62023CJ0506
SODBA SODIŠČA (osmi senat)
z dne 5. decembra 2024 (
*1
)
„Predhodno odločanje – Carinska unija – Nastanek in izterjava carinskega dolga – Uredba (EU) št. 952/2013 – Izterjava protidampinških dajatev na uvoz s poreklom s Kitajske – Zaračunavanje zamudnih obresti na podlagi Uredbe št. 952/2013 – Nacionalna ureditev, ki poleg naložitve zamudnih obresti določa naložitev kazni zaradi zamude“
V zadevi C‑506/23,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki ga je vložilo Curtea de Apel Bucureşti (višje sodišče v Bukarešti, Romunija) z odločbo z dne 16. decembra 2022, ki je na Sodišče prispela 8. avgusta 2023, v postopku
Network One Distribution SRL
proti
Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti,
Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală de Administrare a Marilor Contribuabili,
Autoritatea Vamală Română – Direcţia Regională Vamală Bucureşti,
Ministerul Finanţelor – Direcţia Generală de Soluţionare a Contestaţiilor,
SODIŠČE (osmi senat),
v sestavi N. Jääskinen (poročevalec), predsednik devetega senata v funkciji predsednika osmega senata, D. Gratsias in M. Gavalec, sodnika,
generalna pravobranilka: T. Ćapeta,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložile:
–
za romunsko vlado E. Gane, R. I. Haţieganu in A. Wellman, agentke,
–
za Evropsko komisijo F. Moro, M. Salyková in E. A. Stamate, agentke,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalne pravobranilke, da bo v zadevi razsojeno brez sklepnih predlogov,
izreka naslednjo
Sodbo
1
Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 114 Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL 2013, L 269, str. 1; v nadaljevanju: carinski zakonik).
2
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med Network One Distribution SRL (v nadaljevanju: Network One), ki je gospodarska družba, zavezana za plačilo davka na dodano vrednost (DDV) v Romuniji, in Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București (nacionalna agencija za davčno upravo – regionalna generalna direkcija za javne finance v Bukarešti, Romunija), Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală de Administrare a Marilor Contribuabili (nacionalna agencija za davčno upravo – generalna direkcija za velike davčne zavezance, Romunija), Autoritatea Vamală Română – Direcția Regională Vamală București (romunski carinski organ – regionalna carinska direkcija v Bukarešti, Romunija) ter Ministerul Finanțelor – Direcția Generală de Soluționare a Contestațiilor (ministrstvo za finance – generalna direkcija za obravnavanje pritožb, Romunija), ker je bilo družbi Network One, ker ta ni plačala protidampinške dajatve v določenem roku, naloženo plačilo zamudnih obresti in kazni zaradi zamude.
Pravni okvir
Pravo Unije
Uredba (ES, Euratom) št. 2988/95
3
Naslov II Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 1, zvezek 1, str. 340), „Upravni ukrepi in kazni“, vsebuje člen 4, ki določa:
„1.   Praviloma se za vsako nepravilnost odredi odvzem neupravičeno pridobljene koristi:
–
z obveznostjo plačila ali vračila dolgovanega ali neupravičeno prejetega zneska,
[…]
2.   Uporaba ukrepov iz odstavka 1 je omejena na odvzem pridobljene koristi in, če je tako predvideno, obresti, katerih višina se lahko določi pavšalno.
[…]
4.   Ukrepi iz tega člena se ne štejejo za kazen.“
4
Člen 5 te uredbe določa:
„1.   Za namerno nepravilnost ali nepravilnost iz malomarnosti so predvidene naslednje upravne kazni:
[…]
(b)
plačilo večjega zneska od neupravičeno prejetega ali utajenega zneska in, kjer je primerno, obresti; znesek se določi v skladu z odstotkom, ki se določi s posebnimi predpisi, in ne sme presegati nujno potrebne ravni, ki še ima odvračilni učinek;
[…]
(g)
druge kazni, ki so po vrsti in obsegu enakovredne ter izključno gospodarske narave, predvidene v sektorskih predpisih, ki jih je sprejel [Evropski s]vet v skladu s posebnimi zahtevami zadevnih sektorjev in v skladu z izvedbenimi pristojnostmi, ki jih na [Evropsko k]omisijo prenese Svet.
2.   Ne glede na določbe sektorskih predpisov, ki obstajajo ob začetku veljavnosti te uredbe, se lahko za druge nepravilnosti določi samo kazni, ki niso enakovredne kazenskim sankcijam iz odstavka 1, če so takšne kazni nujno potrebne za zagotovitev pravilne uporabe pravil.“
Uredba (EU) št. 502/2013
5
Člen 1 Uredbe Sveta (EU) št. 502/2013 z dne 29. maja 2013 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 990/2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL 2013, L 153, str. 17) je v odstavkih 1 in 4 določal:
„1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoze dvokoles in drugih koles (vključno z dostavnimi tricikli, a brez enokolesnikov), brez motornega pogona, ki sodijo pod oznaki KN 87120030 in ex87120070 (oznaki TARIC 8712007091 in 8712007099), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
[…]
4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.“
Carinski zakonik
6
Člen 42 carinskega zakonika, naslovljen „Uporaba kazni“, v odstavkih 1 in 2 določa:
„1.   Vsaka država članica določi kazni za neupoštevanje carinske zakonodaje. Takšne kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
2.   Če se uporabijo upravne kazni, so lahko te med drugim v eni izmed naslednjih oblik ali so kombinacija obeh:
(a)
denarna kazen, ki jo naložijo carinski organi, po potrebi vključno s poravnavo, ki se uporabi namesto kazenske sankcije;
(b)
razveljavitev, začasen odvzem ali sprememba kakršnega koli dovoljenja, ki ga ima zadevna oseba.“
7
Člen 114 tega zakonika, naslovljen „Zamudne obresti“, v odstavkih 1 in 2 določa:
„1.   Zamudne obresti na znesek uvozne ali izvozne dajatve se zaračunavajo od dne izteka predpisanega roka do dne plačila.
Za državo članico, katere valuta je euro, je obrestna mera zamudnih obresti enaka obrestni meri, objavljeni v seriji C Uradnega lista Evropske unije, ki jo je Evropska centralna banka uporabljala za svoje operacije glavnega refinanciranja prvi dan meseca, v katerem znesek zapade v plačilo, povečani za dve odstotni točki.
Za državo članico, katere valuta ni euro, je obrestna mera zamudnih obresti enaka stopnji, ki jo je prvi dan zadevnega meseca uporabljala nacionalna centralna banka za operacije glavnega refinanciranja, povečani za dve odstotni točki, ali v primeru države članice, za katero stopnja nacionalne centralne banke ni na voljo, najbolj enakovredni stopnji, ki se je uporabljala na denarnem trgu države članice prvi dan v zadevnem mesecu, povečani za dve odstotni točki.
2.   Kadar carinski dolg nastane na podlagi člena 79 ali 82 ali kadar obvestilo o carinskem dolgu izhaja iz kontrole po prepustitvi blaga, se zamudne obresti zaračunavajo poleg zneska uvozne ali izvozne dajatve od dne nastanka carinskega dolga do dne obvestila o tem dolgu.
Obrestna mera zamudnih obresti se določi v skladu z odstavkom 1.“
Romunsko pravo
8
Člen 1 legea nr. 207/2015 privind Codul de procedură fiscală (zakon št. 207/2015 o zakoniku o davčnem postopku) z dne 20. julija 2015 (Monitorul Oficial al României, del I, št. 547 z dne 23. julija 2015) (v nadaljevanju: zakonik o davčnem postopku) v točkah 20 in 33 določa:
„20.   obresti – dodatna davčna obveznost, ki ustreza škodi, ki jo je imetnik glavne terjatve utrpel zaradi dolžnikovega neplačila glavnih davčnih obveznosti ob zapadlosti;
[…]
33.   kazen zaradi zamude – dodatna davčna obveznost, ki pomeni sankcijo za dolžnika zaradi njegovega neplačila glavnih davčnih obveznosti ob zapadlosti.“
9
Člen 173(1) tega zakonika določa:
„Če dolžnik do zapadlosti ne plača glavnih davčnih obveznosti, se po izteku tega roka plačajo zamudne obresti in kazni zaradi zamude.“
10
Člen 174(1) in (5) navedenega zakonika določa:
„1.   Obresti se obračunajo za vsak dan zamude od dneva, ki neposredno sledi roku zapadlosti, do vključno datuma, ko je dolgovani znesek plačan.
[…]
5.   Obrestna mera znaša 0,02 % za vsak dan zamude.“
11
Člen 176 istega zakonika v odstavkih od 1 do 3 določa:
„1.   Kazni zaradi zamude se izračunajo za vsak dan zamude od dneva, ki neposredno sledi dnevu zapadlosti, do vključno dneva plačila dolgovanega zneska. Smiselno se uporabljata člen 174, od (2) do (4), in člen 175.
2.   Obrestna mera za kazen zaradi zamude znaša 0,01 % za vsak dan zamude.
3.   Kazen zaradi zamude ne odpravlja obveznosti plačila obresti.“
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
12
Družba Network One je med 18. marcem 2016 in 28. septembrom 2017 v Romunijo uvozila tradicionalna kolesa, električna kolesa in rezervne dele, za katere je v obdobju od 30. marca 2016 do 28. septembra 2017 romunskim carinskim organom predložila različne deklaracije za sprostitev v prosti promet. V teh deklaracijah je bila Tajska navedena kot država porekla uvoženega blaga.
13
Po carinski kontroli glede resničnega porekla tega blaga, opravljeni 30. julija 2018, je Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București – Direcția Regională Vamală București (regionalna generalna direkcija za javne finance v Bukarešti – regionalna carinska direkcija v Bukarešti) ugotovila, da navedeno blago izvira s Kitajske, in ne s Tajske.
14
Ta organ je 25. septembra 2019 sprejel zapisnik o kontroli in odločbo o ureditvi položaja (v nadaljevanju: odločba o ureditvi), iz katerih izhaja, da je bila družbi Network One na podlagi Uredbe št. 502/2013 naložena protidampinška dajatev v znesku 1.739.090 romunskih levov (RON) (približno 366.896 EUR). Dalje je navedeni organ ugotovil, da je družba Network One zavezana za plačilo dodatne davčne obveznosti, in sicer zamudnih obresti iz naslova protidampinške dajatve v skupnem znesku 183.209 RON (približno 38.652 EUR), določenih na podlagi člena 114 carinskega zakonika, in kazni zaradi zamude v skupnem znesku 158.312 RON (približno 33.399 EUR), določene na podlagi člena 176 zakonika o davčnem postopku.
15
Družba Network One je 7. oktobra 2019 poravnala zneska, ki ustrezata protidampinški dajatvi iz Uredbe št. 502/2013 in kazni.
16
Ta družba je nato zoper zapisnik o kontroli in odločbo o ureditvi vložila davčno pritožbo, ki jo je Direcția Generală de Administrare a Marilor Contribuabili – Serviciul soluționare contestații (generalna direkcija za velike davčne zavezance – služba za obravnavo pritožb, Romunija) zavrnila z upravno odločbo z dne 25. junija 2020.
17
Družba Network One je 7. decembra 2020 pri Tribunalul București (okrožno sodišče v Bukarešti, Romunija) vložila tožbo zoper to odločbo in odločbo o ureditvi. V zvezi s tem je ta družba med drugim trdila, da je člen 114 carinskega zakonika obresti in kazni poenotil na isto stopnjo, in izpodbijala dodatno naložitev kazni, ki jih določa zakonik o davčnem postopku, ker so bile po njenem mnenju te kazni vezane na isto glavno davčno obveznost. V zvezi s tem je družba Network One navedla, da se s to prakso krši člen 114 carinskega zakonika, ker povzroča neupravičeno zvišanje naloženih kazni. Ta tožba je bila zavrnjena s sodbo z dne 6. aprila 2021.
18
Družba Network One je pri Curtea de Apel București (višje sodišče v Bukarešti, Romunija), ki je predložitveno sodišče, zoper to sodbo vložila pritožbo.
19
Navedeno sodišče se sprašuje, ali člen 114 carinskega zakonika nacionalnemu carinskemu organu dovoljuje, da od dolžnika, ki carinskega dolga ni plačal v zahtevanem roku, zahteva, naj poleg zamudnih obresti plača tudi kazni zaradi zamude na podlagi nacionalnega prava.
20
V zvezi s tem predložitveno sodišče, na prvem mestu, poudarja, da zakonik o davčnem postopku, ki se uporablja poleg carinskega zakonika, dovoljuje, da se davčnemu zavezancu, ki davčne obveznosti ni poravnal v določenem roku, naložijo zamudne obresti in kazni zaradi zamude, ki imajo različne cilje. Medtem ko naj bi namreč te obresti zagotavljale povračilo škode, ki jo je državnemu proračunu povzročil dolžnik, ki ob zapadlosti ni poravnal davčne obveznosti, pa naj bi navedene kazni pomenile sankcijo, ki se izreče temu dolžniku. Zaradi takšnih različnih ciljev naj bi bila mogoča – kot v obravnavanem primeru – kumulativna naložitev zamudnih obresti in kazni zaradi zamude.
21
Na drugem mestu, navedeno sodišče opozarja, da so v skladu s sodno prakso Sodišča, ko v ureditvi Unije niso določene posebne sankcije za kršitev njenih določb ali ko ta ureditev glede tega napotuje na nacionalne predpise, države članice zavezane, da sprejmejo vse ustrezne ukrepe za zagotovitev polne učinkovitosti prava Unije.
22
Čeprav z Uredbo št. 502/2013 niso določene nobene sankcije za kršitev njenih določb, pa ta uredba v členu 1(4) določa, da se načeloma uporabljajo veljavni carinski predpisi, kar naj bi v obravnavanem primeru omogočilo uporabo člena 114 carinskega zakonika. Poleg tega naj bi carinski organi prav na podlagi tega člena poleg protidampinške dajatve naložili „kazni zaradi zamude“ od datuma nastanka carinskega dolga do datuma obvestitve o tem dolgu.
23
Na tretjem mestu, predložitveno sodišče meni, da njegovi dvomi glede možnosti, da se na podlagi člena 114 carinskega zakonika kumulativno naložijo zamudne obresti in kazni zaradi zamude, kadar davčna obveznost ni poravnana v določenem roku, niso odpravljeni s sodno prakso Sodišča v zvezi z Uredbo Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 2, zvezek 4, str. 307), ki je bila razveljavljena in nadomeščena s carinskim zakonikom.
24
V teh okoliščinah je Curtea de Apel București (višje sodišče v Bukarešti) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo to vprašanje:
„Ali je treba pravo Unije, zlasti člen 114 [carinskega zakonika], razlagati tako, da nasprotuje upravni praksi, ki v okoliščinah, kakršne so te v postopku v glavni stvari, v zvezi z zneskom protidampinške dajatve davčnemu zavezancu poleg zamudnih obresti iz člena 114 tega zakonika nalaga tudi kazen zaradi zamude, ki je posebej določena v nacionalni zakonodaji (zakonik o davčnem postopku)?“
Vprašanje za predhodno odločanje
25
Predložitveno sodišče s svojim vprašanjem za predhodno odločanje v bistvu sprašuje, ali je treba člen 114 carinskega zakonika razlagati tako, da nasprotuje nacionalni upravni praksi, v skladu s katero se lahko poleg zamudnih obresti, določenih s tem členom, naloži še kazen zaradi zamude, ki je določena z nacionalno zakonodajo.
26
Na prvem mestu, poudariti je treba, da se predložitveno sodišče v besedilu vprašanja za predhodno odločanje sklicuje na „kazen zaradi zamude“, ki naj bi bila določena v členu 114 carinskega zakonika, in ne na „zamudne obresti“. Vendar čeprav je v romunski različici tega člena večkrat naveden izraz „kazen zaradi zamude“ („penalitățile de întârziere“), iz naslova tega člena („Dobânda la arierate“) izrecno izhaja, da je ukrep, ki ga določa, zaračunavanje „zamudnih obresti“, in ne naložitev kazni.
27
V zvezi s tem iz ustaljene sodne prakse izhaja, da se formulacija določbe prava Unije, uporabljena v nekaterih jezikovnih različicah, ne more uporabljati kot edina podlaga za razlago te določbe oziroma ne more imeti prednosti pred drugimi jezikovnimi različicami. Nujnost enotne uporabe in zato enotne razlage akta Unije namreč izključuje, da bi se ta akt obravnaval ločeno v eni od svojih različic, ampak zahteva, da se zadevna določba razlaga glede na splošno sistematiko in namen ureditve, katere del je, zlasti ob upoštevanju različic v vseh jezikih (sodba z dne 21. marca 2024, CBR (Hemianopsija), C‑703/22, EU:C:2024:261, točka 34 in navedena sodna praksa).
28
Na eni strani pa je treba v zvezi s splošno sistematiko in namenom carinskega zakonika ugotoviti, da njegov namen ni določiti sankcije ali kazni v primeru kršitve carinske zakonodaje. Iz člena 42(1) tega zakonika namreč izhaja, da morajo take sankcije določiti države članice.
29
Na drugi strani se člen 114 carinskega zakonika v številnih jezikovnih različicah sklicuje bolj na pojem „zamudne obresti“ kot na pojem „kazen zaradi zamude“, kot na primer med drugim v španski („Intereses de demora“), nemški („Verzugszinsen“), angleški („Interest on arrears“), francoski („Intérêts de retard“), italijanski („Interesse di mora“), nizozemski („Vertragingsrente“), poljski („Odsetki za zwłokę“), portugalski („Juros de mora“), finski („Viivästyskorko“) ali švedski različici („Dröjsmålsränta“) tega člena.
30
Glede na navedeno iz navedbe izraza „kazen zaradi zamude“ v romunski jezikovni različici člena 114 carinskega zakonika ni mogoče sklepati, da je ukrep, določen v tem členu, naložitev kazni zaradi zamude in ne zaračunavanje zamudnih obresti.
31
Na drugem mestu, spomniti je treba, da je Sodišče glede člena 232(1) Uredbe št. 2913/92, s katerim je bil vzpostavljen carinski zakonik Skupnosti, ki je bil razveljavljen in nadomeščen s carinskim zakonikom, navedlo, da so „zamudne obresti […] namenjene odpravi posledic prekoračitve roka za plačilo in zlasti preprečitvi tega, da bi carinski dolžnik imel neupravičeno ugodnost, ker bi mu bili dolgovani zneski na razpolago preko roka, določenega za njihovo plačilo“ (sodba z dne 31. marca 2011, Aurubis Balgaria, C‑546/09, EU:C:2011:199, točka 29).
32
Zamudne obresti so namenjene odpravi posledic prekoračitve roka za plačilo in izravnavi prednosti, ki bi jo gospodarski subjekt neupravičeno imel zaradi zamude pri svojem plačilu davčne obveznosti, in ne sankcioniranju take zamude.
33
Poleg tega, kot je bilo opozorjeno v točki 28 te sodbe, odstavek 1 člena 42 carinskega zakonika v bistvu določa, da države članice določijo kazni za neupoštevanje carinske zakonodaje ter da morajo biti naložene kazni učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Odstavek 2 tega člena še določa, da so lahko te kazni med drugim, kot v obravnavanem primeru, v obliki denarne kazni, ki jo naložijo carinski organi.
34
V zvezi s tem je Sodišče prav tako opozorilo, da so države članice, če zakonodaja Unije glede sankcij, ki se naložijo v primeru nespoštovanja pogojev, določenih s sistemom, uvedenim s carinsko zakonodajo, ni harmonizirana, pristojne izbrati sankcije, ki se jim zdijo primerne. Vendar morajo to pristojnost izvajati v skladu s pravom Unije in z njegovimi splošnimi načeli ter posledično v skladu z načelom sorazmernosti (sodba z dne 4. marca 2020, Schenker, C‑655/18, EU:C:2020:157, točka 42 in navedena sodna praksa).
35
Natančneje, Sodišče je razsodilo, da upravni ali represivni ukrepi, ki jih dovoljuje nacionalna zakonodaja, ne smejo presegati tistega, kar je potrebno za uresničitev ciljev, ki jim legitimno sledi ta zakonodaja, ali biti poleg tega nesorazmerni glede na navedene cilje (sodba z dne 4. marca 2020, Schenker, C‑655/18, EU:C:2020:157, točka 43 in navedena sodna praksa).
36
Poleg tega člen 4 Uredbe št. 2988/95 v bistvu določa, da se praviloma za vsako nepravilnost odredi odvzem neupravičeno pridobljene koristi in da ta odvzem lahko dodatno vključuje obresti, katerih višina se lahko določi pavšalno. V njem je še določeno, da se ukrepi, ki jih določa, ne štejejo za kazen. Nasprotno pa člen 5 te uredbe določa, da se lahko za namerno nepravilnost ali nepravilnost iz malomarnosti naložijo upravne kazni, in sicer predvsem plačilo večjega zneska od neupravičeno prejetega ali utajenega zneska in, kjer je primerno, obresti.
37
V obravnavanem primeru je iz predložitvene odločbe razvidno, da so kazni zaradi zamude, ki so določene s členom 176 zakonika o davčnem postopku, denarna sankcija, ki je naložena dolžniku, ki ni poravnal davčne obveznosti ob njeni zapadlosti.
38
Tako je treba glede na vse navedeno ugotoviti, da taka sankcija, določena z nacionalnim pravom, načeloma ni nezdružljiva s pravom Unije, kar velja s pridržkom, da predložitveno sodišče opravi preveritev glede sorazmernosti te sankcije.
39
Glede na vse navedene razloge je treba na postavljeno vprašanje odgovoriti, da je treba člen 114 carinskega zakonika razlagati tako, da ne nasprotuje nacionalni upravni praksi, na podlagi katere je poleg zamudnih obresti, določenih s tem členom, mogoče naložiti kazen zaradi zamude, določeno z nacionalno zakonodajo.
Stroški
40
Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (osmi senat) razsodilo:
Člen 114 Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije
je treba razlagati tako, da
ne nasprotuje nacionalni upravni praksi, na podlagi katere je poleg zamudnih obresti, določenih s tem členom, mogoče naložiti kazen zaradi zamude, določeno z nacionalno zakonodajo.
Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: romunščina.