FÖRSLAG TILL AVGÖRANDE AV GENERALADVOKAT
ANTHONY MICHAEL COLLINS
föredraget den 12 september 2024(1)
Mål C‑247/23 [Deldits](i)
VP
mot
Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság
(begäran om förhandsavgörande från Fővárosi Törvényszék (Överdomstolen för Budapests stad, Ungern))
” Begäran om förhandsavgörande – Skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter – Förordning (EU) 2016/679 – Artikel 16 – Rätt till rättelse av felaktiga personuppgifter – Uppgifter om en transsexuell flyktings könstillhörighet – Räckvidd ”
I.      Inledning
1.        Innebär artikel 16 i den allmänna dataskyddsförordningen(2) (om rätten till rättelse), jämförd med artikel 5.1 d i samma förordning (om principen om riktighet), att den myndighet som för ett nationellt register över flyktingar är skyldig att rätta personuppgifter som den registrerat om en persons könstillhörighet? Om så är fallet, vilken styrkande bevisning kan myndigheten kräva av den som ansöker om rättelse? Fővárosi Törvényszék (Överdomstolen för Budapests stad, Ungern) vill ha svar på dessa frågor.
II.    Tillämpliga bestämmelser
A.      Dataskyddsförordningen
2.        I artikel 5 i dataskyddsförordningen, med rubriken ”Principer för behandling av personuppgifter”, föreskrivs följande:
”1.      Vid behandling av personuppgifter ska följande gälla:
…
d)      [Personuppgifterna] ska vara riktiga och om nödvändigt uppdaterade. Alla rimliga åtgärder måste vidtas för att säkerställa att personuppgifter som är felaktiga i förhållande till de ändamål för vilka de behandlas raderas eller rättas utan dröjsmål (riktighet).
…”
3.        Artikel 16 i dataskyddsförordningen, med rubriken ”Rätt till rättelse”, har följande lydelse:
”Den registrerade ska ha rätt att av den personuppgiftsansvarige utan onödigt dröjsmål få felaktiga personuppgifter som rör honom eller henne rättade. Med beaktande av ändamålet med behandlingen, ska den registrerade ha rätt att komplettera ofullständiga personuppgifter, bland annat genom att tillhandahålla ett kompletterande utlåtande.”
4.        I artikel 23 i dataskyddsförordningen, med rubriken ”Begränsningar”, föreskrivs följande:
”1.      Det ska vara möjligt att i unionsrätten eller i en medlemsstats nationella rätt som den personuppgiftsansvarige eller personuppgiftsbiträdet omfattas av införa en lagstiftningsåtgärd som begränsar tillämpningsområdet för de skyldigheter och rättigheter som föreskrivs i artiklarna 12–22 och 34, samt artikel 5 i den mån dess bestämmelser motsvarar de rättigheter och skyldigheter som fastställs i artiklarna 12–22, om en sådan begränsning sker med respekt för andemeningen i de grundläggande rättigheterna och friheterna och utgör en nödvändig och proportionell åtgärd i ett demokratiskt samhälle i syfte att säkerställa
a)      den nationella säkerheten,
b)      försvaret,
c)      den allmänna säkerheten,
d)      förebyggande, förhindrande, utredning, avslöjande eller lagföring av brott eller verkställande av straffrättsliga sanktioner, inbegripet skydd mot samt förebyggande och förhindrande av hot mot den allmänna säkerheten,
e)      andra av unionens eller en medlemsstats viktiga mål av generellt allmänt intresse, särskilt ett av unionens eller en medlemsstats viktiga ekonomiska eller finansiella intressen, däribland penning-, budget- eller skattefrågor, folkhälsa och social trygghet,
f)      skydd av rättsväsendets oberoende och rättsliga åtgärder,
g)      förebyggande, förhindrande, utredning, avslöjande och lagföring av överträdelser av etiska regler som gäller för lagreglerade yrken,
h)      en tillsyns-, inspektions- eller regleringsfunktion som, även i enstaka fall, har samband med myndighetsutövning i fall som nämns i a–e och g,
i)      skydd av den registrerade eller andras rättigheter och friheter,
j)      verkställighet av civilrättsliga krav.
…”
B.      Ungersk rätt
5.        I 81 § i Menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény (2007 års lag nr LXXX om rätt till asyl,) (nedan kallad asyllagen)(3) föreskrivs följande:
”Den behöriga asylmyndigheten ska i det register som förs inom detta område behandla personuppgifter avseende flyktingar, personer som är subsidiärt skyddsbehövande, vidarebosatta personer, tillfälligt skyddsbehövande samt personer som ansöker om internationellt skydd och personer som omfattas av Dublinförfarandet (nedan tillsammans kallade personer som omfattas av denna lag), uppgifter om deras vistelse och det bistånd och stöd som de är berättigade till, samt senare ändringar av dessa uppgifter, i syfte att
a)      kontrollera om de har flyktingstatus eller har ställning som subsidiärt skyddsbehövande, tillfälligt skyddsbehövande eller vidarebosatta personer samt försäkra sig om att de har rätt till de rättigheter som är förknippade med denna ställning,
b)      kontrollera om de har rätt till det bistånd och stöd som anges i denna lag och andra författningar,
c)      identifiera personen,
d)      undvika dubbla förfaranden, och
e)      ta reda på om personerna har ansökt flera gånger.”
6.        I 82 f § i denna lag föreskrivs följande:
”I detta kapitel avses med uppgifter för identifiering av fysiska personer följande uppgifter om personer som omfattas av denna lag:
…
f)      kön.”
7.        I 83 § punkt 1 a i denna lag föreskrivs följande:
”Asylregistret ska innehålla följande uppgifter om personer som omfattas av denna lag:
a)      Uppgifter för identifiering av fysiska personer.
…”
8.        I 83A § punkt 5 i samma lag föreskrivs följande:
”Den behöriga asylmyndigheten är skyldig att ex officio radera de uppgifter som strider mot bestämmelserna, rätta felaktiga uppgifter och komplettera med uppgifter som saknas i det officiella register som myndigheten för.”
III. Tvisten i det nationella målet och tolkningsfrågorna
9.        År 2014 beviljades VP (klaganden)(4) – en iransk medborgare som ”föddes som kvinna” – flyktingstatus av den behöriga myndigheten i Ungern. I det förfarande som ledde fram till det beslutet anförde VP sin transsexualitet som skäl för beviljandet av flyktingstatus och ingav intyg från specialister i psykiatri och gynekologi som bevisning. Efter det att VP hade beviljats flyktingstatus registrerade motparten i målet, Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság (Nationella migrationspolismyndigheten, Ungern, nedan kallad migrationspolismyndigheten), diverse personuppgifter, inklusive uppgifter om könstillhörighet, i det asylregister som myndigheten förde för att underlätta identifieringen av VP. I registret anges att VP är en person av kvinnligt kön.
10.      År 2022 gav VP, i enlighet med artikel 16 i dataskyddsförordningen, in en ansökan till migrationspolismyndigheten om rättelse av två av uppgifterna i asylregistret. Det rörde sig dels om en ändring av det namn som VP hade registrerats under, dels om en ändring av den könstillhörighet som hade registrerats i asylregistret, i form av en ändring från kvinnligt till manligt kön. Till stöd för sin ansökan anförde VP samma medicinska bevisning som hade anförts i asylförfarandet. Genom beslut av den 11 oktober 2022 (nedan kallat beslutet), avslog migrationspolismyndigheten ansökan. Myndigheten uppgav att de ingivna handlingarna enbart bekräftade att VP var en transsexuell person. Handlingarna styrkte inte att VP hade genomgått en könskorrigerande operation och bytt kön.
11.      VP har överklagat beslutet till den hänskjutande domstolen och yrkat att det ska upphävas. VP har hela tiden identifierat sig som man. VP har gjort gällande att begreppet transsexualitet innebär ett byte av könstillhörighet. De läkarutlåtanden som ingetts bekräftar att VP ser ut som en man och att kod F64.0 i den internationella klassifikationen av sjukdomar, som motsvarar transsexualism, användes då diagnosen ställdes. VP har åberopat praxis från Europadomstolen(5) till stöd för att det inte är nödvändigt att genomgå en operation för att byta könstillhörighet. Enligt det förfarandet för rättelse som anges artikel 16 i dataskyddsförordningen kan en person inte åläggas en ”orimlig bevisbörda”. Det kan i synnerhet inte krävas att det ska styrkas att personen har genomgått en könskorrigerande operation. I alla händelser skulle ett sådant krav strida mot Europadomstolens praxis och åsidosätta artikel 1 (rätten till människans värdighet), artikel 3 (rätt till fysisk och mental integritet), artikel 7 (rätten till respekt för privatlivet och familjelivet) och artikel 52.3 (likvärdighetsprincipen) i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan). VP har slutligen påpekat att i vissa medlemsstater(6) grundas det rättsliga fastställandet av könstillhörighet på den transsexuella personens egna uppgifter.
12.      Migrationspolismyndigheten har yrkat att talan ska ogillas. Myndigheten har gjort gällande att VP varken har ingett någon officiell handling eller medicinsk bevisning som styrker det påstådda bytet av könstillhörighet.
13.      Den hänskjutande domstolen anser att en tolkning av artikel 16 i dataskyddsförordningen är nödvändig för att klargöra på vilka villkor en registrerad kan begära rättelse av de uppgifter som registrerats om vederbörandes könstillhörighet. Även om asyllagen avser ändringar av registrerade uppgifter och rättelse av felaktiga uppgifter, reglerar den inte förfarandet eller kraven för registrering av ett byte av könstillhörighet eller en därpå följande namnändring.
14.      I sin dom av den 27 juni 2018, slog Alkotmánybíróság (Författningsdomstolen, Ungern)(7) fast att det förelåg en grundlagsstridig situation på grund av underlåtenhet, vilket strider mot artikel II (människans värdighet är okränkbar) och artikel XV punkt 2 (förbud mot diskriminering) i Magyarország Alaptörvény (Ungerns grundlag), och att detta beror på att den ungerska lagstiftaren inte har reglerat förfarandet för byte av könstillhörighet och namn för den som inte har ungerskt medborgarskap men som är lagligt bosatt [i Ungern], medan denna möjlighet erbjuds ungerska medborgare. Alkotmánybíróság (Författningsdomstolen) uppmanade nationalförsamlingen att åtgärda detta senast den 31 december 2018. Europadomstolen slog i sin dom av den 16 juli 2020 i målet Rana mot Ungern(8) fast att artikel 8 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, som undertecknades i Rom den 4 november 1950 (nedan kallad Europakonventionen), hade åsidosatts till följd av att Ungern inte hade gett en person som hade beviljats flyktingstatus möjlighet att få tillgång till ett förfarande för att underlätta rättsligt fastställande av könstillhörighet.
15.      Fővárosi Törvényszék (Överdomstolen för Budapests stad) erinrade om att den ungerska lagstiftningen, trots domarna från Alkotmánybíróság (Författningsdomstolen) och Europadomstolen, inte ger personer som vistas lagligen i Ungern, men som inte är ungerska medborgare, tillgång till ett förfarande för rättsligt erkännande av ett byte av könstillhörighet. Till följd av domen från Alkotmánybíróság (Författningsdomstolen) erkänner Ungern inte längre en medborgares byte av könstillhörighet. Den hänskjutande domstolen anser därför att den inte kan ”fylla denna lucka i lagstiftningen genom en analog tillämpning av de bestämmelser som rör ungerska medborgare”.
16.      Fővárosi Törvényszék (Överdomstolen för Budapests stad) beslutade därför att vilandeförklara målet och ställa följande frågor till EU-domstolen:
”1.      Ska artikel 16 i den allmänna dataskyddsförordningen tolkas så, att den registeransvariga myndigheten enligt den nationella rätten, med avseende på utövandet av den registrerades rättigheter är skyldig att rätta en personuppgift rörande personens könstillhörighet som myndigheten har registrerat om denna uppgift har ändrats sedan den fördes in i registret och därför inte överensstämmer med den princip att uppgifterna ska vara korrekta som föreskrivs i artikel 5.1 d i den allmänna dataskyddsförordningen?
2.      Om fråga 1 besvaras jakande, ska då artikel 16 i den allmänna dataskyddsförordningen tolkas så, att den person som begär att uppgiften om könstillhörighet ska rättas måste lägga fram bevis till stöd för sin begäran om rättelse?
3.      Om fråga 2 besvaras jakande, ska då artikel 16 i den allmänna dataskyddsförordningen tolkas så, att den person som begär rättelse är skyldig att styrka att denne har genomgått en könskorrigerande operation?”
IV.    Förfarandet vid domstolen
17.      VP, den estniska, den spanska, den franska, den ungerska, den nederländska och den portugisiska regeringen samt Europeiska kommissionen har inkommit med skriftliga yttranden.
18.      I VP:s skriftliga yttrande angavs att VP ”under tiden” hade förvärvat ungerskt medborgarskap och att VP inte längre behövde skrivas in i asylregistret. I enlighet med artikel 101.1 i domstolens rättegångsregler bad EU-domstolen den hänskjutande domstolen att klarlägga vilken betydelse dessa ändrade omständigheter hade för utgången i det nationella målet. Den hänskjutande domstolen svarade att dessa omständigheter inte hade någon betydelse för utgången i målet, eftersom, denna domstol, enligt 85 § punkt 2 i Közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (lag nr I från 2017 om införande av förvaltningsprocesslagen),(9) ”ska granska förvaltningsverksamhetens lagenlighet mot bakgrund av de faktiska omständigheter som förelåg vid tidpunkten för dess genomförande”.
19.      VP, den spanska, den franska, den ungerska och den nederländska regeringen samt Europeiska kommissionen yttrade sig muntligen och besvarade domstolens frågor vid förhandlingen den 3 juni 2024.
V.      Bedömning
A.      Den första frågan
1.      Inlagor beträffande den första frågan
20.      VP har gjort gällande att enligt artikel 5.1 d i dataskyddsförordningen ska uppgifternas riktighet bedömas i förhållande till de ändamål för vilka de behandlas. Syftet med asylregistret är att identifiera de personer som Ungern erkänner som flyktingar. Om en transsexuell persons registrerade könstillhörighet inte återspeglar personen offentligt erkända identitet, i motsats till personens rättsliga identitet, underlättar registreringen inte identifieringen av personen och kan registreringen till och med utsätta personen för diskriminering och trakasserier. Artikel 16 i dataskyddsförordningen ska således underlätta rättelse av uppgifter om transsexuella personers könstillhörighet.
21.      Med hänvisning till artikel 5.1 d, 6.2 och 16 i dataskyddsförordningen har den estniska regeringen gjort gällande att medlemsstaterna måste införa nationella förfaranderegler för att göra det möjligt för en person som genomgått könsbyte att begära rättelse av personuppgifter i ett offentligt register som blivit felaktiga i förhållande till de ändamål för vilka de behandlades.
22.      Den spanska regeringen har gjort gällande att om det i nationell lagstiftning om rättsligt erkännande av transsexuella personers könsidentitet uppställs villkor för personer som söker rättelse av de personuppgifter om deras könstillhörighet som registrerats i offentliga register begränsar detta utövandet av rätten till rättelse i artikel 16 i dataskyddsförordningen. Även om sådana begränsningar kan motiveras av behovet att skydda de intressen som artikel 23 i dataskyddsförordningen avser kan Ungern inte åberopa denna bestämmelse, eftersom Ungern inte har antagit någon lagstiftning som syftar till att underlätta erkännandet av transsexuella personers könstillhörighet. I alla händelser är de olika intressen som denna bestämmelse avser inte tillämpliga under de omständigheter som är i fråga i det mål som har anhängiggjorts vid den hänskjutande domstolen.
23.      Eftersom VP har flyktingstatus har den spanska regeringen vidare gjort gällande att andra bestämmelser i unionsrätten än dataskyddsförordningen är relevanta för förevarande begäran om förhandsavgörande, och att domstolen därför bör omformulera den första frågan. Bland de åtgärder som domstolen ska tolka i detta sammanhang återfinns artiklarna 7 och 21 i stadgan och artiklarna 24.1(10) och 25.1(11) i direktiv 2011/95.(12) Den spanska regeringen har gjort gällande att dessa bestämmelser utgör hinder för ett nationellt rättssystem som inte ”föreskriver något förfarande som gör det möjligt för en person med flyktingstatus och en könsöverskridande identitet att ändra hänvisningen till sitt kön i asylregistret”. Avsaknaden av ett sådant förfarande strider även mot Europadomstolens praxis.(13) Den spanska regeringen har analogt åberopat domen Freitag,(14) som rörde en medlemsstats vägran att erkänna ett namnbyte som gjorts av en annan medlemsstat. I denna dom slog domstolen fast att om två olika namn används för en och samma person kan den förvirring och de olägenheter för vederbörande som detta ger upphov till utgöra ett hinder för utövandet av den i artikel 21 FEUF stadgade rätten att fritt röra sig och uppehålla sig i medlemsstaterna. Enligt den spanska regeringen kan en skillnad mellan det kvinnliga kön som registrerats i ett uppehållstillstånd eller i resehandlingar som utfärdats i enlighet med artiklarna 24.1 och 25.1 i direktiv 2011/95 och VP:s identifiering av sig själv som man – vilket den hänskjutande domstolen ansåg överensstämde med VP:s beteende och fysiska utseende – ge upphov till förvirring och tvivel om VP:s identitet och dessa handlingars äkthet.
24.      Den franska regeringen har gjort en åtskillnad mellan uppgifter som var felaktiga vid tidpunkten för registreringen och uppgifter som blir felaktiga vid en senare tidpunkt. Den har gjort gällande att enligt artiklarna 5.1 d och 16 i dataskyddsförordningen kan uppgifter om könstillhörighet rättas retroaktivt om de var felaktiga vid registreringstillfället. I register över civilstånd kan offentliga myndigheter ha ett intresse av att följa utvecklingen av en viss persons identitetsuppgifter. Varje förfarande som syftar till att underlätta en sådan rättelse kan således utformas på ett sådant sätt att det går att spåra alla uppgifter som förts in i dessa register.(15)
25.      Den ungerska regeringen anser att artikel 16 i dataskyddsförordningen, jämförd med artikel 5.1 d i dataskyddsförordningen och artikel 8.2 i stadgan, ger en person rätt att rätta uppgifter om könstillhörighet som inte överensstämmer med verkligheten. Det hade inte uppstått några problem om VP hade sökt rättelse av uppgifter av det slag som ursprungligen hade registrerats på ett felaktigt sätt. Eftersom VP, enligt den ungerska regeringen, sökt rättelse av korrekt registrerade uppgifter, är artikel 16 i dataskyddsförordningen inte tillämplig. Till stöd för sin uppfattning har den ungerska regeringen dragit en parallell till domen Nowak,(16) i vilken domstolen slog fast att felaktiga svar på ett skriftligt prov inte kan rättas.
26.      Den nederländska regeringen har påpekat att avsaknaden av ett effektivt förfarande för rättsligt erkännande av ett byte av en persons könstillhörighet utgör ett åsidosättande av artikel 3 (Rätt till personlig integritet) och artikel 7 (Respekt för privatlivet och familjelivet) i stadgan. Avsaknaden av ett sådant förfarande utgör hinder för VP:s utövande av sin rätt att rätta uppgifter om sin könstillhörighet med stöd av artikel 16 i dataskyddsförordningen.
27.      Den portugisiska regeringen anser att artikel 16 i dataskyddsförordningen, tolkad mot bakgrund av artiklarna 1, 3, 7, 8 och 21 i stadgan, innebär att de registrerade måste ges rätt att rätta de uppgifter om deras könstillhörighet som registrerats i identifieringssyfte när uppgifterna har ändrats sedan den ursprungliga registreringen.
28.      Kommissionen har gjort gällande att den första frågan bygger på premissen att uppgifterna om VP i asylregistret kan vara felaktiga. Detta antagande ger upphov till frågan om uppgifterna om en persons könstillhörighet är riktiga är beroende av ett rättsligt erkännande av ett könsbyte. Mot bakgrund av artikel 8 i Europakonventionen, artiklarna 7 och 8 i stadgan och Europadomstolens rättspraxis,(17) anser kommissionen att avsaknaden av ett system för erkännande av könsbyte inte får hindra rättelser av oriktiga uppgifter om en persons könstillhörighet i ett offentligt register. Under sådana omständigheter innebär artikel 16 i dataskyddsförordningen, jämförd med artiklarna 7, 8 och 52.1 i stadgan, nämligen att den myndighet som ansvarar för registreringen är skyldig att rätta personuppgifter om den berörda personens könstillhörighet så snart dessa uppgifter har blivit felaktiga.
2.      Den första frågans räckvidd
29.      Den första frågan från Fővárosi Törvényszék (Överdomstolen för Budapests stad) bygger på premissen att uppgifterna om VP:s könstillhörighet i asylregistret registrerades på ett korrekt sätt och att dessa uppgifter blev oriktiga på grund av ändrade omständigheter efter registreringen. Den hänskjutande domstolen vill därför få klarhet i huruvida artikel 16 i dataskyddsförordningen ger rätt att rätta dessa personuppgifter för att spegla en transsexuell persons ändrade könstillhörighet.
30.      Förfarandet i artikel 267 FEUF utgör ett medel för samarbete mellan EU-domstolen och de nationella domstolarna genom vilket EU‑domstolen tillhandahåller de nationella domstolarna de uppgifter om tolkningen av unionsrätten som de behöver för att kunna avgöra de mål som har anhängiggjorts vid dem. Inom ramen för detta samarbete presumeras de frågor från de nationella domstolarna som rör unionsrätten vara relevanta. EU-domstolen avvisar endast en begäran från en nationell domstol då det är uppenbart att den begärda tolkningen av unionsrätten inte har något samband med de verkliga omständigheterna eller föremålet för det nationella målet eller då frågorna är hypotetiska eller EU‑domstolen inte har tillgång till sådana uppgifter om de faktiska eller rättsliga omständigheterna som är nödvändiga för att kunna ge ett användbart svar på de frågor som ställts till den. Eftersom EU-domstolen uppgift i mål om förhandsavgörande är att bidra till rättskipningen i medlemsstaterna och inte att avge rådgivande yttranden i allmänna eller hypotetiska frågor kan den välja omformulera de frågor som hänskjutits till den.(18)
31.      I förevarande fall ser jag en betydande skillnad mellan de faktiska omständigheter som den hänskjutande domstolen har beskrivit i beslutet om hänskjutande och lydelsen av den första frågan. Dessa omständigheter visar att VP:s könsidentitet ändrades innan VP beviljades flyktingstatus år 2014, vilket innebär att ändringen av könsidentiteten förefaller ha legat till grund för Ungerns beslut att bevilja VP flyktingstatus.(19) Det förefaller dessutom inte ha skett någon utveckling eller förändring av VP:s könstillhörighet sedan 2014. Uppgiften om VP:s könstillhörighet i asylregistret var följaktligen felaktig redan när uppgiften fördes in registret. Det nationella målet avser således uppgifter som ska rättas på grund av de redan från början registrerades på ett felaktigt sätt och inte uppgifter som blev felaktiga ”efter”(20) registreringen. Syftet med ansökan till den hänskjutande domstolen är således att få till stånd en rättelse av ett ursprungligt fel och inte att ändra en uppgift för att ta hänsyn till ändrade omständigheter.
32.      För att undvika att behöva besvara en hypotetisk fråga, vilket faller utanför domstolens behörighet enligt artikel 267 FEUF, föreslår jag att domstolen ska beakta de faktiska omständigheter som ligger till grund för beslutet om hänskjutande när den besvarar den första frågan.(21)
33.      I motsats till vad den spanska regeringen har anfört anser jag att de frågor som ställts av Fővárosi Törvényszék (Överdomstolen för Budapests stad) inte syftar till att få klarhet i huruvida unionsrätten innebär en skyldighet för en medlemsstat att skapa ett regelverk för att underlätta erkännandet av ett byte av könstillhörighet för en person som medlemsstaten beviljat flyktingstatus. Begäran om förhandsavgörande har uttryckligen ingetts för att få klarhet i arten och räckvidden av rätten till rättelse av oriktiga uppgifter enligt artiklarna 5 och 16 i dataskyddsförordningen. En tolkning av dessa bestämmelser mot bakgrund av de faktiska omständigheter som den hänskjutande domstolen har beskrivit räcker således för att den hänskjutande domstolen ska kunna avgöra det nationella målet. I detta sammanhang påpekar jag att Fővárosi Törvényszék (Överdomstolen för Budapests stad) inte har ställt någon fråga om begäran om rättelse av VP:s namn i asylregistret, varför den ansökan förefaller ha varit accessorisk till ansökan om ändring av könstillhörigheten. Begäran om förhandsavgörande avser således inte en eventuell tillämpning av artikel 16 i dataskyddsförordningen i samband med en begäran om ändring av ett namn i registret.(22) Förvarande förfarande ger inte heller EU-domstolen tillfälle att tolka artiklarna 24.1 och 25.1 i direktiv 2011/95. I beslutet från Fővárosi Törvényszék (Överdomstolen för Budapests stad) nämns varken dessa bestämmelser eller närmare uppgifter om vilka uppehållstillstånd eller resehandlingar som skulle ha kunnat utfärdas till VP med stöd av dessa.(23)
3.      Rätten till rättelse
34.      Det framgår av artikel 1.2 jämförd med skälen 4 och 10 i dataskyddsförordningen att syftet med denna förordning bland annat är att säkerställa en hög skyddsnivå för fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter med avseende på behandling av personuppgifter inom Europeiska unionen. Dataskyddsförordningen skapar en rättslig ram för att genomföra kraven i framför allt artikel 8 i stadgan med avseende på skydd av personuppgifter. Denna rättighet är nära knuten till den rätt till respekt för privatlivet som anges i artikel 7 i stadgan.(24)
35.      Dataskyddsförordningen har ett mycket brett materiellt tillämpningsområde. Enligt artikel 2.1 i denna förordning ska förordningen tillämpas på sådan ”behandling av personuppgifter som helt eller delvis företas på automatisk väg samt på annan behandling än automatisk av personuppgifter som ingår i eller kommer att ingå i ett register” och att det därvid inte görs någon åtskillnad beroende på vem som utför behandlingen. Med förbehåll för de undantag som nämns i artikel 2.2 i dataskyddsförordningen, som migrationspolismyndigheten inte tycks åberopa, är denna förordning tillämplig på behandling som utförs av privatpersoner och offentliga myndigheter.(25)
36.      Definitionen av ”personuppgifter” i artikel 4.1 i dataskyddsförordningen hänvisar inte till en fysisk persons ”könstillhörighet” som en faktor som direkt eller indirekt kan identifiera en fysisk person. Genom uttrycket ”varje upplysning” i definitionen av ”personuppgifter” i denna bestämmelse ges emellertid detta begrepp en vidsträckt innebörd.(26) Hänvisningen till ”faktorer som är specifika för den fysiska personens fysiska, fysiologiska, genetiska, psykiska, ekonomiska, kulturella eller sociala identitet” är tillräckligt vid för att omfatta en fysisk persons könstillhörighet.(27) Härav följer att registreringen av VP:s personuppgifter, inbegripet könsrelaterade uppgifter, i ett offentligt register över personer som beviljats flyktingstatus utgör en ”behandling” av personuppgifter i den mening som avses i artikel 4.2 i dataskyddsförordningen.
37.      Enligt artikel 5.1 a, b, c och d i dataskyddsförordningen ska personuppgifter behandlas på ett lagligt, korrekt och öppet sätt i förhållande till den registrerade, samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål, vara adekvata, relevanta och inte för omfattande i förhållande till de ändamål för vilka de behandlas och vara riktiga och om nödvändigt uppdaterade.(28) Enligt artikel 5.1 d i dataskyddsförordningen ”ska” de personuppgifter som behandlas vara riktiga. Alla rimliga åtgärder måste vidtas för att säkerställa att personuppgifter som är felaktiga i förhållande till de ändamål för vilka de behandlas raderas eller rättas utan dröjsmål.
38.      Artikel 6.1 i dataskyddsförordningen innehåller en uttömmande uppräkning av de fall där behandling av personuppgifter är laglig.(29) Behandlingen av personuppgifter i ett asylregister är i princip laglig enligt artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen. Enligt artikel 6.2 i dataskyddsförordningen får medlemsstaterna behålla eller införa mer specifika bestämmelser för att anpassa tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning med hänsyn till behandling för att efterleva artikel 6.1 e för att säkerställa en laglig och rättvis behandling. Enligt artikel 6.3 i dataskyddsförordningen ska den grund för behandlingen som avses i artikel 6.1 e fastställas i enlighet med unionsrätten eller en medlemsstats nationella rätt som den personuppgiftsansvarige omfattas av. Denna rättsliga grund måste även vara av allmänintresse och stå i proportion till det legitima mål som eftersträvas med den.(30) Det finns inga uppgifter i handlingarna i målet som tyder på att en registrering och fortsatt registrering av en flyktings könstillhörighet i asylregistret i Ungern inte är förenlig med artikel 6 i dataskyddsförordningen.(31)
39.      I artikel 8.2 i stadgan föreskrivs bland annat att ”var och en har rätt att få tillgång till insamlade uppgifter som rör honom eller henne och att få rättelse av dem”. Denna rättighet återspeglas i artikel 16 i dataskyddsförordningen.(32) Rätten till rättelse och genomförandet av denna rättighet på initiativ av enskilda(33) bidrar till efterlevnaden av den princip om riktighet som anges i artikel 5.1 d i dataskyddsförordningen.
40.      Eftersom personuppgifternas riktighet kan variera beroende på i vilket sammanhang de behandlas har syftet med insamlingen av uppgifterna direkt inverkan på bedömningen av deras riktighet.(34) Ett av syftena med asylregistret i Ungern är att identifiera en person(35) och ”könstillhörighet” betraktas som en ”uppgift som identifierar en fysisk person”.(36) År 2014, när Ungern beviljade VP flyktingstatus, identifierades VP som en transsexuell man. De behöriga ungerska myndigheterna godtog den bevisning som VP lagt fram till stöd för den könsidentiteten. Registreringen av VP som ”kvinna” i asylregistret förefaller därför ha varit felaktig med hänsyn till vad som stadgas i artikel 5.1 d i dataskyddsförordningen.
41.      I princip måste en sådan registrering kunna rättas med stöd av artikel 16 jämförd med artikel 5.1 d i dataskyddsförordningen.(37) Oavsett vilka överväganden som kan göras när det gäller tillämpningen av dessa bestämmelser på rättelsen av en uppgift i ett register som var riktig när den registrerades (vilket ger upphov till frågan om omfattningen av den skyldighet som enligt dataskyddsförordningen åligger personuppgiftsansvariga att uppdatera och behandla uppgifterna på ett dynamiskt sätt), skulle dessa bestämmelser förefalla sakna ändamålsenlig verkan om de inte gav de registrerade rätt att erhålla rättelse av en uppgift som visat sig vara felaktig när den registrerades.
42.      Trots det har den ungerska regeringen gjort gällande att enligt artikel 6.2 och 6.3 i dataskyddsförordningen kan den registrerades rätt till rättelse av en uppgift i ett officiellt register, såsom asylregistret, endast utövas i enlighet med en medlemsstats lagstiftning och inte genom en direkt tillämpning av artikel 16 i nämnda förordning.
43.      Även om bestämmelserna i artikel 6.1 e, 6.2 och 6.3 i dataskyddsförordningen tillsammans ger medlemsstaterna ett visst ”handlingsutrymme”(38) och gör det möjligt för dem att behålla eller införa mer specifika bestämmelser för att ”anpassa”(39) de bestämmelser i dataskyddsförordningen på grundval av vilka personuppgiftsansvariga lagligen får behandla personuppgifter när dessa utför en uppgift av allmänt intresse eller på annat sätt agerar inom ramen för sin myndighetsutövning(40) framgår det, i motsats till vad den ungerska regeringen har hävdat, tydligt av artikel 16 i dataskyddsförordningen att laglig behandling av personuppgifter enligt artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen omfattas av rätten till rättelse. I motsats till andra bestämmelser i dataskyddsförordningen som rör registrerades rättigheter anges det i artikel 16 i dataskyddsförordningen inte hur rätten till rättelse ska utövas med hänsyn till vissa bestämmelser i artikel 6 i denna förordning.(41) Under alla omständigheter får medlemsstaternas befogenhet att behålla eller införa sådana bestämmelser inte avvika från den rätt till rättelse som föreskrivs i artikel 8.2 i stadgan. Den omständigheten att medlemsstaterna får inrätta en rättslig ram för att säkerställa den praktiska tillämpningen av den rätt till rättelse som föreskrivs i artikel 16 i dataskyddsförordningen, bland annat med avseende på offentliga register som förs med hänsyn till allmänintresset i enlighet med artikel 6.1 e i samma förordning, kan inte på något sätt begränsa tillgången till eller åtnjutandet av rätten till rättelse.(42)
44.      Rätten till rättelse, tolkad mot bakgrund av principen om korrekthet i artikel 5.1 d i dataskyddsförordningen, är emellertid inte absolut och utövandet av denna rätt kan under vissa villkor begränsas.(43) I artikel 23 dataskyddsförordningen räknas ett antal omständigheter upp under vilka denna rätt, bland annat den rätt som registrerade omfattas av, kan begränsas. I begäran om förhandsavgörande hänvisas inte till denna bestämmelse och den ungerska regeringen har inte heller åberopat bestämmelsen i sitt skriftliga yttrande för att under de omständigheter som ligger till grund för förevarande begäran om förhandsavgörande avgränsa tillämpningen av artikel 16 i dataskyddsförordningen. I artikel 23.1 e(44) och skäl 73 i dataskyddsförordningen föreskrivs bland annat att det ska vara möjligt att i unionsrätten eller i en medlemsstats nationella rätt som den personuppgiftsansvarige eller personuppgiftsbiträdet omfattas av begränsa tillämpningsområdet för de skyldigheter och rättigheter som föreskrivs i artiklarna 5 och 16 i dataskyddsförordningen ”i syfte att säkerställa … andra av unionens eller en medlemsstats viktiga mål av generellt allmänt intresse”, såsom ”förande av offentliga register som förs av hänsyn till ett allmänt intresse”.(45) En sådan begränsning ska föreskrivas i lagstiftning, respektera andemeningen i de grundläggande rättigheterna och friheterna och utgöra en nödvändig och proportionell åtgärd i ett demokratiskt samhälle.(46) En medlemsstat kan därför åberopa artikel 23.1 e i dataskyddsförordningen för att under vissa omständigheter begränsa rätten till rättelse för att säkerställa offentliga registers tillförlitlighet och samstämmighet, inklusive register om civilstånd.(47) Detta kan inte i sig utgöra ett hinder för att bevilja rättelse av VP:s könstillhörighet i ett asylregister, så att registreringen speglar dennes könsidentitet vid tidpunkten för registreringen. Att bevilja en sådan begäran tjänar endast till att öka registrets tillförlitlighet och de registrerade uppgifternas riktighet.(48)
45.      Jag föreslår därför att domstolen ska tolka artikel 16 jämförd med artikel 5.1 d i dataskyddsförordningen så, att en nationell myndighet med ansvar för att föra ett register över flyktingar på begäran är skyldig att rätta personuppgifter om en flyktings könstillhörighet som myndigheten felaktigt registrerade när uppgifterna fördes in i detta register.
B.      Den andra och den tredje frågan
46.      Den andra och den tredje frågan avser vilka bevis en person som begär rättelse av en registrering av dennes könstillhörighet enligt artikel 16 i dataskyddsförordningen ska ge in till stöd för sin begäran och huruvida denna person kan åläggas att lägga fram bevis för att personen har genomgått en könskorrigerande operation. Dessa frågor kan prövas tillsammans.
47.      I artikel 16 i dataskyddsförordningen anges inte vad den registrerade i förekommande fall måste göra för att ”av den personuppgiftsansvarige utan onödigt dröjsmål få felaktiga personuppgifter som rör honom eller henne rättade”. Detta speglar den omständigheten att bedömningen av huruvida uppgifterna är (o)riktiga och behöver rättas ska bedömas från fall till fall, och att den bevisning som kan krävas för detta ändamål därför varierar. Mot bakgrund av den vida definitionen av ”personuppgiftsansvarig” i artikel 4.7 i dataskyddsförordningen, som omfattar offentliga myndigheter och fysiska personer, kan regler eller villkor för rätten till rättelse återges i lagstiftningen(49) eller beslutas från fall till fall för att hantera individuella omständigheter. Härav följer att en person som begär rättelse av uppgifter kan åläggas att lägga fram sådan bevisning som rimligen kan krävas för att styrka att uppgifterna är oriktiga i förhållande till de ändamål för vilka de samlades in eller behandlades.(50) Jag understryker att den registrerade inte behöver göra gällande eller visa ett särskilt intresse av att få oriktiga uppgifter rättade eller att den påstådda felaktigheten orsakar skada. I förevarande fall anser jag, med förbehåll för den hänskjutande domstolens prövning, att det räcker att VP lägger fram bevisning för att år 2014 ha beviljats flyktingstatus av Ungern grundat på sin redan då könsöverskridande identitet som transsexuell person och att denna identitet inte är korrekt registrerad i asylregistret.(51)
48.      Det finns inget i dataskyddsförordningen som gör att VP är skyldig att styrka att denne har genomgått en könskorrigerande operation. Europadomstolen har vid flera tillfällen fördömt ett sådant krav genom att slå fast att ”om det för att erkänna transsexuella personers könsidentitet krävs att de genomgår en operation eller sterilisering – eller ett kirurgiskt ingrepp eller en behandling som sannolikt leder till sterilisering – som de inte önskar utsättas för medför detta att ett fullständigt utövande av rätten till respekt för privatlivet enligt artikel 8 i [Europakonventionen] villkoras av att de avstår från att fullt ut utöva sin rätt till fysisk integritet, vilken skyddas av denna bestämmelse och artikel 3 i [Europakonventionen].”(52) I många fall skulle ett sådant krav leda till att en transsexuell person nekas rätten att med stöd av artikel 16 i dataskyddsförordningen rätta felaktiga uppgifter om sin könstillhörighet.(53) Ett krav på framläggandet av sådan bevisning skulle enligt min mening även kränka människans värdighet, vilken enligt artikel 1 i stadgan är okränkbar och ska respekteras och skyddas. Ett sådant krav är på samma sätt oförenligt med artikel 3.1 i stadgan, enligt vilken ”[v]ar och en har rätt till fysisk och mental integritet” och artikel 7 i stadgan (respekt för privatlivet och familjelivet). I detta sammanhang bör det tilläggas att de nationella domstolarna är skyldiga att iaktta de rättigheter som erkänns i stadgan när de tillämpar dataskyddsförordningen.
VI.    Förslag till avgörande
49.      Mot bakgrund av det ovan anförda föreslår jag att domstolen ska besvara den fråga som ställts av Fővárosi Törvényszék (Överdomstolen för Budapests stad) på följande sätt:
Artikel 16 jämförd med artikel 5.1 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning)
ska tolkas så, att en nationell myndighet med ansvar för att föra ett register över flyktingar
1)      på begäran är skyldig att rätta personuppgifter om en flyktings könstillhörighet som myndigheten felaktigt registrerade när uppgifterna fördes in i detta register,
2)      får kräva att en person som begär rättelse av uppgifter lägger fram bevisning för att styrka att uppgifterna är oriktiga i förhållande till de ändamål för vilka de samlades in eller behandlades men att vederbörande inte är skyldig att styrka att denne har genomgått en könskorrigerande operation.
1      Originalspråk: engelska.
i      Förevarande mål har getts ett fiktivt namn. Detta namn är inte någon av rättegångsdeltagarnas verkliga namn.
2      Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 2016, s. 1) (nedan kallad dataskyddsförordningen).
3      Magyar Közlöny, 2007/83.
4      Enligt Oxford Dictionary of English, andra reviderade upplagan (2005), kan de könsneutrala engelska pronomenen ”they”, ”them” och ”their” på engelska användas ”för att hänvisa till en person vars kön är okänt”. För att inte föregripa den kontroll av de faktiska omständigheterna som det enligt artikel 267 FEUF ankommer på den hänskjutande domstolen att göra sker hänvisningarna till VP i [den engelska versionen av] förevarande förslag till avgörande med hjälp av nämnda pronomen [medan andra könsneutrala strategier tillämpas i den svenska versionen]. Detta är ett medvetet avsteg från den praxis som tillämpas av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (nedan kallad Europadomstolen), som i sina domar i frågor som rör könsidentitet använder samma pronomen som sökandena själva använder i sina inlagor, oavsett utgången av det anhängiggjorda målet.
5      Se, särskilt, dom av den 6 april 2017, A.P., Garçon och Nicot mot Frankrike (CE:ECHR:2017:0406JUD007988512) och dom av den 11 oktober 2018. S.V. mot Italien (CE:ECHR:2018:1011JUD005521608).
6      Konungariket Belgien, Konungariket Danmark, Irland, Republiken Grekland, Republiken Malta, Republiken Portugal och Konungariket Sverige.
7      Dom 6/2018 (VI. 27.).
8      CE:ECHR:2020:0716JUD004088817.
9      Magyar Közlöny 2017/30.
10      I vilken det föreskrivs att medlemsstaterna ska utfärda ett uppehållstillstånd till de personer som innehar flyktingstatus.
11      Enligt vilken medlemsstaterna till personer som innehar flyktingstatus ska utfärda resedokument för resor utanför deras territorier.
12      Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/95/EU av den 13 december 2011 om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd, för en enhetlig status för flyktingar eller personer som uppfyller kraven för att betecknas som subsidiärt skyddsbehövande, och för innehållet i det beviljade skyddet (omarbetning) (EUT L 337, 2011, s. 9).
13      Se, särskilt, domarna av den 16 juli 2020, Rana mot Ungern, CE:ECHR:2020:0716JUD004088817, och av den 22 juni 2023, R.K. mot Ungern, CE:ECHR:2023:0622JUD005400620.
14      Dom av den 8 juni 2017, Freitag (C‑541/15, EU:C:2017:432) (nedan kallad domen Freitag).
15      Se, analogt, dom av den 17 februari 2022, Y mot Polen, CE:ECHR:2022:0217JUD007413114.
16      Dom av den 20 december 2017, Nowak (C‑434/16, EU:C:2017:994) (nedan kallad domen Nowak).
17      Se, särskilt, dom av den 11 juli 2002, Goodwin mot Förenade kungariket, CE:ECHR:2002:0711JUD002895795, §§ 86–93.
18      Dom av den 15 september 2011, Unió de Pagesos de Catalunya  (C‑197/10, EU:C:2011:590, punkterna 16–18), och dom av den 26 september 2019, UTEP 2006. (C‑600/18, EU:C:2019:784, punkt 17).
19      Den ärendeakt som den hänskjutande domstolen har översänt till EU-domstolen innehåller handlingar och bevis som lagts fram inom ramen för asylförfarandet och som i stor utsträckning hänvisar till VP:s könsidentitet som transsexuell person. Även om det i beslutet att bevilja VP flyktingstatus inte anges exakt vilka skäl som låg till grund för beslutet framgår det, med förbehåll för den hänskjutande domstolens prövning, att VP har beviljats flyktingstatus på grund av förföljelse grundat på VP:s könsidentitet som transsexuell person. Se, analogt, artikel 10.1 d i direktiv 2011/95.
20      Se lydelsen av den första frågan.
21      Se dom av den 16 december 1981, Foglia (244/80, EU:C:1981:302, punkterna 18 och 19).
22      Vid förhandlingen uppgav VP:s ombud att ansökan om namnändring är accessorisk i förhållande till ansökan om ändring av könstillhörighet. Den ungerska regeringen har i sitt skriftliga yttrande gjort gällande att namnändringen inte är accessorisk i förhållande till ändringen av könstillhörighet. I sitt förslag till avgörande i målet Asociaţia Accept m.fl.  (C‑4/23, EU:C:2024:385 punkterna 59–64), ansåg generaladvokaten Richard de la Tour att det gick att skilja erkännandet av en ändring av förnamn från erkännandet av en ändring av könstillhörigheten, ”även om förnamnet förefaller höra samman med ett annat kön än det med vilket man sociologiskt förknippar det som registrerades vid födseln”.
23      Det är svårt att analogt tillämpa domen Freitag på omständigheterna i förevarande mål. Den domen rörde unionsmedborgarnas grundläggande rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier enligt artikel 21 FEUF. Av punkt 18 i förevarande förslag till avgörande framgår att den hänskjutande domstolen uttryckligen har uteslutit att VP:s unionsmedborgarskap är relevant för det mål som den har att avgöra. Förevarande mål förefaller inte heller innehålla något gränsöverskridande inslag. Eftersom denna punkt inte har varit föremål för diskussion anser jag att domstolen inte kan avgöra denna fråga. Se även förslag till avgörande av generaladvokaten Richard de la Tour i målet Asociaţia Accept m.fl. (C‑4/23, EU:C:2024:385, punkterna 40, 89 och 90), och dom av den 14 december 2021, Stolichna obshtina, rayon ”Pancharevo” (C‑490/20, EU:C:2021:1008, punkt 42 och där angiven rättspraxis), som betonar unionsmedborgarskapets relevans i jämförbara sammanhang.
24      Dom av den 5 juni 2023, kommissionen/Polen (Domares oavhängighet och privatliv) (C‑204/21, EU:C:2023:442, punkt 332).
25      Dom av den 2 mars 2023, Norra Stockholm Bygg  (C‑268/21, EU:C:2023:145, punkt 26 och där angiven rättspraxis). Artikel 2.3 i dataskyddsförordningen innehåller ytterligare ett undantag från behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer. Artikel 2.2 i dataskyddsförordningen ska tolkas restriktivt: dom av den 16 juli 2020, Facebook Ireland och Schrems  (C‑311/18, EU:C:2020:559, punkt 84 och där angiven rättspraxis).
26      Dom av den 4 maj 2023, Österreichische Datenschutzbehörde och CRIF  (C‑487/21, EU:C:2023:369, punkt 23).
27      Se, analogt, dom av den 17 juli 2014, YS m.fl. (C‑141/12 och C‑372/12, EU:C:2014:2081, punkt 38 och där angiven rättspraxis).
28      En behandling av riktiga uppgifter som inledningsvis är laglig kan med tiden kan bli oförenlig med dataskyddsförordningen när uppgifterna inte är adekvata, eller inte längre är relevanta eller är för omfattande med hänsyn till dessa ändamål och den tid som gått. Dom av den 24 september 2019, GC m.fl. (Borttagande av länkar till känsliga uppgifter) (C‑136/17, EU:C:2019:773, punkt 74 och där angiven rättspraxis).
29      Dom av den 4 juli 2023, Meta Platforms m.fl. (Allmänna användarvillkor för ett socialt nätverk) (C‑252/21, EU:C:2023:537, punkt 90 och där angiven rättspraxis).
30      Dom av den 5 juni 2023, kommissionen/Polen (Domares oavhängighet och privatliv) (C‑204/21, EU:C:2023:442, punkterna 335–337).
31      Behandlingen av VP:s uppgifter och införandet av VP:s könstillhörighet i asylregistret förefaller inte omfattas av de särskilda kategorier av personuppgifter som inte får behandlas enligt artikel 9.1 i dataskyddsförordningen. Uppgifter om en persons könstillhörighet kan enligt min mening inte likställas med ”genetiska uppgifter” eller ”uppgifter om en fysisk persons sexualliv eller sexuella läggning”.
32      Se, för ett liknande resonemang, dom av den 12 januari 2023, Österreichische Post (Information om mottagarna av personuppgifter)  (C‑154/21, EU:C:2023:3, punkt 44).
33      I artikel 79.1 i dataskyddsförordningen anges att utan att det påverkar tillgängliga administrativa prövningsförfaranden eller prövningsförfaranden utanför domstol, ska varje registrerad vars personuppgifter behandlats och som anser att hans eller hennes rättigheter enligt denna förordning har åsidosatts som en följd av att hans eller hennes personuppgifter har behandlats på ett sätt som inte är förenligt med denna förordning ha rätt till ett effektivt rättsmedel.
34      Se, analogt, domen Nowak, punkt 53. Uppgifternas riktighet ska bedömas från fall till fall med beaktande av alla relevanta omständigheter.
35      Se artikel 81 c § i asyllagen.
36      Se artikel 82 f § i asyllagen.
37      Bristen på överensstämmelse mellan skälen för att bevilja VP flyktingstatus och registreringen av VP som ”kvinna” i asylregistret strider även mot den rätt till god förvaltning som Ungern måste respektera när Ungern tillämpar unionsrätten, inbegripet direktiv 2011/95. Även om artikel 41.1 i stadgan inte riktar sig till medlemsstaterna, återspeglar rätten till god förvaltning, som anges i den bestämmelsen, en allmän princip i unionsrätten, som är tillämplig på medlemsstaterna när de tillämpar denna rätt. Dom av den 10 februari 2022, Bezirkshauptmannschaft Hartberg-Fürstenfeld (Preskriptionstid) (C‑219/20, EU:C:2022:89, punkterna 36 och 37).
38      Se skäl 10 i dataskyddsförordningen.
39      Av användningen av uttrycket ”anpassa” framgår att syftet med denna bestämmelse är att göra det möjligt för medlemsstaterna att behålla eller införa särskilda bestämmelser om behandling av personuppgifter när dessa utför en uppgift av allmänt intresse eller på annat sätt agerar inom ramen för sin myndighetsutövning. Bestämmelsen kan således inte användas för att begränsa den ändamålsenliga verkan av de rättigheter och skyldigheter som föreskrivs på andra ställen i förordningen: se skäl 10 i dataskyddsförordningen.
40      Dom av den 20 oktober 2022, Koalitsia ”Demokratichna Bulgaria - Obedinenie”  (C‑306/21, EU:C:2022:813, punkt 50).
41      Se, särskilt, artikel 21.1 i dataskyddsförordningen som hänvisar till rätten göra invändningar mot behandling av personuppgifter som grundar sig på artikel 6.1 e eller f i nämnda förordning. Se även artiklarna 13.1 d, 13.2 b, 17.1 b och 20.1 a i dataskyddsförordningen, i vilka det hänvisas till specifika led i artikel 6.1 i förordningen.
42      Se skäl 59 i dataskyddsförordningen. I detta anges att ”[f]örfaranden bör fastställas som gör det lättare för registrerade att utöva sina rättigheter enligt denna förordning, inklusive mekanismer för att begära och i förekommande fall kostnadsfritt få tillgång till och erhålla rättelse eller radering av personuppgifter samt för att utöva rätten att göra invändningar. Den personuppgiftsansvarige bör också tillhandahålla hjälpmedel för elektroniskt ingivna framställningar, särskilt i fall då personuppgifter behandlas elektroniskt. Personuppgiftsansvariga bör utan onödigt dröjsmål och senast inom en månad vara skyldiga att besvara registrerades önskemål och lämna en motivering, om de inte avser att uppfylla sådana önskemål”.
43      Se, analogt, dom av den 21 juni 2022, Ligue des droits humains  (C‑817/19, EU:C:2022:491, punkt 112), i vilken domstolen erinrade om att de grundläggande rättigheter som slås fast i artiklarna 7 och 8 i stadgan inte framstår som absoluta rättigheter, utan ska beaktas i förhållande till deras funktion i samhället.
44      Se förslag till avgörande av generaladvokaten Bobek i målet J & S Service (C‑620/19, EU:C:2020:649, punkt 130) om att undantaget i artikel 23.1 e i dataskyddsförordningen är ”öppet formulerat”. Även om begränsningarna ska tolkas restriktivt, innebär användningen av ordet ”särskilt” i artikel 23.1 e i dataskyddsförordningen inte att denna bestämmelse begränsas till de områden som beskrivs där, utan även inbegriper ”andra av unionens eller en medlemsstats viktiga mål av generellt allmänt intresse”. Vad gäller en restriktiv tolkning av begränsningarna i artikel 23 i dataskyddsförordningen, se dom av den 6 oktober 2020, La Quadrature du Net m.fl. (C‑511/18, C‑512/18 och C‑520/18, EU:C:2020:791, punkt 210). Se även punkt 3 i Riktlinjer 10/2020 om begränsningar enligt artikel 23 i den allmänna dataskyddsförordningen, version 2.1, antagna den 13 oktober 2021. https://www.edpb.europa.eu/system/files/2021–10/edpb_guidelines202010_on_art23_adopted_after_consultation_en.pdf.
45      Enligt skäl 73 i dataskyddsförordningen ”[kan] begränsningar med avseende på specifika principer och rätten till information, tillgång till och rättelse … av personuppgifter, … införas genom unionsrätten eller medlemsstaternas nationella rätt, i den mån de är nödvändiga och proportionella i ett demokratiskt samhälle för att upprätthålla … förande av offentliga register som förs av hänsyn till ett allmänt intresse … Dessa begränsningar bör överensstämma med kraven i stadgan och [Europakonventionen]”.
46      Detta återspeglar nämligen vad som stadgas i artikel 52.1 i stadgan.
47      Se, analogt, dom av den 31 januari 2023, Y mot Frankrike (CE:ECHR:2023:0131JUD007688817, § 89).
48      Med förbehåll för den hänskjutande domstolens prövning.
49      Se, analogt, dom av den 14 december 2023,  Natsionalna agentsia za prihodite (C‑340/21, EU:C:2023:986, punkt 60).
50      Se, analogt, dom av den 8 december 2022, Google (Borttagande av påstått felaktigt innehåll)  (C‑460/20, EU:C:2022:962, punkt 68).
51      Av handlingarna i målet framgår att den hänskjutande domstolen har gjort gällande att den förfogar över väsentlig bevisning som gör det möjligt för den att fastställa att registreringen av VP:s könstillhörighet i asylregistret var felaktig.
52      Se dom av den 6 april 2017, A.P., Garçon och Nicot mot Frankrike (CE:ECHR:2017:0406JUD007988512 § 131). Se även dom av den 19 januari 2019, X och Y mot Rumänien (CE:ECHR:2021:0119JUD000214516 § 165). Europadomstolens domar är inte bindande för domstolen, eftersom unionen inte har anslutit sig till Europakonventionen. Enligt artikel 52.3 i stadgan ska domstolen säkerställa att dess tolkning av artiklarna 3.1 och 7 inte skiljer sig från den skyddsnivå som garanteras enligt artiklarna 3 och 8 i Europakonventionen, såsom den tolkats av Europadomstolen. Se, analogt, dom av den 6 oktober 2021, W.Ż. (Högsta domstolens avdelning för extraordinär kontroll och offentliga angelägenheter) (C‑487/19, EU:C:2021:798, punkt 123 och där angiven rättspraxis). Den standard som fastställts av Europadomstolen, bland annat i dess lagakraftvunna dom av den 6 april 2017, A.P., Garçon och Nicot mot Frankrike (CE:ECHR:2017:0406JUD007988512) är därför relevant för det mål som har anhängiggjorts vid den hänskjutande domstolen.
53      Se, analogt, dom av den 8 december 2022, Google (Borttagande av påstått felaktigt innehåll)  (C‑460/20, EU:C:2022:962, punkt 68).