62020CJ0302_RES
C‑302/20. sz. ügy
A
kontra
Autorité des marchés financiers (AMF)
(a Cour d’appel de Paris [Franciaország] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
A Bíróság ítélete (nagytanács), 2022. március 15.
„Előzetes döntéshozatal – Pénzügyi szolgáltatások egységes piaca – Piaci visszaélés – 2003/6/EK és 2003/124/EK irányelv – »Bennfentes információ« – Fogalom – »Pontos« információ – Pénzügyi eszköz kibocsátójával kapcsolatos piaci híresztelésről tudósító újságcikk közelgő megjelenésére vonatkozó információ – Bennfentes információ átadásának jogosulatlan jellege – Kivételek – 596/2014/EU rendelet – 10. cikk – Bennfentes információ valamely foglalkozás szokásos keretében történő átadása – 21. cikk – Bennfentes információ újságírás céljából történő átadása – Sajtószabadság és a véleménynyilvánítás szabadsága – Valamely újságíró által egy újságcikk közelgő megjelenésére vonatkozó információnak az újságíró egyik szokásos információforrásának történő átadása”
Jogszabályok közelítése – Bennfentes kereskedelem és piaci manipuláció (piaci visszaélés) – Tilalom – Bennfentes információk – Pontos információk – Fogalom – Pénzügyi eszközök kibocsátójával kapcsolatos piaci híresztelésről tudósító újságcikk közelgő megjelenésére vonatkozó információ – Bennfoglaltság – Értékelési szempontok
(2003/6 európai parlamenti és tanácsi irányelv, 1. cikk, 1. pont; 2003/124 bizottsági irányelv, 1. cikk, (1) bekezdés)
(lásd: 33., 36., 38., 41., 42., 46., 48–51., 52., 55–57. pont és a rendelkező rész 1. pontja)
Jogszabályok közelítése – Bennfentes kereskedelem és piaci manipuláció (piaci visszaélés) – Tilalom – Bennfentes információk – Információk átadása vagy terjesztése a médiában – Újságírás céljából történő átadás – Fogalom – Valamely újságíró által egy pénzügyi eszközök kibocsátójával kapcsolatos újságcikk közelgő megjelenésére vonatkozó információnak az újságíró egyik szokásos információforrásának történő átadása – Bennfoglaltság – Feltétel
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 11. cikk, és 52. cikk, (3) bekezdés; 596/2014 európai parlamenti és tanácsi rendelet, (77) preambulumbekezdés, 10. és 21. cikk)
(lásd: 64–66., 69–71. pont és a rendelkező rész 2. pontja)
Jogszabályok közelítése – Bennfentes kereskedelem és piaci manipuláció (piaci visszaélés) – Tilalom – Bennfentes információk – Jogosulatlan átadás – Kivételek – Újságírás céljából történő átadás – Valamely újságíró által egy pénzügyi eszközök kibocsátójával kapcsolatos piaci híresztelésről tudósító újságcikk közelgő megjelenésére vonatkozó információnak az újságíró egyik szokásos információforrásának történő átadása – Bennfoglaltság – Feltételek – A foglalkozás gyakorlásához szükséges átadás – Az arányosság elvének tiszteletben tartása
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 11. cikk, és 52. cikk, (1) bekezdés; 596/2014 európai parlamenti és tanácsi rendelet, (77) preambulumbekezdés, 10. és 21. cikk)
(lásd: 75–78., 80., 81–83., 85–89. pont és a rendelkező rész 3. pontja)
Összefoglalás
A hosszú éveken át újságíróként tevékenykedett számos brit napilapnál. Tevékenysége keretében olyan piaci híresztelésekről tudósító cikkeket írt, amelyek közül kettő kifejezetten az Euronextben jegyzett értékpapírokra vonatkozott, és amelyeket a Daily Mail napilap honlapján tettek közzé.
Így A első cikke megemlítette az LVMH társaságnak a Hermès társaság értékpapírjaira vonatkozó lehetséges nyilvános vételi ajánlatát. E megjelenés másnapján ezen értékpapírok árfolyama a napi kereskedés folyamán emelkedett. A második cikke azt jelezte, hogy a Maurel & Prom társaság értékpapírjai nyilvános vételi ajánlat tárgyát képezhetik. Ezt követően az e cikk megjelenését követő napon e részvények árfolyama a zárásig jelentősen emelkedett.
Az Autorité des marchés financiers (AMF) (Franciaország) által folytatott vizsgálat során kiderült, hogy röviddel a két vitatott cikk megjelenése előtt brit illetőségű személyek vételi megbízásokat adtak a Hermès és a Maurel & Promp társaságok értékpapírjaira, akik az említett cikkek megjelenését követően feladták pozícióikat. Az AMF szankciós bizottsága, miután azt rótta fel A‑nak, hogy két személlyel bennfentes információt közölt az említett társaságok értékpapírjaira vonatkozó nyilvános vételi ajánlatok benyújtásáról szóló piaci híresztelésekről tudósító cikkek közelgő megjelenését illetően, 40000 euró összegű pénzbírságot szabott ki vele szemben.
A nagytanácsban hozott ítéletében a Bíróság a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról szóló irányelvek (
1
) értelmében vett „bennfentes információ” fogalmáról határoz valamely pénzügyi eszközök kibocsátójával kapcsolatos piaci híresztelésről tudósító újságcikk közelgő megjelenésére vonatkozó információ tekintetében, különösen a bennfentes információ minősítéséhez megkövetelt pontosság követelményét illetően. Pontosítja továbbá azon feltételeket, amelyek mellett úgy tekinthető, hogy az ilyen információnak az újságíró által az egyik szokásos információforrásának való átadása a piaci visszaélésekről szóló rendelet (
2
) értelmében vett újságírás céljából és jogszerűen történik.
A Bíróság álláspontja
Először is a valamely információ bennfentes információként történő minősítéséhez szükséges pontosság követelményét illetően a Bíróság megállapítja, hogy valamely információt pontosnak kell tekinteni, ha az eseti vizsgálatból kitűnik, hogy többek között olyan eseményre vonatkozik, amely alappal várható, hogy meg fog történni, és elég konkrét ahhoz, hogy lehetővé tegye következtetések levonását az ilyen eseménynek az érintett pénzügyi eszközök árfolyamára esetlegesen gyakorolt hatásáról. Egyébiránt e pontosság főszabály szerint nem zárható ki pusztán amiatt, hogy egy információ az információk valamely különleges kategóriájába tartozik, mint például a valamely piaci híresztelésről tudósító cikk közelgő megjelenésére vonatkozó információk. E tekintetben, mivel a híresztelést bizonyos fokú bizonytalanság jellemzi, figyelembe kell venni az említett híresztelés tartalma pontosságának mértékét, valamint az azt közlő forrás megbízhatóságát. Ugyanígy az újságcikkeket jegyző újságíró, valamint az e cikkek megjelenését biztosító sajtóorgánum hírneve meghatározónak tekinthető a jelen ügy körülményei alapján, mivel ezen elemek lehetővé teszik az érintett híresztelések hitelességének értékelését.
Így a valamely pénzügyi eszköz kibocsátójával kapcsolatos piaci híresztelésről tudósító újságcikk közelgő megjelenésére vonatkozó információ „pontos” információnak minősülhet. Azon ár ezen újságcikkben való említése, amelyen e kibocsátó értékpapírjait egy esetleges nyilvános vételi ajánlat során megvásárolnák, valamint az említett cikket jegyző újságíró és az e cikk megjelenését biztosító sajtóorgánum kiléte – amennyiben ezeket e megjelenést megelőzően közölték – releváns e pontosság értékelése szempontjából. Ami az újságcikk megjelenésének az annak tárgyát képező értékpapírok árfolyamára gyakorolt tényleges hatását illeti, bár az az említett információ pontosságának utólagos bizonyítéka lehet, önmagában nem lehet elegendő az említett megjelenést megelőzően ismert vagy nyilvánosságra hozott egyéb elemek vizsgálata hiányában az ilyen pontosság megállapításához.
Ezt követően, valamely újságíró által egy bennfentes információnak az újságíró egyik szokásos információforrásának történő átadását illetően a Bíróság hangsúlyozza, hogy az „újságírás céljából” (
3
) kifejezés nem csupán az információk publikációja útján történő információközlésekre vonatkozik, hanem azokra is, amelyek az ilyen publikációhoz vezető folyamat részét képezik. Annak figyelembevétele érdekében, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: Charta) 11. cikkében rögzített sajtószabadság és véleménynyilvánítás szabadsága minden demokratikus társadalomban milyen nagy jelentőséggel bír valamennyi demokratikus társadalomban, e kifejezést tágan kell értelmezni. Ennélfogva az újságíró által végzett, a publikációt előkészítő oknyomozó munka keretében megvalósított átadás újságírás céljából történő átadásnak minősülhet.
Következésképpen, „újságírás céljából” történik egy piaci híresztelésről tudósító, az újságíró által jegyzett újságcikk közelgő megjelenésére vonatkozó információnak az újságíró által egyik szokásos információforrásának történő átadása, amennyiben ezen átadás szükséges az újságírói tevékenység végzéséhez, amely magában foglalja a publikációt előkészítő oknyomozó munkát is.
Végül a Bíróság hangsúlyozza, hogy a piaci visszaélésekről szóló rendeletnek a médiában történő információátadásra vagy információterjesztésre vonatkozó rendelkezése (
4
) nem képez az e rendelet bennfentes információk jogosulatlan átadására vonatkozó rendelkezésétől (
5
) eltérő, önálló alapot a bennfentes információk újságírás céljából történő átadása jogos vagy jogosulatlan jellegének meghatározásához. Az ilyen információk közlésének ez utóbbi rendelkezésben előírt tilalma alóli kivételt azonban úgy kell értelmezni, hogy az megőrizze az első rendelkezés hatékony érvényesülését, tekintettel annak céljára, azaz a sajtószabadság és az egyéb médiában megnyilvánuló véleménynyilvánítás szabadságának tiszteletben tartására, amelyeket különösen a Charta 11. cikke biztosít. Így egy bennfentes információ valamely újságíró általi átadása akkor jogszerű, ha úgy tekinthető, hogy szükséges az újságírói foglalkozás gyakorlásához és tiszteletben tartja az arányosság elvét. Az ilyen átadás szükségessége és arányossága értékelésének összhangban kell állnia a Charta által előírt követelményekkel. (
6
)
Ennélfogva elsősorban azon követelményt illetően, amely szerint az ilyen átadásnak szükségesnek kell lennie az újságírói tevékenység végzéséhez, meg kell vizsgálni, hogy ezen átadás meghaladta‑e a vitatott újságcikkben foglalt információk ellenőrzéséhez szükséges mértéket. Különösen, ami a piaci híresztelésre vonatkozó információ ellenőrzését illeti, meg kell vizsgálni, hogy szükséges volt‑e az, hogy az újságíró a szóban forgó híresztelés mint olyan tartalmán kívül az e híresztelésről tudósító újságcikk közelgő megjelenésére vonatkozó konkrét információt is átadjon harmadik személynek.
Másodsorban annak meghatározása céljából, hogy az ilyen átadás arányos‑e, figyelembe kell venni ezen átadás tilalmának az újságírói tevékenység gyakorlására – beleértve a publikációt előkészítő oknyomozó munkát is – gyakorolt esetleges visszatartó hatását, valamint ellenőrizni kell, hogy az érintett átadás során az újságíró a szakmájára vonatkozó szabályok és kódexek tiszteletben tartásával járt‑e el. (
7
) Továbbá, figyelembe kell venni a szóban forgó bennfentes információk átadásának a pénzügyi piacok integritására gyakorolt negatív hatásait is. Különösen, amennyiben a bennfentes kereskedelem ezen átadást követően valósult meg, ez pénzügyi veszteséggel járhat a többi befektető esetében, és középtávon a pénzpiacokba vetett bizalom elvesztését eredményezheti.
Ebből következik, hogy a bennfentes információk átadása nemcsak egyes befektetők magánérdekeit sérti, hanem általánosabban a piac teljes és megfelelő átláthatóságának biztosításában álló közérdeket is, a piac integritásának védelme és valamennyi befektető bizalmának garantálása érdekében. Következésképpen a kérdést előterjesztő bíróság feladata annak figyelembevétele is, hogy a közérdek, amelyet az ilyen átadás érvényesíthet, nemcsak magánérdekekkel, hanem egy ugyanilyen jellegű érdekkel is ellentétes.
(
1
)	A bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. január 28‑i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2003. L 96., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 4. kötet, 367. o.) 1. cikke 1. pontja; 2003/6 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a bennfentes információ meghatározása és közzététele, valamint a piaci manipuláció meghatározása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2003. december 22‑i 2003/124/EK bizottsági irányelv (HL 2003. L 339., 70. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 6. kötet, 348. o.) 1. cikke (1) bekezdése.
(
2
)	A piaci visszaélésekről (piaci visszaélésekről szóló rendelet), valamint a 2003/6 európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2003/124/EK, a 2003/125/EK és a 2004/72/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16‑i 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2014. L 173., 1. o.; helyesbítés: HL 2016. L 287., 320. o.).
(
3
)	Az 596/2014 rendelet 21. cikke.
(
4
)	Az 596/2014 rendelet 21. cikke.
(
5
)	Az 596/2014 rendelet 10. cikke.
(
6
)	A Charta 52. cikkének (1) bekezdése.
(
7
)	Az 596/2014 rendelet 21. cikke.