Väliaikainen versio
JULKISASIAMIEHEN RATKAISUEHDOTUS
MANUEL CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA
10 päivänä heinäkuuta 2025 (1)
Asia C-483/23
D,
A,
B,
C ja
T
vastaan
Ministero dell’Economia e delle Finanze,
Comitato di Sicurezza Finanziaria ja
Agenzia del Demanio
(Ennakkoratkaisupyyntö – Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Lazion alueellinen hallintotuomioistuin, Italia))
Ennakkoratkaisupyyntö – Ulkopolitiikka – Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta Venäjän federaatiota vastaan toteutetut rajoittavat toimenpiteet – Asetus (EU) N:o 269/2014 – Trustiin asetettujen varojen tai taloudellisten resurssien jäädyttäminen – Ulkomaisella oikeudenkäyttöalueella perustetun trustin tunnustaminen – Asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I mainittu trustin perustaja – Trustin varojen ja taloudellisten resurssien omistaminen tai hallussapito – Trustin taloudellisia resursseja ja varoja koskeva määräysvalta – Trusti, jolla on yhteys seuraamuksen kohteena olevaan henkilöön
1.        Tämän ennakkoratkaisupyynnön taustalla ovat taloudellisten resurssien ja varojen jäädyttämistä koskevat rajoittavat toimenpiteet, joita Euroopan unioni on toteuttanut Venäjän federaatiota vastaan ja joiden tavoitteena on rangaista sitä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta.
2.        Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee lähinnä, voidaanko jäädyttämistoimenpiteet ulottaa koskemaan asetuksen (EU) N:o 269/2014(2) liitteessä I erikseen nimetyn henkilön (trustin perustaja) trustiin(3) asettamaa omaisuutta tai taloudellisia resursseja.
3.        Unionin tuomioistuimen on ratkaistava, missä määrin trustia voidaan käyttää välineenä, jonka avulla kierretään rajoittavien toimenpiteiden soveltaminen. Vastauksessa on otettava huomioon, että trusti on joidenkin jäsenvaltioiden – ei kuitenkaan kaikkien – kansallisessa oikeudessa käyttöön otettu monimutkainen ja joustava oikeudellinen järjestely.
I       Asiaa koskevat oikeussäännöt
A       Kansainvälinen oikeus. Trusteihin sovellettavasta laista ja niiden tunnustamisesta 1.7.1985 tehty Haagin yleissopimus(4)
4.        2 artiklassa määrätään seuraavaa:
”Tässä yleissopimuksessa trustilla tarkoitetaan oikeussuhteita, jotka perustajaksi kutsuttu henkilö (settlor) on perustanut joko inter vivos- tai mortis causa ‑oikeustoimella, kun omaisuutta on asetettu niissä edunvalvojan (trustee) hallintaan edunsaajan (beneficiary) hyväksi tai tiettyä tarkoitusta varten.
Trustin ominaisuudet ovat seuraavat:
a)      trustiin kuuluva omaisuus muodostaa erillisen varallisuuskokonaisuuden, eikä se ole osa edunvalvojan varallisuutta;
b)      trustiin kuuluva omaisuus on kirjattu edunvalvojan tai toisen, edunvalvojan lukuun toimivan henkilön nimiin;
c)      edunvalvojalla on valtuudet ja velvollisuus, joista hänen on annettava selvitys, hoitaa ja hallinnoida kyseistä omaisuutta tai määrätä siitä trustin ehtojen ja edunvalvojalle laissa asetettujen erityisten velvoitteiden mukaisesti.
Se, että perustajalla on tiettyjä etuoikeuksia tai että edunvalvojalla on edunsaajana tiettyjä oikeuksia, ei välttämättä ole ristiriidassa trustin olemassaolon kanssa.”
5.        Yleissopimuksen 6 artiklan ensimmäisessä kappaleessa määrätään seuraavaa:
”Trustiin sovelletaan perustajan valitsemaa lakia. Lainvalinta on nimenomainen tai perustuu trustin perustamisasiakirjan taikka trustin olemassaolon osoittavan asiakirjan määräyksiin, tarvittaessa tulkittuina asian olosuhteiden perusteella.”
6.        Yleissopimuksen 11 artiklassa määrätään seuraavaa:
”Trusteiksi tunnustetaan kaikki edellisessä luvussa tarkoitetun lain mukaisesti perustetut trustit.
Trustin tunnustamisen vähimmäisedellytyksenä on, että trustin omaisuus pidetään erillään edunvalvojan henkilökohtaisesta varallisuudesta ja että tämä voi toimia kantajana tai vastaajana ja saapua edunvalvojan ominaisuudessa notaarin tai kenen tahansa julkisessa tehtävässä toimivan henkilön kuultavaksi.
Siltä osin kuin trusteihin sovellettavassa laissa näin vaaditaan tai säädetään, trustin tunnustamiselle on asetettu erityisesti seuraavat edellytykset:
a)      edunvalvojan henkilökohtaiset velkojat eivät voi toteuttaa trustin omaisuuteen kohdistuvia turvaamistoimenpiteitä;
b)      trustin omaisuus ei ole osa edunvalvojan varallisuutta tämän tullessa maksukyvyttömäksi tai tehdessä konkurssin;
c)      trustin omaisuus ei ole osa edunvalvojan avio- tai perintövarallisuussuhdetta;
d)      oikeutta trustin omaisuuteen voidaan vaatia, jos edunvalvoja on trustista johtuvien velvoitteiden vastaisesti sekoittanut trustin omaisuutta henkilökohtaiseen omaisuuteensa tai luovuttanut trustin omaisuutta. Sellaisen kolmannen osapuolen, jolla on hallussaan trustin omaisuutta, oikeuksista ja velvollisuuksista säädetään kuitenkin edelleen lainvalintasääntöjen mukaisesti määräytyvässä laissa.”
B       Unionin oikeus
1.     Asetus N:o 269/2014
7.        Asetuksen 1 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Tässä asetuksessa tarkoitetaan
– –
d)      ’taloudellisilla resursseilla’ kaikenlaista aineellista tai aineetonta, irtainta tai kiinteää omaisuutta, joka ei ole varoja mutta jota voidaan käyttää varojen, tavaroiden tai palvelujen hankkimiseen;
e)      ’taloudellisten resurssien jäädyttämisellä’ toimia, joilla estetään taloudellisten resurssien käyttäminen varojen, tavaroiden tai palvelujen hankkimiseen muun muassa niitä myymällä, vuokraamalla tai kiinnittämällä;
f)      ’varojen jäädyttämisellä’ toimia, joilla estetään kaikki sellainen varojen siirtäminen, kuljettaminen, muuntaminen, käyttö, käyttöön antaminen tai käsittely, joka muuttaisi niiden määrää, paljoutta, sijaintia, omistusta, hallintaa, luonnetta tai käyttötarkoitusta, taikka muut sellaiset muutokset, jotka mahdollistaisivat varojen käytön, omaisuudenhoito mukaan luettuna;
g)      ’varoilla’ rahoitusomaisuutta ja kaikenlaisia taloudellisia etuja, joihin kuuluvat muun muassa seuraavat:
– –”
8.        Asetuksen 2 artiklassa(5) säädetään seuraavaa:
”1.      Jäädytetään kaikki liitteessä I luetelluille luonnollisille henkilöille, oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille taikka niitä lähellä oleville luonnollisille henkilöille, oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille kuuluvat taikka näiden omistuksessa, hallussa tai määräysvallassa olevat varat ja taloudelliset resurssit.
2.      Mitään varoja tai taloudellisia resursseja ei saa suoraan eikä välillisesti asettaa liitteessä I lueteltujen luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten taikka niitä lähellä olevien luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten saataville tai hyödynnettäviksi.”
9.        Asetuksen 9 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Kielletään tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen toimiin, joiden tavoitteena tai seurauksena on 2 artiklassa tarkoitetun kiellon kiertäminen.”
2.     Täytäntöönpanoasetus 2022/336
10.      Asetuksen 1 artiklan mukaan ”lisätään tämän asetuksen liitteessä luetellut henkilöt ja yhteisö asetuksen (EU) N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon”.
3.     Direktiivi (EU) 2015/849(6)
11.      Direktiivin 3 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
– –
6)      ’tosiasiallisella omistajalla ja edunsaajalla’ yhtä tai useampaa luonnollista henkilöä, joka viime kädessä omistaa asiakkaan tai käyttää siinä määräysvaltaa, ja/tai yhtä tai useampaa luonnollista henkilöä, jonka lukuun liiketoimi suoritetaan tai toimintaa harjoitetaan; tosiasiallisella omistajalla ja edunsaajalla tarkoitetaan ainakin seuraavia:
– –
b)      trustien osalta kaikkia seuraavia henkilöitä:
i)      perustaja(t);
ii)      trustin omaisuudenhoitaja(t);
iii)      mahdollinen suojelija (mahdolliset suojelijat);
iv)      edunsaajat tai, jos oikeudellisen järjestelyn tai oikeushenkilön edunsaajia ei ole vielä vahvistettu, ne henkilöryhmät, joiden pääasiallista etua silmällä pitäen oikeudellinen järjestely tai oikeushenkilö on perustettu tai toimii;
v)      mikä tahansa muu luonnollinen henkilö, joka viime kädessä käyttää trustin osalta määräysvaltaa suoran tai välillisen omistuksen kautta tai muilla keinoin;
c)      oikeushenkilöiden, kuten säätiöiden, ja trustien kaltaisten oikeudellisten järjestelyjen osalta yhtä tai useampaa luonnollista henkilöä, joka on vastaavassa tai samankaltaisessa asemassa kuin b alakohdassa tarkoitetut henkilöt;
– –”.
C       Italian oikeus
1.     Asetus nro 109/2007(7)
12.      Asetuksen 3 §:llä perustettiin talous- ja rahaministeriön (Ministero dell’Economia e delle Finanze, Italia) yhteydessä toimiva rahoitusalan turvallisuuskomitea (Comitato di Sicurezza Finanziaria, Italia), joka toteuttaa Yhdistyneiden kansakuntien, unionin sekä talous- ja rahaministeriön asettamat jäädyttämistoimenpiteet.
13.      Asetuksen 5 §:ssä kielletään jäädytettyjen varojen siirtäminen, niistä määrääminen ja niiden käyttö sekä kielletään asettamasta mitään varoja tai taloudellisia resursseja suoraan tai välillisesti nimettyjen henkilöiden saataville tai hyödynnettäviksi.
2.     Asetus nro 90/2017(8)
14.      Ennakkoratkaisupyynnön sanamuodon mukaan asetuksen 2 §:n ensimmäisessä momentissa, jolla muutetaan asetuksen nro 231/2007 22 §:n 5 momenttia, säädetään seuraavaa:
”Express trust ‑muotoisten trustien, joista säädetään 16.10.1989 annetussa laissa nro 364, edunvalvojien [(trustees)] sekä henkilöiden, jotka käyttävät vastaavia oikeuksia, toimivaltaa ja valtuuksia samankaltaisissa oikeudellisissa järjestelyissä, siltä osin kuin ne ovat sijoittautuneet Italian tasavaltaan tai niillä on asuinpaikka Italian tasavallassa, on saatava ja pidettävä yllä riittäviä, totuudenmukaisia ja ajantasaisia tietoja trustin tai vastaavan oikeudellisen järjestelyn tosiasiallisista omistajista, kun tällaisilla tiedoilla tarkoitetaan tietoja, jotka liittyvät perustajan tai perustajien, edunvalvojan tai edunvalvojien, suojelijan tai suojelijoiden tai mahdollisten muiden edunvalvojan lukuun toimivien henkilöiden, edunsaajan tai edunsaajaryhmien tai kenen tahansa muun luonnollisen henkilön, joka käyttää viime kädessä määräysvaltaa trustin tai vastaavan oikeudellisen järjestelyn omaisuuteen joko suoran tai välillisen omistuksen tai muiden keinojen kautta, henkilöllisyyteen.”
3.     Laki nro 364/1989(9)
15.      Italia ratifioi kyseisellä lailla Haagin vuoden 1985 yleissopimuksen.
II     Tosiseikat, pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
16.      Nyt käsiteltävässä asiassa kyseessä olevan kaltaiset trustit eivät ole julkisia eikä niiden rakenteesta ja muutoksista ole olemassa julkista rekisteriä. Näin ollen nyt käsiteltävän asian tosiseikkoina on tarkasteltava ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen esittämiä tosiseikkoja, tarvittaessa täydennettyinä asiakirja-aineistoon liitetyistä asiakirjoista ilmenevillä tosiseikoilla ja Italian viranomaisten tutkimuksilla.
17.      Jollei ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtäviin kuuluvasta lopullisesta tarkastuksesta muuta johdu, unionin tuomioistuimen on käytettävä lähtökohtana tällä tavoin todettuja tosiseikkoja, jotta se voi antaa hyödyllisen vastauksen sille esitettyihin kysymyksiin.
18.      Kantajina olevat yhtiöt B, A, C ja D harjoittavat liiketoimintaa Italiassa, jossa niillä on kotipaikka.(10) Ne omistaa bermudalainen yhtiö,(11) jonka osuudet luonnollinen henkilö (trustin perustaja)(12) puolestaan asetti trustiin.
19.      Trusti perustettiin 18.7.2007 laaditulla asiakirjalla. Siihen sovelletaan Yhdistyneen kuningaskunnan merentakaisen alueen, Bermudan, lainsäädäntöä. Trustissa on edunvalvoja (trustee)(13) (ensin yhtiö H ja sittemmin yhtiö T)(14) ja suojelija, joka on ulkopuolinen luonnollinen henkilö.(15) Näiden elinten jäsenet ovat vaihtuneet ajan mittaan. Yhtiön H (edunvalvojana 1.4.2021 saakka toiminut yhtiö) pääjohtaja oli myös trustin suojelija vuodesta 2014. Aiemmin suojelijana oli toiminut perustajan luotettu henkilö.(16)
20.      Trustin edunsaajia olivat alun perin trustin perustaja ja hänen perheenjäsenensä. Myös edunvalvoja ja suojelija olivat edunsaajia trustin perustamisesta alkaen vuoteen 2014. Trustin perustamisasiakirjaa muutettiin 28.12.2014 unionin määrättyä Venäjälle pakotteita Krimin liittämisen jälkeen. Edunsaajina jatkoivat edelleen perustaja ja kaksi hänen perheenjäsentään. Määräysten mukaan suojelija saattoi harkintansa mukaan erottaa trustin edunvalvojan ja valita tilalle uuden, perustaja saattoi lisätä trustiin muita suojelijoita ja edunvalvoja saattoi suojelijan suostumuksella lisätä edunsaajia, kunhan nämä olivat henkilöitä, joita kohtaan unioni ei ollut määrännyt sanktioita.
21.      Edunvalvoja ja suojelija(17) päättivät 19.12.2017 päivätyllä asiakirjalla,
ketkä niistä henkilöistä, joille unioni oli määrännyt sanktioita, suljetaan trustin ulkopuolelle. Tämän seurauksena perustajan sisar ja sisarenpoika suljettiin pois trustin edunsaajista.
22.      Edunvalvojana toimivan yhtiön, jonka kotipaikka oli Sveitsissä (yhtiö T), pääjohtaja nimitettiin 19.6.2019 trustin suojelijaksi ja 1.4.2021 trustin edunvalvojaksi.
23.      Perustaja suljettiin pois trustin edunsaajista 7.2.2022 päivätyllä asiakirjalla 21 päivää ennen hänen nimensä lisäämistä asetuksen N:o 269/2014 liitteeseen I päätöksen (YUTP) 2022/337 ja täytäntöönpanoasetuksen 2022/336 nojalla.
24.      Alkuperäinen suojelija jatkoi ainoana edunsaajana sen jälkeen, kun trustia muutettiin 7.2.2022 ja perustaja suljettiin muutoksessa edunsaajien ryhmän ulkopuolelle. Tällä hetkellä Italian hallitus ei pysty varmuudella määrittämään trustin edunsaajia. Kantajina olevien yhtiöiden asianajajat totesivat istunnossa edunsaajien olevan hyväntekeväisyysjärjestöjä.
25.      Yhtiöillä B, A, C ja D oli tilit erään pankin sivuliikkeessä Milanossa. Kyseiset yhtiöt ilmoittivat 17.4.2013 ja 7.6.2017 välisenä aikana pankille, että niiden tosiasiallinen omistaja oli trustin perustaja.
26.      Talous- ja rahaministeriön yhteydessä toimiva rahoitusalan turvallisuuskomitea ilmoitti 14.3.2022 yhtiöille B, A, C ja D määränneensä asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan ja asetuksen nro 109/2007 mukaisesti näiden yhtiöiden pääomaosuudet ja niiden omistaman omaisuuden jäädytettäviksi, koska ”niillä oli välillinen yhteys trustin perustajaan”.
27.      Yhtiöt B, A, C ja D sekä yhtiö T (edunvalvoja) nostivat toteutetusta jäädyttämistoimenpiteestä 11.5.2022 kanteen Tribunale Amministrativo Regionale per il Laziossa (Lazion alueellinen hallintotuomioistuin, Italia).
28.      Kyseisessä tuomioistuimessa käydyssä menettelyssä
–        kantajina olevat yhtiöt väittävät lähinnä, että jäädytetty omaisuus ei ole asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I nimetyn henkilön eli trustin perustajan vaikutuspiirissä. Kun yhtiö, joka käyttää kantajissa määräysvaltaa, tuli osaksi trustia, sen varallisuus erotettiin perustajan varallisuudesta. Perustamisasiakirjan ja asiaan sovellettavan lainsäädännön nojalla perustajalla ei siis voida katsoa olevan minkäänlaista (suoraa tai välillistä) hallinnointi- ja määräysvaltaa, koska tämä ei voi enää käyttää vaikutusvaltaansa.
–        Italian viranomaiset sitä vastoin väittävät, että koska omaisuuden asettaminen trustiin ei saa aikaan omistusoikeuden siirtymistä, se ei merkitse perustajan ja trustiin asetettujen varojen välisen yhteyden katkeamista kokonaan. Ne vetoavat myös direktiiviin 2015/849, jonka 3 artiklan 6 kohdan b alakohdan i alakohdan mukaan trustien perustajat luokitellaan tosiasiallisiksi omistajiksi. Ne huomauttavat lisäksi, että vaikka perustaja ei enää ole trustin edunsaaja, sen omaisuus voi kuitenkin ”palata” hänen omistukseensa tai hänen saatavilleen, jos omaisuutta ei lopulta siirretä edunsaajille (esimerkiksi siksi, että nämä kieltäytyvät siitä, tai siksi, että trusti purkautuu ennenaikaisesti).
29.      Tässä yhteydessä Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio on esittänyt unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)      Onko asetuksen [N:o 269/2014] 2 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että jäädyttämistoimenpiteeseen voidaan ryhtyä myös silloin, kun kyse on varoista tai resursseista, jotka asetuksen liitteessä I mainittu trustin perustaja (nimetty tai luetteloon merkitty henkilö), jota on pidettävä tahona, jolle kyseiset varat tai resurssit kuuluvat, on asettanut trustiin?
2)      Jos vastaus on kieltävä, onko asetuksen [N:o 269/2014] 2 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että jäädyttämistoimenpiteeseen voidaan ryhtyä myös silloin, kun kyse on varoista tai resursseista, jotka asetuksen liitteessä I mainittu trustin perustaja (nimetty tai luetteloon merkitty henkilö), jota on pidettävä tahoa, jolle kyseiset varat tai resurssit kuuluvat, lähellä olevana tahona, on asettanut trustiin?
3)      Jos vastaus on kieltävä, onko asetuksen [N:o 269/2014] 2 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että jäädyttämistoimenpiteeseen voidaan ryhtyä myös silloin, kun kyse on varoista tai resursseista, jotka asetuksen liitteessä I mainittu trustin perustaja (nimetty tai luetteloon merkitty henkilö), jota on pidettävä tahona, jonka määräysvallassa kyseiset varat tai resurssit ovat, on asettanut trustiin?”
III  Asian käsittelyn vaiheet unionin tuomioistuimessa
30.      Ennakkoratkaisupyyntö kirjattiin saapuneeksi unionin tuomioistuimeen 26.7.2023.
31.      Kirjallisia huomautuksia ovat esittäneet asian vireille panneet yhtiöt, Belgian, Ranskan, Italian, Alankomaiden ja Suomen hallitukset sekä Euroopan komissio.
32.      Asian vireille panneet yhtiöt, Belgian, Saksan ja Italian hallitukset sekä komissio osallistuivat 8.5.2025 pidettyyn istuntoon.
IV     Asian arviointi
33.      Jotta riita-asia voitaisiin ymmärtää paremmin, on mielestäni ennen ennakkoratkaisukysymyksiin vastaamista(18) tarkasteltava lyhyesti trustijärjestelyä sekä Bermudan oikeuden mukaan perustettuja trusteja koskevia sääntöjä.
A       Trusteja koskevat yleiset näkökohdat
34.      Trusti on common law ‑oikeusjärjestelmän maissa kehitetty oikeudellinen järjestely, jonka rajoja ei aina ole helppo määrittää ja jonka hyväksyminen muissa valtioissa on herättänyt kiivasta keskustelua.(19)
35.      Unionin oikeudessa ei ole trusteja koskevaa erityissääntelyä. Unionin tuomioistuin on kuitenkin viitannut trusteihin verotukseen ja sisämarkkinoihin liittyvissä riita-asioissa. Tuomiossa Trustees of the P Panayi Accumulation & Maintenance Settlements(20) se korosti trustien seuraavia kolmea piirrettä:
–        Common law ‑oikeusjärjestelmän maissa trustilla tarkoitetaan lähtökohtaisesti sellaista kolmikantaista oikeustointa, jolla trustin perustaja siirtää omaisuutta tietylle henkilölle, edunvalvojalle (trustee), jotta tämä hoitaisi sitä trustin perustamisasiakirjan mukaisesti kolmannen henkilön (edunsaaja) lukuun.
–        Trustin muodostavan varallisuuden omistus jakautuu edunvalvojalle kuuluvaan oikeudelliseen omistukseen (legal ownership) ja edunsaajalle kuuluvaan taloudelliseen omistukseen (economic ownership).
–        Vaikka trusti perustuukin lakiin ja tuottaa oikeudellisia vaikutuksia, se ei ole oikeussubjekti, vaan sen on toimittava edunvalvojansa välityksellä. Trustin muodostava omaisuus ei kuulu edunvalvojan omaisuuteen, ja tämän on hoidettava kyseistä omaisuutta ”omasta varallisuudestaan erillään”. Edunvalvojan olennaisena velvollisuutena on toimia trustin perustamisasiakirjassa määrättyjen ehtojen ja velvoitteiden sekä yleensäkin lain säännösten mukaisesti.
36.      Tämä luonnehdinta trustista(21) on olennaisilta osin samanlainen kuin Haagin vuoden 1985 yleissopimuksessa, jonka 2 artiklaa olen edempänä lainannut.
37.      Haagin vuoden 1985 yleissopimuksen 2 artiklaan perustuva trustin käsite on laaja,(22) ja se suunniteltiin sellaiseksi, jotta siihen voitiin sisällyttää anglosaksisen oikeuden mukaiset trustit ja romaanis-germaanisen oikeusjärjestelmän maiden samankaltaiset järjestelyt,(23) kuten fideicomiso- ja fiducie-järjestelyt sekä Saksan Treuhand-järjestelyt. Tällä tavoin common law ‑oikeusjärjestelmän maat varmistivat osaltaan trustien tunnustamisen niissä valtioissa, joissa on romaanis-germaaninen oikeusjärjestelmä (joissa trusteja ei tunneta) ja viimeksi mainitut valtiot samankaltaisten järjestelyjensä tunnustamisen common law ‑järjestelmän maissa.(24)
38.      Haagin vuoden 1985 yleissopimus tuli voimaan tammikuussa 1992, ja vain 13 merentakaista maata ja aluetta(25) on sen sopimuspuolia.
39.      Trustin edellytyksenä on omaisuuden omistajien ”erillisten varallisuuskokonaisuuksien”(26) muodostaminen trustin perustajan tahdonautonomian mukaisesti. Perustajien, edunvalvojien ja edunsaajien velkojilla ei lähtökohtaisesti ole – muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta – oikeutta näihin erillisiin varallisuuskokonaisuuksiin, joiden hoitaminen on edunvalvojien tehtävä.(27)
40.      Trustissa omaisuuden omistus ja hallinta sekä omaisuudesta saatava taloudellinen hyöty on pidettävä erillään. Trustin avulla on siis mahdollista erottaa toisistaan omistusoikeus, omaisuuden hyödyntäminen ja varallisuusoikeudellinen vastuu.(28)
41.      Trustien ominaispiirteiden vuoksi (käytäntölähtöinen suunnittelu, luonteeltaan erilliset varallisuuskokonaisuudet, suoja velkojia vastaan, perustamista koskeva joustavuus ja trustin mahdollinen salassapito) trusteja on käytetty sekä lainmukaisten tavoitteiden(29) saavuttamiseen että veronkiertoon, rahanpesuun tai kansainvälisten seuraamusten välttelyyn.(30)
42.      Oikeastaan tietyt trustit voidaan luokitella puhtaasti näennäisiksi (sham trust) silloin, kun niiden perustamiseen osallistuvat pyrkivät luomaan vilpillisen vaikutelman kolmansille osapuolille salaamalla sen, että perustaja on edelleen trustin omaisuuden tosiasiallinen omistaja.
43.      Tämän järjestelyn väärinkäytön riski on suurempi silloin, kun on kyse tietyillä oikeudenkäyttöalueilla kolmannen valtion lainsäädännön mukaisesti perustetuista trusteista,(31) jotka on tunnustettava vuoden 1985 Haagin yleissopimuksen mukaisesti.(32) Tämäntyyppisessä trustissa sen ominaispiirteet mukautetaan perustajan tarpeisiin ja toiveisiin.(33)
44.      Trustien väärinkäyttö selittää sen, että direktiivissä 2015/849 käsiteltiin niitä säänneltäessä toimenpiteitä, joilla estetään rahoitusjärjestelmän käyttö rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen. Direktiivin 3 artiklan 6 alakohdan mukaan omaisuuden tosiasiallisiin omistajiin kuuluvat muun muassa kaikki trustin toimintaan osallistuvat henkilöt (perustaja, edunvalvoja, suojelija, edunsaaja) sekä kuka tahansa muu luonnollinen henkilö, joka viime kädessä käyttää trustin osalta määräysvaltaa suoran tai välillisen omistuksen kautta tai muilla keinoin.
45.      Asetuksessa N:o 269/2014 säädettyjen rajoittavien toimenpiteiden osalta tilannetta, jossa asetuksen liitteessä I mainitut henkilöt käyttävät trusteja rajoittavien toimenpiteiden kiertämiseen, on analysoitu monitahoisesti.(34) Ainakin yksi näistä tapauksista on unionin yleisen tuomioistuimen 8.5.2024 antaman tuomion(35) taustalla.
B       Trustit Bermudan oikeudessa
46.      Alkuperäistä riita-asiaa ei voida irrottaa Haagin vuoden 1985 yleissopimuksen nojalla Italiassa tunnustetusta Bermudan oikeuden mukaisesti perustetusta trustista. Näin ollen kyseiseen trustiin sovelletaan Bermudan aineellisia säännöksiä.
47.      Trusteja koskevat Bermudan oikeussäännöt perustuvat Englannin oikeuteen ja sisältyvät erityislainsäädäntöön: vuonna 1989 annettuun trusteja (erityissäännökset) koskevaan lakiin (Trust (Special Provisions) Act) ja vuonna 1975 annettuun edunvalvojia koskevaan lakiin (Trustee Act), joita on uudistettu useaan otteeseen, sekä vuonna 2011 annettuun trusteja (trustiliiketoiminnan sääntely) koskevaan lakiin (Trust (Regulation of Trust Business) Act) ja vuonna 2002 annettuun poikkeuksia koskevaan määräykseen (Exemption Order).(36)
48.      Vuonna 1989 annetun trusteja (erityissäännökset) koskevan lain 2 §:n 2 momentin mukaan trusteilla on Bermudassa seuraavat ominaispiirteet:
–        trustiin kuuluva omaisuus muodostaa erillisen varallisuuskokonaisuuden, joka ei ole osa edunvalvojan varallisuutta;
–        trustin omaisuus on kirjattu edunvalvojan tai muun tämän määrittämän henkilön nimiin;
–        edunvalvojalla on valtuudet ja velvollisuus hallinnoida trustin omaisuutta ja määrätä siitä edunsaajien hyväksi trustin perustamisasiakirjassa määrättyjen ehtojen ja hänelle laissa säädettyjen velvoitteiden mukaisesti.
49.      Vuonna 2014 tehdyssä lakiuudistuksessa lisätyn 2 §:n 3 momentin mukaan perustaja voi olla yksi trustin edunsaajista ja toimia yhtenä sen edunvalvojista.(37) Kumpikaan näistä seikoista ei johda trustin pätemättömyyteen, estä sitä, että trustilla on sen ehtojen mukaisia vaikutuksia, taikka johda trustin omaisuuden yhdistämiseen trustin perustajan varallisuuteen (2A §:n 1 momentti).
50.      Bermudan oikeus on siis trustien kannalta hyvin joustava, ja sillä edistetään ja suojellaan merkittävästi perustajien asemaa.
C       Ensimmäinen ennakkoratkaisukysymys
1.     Alustavat huomautukset
51.      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee, voidaanko jäädyttämistoimenpide toteuttaa myös silloin, kun kyse on varoista tai taloudellisista resursseista, jotka trustin perustaja (asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevassa luettelossa nimetty henkilö), ”jota on pidettävä tahona, jolle kyseiset varat tai resurssit kuuluvat”, on asettanut trustiin.
52.      Italian viranomaisten mukaan perustaja on emoyhtiön tosiasiallinen omistaja ja käyttää siinä edelleen määräysvaltaa. Kantajayhtiöiden asianajajat kiistävät tämän arvion.(38)
53.      Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävänä on selvittää riita-asian kannalta merkityksellisenä seikkana, kuuluiko trustin perustajan trustiin asettama omaisuus emoyhtiölle (jonka kotipaikka on Bermuda), johon yhtiöt, joiden omaisuus ja resurssit jäädytettiin, kuuluvat.
54.      Ennakkoratkaisukysymyksiin annettavassa vastauksessa unionin tuomioistuimen on lähdettävä tästä seikasta (emoyhtiön varojen asettamisesta trustiin). Tämä perustuu ainakin kahteen tekijään:
–        Yhtäältä Italiassa liiketoimintaa harjoittavat yhtiöt myönsivät 7.4.2013 ja 7.6.2017 välisenä aikana, että niiden tosiasiallinen omistaja oli trustin perustaja.
–        Toisaalta ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin vahvistaa, että asetuksen N:o 269/2014 liitteeseen I merkitty luonnollinen henkilö (perustaja) perusti trustin, jonka omaisuudeksi hän asetti asian vireille panneissa yhtiöissä määräysvaltaa käyttävän emoyhtiön. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin vahvistaa siis perustajan asettaneen trustiin kyseessä olevan omaisuuden ja taloudelliset resurssit. Näin ollen se tiedustelee, säilyttääkö perustaja yhteyden kyseiseen omaisuuteen ja kyseisiin resursseihin niiden omistajana (ensimmäinen ennakkoratkaisukysymys).(39)
2.     Vastaus kysymykseen
55.      Kiistakysymyksen rajaamisen jälkeen on tarkasteltava Saksan hallituksen istunnossa esittämää väitettä, johon myös muut asianosaiset ja osapuolet ovat ottaneet kantaa.
56.      Saksan hallituksen mukaan niille yhtiöille, joissa trustin perustaja käyttää määräysvaltaa, voidaan määrätä rajoittavia toimenpiteitä vain, jos kyseiset yhtiöt on nimenomaisesti sisällytetty asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan henkilöiden, yhteisöjen ja elinten luetteloon. Se esittää kyseisen väitteen tueksi samankaltaisia perusteita kuin ne, joihin vedottiin unionin yleisen tuomioistuimen tuomiossa Melli Bank v. neuvosto;(40) unionin tuomioistuin ei käsitykseni mukaan ole niitä myöhemmin vahvistanut.(41)
57.      Saksan hallituksen väite voitaisiin mahdollisesti hyväksyä niiden yhtiöiden osalta, joissa rajoittavien toimenpiteiden kohteena olevilla henkilöillä ei ole enemmistöosuuksia (osittainen määräysvalta). Sitä ei kuitenkaan voida hyväksyä silloin, kun on kyse rajoittavien toimenpiteiden soveltamisesta yhtiöihin, jotka ovat kokonaan asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I nimetyn henkilön omistuksessa tai tämän määräysvallassa.
58.      Sellaisten yhtiöiden osalta, jotka kuuluvat asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon merkityille luonnollisille henkilöille kokonaan (tai ovat heidän määräysvallassaan), ei mielestäni ole tarpeen lisätä jokaisen tällaisen yhtiön nimeä kyseiseen luetteloon asetuksen N:o 269/2014 2 artiklaa sovellettaessa. Niiden lisääminen vaikeuttaisi suunnattomasti unionin lainsäätäjän työtä ja hidastaisi rajoittavien toimenpiteiden toteuttamista ja heikentäisi niiden yllätysvaikutusta.(42)
59.      Mielestäni on riittävää, että yhtiö on kokonaan asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevassa luettelossa nimetyn luonnollisen henkilön omistuksessa (tai määräysvallassa), jotta kyseisen omaisuuserän voidaan ilman muuta katsoa kuuluvan kaikkiin kyseisen luonnollisen henkilön jäädytettävissä oleviin varoihin ja taloudellisiin resursseihin.(43)
60.      Ensimmäiseen ennakkoratkaisukysymykseen vastaamisen kannalta merkityksellinen säännös on asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohta: ”jäädytetään kaikki liitteessä I luetelluille luonnollisille henkilöille, oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille taikka niitä lähellä oleville luonnolliselle henkilöille, oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille kuuluvat taikka näiden omistuksessa, hallussa tai määräysvallassa olevat varat ja taloudelliset resurssit”.
61.      Tämän säännöksen soveltamisala on erittäin laaja sekä objektiiviselta (omaisuus ja resurssit, jotka voidaan jäädyttää) että subjektiiviselta (luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, joiden yhteys kyseiseen omaisuuteen perustuu siihen, että omaisuus kuuluu heille, on heidän omistuksessaan, hallussaan tai määräysvallassaan) kannalta. Myös asetuksen N:o 269/2014 1 artiklan e ja f alakohdassa esitetty taloudellisten resurssien jäädyttämisen ja varojen jäädyttämisen määritelmä on erittäin laaja.
62.      Kun unionin lainsäätäjä on määritellyt henkilön (jota toteutettu rajoittava toimenpide koskee) ja omaisuuden välisen yhteyden näin laajasti, sen tarkoituksena on ollut kaikkien kyseisen henkilön varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen. Toimenpiteellä estetään henkilöä saamasta taloudellista hyötyä (näistä varoista ja resursseista) sekä käyttämästä välineitä, joiden avulla toimenpiteen vaikutukset voidaan kiertää.(44)
63.      Kysymys on siitä, onko trustin perustajalla, joka asettaa trustiin tiettyä omaisuutta tai tiettyjä taloudellisia resursseja, jotka siihen saakka olivat olleet hänen omistuksessaan, nyt käsiteltävän kaltaisessa asiassa kyseiseen omaisuuteen tai resursseihin edelleen sellainen oikeussuhde, joka asetuksen N:o 269/2014 mukaan ratkaisee niiden pakollisen jäädyttämisen.
64.      Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on luonnollisesti määritettävä, missä asemassa trustin perustaja tarkasti ottaen on tässä riita-asiassa. Koska trustit ovat muodoltaan hyvin vaihtelevia, joustavia ja muuttuvia, asiaa on arvioitava tapauskohtaisesti. Trustien avoimuuden ja julkisuuden puute vaikeuttaa kiistatta tätä arviointia. Vaikka arviointi on ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävä, unionin tuomioistuin voi antaa sille hyödyllisiä ohjeita.
65.      Asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohdassa luetellaan tiettyjä oikeudellisia käsitteitä mutta ei määritellä niitä, eikä siinä myöskään viitata muihin unionin tai kansallisiin oikeussääntöihin. Kyse on siis unionin oikeuden itsenäisistä käsitteistä, joita on tulkittava yhtenäisesti tavalla, jota sovelletaan kaikissa jäsenvaltioissa.
66.      Tämän yhtenäisen tulkinnan tekemiseksi on otettava huomioon säännöksen sanamuoto, sen asiayhteys ja sillä säännöstöllä tavoitellut päämäärät, jonka osa säännös on.(45)
3.     Sanamuodon mukainen tulkinta
67.      Asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohdan sanamuodon mukainen tulkinta ei ole ilmeinen kieliversioiden välisten erojen vuoksi.(46) Toisissa versioissa mainitaan neljä erityyppistä oikeussuhdetta (italiankielisessä versiossa käytetään ilmaisuja ”appartenenti a, posseduti, detenuti o controllati” ja ranskankielisessä versiossa ilmaisuja ”appartenant aux, possèdent, détiennent, contrôlent”), toisissa vain kolme (espanjankielisessä versiossa käytetään ilmauksia ”propiedad, tenencia o control”).
68.      Mielestäni nämä kieliversiot eivät ole keskenään ristiriidassa vaan täydentävät toisiaan. Kaikissa on vähintään kolmentyyppisiä henkilöiden ja jäädytettävän omaisuuden tai jäädytettävien taloudellisten resurssien välisiä suhteita: omaisuus tai resurssit ovat joko henkilöiden omistuksessa (”appartenant à”, ”belonging to”, ”appartenenti à”) tai pelkästään näiden hallussa (”possèdent”, ”détiennent”, ”owned”, ”held”, ”posseduti”, ”detenuti”) ja määräysvallassa (”contrôlent”, ”controlled”, ”controllati”).
69.      Omistuksen tai hallussapidon käsitteet ovat hyvin läheisessä yhteydessä toisiinsa, koska ne edellyttävät henkilöiden ja heidän omaisuutensa välistä suoraa oikeussuhdetta, kun taas määräysvalta voi olla enemmän välillistä. Kaikki nämä kategoriat ovat kuitenkin yhteneväisiä siinä, että ne laajentavat suhdetta, joka henkilöllä voi pelkän omistusoikeuden lisäksi olla omaisuuteen, jotta sen jäädyttämisestä voidaan päättää.(47)
4.     Asiayhteyteen ja tarkoitukseen perustuva tulkinta
70.      Tutkittaessa, ovatko trustin omaisuus ja taloudelliset resurssit asetusta N:o 269/2014 sovellettaessa edelleen trustin perustajan omistuksessa tai hallussa, on otettava huomioon kyseisen asetuksen tarkoitus ja sen liittymä muihin unionin säädöksiin.
71.      Ehdottamani tulkinta on asetuksen tarkoituksen kannalta tarkasteltuna yhdenmukainen niiden unionin säännösten tavoitteen kanssa, jotka se on antanut rajoittavien toimenpiteiden asettamiseksi henkilöille, joilla on läheinen yhteys Venäjän johtajiin Ukrainaan kohdistuneen hyökkäyssodan vuoksi.(48) Tämä tavoite vaarantuisi, jos sallittaisiin sellaisten oikeudellisten järjestelyjen käyttö, joiden avulla kyseiset henkilöt voivat verraten pitkälle kehittyneitä tekniikoita hyödyntämällä välttää tällaisten toimenpiteiden soveltamisen.
72.      Teleologisella tulkintaperusteella edistetään siis asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohdassa mainittujen ryhmien osalta laajaa tulkintaa, jonka avulla asetuksen liitteessä I luetelluille henkilöille kuuluvan omaisuuden jäädyttämistavoite voidaan saavuttaa.
73.      Systemaattisessa analyysissä on lähdettävä siitä, että trustit mahdollistavat tavallisesti omaisuuden laillisen
omistamisen erottamisen tosiasiallisesta(49) omistamisesta. Näiden järjestelyjen monimutkainen rakenne ja läpinäkymättömyys vaikeuttavat trustiin asetetun omaisuuden tosiasiallisten omistajien tunnistamista ja aiheuttavat lisävaivaa selvitettäessä kyseiseen oikeudelliseen järjestelyyn liittyvien suhteiden todellista luonnetta. Lisäksi trustien väärinkäytön riski kasvaa, kun trusti on perustettu ulkomaiselle oikeudenkäyttöalueelle.(50)
74.      On siis välttämätöntä ottaa huomioon unionin oikeuden erityissäännökset, jotka koskevat rajoittavien toimenpiteiden mahdollista kiertämistä trustien tai vastaavien oikeudellisten järjestelyjen avulla. Systemaattiselta kannalta myös rahanpesun torjuntaa koskevista unionin säännöksistä voi olla hyötyä. Analysoin molempia säännöksiä jäljempänä.
a)     Trusti keinona kiertää rajoittavia toimenpiteitä
75.      Asetuksen N:o 269/2014 9 artiklassa kielletään tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen toimiin, joiden tavoitteena tai seurauksena on asetuksen liitteessä I lueteltuihin luonnollisiin henkilöihin ja oikeushenkilöihin kohdistettujen taloudellisten resurssien ja varojen jäädyttämistoimenpiteiden kiertäminen.
76.      Kuten edempänä jo totesin, trusteja käyttämällä voidaan verrattain helposti estää taloudellisten resurssien ja varojen jäädyttäminen. Komissio toteaa näin talouden toimijoille laatimassaan oppaassa, joka koskee Venäjää vastaan asetettujen pakotteiden kiertämistä.(51)
77.      Tämä seikka selittää unionin oikeuden erityissäännökset, joilla pyritään estämään trustien käyttö keinona välttää rajoittavien toimenpiteiden soveltaminen:
–        Päätöksen 2014/512/YUTP(52) 1 j artiklan 1 ja 2 kohdassa kielletään sellaisen trustin tai vastaavan oikeudellisen järjestelyn rekisteröiminen tai sääntömääräisen kotipaikan, liiketoimintapaikan tai hallinnollisen osoitteen sekä hallinnollisten palvelujen tarjoaminen trustille tai vastaavalle oikeudelliselle järjestelylle, jonka perustajana tai edunsaajana on useita henkilöiden ryhmiä (kuten Venäjän kansalaisia tai Venäjällä asuvia henkilöitä taikka Venäjälle sijoittautuneita tai suoraan Venäjän kansalaisen määräysvallassa olevia oikeushenkilöitä tai yhteisöjä). Niissä kielletään myös kyseisten henkilöiden toimiminen edunvalvojana tai vastaavissa tehtävissä.
–        Direktiivin (EU) 2024/1226(53) 3 artiklan 1 kohdassa säädetään unionin rajoittavien toimenpiteiden rikkomiseen liittyvien rikosten ja seuraamusten määrittelyä koskevat vähimmäissäännöt. Kyseisen kohdan mukaan rikokseksi katsotaan unionin rajoittavan toimenpiteen kiertäminen(54) siten, että nimetyn henkilön, yhteisön tai elimen suorassa tai välillisessä omistuksessa, hallussa tai määräysvallassa olevia varoja tai taloudellisia resursseja, jotka on jäädytettävä unionin rajoittavan toimenpiteen nojalla, käytetään, siirretään kolmannelle osapuolelle tai muutoin luovutetaan kyseisten varojen tai taloudellisten resurssien peittelemiseksi. Mielestäni tämä rikostyyppi on määritelty muun muassa, jotta voitaisiin torjua trustien ja samankaltaisten järjestelyjen käyttöä rajoittavien toimenpiteiden kiertämistä edistävänä välineenä.
b)     Rahanpesua koskevat säännökset
78.      Asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohdan systemaattista ja tarkoitukseen perustuvaa tulkintaa trustien osalta helpottavat unionin oikeussäännöt, joiden – vaikka ne jäävätkin rajoittavien toimenpiteiden erityisen soveltamisalan ulkopuolelle – tarkoituksena on estää rahoitusjärjestelmän käyttö rahanpesuun.
79.      Näin on, koska rajoittavat toimenpiteet voidaan kiertää samoilla keinoilla, järjestelyillä ja oikeudellisilla menetelmillä, joihin direktiivissä 2015/849 viitataan. Direktiivillä pyritään välttämään se, että laittoman rahan virrat voivat vahingoittaa unionin rahoitusalan eheyttä, vakautta ja mainetta sekä uhata unionin sisämarkkinoita ja kansainvälistä kehitystä.(55)
80.      Yksi direktiivin 2015/849(56) keskeisistä käsitteistä on omaisuuden tosiasiallisen omistajan käsite. Sen 3 artiklan 6 kohdan b alakohdassa(57) velvoitetaan luokittelemaan trustien tapauksessa tosiasiallisiksi omistajiksi viisi henkilöryhmää, joihin kuuluvat ensisijaisesti perustaja tai perustajat. Tämä sama velvoite ulotetaan koskemaan kyseisen direktiivin, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2019/2177, 31 artiklan 1 kohdan mukaan oikeudellisia järjestelyjä, joilla on vastaavanlainen rakenne tai vastaavanlaiset tehtävät kuin trusteilla.
81.      On selvää, että kyseiset määritelmät sisältyvät direktiivin 2015/849 3 artiklaan direktiivin soveltamista varten ja että niiden tarkoitus rajoittuu rahanpesun torjumiseen. Unionin oikeuden systemaattisen tulkinnan perusteella siitä, että trustin perustaja määritetään trustin omaisuuden tosiasialliseksi omistajaksi,(58) voi olla apua tulkittaessa rahanpesun kaltaisen yhtä lainvastaisen toiminnan torjumista koskevan lainsäädännön vastaavia käsitteitä eli sitä, onko henkilö antanut aktiivisesti aineellista tai taloudellista tukea niille venäläisille päättäjille, jotka ovat vastuussa Krimin liittämisestä ja Ukrainaan kohdistuvasta hyökkäyssodasta.(59)
c)     Välipäätelmä
82.      Yhteenvetona voidaan todeta, että tulkittaessa asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohtaa systemaattisesti ja teleologisesti muiden tämäntyyppisten rajoittavia toimenpiteitä koskevien säännösten ja rahanpesua koskevien yleisempien sääntöjen valossa on mahdollista vahvistaa, että trustin perustaja voi lähtökohtaisesti kuulua kyseisessä säännöksessä tarkasteltujen oikeudellisten tilanteiden soveltamisalaan.
83.      Kutakin trustia ja siihen osallistuvia henkilöitä koskevia tosiseikkoja on arvioitava tästä lähtökohdasta käsin sen tutkimiseksi, onko trustia käytetty rajoittavien toimenpiteiden kiertämiseen. Toistan, että tämä arviointi kuuluu kansalliselle tuomioistuimelle, jolle unionin tuomioistuin voi antaa jäljempänä ehdottamani ohjeet.
5.     Trustin perustajan yhteys trustiin asetettuihin taloudellisiin resursseihin
84.      Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on arvioitava, millainen yhteys trustin perustajalla on trustiin asetettuun omaisuuteen, ja määritettävä, onko kyseistä järjestelyä voitu käyttää asetuksen N:o 269/2014 soveltamiseksi säädettyjen rajoittavien toimenpiteiden kiertämiseen.
85.      Pääasian riita-asiassa on kyse klassisesta kansainväliseen yksityisoikeuteen liittyvästä tapauksesta eli siitä, että Italiassa on Haagin vuoden 1985 yleissopimuksen nojalla tunnustettu Bermudan oikeuden mukaisesti perustettu trusti.
86.      Trustiin sovelletaan Bermudan oikeutta, mitä asianosaiset eivät ole kiistäneet. Haagin vuoden 1985 yleissopimuksen 6 artiklassa määrätään, että ”trustiin sovelletaan perustajan valitsemaa lakia”, ja sen 8 artiklassa, että kyseisessä lainsäädännössä ”säännellään trustin pätevyyttä, sen tulkintaa ja sen vaikutuksia sekä sen hallinnointia”.
87.      On siis otettava huomioon Haagin vuoden 1985 yleissopimuksessa trustien tunnustamiselle asetetut edellytykset, erityisesti ne, jotka sisältyvät sen 2 ja 11 artiklaan. Viimeksi mainitussa määräyksessä velvoitetaan Italia tunnustamaan useita trustien vaikutuksia siltä osin kuin niistä säädetään Bermudan lainsäädännössä.
88.      Mielestäni trusteja koskevassa Italian lainsäädännössä ja oikeuskäytännössä, jotka ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin mainitsee ennakkoratkaisupyynnössään, ei voida jättää huomiotta sitä, että nyt käsiteltävässä asiassa trustiin sovelletaan Bermudan aineellisia säännöksiä. Trustin perustajan yhteyttä trustin omaisuuteen on arvioitava niiden mukaisesti tosiseikkoja koskevana kysymyksenä.
89.      Vuonna 1989 annetun trusteja (erityissäännökset) koskevan lain 2 §:n 2 momentin mukaan trusteilla on Bermudassa kyseisen järjestelyn tavanomaiset ominaispiirteet. Bermudan lainsäädäntö on kuitenkin erittäin joustavaa, ja sillä suojellaan perustajaa antamalla tälle useita etuoikeuksia, jotka mielestäni mahdollistavat sen, että tämä voi edelleen olla trustin omaisuuden tosiasiallinen omistaja.
90.      Näistä Bermudan lainsäädännössä tunnustetuista etuoikeuksista,(60) jotka eivät estä trustin perustamista,(61) ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin voi ottaa huomioon (ja vahvistaa, onko perustaja on toteuttanut ne) seuraavat:
–        Perustajalla on oikeus peruuttaa trusti kokonaan tai osittain. Tällaisessa tapauksessa omaisuudesta tulee osa perustajan varallisuutta.(62) Kuten Italian hallitus väittää, kyseinen oikeussääntö osoittaa perustajan olevan trustin omaisuuden tosiasiallinen omistaja.
–        Perustaja säilyttää valtuudet antaa trustin omaisuuden ostamiseen, omistamiseen, myyntiin tai muihin sitä koskeviin liiketoimiin tai sijoitusliiketoimiin taikka kyseisen omaisuuden investointiin tai uudelleeninvestointiin liittyviä sitovia ohjeita sekä käyttää mitä tahansa muuta tällaisesta omaisuudesta johtuvaa toimivaltaa tai oikeutta.
–        Perustajalla on mahdollisuus nimetä, lisätä, sanoa irti tai korvata trustin edunvalvojia tai suojelijoita.
–        Perustajalla on mahdollisuus lisätä, poistaa tai jättää trustin ulkopuolelle edunsaaja tai edunsaajien ryhmä, ja lisäksi perustajan on mahdollista olla yksi trustin edunsaajista.
91.      Nämä ominaispiirteet yhdessä osoittavat selvästi, että trustin perustaja, johon sovelletaan Bermudan oikeutta, voi säilyttää trustiin asettamaansa omaisuuteen ja taloudellisiin resursseihin yhteyden, jonka johdosta kyseisestä henkilöstä voi tulla trustiin asetetun omaisuuden tosiasiallinen omistaja. Tämän kaltainen yhteys kuuluu asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jotta kyseiseen omaisuuteen ja resursseihin voidaan soveltaa jäädyttämistoimenpidettä.
92.      Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että ensimmäiseen ennakkoratkaisukysymykseen vastataan seuraavaa: mikään ei ole esteenä sille, että perustamisasiakirjan yksittäisten lausekkeiden tai niihin tehtyjen muutosten ja tiettyyn trustiin sovellettavan lain perusteella trustiin asetettujen taloudellisten resurssien ja varojen katsotaan edelleen olevan perustajan omaisuutta tai tämän hallussa asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
D       Toinen ennakkoratkaisukysymys
93.      Koska ensimmäiseen kysymykseen ehdottamani vastaus on myöntävä, ei ole tarpeen tarkastella toista ennakkoratkaisukysymystä, joka on esitetty siltä varalta, että vastaus ensimmäiseen kysymykseen on kieltävä. Vastaan siihen kuitenkin toissijaisesti.
94.      Toisessa kysymyksessään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee, voidaanko siinä tapauksessa, että perustaja ei ole henkilö, jolle (trustiin asetettu) omaisuus kuuluu, asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohtaa soveltaa, koska omaisuus kuuluu toiselle, perustajaa lähellä olevalle henkilölle.
95.      Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan alakohdan ilmauksen lähellä olevat luonnolliset henkilöt voidaan ymmärtää viittaavan ”käsiteltävässä asiassa kyseessä olevan kaltaisiin tilanteisiin, joissa omaisuus, vaikka sen ei voida katsoa kuuluvan [asetuksen N:o 269/2014] liitteessä I nimeltä mainitulle henkilölle, säilyttää tähän henkilöön merkittävän yhteyden ainakin siihen saakka, kunnes se siirretään edunsaajille”.
96.      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin lisää, että ”trustin ollessa kyseessä lähellä oleva henkilö olisi todennäköisimmin edunvalvoja, joka hoitaa trustin omaisuutta perustajan hyväksi. Perustamisasiakirjaan sisältyvän ohjelman voimassaolon jatkuminen ei muuta sitä tosiseikkaa, että perustaja on tällaisella ohjelmalla halunnut ajaa omaa etuaan ja että trustin hoitajat – – valitsee sen perustaja tai että joka tapauksessa heidät valitsevat perustajan perustamisasiakirjassa nimeämät henkilöt”.
97.      Näistä toteamuksista voidaan päätellä, että ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mielestä perustajan ja edunvalvojan välillä voi olla merkittävä oikeudellinen yhteys, jonka perusteella molempia voidaan luonnehtia asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuiksi lähellä oleviksi henkilöiksi.
98.      Läheisyyttä koskevaa perustetta käytetään usein rajoittaviin toimenpiteisiin liittyvissä neuvoston asiakirjoissa, mutta sitä ei ole määritelty ja sen merkitys määräytyy erilaisten asiayhteyksien ja olosuhteiden mukaan. Sen voidaan ymmärtää viittaavan luonnollisiin henkilöihin tai oikeushenkilöihin, joita tavallisesti yhdistävät yhteiset intressit, vaikka ne eivät välttämättä harjoita yhdessä taloudellista toimintaa. Tavallisesti tämä käsite edellyttää sellaisen yhteyden olemassaoloa, joka ei rajoitu perhesuhteisiin.(63)
99.      Kuten komissio ja useat menettelyyn osallistuneet hallitukset kuitenkin korostavat, asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut lähellä olevat luonnolliset henkilöt, oikeushenkilöt, yhteisöt tai elimet on lueteltava liitteessä I.
100. Jotta luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä lähellä olevaa henkilöä koskeva varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämistoimenpide voidaan toteuttaa, kyseinen henkilö on siis välttämätöntä mainita asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I.(64)
101. Voidaan kuitenkin kysyä, onko vaatimus lähellä olevien henkilöiden merkitsemisestä liitteessä I oleviin luetteloihin yhdenmukainen asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rajoittavien toimenpiteiden laajemman henkilöllisen soveltamisalan taustalla olevien tavoitteiden kanssa.
102. Tästä näkökulmasta tarkasteltuna Italian hallituksen ehdottama tulkinta on ymmärrettävä: henkilön mainitseminen asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevassa luettelossa mahdollistaa kiistatta rajoittavien toimenpiteiden automaattisen soveltamisen, mutta nämä toimenpiteet voidaan myös toteuttaa osoittamalla yhteyden olemassaolo, vaikkei luetteloon merkitsemistä olisi tehty.
103. Vaikka tämä tulkinta näyttäisi houkuttelevalta, tällä hetkellä voimassa olevan lain mukaan säännöksen sanamuoto ei mahdollista sitä: yhteys edellyttää, että lähellä oleva henkilö tai yhteisö on mainittu nimeltä asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I.
104. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan kyseessä olevassa trustissa perustajan ja edunvalvojan välillä on läheinen yhteys, mutta edunvalvojaa ei mainita asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I.
105. Koska edunvalvojaa ei nimenomaisesti mainita, perustajan ja edunvalvojan tai suojelijan välinen läheinen yhteys on johdettava ensimmäiseen ennakkoratkaisukysymykseen annetussa vastauksessa analysoiduista omistamisen tai hallussapidon käsitteistä tai kolmanteen ennakkoratkaisukysymykseen annetussa vastauksessa tarkastellusta määräysvallan käsitteestä.
106. Näin ollen katson, että trustin taloudellisia resursseja tai varoja koskeva jäädyttämistoimenpide voidaan toteuttaa, jos lähellä oleva henkilö puolestaan mainitaan asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I.
E       Kolmas ennakkoratkaisukysymys
107. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee jälleen toissijaisesti – siltä varalta, että ensimmäiseen ja toiseen ennakkoratkaisukysymykseen vastataan kieltävästi –, voidaanko asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohtaa soveltaa siltä osin kuin trustin omaisuus tai resurssit ovat trustin perustajan määräysvallassa.
108. Koska ehdotin, että ensimmäiseen kysymykseen vastataan myöntävästi, kolmatta kysymystä ei ole tarpeen käsitellä. Teen sen kuitenkin, koska on mahdollista, että unionin tuomioistuin omaksuu ensimmäiseen kysymykseen erilaisen kannan.
109. Omaisuuden ja taloudellisten resurssien omistamista ja hallussapitoa koskevia perusteita täydennetään asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohtaan sisällytetyllä ilmauksella ”määräysvalta”. Sen lisääminen vastaa unionin lainsäätäjän tarkoitusta määrittää suljettu joukko mahdollisia tilanteita ja välttää siten rajoittavien toimenpiteiden kiertäminen.
110. Perusteella, joka koskee määräysvaltaa omaisuuteen, on mahdollista torjua sellaisten oikeudellisten keinojen ja järjestelyjen käyttö, joiden avulla omaisuuden tai resurssien omistaja siirtää ne kolmansille mutta päättää edelleen niiden käytöstä tai tarkoituksesta. Lisäksi se on erityisesti omiaan estämään ulkomaisilla oikeudenkäyttöalueilla perustettujen trustien käytön unionin rajoittavien toimenpiteiden kiertämiseen.
111. Komissio ja neuvosto ovat antaneet jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille tulkintaohjeet jäädyttämistä koskevien rajoittavien toimenpiteiden soveltamista varten. Tarkemmin ottaen komissio on maininnut useita tekijöitä tai kriteerejä,(65) jotka on otettava huomioon sen määrittämiseksi, onko oikeushenkilö toisen henkilön tai yhteisön määräysvallassa eli kykeneekö viimeksi mainittu yhteisö käyttämään ja käyttääkö se tosiasiallisesti määräysvaltaa ensiksi mainitun henkilön toiminnassa.(66)
112. Keskityn analysoimaan joitakin näistä kriteereistä, joilla on mielestäni merkitystä. Niitä ei ole kaikissa tapauksissa mahdollista soveltaa trusteihin, mutta jotkin niistä ovat hyödyllisiä sen määrittämisessä, säilyttääkö perustaja edelleen määräysvallan trustiin asettamiinsa varoihin ja taloudellisiin resursseihin. Totean jälleen, että ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on viime kädessä selvitettävä, onko näin nyt käsiteltävässä asiassa.
113. Ensimmäinen näistä kriteereistä on ”oikeus nimittää tai erottaa enemmistö [määräysvallassa olevan] oikeushenkilön tai yhteisön hallinto-, johto- tai valvontaelinten jäsenistä”. Trustiin osallistuvat tahot ovat sen kokoonpanosta riippuen perustajan määräysvallassa: hän nimittää ja voi vaihtaa edunvalvojan, samoin kuin nimittää ja vaihtaa suojelijan. Toisin sanoen perustajan ”pitkä varjo” tai ”pitkä koura” (longa manus) mahdollistaa sen, että hän käyttää tapauskohtaisesti vaikutusvaltaansa trustin hoitajiin, joiden pysyminen tehtävissään riippuu perustajan tahdosta.
114. Jokseenkin sama pätee kriteeriin, jonka mukaan perustajalla on ”vaikutusvalta oikeushenkilön tai yhteisön yritysstrategiaan, toimintatapoihin, liiketoimintasuunnitelmiin, investointeihin, kapasiteettiin, rahoitusresursseihin, henkilöstöresursseihin ja oikeudellisiin asioihin”. Hän voi määrittää kyseiset seikat ennalta perustamisasiakirjassa, joka sitoo edunvalvojaa tämän hoitaessa ja hallinnoidessa trustin omaisuutta. Perustaja myös nimittää tavallisesti edunvalvojaksi henkilön, johon hän luottaa ehdottomasti, joten mikään ei estä häntä antamasta trustin hallinnointia koskevia määräyksiä, jotka voidaan pitää täysin salassa. Perustaja voi lisäksi asettaa perustamisasiakirjassa velvoitteen tiedottaa hänelle määräajoin trustin hallinnoinnista.
115. Kuten edempänä jo totesin, Bermudan oikeudessa annetaan laajat valtuudet trustin perustajalle, joka voi hallinnoida trustia yhdessä edunvalvojan kanssa ja vaihtaa tätä tehtävää hoitamaan nimeämänsä henkilön tai yhtiön. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tutkittava, ovatko nyt käsiteltävän asian olosuhteet sellaiset, että niiden perusteella voidaan katsoa perustajan käyttävän määräysvaltaa trustin omaisuuden hallinnointiin.
116. Perustajan käyttämästä määräysvallasta on lisäksi (välillisesti) osoituksena se, että trustin taloudelliset resurssit ja omaisuus käytetään toimiin, joiden tosiasiallisena saajana on enimmäkseen tai ainoastaan hän tai joiden pääasiallinen tai ainoa edunsaaja hän on.(67)
117. Määräysvalta käy ilmi myös perustajan mahdollisuuksista ottaa käyttöön lisää valvontajärjestelyjä. Hän voi erityisesti nimittää trustiin suojelijan, joka valvoo, että resursseja ja varoja hoidetaan asianmukaisesti. Määräys, jonka mukaan trusti peruutetaan, jos perustamisasiakirjassa asetetut tavoitteet eivät täyty, antaa perustajalle viimesijaisen keinon käyttää määräysvaltaa.
118. Lyhyesti sanoen Bermudan oikeudessa annetaan, erityisesti vuonna 1989 annetun trusteja (Erityissäännökset) koskevan lain uudistamisen jälkeen, merkittäviä etuoikeuksia perustajalle, joka voi pidättää itsellään merkittäviä valtuuksia käyttääkseen määräysvaltaa trustiin.
119. Totean lisäksi ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tavoin,(68) että nyt käsiteltävässä asiassa kyseessä olevassa trustissa sen perustamisen jälkeen tapahtuneet muutokset – vaikkakin niiden tarkoituksena on vähentää perustajan valtuuksia – näyttävät riippuvan perustajan tahdosta ja olevan jälleen kerran osoitus hänen mahdollisuuksistaan käyttää määräysvaltaa. Näillä muutoksilla ei muuteta vaan vahvistetaan perustajan mahdollisuutta käyttää suoraa tai välillistä määräysvaltaa hänen trustiin asettamaansa omaisuuteen korvaamalla edunvalvojat tai suojelijat muilla luottohenkilöillä.
120. Mikään ei siis ole esteenä sille, että perustaja säilyttää asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla määräysvallan trustiin asettamiinsa varoihin ja taloudellisiin resursseihin käyttämällä niitä koskevaa ratkaisevaa vaikutusvaltaa.(69) Korostan, että ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tutkittava, onko näin nyt käsiteltävässä asiassa.
V       Ratkaisuehdotus
121. Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että unionin tuomioistuin vastaa Tribunale Amministrativo Regionale per il Laziolle seuraavasti:
Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 17.3.2014 annetun neuvoston asetuksen N:o 269/2014, sellaisena kuin se on muutettuna 12.5.2014 annetulla neuvoston asetuksella (EU) N:o 476/2014 ja pantuna täytäntöön 28.2.2022 annetulla neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/336, 2 artiklan 1 kohtaa
on tulkittava siten, että
mikään ei ole esteenä sille, että perustamisasiakirjan yksittäisten lausekkeiden tai niihin tehtyjen muutosten ja tiettyyn trustiin sovellettavan lain perusteella trustiin asetettujen taloudellisten resurssien ja varojen katsotaan edelleen olevan perustajan omaisuutta tai pelkästään tämän hallussa asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
1      Alkuperäinen kieli: espanja.
2      Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 17.3.2014 annettu neuvoston asetus (EUVL 2014, L 78, s. 6), sellaisena kuin se on muutettuna 12.5.2014 annetulla neuvoston asetuksella (EU) N:o 476/2014 (EUVL 2014, L 137, s. 1) ja pantuna täytäntöön 28.2.2022 annetulla neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/336 (EUVL 2022, L 58, s. 1). Trustin perustaja lisättiin liitteessä I olevaan luetteloon rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta 28.2.2022 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2022/337 (EUVL 2022, L 59, s. 1) ja täytäntöönpanoasetuksen 2022/336 nojalla.
3      Käytän mieluummin ilmaisua ”trusti” kuin muita ilmaisuja, joilla viitataan samankaltaisiin mutta ei välttämättä täysin vastaaviin järjestelyihin (esimerkiksi fideicommissum-järjestely).
4      Jäljempänä Haagin vuoden 1985 yleissopimus. Englanninkielinen sopimus saatavilla osoitteessa https://assets.hcch.net/docs/8618ed48-e52f-4d5c-93c1-56d58a610cf5.pdf.
5      Sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella N:o 476/2014.
6      Rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta 20.5.2015 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EUVL 2015, L 141, s. 73), sellaisena kuin se on muutettuna 18.12.2019 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2019/2177 (EUVL 2019, L 334, s. 155).
7      Toimenpiteistä terrorismin rahoittamisen ja kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta uhkaavien maiden toiminnan ehkäisemiseksi, torjumiseksi ja rankaisemiseksi direktiivin 2005/60/EY panemiseksi täytäntöön 22.6.2007 annettu asetus nro 109 (Decreto legislativo 22 giugno 2007, n. 109 — Misure per prevenire, contrastare e reprimere il finanziamento del terrorismo e l’attività dei Paesi che minacciano la pace e la sicurezza internazionale, in attuazione della direttiva 2005/60/CE) (GURI nro 172, 26.7.2007).
8      Rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen ja direktiivin 2005/60/EY ja direktiivin 2006/70/EY muuttamisesta annetun direktiivin (EU) 2015/849 panemiseksi täytäntöön ja varainsiirtojen mukana toimitettavista tiedoista ja asetuksen (EY) N:o 1781/2006 kumoamisesta annetun asetuksen (EU) 2015/847 panemiseksi täytäntöön 25.5.2017 annettu asetus nro 90 (decreto legislativo 25 maggio 2017, n. 90 — Attuazione della direttiva (UE) 2015/849 relativa alla prevenzione dell’uso del sistema finanziario a scopo di riciclaggio dei proventi di attività criminose e di finanziamento del terrorismo e recante modifica delle direttive 2005/60/CE e 2006/70/CE e attuazione del regolamento (UE) n. 2015/847 riguardante i dati informativi che accompagnano i trasferimenti di fondi e che abroga il regolamento (CE) n. 1781/2006) (GURI nro 140, 19.6.2017, lisäosa nro 28).
9      Trusteihin sovellettavasta laista ja niiden tunnustamisesta Haagissa 1.7.1985 tehdyn yleissopimuksen ratifioinnista ja täytäntöönpanosta 16.10.1985 annettu laki nro 364 (Legge 16 ottobre 1989, n. 364 — Ratifica ed esecuzione della convenzione sulla legge applicabile ai trusts e sul loro riconoscimento, adottata a L’Aja il 1º luglio 1985) (GURI nro 261, 8.11.1989, lisäosa nro 84).
10      Yhtiöt B ja A omistavat yhdessä kyproslaisen yhtiön N kanssa luksusasuntoja Arzachenassa, Sardinian Costa Smeraldassa. Yhtiö C harjoittaa henkilöautojen vuokrausta ja yhtiö D tarjoaa matkailupalveluja. Mainittuja asuntoja oli jäädyttämistoimenpiteen toteuttamiseen saakka vuokrattu järjestelmällisesti yksinomaan trustin perustajalle.
11      Kantajina olevat yhtiöt myöntävät tämän kirjallisissa huomautuksissaan (1 kohta): emoyhtiö, jonka kotipaikka on Bermuda, omistaa kyseisten neljän yhtiön koko osakekannan.
12      Tästä käytetään myös nimitystä ”settlor”. Perustajan yhteydestä emoyhtiöön asetettuihin varoihin, ks. tämän ratkaisuehdotuksen 51–54 kohta.
13      Käytän tätä nimitystä ilmauksen ”fideicomisario” (omaisuudenhoitaja) sijasta. Kuten jäljempänä totean, edunvalvoja hoitaa ja hallinnoi trustin omaisuutta perustamisasiakirjan määräysten mukaisesti ja siirtää trustin omaisuuden edunsaajille trustin voimassaolon päättyessä tai sen ehtojen mukaisesti.
14      Edunvalvojana toimi 1.4.2021 alkaen yhtiö T ja sitä ennen yhtiö H, kuten Italian hallitus kirjallisten huomautustensa 4 ja 10 kohdassa ilmoittaa.
15      Suojelijan tehtävänä on valvoa, että trustiohjelma pannaan asianmukaisesti täytäntöön.
16      Kyseinen henkilö hoiti vuosina 2006–2013 toimitusjohtajan tehtävää trustin perustajan omistamassa teräs- ja kaivosteollisuuden alalla toimivassa venäläisessä yhtiössä. Hän on vuodesta 2013 ollut toimitusjohtajana toisessa venäläisessä yhtiössä, joka käyttää määräysvaltaa yhtiöissä, joiden suurimpia osakkeenomistajia trustin perustaja ja hänen perheenjäsenensä ovat.
17      Toinen perustajan luotettu henkilö toimi suojelijana vuosina 2014–2021.
18      Italian hallitus väitti kirjallisissa huomautuksissaan SEUT 275 artiklan perusteella, että ennakkoratkaisupyyntö on jätettävä tutkimatta. Istunnossa se kuitenkin luopui nimenomaisesti tutkimatta jättämistä koskevasta väitteestään unionin tuomioistuimen 10.9.2024 antamassa tuomiossa Neves 77 Solutions (C-351/22, EU:C:2024:723, 39 kohta) vahvistetun oikeuskäytännön perusteella.
19      Hayton, David, ”Trust in Private International Law”, Recueils de cours, Académie de droit international, 2013, s. 9–98; Hayton, D. ym. (toim.), Principles of European Trust Law, Kluwer, 1999; Noseda, F., ”Unpacking the trust concept: closing the common law-civil law gap”, Trust & Trustees, 2024, s. 1–9.
20      Tuomio 14.9.2017 (C-646/15, EU:C:2017:682, 3–5 kohta).
21      Eurooppalaisen yksityisoikeuden periaatteiden, määritelmien ja malliasetuksen säännöksien X.–1:201 §. Luonnoksessa yhteiseksi viitekehykseksi (Draft Common Frame of Reference, DCFR) esitetään seuraava määritelmä: ”Trusti on oikeussuhde, jossa henkilö (edunvalvoja) on velvollinen hoitamaan yhtä tai useampaa omaisuuserää tai luovuttamaan yhden tai useamman omaisuuserän (trustirahasto) kyseiseen oikeussuhteeseen sovellettavien ehtojen mukaisesti (trustin ehdot) toisen henkilön (edunsaaja) hyväksi tai yleisen edun mukaisesti”.
22      Haagin vuoden 1985 yleissopimuksen 3 artiklan mukaan käsitettä voidaan kuitenkin soveltaa vain vapaaehtoisesti perustettuihin trusteihin, joista on sovittu kirjallisesti.
23      Von Overbeck, A. E., ”Rapport explicatif sur la Convention de La Haye de 1985 relative au trust” (selittävä muistio), Actes et documents de la Quinzième session (1984), osa II, Trusts — loi applicable et reconnaissance, Haag, Imprimerie Nationale, 1985, s. 370–415.
24      Haagin vuoden 1985 yleissopimuksella ei ollut tarkoitus ottaa käyttöön trustijärjestelyä maissa, joissa sitä ei tunnettu, vaan ainoastaan edistää sen tunnustamista.
25      Yleissopimusta soveltaviin sopimuspuolina oleviin valtioihin kuuluu viisi unionin jäsenvaltiota (Alankomaat, Italia, Kypros, Luxemburg ja Malta). Ranska on allekirjoittanut yleissopimuksen, mutta ei ratifioinut sitä, eikä unioni ole mainitun yleissopimuksen sopimuspuoli. Sen sijaan Yhdistynyt kuningaskunta ja sen merentakainen alue Bermuda ovat sen sopimuspuolia. Muiden common law ‑oikeusjärjestelmän valtioiden (Australia, Kanada ja Yhdysvallat, joka on allekirjoittanut sopimuksen muttei vielä ratifioinut sitä) lisäksi kyseisen sopimuksen sopimuspuolina on myös rahoituskeskuksina toimivia valtioita tai pikkuvaltioita (Liechtenstein, Monaco, Panama, San Marino ja Sveitsi). Tietoa sopimuspuolina olevista yleissopimusta soveltavista valtioista saa osoitteesta https://www.hcch.net/es/instruments/conventions/status-table/?cid=59.
26      Tätä ilmausta käytetään Haagin vuoden 1985 yleissopimuksen 2 artiklassa.
27      Omaisuus välttää sekä perustajan että edunvalvojan ja edunsaajan henkilökohtaisten velkojien toimet. Edunsaajan velkojat voivat ainoastaan vaatia oikeuksiaan trustiin nähden, ja tehdä näin vain silloin, kun kyse ei ole discretionary trustista, protective trustista tai spendthrift trustista. Kyseisen erillisen varallisuuskokonaisuuden hallinnointiin eli trustin perustajan, edunvalvojan ja edunsaajan välisiin suhteisiin sovelletaan jokseenkin samankaltaisia sääntöjä kuin toimeksiantosopimuksiin, toimeksiantoihin ja edustukseen.
28      Ks. Hansmann, H., ja Mattei, U., ”The Functions of Trust Law: A Comparative Legal and Economic Analysis”, New York University Law Review, osa 73, 1998, s. 434.
29      Varallisuuden hoidon siirtäminen kolmannelle osapuolelle perintöasian järjestämistä varten, alaikäisten tai tiettyjen haavoittuvassa asemassa olevien perheenjäsenten tai aikuisten varallisuuden suojaaminen, pääomayhtiöiden ryhmän varallisuuden yhteishallinnointi, hyväntekeväisyyshankkeen rahoittaminen varainhankinnasta vastaavan välittäjän kautta ja tulevien menojen (esim. opiskelu- tai eläkekustannukset) rahoittamiseen tehtävien investointien toteuttaminen. Ks. FATF ja Egmont Group, Concealment of Beneficial Ownership, heinäkuu 2018, saatavilla osoitteessa https://www.fatf-gafi.org/content/dam/fatf-gafi/reports/FATF-Egmont-Concealment-beneficial-ownership.pdf.
30      Ks. rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen toimintaryhmän (Financial Action Task Force, FATF) teokset ja erityisesti FATF, Guidance on Beneficial Ownership and Transparency of Legal Arrangements, Pariisi, 2024, saatavilla osoitteessa https://www.fatf-gafi.org/content/dam/fatf-gafi/recommendations/Guidance-Beneficial-Ownership-Transparency-Legal-Arrangements.pdf.coredownload.inline.pdf
31      FATF ja Egmont Group, Concealment of Beneficial Ownership, heinäkuu 2018, kohta 50.
32      Oikeuskirjallisuudessa käytetään ilmaisua ”offshore-inspired trusts” ja tuodaan esiin trustien väärinkäyttö veronkierto- ja rahanpesutarkoituksiin. Ks. mm. Samet, I., ”On trust, hypocrisy and conscience”, The Cambridge Law Journal, osa 83, nro 1, 2024, s. 158–183; Dagan, H., ja Samet, I., ”What’s Wrong with Massively Discretionary Trusts”, Law Quarterly Review, osa 138, 2022, s. 624; ja Smith, L., ”Massively Discretionary Trusts», Trusts & Trustees, osa 25, 2019, s. 397.
33      Tietyillä ulkomaisilla oikeudenkäyttöalueilla jopa juristit mainostavat tällaisia etuja, kuten voidaan havaita esim. sivustolta ”Best Offshore Trust Jurisdiction — a Comparison”, joka on saatavilla osoitteessa https://www.offshorecorporation.com/trust/.
34      Venäjän eliittiä, asiamiehiä ja oligarkkeja käsittelevän monenvälisen työryhmän (Russian Elites, Proxies and Oligarchs, Repo) asiakirjassa ”Global Advisory on Russian Sanctions Evasion” (9.3.2023, s. 3, saatavilla osoitteessa https://finance.ec.europa.eu/system/files/2023-03/230309-repo-global-advisory_en.pdf) todetaan seuraavaa: ”specifically, REPO members have discovered trust arrangements that may have been designed to thwart sanctions enforcement. These arrangements may indicate that everyone involved in the trust —including law firms, grantors (also defined as protectors), trustees, settlors, and beneficiaries— may be involved in sanctions evasion. In some instances, sanctioned Russians individuals and entities and their proxies may involve relatives and close associates in these legal structures and arrangements to further obfuscate their ownership or relation to the assets. It is not uncommon for these legal entities and arrangements to be located in jurisdictions that are tax or corporate formation havens, which may afford a degree of secrecy to Russian elites and their proxies”.
35      Tuomio Ismailova v. neuvosto (T-234/22, EU:T:2024:287, 136–153 kohta). Tästä tuomiosta on vireillä valitus asiassa C-506/24 P.
36      Ajantasaiset versiot näistä säädöksistä ovat saatavilla osoitteessa https://www.bermudalaws.bm/search/*/SPContentType:%C7%82%C7%82436f6e736f6c696461746564204c6177.
37      Lain 2 §:n 3 momentti, sellaisena kuin se on muutettuna 2014: 22 §:n 2 momentilla, voimassa 16.7.2014 alkaen: ”The reservation or grant by the settlor of certain rights and powers, and the fact that the trustee may himself have rights as a beneficiary, are not necessarily inconsistent with the existence of a trust.”
38      Kantajayhtiöiden asianajajien mukaan emoyhtiön puolestaan omistaa yhtiö T, joka on Sveitsin oikeuden mukaan perustettu edunvalvojana toimiva yhtiö, jonka kotipaikka on Sveitsissä ja joka on trustin nykyinen edunvalvoja.
39      Ks. erityisesti ennakkoratkaisupyyntö (alkuperäisen italiankielisen anonymisoidun version s. 8): ”tässä ennakkoratkaisupyynnössä esitetty kysymys koskee sitä, voidaanko omaisuuden, resurssien ja yhteyksien, joita [trustiin] asettaminen koski, katsoa kuuluvan perustajalle, vaikka tämä ei olisi trustiin asetetun omaisuuden käyttäjä eikä hoitaja eikä sen lopullinen edunsaaja, tai perustajaa ”lähellä olevalle” henkilölle tai olevan viime kädessä varsinaisen perustajan ”määräysvallassa”, minkä seurauksena – siinä tapauksessa, että kyse on nimetyn (tai luetteloon merkityn) perustajan trustiin asettamasta omaisuudesta – voidaan soveltaa [asetuksen N:o 269/2014] 2 artiklan 1 kohdassa säädettyjä jäädyttämistoimenpiteitä”.
40      Tuomio 9.7.2009 (T-246/08 ja T-332/08, EU:C:2009:266, 146 kohta).
41      Tuomio 13.3.2012, Melli Bank v. neuvosto (C-380/09 P, EU:C:2012:137, 76 kohta ja sitä seuraavat kohdat).
42      Jos asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon olisi välttämätöntä lisätä yhtiöt, jotka kuuluvat kokonaan luonnollisille henkilöille (tai ovat heidän määräysvallassaan), tämä johtaisi siihen, että sama sääntö ulotettaisiin koskemaan muuntyyppistä omaisuutta siten, että luetteloissa olisi yksilöitävä ja ilmoitettava erikseen myös kaikki omaisuus, joka on kyseisen henkilön omistuksessa tai määräysvallassa. Tämä asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan tulkinta on luonnollisesti hylättävä.
43      Istunnossa Saksan hallitus myönsi, että sellaisen yhtiön omaisuuden jäädyttäminen, jota ei ollut merkitty asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon, oli mahdollista, kun kyseinen omaisuus puolestaan oli mainittuun luetteloon merkityn henkilön omistuksessa, hallussa tai määräysvallassa.
44      11.11.2021 annetun tuomion Bank Sepah (C-340/20, EU:C:2021:903) 56 kohdassa todetaan, että rajoittavien toimenpiteiden tavoitteiden saavuttamiseksi ei ole ainoastaan legitiimiä vaan myös välttämätöntä, että käsitteiden ”varojen jäädyttäminen” ja ”taloudellisten resurssien jäädyttäminen” määritelmiä tulkitaan laajasti, sillä ”kyse on siitä, että kielletään kaikki jäädytettyjen varojen käyttö, jolla voidaan kiertää kyseisiä asetuksia ja käyttää hyväksi järjestelmän porsaanreikiä”.
45      Tuomio 16.1.2025, VB II (Ilmoittaminen oikeudesta uuteen oikeudenkäyntiin) (C-400/23, EU:C:2025:14, 40 kohta) ja tuomio 30.11.2021, LR Ģenerālprokuratūra (C-3/20, EU:C:2021:969, 79 kohta).
46      Englannin- (”belonging to, owned, held, controlled”), saksan- (”Eigentum, Besitz, gehalten, kontrolliert”), ranskan- (”appartenant aux, possèdent, détiennent, contrôlent”), italian- (”appartenenti a, posseduti, detenuti, controllati”), portugalin- (”pertencentes, na posse ou que se encontram à disposição ou sob controlo”), romanian- (”aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate”) ja hollanninkielisissä (”toebehoren aan, eigendom, bezit, zeggenschap”) versioissa käytetään neljää erilaista ilmaisua. Espanjankielisessä versiossa mainitaan vain kolme ilmausta: ”propiedad”, ”tenencia” ja ”control”. Saksan- ja espanjankielisiin versioihin ei myöskään sisälly selvästi ilmaisua ”appartenenti a” vastaavaa ilmaisua, kuten englannin-, portugalin- ja ranskankielisiin versioihin.
47      Ks. analogisesti tuomio 10.9.2019, HTTS v. neuvosto (C-123/18 P, EU:C:2019:694, 69 kohta): ”se, että asetuksessa N:o 961/2010 käytetään sanoja ’omistuksessa’ ja ’määräysvallassa’, vastaa tarpeeseen sallia se, että neuvosto voi toteuttaa tehokkaita toimenpiteitä kaikkia sellaisia henkilöitä, yhteisöjä tai elimiä vastaan, jotka ovat yhteydessä ydinaseiden levittämiseen osallistuviin yhtiöihin. Tästä seuraa, että omistus tai määräysvalta voi olla suoraa tai välillistä. Jos kyseinen yhteys olisi osoitettava yksinomaan kyseisten henkilöiden suoran omistuksen tai määräysvallan perusteella, toimenpiteet voitaisiin kiertää lukuisilla sopimusperusteisilla tai tosiasiallisilla määräysvaltaa tarkoittavilla mahdollisuuksilla, jotka antavat yhtiölle yhtä laajat mahdollisuudet vaikuttaa toisiin yhteisöihin kuin suora omistus tai määräysvalta”. Unionin tuomioistuin jatkoi toteamalla (70 kohta), että ”omistuksessa tai määräysvallassa olevan yhtiön” käsitteellä ei ole rajoittavien toimenpiteiden alalla samaa ulottuvuutta kuin yleisesti ottaen yhtiöoikeudessa, kun on kyse toisen kaupallisen yhteisön päätösvallan piiriin oikeudellisesti kuuluvan yhtiön taloudellisen vastuun määrittelystä.
48      Unionin tuomioistuin on todennut, että ”riidanalaisilla toimilla tavoiteltujen päämäärien, joita ovat Ukrainan alueellisen koskemattomuuden, suvereniteetin ja itsenäisyyden suojeleminen sekä konfliktin rauhanomaisen ratkaisun edistäminen Ukrainassa ja jotka ovat osa – – rauhan ja kansainvälisen turvallisuuden ylläpitämistä koskevaa laajempaa tavoitetta SEU 21 artiklassa unionin ulkoiselle toiminnalle asetettujen tavoitteiden mukaisesti, tärkeys voi oikeuttaa huomattavatkin kielteiset seuraukset tietyille toimijoille”. Tuomio 28.3.2017, Rosneft (C-72/15, EU:C:2017:236, 150 kohta) ja tuomio 17.9.2020, Rosneft ym. v. neuvosto (C-732/18 P, EU:C:2020:727, 85 kohta).
49      Direktiivin 2015/849 3 artiklan 6 kohdan b alakohdassa käytetään juuri trustiin asetetun omaisuuden tosiasiallisen omistajan käsitettä.
50      Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle sen arvioinnista, onko kaikki jäsenvaltioiden lainsäädännön alaiset trustit ja vastaavanlaiset oikeudelliset järjestelyt tunnistettu asianmukaisesti ja sovelletaanko niihin direktiivissä (EU) 2015/849 säädettyjä velvoitteita, COM(2020) 560 final, 16.9.2020, s. 4.
51      Euroopan komissio, Guidance for EU operators: Implementing enhanced due diligence to shield against Russia sanctions circumvention, 7.9.2023, s. 9. Komissio pitää selvänä osoituksena (red flag) kiertämisestä seuraavia: ”complex corporate or trust structures linked to countries friendly to Russia or whose complexity is not justified by the business profile of the customer. Use of trust arrangements or complex corporate structures involving offshore companies”. Asiakirja on saatavilla osoitteessa https://finance.ec.europa.eu/system/files/2023-12/guidance-eu-operators-russia-sanctions-circumvention_en.pdf.
52      Rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta 31.7.2014 annettu neuvoston päätös, (EUVL 2014, L 229, s. 13), sellaisena kuin se on muutettuna 3.6.2022 annetulla neuvoston päätöksellä (YUTP) 2022/884 (EUVL 2022, L 153, s. 128).
53      Unionin rajoittavien toimenpiteiden rikkomiseen liittyvien rikosten ja seuraamusten määrittelystä ja direktiivin (EU) 2018/1673 muuttamisesta 24.4.2024 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EUVL L, 2024/1226). Määräaika sen saattamiselle osaksi kansallisia oikeusjärjestyksiä päättyi 20.5.2025.
54      Direktiivin johdanto-osan 15 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa: ”Yksi esimerkki unionin rajoittavien toimenpiteiden kiertämisestä on se yhä yleistyvä käytäntö, että unionin rajoittavissa toimenpiteissä nimetyt henkilöt, yhteisöt ja elimet käyttävät, siirtävät kolmannelle osapuolelle tai muutoin luovuttavat varoja tai taloudellisia resursseja, jotka ovat suoraan tai välillisesti kyseisten nimettyjen henkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa, hallussa tai määräysvallassa, kyseisten varojen tai taloudellisten resurssien peittelemiseksi. – – Sen vuoksi kyseisen toiminnan, jolla kierretään unionin rajoittavia toimenpiteitä, olisi oltava rikos tämän direktiivin nojalla.”
55      Tuomio 18.4.2024, Citadeles nekustamie īpašumi (C-22/23, EU:C:2024:327, 32 kohta) ja tuomio 17.11.2022, Rodl & Partner (C-562/20, EU:C:2022:883, 34 kohta).
56      Direktiiviä 2015/849 sovelletaan 10.7.2027 saakka, ja se korvataan kyseisestä päivämäärästä alkaen rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen 31.5.2024 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2024/1624 (EUVL L, 2024/1624) ja jäsenvaltioissa käyttöön otettavista mekanismeista rahoitusjärjestelmän käytön estämiseksi rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen, direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta sekä direktiivin (EU) 2015/849 muuttamisesta ja kumoamisesta 31.5.2024 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2024/1640 (EUVL L, 2024/1640). Näissä säädöksissä pidetään voimassa sama laaja käsite tosiasiallisen omistajuuden määrittelemiseksi trusteissa. Käytännössä asetuksen 2024/1624 58 artiklan 1 kohdassa toistetaan lähes samanlaisena direktiivin 2015/849 3 artiklan 6 kohdan b alakohdan sisältö.
57      Ks. sitaatti tämän ratkaisuehdotuksen 11 kohdassa.
58      Muistutan, että kantajina olevat yhtiöt ilmoittivat pankille, jonka kanssa ne toimivat, että niiden tosiasiallinen omistaja oli trustin perustaja.
59      Ks. tältä osin asetuksen N:o 269/2014 liitteeseen I merkitsemisen perusteet, sellaisina kuin ne esitetään päätöksessä (YUTP) 2022/337.
60      Vuonna 1989 annetun trusteja (Erityissäännökset) koskevan lain 2 §:n 3 momentti, sellaisena kuin se on muutettuna 2014: 22 §:n 2 momentilla, voimassa 16.7.2014 alkaen: ”The reservation or grant by the settlor of certain rights and powers, and the fact that the trustee may himself have rights as a beneficiary, are not necessarily inconsistent with the existence of a trust”.
61      Trustin perustajan etuoikeuksista käytetään vuonna 1989 annetun trusteja (erityissäännökset) koskevan lain 2A §:n 2 momentissa nimitystä ”reserved powers”.
62      Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tutkittava, onko tähän oikeussääntöön mahdollista vedota siinä tapauksessa, että muodostettu trusti on peruuttamaton, esimerkiksi silloin, kun perustamisasiakirjan tavoitteita ei saavuteta.
63      Myanmariin kohdistettuja rajoittavia toimenpiteitä koskevien järjestelyjen osalta unionin tuomioistuin katsoi, että rajoittavia toimenpiteitä ei voida soveltaa luonnollisiin henkilöihin pelkästään sen perhesiteen takia, joka heillä puolestaan on tällaisten toimenpiteiden kohteena oleviin henkilöihin, ja riippumatta heidän omasta toiminnastaan (tuomio 13.3.2012, Tay Za v. neuvosto, C-376/10 P, EU:C:2012:138, 66 kohta). Julkisasiamies Medina toteaa ratkaisuehdotuksessaan Timtšenko v. neuvosto (C-703/23 P, EU:C:2025:273, 48 kohta) seuraavaa: jotta luonnollisia henkilöitä voidaan pitää päätöksen 2014/145 (sellaisena kuin se on muutettuna) 1 artiklan 1 kohdan lopussa tarkoitettuina ”yhteydessä olevina” henkilöinä, heillä on oltava yhteys, joka ei rajoitu perhesuhteisiin, siten, että kun kahden henkilön välillä on yhteys tällaisen suhteen vuoksi, on näytettävä toteen ”päällekkäisten yhteisten etujen verkon objektiivinen olemassaolo”. Näissä tapauksissa toisiaan lähellä olevat henkilöt mainittiin nimeltä asiaa koskevien asetusten luetteloissa.
64      Euroopan komission asiakirjassa Consolidated FAQs on the implementation of Council Regulation No 833/2014 and Council Regulation No 269/2014 (14.5.2024, s. 22) todetaan seuraavaa: ”strictly speaking, only the persons and entities who/which appear under the column “Name” in Annex I to Council Regulation (EU) 269/2014 are directly subject to an asset freeze and a prohibition to make funds and economic resources available to them or for their benefit. However, these restrictions can affect transactions with natural or legal persons, entities or bodies associated with them, some of which happen to be mentioned in the ’Identifying information’ and/or ’Reasons’ columns of Annex I to Council Regulation (EU) 269/2014”.
65      Euroopan komissio, Komission lausunto neuvoston asetuksen (EU) N:o 269/2014 2 artiklan 2 kohdasta, C(2021) 4223 final, 8.6.2021. Nämä tekijät vastaavat olennaisilta osin Euroopan unionin neuvoston 27.6.2022 päivätyn asiakirjan ”Rajoittavat toimenpiteet (pakotteet) – EU:n parhaat käytänteet rajoittavien toimenpiteiden tehokasta täytäntöönpanoa varten” (saatavilla osoitteessa https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10572-2022-INIT/fi/pdf) 62 kohdassa mainittuja tekijöitä.
66      Iraniin kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden soveltamisesta 10.9.2019 annetun tuomion HTTS v. neuvosto (C-123/18 P, EU:C:2019:694) 75 kohdassa todettiin, että yhtiö voitiin luokitella ”toisen yhteisön omistuksessa tai määräysvallassa olevaksi yhtiöksi”, kun viimeksi mainittu on tilanteessa, jossa se kykenee vaikuttamaan asianomaisen yhtiön tekemiin valintoihin jopa ilman kyseisten kahden taloudellisen yksikön välistä omistukseen tai omistusosuuksiin liittyvää oikeudellista yhteyttä.
67      Jos trustiin asetetaan yhtiö, jonka tarkoituksena on omistaa luksusasunto, joka vuokrataan yksinomaan perustajalle, kyseessä olevasta seikasta käy ilmi määräysvalta, jota tämä itse käyttää yhtiöön ja asuntoon.
68      Ennakkoratkaisupyynnön viimeinen kohta.
69      Ks. analogisesti tuomio 31.5.2018, Ernst & Young, (C-633/16, EU:C:2018:371, 45 kohta) ja tuomio 4.3.2020, Marine Harvest v. komissio (C-10/18 P, EU:C:2020:149, 49 kohta), joissa esitetyn määritelmän mukaan määräysvallan käsite perustuu ”oikeuksiin, sopimuksiin ja muihin keinoihin, jotka antavat mahdollisuuden käyttää ratkaisevaa vaikutusvaltaa yrityksessä”. Tässä yhteydessä otetaan huomioon yrityskeskittymien valvonnasta (”EY:n sulautuma-asetus”) 20.1.2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (EUVL 2004, L 24, s. 1) 3 artiklan 2 kohta.