62005CJ0015_HU
Felek
Az ítélet indoklása
Rendelkező rész
Felek
A C‑15/05. sz. ügyben,
az EK 234. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Gerechtshof te Amsterdam (Hollandia) a Bírósághoz 2005. január 19‑én érkezett, 2004. december 28‑i határozatával terjesztett elő az előtte
a Kawasaki Motors Europe NV
és
az Inspecteur van de Belastingdienst/Douane district Rotterdam
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (ötödik tanács),
tagjai: J. Makarczyk tanácselnök, R. Silva de Lapuerta és P. Kūris (előadó) bírák,
főtanácsnok: P. Léger,
hivatalvezető: R. Grass,
tekintettel az írásbeli szakaszra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
– a Kawasaki Motors Europe NV képviseletében J. A. H. Hollebeek adviseur és K. Winters advocaat,
– a holland kormány képviseletében H. Sevenster és C. Wissels, meghatalmazotti minőségben,
– az Európai Közösségek Bizottsága képviseletében J. Hottiaux és F. Tuytschaever, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
Az ítélet indoklása
1. Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem egyrészről az egyes árucikkeknek a Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló, 1998. november 23‑i 2518/98/EK bizottsági rendelet (HL L 315., 3. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 9. kötet, 52. o.) mellékletét képező táblázat 5. pontjának érvényességére, másrészről a Közös Vámtarifa (a továbbiakban: Közös Vámtarifa) azon alszámának értelmezésére vonatkozik, amelyet érvénytelenség esetén az e pontban leírt árukra kellene alkalmazni.
2. E kérelmet a Kawasaki Motors Europe NV (a továbbiakban: Kawasaki) és az Inspecteur van de Belastingdienst/Douane district Rotterdam (a továbbiakban: Inspecteur) között folyamatban lévő jogvitában terjesztették elő, amelynek tárgya a Kawasaki All Terrain Vehicles típusú új terepjáró járművek (a továbbiakban: terepjárók) tarifális besorolása.
Jogi háttér
A nemzetközi jog
3. A Közösség nevében az összehangolt áruleíró és kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény és az azt módosító jegyzőkönyv megkötéséről szóló, 1987. április 7‑i 87/369/EGK tanácsi határozat (HL L 198., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 288. o.) hagyta jóvá a Brüsszelben 1983. június 14‑én megkötött és az 1986. június 24‑i módosító jegyzőkönyvvel módosított fenti egyezményt (a továbbiakban: HR‑ről szóló egyezmény).
4. Az említett egyezmény 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint minden Szerződő Fél kötelezettséget vállal arra, hogy a tarifa‑ és statisztikai nómenklatúrái megegyeznek az említett harmonizált rendszerrel (a továbbiakban: HR), minden hozzátoldás és változtatás nélkül felhasználja annak valamennyi vámtarifaszáma és alszáma szövegét, és a hozzájuk tartozó kódszámokat, valamint követi az említett rendszer számozási sorrendjét. Ugyanezen rendelkezés írja elő a Szerződő Felek számára azt a kötelezettséget is, hogy alkalmazniuk kell e rendszer általános értelmezési szabályait, valamint a HR áruosztályainak, árucsoportjainak és alszámainak valamennyi megjegyzését, és nem módosíthatják az utóbbiak hatályát.
5. Az egyezmény 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja lényegében úgy rendelkezik, hogy a Harmonizált Rendszer Bizottság (a továbbiakban: bizottság) feladata, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire, többek között az, hogy határozatokat hozzon a Harmonizált Rendszer értelmezését szolgáló magyarázó megjegyzésekre, valamint az osztályozási és egyéb véleményekre vonatkozóan.
6. Az egyezmény 8. cikkének (2) bekezdése lényegében úgy szól, hogy a Harmonizált Rendszer értelmezésére vonatkozó ezen magyarázó megjegyzéseket, osztályozási és egyéb véleményeket, valamint a Harmonizált Rendszer egységes értelmezése és alkalmazása biztosítására hivatott azon ajánlásokat, amelyeket a bizottság ülésén fogalmaztak meg, a Vámegyüttműködési Tanács létrehozásáról szóló, Brüsszelben 1950. december 15‑én kelt nemzetközi egyezménnyel létrehozott, a Vámigazgatások Világszervezetévé (a továbbiakban: WCO) átalakult Vámegyüttműködési Tanács által jóváhagyottnak kell tekinteni, kivéve ha az ezen ülés berekesztésétől számított két hónapon belül ezen egyezmény valamely Szerződő Fele a WCO Főtitkárát arról értesíti, hogy kéri a kérdést e szervezet elé terjeszteni.
7. A WCO az egyezmény 8. cikkének (3) bekezdésében rögzített feltételek mellett hagyja jóvá a bizottság által elfogadott határozatokat.
8. Az egyezmény mellékletét képező nómenklatúra tartalmazza a „Járművek, légi járművek, vízi járművek és szállítás céljára szolgáló felszerelések” elnevezésű XVII. áruosztályt, amely magában foglalja a „[j]árművek és ezek alkatrészei, a vasúti vagy villamosvasúti sínhez kötött járművek kivételével” elnevezésű 87. árucsoportot. Ezen árucsoportban szerepel többek között a 87.01 vámtarifaszám: „Vontató (a 87.09 vtsz. alá tartozó vontató kivételével)” és a 87.03 vámtarifaszám: „Gépkocsi és más gépjármű, elsősorban szállításra tervezett (a 87.02 vtsz. alá tartozó kivételével), beleértve a kombi típusú gépkocsit és a versenyautót is”.
9. A 87. árucsoportnak a 87.01 vámtarifaszámhoz fűzött 2. megjegyzésének szövege így szól:
„Ennek az árucsoportnak az alkalmazásában a »vontató« elsősorban más jármű, szerelvény, teher vontatására vagy tolatására alkalmas járművet jelent, amely rendeltetésszerű használatával összefüggésben felszerelhető szerszám, vetőmag, műtrágya vagy más áru szállítására alkalmas szállítótérrel is.
A 8701 vtsz. alá tartozó vontatókhoz erősíthető és egymással felcserélhető gépeket és munkaszerszámokat a saját vámtarifaszámuk alá kell besorolni még akkor is, ha a vontatóval kerülnek bemutatásra, akár felszerelték ezeket a vontatóra, akár nem.”
10. A WCO‑nak a 87.03 vámtarifaszámához fűzött magyarázó megjegyzése így szól:
„E vtsz. alá tartoznak a különböző típusú, személyszállító gépjárművek (beleértve a kétéltű járműveket is); nem tartoznak ide azonban a 87.02 vtsz. alá tartozó gépjárművek. Az ide tartozó járművek motorja bármilyen típusú (belső égésű motor, elektromotor, gázturbina stb.).
[…]
E vámtarifaszám alá tartoznak […]
[…]
6) Négykerekű motoros jármű csőből készült alvázzal, gépkocsi jellegű (azaz Ackerman‑elven működő) kormányrendszerrel.”
11. A WCO által közzétett, [a] harmonizált rendszer áruosztályozási véleményeinek gyűjteménye
(a továbbiakban: HR gyűjtemény) tartalmazza az e szervezet által elfogadott áruosztályozási véleményeknek a HR vámtarifaszámai és alszámai sorrendjében felállított számozott jegyzékét. E gyűjteményben található a bizottság 1999 májusában megtartott 23. ülésén meghozott határozatban elfogadott alábbi áruosztályozási vélemény:
„8703.21	Négykerék‑meghajtású terepjáró (ATV) csőből készült alvázzal és motorkerékpár jellegű üléssel (nyereggel) és kormánnyal, valamint terepjáró gumiabroncsokkal. Az első két kerék forgatásával kormányozható, és a motorkerékpároknál használatos (Ackerman elven működő) kormányrendszerrel látták el. A járművet az alábbiakkal szerelték fel: kettős ötfokozatú váltóművel, amelynek egy hátrameneti fokozata van, az első kerekeken kettős dobfékekkel és a hátsó kerekeken egyszeres dobfékekkel. 386 cm³ hengerűrtartalmú négyütemű egyhengeres motor hajtja, az első és hátsó kerekek meghajtása féltengelyekkel történik. A vezetőt nem számítva 120 kg össztömegű teher szállítására szolgáló raktere van, és utánfutó vontatására alkalmas vonóhoroggal is felszerelték, vontatási kapacitása 410 kg. (A jármű saját tömege 273 kg.)”
A közösségi jog
12. A vám‑ és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (HL L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.) hozta létre – a közös vámtarifa alkalmazása és az Európai Közösség külkereskedelmi statisztikája céljából – a HR‑en alapuló, „Kombinált Nómenklatúra” nevet viselő árunómenklatúrát (a továbbiakban: KN). Minden KN‑alszámhoz számjegyekből álló olyan kódszám tartozik, amelynek az első hat számjegye a Harmonizált Rendszer szerinti nómenklatúra vámtarifaszámaihoz és alszámaihoz kapcsolódó kódszám, amelyet kiegészítettek a KN‑alszámos bontást képező két további számjeggyel.
13. Az alapügy tényállása idején hatályos KN szövegét az említett rendeletet módosító 2000. október 13‑i 2388/2000/EK bizottsági rendelet I. melléklete tartalmazza (HL L 264., 1. o., helyesbítés: HL 2000. L 276, 92. o.). E melléklet második részében a „[j]árművek, légi járművek, vízi járművek és szállítás céljára szolgáló felszerelések” elnevezésű XVII. áruosztály alatt található a „[j]árművek és ezek alkatrészei, a vasúti vagy villamosvasúti sínhez kötött járművek kivételével” elnevezésű 87. árucsoport.
14. Ezen árucsoport a következő vámtarifaszámokat és alszámokat foglalja magában:
„8701	Vontató (a 8709 vtsz. alá tartozó vontató kivételével):
[...]
8701 90		– Más:
– – Mezőgazdasági vontató (az egytengelyes kerti traktor kivételével) és kerekes erdei vontató:
– – – Új, és a motor teljesítménye:
8701 90 11	– – – – Legfeljebb 18 kW
8701 90 20	– – – – 18 kW‑ot meghaladó, de legfeljebb 37 kW
[...]
8703 	Gépkocsi és más gépjármű, elsősorban személyszállításra tervezett (a 8702 vtsz. alá tartozó kivételével), beleértve a kombi típusú gépkocsit és a versenyautót is:
[...]
8703 21 		– – Legfeljebb 1000 cm³ hengerűrtartalommal:
8703 21 10 	– – – Új
[...]”
15. A 2658/87 rendelet felhatalmazza az Európai Közösségek Bizottságát arra, hogy pontosítsa a vámtarifaszám tartalmát. E rendelet 9. cikkének (1) bekezdése így rendelkezik:
„Az alábbiakban meghatározott tárgyköröket érintő intézkedéseket a 10. cikkben meghatározott eljárással összhangban kell elfogadni:
a) a Kombinált Nómenklatúra és a [Európai Közösségek integrált vámtarifájának] alkalmazása, különösen az alábbiak tekintetében:
– áruk besorolása a 8. cikkben említett nómenklatúrákba,
– magyarázó megjegyzések;
b) a Kombinált Nómenklatúra módosítása a statisztikával vagy a kereskedelempolitikával kapcsolatos követelményekben bekövetkező változások figyelembevétele érdekében;
[...]
d) a Kombinált Nómenklatúra módosítása, illetve a vámtételek kiigazítása a Tanács vagy a Bizottság által elfogadott határozatokkal összhangban;
e) a Kombinált Nómenklatúra olyan módosítása, amelyek célja a Kombinált Nómenklatúra kiigazítása a technológia vagy a kereskedelem fejlődésének figyelembevételével, illetve amelyek a szövegek egységesítését vagy pontosítását szolgálják;
[…]”
16. A fent említett 9. cikken alapul a 2518/98 rendelet. Az e rendelet mellékletét képező táblázat 5. pontja szerint a KN 8703 21 10 kód alá az alábbi megnevezésű áru sorolandó:
„Új négykerék‑meghajtású (terepjáró) jármű, 395 cm³–es egyhengeres, négyütemű, szikragyújtású, belsőégésű, dugattyús motorral, ötsebességes és egy hátramenetes sebességváltóval, és elöl dupla hidraulikus fékekkel. A járművet csak egy egyszemélyes üléssel látták el, és a kezelőszervek a kormányon helyezkednek el. A kormányzási mechanizmus az Ackerman‑elven alapul.
Csomagtartóval és vonóhoroggal szerelték fel, maximális vontatókapacitása 880 kg (fékezve).
Rendelkezik továbbá óraszámlálóval, olajhűtővel és korlátozottan önzáró differenciálművel (LSD).
Méretei (hosszúság, szélesség, magasság): 1944 mm, 1156 mm 1080 mm, önsúly: 249 kg.”
17. Az említett 5. pont indokolása a következőképpen szól:
„A besorolást a [2658/87 rendelet I. melléklete első részének I. szakaszában rögzített] Kombinált Nómenklatúra 1. és 6. általános értelmezési szabályának rendelkezései, valamint a 8703, a 870321 és a 87032110 KN‑kód megfogalmazása határozza meg.
A járművek, amelyek mind nehéz terepen történő személyszállításra (pl. kikapcsolódás céljából), mind egy másik jármű, berendezés vagy rakomány vontatására vagy tolására alkalmasak, nem felelnek meg a 87. árucsoport 2. megjegyzése követelményeinek, mivel nem elsősorban egy másik jármű, berendezés vagy rakomány vontatására vagy tolására gyártották.”
Az alapügy és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
18. A Kawasaki 1992 folyamán keresetet nyújtott be azon határozattal szemben, amelyben a holland vámhatóság a személyszállításra tervezett gépjárművekre vonatkozó 8703 21 10 vámtarifaszámra módosította a KLF 300‑B5, KLF 300‑C3 és KLF 400‑B1 típusú terepjárók tekintetében megjelölt vámtarifaszámot.
19. Az érintett vámtarifa bizottság 1995. március 10‑i 13 013. sz. határozatában (UTC 1995/39) úgy döntött, hogy e gépjárműveket a legfeljebb 18 kW teljesítményű motorral rendelkező „[m]ás” vontatókra vonatkozó 8701 90 11 vámtarifaszám alá kell sorolni.
20. A holland vámhatóság 1995. április 25‑én olyan kötelező érvényű tarifális felvilágosítást (a továbbiakban: KTF) adott ki az érintett terepjárókra vonatkozóan, amely megfelelt e határozatnak.
21. Az Inspecteur 2001. május 21‑én arról értesítette a Kawasakit, hogy e KTF, amely 6 évig volt érvényes, 2001. április 28‑án érvénytelenné vált.
22. A Kawasaki 2001. június 20‑án nyolc terepjárótípusra vonatkozóan nyolc KTF iránti kérelmet nyújtott be az Inspecteurhöz, amelyekben a 8701 90 11 vagy a 8701 90 20 vámtarifaszámot jelölte meg javasolt besorolásként, aszerint hogy az érintett gépjárművekbe szerelt egyes motorok teljesítménye elérte‑e, vagy sem, vagy meghaladta‑e a 18 kW‑ot.
23. Az Inspecteur 2001. augusztus 21‑én nyolc KTF‑et adott ki, amelyekben a terepjárók mindegyikét az elsősorban személyszállításra tervezett, legfeljebb 1000 cm³ hengerűrtartalommal rendelkező új gépkocsikra és más gépjárművekre vonatkozó KN 8703 21 10 alszám alá sorolta.
24. A Kawasaki 2002. március 14‑én keresetet indított a Gerechtshof te Amsterdam előtt az Inspecteur azon határozatával szemben, amelyben elutasította a Kawasaki KTF‑fel szembeni korábbi panaszát.
25. Az Inspecteur az így megindított eljárás során az alapügyben kiadott KTF‑ben elfogadott besorolást különösen a 2518/98 rendelet mellékletének 5. pontjára hivatkozással indokolta.
26. E tekintetben az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból az következik, hogy a terepjárók meghajtása kardántengellyel történik. Némelyek négykerék‑meghajtásúak (a továbbiakban: 4 x 4). A KLF 220 és a KLF 300 típusú terepjárók öt előremeneti és egy hátrameneti fokozatú automata sebességváltóval vannak ellátva. A KLF 300 4 x 4 típusú gépjárművek ezenkívül kapcsolható nyomatékszorzó osztóművel [felező] rendelkeznek.
27. A KVF 400, a KVF 400 4 x 4 és a KVF 650 4 x 4 típusú gépjárművek úgynevezett „folyamatosan változó erőátviteli rendszerrel” vannak felszerelve. Valamennyi ilyen típusú terepjáró egy hátrameneti fokozattal ellátott automata tengelykapcsolóval rendelkezik.
28. Valamennyi gépjármű első és hátsó fékrendszerrel van ellátva. A KLF 220 típusú gépjárművek mind a négy keréken dobfékkel vannak felszerelve. A KLF 300, a KLF 300 4 x 4, a KVF 300, a KVF 300 4 x 4, a KVF 400 és a KVF 400 4 x 4 típusú gépjárművek az első kerekeken tárcsafékkel, a hátsó kerekeken dobfékkel vannak ellátva. A KVF 650 4 x 4 típusú gépjárművek az első kerekeken tárcsafékkel, a hátsó kerekeken „olajfürdősnek” nevezett fékrendszerrel rendelkeznek.
29. Valamennyi gépjármű kormányzása olyan kétmarkolatú kormánnyal történik, amelybe beépítették a kezelőszerveket. Maximális sebességük 70 km/h.
30. Az említett gépjárművek motorját kifejezetten nehéz terepen történő használatra tervezték, amely kis áttételnél a járműre erősített szerelvények számára elegendő vontatókapacitást nyújt. A terepjárók vontatókapacitása a KLF 220 típus esetében 740 kg, a KLF 300 típus esetében 916 kg és az egyéb típusok esetében több mint 1000 kg.
31. Valamennyi gépjármű mélyen barázdált felületű és egyenetlen terepre alkalmas abronccsal van felszerelve. E gépjárművek mindegyike első és hátsó lengéscsillapítóval van ellátva. A járművek egyetlen vezetőüléssel rendelkeznek, amely a motorkerékpár nyergéhez hasonlít. A gépjárműveket ezenkívül csomagtartóval és a hátsó tengelyen vonóhoroggal szerelték fel. A gépjárművek elejére szerelt csomagtartók legnagyobb terhelhetősége 20–40 kg között, a hátulra szereltek esetében pedig 30–70 kg között változik.
32. A Kawasaki szerint a terepjárók műszaki jellemzői és más felszerelésekkel, mint például utánfutókkal vagy fűnyíró gépekkel együtt történő használatuk megkülönbözteti őket a más ipari ágazatba tartozó Sport Utility Vehicle (Sports Quads) járművektől. A terepjárók valójában a hagyományos vontatók minőségi és olcsóbb változatának minősülnek.
33. E körülmények között a Gerechtshof te Amsterdam az eljárás felfüggesztéséről határozott, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjesztette a Bíróság elé:
„1) Érvényes‑e a [2518/98] rendelet annyiban, amennyiben a melléklet 5. pontjában körülírt új, négykerék‑meghajtású terepjáró járművek olyan járműként kerülnek besorolásra, amelyet a Közös Vámtarifa 8703 21 vámtarifaszáma értelmében személyszállításra terveztek?
2) Amennyiben [e] rendelet érvénytelen, értelmezhető‑e úgy a Közös Vámtarifa, hogy a kérdéses árucikkek a Közös Vámtarifa 8701 90 vámtarifaszámának egyik alszáma alá sorolhatók?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
Az első kérdésről
34. A kérdést előterjesztő bíróság az első kérdésével lényegében azt kívánja megtudni, hogy a 2518/98 rendelet azáltal, hogy az alapügyben érintett gépjárművekkel összehasonlítható, e rendeletben leírt terepjáró járművet a 8703 vámtarifaszám alá sorolta, nem terjesztette‑e ki jogellenesen e vámtarifaszám hatályát.
35. Elöljáróban emlékeztetni kell arra, hogy a Tanács a tagállamok vámszakértőivel együttműködve széles mérlegelési jogkört biztosít a Bizottság számára arra vonatkozóan, hogy pontosítsa a vámtarifaszámoknak az egyes áruk besorolása során figyelembe veendő tartalmát. Azonban a 2518/98 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a), b), d) és e) pontja szerinti intézkedések elfogadására irányuló hatásköre alapján a Bizottság nem jogosult arra, hogy módosítsa az egyezmény által létrehozott HR alapján megállapított vámtarifaszámok tartalmát, amely egyezmény 3. cikke szerint a Közösség kötelezettséget vállalt arra, hogy nem módosítja annak hatályát (lásd a C‑267/94. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben 1995. december 14‑én hozott ítélet [EBHT 1995., I‑4845. o.] 19. és 20. pontját; a C‑309/98. sz., Holz Geenen ügyben 2000. március 28‑án hozott ítélet [EBHT 1975., I‑1975. o.] 13. pontját és a C‑304/04. és C‑305/04. sz., Jacob Meijer és Eagle International Freight egyesített ügyekben 2005. július 7‑én hozott ítélet [EBHT 2005., I‑6251. o.] 22. pontját).
36. Másfelől, habár nincs kötelező hatálya a WCO azon véleményeinek, amelyekben valamely árut a HR alá sorol, mégis olyan fontos tényezőnek minősülnek, amelyek e termék KN alá történő besorolásakor befolyásolják az egyes vámtarifaszámok tartalmának értelmezését (ebben az értelemben lásd a C‑206/03. sz., SmithKline Beecham ügyben 2005. január 19‑én hozott végzés [EBHT 2005., I‑415. o.] 26. pontját).
37. Hasonlóképpen a KN és a HR magyarázó megjegyzései fontos eligazítást nyújtanak az egyes vámtarifaszámok tartalmának értelmezése során, mindazonáltal nem rendelkeznek kötelező hatállyal (lásd különösen a C‑396/02. sz. DFDS‑ügyben 2004. szeptember 16‑án hozott ítélet [EBHT 2004., I‑8439. o.] 28. pontját). E megjegyzések szövegének ezért összhangban kell lennie a KN rendelkezéseivel, és a megjegyzések nem módosíthatják a KN rendelkezéseinek hatályát (lásd különösen a C‑280/97. sz. ROSE Elektrotechnik ügyben 1999. február 9‑én hozott ítélet [EBHT 1999., I‑689. o.] 23. pontját, a C‑42/99. sz. Eru Portuguesa ügyben 2000. szeptember 26‑án hozott ítélet [EBHT 2000., I‑7691. o.] 20. pontját és a C‑495/03. sz. Intermodal Transports ügyben 2005. szeptember 15‑én hozott ítélet [EBHT 2005., I‑8151. o.] 48. pontját).
38. Végül az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a jogbiztonság és az ellenőrzések elősegítése érdekében az áruk tarifális besorolásának meghatározó feltételeit általában azok objektív jellemzői és tulajdonságai között kell keresni, amint azokat a KN vámtarifaszám és az áruosztályok, illetve árucsoportok megjegyzései meghatározzák (lásd különösen a fent hivatkozott DFDS‑ügyben hozott ítélet 27. pontját és az Intermodal Transports ügyben hozott ítélet 47. pontját).
39. Jelen esetben meg kell állapítani, hogy a 8701 vámtarifaszám szerinti vontatókra és a 8703 vámtarifaszám alá tartozó gépjárművekre vonatkozó vámtarifaszámok és alszámok szövege azonos a HR‑ben és a KN‑ben.
40. A fentiekre tekintettel valamely járműnek a 8701 vámtarifaszám vagy a 8703 vámtarifaszám alá történő besorolása annak objektív jellemzői és tulajdonságai által meghatározott felépítésétől függ.
41. E felépítés meghatározása érdekében a fent említett vámtarifaszámot a hozzá fűzött magyarázó megjegyzésekkel együtt kell értelmezni.
42. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a 87. árucsoport KN 8701 vámtarifaszámához fűzött 2. megjegyzés, amely megegyezik a HR ugyanezen árucsoportjához fűzött 2. megjegyzéssel, a vontatót elsősorban más jármű, szerelvény, teher vontatására vagy tolatására tervezett járműként határozza meg.
43. A 87.03 vámtarifaszám tekintetében a HR magyarázó megjegyzése lényegében úgy szól, hogy e vámtarifaszám alá tartozik minden gépkocsi a személyszállításra alkalmas kétéltű gépjárműveket is beleértve, a motorja típusától függetlenül, amely olyan műszaki jellemzőkkel rendelkezik, mint például az Ackerman‑elven alapuló gépkocsi kormánymű.
44. A 2518/98 rendelet mellékletének 5. pontjában leírt gépjárműveknek a fenti vámtarifaszámok egyike alá történő besorolását illetően rögzíteni kell, hogy az 1998 augusztusában megtartott 22. ülésén a bizottságot felkérték arra, hogy adjon ki véleményt az alapügyben érintett típusú gépjárművekhez hasonló tulajdonságokkal rendelkező, de kisebb teljesítményű négykerekű terepjáró besorolásáról, mivel a HR‑ről szóló egyezményben részes államokban különböző értelmezések láttak napvilágot az említett járműnek a 87.01 vagy a 87.03 vámtarifaszámok alá történő besorolásáról.
45. A bizottság a HR‑gyűjteményben 1999‑ben közzétett áruosztályozási véleményében azzal az indokolással fogadta el a 8703.21 alszámot, hogy a műszaki jellemzők alapján az érintett jármű alkalmatlan saját súlya legalább kétszeresének megfelelő teher vontatására vagy tolatására.
46. Ezért ebből az a következtetés vonható le, hogy a jármű e vontatókapacitása olyan objektív tulajdonságnak minősül, amely alapján megállapítható, hogy a járművet főként másik jármű, berendezés vagy rakomány vontatására vagy tolatására, vagy ezzel szemben inkább személyszállításra tervezték.
47. A jelen esetben meg kell állapítani, hogy a terepjárók műszaki jellemzői hasonlók az említett áruosztályozási véleményben leírt járművéhez. Így e terepjárók négy kerékkel felszerelt, csőből készült alvázra épültek, egy vezetőüléssel rendelkeznek, a kerekek az Ackerman‑elv alapján működő, a motorkerékpároknál használatos kormánnyal irányíthatók, valamint a járművet öt előremeneti fokozatú váltóművel és csomagtartóval szerelték fel.
48. Márpedig rögzíteni kell egyrészről, hogy a 2518/98 rendelet mellékletének 5. pontja személyszállításra tervezettként jelöli meg azokat a gépjárműveket, amelyek az előző pontban említetthez hasonló műszaki jellemzőkkel bírnak.
49. Másrészről az említett 5. pont 880 kg‑ban határozza meg a 249 kg‑os önsúllyal rendelkező gépjármű vontatókapacitását fékezve, ami alapján nyilvánvaló, hogy azt a saját súlyát három és félszer meghaladó súlyú jármű, berendezés vagy rakomány vontatására vagy tolatására tervezték.
50. Ezért a Bizottság azáltal, hogy a saját súlyának kétszeresét elérő vagy azt meghaladó súlyú rakomány vontatására vagy tolatására alkalmas járművet a 8703 vámtarifaszám alá sorolta, szűkítette a 8701 vámtarifaszám hatályát, ennélfogva túllépte mérlegelési jogkörének határait. Ennélfogva meg kell állapítani, hogy érvénytelen a 2518/98 rendelet mellékletét képező táblázat 5. pontja.
51. Így tehát azt kell válaszolni az első kérdésre, hogy a 2518/98 rendelet mellékletét képező táblázat 5. pontja érvénytelen, mivel a KN 8703 21 10 alszámban leírt gépjárművekre vonatkozó, 1999. évi bizottsági áruosztályozási véleménytől eltérően az e gépjárművek saját súlyának háromszorosát elérő vontatókapacitás feltételét alkalmazta, és ezzel kiterjesztette az elsősorban személyszállításra tervezett gépjárművekre vonatkozó vámtarifaszám hatályát.
A második kérdésről
52. A kérdést előterjesztő bíróság második kérdésével lényegében azt kívánja megtudni, hogy amennyiben a 2518/98 rendelet érvénytelen a rendelet mellékletében leírt gépjárművek besorolása tekintetében, a terepjárók besorolhatók‑e a vontatókra vonatkozó KN 8701 vámtarifaszám valamelyik alszáma alá.
53. A KN első általános értelmezési szabályából következik, hogy jogi szempontból az áruk besorolását a vámtarifaszámokban szereplő árumegnevezések és az azokhoz kapcsolódó, az áruosztályokhoz, illetve az árucsoportokhoz tartozó megjegyzések alapján, valamint – ha az adott vámtarifaszám vagy megjegyzés eltérően nem rendelkezik – a többi általános értelmezési szabály alapján kell meghatározni. Az ugyanazon vámtarifaszám alszámai alá történő árubesorolást illetően a hatodik általános szabály meghatározza egyrészről, hogy csak azonos szintű vámtarifaalszámok hasonlíthatók össze, másrészről, hogy a vonatkozó áruosztályhoz és árucsoporthoz tartozó megjegyzéseket is alkalmazni kell, feltéve hogy azok ellentétes rendelkezést nem tartalmaznak.
54. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a termék rendeltetése a tarifális besorolás terén objektív kritériumnak minősülhet, amennyiben a termékhez szorosan kötődik, és az ilyen szoros kötődés a termék objektív jellemzői és tulajdonságai alapján értékelhető (lásd különösen a C‑467/03. sz. Ikegami‑ügyben 2005. március 17‑én hozott ítélet [EBHT 2005., I‑2389] 23. pontját).
55. Úgy tűnik hogy a terepjárók objektív jellemzői és tulajdonságai megfelelnek a KN 87. áruosztályának 2. megjegyzésében foglaltaknak annyiban, amennyiben azokat főként másik jármű, berendezés vagy rakomány vontatására vagy tolatására tervezték. Ezért a KN első értelmezési szabálya szerint az említett terepjárókat a 8701 vámtarifaszám alá kell besorolni.
56. A KN hatodik értelmezési szabálya szerint a szóban forgó különböző típusú gépjárművek műszaki jellemzői alapján azokat a 8701 vámtarifaszám alszámai alá kell besorolni.
57. E tekintetben a „[m]ás” elnevezésű KN 8701 90 alszám magában foglalja többek között a legfeljebb 18 kW teljesítményű motorral rendelkező gépjárművekre vonatkozó 8701 90 11 alszámot és a 18 kW‑ot meghaladó, de legfeljebb 37 kW teljesítményű motorral rendelkező gépjárművekre vonatkozó 8701 90 20 alszámot.
58. A kérdést előterjesztő bíróság feladata, hogy az alapügyben érintett különböző típusú terepjárók műszaki jellemzőire tekintettel elvégezze azok besorolását a KN 8701 90 alszám, pontosabban a terepjárókba szerelt motorok teljesítményétől függően a 8701 90 11 vagy a 8701 90 20 alszám alá.
59. Azt kell válaszolni a kérdést előterjesztő bíróság második kérdésére, hogy a KN 8701 90 alszám alá kell besorolni az olyan új, négykerekű gépjárműveket, amelyeket egyetlen üléssel, a motorkerékpároknál használatos kormánnyal irányítható, Ackerman‑elven működő kormányrendszerrel és vonószerkezettel szereltek fel, valamint műszaki jellemzői alkalmassá teszik arra, hogy a saját súlyuknak legalább a kétszeresét tolják. E bíróság feladata, hogy elvégezze az említett gépjárművek besorolását a motorteljesítményüknek megfelelő alszámok alá.
A költségekről
60. Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
Rendelkező rész
A fenti indokok alapján a Bíróság (ötödik tanács) a következőképpen határozott:
1) Az egyes árucikkeknek a Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló, 1998. november 23‑i 2518/98/EK bizottsági rendelet mellékletét képező táblázat 5. pontja érvénytelen, mivel a Harmonizált Rendszer Bizottságnak a Kombinált Nómenklatúra 8703 21 10 alszámában leírt gépjárművekre vonatkozó, 1999. évi áruosztályozási véleményétől eltérően az e gépjárművek saját súlyának háromszorosát elérő vontatókapacitás feltételét alkalmazta, és ezzel kiterjesztette az elsősorban személyszállításra tervezett gépjárművekre vonatkozó vámtarifaszám hatályát.
2) E nómenklatúra 8701 90 alszáma alá kell besorolni az olyan új, négykerekű gépjárműveket, amelyeket egyetlen üléssel, a motorkerékpároknál használatos kormánnyal irányítható, Ackerman‑elven működő kormányrendszerrel és vonószerkezettel szereltek fel, valamint műszaki jellemzői alkalmassá teszik arra, hogy a saját súlyuknak legalább a kétszeresét tolják. A Gerechtshof te Amsterdam feladata, hogy elvégezze az említett gépjárművek besorolását a motorteljesítményüknek megfelelő vámtarifaalszámok alá.