A BÍRÓSÁG TIZEDIK TANÁCSA ELNÖKÉNEK VÉGZÉSE
2025. március 14.(*)
„ Előzetes döntéshozatal – Beavatkozási kérelem – Elfogadhatatlanság ”
A C‑630/23. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Kúria (Magyarország) a Bírósághoz 2023. október 17‑én érkezett, 2023. szeptember 26‑i határozatával terjesztett elő a
ZH,
KN
és
az AxFina Hungary Zrt.
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG TIZEDIK TANÁCSÁNAK ELNÖKE,
tekintettel B. Smulders előadó bíró javaslatára,
D. Spielmann főtanácsnok meghallgatását követően,
meghozta a következő
Végzést
1        Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5‑i 93/13/EGK tanácsi irányelv (HL 1993. L 95., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 288. o.) 1. cikke (2) bekezdésének, 6. cikke (1) bekezdésének és 7. cikke (1) bekezdésének értelmezésére irányul.
2        E kérelmet két természetes személy, ZH és KN, valamint az AxFina Hungary Zrt. között egy devizában nyilvántartott lízingszerződés érvénytelenségéből eredő jogkövetkezmények megállapítása tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
3        2024. október 30‑i kérelmében egy magyar ügyvédi iroda, a Kerekes és Társai Ügyvédi Iroda, amely az alapeljárásban részt vevő felek egyikét sem képviseli, a kérdést előterjesztő bíróság által előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekre vonatkozó észrevételek előterjesztése érdekében kérte a jelen ügybe való beavatkozás engedélyezését.
4        Ezen ügyvédi iroda kérelmét az Európai Unió Bírósága alapokmányának 40. cikkére, valamint a Bíróság eljárási szabályzata 129. cikkének (4) bekezdésére alapítja, és arra hivatkozik, hogy érdeke fűződik az ügynek a Bíróság által az előzetes döntéshozatal iránti kérelemre adandó válaszból következő kimeneteléhez. Ezt az érdeket egyrészt arra alapozza, hogy egy másik előzetes döntéshozatali ügyben – a C‑565/23. sz. Cofidis Magyarországi Fióktelepe ügyben – részt vevő egyik fél jogi képviseletét látja el, amelyben az eljárást a Bíróság elnöke 2024. január 24‑i határozatával a jelen ügyben az eljárást befejező határozat meghozataláig felfüggesztette.
5        Másrészt az említett ügyvédi iroda állítása szerint tizenkét, a magyar bíróságok előtt folyamatban lévő ügyben lát el jogi képviseletet, amelyekben e bíróságok szintén felfüggesztették az eljárást a jelen ügyben az eljárást befejező határozatnak a Bíróság általi meghozataláig.
6        E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság előtti beavatkozás jogát az Európai Unió Bírósága alapokmányának 40. cikke szabályozza, amely alapján e jog minden természetes és jogi személyt megillet, aki vagy amely valószínűsíti, hogy a Bíróság elé vitt jogvita kimeneteléhez jogos érdeke fűződik. E cikk rendelkezik továbbá arról, hogy a beavatkozás iránti kérelemben tett indítványok csak az egyik fél kérelmeinek támogatására korlátozódhatnak. E cikk így a Bíróság előtt folyamatban lévő, jogvita eldöntésére irányuló peres eljárásokra alkalmazandó (lásd ebben az értelemben: a Bíróság elnökének 2010. január 13‑i Volker und Markus Schecke és Eifert végzése, C‑92/09 és C‑93/09, EU:C:2010:8, 4. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat). Ugyanez vonatkozik az eljárási szabályzat 129. cikkének (4) bekezdésére is, mivel e rendelkezés ezen eljárási szabályzat „Közvetlen keresetek” címet viselő IV. címének 4. fejezetében szerepel.
7        Márpedig az EUMSZ 267. cikk, amely alapján a jelen előzetes döntéshozatal iránti kérelmet benyújtották, nem jogvita eldöntésére irányuló peres eljárást, hanem egy olyan eljárást vezet be, amely – az uniós jognak a Bíróság és a nemzeti bíróságok közötti együttműködésen keresztül biztosított egységes értelmezése céljából – ez utóbbiak számára lehetővé teszi, hogy az előttük folyamatban lévő jogvitában alkalmazandó uniós jogszabályok értelmezését kérjék (lásd analógia útján: a Bíróság elnökének 2007. szeptember 12‑i Satakunnan Markkinapörssi és Satamedia végzése, C‑73/07, EU:C:2007:507, 9. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
8        Az EUMSZ 267. cikkben említett esetekben az eljárásban való részvételt az Európai Unió Bírósága alapokmányának 23. cikke szabályozza, amely a következőkre korlátozza a beadványok vagy észrevételek Bírósághoz való benyújtásának jogát: az e cikk szerinti érdekeltekre, azaz egyrészt az érintett felekre, a tagállamokra, az Európai Bizottságra és – amennyiben úgy ítélik meg, hogy különleges érdekük fűződik az előzetes döntéshozatal iránti kérelemben felvetett kérdésekhez – az Európai Parlamentre, az Európai Unió Tanácsára és az Európai Központi Bankra (EKB), másrészt az Európai Unió azon intézményére, szervére vagy hivatalára, amely meghozta azt a jogi aktust, amelynek érvényessége vagy értelmezése a jogvita tárgyát képezi, továbbá az Európai Gazdasági Térségről szóló 1992. május 2‑i megállapodás (HL 1994. L 1., 3. o.; magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 52. kötet, 3. o.) azon részes államaira, amelyek nem tagállamok, az EFTA Felügyeleti Hatóságra és az érintett harmadik államokra. A „felek” kifejezéssel ez a rendelkezés kizárólag azokra utal, akik a Bírósághoz előzetes döntéshozatal iránti kérelmet előterjesztő nemzeti bíróság előtti jogvitában a felet megillető jogállással rendelkeznek (lásd ebben az értelemben: a Bíróság elnökének 2007. szeptember 12‑i Satakunnan Markkinapörssi és Satamedia végzése, C‑73/07, EU:C:2007:507, 11. pont).
9        Mivel az Európai Unió Bírósága alapokmányának 23. cikke nem hagy mozgásteret a Bíróságnak arra, hogy az előzetes döntéshozatali eljárás során a beadványok és észrevételek benyújtásának jogát olyan természetes vagy jogi személyekre is kiterjessze, akikről e cikk nem rendelkezik kifejezetten (lásd ebben az értelemben: a Bíróság elnökének 2010. január 13‑i Volker und Markus Schecke és Eifert végzése, C‑92/09 és C‑93/09, EU:C:2010:8, 8. pont), egy olyan ügyvédi iroda, mint a beavatkozást kérő, amely nem minősül az Európai Unió Bírósága alapokmányának 23. cikke értelmében vett „félnek”, nem jogosult arra, hogy a Bírósághoz észrevételeket nyújtson be a kérdést előterjesztő bíróság által előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekre vonatkozóan.
10      Mivel a Kerekes és Társai Ügyvédi Iroda által előterjesztett kérelemnek sem az Európai Unió Bírósága alapokmányának 40. cikke, illetve az eljárási szabályzat 129. cikkének (4) bekezdése, sem pedig az Európai Unió Bírósága alapokmányának 23. cikke alapján nem lehet helyt adni, azt mint elfogadhatatlant el kell utasítani.
A költségekről
11      Költségek hiányában azokról nem szükséges határozni.
A fenti indokok alapján a Bíróság tizedik tanácsának elnöke a következőképpen határozott:
1)      A Bíróság tizedik tanácsának elnöke a Kerekes és Társai Ügyvédi Iroda által benyújtott beavatkozási kérelmet mint elfogadhatatlant elutasítja.
2)      A költségekről nem szükséges határozni.
Aláírások
*      Az eljárás nyelve: magyar.