62022CJ0225_RES
C‑225/22. sz. ügy
„R” S. A.
kontra AW „T” sp. z o.o.
(a Sąd Okręgowy w Krakowie [Lengyelország] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
A Bíróság ítélete (negyedik tanács), 2025. szeptember 4.
„Előzetes döntéshozatal – Jogállamiság – Bírói függetlenség – Az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdése – Hatékony bírói jogvédelem az uniós jog által szabályozott területeken – Nemzeti szabályozás és ítélkezési gyakorlat, amely megtiltja a nemzeti bíróságoknak, hogy megkérdőjelezzék a bíróságok és az alkotmányos szervek legitimitását, vagy hogy megállapítsák vagy értékeljék bíráik kinevezésének jogszerűségét – Annak alsóbb fokú bíróság általi vizsgálata, hogy egy felsőbb fokú bíróság megfelel‑e a törvény által megelőzően létrehozott, független és pártatlan bíróság biztosítására vonatkozó követelményeknek – A Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság, Lengyelország) Izba Kontroli Nadzwyczajnej i Spraw Publicznychja (rendkívüli felülvizsgálati és közjogi tanács) – A törvény által megelőzően létrehozott, független és pártatlan bíróságnak nem minősülő szerv – Az uniós jog elsőbbsége – Bírósági határozat semmissé nyilvánításának lehetősége”
Tagállamok – Kötelezettségek – A hatékony bírói jogvédelem biztosításához szükséges jogorvoslati lehetőségek megteremtése – A bírói függetlenség elvének tiszteletben tartása – Törvény által megelőzően létrehozott, független és pártatlan bírósághoz való fordulás joga – Az uniós jog elsőbbsége és közvetlen hatálya – Olyan nemzeti szabályozás és alkotmánybírósági gyakorlat, amely előírja valamely nemzeti bíróság számára egy felsőbb fokú bíróság ítélkező testülete által hozott határozatnak való megfelelés kötelezettségét – A megelőzően létrehozott, független és pártatlan bíróság követelményének meg nem felelő bírókból álló ítélkező testület – Olyan nemzeti szabályozás, amely megtiltja e nemzeti bíróság számára az említett ítélkező testület összetétele szabályszerűségének vizsgálatát – Megengedhetetlenség
(EUSZ 19. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés; az Európai Unió Alapjogi Chartája, 47. cikk)
(lásd: 44., 47., 53., 55–58., 62., 63. pont és a rendelkező rész 1. pontja)
Tagállamok – Kötelezettségek – A hatékony bírói jogvédelem biztosításához szükséges jogorvoslati lehetőségek megteremtése – A bírói függetlenség elvének tiszteletben tartása – Törvény által megelőzően létrehozott, független és pártatlan bírósághoz való fordulás joga – A nemzeti bíróságok kötelezettségei – A törvény által megelőzően létrehozott, független és pártatlan bíróság követelményének meg nem felelő végső fokon eljáró bíróság határozata – Az ügynek alsóbb fokú bírósághoz új eljárás lefolytatása végett történő visszautalása – E határozat semmisnek tekintésére irányuló kötelezettség – Feltétel
(EUSZ 19. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés; az Európai Unió Alapjogi Chartája, 47. cikk)
(lásd: 66–70. pont és a rendelkező rész 2. pontja)
Összefoglalás
A Sąd Apelacyjny w Krakowie (krakkói fellebbviteli bíróság, Lengyelország) által előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában eljáró Bíróság az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdése értelmében vett, törvény által megelőzően létrehozott, független és pártatlan bíróságnak nem minősülő igazságszolgáltatási szerv által hozott határozat joghatásairól határoz.
2021 októberében a Sąd Najwyższyn (legfelsőbb bíróság, Lengyelország) működő Izba Kontroli Nadzwyczajnej i Spraw Publicznych (rendkívüli felülvizsgálati és közjogi tanács, Lengyelország) rendkívüli jogorvoslati kérelem alapján hatályon kívül helyezett egy 2006‑ban hozott jogerős ítéletet, és az érintett ügyben új eljárás lefolytatására utasította a kérdést előterjesztő bíróságot.
Ebben az összefüggésben e bíróság úgy véli, hogy a rendkívüli felülvizsgálati és közjogi tanács bíráinak kinevezésére irányuló eljárás szabálytalanságai miatt ez az ítélkező testület nem minősül az uniós jog értelmében vett, törvény által létrehozott bíróságnak. Következésképpen nem kell megvizsgálni az ilyen szerv határozatainak joghatásait.
Ugyanakkor a kérdést előterjesztő bíróság megjegyzi, hogy a Trybunał Konstytucyjny (alkotmánybíróság, Lengyelország) határozatai és a nemzeti szabályozás (
1
) megtiltják számára, hogy értékelje a bírói kinevezések szabályszerűségét, és így megvizsgálja, hogy a rendkívüli felülvizsgálati és közjogi tanács törvény által megelőzően létrehozott, független és pártatlan bíróságnak minősíthető‑e. Ezen alkotmánybírósági ítélkezési gyakorlatnak és nemzeti szabályozásnak az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) 47. cikkével összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével való összeegyeztethetőségét illetően a kérdést előterjesztő bíróság azt kérdezi a Bíróságtól, hogy mellőzheti‑e azok alkalmazását, és megállapíthatja‑e a 2021. októberi határozat semmisségét.
A Bíróság álláspontja
Először is, ami a legfelsőbb bíróság valamely ítélkező testületét alkotó bírák kinevezésének szabályszerűségére irányuló vizsgálat tilalmát illeti, a Bíróság megállapítja, hogy a Charta 47. cikkére figyelemmel értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével, valamint az uniós jog elsőbbségének elvével ellentétes az olyan tagállami szabályozás, valamint az olyan alkotmánybírósági ítélkezési gyakorlat, amely előírja valamely nemzeti bíróság számára egy felsőbb fokú bíróság ítélkező testülete által hozott határozatnak való megfelelés kötelezettségét akkor is, ha e nemzeti bíróság a Bíróság valamely határozata nyomán megállapította, hogy a szóban forgó ítélkező testület egy vagy több bírája nem felel meg a törvény által megelőzően létrehozott, független és pártatlan bíróság követelményének, és amely megtiltja ezen ítélkező testület összetétele szabályszerűségének vizsgálatát.
A jelen ügyben a Bíróság megjegyzi, hogy az új eljárásra utasító 2021. évi határozat egy olyan végső fokon eljáró bírói szervtől származik, amelynek bíróság mivoltát a Bíróság a Krajowa Rada Sądownictwa (A bírói tisztség további betöltése) ítéletben (
2
) kizárta, mivel e szerv nem felel meg a törvény által megelőzően létrehozott független és pártatlan bíróság EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdése értelmében vett követelményének. Az uniós jog elsőbbsége elvének, valamint a Bíróság vonatkozó határozata joghatásainak megfelelően e körülményt a nemzeti bíróság nem hagyhatja figyelmen kívül. Így végső soron a kérdést előterjesztő bíróság feladata annak vizsgálata, hogy a 2021. október 20‑i ítéletet meghozó rendkívüli felülvizsgálati és közjogi tanács ítélkező testületének tagjait alkotó bírákat ugyanolyan feltételek mellett nevezték‑e ki, mint amelyek a Krajowa Rada Sądownictwa (A bírói tisztség további betöltése) ítélet alapjául szolgáló ügyben a kérdést előterjesztő bíróságot alkotó három bíró kinevezését jellemezték.
E tekintetben azonban a Bíróság rendelkezésére álló iratokból kitűnik, hogy az öt bírót, akik két ülnökkel együtt alkották az alapügyben eljáró tanács ítélkező testületét, ugyanazon a napon és ugyanolyan feltételek mellett nevezték ki, mint az említett ítélet alapjául szolgáló ügyben a kérdést előterjesztő bíróságot. Márpedig, ha az érintett testületben akár csak egyetlen olyan bíró is helyet foglal, akit az említett ügyben fennálló körülményekhez hasonló módon neveztek ki, akkor ez már önmagában elegendő ahhoz, hogy megfossza e testületet attól, hogy törvény által megelőzően létrehozott, független és pártatlan bíróságnak minősüljön.
Egyébiránt azon nemzeti rendelkezéseket és alkotmánybírósági joggyakorlatot illetően, amelyek megakadályozzák a kérdést előterjesztő bíróságot annak vizsgálatában, hogy egy másik szerv tiszteletben tartja‑e az uniós jogból eredő, törvény által megelőzően létrehozott, független és pártatlan bíróságra vonatkozó követelményeket, a Bíróság már megállapította, hogy e rendelkezések összeegyeztethetetlenek az uniós joggal. (
3
) Ugyanezt a következtetést kell levonni az alkotmánybíróság azon határozatait illetően, amelyek e rendelkezésekhez hasonló tartalommal bírnak.
Másodszor, a törvény által megelőzően létrehozott, független és pártatlan bíróság követelményét sértő szerv által hozott határozat joghatásait illetően a Bíróság úgy ítéli meg, hogy abban az esetben, ha a Bíróság valamely határozata nyomán megállapítást nyer, hogy egy végső fokon eljáró bíróság nem felel meg e követelményeknek, akkor az ilyen szerv által hozott azon határozatot, amellyel az érintett ügyben új eljárás lefolytatására utasít egy alsóbb fokú bíróságot, semmisnek kell tekinteni, amennyiben e jogkövetkezmény alkalmazása a szóban forgó eljárási helyzetre tekintettel elengedhetetlen az uniós jog elsőbbségének biztosítása érdekében.
E tekintetben semmilyen, a jogbiztonság elvére alapított vagy az állítólagos jogerőhöz kapcsolódó megfontolásra nem lehet eredményesen hivatkozni annak megakadályozása érdekében, hogy a bíróság az ilyen határozatot semmisnek tekintse. Márpedig az iratokból kitűnik, hogy az alapügyben ez a helyzet áll fenn, mivel még ha a 2021. október 20‑i ítélet jogerős is, ebben az ügyben új eljárás lefolytatására utasították az előterjesztő bíróságot. E körülmények között tehát a kérdést előterjesztő bíróságnak azt az ítéletet semmisnek kell tekintenie.
(
1
)	A 2019. december 20‑i ustawa o zmianie ustawy – Prawo o ustroju sądów powszechnych, ustawy o Sądzie Najwyższym oraz niektórych innych ustaw (a rendes bíróságok szervezetéről szóló törvény, a legfelsőbb bíróságról szóló törvény és egyes más törvények módosításáról szóló törvény; Dz. U. 2020., 190. tétel) által módosított, 2001. július 27‑i Ustawa Prawo o ustroju sądów powszechnych (a rendes bíróságok szervezetéről szóló törvény; Dz. U. 98. sz., 1070. tétel) (a továbbiakban: a rendes bíróságokról szóló törvény) 42a. cikk 2. §‑a értelmében: „[a] rendes bíróságok vagy más hatalmi szerv nem állapíthatja meg és nem értékelheti a bírák kinevezésének […] jogszerűségét”. Ráadásul e törvény 107. cikkének 1. §‑a fegyelmi vétségnek minősíti azt, ha valamely bíró megkérdőjelezi különösen egy másik bíró kinevezésének érvényességét vagy a Lengyel Köztársaság valamely alkotmányos szervének megbízatását.
(
2
)	2023. december 21‑iKrajowa Rada Sądownictwa (A bírói tisztség további betöltése) ítélet (C‑718/21, EU:C:2023:1015).
(
3
)	2023. június 5‑iBizottság kontra Lengyelország (A bírák függetlensége és magánélete) ítélet (C‑204/21, EU:C:2023:442).