62023CO0097(01)
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN PRESIDENTIN MÄÄRÄYS
21 päivänä heinäkuuta 2023 (
*1
)
Muutoksenhaku – Väliintulohakemus – Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 40 artiklan toinen kohta – Väliintulointressi – Euroopan tietosuojavaltuutetun tekemä hakemus – Hylkääminen
Asiassa C‑97/23 P,
jossa on kyse Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 56 artiklaan perustuvasta valituksesta, joka on pantu vireille 17.2.2023,
WhatsApp Ireland Ltd, kotipaikka Dublin (Irlanti), edustajinaan H.‑G. Kamann, Rechtsanwalt, F. Louis ja A. Vallery, avocats, B. Johnston, C. Monaghan ja P. Nolan, solicitors, D. McGrath, SC, P. Sreenan, SC, E. Egan McGrath, BL, ja C. Geoghegan, BL,
valittajana,
ja jossa muuna osapuolena on
Euroopan tietosuojaneuvosto, asiamiehinään C. Foglia, M. Gufflet, G. Le Grand ja I. Vereecken, avustajinaan G. Haumont, E. de Lophem, G. Ryelandt ja P. Vernet, avocats,
vastaajana ensimmäisessä oikeusasteessa,
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN PRESIDENTTI,
ottaen huomioon esittelevän tuomarin T. von Danwitzin ehdotuksen,
kuultuaan julkisasiamies T. Ćapetaa,
on antanut seuraavan
määräyksen
1
Valittaja WhatsApp Ireland Ltd vaatii valituksessaan kumoamaan unionin yleisen tuomioistuimen 7.12.2022 antaman määräyksen WhatsApp Ireland v. Euroopan tietosuojaneuvosto (T‑709/21, EU:T:2022:783; jäljempänä valituksenalainen määräys), jolla unionin yleinen tuomioistuin jätti tutkimatta valittajan kanteen, jossa vaadittiin kumoamaan Euroopan tietosuojaneuvoston 28.7.2021 tekemä päätös 1/2001 (jäljempänä riidanalainen päätös), joka oli tehty luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27.4.2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL 2016, L 119, s. 1) 5 artiklan nojalla sen jälkeen, kun Data Protection Commission (luonnollisten henkilöiden henkilötietojen suojaan liittyvistä asioista vastaava valvontaviranomainen, Irlanti) oli toimittanut kyseisen asetuksen 56 artiklan nojalla tutkinnan, joka koski WhatsApp Irelandin suorittamaa henkilötietojen rajatylittävää käsittelyä sen tarjotessa palvelujaan Euroopan unionissa.
2
Euroopan tietosuojavaltuutettu pyysi unionin tuomioistuimen kirjaamoon 28.4.2023 toimittamassaan asiakirjassa Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 40 artiklan toisen kohdan, unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 130 artiklan, jota saman työjärjestyksen 190 artiklan 1 kohdan mukaan sovelletaan valituksen käsittelyyn, sekä luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta 23.10.2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (EUVL 2018, L 295, s. 39) 58 artiklan 4 kohdan nojalla saada osallistua tähän oikeudenkäyntiin väliintulijana tukeakseen Euroopan tietosuojaneuvoston vaatimuksia.
3
Euroopan tietosuojavaltuutettu vetoaa hakemuksensa tueksi ensinnäkin siihen, että nyt käsiteltävän asian lopputulos vaikuttaa sen tehtävään, joka on valvoa asetuksen 2018/1725 ja muiden unionin säädösten niiden säännösten soveltamista, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden perusoikeuksien ja ‑vapauksien suojelua unionin toimielimen tai elimen suorittaman henkilötietojen käsittelyn yhteydessä, ja varmistaa niiden soveltaminen sekä antaa ohjeita unionin toimielimille ja elimille kaikista henkilötietojen käsittelyä koskevista seikoista. Tältä osin Euroopan tietosuojavaltuutettu korostaa aluksi, että sen on muun muassa asetuksen 2018/1725 johdanto‑osan neljännestä ja viidennestä perustelukappaleesta ilmenevin tavoin varmistettava yleisen tietosuoja-asetuksen säännösten tulkitseminen ja soveltaminen yhdenmukaisesti asetuksen 2018/1725 säännösten kanssa. Euroopan tietosuojavaltuutettu huomauttaa sitten, että nyt käsiteltävän asian lopputulos saattaa vaikuttaa sen toimivaltaan asetuksen 2018/1725 42 artiklassa säädetyissä kuulemisissa. Euroopan tietosuojavaltuutettu on nimittäin osallistunut Euroopan komission aloitteeseen kansallisten tietosuojaviranomaisten välisen yhteistyön rationalisoimiseksi sovellettaessa yleistä tietosuoja-asetusta rajat ylittävissä asioissa, ja sen on tulevaisuudessa mahdollisesti annettava lausuntonsa yleisessä tietosuoja-asetuksessa säädettyjen yhteistyömekanismien toiminnasta ja näitä mekanismeja koskeviin sääntöihin myöhemmin tehtävistä muutoksista.
4
Euroopan tietosuojavaltuutettu huomauttaa toiseksi, että riidanalainen päätös koskee unionin toimielimiin, elimiin ja laitoksiin sovellettavia periaatteita ja sääntöjä, jotka vastaavat asiasisällöltään yleisen tietosuoja-asetuksen periaatteita ja sääntöjä, ja että Euroopan tietosuojavaltuutettu on kyseistä päätöstä tehtäessä käyttänyt äänioikeuttaan Euroopan tietosuojaneuvostossa yleisen tietosuoja-asetuksen 68 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Lisäksi Euroopan tietosuojavaltuutettu on ollut pääesittelijänä hyväksyttäessä Euroopan tietosuojaneuvoston 13.4.2021 antamat suuntaviivat 3/2021 yleisen tietosuoja-asetuksen 65 artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamisesta, ja se katsoo, että riidanalainen päätös perustuu kyseiseen säännökseen.
5
Unionin tuomioistuimen kirjaaja toimitti Euroopan tietosuojavaltuutetun väliintulohakemuksen tiedoksiannon asianosaisille työjärjestyksen 131 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jota työjärjestyksen 190 artiklan 1 kohdan nojalla sovelletaan valituksen käsittelyyn, minkä jälkeen WhatsApp Ireland ja Euroopan tietosuojaneuvosto toimittivat hakemusta koskevat huomautuksensa asetetussa määräajassa.
6
Euroopan tietosuojaneuvosto kannattaa Euroopan tietosuojavaltuutetun väliintulohakemusta, mutta WhatsApp Ireland on puolestaan vaatinut hakemuksen hylkäämistä.
Väliintulohakemuksen tarkastelu
7
Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 40 artiklan ensimmäisessä kohdassa määrätään, että jäsenvaltiot ja unionin toimielimet voivat olla väliintulijoina unionin tuomioistuimessa vireillä olevissa asioissa. Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 40 artiklan toisen kohdan ensimmäisen virkkeen mukaan tämä oikeus on myös unionin elimillä ja laitoksilla sekä kaikilla muilla, jotka pystyvät osoittamaan, että unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi saatetun asian ratkaisu koskee niiden etua tai heidän etuaan.
8
Euroopan tietosuojavaltuutetun kelpoisuus esiintyä asianosaisena unionin tuomioistuimissa on nimenomaisesti vahvistettu asetuksen 2018/1725 58 artiklan 4 kohdassa, jossa säädetään, että Euroopan tietosuojavaltuutetulla ”on toimivalta saattaa asioita unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi perussopimuksissa määrättyjen edellytysten mukaisesti ja olla väliintulijana käsiteltäessä unionin tuomioistuimessa nostettuja kanteita”.
9
Tämä väliintulo‑oikeus ei kuitenkaan ole ehdoton, koska Euroopan tietosuojavaltuutettu ei kuulu Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 40 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuihin niin sanottuihin etuoikeutettuihin väliintulijoihin. Lisäksi unionin tuomioistuin on jo katsonut, että Euroopan tietosuojavaltuutetun väliintulo‑oikeuden rajat määräytyvät sille annetun tehtävän perusteella (ks. analogisesti määräys 17.3.2005, parlamentti v. neuvosto, C‑317/04, EU:C:2005:189, 16 kohta; ks. myös vastaavasti unionin tuomioistuimen presidentin määräys 14.10.2008, komissio v. Saksa, C‑518/07, EU:C:2008:563, 12, 17 ja 18 kohta).
10
Tästä seuraa, että Euroopan tietosuojavaltuutetun, jonka väliintulo‑oikeus perustuu mainitun perussäännön 40 artiklan toiseen kohtaan, on väliintulo‑oikeuden käyttämiseksi yksittäisessä asiassa osoitettava, että asian ratkaisu koskee sen etua.
11
Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kyseisessä määräyksessä tarkoitettu käsite ”asian ratkaisu koskee niiden etua” on määriteltävä ottaen huomioon itse oikeusriidan kohde, ja sen on katsottava tarkoittavan sitä, että asianomaisten etuihin vaikuttaa suoraan ja tosiasiallisesti nimenomaan esitetyistä vaatimuksista annettava ratkaisu eivätkä esitetyt perusteet tai väitteet. Sanoilla ”asian ratkaisu” viitataan nimittäin pyydettyyn lopulliseen ratkaisuun, joka vahvistetaan annettavan tuomion tuomiolauselmassa tai määräyksen määräysosassa (unionin tuomioistuimen presidentin määräys 1.9.2022, Google ja Alphabet v. komissio, C‑48/22 P, EU:C:2022:667, 6 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
12
On kuitenkin todettava, että toisin kuin luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, unionin elimet ja laitokset eivät voi pyytää saada osallistua unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi saatettuun oikeusriitaan puolustaakseen yksityisiä etuja vaan pikemminkin puolustaakseen sellaisessa menettelyssä antamaansa lausuntoa tai tekemiään arviointeja, jossa kyseisellä elimellä tai laitoksella on ollut tietty tehtävä ja jonka päätteeksi oikeusriidan kohteena oleva toimi on toteutettu. Näin ollen unionin tuomioistuin soveltaa unionin elinten ja laitosten väliintulohakemuksiin edellytystä, joka liittyy käsiteltävän asian lopputulosta koskevan suoran ja tosiasiallisen intressin olemassaoloon, tämän erityispiirteen mukaisella tavalla (unionin tuomioistuimen presidentin määräys 22.9.2022, Mylan IRE Healthcare v. komissio, C‑237/22 P, EU:C:2022:726, 15 ja 16 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
13
Kun siis on kyse unionin elinten ja laitosten esittämistä väliintulohakemuksista oikeudenkäynnissä, jossa vaaditaan kumoamaan unionin toimi tai unionin toimeen kohdistuvan kumoamisvaatimuksen hylkäämistä koskeva unionin yleisen tuomioistuimen ratkaisu, on katsottava, että vaatimus, jonka mukaan unionin elimellä tai laitoksella on oltava suora ja tosiasiallinen intressi tällaisen oikeusriidan ratkaisuun, täyttyy erityisesti silloin, kun kyseinen elin tai laitos kykenee osoittamaan, että kyseinen unionin toimi on toteutettu sellaisen menettelyn päätteeksi, johon tämä elin tai laitos osallistuu unionin oikeuden säännösten mukaisesti esimerkiksi antamalla lausunnon tai esittämällä arviointeja (unionin tuomioistuimen presidentin määräys 22.9.2022, Mylan IRE Healthcare v. komissio, C‑237/22 P, EU:C:2022:726, 17 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
14
Tässä tapauksessa Euroopan tietosuojavaltuutetun väliintulohakemuksensa tueksi esittämästä ensimmäisestä perustelusta, jonka mukaan nyt käsiteltävän asian ratkaisu vaikuttaa sen asemaan asetuksen 2018/1725 säännösten ja yleisen tietosuoja-asetuksen säännösten yhdenmukaisen soveltamisen varmistamisessa ja yleisessä tietosuoja-asetuksessa säädettyjen yhteistyömekanismien toimintaa koskevien lausuntojen antamisessa, on todettava, että Euroopan tietosuojaneuvoston tekemä riidanalainen päätös perustuu yleisen tietosuoja-asetuksen 65 artiklaan eikä asetuksessa 2018/1725 ole vastaavaa säännöstä, joten kysymys näiden kahden asetuksen yhdenmukaisesta soveltamisesta mainitun 65 artiklan kannalta ei näytä tulevan esiin nyt käsiteltävässä asiassa.
15
Joka tapauksessa unionin yleinen tuomioistuin on ratkaissut valituksenalaisessa määräyksessä vain sen käsiteltäväksi saatetun kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytykset, joten nyt käsiteltävässä asiassa on kysymys vain siitä, voiko WhatsApp Ireland riitauttaa riidanalaisen päätöksen suoraan unionin tuomioistuimissa. Nyt käsiteltävän asian päätteeksi annettava unionin tuomioistuimen ratkaisu koskee näin ollen vain kumoamiskanteen tutkittavaksi ottamista eikä sitä, onko vaatimus riidanalaisen päätöksen kumoamisesta perusteltu. Mikäli unionin tuomioistuin kumoaisi valituksenalaisen määräyksen, asian ei voitaisi katsoa olevan asiakysymyksen osalta ratkaisukelpoinen Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 61 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska unionin yleinen tuomioistuin on ratkaissut asian työjärjestyksensä 129 artiklan mukaisesti asiakysymystä tutkimatta.
16
Koska Euroopan tietosuojavaltuutettu vetoaa asemaansa ohjeiden antamisessa unionin toimielimille ja elimille kaikista henkilötietojen käsittelyä koskevista seikoista sekä asetuksen 2018/1725 42 artiklassa säädettyyn toimivaltaansa kuulemisissa, tässä tilanteessa Euroopan tietosuojavaltuutettu ei ilmeisestikään voi perustella väliintulointressiään unionin tuomioistuimessa nyt käsiteltävän valituksen johdosta vireillä olevan asian ratkaisulla, koska asia koskee riidanalaisesta päätöksestä nostetun kumoamiskanteen tutkittavaksi ottamisen edellytyksiä EUT‑sopimuksen mukaisessa oikeussuojakeinojen järjestelmässä, vaan ratkaisulla, jonka unionin yleinen tuomioistuin mahdollisesti tekee, jos unionin tuomioistuin kumoaa valituksenalaisen määräyksen ja asia tulee sen jälkeen vireille unionin yleisessä tuomioistuimessa (ks. vastaavasti unionin tuomioistuimen presidentin määräys 28.1.2020, VodafoneZiggo Group v. komissio, C‑689/19 P, EU:C:2020:50, 20 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
17
Euroopan tietosuojavaltuutetun jälkimmäinen perustelu, joka perustuu siihen, että se on käyttänyt äänioikeuttaan riidanalaista päätöstä tehtäessä ja että se on lisäksi ollut pääesittelijänä tämän määräyksen 4 kohdassa mainittuja suuntaviivoja hyväksyttäessä, ei myöskään voi osoittaa asian ratkaisun koskevan sen etuja. Euroopan tietosuojavaltuutettu ei nimittäin voi vedota väliintulo‑oikeuden perusteeksi tällaisiin etuihin silloin, kun ne eivät ole Euroopan tietosuojavaltuutetun omia etuja ja kun ne lisäksi ovat täysin päällekkäiset asiassa jo asianosaisena olevan Euroopan tietosuojaneuvoston, jota se pyrkii tukemaan väliintulijana, etujen kanssa (ks. analogisesti unionin tuomioistuimen presidentin määräys 1.9.2022, Google ja Alphabet v. komissio, C‑48/22 P, EU:C:2022:667, 12 kohta).
18
Kaikesta edellä todetusta seuraa, että Euroopan tietosuojavaltuutettu ei ole osoittanut, että asian ratkaisu koskisi sen etuja Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 40 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetulla tavalla, ja että sen esittämä väliintulohakemus on näin ollen hylättävä.
Oikeudenkäyntikulut
19
Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 138 artiklan 1 kohdan mukaan, jota työjärjestyksen 184 artiklan 1 kohdan nojalla sovelletaan valituksen käsittelyyn, asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut. Koska Euroopan tietosuojavaltuutettu on hävinnyt väliintulohakemustaan koskevan asian mutta WhatsApp Ireland ja Euroopan tietosuojaneuvosto eivät ole vaatineet sen velvoittamista korvaamaan oikeudenkäyntikuluja, on määrättävä, että Euroopan tietosuojavaltuutettu, WhatsApp Ireland ja Euroopan tietosuojaneuvosto vastaavat omista oikeudenkäyntikuluistaan, jotka ovat aiheutuneet Euroopan tietosuojavaltuutetun väliintulohakemuksesta.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuimen presidentti on määrännyt seuraavaa:
1)
Euroopan tietosuojavaltuutetun väliintulohakemus hylätään.
2)
Euroopan tietosuojavaltuutettu, WhatsApp Ireland Ltd ja Euroopan tietosuojaneuvosto vastaavat omista oikeudenkäyntikuluistaan.
Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: englanti.