Predmet C-784/23
OÜ Voore Mets i AS Lemeks Põlva
protiv
Keskkonnaamet
(zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio Riigikohus (Estonija))
Presuda Suda (peto vijeće) od 1. kolovoza 2025.
„Zahtjev za prethodnu odluku – Okoliš – Direktiva 2009/147/EZ – Očuvanje divljih ptica – Članak 5. – Zabrane kojima se nastoji osigurati zaštita ptica – Članak 9. – Odstupanja – Članci 16. i 17. Povelje Europske unije o temeljnim pravima – Zabrana sječe stabala tijekom razdoblja razmnožavanja i podizanja mladunčadi ptica”
1.        Prethodna pitanja – Pokretanje postupka pred Sudom – Pitanje koje se tiče tumačenja na koje je već odgovoreno u istovrsnom predmetu – Mogućnost upućivanja zahtjeva koja postoji za svaki nacionalni sud – Dopuštenost novog zahtjeva
(čl. 267. UFEU-a)
(t. 32., 33.)
2.        Prethodna pitanja – Dopuštenost – Trajanje spora pred nacionalnim sudom – Irelevantnost
(čl. 267. UFEU-a)
(t. 34.-37.)
3.        Prethodna pitanja – Pokretanje postupka pred Sudom – Određivanje pitanja koja se upućuju – Isključiva nadležnost nacionalnog suda – Mogućnost stranaka da izmijene sadržaj pitanja – Nepostojanje – Obveza Suda da se pridržava pitanja koja proizlaze iz odluke kojom se upućuje zahtjev za prethodnu odluku
(čl. 267. UFEU-a; Statut Suda, čl. 23.)
(t. 40.-42.)
4.        Okoliš – Očuvanje divljih ptica – Direktiva 2009/147 – Mjere nužne za uspostavljanje općeg sustava zaštite – Zabrane kojima se nastoji osigurati očuvanost zaštićenih vrsta – Područje primjene – Vrste divljih ptica koje prirodno obitavaju na europskom državnom području država članica – Mogućnost ograničenja samo na ugrožene vrste – Isključenost
(Direktiva 2009/147 Europskog parlamenta i Vijeća, čl. 5. t. (a), (b) i (d))
(t. 45., 59.)
5.        Okoliš – Očuvanje divljih ptica – Direktiva 2009/147 – Mjere nužne za uspostavljanje općeg sustava zaštite – Zabrane kojima se nastoji osigurati očuvanost zaštićenih vrsta – Područje primjene – Ljudske aktivnosti čiji predmet nije radnja na koju se odnose te zabrane, ali koje podrazumijevaju pristajanje na mogućnost ostvarenja takve radnje – Uključenost
(Direktiva 2009/147 Europskog parlamenta i Vijeća, čl. 5. t. (a), (b) i (d))
(t. 46.-49.)
6.        Okoliš – Očuvanje divljih ptica – Direktiva 2009/147 – Mjere nužne za uspostavljanje općeg sustava zaštite – Zabrane kojima se nastoji osigurati očuvanost zaštićenih vrsta – Zabrana namjernog uznemiravanja – Poštovanje u mjeri u kojoj je to nužno za sprečavanje uznemiravanja koje znatno utječe na održavanje populacije svih vrsta ili na njihovo prilagođavanje – Ograničenje koje se ne primjenjuje na zabrane ubijanja ili hvatanja vrsta te uništavanja i oštećivanja njihovih gnijezda ili jaja
(Direktiva 2009/147 Europskog parlamenta i Vijeća, uv. izj. 3., 5., 7. i 8., čl. 1. i 2., čl. 5. t. (a), (b) i (d) i čl. 9.)
(t. 50.-57. i t. 1. izreke)
7.        Okoliš – Očuvanje divljih ptica – Direktiva 2009/147 – Mjere nužne za uspostavljanje općeg sustava zaštite – Zabrane kojima se nastoji osigurati očuvanost zaštićenih vrsta – Zabrana sječe stabala tijekom razdoblja razmnožavanja i podizanja mladunčadi vrsta ptica – Nužnost utvrđenja prisutnosti gniježđenja vrsta ptica koje su u nepovoljnom stanju zaštite – Nepostojanje
(čl. 191. st. 2. UFEU-a; Direktiva 2009/147 Europskog parlamenta i Vijeća, čl. 5. t. (a), (b) i (d))
(t. 60.-62. i t. 2. izreke)
Kratak prikaz
Sud, kojem je Riigikohus (Vrhovni sud, Estonija) uputio zahtjev za prethodnu odluku, pojašnjava uvjete pod kojima se zabrane predviđene člankom 5. točkama (a), (b) i (d) Direktive o pticama(1) mogu primijeniti na aktivnost, poput aktivnosti iskorištavanja šuma, čiji predmet očito nije hvatanje, ubijanje ili uznemiravanje ptica odnosno uništavanje ili oštećivanje njihovih gnijezda ili jaja.
Spor u glavnom postupku vode dva estonska poduzetnika, OÜ Voore Mets i AS Lemeks Põlva, protiv Keskkonnaameta (Ured za okoliš, Estonija) u vezi s nalozima tog ureda kojima je obustavljena sječa svih stabala (čista sječa) odnosno sječa dijela stabala (oplodna sječa) kako bi se zaštitilo razmnožavanje ptica.
Dio tih naloga počiva na utvrđenju prema kojem postoje znanstveni dokazi da u svakoj šumi živi najmanje jedan par ptica stanarica po hektaru, tako da nastavak sječe šuma predstavlja stvarnu opasnost od uznemiravanja ptica tijekom razdoblja razmnožavanja i podizanja mladunčadi ptica, kao i opasnost od uništavanja ili oštećivanja gnijezda. Drugim dijelom tih naloga navodi se k tome da su terenski posjeti omogućili utvrđenje sigurnog, vjerojatnog ili mogućeg gniježđenja deset različitih vrsta ptica na tim zemljištima.
Budući da je imao dvojbe u pogledu područja primjene i dosega zabrana predviđenih u članku 5. točkama (a), (b) i (d) Direktive o pticama, sud koji je uputio zahtjev odlučio je postaviti pitanja Sudu.
Ocjena Suda
Sud najprije podsjeća na to da se člankom 5. Direktive o pticama državama članicama nalaže, ne dovodeći u pitanje njezine članke 7. i 9., poduzimanje potrebnih mjera kako bi uspostavile opći sustav zaštite svih vrsta ptica navedenih u članku 1. navedene direktive. U skladu s člankom 5. točkama (a), (b) i (d) te iste direktive, taj sustav uključuje, među ostalim, zabranu, prvo, „namjerno[g] ubijanj[a] ili hvatanj[a] na bilo koji način”, drugo, „namjerno[g] uništavanj[a] ili oštećivanj[a] njihovih gnijezda i jaja ili uklanjanj[a] njihovih gnijezda” i, treće, „namjerno[g] uznemiravanj[a] tih ptica, posebno u razdoblju razmnožavanja [i] podizanja mladunčadi, u tolikoj mjeri da bi to uznemiravanje bilo značajno s obzirom na ciljeve iz [te direktive]”.
U tom pogledu, kao prvo, iz teksta članka 5. Direktive o pticama, u vezi s njezinim člankom 1. stavkom 1., konteksta u kojem se nalazi taj članak 5. te predmeta i svrhe te direktive proizlazi da se zabrane predviđene potonjim člankom primjenjuju na sve vrste divljih ptica koje prirodno obitavaju na europskom državnom području država članica na koje se primjenjuju Ugovori, pri čemu primjena tih zabrana stoga nije ograničena na određene konkretne vrste ptica ili na vrste koje su donekle ugrožene ili na one čija populacija upućuje na tendenciju dugoročnog smanjenja.
Kao drugo, zabrane predviđene u članku 5. točkama (a), (b) i (d) Direktive o pticama ne primjenjuju se samo na ljudske aktivnosti čiji su predmet hvatanje, ubijanje ili uznemiravanje ptica odnosno uništavanje ili oštećivanje njihovih gnijezda i jaja, nego i na ljudske aktivnosti koje, iako očito nemaju takav predmet, podrazumijevaju pristajanje na mogućnost takvog hvatanja, ubijanja, uznemiravanja, uništavanja ili oštećivanja.
Kao treće, budući da u članku 5. točkama (a) i (b) Direktive o pticama ne postoji uvjet istovrstan onomu iz članka 5. točke (d) te direktive, kojim se predviđa zabrana namjernog uznemiravanja ptica u razdoblju razmnožavanja i podizanja mladunčadi pod uvjetom da postoji uznemiravanje „u tolikoj mjeri da bi to uznemiravanje bilo značajno s obzirom na ciljeve iz [navedene direktive]”, treba smatrati da primjena zabrana navedenih u tom članku 5. točkama (a) i (b) ne podliježe takvom uvjetu, i to neovisno o činjenici je li predmet dotičnih ljudskih aktivnosti hvatanje ili ubijanje ptica odnosno uništavanje ili oštećivanje njihovih gnijezda i jaja.
Slijedom toga, za razliku od članka 5. točke (d) Direktive o pticama, člankom 5. točkama (a) i (b) te direktive ne isključuju se iz njezina područja primjene ljudske aktivnosti koje ne dovode do opasnosti od znatnog utjecaja na cilj održavanja populacije ptičjih vrsta na zadovoljavajućoj razini ili za prilagođavanje te vrste toj razini, u smislu članka 2. navedene direktive, tako da ispitivanje utjecaja ljudske aktivnosti na razinu populacije dotičnih vrsta ptica nije relevantno za potrebe primjene zabrana predviđenih potonjom odredbom.
Suprotno tomu, takvo je ispitivanje relevantno u okviru odstupanja od tih zabrana, donesenih na temelju članka 9. Direktive o pticama. Naime, upravo u okviru ispitivanja tih odstupanja valja provesti, posebno kako bi se provjerila proporcionalnost zatraženog odstupanja, ocjenu utjecaja predmetne aktivnosti na razinu populacije predmetnih vrsta ptica, nužnost te aktivnosti kao i alternativna rješenja koja omogućuju ostvarivanje cilja navedenog u prilog navedenom odstupanju.
U pogledu načina na koji valja utvrditi opasnost koju razmatrana mjera predstavlja za ptice, Sud podsjeća na to da, kad je riječ o činjenici da se na temelju znanstvenih podataka i promatranja različitih ptica o kojima je riječ ne može utvrditi da su na predmetnim zemljištima prisutne vrste ptica u nepovoljnom stanju zaštite, područje primjene članka 5. Direktive o pticama nije ograničeno samo na vrste ptica koje su u takvom stanju zaštite.
Nadalje, Sud napominje da kada se u šumi za koju je predviđena sječa utvrdi gniježđenje otprilike 10 parova ptica stanarica po hektaru, činjenica da se tijekom razdoblja razmnožavanja i podizanja mladunčadi ptica u njoj provode čista sječa i oplodna sječa podrazumijeva pristanak na mogućnost da se ptice ubiju ili uznemiravaju tijekom tog razdoblja odnosno da se njihova gnijezda ili jaja unište ili oštete. Stoga su radnje koje se odnose na praksu takvih sječa u svakom slučaju obuhvaćene zabranama predviđenima u članku 5. točkama (a) i (b) Direktive o pticama i – pod uvjetom da uznemiravanje koje se tim sječama uzrokuje znatno utječe na cilj održavanja populacije dotičnih vrsta ptica na zadovoljavajućoj razini ili na prilagođavanje tih vrsta toj razini – zabranom predviđenom u članku 5. točki (d) te direktive.
Naposljetku, u skladu s načelom opreznosti utvrđenim u članku 191. stavku 2. UFEU-a, nije neopravdano temeljiti utvrđenje o gniježđenju određenog broja parova ptica po hektaru na znanstvenim podacima i promatranjima različitih ptica, a osobito na vrsti i starosti šume kao i na identifikaciji, prilikom inspekcije predmetnih zemljišta, određenih jedinki.
1      Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL 2010., L 20, str. 7.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 15., svezak 32., str. 128. i ispravak SL 2015., L 75, str. 20.; u daljnjem tekstu: Direktiva o pticama)