62024CC0084
CONCLUZIILE AVOCATEI GENERALE
DOAMNA TAMARA ĆAPETA
prezentate la 3 iulie 2025 (
1
)
Cauza C‑84/24
„EM SYSTEM” UAB
împotriva
SEB bankas AB,
„Citadele banka” AS Lietuvos filialas
[cerere de decizie preliminară formulată de Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Curtea Supremă a Lituaniei, Lituania)]
„Trimitere preliminară – Politica externă și de securitate comună – Măsuri restrictive adoptate împotriva Belarus – Regulamentul (CE) nr. 765/2006 – Înghețarea fondurilor care aparțin anumitor persoane și entități – Impactul asupra fondurilor unei societăți la care o persoană inclusă în listă deține 50 % din capital”
I. Introducere
1.
Confiscarea de yachturi, mașini rapide și case de lux ca parte a respectării măsurilor restrictive impuse de Uniunea Europeană a atras foarte mult atenția mass-mediei în ultimii ani. Deși aceste inițiative pot satisface sentimentul public, adevărata provocare în aplicarea acestor măsuri constă în vizarea intereselor financiare ale celor incluși în listă de Consiliul Uniunii Europene.
2.
Prezenta cauză privește tocmai acest aspect. În cauză este aspectul dacă „fondurile și resursele economice” ale unei persoane fizice care trebuie înghețate întrucât persoana respectivă este inclusă în listă în temeiul unui regulament de instituire a unor măsuri restrictive cuprind și activele unei societăți la care această persoană deține 50 % din capital.
3.
Această întrebare se ridică în cadrul Regulamentului (CE) nr. 765/2006 (denumit în continuare „Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus”) (
2
). După înscrierea domnului A.V.S., resortisant belarus, în anexa la acest regulament, SEB bankas AB și „Citadele banka” AS Lietuvos filialas (denumite în continuare „băncile pârâte” au blocat conturile EM SYSTEM UAB, o societate lituaniană, la care domnul A.V.S. deține exact 50 % din acțiuni.
4.
EM SYSTEM contestă această decizie în fața instanțelor lituaniene competente. În esență, această societate arată că ea constituie o entitate juridică independentă și că, prin urmare, nu se poate prezuma că înghețarea activelor impusă unuia dintre acționarii săi ar trebui să se extindă la fondurile și la resursele sale economice.
II. Istoricul prezentei proceduri și întrebările preliminare
5.
La 24 martie 2006, Consiliul European a condamnat „acțiunea autorităților belaruse […] de a aresta manifestanți pașnici care își exercitau dreptul legitim la libertatea de întrunire pentru a protesta împotriva desfășurării alegerilor prezidențiale” din Belarus și a „decis să ia măsuri restrictive împotriva celor responsabili de încălcări ale standardelor electorale internaționale, inclusiv împotriva președintelui Lukașenko” (
3
).
6.
La 10 aprilie 2006, Consiliul a adoptat Poziția comună 2006/276/PESC (
4
).
7.
Această poziție comună a fost modificată prin Poziția comună 2006/362/PESC (
5
) pentru a impune înghețarea activelor anumitor persoane care au jucat un rol în această represiune a societății civile și a opoziției democratice din Belarus.
8.
Ambele poziții comune au fost puse în aplicare prin Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus în temeiul articolului 215 TFUE (în prezent).
9.
La 15 octombrie 2012, Consiliul a adoptat Decizia 2012/642/PESC (
6
). În această decizie s‑a explicat că, având în vedere „încălcarea sistematică și coordonată a standardelor internaționale în domeniul drepturilor omului și a legilor Republicii Belarus”, „ar trebui de asemenea impuse măsuri[le existente] împotriva persoanelor aflate într‑o poziție de conducere în Belarus și împotriva persoanelor și entităților care obțin avantaje de pe urma regimului Lukașenko sau sprijină acest regim, în special persoanele și entitățile care pun la dispoziția regimului sprijin financiar sau material” (
7
).
10.
În consecință, articolul 4 din Decizia 2012/642 prevedea:
„(1)   Se îngheață toate fondurile și resursele economice care aparțin, sunt deținute, păstrate sau controlate de:
(a)
persoanele, entitățile sau organismele care sunt răspunzătoare de încălcări grave ale drepturilor omului sau represiunea societății civile și a opoziției democratice sau ale căror activități subminează grav, în alt mod, democrația statului de drept în Belarus sau orice persoane fizice sau juridice, entități sau organisme asociate acestora, precum și persoanele juridice, entitățile sau organismele aflate în proprietatea ori sub controlul acestora;
(b)
persoanele fizice sau juridice, entitățile sau organismele care obțin avantaje de pe urma regimului Lukașenko sau sprijină acest regim, precum și persoanele juridice, entitățile sau organismele aflate în proprietatea ori sub controlul acestora,
astfel cum sunt menționate în lista din anexă.
(2)   Niciun fond și nicio resursă economică nu se pun, în mod direct sau indirect, la dispoziția persoanelor fizice sau juridice, entităților sau organismelor care figurează în anexă și nici nu se pot utiliza în beneficiul acestora.”
11.
Această decizie a fost pusă în aplicare prin Regulamentul (UE) nr. 1014/2012 (
8
), care, la rândul său, a modificat Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus, printre altele pentru că prin Decizia 2012/642 „Consiliul a hotărât să precizeze criteriile care stau la baza includerii persoanelor fizice sau juridice, a entităților și a organismelor pe liste[…]” (
9
).
12.
Articolul 2 din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus, astfel cum a fost modificat, are următorul cuprins:
„(1)   Se îngheață toate fondurile și resursele economice care aparțin, se află în proprietatea ori în posesia sau sunt controlate de persoanele fizice sau juridice, entitățile sau organismele enumerate în anexa I.
(2)   Se interzice punerea la dispoziția persoanelor fizice sau juridice, a entităților sau a organismelor incluse pe lista din anexa I, în mod direct sau indirect, precum și utilizarea în beneficiul acestora, a oricăror fonduri sau resurse economice.
(3)   Se interzice participarea cu bună știință și deliberată la activități care au drept scop ori efect, direct sau indirect, eludarea măsurilor menționate la alineatele (1) și (2).
(4)   Anexa I cuprinde o listă a persoanelor fizice sau juridice, a entităților și a organismelor care, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Decizia [2012/642] a Consiliului […], au fost identificate de către Consiliu ca fiind responsabile de încălcări grave ale drepturilor omului sau de represiunea împotriva societății civile și a opoziției democratice sau ale căror activități aduc atingere în mod grav democrației ori statului de drept din Belarus, sau a oricăror persoane fizice sau juridice, entități sau organisme asociate cu acestea, precum și a persoanelor juridice, a entităților sau a organismelor aflate în proprietatea acestora ori controlate de acestea.
(5)   De asemenea, anexa I cuprinde o listă a persoanelor fizice sau juridice, a entităților și a organismelor care, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Decizia [2012/642], au fost identificate de către Consiliu ca obținând avantaje de pe urma regimului Lukașenko sau ca sprijinind acest regim, precum și a persoanelor juridice, a entităților sau a organismelor aflate în proprietatea acestora ori controlate de acestea.”
13.
La 17 decembrie 2020, având în vedere represiunea în curs împotriva societății civile din Belarus, Consiliul a adoptat Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2129 (denumit în continuare „Regulamentul de includere în listă din 2020”) (
10
) pentru a adăuga o serie de persoane fizice și juridice în anexa I la Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus.
14.
Una dintre persoanele pe care Consiliul le‑a inclus în listă a fost domnul A.V.S. În motivele includerii sale în listă, Consiliul a explicat că domnul A.V.S. a profitat de pe urma regimului Lukașenko și l‑a sprijinit și că a făcut observații în public prin care condamna demonstrațiile opoziției în Belarus, contribuind astfel la represiunea împotriva societății civile și a opoziției democratice în țara respectivă (
11
).
15.
La 18 decembrie 2020, a doua zi după includerea în listă a domnului A.V.S. de către Consiliu, băncile pârâte în mod unilateral și, prin urmare, din proprie inițiativă, au înghețat unilateral fondurile deținute de EM SYSTEM, având în vedere participația de 50 % a domnului A.V.S. la această societate.
16.
Din dosarul național reiese că, în acea zi, banca pârâtă SEB bankas AB a contactat de asemenea Ministerul Afacerilor Externe al Republicii Lituania pentru a‑i solicita clarificări cu privire la aspectul dacă, ținând seama de includerea în listă a domnului A.V.S. ca persoană care face obiectul unei înghețări a activelor și de ponderea participației sale la EM SYSTEM, în mod întemeiat a fost operată această înghețare a activelor și dacă această bancă trebuia să continue înghețarea conturilor EM SYSTEM.
17.
Astfel cum s‑a confirmat în ședință, autoritățile lituaniene competente nu au emis niciun tip de măsură declarativă care să confirme că EM SYSTEM intra în domeniul de aplicare al înghețării activelor impuse de articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus. Abia la 14 octombrie 2022, după intrarea în vigoare a unei noi reglementări, directorul Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnyba prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerija (Serviciul de investigare a criminalității financiare din cadrul Ministerului de Interne al Republicii Lituania) a emis un ordin prin care se preciza că EM SYSTEM avea legături cu o persoană care făcea obiectul unor măsuri restrictive. Din decizia de trimitere reiese că Vilniaus apygardos administracinis teismas (Tribunalul Administrativ Regional, Vilnius, Lituania) este sesizat separat cu o acțiune în anularea acestui ordin.
18.
La 30 noiembrie 2021, EM SYSTEM a contestat în fața Vilniaus miesto apylinkės teismas (Tribunalul Districtual din orașul Vilnius, Lituania) decizia băncilor pârâte de înghețare a activelor sale.
19.
Prin hotărârea din 25 ianuarie 2023, Vilniaus miesto apylinkės teismas (Tribunalul Districtual din orașul Vilnius, Lituania) a respins acțiunea. Din decizia de trimitere reiese că hotărârea acestei instanțe se întemeiază în principal pe ideea că participația de 50 % a domnului A.V.S. la capitalul EM SYSTEM implică un „control” asupra fondurilor și resurselor economice ale acestei societăți, în sensul articolului 2 alineatul (1) din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus. Prin urmare, înghețarea activelor impusă de această dispoziție se aplică și activelor EM SYSTEM care sunt controlate de domnul A.V.S.
20.
EM SYSTEM a declarat apel împotriva acestei hotărâri la Vilniaus apygardos teismas (Tribunalul Regional din Vilnius, Lituania) care, la 23 mai 2023, a confirmat hotărârea menționată și motivarea sa.
21.
Sesizată cu recurs, Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Curtea Supremă a Lituaniei, Lituania), instanța de trimitere în prezenta cauză, a observat că articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus nu definește criteriul care trebuie luat în considerare pentru a aprecia dacă o persoană juridică sau o entitate este „posedată, deținută sau controlată” de o altă persoană sau entitate. Această instanță arată totuși că, în versiunea în limba lituaniană a Orientărilor din 2018 (
12
) și a documentului privind Bunele practici 2022 (
13
), punctele 55a și, respectiv, 62 prevăd un criteriu de „peste 50 %” din drepturile de proprietate ale unei entități pentru a defini noțiunea de proprietate (
14
). În plus, modificările ulterioare ale Regulamentului privind sancțiuni împotriva Belarus, reflectate la articolul 1j și la articolul 1k litera (c), vizează sancțiuni care trebuie aplicate unei persoane juridice, unei entități sau unui organism „ale cărui drepturi de proprietate sunt, direct sau indirect, deținute în proporție de peste 50 %” de către o persoană inclusă în listă (
15
). În orice caz, instanța de trimitere arată că punctele 55b și, respectiv, 63 din Orientările Secretariatului General al Consiliului privind sancțiunile din 2018 și, respectiv, documentul privind Bunele practici 2022 arată că noțiunea „control” trebuie înțeleasă în special ca reflectând competența de a împiedica numirea unui director al societății.
22.
Astfel, instanța de trimitere arată că există o incertitudine cu privire la modul de stabilire a „proprietății” sau a „controlului”, în sensul articolului 2 alineatul (1) din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus, într‑o situație precum cea în discuție în speță, în care o persoană inclusă în listă deține exact 50 % dintr‑o entitate neinclusă în listă.
23.
În sfârșit, instanța de trimitere arată că, deși se prezumă că este îndeplinită condiția de aplicare a articolului 2 alineatul (1) menționat, se ridică problema dacă această prezumție poate fi răsturnată și, în cazul unui răspuns afirmativ, dacă entitatea care intră în domeniul de aplicare al acestei dispoziții poate invoca faptul că este îndeplinită condiția prevăzută la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus, potrivit căreia interdicția accesului la fonduri se aplică dacă fondurile societății sunt utilizate de către sau în beneficiul unei persoane incluse în lista din anexa I la regulamentul respectiv.
24.
În acest context factual și juridic, Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Curtea Supremă a Lituaniei, Lituania) a hotărât să suspende judecarea cauzei și să adreseze Curții următoarele întrebări preliminare:
„1)
Articolul 2 alineatele (1) și (2) din [Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus] trebuie interpretat în sensul că, în cazul în care se stabilește că o persoană inclusă în lista din anexa I la regulament deține exact 50 % din acțiunile unei societăți, se prezumă că fondurile societății […] se află în proprietatea ori în posesia sau sunt controlate de entitatea inclusă în anexa I la regulament?
2)
În cadrul unei proceduri în fața unei instanțe naționale precum cea în discuție în litigiul principal, în care o societate ale cărei fonduri au fost înghețate pentru că exact 50 % din acțiunile sale sunt deținute de o persoană inclusă în lista din anexa I la [Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus] solicită instanței să dispună obligarea băncilor, în calitate de pârâte, să execute contractele de utilizare a unui cont bancar, permițând societății să acceseze fără restricții fondurile din conturile sale bancare, poate fi contestată decizia băncii de a îngheța fondurile societății în temeiul argumentului potrivit căruia fondurile societății nu sunt utilizate de o persoană inclusă în lista din anexa I la regulament sau în beneficiul acesteia?
3)
În cazul unui răspuns afirmativ la a doua întrebare, ce criterii trebuie aplicate pentru a evalua, în cadrul unei astfel de proceduri în fața unei instanțe naționale, dacă fondurile nu sunt utilizate de către sau în beneficiul unei persoane incluse în lista din anexa I la [Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus]? Se poate considera că împrejurări precum (1) separarea activelor societății de cele ale acționarilor săi (2) faptul că conducătorul societății (altul decât o persoană inclusă în lista din anexa I la regulament) acționează în numele societății și (3) faptul că accesul la conturile bancare ale societății este acordat numai conducătorului societății exclud utilizarea fondurilor societății în beneficiul unei persoane incluse în lista din anexa I la regulament care deține exact 50 % din capitalul acestei societăți?”
25.
Pârâtele în primă instanță, guvernele finlandez, estonian, leton, lituanian și german, precum și Comisia Europeană au depus observații scrise. EM SYSTEM, SEB bankas AB și „Citadele banka” AS Lietuvos filialas, guvernele spaniol, german, lituanian și leton, precum și Consiliul Uniunii Europene și Comisia au prezentat de asemenea observații orale în ședința care a avut loc la 27 martie 2025.
III. Analiză
26.
Măsurile restrictive ale UE împotriva Belarus prevăd printre altele măsuri specifice împotriva persoanelor care sprijină regimul Lukașenko sau beneficiază de pe urma acestuia. Aceste măsuri prevăd că fondurile și resursele economice „care aparțin, se află în proprietatea ori în posesia sau sunt controlate” de persoane incluse în listă trebuie înghețate.
27.
În cazul în care o persoană inclusă în listă are o participație de 50 % din capitalul unei societăți stabilite într‑un stat membru, articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus trebuie interpretat în sensul că impune băncilor și să înghețe fondurile și resursele economice ale acestei societăți? Aceasta este esența primei întrebări adresate în prezenta cauză.
28.
Vom propune să se răspundă la această întrebare în două etape. În primul rând, vom explica faptul că înghețarea activelor impusă de Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus nu se extinde în mod automat la toate societățile în care persoana inclusă în listă deține acțiuni. Cu alte cuvinte, includerea în listă a unui acționar, chiar dacă persoana respectivă este un acționar majoritar, nu conduce în sine la includerea în listă a societății ale cărei acțiuni sunt deținute de această persoană (secțiunea III.A). Vom explica în continuare că, deși este posibil ca societatea însăși să nu fie inclusă în listă, activele sale ar putea totuși să fie înțelese ca fiind „controlate” de persoana inclusă în listă. Deținerea unei participații de 50 % ar trebui înțeleasă în sensul că aceasta creează o prezumție de „control” nu numai asupra societății, ci și asupra fondurilor și resurselor sale economice (secțiunea III.B). În scopul prezentei cauze, aceasta înseamnă că băncile pârâte nu au săvârșit o eroare atunci când au înghețat activele EM SYSTEM pe baza participației de 50 % a domnului A.V.S. la această societate. Totuși, astfel cum vom explica de asemenea, această prezumție trebuie să fie relativă. Ea trebuie să permită societății să demonstreze că, în pofida participației, persoana inclusă în listă nu este în măsură să îi controleze activele (secțiunea III.C).
29.
Prin intermediul celei de a doua întrebări, instanța de trimitere solicită în esență să se stabilească dacă o societate despre care se presupune că este controlată printr‑o participație poate răsturna această prezumție demonstrând că activele societății nu sunt utilizate în beneficiul persoanei incluse în listă. Așa cum vom demonstra, totuși, înghețarea fondurilor și a resurselor economice, astfel cum este prevăzută la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus, și interdicția de a pune fonduri și resurse economice la dispoziția unei persoane incluse în listă prevăzută la articolul 2 alineatul (2) din acest regulament constituie două măsuri independente și separate. În consecință, vom propune Curții să răspundă negativ la a doua întrebare a instanței de trimitere în sensul că efectele înghețării activelor nu pot fi contestate pentru motivul că fondurile în cauză nu sunt utilizate de o persoană inclusă în listă sau în beneficiul acesteia. În aceste condiții, nu este necesar să se răspundă la a treia întrebare adresată Curții (secțiunea III.D).
A.
Nicio înghețare automată a activelor fără includerea în listă
30.
Guvernul german remarcă în observațiile sale că analiza instanței de trimitere pare să sugereze că fondurile și resursele economice ale EM SYSTEM sunt înghețate pentru simplul fapt că 50 % din acțiunile acestei societăți sunt deținute de domnul A.V.S.
31.
Cu alte cuvinte, instanța de trimitere pare să interpreteze articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus în sensul înghețării în mod automat a fondurilor și a resurselor economice ale unei persoane independente și distincte din punct de vedere juridic, chiar dacă respectiva persoană juridică nu este inclusă ea însăși în listă.
32.
Această interpretare nu poate fi acceptată.
33.
Decizia 2012/642 prevede că Consiliul poate îngheța fondurile și resursele economice ale persoanelor sau entităților asupra cărora o persoană inclusă în listă exercită „controlul”.
34.
Această decizie a fost adoptată în temeiul articolului 29 TUE, care prevede adoptarea unor măsuri de politică externă în contextul unei „naturi geografice sau tematice” specifice a chestiunii pentru care Consiliul definește „poziția Uniunii”.
35.
Măsurile din cadrul politicii externe și de securitate comune (PESC) adoptate în temeiul articolului 29 TUE sunt puse în aplicare prin regulamente ale Consiliului adoptate în temeiul articolului 215 TFUE. Acest tip de regulament poate îmbrăca una dintre următoare forme: (i) regulamente care prevăd întreruperea sau restrângerea, totală sau parțială, a relațiilor economice și financiare cu una sau mai multe țări terțe, care sunt adoptate în temeiul articolului 215 alineatul (1) TFUE (
16
) și (ii) cele care „vizează” persoane fizice sau juridice, grupuri sau entități fără caracter statal, care intră în domeniul de aplicare al articolului 215 alineatul (2) TFUE.
36.
În ambele cazuri, Consiliul adoptă un regulament cu majoritate calificată la propunerea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei și informează Parlamentul European cu privire la măsurile adoptate.
37.
Chiar dacă articolul 215 alineatul (2) TFUE permite Consiliului să adopte sancțiuni care vizează persoane sau entități individuale, competențele astfel atribuite Consiliului nu acordă acestei instituții o „carte albă” pentru a impune măsuri restrictive oricărei persoane fizice sau juridice.
38.
Ținând seama de legătura lor intrinsecă cu articolul 29 TUE, măsurile restrictive impuse în temeiul articolului 215 alineatul (2) TFUE nu pot privi decât persoanele fizice și juridice care prezintă o legătură suficient de strânsă cu natura tematică sau geografică urmărită de măsurile în cauză (
17
).
39.
Prin motivarea care justifică (
18
) includerea în listă a persoanelor fizice sau juridice ca urmare a legăturii lor cu natura geografică sau tematică menționată, instanțele Uniunii își exercită competența lor completă de control (
19
) în ceea ce privește controlul puterii de apreciere a Consiliului (
20
).
40.
În speță, Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus a instituit anumite măsuri restrictive împotriva Belarus. O parte a acestor măsuri este înghețarea activelor impusă de articolul 2 alineatul (1) împotriva persoanelor fizice și juridice menționate în anexa I la acesta. Consiliul consideră că persoanele enumerate în această anexă au o legătură tematică cu încălcarea drepturilor omului și cu reprimarea societății civile și a democrației în această țară.
41.
Prin Regulamentul de includere în listă din 2020, domnul A.V.S. a fost adăugat de Consiliu pentru a face parte din această listă de persoane fizice sau juridice.
42.
Cu toate acestea, Regulamentul de includere în listă din 2020 nu face referire la EM SYSTEM în rubrica referitoare la domnul A.V.S (
21
).
43.
De asemenea, nici nu adaugă această societate ca o rubrică distinctă în anexa I la Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus (
22
).
44.
Cu alte cuvinte, atunci când, la 18 decembrie 2020, băncile pârâte au înghețat conturile EM SYSTEM din cauza legăturii acestei societăți cu domnul A.V.S., societatea respectivă nu a fost inclusă în lista care figurează în anexa I la Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus.
45.
Prin urmare, deși este clar că, pentru domnul A.V.S., Consiliul a considerat că exista o legătură suficientă cu „natura geografică sau tematică” a măsurilor impuse prin Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus, nu există niciun indiciu că Consiliul a considerat că exista o astfel de legătură și pentru EM SYSTEM – indiferent de motivele includerii domnului A.V.S. în listă (
23
).
46.
Prin urmare, fondurile și resursele economice ale acestei societăți nu au fost înghețate automat prin Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus.
47.
Presupunând că o astfel de includere ar fi avut loc în ceea ce privește EM SYSTEM chiar și în lipsa unei măsuri a Consiliului în acest sens, acest lucru ar fi contrar cerințelor de protecție a drepturilor fundamentale garantate de dreptul Uniunii.
48.
Astfel, după cum a stabilit Curtea, persoanelor fizice sau juridice trebuie să li se notifice măsurile restrictive și motivele includerii lor în listă și să li se ofere posibilitatea de a fi ascultate (
24
).
49.
Astfel cum arată guvernul german, din articolul 4 alineatul (1) din Decizia 2012/642 reiese în mod clar că Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus pune în aplicare faptul că numai activele persoanelor, entităților sau organismelor enumerate în anexă sunt înghețate în mod automat. Aceasta este situația chiar și atunci când este vorba despre întreprinderi care sunt asociate cu ori deținute sau controlate de persoane incluse în listă pentru că sunt responsabile de încălcări ale drepturilor omului sau pentru că subminează grav democrația în Belarus.
50.
Astfel, deși societățile care sunt asociate cu ori deținute sau controlate de astfel de persoane pot fi incluse în listă ca urmare a legăturii lor cu o persoană inclusă în listă, Decizia 2012/642 nu permite înghețarea automată a fondurilor și a resurselor economice deținute de aceste societăți fără o astfel de includere (
25
).
51.
Având în vedere că actele Consiliului adoptate în temeiul articolului 215 TFUE urmăreau să pună în aplicare în dreptul Uniunii și să pună în aplicare Decizia 2012/642, Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus trebuie interpretat, în măsura posibilului, în lumina acestei decizii (
26
).
52.
Interpretat în acest mod, este clar, în opinia noastră, că înghețarea activelor impusă de Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus trebuie interpretată în sensul că include numai persoanele fizice și juridice incluse în lista din anexa I.
53.
Rezultă că această înghețare a activelor nu se aplică fondurilor și resurselor economice ale EM SYSTEM.
54.
Totuși, aceste fonduri și resurse economice ar mai putea fi supuse acestei măsuri atunci când activele în cauză nu sunt, în realitate, controlate de această societate, ci de o persoană inclusă în listă (
27
).
55.
Ajungem astfel la prima întrebare adresată de instanța de trimitere: se poate prezuma existența unui astfel de control atunci când o persoană inclusă în listă deține 50 % din acțiunile unei societăți neincluse în listă?
B.
În cazul în care activele unei societăți neincluse în listă sunt controlate de o persoană inclusă în listă
56.
În speță, reiese din dosarul național că băncile pârâte au înghețat conturile EM SYSTEM pentru motivul că activele deținute la aceasta erau supuse „controlului” unei persoane incluse în listă. Acest „control” ar decurge din participația de 50 % a domnului A.V.S. la această societate.
57.
Având în vedere că articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus se aplică fondurilor și resurselor economice „care aparțin, se află în proprietatea ori în posesia sau sunt controlate” de domnul A.V.S, este clar că acțiunile deținute de această persoană trebuie înghețate (
28
).
58.
Această măsură urmărește să îl împiedice să vândă acțiunile menționate pentru a achiziționa fonduri și resurse economice, eludând astfel înghețarea activelor.
59.
Dat fiind că regulamentele adoptate în temeiul articolului 215 TFUE creează obligații directe pentru toate subiectele de drept al Uniunii (
29
), fără a fi necesare măsuri de executare în acest scop (
30
), băncile pârâte erau obligate să garanteze eficacitatea înghețării activelor impuse domnului A.V.S.
60.
Cu toate acestea, sub rezerva confirmării, rezultă că domnul A.V.S. nu „deține” și nici nu „posedă” fondurile care fac obiectul prezentului litigiu și nici nu îi „aparțin”. Fondurile pe care băncile pârâte le‑au înghețat par să fie proprietatea EM SYSTEM.
61.
Prin urmare, interpretarea noțiunii „control” este cea care prezintă un interes principal pentru procedura în fața instanței de trimitere.
62.
Astfel, numai în cazul în care domnul A.V.S. este considerat capabil să exercite un control asupra conturilor EM SYSTEM, fondurile deținute la această societate ar fi de asemenea supuse înghețării activelor impuse de articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus.
63.
Cu toate acestea, Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus nu definește noțiunea de „control”.
64.
Prin urmare, nu este surprinzător că părțile care au participat la prezenta procedură au opinii divergente cu privire la interpretarea acestei noțiuni, în măsura în care aceasta figurează la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus.
65.
În esență, guvernele spaniol, estonian, leton, lituanian și finlandez, precum și Consiliul și Comisia consideră că orice „control” pe care domnul A.V.S. îl poate exercita asupra EM SYSTEM ca urmare a participației sale la aceasta cuprinde și controlul său asupra fondurilor și resurselor economice ale acestei societăți. Deținerea unei participații de control stabilește, așadar, o prezumție de control asupra fondurilor și resurselor economice ale acestei societăți.
66.
Guvernul german susține o opinie contrară. Acesta apreciază că controlul exercitat asupra unei societăți ca urmare a deținerii de participații în capitalul acesteia este insuficient de asemenea pentru a stabili un control asupra fondurilor și resurselor economice ale acestei societăți. În consecință, o participație de control nu poate conduce la o prezumție de control asupra activelor și resurselor economice ale unei societăți; aceasta nu poate fi înțeleasă decât ca o indicație a existenței unui control. Prin urmare, sunt necesare elemente suplimentare pentru a stabili că controlul asupra unei societăți se extinde și asupra fondurilor și resurselor economice ale unei societăți. Acest guvern susține de asemenea că instituirea unei prezumții de control asupra fondurilor și resurselor economice ale acestei societăți ar conduce la o răsturnare a sarcinii probei, care nu este prevăzută de Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus.
67.
Numai din punctul de vedere al sensului obișnuit atribuit noțiunii „control” în domeniul dreptului societăților comerciale, guvernul german are în mod evident dreptate. Simpla deținere a unei participații la o societate, chiar la nivel majoritar, nu conferă niciun drept direct de a controla fondurile și resursele economice ale unei societăți. Participația conferă proprietarului anumite drepturi, cum ar fi drepturile de vot în numirea conducerii și primirea dividendelor. Acestea nu afectează însă în mod normal controlul asupra fondurilor și resurselor economice ale unei societăți. Utilizarea lor rămâne la discreția societății înseși și este exercitată de directorii acesteia. Aceștia din urmă sunt, la rândul lor, supuși anumitor obligații deontologice și legale menite să garanteze că acționează în interesul societății, iar nu al acționarilor acesteia, atunci când tratează activele societății.
68.
Dacă s‑ar accepta interpretarea guvernului german privind noțiunea „control”, nu am ezita să fim de acord că o participare la capitalul unei societăți nu poate conduce la o prezumție de control asupra fondurilor și resurselor economice ale acestei societăți.
69.
Cu toate acestea, noțiunea „control” în domeniul măsurilor restrictive nu are aceeași semnificație precum cea care îi este atribuită în mod normal în domeniul dreptului societăților comerciale (
31
).
70.
În materie de măsuri restrictive, acestei noțiuni trebuie să i se atribuie o semnificație care să reflecte obiectivul urmărit de măsurile din care face parte.
71.
Aceste măsuri vizează persoanele fizice și juridice cu privire la care Consiliul a considerat că contribuie la represiunea împotriva societății civile și a opoziției democratice din Belarus și pe cele despre care Consiliul considera că beneficiază de pe urma regimului Lukașenko sau îl sprijină (
32
).
72.
În acest context, a atribui noțiunii de „control” tipul de interpretare restrictivă preconizată de guvernul german nu ar ține seama de multiplele moduri în care domnul A.V.S. ar putea influența indirect utilizarea acestor active, permițând astfel eludarea măsurilor în cauză (
33
).
73.
Acest risc de eludare este cu atât mai important cu cât este în discuție prezența unei rețele de patronaj și de loialitate a persoanelor care beneficiază de pe urma unui regim vizat de măsuri restrictive și care îl susțin (
34
).
74.
Într‑o astfel de situație, detaliile exacte ale dreptului societăților comerciale (inclusiv obligațiile administratorilor independenți) nu reflectă realitatea practică a modului în care activele pot fi transferate rapid (
35
).
75.
Rezultă că, pentru a asigura eficiența înghețării activelor în discuție, noțiunea „control”, astfel cum este prevăzută la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus, trebuie să facă obiectul unei interpretări deschise atât a mijloacelor directe, cât și a celor indirecte de a influența utilizarea fondurilor și a resurselor economice ale unei entități legate de o persoană inclusă în listă (
36
).
76.
În scopul prezentei cauze, problema nu este, așadar, dacă, prin participația sa deținută la EM SYSTEM, domnul A.V.S. este în măsură să dispună în mod liber de fondurile și de resursele economice ale acestei societăți, ci dacă această legătură cu EM SYSTEM îi permite să influențeze deciziile societății menționate referitoare la aceste fonduri și resurse economice (
37
).
77.
Atunci când este vorba despre înghețarea fondurilor, timpul este esențial. Pentru acest motiv, Curtea a recunoscut deja că, în cazul unei întârzieri în punerea în aplicare a unor astfel de măsuri, există un risc ca acest capital să fie îndepărtat de persoana fizică sau juridică care se presupune că face obiectul unor măsuri restrictive. Prin urmare, un efect de surpriză trebuie asigurat în orice moment (
38
).
78.
Aceasta înseamnă că toate persoanele suspuse dreptului Uniunii trebuie să fie în măsură să pună în aplicare înghețarea activelor în cel mai scurt timp.
79.
În acest scop, este necesar să se întemeieze pe anumite prezumții cu privire la structura decizională internă a persoanelor juridice potențial vizate.
80.
Acest lucru rezultă și din Orientările Consiliului din 2018 și din documentul privind Bunele practici 2022, care prevăd că un indicator al „controlului” poate fi competența de a exercita o influență dominantă asupra unei persoane juridice (
39
).
81.
Deși o astfel de competență poate exista și pentru părți mai mici de participație, atunci când o persoană deține 50 % din capitalul unei societăți, această persoană este în mod normal în măsură să dicteze sau să împiedice anumite decizii în cadrul acestei societăți sau este cel puțin în măsură să garanteze că activitățile entității se desfășoară în conformitate cu dorințele sale (
40
).
82.
Prin urmare, este justificat să se prezume că o participație de 50 % la o societate permite controlul nu numai asupra acestei societăți, ci și asupra fondurilor și resurselor sale economice.
83.
În scopul prezentei cauze, rezultă că băncile pârâte nu au săvârșit o eroare atunci când au înghețat conturile EM SYSTEM ca urmare a participației de 50 % a domnului A.V.S. la această societate, erau de altfel obligate să facă acest lucru în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus.
84.
Deși instanța de trimitere explică de asemenea că „controlul” efectuat de domnul A.V.S. ar fi putut rezulta și din statutul EM SYSTEM, nu considerăm necesară sau utilă o evaluare suplimentară sau orice alt tip de evaluare. Astfel, nu se poate aștepta în mod rezonabil ca toate persoanele supuse dreptului Uniunii să dispună de statutele tuturor societăților înregistrate în cadrul Uniunii Europene.
85.
De asemenea, poate fi adevărat că dreptul de a exercita anumite competențe de vot pe baza participației nu implică în mod necesar un „control” asupra activelor și resurselor economice ale unei societăți. Cu toate acestea, chiar dacă ar s-ar dispune de structura de guvernanță a societăților afectate (și de expertiza necesară), ar trebui să se examineze dacă, într‑un anumit caz, competențele de vot în temeiul participației au un potențial de control.
86.
Aceste măsuri suplimentare necesită timp, iar timpul este un element limitat atunci când se consideră că înghețarea activelor are loc imediat.
87.
În același timp, utilizarea prezumțiilor nu poate fi considerată irelevantă și trebuie supusă anumitor limite. În continuare, vom analiza acest aspect.
C.
Răsturnarea prezumției de „control”
88.
Înghețarea fondurilor și a resurselor economice ale unei societăți are efecte negative semnificative asupra reputației și a capacității unei societăți de a‑și desfășura activitatea (
41
).
89.
Astfel, dacă articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus cuprinde o prezumție potrivit căreia deținerea unei participații de 50 % din capital înseamnă că acționarului i se conferă controlul asupra fondurilor și resurselor economice ale acestei societăți, această prezumție nu poate fi justificată decât dacă societatea afectată este în măsură să facă dovada contrară și să asigure protecția dreptului său la apărare (
42
).
90.
Odată stabilită această prezumție (în speță, de către băncile pârâte), sarcina probei revine societății în cauză pentru a dovedi că, în pofida deținerii a 50 % din capital de către o persoană inclusă în listă, nu poate fi exercitat niciun control asupra fondurilor și resurselor sale economice.
91.
Contrar celor susținute de guvernul german, o astfel de „răsturnare” a sarcinii probei nu trebuie să fie prevăzută în mod expres de lege. Acest rezultat poate fi implicit atunci când articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus este interpretat în sensul că include o prezumție de control datorită deținerii a 50 % din capital.
92.
Dar cui trebuie să i se facă dovada lipsei controlului?
93.
O opțiune este persoanei care a pus în aplicare măsura restrictivă în cauză. În speță, ar fi vorba despre băncile pârâte. Cu toate acestea, luarea unei decizii asupra unei astfel de cereri ar putea depăși competențele acestor entități. În plus, este posibil ca aceștia să nu fie în mod necesar stimulați să își modifice poziția, ținând seama de prezența, în Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus, a unei dispoziții exprese care protejează aceste entități, precum și personalul de conducere și salariații acestora de responsabilitatea lor în punerea în aplicare cu bună‑credință a măsurilor în cauză (
43
).
94.
O altă opțiune constă în furnizarea unor astfel de elemente de probă unui organism al statului membru în cauză. În speță, deși, astfel cum am explicat, legislația lituaniană pare să se fi schimbat, niciun astfel de organism nu era în discuție la momentul producerii faptelor din prezentul litigiu (
44
).
95.
Într‑un astfel de caz, singurul loc pentru a răsturna prezumția de „control” este în fața instanțelor competente ale unui stat membru.
96.
În fața acestor instanțe, societatea vizată trebuie să fie în măsură să stabilească faptul că persoana inclusă în listă nu poate exercita un control asupra fondurilor și resurselor sale economice. Astfel cum arată guvernul spaniol, aceste instanțe trebuie să fie pe deplin competente să examineze elementele de probă care îi sunt prezentate.
97.
Astfel cum reiese din prezenta procedură, această cale de atac autonomă este disponibilă în Lituania, în conformitate cu cerințele care decurg din articolul 19 alineatul (1) al doilea paragraf TUE, dat fiind că EM SYSTEM contestă decizia băncilor pârâte de a îngheța conturile sale în fața instanțelor civile competente (
45
).
98.
Cu toate acestea, instanța de trimitere pare să nu fie sigură în ceea ce privește modul în care ar trebui demonstrată lipsa controlului.
99.
În acest sens, prin intermediul celei de a doua întrebări, instanța de trimitere solicită să se stabilească dacă faptul că o societate este supusă interdicției de a pune fonduri sau resurse economice la dispoziția unei persoane incluse în listă, în temeiul articolului 2 alineatul (2) din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus, poate fi utilizat ca argument pentru a demonstra lipsa controlului (
46
).
100.
Este dificil să se enumere in abstracto argumentele pe care le poate invoca o societate supusă prezumției de „control”. Acestea vor depinde de o serie de factori, cum ar fi structura de guvernanță a societății, statutul și realitatea funcționării societății (
47
).
101.
Împrejurările pe care instanța de trimitere le ridică în cadrul celei de a treia întrebări, precum (i) separarea activelor societății de cele ale acționarilor săi, (ii) faptul că directorul societății (altul decât o persoană inclusă în anexa I la Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus) acționează în numele societății și (iii) faptul că accesul la conturile bancare ale societății este acordat numai conducătorului societății pot constitui toate indicii ale lipsei controlului din partea acționarului care exercită controlul.
102.
Cu toate acestea, niciunul dintre aceste elemente, în sine, nu este suficient pentru a dovedi lipsa controlului ca urmare a deținerii a 50 % din capital, iar aceste elemente nu pot garanta, în sine, că acționarul respectiv nu poate influența și nu influențează modul în care societatea își utilizează fondurile și resursele economice.
103.
Rezultă că trebuie să se răspundă la prima întrebare că înghețarea activelor impusă de articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus unor persoane incluse în lista din anexa I la Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus nu se extinde în mod automat la o societate care nu este inclusă în lista din această anexă. Cu toate acestea, în cazul în care o persoană inclusă în lista care figurează în respectiva anexă deține 50% sau mai mult din acțiunile societății respective, se poate prezuma că fondurile și resursele economice ale respectivei societăți sunt controlate de persoanele incluse în lista din anexă și trebuie așadar să fie înghețate. Această prezumție este refragabilă și supusă controlului unei instanțe naționale.
D.
Legătura dintre interdicția punerii la dispoziție de fonduri sau de resurse economice și cerința de „control”
104.
Prin intermediul celei de a doua întrebări, instanța de trimitere solicită în esență să se stabilească dacă EM SYSTEM ar putea dovedi că domnul A.V.S. nu exercită un control asupra fondurilor și a resurselor sale economice pentru motivul că aceste active nu sunt puse la dispoziția sa nici în mod direct, nici indirect.
105.
Vom aborda acest aspect în mod succint.
106.
Interdicția de a pune fonduri sau resurse economice, direct sau indirect, la dispoziția persoanelor fizice sau juridice incluse în listă sau de a le elibera în beneficiul acestora, prevăzută la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus, este, în opinia noastră, autonomă și distinctă de obligația de înghețare a fondurilor prevăzută la articolul 2 alineatul (1) din acest regulament.
107.
Comisia și guvernul german împărtășesc acest punct de vedere.
108.
În primul rând, Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus nu leagă aceste două acte, iar o astfel de legătură nu poate fi dedusă nici din finalitatea lor.
109.
În al doilea rând, simpla existență a unei interdicții de a pune fonduri la dispoziția unei persoane incluse în listă precum domnul A.V.S. nu împiedică această persoană să exercite un control asupra fondurilor și a resurselor economice ale unei societăți neincluse în listă, precum EM SYSTEM.
110.
În al treilea rând, interdicția de a pune fonduri la dispoziția unei persoane incluse în listă, precum domnul A.V.S., continuă să existe indiferent dacă o societate neinclusă în listă, precum EM SYSTEM, reușește să dovedească faptul că această persoană nu exercită un control asupra fondurilor și a resurselor sale economice (
48
).
111.
Rezultă că trebuie să se răspundă la a doua întrebare că o decizie de a îngheța fondurile și resursele economice ale unei entități neincluse în listă care este controlată de o persoană inclusă în lista din anexa I la Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus este adoptată independent de interdicția de a pune fonduri și resurse economice la dispoziția respectivei persoane. O decizie de înghețare a fondurilor nu poate fi repusă în discuție pe baza faptului că activele unei societăți ale cărei fonduri sunt înghețate nu sunt utilizate de persoana inclusă în listă sau în beneficiul acesteia.
112.
Dat fiind că a treia întrebare a fost adresată sub rezerva unui răspuns afirmativ la a doua întrebare, nu este necesar să se răspundă la această întrebare.
IV. Concluzie
113.
Având în vedere ansamblul considerațiilor precedente, propunem Curții să răspundă Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Curtea Supremă a Lituaniei, Lituania) după cum urmează:
„1)
Articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 765/2006 al Consiliului din 18 mai 2006 privind măsurile restrictive împotriva președintelui Lukașenko și anumitor funcționari din Belarus („Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus”)
trebuie interpretat în sensul că înghețarea activelor impusă de această dispoziție împotriva persoanelor incluse în lista din anexa I la Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus nu se extinde în mod automat la o societate care nu este inclusă în lista care figurează în această anexă.
Cu toate acestea, atunci când o persoană inclusă în lista din această anexă deține 50 % sau mai mult din acțiunile acestei societăți, se poate prezuma că fondurile și resursele economice ale acestei societăți sunt controlate de persoana enumerată în anexa menționată și, prin urmare, trebuie înghețate.
Această prezumție este refragabilă și este supusă controlului unei instanțe naționale.
2)
Articolul 2 alineatele (1) și (2) din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus
trebuie interpretat în sensul că o decizie de înghețare a fondurilor și a resurselor economice ale unei entități care nu este inclusă în listă și care este controlată de o persoană inclusă în anexa I la Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus este adoptată independent de interdicția de a pune fonduri și resurse economice la dispoziția persoanei respective.
O decizie de înghețare a fondurilor nu poate fi contestată pentru motivul că activele unei societăți ale cărei fonduri sunt înghețate nu sunt utilizate de persoana inclusă în listă sau în beneficiul acesteia.
(
1
)	Limba originală: engleza.
(
2
)	Regulamentul Consiliului din 18 mai 2006 privind măsurile restrictive împotriva președintelui Lukașenko și anumitor funcționari din Belarus (JO 2006, L 134, p. 1, Ediție specială, 18/vol. 5, p. 71), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 1014/2012 al Consiliului din 6 noiembrie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 765/2006 privind măsuri restrictive împotriva Belarus (JO 2012, L 307, p. 1).
(
3
)	Concluziile Președinției Consiliului European de la Bruxelles din 23 și 24 martie 2006, CONCL 1, ST/7775/1/06, 24 martie 2006, p. 35.
(
4
)	Poziția comună 2006/276/PESC a Consiliului din 10 aprilie 2006 privind măsurile restrictive împotriva anumitor funcționari din Belarus și de abrogare a Poziției comune 2004/661/PESC (JO 2006, L 101, p. 5, Ediție specială, 18/vol. 5, p. 13).
(
5
)	Poziția comună 2006/362/PESC a Consiliului din 18 mai 2006 de modificare a Poziției comune 2006/276 (JO 2006, L 134, p. 45, Ediție specială, 18/vol. 5, p. 82).
(
6
)	Decizia Consiliului din 15 octombrie 2012 privind măsuri restrictive împotriva Belarus (JO 2012, L 285, p. 1) (denumită în continuare „Decizia 2012/642”).
(
7
)	Decizia 2012/642, considerentele (5) și (6).
(
8
)	Regulamentul Consiliului din 6 noiembrie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 765/2006 privind măsuri restrictive împotriva Belarus (JO 2012, L 307, p. 1) (denumit în continuare „Regulamentul nr. 1014/2012”).
(
9
)	Considerentul (2) al Regulamentului nr. 1014/2012.
(
10
)	Regulamentul de punere în aplicare al Consiliului din 17 decembrie 2020 privind punerea în aplicare a articolului 8a alineatul (1) din [Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus] (JO 2020, L 426I, p. 1).
(
11
)	Această justificare are, în integralitate, următorul cuprins: „Este unul dintre principalii oameni de afaceri care operează în Belarus, deținând interese comerciale în sectorul construcțiilor și al construcțiilor de mașini, în agricultură și în alte sectoare. Există relatări potrivit cărora este una dintre persoanele care au beneficiat cel mai mult de pe urma privatizării pe durata ocupării de către Lukașenko a funcției de președinte. Este, de asemenea, membru al prezidiului asociației publice pro‑Lukașenko «Belaya Rus» și membru al Consiliului pentru Dezvoltarea Antreprenoriatului din Republica Belarus. Astfel, acesta profită de pe urma regimului Lukașenko, pe care îl sprijină. În iulie 2020 a făcut observații în public prin care condamna demonstrațiile opoziției în Belarus, contribuind astfel la represiunea împotriva societății civile și a opoziției democratice.”
(
12
)	Secretariatul General al Consiliului, Orientări privind punerea în aplicare și evaluarea măsurilor restrictive (sancțiunilor) în cadrul politicii externe și de securitate comune a UE, ST/5664/18 din 4 mai 2018, denumite în continuare „Orientările din 2018”.
(
13
)	Secretariatul General al Consiliului, Bunele practici ale UE pentru punerea în aplicare eficientă a măsurilor restrictive, ST/10572/22 din 27 iunie 2022, denumite în continuare „documentul privind Bunele practici 2022”.
(
14
)	Sublinierea noastră. Într‑o notă de subsol referitoare la punctul 55a din Orientările din 2018 și la punctul 63 din documentul privind Bunele practici 2022, aceste două documente fac trimitere la Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 al Consiliului din 27 decembrie 2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului (JO 2001, L 344, p. 70, Ediție specială, 18/vol. 1, p. 169) (denumit în continuare „Regulamentul din 2001 privind regimul terorist”), al cărui articol 1 alineatul (5) arată că „Prin «deținerea unei persoane juridice, a unui grup sau a unei entități» se înțelege faptul de a deține cel puțin 50 % din drepturile reale referitoare la o persoană juridică, la un grup sau la o entitate sau de a deține o participare majoritară la aceasta”.
(
15
)	Sublinierea noastră.
(
16
)	Astfel cum reiese din jurisprudență, aceste tipuri de măsuri vizează de asemenea „conducerea unei țări, precum și indivizii și entitățile care sunt asociate acestei conduceri sau care sunt controlate direct sau indirect de către aceasta”; a se vedea Hotărârea din 3 septembrie 2008, Kadi și Al Barakaat International Foundation/Consiliul și Comisia (C‑402/05 P și C‑415/05 P, EU:C:2008:461, punctul 166), și a se vedea în acest sens Hotărârea din 13 martie 2012, Tay Za/Consiliul (C‑376/10 P, EU:C:2012:138, punctul 61).
(
17
)	A se vedea în acest sens Hotărârea din 21 aprilie 2015, Anbouba/Consiliul (C‑605/13 P, EU:C:2015:248, punctul 52) (care explică faptul că „Consiliul îndeplinește sarcina probei care îi incumbă dacă prezintă în fața instanței Uniunii o serie de indicii suficient de concrete, precise și concordante care să permită stabilirea existenței unei legături suficiente între persoana căreia i s‑a aplicat o măsură de înghețare a fondurilor și regimul combătut”). A se vedea de asemenea în acest sens, în ceea ce privește actualul articol 215 alineatul (1) TFUE, Hotărârea din 3 septembrie 2008, Kadi și Al Barakaat International Foundation/Consiliul și Comisia (C‑402/05 P și C‑415/05 P, EU:C:2008:461, punctul 166), Hotărârea din 13 martie 2012, Tay Za/Consiliul (C‑376/10 P, EU:C:2012:138, punctul 64), și Hotărârea din 28 iulie 2016, Tomana ș.a./Consiliul și Comisia (C‑330/15 P, EU:C:2016:601, punctul 46) (toate referindu‑se la necesitatea unei „legături suficiente” între persoanele în cauză și țara terță vizată de măsurile restrictive adoptate de Uniunea Europeană).
(
18
)	A se vedea în acest sens Hotărârea din 18 iulie 2013, Comisia ș.a./Kadi (C‑584/10 P, C‑593/10 P și C‑595/10 P, EU:C:2013:518, punctul 116 și jurisprudența citată) (care explică faptul că obligația de motivare prevăzută la articolul 296 TFUE impune „ca motivarea respectivă să identifice considerațiile individuale, specifice și concrete pentru care autoritățile competente consideră că persoana vizată trebuie să facă obiectul unor măsuri restrictive”).
(
19
)	A se vedea Hotărârea din 3 septembrie 2008, Kadi și Al Barakaat International Foundation/Consiliul și Comisia (C‑402/05 P și C‑415/05 P, EU:C:2008:461, punctul 326) (care precizează că „instanțele comunitare trebuie, în conformitate cu competențele cu care sunt învestite în temeiul Tratatului CE, să asigure un control, în principiu complet, al legalității tuturor actelor comunitare din perspectiva drepturilor fundamentale care fac parte integrantă din principiile generale ale dreptului comunitar, inclusiv a actelor PESC”).
(
20
)	A se vedea în acest sens Hotărârea din 28 martie 2017, Rosneft (C‑72/15, EU:C:2017:236, punctul 88) (care explică faptul că, „[a]vând în vedere întinderea vastă a scopurilor și a obiectivelor PESC, astfel cum sunt exprimate la articolul 3 alineatul (5) TUE și la articolul 21 TUE, precum și în dispozițiile specifice referitoare la PESC, în special articolele 23 și 24 TUE, Consiliul dispune de o largă putere de apreciere în definirea acestui obiect”).
(
21
)	Aceasta era concepția adoptată prin Decizia 2008/475/CE a Consiliului din 23 iunie 2008 de punere în aplicare a articolului 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 423/2007 privind măsuri restrictive împotriva Iranului (JO 2008, L 163, p. 29), care adaugă la anexa la Regulamentul (CE) nr. 423/2007 al Consiliului din 19 aprilie 2007 privind măsuri restrictive împotriva Iranului (JO 2007, L 103, p. 1) următoarele: „Bank Melli, Melli Bank Iran și toate sucursalele și filialele acesteia, inclusiv (a) Bank Melli plc (b) Bank Melli Iran Zao”. Cu toate acestea, deși includerea în listă a unei pluralități de entități în temeiul aceleiași motivări poate îndeplini cerința de protecție a drepturilor fundamentale, astfel cum arată guvernul german și Comisia referindu‑se la Hotărârea din 9 iulie 2009, Melli Bank/Consiliul (T‑246/08 și T‑332/08, EU:T:2009:266, punctul 146), o referire nedefinită la o caracteristică specială împărțită de mai multe entități nedesemnate, precum faptul de a fi o „filială” a unei societăți incluse în listă, nu îndeplinește această cerință.
(
22
)	Întrebat în ședință cu privire la motivele pentru care EM SYSTEM nu a fost ea însăși inclusă în listă, mai ales după ce al doilea acționar, care deținea restul de 50 % din acțiunile acestei societăți, a fost inclus în listă în anul 2024, Consiliul a răspuns că Înaltul Reprezentant nu propusese o astfel de includere [a se vedea rubrica 278 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2024/3177 al Consiliului din 16 decembrie 2024 de punere în aplicare a articolului 8a alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 765/2006 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Belarus și implicarea Belarusului în agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei (JO L, 2024/3177)].
(
23
)	A se vedea de asemenea în această privință articolul 8a din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus, care prevede procedura specifică ce trebuie urmată de Consiliu în cazul în care acesta ar dori să modifice anexa I la acest regulament. Alineatul (1) al acestui articol prevede în mod specific faptul că „[î]n cazul în care Consiliul decide să supună o persoană fizică sau juridică, o entitate sau un organism măsurilor menționate la articolul 2 alineatul (1), acesta modifică anexa I în consecință”. Alineatul (2) al aceluiași articol stipulează că „Consiliul comunică decizia sa, inclusiv motivele includerii în listă, persoanei fizice sau juridice, entității sau organismului [în cauză], fie direct, dacă dispune de adresa acestuia, fie prin publicarea unui anunț, oferind persoanei fizice sau juridice, entității sau organismului în cauză posibilitatea de a prezenta observații”.
(
24
)	A se vedea în această privință Hotărârea din 3 septembrie 2008, Kadi și Al Barakaat International Foundation/Consiliul și Comisia (C‑402/05 P și C‑415/05 P, EU:C:2008:461, punctul 284) (care explică faptul că respectarea drepturilor omului constituie o condiție a legalității actelor comunitare și că măsurile incompatibile cu acest aspect nu sunt acceptabile în ordinea juridică a Uniunii). A se vedea de asemenea articolul 215 alineatul (3) TFUE, care prevede că măsurile restrictive instituite în temeiul acestei dispoziții „cuprind dispozițiile necesare în materie de garanții juridice”, și Declarația 25 cu privire la articolele 75 și 215 [TFUE] (potrivit căreia „respectarea drepturilor și libertăților fundamentale implică în special acordarea unei atenții suficiente drepturilor persoanelor fizice sau juridice în cauză de a beneficia de garanțiile prevăzute de lege. În acest scop și pentru a garanta un control jurisdicțional riguros al deciziilor care supun o persoană fizică sau juridică unor măsuri restrictive, deciziile în cauză trebuie să se sprijine pe aceste criterii clare și distincte. Aceste criterii trebuie adaptate caracteristicilor proprii fiecărei măsuri restrictive.”)
(
25
)	Observăm de asemenea că semnificația termenului „controlate”, astfel cum este utilizat la articolul 4 alineatul (1) literele (a) și (b) din Decizia 2012/642 și la articolul 2 alineatul (5) din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus pare să fie diferită de cea a aceluiași termen, astfel cum este utilizat la articolul 4 alineatul (1) prima teză din Decizia 2012/642. În timp ce primul stabilește criteriile care permit Consiliului să identifice subiectele care pot fi incluse în listă (și anume domeniul de aplicare personal al măsurii), cel de al doilea stabilește că activele controlate de entitatea inclusă în listă trebuie înghețate (și anume domeniul de aplicare material al măsurii).
(
26
)	A se vedea Hotărârea din 28 martie 2017, Rosneft (C‑72/15, EU:C:2017:236, punctul 141) (care explică faptul că, dat fiind că un regulament al Consiliului adoptat în temeiul articolului 215 TFUE are ca obiectiv adoptarea măsurilor necesare pentru punerea în aplicare a unei decizii a Consiliului în materie de PESC, termenii acestui regulament trebuie interpretați, în măsura posibilului, în lumina dispozițiilor acestei decizii).
(
27
)	Aceasta pare să fie și concluzia la care a ajuns Consiliul la punctul 35 din Bunele practici 2022: „[…] fondurile și resursele economice ale unei entități nedesemnate care are personalitate juridică distinctă față de o persoană sau o entitate desemnată nu sunt vizate, cu excepția cazului în care sunt controlate sau deținute de persoana respectivă”.
(
28
)	Articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus definește „fonduri” ca fiind „activele financiare și avantajele economice de orice natură, în special, dar nu exclusiv: […] (c) valori mobiliare negociate la nivel public și privat […] inclusiv titluri și acțiuni […]”. Prin urmare, este clar că acțiunile intră sub incidența înghețării activelor impuse de articolul 2 alineatul (1) din acest regulament.
(
29
)	Merită să amintim, în această privință, articolul 288 TFUE, potrivit căruia „regulamentul are aplicabilitate generală [și] este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre”.
(
30
)	A se vedea prin analogie Hotărârea din 22 iunie 2021, Venezuela/Consiliul (Afectare a unui stat terț) (C‑872/19 P, EU:C:2021:507, punctul 90) (care explică faptul că măsurile restrictive în privința Venezuelei „sunt aplicabile fără a fi necesară adoptarea unor măsuri de executare nici de către Uniune, nici de către statele membre”).
(
31
)	A se vedea în acest sens Hotărârea din 10 septembrie 2019, HTTS/Consiliul (C‑123/18 P, EU:C:2019:694, punctul 70) (care explică faptul că „noțiunea de «societate deținută sau controlată» […] nu are, în domeniul măsurilor restrictive, același conținut precum cel avut în vedere, în general, în dreptul societăților atunci când este vorba despre identificarea răspunderii comerciale a unei societăți care este plasată din punct de vedere juridic sub controlul decizional al unei alte entități comerciale”).
(
32
)	Decizia 2012/642, considerentele (6) și (7).
(
33
)	A se vedea în acest sens Hotărârea din 10 septembrie 2019, HTTS/Consiliul (C‑123/18 P, EU:C:2019:694, punctul 69) (care consideră că interpretarea noțiunilor de „deținut” sau „controlat” numai ca incluzând o deținere sau un control direct ar permite „eludarea măsurilor restrictive printr‑o multitudine de posibilități de control contractuale sau de fapt”).
(
34
)	A se vedea Hotărârea din 7 iunie 2023, Shakutin/Consiliul (T‑141/21, EU:T:2023:303, punctul 153) (care admite că Consiliul a stabilit că „exercitarea unor activități economice importante de către oameni de afaceri din Belarus este posibilă numai cu aprobarea regimului Lukașenko”). A se vedea de asemenea prin analogie hotărârea Court of Appeal of England and Wales [Curtea de Apel (Anglia și Țara Galilor)] din 27 februarie 2024, Dalston Projects Ltd and Others v Secretary of State for Transport (2024) EWCA Civ 172, punctul 122, care face referire la o mărturie ce explică faptul că „natura economiei politice ruse este în esență un patronaj”, și anume „un sistem în care oportunitățile și avantajele materiale, contractele publice și posturile de nivel înalt în cadrul guvernului și al entităților afiliate guvernului sunt furnizate de stat unui mic cerc de persoane privilegiate, în schimbul loialității și al susținerii lor”.
(
35
)	A se vedea de asemenea hotărârea Court of Appeal of England and Wales [Curtea de Apel (Anglia și Țara Galilor)] din 27 februarie 2024, Dalston Projects Ltd and Others v Secretary of State for Transport (2024) EWCA Civ 172, punctul 183, în care această instanță a considerat o „concluzie de bun‑simț”, iar „nu un aspect care depinde de detaliile precise ale dreptului societăților comerciale” că, atunci când doi sau mai mulți parteneri comerciali care au legături cu un regim care este combătut prin măsuri restrictive dețin o participație colectivă la o societate, există un risc de eludare a unei măsuri de înghețare a activelor.
(
36
)	A se vedea prin analogie Hotărârea din 11 noiembrie 2021, Bank Sepah (C‑340/20, EU:C:2021:903, punctele 43 și 56) (care amintește, în ceea ce privește domeniul de aplicare al unei înghețări a activelor, că „prin înghețarea fondurilor se urmărește să se limiteze la maximum operațiunile susceptibile să fie desfășurate cu privire la fondurile înghețate” și că, „pentru a atinge [scopurile urmărite de o măsură restrictivă], este nu doar legitim, ci și indispensabil ca definiția noțiunilor de „înghețare a fondurilor” și „înghețare a resurselor economice” să primească o interpretare largă, deoarece se are în vedere împiedicarea oricărei utilizări a activelor înghețate care ar permite eludarea regulamentelor în cauză și exploatarea lacunelor sistemului”).
(
37
)	A se vedea în acest sens Hotărârea din 10 septembrie 2019, HTTS/Consiliul (C‑123/18 P, EU:C:2019:694, punctele 70 și 71) (care explică faptul că noțiunea de „societate deținută sau controlată” trebuie înțeleasă în sensul că vizează o situație în care o persoană fizică sau juridică „este în măsură să influențeze alegerile comerciale ale unei alte persoane cu care are relații comerciale, chiar și în lipsa oricărei legături juridice, de proprietate sau de participare la capital, între una și cealaltă dintre aceste două entități economice”).
(
38
)	A se vedea în acest sens Hotărârea din 21 decembrie 2011, Franța/People’s Mojahedin Organization of Iran (C‑27/09 P, EU:C:2011:853, punctul 61) (care explică faptul că, în cazul înghețării activelor, pentru a evita compromiterea eficacității acestei măsuri, „o asemenea măsură trebuie, prin însăși natura sa, să poată beneficia de un efect de surpriză și să se aplice imediat”).
(
39
)	A se vedea Orientările din 2018, punctul 55b și documentul privind Bunele practici 2022, punctul 63. Aceste dispoziții fac distincție între dreptul de a exercita o astfel de influență și, respectiv, competența de a face acest lucru chiar în lipsa unui astfel de drept.
(
40
)	În acest stadiu, poate fi util să se arate că, potrivit dosarului național, la scurt timp după publicarea Regulamentului de includere în listă din 2020, s‑a încercat să se transfere o sumă substanțială din conturile EM SYSTEM în contul bancar personal al directorului său. Acest transfer a fost blocat de una dintre băncile pârâte.
(
41
)	A se vedea în acest sens Hotărârea din 29 noiembrie 2018, National Iranian Tanker Company/Consiliul (C‑600/16 P, EU:C:2018:966, punctul 33) (care recunoaște că interesul de a‑și reabilita reputația este valabil și pentru societățile vizate de măsuri restrictive).
(
42
)	A se vedea punctul 55c din Orientările din 2018 și punctul 65 din Bunele practici 2022, în care Consiliul explică faptul că, în opinia sa, criteriile de proprietate sau de control sunt refragabile. A se vedea de asemenea prin analogie Hotărârea din 10 septembrie 2019, HTTS/Consiliul (C‑123/18 P, EU:C:2019:694, punctul 74) (care subliniază raționamentul Tribunalului potrivit căruia, în domeniul măsurilor restrictive, „deși existența unei legături juridice, de proprietate sau de participare la capitalul unei societăți poate, în anumite cazuri, să se exprime prin posibilitatea de a influența alegerea entității deținute sau controlate, aceasta nu este o condiție sine qua non a exercitării unei astfel de influențe”).
(
43
)	A se vedea articolul 6 din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus.
(
44
)	Astfel cum a explicat guvernul lituanian, există în prezent posibilitatea de a răsturna prezumția de „control” în fața unui organism de stat însărcinat cu întocmirea listei entităților ale căror active sunt controlate de o persoană inclusă în listă. În urma respingerii contestației privind respectiva „punere în aplicare” se deschide astfel posibilitatea promovării unei căi jurisdicționale în fața instanțelor administrative ale acestui stat membru.
(
45
)	În plus, astfel cum se subliniază în decizia de trimitere, în Lituania pare să existe un sistem care permite solicitarea deblocării activelor înghețate atunci când o persoană inclusă în listă nu mai deține sau nu mai controlează activele în cauză sau atunci când se aplică una dintre derogările prevăzute de dreptul Uniunii, precum cea prevăzută la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul privind sancțiuni împotriva Belarus.
(
46
)	Astfel cum vom explica în secțiunea III.D, considerăm că acest lucru nu este posibil.
(
47
)	Astfel cum subliniază în mod întemeiat guvernul lituanian, este irelevant, în scopul respectivei evaluări, dacă persoana inclusă în listă care deținea 50 % din capital a exercitat efectiv, în trecut, un control dominant sau a interferat cu luarea de decizii cotidiene în privința fondurilor și a resurselor economice ale entității neincluse în listă. Ceea ce contează este că o astfel de posibilitate există datorită participației acestei persoane la societatea respectivă. A se vedea de asemenea în același sens Hotărârea din 9 iulie 2009, Melli Bank/Consiliul (T‑246/08 și T‑332/08, EU:T:2009:266, punctul 125), și Hotărârea din 4 februarie 2014, Syrian Lebanese Commercial Bank/Consiliul (T‑174/12 și T‑80/13, EU:T:2014:52, punctul 110) (ambele respingând argumentul potrivit căruia lipsa ingerinței trecute a unui acționar care exercită controlul ar fi determinantă pentru acțiunile viitoare ale acestei persoane într‑un context de măsuri restrictive).
(
48
)	De exemplu, indiferent dacă fondurile și resursele sale economice sunt înghețate din cauza participației deținute de domnul A.V.S. la EM SYSTEM, această societate este împiedicată să îi plătească dividende pentru acțiunile sale.