62022TJ0104_RES
T‑104/22. sz. ügy
Magyarország
kontra
Európai Bizottság
(kibővített kilencedik tanács), 2024. július 10.
„A dokumentumokhoz való hozzáférés – 1049/2001/EK rendelet – Az Unió által az európai strukturális és beruházási alapok keretében társfinanszírozott pályázatifelhívás‑tervezettel kapcsolatban a magyar hatóságok által a Bizottsághoz intézett levelezésre vonatkozó dokumentumok – Tagállamtól származó dokumentumok – A tagállam tiltakozása – A döntéshozatali eljárás védelmére vonatkozó kivétel – Az »olyan ügyre vonatkozó dokumentum, amellyel kapcsolatosan az intézmény még nem hozott határozatot« fogalma – Indokolási kötelezettség – Lojális együttműködés”
Az Európai Unió intézményei – A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga – 1049/2001 rendelet – A dokumentumokhoz való hozzáférés joga alóli kivételek – A hozzáférés megtagadása – Indokolási kötelezettség – Terjedelem – A hozzáférés iránti megerősítő kérelem tárgyában hozott, a hozzáférés iránti eredeti kérelemtől eltérő határozat – Az indokolási kötelezettség megsértése – Hiány
(EUMSZ 296. cikk, második bekezdés; az Európai Unió Alapjogi Chartája, 41. cikk, (2) bekezdés, c) pont; 1049/2001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 4. cikk, (3) bekezdés)
(lásd: 24., 27., 30., 35–37. pont)
Az Európai Unió intézményei – A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga – 1049/2001 rendelet – A dokumentumokhoz való hozzáférés joga alóli kivételek – Tagállamtól származó dokumentumok – A tagállam joga arra, hogy az intézménytől a dokumentum hozzáférhetővé tételének megtagadását kérje – Az intézmény és a tagállam közötti lojális együttműködés kötelezettsége
(1049/2001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 4. cikk, (1)–(3) és (5) bekezdés)
(lásd: 41–43. pont)
Az Európai Unió intézményei – A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga – 1049/2001 rendelet – A dokumentumokhoz való hozzáférés joga alóli kivételek – Tagállamtól származó dokumentumok – A tagállam joga arra, hogy az intézménytől a dokumentum hozzáférhetővé tételének megtagadását kérje – Eljárásjogi következmények – A tagállamot terhelő indokolási kötelezettség
(1049/2001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 4. cikk, (5) bekezdés)
(lásd: 44–46., 49. pont)
Gazdasági, társadalmi és területi kohézió – Szerkezeti beavatkozások – Az Unió általi finanszírozás – Európai strukturális és beruházási alapok – Megosztott irányítás – Pályázati felhívással kapcsolatos döntéshozatal – A tagállamok kizárólagos felelőssége
(1303/2013 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 4. cikk, (4) bekezdés, 34. cikk, (3) bekezdés, d) pont, 73–75. cikk, 110. cikk, (2) bekezdés, a) pont, és 125. cikk, (3) bekezdés; 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 63. cikk, (1) bekezdés)
(lásd: 66., 75., 76. pont)
Az Európai Unió intézményei – A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga – 1049/2001 rendelet – A dokumentumokhoz való hozzáférés joga alóli kivételek – A döntéshozatali eljárás védelme – Terjedelem – Az európai strukturális és beruházási alapok keretében társfinanszírozott pályázatifelhívás -tervezettel kapcsolatban a nemzeti hatóságok által az Európai Bizottsághoz intézett levelezésre vonatkozó dokumentumok – Kizártság
(1049/2001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 4. cikk, (1) bekezdés)
(lásd: 92., 93., 100., 101. pont)
Az Európai Unió intézményei – A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga – 1049/2001 rendelet – A dokumentumokhoz való hozzáférés joga alóli kivételek – A döntéshozatali eljárás védelme – Fogalom – Terjedelem – A nemzeti irányító hatóságok döntéshozatali eljárása – Kizártság
(1049/2001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 4. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés)
(lásd: 110–113., 126., 127. pont)
Az Európai Unió intézményei – A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga – 1049/2001 rendelet – A dokumentumokhoz való hozzáférés joga alóli kivételek – A döntéshozatali eljárás védelme – Feltételek – Ezen eljárás konkrét, tényleges és súlyos sérelme – Hiány az európai strukturális és beruházási alapok keretében társfinanszírozott pályázatifelhívás-tervezettel kapcsolatban a nemzeti hatóságok által az Európai Bizottsághoz intézett levelezésre vonatkozó dokumentumok közzététele esetén
(1049/2001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 4. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés)
(lásd: 130–133., 136., 137., 140. pont)
Bírósági eljárás – Keresetlevél – Alaki követelmények – A jogvita tárgyának megjelölése – A felhozott jogalapok rövid ismertetése – Absztrakt hivatkozás – Elfogadhatatlanság
(A Bíróság alapokmánya, 21. cikk; a Törvényszék eljárási szabályzata, 76. cikk, d) pont)
(lásd: 145. pont)
Összefoglalás
Magyarországnak az Európai Bizottság azon határozatával szemben benyújtott megsemmisítés iránti keresetének elutasításával, amely hozzáférést biztosított a harmadik fél kérelmező számára a magyar hatóságok által ezen intézményhez intézett, egy európai uniós alapokból finanszírozott pályázatifelhívás‑tervezettel kapcsolatos levelezéshez (a továbbiakban: megtámadott határozat), a Törvényszék pontosítja az 1049/2001 rendeletben (
1
)előírt, a döntéshozatali eljárás védelmére vonatkozó kivétel hatályát, különös tekintettel az „intézmény döntéshozatali eljárása” fogalmának pontos meghatározására. Ezenkívül e viszonylag ritkán felmerülő jogvita, amelyben valamely tagállam tiltakozását fejezi ki a saját hatóságaitól származó dokumentumoknak valamely uniós intézmény általi hozzáférhetővé tételével szemben, lehetőséget ad a Törvényszék számára arra, hogy állást foglaljon abban az eddig nem vizsgált kérdésben, hogy valamely tagállam hivatkozhat‑e erre a kivételre az európai strukturális és beruházási alapok (a továbbiakban: ESB‑alapok) nemzeti irányító hatósága által az uniós költségvetés megosztott irányítása keretében kidolgozott pályázati felhívásra vonatkozó dokumentumok hozzáférhetővé tételével szemben.
2021‑ben hozzáférés iránti kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz az 1303/2013 rendelet (
2
) alapján az ESB‑alapokból finanszírozott operatív program körébe tartozó pályázati felhívással (
3
) kapcsolatos, a Bizottság és a magyar hatóságok közötti hivatalos levelezésre vonatkozóan. Az 1049/2001 rendelet (
4
) alapján a magyar hatóságokkal folytatott egyeztetések során e hatóságok tiltakoztak a tőlük származó dokumentumok hozzáférhetővé tételével szemben a döntéshozatali eljárás védelmére vonatkozó kivétel alapján. Megjegyezték, hogy mivel a szóban forgó pályázati felhívásra vonatkozó döntéshozatali eljárás még folyamatban van, az említett dokumentumok hozzáférhetővé tétele súlyosan sértené az egyenlő bánásmód, a hátrányos megkülönböztetés tilalma és az átláthatóság elvét.
A Bizottság először is hozzáférést biztosított a harmadik fél kérelmező számára a hozzáférhetővé tétel iránti kérelem körébe tartozóként azonosított tizenegy dokumentum közül hathoz, de megtagadta tőle a magyar hatóságoktól származó dokumentumokhoz való hozzáférést. A Bizottság azonban egy megerősítő kérelmet és a magyar hatóságokkal folytatott újabb egyeztetést követően e hatóságok tiltakozása ellenére hozzáférést biztosított a magyar hatóságoktól származó dokumentumokhoz, az újonnan azonosított dokumentumokat is beleértve.
A Törvényszék álláspontja
Azon jogalap alapján eljárva, amellyel Magyarország azt rója fel a Bizottságnak, hogy a Bizottság a jelen ügyben nem alkalmazta a döntéshozatali eljárás védelmére vonatkozó kivételt, a Törvényszék először is megállapítja, hogy a megtámadott határozat elfogadásának időpontjában egyáltalán nem volt folyamatban bizottsági döntéshozatali eljárás.
E tekintetben megjegyzi, hogy bár az ESB‑alapok a megosztott irányítás körébe tartoznak, az 1303/2013 rendelet azon rendelkezései, (
5
) amelyek az ezen alapok által finanszírozandó műveletek kiválasztása során tiszteletben tartandó kritériumokról szólnak, arra utalnak, hogy a pályázati felhívások a tagállamok felelősségi körébe tartoznak. Ily módon az 1303/2013 rendelet nem ruház különös hatáskört a Bizottságra az e rendelet által szabályozott pályázati felhívás véglegesítésének folyamatában.
Ráadásul az 1049/2001 rendelet 4. cikke (3) bekezdése első albekezdésének nyelvtani, szövegösszefüggésen alapuló és teleologikus értelmezése alapján a Törvényszék megjegyzi, hogy az e rendelkezésben előírt kivétel alkalmazásának feltétele egy olyan eljárás azonosítása, amelynek végén az uniós jog feljogosít valamely uniós intézményt egy meghatározott határozat elfogadására. Márpedig a Bizottságnak a megosztott irányítás költségvetési szabályai által szabályozott eljárásban való puszta részvétele nem igazolhatja azt, hogy ez az eljárás az említett intézmény döntéshozatali eljárásának részét képezi. A feladatoknak a Bizottság által a nemzeti irányító hatóságokra történő, a megosztott irányításra jellemző átruházása ugyanis nem érinti a Bizottság és a tagállamok hatásköreit, amelyeket az 1303/2013 rendelet rendelkezései egyértelműen meghatároznak, és így a döntéshozatali eljárásuk nem téveszthető össze.
Ennek alapján a Törvényszék megállapítja, hogy a jelen ügyben a Bizottságnak nem kellett határozatot elfogadnia. Az általa kapott dokumentumok tehát nem tekinthetők úgy, mint amelyek valamely uniós intézmény folyamatban lévő döntéshozatali eljárására vonatkoznak. Következésképpen nem tekinthetők úgy, mint amelyek „olyan ügyre vonatkozó dokumentum[ok], ame[lyekk]el kapcsolatosan az [uniós] intézmény még nem hozott határozatot” (
6
).
Másodszor, a Törvényszék elutasítja Magyarországnak az 1049/2001 rendelet 4. cikke (3) bekezdése első albekezdésében szereplő kivételnek a nemzeti irányító hatóságok döntéshozatali eljárására való alkalmazhatóságára alapított érvelését.
E tekintetben rámutat, hogy e rendelkezésnek nem célja a tagállamok vagy az uniós intézményektől eltérő jogi személyek döntéshozatali eljárásainak védelme, e rendelkezés szövege ugyanis kizárólag azokra a dokumentumokra vonatkozik, amelyek „olyan ügyre vonatkoz[nak], amellyel kapcsolatban [az intézmény] még nem hozott határozatot”. E kivétel akként történő értelmezése, hogy az a nemzeti irányító hatóságok döntéshozatali eljárását is védi, az uniós jogalkotó által eltörölt kibocsátói szabály rejtett módon történő újbóli bevezetéséhez vezetne a tagállami döntéshozatalt érintő valamennyi dokumentum tekintetében. Márpedig az ilyen értelmezés nem lenne összeegyeztethető sem az EUMSZ 15. cikk, sem pedig az 1049/2001 rendelet céljával, amely abban áll, hogy a lehető legszélesebb körű hozzáférési jogot biztosítsa a nyilvánosság számára az uniós intézmények dokumentumaihoz az Unió valamennyi tevékenységi területén. Ezenkívül e rendelkezés minden olyan értelmezése, amely túlmegy magán a szövegen, az e rendelkezésben előírt kivétel hatályának kiterjesztéséhez vezetne, amely nem teszi lehetővé az érintett megtagadási ok terjedelmének körülhatárolását.
(
1
)	Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30‑i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2001. L 145., 43. o.) 4. cikkének (3) bekezdése.
(
2
)	Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17‑i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 320. o.; helyesbítések: HL 2016. L 200., 140. o.; HL 2017. L 20., 4. o.; HL 2019. L 30., 121. o.; HL 2019. L 30. 122. o.).
(
3
)	„Intézményi ellátásról a közösségi alapú szolgáltatásokra való áttérés fejlesztése – intézményi férőhely kiváltás 2023‑ig” című „EFOP 2.2.5” pályázati felhívás.
(
4
)	Az 1049/2001 rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdése.
(
5
)	Az 1303/2013 rendelet 110. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 125. cikkének (3) bekezdése.
(
6
)	Az 1049/2001 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének első albekezdése értelmében.