62005CC0045_HU
Opinion of the Advocate-General
Opinion of the Advocate-General
1. A jelen előzetes döntéshozatalra való előterjesztés keretében a Bíróságot annak megállapítására kérik, hogy valamely tagállam milyen mértékben és milyen alapon csökkentheti és/vagy zárhatja ki a szarvasmarhákra vonatkozó vágási támogatásra való jogosultságot annak megállapítása után, hogy egy gazdaságba, illetve az onnan kifelé irányuló állatmozgásra vonatkozó adatokat késve jegyezték be a szarvasmarhafélék azonosítására és nyilvántartására szolgáló számítógépes adatbázisba.
I – Jogi háttér
A – A közösségi szabályozás
2. A marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendelet(2) 11. cikke (1) bekezdésének első albekezdése alapján a gazdaságában szarvasmarhákat tartó termelő, ha ilyen igényt nyújt be, vágási támogatásra jogosultnak minősülhet. A támogatás az arra alkalmas állatok levágásakor vagy Közösségen kívüli országba való exportálásakor jár.
3. E rendelet 11. cikke (1) bekezdésének első albekezdése értelmében:
„A vágási támogatásra a következők alkalmasak:
a) bikák, tinók, tehenek és üszők nyolc hónapos kor felett;
b) egy hónaposnál idősebb, de hét hónaposnál fiatalabb borjak, ha a hasított test súlya 160 kg-nál kevesebb,
feltéve hogy azokat egy később meghatározandó időtartamig a termelő tartotta.”(3)
4. Az 1254/1999 rendelet (18) preambulumbekezdése ezenfelül előírja, hogy „a közvetlen kifizetéseket függővé kell tenni attól, hogy az érintett állattartók betartják a szarvasmarhák azonosítására és nyilvántartására vonatkozó közösségi szabályokat”. E rendelet 21. cikke következésképpen megállapítja, hogy „[az e fejezet szerinti] közvetlen kifizetésre a 820/97/EK rendelet[(4) ] szerint azonosított és nyilvántartott állatok minősülhetnek jogosultnak”(5) .
5. Ezen utóbbi rendeletet a 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet(6) helyezte hatályon kívül, amelynek egyik fő célja szintén a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozása.
1. A szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszere
6. A szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalomban való megbetegedéseihez kapcsolódó válság miatt a marhahús és a marhahústermékek piacán bekövetkezett egyensúlyvesztést követően a szarvasmarhák termelési fázisban való azonosítására és nyilvántartására vonatkozó hatékony rendszer bevezetésének, valamint erre az ágazatra jellemző speciális közösségi címkézési rendszer létrehozásának a célja a fogyasztók marhahús és marhahústermékek minőségébe vetett bizalmának a növelése, a közegészség védelme magasabb szintjének a megőrzése, és a marhahúspiac tartós egyensúlyának a megerősítése(7) .
7. Az 1760/2000 rendelet 3. cikkének első bekezdése értelmében a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszere az alábbi elemekből áll: füljelzők az állatok egyedi megjelölésére, marhalevelek, egyedi nyilvántartások minden gazdaságon és számítógépes adatbázisok.
8. A közösségi jogalkotó szerint „[a]z állatok gyors és pontos nyomon követhetősége céljából, a közösségi támogatási programokkal kapcsolatos okokból, minden tagállamnak létre kell hozni egy nemzeti számítógépes adatbázist, amelyben az állatok azonosító adatai, az összes, a tagállam területén található gazdaság, továbbá az állatok mozgásai rögzítésre kerülnek a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról szóló, 1964. június 26-i 64/432/EGK tanácsi irányelv módosításáról és naprakésszé tételéről szóló, 1997. március 17-i 97/12/EK tanácsi irányelv(8) rendelkezéseinek megfelelően, amely tisztázza az ezzel az adatbázissal kapcsolatos egészségügyi követelményeket”(9) . Az 1760/2000 rendelet 5. cikke tehát előírja, hogy a tagállamok illetékes hatóságainak 1999. december 31-től számítógépes adatbázist kell létrehozniuk, amely az 1964. június 26-i 64/432 tanácsi irányelvben(10) előírt minden adatot tartalmaz.
9. E rendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerint:
„A szállítók kivételével minden állattartó köteles:
– naprakész nyilvántartást vezetni,
– amint a számítógépes adatbázis teljesen működőképes, minden, a gazdaságba, illetve az onnan kifelé irányuló állatmozgást, az állatok gazdaságban történő születését, illetve halálát, továbbá ezen események időpontját, az eseménytől számított háromtól hét napos, a tagállam által meghatározott időtartamon belül az illetékes hatóságnak jelenteni. [...]”
10. Az említett rendelet 22. cikkének (1) bekezdése ezenfelül a következőket írja elő:
„A tagállamok minden szükséges intézkedést meghoznak e rendelet rendelkezéseinek való megfelelés biztosítására.
Minden, a tagállam által az állattartóra kiszabott szankciónak arányban kell állnia a szabályszegés súlyosságával. Amennyiben indokolt, a szankciók között szerepelhet az érintett állattartó gazdaságáról kiinduló, illetve oda irányuló állatmozgás korlátozása. Minden, a tagállam által az állattartóra kiszabott szankciónak arányban kell állnia a szabályszegés súlyosságával. Amennyiben indokolt, a szankciók között szerepelhet az érintett állattartó gazdaságáról kiinduló, illetve oda irányuló állatmozgás korlátozása.”
2. Az egyes közösségi támogatási programok integrált igazgatási és ellenőrzési rendszere
11. Ezt az integrált rendszert a 3508/92/EGK tanácsi rendelet(11) hozta létre. Az megfelel a közösségi jogalkotó által kifejezett azon igénynek, hogy igazgatási és ellenőrzési mechanizmusokat kell meghatározni a szántóföldi növények, marha- és borjúhús, valamint a bárány- és kecskehús ágazatában, az 1992-ben elhatározott közös agrárpolitika reformját követően bevezetett közvetlen kifizetések rendszerének végrehajtása érdekében. Amint azt e rendelet ötödik preambulumbekezdése kifejti, „az integrált rendszernek valamennyi tagállamban egy számítógépes adatbázist, a mezőgazdasági parcellák alfanumerikus azonosítási rendszerét, a gazdálkodók támogatási kérelmeit, összehangolt ellenőrzési rendszert, továbbá az állattenyésztési ágazatban az állatok azonosításának és nyilvántartásának rendszerét tartalmazza”.
12. Az egyes közösségi támogatási rendszerekre vonatkozó integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 23-i 3887/92/EGK bizottsági rendelet(12) céljai közé tartozik a közösségi támogatásokra vonatkozó rendelkezések tiszteletben tartásának hatékony ellenőrzése, valamint a szabálytalanságok és csalások hatékony megelőzésére, illetve szankcionálására irányuló rendelkezések megállapítása .
13. E célból e rendelet (9) preambulumbekezdése szerint „az elkövetett szabálytalanság súlya alapján fokozatos szankciókat kell meghatározni, egészen a programból a szóban forgó és az azt követő évre való teljes kizárásig” [nem hivatalos fordítás]. Ugyanígy az említett rendelet 10b. cikke szankcióként a támogatás teljes összegének csökkentését is előírja, az igazgatási, illetve helyszíni ellenőrzések során az állatoknak a támogatási kérelemben feltüntetett száma, valamint a támogatható állatok megállapított száma között felfedezett különbség miatt.
14. Ezenkívül a 3887/92 rendelet 11. cikke (1) bekezdésének értelmében „[a] jelen rendelet által előírt szankciókat a nemzeti szinten előírt kiegészítő szankciók sérelme nélkül kell alkalmazni [nem hivatalos fordítás]”.
15. Végül e rendelet 15. cikkének első bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„A tagállamok meghoznak minden, e rendelet alkalmazásához szükséges további intézkedést […] E tekintetben megfelelő nemzeti szankciókat is megállapíthatnak a termelőkkel vagy a kereskedelmi ágazat más piaci szereplőivel szemben – mint a vágóhidak vagy a támogatás nyújtásának eljárásában részt vevő társaságok – az olyan ellenőrzési előírások betartásának biztosítása érdekében, mint a gazdaságok állatállományának nyilvántartása vagy a bejelentési kötelezettség betartása” [nem hivatalos fordítás].
16. A 3887/92 rendeletet a 2419/2001/EK bizottsági rendelet(13) hatályon kívül helyezte. Ez utóbbi rendelet 53. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „a 2002. január 1. előtt megkezdett gazdasági évekkel vagy támogatási időszakokkal összefüggő támogatási kérelmekre vonatkozóan azonban továbbra is [a 3887/92] rendeletet kell alkalmazni”(14) .
17. A 2419/2001 rendelet 44. cikke, melynek címe „Kivételek a levonások és kizárások alkalmazása alól”, a következőképpen rendelkezik:
(1) Az ebben a címben előírt levonásokat és kizárásokat nem kell alkalmazni, ha a mezőgazdasági termelő tényszerűen pontos információt nyújtott be, vagy másképpen bizonyítja, hogy nem vétkes.
(2) Az ebben a címben előírt levonásokat és kizárásokat nem kell alkalmazni a támogatási kérelem azon részeivel kapcsolatban, amelyekre vonatkozóan a mezőgazdasági termelő írásban értesíti az illetékes hatóságot arról, hogy a támogatási kérelem pontatlan, illetve a benyújtása óta pontatlanná vált, ha a mezőgazdasági termelőt nem értesítették az illetékes hatóság szándékáról egy helyszíni ellenőrzés elvégzésére, és az illetékes hatóság még nem értesítette a mezőgazdasági termelőt a kérelemben található bármiféle szabálytalanságról [helyesen: feltéve, hogy a mezőgazdasági termelőt nem értesítették az illetékes hatóság helyszíni ellenőrzés elvégzésére irányuló szándékáról, és nem kapott tájékoztatást az illetékes hatóságtól arra vonatkozóan, hogy a kérelme tekintetében szabálytalanságot állapítottak meg].
Az első albekezdésben említett, a mezőgazdasági termelő által megadott információ a támogatási kérelemnek a tényleges helyzetnek megfelelő kiigazítását kell eredményezze [helyesen: a támogatási kérelmet a mezőgazdasági termelő által az első albekezdés szerint megadott információ alapján kiigazítják oly módon, hogy az a tényleges helyzetnek megfeleljen.].”
18. Ezenkívül e rendelet „A számítógépes adatbázis bejegyzéseinek módosítása és kiigazítása” című 45. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy „[a] kérelmezett szarvasmarhaf élékre vonatkozóan a támogatási kérelem benyújtásának időpontjától kezdve a számítógépes adatbázis bejegyzéseinek hibáira és hiányosságaira a 44. cikket kell alkalmazni [helyesen: azon szarvasmarhafélék vonatkozásában, amelyek után támogatási kérelmet nyújtottak be, a 44. cikket a számítógépes adatbázis bejegyzéseinek hibája vagy hiányossága esetén a kérelem időpontjától kezdődően kell alkalmazni]”.
19. Végül az említett rendelet „A szankciók halmozódása” című 47. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „[a] 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet(15) 6. cikkére is figyelemmel az e rendelet szerinti levonások és kizárások nem érintik a közösségi vagy nemzeti jogszabályok bármely egyéb rendelkezése szerinti kiegészítő szankciókat”.
B – A nemzeti szabályozás
20. A szarvasmarhafélékért és a húsért felelős hivatal által elfogadott, a szarvasmarhafélék azonosításáról és nyilvántartásáról szóló, 1998‑as holland rendelet (Verordening identificatie en registratie runderen 1998 van het Productschap Vee en Vlees; a továbbiakban: PVV‑rendelet) a következőképpen rendelkezik:
„[…]
12. cikk
(1) Az állattartók, a szállítók kivételével, kötelesek a 820/97 rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében, valamint a 7. cikk (1) bekezdésének második francia bekezdésében előírt adatokat pontosan és kimerítően nyilvántartásba venni.
[…]
13. cikk
(1) Az állattartók, a szállítók kivételével, kötelesek a jelen rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében meghatározott adatokat a szolgálattal három munkanapon belül közölni […].”
21. Ezenfelül az állatokra vonatkozó közösségi támogatásokról szóló holland rendelet (Regeling dierlijke EG‑premies; a továbbiakban: Regeling) 2.3. cikkének (2) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„Az olyan szarvasmarhaféle levágása vagy harmadik országba történő exportálása után, amely az azonosítási és nyilvántartási regiszter szerint a levágás vagy a harmadik országba történő exportálás időpontjában legalább nyolc hónapos, az állattartó részére a kérelmére a jelen Regeling, valamint az 1254/1999 rendelet és a 2342/1999 rendelet rendelkezéseinek megfelelően támogatás fizetendő.”
22. A Regeling 2.4b. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy „[a] szarvasmarha hollandiai vágóhídon történő levágása esetén a vágási támogatás kérelmezése a levágásnak az érintett vágóhíd által a PVV‑rendelet alapján az azonosítási és nyilvántartási regiszterbe való bejegyzésével történik”.
23. Végül a Regeling 4.9. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1) Semmilyen támogatás nem jár azon szarvasmarhafélék után, amelyek tekintetében az állattartó huszonöt napon belül nem felel meg azoknak a rendelkezéseknek, amelyek rá a PVV‑rendelet alapján vonatkoznak, amely rendelet előírja a szarvasmarhák születési idejének, valamint a szarvasmarháknak az állattartó gazdaságába való beszállítása vagy onnan való elszállítása, levágása, vagy harmadik országba történő exportálása időpontjának az azonosítási és nyilvántartási regiszterbe való bejegyzését, amennyiben az adott bejegyzési kötelezettség 2000. január 1‑jén vagy azt követően keletkezett.
(2) A támogatás 25%‑kal csökken azon szarvasmarhák után, amelyek tekintetében az állattartó az előírt határidőben nem, de az adott eseménytől számított huszonöt napon belül megfelel azoknak a rendelkezéseknek, amelyek rá a PVV‑rendelet alapján vonatkoznak, amely rendelet előírja a szarvasmarhák születési idejének, valamint a szarvasmarháknak az állattartó gazdaságába való beszállítása vagy onnan való elszállítása, levágása, vagy harmadik országba történő exportálása időpontjának az azonosítási és nyilvántartási regiszterbe való bejegyzését, amennyiben az adott bejegyzési kötelezettség 2000 január 1‑jén vagy azt követően keletkezett.”
II – A tényállás és az alapeljárás
24. A Maatschap Schonewille-Prins (a továbbiakban: Schonewille) szarvasmarhafélék tenyésztésre szakosodott mezőgazdasági vállalkozást működtet. 2001. február 1‑jén ez a társaság 365 szarvasmarha után vágási támogatás iránti kérelmet nyújtott be a Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit-hez (holland mezőgazdasági, természetvédelmi és élelmiszerügyi miniszter; a továbbiakban: miniszter) a Regeling alapján.
25. 2002. június 24‑i határozatában a miniszter közölte a Schoenewille-lel, hogy a 2001‑es évre vonatkozóan a kérelem tárgyát képező szarvasmarhák közül csupán 260 felel meg teljes mértékben vagy részben a támogatás feltételeinek, míg 105 szarvasmarha nem. Ezt a határozatot a miniszter utólag helyesbítette, mivel úgy vélte, hogy 15 további szarvasmarha után nyújtható teljes mértékű vágási támogatás, és úgy találta, hogy egy másik állat nem felel meg teljes mértékben a támogatás feltételeinek.
26. A Schonewille panaszt nyújtott be a miniszter határozata ellen, amelyben különösen a támogatások levonásait és az abból való kizárásokat vitatta. Ezt a panaszt a miniszter a 2003. június 19-i határozatában elutasította.
27. E határozatában a miniszter egyrészt egy szarvasmarha esetében teljes mértékben elutasította a támogatás iránti kérelmet, azzal az indokolással, hogy a Rigeling 4.9. cikkének (1) bekezdésében előírt határidőn belül nem került sor az azonosítási és nyilvántartási regiszterbe történő bejegyzésre. Másrészt a miniszter a szarvasmarhák egy csoportja tekintetében a kérelmezett támogatást a Regeling 4.9. cikkének (2) bekezdése alapján 25%‑kal csökkentette, mivel a regiszterbe való bejegyzés nem megfelelő időben történt, viszont a Regeling 4.9. cikkének (2) bekezdésében meghatározott – öt nap kezeléssel növelt – huszonöt napos határidőn belül.
28. 2003. július 30-i levelében a Schoenewille keresetet indított az említett határozat ellen a College van Beroep voor het bedrijfsleven (Hollandia) előtt. Álláspontja szerint a miniszter tévesen állapította meg, hogy a szarvasmarha gazdaságba való beszállításának az azonosítási és nyilvántartási regiszterbe történő késedelmes bejegyzése igazolhatja a vágási támogatás megtagadását vagy csökkentését. A Schoenewille szerint az állatai megfelelnek az 1254/1999 rendelet 21. cikkében előírt feltételnek, mivel azokat az 1760/2000 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően azonosították (két hivatalos füljelzés), és ugyanezen rendelet 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően jegyezték be. Azt is állítja, hogy a tagállamok a szarvasmarhafélék azonosítása és nyilvántartása tekintetében nem állapíthatnak meg a Regeling 4.9. cikkében előírthoz hasonló, további feltételeket az említett vágási támogatás nyújtására vonatkozóan.
III – Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem
29. Az előzetes döntéshozatal iránti kérelmével a College van Beroep voor het bedrijfsleven arra keresi a választ, hogy figyelembe véve a Schonewille által az azonosítási és nyilvántartási regiszter kezelője felé tett bejelentések tekintetében megállapított szabálytalanságokat, a miniszter megalapozottan zárta‑e ki teljes mértékben vagy részben az 1254/1999 rendelet szerinti vágási támogatásra vonatkozó jogosultságot.
30. Ez arra vezette a kérdést előterjesztő bíróságot, hogy a rendelet 21. cikkének értelmezésére vonatkozó kérdést terjesszen elő, mivel e cikk előírja, hogy a közvetlen kifizetésre „[a 820/97/EK rendelet] szerint azonosított és nyilvántartott állatok minősülhetnek jogosultnak”. Az említett bíróság véleménye szerint lehetséges a 21. cikkben szereplő feltétel olyan „radikális értelmezése”, amely ebből a szempontból azt jelentené, hogy a vágási támogatás egészére való jogosultsághoz az 1760/2000 rendelet minden előírását be kell tartani, beleértve a rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében szereplő, a gazdaságba, illetve az onnan kifelé irányuló állatmozgásra vonatkozókat is. Ezen értelmezés elfogadása azzal a következménnyel járna, hogy az adatok bejelentése tekintetében megállapított szabálytalanságok – bármely csekélyek is legyenek – teljes mértékben kizárnák a támogatásra való jogosultságot. Ennélfogva meg kell vizsgálni, hogy az 1254/1999 rendelet 21. cikke nem ellentétes‑e az arányosság elvével.
31. A kérdést előterjesztő bíróság felveti továbbá a 2419/2001 rendelet 44. és 45. cikkének a jelen ügyben való alkalmazhatóságát. Ha – a Bíróságnak a Gerken ügyben 2004. július 1-jén hozott ítéletére(16) tekintettel – e rendelet 45. cikkének (1) bekezdését ugyanezen rendelet 44. cikkével összefüggésben értelmezve visszaható hatállyal kell alkalmazni, ez azt jelenti, hogy a vágási támogatásból való teljes kizárás nem alkalmazható a számítógépes adatbázis kezelője felé történő bejelentéssel kapcsolatos mulasztás miatt, ha a közölt adatok, mint a jelen ügyben a beszállítási adatok, tényszerűen teljes mértékben helyesek.
32. Következésképpen a kérdést előterjesztő bíróság az eljárást felfüggesztette, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjesztette a Bíróság elé:
„1) Úgy kell‑e értelmezni az 1254/1999/EK rendelet 21. cikkét, hogy az 1760/2000/EK rendelet betartásával kapcsolatos bármilyen szabálytalanság egy állat vonatkozásában az állatra megállapított vágási támogatásból való teljes kizárást vonja maga után?
2) Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén: érvényes‑e az 1254/1999/EK rendelet 21. cikke, különösen az abból eredő következményekre tekintettel?
3) Alkalmazható‑e a 2419/2001/EK rendelet 44. és 45. cikke az 1760/2000/EK rendelet betartása során elkövetett szabálytalanságokra?
4) A harmadik kérdésre adott igenlő válasz esetén: azt jelenti‑e a 2419/2001/EK rendelet 44. cikkével összefüggésben értelmezett 45. cikkének helyes alkalmazása, hogy a vágási támogatásból való teljes kizárás nem alkalmazható a számítógépes adatbázis kezelője felé történő bejelentéssel kapcsolatos mulasztás miatt, ha a közölt adatok, mint a jelen ügyben a beszállítási adatok, tényszerűen teljes mértékben helyesek (és kezdettől fogva azok voltak, így nem kellett őket helyesbíteni)? Ha ez nem vonatkozik minden mulasztásra, vonatkozik‑e a jelen jogvita tényállására, ahol a mulasztás az adatok késedelmes továbbításában áll (néhány nap vagy hét), miközben a vágásra jóval későbbi időpontban kerül sor?
5) Úgy kell‑e értelmezni a 3887/92/EGK rendelet 11. cikkét és/vagy az 1760/2000/EK rendelet 22. cikkét és/vagy a 2419/2001/EK rendelet 47. cikkének (2) bekezdését, hogy e rendelet betartásának biztosítása érdekében a tagállamok jogosultak nemzeti szankció útján a vágási támogatásra vonatkozó közösségi szabályokon alapuló jogosultsággal kapcsolatos levonásokat és kizárásokat alkalmazni?
6) Az ötödik kérdésre adott részben vagy egészben igenlő válasz esetén: a közösségi szabályokban előírt, a közösségi levonások és kizárások alóli kivételek, különösen a 2419/2001/EK rendelet 44. és 45. cikke, megfelelően alkalmazandók‑e a nemzeti levonásokra és kizárásokra is?
7) A hatodik kérdésre adott igenlő válasz esetén azt eredményezi‑e a 2419/2001/EK rendelet 44. cikkével összefüggésben értelmezett 45. cikkének megfelelően történő, helyes alkalmazása, hogy a számítógépes adatbázis felé történő bejelentéssel kapcsolatos mulasztások, különösen az adatok késedelmes továbbítása, nem vezethetnek a vágási támogatásból való kizáráshoz, ha a nyilvántartásba bevezetett adatok, mint a jelen ügyben a beszállítás dátuma, tényszerűen teljes mértékben helyesek?”
IV – Elemzés
A – Az első kérdésről
33. A kérdéseket előterjesztő bíróság az első kérdésével lényegében arra vár választ, hogy az 1254/1999 rendelet 21. cikkét úgy kell‑e értelmezni, hogy a szarvasmarha gazdaságba való beszállításának vagy onnan való elszállításának a számítógépes adatbázis felé történő bejelentésére vonatkozóan az 1760/2000 rendelet alapján meghatározott határidő elmulasztása maga után vonja az ezen állat után járó vágási támogatásra vonatkozó jogosultság kizárását.
34. Az Európai Közösségek Bizottsága szerint erre a kérdésre igenlő választ kell adni. Arra hivatkozik, hogy az 1245/1999 rendelet 21. cikke a szarvasmarhafélék vágási támogatásához hasonló közvetlen kifizetéseket kifejezetten az 1760/2000 rendelet által meghatározott, az állatok azonosítására és nyilvántartására vonatkozó szabályok betartásától tette függővé. E szabályok, valamint különösen a bejegyzésre nyitva álló maximális időtartamra vonatkozó szabályok betartatásával a közösségi jogalkotó a szarvasmarhafélék ágazatában a közös piacszervezésnek olyan elemet akart a részévé tenni, amely a termelőket az említett szabályok betartására ösztönzi.
35. E tekintetben a Bizottság hangsúlyozza, hogy a szarvasmarhák azonosítására és nyilvántartására vonatkozó szabályok betartása alapvető fontosságú a 1760/2000 rendelet céljainak – azaz a fogyasztók marhahús és marhahústermékek minőségébe vetett bizalma javulásának, a közegészség védelme egy magasabb szintje megőrzésének és a marhahúspiac tartós egyensúlya megerősítésének – az eléréséhez(17) . Elengedhetetlen, hogy a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszere teljes mértékben hatékony és teljes mértékben megbízható legyen, oly módon, hogy lehetővé tegye az illetékes hatóságok számára, hogy járvány esetén a lehető legrövidebb időn belül azonosítsák az állat származását. A hatékonyság és a megbízhatóság e követelményei szükségessé teszik, hogy a gazdaságba, illetve az onnan kifelé irányuló állatmozgást, az állatok gazdaságban történő születését, illetve halálát az 1760/2000 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében meghatározott, az eseménytől számított háromtól hét napos határidőn belül bejelentsék. E határidő elmulasztása ennélfogva az adott állat vonatkozásában az állat után járó vágási támogatásból való teljes kizárást vonja maga után.
36. Nem értek egyet ezzel az elemzéssel. A Schoenewille-hez és a holland kormányhoz hasonlóan ugyanis úgy vélem, hogy az 1254/1999 rendelet 21. cikke nem értelmezhető úgy, hogy az 1760/2000 rendelet alkalmazása tekintetében elkövetett szabálytalanság – mint a gazdaságba, illetve az onnan kifelé irányuló állatmozgás késedelmes bejelentése – ezen állat vonatkozásában automatikusan a vágási támogatásból való teljes kizárást jelentené.
37. Pontosabban – és ellentétben azzal az előfeltétellel, amelyen a Bizottság érvelése alapul – nem hiszem, hogy helyes volna egy szarvasmarha háromtól hét napos határidőn belüli elszállításának a bejegyzését a vágási támogatásra való jogosultság feltételeként felfogni.
38. Az e véleményt megalapozó érvek kifejtése előtt célszerű röviden felvázolni az „állattenyésztési” támogatás iránti kérelmeknek az illetékes nemzeti hatóságok általi, az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer keretében történő kezelése rendjét.
39. Az első szakasz a támogatás mértéke alapjának megállapítására irányul(18) . Így ha az állatoknak a támogatási kérelemben feltüntetett száma magasabb a támogatható állatoknak az adminisztratív vagy helyszíni ellenőrzések során megállapított számánál, a mezőgazdasági termelőnek járó támogatási összeget a támogatható állatok megállapított száma – tehát az illetékes hatóság által ellenőrzött és megerősített, a támogatás megadása feltételeinek megfelelő számú állat – alapján számítják(19) . Ebből következik, hogy a támogatást az arra vonatkozó elfogadhatósági feltételeknek való megfelelés hiányában nem adják meg.
40. A második szakasz a szankcióknak a mezőgazdasági termelő által az első szakaszban állított teljes támogatási összegre való esetleges alkalmazását foglalja magában.(20) Ennek célja az, hogy a mezőgazdasági termelőt pénzügyi jellegű büntetéssel sújtsák az állatoknak a támogatási kérelemben feltüntetett száma, valamint a támogatható állatok megállapított száma között felfedezett különbség miatt. A szankció lehet a közösségi támogatás teljes összegéből való levonás, illetve a támogatásból való kizárás.
41. A harmadik szakaszban korrigálható a második szakasz alapján számított támogatási összeg, amennyiben a közösségi szankciók alól kivételeket állapítottak meg.(21) Ilyen különösen az az eset, amikor a mezőgazdasági termelő, aki észrevette, hogy az általa benyújtott kérelem nem szándékos hibákat tartalmaz, erről idejében értesíti az illetékes hatóságot.
42. Végül fontos megjegyezni, hogy az itt leírt eljárás esetén a 3887/92 rendeletben előírt szankciókat a nemzeti szinten előírt kiegészítő szankciók sérelme nélkül kell alkalmazni(22), és hogy e rendelet 15. cikke felhatalmazza a tagállamokat a mezőgazdasági termelőkkel vagy más piaci szereplőkkel szembeni megfelelő nemzeti szankciók elfogadására „az olyan ellenőrzési előírások betartásának biztosítása érdekében, mint a gazdaságok állatállományának nyilvántartása vagy a bejelentési kötelezettség betartása” [nem hivatalos fordítás].
43. A fenti pontosítások után az alábbiakban jelezni kell, hogy melyek azok a feltételek, amelyek értelmében – a közösségi szabályozás szerint – egy levágott vagy harmadik országba kivitt állat vágási támogatásra jogosult.
44. E feltételek szerepelnek az 1254/1999 rendelet 11. cikkének (1) bekezdésében és 21. cikkében, valamint a 2342/1999 rendelet 37. cikkében. Ezek a következőképpen foglalhatók össze:
– az állatok, amelyek tekintetében vágási támogatás iránti kérelem nyújtható be, bikák, tinók, tehenek és üszők nyolc hónapos kor felett, vagy egy hónaposnál idősebb, de hét hónaposnál fiatalabb borjak, ha a hasított test súlya 160 kg-nál kevesebb;
– a támogatás annak a termelőnek jár, aki az állatot a vágás, illetve export előtt legfeljebb egy hónappal végződő, legalább két hónapos birtokontartási időszak alatt tartotta; a három hónaposnál fiatalabb korban levágott borjak esetében a birtokontartási időszak egy hónap, és végül
–
támogatás csak az 1760/2000/EK rendeletnek megfelelően azonosított és nyilvántartott állatok után nyújtható.
45. A kérdést előterjesztő bíróság a vágási támogatás megadására vonatkozó ezen utóbbi feltétel meghatározását kéri a Bíróságtól. Ebből a nézőpontból két értelmezés lehetséges. Az első értelmezés szerint – amelyet a Bizottság támogat – az állatnak meg kell felelnie az 1760/2000 rendeletben előírt minden szabálynak, beleértve az e támogatásra való jogosultság megszerzése érdekében a szállításoknak a számítógépes adatbázisba való bejelentésére nyitva álló határidőket is. A második értelmezés – amelyet magam is helyesnek vélek – az illetékes hatóságnak a vágási támogatás megadása megalapozottságáról való döntésekor végzett, arra vonatkozó ellenőrzését helyezi előtérbe, hogy egy állatot ténylegesen és megfelelően azonosítottak és nyilvántartásba vettek‑e az 1760/2000 rendelettel létrehozott, a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének különböző részeiben.
46. Véleményem szerint több érv szól e második értelmezés mellett.
47. Először is, az 1254/1999 rendelet 21. cikkének megfogalmazásából nem következik kifejezetten, hogy a vágási támogatás kifizetése az 1760/2000 rendeletben előírt minden szabály betartásától függ. Álláspontom szerint az e cikkben használt kifejezések inkább eredménykötelemre utalnak, vagyis az illetékes hatóságnak a vágási támogatás megadása megalapozottságáról való döntésekor a támogatási kérelemmel érintett állatokat ténylegesen és megfelelően kell azonosítani és nyilvántartani a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartásai rendszerének különböző részeiben.
48. Így álláspontom szerint az 1254/1999 rendelet 21. cikkének értelmében „[az 1760/2000 rendelet] rendelkezéseinek megfelelően azonosított és nyilvántartott” állatot olyan állatnak kell tekinteni, amelyet:
– az 1760/2000 rendelet 4. cikkében meghatározott füljelzővel egyedileg azonosítottak;
– e rendelet 6. cikkének megfelelően marhalevél kiállításával egyedileg azonosítottak;
– az említett rendelet 5. cikkében meghatározott számítógépes adatbázisban nyilvántartásba vettek, és szerepel az állattartó által ugyanezen rendelet 7. cikkének megfelelően vezetett nyilvántartásban.
49. Ezt az elemzést alátámasztja a 3887/92 rendelet 10d. cikkének megfogalmazása, amely felsorolja e követelményeket annak ellenőrzésére, hogy valamely szarvasmarha e rendelet 10. és 10b. cikke értelmében „ellenőrzött állatnak” tekinthető‑e, tehát olyan állatnak, amely esetében a támogatás megadásának minden feltétele teljesül. E tekintetben úgy vélem, hogy a szarvasmarhák mozgásának a számítógépes adatbázisba történő bejelentésére nyitva álló határidő betartása nem szerepel kifejezetten e követelmények között.
50. Másodszor, mind a szarvasmarhák azonosítására és nyilvántartására, mind az egyes közösségi támogatási programok integrált igazgatási és ellenőrzési rendszerére vonatkozó közösségi szabályok megfogalmazása és célja azt bizonyítja, hogy a közösség jogalkotó – az 1254/1999 rendelet 21. cikkének elfogadásával – a vágási támogatásokhoz hasonló közvetlen kifizetések megadását nem a támogatási rendszerek irányítására vonatkozó eljárási szabályok mindegyikének betartásától akarta függővé tenni, hanem alapvetően a szarvasmarhák megfelelő azonosításától és nyilvántartásától.
51. Az 1254/1999 rendelet 21. cikke és a 3887/92 rendelet 10d. cikke között elvégzendő közelítésen kívül ez utóbbi rendeletnek az ellenőrzésre vonatkozó rendelkezései is megerősítik ezt az elemzést. Így az említett rendelet 6. cikke (6) bekezdésének d) pontjából következően az állatok helyszíni ellenőrzése magában foglalja különösen annak ellenőrzését, hogy a gazdaságban található összes szarvasmarhát – amelyek vonatkozásában a támogatási kérelmeket benyújtották, vagy amelyek vonatkozásában a későbbiekben támogatási kérelmeket nyújthatnak be – füljelzőkkel és marhalevelekkel azonosítottak, szerepelnek az állattartó nyilvántartásában, és be vannak jelentve a számítógépes adatbázisba.
52. Ezenfelül konkrétabban a számítógépes adatbázis vonatkozásában meg kell állapítani, hogy annak fontos szerepe van a támogatási kérelmek ellenőrzésének eszközei között. Lényegében ez teszi lehetővé „keresztellenőrzések” elvégzését az adminisztratív ellenőrzések(23) során, és a támogatási kérelmek támogathatóságának biztosítása érdekében referenciaként szolgál a helyszíni ellenőrzések(24) során. Általánosabban fogalmazva – amint azt az 1760/2000 rendelet (14) preambulumbekezdése kifejti – a számítógépes adatbázis célja az „állatok gyors és pontos nyomon követhetősége […], a közösségi támogatási programokkal kapcsolatos okokból”. Ezért döntő fontosságú, hogy a támogatási kérelemmel érintett szarvasmarhákra vonatkozó adatokat az illetékes hatóság ellenőrzésekor pontosan bevezessék ebbe az adatbázisba. Az ilyen adatoknak többek között tartalmazniuk kell a gazdaságba, illetve az onnan kifelé irányuló állatmozgást, az állatok gazdaságban történő születését, illetve halálát, továbbá ezen események időpontját, amint azt e rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdése előírja. Ezen adatoknak a számítógépes adatbázisban való pontos nyilvántartása tehát meghatározó annak tekintetében, hogy az illetékes hatóság ellenőrizhesse a vágási támogatás többi feltételének teljesülését, ellenőrizve az állatok korára – az adatbázisban szereplő születési idő alapján – és a birtokon tartási időszakra vonatkozó előírásokat.
53. Abban az esetben, ha az adminisztratív vagy helyszíni ellenőrzés után az illetékes hatóság megállapítja, hogy valamely támogatási kérelemmel érintett szarvasmarhát nem megfelelően tartanak nyilván a számítógépes adatbázisban, úgy kell tekintenie, hogy ez az állat nem támogatható, ezért nincs helye a vágási támogatás folyósításának.
54. Ezzel szemben, ha az illetékes hatóság által a támogatás megadásáról vagy megtagadásáról hozott döntés időpontjában ezek az adatok megfelelően szerepelnek az adatbázisban, és lehetővé teszik a támogatási kérelem megalapozottságának ellenőrzését, annak felfedezése, hogy korábban egy-két szarvasmarha mozgását késve jelentették be, önmagában nem lehet hatással magának a támogatás megadásának az elvére. Más szavakkal, az ilyen megállapítás nem befolyásolhatja az állatnak a kért támogatás tekintetében való támogathatóságát.
55. Ezt a gondolatot támasztják alá a 3887/92 rendeletet követő 2419/2001 rendelet rendelkezései. E rendelet (28) preambulumbekezdése megerősíti, hogy az „1254/1999[…] rendelet 21. cikke alapján a szarvasmarhafélék megfelelő azonosítása és nyilvántartása a jogosultság egyik feltétele”. Ezenfelül érdemes megjegyezni, hogy a 796/2004 rendelet, amelynek célja az 1782/2003 rendeletben előírt kölcsönös megfeleltetés, moduláció, valamint integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapítása, a (68) preambulumbekezdésében előírja, hogy a számítógépes adatbázisban lévő pontatlan adatok „nemcsak a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségeknek való meg nem felelést, hanem valamely támogathatósági feltétel megsértését is jelentik”. Ezek a rendelkezések azonban nem említik kifejezetten, hogy a számítógépes adatbázisba való bejelentés határidejének betartása a vágási támogatás megadásának feltétele.
56. Harmadszor, fontos hangsúlyozni, hogy az az értelmezés, amely szerint a szarvasmarhák mozgásának a számítógépes adatbázisba történő bejelentésére vonatkozó határidő betartása a vágási támogatás megadhatóságának feltétele, összeegyeztethetetlennek mutatkozik azzal, hogy e támogatás megadása feltételeinek mindenképpen egységesnek kell lenniük az Európai Unió minden tagállamában.
57. Mivel ugyanis az 1760/2000 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdése úgy rendelkezik, hogy ezt a határidőt a tagállam állapítja meg három és hét nap között, nagyon valószínű, hogy ez az időtartam tagállamonként változó lesz(25) .
58. Még ha elképzelhető is azonban, hogy a támogatási programok kezelésére vonatkozó eljárási szabályok megállapítását a tagállamok mérlegelésére lehet bízni, nehéz elfogadni, hogy valamely közösségi támogatásra való jogosultság elfogadhatósági feltételei a kérelmezők gazdaságának fekvése alapján különbözőek legyenek. Az ilyen megoldás végső soron a kérelmezők közötti egyenlőtlen bánásmódhoz vezetne. A fenti megfontolások véleményem szerint azt bizonyítják, hogy a közösségi jogalkotó szándéka nem irányult arra, hogy a számítógépes adatbázisba való bejelentés határidejének betartása a szarvasmarhák utáni vágási támogatásra való jogosultságnak a feltétele legyen.(26)
59. Végül hozzáfűzöm, hogy ellentmondásos lenne, ha az ilyen határidő – akár jelentéktelen – be nem tartása automatikusan a támogatásra való jogosultságból való teljes kizáráshoz vezetne, amikor a 3887/92 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének első albekezdéséből következően a támogatási kérelem késedelmes benyújtása munkanaponként 1%-os levonással jár azon, a kérelemmel érintett támogatási összegből, amely a mezőgazdasági termelőnek akkor járt volna, ha a kérelmét megfelelő időben nyújtotta volna be, illetve 25 nap késedelem után a kérelmet elfogadhatatlanként elutasítják, így az összeg már nem adható meg.
60. A fentiek figyelembevételével úgy vélem, hogy az 1254/1999 rendelet 21. cikkét úgy kell értelmezni, hogy a szarvasmarhák mozgásának az 1760/2000 rendelet 7. cikke (1) bekezdése második francia bekezdésében meghatározott számítógépes adatbázisba történő bejelentésére nyitva álló határidő betartása nem feltétele a vágási támogatásra való jogosultságnak. Így e rendelkezésekből nem vonható le az a következtetés, hogy a szarvasmarhák mozgásának a számítógépes adatbázisba való késedelmes bejelentése önmagában és automatikusan ezen állatoknak a vágási támogatásra való jogosultságból való kizárásához vezetne.
61. Álláspontom szerint a fenti elemzés semmiképpen nem mond ellent a közösségi jogalkotó által az 1760/2000 rendeletben kifejtett céloknak, vagyis a fogyasztók marhahús és marhahústermékek minőségébe vetett bizalma javulásának, a közegészség védelme magasabb szintje megőrzésének és a marhahúspiac tartós egyensúlya megerősödésének(27) .
62. Egyetértek a Bizottsággal, amikor annak fontosságát hangsúlyozza, hogy a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszere teljes mértékben hatékony és folyamatosan megbízható legyen, oly módon, hogy lehetővé tegye az illetékes hatóságok számára, hogy járvány esetén a lehető legrövidebb időn belül azonosítsák az állat származását. A hatékonyság és a megbízhatóság követelményéhez szükséges az, hogy az állatok érkezésére, elszállítására, születésére vagy halálára vonatkozó adatokat az 1760/2000 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében meghatározott háromtól hét napos határidőn belül bejelentsék.
63. Azonban a Bizottság állításával ellentétben a fentiekben kifejtésre került, hogy a vonatkozó közösségi szabályozás tekintetében e határidő túllépése álláspontom szerint nem jelenti automatikusan az érintett állatok tekintetében a vágási támogatásra való jogosultság megszűnését.
64. Így meg kell határozni, hogy az illetékes nemzeti hatóságok hogyan, és milyen alapon szankcionálják a túllépést. Ez lesz az elemzés tárgya az ötödik kérdés vizsgálatának keretében.
65. Végül figyelembe véve, hogy az első kérdésre nemleges válasz adását javaslom a Bíróságnak, a második kérdést nem kell megválaszolni.
B – A harmadik kérdésről
66. Ezzel a kérdéssel a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keresi a választ, hogy a 2419/2001 rendelet 44. és 45. cikke alkalmazandó‑e az 1760/2000 rendelet alkalmazása tekintetében elkövetett olyan szabálytalanságra, mint amilyen a szarvasmarhák mozgásának a számítógépes adatbázisba való késedelmes bejelentése.
67. Mindenekelőtt meg kell állapítani, hogy a 2419/2001 rendelet elvileg nem alkalmazandó az alapügy tényállására, az a 3887/92 rendelet időbeli hatálya alá tartozik. Mindazonáltal a Bíróság a fent hivatkozott Gerken-ítéletben úgy döntött, hogy a 2988/95 rendelet(28) 2. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy olyan „állattenyésztési” támogatás iránti kérelem esetén, amely a 3887/92 rendelet időbeli hatálya alá tartozik, és amely olyan szabálytalanságot tartalmaz, amely ez utóbbi rendelet 10. cikke (2) bekezdésének a) pontja(29) értelmében szankció alkalmazására ad okot, a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak visszaható hatállyal alkalmazniuk kell a 2419/2001 rendelet 44. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseit, mert e rendelkezések kevésbé szigorúak az érintett magatartás vonatkozásában(30) .
68. Ennek tisztázása után azért hangsúlyozni kell, hogy az 1760/2000 rendelet alkalmazásában az olyan szabálytalanság, mint a szarvasmarhák mozgásának a számítógépes adatbázisba történő késedelmes bejelentése, nem tartozik a 2419/2001 rendelet 44. és 45. cikkének tárgyi hatálya alá.
69. E két cikk célja lényegében az alkalmazás alóli kivételek megállapítása az e rendelet IV. címében meghatározott támogatási kérelmek, a csökkentések, illetve a kizárások tárgyát képező szarvasmarhák tekintetében.
70. Amint azt korábban, az „állattenyésztési” támogatások iránti kérelmeknek az illetékes nemzeti hatóságok által az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer keretében történő kezelési rendje leírásánál jeleztem, az eljárás második szakaszánál alkalmazott közösségi csökkentések és kizárások célja a mezőgazdasági termelő pénzügyi jellegű büntetése az állatoknak a támogatási kérelemben feltüntetett száma, valamint a támogatható állatok megállapított száma között felfedezett különbség miatt . E tekintetben emlékeztetünk arra, hogy a támogatható állatok megállapított száma azon állatok száma, amelyek tekintetében a támogatásra jogosultság feltételeinek betartását az illetékes hatóság ellenőrizte és megerősítette.
71. Márpedig, amint az a fentiekben bemutatásra került, a szarvasmarhák mozgásának a számítógépes adatbázisba való bejelentésére vonatkozó határidő betartása nem tekinthető a vágási támogatásra való jogosultság feltételének, e határidő túllépésének megállapítása nem változtat a támogatható állatoknak az ellenőrzések során megállapított számán. Így nem lesz eltérés a támogatási kérelemben bejelentett állatok száma és a támogatható állatok megállapított száma között, és ennek következményeként a 3887/92 rendelet 10b. cikkében meghatározott közösségi csökkentések, valamint kizárások nem alkalmazandók.
72. Így ilyen esetben nem kerülne szóba a közösségi csökkentések és kizárások alóli, a 2419/2001 rendelet 44. és 45. cikkében előírt kivételek alkalmazása.(31)
73. Következésképpen azt javaslom, hogy Bíróság a kérdést feltevő bíróságnak azt a választ adja, hogy a 2419/2001 rendelet 44. és 45. cikke nem alkalmazandó az 1760/2000 rendelet alkalmazása tekintetében elkövetett olyan szabálytalanságra, mint amilyen a szarvasmarhák mozgásának a számítógépes adatbázisba történő késedelmes bejelentése.
74. Mivel azt javaslom, hogy a Bíróság a harmadik kérdésre nemleges választ adjon, ezért a negyedik kérdést nem kell megválaszolni.
C – Az ötödik kérdésről
75. Ezzel a kérdéssel a kérdést előterjesztő bíróság arra keresi a választ, hogy a 3887/92 rendelet 11. cikkét és/vagy az 1760/2000 rendelet 22. cikkét és/vagy a 2419/2001 rendelet 47. cikkének (2) bekezdését úgy kell-e értelmezni, hogy a tagállamok a közösségi szabályozás betartása biztosításának céljából nemzeti szankciók útján csökkenthetik vagy kizárhatják a vágási támogatásra való jogosultságot.
76. Mindenekelőtt hangsúlyozni kell az illetékes nemzeti hatóság által alkalmazott szankciók jelentőségét az 1760/2000 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében meghatározott bejelentési határidőnek a mezőgazdasági termelő által történő túllépése esetében. Lényegében ezek a szankciók ösztönzik a mezőgazdasági termelőt a nemzeti szinten megállapított határidő betartására. E tekintetben nem szabad alábecsülni az olyan határidő betartását, amely biztosítja a szarvasmarhák „hatékony és valós időben történő nyomon követhetőségét”(32) . E nyomon követhetőség a szarvasmarhák szivacsos agyvelőgyulladása közelmúltbeli válsága után alapvető fontosságú a közegészség védelméhez. Ebből a szemszögből elengedhetetlen nemzeti szankciók alkalmazása az 1760/2000 rendeletben megállapított célkitűzéseknek – nevezetesen a fogyasztók marhahús és marhahústermékek minőségébe vetett bizalma javításának, a közegészség védelme magasabb szintje megőrzésének és a marhahúspiac tartós egyensúlya megerősítésének – az elérése érdekében.(33)
77. Ezt követően megállapítom, hogy a tagállamoknak az ilyen szankciók megállapítására irányuló kötelezettsége kifejezetten szerepel e rendelet 22. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében, amelynek értelmében „[a] tagállamok minden szükséges intézkedést meghoznak e rendelet rendelkezéseinek való megfelelés biztosítására”. Ugyanezen cikk (1) bekezdésének második albekezdése keretet szab a tagállamok e hatáskörének, amikor pontosítja, hogy „[m]inden, a tagállam által az állattartóra kiszabott szankciónak arányban kell állnia a szabályszegés súlyosságával”.
78. Mivel az említett 22. cikk (1) bekezdése mérlegelési mozgásteret biztosít a tagállamoknak a késedelmes bejelentés esetén alkalmazandó szankció típusa tekintetében – amennyiben az arányban áll az elkövetett szabályszegés súlyosságával – úgy vélem, hogy azok megállapíthatnak a vágási támogatásra való jogosultság csökkentésére vagy – különösen súlyos esetekben – annak kizárására vonatkozó szankciókat is. Az általuk alkalmazandó szankciók arányos jellegének megítéléséhez az illetékes nemzeti hatóságok olyan kritériumokra támaszkodhatnak, mint a szabályszegés ismétlődése vagy időtartama. A szarvasmarhák mozgásának a számítógépes adatbázisba való bejelentésére nyitva álló határidő túllépése esetében a késedelem fontossága az a fő szempont, amelyet figyelembe kell venni.
79. Végül megjegyzem, hogy a közösségi jogalkotó az 1760/2000 rendelet 22. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében más szankciótípusokat is megállapított, amikor meghatározta, hogy „amennyiben indokolt, a szankciók között szerepelhet az érintett állattartó gazdaságáról kiinduló, illetve oda irányuló állatmozgás korlátozása”(34) . Más szankciótípusok lehetősége azonban nem kérdőjelezi meg a tagállamok rendelkezésére álló azon lehetőséget, hogy az 1760/2000 rendelet rendelkezései betartásának biztosítása céljából a vágási támogatás csökkentésére, vagy akár kizárására irányuló pénzügyi jellegű szankciók megállapításához szükséges intézkedések megtételére irányuló kötelezettségüknek eleget tegyenek.
80. A fenti elemzésből következik, hogy véleményem szerint az 1760/2000 rendelet 22. cikkét úgy kell értelmezni, hogy a tagállamok e rendelet rendelkezései betartásának biztosítására nemzeti szankciók útján csökkenthetik vagy kizárhatják a vágási támogatásra való jogosultságot – amint az az említett rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében szerepel –, feltéve hogy az alkalmazott szankció arányban áll a szabálysértés súlyával.
D – A hatodik kérdésről
81. Ezzel a kérdéssel a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ a Bíróságtól, hogy a 2419/2001/EK rendelet 44. és 45. cikkében előírt, a közösségi levonások és kizárások alóli kivételek megfelelően alkalmazandók‑e a nemzeti levonásokra és kizárásokra, amelyek célja a szarvasmarhák mozgásának a számítógépes adatbázisba történő késedelmes bejelentése szankcionálása.
82. A harmadik kérdés vizsgálatakor azt javasoltam, hogy a Bíróság a kérdést előterjesztő bíróságnak azt a választ adja, hogy a 2419/2001 rendelet 44. és 45. cikke nem alkalmazandó az 1760/2000 rendelet alkalmazása tekintetében elkövetett olyan szabálytalanságra, mint amilyen a szarvasmarhák mozgásának a számítógépes adatbázisba történő késedelmes bejelentése. Ezek a rendelkezések az ilyen típusú szabálytalanságokat szankcionáló nemzeti szintű levonásokra és kizárásokra sem alkalmazhatóak. Ezenfelül a 2419/2001 rendelet 44. cikke (1) bekezdésének szövege kifejezetten az ugyanezen rendelet IV. címe rendelkezéseiben megállapított csökkentésekre és kizárásokra irányul.
83. Ebből következik, hogy a 2419/2001 rendelet 44. és 45. cikkében megállapított, a közösségi csökkentések és kizárások alóli kivételek nem alkalmazhatók a szarvasmarhák mozgásának a számítógépes adatbázisba történő késedelmes bejelentése szankcionálására irányuló nemzeti szintű csökkentésekre és kizárásokra.
84. Tekintettel a hatodik kérdésre adandó, általam javasolt választ, a hetedik és egyben utolsó kérdést nem kell megvizsgálni.
V – Végkövetkeztetések
85. A fentiekre tekintettel azt javaslom, hogy a Bíróság a College van Beroep voor het bedrijfsleven által előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekre az alábbiak szerint válaszoljon:
„1) A marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendelet 21. cikkét úgy kell értelmezni, hogy a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2000. július 17-i 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében meghatározott, a szarvasmarhák mozgására vonatkozó, a számítógépes adatbázisba történő bejelentés határidejének betartása nem feltétele a vágási támogatás megadásának. E rendelkezésekből tehát nem következik, hogy a szarvasmarhák mozgásának a számítógépes adatbázisba történő késedelmes bejelentése önmagában és automatikusan maga után vonja a vágási támogatásra való jogosultságból való kizárást az érintett állatok tekintetében.
2) A 3508/92/EGK tanácsi rendelettel az egyes közösségi támogatási intézkedésekre vonatkozóan létrehozott egységes igazgatási és ellenőrzési rendszer részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2001. december 11-i 2419/2001/EK bizottsági rendelet 44. és 45. cikke nem alkalmazható az 1760/2000 rendelet alkalmazása tekintetében elkövetett olyan szabálytalanságra, mint a szarvasmarhák mozgásának a számítógépes adatbázisba történő késedelmes bejelentése.
3) Az 1760/2000 rendelet 22. cikkét úgy kell értelmezni, hogy a tagállamok e rendelet rendelkezései betartásának biztosítására nemzeti szankciók útján csökkenthetik vagy kizárhatják a vágási támogatásra való jogosultságot – amint az az említett rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében szerepel –, feltéve hogy az alkalmazott szankció arányban áll a szabálysértés súlyával.
4) A 2419/2001 rendelet 44. és 45. cikkében megállapított, a közösségi csökkentések és kizárások alóli kivételek nem alkalmazhatók a szarvasmarhák mozgásának a számítógépes adatbázisba történő késedelmes bejelentése szankcionálására irányuló nemzeti szintű csökkentésekre és kizárásokra.”
(1) .
(2)  –	HL L 160., 21. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 25. kötet, 339. o.
(3)  – Ezt a birtokontartási időszakot – amely a vágási támogatás megadásának egyik feltétele – az 1254/1999/EK tanácsi rendeletnek a jövedelemtámogatási rendszerek tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. október 28-i 2342/1999/EK bizottsági rendelet (HL L 281., 30. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 26. kötet 396. o.) határozta meg és állapította meg az időtartamát. A 2342/1999 rendelet 37. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy „[a] támogatást annak a termelőnek kell kifizetni, aki az állatot a vágás, illetve export előtt legfeljebb egy hónappal végződő, legalább két hónapos birtokontartási időszak alatt tartotta”. Ezenkívül az említett rendelet 37. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „[a] három hónaposnál fiatalabb korban levágott borjak esetében a birtokontartási időszak egy hónap”.
(4)  –	A szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, valamint a marhahús és marhahústermékek címkézéséről szóló, 1997. április 21-i tanácsi rendelet (HL L 117., 1. o.).
(5)  –	Az 1254/1999 rendelet e rendelkezését a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 270., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 40. kötet, 269. o) 152. cikke b) pontjának értelmében hatályon kívül helyezték. Az 1782/2003 rendelet 138. cikke azonban hasonló rendelkezést tartalmaz.
(6)  –	A szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2000. július 17-i tanácsi rendelet (HL L 204., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 30. kötet, 248. o). Az 1760/2000 rendelet 24. cikkének (2) bekezdése értelmében „[a] 820/97/EK rendeletre történő hivatkozások [helyesen: hivatkozásokat] e rendeletre vonatkozó hivatkozásnak kell tekinteni, és a mellékletben található korrelációs táblázatnak megfelelően kell értelmezni”.
(7)  –	Lásd az 1760/2000 rendelet (4)-(7) preambulumbekezdését.
(8)  –	HL L 109., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 21. kötet, 14. o.
(9)  –	Az 1760/00 rendelet (14) preambulumbekezdése.
(10)  –	HL 1964. 121., 1977. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 1. kötet, 13. o.
(11)  –	Az egyes közösségi támogatási programok integrált igazgatási és ellenőrzési rendszerét létrehozásáról szóló, 1992. november 27-i rendelet (HL L 355., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 13. kötet, 223. o.). Ezt a rendeletet az 1782/2003 rendelet helyezte hatályon kívül.
(12)  –	HL L 391., 36. o. A legutóbb a 2000. december 13-i 2721/2000/EK bizottsági rendelettel módosított rendelet (HL L 314., 8. o.; a továbbiakban: rendelet).
(13)  –	A 3508/92/EGK tanácsi rendelettel az egyes közösségi támogatási intézkedésekre vonatkozóan létrehozott egységes igazgatási és ellenőrzési rendszer részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2001. december 11-i rendelet (HL L 327., 11. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 34. kötet, 308. o.). A 2419/2001 rendeletet magát is hatályon kívül helyezte az 1782/2003/EK tanácsi rendeletben előírt kölcsönös megfeleltetés, moduláció, valamint integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 21-i 796/2004/EK bizottsági rendelet (HL L 141., 18. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 44. kötet, 243. o.).
(14)  –	Lásd a 2419/2001 rendelet helyesbítését (HL 2002. L 7., 48. o.).
(15)  –	Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i rendelet (HL L 312., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 1. kötet, 340. o.).
(16)  –	C‑295/02. sz. ügy (EBHT 2004, I‑6369. o.)
(17)  –	A Bizottság az 1760/2000 rendelet (4), (5), (6) és (7) preambulumbekezdésére utal.
(18)  –	Lásd a 3887/92 rendelet 10. cikkének (3) bekezdését.
(19)  –	Lásd e tekintetben a C‑63/00. sz., Schilling és Nehring ügyben 2002. május 16-án hozott ítélet (EBHT 2002, I‑4483.) 32. pontját.
(20)  –	Lásd a 3887/92 rendelet 10b. cikkét.
(21)  –	Lásd különösen a 3887/92 rendelet 11. cikkének (1a) bekezdését.
(22)  –	Lásd e rendelet 11. cikkének (1) bekezdését.
(23)  –	Lásd a 3887/92 rendelet 6. cikkének (2) bekezdését. Ez a gondolat megjelenik a 2419/2001 rendelet 16. cikkének b) pontjában is, amely szerint az adminisztratív ellenőrzések különösen „a számítógépes adatbázis segítségével végrehajtott keresztellenőrzések a támogatás követelményeinek való megfelelés ellenőrzésére”.
(24)  –	Lásd a 3887/92 rendelet 6. cikkének (6) bekezdését.
(25)  –	Ez a bejelentési határidő bizonyos körülményektől függően változtatható is. Az 1760/2000 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdése úgy rendelkezik, hogy „a Bizottság meghatározhatja azokat a körülményeket, amelyek között a tagállamok meghosszabbíthatják a maximális időtartamot”.
(26)  –	Ez az elemzés érvényes az 1760/2000 rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében megállapított másik határidőre is, arra, amelyen belül a füljelzőket azonosítási célból el kell helyezni az állat mindkét fülében.
(27)  –	Lásd a 1760/2000 rendelet (4)–(7) preambulumbekezdéseit.
(28)  –	Ez a cikk a következőképpen hangzik:
„Semmilyen közigazgatási szankció nem alkalmazható, ha a szabálytalanságot megelőzően közösségi jogi rendelkezés nem rendelkezett arról. A közösségi jogszabályba foglalt, közigazgatási szankciót tartalmazó rendelkezések későbbi módosítása esetén a kevésbé szigorú rendelkezéseket kell alkalmazni visszaható hatállyal”.
(29)  –	Ez a cikk a 10b. cikk (2) bekezdésének első és második albekezdésévé vált az egyes közösségi támogatási rendszerekre vonatkozó integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 3887/92/EGK bizottsági rendelet módosításáról szóló, 1999. december 21-i 2801/1999/EK bizottsági rendelet óta.
(30)  –	Lásd az ítélet 61. pontját.
(31)  –	Lásd ugyanebben az értelemben a holland kormány írásbeli észrevételeinek 23. és 24. pontját. Egyébként, amikor a 796/2004 rendelet 68. és 69. cikke az „I. fejezetben előírt támogatáscsökkentéseket és kizárásokat” említi, megerősíti, hogy az e szankciók alkalmazása alóli kivételek csak a „Támogathatósági kritériumokkal kapcsolatos ténymegállapításokat” érintik (a IV. cím I. fejezete).
(32)  –	Lásd a Számvevőszék 6/2004. sz. különleges jelentését a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról az Európai Unióban a Bizottság válaszaival együtt (HL 2005. C 29., 1. o., 53. pont). Érdekes megfigyelni a 2001-es mozgások késedelmes bejelentése százalékos arányának jelentőségét (az eseményhez képest 7 napnál hosszabb késedelem, lásd az 53. pontban a 4. képet), amely abban az évben a 90%-ot is meghaladta Olaszországban.
(33)  –	Lásd az 1760/2000 rendelet (4)–(7) preambulumbekezdését.
(34)  –	Mivel ez utóbbi típusba tartozó szankciókról van szó, lásd még a minimális adminisztratív szankcióknak a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének keretében való alkalmazásáról szóló 820/97/EK tanácsi rendelet bizonyos alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 1998. február 27-i 494/98/EK bizottsági rendelet (HL L 60., 78. o.) 4. cikkét is. E rendelet (4) preambulumbekezdése jelzi, hogy „szankciókat kell megállapítani olyan helyzetekre vonatkozóan, amikor a [z 1760/2000 rendelet] rendelkezéseit nem tartják be: ezek a helyzetek magukban foglalják az azonosításra és nyilvántartásra, valamint a költségek fizetésére és a bejelentésre vonatkozó előírásokat, vagy azok egy részét [nem hivatalos fordítás]”.