62020CC0395
JULKISASIAMIEHEN RATKAISUEHDOTUS
PRIIT PIKAMÄE
23 päivänä syyskuuta 2021 (
1
)
Asia C‑395/20
EP ja
GM
vastaan
Corendon Airlines Turistik Hava Taşımacılık A.Ş.
(Ennakkoratkaisupyyntö – Landgericht Düsseldorf (Düsseldorfin alueellinen alioikeus, Saksa))
Ennakkoratkaisupyyntö – Lentoliikenne – Asetus (EY) N:o 261/2004 – Matkustajille lentojen peruuttamisen tai pitkäaikaisen viivästymisen johdosta annettavaa korvausta ja apua koskevat yhteiset säännöt – Lennon lähtöajan muuttaminen – Lähdön lykkääminen lähes kolmella tunnilla – Matkustajille yhdeksän päivää ennen lähtöä tehty ilmoitus – Peruuttamisen ja uudelleenreititystä koskevan tarjouksen käsitteet
I Johdanto
1.
Käsiteltävässä asiassa, joka koskee SEUT 267 artiklaan perustuvaa ennakkoratkaisupyyntöä, Landgericht Düsseldorf (Düsseldorfin alueellinen alioikeus, Saksa) esittää unionin tuomioistuimelle kaksi ennakkoratkaisukysymystä matkustajille heidän lennolle pääsynsä epäämisen sekä lentojen peruuttamisen tai pitkäaikaisen viivästymisen johdosta annettavaa korvausta ja apua koskevista yhteisistä säännöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 295/91 kumoamisesta 11.2.2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 261/2004 (
2
) 2 artiklan l alakohdan, 5 artiklan 1 kohdan ja 8 artiklan 1 kohdan tulkinnasta.
2.
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat lentomatkustajat EP ja GM (jäljempänä asianomaiset matkustajat) ja Corendon Airlines Turistik Hava Taşımacılık A.Ş. (jäljempänä Corendon Airlines) ja jossa on kyse siitä, että viimeksi mainittu kieltäytyi maksamasta korvausta asianomaisille matkustajille lennon aikataulun mukaisen lähtöajan lykkäämisen vuoksi. Käsiteltävään asiaan liittyy aiemmin ratkaisemattomia ja monimutkaisia oikeudellisia kysymyksiä, joista unionin tuomioistuimella on nyt tilaisuus lausua. Nämä kysymykset koskevat yhtäältä tällaisen lentoaikataulun lykkäämisen oikeudellista luonnehdintaa ja toisaalta matkustajalle tästä asiasta tehdyn ilmoituksen merkitystä, koska sitä voidaan mahdollisesti pitää asetuksen N:o 261/2004 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna uudelleenreititystä koskevana tarjouksena.
3.
Unionin tuomioistuimen pyynnöstä tässä ratkaisuehdotuksessa käsitellään ainoastaan ensimmäistä ennakkoratkaisukysymystä, jossa tiedustellaan, onko lentoaikataulun lykkäämistä pidettävä asetuksen N:o 261/2004 2 artiklan l alakohdassa ja 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna peruuttamisena.
II Asiaa koskevat oikeussäännöt
A
Asetus N:o 261/2004
4.
Asetuksen N:o 261/2004 2 artiklassa, jonka otsikko on ”Määritelmät”, säädetään seuraavaa:
”Tässä asetuksessa tarkoitetaan
– –
1) ’peruuttamisella’ sitä, että aikataulun mukainen lento, jolle ainakin yksi paikka oli varattu, ei toteudu.”
5.
Asetuksen 5 artiklan, jonka otsikko on ”Peruuttaminen”, 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Jos lento peruutetaan:
a)
lennosta vastaavan lentoliikenteen harjoittajan on tarjottava matkustajalle apua 8 artiklan mukaisesti; ja
b)
lennosta vastaavan lentoliikenteen harjoittajan on tarjottava matkustajalle apua 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 2 kohdan mukaisesti sekä uudelleenreitityksen osalta, kun uuden lennon kohtuuden mukaan odotettavissa oleva lähtöaika on vähintään peruutetulle lennolle aikataulun mukaista lähtöaikaa seuraava päivä, 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 9 artiklan 1 kohdan c alakohdassa määritettyä apua; ja
c)
matkustajalla on oikeus saada lennosta vastaavalta lentoliikenteen harjoittajalta korvaus 7 artiklan mukaisesti, paitsi jos
i)
matkustajalle on ilmoitettu peruutuksesta vähintään kaksi viikkoa ennen aikataulun mukaista lähtöaikaa, tai
ii)
matkustajalle on ilmoitettu peruutuksesta vähintään seitsemän päivää ja enintään kaksi viikkoa ennen aikataulun mukaista lähtöaikaa ja tarjottu uudelleenreititystä, jonka mukaan hänen olisi lähdettävä korkeintaan kaksi tuntia ennen aikataulun mukaista lähtöaikaa ja hän saapuisi määräpaikkaan alle neljä tuntia aikataulun mukaista saapumisaikaa myöhemmin, tai
iii)
matkustajalle on ilmoitettu peruutuksesta alle seitsemän päivää ennen aikataulun mukaista lähtöaikaa ja tarjottu uudelleenreititystä, jonka mukaan hänen olisi lähdettävä korkeintaan tuntia ennen aikataulun mukaista lähtöaikaa ja hän saapuisi määräpaikkaan alle kaksi tuntia aikataulun mukaista saapumisaikaa myöhemmin.”
6.
Mainitun asetuksen 6 artiklassa, jonka otsikko on ”Viivästyminen”, säädetään seuraavaa:
”1.   Kun lennosta vastaava lentoliikenteen harjoittaja perustellusti arvioi olevan todennäköistä, että lento viivästyy aikataulun mukaisesta lähtöajastaan
a)
vähintään kaksi tuntia lentojen osalta, joiden pituus on enintään 1500 kilometriä, tai
b)
vähintään kolme tuntia yhteisön sisäisten lentojen osalta, joiden pituus on yli 1500 kilometriä, ja muiden lentojen osalta, joiden pituus on yli 1500 mutta alle 3500 kilometriä, tai
c)
vähintään neljä tuntia kaikkien lentojen osalta, joihin ei voida soveltaa a tai b alakohtaa,
lennosta vastaavan lentoliikenteen harjoittajan on tarjottava matkustajalle
i)
9 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 9 artiklan 2 kohdassa määriteltyä apua, ja
ii)
kun kohtuuden mukaan odotettavissa oleva lähtöaika on vähintään aiemmin ilmoitettua lähtöaikaa seuraava päivä, 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 9 artiklan 1 kohdan c alakohdassa määriteltyä apua, ja
iii)
kun viivästyminen kestää vähintään viisi tuntia, 8 artiklan 1 kohdan a alakohdassa määriteltyä apua.
2.   Apua on joka tapauksessa tarjottava yllä matkan pituuden mukaisesti vahvistetun ajan kuluessa.”
7.
Saman asetuksen 7 artiklassa, jonka otsikko on ”Oikeus korvaukseen”, säädetään seuraavaa:
”1.   Jos tähän artiklaan viitataan, matkustajan on saatava seuraavan suuruinen korvaus:
– –
b)
400 euroa yhteisön sisäisten lentojen osalta, joiden pituus on yli 1500 kilometriä, ja muiden lentojen osalta, joiden pituus on yli 1500 mutta alle 3500 kilometriä;
– –
2.   Jos matkustajalle tarjotaan matkan uudelleenreititystä 8 artiklan mukaisesti siten, että hän pääsee lopulliseen määräpaikkaansa vaihtoehtoisella lennolla, jonka saapumisaika verrattuna alun perin varatun lennon aikataulun mukaiseen saapumisaikaan ei ylitä
– –
b)
yhteisön sisäisten lentojen osalta, joiden pituus on yli 1500 kilometriä, ja muiden lentojen osalta, joiden pituus on yli 1500 mutta alle 3500 kilometriä, kolmea tuntia, tai – –
– –
lennosta vastaava lentoliikenteen harjoittaja voi alentaa 1 kohdassa säädettyä korvausta 50 prosentilla.
– –”
8.
Asetuksen N:o 261/2004 8 artiklassa, jonka otsikko on ”Oikeus korvaukseen tai uudelleenreititykseen”, säädetään seuraavaa:
”1.   Jos tähän artiklaan viitataan, matkustajalle on annettava mahdollisuus valita jokin seuraavista vaihtoehdoista:
a)
–
lipusta maksetun hinnan palauttaminen kokonaisuudessaan seitsemän päivän kuluessa 7 artiklan 3 kohdassa esitetyllä tavalla kultakin matkan osalta, joka jää tekemättä, sekä jo tehdyiltä osilta matkaa, jos lennosta ei ole enää matkustajan alkuperäisen matkasuunnitelman kannalta hyötyä, sekä tarvittaessa:
–
paluulento, joka lähtee mahdollisimman pian ensimmäiseen lähtöpaikkaan;
b)
matkan uudelleenreititys siten, että matkustaja pääsee vastaavilla kuljetusehdoilla mahdollisimman pian lopulliseen määräpaikkaansa; tai
c)
matkan uudelleenreititys siten, että matkustaja pääsee vastaavilla kuljetusehdoilla lopulliseen määräpaikkaansa hänelle sopivana myöhempänä ajankohtana edellyttäen, että paikkoja on saatavilla.
2.   Edellä 1 kohdan a alakohtaa sovelletaan myös matkustajaan, jonka lento on osa valmismatkaa, lukuun ottamatta oikeutta saada lennon hinta palautetuksi, jos matkustajalla on tämä oikeus [matkapaketeista, pakettilomista ja pakettikiertomatkoista 13.6.1990 annetun neuvoston direktiivin 90/314/ETY (EYVL 1990, L 158, s. 59)] nojalla.
– –”
B
Asetus (EY) N:o 1033/2006
9.
Lentoa edeltävän vaiheen lentosuunnitelmia koskeviin menettelyihin liittyvistä vaatimuksista yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa varten 4.7.2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1033/2006 (
3
) 2 artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Niiden määritelmien lisäksi, joihin 1 kohdassa viitataan, tässä asetuksessa tarkoitetaan
– –
10)
’lentosuunnitelman perustiedoilla’ seuraavia lentosuunnitelman tietoja:
– –
d) arvioitu liikkeellelähtöaika
– –”
III Tosiseikat, pääasian käsittelyn vaiheet ja ennakkoratkaisukysymykset
10.
Asianomaiset matkustajat varasivat Check24-internetsivuston kautta valmismatkan Antalyaan (Turkki). Corendon Airlines vahvisti heidän varauksensa 18.5.2019 Düsseldorfista (Saksa) Antalyaan menevälle lennolle, jonka aikataulun mukainen lähtöaika oli klo 13.20 ja aikataulun mukainen saapumisaika klo 17.50.
11.
Corendon Airlines lykkäsi myöhemmin kyseistä lentoa ja asetti uudeksi lähtöajaksi 18.5.2019 klo 16.10 sekä ilmoitti siitä asianomaisille matkustajille asetuksen N:o 261/2004 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdassa säädetyssä määräajassa. Mainittu lento viivästyi, ja lähtö tapahtui 18.5.2019 klo 17.02 ja saapuminen samana päivänä klo 21.30.
12.
Asianomaiset matkustajat vaativat Corendon Airlinesilta kumpikin 400 euron suuruista korvausta kyseisen asetuksen 5 artiklan 1 alakohdan c alakohdan ja 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla. Corendon Airlines kieltäytyi maksamasta korvausta asianomaisille matkustajille.
13.
Amtsgericht Düsseldorf (Düsseldorfin alioikeus, Saksa) hylkäsi asianomaisten matkustajien nostaman kanteen. Kyseinen tuomioistuin totesi yhtäältä, että vaikka lennon lähtöaikaa oli muutettu, lennon alkuperäisestä lentosuunnitelmasta ei ollut luovuttu. Se totesi toisaalta, että asianomaisille matkustajille joka tapauksessa ilmoitettiin lähtöajan muutoksesta mainitun asetuksen 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdassa säädetyssä määräajassa, joka on kahdesta viikosta seitsemään päivään ennen aikataulun mukaista lähtöaikaa. Mainittu tuomioistuin korosti, ettei myöskään ollut tarpeen tutkia, oliko Corendon Airlines täyttänyt velvollisuutensa ilmoittaa pääasiassa kyseessä oleville matkustajille heidän saman asetuksen 8 artiklan mukaisista oikeuksistaan, sillä mahdollinen ilmoitusvelvollisuuden laiminlyönti ei ole asetuksen N:o 261/2004 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun korvausta koskevan oikeuden peruste.
14.
Asianomaiset matkustajat valittivat Amtsgericht Düsseldorfin tuomiosta Landgericht Düsseldorfiin, ja viimeksi mainittu tuomioistuin korostaa, että kyseistä tuomiota ei voida pysyttää, jos lennon lykkääminen lähes kolmella tunnilla merkitsee kyseisen asetuksen 2 artiklan l alakohdassa tarkoitettua lennon peruuttamista ja jos lykkäämisestä ilmoittaminen ei merkitse asetuksessa säädettyjen edellytysten mukaista uudelleenreititystä koskevaa tarjousta.
15.
Landgericht Düsseldorf on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)
Onko kyseessä [asetuksen N:o 261/2004] 2 artiklan l alakohdassa ja 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu lennon peruuttaminen, kun lennosta vastaava lentoliikenteen harjoittaja lykkää valmismatkan yhteydessä varatun lennon aikataulunmukaista lähtöaikaa klo 13.20 (paikallista aikaa) saman päivän lähtöajaksi klo 16.10 (paikallista aikaa)?
2)
Onko yhdeksän päivää ennen matkan alkua tehtyä ilmoitusta lennon lähtöajan klo 13.20 (paikallista aikaa) lykkäämisestä saman päivän lähtöajaksi klo 16.10 (paikallista aikaa) pidettävä [asetuksen N:o 261/2004] 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna uudelleenreititystä koskevana tarjouksena, ja jos näin on, onko sen täytettävä [asetuksen N:o 261/2004] 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 8 artiklan 1 kohdassa vahvistetut edellytykset?”
IV Asian käsittelyn vaiheet unionin tuomioistuimessa
16.
Ennakkoratkaisupyyntö, joka on päivätty 3.8.2020, saapui unionin tuomioistuimen kirjaamoon 19.8.2020.
17.
Pääasian kantajat, Saksan hallitus sekä Euroopan komissio toimittivat kirjalliset huomautuksensa Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 23 artiklassa asetetussa määräajassa.
18.
Unionin tuomioistuin päätti 27.4.2021 pidetyssä yleiskokouksessaan, ettei istuntoa asianosaisten kuulemiseksi pidetä.
V Asian oikeudellinen tarkastelu
A
Ensimmäinen ennakkoratkaisukysymys
19.
Ensimmäisellä ennakkoratkaisukysymyksellään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyrkii selvittämään, onko kyseessä asetuksen N:o 261/2004 2 artiklan l alakohdassa ja 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu lennon peruuttaminen, kun lennosta vastaava lentoliikenteen harjoittaja lykkää valmismatkan yhteydessä varatun lennon lähtöaikaa klo 13.20 (paikallista aikaa) saman päivän lähtöajaksi klo 16.10 (paikallista aikaa).
20.
Kyseisen asetuksen 2 artiklan l alakohdan määritelmän mukaan asetuksessa tarkoitetaan peruuttamisella ”sitä, että aikataulun mukainen lento, jolle ainakin yksi paikka oli varattu, ei toteudu”.
21.
Koska tämä määritelmä perustuu siihen, että lento ei toteudu, on tältä osin tutkittava lennon käsitettä, jota ei ole määritelty samassa asetuksessa ja jota unionin tuomioistuin on joutunut siten tulkitsemaan. Kyseisen oikeuskäytännön mukaan lennon käsitettä on tulkittava niin, että se muodostuu lähtökohtaisesti ilmakuljetustoimesta, jolloin se on tietyllä tavalla tämän kuljetuksen ”yksikkö”, jonka toteuttaa lentoliikenteen harjoittaja, joka määrää sen reitin. (
4
) Unionin tuomioistuin on lisäksi täsmentänyt, että reitti on olennainen osatekijä lennossa, joka toteutetaan lentoliikenteen harjoittajan ennalta vahvistaman suunnitelman mukaisesti. (
5
)
22.
Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ilmenee myös, että peruutetut lennot ja viivästyneet lennot muodostavat kaksi selvästi erillistä lentojen luokkaa. Asetuksen N:o 261/2004 2 artiklan l alakohdassa tarkoitettu lennon peruuttaminen on nimittäin lennon viivästymisestä poiketen seurausta siitä, että aikataulun mukaista lentoa ei ole toteutettu. Asetuksesta N:o 261/2004 ei siis voida päätellä, että viivästynyttä lentoa voitaisiin pitää peruutettuna lentona yksinomaan sillä perusteella, että viivästyminen pitkittyy, vaikka se pitkittyisi merkittävästikin. Unionin tuomioistuin päätteli tästä, että viivästynyttä lentoa ei viivästymisen kestosta riippumatta voida pitää peruutettuna, kun lähtö tapahtuu alkuperäisen lentosuunnitelman mukaisesti. (
6
)
23.
Olen Saksan hallituksen ja komission tavoin sitä mieltä, että käsiteltävässä asiassa ei ole luovuttu alkuperäisestä lentosuunnitelmasta. Vaikka reitti on lennon olennainen osatekijä, pitää kuitenkin myös paikkansa, että lentoliikenteen harjoittaja tosiasiallisesti kuljetti kantajat lennolla, ja vieläpä heidän varaamallaan lennolla, vaikka se tapahtuikin vasta myöhempänä ajankohtana. Sekä lähtö- ja saapumislentoasema että sen lennon numero, jolla matkustajat kuljetettiin, säilyivät ennallaan. Mikään ei myöskään viittaa siihen, että lentoliikenteen harjoittaja halusi luopua tai luopui lopullisesti alkuperäisestä lentosuunnitelmasta. Käsiteltävässä asiassa on päinvastoin katsottava, että saman lennon aikataulua ainoastaan lykättiin.
24.
Ymmärrän jossain määrin komission väitteen, jonka mukaan lennon peruuttamiselle on tunnusomaista lentoliikenteen harjoittajan suora ja tarkoituksellinen puuttuminen lentosuunnitelmaan, kun taas lennon viivästyessä se ei tiedä ennalta lähtöaikaa eikä aina voi vaikuttaa siihen. Tapahtumat, joihin sillä ei ole määräysvaltaa, voivat nimittäin hyvin usein vaikuttaa lentoliikenteeseen, jolloin lentosuunnitelman muuttaminen on välttämätöntä, mutta tämä ei merkitse, että siitä luovutaan kokonaan. Lentoliikenteen harjoittaja voi reagoida tämäntyyppisiin tapahtumiin ilmoittamalla alkuperäisen aikataulun mukaista lähtöaikaa myöhäisemmän lähtöajan. Nähdäkseni käsiteltävässä asiassa tapahtuneen kaltaisella lentokoneen lähtöajan lykkäämisellä tarkoitetaan yleensä juuri tätä.
25.
Katson, että lentoajan lykkäämistä lentokoneen ja ‑reitin säilyessä samana on pidettävä lennon viivästymisenä sen tavanomaisessa merkityksessä, ei lennon peruuttamisena. Mielestäni se, että lentoajan lykkäämistä noin kolmella tunnilla lennon pysyessä muilta osin samana pidettäisiin lennon peruuttamisena ja uutta kuljetusmahdollisuutta koskevana tarjouksena, olisi ristiriidassa yleisen kokemuksen, ilmausten tavanomaisen merkityksen ja asetuksen N:o 261/2004 systematiikan kanssa. Tämä merkitsisi, että peruuttamisen käsitteen keinotekoinen tulkinta asetetaan etusijalle edellä jo mainittuun viivästymisen käsitteeseen nähden jättämällä se täysin huomiotta. Koska ei ole esitetty konkreettisia seikkoja, joiden perusteella voitaisiin olettaa, että lentoliikenteen harjoittaja on tosiasiallisesti luopunut lentosuunnitelmasta, on pääteltävä, että suunnitelmaa ainoastaan lykättiin tilapäisesti, koska sitä jatkettiin myöhemmin heti, kun se oli olosuhteet huomioon ottaen mahdollista. (
7
)
26.
Lisäksi sillä, että lykkäämisestä ilmoitettiin hyvissä ajoin (tässä tapauksessa yhdeksän päivää) etukäteen, ei voi yksistään olla merkitystä sen kannalta, luokitellaanko lykkääminen peruuttamiseksi vai viivästymiseksi. Ilmoittaminen hyvissä ajoin etukäteen vaikuttaa matkustajille aiheutuvien vaikeuksien ja haittojen laajuuteen, mutta ei välttämättä varsinaisen lykkäämisen luonteeseen.
27.
Ei tosin voida sulkea pois sitä, että lähdön merkittävä viivästyminen ja siihen liittyvät erityisolosuhteet voivat mahdollisesti vaikuttaa siihen, luokitellaanko se peruuttamiseksi vai viivästymiseksi. Tilanteen perusteella kyseisten seikkojen voitaisiin mahdollisesti tulkita viittaavan tapaukseen, joka merkitsee muutakin kuin vain lentosuunnitelman tilapäistä lykkäämistä.
28.
Tästä ei varmastikaan ole kyse käsiteltävässä asiassa, kun otetaan huomioon, että lähtöaikaa lykättiin vain noin kolmella tunnilla, ja lykkäystä on siten pidettävä vaikutukseltaan vähäisenä. Näin ollen unionin tuomioistuimen ei mielestäni ole tarpeen lausua tällaisen täysin hypoteettisen tilanteen mahdollisuudesta.
B
Vastaus ensimmäiseen ennakkoratkaisukysymykseen
29.
Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että ensimmäiseen ennakkoratkaisukysymykseen vastataan, että kyseessä ei ole asetuksen N:o 261/2004 2 artiklan l alakohdassa ja 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu lennon peruuttaminen, kun lennosta vastaava lentoliikenteen harjoittaja lykkää valmismatkan yhteydessä varatun lennon aikataulun mukaista lähtöaikaa klo 13.20 (paikallista aikaa) saman päivän lähtöajaksi klo 16.10 (paikallista aikaa), eikä lentoon sen lisäksi tehdä muita muutoksia.
VI Ratkaisuehdotus
30.
Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että unionin tuomioistuin vastaa Landgericht Düsseldorfin esittämään ensimmäiseen ennakkoratkaisukysymykseen seuraavasti:
Kyseessä ei ole matkustajille heidän lennolle pääsynsä epäämisen sekä lentojen peruuttamisen tai pitkäaikaisen viivästymisen johdosta annettavaa korvausta ja apua koskevista yhteisistä säännöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 295/91 kumoamisesta 11.2.2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 261/2004 2 artiklan l alakohdassa ja 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu lennon peruuttaminen, kun lennosta vastaava lentoliikenteen harjoittaja lykkää valmismatkan yhteydessä varatun lennon aikataulun mukaista lähtöaikaa klo 13.20 (paikallista aikaa) saman päivän lähtöajaksi klo 16.10 (paikallista aikaa), eikä lentoon sen lisäksi tehdä muita muutoksia.
(
1
)	Alkuperäinen kieli: ranska.
(
2
)	EUVL 2004, L 46, s. 1.
(
3
)	EUVL 2006, L 186, s. 46.
(
4
)	Tuomio 10.7.2008, Emirates Airlines (C‑173/07, EU:C:2008:400, 40 kohta).
(
5
)	Ks. tuomio 19.11.2009, Sturgeon ym. (C‑402/07 ja C‑432/07, EU:C:2009:716, 30 kohta) ja tuomio 13.10.2011, Sousa Rodríguez ym. (C‑83/10, EU:C:2011:652, 27 kohta).
(
6
)	Ks. tuomio 19.11.2009Sturgeon ym. (C‑402/07 ja C‑432/07, EU:C:2009:716, 33 ja 34 kohta).
(
7
)	Ks. tältä osin 19.11.2009 annettu tuomio Sturgeon ym. (C‑402/07 ja C‑432/07, EU:C:2009:716, 37 kohta), josta ilmenee selvästi, että unionin tuomioistuin puoltaa peruuttamisen käsitteen tulkitsemista suppeasti. Unionin tuomioistuin mainitsee nimittäin useita matkustajalentoliikenteen alaan kuuluvia seikkoja, joilla ei ensivaikutelmasta huolimatta (esimerkiksi odotusajan pituus sekä se, että matkustajien on yövyttävä hotellissa) voida perustella tällaista oikeudellista luonnehdintaa.