Ideiglenes változat
ATHANASIOS RANTOS
FŐTANÁCSNOK INDÍTVÁNYA
Az ismertetés napja: 2026. május 21.(1)
C‑325/25. sz. ügy
Eneco Wind Belgium SA
kontra
Vallon régió
(a Conseil d’État [Belgium] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
„ Előzetes döntéshozatal – Környezet – (EU) 2022/2577 rendelet – A megújuló energia szélesebb körű alkalmazásának felgyorsítását célzó keret – A 3. cikk (2) bekezdése – A megújuló forrásokból energiát előállító erőművek és létesítmények építése és üzemeltetése, valamint a kapcsolódó hálózati infrastruktúra fejlesztése – Tervezési és engedélyezés eljárás – Kiemelkedően fontos közérdeket képviselőként elismert projektek – A jogi érdekeknek az egyedi esetekben végzett mérlegelése során biztosított prioritás – Az elsőbbség tárgyi hatálya – Kiemelkedően fontos közérdek elismerésének módja – Abszolút vagy főszabály szerinti elsőbbség – Szélerőművek – A táj és a kulturális örökség védelme ”
I.      Bevezetés
1.        Az (EU)2022/2577 rendelet(2) (1) preambulumbekezdése szerint „[a]z Oroszországi Föderáció Ukrajna elleni agressziós háborúja és az Oroszországi Föderációból a tagállamokba irányuló földgázellátás példátlan mértékű csökkenése veszélyezteti az Unió és tagállamai ellátásbiztonságát […]”. Ilyen körülmények között ez a rendelet, amely kiegészítette az Európai Bizottság által 2022. március 8‑án benyújtott REPowerEU terve(3) vészhelyzeti jellegű, átmeneti szabályokat állapított meg a megújuló forrásokból történő energiatermelés engedélyezési eljárásának felgyorsítása érdekében. Az említett rendelet 3. cikkének (2) bekezdése így előírta, hogy legalább a kiemelkedően fontos közérdeket képviselőként elismert projektek esetében a jogi érdekeknek az egyedi esetekben végzett mérlegelése során „prioritásként” kell kezelni a megújuló forrásokból energiát előállító erőművek és létesítmények építését és üzemeltetését, valamint a kapcsolódó hálózati infrastruktúra fejlesztését.
2.        Az alapügyben a Région wallonne (Vallon régió, Belgium) elutasította az Eneco Wind Belgium társaság (a továbbiakban: felperes) által két szélerőmű megépítése és üzemeltetése iránt benyújtott kérelmet azzal az indokkal, hogy e projekt veszélyezteti az érintett közeli területen lévő tájat és kulturális örökséget. Ebben az összefüggésben hogyan kell értelmezni az ugyanezen rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében szereplő „prioritás” fogalmát a megújuló forrásokból előállított energia termelésére vonatkozó projekt (a továbbiakban: megújulóenergia‑projekt) tekintetében, különös tekintettel a táj és a kulturális örökség védelméhez fűződő jogi érdekre? Lényegében ezt a kérdést teszi fel a Conseil d’État (államtanács, Belgium).
3.        A jelen ügy, amely eddig még nem tárgyalt kérdéseket vet fel, annak tisztázására készteti a Bíróságot, hogy a tagállamok milyen mértékben őrzik meg mérlegelési jogkörüket a 2022/2577 rendelet hatálya alá tartozó megújulóenergia‑projektre vonatkozó engedély megadása tekintetében.
II.    Jogi háttér
A.      Az uniós jog
1.      A 92/43/EGK irányelv
4.        A 92/43/EGK irányelv(4) 6. cikkének (3) és (4) bekezdése kimondja:
„(3)      Figyelembe véve az adott természeti terület védelmével kapcsolatos célkitűzéseket, megfelelő vizsgálatot kell folytatni minden olyan terv vagy program hatásait illetően, amely nem kapcsolódik közvetlenül, illetve nem nélkülözhetetlen a természeti terület kezeléséhez, de akár önmagában, akár pedig más terv vagy program részeként valószínűleg jelentős hatással lesz arra. […]
(4)      Amennyiben a természeti területre gyakorolt hatások vizsgálatának kedvezőtlen eredménye ellenére valamely elsődlegesen fontos, társadalmi vagy gazdasági jellegű közösségi érdekre figyelemmel – alternatív megoldás hiányában – mégis végre kell hajtani egy tervet vagy programot, a tagállam minden szükséges kiegyenlítő intézkedést megtesz a Natura 2000 általános egységességének megóvása érdekében. […]
[…]”
5.        Ezen irányelv 16. cikke (1) bekezdésének c) pontja a következőket írja elő:
„Amennyiben nincs más megfelelő megoldás és az eltérés megengedése nem befolyásolja hátrányosan az érintett fajok populációi kedvező védettségi állapotának fenntartását az elterjedési területükön, a tagállamok engedélyezhetik a 12., 13., 14. cikkben, valamint a 15. cikk a) és b) pontjában foglalt rendelkezésektől való eltérést az alábbiak érdekében:
[…]
c)      közegészség, közbiztonság vagy más kiemelkedően fontos közérdek, beleértve a társadalmi vagy gazdasági érdekeket is, továbbá a környezet számára kiemelkedően előnyös hatás elérése.”
2.      A 2000/60/EK irányelv
6.        A 2000/60/EK irányelv(5) „Környezeti célkitűzések” című 4. cikkének (7) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„A tagállamok nem szegik meg ezt az irányelvet, ha
–        az eredménytelenség a felszín alatti víz jó állapotának, egy felszíni vagy felszín alatti víztest jó ökológiai állapotának, vagy adott esetben, jó ökológiai potenciáljának elérésében, vagy állapotromlásának megelőzésében, egy felszíni víztest fizikai jellemzőinek újabb keletű módosulásának vagy a felszín alatti víztestek szintjében beállt változásoknak a következménye, vagy
–        új, fenntartható emberi fejlesztési tevékenység következménye az eredménytelenség annak megakadályozásában, hogy egy felszíni víztest kiváló állapota jó állapotúvá romoljon,
és az összes alábbi feltétel teljesül:
a)      minden lehetséges lépést megtesznek a víztest állapotára gyakorolt ártalmas hatás mérséklésére;
b)      e változtatások okait a 13. cikkben megkívánt vízgyűjtő‑gazdálkodási terv részletesen tartalmazza, és a célkitűzéseket hatévente felülvizsgálják;
c)      e változtatások vagy módosítások oka elsőrendű közérdek és/vagy ha a hasznokat, amelyek a környezet és a társadalom számára az (1) bekezdésben meghatározott célokból fakadnak, felülmúlják e változások hasznai az emberi egészség, az emberi biztonság megtartása vagy a fenntartható fejlődés tekintetében;
d)      a víztest megváltoztatásával vagy módosításával szolgált hasznos célkitűzések a műszaki megvalósíthatóság vagy az aránytalan költségek miatt nem érhetők el más olyan módon, ami a környezet számára jóval előnyösebb.”
3.      A 2009/147/EK irányelv
7.        A 2009/147/EK irányelv(6) 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja a következőképpen szól:
„A tagállamok, ha nincs más megfelelő megoldás, eltérhetnek az 5–8. cikk rendelkezéseitől a következő okok miatt:
a)       a közegészség és közbiztonság érdekében,
–        a légi biztonság érdekében,
–        a növényi kultúrák, az állatállomány, az erdők, a halgazdaságok és a vizek súlyos károsodásának megelőzése érdekében,
–        a növény‑ és állatvilág védelme érdekében;”
4.      Az (EU) 2018/2001 irányelv
8.        Az (EU) 2018/2001 irányelv(7) „Fogalommeghatározások” című 2. cikke második bekezdésének 1. pontja kimondja:
„Ezen irányelv alkalmazásában:
1.      »megújuló energiaforrásokból előállított energia« vagy »megújuló energia«: nem fosszilis megújuló energiaforrásokból származó energia, nevezetesen szélenergia, napenergia (naphő és fotovoltaikus napenergia) és geotermikus energia, környezeti energia, árapály‑, hullám‑ és az óceánból nyert egyéb energia, vízenergia, biomassza, hulladéklerakó helyeken és szennyvíztisztító telepeken keletkező gázok, továbbá biogázok energiája.”
9.        Ezen irányelv „Kiemelt fontosságú közérdek” című 16f. cikke a következőket írja elő:
„A tagállamok 2024. február 21‑ig – a klímasemlegesség eléréséig – biztosítják, hogy az engedélyezési eljárás során a megújuló energiaforrást hasznosító erőművek, ezen erőművek hálózati csatlakozása és maga a kapcsolódó hálózat, valamint a tárolóeszközök tervezése, építése és üzemeltetése tekintetében a [92/43] irányelv 6. cikkének (4) bekezdése és 16. cikke (1) bekezdésének c) pontja, a [2000/60] irányelv 4 cikkének (7) bekezdése és a [2009/147] irányelv 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja alkalmazásában az egyedi esetekben fennálló jogi érdekek kiegyensúlyozása során érvényesüljön az a vélelem, hogy kiemelt fontosságú közérdeket, valamint a közegészséget és a közbiztonságot szolgálják. A tagállamok kellően indokolt és különös körülmények fennállása esetén, […] integrált nemzeti energia‑ és klímaterveikben meghatározott prioritásokkal összhangban korlátozhatják e cikk alkalmazását területük bizonyos részeire, bizonyos technológiatípusokra vagy bizonyos műszaki jellemzőkkel rendelkező projektekre […]”
5.      Az (EU) 2022/2577 és az (EU) 2024/223 rendelet
10.      A 2022/2577 rendelet (8) és (9) preambulumbekezdése szerint:
„(8)      Az egyik ideiglenes intézkedés azon megdönthető vélelem felállítása, amely szerint a megújulóenergia‑projektek kiemelkedően fontos közérdeket képviselnek, valamint a közegészséget és a közbiztonságot szolgálják a vonatkozó uniós környezetvédelmi jogszabályok alkalmazásában, kivéve, ha egyértelmű bizonyíték van arra, hogy ezek a projektek olyan jelentős káros hatást gyakorolnak a környezetre, amelyet nem lehet enyhíteni vagy kompenzálni. A megújulóenergia‑erőművek, köztük a hőszivattyúk és a szélerőművek elengedhetetlenek az éghajlatváltozás és a szennyezés elleni küzdelemhez, az energiaárak mérsékléséhez, az Unió fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségének csökkentéséhez és az uniós ellátásbiztonság biztosításához. Az a vélelem, hogy a megújulóenergia‑erőművek, köztük a hőszivattyúk kiemelkedően fontos közérdeket képviselnek, valamint hogy a közegészséget és a közbiztonságot szolgálják, lehetővé tenné, hogy e projektek szükség esetén a vonatkozó uniós környezetvédelmi jogszabályokban előírt egyedi eltérésekre alkalmazandó, azonnali hatályú egyszerűsített értékelés tárgyát képezzék. A nemzeti sajátosságaik figyelembevétele érdekében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy e vélelem alkalmazását a területük bizonyos részeire, illetve bizonyos technológiákra vagy projektekre korlátozzák A tagállamok mérlegelhetik e vélelemnek a tájépítészetre vonatkozó nemzeti jogszabályaikban történő alkalmazását.
(9)      Ez jól mutatja, milyen fontos szerepet játszhat a megújuló energia az Unió energiarendszerének dekarbonizációjában azáltal, hogy a fosszilis tüzelőanyagokon alapuló energia kiváltására irányuló azonnali megoldásokat kínál és kezeli a súlyos piaci helyzetet. A megújulóenergia‑erőművek engedélyezési eljárásában és üzemeltetésében, a tervezési folyamatban és engedélyezési eljárásban jelentkező szűk keresztmetszetek felszámolása érdekében a megújulóenergia‑erőművek építését és üzemeltetését, valamint a kapcsolódó hálózati infrastruktúra fejlesztését prioritásként kell kezelni az egyedi esetekben fennálló jogi érdekek mérlegelése során, legalább a közérdeket képviselőnek elismert projektek esetében. A fajok védelme tekintetében, akkor kerülhet sor az említett, prioritásként való kezelésre, ha és amennyiben sor kerül a faj populációi kedvező védettségi állapotának fenntartásához vagy helyreállításához hozzájáruló megfelelő fajvédelmi intézkedések meghozatalára, és e célból elegendő pénzügyi erőforrást és területet bocsátanak rendelkezésre.”
11.      E rendelet „Tárgy és hatály” című 1. cikkének első és második bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„Ez a rendelet vészhelyzeti jellegű, átmeneti szabályokat határoz meg az energia megújuló energiaforrásokból történő előállítására alkalmazandó engedélyezési eljárás felgyorsítása érdekében, különös tekintettel egyes olyan megújulóenergia‑technológiákra vagy ‑projekttípusokra, amelyek képesek rövid távon felgyorsítani a megújuló energia szélesebb körű alkalmazását az Unióban.
Ez a rendelet minden olyan engedélyezési eljárásra alkalmazandó, amelynek kezdő időpontja e rendelet alkalmazási időszakára esik, és nem érinti a 4., 5. és 7. cikkben megállapított határidőknél rövidebb határidőket megállapító nemzeti rendelkezéseket.”
12.      Az említett rendelet „Kiemelkedően fontos közérdek” című 3. cikke szerint:
„(1)      Amikor a [92/43] irányelv 6. cikkének (4) bekezdése és 16. cikke (1) bekezdésének c) pontja, a [2000/60] irányelv 4. cikkének (7) bekezdése és a [2009/147] irányelv 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja alkalmazásában egyedi esetekben a jogi érdekek mérlegelésére kerül sor, vélelmezni kell, hogy a megújuló forrásokból energiát előállító erőművek és létesítmények tervezése, építése és üzemeltetése, ezek hálózati csatlakoztatása és maga a kapcsolódó hálózat, valamint a tárolóeszközök kiemelkedően fontos közérdeket képviselnek, valamint a közegészséget és a közbiztonságot szolgálják. A tagállamok az integrált nemzeti energia‑ és klímaterveikben meghatározott prioritásokkal összhangban az említett rendelkezések alkalmazását a területük bizonyos részeire, valamint bizonyos típusú technológiákra vagy bizonyos műszaki jellemzőkkel rendelkező projektekre korlátozhatják.
(2)      A tagállamoknak legalább a kiemelkedően fontos közérdeket képviselőként elismert projektek esetében biztosítaniuk kell, hogy a tervezési és engedélyezés eljárásban, a jogi érdekeknek az egyedi esetekben végzett mérlegelése során prioritásként kezeljék a megújuló forrásokból energiát előállító erőművek és létesítmények építését és üzemeltetését, valamint a kapcsolódó hálózati infrastruktúra fejlesztését. A fajok védelme tekintetében az előző mondat csak akkor és annyiban alkalmazandó, ha és amennyiben sor kerül a faj populációi kedvező védettségi állapotának fenntartásához vagy helyreállításához hozzájáruló megfelelő fajvédelmi intézkedések meghozatalára, és e célból elegendő pénzügyi erőforrást és területet bocsátanak rendelkezésre.”
13.      Ugyanezen rendelet „Hatálybalépés és alkalmazás” című 10. cikke kimondja, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba, és a hatálybalépésétől számított 18 hónapig alkalmazandó.(8)
14.      A 2022/2577 rendeletet az (EU) 2024/223 rendelet módosította.(9) E rendelet (13) és (14) preambulumbekezdései szerint:
„(13)      A [2022/2577] rendelet által bevezetett ideiglenes intézkedések egyike, amely pozitív hatásokat mutatott, és amely a jövőben jelentős felgyorsítási potenciállal bír, az, hogy a 3. cikk (1) bekezdése bevezette azon megdönthető vélelmet, amely szerint a megújulóenergia‑projektek kiemelkedően fontos közérdeket képviselnek, valamint a közegészséget és a közbiztonságot szolgálják a vonatkozó uniós környezetvédelmi jogszabályokban előírt különleges eltérések alkalmazásában, kivéve, ha egyértelmű bizonyíték van arra, hogy az ilyen projektek olyan jelentős káros hatást gyakorolnak a környezetre, amelyet nem lehet enyhíteni vagy kompenzálni. A [2018/2001] irányelv 16f. cikke megdönthető vélelmet vezet be arra vonatkozóan, hogy a megújulóenergia‑projektek kiemelkedően fontos közérdeket képviselnek és a közegészséget és a közbiztonságot szolgálják, a [2022/2577] rendelet 3. cikkének (1) bekezdése szövegével közel azonos megfogalmazásban. Ezért nem szükséges meghosszabbítani a [2022/2577] rendelet 3. cikke (1) bekezdése alkalmazását, mivel ez a megdönthető vélelem a [2018/2001] irányelv 16f. cikke értelmében alkalmazandó.
(14)      A [2022/2577] rendelet 3. cikke (2) bekezdése azonban előírja, hogy elsőbbséget kell biztosítani a kiemelkedően fontos közérdeknek minősülő projekteknek minden olyan esetben, amikor az adott esetben a jogi érdekek mérlegelésére van szükség, és amikor az említett projektek további kompenzációs követelményeket vezetnek be a fajok védelme érdekében. Hasonló rendelkezés nem szerepel a [2018/2001] irányelvben. A [2022/2577] rendelet 3. cikke (2) bekezdésének első mondata – az energiapiacon kialakult és az Unió előtt álló jelenlegi sürgető és még mindig bizonytalan energiahelyzetben – tovább gyorsíthatja a megújulóenergia‑projekteket, mivel megköveteli a tagállamoktól, hogy tervezési és engedélyezési eljárásaik keretében támogassák az említett megújulóenergia‑projekteket azáltal, hogy a környezetvédelmi kérdéseken túlmenően a különböző, egymásnak ellentmondó érdekek kezelése során elsőbbséget biztosítanak számukra. A Bizottság jelentése[(10)] rámutatott a [2022/2577] rendelet 3. cikke (2) bekezdése első mondatának értékére, amely elismeri a megújuló energia alkalmazásának viszonylagos jelentőségét a jelenlegi nehéz energetikai környezetben, a [2022/2577] rendelet 3. cikke (1) bekezdésében említett irányelvekben előírt eltérések sajátos célkitűzésein túl. Mivel az Unió jelenleg rendkívül súlyos energiaellátási helyzettel szembesül, helyénvaló meghosszabbítani a [2022/2577] rendelet 3. cikke (2) bekezdése alkalmazását annak megfelelő elismerése érdekében, hogy a megújulóenergia‑erőművek döntő szerepet játszanak az éghajlatváltozás és a szennyezés elleni küzdelemben, az energiaárak csökkentésében, az Unió fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségének csökkentésében, valamint az Unió ellátásbiztonságának biztosításában az engedélyező hatóságok vagy a nemzeti bíróságok által végzett jogi érdekek kiegyensúlyozása keretében. Ugyanakkor helyénvaló fenntartani azt a környezetvédelmi biztosítékot is, hogy a kiemelkedően fontos közérdeket képviselőnek minősülő projektek esetében megfelelő, elegendő pénzügyi forrással alátámasztott fajmegőrző intézkedéseket fogadjanak el.”
15.      A 2024/223 rendeletnek „A [2022/2577] rendelet módosításai” című 1. cikke a következőket írja elő:
„A [2022/2577] rendelet a következőképpen módosul:
[…]
2.      a 3. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
»(2) A tagállamoknak a kiemelkedően fontos közérdeket képviselőként elismert projektek esetében biztosítaniuk kell, hogy a tervezési és engedélyezés eljárásban, a jogi érdekeknek az egyedi esetekben végzett mérlegelése során prioritásként kezeljék a megújuló forrásokból energiát előállító erőművek és létesítmények építését és üzemeltetését, valamint a kapcsolódó hálózati infrastruktúra fejlesztését.
A fajok védelme tekintetében az első albekezdés csak akkor és annyiban alkalmazandó, ha és amennyiben sor kerül a faj populációi kedvező védettségi állapotának fenntartásához vagy helyreállításához hozzájáruló megfelelő fajvédelmi intézkedések meghozatalára, és e célból elegendő pénzügyi erőforrást és területet bocsátanak rendelkezésre.«
[…]
6.      A 10. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
»Az 1. cikk, a 2. cikk 1. pontja, a 3. cikk (2) bekezdése, a 3a. cikk, az 5. cikk (1) bekezdése, a 6. cikk és a 8. cikk azonban 2025. június 30‑ig hatályban marad.«”
B.      A belga jog
1.      A közigazgatási aktusok formális indokolásáról szóló törvény
16.      A közigazgatási aktusok formális indokolásáról szóló, 1991. július 29‑i törvény 2. cikke értelmében:(11)
„Az 1. cikkben említett közigazgatási hatóságok közigazgatási aktusait formális indokolással kell ellátni.”
17.      E törvény 3. cikke a következőképpen rendelkezik:
„A megkövetelt indokolás a határozat alapjául szolgáló jogi és ténybeli megfontolásoknak a jogi aktusban való megjelöléséből áll.
Ennek megfelelőnek kell lennie.”
2.      A vallon területfejlesztési törvénykönyv
18.      A vallon területfejlesztési törvénykönyv D.IV.53. cikkének az alapügyre alkalmazandó változata a következőképpen szól:
„Megfelelő indokolás alapján az engedély megtagadható, megadható, feltételekhez kötötten vagy anélkül, településrendezési kötelezettségekkel vagy azok nélkül, vagy a jelen törvénykönyvben előírt eltérések vagy kivételek engedélyezésével.
A feltételek vagy a projektnek az épített és beépítetlen környezetbe való integrálásához, vagy a projekt megvalósíthatóságához, azaz a projekt végrehajtásához és hasznosításához szükségesek.
A körzeti terv tartalmával – beleértve a földhasználati térképet, a tervrajzokat, a városfejlesztési engedélyeket és az útmutatókat – való összeegyeztethetőségen kívül az engedély vagy az engedély megtagadása a helyi városrendezési körülményeken alapul, és alapulhat különösen az e szakaszban említett indokokon és feltételeken.”
III. Az alapeljárás, az előzetes döntéshozatala előterjesztett kérdések és a Bíróság előtti eljárás
19.      2023. április 26‑án a felperes összevont engedély iránti kérelmet(12) nyújtott be egy Namurban (Belgium) található telephelyen két, egyenként legfeljebb 4,28 megawatt (MW) teljesítményű szélerőmű, valamint kiegészítő berendezéseiknek, nevezetesen a szerelési területek, a bekötőutak, a vezetőfülke és a föld alatti elektromos kábelek építésére és üzemeltetésére vonatkozóan (a továbbiakban: szóban forgó projekt). E kérelem az 1. osztályba tartozó, környezetvédelmi engedélyhez kötött létesítményekre vonatkozott, és azt többek között környezeti hatásvizsgálat kísérte. 2023. május 16‑án a vallon kormány által kijelölt, a felperes kérelmének elbírálására együttesen hatáskörrel rendelkező, a területrendezési és városfejlesztés igazgatáshoz (a továbbiakban: megbízott tisztviselő), illetve a környezetvédelmi igazgatáshoz (a továbbiakban: műszaki tisztviselő) tartozó tisztviselők átvételi elismervényt állítottak ki, amely tanúsítja a felperes dossziéjának teljességét.
20.      2023. június 7. és július 10. között nyilvános vizsgálatot tartottak a felperes által benyújtott kérelem tárgyában. 2023. október 2‑án a műszaki és megbízott tisztviselők határozatot fogadtak el a kért összevont engedély elutasításáról. Ebből a határozatból többek között az derül ki, hogy a két szélerőmű telepítése esetén tíz lakóépület esetében jelentősen romlana a vizuális közérzet, hogy az érintett területen jelentős mértékben megváltozna a tájkép, hogy a szóban forgó projekt elszigetelten helyezkedne el egy olyan területen, ahol hét kilométeren belül nincsenek szélerőművek, de amelyet északon és délen két jelentős szélerőműpark‑fejlesztés vesz körül, hogy a Vallón Régióban a szélerőművek telepítésére vonatkozó, 2013‑ban elfogadott referenciakeret a legalább öt szélerőműből álló parkoknak ad elsőbbséget, és végül, hogy „a szélenergia‑fejlesztés nem történhet a közvetlen környezet tájképi és örökségi értékeinek sérelmére”.
21.      2023. október 19‑én a felperes közigazgatási jogorvoslati kérelmet nyújtott be az említett határozattal szemben a vallon kormányhoz. 2024. január 30‑án az e jogorvoslati kérelem elbírálására hatáskörrel rendelkező műszaki és megbízott tisztviselők megküldték összefoglaló jelentésüket a ministres de l’Aménagement du territoire et de l’Environnement (területrendezési és környezetvédelmi miniszterek, Belgium) részére, és javasolták a kért összevont engedély feltételekhez kötött kiállítását. 2024. március 15‑én e tisztviselők arról tájékoztatták a felperest, hogy a környezetvédelmi engedélyről szóló, 1999. március 11‑i rendelet(13) 95. cikkének 7. §‑ában előírt határidőn belül e miniszterek nem hoztak a jogorvoslati kérelmével kapcsolatban határozatot, így a 2023. október 2‑i határozatot helybenhagyták.
22.      2024. május 14‑én a felperes keresetet nyújtott be e határozattal szemben az államtanácshoz, a kérdést előterjesztő bírósághoz, egyetlen jogalapra hivatkozva, amelyet a vallon területfejlesztési törvénykönyv D.IV.53. cikkének, a közigazgatási aktusok formális indokolásáról szóló, 1991. július 29‑i törvény 2. és 3. cikkének, a 2022/2577 rendelet 3. cikkének megsértésére, valamint az indokolás hiányára alapított, mivel „az illetékes hatóság nem mérlegelte a jogi érdekeket, és hallgatott a projektje kiemelkedően fontos közérdeknek minősülő, elsőbbségi jellegéről”. Jogalapjának alátámasztására a felperes arra hivatkozott, hogy a jogi érdekeknek az uniós jog által megkövetelt mérlegelése elsősorban egyrészt a környezet védelméhez – mint például a biológiai sokféleséghez és a közegészséghez – kapcsolódó érdekekre, másrészt pedig magához a projekthez kapcsolódó érdekekre vonatkozik.
23.      A környezetvédelmet illetően a felperes megjegyezte, hogy e fogalom magában foglalja többek között a tájat, amint az a vallon környezetvédelmi törvénykönyv I. könyve D.6. cikke 11. pontjának a) alpontjából kitűnik, és hogy valamely projektnek a tájra gyakorolt hatásának vizsgálata a projektnek a környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálata körébe tartozik. Azt állította, hogy ennek keretében a jogi érdekek mérlegelésének kötelezettsége mind a műszaki és megbízott tisztviselőkre, mind pedig a jogorvoslati kérelem elbírálására hatáskörrel rendelkező miniszterekre vonatkozik. A felperes hozzátette, hogy a 2022/2577 rendelet e mérlegelés során előírja a megújulóenergia‑termelés elsőbbségi jellegének elismerését, amely követelménynek álláspontja szerint a megtámadott jogi aktus indokolásából ki kellett volna tűnnie. A jelen ügyben a 2023. október 2‑i határozatból nem tűnik ki sem az, hogy a határozat készítői elismerték volna a szóban forgó projektnek a kapcsolódó kiemelkedően fontos közérdeken alapuló elsőbbségi jellegét, sem az, hogy figyelembe vették volna e jelleget a fennálló jogi érdekek mérlegelése során.
24.      A Vallon régió a maga részéről jelezte, hogy a kérdést előterjesztő bíróság mérlegelésére hagyatkozik, „mivel a miniszterek nem hoztak határozatot”.
25.      E bíróság hangsúlyozza, hogy az első értelmezés szerint a 2022/2577 rendelet 3. cikke (2) bekezdésének hatálya megegyezik e cikk (1) bekezdésének hatályával. Ebben az értelemben ezen (1) bekezdés a megújulóenergia‑projektek számára olyan meghatározott státuszt biztosít, amely lehetővé teszi számukra, hogy versenyezzenek a 92/43, a 2000/60 és a 2009/147 irányelv (a továbbiakban: érintett irányelvek) által védett érdekekkel, míg az említett cikk (2) bekezdése előírja, hogy e projektek és az azokhoz kapcsolódó érdekek elsőbbséget élveznek e környezeti érdekekkel szemben. E rendelet szerkezete megerősíti ezt az értelmezést, mivel a kiemelkedően fontos közérdek vélelme és a projekt elsőbbségi jellege egy és ugyanazon rendelkezés részét képezi.
26.      A második értelmezés szerint az említett rendelet 3. cikke (2) bekezdésének önálló és kiterjedtebb hatálya van, mint e cikk (1) bekezdésének, mivel arra kötelezi az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy a jogi érdekek esetről esetre történő mérlegelése során biztosítsák, hogy a megújulóenergia‑projektek elsőbbséget élvezzenek, még az említett irányelveken túl is, amennyiben e projekteket kiemelkedően fontos közérdeket képviselőként ismerik el. E célból az említett projektek megvalósítása és a kapcsolódó hálózat infrastruktúrájának fejlesztése nemcsak a környezetvédelmi érdekkel szemben élvez elsőbbséget, hanem minden versengő érdekkel szemben is, különösen a táj és a kulturális örökség védelméhez fűződő érdekkel szemben. Ugyanezen rendelet 3. cikke (2) bekezdése szövegének általános jellege megerősíti ezt az értelmezést, és úgy tűnik, hogy jobban tükrözi az uniós jogalkotó szándékát, amint az a 2024/223 rendelet (13) és (14) preambulumbekezdéséből kitűnik. Ez a szándék tükröződik a 2022/2577 rendelet (9) preambulumbekezdésében is, amely „[a] megújulóenergia‑erőművek engedélyezési eljárásában és üzemeltetésében […] jelentkező szűk keresztmetszetek felszámolás[ának]” céljára hivatkozik, anélkül, hogy kifejezetten a természetmegőrzési és vízvédelmi kötelezettségekhez közvetlenül kapcsolódó potenciális akadályokra szorítkozna.
27.      Egyébiránt a kérdést előterjesztő bíróság a 2022/2577 rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében szereplő „legalább a kiemelkedően fontos közérdeket képviselőként elismert projektek esetében” fordulat hatályával kapcsolatban tesz fel kérdést, különösen az „elismert” kifejezés tekintetében. Attól függően, hogy a 3. cikk (2) bekezdése önálló hatályú‑e vagy sem, ez a szövegrész úgy értelmezhető, hogy a 3. cikk (1) bekezdésében említett vélelem megdöntésének hiányára utal (vagy akár az e bekezdés által előírt, a vélelem alkalmazásának korlátozására vonatkozó lehetőségre), vagy éppen ellenkezőleg, úgy, hogy az egy tagállam illetékes hatóságai által hozott konkrét határozatra utal, amely bizonyos projekteket kizárólag a 3. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában „kiemelkedően fontos közérdekűnek” minősít. Az „elismerni” ige választása és az azzal járó proaktív hozzáállás inkább e második értelmezést támasztja alá. Ugyanakkor a tagállamok általi külön elismerés szükségessége kevéssé tűnik összeegyeztethetőnek az e rendelet által követett azon céllal, amely a megújuló energiaforrások alkalmazásának előmozdítására és a kapcsolódó engedélyek kiadására irányuló eljárások felgyorsítására irányul egy közvetlenül alkalmazandó jogi eszköz révén. Ebből a szempontból úgy tűnik, hogy az uniós jogalkotó az említett rendeletben megfogalmazott követelmények közvetlen és teljes körű alkalmazhatósága mellett döntött, ugyanakkor fenntartotta a tagállamok számára annak lehetőségét, hogy korlátozzák vagy kizárják annak alkalmazását.
28.      A kérdést előterjesztő bíróság szerint ezenkívül felmerül az annak biztosítására irányuló kötelezettség értelmezésének kérdése, hogy a 2022/2577 rendelet 3. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartozó projekteket „a jogi érdekeknek az egyedi esetekben végzett mérlegelése során prioritásként kezeljék”. Ez a „prioritási” szabály egyrészt úgy értelmezhető, mint amely abszolút prioritást biztosít a megújulóenergia‑projektek számára, és így arra kötelezi az e projektek érdekei és a versengő érdekek közötti mérlegeléssel megbízott hatóságot, hogy az előbbieket részesítse előnyben. Ebben az első esetben e 3. cikk (2) bekezdése különösen jelentős beavatkozást jelentene az illetékes nemzeti hatóságoknak az ilyen projektekre vonatkozó engedélyek kiadására vonatkozó mérlegelési mozgásterébe. Másrészt az említett „prioritási” szabályt úgy is lehet értelmezni, hogy az olyan főszabály szerinti prioritást biztosít, amelyet e hatóságoknak tiszteletben kellett tartaniuk, fenntartva ugyanakkor azt a lehetőséget, hogy adott esetben külön indokolással eltérjenek attól. E második esetben a megújulóenergia‑projektekhez fűződő érdekek különös súllyal rendelkeznének az illetékes nemzeti hatóságok mérlegelési jogkörének gyakorlása során, anélkül azonban, hogy szisztematikusan elsőbbséget élveznének a versengő érdekekkel szemben.
29.      E bíróság hozzáteszi, hogy a 2022/2577 rendelet 3. cikkének (2) bekezdését a Bíróság még nem értelmezte, és az nem olyan nyilvánvaló, hogy ne engedjen teret semmilyen észszerű kétségnek.
30.      E körülmények között az államtanács úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)      Úgy kell‑e értelmezni a [2022/2577] rendelet 3. cikkének (2) bekezdését, hogy a tagállamoknak csak a jogi érdekek ugyanezen [cikk] (1) bekezdésében említett mérlegelése – vagyis a jogi érdekeknek a [92/43] irányelv 6. cikkének (4) bekezdése és 16. cikke (1) bekezdésének c) pontja, a [2000/60] irányelv 4. cikkének (7) bekezdése és a [2009/147] irányelv 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti mérlegelése – során kell biztosítaniuk, hogy a tervezési és engedélyezési eljárásban prioritásként kezeljék a megújuló forrásokból energiát előállító erőművek és létesítmények építését és üzemeltetését, valamint a kapcsolódó hálózati infrastruktúra fejlesztését, vagy ez a kötelezettség akkor is vonatkozik a jogi érdekek engedélyező hatóság általi mérlegelésére, ha a versengő érdek nem tartozik a [hivatkozott irányelvek] hatálya alá (mint a jelen esetben a táj és a kulturális örökség védelme)?
2)      Úgy kell‑e értelmezni az ugyanezen rendelet 3. cikke (2) bekezdésének első mondatában szereplő »kiemelkedően fontos közérdeket képviselőként elismert projektek« kifejezést, hogy az megköveteli valamely projekt »kiemelkedően fontos közérdek« jellegének a tagállamok általi, konkrét, általános vagy egyedi elismerését, vagy úgy kell értelmezni, hogy az az ugyanezen rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében felállított vélelem megdöntésének hiányára, vagy akár arra utal, hogy a projektet nem zárják ki ugyanezen vélelem hatálya alól, amint azt a 3. cikk (1) bekezdésének utolsó mondata lehetővé teszi?
3)      Legalább a kiemelkedően fontos közérdeket képviselőként elismert projektek esetében úgy kell‑e értelmezni az annak biztosítására vonatkozó kötelezettséget, hogy a tervezési és engedélyezés eljárásban, a jogi érdekeknek a fent hivatkozott 3. cikk (2) bekezdésében bevezetett egyedi esetekben végzett mérlegelése során »prioritásként kezeljék« a megújuló forrásokból energiát előállító erőművek és létesítmények építését és üzemeltetését, valamint a kapcsolódó hálózati infrastruktúra fejlesztését, hogy az abszolút prioritást biztosít e projektek számára – az ugyanezen bekezdésben foglalt, a fajok védelmére vonatkozó környezetvédelmi feltételre is figyelemmel –, vagy azt olyan főszabály szerinti prioritásnak kell tekinteni, amelytől a tagállamok külön indokolás mellett eltérhetnek?”
31.      A kérdést előterjesztő bíróság azt kérte, hogy a Bíróság a jelen ügyet a Bíróság eljárási szabályzatának 105. cikke szerinti gyorsított eljárásban bírálja el. A Bíróság elnöke 2025. szeptember 2‑i végzésével(14) elutasította ezt a kérelmet.
32.      A belga, a cseh, az olasz és a lengyel kormány, valamint a Bizottság írásbeli észrevételeket nyújtott be a Bírósághoz.
IV.    Elemzés
A.      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdésről
33.      Első kérdésével az előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 2022/2577 rendelet 3. cikkének (2) bekezdését úgy kell‑e értelmezni, hogy a tagállamoknak a tervezési és engedélyezési eljárásban a jogi érdekeknek csak a 92/43 irányelv 6. cikkének (4) bekezdése és 16. cikke (1) bekezdésének c) pontja, a 2000/60 irányelv 4. cikkének (7) bekezdése és a 2009/147 irányelv 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti, egyedi esetekben végzett mérlegelése során kell biztosítaniuk, hogy prioritásként kezeljék a megújuló forrásokból energiát előállító erőművek és létesítmények építését és üzemeltetését, valamint a kapcsolódó hálózati infrastruktúra fejlesztését, vagy ezen prioritási szabályt az e rendelkezések hatályán kívül eső versengő jogi érdekekre, különösen a táj és a kulturális örökség védelmére is alkalmazni kell.
34.      Előzetesen megjegyzem, hogy az alapügy egy 2023. április 26‑án benyújtott engedély iránti kérelemre vonatkozik, amelynek tárgya két szélerőmű megépítése és üzemeltetése volt. E kérelmet az illetékes nemzeti hatóságok azzal az indokkal utasították el, hogy a szóban forgó projekt alkalmas arra, hogy sértse a projekt körüli terület tájképét és kulturális örökségét.
35.      Ami az ebben az ügyben alkalmazandó uniós jogi rendelkezéseket illeti, a megújuló energia alkalmazásáról szóló 2022/2577 rendelet az 1. cikkének második bekezdésében kimondja, hogy azt az alkalmazási időszaka alatt megkezdett valamennyi engedélyezési eljárásra(15) alkalmazni kell. E tekintetben a 10. cikkének eredeti változatából az következik, hogy e rendelet 2022. december 30‑án lépett hatályba, és 2024. június 30‑ig volt alkalmazandó. Egyébiránt a 2018/2001 irányelv 2. cikke második bekezdésének 1. pontja úgy határozza meg a „megújuló energiaforrásokból előállított energia” fogalmát, hogy az magában foglalja többek között a „szélenergiát”. Következésképpen meg kell állapítani, hogy a 2022/2577 rendelet időbeli és tárgyi hatálya alapján alkalmazandó az említett ügyben.
36.      E rendelet az EUMSZ 122. cikk (1) bekezdésén alapul, amelynek értelmében a Tanács a tagállamok közötti szolidaritás szellemében határozhat a gazdasági helyzetnek megfelelő intézkedésekről, különösen ha egyes termékekkel való ellátásban – ideértve különösképpen az energia területét – súlyos nehézségek merülnek fel. Az említett rendelet 1. cikkének első bekezdése így előírja, hogy a rendelet vészhelyzeti jellegű, átmeneti szabályokat határoz meg az energia megújuló energiaforrásokból történő előállítására alkalmazandó engedélyezési eljárás felgyorsítása érdekében. Ennek keretében ugyanezen rendelet „Kiemelkedően fontos közérdek” című 3. cikke meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett el kell végezni a jogi érdekek mérlegelését, különösen a megújuló forrásokból energiát előállító létesítmények építése és üzemeltetése, valamint a kapcsolódó hálózati infrastruktúra fejlesztése tekintetében.
37.      A jelen ügyben a kérdést előterjesztő bíróság arra keresi a választ, hogy hogyan kell értelmezni e 3. cikk (2) bekezdését, ami az említett cikk rendszerére tekintettel magában foglalja e cikk (1) bekezdése hatályának előzetes vizsgálatát. E bekezdésből az következik, hogy különösen a megújuló forrásokból energiát előállító erőművek és létesítmények építését és üzemeltetését, valamint magát a kapcsolódó hálózatot úgy kell tekinteni, mint amelyek a kiemelkedően fontos közérdek, valamint a közegészséghez és a közbiztonsághoz fűződő érdek körébe tartoznak a jogi érdekek egyedi esetekben végzett mérlegelése során többek között (az élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló) 92/43 irányelv 6. cikke (4) bekezdésének és 16. cikke (1) bekezdése c) pontjának, a (vízvédelemről szóló) 2000/50 irányelv 4. cikkének (7) bekezdésének, valamint (a vadon élő madarak védelméről szóló) 2009/147 irányelv 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjának alkalmazásában, ugyanakkor a tagállamok továbbra is jogosultak arra, hogy e rendelkezések alkalmazását területük bizonyos részeire, valamint bizonyos műszaki jellemzőkkel rendelkező technológiákra vagy projektekre korlátozzák az integrált nemzeti energia‑ és klímaterveikben meghatározott prioritásokkal összhangban.
38.      Következésképpen a 2022/2577 rendelet 3. cikkének (1) bekezdése általános jelleggel nem biztosítja a megújulóenergia‑projektek számára a „kiemelkedően fontos közérdek” státuszt, még akkor sem, ha e rendelet az engedélyezési eljárás felgyorsítását célzó vészhelyzeti jellegű, átmeneti szabályokat állapít meg, hanem ezt a státuszt kizárólag az említett irányelvek környezetvédelemre vonatkozó rendelkezései tekintetében ismeri el, amelyek előírják, hogy egy adott területre valószínűleg hatást gyakorló projekt több feltétel együttes teljesülése esetén is engedélyezhető, amelyek között szerepel a „kiemelkedően fontos közérdek” fennállása. Így a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a 92/43 irányelv 6. cikkének (4) bekezdése értelmében még abban az esetben is, ha a vizsgálat arra a következtetésre jut, hogy a tervezett intézkedések kedvezőtlen hatást gyakorolnak a területre, és nincs alternatív megoldás, ezen intézkedések mindazonáltal végrehajthatók, ha azokat nyomós közérdeken alapuló kényszerítő okok indokolják, feltéve hogy a tagállam minden szükséges kiegyenlítő intézkedést megtesz a Natura 2000 általános koherenciájának megóvása érdekében.(16) A 2000/60 irányelvet illetően a Bíróság kimondta, hogy annak meghatározása érdekében, hogy valamely projektet ezen irányelv megsértése nélkül engedélyeztek‑e, a bíróság ellenőrizheti, hogy az engedélyt az ezen irányelv 4. cikke (7) bekezdésének a)–d) pontjában előírt követelmények tiszteletben tartásával állították‑e ki, azt vizsgálva, hogy többek között az említett projekt nyomós közérdeket szolgál‑e, és/vagy hogy a környezetre és a társadalomra tekintettel fennálló hasznok, amelyek az ezen irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározott célkitűzések megvalósításából fakadnak, felülmúlják‑e az emberi egészség, az emberi biztonság megtartása vagy a fenntartható fejlődés tekintetében az ugyanezen projekt végrehajtásából fakadó hasznokat.(17)
39.      A 2022/2577 rendelet 3. cikke (1) bekezdése hatályának meghatározása érdekében emlékeztetek arra, hogy a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint, még ha valamely uniós jogi aktus preambulumának nincs is kötelező jogi ereje, és arra nem lehet hivatkozni sem az adott jogi aktus rendelkezéseitől való eltérés, sem e rendelkezéseknek a szövegükkel nyilvánvalóan ellentétes értelmezése céljából, pontosíthatja azok tartalmát, mivel az e preambulumban szereplő preambulumbekezdések olyan fontos értelmezési elemek, amelyek rávilágítanak e jogi aktus megalkotójának szándékára.(18) Egyébiránt valamely jogi aktus rendelkező része elválaszthatatlan annak indokolásától, ezért azt szükség esetén az elfogadásához vezető okok figyelembevételével kell értelmezni.(19)
40.      Ebből következik, hogy e rendelet 3. cikkének (1) bekezdését az említett rendelet (8) preambulumbekezdésének fényében kell értelmezni, amely kimondja, hogy e rendelkezés olyan megdönthető vélelmet vezet be, amely szerint a megújulóenergia‑projektek kiemelkedően fontos közérdeket képviselnek a vonatkozó uniós környezetvédelmi jogszabályok alkalmazásában, kivéve, ha egyértelmű bizonyíték van arra, hogy ezek a projektek olyan jelentős káros hatást gyakorolnak a környezetre, amelyet nem lehet enyhíteni vagy kompenzálni. Ez a preambulumbekezdés pontosítja továbbá e vélelem bevezetésének célját, vagyis annak lehetővé tételét, hogy e projektek szükség esetén a vonatkozó uniós környezetvédelmi jogszabályokban előírt egyedi eltérésekre alkalmazandó, azonnali hatályú egyszerűsített értékelés tárgyát képezzék.
41.      Hozzáteszem, hogy az említett preambulumbekezdésre tekintettel ugyanezen rendelet 3. cikkének (1) bekezdése nem kizárólag az említett irányelvekre vonatkozik. Ugyanezen preambulumbekezdés ugyanis kimondja, hogy nemzeti sajátosságaik figyelembevétele érdekében a tagállamok mérlegelhetik e vélelemnek a tájépítészetre vonatkozó nemzeti jogszabályaikban történő alkalmazását. Következésképpen az uniós jogalkotó elismeri a tagállamok azon lehetőségét, hogy jogszabályaikba olyan megdönthető vélelmet vezessenek be, amely szerint a megújuló energiaforrásokra, különösen a szélerőművekre vonatkozó projektek a nemzeti területen való megvalósításuk megkönnyítése érdekében a táj védelme tekintetében kiemelkedően fontos közérdek körébe tartoznak. Ez a lehetőség azon az előfeltevésen alapul, hogy a nemzeti szabályozás biztosítja a táj védelmét az érintett tagállamban.(20)
42.      Másként fogalmazva, amint azt a cseh kormány hangsúlyozta, annak a vélelemnek, amely szerint valamely megújulóenergia‑projektet kiemelkedően fontos közérdek jellemez, az uniós jog (az érintett irányelvek esetében) vagy a nemzeti jog keretében jogalappal kell rendelkeznie, mivel a tagállamok e 3. cikk (1) bekezdése értelmében jogosultak arra, hogy e vélelem alkalmazását területük bizonyos részeire, illetve bizonyos technológiákra vagy projektekre korlátozzák.
43.      A jelen ügyben a kérdést előterjesztő bíróság arra keresi a választ, hogy a 2022/2577 rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megállapított prioritási szabály kizárólag az említett irányelvek keretében alkalmazandó‑e, vagy kiterjed‑e az e három irányelv hatályán kívül eső jogi érdekekre is, különösen a táj és a kulturális örökség védelmére.
44.      A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata értelmében valamely uniós jogi rendelkezés értelmezéséhez nemcsak annak kifejezéseit, hanem annak szövegkörnyezetét, és annak a szabályozásnak a célkitűzéseit is figyelembe kell venni, amelynek az említett rendelkezés részét képezi.(21)
45.      Először is, ami a 2022/2577 rendelet 3. cikke (2) bekezdésének szövegét illeti, e rendelkezés kimondja, hogy „[a] tagállamoknak legalább a kiemelkedően fontos közérdeket képviselőként elismert projektek esetében biztosítaniuk kell, hogy a tervezési és engedélyezés eljárásban, a jogi érdekeknek az egyedi esetekben végzett mérlegelése során prioritásként kezeljék a megújuló forrásokból energiát előállító erőművek és létesítmények építését és üzemeltetését, valamint a kapcsolódó hálózati infrastruktúra fejlesztését. A fajok védelme tekintetében az előző mondat csak akkor és annyiban alkalmazandó, ha és amennyiben sor kerül a faj populációi kedvező védettségi állapotának fenntartásához vagy helyreállításához hozzájáruló megfelelő fajvédelmi intézkedések meghozatalára, és e célból elegendő pénzügyi erőforrást és területet bocsátanak rendelkezésre.”
46.      E (2) bekezdés szövegéből következik, hogy az az e cikk (1) bekezdésében említett helyzetet időben követő helyzetre vonatkozik. Valójában az elsőbbség csak akkor érvényesül, ha egy projektet a jogi érdekek egyedi esetekben végzett mérlegelése során kiemelkedően fontos közérdeknek ismertek el.(22) Mindazonáltal, amint azt a kérdést előterjesztő bíróság is kifejtette, az említett (2) bekezdés szövegéből nem derül ki egyértelműen, hogy az kizárólag az említett irányelvekre vonatkozik‑e.(23) Ebben a tekintetben a 2022/2577 rendelet elfogadásához vezető előkészítő munkák nem nyújtanak további útmutatást az említett (2) bekezdés hatályát illetően.(24) Ezenkívül, bár e rendelet 3. cikkének (2) bekezdése második mondata utal a fajok védelmére, ebből nem lehet azt a következtetést levonni, hogy ez a bekezdés szükségszerűen e három irányelvre korlátozódna.
47.      Másodszor, ami azt a szövegkörnyezetet illeti, amelybe a 2022/2577 rendelet 3. cikkének (2) bekezdése illeszkedik, megjegyzem, hogy a 2022/2577 rendeletet módosító 2024/223 rendelet (14) preambulumbekezdése kimondja, hogy e 3. cikk (2) bekezdésének első mondata megköveteli a tagállamoktól, hogy tervezési és engedélyezési eljárásaik keretében támogassák az említett megújulóenergia‑projekteket azáltal, hogy a környezetvédelmi kérdéseken túlmenően a különböző, egymásnak ellentmondó érdekek kezelése során elsőbbséget biztosítanak számukra, és hogy e rendelkezés elismeri a megújuló energia alkalmazásának viszonylagos jelentőségét, az említett irányelvekben előírt eltérések sajátos célkitűzésein túl. Bár – amint arra a cseh kormány rámutatott – a 2024/223 rendelet időbeli hatályánál fogva nem alkalmazandó az alapeljárásra, és e (14) preambulumbekezdés nem tükröződik e rendelet szövegében, az említett preambulumbekezdés a jelen indítvány 39. pontjában hivatkozott ítélkezési gyakorlatnak megfelelően lehetővé teszi a Tanácsnak a 2022/2577 rendelet 3. cikke (2) bekezdése elfogadásának és meghosszabbításának(25) időpontjában fennálló szándékának megvilágítását, vagyis azt, hogy e rendelkezés hatálya nem korlátozódik az említett irányelvekre.
48.      Ugyanebben az értelemben a 2024/223 rendelet (13) és (14) preambulumbekezdéséből kitűnik, hogy a 2022/2577 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének alkalmazását nem hosszabbították meg azzal az indokkal, hogy az abban előírt megdönthető vélelmet a 2018/2001 irányelv 16f. cikke alapján alkalmazni kell, e rendelet 3. cikkének (2) bekezdésétől eltérően, mivel ez az irányelv nem tartalmaz az e (2) bekezdéshez hasonló rendelkezést. Az ilyen különbségtétel azt mutatja, hogy a 2022/2577 rendelet 3. cikkének két bekezdése nem kapcsolódik össze elválaszthatatlanul, és eltérő tárgyi hatály alá tartozhatnak.
49.      Harmadszor és utolsósorban, ami a 2022/2577 rendelet által követett célkitűzéseket illeti, e rendelet 1. cikkének első bekezdéséből az következik, hogy e rendelet a megújulóenergia‑projektekre alkalmazandó engedélyezési eljárás felgyorsítására irányult. Ennek keretében, amint azt az említett rendelet (9) preambulumbekezdése pontosítja, az rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt prioritási szabály célja megújulóenergia‑erőművek engedélyezési eljárásában és üzemeltetésében jelentkező szűk keresztmetszetek felszámolása. E cél megvalósítása logikusan azt jelenti, hogy ez a prioritási szabály az említett irányelvek által érintett érdekeken túl is alkalmazandó. Egyébiránt paradox lenne, ha az említett szabályt a jogi érdekeknek az élőhelyek (92/43 irányelv), a madarak (2009/147 irányelv) és a víz (2000/60 irányelv) esetről esetre történő mérlegelése során alkalmaznák, amelyek tekintetében az EUMSZ 191. cikk (2) bekezdése kimondja, hogy az uniós politika magas szintű védelemre irányul, azonban nem érintene más olyan jogi érdekeket, amelyek nem részesülnek hasonló védelemben az uniós jog keretében, különösen a táj és az örökség tekintetében. Következésképpen a kérdést előterjesztő bírósághoz hasonlóan úgy vélem, hogy az az értelmezés, amely szerint a 2022/2577 rendelet 3. cikke (2) bekezdésének hatálya nem korlátozódik az érintett irányelvekre, jobban megfelel az uniós jogalkotó szándékának.
50.      A fentiekre tekintettel azt javaslom, hogy a Bíróság az első kérdésre azt a választ adja, hogy a 2022/2577 rendelet 3. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a tagállamoknak a tervezési és engedélyezési eljárásban a jogi érdekeknek nem csak a 92/43 irányelv 6. cikkének (4) bekezdése és 16. cikke (1) bekezdésének c) pontja, a 2000/60 irányelv 4. cikkének (7) bekezdése és a 2009/147 irányelv 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti, egyedi esetekben végzett mérlegelése során kell biztosítaniuk, hogy prioritásként kezeljék a megújuló forrásokból energiát előállító erőművek és létesítmények építését és üzemeltetését, valamint a kapcsolódó hálózati infrastruktúra fejlesztését, hanem azt ugyanúgy biztosítaniuk kell az e rendelkezések hatályán kívül eső versengő jogi érdekekre, különösen a táj és a kulturális örökség védelmére.
B.      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett második kérdésről
51.      Második kérdésével az előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 2022/2577 rendelet 3. cikkének (2) bekezdését úgy kell‑e értelmezni, hogy a „kiemelkedően fontos közérdeket képviselőként elismert projektek” kifejezés azt jelenti, hogy az ilyen érdekhez az érintett tagállam kifejezett elismerése szükséges, vagy azt úgy kell értelmezni, hogy az az e cikk (1) bekezdésében felállított vélelem megdöntésének hiányára, vagy akár arra utal, hogy ezen (1) bekezdés utolsó mondatára tekintettel e projekteket nem zárják ki e vélelem hatálya alól.
52.      Ami a 2022/2577 rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében vett „kiemelkedően fontos közérdeket képviselőként elismert projektek” fogalmát(26) illeti, véleményem szerint három esetet kell megkülönböztetni.
53.      Mindenekelőtt, amint az az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdésre adott válaszban kiemelésre került, a 2022/2577 rendelet (8) preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett 3. cikkének (1) bekezdéséből kitűnik, hogy a megújulóenergia‑projektek a vonatkozó uniós környezetvédelmi jogszabályok alkalmazásában kiemelkedően fontos közérdeknek minősülnek, kivéve, ha egyértelmű bizonyíték van arra, hogy ezek a projektek olyan jelentős káros hatást gyakorolnak a környezetre, amelyet nem lehet enyhíteni vagy kompenzálni, és a tagállamok egyébként jogosultak arra, hogy e vélelem alkalmazását területük bizonyos részeire, illetve bizonyos technológiákra vagy projektekre korlátozzák. Amint azt e preambulumbekezdés szintén pontosítja, ennek az egyszerű vélelemnek az a célja, hogy az említett projektek az ezen környezetvédelmi jogszabályokban előírt egyedi eltérésekre alkalmazandó, egyszerűsített értékelés tárgyát képezzék Következésképpen e rendelkezésekből az következik, hogy – azon esetek kivételével, amikor a vélelmet megdöntötték (egy adott projekttel és annak jellemzőivel kapcsolatban elvégzett eseti vizsgálatot követően, amely jelentős káros környezeti hatásokat tár fel), és/vagy amikor e vélelem alkalmazását az érintett tagállam az e 3. cikk (1) bekezdésében előírt feltételek mellett nem korlátozta – úgy kell tekinteni, hogy a megújulóenergia‑projekt az említett irányelvek alkalmazásában kiemelkedően fontos közérdeket képvisel, anélkül hogy kifejezett elismerési aktusra lenne szükség.
54.      Ezt követően, amint arra a jelen indítvány 41. pontjában rámutattam, a 2022/2577 rendelet (8) preambulumbekezdéséből az is következik, hogy a tagállamok mérlegelhetik az említett vélelem alkalmazását a tájépítészetre vonatkozó nemzeti jogszabályaikban. Következésképpen abban az esetben, ha valamely tagállam a releváns nemzeti jogszabályaiban bevezette ezt a vélelmet, az érintett irányelvek esetében előírthoz hasonló rendszert kell alkalmazni, vagyis ha a vélelmet nem döntötték meg, és nem is korlátozzák, úgy kell tekinteni, hogy az érintett megújulóenergia‑projekthez kiemelkedően fontos közérdek fűződik a tájépítészethez fűződő érdekhez képest. Ilyen helyzetben az érintett tagállamtól nem követelhető meg semmilyen hivatalos elismerési aktus.
55.      Végül, ami azokat a jogi érdekeket illeti, amelyeket a 2022/2577 rendelet a 3. cikkének alkalmazása kapcsán nem említ kifejezetten, különösen a kulturális örökség védelméhez fűződő jogi érdeket – a „kulturális örökség” fogalmát véleményem szerint tágan kell értelmezni, és így magában foglalja a történelmi, művészeti, régészeti, esztétikai, tudományos vagy műszaki jelentőséggel bíró javak összességét –, a megújulóenergia‑projekthez fűződő kiemelkedően fontos közérdeket e jogi érdekhez képest nem illeti meg semmilyen vélelem, és azt előzetesen konkrétan, általános jelleggel(27) vagy egyedileg kell elismerni, eseti értékelés alapján, amely lehetővé teszi e projekt számára, hogy élvezze az e cikk (2) bekezdésében meghatározott prioritási szabály előnyeit.
56.      E körülmények között azt javaslom, hogy a Bíróság a második kérdésre azt a választ adja, hogy a 2022/2577 rendelet 3. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a „kiemelkedően fontos közérdeket képviselőként elismert projektek” kifejezés azt jelenti, hogy – azon esetek kivételével, amikor az e cikk (1) bekezdésében előírt megdönthető vélelmet megdöntötték, és/vagy amikor e vélelem alkalmazását az érintett tagállam az utóbbi rendelkezésben előírt feltételek szerint nem korlátozta – az ilyen érdek nem igényel kifejezett elismerést az említett irányelvek tekintetében, valamint abban az esetben, ha e tagállam a vonatkozó nemzeti jogszabályaiban a tájépítészetre vonatkozóan ilyen vélelmet vezetett be. Ezzel szemben, ami az e rendeletben – a rendelet 3. cikkének alkalmazása keretében – kifejezetten nem említett jogi érdekeket, különösen a kulturális örökség védelméhez fűződő jogi érdeket illeti, a projekthez fűződő kiemelkedően fontos közérdeket előzetesen és kifejezetten el kell ismerni, amely elismerésnek eseti értékelésen kell alapulnia.
C.      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett harmadik kérdésről
57.      Harmadik kérdésével az előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 2022/2577 rendelet 3. cikkének (2) bekezdését úgy kell‑e értelmezni, hogy amennyiben a tagállamok biztosítják, hogy a jogi érdekek egyedi esetekben végzett mérlegelése során legalább a kiemelkedően fontos közérdeket képviselőként elismert projekteket „prioritásként” kezeljék, ezt az elsőbbséget – a fajok e rendelkezésben előírt védelmére is figyelemmel – abszolút prioritásként vagy olyan főszabály szerinti prioritásként kell értelmezni, amelytől a tagállamok külön részletes indokolás mellett eltérhetnek.
58.      Amint arra a jelen indítvány 44. pontjában emlékeztettem, a 2022/2577 rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében előírt prioritási szabály hatályának meghatározása érdekében figyelembe kell venni e rendelkezés szövegét, szövegkörnyezetét és az e rendelet által követett célkitűzéseket.
59.      Az említett rendelkezés szövegét illetően a Bizottság azt állítja, hogy a jelen időben kijelentő módban használt „a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy” kifejezés az ezen államokat terhelő, a megújulóenergia‑projektek elsőbbségi jellegére vonatkozó, eltérések nélküli, egyértelmű kötelezettség fennállását tükrözi, a fajok ugyanezen rendelkezésben előírt védelmére is figyelemmel. Ezen intézmény arra a szövegkörnyezetre is hivatkozik, amelybe a 2022/2577 rendelet 3. cikkének (2) bekezdése illeszkedik, rámutatva arra, hogy a 2024/223 rendelet (14) preambulumbekezdése szerint e rendelkezés „előírja, hogy elsőbbséget kell biztosítani a kiemelkedően fontos közérdeknek minősülő projekteknek […].”(28) A cseh kormány a maga részéről azzal érvel, hogy amennyiben az illetékes nemzeti hatóság arra a következtetésre jut, hogy a 2022/2577 rendelet 3. cikkének (1) bekezdése értelmében vett kiemelkedően fontos közérdek vélelmét nem döntötték meg (azaz hogy az érintett megújulóenergia‑projekt nem jár jelentős káros környezeti hatásokkal), és hogy a fajok e cikk (2) bekezdése értelmében vett védelmének kérdése nem merül fel, vagy az megfelelően szabályozva van, e projektet abszolút prioritásként kell kezelni a jogi érdekeknek az ezen (1) bekezdésben felsorolt eljárások keretében történő mérlegelése során.
60.      Mindazonáltal úgy vélem, hogy a „biztosítani” és az „előírni” ige használata nem egyértelmű. Ezek ugyanis úgy is értelmezhetők, mint amelyek arra kötelezik a tagállamokat, hogy hajtsák végre a prioritási szabályt, anélkül azonban, hogy abszolút prioritást biztosítanának. Az ilyen elsőbbség azt vonná maga után, hogy a tagállamok szükségszerűen kötelesek engedélyezni a megújulóenergia‑projekteket, és kiállítani a vonatkozó engedélyeket, amennyiben azokat előztetesen kiemelkedően fontos közérdekként ismerték el.
61.      Ezenkívül a 2022/2577 rendelet 3. cikkének (2) bekezdése „a jogi érdekeknek az egyedi esetekben végzett mérlegelésére” hivatkozik, ami arra utal, hogy a tagállamoknak minden egyes projekt esetében egyedi értékelést kell végezniük. Ráadásul, amint azt a jelen indítvány 40. pontjában kifejtettem, e cikk (1) bekezdése megdönthető vélelmet állít fel. Ebből arra lehet következtetni, hogy analógia útján az említett cikk (2) bekezdése olyan főszabály szerinti prioritást biztosít, amelyet a sajátos jellemzőire tekintettel egy adott megújulóenergia‑projekt tekintetében figyelmen kívül lehet hagyni.
62.      Alapvetőbb, hogy a szóban forgó irányelvek szövegéből az következik, hogy a tagállamok mérlegelési mozgástérrel rendelkeznek annak megítélésében, hogy egy adott projektet engedélyezni kell‑e, figyelembe véve annak környezeti hatásait. Ezért számomra úgy tűnik, hogy még ha a 2022/2577 rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében előírt vélelmet nem is döntötték meg vagy nem korlátozták, a tagállamok a végleges döntésük meghozatala előtt továbbra is értékelhetik a megújulóenergia‑projekt valamennyi jellemzőjét és hátterét. Ezt az értékelést annak figyelembevételével kell elvégezni, hogy a kérdést előterjesztő bíróság által használt kifejezés szerint a megújulóenergia‑projektekhez kapcsolódó érdekeknek e vizsgálat gyakorlása során „különös súlyt” kell tulajdonítani.
63.      Egyébiránt megjegyzem, hogy a táj és a kulturális örökség(29) védelme nem idegen a 2022/2577 rendelettől. A már említett (8) preambulumbekezdésén kívül, amely a tájépítészetre utal, az említett rendeletnek „A napenergiát hasznosító berendezések telepítésére vonatkozó engedélyezési eljárás felgyorsítása” című 4. cikke a (2) bekezdésében kimondja, hogy a tagállamok „kulturális vagy történelmi örökségvédelmi okokból, illetve a nemzetvédelmi érdekekhez kapcsolódó vagy biztonsági okokból” kizárhatnak bizonyos területeket vagy struktúrákat ezen cikk (1) bekezdésben foglalt rendelkezések hatálya alól (amely három hónapban határozza meg a napenergiát hasznosító berendezések és a közös elhelyezésű energiatároló létesítmények telepítésére vonatkozó engedélyezési eljárás maximális időtartamát, ha az elsődleges cél nem a napenergia‑termelés).(30) Következésképpen ugyanezen rendelet figyelembe veszi a kulturális örökséget mint védelemre érdemes jogi érdeket, bár a 2022/2577 rendelet 3. cikke és az ahhoz kapcsolódó preambulumbekezdések nem említik.(31)
64.      Ezen felül a tagállamok kötelesek betartani nemzetközi kötelezettségvállalásaikat, amelyek – amennyiben azokat ratifikálták – magukban foglalják az Európa Tanács 2000. október 20‑án Firenzében (Olaszország) elfogadott, a tájról szóló egyezményét is, a 2016. augusztus 1‑jei jegyzőkönyvvel módosított formában.(32) Márpedig ezen egyezmény „Általános intézkedések” című 5. cikkének d) pontja kimondja, hogy minden részes fél kötelezi magát arra, hogy „a tájat beépítse a területrendezési és városrendezési politikákba, valamint a kulturális, környezetvédelmi, mezőgazdasági, szociális és gazdasági politikákba, továbbá minden olyan egyéb politikába, amely közvetlen vagy közvetett hatással lehet a tájra”. Ami közelebbről a szélerőműveket illeti, amint arra a lengyel kormány rámutatott, az Európa Tanácsnak az említett egyezményről szóló, 2011. május 3‑i és 4‑i hatodik konferenciája keretében készített, 2011. március 21‑i „Táj és szélerőművek” című jelentésből kitűnik, hogy „[a] más fontos infrastruktúrákhoz hasonlóan a szélerőműveket helyi szinten kell tervezni a területrendezés elveinek alkalmazásával. Ez a tájba való megfelelő illeszkedés, és következésképpen a lakosság nagy része által érthető és elfogadott általános koherencia kulcsa.”(33)
65.      Ugyanebben az értelemben az 1985. október 3‑án Grenadaban (Spanyolország) elfogadott, az európai építészeti örökség védelméről szóló egyezmény(34) 4. cikke 2. pontjának a) alpontja többek között azt írja elő, hogy a felek kötelezettséget vállalnak „annak megakadályozására, hogy a védett javakat eltorzítsák, megrongálják vagy lebontsák. Ennek fényében mindegyik fél vállalja, hogy – amennyiben még nem tette meg – jogszabályaiba beépíti azon rendelkezéseket, amelyek előírják a már védett vagy védelmi eljárás alatt álló műemlékek lebontására vagy átalakítására irányuló projekteknek, valamint a környezetüket érintő valamennyi projektnek az illetékes hatósághoz való benyújtását.” Ami az 1992. január 16‑án Valettában (Málta) elfogadott, a régészeti örökség védelméről szóló európai egyezményt(35) illeti, az többek között „A régészeti örökség integrált megőrzése” című 5. cikkének iii. pontjában kimondja, hogy mindegyik fél kötelezettséget vállal arra, hogy „biztosítja, hogy a környezeti hatásvizsgálatok és az azokból eredő döntések teljes mértékben figyelembe vegyék a régészeti lelőhelyeket és azok környezetét”.
66.      Ennélfogva úgy vélem, hogy abban az esetben, ha a 2022/2577 rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megállapított prioritási szabályt abszolút prioritásként kellene értelmezni, következésképpen az automatikus jellegű lenne, az túlzott mértékben sértené a tagállamoknak a területrendezésük meghatározására vonatkozó jogát. E tekintetben az energia megújuló forrásokból történő előállítására alkalmazandó engedélyezési eljárás felgyorsítására irányuló cél a jelenlegi nemzetközi összefüggésben véleményem szerint nem igazolhatja, hogy a tagállamokat a jogi érdekek esetről esetre történő mérlegelése során minden mérlegelési mozgástértől megfosszák, különösen akkor, ha a védett versengő érdekek az uniós jog által nem harmonizált és így a nemzeti jog által szabályozott területekhez tartoznak.
67.      Hozzáteszem, hogy e 3. cikk (2) bekezdése, amely a 2018/2001 irányelv(36) keretében meg nem újított, vészhelyzeti jellegű, átmeneti szabályt állapít meg, véleményem szerint nem vezethet a tagállamok által a szóban forgó különböző jogi érdekek között létrehozott egyensúly alapvető megkérdőjelezéséhez,(37) különösen akkor, ha a megújulóenergia‑projekt élettartama több évtizedig is tarthat, mint a szélerőmű esetében.
68.      Következésképpen úgy vélem, hogy a 2022/2577 rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megállapított prioritási szabályt főszabály szerinti prioritásként kell értelmezni, ily módon lehetővé téve a tagállam számára, hogy kivételesen megtagadja a megújulóenergia‑projekt engedélyezését, feltéve, hogy konkrét és részletes indokolást ad, határozatát az ezen államban védett versengő jogi érdek sérelmét bizonyító alapos vizsgálatra alapítva.(38) Az ilyen indokolásnak lehetővé kell tennie az érintett megújulóenergia‑projekt vezetője számára, hogy megértse a kérelme elutasításának okait, és így lehetővé tegye számára jogainak védelmét.
69.      E megfontolásokra tekintettel azt javaslom, hogy a Bíróság a harmadik kérdésre azt a választ adja, hogy a 2022/2577 rendelet 3. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy amennyiben a tagállamok biztosítják, hogy a jogi érdekek egyedi esetekben végzett mérlegelése során legalább a kiemelkedően fontos közérdeket képviselőként elismert megújulóenergia‑projekteket „prioritásként” kezeljék, ezt az elsőbbséget – a fajok e rendelkezésben előírt védelmére is figyelemmel – olyan főszabály szerinti prioritásként kell értelmezni, amelytől ezen államok az érintett tagállamban védett jogi érdek sérelmét bizonyító alapos vizsgálatot követően, külön részletes indokolás mellett eltérhetnek.
V.      Végkövetkeztetés
70.      A fenti megfontolásokra tekintettel azt javasolom a Bíróságnak, hogy a Conseil d’État (államtanács, Belgium) által előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekre a következőképpen válaszoljon:
1)      A megújuló energia szélesebb körű alkalmazásának felgyorsítását célzó keret meghatározásáról szóló, 2022. december 22‑i (EU) 2022/2577 tanácsi rendelet 3. cikkének (2) bekezdését
a következőképpen kell értelmezni:
a tagállamoknak a tervezési és engedélyezési eljárásban a jogi érdekeknek nem csak a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21‑i 92/43/EGK tanácsi irányelv 6. cikkének (4) bekezdése és 16. cikke (1) bekezdésének c) pontja, a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23‑i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikkének (7) bekezdése és a vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30‑i 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti, egyedi esetekben végzett mérlegelése során kell biztosítaniuk, hogy prioritásként kezeljék a megújuló forrásokból energiát előállító erőművek és létesítmények építését és üzemeltetését, valamint a kapcsolódó hálózati infrastruktúra fejlesztését, hanem azt ugyanúgy biztosítaniuk kell az e rendelkezések hatályán kívül eső versengő jogi érdekekre, különösen a táj és a kulturális örökség védelmére.
2)      A 2022/2577 rendelet 3. cikkének (2) bekezdését
a következőképpen kell értelmezni_:
a „kiemelkedően fontos közérdeket képviselőként elismert projektek” kifejezés azt jelenti, hogy – azon esetek kivételével, amikor az e cikk (1) bekezdésében előírt megdönthető vélelmet megdöntötték, és/vagy amikor e vélelem alkalmazását az érintett tagállam az utóbbi rendelkezésben előírt feltételek szerint nem korlátozta – az ilyen érdek nem igényel kifejezett elismerést az említett irányelvek tekintetében, valamint abban az esetben, ha e tagállam a vonatkozó nemzeti jogszabályaiban a tájépítészetre vonatkozóan ilyen vélelmet vezetett be. Ezzel szemben, ami az e rendeletben – a rendelet 3. cikkének alkalmazása keretében – kifejezetten nem említett jogi érdekeket, különösen a kulturális örökség védelméhez fűződő jogi érdeket illeti, a projekthez fűződő kiemelkedően fontos közérdeket előzetesen és kifejezetten el kell ismerni, amely elismerésnek eseti értékelésen kell alapulnia.
3)      A 2022/2577 rendelet 3. cikkének (2) bekezdését
a következőképpen kell értelmezni:
amennyiben a tagállamok biztosítják, hogy a jogi érdekek egyedi esetekben végzett mérlegelése során legalább a kiemelkedően fontos közérdeket képviselőként elismert megújulóenergia‑projekteket „prioritásként” kezeljék, ezt az elsőbbséget – a fajok e rendelkezésben előírt védelmére is figyelemmel – olyan főszabály szerinti prioritásként kell értelmezni, amelytől ezen államok az érintett tagállamban védett jogi érdek sérelmét bizonyító alapos vizsgálatot követően, külön részletes indokolás mellett eltérhetnek.
1      Eredeti nyelv: francia.
2      A megújuló energia szélesebb körű alkalmazásának felgyorsítását célzó keret meghatározásáról szóló, 2022. december 22‑i tanácsi rendelet (HL 2022. L 335., 36. o.). E rendelet képezte a tárgyát annak a megsemmisítés iránti kereseteknek, amelyet az Európai Unió Törvényszékéhez nyújtottak be az Európai Unió Tanácsának – a 2021. október 6‑i (EU) 2021/1767 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2021. L 356., 1. o.) által módosított, a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek az európai uniós intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6‑i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2006. L 264., 13. o.) 10. cikkének (1) bekezdése alapján benyújtott – belső felülvizsgálat iránti kérelmeket elutasító határozataival szemben. E kereseteket a Törvényszék elutasította (2025. november 12‑i Föreningen Svenskt Landskapsskydd és társai kontra Tanács ítélet [T‑534/23, EU:T:2025:1020], valamint a CEE Bankwatch Network és Ökobüro kontra Tanács ítélet [T‑535/23, EU:T:2025:1021]), ezen ítéletek jelenleg fellebbezések tárgyát képezik a Bíróság előtt (a C‑33/26 P. sz. Nederlandse Vereniging Omwonenden Windturbines és társai kontra Tanács ügy, valamint a C‑25/26 P. sz. CEE Bankwatch Network és Ökobüro kontra Tanács ügy).
3      A terv célja, hogy a zöld energiatermelés növelésére, az ellátás diverzifikálására és a kereslet csökkentésére irányuló új intézkedésekkel véget vessen az EU orosz fosszilis energiától való függőségének. Lásd többek között az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „REPowerEU: Közös európai fellépés a megfizethetőbb, biztonságosabb és fenntarthatóbb energiáért” című bizottsági közleményt (COM(2022) 108 final).
4      A természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21‑i tanácsi irányelv (HL 1992. L 206., 7. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 102. o.).
5      A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23‑i európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2000. L 327., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 5. kötet, 275. o.).
6      A vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30‑i európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2010. L 20., 7. o.).
7      A 2023. október 18‑i (EU) 2023/2413 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L, 2023/2413; helyesbítés: HL L, 2025/90026) módosított, a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról szóló, 2018. december 11‑i európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2018. L 328., 82. o.; helyesbítések: HL L, 2025/90854; HL 2022. L 41., 37. o.; HL 2020. L 311., 11. o.; HL 2020. L 303., 23. o.; a továbbiakban: 2018/2001 irányelv).
8      Az olvashatóság érdekében a 2022/2577 rendelet, bár már nem hatályos, a jelen indítványban a jelen idejű kijelentő módban szerepel.
9      A megújuló energia szélesebb körű alkalmazásának felgyorsítását célzó keret meghatározásáról szóló (EU) 2022/2577 rendeletet módosító 2023. december 22‑i tanácsi rendelet (HL L, 2024/223).
10      A Bizottság 2023. november 28‑i jelentése a Tanácsnak a megújuló energia szélesebb körű alkalmazásának felgyorsítását célzó keret meghatározásáról szóló, 2022. december 22‑i (EU) 2022/2577 tanácsi rendelet felülvizsgálatáról (COM (2023) 764 final).
11      Moniteur belge, 1991. szeptember 12., 19976. o.
12      A Bírósághoz benyújtott iratokból kitűnik, hogy az ilyen engedély az illetékes hatóság vegyes projektre vonatkozó határozatának minősül, amely egyszerre minősül környezetvédelmi és városfejlesztési engedélynek.
13      Moniteur belge, 1999. június 8., kedd, 21114. o.
14      Eneco Wind Belgium végzés (C‑325/25, EU:C:2025:677).
15      Az ilyen eljárást a 2022/2577 rendelet 2. cikkének 1. pontja határozza meg.
16      Lásd ebben az értelemben: 2023. december 7‑i Latvijas valsts meži ítélet (C‑434/22, EU:C:2023:966, 56. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
17      Lásd: 2017. június 1‑jei Folk ítélet (C‑529/15, EU:C:2017:419, 37. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat). Ami a 2009/147 irányelv 9. cikke (1) bekezdésének a) pontját illeti, számomra úgy tűnik, hogy az érintett érdek nem a nyomós közérdek, hanem a közegészséghez és a közbiztonsághoz fűződő érdek, amelyet a 2022/2577 rendelet 3. cikkének (1) bekezdése is említ.
18      Lásd: 2021. január 26‑i Hessischer Rundfunk ítélet (C‑422/19 és C‑423/19, EU:C:2021:63, 64. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
19      Lásd: 2020. mácius 26‑i Hungeod és társai ítélet (C‑496/18 és C‑497/18, EU:C:2020:240, 69. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
20      A felperes azt állította a kérdést előterjesztő bíróság előtt, hogy az alapügyben alkalmazandó belga szabályozás szerint a környezet védelme magában foglalja a tájat is (lásd a jelen indítvány 23. pontját).
21      2026. február 12‑i Stichting Koskea ítélet (C‑490/24, EU:C:2026:89, 23. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
22      Az olasz kormány azt állítja, hogy a 2022/2577 rendelet 3. cikkének két bekezdése különböző feladatokat lát el abban az értelemben, hogy az (1) bekezdés a „kimelkedően fontos közérdek” megdönthető vélelmének felállításával „célzott” eltérést állapít meg, míg a (2) bekezdés azáltal, hogy elsőbbséget biztosít a megújulóenergia‑projekteknek, „eljárási prioritást” vezet be.
23      Az olasz kormány és a Bizottság arra hivatkozik, hogy a 2022/2577 rendelet 3. cikke (2) bekezdésének szövegére tekintettel a „[a jogi érdekeknek] az egyedi esetekben [végzett mérlegelése]” (amint arra a belga kormány is rámutat) és „a tervezési és engedélyezés eljárásban” kifejezések használata e rendelkezés általános hatályáról tanúskodik, amely nem korlátozható kizárólag az e cikk (1) bekezdésében említett környezeti érdekekre. Nem értek egyet ezzel az értelmezéssel. Egyrészt ugyanis „a jogi érdekeknek az egyedi esetekben végzett mérlegelése” kifejezés az említett cikk (1) bekezdésében is szerepel. Másrészt, mivel e rendelet hatálya – amint azt e rendelet 1. cikkének első bekezdése kimondja – az „engedélyezési eljárásra” terjed ki, az említett rendelet 3. cikkének (1) és (2) bekezdése egyaránt szerepet játszik a tervezési és engedélyezési eljárásban.
24      A megújuló energia szélesebb körű alkalmazásának felgyorsítását célzó keret meghatározásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2022. november 9‑i bizottsági javaslat (COM(2022) 591 final) tartalmaz egy „Kiemelkedően fontos közérdek” című 2. cikket, amelynek (1) bekezdésének szövege az említett irányelvek ugyanazon rendelkezéseire hivatkozva közelít a 2022/2577 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének szövegéhez, míg e 2. cikk (2) bekezdésének második mondata szinte azonos szöveggel került megfogalmazásra e rendelet 3. cikkének (2) bekezdésével. Egyébiránt e javaslat (7) és (9) preambulumbekezdése hasonlóságot mutat az említett rendelet (8) és (9) preambulumbekezdésével.
25      A 2024/223 rendelet 1. cikkének 6. pontja kimondja, hogy a 2022/2577 rendelet 3. cikke (2) bekezdésének alkalmazását 2025. június 30‑ig meghosszabbították.
26      A 2024/223 rendelet módosította a 2022/2577 rendelet 3. cikkének (2) bekezdését, és törölte a „legalább” szövegrészt. E módosítás nem vezethet e rendelkezésnek a jelen előzetes döntéshozatal iránti kérelem keretében történő eltérő értelmezéséhez.
27      Úgy vélem, hogy az általános jellegű elismerés különböző formákat ölthet, mint például a törvényi vagy rendeleti úton történő elismerés, kategóriánként, de akár közös kritériumok alapján több elismert területet tartalmazó jegyzékek létrehozásával is.
28      Kiemelés tőlem.
29      A „kulturális örökség” fogalmát tágan kell értelmezni. Lásd ehhez a jelen indítvány 55. pontját.
30      A 2022/2577 rendelet „A hőszivattyúk szélesebb körű alkalmazásának felgyorsítása” című 7. cikkének (3) bekezdése hasonló rendelkezést ír elő.
31      A táj és a kulturális örökség védelmét más uniós jogi eszközök is biztosítják. Ez a helyzet többek között a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. december 2‑i (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2021. L 435., 1. o.; helyesbítések: HL 2022. L 227., 136. o.; HL 2022. L 181., 35. o.) esetében, amelynek „Egyedi célkitűzések” című 6. cikke (1) bekezdésének f) pontja úgy rendelkezik, hogy az általános célkitűzéseket a következő egyedi célkitűzések teljesítése révén kell megvalósítani: „hozzájárulás a biológiai sokféleség csökkenésének megállításához és visszafordításához, az ökoszisztéma‑szolgáltatások gyarapítása, valamint az élőhelyek és a tájak megőrzése” (kiemelés tőlem).
32      Ezen egyezmény angol és francia (hivatalos nyelvek), valamint német, olasz és orosz nyelvi változata a következő címen érhető el: https://www.coe.int/fr/web/conventions/full‑list?module=treaty‑detail&treatynum=176.
33      Lásd e jelentés 19. oldalát, amely francia nyelven a következő címen érhető el: https://rm.coe.int/16806f40cc.
34      Ezen egyezmény angol és francia (hivatalos nyelvek), valamint német, olasz és orosz nyelvi változata a következő címen érhető el: https://www.coe.int/fr/web/conventions/full‑list?module=treaty‑detail&treatynum=121.
35      Ezen egyezmény angol és francia (hivatalos nyelvek), valamint német, olasz és orosz nyelvi változata a következő címen érhető el: https://www.coe.int/fr/web/conventions/full‑list?module=treaty‑detail&treatynum=143. A Belga Királyság a maga részéről ratifikálta az Európa Tanács e három egyezményét.
36      Lásd a jelen indítvány 48. pontját.
37      Ebben az értelemben a lengyel kormány megjegyezte, hogy a megújulóenergia‑projekteknek biztosított abszolút prioritás jelentős zavarokat okozhat a természeti, tájképi vagy kulturális örökség értékeinek védelmét illetően a természeti rendszerben vagy a régóta fennálló területfejlesztési rendszerben.
38      Az energiabiztonság és a környezetvédelem közötti megfelelő egyensúly megteremtésének szükségességéről lásd: TLA da Silva, E., „In Search of the Golden Ratio: The Conundrum of Balancing environnental Protection and Energy Security”, European Energy and Environmental Law Review, 2024, 33. kötet, 6. szám, 263–273. o.