62024CJ0161_RES
Zadeva C‑161/24
OSA, z.s., nekdanja OSA – Ochranný svaz autorský pro práva k dílům hudebním, z.s.,
proti
Úřad pro ochranu hospodářské soutěže
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Krajský soud v Brně)
Sodba Sodišča (tretji senat) z dne 18. decembra 2025
„Predhodno odločanje – Konkurenca – Člen 102 PDEU – Zloraba prevladujočega položaja – Organizacija za kolektivno upravljanje avtorskih pravic – Določanje tarif nadomestil za podelitev licence za dajanje na voljo avtorsko zaščitenih del – Hotelski obrati – Metoda za izračun – Neupoštevanje stopnje zasedenosti sob – Nepoštene cene“
Približevanje zakonodaj – Avtorska pravica in sorodne pravice – Direktiva 2001/29 – Usklajevanje nekaterih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi – Priobčitev javnosti – Pojem – Dajanje na voljo radijskih ali televizijskih sprejemnikov, ki omogočajo sprejemanje signalov in oddajanje zaščitenih del v hotelskem obratu – Vključitev
(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2001/29, člen 3(1))
(Glej točke od 23 do 25.)
Prevladujoči položaj – Zloraba – Nepoštene cene – Presoja – Nadomestila, ki jih uporabi organizacija za kolektivno upravljanje avtorskih pravic – Nadomestila za podelitev licence za dajanje na voljo avtorsko zaščitenih del hotelskim obratom – Metoda izračuna nadomestil – Neupoštevanje stopnje zasedenosti hotelskih obratov – Praksa, ki lahko vodi do previsokih cen, brez razumne povezave z naravo in obsegom uporabe del ter ekonomsko vrednostjo, nastalo s to uporabo – Presoja s strani predložitvenega sodišča
(člen 102 PDEU, drugi odstavek, točka (a))
(Glej točke od 27 do 37 in 40 ter točko 1 izreka.)
Prevladujoči položaj – Zloraba – Nepoštene cene – Presoja – Nadomestila, ki jih uporabi organizacija za kolektivno upravljanje avtorskih pravic – Primerjava z nadomestili v drugih državah članicah – Izbira referenčnih držav – Merila – Znatno odstopanje med primerjanimi tarifami – Pokazatelj zlorabe
(člen 102 PDEU)
(Glej točko 38.)
Prevladujoči položaj – Zloraba – Nepoštene cene – Presoja – Nadomestila, ki jih uporabi organizacija za kolektivno upravljanje avtorskih pravic – Potreba po tem, da se preveri, ali obstaja nesorazmernost med stroški, ki jih ima ta organizacija, in uporabljenimi cenami – Neobstoj
(člen 102 PDEU)
(Glej točko 39.)
Prevladujoči položaj – Zloraba – Prepoved – Cilj – Sankcioniranje praks, ki lahko, tudi posredno, škodujejo potrošnikom in posežejo v strukturo učinkovite konkurence – Nujnost dokazati obstoj neposredne škode, povzročene potrošnikom – Neobstoj – Upravičitev praks zaradi njihovih pozitivnih učinkov za potrošnike – Pogoji
(člena 3(1)(b) in 102 PDEU; protokol št. 27, priložen k Pogodbama EU in DEU)
(Glej točke od 42 do 44 in točko 2 izreka.)
Prevladujoči položaj – Zloraba – Vpliv na trgovino med državami članicami – Merila presoje – Potencialen in velik vpliv – Nadomestila, ki jih uporablja organizacija za kolektivno upravljanje avtorskih pravic, ki ima monopol v državi članici – Organizacija, ki upravlja pravice imetnikov pravic, ki so državljani te države članice, in pravice tujih imetnikov pravic – Praksa, ki lahko znatno vpliva na trgovino med državami članicami
(člen 102 PDEU)
(Glej točke od 46 do 49 in točko 3 izreka.)
Povzetek
Sodišče, pri katerem je bil vložen predlog za sprejetje predhodne odločbe, je pojasnilo pogoje, pod katerimi to, da organizacija za kolektivno upravljanje avtorskih pravic pri izračunu nadomestil, ki jih morajo hotelski obrati plačati za podelitev licence za dajanje na voljo avtorsko zaščitenih del, ne upošteva stopnje zasedenosti sob hotelskih obratov, lahko pomeni zlorabo prevladujočega položaja v smislu člena 102 PDEU.
OSA, ki je ena od organizacij za kolektivno upravljanje avtorskih pravic v Češki republiki, ima prevladujoč položaj na upoštevnem trgu.
Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (urad za varstvo konkurence, Češka republika) (v nadaljevanju: češki organ, pristojen za konkurenco) je z odločbo z dne 18. decembra 2019 ugotovil, da je družba OSA v obdobju med 19. majem 2008 in 6. novembrom 2014 hotelskim obratom zaračunavala nadomestila za uporabo avtorsko zaščitenih del prek televizijskih in radijskih sprejemnikov, nameščenih v njihovih sobah, in to brez objektivne utemeljitve. V tej odločbi je bilo navedeno, da je organizacija OSA tako zahtevala plačilo nadomestil za nezasedene sobe, v katerih naj se taka dela ne bi uporabljala.
Češki organ, pristojen za konkurenco, je menil, da je organizacija OSA s to prakso določila nepoštene pogoje poslovanja na nacionalnem trgu podeljevanja licenc za uporabo avtorsko zaščitenih del, kar pomeni zlorabo prevladujočega položaja, ki je prepovedana s členom 102 PDEU in z ustreznimi določbami češke zakonodaje o konkurenci. Zato je organizaciji OSA naložil plačilo globe v višini 10.676.000 čeških kron (CZK) (približno 429.000 EUR) in ji uporabo te prakse prepovedal.
Organizacija OSA je zoper to odločbo vložila pritožbo, ki jo je predsednik češkega organa, pristojnega za konkurenco, zavrnil z odločbo z dne 23. novembra 2020.
Organizacija OSA je nato zoper to odločbo vložila tožbo pri Krajský soud v Brně (okrožno sodišče v Brnu, Češka republika), ki se je odločilo Sodišču postaviti vprašanje o razlagi pojma „zloraba prevladujočega položaja“ v smislu člena 102 PDEU v primeru, kakršen je ta v obravnavani zadevi.
Presoja Sodišča
Sodišče je opozorilo, da je treba kolektivno organizacijo, ki ima na ozemlju države članice monopol za upravljanje avtorskih pravic na kategoriji varovanih del in ki ta dela proti plačilu nadomestil daje na voljo gospodarskim subjektom, da bi jih ti lahko priobčili javnosti, šteti za podjetje, ki ima prevladujoči položaj na znatnem delu notranjega trga v smislu člena 102 PDEU. V obravnavani zadevi ni sporno, da organizacija OSA ima tak prevladujoči položaj.
Nato je pojasnilo, da kadar se domnevna nepoštenost ravnanja take kolektivne organizacije nanaša na višino teh nadomestil, je treba to določanje tarif presojati glede na merila, ki se nanašajo na previsoke cene. Tako ravnanje torej lahko pomeni zlorabo, ki je prepovedana s členom 102 PDEU, če ta organ zaračunava previsoko ceno, ki je brez razumne povezave z ekonomsko vrednostjo njegovega opravljanja storitve, kar je treba presojati ob upoštevanju vseh okoliščin posameznega primera.
V zvezi s tem je treba upoštevati ne le ekonomsko vrednost storitve kolektivnega upravljanja, ampak tudi naravo in obseg uporabe del ter ekonomsko vrednost, ustvarjeno s to uporabo.
Kar zadeva hotelske obrate, dajanje na voljo radijskih ali televizijskih sprejemnikov, ki lahko sprejemajo signale in tako razširjajo varovana dela v sobah teh obratov, pomeni priobčitev javnosti v smislu tega člena 3(1) Direktive 2001/29/ES (
1
), pri čemer ni odločilno, ali se ta javnost, ki jo sestavljajo gostje, ki so v tem obratu, odloči dostopati do del, ki so tako dana na voljo, ali ne. Vendar je za namene uporabe člena 102 PDEU število oseb, ki sestavljajo navedeno javnost, upošteven element za to, da se oceni, na eni strani, kakšen je obseg potencialne uporabe avtorsko zaščitenih del in, na drugi strani, kakšno korist lahko ima hotelski obrat na podlagi licence, ki jo pridobi od kolektivne organizacije.
Stopnja zasedenosti hotelov je torej okoliščina, ki jo je treba upoštevati pri oceni – z uporabo statističnega modela ali na podlagi drugih objektivnih, stabilnih, lahko dostopnih in preverljivih meril – obsega uporabe del in ekonomske vrednosti, ki jo predstavlja njihova uporaba, ter s tem pri določitvi, ali so nadomestila, ki se zahtevajo za podelitev licenc, na podlagi katerih je mogoče priobčiti dela javnosti, „nepoštena“ v smislu člena 102, drugi odstavek, točka (a), PDEU.
Tako načeloma ni mogoče dopustiti, da kolektivna organizacija od hotelskih obratov zahteva plačilo nadomestil, pri katerih ni upoštevano dejstvo, da je velik del sob teh obratov gostom nedostopen zaradi, na primer, sezonskega zmanjšanja dejavnosti obrata, delnega zaprtja, namenjenega prenovi, ali izrednega stanja, kot je zdravstvena kriza.
Na splošno bi bilo treba pri nadomestilu, ki ga zaračunava ta organizacija, čeprav lahko temelji na pavšalnih tarifah, upoštevati vsaj oceno dejansko uporabljene količine avtorsko zaščitenih del.
V obravnavani zadevi mora predložitveno sodišče ob upoštevanju vseh okoliščin primera, vključno z razpoložljivostjo in zanesljivostjo podatkov o stopnji zasedenosti hotelskih obratov ter obstoječih tehnoloških orodij, presoditi, ali organizacija OSA pri oblikovanju nadomestil lahko upošteva predvidljivo stopnjo zasedenosti hotelskih obratov, ne da bi to povzročilo nesorazmerno povečanje stroškov, ki ji nastanejo z upravljanjem pogodb, ki jo povezujejo z uporabniki zaščitenih del, in nadzorom nad uporabo avtorsko zaščitenih del.
Zato ni mogoče izključiti, da je treba metodo izračuna nadomestil, pri kateri se ne upošteva stopnja zasedenosti hotelskih obratov, opredeliti kot „zlorabo“ v smislu člena 102 PDEU. Če bi bilo namreč metodo izračuna nadomestil, pri kateri se upošteva ta stopnja zasedenosti, mogoče uporabiti z razumnimi stroški in bi pomenila bistveno znižanje višine nadomestil, bi bilo mogoče šteti, da uporaba sedanje metode izračuna povzroča nepoštene cene v smislu člena 102, drugi odstavek, točka (a), PDEU.
Ta ugotovitev ne vpliva na obveznost predložitvenega sodišča, da upošteva vse druge elemente, ki bi bili prav tako upoštevni za presojo, ali je višina nadomestil poštena ali ne. S takimi elementi je mogoče potrditi ali ovreči indic zlorabe prevladujočega položaja, ki lahko – odvisno od primera – izhaja iz neupoštevanja stopnje zasedenosti hotelskih obratov.
Glede dokaznega bremena, ki ga nosi nacionalni organ, pristojen za konkurenco, je Sodišče pojasnilo, na eni strani, da je ugotovitev zlorabe prevladujočega položaja dovolj utemeljena, kadar je dokazano, da zadevna praksa lahko posega v učinkovito konkurenčno strukturo, ne da bi bilo treba dokazati, da ta praksa lahko poleg tega povzroči neposredno škodo potrošnikom.
Na drugi strani, organ, pristojen za konkurenco, mora dokazati, da zloraba lahko znatno vpliva na trgovino med državami članicami. Zlorabe tarif, ki jih uporablja kolektivna organizacija, ki ima monopol, pa lahko vplivajo na čezmejno trgovino, kadar ta organizacija ne upravlja samo pravic imetnikov pravic, ki so državljani države članice, v kateri ima ta organizacija monopol, ampak tudi pravice imetnikov pravic iz drugih držav članic.
(
1
)	Direktiva 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 17, zvezek 1, str. 230).