62017TJ0834_RES
T‑834/17. sz. ügy
United Parcel Service, Inc.
kontra
Európai Bizottság
A Törvényszék ítélete (kibővített hetedik tanács), 2022. február 23.
„Szerződésen kívüli felelősség – Verseny – A kiscsomagok EGT‑n belüli nemzetközi expressz kézbesítési szolgáltatásainak piacai – Összefonódás – Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító határozat – A határozatnak a Törvényszék ítéletével való megsemmisítése – Védelemhez való jog – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése – Okozati összefüggés”
Bírósági eljárás – Keresetlevél – Alaki követelmények – A felhozott jogalapok rövid ismertetése – Uniós intézmény által okozott károk megtérítésére irányuló kereset – Minimális követelmények – Bizonyos jogi és ténybeli érvek következetes rendszerezésének hiánya – Elfogadhatóság
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 47. cikk; a Bíróság alapokmánya, 21. cikk; a Törvényszék eljárási szabályzata, 76. cikk, d) pont)
(lásd: 26–28. pont)
Bírósági eljárás – Keresetlevél – Alaki követelmények – A felhozott jogalapok rövid ismertetése – A keresetlevélben nem ismertetett jogi alapok – Általános hivatkozás a keresetlevélhez csatolt más iratokra – Elfogadhatatlanság
(A Bíróság alapokmánya, 21. cikk, és 53. cikk, első bekezdés; a Törvényszék eljárási szabályzata, 76. cikk, d) pont)
(lásd: 31–34. pont)
Bírósági eljárás – Keresetlevél – Alaki követelmények – A felhozott jogalapok rövid ismertetése – A keresetlevélben nem ismertetett jogi alapok – Más iratokra való általános hivatkozás – Elfogadhatatlanság – Ugyanazon bíróság előtt más ügyben benyújtott iratokra való hivatkozás megengedhetősége – Esetenkénti értékelés – Lényeges feltétel – A felek és különösen a felperes azonossága mindkét ügyben
(A Bíróság alapokmánya, 21. cikk; a Törvényszék eljárási szabályzata, 76. cikk, d) pont)
(lásd: 51. pont)
Bírósági eljárás – Bizonyítékok benyújtása – Határidő – A bizonyítékok és a bizonyítási indítványok késedelmes benyújtása – Feltételek
(A Törvényszék eljárási szabályzata, 76. cikk, f) pont, 81. cikk, (1) bekezdés, és 85. cikk, (1), (2) és (4) bekezdés)
(lásd: 64–66., 69., 79. pont)
Szerződésen kívüli felelősség – Feltételek – Jogellenesség – Az európai uniós versenyjog kellően súlyos megsértése – Az intézmény mérlegelési mozgástere az aktus elfogadása során – Ennek az uniós bíróság általi figyelembevétele a jogellenesség értékelése során
(EUMSZ 340. cikk, második bekezdés)
(lásd: 82–88. pont)
Szerződésen kívüli felelősség – Feltételek – Jogellenesség – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály – Fogalom – Védelemhez való jog – Bennfoglaltság
(EUMSZ 340. cikk, második bekezdés)
(lásd: 95. pont)
Szerződésen kívüli felelősség – Feltételek – Jogellenesség – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése – A Bizottság azon kötelezettségének megsértése, hogy az összefonódást bejelentő félnek megküldje az említett ügylet árakra gyakorolt hatásainak értékeléséhez használt ökonometriai modell utolsó változatát – Az érintett fél védelemhez való jogának kellően súlyos megsértése
(EUMSZ 340. cikk, második bekezdés; 139/2004 tanácsi rendelet, 18. cikk, (3) bekezdés)
(lásd: 97–111., 117., 118., 122., 123. pont)
Szerződésen kívüli felelősség – Feltételek – Jogellenesség – Uniós jogi aktus indokolásának elégtelensége – Kizártság
(EUMSZ 340. cikk, második bekezdés)
(lásd: 189. pont)
Szerződésen kívüli felelősség – Feltételek – Jogellenesség – Az európai uniós versenyjog kellően súlyos megsértése – Az intézmény mérlegelési mozgástere az aktus elfogadása során – Összefonódás‑ellenőrzési eljárás keretében olyan ökonometriai modellnek a Bizottság általi kiválasztása, amely jelentősen eltér az intézmény rendes gyakorlatától – Kellően súlyos jogsértés hiánya
(EUMSZ 340. cikk, második bekezdés)
(lásd: 201–203., 209., 210., 215–228. pont)
Szerződésen kívüli felelősség – Feltételek – Okozati összefüggés – Fogalom – Bizonyítási teher
(EUMSZ 340. cikk, második bekezdés)
(lásd: 341. pont)
Szerződésen kívüli felelősség – Feltételek – Okozati összefüggés – Két versenytárs vállalkozás közötti összefonódás ellenőrzésére irányuló eljárásban való részvétellel kapcsolatos költségekben álló kár – A felperes szabad választásából eredő költségek – A kár és az intézmény magatartása közötti közvetlen okozati összefüggés hiánya
(EUMSZ 340. cikk, második bekezdés)
(lásd: 343. pont)
Szerződésen kívüli felelősség – Feltételek – Okozati összefüggés – A bejelentett összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító határozat következtében történő elállás miatti szerződéses kártérítés megfizetésével összefüggő költségekben álló kár – A felek akaratából eredő szerződéses kötelezettségvállalásból származó költségek – A kár és az intézmény magatartása közötti okozati összefüggés hiánya
(EUMSZ 340. cikk, második bekezdés)
(lásd: 344–350. pont)
Szerződésen kívüli felelősség – Feltételek – Okozati összefüggés – A bejelentett összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító határozat folytán elmaradt haszon – Olyan vállalkozás, amely az említett határozatot követően bejelentette az ezen ügylettől való elállását – A védelemhez való jog olyan megsértése, amely nem befolyásolja döntően a tervezett összefonódás ellenőrzésére irányuló eljárás kimenetelét – Az összefonódásról való lemondás – A kár és az intézmény magatartása közötti közvetlen okozati összefüggés hiánya
(EUMSZ 340. cikk, második bekezdés)
(lásd: 353–371. pont)
Összefoglalás
A Törvényszék elutasítja a UPS és az ASL Aviation Holdings által benyújtott két kártérítési keresetet; a két társaság a bejelentett összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító bizottsági határozat jogellenessége miatt őket ért állítólagos gazdasági károk megtérítését kérte
2013. január 30‑i határozatával (
1
) (a továbbiakban: vitatott határozat) az Európai Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánította a hozzá bejelentett, a United Parcel Service, Inc. (a továbbiakban: UPS) és a TNT Express NV (a továbbiakban: TNT) – a kiscsomagok nemzetközi expressz kézbesítési szolgáltatásainak piacain tevékenykedő két vállalkozás – között megvalósítani tervezett összefonódást.
A UPS, miközben nyilvánosan bejelentette, hogy ezen összefonódástól eláll, a vitatott határozat megsemmisítése iránti keresetet nyújtott be a Törvényszékhez. 2017. március 7‑i ítéletével (
2
) a Törvényszék helyt adott e keresetnek, és 2019. január 16‑i ítéletével (
3
) a Bíróság elutasította a Bizottság által a Törvényszék ezen ítéletével szemben benyújtott fellebbezést.
Időközben a Bizottság a hozzá bejelentett, a TNT és a UPS versenytársa, a FedEx Corp. (a továbbiakban: FedEx) között megvalósítani tervezett összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánította. (
4
)
2017 végén a UPS a vitatott határozat jogellenessége miatt állítólagosan elszenvedett gazdasági károk megtérítése iránt kártérítési keresetet indított a Bizottsággal szemben. (
5
) 2018‑ban ezenkívül kártérítési keresetet nyújtottak be az ASL Aviation Holdings DAC és az ASL Airlines (Ireland) Ltd társaságok (a továbbiakban együtt: ASL társaságok) is, amelyek a vitatott határozat elfogadását megelőzően olyan kereskedelmi megállapodásokat kötöttek a TNT‑vel, amelyeket a UPS és a TNT közötti összefonódás engedélyezését követően hajtották volna végre. (
6
)
E két kártérítési keresetet a Törvényszék kibővített hetedik tanácsa elutasítja.
A Törvényszék álláspontja
A UPS által benyújtott kártérítési kereset elutasítása (T‑834/17. sz. ügy)
Kártérítési keresetével a UPS arra hivatkozott, hogy a vitatott határozat elfogadásával a Bizottság kellően súlyosan megsértette az uniós jogot, ami megalapozhatja az Unió szerződésen kívüli felelősségét. A UPS szerint a Bizottság először is a közigazgatási eljárás során megsértette eljárási jogait, másodszor megsértette az indokolási kötelezettséget, harmadszor pedig a bejelentett összefonódás érdemi értékelésével kapcsolatos hibákat követett el.
A Törvényszék előzetesen emlékeztet arra, hogy az Unió szerződésen kívüli felelősségének megállapításához három feltétel együttes teljesülése szükséges, nevezetesen a magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése, a kár tényleges bekövetkezése, valamint a jogsértés és az elszenvedett kár közötti közvetlen okozati összefüggés fennállása.
Elsősorban, ami a UPS eljárási jogainak a közigazgatási eljárás során történt állítólagos megsértését illeti, e társaság egyrészt azt kifogásolta, hogy a Bizottság nem közölte sem a bejelentett összefonódás árakra gyakorolt hatásainak elemzésére szolgáló ökonometriai modell végleges változatát, sem az ezen összefonódásból eredő hatékonyságjavulás értékelésének szempontjait. Másrészt a UPS szerint a Bizottság megsértette a FedEx által a közigazgatási eljárás során szolgáltatott információkhoz való hozzáféréshez való jogát.
Ami a Bizottság által használt ökonometriai modell utolsó változata közlésének elmulasztását illeti, a Törvényszék megállapítja, hogy az alkalmazandó szabályozás értelmében a Bizottság valóban köteles lett volna ezen utolsó változatot a UPS tudomására hozni. Mivel a Bizottság e tekintetben jelentősen korlátozott mérlegelési mozgástérrel rendelkezett, sőt egyáltalán nem rendelkezett ilyen mozgástérrel, kellően súlyosan megsértette a UPC védelemhez való jogát azáltal, hogy elmulasztotta közölni vele ezt a modellt. Figyelembe véve a védelemhez való jog tiszteletben tartásával kapcsolatos ítélkezési gyakorlatot és a Bíróság 2019. január 16‑i ítéletét, a UPS jogainak e megsértése ezenkívül nem menthető az uniós jog egyértelműségének állítólagos hiánya miatt, amint azt a Bizottság állította.
A Törvényszék elutasítja a Bizottság által védekezésül felhozott azon érvet is, hogy az ökonometriai modell meghatározását a UPS‑szel folytatott több levélváltás is megelőzte. A Bizottság ugyanis azáltal, hogy elmulasztotta közölni az ökonometriai modell végleges változatát, nemcsak figyelmen kívül hagyott egy, az uniós összefonódás‑ellenőrzési eljárások jogszerűségének, valamint méltányos jellegének biztosítását célzó eljárási követelményt, hanem ezenkívül olyan helyzetbe hozta a UPS‑t, amely nem tette lehetővé számára a vitatott határozat indokolása egy részének megértését.
Ezzel szemben azzal kapcsolatban, hogy a UPS‑szel nem közölték a bejelentett összefonódásból eredő hatékonyságjavulás értékelésének szempontjait, a Törvényszék rámutat arra, hogy az összefonódások ellenőrzésére alkalmazandó egyetlen uniós jogi rendelkezés sem kötelezi a Bizottságot arra, hogy előzetesen absztrakt módon meghatározza azokat a konkrét szempontokat, amelyek alapján el kívánja ismerni, hogy a hatékonyságjavulás igazolhatónak tekinthető. E körülmények között a UPS annak bizonyítására irányuló érvelése, hogy a Bizottság köteles lett volna közölni vele az általa annak meghatározása érdekében alkalmazni kívánt konkrét szempontokat és bizonyítási küszöböket, hogy az egyes hivatkozott hatékonyságjavulások igazolhatók‑e, jogilag megalapozatlan.
A Törvényszék ezenkívül elutasítja azt az érvelést is, miszerint a Bizottság megsértette a UPS‑nek a FedEx által a közigazgatási eljárás során a Bizottsághoz benyújtott bizonyos dokumentumokba való betekintéshez való jogát. A UPS ugyanis, mivel az iratbetekintési jogát nem gyakorolta megfelelő időben és az alkalmazandó jogszabályokban előírt formában (a meghallgatási tisztviselőhöz való fordulás hiánya), nem teljesítette az említett jogok megsértéséből eredő állítólagos kár megtérítésére vonatkozó feltételeket.
Másodsorban, ami az indokolási kötelezettség Bizottság általi állítólagos megsértését illeti, a Törvényszék emlékeztet arra, hogy valamely uniós jogi aktus indokolásának elégtelensége főszabály szerint önmagában nem alapozza meg az Unió felelősségét.
Harmadsorban, a UPS‑nek a bejelentett összefonódás érdemi értékelésével kapcsolatos hibákra vonatkozó érvét illetően a Törvényszék, miközben megerősíti, hogy a Bizottság elkövetett bizonyos hibákat, rámutat arra, hogy e hibák nem minősülnek az uniós jog olyan kellően súlyos megsértésének, amely megalapozhatná az Unió szerződésen kívüli felelősségét. E tekintetben a Törvényszék kifejti, hogy még ha a Bizottság a saját szabályainak (A gazdasági bizonyítékok benyújtására vonatkozó legjobb gyakorlatok) figyelmen kívül hagyásával olyan ökonometriai modellt alkalmazott is, amely jelentősen eltért a rendes gazdasági gyakorlattól, az említett modell meghatározása során jelentős mérlegelési mozgástérrel rendelkezett. Ezenkívül a bejelentett összefonódás hatásainak elemzése során a Bizottság nem kizárólag az említett ökonometriai modellre támaszkodott, hanem az érintett piac jellemzőinek általános elemzését is elvégezte, megvilágítva az említett piac jellegét és jellemzőit, valamint a tervezett összefonódásból eredő következményeket.
Végül a Törvényszék megállapítja, hogy a UPS nem tudta bizonyítani, hogy a Bizottság a hatékonyságjavulás igazolhatóságának, illetve a FedEx tervezett összefonódás által érintett versenyhelyzetének az értékelése során nyilvánvaló és súlyos hibákat követett volna el, és nem hivatkozott olyan valószínűsítő körülményre sem, amely a FedEx és a TNT közötti összefonódásra vonatkozó határozatból és a vitatott határozatból eredő egyenlőtlen bánásmódra utalna.
Miután a Törvényszék így megállapította, hogy a UPS eljárási jogainak a közigazgatási eljárás során való kellően súlyos megsértése arra korlátozódott, hogy a Bizottság nem közölte vele az általa a bejelentett összefonódás árakra gyakorolt hatásainak elemzése érdekében használt ökonometriai modell utolsó változatát, ezt követően megvizsgálja, hogy fennáll‑e közvetlen okozati összefüggés e jogellenesség és a UPS által hivatkozott károk – vagyis először is a FedEx és a TNT között megvalósítani tervezett bejelentett összefonódás ellenőrzésére irányuló eljárásban való részvételéből eredő költségek, másodszor a TNT‑vel kötött egyesülési megállapodástól való elállás miatt a TNT‑nek fizetett szerződéses kártérítés, harmadszor pedig az ezen egyesülési megállapodás végrehajtásának lehetetlenségéből eredő elmaradt haszon – között.
Először is a UPS‑nek a FedEx és a TNT között megvalósítani tervezett bejelentett összefonódás ellenőrzésére irányuló eljárásban való részvételéből eredő költségeket illetően a Törvényszék megállapítja, hogy e részvétel nyilvánvalóan a UPS szabad döntéséből eredt. Ennélfogva nem tekinthető úgy, hogy a UPS eljárási jogainak a közte és a TNT közötti összefonódás ellenőrzésére irányuló eljárásban való megsértése lett volna a FedEx és a TNT közötti összefonódás ellenőrzésére irányuló eljárásban való részvételével kapcsolatban felmerült költségek döntő oka. Hasonlóképpen, tekintettel arra, hogy az elállás miatti kártérítés TNT részére történő megfizetése a UPS és a TNT között létrejött egyesülési megállapodás rendelkezéseiből eredő szerződéses kötelezettségből eredt, a vitatott határozatot érintő jogellenességek nem képezhették a TNT‑nek fizetett kártérítés döntő okát.
Végül a UPS által elszenvedett állítólagos elmaradt haszonnal kapcsolatban a Törvényszék rámutat arra, hogy nem vélelmezhető, hogy a UPS eljárási jogainak a közte és a TNT közötti összefonódás ellenőrzésére irányuló eljárásban való megsértése hiányában ezen összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánították volna. Egyébiránt a UPS nem bizonyította, és nem is terjesztett elő olyan bizonyítékokat, amelyek lehetővé tették volna a Törvényszék számára annak megállapítását, hogy e jogsértés hiányában a Bizottság az említett összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánította volna. Ezenkívül az, hogy a UPS rögtön a vitatott határozat közzétételét követően elállt a tervezett összefonódástól, azzal a hatással járt, hogy megszakított minden, a megállapított jogellenesség és az állítólagos kár közötti közvetlen okozati összefüggést.
A fentiekre tekintettel a Törvényszék megállapítja, hogy a UPS nem bizonyította, hogy az eljárási jogainak a közte és a TNT közötti összefonódás ellenőrzésére irányuló eljárásban való megsértése volt a hivatkozott károk döntő oka. Így a Törvényszék a UPS kártérítési keresetét teljes egészében elutasítja.
Az ASL társaságok által benyújtott kártérítési kereset elutasítása (T‑540/18. sz. ügy)
Az ASL társaságok által benyújtott kártérítési kereset azon állítólagos elmaradt haszon megtérítésére irányult, amely abból eredt, hogy a vitatott határozat miatt lehetetlenné vált a TNT‑vel kötött kereskedelmi megállapodások végrehajtása. E kérelem alátámasztása érdekében az ASL társaságok arra hivatkoztak, hogy a Bizottság megsértette alapvető jogaikat és a UPS alapvető jogait, valamint arra, hogy a Bizottság a hozzá bejelentett, a UPS és a TNT közötti összefonódás értékelése során súlyos és nyilvánvaló hibákat követett el.
Elsősorban a Törvényszék megállapítja, hogy az ASL társaságok saját kártérítési kérelmük alapjaként nem hivatkozhatnak a UPS védelemhez való jogának az ez utóbbi és a TNT közötti összefonódás ellenőrzésére irányuló eljárásban való megsértésére. A Törvényszék állandó ítélkezési gyakorlata szerint ugyanis szükséges, hogy a kártérítési kereset alátámasztása érdekében hivatkozott jogszabály által nyújtott védelem az arra hivatkozó személy vonatkozásában érvényesüljön, tehát az, hogy e személy azon személyek körébe tartozzon, akik számára a szóban forgó szabály jogokat keletkeztet.
Másodsorban a Törvényszék mint megalapozatlant elutasítja az ASL társaságok arra alapított érvelését, hogy a Bizottság a UPS és a TNT közötti összefonódás ellenőrzésére irányuló eljárásban megsértette az alapvető jogaikat és különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkében biztosított megfelelő ügyintézéshez való jogukat. E tekintetben a Törvényszék kifejti, hogy mivel az ASL társaságok szabadon döntöttek úgy, hogy ezen eljárásban nem vesznek részt, nem hivatkozhatnak megalapozottan arra, hogy a Bizottság ezen eljárás keretében állítólag megsértette alapvető jogaikat.
Harmadsorban a Törvényszék mint elfogadhatatlant elutasítja a Bizottság által a UPS és a TNT közötti összefonódás értékelése során elkövetett súlyos és nyilvánvaló hibákra alapított jogalapot, figyelemmel arra, hogy az ASL társaságok e tekintetben a UPS T‑834/17. sz. ügyben benyújtott keresetlevelére való hivatkozásra szorítkoztak.
E megfontolásokra tekintettel a Törvényszék megállapítja, hogy az ASL társaságok nem bizonyították az uniós jognak a vitatott határozatban való kellően súlyos megsértését, és keresetüket mint megalapozatlant elutasítja.
(
1
)	Az összefonódást a belső piaccal és az EGT‑Megállapodás működésével összeegyeztethetetlennek nyilvánító C(2013) 431 határozat (COMP/M.6570 – UPS/TNT Express ügy).
(
2
)	2017. március 7‑iUnited Parcel Service kontra Bizottság ítélet (T‑194/13, EU:T:2017:144).
(
3
)	2019. január 16‑iBizottság kontra United Parcel Service ítélet (C‑265/17 P, EU:C:2019:23).
(
4
)	Az összefonódást a belső piaccal és az EGT‑Megállapodás működésével összeegyeztethetőnek nyilvánító 2016. január 8‑i határozat (M.7630 – FedEx/TNT Express ügy), amelynek összefoglalóját az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétették (HL 2016. C 450., 12. o.).
(
5
)	T‑834/17. sz. United Parcel Service kontra Bizottság ügy.
(
6
)	T‑540/18. sz. ASL Aviation Holdings és ASL Airlines (Ireland) kontra Bizottság ügy.