62023CO0097
A BÍRÓSÁG ELNÖKÉNEK VÉGZÉSE
2023. július 21. (
*1
)
„Fellebbezés – Beavatkozási kérelem – Az Európai Unió Bírósága alapokmánya 40. cikkének második bekezdése – A jogvita kimeneteléhez fűződő érdek – Szakmai szövetség – Elutasítás”
A C‑97/23. P. sz. ügyben,
a WhatsApp Ireland Ltd (székhelye: Dublin [Írország], képviselik: H.‑G. Kamann Rechtsanwalt, F. Louis és A. Vallery avocats, B. Johnston, C. Monaghan, P. Nolan solicitors, D. McGrath SC, P. Sreenan SC, E. Egan McGrath BL és C. Geoghegan BL)
fellebbezőnek
az Európai Unió Bírósága alapokmányának 56. cikke alapján 2023. február 17‑én benyújtott fellebbezése tárgyában,
a másik fél az eljárásban:
az Európai Adatvédelmi Testület (képviselik: C. Foglia, M. Gufflet, G. Le Grand és I. Vereecken, meghatalmazotti minőségben, segítőik: G. Haumont, E. de Lophem, G. Ryelandt és P. Vernet avocats)
alperes az elsőfokú eljárásban,
A BÍRÓSÁG ELNÖKE,
tekintettel T. von Danwitz előadó bíró javaslatára,
T. Ćapeta főtanácsnok meghallgatását követően,
meghozta a következő
Végzést
1
Fellebbezésében a fellebbező, a WhatsApp Ireland Ltd az Európai Unió Törvényszéke által hozott 2022. december 7‑iWhatsApp Ireland kontra Európai Adatvédelmi Testület végzés (T‑709/21, EU:T:2022:783) hatályon kívül helyezését kéri, amelyben a Törvényszék elutasította a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27‑i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) (HL 2016. L 119., 1. o.; helyesbítések: HL 2016. L 314., 72. o.; HL 2018. L 127., 2. o.; HL 2021. L 74., 35. o.; a továbbiakban: általános adatvédelmi rendelet) 5. cikke alapján az Európai Adatvédelmi Testület által 2021. július 28‑án azt követően hozott 1/2021 határozat megsemmisítése iránti keresetét, hogy a Data Protection Commission (a természetes személyek személyes adatainak védelmével foglalkozó felügyeleti hatóság, Írország) e rendelet 56. cikke alapján vizsgálatot folytatott a WhatsApp Ireland Európai Unióban nyújtott szolgáltatásai keretében e társaság által végzett, határokon átnyúló adatkezeléssel kapcsolatban.
2
A Bíróság Hivatalához 2023. május 15‑én benyújtott beadványával a Computer & Communications Industry Association (a továbbiakban: CCIA), az információs és kommunikációs technológiai ágazatban működő vállalkozásokat tömörítő nemzetközi szövetség az Európai Unió Bírósága alapokmánya 40. cikkének második bekezdése és a Bíróság eljárási szabályzatának – e szabályzat 190. cikkének (1) bekezdése értelmében a fellebbezési eljárásban is alkalmazandó – 130. cikke alapján kérte, hogy a WhatsApp Ireland kérelmeinek támogatása érdekében beavatkozhasson a jelen eljárásba.
3
Kérelmének alátámasztása érdekében a CCIA a Bíróság és a Törvényszék ítélkezési gyakorlatában, különösen a Bíróság 2023. március 10‑iIllumina kontra Bizottság végzésében (C‑611/22 P, EU:C:2023:205, 10. pont), valamint a 2019. szeptember 23‑iGoogle és Alphabet kontra Bizottság végzésben (T‑604/18, EU:T:2019:743, 51. pont) a szakmai szövetségek beavatkozási jogával kapcsolatban felállított feltételekre hivatkozik, amely ítélkezési gyakorlat szerint egy szövetség akkor avatkozhat be valamely ügybe, ha először is jelentős számú, az érintett ágazatban működő vállalkozást képvisel, másodszor a célja magában foglalja a tagjai érdekeinek védelmét is, harmadszor az ügy az érintett ágazat működését érintő elvi kérdéseket vethet fel, és negyedszer ezért a meghozandó ítélet jelentősen érintheti a tagjai érdekeit.
4
E tekintetben a CCIA az ezen ítélkezési gyakorlat által előírt első és második feltételt illetően arra hivatkozik, hogy az Európai Adatvédelmi Testület által az általános adatvédelmi rendelet 65. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján hozott határozatokra csak a személyes adatok határokon átnyúló kezelését érintő ügyekben kerülhet sor, és az ilyen adatkezelést jellemzően vezető technológiai vállalkozások végzik, amelyek közül sokan a CCIA tagjai. Ezenfelül az uniós bíróságok már elismerték, hogy e szövetség célja többek között a tagjai érdekeinek védelme.
5
Ami az említett ítélkezési gyakorlat által felállított harmadik feltételt illeti, a CCIA rámutat, hogy a jelen ügy azt a kérdést veti fel, hogy az Európai Adatvédelmi Testület által az általános adatvédelmi rendelet 65. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján hozott határozat által érintett társaságnak joga van‑e közvetlenül az uniós bíróság előtt megtámadni az ilyen határozatot. Márpedig az Európai Adatvédelmi Testület határozatai e rendelkezés értelmében kötelezőek a fő felügyeleti hatóságra nézve, így ez utóbbi adott esetben köteles megállapítani, hogy az érintett társaság bizonyos magatartása az általános adatvédelmi rendelet megsértésének minősül, és megemelni a kiszabandó bírság összegét, amely bírságnak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4‑én aláírt európai egyezmény (kihirdette: az 1993. évi XXXI. törvény) 6. cikke értelmében vett büntetőjogi szankció jellege van.
6
Az, ha az érintett társaság számára nem biztosítják az uniós bíróság előtti keresetindítás jogát, amint azt a Törvényszék a 2022. december 7‑iWhatsApp Ireland kontra Európai Adatvédelmi Testület végzésben (T‑709/21, EU:T:2022:783) tette, azt eredményezi, hogy e társaságot megfosztják az Európai Unió Alapjogi Chartájának 6. és 47. cikkében biztosított, hatékony bírósági felülvizsgálathoz való jogától. E döntés miatt az ilyen társaság kénytelen a nemzeti bíróságokhoz keresetet benyújtani, amelyeknek nincs hatáskörük az uniós jogi aktus megsemmisítésére, hanem legfeljebb csak arra van lehetőségük, hogy az uniós jog szabályainak értelmezésével kapcsolatos kétségek esetén előzetes döntéshozatal iránti kérelemmel forduljanak a Bírósághoz. Márpedig az előzetes döntéshozatali eljárás nem helyettesítheti a megsemmisítés iránti keresetet, mivel a Bíróság ezen eljárás keretében nem rendelkezik átfogó hatáskörrel valamennyi ténybeli és jogi kérdés tekintetében, jóllehet az Európai Adatvédelmi Testület határozatai összetett ténykérdéseket vetnek fel. E körülmények között a jelen ügy a CCIA és tagjai számára fontos kérdéseket vet fel.
7
Ami a jelen végzés 3. pontjában hivatkozott ítélkezési gyakorlat által felállított negyedik feltételt illeti, a CCIA azt állítja, hogy a jelen eljárás kimenetele hatással lehet az információs és kommunikációs technológiai ágazat működésére, és közelebbről érintheti a tagjait, mivel az általuk kínált szolgáltatások és termékek jellegüknél fogva személyes adatok határokon átnyúló kezelésével járnak. Így ezen ágazatot különösen érinti az általános adatvédelmi rendelet 65. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett eljárás, ennélfogva az Európai Adatvédelmi Testület határozatai is.
8
Miután a Bíróság hivatalvezetője az eljárási szabályzat – e szabályzat 190. cikkének (1) bekezdése értelmében a fellebbezési eljárásban is alkalmazandó – 131. cikke (1) bekezdésének megfelelően kézbesítette a feleknek a CCIA beavatkozási kérelmét, az Európai Adatvédelmi Testület az előírt határidőn belül benyújtotta az e kérelemre vonatkozó észrevételeit, e kérelem elutasítását kérve.
9
Ezen túlmenően a Bíróság Hivatalához 2023. május 30‑án, illetve június 1‑jén benyújtott levélben a WhatsApp Ireland és az Európai Adatvédelmi Testület az eljárási szabályzat 131. cikke alapján kérte, hogy a fellebbezés és a válaszbeadvány mellékleteinek egyes részeit a CCIA‑val szemben kezeljék bizalmasan.
A beavatkozási kérelemről
10
Az Európai Unió Bírósága alapokmánya 40. cikkének második és harmadik bekezdése értelmében minden olyan személy, aki valószínűsíteni tudja, hogy a Bíróság elé vitt jogvita kimeneteléhez jogos érdeke fűződik, a tagállamok közötti, az Unió intézményei közötti, illetve az ezen államok és ezen intézmények közötti jogviták kivételével beavatkozhat ezen eljárásba.
11
A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint az e rendelkezés értelmében vett „a jogvita kimeneteléhez fűződő jogos érdek” fogalmát magára a jogvita tárgyára tekintettel kell meghatározni, és úgy kell érteni, mint maguknak a kérelmeknek az elbírálásához fűződő közvetlen és fennálló érdeket, és nem úgy, mint a felhozott jogalapokhoz vagy érvekhez fűződő érdeket. A „jogvita kimenetele” kifejezés alatt ugyanis a kért végleges határozatot kell érteni, amelyet a meghozandó ítélet vagy végzés rendelkező része tartalmaz majd (a Bíróság elnökének 2022. szeptember 1‑jei Google és Alphabet kontra Bizottság végzése, C‑48/22 P, EU:C:2022:667, 6. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
12
E tekintetben különösen azt kell megvizsgálni, hogy a beavatkozást kérelmezőt közvetlenül érinti‑e a megtámadott aktus, és a jogvita kimeneteléhez fűződő érdeke biztos‑e. Márpedig főszabály szerint a jogvita kimeneteléhez fűződő érdek csak akkor tekinthető kellően közvetlennek, ha a jogvita kimenetele megváltoztathatja a beavatkozást kérelmező jogi helyzetét (a Bíróság elnökének 2022. szeptember 1‑jei Google és Alphabet kontra Bizottság végzése, C‑48/22 P, EU:C:2022:667, 7. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
13
Az állandó ítélkezési gyakorlat azonban azt is kimondja, hogy az olyan reprezentatív szakmai szövetség, amelynek célja a tagjai érdekeinek védelme, beavatkozhat, ha a jogvita olyan elvi kérdéseket vet fel, amelyek érintik ezeket az érdekeket. Ezért azt a követelményt, hogy az ilyen szövetségnek a jogvita kimeneteléhez fűződő közvetlen és fennálló érdekkel kell rendelkeznie, teljesítettnek kell tekinteni, ha e szövetség bizonyítja, hogy ilyen helyzetben van, függetlenül attól, hogy a jogvita kimenetele módosíthatja‑e magának a szövetségnek a jogi helyzetét (a Bíróság elnökének 2023. március 10‑iIllumina kontra Bizottság végzése, C‑611/22 P, EU:C:2023:205, 8. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
14
A beavatkozási jog ilyen, a reprezentatív szakmai szövetségek javára történő tág értelmezése ugyanis azt a célt szolgálja, hogy lehetővé tegye az uniós bírósághoz benyújtott ügyek körülményeinek jobb értékelését, elkerülve ugyanakkor a nagyszámú egyedi beavatkozást, amely veszélyeztetné az eljárás hatékonyságát és megfelelő lefolytatását. Márpedig a saját nevükben eljáró természetes és jogi személyektől eltérően a reprezentatív szakmai szövetségek kérhetik, hogy a Bíróság elé terjesztett jogvitába nem egyéni érdekek, hanem a tagjaik kollektív érdekeinek védelme céljából avatkozzanak be. Az ilyen szövetség beavatkozása ugyanis átfogó perspektívát nyújt azon kollektív érdekek tekintetében, amelyeket a jogvita kimenetelét meghatározó elvi kérdés érint, és így jellegénél fogva lehetővé teszi a Bíróság számára az elé terjesztett ügy körülményeinek jobb értékelését (a Bíróság elnökének 2023. március 10‑iIllumina kontra Bizottság végzése, C‑611/22 P, EU:C:2023:205, 9. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
15
Ennélfogva a jelen végzés 13. pontjában felidézett ítélkezési gyakorlatnak megfelelően, és közelebbről, amint az a Törvényszék ítélkezési gyakorlatából következik, egy szövetség akkor avatkozhat be valamely ügybe, ha először is jelentős számú, az érintett ágazatban működő vállalkozást képvisel, másodszor a célja magában foglalja a tagjai érdekeinek védelmét is, harmadszor az ügy az érintett ágazat működését érintő elvi kérdéseket vethet fel, és negyedszer ezért a meghozandó ítélet jelentősen érintheti a tagjai érdekeit (a Bíróság elnökének 2023. március 10‑iIllumina kontra Bizottság végzése, C‑611/22 P, EU:C:2023:205, 10. pont).
16
Hangsúlyozni kell azonban, hogy a Bíróság elnöke a 2023. március 10‑iIllumina kontra Bizottság végzés (C‑611/22 P, EU:C:2023:205) tárgyát képező beavatkozási kérelemnek arra tekintettel adott helyt, hogy a szóban forgó jogvita „különös hatással” lehet három olyan ágazatra, amelyre a Bizottság kifejezetten hivatkozott az azon rendelkezés alkalmazására vonatkozó iránymutatásában, amelynek értelmezése és hatálya az említett jogvita középpontjában állt, ideértve azt a konkrét ágazatot is, amelyben a beavatkozást kérelmező szövetség tagjai tevékenykedtek (a Bíróság elnökének 2023. március 10‑iIllumina kontra Bizottság végzése, C‑611/22 P, EU:C:2023:205, 15–17. pont). Így egyértelművé kell tenni, hogy a valamely jogvitába való beavatkozást kérelmező szövetség csak a jelen végzés 15. pontjában említett első és harmadik feltétel teljesülését tudja bizonyítani csupán arra hivatkozva, hogy a jogvita olyan elvi kérdéseket vet fel, amelyek érintik azt az ágazatot, amelyben a tagjai tevékenykednek, olyan körülmények között, amikor e kérdések számos más tevékenységi ágazatot is érintenek. Ellenkező esetben ugyanis veszélybe kerülne a jelen végzés 14. pontjában említett cél, nevezetesen a nagyszámú beavatkozás elkerülése. Az ilyen szövetségnek tehát objektív és hiteles bizonyítékok alapján azt is bizonyítania kell, hogy az az ágazat, amelyben a tagjai tevékenykednek, e többi ágazattól minőségileg eltérő módon érintett.
17
Márpedig a jelen ügyben a CCIA nem bizonyította, hogy az információs és kommunikációs technológiai ágazat a jelen jogvita által felvetett elvi kérdés által abban az értelemben „érintett ágazat”, hogy a jogvita kimenetele minőségileg más módon fogja érinteni ezen ágazat működését, mint a többi tevékenységi ágazatét.
18
Kétségtelenül igaz, hogy az információs és kommunikációs technológiai ágazatot érinti az általános adatvédelmi rendelet 65. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett eljárás, mivel az ezen ágazat vállalkozásai által kínált szolgáltatások és termékek személyes adatok határokon átnyúló kezelésével járnak.
19
Amint azonban arra az Európai Adatvédelmi Testület a beavatkozási kérelemmel kapcsolatos észrevételeiben helyesen rámutat, ezen eljárások minden olyan tevékenységi ágazatot érintenek, amelyben a vállalkozások jelentős mennyiségű személyes adatot dolgoznak fel, éspedig különböző tagállamokban. Márpedig a CCIA csupán a hatékony bírói jogvédelemhez való jog gyakorlásával kapcsolatos azon következményekre hivatkozott, amelyeket a jelen jogvita kimenetele eredményez majd különösen akkor, ha az érdemben alkalmas annak az elvi kérdésnek a megoldására, hogy az Európai Adatvédelmi Testületnek az általános adatvédelmi rendelet 65. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján hozott határozata megváltoztatja‑e azon társaság jogi helyzetét, amelynek az adatairól szó van, amely folytán az említett határozat e társaság által megtámadható jogi aktusnak minősülne.
20
Megjegyzendő, hogy e következmények bármely olyan ágazat vállalkozásait érintik majd, amely az általános adatvédelmi rendelet 65. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti eljárás tárgyát képezheti. Márpedig a CCIA nem fejtette ki azon okokat, amelyek miatt az említett – az e rendelkezés alapján hozott határozatok megtámadhatóságára vonatkozó – elvi kérdésre adható válasz objektíve minőségileg másképpen érinti az információs és kommunikációs technológiai ágazatban működő vállalkozások érdekeit, mint a más, szintén nagy mennyiségű személyes adatot kezelő ágazatokban működő vállalkozások érdekeit.
21
A fenti megfontolásokból következik, hogy a CCIA nem bizonyította, hogy az Európai Unió Bírósága alapokmánya 40. cikkének második bekezdése értelmében vett, a jogvita kimeneteléhez fűződő jogos érdekkel rendelkezik, ennélfogva az általa benyújtott beavatkozási kérelmet el kell utasítani.
A bizalmas kezelés iránti kérelemről
22
Mivel a Bíróság a CCIA beavatkozási kérelmét elutasítja, a WhatsApp Ireland és az Európai Adatvédelmi Testület által a CCIA‑val szemben közösen benyújtott bizalmas kezelés iránti kérelem tárgytalanná vált, így e kérelemről nem szükséges határozni.
A költségekről
23
Ezen eljárási szabályzat 138. cikkének (1) bekezdése értelmében, amelyet e szabályzat 184. cikkének (1) bekezdése értelmében a fellebbezési eljárásban is alkalmazni kell, a Bíróság a pervesztes felet kötelezi a költségek viselésére, ha a pernyertes fél ezt kérte. Mivel a CCIA beavatkozási kérelme elutasításra került, és mivel az Európai Adatvédelmi Testület nem kérte a CCIA költségek viselésére való kötelezését, úgy kell határozni, hogy a CCIA és e Testület maga viseli a CCIA beavatkozási kérelmével kapcsolatban felmerült saját költségeit.
A fenti indokok alapján a Bíróság elnöke a következőképpen határozott:
1)
A Bíróság elnöke a Computer & Communications Industry Association által benyújtott beavatkozási kérelmet elutasítja.
2)
A WhatsApp Ireland Ltd és az Európai Adatvédelmi Testület által benyújtott bizalmas kezelés iránti kérelemről nem szükséges határozni.
3)
A Computer & Communications Industry Association és az Európai Adatvédelmi Testület maga viseli saját költségeit.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: angol.