulamentului atacat;
–
obligarea Comisiei la plata cheltuielilor de judecată.
13
Comisia solicită Tribunalului:
–
declararea inadmisibilității acțiunii;
–
obligarea reclamantului la plata cheltuielilor de judecată.
14
În observațiile sale cu privire la excepția de inadmisibilitate, reclamantul solicită respingerea excepției de inadmisibilitate.
În drept
15
Potrivit articolului 130 alineatul (1) din Regulamentul de procedură al Tribunalului, la cererea pârâtului, Tribunalul poate să se pronunțe asupra excepției de inadmisibilitate fără a intra în dezbaterea fondului. În temeiul articolului 130 alineatul (6) din regulamentul menționat, Tribunalul poate decide deschiderea fazei orale a procedurii cu privire la această cerere.
16
În speță, Tribunalul se consideră suficient de lămurit de înscrisurile de la dosar și decide că nu este necesar să deschidă faza orală a procedurii.
17
Comisia susține că regulamentul atacat nu îl privește direct pe reclamant.
18
Comisia arată în esență că a recunoaște reclamantului un drept la acțiune ar fi contrar echilibrului instituțional, principiului democratic al adoptării deciziilor cu majoritate și excluderii actio popularis.
19
Comisia adaugă că principiul dreptului la o protecție jurisdicțională efectivă și respectarea tradițiilor constituționale comune ale statelor membre nu pot fi invocate în susținerea recunoașterii unui drept la acțiune al reclamantului pentru a invoca încălcarea prerogativelor Parlamentului.
20
Reclamantul susține în esență că statutul juridic de membru al Parlamentului îi conferă, în temeiul dreptului Uniunii și al principiului democrației reprezentative, drepturi de vot și de inițiativă, un drept de a participa la o procedură legislativă legală, drepturi procedurale la respectarea dispozițiilor în materie de competență și de procedură, precum și un drept de a apăra atribuțiile democratice ale Parlamentului.
21
Reclamantul subliniază că recunoașterea calității sale procesuale active ca deputat ar conduce, contrar afirmațiilor Comisiei, la protejarea echilibrului instituțional prin asigurarea unui drept la acțiune pentru a controla că alegerea procedurii de adoptare a unui act nu este contrară drepturilor deputaților, fără a admite însă o actio popularis.
22
Reclamantul susține astfel în esență că, prin adoptarea regulamentului atacat, Comisia a depășit competența de a adopta acte delegate care i‑a fost conferită în temeiul articolului 290 TFUE, astfel încât regulamentul atacat a adus atingere competenței legislative a Parlamentului și, prin urmare, drepturilor reclamantului în calitate de membru al Parlamentului. El deduce din acestea că trebuie să se considere că este afectat în mod direct și individual de regulamentul atacat.
23
În această privință, trebuie amintit că admisibilitatea unei acțiuni introduse de o persoană fizică sau juridică împotriva unui act al cărui destinatar nu este această persoană, în temeiul articolului 263 al patrulea paragraf TFUE, este supusă condiției de a‑i fi recunoscută calitatea procesuală activă, care există în două ipoteze. Pe de o parte, o astfel de acțiune poate fi formulată cu condiția ca acest act să o privească direct și individual. Pe de altă parte, o astfel de persoană poate să formuleze o acțiune împotriva unui act normativ care nu presupune măsuri de executare dacă acesta o privește direct (Hotărârea din 19 decembrie 2013, Telefónica/Comisia, C‑274/12 P, EU:C:2013:852, punctul 19, și Hotărârea din 13 martie 2018, Industrias Químicas del Vallés/Comisia, C‑244/16 P, EU:C:2018:177, punctul 39).
24
Condiția potrivit căreia decizia care face obiectul acțiunii trebuie să privească direct o persoană fizică sau juridică, astfel cum este prevăzută la articolul 263 al patrulea paragraf TFUE, impune îndeplinirea cumulativă a două criterii, și anume ca măsura contestată, pe de o parte, să producă în mod direct efecte asupra situației juridice a particularului și, pe de altă parte, să nu lase nicio putere de apreciere destinatarilor însărcinați cu punerea sa în aplicare, aceasta având un caracter pur automat și decurgând doar din reglementarea Uniunii, fără aplicarea altor norme intermediare (a se vedea în acest sens Hotărârea din 5 mai 1998, Glencore Grain/Comisia, C‑404/96 P, EU:C:1998:196, punctul 41, și Hotărârea din 6 noiembrie 2018, Scuola Elementare Maria Montessori/Comisia, Comisia/Scuola Elementare Maria Montessori și Comisia/Ferracci, C‑622/16 P‑C‑624/16 P, EU:C:2018:873, punctul 42).
25
Trebuie amintit de asemenea că, în conformitate cu articolul 289 TFUE, procedura legislativă ordinară constă în adoptarea în comun de către Parlamentul European și de către Consiliu a unui regulament, a unei directive sau a unei decizii, la propunerea Comisiei (a se vedea în acest sens Hotărârea din 14 aprilie 2015, Consiliul/Comisia, C‑409/13, EU:C:2015:217, punctul 69).
26
În plus, din articolul 290 alineatul (1) TFUE reiese că un act legislativ poate delega Comisiei competența de a adopta acte fără caracter legislativ și cu domeniu de aplicare general, care completează sau modifică anumite elemente neesențiale ale actului legislativ. În conformitate cu al doilea paragraf al dispoziției citate, obiectivele, conținutul, domeniul de aplicare și durata delegării de competențe trebuie să fie definite în mod expres de actul legislativ care conferă o astfel de delegare. Această cerință implică faptul că atribuirea unei competențe delegate urmărește adoptarea unor norme care se înscriu în cadrul de reglementare definit de actul legislativ de bază (Hotărârea din 17 martie 2016, Parlamentul/Comisia, C‑286/14, EU:C:2016:183, punctul 30).
27
Posibilitatea delegării de competențe prevăzută la articolul 290 TFUE vizează să permită legiuitorului să se concentreze asupra elementelor esențiale ale unei legislații, precum și asupra elementelor neesențiale cu privire la care apreciază că este oportună legiferarea, încredințând totodată Comisiei sarcina de „a completa” anumite elemente neesențiale ale actului legislativ adoptat sau chiar de „a modifica” astfel de elemente în cadrul unei delegări conferite acesteia (Hotărârea din 17 martie 2016, Parlamentul/Comisia, C‑286/14, EU:C:2016:183, punctul 54).
28
Rezultă că normele esențiale ale domeniului vizat trebuie adoptate în reglementarea de bază și nu pot face obiectul unei delegări (a se vedea în acest sens Hotărârea din 5 septembrie 2012, Parlamentul/Consiliul, C‑355/10, EU:C:2012:516, punctul 64, și Hotărârea din 10 septembrie 2015, Parlamentul/Consiliul, C‑363/14, EU:C:2015:579, punctul 46).
29
Pe de altă parte, o competență delegată trebuie să respecte, în orice situație, elementele esențiale ale actului de abilitare și să se înscrie în cadrul normativ astfel cum este definit de actul legislativ de bază (Hotărârea din 11 mai 2017, Dyson/Comisia, C‑44/16 P, EU:C:2017:357, punctul 53).
30
În această privință, trebuie amintit că din jurisprudență reiese, desigur, că un act al Parlamentului care afectează condițiile de exercitare a atribuțiilor parlamentare ale membrilor săi este un act care afectează în mod direct situația juridică a acestora (a se vedea în acest sens Hotărârea din 29 iunie 2004, Front national/Parlamentul, C‑486/01 P, EU:C:2004:394, punctul 35, și Hotărârea din 2 octombrie 2001, Martinez și alții/Parlamentul, T‑222/99, T‑327/99 și T‑329/99, EU:T:2001:242, punctele 60-65).
31
Totuși, această jurisprudență privește măsurile de organizare internă a Parlamentului care îi afectează direct pe membrii săi și nu poate fi transpusă în speța în care drepturile invocate de reclamant, în calitate de membru al Parlamentului, nu ar putea fi afectate decât în mod indirect de pretinsa atingere adusă competenței legislative a Parlamentului.
32
Chiar presupunând că, prin adoptarea regulamentului atacat, Comisia ar fi depășit competența de a adopta acte delegate care i‑a fost conferită în temeiul articolului 290 TFUE, drepturile reclamantului menționate la punctul 20 de mai sus nu ar fi afectate decât în mod indirect de o astfel de atingere adusă competenței legislative a Parlamentului. Astfel, toate drepturile reclamantului legate de exercitarea competenței legislative a Parlamentului nu au vocația de a fi exercitate decât în cadrul procedurilor interne ale Parlamentului European.
33
Contrar susținerilor reclamantului, nu se poate considera, așadar, că o atingere adusă prerogativelor Parlamentului ar afecta în mod direct situația juridică a membrilor săi în sensul jurisprudenței amintite la punctul 24 de mai sus.
34
Dreptul de a participa la o procedură legislativă legală, la respectarea dispozițiilor în materie de competență și de procedură, de a apăra atribuțiile democratice ale Parlamentului, precum și drepturile de vot, de inițiativă și de participare în vederea exercitării unei influențe politice, invocate de reclamant, nu pot fi considerate, așadar, ca fiind direct afectate de adoptarea regulamentului atacat.
35
Principiul democrației reprezentative și principiul statului de drept, invocate de reclamant, nu sunt de natură să repună în discuție această concluzie. Astfel, după cum reiese din articolul 263 al doilea paragraf TFUE, Parlamentul dispune de un drept la acțiune împotriva actelor de drept al Uniunii, așa încât respectarea acestor principii este asigurată de sistemul căilor de atac prevăzut de tratate.
36
Pentru același motiv, nu poate fi urmată interpretarea reclamantului potrivit căreia membrii Parlamentului ar trebui considerați ca fiind vizați în mod direct de actele care afectează norme de competență, dispoziții fundamentale ale procedurii legislative sau acte care constituie un abuz de putere.
37
În sfârșit, având în vedere că argumentele reclamantului referitoare la echilibrul instituțional sau la dreptul la protecție juridică al minorității nu sunt de natură să demonstreze că situația sa juridică este afectată în mod direct de regulamentul atacat, acestea trebuie de asemenea să fie respinse.
38
În măsura în care argumentația reclamantului ar trebui înțeleasă în sensul că invită Tribunalul să recunoască membrilor Parlamentului un drept la acțiune specific, independent de condițiile prevăzute la articolul 263 TFUE și care este menit să apere atribuțiile democratice ale Parlamentului și să constituie un instrument de opoziție pe fond, este suficient să se constate că TFUE nu prevede o astfel de acțiune și că nu este de competența Tribunalului să creeze modalități de exercitare a căilor de atac care nu sunt prevăzute de tratate (a se vedea în acest sens și prin analogie Hotărârea din 25 iulie 2002, Unión de Pequeños Agricultores/Consiliul, C‑50/00 P, EU:C:2002:462, punctul 45).
39
Prin urmare, acțiunea este inadmisibilă.
40
În aceste împrejurări, nu mai este necesară pronunțarea asupra cererii de intervenție formulate de Republica Franceză, în conformitate cu articolul 142 alineatul (2) din Regulamentul de procedură.
Cu privire la cheltuielile de judecată
41
Potrivit articolului 134 alineatul (1) din Regulamentul de procedură, partea care cade în pretenții este obligată, la cerere, la plata cheltuielilor de judecată.
42
Întrucât reclamantul a căzut în pretenții, se impune obligarea acestuia la plata cheltuielilor de judecată, conform concluziilor Comisiei.
43
În temeiul articolului 144 alineatul (10) din Regulamentul de procedură, Republica Franceză va suporta propriile cheltuieli de judecată.
Pentru aceste motive,
TRIBUNALUL (Camera a șasea),
dispune:
1)
Respinge acțiunea ca inadmisibilă.
2)
Nu mai este necesară pronunțarea cu privire la cererea de intervenție formulată de Republica Franceză.
3)
Reclamantul va suporta propriile cheltuieli de judecată, precum și cheltuielile de judecată efectuate de Comisia Europeană.
4)
Republica Franceză va suporta propriile cheltuieli de judecată.
Luxemburg, 21 iunie 2023.
Grefier,
V. Di Bucci
Președintă,
M. J. Costeira
(
*1
)	Limba de procedură: germana.