62010CJ0323_ET
Pooled
Kohtuotsuse põhistus
Resolutiivosa
Pooled
Liidetud kohtuasjades C‑323/10−C‑326/10,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Finanzgericht Hamburgi (Saksamaa) 11. mai 2010. aasta otsustega esitatud eelotsusetaotlused, mis saabusid Euroopa Kohtusse 5. juulil ja 6. juulil 2010, menetlustes
Gebr. Stolle GmbH & Co. KG (C‑323/10, C‑324/10 ja C‑326/10),
Doux Geflügel GmbH (C‑325/10)
versus
Hauptzollamt Hamburg‑Jonas,
EUROOPA KOHUS (kaheksas koda),
koosseisus: koja esimees A. Prechal (ettekandja), kohtunikud K. Schiemann ja C. Toader,
kohtujurist: J. Mazák,
kohtusekretär: ametnik K. Malacek,
arvestades kirjalikku menetlust ja 8. juunil 2011 toimunud kohtuistungil esitatut,
arvestades kirjalikke märkusi, mille esitasid:
– Gebr. Stolle GmbH & Co. KG, esindajad: Rechtsanwalt R. Steiling ja Rechtsanwalt M. Niestedt,
– Doux Geflügel GmbH, esindajad: Rechtsanwalt R. Steiling ja Rechtsanwalt M. Niestedt,
– Hauptzollamt Hamburg‑Jonas (C‑324/10−C‑326/10), esindaja: T. Peters,
– Euroopa Komisjon, esindajad: F. Wilman ja G. von Rintelen,
arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi ilma kohtujuristi ettepanekuta,
on teinud järgmise
otsuse
Kohtuotsuse põhistus
1. Eelotsusetaotlused puudutavad seda, kuidas tõlgendada komisjoni 17. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 3846/87, millega kehtestatakse põllumajandustoodete nomenklatuur eksporditoetuste jaoks (EÜT L 366, lk 1; ELT eriväljaanne 03/07, lk 325).
2. Need taotlused esitas Finanzgericht Hamburg neljas kohtuvaidluses, mis toimusid esiteks Gebr. Stolle GmbH & Co. KG (edaspidi „Gebr. Stolle”) ja Hauptzollamt Hamburg‑Jonase vahel kohtuasjades C‑323/10, C‑324/10 ja C‑326/10, ning teiseks Doux Geflügel GmbH (edaspidi „Doux Geflügel”) ja Hauptzollamt Hamburg‑Jonase vahel kohtuasjas C‑325/10, mille ese on kodulinnuliha eksporditoetus.
Õiguslik raamistik
Määrus (EMÜ) nr 2777/75
3. Nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 2777/75 kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta (EÜT L 282, lk 77; ELT eriväljaanne 03/02, lk 138), mida on viimati muudetud nõukogu 25. aprilli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 679/2006 (ELT L 119, lk 1) (edaspidi „määrus nr 2777/75”), artikkel 8 nägi selles sektoris ette eksporditoetuse andmise maailmaturu hindade ja Euroopa Ühenduse hindade vahe katmiseks.
4. Määruse nr 2777/75 artikli 10 lõige 1 täpsustab:
„Käesoleva määrusega reguleeritud toodete klassifitseerimise suhtes kohaldatakse koondnomenklatuuri tõlgendamise üldeeskirja ja selle üksikasjalikke rakenduseeskirju, käesoleva määruse kohaldamisest lähtuv tariifinomenklatuur moodustab osa ühisest tollitariifistikust.”
Määrus nr 3846/87
5. Määrus nr 3846/87 kehtestab I lisas põllumajandustoodete nomenklatuuri eksporditoetuste jaoks. Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi‑ ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (EÜT L 256, lk 1) (edaspidi „KN”) kehtestatud üldiselt kohaldatavale koondnomenklatuurile tuginedes on määruse nr 3846/87 eesmärk võtta arvesse eksporditoetuste süsteemi eripära ning eelkõige vajadust luua sellistele toodetele KN‑is alajaotused.
6. Määruse nr 3846/87 I lisa oli enne kohtuasjade C‑324/10–C‑326/10 asjaolude asetleidmist muudetud vastavalt komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 2765/1999 (EÜT L 338, lk 1; ELT eriväljaanne 03/28, lk 108) ning enne kohtuasja C‑323/10 asjaolude asetleidmist muudetud vastavalt komisjoni 15. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2091/2005 määrusega (EMÜ) nr 3846/87 eksporditoetuste jaoks kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri avaldamise kohta aastal 2006 (ELT L 343, lk 1).
7. Kodulinnuliha sektoris, mis hõlmab värske, jahutatud või külmutatud kodulinnuliha, teeb määruse nr 3846/87 I lisa järgmised eristused:
>lt>1
8. Komisjoni 30. novembri 1998. aasta määrus (EMÜ) nr 2580/98, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 322, lk 31), lisas viimase määruse I lisasse tootekoodi 0207 12 90 9990. Määruse põhjendus 2 täpsustab sellega seoses järgmist:
„arvestades, et turule on ilmunud ka muud kui 70% kanad ja 65% kanad, näib asjakohane need toetuste andmiseks toetuste nomenklatuuri lisada; seega tuleb seda nomenklatuuri vastavalt muuta”.
9. Asjaomastel perioodidel kehtinud määrused eksporditoetuste kohta kodulinnuliha sektoris sätestasid eelkõige õiguse eksporditoetusele toodete puhul, mis kuuluvad määruse nr 3846/87 I lisa tootekoodide 0207 12 10 9900, 0207 12 90 9190 ja 0207 12 90 9990 alla.
Määrus nr 2658/87
10. KN‑i klassifitseerimise üldreeglid, mis sisalduvad selle esimese osa I jao A osas, näevad eelkõige ette:
„A. [KN‑i] klassifitseerimise üldreeglid
Kaupade klassifitseerimine [KN-is] toimub järgmiste põhimõtete kohaselt.
1. Jaotiste, kaubagruppide ja alamgruppide nimetused on antud suunaval eesmärgil; ametlik klassifitseerimine peab toimuma lähtuvalt rubriikide kirjeldustest ja vastavate jaotiste ja gruppide märkustest ning alljärgnevatest sätetest tingimusel, et need rubriigid või märkused ei näe ette muud.
2. a)	Iga viidet rubriigis mingile kaubale tuleb vaadelda kehtivana selle kauba kohta ka mittekomplekssel või lõpetamata kujul, tingimusel et sellisel kujul on kaubal komplektse või valmistoote põhiomadused. Samuti kehtib see lahtivõetud või kokkupanemata komplektsete või valmiskujul (või käesoleva reegli põhjal sellisena käsitatavate) toodete kohta.
[…]”
11. Määruse nr 2658/87 artikli 9 lõike 1 punkti a teise taande ning artikli 10 kohaselt töötab Euroopa Komisjon välja KN‑i selgitavad märkused, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
12. Alamrubriigi 0207 11 30 selgitav märkus, mida kohaldatakse alamrubriigi 0207 12 10 märkuse sõnastuse kohaselt viimase suhtes vastavate muudatustega, on sõnastatud järgmiselt:
„Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka küpsetusvalmis kitkutud kanad ilma pea ja jalgadeta, kuid kaelaga, ning mis on täielikult puhastatud, kuid mille rümba sisemusse on süda, maks ja pugu tagasi asetatud.”
13. Alamrubriigi 0207 11 90 selgitav märkus, mida kohaldatakse alamrubriigi 0207 12 90 märkuse sõnastuse kohaselt viimase suhtes vastavate muudatustega, on sõnastatud järgmiselt:
„Sellesse alamrubriiki kuuluvad ka küpsetusvalmis kitkutud kanad ilma pea ja jalgadeta ning mis on täielikult puhastatud. Siia kuuluvad ka kanad muul kujul kui alamrubriikides 0207 11 10 ja 0207 11 30 nimetatud, nt kitkumata, soolikad välja võtmata, pea ja jalgadega.”
Määrus (EÜ) nr 800/1999
14. Komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määrus (EÜ) nr 800/1999, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad (EÜT L 102, lk 11; ELT eriväljaanne 03/25, lk 129), määrab kindlaks põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise ühiseeskirjad.
15. Nimetatud määruse artikli 21 lõike 1 esimene lõik sätestab:
„Toetust ei anta toodetele, mis pole ekspordideklaratsiooni vastuvõtmise päeval veatu ja standardse turustuskvaliteediga.”
16. Kui eksportija on eksporditoetuse saamiseks „taotlenud kohaldatavast suuremat toetust”, toob see vastavalt määruse nr 800/1999 artikli 51 lõikele 1 kaasa sanktsiooni kohaldamise.
Määrus (EMÜ) nr 2913/92
17. Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, lk 1), artikli 70 lõige 1 sätestab:
„Kui kontrollitakse ainult osa tollideklaratsioonis nimetatud kaupa, kehtivad osalise kontrolli tulemused kogu kõnealuses tollideklaratsioonis nimetatud kauba suhtes.
Kui deklarant leiab, et osalise kontrolli tulemused deklareeritud kauba ülejäänud osa kohta ei kehti, võib ta taotleda kauba täiendavat kontrolli.”
Põhikohtuasjad ja eelotsuse küsimused
Kohtuasi C‑323/10
18. Gebr. Stolle deklareeris 4. septembril 2006 pädevale tolliasutusele esitatud ekspordideklaratsioonis ekspordiks Araabia Ühendemiraatidesse 2163 kasti koondnomenklatuuri tootekoodi 0207 12 90 9190 alla kuuluvat kana ning taotles selles osas eksporditoetuse maksmist.
19. Pädev tolliasutus võttis tollivormistuse käigus neli kasti prooviks, millest kaks võeti lisaprooviks, ning saatis need Hamburgi Oberfinanzdirektioni (Hamburgi regionaalne finantsdirektoraat) Zolltechnische Prüfungs‑ und Lehranstaltile (tolli koolitus‑ ja järelevalveamet), kes tuvastas seejärel, et nelja uuritud linnurümpa ei ole võimalik liigitada deklareeritud koodi alla, kuna need linnurümbad ei ole täielikult puhastatud. Kahel juhtumil oli osa sooltest rümbaga kokkukasvanult seotud ja kahel juhtumil oli sisse jäetud ka hingetoru.
20. Hauptzollamt Hamburg‑Jonas (tolliasutus) jättis 27. märtsi 2007. aasta otsusega eksporditoetuse saamise taotluse osaliselt 5292,5 kg osas rahuldamata, mis vastas 21,17%‑le kogukaalust. Samuti määras ta Gebr. Stollele 1402,51 euro suuruse sanktsiooni.
21. Pärast tulemusetut vaidemenetlust esitas Gebr. Stolle eelotsusetaotluse esitanud kohtule 7. mail 2008 selle otsuse ja 9. aprillil 2008 vaide kohta tehtud otsuse peale kaebuse.
22. Neil asjaoludel otsustas Finanzgericht Hamburg menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas alamrubriiki 0207 12 90 kuuluv rümp peab olema täielikult (st jääkideta) puhastatud ja seetõttu omab tariifse klassifitseerimise seisukohast tähtsust see, kui rümba külge kleepub pärast selle masina abil rookimist näiteks osa soolikatest või hingetorust?”
Kohtuasi C‑324/10
23. Gebr. Stolle deklareeris 9. juunil 2000 pädevale tolliasutusele esitatud ekspordideklaratsioonis ekspordiks Venemaale 480 kasti koondnomenklatuuri tootekoodi 0207 12 90 9990 alla kuuluvat kana ning taotles selles osas eksporditoetuse maksmist.
24. Pädev tolliasutus võttis tollivormistuse käigus kaks kasti prooviks, millest üks kast võeti lisaprooviks ja mis mõlemad sisaldasid 12 linnurümpa, ning saatis need Hamburgi Oberfinanzdirektioni Zolltechnische Prüfungs‑ und Lehranstaltile, kes tuvastas seejärel, et nelja uuritud linnurümpa ei ole võimalik liigitada deklareeritud koodi alla, kuna esineb kõrvalekalle rupskite arvus. Zolltechnische Prüfungs‑ und Lehranstalt tuvastas uuritud kana proovides muu hulgas järgmised rupskid:
– 1 kael, 1 maks, 1 magu, 2 südant;
– 2 kaela, 1 süda, 1 maks, 1,5 pugu;
– 1 kael, 1 maks, 1 magu, 2 südant ja
– 1 kael, 1 maks, 1 magu, 2 südant.
25. Hauptzollamt Hamburg‑Jonas jättis 8. jaanuari 2001. aasta otsusega eksporditoetuse saamise taotluse osaliselt 1741,9 kg osas rahuldamata, mis vastas 33,6%‑le kogukaalust. Samuti määras ta Gebr. Stollele 600,96 euro suuruse sanktsiooni.
26. Pärast tulemusetut vaidemenetlust esitas Gebr. Stolle eelotsusetaotluse esitanud kohtule 30. aprillil 2003 selle otsuse ja 3. aprillil 2008 vaide kohta tehtud otsuse peale kaebuse.
27. Neil asjaoludel otsustas Finanzgericht Hamburg menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas mõiste „ebaühtlane koostis” tootekoodi 0207 1290 9990 tähenduses näitab, et rümbale võib olla lisatud kokku kuni neli seal nimetatud rupskit, igaühest üks või mitu?
2. Kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt: kas alamrubriiki 0207 12 10 kuuluvad ka rümbad, millele on mõnda selles alamrubriigis nimetatud rupskit lisatud mitu korda?”
Kohtuasi C‑325/10
28. Doux Geflügel deklareeris 8. novembril 2000 pädevale tolliasutusele esitatud ekspordideklaratsioonis ekspordiks Venemaale 66 060 kasti koondnomenklatuuri tootekoodi 0207 12 10 9900 alla kuuluvat kana ning taotles selles osas eksporditoetuse maksmist.
29. Pädev tolliasutus võttis tollivormistuse käigus neli kasti prooviks, millest kaks kasti võeti lisaprooviks ja millest igaüks sisaldas 10 linnurümpa, ning saatis need Hamburgi Oberfinanzdirektioni Zolltechnische Prüfungs‑ und Lehranstaltile, kes tuvastas seejärel, et 17 uuritud linnurümpa ei ole võimalik liigitada deklareeritud koodi alla, kuna 14 nendest linnurümpadest ei olnud täielikult kitkutud ja kolmel juhul leidus liiga palju rupskeid või ei olnud neid üldse või tegemist oli luumurdudega.
30. Hauptzollamt Hamburg‑Jonas jättis 30. märtsi 2001. aasta otsusega eksporditoetuse saamise taotluse osaliselt 369 508,50 kg osas rahuldamata, mis vastas 43,49%‑le kogukaalust. Samuti määrast ta Doux Geflügelile sanktsiooni.
31. Seejärel suurendas Hauptzollamt Hamburg‑Jonas toetuskõlbliku ekspordisaadetise osa 58,89%‑le, kuna Euroopa Kohtu praktikat (7. septembri 2006. aasta otsus kohtuasjas C‑353/04: Nowaco Germany, EKL 2006, lk I‑7357) ja Bundesfinanzhofi praktikat (16. jaanuari 2007. aasta otsus, VII R 19/03) arvesse võttes lähtuti nüüd sellest, et uuritud väljaulatuvate murdudega linnurümpade osas oli õigus saada toetust.
32. Pärast tulemusetut vaidemenetlust esitas Doux Geflügel eelotsusetaotluse esitanud kohtule 30. märtsi 2001. aasta otsuse ja 15. juunil 2001 vaide kohta tehtud otsuse peale kaebuse. Pooltevahelise kohtuvaidluse ese on küsimus, kas Doux Geflügelil on õigus saada eksporditoetust ka ülejäänud 331 019,74 kg osas.
33. Neil asjaoludel otsustas Finanzgericht Hamburg menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas KN‑i alamrubriiki 0207 12 10 kuuluvad kuked ja kanad peavad olema täielikult kitkutud või võib rümbal olla pärast masinaga kitkumist veel vähesel hulgal sabasulgi, sulgi, suleotsi ja udusulgi?”
Kohtuasi C‑326/10
34. Gebr. Stolle deklareeris 20. oktoobril 2000 pädevale tolliasutusele esitatud ekspordideklaratsioonis ekspordiks Venemaale 405 kasti koondnomenklatuuri tootekoodi 0207 12 90 9990 alla kuuluvat kana ning taotles selles osas eksporditoetuse maksmist.
35. Pädev tolliasutus võttis tollivormistuse käigus kaks kasti prooviks, millest üks kast võeti lisaprooviks ja mis mõlemad sisaldasid 10 linnurümpa, ning saatis need Hamburgi Oberfinanzdirektioni Zolltechnische Prüfungs‑ und Lehranstaltile, kes tuvastas seejärel, et ühte uuritud 10‑st linnurümbast ei ole võimalik liigitada deklareeritud koodi alla, kuna sellel kanal, millesse oli tagasi asetatud rupskid, ei olnud rups‑kaelalt eemaldatud hingetoru.
36. Hauptzollamt Hamburg‑Jonas jättis 25. juuli 2001. aasta otsusega eksporditoetuse saamise taotluse osaliselt 543,20 kg osas rahuldamata, mis vastas 9,58%‑le kogukaalust. Samuti määrast ta Gebr. Stollele 73,33 euro suuruse sanktsiooni.
37. Pärast tulemusetut vaidemenetlust esitas Gebr. Stolle eelotsusetaotluse esitanud kohtule 7. mail 2008 selle otsuse ja 10. aprillil 2008 vaide kohta tehtud otsuse peale kaebuse.
38. Neil asjaoludel otsustas Finanzgericht Hamburg menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas linnurümp kuulub nomenklatuuri tootekoodi 0207 12 90 9990 alla juhul, kui selle tootekoodi järgi lubatud rupskite külge kleepub osa kodulinnust, mis ei ole selle tootekoodi järgi lubatud?
2. Kui esimesele küsimusele vastatakse eitavalt: kas tollikontrolli korral, kus kontrollitakse, kas eksporditav toode vastab ekspordideklaratsioonis deklareeritud nomenklatuuri numbrile, tunnustatakse lubatud hälvet selliselt, et nn kõrvalekalle ei välista eksporditoetuse maksmist?”
39. Euroopa Kohtu presidendi 23. septembri 2010. aasta määrusega liideti kohtuasjad C‑323/10, C‑324/10, C‑325/10 ja C‑326/10 suulise menetluse ja kohtuotsuse tegemise huvides.
Eelotsuse küsimused
Kohtuasi C‑323/10
40. Selles kohtuasjas soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2091/2005) I lisa alamrubriiki 0207 12 90 tuleb tõlgendada nii, et sellesse alamrubriiki kuuluv linnurümp peab olema täielikult puhastatud ja seetõttu omab tariifse klassifitseerimise seisukohast tähtsust see, kui rümba külge kleepub pärast selle masina abil rookimist näiteks osa soolikatest või hingetorust.
41. Alamrubriik 0207 12 90 hõlmab järgmiseid tooteid, st kanarümbad liigist Gallus domesticus, mis on tükeldamata, külmutatud, kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, ilma kaela, südame, maksa ja puguta, nn 65% kanad.
42. Kuna määruses nr 3846/87 puudub mõiste „puhastatud” määratlus, siis tuleb vastavalt määruse nr 2777/75 artikli 10 lõikele 1 kohaldada KN‑i tõlgendamise üldreegleid ja selle üksikasjalikke rakenduseeskirju.
43. Vastavalt KN‑i esimese osa I jao A osas sätestatud üldreeglile nr 1 peab kaupade klassifitseerimine toimuma lähtuvalt rubriikide kirjeldustest ning vastavate jaotiste ja gruppide märkustest, jaotiste, kaubagruppide ja alamgruppide nimetused on antud suunaval eesmärgil.
44. Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt on kaupade KN‑i klassifitseerimise otsustav kriteerium üldjuhul kauba objektiivsed tunnused ning omadused selliselt, nagu need on kindlaks määratud rubriigi ning jaotise või grupi märkuste sõnastuses (vt eelkõige 18. juuli 2007. aasta otsus kohtuasjas C‑142/06: Olicom, EKL 2007, lk I‑6675, punkt 16, ja 20. mai 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑370/08: Data I/O, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 29).
45. Muu hulgas võib KN‑i tõlgendamisel kasutada Maailma Tolliorganisatsiooni poolt välja töötatud harmoneeritud süsteemi selgitavaid märkusi kui selliseid. Sama kehtib komisjoni poolt välja töötatud KN‑i selgitavate märkuste kohta (vt eelkõige 7. oktoobri 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑379/02: Imexpo Trading, EKL 2004, lk I‑9273, punkt 16).
46. Alamrubriiki 0207 11 90 käsitlev selgitav märkus, mis alamrubriigi 0207 12 90 märkuse sõnastuse kohaselt kohaldub viimase alamrubriigi suhtes vastavate muudatustega, osutab, et sellesse alamrubriiki „kuuluvad ka küpsetusvalmis kitkutud kanad ilma pea ja jalgadeta ning mis on täielikult puhastatud”.
47. Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et nimetatud märkuse sõnastus saksa keeles erineb selle prantsus‑ ja ingliskeelsest versioonist mõiste „puhastatud” määratluse osas. Kui prantsus‑ ja ingliskeelne versioon osutavad alamrubriigi 0207 12 90 linnurümba klassifikatsiooni puhul sellele, et rümp peab olema „täielikult puhastatud”, siis saksakeelne versioon osutab eelkõige sellele, et kõik rupskid peavad olema välja tõmmatud („sämtliche Innereien entfernt sind”). Seetõttu soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kas nimetatud märkuste saksakeelne versioon kirjeldab Euroopa seadusandja tahet õigesti.
48. Põhikohtuasja kaebajate sõnul tähendab sõna „sämtliche” (kõik) kasutamine nimetatud märkuse saksakeelses versioonis üksnes seda, et kõik organid peavad olema välja võetud nii, et ühtegi tervet organit ei tohi rümpa jääda, seega võivad rupskite jäägid erandjuhuna alles jääda, ilma et see takistaks nende klassifitseerimist alamrubriiki 0207 12 90. Lisaks nähtub selle märkuse sõnastusest ja eelkõige sõna „ka” kasutamisest, et see märkus ei ole ammendav ning esitab vaid näiteid.
49. Sellega seoses tuleb märkida, et selle versiooni keelelised erinevused võrreldes prantsus‑ ja ingliskeelse versiooniga ei võimalda kasutatud versiooni kohaselt alamrubriigis 0207 12 90 esinevat mõistet „puhastatud” erinevalt tõlgendada. Isegi kui sõnad „sämtliche Innereien entfernt sind” saksa keeles ei ole prantsuskeelsete sõnade „complètement vidés” ja ingliskeelsete sõnade „completely drawn” sõnasõnaline tõlge, ei erine saksakeelses versioonis esinev täpsustus, et alamrubriiki 0207 12 90 kuuluva rümba kõik organid tuleb välja tõmmata, nii väga prantsus‑ ja ingliskeelsest versioonist, mis täpsustavad, et rümp peab olema täielikult puhastatud.
50. Mis puutub nimetatud alamrubriigi selgitavas märkuses kasutatud sõnasse „ka”, siis isegi kui sellest asjaolust tulenevalt ei ole see märkus ammendav, ei saa leida, et see märkus sisaldab ka sõnaselget viidet toodetele, millel on vastupidised omadused kui toodetel, mida nimetatud märkuses on sõnaselgelt mainitud, sest muidu kahjustaks see selle märkuse tõlgendusväärtust.
51. Põhikohtuasja kaebajad väidavad samuti, et esimese osa I jao A osas sätestatud üldeeskirja nr 2 punkti a kohaldamine KN‑i tõlgendamisel, mille kohaselt tuleb rubriigis iga viidet mingile kaubale vaadelda kehtivana selle kauba kohta ka mittekomplekssel või lõpetamata kujul, tingimusel et sellisel kujul on kaubal kompleksse või valmistoote põhiomadused, võimaldab järeldada, et rupskite jääkide olemasolu ei mõjuta rümba klassifitseerimist alamrubriiki 0207 12 90.
52. Sellega seoses tuleb esiteks märkida, et seda reeglit puudutav kommentaar, mis on tehtud Maailma Tolliorganisatsiooni koondnomenklatuuri tõlgendamise üldeeskirja raames, täpsustab, et nimetatud eeskirja ei kohaldata tavaliselt I–VI jaotisesse kuuluvate toodete puhul, st peatükkide 1–38 suhtes.
53. Kuigi Euroopa Kohus tunnistas tõepoolest 3. juuni 1992. aasta otsuses kohtuasjas C‑318/90: Boehringer Mannheim (EKL 1992, lk I‑3495, punkt 18) ja 10. detsembri 1998. aasta otsuses kohtuasjas C‑290/97: Bruner (EKL 1998, lk I‑8333, punkt 30), et sõnad „ei […] tavaliselt” ei välista selle reegli kohaldamist nendes peatükkides esinevate tariifirubriikide suhtes, täpsustas ta siiski, et selle reegli eesmärk on võimaldada samastada tooteid, mis on üksteisele äärmiselt lähedased, tarbija jaoks sisuliselt identsed, arvestamata erinevusi, mis tulenevad üksnes toodete esitlusest (eespool viidatud kohtuotsus Bruner, punkt 32). Niisiis ei ole linnurümp, mille kõik rupskid on välja võetud nii, et rümp on täielikult puhastatud, kasutaja seisukohast sisuliselt sama kui rümp, milles on pärast siseelundite eemaldamist veel rupskite jäägid alles.
54. Sellega seoses tuleb muu hulgas märkida, et alamrubriigi 0207 12 90 selgitav märkus nii selle prantsus‑ ja ingliskeelses kui ka saksakeelses versioonis on seotud eelkõige küpsetusvalmis kanadega. Nagu komisjon märkis, on küpsetusvalmis kanadele omane asjaolu, et need on puhastatud sellisel viisil, et nende küpsetamiseks ei ole kasutajal enam vaja siseelundeid eemaldada.
55. Igal juhul ja seoses asjaoluga, et nimetatud märkuse tekst täpsustab sõnaselgelt, et selleks, et rümba saaks klassifitseerida alamrubriiki 0207 12 90, tuleb kõik rupskid eemaldada, ei ole põhikohtuasja kaebajad tõendanud eriasjaolude olemasolu, mis õigustaksid käesolevas asjas selle üldreegli kohaldamist.
56. Lõpuks, mis puudutab põhikohtuasja kaebajate argumenti, mille kohaselt on linnurümba KN‑i alamrubriiki 0207 12 90 klassifitseerimata jätmine seetõttu, et selles on alles mõned organijäägid, vastuolus proportsionaalsuse põhimõttega, kui see ei too kaasa üksnes osalisest eksporditoetuse maksmisest keeldumist, vaid sellega kaasneb ka sanktsioon, siis piisab, kui märkida, et toodete klassifitseerimise küsimus eelneb küsimusele võimalike finantstagajärgede proportsionaalsuse kohta selle klassifitseerimise järgimata jätmise tõttu. Viimase küsimuse vastus ei saa seega kindlaks määrata esimese küsimuse vastust.
57. Eelnevatest kaalutlustest lähtudes tuleb kohtuasjas C‑323/10 esitatud küsimusele vastata, et määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2091/2005) I lisa alamrubriiki 0207 12 90 tuleb tõlgendada nii, et sellesse alamrubriiki kuuluv linnurümp peab olema täielikult puhastatud ja seetõttu omab tariifse klassifitseerimise seisukohast tähtsust see, kui rümba külge kleepub pärast selle masina abil rookimist näiteks osa soolikatest või hingetorust.
Kohtuasi C‑324/10
– Esimene küsimus kohtuasjas C‑324/10
58. Selles kohtuasjas soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus kõigepealt teada, kas määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2765/1999) I lisa tootekoodi 0207 12 90 9990 tuleb tõlgendada nii, et selles koodis esinev mõiste „ebaühtlane koostis” näitab, et rümbale võib olla lisatud koodis ära toodud maksimaalselt neli rupskit, st kael, süda, maks ja pugu, igaühest üks või mitu, tingimusel et kokku oleks neli rupskit.
59. Tootekood 0207 12 90 9990 hõlmab järgmisi tooteid, st liigi Gallus domesticus
kanad, mis on kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja puguga, ebaühtlase koostisega.
60. See tootekood lisati linnuliha sektoris määruse nr 3846/87 I lisasse määrusega nr 2580/98 selleks, et vastavalt selle põhjendusele 2 lisada eksporditoetuste nomenklatuuri ka muud kui 70% kanad ja 65% kanad, mis on turule ilmunud.
61. Sellega seoses tuleb meenutada, et alamrubriiki 0207 12 90 kuuluvaid 65% kanu pakutakse ilma rupskiteta. Seoses alamrubriiki 0207 12 10 kuuluvate 70% kanadega nähtub alamrubriigi 0207 11 30 selgitavast märkusest, mida alamrubriigi 0207 12 90 märkuse sõnastuse kohaselt kohaldatakse viimase suhtes vastavate muudatustega, et pärast rookimisprotsessi kõigi rupskite eemaldamiseks asetatakse süda, maks ja pugu rümpa tagasi.
62. Seega mis puudutab tootekoodi 0207 12 90 9990 alla kuuluvaid kanu, siis eristuvad need alamrubriigi 0207 12 10 alla kuuluvatest kanadest selle poolest, et esimesel juhul võivad kael, süda, maks ja pugu kuuluda „ebaühtlasesse koostisesse”.
63. Tuleb nentida, et ei määrus nr 3846/87, tootekoodi 0207 12 90 9990 sõnastus ega selle kohta käivad selgitavad märkused ei sisalda mõiste „ebaühtlane koostis” määratlust.
64. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ja põhikohtuasjade kaebajate sõnul hõlmab see mõiste, arvestades asjaomase tootekoodi teket ja määruse nr 2580/98 põhjendust 2, ka rümpasid, mis sisaldavad enam kui nelja nimetatud rupskit, igaühest ühte või mitut. Eelkõige märgivad nad, et Saksamaa Liitvabariik tegi 14. oktoobril 1998 kodulinnuliha‑ ja munaturu korralduskomitee 661. koosolekul ettepaneku muuta eksporditoetuste nomenklatuuri, lisades sinna tootekoodi 0207 12 90 9990, et hoida ära toetuse maksmist toodetele, mille koostisse kuuluvates rupskites on kerged kõrvalekalded tootmisprotsessi puuduste tõttu. Arvestades, et enam kui nelja rupski esinemine rümbas võib samuti tuleneda seda tüüpi puudusest, peaksid ka sellised juhtumid olema hõlmatud kõne all oleva tootekoodiga. Tootekood 0207 12 90 9990 on seega avatud jääkrubriik toodetele, mida rümbas olevaid rupskeid arvesse võttes ei saa klassifitseerida alamrubriikides 0207 12 10 (70% kanad) ja 0207 12 90 (65% kanad) kirjeldatud esitlusviisi alla.
65. Hauptzollamt Hamburg‑Jonas ei nõustu seevastu seisukohaga, et tootekood 0207 12 90 9990 oleks jääkrubriik. Nagu täpsustati 17. novembri 1998. aasta kodulinnuliha‑ ja munaturu korralduskomitee 662. koosolekul, ei too selle tootekoodi lisamine kaasa uue tooterubriigi loomist. Seetõttu peaks ebaühtlane koostis, millele see tootekood osutab, olema piiratud 5% vahemikuga, mis eristab nn 65% kana nn 70% kanast, ilma milleta ei oleks massivahekord enam loomulik.
66. Mis puudutab 661. ja 662. kodulinnuliha‑ ja munaturu korralduskomitee koosolekul sõnastatud täpsustusi, siis nähtub väljakujunenud kohtupraktikast, et ühenduse akti tõlgendamisel ei saa kasutada ei individuaalset seisukohta ega liikmesriikide ühist arvamust, kuna nende sisu ei ole kirjalikult väljendatud ega oma seega õiguslikku tähendust, nagu käesoleval juhul (vt eelkõige 30. jaanuari 1985. aasta otsus kohtuasjas 143/83: komisjon vs.
Taani, EKL 1985, lk 427, punkt 13, ja 26. veebruari 1991. aasta otsus kohtuasjas C‑292/89: Antonissen, EKL 1991, lk I‑745, punkt 18).
67. Kuna määruses nr 3846/87 puudub mõiste „ebaühtlane koostis” määratlus, siis tuleb selle tõlgendamisel võtta arvesse eksporditoetuste süsteemi – millesse mõiste kuulub – üldist ülesehitust ja eesmärke.
68. Sellega seoses tuleb märkida, et linnuliha eksportimise raames on eksporditoetuste summad tootekoodide 0207 12 10 9900, 0207 12 90 9190 ja 0207 12 90 9990 alla kuuluvate toodete puhul määratletud eksporditavate rümpade kogumassi alusel. Selleks et tagada kogumassil põhineva toetuste süsteemi kasulik mõju ja et ära hoida kuritarvitusi, mis seisnevad selles, et rümpadele lisatakse eksporditavate rümpade toetuse aluseks oleva massi kunstlikuks suurendamiseks pidevalt enam kui neli rupskit, tuleb mõistet „ebaühtlane koostis” tõlgendada sellises tähenduses, et tootekoodis 0207 12 90 9990 nimetatud rupskeid võib rümbas juhuslikult
olla kaks või mitu, tingimusel et kokku ei ole enam kui neli rupskit, ning seda isegi siis, kui määrus nr 2580/98 ega selle põhjendused ei täpsusta, et Euroopa seadusandja nägi tootekoodi 0207 12 90 9990 puhul ette minimaalse või maksimaalse arvu rupskeid, mis on ebaühtlasesse rümba koostisesse lisatud.
69. Seega tuleb esimesele küsimusele kohtuasjas C‑324/10 vastata, et määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2765/1999) I lisa tootekoodi 0207 12 90 9990 tuleb tõlgendada nii, et mõiste „ebaühtlane koostis” kohaselt võib rümbas olla kuni neli selles tootekoodis nimetatud rupskit, igaühest üks või mitu, tingimusel et kokku oleks neli rupskit.
– Teine küsimus kohtuasjas C‑324/10
70. Oma teise küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, et kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt, kas siis määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2765/1999) I lisa tootekoodi 0207 12 10 alla kuuluvad ka linnurümbad, millele on lisatud mitu mõnda selles alamrubriigis nimetatud rupskit.
71. Sellega seoses tuleb meenutada, et alamrubriik 0207 12 10 hõlmab järgmisi tooteid, st kanarümbad liigist Gallus domesticus, mis on tükeldamata, külmutatud, kitkutud, roogitud ja puhastatud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja puguga, nn 70% kanad.
72. Nagu käesoleva kohtuotsuse punktis 62 märgitud, eristuvad alamrubriiki 0207 12 10 kuuluvad kanad tootekoodi 0207 12 90 9990 alla kuuluvatest kanadest selle poolest, et esimesel juhul jäetakse pärast kõikide rupskite eemaldamist alles üks igast selles alamrubriigis nimetatud rupskist, samas kui viimasel juhul võivad need rupskid esineda ebaühtlases koostises.
73. Sellest nähtub, et alamrubriik 0207 12 10 saab hõlmata üksnes linnurümpa, millesse on jäetud alles üks nimetatud rupskitest, st üks kael, üks süda, üks maks ja üks pugu.
74. Seega tuleb teisele küsimusele kohtuasjas C‑324/10 vastata, et määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2765/1999) I lisa alamrubriiki 0207 12 10 tuleb tõlgendada nii, et linnurümp, millesse on jäetud mitu selles alamrubriigis nimetatud rupskit, st kael, süda, maks ja pugu, ei kuulu nimetatud alamrubriiki.
Kohtuasi C‑325/10
75. Selles kohtuasjas küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt, kas määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2765/1999) I lisa alamrubriiki 0207 12 10 tuleb tõlgendada nii, et sellesse alamrubriiki kuuluval linnurümbal võib olla pärast masinaga kitkumist veel vähesel hulgal sabasulgi, sulgi, suleotsi ja udusulgi.
76. Nagu käesoleva kohtuotsuse punktis 71 on märgitud, kuuluvad alamrubriiki 0207 12 10 järgmised tooted, st kanarümbad liigist Gallus domesticus, mis on tükeldamata, külmutatud, kitkutud, roogitud ja puhastatud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja puguga, nn 70% kanad.
77. Kuna määruses nr 3846/87 puudub mõiste „kitkutud” määratlus, siis tuleb vastavalt määruse nr 2777/75 artikli 10 lõikele 1 osutada KN‑i tõlgendamise üldreeglitele ja selle üksikasjalikele rakenduseeskirjadele.
78. Käesoleva kohtuotsuse punktis 44 osutatud kohtupraktikat arvesse võttes tuleb uurida kauba objektiivseid omadusi ning tunnuseid, nagu need on määratletud KN‑i rubriikide ja jaotiste märkuste sõnastuses.
79. Sellega seoses tuleb meenutada, et alamrubriigi 0207 11 30 selgitavast märkusest, mis kohaldub alamrubriigi 0207 12 90 märkuse sõnastuse kohaselt viimase suhtes vastavate muudatustega, nähtub, et viimane rubriik „hõlmab ka küpsetusvalmis kanu, mis on kitkutud […]”. Järelikult tuleb kõne all olevate rümpade tariifseks klassifitseerimiseks määrata kindlaks, kas vähesel hulgal sabasulgede, sulgede, suleotste ja udusulgede olemasolu mõjutab kõne all oleva kana „küpsetusvalmidust”.
80. Eelotsusetaotluse esitanud kohus, põhikohtuasja kaebajad ja komisjon osutavad sellega seoses komisjoni 5. juuni 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 1538/91, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 1906/90 (teatavate kodulinnuliha turustusnormide kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 143, lk 11; ELT eriväljaanne 03/11, lk 272), artiklites 6 ja 7 sätestatud kvaliteedinõuetele.
81. Vastavalt selle määruse artikli 6 lõike 2 teisele taandele ei takista rinnal, koibadel, päranipul, liigestel ja tiivaotstel vähesel hulgal sulgede, suletüügaste (suleotsi) ja udusulgede (niitsulgi) olemasolu rümba ühenduse turul turustamiseks A‑klassi klassifitseerimist. Lisaks võib samuti turustada B‑klassi kanu, kuid vastavalt nimetatud määruse artikli 7 lõikele 5 on nende suhtes kohaldatavad normid vähem ranged kui A‑klassi kanade puhul. Seega oleks ebaloogiline keelduda maksmast eksporditoetust rümpade puhul, mille võib Euroopa Liidus või kolmandates riikides turule lasta ilma ühegi piiranguta tulenevalt asjaolust, et toode ei kuulu eksporditoetuste nomenklatuuri tootekoodi alla.
82. Seevastu ei kohaldata Hauptzollamt Hamburg‑Jonase sõnul määrust nr 1538/91 väljapoole liitu eksporditava linnuliha suhtes ning selle sätted ei ole toodete tariifsuse hindamiseks või tollimaksu tõlgendamiseks asjakohased. Neid sätteid tuleb arvesse võtta üksnes toetuse saamise õiguse tuvastamiseks toodete veatut ja standardset turustuskvaliteeti hinnates.
83. Mis puutub määruse nr 1538/91 kohaldatavusse sellises asjas nagu põhikohtuasi, siis tuleb esiteks meenutada, et nimetatud määruse eesmärk on üksikasjalike rakenduseeskirjade kehtestamine määrusele nr 1906/90, mille artikli 1 lõike 3 esimene taane sätestab sõnaselgelt, et määrus ei kehti ühendusest eksporditava kodulinnuliha kohta.
84. Siiski otsustas Euroopa Kohus eespool viidatud kohtuotsuse Nowaco Germany punktis 39, et määruse nr 1538/91 sätted, mis kehtestavad minimaalsed kvaliteedinõuded ja lubatud kõikumised linnuliha turustamiseks ühenduse turul, eelkõige selle artiklid 6 ja 7, on kohaldatavad ka niisuguse toote „veatu ja standardse turustuskvaliteedi” kindlaksmääramiseks, millele on antud eksporditoetust.
85. Sellega seoses tuleb märkida, et määruse nr 800/1999 artikli 21 lõikes 1 nõutud toote veatu ja standardne turustuskvaliteet ning määruses nr 3846/87 sätestatud toote klassifitseerimine eksporditoetuse tariifinomenklatuuri rubriiki moodustavad üldjuhul eksporditoetuse maksmiseks vajalikud kaks peamist eraldi tingimust.
86. Käesoleval juhul tuleb siiski märkida, et nimetatud tingimused, st esiteks alamrubriigis 0207 12 10 osutatud kitkutud kana küpsetusvalmidus ning teiseks veatu ja standardse turustuskvaliteedi nõue, näivad üksteisele sarnanevat.
87. Seega tuleb kohtuasjas C‑325/10 esitatud küsimusele vastata, et määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2765/1999) I lisa alamrubriiki 0207 12 10 tuleb tõlgendada nii, et eksporditoetuseks klassifitseerimisel kuulub linnurümp, millel on pärast masinaga kitkumist veel vähesel hulgal sabasulgi, sulgi, suleotsi ja udusulgi, sellesse alamrubriiki, kui need kitkumisjäägid vastavad küpsetusvalmidusele ning veatule ja standardsele turustamiskvaliteedile.
Kohtuasi C‑326/10
– Esimene küsimus kohtuasjas C‑326/10
88. Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib oma esimese küsimusega sisuliselt teada, kas määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2765/1999) I lisa tootekoodi 0207 12 90 9990 tuleb tõlgendada nii, et selle tootekoodi alla kuulub linnurümp juhul, kui selle tootekoodi järgi lubatud rupski külge, käesoleval juhul kael, kleepub osa kodulinnust, mis ei ole selle tootekoodi järgi lubatud, käesoleval juhul hingetoru.
89. Sellele küsimusele vastamiseks tuleb käesoleva kohtuotsuse punktis 44 osutatud kohtupraktikat arvesse võttes uurida selliseid toote objektiivseid omadusi ja tunnuseid, nagu on määratletud KN‑i rubriikide ja selgitavate märkuste sõnastusega.
90. Tootekood 0207 12 90 9990 hõlmab järgmisi tooteid, st liigi Gallus domesticus
kanad, mis on kitkutud ja roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja puguga, ebaühtlase koostisega.
91. Seega nähtub ka selle tootekoodi enda sõnastusest, et selle tootekoodi alla ei saa klassifitseerida kanarümpa, kui see sisaldab muid kui nimetatud tootekoodis sõnaselgelt osutatud rupskeid. Eelkõige sõnastus „roogitud, ilma pea ja jalgadeta, kuid kaela, südame, maksa ja puguga, ebaühtlase koostisega” välistab, et tootekoodi 0207 12 90 9990 all kuuluvas tootes tohiks olla ühtegi organit, näiteks hingetoru, rohkem kui nimetatud rupskeid või nende asemel.
92. Mis puudutab eelotsusetaotluse esitanud kohtu ja põhikohtuasja kaebajate poolt tehtud viidet määruses nr 1538/91 sätestatud lubatud hälbele linnurümba suhtes kohaldatavatest kvaliteedinõuetest, siis tuleb igal juhul märkida, et säte, millele on viidatud, st määruse nr 1538/91 artikli 2 lõige 4, mainib üksnes pugu ja südant ega tee ühtegi täpsustust selle kohta, kas hingetoru võib kaela küljes veel kinni olla.
93. Seega tuleb kohtuasjas C‑326/10 esitatud esimesele küsimusele vastata, et määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2765/1999) I lisa tootekoodi 0207 12 90 9990 tuleb tõlgendada selliselt, et linnurümp, mille puhul on hingetoru veel kaela küljes kinni, ei kuulu selle tootekoodi alla.
– Teine küsimus kohtuasjas C‑326/10
94. Teise küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas tollikontrolli korral, kus kontrollitakse, kas eksporditav toode vastab ekspordideklaratsioonis deklareeritud tariifinomenklatuuri rubriigile, tunnustatakse lubatud hälvet selliselt, et kõrvalekalle ei välista eksporditoetuse maksmist.
95. Sellega seoses tuleb meenutada, et käesolevas asjas võttis pädev tolliasutus prooviks kaks kasti, millest üks võeti lisaprooviks ja millest iga kast sisaldas 10 linnurümpa. Ühe nimetatud kasti uurimisest nähtus, et üheksa rümpa vastasid toetusetaotluses deklareeritud tariifsele rubriigile ja üks ei vastanud sellele.
96. Võttes arvesse eksporditeotuse summa vähendamist ja võimalikku sanktsiooni, mille saab määruse nr 800/1999 artikli 51 lõike 1 alusel määrata, peab eelotsusetaotluse esitanud kohtu ja põhikohtuasja kaebajate sõnul kaupade kontroll, mille eesmärk on määrata kindlaks, kas need kaubad vastavad deklareeritud tariifirubriigi sätetele, põhinema representatiivsel proovil, mida ei saa väita käesoleval juhul, kuna tolliasutused piirdusid üksnes ühe prooviga ning kontrollitud toodetest ainult üks ei olnud nõuetekohane.
97. Sellega seoses osutavad eelotsusetaotluse esitanud kohus ja põhikohtuasja kaebajad komisjoni 10. detsembri 1997. aasta määrusele (EÜ) nr 2457/97 proovide võtmise kohta seoses eksporditoetuse saamise tingimustele vastavate kondita veiseliha jaotustükkide füüsilise kontrolliga (EÜT L 340, lk 29), milles ühenduse seadusandja tunnustas nende sõnul eksporditoetuste saamise õiguse puhul sõnaselgelt lubatud hälvet.
98. Mis puudutab selle määruse kohaldamisalasse kuuluvaid kaupu, siis kohustab selle artikli 3 lõike 1 esimene lõik tolliasutusi kontrollima, kas iga esimeses kastis sisalduv veiseliha kondita jaotustükk on eraldi pakendatud ning kas iga pakend sisaldab üksnes ühte tükki, ning juhul kui neist nõuetest ei ole kinni peetud, kontrollima ka lisaprooviks võetud kaste. Selle sätte teises lõigus täpsustab ta, et kui kahe kasti peale kokku leidub ainult üks jaotustükk, mis ei ole eraldi pakendatud või kui ainult üks pakend sisaldab enam kui ühte tükki, siis ei saa seda pidada rikkumiseks ja toetus kuulub maksmisele.
99. Eelotsusetaotluse esitanud kohus ja põhikohtuasja kaebajad tunnistavad, et nimetatud määrus käsitleb üksnes eraldi pakendatud veiseliha kondita jaotustükkide eksporti, kuid nad näevad neis sätetes ühenduse õiguses sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte väljendust, mida tuleks kohaldada ka käesoleval juhul. Nende sõnul ei tohiks asjaolu, et põhikohtuasjas ei uuritud lisaproovi, kaebajaid mõjutada.
100. Sellega seoses tuleb märkida, et laiendatud järeldus, millele Hauptzollamt Hamburg ‑Jonas tugineb, on sätestatud määruse nr 2913/92 artikli 70 lõike 1 esimeses lõigus. Sellest sättest nähtub, et kui kontrollitakse ainult osa tollideklaratsioonis nimetatud kaupa, kehtivad osalise kontrolli tulemused kogu kõnealuses tollideklaratsioonis nimetatud kauba suhtes.
101. See ühtse kvaliteedi eeldus on kohaldatav mitte ainult kontrollile, mida teostatakse tollieeskirjade alusel, vaid nimetatud artikkel 70 on üks üldistest tollieeskirjadest, mida kohaldatakse kõigi ekspordideklaratsioonide suhtes, mis on esitatud eksporditoetust saava kauba kohta, ilma et see piiraks erisätete kohaldamist (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Nowaco Germany, punktid 47, 49 ja 56).
102. Määruse nr 2913/92 artikli 70 lõike 1 esimese lõigu kohaldamine on seega asjakohane tolliasutuste poolt läbiviidava kauba laadi kontrollimisel, et tagada ekspordiks esitatud kaupade vastavus tollideklaratsioonis näidatud tariifirubriigile.
103. Lisaks, vastupidi määruse nr 2457/97 sätetele, mis puudutavad veiseliha valdkonda, ei ole linnurümpade kontrolli raames ette nähtud õigusnorme, mis sätestaksid konkreetse vahekorra nõuetele mittevastavate kanarümpade ja uuritud rümpade arvu vahel.
104. Igal juhul on määruse nr 2913/92 artikli 70 lõike 1 kohaldamisest ekspordideklaratsioonis osutatud tariifirubriikide kontrolli raames tulenev õiguslik tagajärg proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas.
105. Kuna eksporditoetuste süsteem tugineb vabatahtlikele taotlustele, peab eksportija juhul, kui ta on otsustanud eksporditoetuse saamise võimalust kasutada, esitama asjakohast infot, mis on vajalik toetuse saamise õiguse tõendamiseks ja toetuse summa kindlaksmääramiseks. Eksportija, kes deklareerib toote eksporditoetuse taotlemise menetluses, annab sellega mõista, et asjaomane toode vastab kõikidele toetuse saamiseks vajalikele tingimustele.
106. Lisaks näeb määruse nr 2913/92 artikli 70 lõike 1 teine lõik deklareerijale ette võimaluse taotleda kaupade täiendavat kontrollimist, kui ta leiab, et deklareeritud kaupade osalise kontrolli tulemused ei ole kohaldatavad ülejäänud kauba suhtes. See säte tagab seega iseenesest, et osalise kontrolli tulemusel ei ole ebaproportsionaalseid tagajärgi.
107. Eelnevast lähtuvalt tuleb kohtuasjas C‑326/10 esitatud teisele küsimusele vastata, et tollikontrolli korral, mille eesmärk on tuvastada, kas ekspordiks esitatud kaubad vastavad ekspordideklaratsioonis deklareeritud tariifirubriigile, kehtivad osalise kontrolli tulemused määruse nr 2913/92 artikli 70 lõike 1 kohaselt kogu tollideklaratsioonis nimetatud kauba suhtes. Seega ei saa tunnustada lubatud hälvet selliselt, et kõrvalekalle ei välista eksporditoetuse maksmist.
Kohtukulud
108. Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Resolutiivosa
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (kaheksas koda) otsustab:
1. Komisjoni 17. detsembri 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 3846/87 (millega kehtestatakse põllumajandustoodete nomenklatuur eksporditoetuste jaoks), mida on muudetud komisjoni 15. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2091/2005 (eksporditoetuste jaoks kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri avaldamise kohta aastal 2006), I lisa alamrubriiki 0207 12 90 tuleb tõlgendada nii, et sellesse alamrubriiki kuuluv linnurümp peab olema täielikult puhastatud ja seetõttu omab tariifse klassifitseerimise seisukohast tähtsust see, kui rümba külge kleepub pärast selle masina abil rookimist näiteks osa soolikatest või hingetorust.
2. Määruse nr 3846/87 (muudetud komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 2765/1999) I lisa tootekoodi 0207 12 90 9990 tuleb tõlgendada nii, et mõiste „ebaühtlane koostis” kohaselt võib rümbas olla kuni neli selles tootekoodis nimetatud rupskit, igaühest üks või mitu, tingimusel et kokku oleks neli rupskit.
3. Määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2765/1999) I lisa alamrubriiki 0207 12 10 tuleb tõlgendada nii, et linnurümp, millesse on jäetud mitu selles alamrubriigis nimetatud rupskit, st kael, süda, maks ja pugu, ei kuulu nimetatud alamrubriiki.
4. Määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2765/1999) I lisa alamrubriiki 0207 12 10 tuleb tõlgendada nii, et eksporditoetuseks klassifitseerimisel kuulub linnurümp, millel on pärast masinaga kitkumist veel vähesel hulgal sabasulgi, sulgi, suleotsi ja udusulgi, sellesse alamrubriiki, kui need kitkumisjäägid vastavad küpsetusvalmidusele ning veatule ja standardsele turustamiskvaliteedile.
5. Määruse nr 3846/87 (muudetud määrusega nr 2765/1999) I lisa tootekoodi 0207 12 90 9990 tuleb tõlgendada selliselt, et linnurümp, mille puhul on hingetoru veel kaela küljes kinni, ei kuulu selle tootekoodi alla.
6. Tollikontrolli korral, mille eesmärk on tuvastada, kas ekspordiks esitatud kaubad vastavad ekspordideklaratsioonis deklareeritud tariifirubriigile, kehtivad osalise kontrolli tulemused nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artikli 70 lõike 1 kohaselt kogu tollideklaratsioonis nimetatud kauba suhtes. Seega ei saa tunnustada lubatud hälvet selliselt, et kõrvalekalle ei välista eksporditoetuse maksmist.