62023CJ0633_RES
Zadeva C‑633/23
Electrabel SA in drugi
proti
Commission de Régulation de l’Electricité et du Gaz (CREG)
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Cour d’appel de Bruxelles)
Sodba Sodišča (četrti senat) z dne 18. decembra 2025
„Predhodno odločanje – Notranji trg električne energije – Uredba (EU) 2022/1854 – Nujno posredovanje za obravnavo visokih cen energije – Člen 2, točki 5 in 9 – Členi od 6 do 8 – Zgornja meja tržnih prihodkov proizvajalcev električne energije, ki uporabljajo nekatere vire energije – Določitev ‚tržnih prihodkov‘ – Nacionalna ureditev, ki določa uporabo domnev, ki so ali neizpodbojne ali izpodbojne na podlagi drugih domnev – Načelo sorazmernosti – Člen 22(2)(c) – Obdobje uporabe členov od 6 do 8 te uredbe – Uporaba ukrepa zgornje meje prihodkov za obdobje pred obdobjem, določenim z navedeno uredbo, na podlagi nacionalne ureditve, sprejete po začetku veljavnosti te uredbe – Načeli primarnosti in učinkovitosti prava Unije – Načelo lojalnega sodelovanja“
Energija – Notranji trg z električno energijo – Uredba (EU) 2022/1854. – Nujno posredovanje za obravnavo visokih cen energije – Zgornja meja tržnih prihodkov proizvajalcev električne energije, ki uporabljajo nekatere vire energije – Nacionalna ureditev, ki določa uporabo neizpodbojnih domnev ali domnev, izpodbojnih na podlagi drugih domnev – Načelo sorazmernosti – Dopustnost – Pogoj
(Uredba Sveta 2022/1854, uvodna izjava 37 in členi 1, 2, točki 5 in 9, ter od 6 do 8)
(Glej točke od 38 do 53 in 55 ter točko 1 izreka.)
Energija – Notranji trg z električno energijo – Uredba 2022/1854 – Nujno posredovanje za obravnavo visokih cen energije – Zgornja meja tržnih prihodkov proizvajalcev električne energije, ki uporabljajo nekatere vire energije – Nacionalna ureditev, ki je bila sprejeta po začetku veljavnosti Uredbe 2022/1854 – Ureditev, s katero se ureja uporabo ukrepa zgornje meje tržnih prihodkov za obdobje pred obdobjem, določenim s to uredbo – Načela primarnosti in učinkovitosti prava Unije ter lojalnega sodelovanja – Dopustnost
(člen 4(3) PEU; člen 288 PDEU; Uredba Sveta 2022/1854, členi od 6 do 8 in 22(2)(c))
(Glej točke od 57 do 65 in točko 2 izreka.)
Povzetek
Sodišče, pri katerem je Cour d’appel de Bruxelles (višje sodišče v Bruslju, Belgija) vložilo predlog za sprejetje predhodne odločbe, se je izreklo o razlagi Uredbe 2022/1854, s katero je bilo uvedeno nujno posredovanje za ublažitev učinkov visokih cen energije, med drugim z obvezno zgornjo mejo prihodkov, ki jih pridobijo proizvajalci električne energije iz nekaterih virov. (
1
) V tem okviru je preučilo podrobna pravila za določitev prihodkov, ustvarjenih na trgu električne energije, za katere velja ta zgornja meja, in pojasnilo časovno področje uporabe te uredbe, kar zadeva nacionalno ureditev, ki je bila sprejeta, ko je navedena uredba veljala, in je ravno tako določala uporabo ukrepa zgornje meje prihodkov, ustvarjenih na tem trgu.
Na podlagi Uredbe 2022/1854 je bila z belgijskim zakonom o električni energiji uvedena zgornja meja tržnih prihodkov nekaterih proizvajalcev električne energije z dajatvijo v korist države na presežne prihodke, realizirane v določenem obdobju. (
2
)
Commission de régulation de l’électricité et du gaz (komisija za regulacijo električne energije in plina, CREG) je 28. februarja 2023 v skladu z določbo zakona o električni energiji (
3
) sprejela odločbo o vzorcu izjave in obliki dokumentov, ki jih morajo predložiti zavezanci za dajatev, uvedeno s tem zakonom.
Tožeče stranke, ki so bodisi pravne osebe zasebnega prava, ki so zavezane za plačilo te dajatve, zlasti proizvajalci in/ali dobavitelji električne energije, bodisi združenja podjetij v energetskem sektorju, ki delujejo v korist svojih članov, so 29. in 30. marca 2023 pri predložitvenem sodišču vložile tri tožbe za razglasitev ničnosti te odločbe. Tožeče stranke v utemeljitev teh tožb navajajo, da je bila odločba CREG z dne 28. februarja 2023 sprejeta v nasprotju z Uredbo 2022/1854, členom 288 PDEU ter načeloma primarnosti in učinkovitosti prava Unije.
Predložitveno sodišče je ugotovilo, da vzorec izjave o prihodkih, določen v odločbi CREG z dne 28. februarja 2023, temelji na sklopu ali na nizu domnev, ki se jim zavezanec ne more nikoli popolnoma izogniti, zaradi česar ne more prijaviti svojih dejansko ustvarjenih prihodkov. V zvezi s tem dvomi, da možnost, da se državam članicam pusti uporaba ocen za izračun zgornje meje tržnih prihodkov, (
4
) tem dovoljuje, da določijo sistem, ki temelji le na neizpodbojnih domnevah ali na delno izpodbojnih domnevah, vendar na način, pri katerem še naprej obstajajo elementi, ki jih je država članica teoretično določila vnaprej, ne glede na dejansko ustvarjene prihodke. Poleg tega se predložitveno sodišče v zvezi z obdobjem, na katero se nanaša odločba CREG z dne 28. februarja 2023, sprašuje, ali možnost držav članic, da ohranijo ali uvedejo ukrepe, ki dodatno omejujejo tržne prihodke, (
5
) vključuje možnost uvedbe sistema zgornje meje pred datumom začetka veljavnosti te uredbe.
Presoja Sodišča
Na prvem mestu, v zvezi z določitvijo zneska tržnih prihodkov, za katerega je treba uporabiti ukrep zgornje meje prihodkov, katerega vzpostavitev je naložena z Uredbo 2022/1854, je Sodišče ugotovilo, da iz besedila določb te uredbe izhaja, da tega ukrepa zgornje meje ni mogoče uporabiti za teoretične prihodke, ki ne ustrezajo dejanskim razmeram na trgu, ampak za zneske, ki odražajo stvarnost prihodkov, ki jih prejmejo zadevni operaterji. Vendar v nobeni od upoštevnih določb te uredbe ni pojasnjena metoda, po kateri je treba določiti te prihodke.
Sodišče je tako poudarilo, da morajo države članice določiti podrobna pravila, v skladu s katerimi se določijo tržni prihodki, za katere je treba uporabiti ukrep zgornje meje prihodkov. Ker pa države članice s tem izvajajo Uredbo 2022/1854, morajo svoje pristojnosti izvajati tako, da se ohrani polni učinek določb te uredbe.
V zvezi z vprašanjem, ali je v okviru izvajanja teh pristojnosti državam članicam dovoljeno, da uporabijo domneve, je Sodišče opozorilo, prvič, da bi morali imeti pristojni organi držav članic glede na veliko število transakcij, za katere morajo ti organi zagotoviti uporabo zgornje meje tržnih prihodkov, možnost, da za izračun te zgornje meje uporabijo razumne ocene. Ocena pa je po naravi približek dane vrednosti in ne ustreza vedno točni vrednosti. Zato je morebitno razliko med dejanskimi in domnevnimi prihodki mogoče dopustiti, ne da bi bila zaradi tega uporaba domnev nujno nezdružljiva z Uredbo 2022/1854, če ta razlika, na glede na to, ali je pozitivna ali negativna, ostaja razumna, in sicer zmerna, in če so ocene, uporabljene na podlagi teh domnev, reprezentativne za dejanske razmere na trgu v obravnavanem obdobju.
Drugič, cilj Uredbe 2022/1854 (
6
) je med drugim vzpostaviti nujno posredovanje za ublažitev učinkov visokih cen energije z izrednimi, ciljno usmerjenimi in časovno omejenimi ukrepi, pri čemer je cilj teh ukrepov zlasti določiti zgornjo mejo tržnih prihodkov, ki jih nekateri proizvajalci prejemajo od proizvodnje električne energije, in jih ciljno usmerjeno prerazporediti končnim odjemalcem električne energije. Zato je lahko uporaba razumnih ocen, tudi v obliki domnev, za hitro izvajanje kratkotrajnih ukrepov primerno in celo nujno sredstvo za zagotovitev učinkovitosti ukrepa zgornje meje prihodkov, ki ga nalaga Uredba 2022/1854, in torej za dosego tega cilja.
Tretjič, Sodišče je poudarilo, da morajo države članice na podlagi Uredbe 2022/1854 (
7
) vzpostaviti učinkovite ukrepe za zagotovitev učinkovite uporabe zgornje meje in za preprečevanje njenega izogibanja ter da je morda treba zagotoviti zbiranje in nadzor zelo velike količine podatkov. Tako se lahko glede na posebnosti zadevnega nacionalnega trga ali tehnične težave, ki lahko obstajajo v zvezi z možnostjo izločitve prihodkov, za katere mora dejansko veljati ukrep zgornje meje, določen s to uredbo, uporaba domnev izkaže za nujno.
Sodišče je iz tega sklepalo, da Uredba 2022/1854 ne nasprotuje temu, da država članica uporabi domneve za določitev zneska tržnih prihodkov, za katere mora veljati ukrep zgornje meje, ki ga nalaga ta uredba, če je na podlagi teh domnev mogoče pridobiti razumne ocene navedenih prihodkov, ki so reprezentativne za dejanske razmere na trgu v obravnavanem obdobju.
Ob upoštevanju, da je bilo nujno uvesti ukrep zgornje meje prihodkov, naložen z Uredbo 2022/1854, ter zaradi izredne narave in časovne omejenosti tega ukrepa pa je uporaba domnev, po potrebi vključno z neizpodbojnimi, za natančno določitev zneska prihodkov, za katerega je treba uporabiti navedeni ukrep, videti sorazmerna, če te domneve omogočajo pridobitev razumnih ocen navedenih prihodkov, ki so reprezentativne za dejanske razmere na trgu v obravnavanem obdobju. Za presojo, ali določena domneva izpolnjuje ta pogoj, so pristojni nacionalni organi, ki delujejo pod nadzorom nacionalnih sodišč. Pri tej presoji je treba upoštevati vse dejanske in tehnične elemente, ki opredeljujejo ne le položaj zadevnih operaterjev in naprav, ampak tudi nacionalni trg električne energije.
Zato je Sodišče ugotovilo, da Uredba 2022/1854 (
8
) in načelo sorazmernosti ne nasprotujeta nacionalni ureditvi, v skladu s katero se znesek prihodkov, za katerega se uporablja zgornja meja tržnih prihodkov, določena na podlagi te uredbe, odvisno od zadevnih naprav za proizvodnjo električne energije, določi bodisi na podlagi neizpodbojnih domnev bodisi na podlagi izpodbojnih domnev, ki pa jih je mogoče ovreči le pod nekaterimi pogoji, če je na podlagi teh domnev mogoče pridobiti razumne ocene navedenih prihodkov, ki so reprezentativne za dejanske razmere na trgu v obravnavanem obdobju.
Na drugem mestu, Sodišče je v zvezi s časovnim področjem uporabe Uredbe 2022/1854 ugotovilo, da iz nobene določbe te uredbe ni razvidno, da bi se ta uporabljala za ukrep zgornje meje prihodkov, ki je z nacionalno ureditvijo uveden za obdobje pred začetkom veljavnosti navedene uredbe, niti, a fortiori, da bi taka ureditev morala upoštevati pogoje iz te uredbe. Tako ob neobstoju ureditve Unije na tem področju, ki bi se uporabljala ratione temporis, ni mogoče šteti, da je državam članicam odvzeta možnost, da bi izvajale svoje pristojnosti tako, da bi sprejele ukrep zgornje meje tržnih prihodkov, ki je podoben ukrepu, katerega uvedba je naložena z Uredbo 2022/1854, vendar z drugačnim časovnim področjem uporabe od tistega, ki je določeno s to uredbo.
Dejstvo, da je bila taka nacionalna ureditev sprejeta, čeprav je Uredba 2022/1854 že veljala, na to ne vpliva, saj v nobeni od določb te uredbe ni navedeno, da je zakonodajalec Unije želel državam članicam odvzeti to možnost ali zahtevati dovoljenje Unije za njeno uporabo. Nasprotno, zakonodajalec Unije je izrecno predvidel možnost, da države članice uvedejo ali ohranijo ukrepe zgornje meje tržnih prihodkov, ki so strožji (
9
) od zgornje meje, določene v tej uredbi. (
10
) Prav tako je od septembra 2021 opaziti zelo visoke cene na trgih električne energije, vojna agresija Rusije proti Ukrajini pa je privedla do znatnih dodatnih zvišanj cen električne energije in njihove nestanovitnosti. (
11
) Poleg tega je zakonodajalec Unije navedel, (
12
) da ta energetska kriza negativno vpliva na vse države članice, čeprav v različnem obsegu, in da se od februarja 2022 opaža izjemno in trajno zviševanje cen.
Poleg tega predložitveno sodišče ni navedlo, da dvomi o združljivosti zadevne nacionalne ureditve z drugimi določbami prava Unije, ki bi se lahko uporabljale ratione temporis. Dalje, Sodišče je na eni strani poudarilo, da niti člen 288 PDEU niti načeli primarnosti in učinkovitosti prava Unije ne morejo spremeniti področja uporabe uredbe, kot ga je določil zakonodajalec Unije. Na drugi strani se države članice v skladu z načelom lojalnega sodelovanja (
13
) med drugim vzdržijo vseh ukrepov, ki bi lahko ogrozili uresničevanje ciljev Unije. Vendar med drugim glede na dejstvo, da se z uvedbo ukrepa zgornje meje prihodkov, podobnega tistemu, ki je določen z Uredbo 2022/1854, uresničujejo cilji, ki so združljivi s cilji te uredbe, ni mogoče šteti, da je država članica s tem, da je na nacionalni ravni uporabila tak ukrep, preden je bil zahtevan na ravni Unije, kršila to načelo.
Zato je Sodišče razsodilo, da Uredba 2022/1854 (
14
) v povezavi s členom 288 PDEU ter načeli primarnosti in učinkovitosti prava Unije ter lojalnega sodelovanja ne nasprotuje nacionalni ureditvi, ki je bila sprejeta po začetku veljavnosti te uredbe in ki določa uporabo ukrepa zgornje meje tržnih prihodkov, podobnega ukrepu, katerega uvedbo nalaga navedena uredba, vendar za obdobje pred obdobjem, ki je določeno v tej uredbi.
(
1
)	Uredba Sveta (EU) 2022/1854 z dne 6. oktobra 2022 o nujnem posredovanju za obravnavo visokih cen energije (UL 2022, L 261 I, str. 1), člena 6 in 7.
(
2
)	Člen 22b loi relative à l’organisation du marché de l’électricité (zakon o organizaciji trga električne energije) z dne 29. aprila 1999 (Moniteur belge z dne 11. maja 1999, str. 16264) v različici, ki izhaja iz loi modifiant la loi relative à l’organisation du marché de l’électricité et introduisant un plafond sur les recettes issues du marché des producteurs d’électricité (zakon o spremembi zakona o organizaciji trga električne energije in uvedbi zgornje meje tržnih prihodkov proizvajalcev električne energije) z dne 16. decembra 2022 (Moniteur belge z dne 22. decembra 2022, str. 98819) (v nadaljevanju: zakon o električni energiji).
(
3
)	Člen 22b(6), četrti pododstavek, zakona o električni energiji določa obveznost zavezancev za plačilo dajatve, uvedene s tem členom 22b, da CREG do določenega datuma predložijo izjavo in vsebino te izjave.
(
4
)	V skladu z uvodno izjavo 37 Uredbe 2022/1854, na podlagi katere morajo imeti države članice možnost, da za izračun zgornje meje tržnih prihodkov uporabijo razumne ocene.
(
5
)	Določena v členu 8(1)(a) Uredbe 2022/1854.
(
6
)	Kot to izhaja iz člena 1.
(
7
)	Člen 6(3), člen 6(2) in člen 7(6).
(
8
)	Natančneje, njeni členi od 6 do 8 v povezavi s členom 2, točki 5 in 9.
(
9
)	Člen 8(1)(a) Uredbe 2022/1854.
(
10
)	Člen 6(1).
(
11
)	Uvodna izjava 1 Uredbe 2022/1854.
(
12
)	Uvodna izjava 5 Uredbe 2022/1854.
(
13
)	Člen 4(3) PEU.
(
14
)	Natančneje, členi od 6 do 8 in člen 22(2)(c).