Laikina versija
TEISINGUMO TEISMO (ketvirtoji kolegija) SPRENDIMAS
2026 m. balandžio 16 d.(*)
„ Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Teisės aktų derinimas – Bendroji finansinių paslaugų rinka – Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 – Piktnaudžiavimas rinka – Prekyba vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija – 7 straipsnio 1 dalies a punktas – Sąvoka „viešai neatskleista informacija“ – Kriterijai – Viešas informacijos pobūdis – 17 straipsnis – Emitento atliktas viešai neatskleistos informacijos atskleidimas – Perkančiosios organizacijos sprendimas nesudaryti viešojo pirkimo sutarties su konkurse dalyvaujančia įmone – Išankstinis šios įmonės akcijų pardavimas – Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1055 – 2 straipsnis – Viešai neatskleistos informacijos atskleidimo tvarka “
Byloje C‑229/24 (Brännelius)(i)
dėl Högsta domstolen (Aukščiausiasis Teismas, Švedija) 2024 m. kovo 21 d. nutartimi, kurią Teisingumo Teismas gavo 2024 m. kovo 26 d., pagal SESV 267 straipsnį pateikto prašymo priimti prejudicinį sprendimą byloje
TK,
OP
prieš
Riksåklagaren
TEISINGUMO TEISMAS (ketvirtoji kolegija),
kurį sudaro kolegijos pirmininkas I. Jarukaitis, teisėjai M. Condinanzi (pranešėjas) ir N. Jääskinen,
generalinė advokatė J. Kokott,
posėdžio sekretorė C. Strömholm, administratorė,
atsižvelgęs į rašytinę proceso dalį ir įvykus 2025 m. balandžio 3 d. posėdžiui,
išnagrinėjęs pastabas, pateiktas:
–        TK, atstovaujamo advokater C.‑J. Allansson ir M. Schmauch,
–        OP, atstovaujamo advokater C. Cedermark ir M. Schmauch,
–        Graikijos vyriausybės, atstovaujamos V. Baroutas ir K. Boskovits,
–        Lenkijos vyriausybės, atstovaujamos B. Majczyna ir D. Lutostańska,
–        Norvegijos vyriausybės, atstovaujamos F. Bergsjø ir D. M. Myr,
–        Europos Komisijos, atstovaujamos C. Auvret, C. Faroghi ir M. Wasmeier,
susipažinęs su 2025 m. liepos 10 d. posėdyje pateikta generalinės advokatės išvada,
priima šį
Sprendimą
1        Prašymas priimti prejudicinį sprendimą pateiktas dėl 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka (Piktnaudžiavimo rinka reglamentas) ir kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB ir Komisijos direktyvos 2003/124/EB, 2003/125/EB ir 2004/72/EB (OL L 173, 2014, p. 1) 7 straipsnio 1 dalies a punkto ir 17 straipsnio išaiškinimo.
2        Šis prašymas pateiktas nagrinėjant baudžiamąją bylą, iškeltą TK ir OP dėl to, kad jie prekiavo vertybiniais popieriais naudodamiesi viešai neatskleista informacija.
Teisinis pagrindas
Sąjungos teisė
Reglamentas Nr. 596/2014
3        Reglamento Nr. 596/2014 2, 23, 24 ir 49 konstatuojamosiose dalyse nurodyta:
„(2)       siekiant sukurti integruotą, veiksmingą ir skaidrią finansų rinką, būtinas rinkos vientisumas. Sklandus vertybinių popierių rinkų veikimas ir visuomenės pasitikėjimas rinkomis yra būtinos ekonomikos augimo ir gerovės sąlygos. Piktnaudžiavimas rinka kenkia finansų rinkų vientisumui ir visuomenės pasitikėjimui vertybiniais popieriais ir išvestinėmis finansinėmis priemonėmis;
<...>
(23)      pagrindinis prekybos vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija požymis yra nesąžiningas pranašumas, įgytas dėl viešai neatskleistos informacijos ir kenkiantis apie tokią informaciją nežinantiems tretiesiems asmenims, todėl darantis žalą finansų rinkų vientisumui ir investuotojų pasitikėjimui. Taigi prekybos vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija draudimas turėtų būti taikomas, kai asmuo, dėl savo veiklos turintis tokios viešai neatskleistos informacijos, nesąžiningai ja pasinaudoja ir pagal ją rinkoje savo arba trečiojo asmens labui, tiesiogiai arba netiesiogiai sudaro sandorius, įsigydamas ar parduodamas arba bandydamas įsigyti ar parduoti, arba atšaukdamas ar keisdamas pavedimą įsigyti ar parduoti finansines priemones, su kuriomis ta informacija susijusi, arba bandydamas šį pavedimą atšaukti ar keisti. <...>
(24)      kai juridinis arba fizinis asmuo, turintis viešai neatskleistos informacijos, savo arba trečiojo asmens labui, tiesiogiai arba netiesiogiai įsigyja ar parduoda arba bando įsigyti ar parduoti finansines priemones, su kuriomis ta informacija susijusi, turėtų būti preziumuojama, kad tas asmuo ta informacija pasinaudojo. Ta prezumpcija nedaro poveikio teisei į gynybą. Klausimas, ar asmuo pažeidė draudimą ir prekiavo vertybiniais popieriais naudodamasis viešai neatskleista informacija arba bandė prekiauti vertybiniais popieriais naudodamasis viešai neatskleista informacija, turėtų būti nagrinėjamas atsižvelgiant į šio reglamento tikslą, kuris yra saugoti finansų rinkų vientisumą ir sustiprinti investuotojų pasitikėjimą, kurie, savo ruožtu, pagrįsti garantijomis, kad investuotojams bus sudarytos vienodos sąlygos ir jie bus apsaugoti nuo netinkamo viešai neatskleistos informacijos panaudojimo;
<...>
(49)      emitento viešai neatskleistos informacijos viešas atskleidimas yra būtinas, kad būtų išvengta prekybos vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ir užtikrinta, kad investuotojai nebūtų klaidinami. Todėl iš emitentų reikėtų reikalauti, kad jie kuo skubiau informuotų visuomenę apie viešai neatskleistą informaciją. Tačiau ta prievolė tam tikromis aplinkybėmis gali kenkti emitentų teisėtiems interesams. Tokiomis aplinkybėmis reikėtų leisti atskleisti informaciją vėliau, jeigu delsiant tai padaryti visuomenė nebūtų klaidinama, o emitentas gali užtikrinti informacijos konfidencialumą. Emitentas privalo atskleisti viešai neatskleistą informaciją tik tuomet, jeigu jis padavė paraišką finansinę priemonę įtraukti į prekybos sąrašus arba sutiko, kad ji būtų į juos įtraukta.“
4        Šio reglamento 1 straipsnyje numatyta:
„Šiuo reglamentu nustatoma prekybai vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija, neteisėtam viešai neatskleistos informacijos atskleidimui ir manipuliavimui rinka (piktnaudžiavimui rinka), taip pat piktnaudžiavimo rinka prevencinėms priemonėms taikoma bendra reguliavimo sistema, siekiant užtikrinti Sąjungos finansų rinkų vientisumą, taip pat sustiprinti investuotojų apsaugą ir padidinti pasitikėjimą tomis rinkomis.“
5        Šio reglamento 7 straipsnio „Viešai neatskleista informacija“ 1 ir 4 dalyse nustatyta:
„1.      Šiame reglamente viešai neatskleista informacija yra:
a)      konkretaus pobūdžio informacija, kuri nėra atskleista viešai, kuri tiesiogiai ar netiesiogiai susijusi su vienu ar daugiau emitentų arba viena ar daugiau finansinių priemonių ir kuri, ją atskleidus viešai, galėtų turėti didelį poveikį tų finansinių priemonių kainoms ar su jomis susijusių išvestinių finansinių priemonių kainai;
<...>
4.      Pagal 1 dalį informacija, kuri, ją atskleidus viešai, galėtų turėti didelį poveikį finansinių priemonių, su jomis susijusių išvestinių finansinių priemonių, su jomis susijusių biržos prekių neatidėliotinų sandorių sutarčių ar apyvartiniais taršos leidimais pagrįstų aukcione parduodamų produktų kainoms – tai informacija, kuria sumanus investuotojas būtų linkęs pasinaudoti priimdamas sprendimus dėl investicijų.
<...>“
6        To paties reglamento 8 straipsnyje „Prekyba vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija“ nurodyta:
„1.      Šiame reglamente laikoma, kad prekiaujama vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija, kai asmuo turi viešai neatskleistos informacijos ir pasinaudoja ta informacija, kad savo ar trečiojo asmens labui tiesiogiai ar netiesiogiai įsigytų ar parduotų finansines priemones, su kuriomis ta informacija yra susijusi. Kai viešai neatskleista informacija pasinaudojama atšaukiant ar keičiant pavedimą dėl finansinės priemonės, su kuria susijusi ši informacija, jei pavedimas buvo pateiktas prieš tai, kai atitinkamas asmuo sužino viešai neatskleistą informaciją, tai taip pat laikoma prekyba vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija. <...>
2.      Šiame reglamente laikoma, kad asmuo pataria kitam asmeniui prekiauti vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija arba jį į tokią prekybą įtraukia, jei toks asmuo turi viešai neatskleistos informacijos ir:
a)      remdamasis ta informacija, pataria kitam asmeniui įsigyti ar parduoti finansines priemones, su kuriomis ta informacija yra susijusi, arba skatina jį įsigyti ar parduoti tokias priemones, arba
b)      remdamasis ta informacija, pataria kitam asmeniui atšaukti ar pakeisti pavedimą dėl finansinių priemonių, su kuriomis ta informacija yra susijusi, arba skatina jį atšaukti ar pakeisti pavedimą dėl šių priemonių.
3.      Naudojimasis patarimais arba skatinimais, nurodytais 2 dalyje, laikomas prekyba vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija pagal šį straipsnį, jei asmuo, kuris naudojasi patarimais ar skatinimais, žino arba turėtų žinoti, kad jie grindžiami viešai neatskleista informacija.
4.      Šis straipsnis taikomas bet kuriam viešai neatskleistos informacijos turinčiam asmeniui, nes tas asmuo:
a)      yra emitento arba apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvio administracinių, valdymo ar priežiūros organų narys;
b)      turi emitento <...> kapitalo dalį;
c)      turi galimybę susipažinti su informacija vykdydamas profesines ar darbines pareigas; <…>
<...>
Šis straipsnis taip pat taikomas bet kuriam fiziniam ar juridiniam asmeniui, kuris viešai neatskleistą informaciją įgyja kitomis aplinkybėmis nei numatyta pirmoje pastraipoje, jeigu tam asmeniui žinoma ar turėtų būti žinoma, kad tai yra viešai neatskleista informacija.
<...>“
7        Reglamento Nr. 596/2014 14 straipsnyje „Draudimas prekiauti vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ir neteisėtai atskleisti viešai neatskleistą informaciją“ numatyta:
„Draudžiama:
a)      prekiauti ar mėginti prekiauti vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija;
b)      patarti kitam asmeniui ar skatinti kitą asmenį užsiimti prekyba vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija arba
c)      neteisėtai atskleisti viešai neatskleistą informaciją.“
8        Šio reglamento 3 skyriuje „Informacijos atskleidimo reikalavimai“ yra 17 straipsnis „Viešai neatskleistos informacijos atskleidimas“, kuris suformuluotas taip:
„1.      Emitentas nedelsdamas informuoja visuomenę apie viešai neatskleistą informaciją, tiesiogiai susijusią su tuo emitentu.
Emitentas užtikrina, kad viešai neatskleista informacija būtų paskelbta taip, kad visuomenė galėtų greitai ją gauti ir visiškai, teisingai ir laiku įvertinti ir, kai taikoma, taikant [2004 m. gruodžio 15 d.] Europos Parlamento ir Tarybos [direktyvos 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo, iš dalies keičiančios Direktyvą 2001/34/EB (OL L 390, 2004, p. 38)] 21 straipsnyje nurodytą oficialiai nustatytą mechanizmą. Emitentas nederina viešai neatskleistos informacijos atskleidimo visuomenei ir savo veiklos rinkodaros. Emitentas savo oficialioje interneto svetainėje skelbia visą viešai neatskleistą informaciją, kurią jis privalo viešai atskleisti, ir bent penkerius metus jos iš ten nepašalina.
<...>
4.      Emitentas ar apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvis, prisiimdamas visą atsakomybę, gali atidėti viešą viešai neatskleistos informacijos atskleidimą, jei tenkinamos visos šios sąlygos:
a)      skubiai atskleidus informaciją gali būti padaryta žala emitento ar apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvio teisėtiems interesams;
b)      tikėtina, kad dėl informacijos atskleidimo atidėjimo visuomenė nebus suklaidinta;
c)      emitentas ar apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvis gali užtikrinti tokios informacijos konfidencialumą.
<...>
Kai emitentas ar apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvis atidėjo viešai neatskleistos informacijos atskleidimą pagal šią dalį, jis informuoja kompetentingą instituciją, nurodytą šioje dalyje, kad informacijos atskleidimas atidėtas ir raštu paaiškina, kaip laikomasi šioje dalyje nustatytų sąlygų, iš karto po to, kai informacija atskleidžiama viešai. Kaip alternatyva, valstybės narės gali numatyti, kad tokio paaiškinimo įrašas pateikiamas tik kompetentingai institucijai, nurodytai šioje dalyje, paprašius.
5.      Siekdamas užtikrinti finansų sistemos stabilumą, finansinės priemonės emitentas, kuris yra kredito įstaiga arba finansinė institucija, prisiimdamas visą atsakomybę gali atidėti viešą viešai neatskleistos informacijos, įskaitant informaciją, susijusią su laikinomis likvidumo problemomis, ir visų pirma poreikį gauti neatidėliotiną centrinio banko ar paskutinio skolintojo pagalbą likvidumui padidinti, atskleidimą, jei tenkinamos visos toliau išvardytos sąlygos:
a)      atskleidus informaciją gali būti pakenkta emitento ir finansų sistemos stabilumui;
b)      jos atskleidimas atidėtas paisant viešojo intereso;
c)      gali būti užtikrintas tos informacijos konfidencialumas ir
d)      kompetentinga institucija, nurodyta 3 dalyje, pritarė atidėjimui, remdamasi tuo, kad laikomasi a, b ir c punktuose išdėstytų sąlygų.
<...>
7.      Jeigu pagal 4 ar 5 dalį viešai neatskleistos informacijos atskleidimas buvo atidėtas ir nebeužtikrinamas tos viešai neatskleistos informacijos konfidencialumas, emitentas ar apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvis kaip įmanoma greičiau atskleidžia visuomenei tą viešai neatskleistą informaciją.
Ši dalis apima atvejus, kai gandai aiškiai susiję su viešai neatskleista informacija, kurios atskleidimas buvo atidėtas pagal 4 arba 5 dalį, ir tie gandai pakankamai tikslūs, kad tos informacijos konfidencialumas nebūtų užtikrinamas.
<...>
9.      Viešai neatskleistą informaciją, susijusią su emitentais, kurių finansinėmis priemonėmis leidžiama prekiauti MVĮ augimo rinkoje, savo svetainėje gali skelbti ne emitentas, o prekybos vieta, jei prekybos vietą valdantis subjektas nusprendžia teikti tokią paslaugą tos rinkos emitentams.
<...>“
Direktyva 2014/57/ES
9        2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/57/ES dėl baudžiamųjų sankcijų už manipuliavimą rinka (manipuliavimo rinka direktyva) (OL L 173, 2014, p. 179) 3 straipsnyje „Prekyba vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija, patarimas kitam asmeniui ar jo skatinimas prekiauti vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija“ nustatyta:
„1.      Valstybės narės imasi būtinų priemonių siekdamos užtikrinti, kad prekyba vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija, patarimas kitam asmeniui ar jo skatinimas prekiauti vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija, kaip nurodyta 2-8 dalyse, būtų laikomi baudžiamaisiais nusižengimais bent rimtų nusižengimų atvejais ir kai jie padaryti tyčia.
2.      Šios direktyvos tikslais laikoma, kad prekiaujama vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija, kai asmuo turi viešai neatskleistos informacijos ir ta informacija pasinaudoja, kad savo ar trečiojo asmens sąskaita tiesiogiai ar netiesiogiai įsigytų ar perleistų finansines priemones, su kuriomis ta informacija yra susijusi.
3.      Šis straipsnis taikomas bet kuriam viešai neatskleistos informacijos turinčiam asmeniui dėl to, kad tas asmuo:
a)      yra emitento administracinių, valdymo ar priežiūros organų narys arba apyvartinių taršos leidimų rinkoje dalyvis;
b)      turi emitento kapitalo dalį arba yra apyvartinių taršos leidimų rinkoje dalyvis;
c)      turi galimybę susipažinti su informacija vykdydamas profesinę veiklą ar atlikdamas pareigas darbe; <...>
<...>
Šis straipsnis taip pat taikomas bet kuriam asmeniui, kuris įgijo viešai neatskleistos informacijos kitomis aplinkybėmis nei nurodyta pirmoje pastraipoje kai tam asmeniui žinoma, kad tai yra viešai neatskleista informacija.
<...>
6.      Šioje direktyvoje laikoma, kad asmuo pataria kitam asmeniui prekiauti vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija arba jį į tokią prekybą įtraukia, jei toks asmuo turi viešai neatskleistos informacijos ir:
a)      remdamasis ta informacija pataria kitam asmeniui įsigyti finansinių priemonių, su kuriomis ta informacija yra susijusi, ar jas parduoti, arba skatina tą asmenį įsigyti šių priemonių ar jas parduoti, arba
b)      remdamasis ta informacija pataria kitam asmeniui atšaukti ar pakeisti pavedimą dėl finansinės priemonės, su kuria susijusi ši informacija, arba skatina jį atšaukti ar pakeisti pavedimą dėl šios priemonės.
<...>“
Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1055
10      2016 m. birželio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2016/1055, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 596/2014 nustatomi techniniai įgyvendinimo standartai, susiję su techninėmis viešai neatskleistos informacijos tinkamo viešo atskleidimo ir viešo atskleidimo atidėjimo priemonėmis (OL L 173, 2016, p. 47), 1 konstatuojamojoje dalyje nustatyta:
„Dėl investuotojų apsaugos emitentai ir apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyviai įpareigoti veiksmingai ir laiku viešai atskleisti viešai neatskleistą informaciją. Siekiant Sąjungos lygmeniu užtikrinti vienodas investuotojų galimybes susipažinti su viešai neatskleista informacija, ši informacija turėtų būti viešai atskleidžiama nemokamai, tuo pačiu metu ir kuo skubiau visų kategorijų investuotojams visoje Sąjungoje, be to, ji turėtų būti perduota žiniasklaidai, kuri užtikrina veiksmingą jos sklaidą visuomenei.“
11      Šio reglamento 2 straipsnis „Viešai neatskleistos informacijos atskleidimo priemonės“ suformuluotas taip:
„1.      Emitentai ir apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyviai viešai neatskleistą informaciją atskleidžia, naudodamiesi techninėmis priemonėmis, kuriomis užtikrinama, kad:
a)      viešai neatskleista informacija būtų skleidžiama:
i)      kuo platesnei visuomenei be jokios diskriminacijos;
ii)      nemokamai;
iii)      tuo pačiu metu visoje Sąjungoje;
b)      siekiant užtikrinti veiksmingą viešai neatskleistos informacijos sklaidą, ši informacija tiesiogiai arba per trečiąją šalį būtų perduota žiniasklaidos priemonei, kuria visuomenė pagrįstai pasikliauja. Tas pranešimas perduodamas elektroninėmis priemonėmis, kuriomis užtikrinamas informacijos išsamumas, vientisumas ir konfidencialumas perdavimo metu, ir jame aiškiai nurodoma:
i)      kad pateikiama informacija yra viešai neatskleista informacija;
ii)      emitento arba apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvio tapatybė, t. y. nesutrumpintas juridinis pavadinimas;
iii)      pranešimą parengusio darbuotojo tapatybė, t. y. vardas, pavardė, pareigos emitento arba apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvio įstaigoje;
iv)      viešai neatskleistos informacijos dalykas;
v)      perdavimo žiniasklaidai data ir laikas.
Emitentai ir apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyviai užtikrina informacijos išsamumą, vientisumą ir konfidencialumą, nedelsiant pašalindami bet kokį viešai neatskleistos informacijos perdavimo pažeidimą arba iškraipymą.
<...>“
Švedijos teisė
Įstatymas dėl spaudos laisvės (1949:105)
12      Pagrindinėje byloje taikytinos redakcijos tryckfrihetsförordningen (1949:105) (Įstatymas dėl spaudos laisvės (1949:105); SFS 1949, Nr. 105) 2 skyriaus 1 straipsnyje nustatyta:
„Siekiant skatinti saviraiškos laisvę, laisvą ir pliuralistinę informaciją bei laisvą meninę kūrybą kiekvienas asmuo turi teisę susipažinti su viešaisiais dokumentais.“
13      Šio įstatymo 2 skyriaus 4 straipsnyje numatyta:
„Dokumentas yra viešas, jeigu jį saugo valdžios institucija ir pagal 9 arba 10 straipsnį laikomas gautu valdžios institucijos arba jos parengtu.“
14      Minėto įstatymo 2 skyriaus 15 straipsnyje nustatyta:
„Kiekvienas, kuris prašo viešo dokumento, kuris gali būti atskleistas, turi turėti galimybę nedelsiant arba kuo anksčiau ir nemokamai susipažinti su dokumentu vietoje, kad jį būtų galima skaityti, išklausyti ar kitaip suvokti. Dokumentas taip pat gali būti perrašytas, nufotografuotas ar naudojamas garsui perduoti. Jei dokumento negalima pateikti neatskleidžiant viešai neskelbiamos dokumento dalies, prašytojui turi būti suteikta galimybė susipažinti su dokumento dalimis, kurios gali būti atskleistos, įrašant arba pateikiant kopiją.
<...>“
Įstatymas dėl sankcijų už piktnaudžiavimą vertybinių popierių rinkoje (2016:1307)
15      Pagrindinėje byloje taikytinos redakcijos lagen om straff för marknadsmissbruk på värdepappersmarknaden (2016:1307) (Įstatymas dėl sankcijų už piktnaudžiavimą vertybinių popierių rinkoje (2016:1307); SFS 2016, Nr. 1307) į Švedijos teisės sistemą perkelta Direktyva 2014/57.
16      Šio įstatymo 1 skyriaus 4 straipsnyje numatyta:
„Šiame įstatyme:
<...>
viešai neatskleista informacija: Reglamento [Nr. 596/2014] 7 straipsnyje nurodyta informacija;
<...>“
17      Minėto įstatymo 2 skyriaus 1 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos 1 punkte nustatyta:
„Traukiamas atsakomybėn už prekybą naudojantis viešai neatskleista informacija
1)      asmuo, kuris žino viešai neatskleistą informaciją ir pats arba kito asmens naudai įsigyja arba perleidžia su informacija susijusias finansines priemones, prekiaudamas vertybinių popierių rinkoje, arba kuris pakeičia ar panaikina su tokiais finansiniais instrumentais susijusį nurodymą.
<...>
Už šią nusikalstamą veiką baudžiama laisvės atėmimo bausme iki dvejų metų.
Jei nusikalstama veika <...> padaryta sunkinančiomis aplinkybėmis, asmuo už sunkų prekybos viešai neatskleista informacija nusikaltimą baudžiamas laisvės atėmimo bausme nuo šešių mėnesių iki šešerių metų.
<...>“
Pagrindinė byla ir prejudiciniai klausimai
18      Iš nutarties dėl prašymo priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad 2018 m. pavasarį pagal Švedijos teisę įsteigta akcinė bendrovė
Umeå kommunföretag AB (toliau – savivaldybės įmonė), kurios akcijų paketą valdo Umeå kommun (Umeo savivaldybė, Švedija), vykdė elektrinių autobusų ir įkrovimo stotelių viešojo pirkimo procedūrą.
19      Pasiūlymus pateikė dvi bendrovės, iš kurių viena buvo pagal Švedijos teisę įsteigta akcinė bendrovė Hybricon Bus Systems AB (toliau – Hybricon). Dar trys bendrovės išreiškė susidomėjimą aptariamu viešuoju pirkimu, bet joms nebuvo leista pateikti pasiūlymų.
20      2018 m. gegužės 14 d. sprendimu savivaldybės įmonė sutartį sudarė ne su Hybricon, o su kita konkurse dalyvavusia bendrove. Tą pačią dieną 14.34 val. išsiųstu elektroniniu laišku savivaldybės įmonė pranešė apie konkurso rezultatus penkioms suinteresuotosioms bendrovėms ir 22 kitiems asmenims, pareiškusiems suinteresuotumą dalyvauti viešojo pirkimo sutarties sudarymo procedūroje, tačiau joje nedalyvavusiems.
21      Šį elektroninį laišką bendrovėje Hybricon gavo vykdomasis direktorius, kuris iš esmės buvo atsakingas už ryšius su savivaldybės įmone vykstant aptariamai viešojo pirkimo procedūrai. Netrukus po to jis nusiuntė OP žinutę, ragindamas jį parduoti turimas Hybricon akcijas. OP savo ruožtu perdavė šią rekomendaciją TK, kuris taip pat turėjo šios bendrovės akcijų.
22      2018 m. gegužės 14 d. 14.37 val. TK pateikė nurodymą Švedijos vertybinių popierių biržoje parduoti 73 000 Hybricon akcijų. Po kelių minučių, 14.40 val., OP taip pat pardavė 31 000 šios bendrovės akcijų.
23      Tą pačią dieną, 15.22 val., Hybricon savo interneto svetainėje paskelbė pranešimą spaudai, jame nurodė, kad nelaimėjo aptariamo konkurso. Po šios informacijos paskelbimo Hybricon akcijų kaina biržoje labai nukrito. OP ir TK savo ruožtu sumažino savo nuostolius dėl jų turimų šios bendrovės akcijų pardavimo.
24      Dėl šių sandorių OP ir TK buvo pateikti kaltinimai padarius nusikalstamą veiką – vykdžius prekybą vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija, draudžiamą pagal Įstatymą dėl sankcijų už piktnaudžiavimą vertybinių popierių rinkoje, ir Tingsrätt (apylinkės teismas, Švedija) už nusikaltimą – prekybą vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija – skyrė jiems laisvės atėmimo bausmę, jos vykdymą atidedant, taip pat viešųjų darbų. Buvo konfiskuota 51 508 Švedijos kronų (SEK) (maždaug 4 830 eurų) ir 146 536 SEK (maždaug 13 741 euras) vertės OP ir TK turto. To teismo teigimu, informacija apie tai, kad Hybricon nelaimėjo konkurso, buvo „viešai neatskleista informacija“, nes tai buvo konkretaus pobūdžio informacija, tiesiogiai susijusi su šia bendrove ir galėjusi daryti poveikį akcijų kainai. Minėtas teismas nusprendė, kad ši informacija negalėjo būti laikoma paskelbta prieš Hybricon paskelbiant pranešimą spaudai, kaip nurodyta pirmesniame šio sprendimo punkte.
25      Gavęs apeliacinį skundą, Svea hovrätt (Svea apeliacinis teismas, Švedija) patvirtino Tingsrätt (apylinkės teismas) vertinimą ir pakeitė tik pastarojo paskirtą baudą – skyrė OP ir TK bausmę, jos vykdymą atidedant, o vietoj viešųjų darbų skirta už 150 dienų mokėtina bauda.
26      OP ir TK pateikė kasacinį skundą Högsta domstolen (Aukščiausiasis Teismas, Švedija) dėl Svea hovrätt (Svea apeliacinis teismas) apeliacine tvarka priimto sprendimo. Savo skunde jie prašo juos išteisinti, teigdami, kad informacija, susijusi su tuo, kad Hybricon nebuvo skirta aptariama sutartis, nustojo būti viešai neatskleista sprendimą dėl sutarties skyrimo priėmusiai institucijai, nagrinėjamu atveju – savivaldybės įmonei – išsiuntus šį sprendimą atitinkamiems adresatams. Jų teigimu, ši informacija tapo viešu dokumentu, kuriam netaikoma konfidencialumo tvarka, nes pagal Švedijos teisę ji buvo viešai prieinama bet kurio suinteresuotojo asmens prašymu.
27      O
Riksåklagaren (Švedijos Karalystės prokuroras) prašo palikti galioti SveaHovrätt (Svea apeliacinis teismas) sprendimą. Jo nuomone, net jei sprendimas sudaryti sutartį tapo viešu dokumentu nuo jo išsiuntimo atitinkamiems adresatams, šiam sprendimui vis dėlto galėjo būti taikoma nacionalinės teisės aktuose numatyta konfidencialumo tvarka ir jis buvo „viešai neatskleista informacija“ iki Hybricon pranešimo spaudai paskelbimo.
28      Högsta domstolen (Aukščiausiasis Teismas) leido ieškovams pateikti kasacinį skundą. Šio teismo teigimu, kadangi sprendime sudaryti sutartį pateikta informacija buvo „viešai neatskleista informacija“, kol Hybricon paskelbė pranešimą spaudai, pirmosios ir apeliacinės instancijos teismai nusprendė, kad savivaldybės įmonės šio sprendimo siuntimas atitinkamiems adresatams nelėmė to, kad informacija tapo vieša, todėl ji nenustojo būti laikoma „viešai neatskleista informacija“, kaip tai suprantama pagal Reglamentą Nr. 596/2014.
29      Taigi pagrindinis klausimas, kuris kyla prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui, yra nustatyti, kada sprendime sudaryti sutartį pateikta informacija turi būti laikoma paskelbta viešai, todėl nebėra „viešai neatskleista informacija“, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 596/2014 7 straipsnio 1 dalies a punktą.
30      To teismo teigimu, iš šios nuostatos negalima daryti išvados, kad visa informacija, kuri nebuvo viešai atskleista laikantis šio reglamento 17 straipsnyje nustatytos tvarkos, turi būti laikoma viešai neatskleista. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA) nurodo, kad viešai neatskleista informacija gali būti atskleista kitu būdu nei pagal šį 17 straipsnį, įskaitant priemones, kurių imasi trečiosios šalys. Be to, Teisingumo Teismas dar nėra patikslinęs reikalavimų, kurių turėtų būti laikomasi, kad informacija nebebūtų laikoma „viešai neatskleista informacija“.
31      Šiomis aplinkybėmis Högsta domstolen (Aukščiausiasis Teismas) nutarė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šiuos prejudicinius klausimus:
„1.      Ar tam, kad būtų laikoma, jog informacija yra viešai atskleista, kaip tai suprantama pagal [Reglamento Nr. 596/2014] 7 straipsnio 1 dalies a punktą, ji turi būti viešai atskleista šio reglamento 17 straipsnyje nurodytu būdu?
2.      Jeigu informaciją galima viešai atskleisti kitu būdu, į kokias aplinkybes reikėtų atsižvelgti nustatant, ar informacija turi būti laikoma viešai atskleista, kaip tai suprantama pagal [šio reglamento] 7 straipsnio 1 dalies a punktą?“
Dėl prejudicinių klausimų
Dėl pirmojo klausimo
32      Pirmuoju klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės siekia išsiaiškinti, ar Reglamento Nr. 596/2014 7 straipsnio 1 dalies a punktas turi būti aiškinamas taip, jog tam, kad informacija būtų laikoma viešai atskleista, todėl nebebūtų laikoma „viešai neatskleista informacija“, kaip tai suprantama pagal šią nuostatą, būtina, kad ji būtų viešai atskleista šio reglamento 17 straipsnyje nustatyta tvarka.
33      Teisingumo Teismas jau yra nusprendęs, kad Reglamento Nr. 596/2014 7 straipsnio 1 dalies a punkte pateikta sąvokos „viešai neatskleista informacija“ apibrėžtis apima keturis esminius elementus. Pirma, kalbama apie tikslią informaciją. Antra, ši informacija nebuvo viešai paskelbta. Trečia, ji tiesiogiai ar netiesiogiai susijusi su viena ar daugiau finansinių priemonių ar jų emitentais. Ketvirta, jos viešas paskelbimas gali turėti didelės įtakos tų finansinių priemonių arba susijusių išvestinių finansinių priemonių kainai (2015 m. kovo 11 d. Sprendimo Lafonta, C‑628/13, EU:C:2015:162, 24 punktas; 2022 m. kovo 15 d. Sprendimo Autorité des marchés financiers, C‑302/20, EU:C:2022:190, 33 punktas ir 2026 m. kovo 19 d. Sprendimo Finansinspektionen, C‑363/24, EU:C:2026:215, 29 punktas).
34      Nagrinėjamu atveju prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas prašo patikslinti antrąjį šios sąvokos elementą, kad nustatytų, ar pagrindinėje byloje sprendimas sudaryti sutartį, apie kurį Švedijos savivaldybės įmonė pranešė penkioms bendrovėms adresatėms, tarp kurių buvo nagrinėjamą sutartį laimėjusi bendrovė ir nelaimėjusi bendrovė, nagrinėjamu atveju Hybricon, taip pat kiti konkrečiai nustatyti adresatai, išreiškę suinteresuotumą dalyvauti šioje procedūroje, turi būti laikomas viešai paskelbtu, todėl nebesančiu „viešai neatskleista informacija“, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 596/2014 7 straipsnio 1 dalies a punktą, prieš šiai bendrovei paskelbiant pranešimą spaudai apie šios sutarties nesudarymą.
35      Konkrečiai kalbant, šis teismas iš esmės siekia nustatyti, ar prieš paskelbiant šį pranešimą spaudai TK ir OP, t. y. du pasiūlymą pateikusios bendrovės, kuri nelaimėjo aptariamo pirkimo, akcininkai, kurie šią informaciją gavo iš šios bendrovės vadovo, gali būti patraukti baudžiamojon atsakomybėn už prekybą vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija, kaip tai suprantama pagal šio reglamento 8 straipsnį. Gavę šią informaciją TK ir OP pateikė nurodymus parduoti jų turėtas Hybricon akcijas, taip sumažindami savo nuostolius iki šių akcijų vertės sumažėjimo po minėto pranešimo spaudai paskelbimo.
36      Būtent šiomis aplinkybėmis ir neatsižvelgiant į tai, ar įvykdytos ir kitos šio sprendimo 33 punkte nurodytos sąlygos, Teisingumo Teismo prašoma pateikti naudingą atsakymą prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui.
37      Šiuo klausimu svarbu pažymėti, kad Reglamento Nr. 596/2014 7 straipsnio 1 dalies a punkte apibrėžta sąvoka „viešai neatskleista informacija“ ir kaip viena iš sąlygų nurodyta, kad informacija „nėra atskleista viešai“. Iš to matyti, kad viešai atskleista informacija dėl to, kad buvo išplatinta ar paskelbta visuomenei, nebegali būti laikoma „viešai neatskleista informacija“, kaip tai suprantama pagal šią nuostatą.
38      Žinoma, bet koks viešai neatskleistos informacijos platinimas ar paskelbimas visuomenei savaime nereiškia, kad ji praranda „viešai neatskleistos informacijos“ pobūdį. Šiuo tikslu, be kita ko, būtina, kad toks platinimas ar paskelbimas vyktų laikantis nustatytų sąlygų ir kriterijų ir kad tai leistų nediskriminaciniu būdu pasiekti kuo didesnį investuotojų ir kitų atitinkamų rinkų operatorių skaičių.
39      Vis dėlto Reglamento Nr. 596/2014 7 straipsnyje nepatikslinama tvarka, pagal kurią informacija turi būti skelbiama viešai, kad prarastų savo, kaip „viešai neatskleistos informacijos“, pobūdį, taip pat nedaroma nuorodos į kitas šio reglamento nuostatas ir nepaliekama valstybėms narėms pareigos apibrėžti šios sąvokos turinio, todėl ji turi būti laikoma savarankiška Sąjungos teisės sąvoka.
40      Iš tiesų, kaip yra nusprendęs Teisingumo Teismas, iš vienodo Sąjungos teisės taikymo ir lygybės principo reikalavimų matyti, kad, kai Sąjungos teisės nuostatoje aiškiai nedaroma nuorodos į valstybių narių teisę, norint nustatyti šios nuostatos prasmę ir apimtį, jos reikšmė visoje Sąjungoje paprastai turi būti aiškinama autonomiškai ir vienodai, nepriklausomai nuo valstybėse narėse vartojamos kvalifikacijos, atsižvelgiant ne tik į atitinkamos nuostatos formuluotę, bet ir į jos kontekstą ir nagrinėjamu teisės aktu, kurio dalis ji yra, siekiamą tikslą (šiuo klausimu žr. 2021 m. rugsėjo 9 d. Sprendimo Bundesamt für Fremdenwesen und Asyl (Paskesnis tarptautinės apsaugos prašymas), C‑18/20, EU:C:2021:710, 32 punktą ir 2021 m. lapkričio 30 d. Sprendimo LR Ģenerālprokuratūra, C‑3/20, EU:C:2021:969, 79 punktą).
41      Kadangi Reglamento Nr. 596/2014 7 straipsnio 1 dalies tekste visiškai nepatikslinta, kaip informacija turi būti skelbiama viešai, kad prarastų „viešai neatskleistos informacijos“, kaip ji suprantama pagal šią nuostatą, pobūdį, ir, nesant jokios nuorodos į kitas šio reglamento nuostatas ar į valstybių narių diskreciją apibrėžiant šios sąvokos turinį, reikia atsižvelgti į minėto reglamento 7 straipsnio kontekstą, visų pirma į jo 17 straipsnį. Šiame 17 straipsnyje, kuris yra Reglamento Nr. 596/2014 3 skyriuje, skirtame atskleidimo reikalavimams, reglamentuojamas viešai neatskleistos informacijos atskleidimas, kaip nurodyta minėto straipsnio pavadinime.
42      Iš Reglamento Nr. 596/2014 17 straipsnio matyti, kad Sąjungos teisės aktų leidėjas siekė suteikti emitentui lemiamą vaidmenį atskleidžiant viešai neatskleistą informaciją, nustatydamas jam tikslias pareigas, susijusias su tokio atskleidimo tvarka ir kriterijais.
43      Konkrečiai kalbant, pagal šio reglamento 17 straipsnio 1 dalies pirmą sakinį emitentas „nedelsdamas“ informuoja visuomenę apie viešai neatskleistą informaciją, tiesiogiai susijusią su juo.
44      Minėto reglamento 49 konstatuojamoje dalyje skelbiama, kad emitento viešai neatskleistos informacijos viešas atskleidimas yra būtinas, kad būtų išvengta prekybos vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ir užtikrinta, kad investuotojai nebūtų klaidinami. Todėl iš emitentų reikėtų reikalauti, kad jie kuo skubiau informuotų visuomenę apie viešai neatskleistą informaciją.
45      Be to, pagal to paties reglamento 17 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą emitentas užtikrina, kad viešai neatskleista informacija būtų paskelbta taip, kad visuomenė galėtų greitai ją gauti ir visiškai, teisingai ir laiku įvertinti ir prireikus – taikant Direktyvos 2004/109 21 straipsnyje nurodytą oficialiai nustatytą mechanizmą.
46      Darytina išvada, kad pagal Reglamento Nr. 596/2014 17 straipsnio 1 dalį viešai neatskleista informacija turi būti atskleista, pirma, kuo greičiau ir nepagrįstai nedelsiant ir, antra, turi būti laikomasi specialių patikimumo reikalavimų ir ji turi būti lengvai, visiškai ir nediskriminuojant prieinama visiems investuotojams ir kitiems atitinkamų rinkų ūkio subjektams.
47      Kiek tai susiję, pirma, su reikalavimu skubiai atskleisti tokią informaciją, pažymėtina, kad emitento ar apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvio vykdomo atskleidimo nedelsiant svarbą patvirtina, be kita ko, minėto 17 straipsnio 4 ir 5 dalys. Pagal šias nuostatas viešai neatskleistos informacijos atskleidimas gali būti atidėtas tik išimtinėmis aplinkybėmis ir laikantis griežtų sąlygų, kurios turi būti įvykdytos kartu ir išvardytos šiose nuostatose, kad būtų išsaugotas finansų sistemos stabilumas.
48      Pagal Reglamento Nr. 596/2014 17 straipsnio 4 dalį taip, be kita ko, yra tuo atveju, kai, pirma, skubiai atskleidus informaciją gali būti padaryta žala emitento ar apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvio teisėtiems interesams, antra, tikėtina, kad dėl informacijos atskleidimo atidėjimo visuomenė nebus suklaidinta ir, trečia, emitentas ar apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvis gali užtikrinti tokios informacijos konfidencialumą.
49      Šio reglamento 17 straipsnio 4 dalies trečioje pastraipoje nurodyta, kad, kai emitentas ar apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvis atideda viešai neatskleistos informacijos atskleidimą pagal šią 4 dalį, jis nedelsdamas informuoja kompetentingą instituciją, kad informacijos atskleidimas atidėtas, ir raštu paaiškina, kaip laikomasi šioje dalyje nustatytų sąlygų, iš karto, kai informacija atskleidžiama viešai.
50      Be to, pagal minėto reglamento 17 straipsnio 7 dalį, jeigu nebeužtikrinamas tos viešai neatskleistos informacijos konfidencialumas, emitentas ar apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyvis kaip įmanoma greičiau atskleidžia visuomenei tą viešai neatskleistą informaciją. Taigi iš šios nuostatos matyti, kad, kai nebegali būti užtikrintas pagrindinis atitinkamos viešai neatskleistos informacijos konfidencialumo reikalavimas, toks paskelbimas turi būti atliktas kuo greičiau ir nepagrįstai nedelsiant.
51      Antra, dėl reikalavimų dėl viešai neatskleistos informacijos patikimumo ir lengvos bei visiškos prieigos prie jos visiems investuotojams ir kitiems atitinkamų rinkų ūkio subjektams reikia priminti, kad Reglamento Nr. 596/2014 tikslas, kaip matyti iš jo 2 bei 24 konstatuojamųjų dalių ir 1 straipsnio, yra užtikrinti Sąjungos finansų rinkų vientisumą ir sustiprinti investuotojų pasitikėjimą šiomis rinkomis, o šis pasitikėjimas grindžiamas, be kita ko, tuo, kad jie bus vienodai vertinami ir saugomi nuo neteisėto viešai neatskleistos informacijos naudojimo. Taigi šio reglamento 14 straipsnyje įtvirtintu draudimu prekiauti vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ir neteisėtai atskleisti viešai neatskleistą informaciją siekiama užtikrinti sudarant vertybinių popierių biržos sandorį dalyvaujančių investuotojų lygybę, išvengiant, kad vienas iš jų, kuris turi viešai neatskleistos informacijos ir dėl to, kaip matyti iš minėto reglamento 23 konstatuojamosios dalies, yra palankesnėje padėtyje, palyginti su kitais investuotojais, iš to gautų naudos kitų investuotojų nenaudai (2026 m. kovo 19 d. Sprendimo Finansinspektionen, C‑363/24, EU:C:2026:215, 40 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
52      Reikia konstatuoti, kad finansinės priemonės emitentas dėl savo padėties, kuri neišvengiamai reiškia tiesioginį žinojimą apie su atitinkama finansine priemone susijusią naudą ir riziką, gali geriausiai įvertinti, ar informacija turi „viešai neatskleistos informacijos“ požymių, aprašytų šio sprendimo 33 punkte, ir užtikrinti tikslios, visiškos ir teisingos informacijos apie šią finansinę priemonę atskleidimą kuo greičiau.
53      Darytina išvada, kad vertinimas, kurį emitentas gali atlikti dėl esminių sąvokos „viešai neatskleista informacija“ elementų, dėl to, kad jis tiesiogiai žino apie atitinkamą finansinę priemonę, iš principo yra labiau patikimas ir įtikinamas, palyginti su tuo, kurį gali atlikti tokią informaciją turintis trečiasis asmuo.
54      Būtent dėl šios priežasties visuomenė, visų pirma finansų rinkos ūkio subjektai ir investuotojai, ypač smulkieji turėtojai, savo pasitikėjimą ir investavimo sprendimus teisėtai grindžia emitento paskelbta informacija.
55      Atsižvelgiant į tai, svarbu pabrėžti, kad kontekstiniu požiūriu Reglamento Nr. 596/2014 17 straipsnis turi būti aiškinamas atsižvelgiant į Įgyvendinimo reglamento 2016/1055, kuriame patikslinamos jo taikymo taisyklės, nuostatas.
56      Šiuo klausimu reikia konstatuoti, kad, kaip patvirtinta Įgyvendinimo reglamento 2016/1055 1 konstatuojamojoje dalyje, reikalavimu, kad emitentai ir apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyviai veiksmingai ir laiku atskleistų viešai neatskleistą informaciją, siekiama užtikrinti investuotojų apsaugą.
57      Šiomis aplinkybėmis ir siekiant Sąjungos lygmeniu užtikrinti vienodas galimybes investuotojams susipažinti su viešai neatskleista informacija, šio įgyvendinimo reglamento 2 straipsnyje numatytos šios informacijos atskleidimo techninės sąlygos.
58      Pagal minėto įgyvendinimo reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punktą emitentai ir apyvartinių taršos leidimų rinkos dalyviai viešai neatskleistą informaciją atskleidžia, naudodamiesi techninėmis priemonėmis, kuriomis užtikrinama, kad, viešai neatskleista informacija būtų skleidžiama kuo platesnei visuomenei be jokios diskriminacijos, nemokamai ir tuo pačiu metu visoje Sąjungoje.
59      Kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento 2016/1055 1 konstatuojamojoje dalyje, tokia informacija turi būti skelbiama visų kategorijų investuotojams visoje Sąjungoje ir perduota žiniasklaidai, kuri užtikrina veiksmingą jos sklaidą visuomenei.
60      Be to, šio įgyvendinimo reglamento 2 straipsnio 1 dalies b punkte patikslinta, kad viešai neatskleista informacija „tiesiogiai arba per trečiąją šalį“ turi būti perduota žiniasklaidos priemonei, kuria visuomenė pagrįstai pasikliauja. Tas pranešimas perduodamas elektroninėmis priemonėmis, kuriomis užtikrinamas informacijos išsamumas, vientisumas ir konfidencialumas perdavimo metu.
61      Iš šios nuostatos matyti, kad, be emitento tiesioginio atitinkamos viešai neatskleistos informacijos atskleidimo visuomenei, Sąjungos teisės aktų leidėjas taip pat numatė, kad tokia informacija gali būti platinama per trečiuosius asmenis, kuriuos šis emitentas įpareigojo tai daryti, su sąlyga, kad šios viešai neatskleistos informacijos atskleidimas yra veiksmingas ir teisėtas.
62      Todėl negalima atmesti galimybės, kad viešai neatskleistos informacijos atskleidimas, kai ją atskleidžia kvalifikuoti tretieji asmenys dėl jų santykių su emitentu, taip pat žiniasklaida, kuria visuomenė pagrįstai pasitikėjo tokios informacijos platinimu, gali atitikti nediskriminacinio, plataus ir nemokamo skleidimo reikalavimus. Tokiu atveju viešai neatskleista informacija turi būti laikoma viešai atskleista, todėl jai nebetaikoma viešai neatskleistai informacijai taikoma konfidencialumo tvarka.
63      Šiuo atveju aplinkybė, kad pagrindinėje byloje nagrinėjamą sprendimą sudaryti sutartį savivaldybės įmonė išsiuntė Hybricon, kitoms viešojo pirkimo procedūroje dalyvavusioms įmonėms ir 22 asmenims, pareiškusiems suinteresuotumą sekti procedūrą joje nedalyvaujant, negali lemti šios informacijos, kaip „viešai neatskleistos informacijos“, pobūdžio praradimo.
64      Viešai neatskleistos informacijos pobūdis neišnyksta vien dėl to, kad atskleidimo būdas, pasirinktas siekiant pranešti apie viešojo pirkimo rezultatą, apsiriboja pranešimu, skirtu ribotam adresatų ratui, nes toks pranešimas nėra nediskriminacinis atskleidimas bet kuriam investuotojui, potencialiai suinteresuotam šiuo rezultatu.
65      Vis dėlto prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas turi nustatyti, ar emitentas galėjo įpareigoti vieną ar kelis atitinkamus gavėjus atskleisti atitinkamą viešai neatskleistą informaciją pagal šio sprendimo 62 punkte nurodytus reikalavimus.
66      Be to, tai, kad pagal Švedijos teisę sprendime sudaryti nagrinėjamą sutartį pateikta informacija buvo viešai prieinama, nes bet kuris suinteresuotasis asmuo galėjo prašyti kompetentingos institucijos suteikti prieigą prie jos ir susipažinti su jos turiniu, negali lemti išvados, kad ši informacija buvo viešai atskleista, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 596/2014 7 straipsnio 1 dalies a punktą, todėl ji prarado „viešai neatskleistos informacijos“ pobūdį.
67      Reikia skirti, pirma, visuomenei prieinamą informaciją, kuri asmeniui pateikiama individualiai, jam to paprašius ir laikantis tam numatytos specialios procedūros, ir, antra, viešai atskleistą informaciją, kuri tuo pačiu metu išplatinta neribotam ir neapibrėžtam asmenų ratui nediskriminuojant, laikantis šio reglamento 17 straipsnyje ir Įgyvendinimo reglamento 2016/1055 2 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų.
68      Atsižvelgiant į visa tai, kas išdėstyta, į pirmąjį klausimą reikia taip atsakyti: Reglamento Nr. 596/2014 7 straipsnio 1 dalies a punktas turi būti aiškinamas taip, jog tam, kad informacija būtų laikoma viešai atskleista ir todėl nebebūtų laikoma „viešai neatskleista informacija“, kaip tai suprantama pagal šią nuostatą, būtina, kad ji būtų viešai atskleista šio reglamento 17 straipsnyje ir Įgyvendinimo reglamento 2016/1055 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka ir laikantis juose nustatytų reikalavimų.
Dėl antrojo klausimo
69      Antruoju klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės prašo Teisingumo Teismo tuo atveju, jei į pirmąjį prejudicinį klausimą būtų atsakyta neigiamai, patikslinti aplinkybes, į kurias reikia atsižvelgti vertinant, ar viešai neatskleista informacija turi būti laikoma viešai atskleista, todėl nustoja būti „viešai neatskleista informacija“, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 596/2014 7 straipsnio 1 dalies a punktą.
70      Atsižvelgiant į atsakymą, pateiktą į pirmąjį klausimą, nereikia atsakyti į šį klausimą.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
71      Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (ketvirtoji kolegija) nusprendžia:
2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka (Piktnaudžiavimo rinka reglamentas) ir kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB ir Komisijos direktyvos 2003/124/EB, 2003/125/EB ir 2004/72/EB, 7 straipsnio 1 dalies a punktas
turi būti aiškinamas taip:
tam, kad informacija būtų laikoma viešai atskleista, todėl nebebūtų laikoma „viešai neatskleista informacija“, kaip tai suprantama pagal šią nuostatą, būtina, kad ji būtų viešai atskleista šio reglamento 17 straipsnyje ir 2016 m. birželio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2016/1055, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 596/2014 nustatomi techniniai įgyvendinimo standartai, susiję su techninėmis viešai neatskleistos informacijos tinkamo viešo atskleidimo ir viešo atskleidimo atidėjimo priemonėmis, 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka ir laikantis juose nustatytų reikalavimų.
Parašai.
*      Proceso kalba: švedų.
i      Šios bylos pavadinimas išgalvotas. Jis neatitinka jokios bylos šalies tikrojo vardo, pavardės ar pavadinimo.