62007CC0362
JULKISASIAMIEHEN RATKAISUEHDOTUS
PAOLO MENGOZZI
17 päivänä heinäkuuta 2008 (
1
)
Yhdistetyt asiat C-362/07 ja C-363/07
Kip Europe SA ym.
ja
Hewlett Packard International SARL
vastaan
Administration des douanes – Direction générale des douanes et droits indirects
”Yhteinen tullitariffi — Yhdistetty nimikkeistö — Tariffiluokittelu — Monitoimilaitteet — Laitteet, joissa on lasertulostinmoduuli ja skannausmoduuli, jossa on kopiointitoiminto — Nimike 8471 — Nimike 9009”
I Johdanto
1.
Kansallinen tuomioistuin pyytää nyt käsiteltävässä asiassa yhteisöjen tuomioistuinta tulkitsemaan muutamia tariffinimikkeistön määräyksiä. Esitetyt kysymykset koskevat erityisesti niin sanottuja monitoimilaitteita: yhteisöjen tuomioistuinta pyydetään kuitenkin tässä yhteydessä antamaan myös joitakin yleisemmin sovellettavia selvennyksiä.
II Asiaa koskeva lainsäädäntö
A Yhdistetyn nimikkeistön säännökset
2.
Nyt käsiteltävän asian tosiseikkoihin sovellettava yhdistetty nimikkeistö on vuoden 2006 nimikkeistö, joka sisältyy asetukseen N:o 1719/2005 (
2
) (jäljempänä vuoden 2006 CN).
3.
Vuoden 2006 CN:n ensimmäisen osan I osastossa, jonka otsikkona on ”Yleissäännöt”, säädetään seuraavaa:
”1.
Nimikkeistön jaksojen, ryhmien tai alaryhmien otsikot ovat ainoastaan ohjeellisia; oikeudellisesti luokittelu määräytyy nimikkeiden sekä asianomaisten jaksojen tai ryhmien huomautusten sanamuodon mukaisesti ja, jollei näistä nimikkeistä ja huomautuksista muuta johdu, seuraavien sääntöjen mukaisesti.
– –
3.
Jos tavarat – – olisi luokiteltava kahteen tai useampaan nimikkeeseen, ne luokitellaan seuraavasti.
a)
Tavaran kuvaukseltaan yksityiskohtaisinta nimikettä on sovellettava ennen yleisempiä nimikkeitä. – –
b)
Jos sekoitettuja, eri aineista koostuvia tai eri tavaroista kokoonpantuja tavaroita ja vähittäismyyntiä varten pakattujen sarjojen sisältämiä tavaroita ei voida luokitella 3 säännön a alakohdan mukaan, ne luokitellaan sen aineen tai tavaran mukaan, joka antaa tavaroille niiden olennaisen luonteen, jos tällaista perustetta voidaan soveltaa.
c)
Jos tavaroita ei voida luokitella 3 säännön a tai b alakohdan mukaan, ne luokitellaan kyseeseen tulevista nimikkeistä numerojärjestyksessä viimeiseen.
– –”
4.
Vuoden 2006 CN:n XVI jaksossa, jonka otsikkona on ”Koneet ja mekaaniset laitteet; sähkölaitteet; niiden osat; äänen tallennus- tai toistolaitteet, televisiokuvan tai -äänen tallennus- tai toistolaitteet sekä tällaisten tavaroiden osat ja tarvikkeet”, on seuraavia ”huomautuksia”:
”1.
Tähän jaksoon eivät kuulu:
– –
m)
90 ryhmän tavarat;
– –
3.
Jollei toisin määrätä, yhdistelmäkoneet, joissa on kaksi tai useampia yhdeksi kokonaisuudeksi asennettuja koneita, ja muut koneet, jotka on tarkoitettu suorittamaan kahta tai useampaa toisiaan täydentävää tai vaihtoehtoista toimintoa, luokitellaan yhdistelmän pääasiallisen toiminnon suorittavan osan tai koneen mukaisesti.
– –”
5.
Kyseisen XVI jakson sisällä on 84 ryhmä, jonka otsikkona on ”Ydinreaktorit, höyrykattilat, koneet ja mekaaniset laitteet; niiden osat” ja jossa on seuraavia ”huomautuksia”:
”– –
5.
– –
B)
Automaattiset tietojenkäsittelykoneet voivat olla järjestelmiä, jotka koostuvat vaihtelevista määristä erillisiä yksiköitä. Jollei jäljempänä E kohdassa toisin määrätä, yksikköä pidetään täydellisen järjestelmän osana, jos se täyttää seuraavat edellytykset:
a)
se on tyyppiä, jota käytetään yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä;
b)
se voidaan yhdistää keskusyksikköön joko suoraan tai yhden tai useamman muun yksikön kautta; ja
c)
se voi ottaa vastaan ja välittää tietoa sellaisessa muodossa (koodeina tai signaaleina), jota järjestelmä voi käyttää.
– –
D)
Tulostimet, näppäimistöt, X-Y-koordinaattien syöttölaitteet ja muistilevy-yksiköt, jotka täyttävät B kohdan b alakohdan ja B kohdan c alakohdan edellytykset, luokitellaan kaikissa tapauksissa nimikkeen 8471 yksikköinä.
E)
Koneet, joilla suoritetaan muita erityistoimintoja kuin tietojenkäsittelyä ja jotka sisältävät automaattisen tietojenkäsittelykoneen tai jotka toimivat tällaisen koneen yhteydessä, luokitellaan siihen nimikkeeseen, joka vastaa niiden asianomaisia toimintoja, tai jollei sellaisia ole, kaatonimikkeeseen.
– –”
6.
Vuoden 2006 CN:n tullinimike 8471 on rakenteeltaan seuraavanlainen:”8471Automaattiset tietojenkäsittelykoneet ja niiden yksiköt; magneettimerkkien lukijat ja optiset lukijat, koneet tietojen siirtämistä varten tietovälineelle koodimuodossa ja koneet tällaisten tietojen käsittelemistä varten, muualle kuulumattomat:– –847160 –Syöttöyksiköt ja tulostusyksiköt, myös jos ne sisältävät samassa ulkokuoressa muistiyksikköjä:84716020 – –Kirjoittimet84716060 – –Näppäimistöt84716080 – –Muut– –”.
7.
Vuoden 2006 CN:n XVIII jaksoon, jonka otsikkona on ”Optiset, valokuvaus-, elokuva-, mittaus-, tarkistus-, tarkkuus-, lääketieteelliset tai kirurgiset kojeet ja laitteet; kellot; soittimet; niiden osat ja tarvikkeet”, sisältyvät 90 ryhmässä seuraavat nimikkeet:”9009Valokopiolaitteet, joissa on optinen järjestelmä tai jotka perustuvat kontaktimenetelmään, sekä lämpökopiolaitteet:
—
laitteet sähköstaattista valokopiointia varten:
– –90091200
– –
jotka jäljentävät alkuperäiskuvan kopiolle välimateriaalin kautta (epäsuora menetelmä)”.
B Asetus N:o 400/2006
8.
Asetuksessa N:o 400/2006, (
3
) jolla komissio on ottanut kantaa yhdistetyn nimikkeistön nimikkeisiin, joihin tietyt tavarat on luokiteltava, on luokiteltu nyt käsiteltävän asian kannalta merkityksellisesti nimikkeeseen 90091200 tuote, joka on määritelty seuraavasti:
”4.
Monitoiminen laite, jolla voidaan suorittaa seuraavat toiminnot:
—
skannaus,
—
laser-tulostus,
—
laser-kopiointi (epäsuora menetelmä).
Laite, jossa on useita paperin syöttökaukaloita, voi tuottaa 40 sivua A4-kokoista paperia minuutissa.
Laite toimii joko itsenäisesti (kopiokoneena) tai automaattiseen tietojenkäsittelylaitteeseen yhdistettynä tai paikallisverkossa (tulostimena, skannerina ja kopiokoneena)”.
9.
Tälle valinnalle on esitetty seuraavat perustelut:
”Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 yleisen tulkintasäännön, 3 yleisen tulkintasäännön c alakohdan, 6 yleisen tulkintasäännön ja 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohdan sekä CN-koodien 9009 ja 90091200 nimiketekstin mukaisesti.
Laitteessa on useita toimintoja, joista minkään ei katsota antavan tuotteelle sen olennaista luonnetta.”
III Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
10.
Kahdesta pääasiasta, joissa on esitetty ennakkoratkaisukysymyksiä yhteisöjen tuomioistuimen ratkaistavaksi, ensimmäinen koskee laitetta ”KIP 3000” ja toinen Hewlett-Packardin (jäljempänä HP) kolmea erilaista monitoimitulostinmallia (laserjet CM 1015 MFP, laserjet M 1017 MFP ja laserjet M 1005 MFP).
11.
Kyseessä ovat varsin erilaiset tuotteet. Erityisesti KIP 3000 on suurikokoinen tulostin/skanneri, joka on tarkoitettu lähinnä arkkitehtien ja insinöörien ammattikäyttöön ja jonka sisällä on myös täydellinen Windows-tietokone. HP-tuotteet on sitä vastoin tarkoitettu lähinnä kotikäyttöön tai pienyrityksille.
12.
Edellä mainituille tuotteille on yhteistä se, että niissä on sekä tulostinmoduuli että skannausmoduuli: tällainen tulostimen ja skannerin yhdistelmä mahdollistaa sen, että tuotteella voidaan paitsi tulostaa ja skannata myös kopioida. Erityisesti kopiointi on mahdollista ilman, että laitteita olisi tarpeen liittää tietokoneeseen.
13.
Ranskan tulliviranomaiset luokittelivat nämä laitteet yhteisen nimikkeistön nimikkeeseen 90091200, koska ne pitivät niitä lähinnä varsinaisina kopiokoneina. Huomautettakoon tässä yhteydessä, että tällainen luokittelu merkitsee sitä, että niistä kannetaan 6 prosentin tulli. Sitä vastoin maahantuojayhtiöiden ehdottama luokittelu nimikkeeseen 847160 merkitsee sitä, että tullia ei tarvitse suorittaa lainkaan. Tullien poistaminen ”tietotekniikan” tuotteilta on seurausta tätä koskevasta sopimuksesta, joka on tehty Maailman kauppajärjestön (WTO) piirissä, ja perustuu informaatioteknologiatuotteiden kaupasta 13.12.1996 annettuun ministerien julistukseen. Neuvosto on hyväksynyt tämän sopimuksen informaatioteknologiatuotteiden tullien poistamisesta 24.3.1997 tehdyllä päätöksellä 97/359/EY. (
4
)
14.
Ongelmaa käsittelevä kansallinen tuomioistuin on esittänyt yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset: (
5
)
”1)
Onko käsiteltävässä asiassa kuvatun kaltaisen monitoimilaitteen kopiointitoiminto yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohdassa tarkoitettu ”muu erityistoiminto kuin tietojenkäsittely”, kun laite on suunniteltu toimimaan yhdistettynä joko suoraan tai paikallisverkon kautta yhteen tai useaan tietokoneeseen mutta voi toimia itsenäisesti ainoastaan kopiointitoiminnon osalta?
2)
Mikäli ensimmäiseen kysymykseen vastataan myöntävästi, estääkö se, että laitteessa on tämä ”erityistoiminto”, joka ei anna tavaralle sen olennaista luonnetta, kuten nimenomaisesti on todettu, laitteen luokittelun 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohdan mukaisesti, vaikka laitteessa on tietojenkäsittelyyn liittyvät tulostus- ja skannaustoiminnot?
3)
Eikö luokittelu pidä siinä tapauksessa suorittaa 3 yleisen tulkintasäännön b alakohdan perusteella, koska kyseessä on laite, joka on kokoonpantu kolmesta asiallisesti erillisestä moduulista (tulostin, skanneri ja tietokone)?
4)
Yleisemmin arvioiden: onko asiakirjoissa kuvaillun kaltaiset tulostimet luokiteltava harmonoitua järjestelmää ja yhdistettyä nimikkeistöä asianmukaisesti tulkittaessa nimikkeeseen 847160 vai 90091200?
5)
Eikö 8.3.2006 annettu komission asetus N:o 400/2006 ole pätemätön erityisesti sen vuoksi, että se on harmonoidun järjestelmän, yhdistetyn nimikkeistön sekä harmonoidun järjestelmän ja yhdistetyn nimikkeistön 1 yleisen tulkintasäännön ja 3 yleisen tulkintasäännön b alakohdan vastainen, koska sitä perustellaan viittaamalla ’laitteelle sen olennaisen luonteen antavan toiminnon’ käsitteeseen ja koska kuvatun kaltaiset tulostimet on sen mukaan luokiteltava nimikkeeseen 90091200?”
IV Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
A Alustavia huomautuksia
15.
Huomautettakoon, että käytännössä tämän ennakkoratkaisumenettelyn kohteena olevan kaltaisten monitoimilaitteiden tulliluokittelun ei pitäisi tulevaisuudessa enää aiheuttaa ongelmia, koska vuoden 2007 CN:ään ei enää sisälly nimikettä 9009 ja kyseiset tuotteet pitäisi luokitella nimikkeeseen 8443, joka sisältää nyt ”painokoneet ja -laitteet, – – muut kirjoittimet, kopiokoneet ja telekopiolaitteet (telefaxlaitteet) yhdistettyinä tai erillisinä”. Erityisesti nimike 844331 sisältää tällä hetkellä voimassa olevan vuotta 2008 koskevan version (
6
) mukaan ”koneet, joilla voidaan suorittaa vähintään kaksi seuraavista tehtävistä: painaminen, kopiointi ja telekopioiden lähettäminen; ne voidaan yhdistää automaattiseen tietojenkäsittelykoneeseen tai verkkoon”.
16.
On kuitenkin korostettava, että yksi tämän asian keskiössä olevista olennaisista ongelmista eli yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohdan tulkintaa koskeva ongelma on edelleen ajankohtainen, koska tämä määräys on yhä yhdistetyssä nimikkeistössä.
B Neljä ensimmäistä kysymystä, jotka koskevat yhdistetyn nimikkeistön tulkintaa
1. Alustavia näkemyksiä
17.
Kansallisen tuomioistuimen esittämät neljä ensimmäistä kysymystä on mielestäni käsiteltävä yhdessä. Tämä tuomioistuin pyytää näet niillä yhteisöjen tuomioistuinta tulkitsemaan nyt käsiteltävän asian kannalta merkityksellisiä yhdistetyn nimikkeistön määräyksiä, jotta se kykenisi luokittelemaan edellä kuvatut laitteet.
18.
Ongelma koskee tarkemmin sanoen ensi sijassa sen määrittämistä, mitä yhdistetyn nimikkeistön tulkintasääntöjä on sovellettava nyt käsiteltävään asiaan, ja toiseksi sitä, miten niitä on tulkittava.
2. Osapuolten lausumat
19.
Pääasioiden kantajayhtiöt, Kip Europe ja Hewlett-Packard, joita edustavat samat asianajajat, ovat esittäneet samat huomautukset, joilla ne pyrkivät osoittamaan, että tutkittavat laitteet pitäisi luokitella nimikkeeseen 847160.
20.
Kantajayhtiöt väittävät ensinnäkin, että luokitteleminen nimikkeeseen 847160 pitäisi suorittaa 3 yleisen tulkintasäännön b alakohdan perusteella, koska tulostusmoduuli (tai toissijaisesti tulostus- ja skannausmoduulit yhdessä) antaa näille laitteille niiden ”olennaisen luonteen”.
21.
Näiden asianosaisten mielestä ei voitaisi sitä vastoin ottaa huomioon näiden laitteiden ”toimintoa”, koska tätä seikkaa ei ole mainittu 3 yleisen tulkintasäännön b alakohdan sanamuodossa. ”Pääasiallista toimintoa” koskevasta perusteesta määrätään näet ainoastaan XVI jaksoa koskevassa 3 huomautuksessa, eikä tätä huomautusta voida soveltaa silloin, jos tuotteet voitaisiin teoriassa luokitella myös muualle kuin XVI jakson nimikkeeseen (kuten tässä tapauksessa). (
7
)
22.
Kantajayhtiöt katsovat tässä yhteydessä, että yhteisöjen tuomioistuin on tehnyt asiassa Xerox antamassaan tuomiossa (
8
) virheen käyttäessään perusteena ”toimintoa””aineen” ja ”tavaran” sijasta soveltaessaan 3 yleisen tulkintasäännön b alakohtaa. (
9
)
23.
Niiden mielestä yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohtaa, joka on ollut Ranskan tulliviranomaisten päättelyn perustana, on sovellettu virheellisesti. Tämän säännöksen tarkoituksena on näet yksinkertaisesti sulkea pois se, että tietotekniikan tuotteiksi voitaisiin luokitella aivan erilaisia laitteita, joita ei ole tarkoitettu tietojenkäsittelyyn mutta jotka sisältävät rakenteellisista tai käyttöön liittyvistä syistä tietokoneen tai jotka voidaan liittää tietokoneeseen. (
10
)
24.
Edellä mainitun 5 huomautuksen E kohdan soveltaminen nyt käsiteltävään asiaan merkitsisi sitä, että ainoastaan kopiointitoimintoa pidettäisiin ratkaisevana, jolloin jätettäisiin taka-alalle tulostus- ja skannaustoiminnot, jotka ovat kiistatta tietojenkäsittelytoimintoja. Pääasian kantajayhtiöiden mielestä 5 huomautuksen E kohta on laadittu ainoastaan sellaisia laitteita varten, joilla suoritetaan vain yhtä toimintoa. (
11
)
25.
Jos sovellettaisiin Ranskan tulliviranomaisten noudattamaa päättelyä, voitaisiin kantajayhtiöiden mielestä päätyä siihen absurdiin lopputulokseen, että tietokone luokiteltaisiin kelloksi, koska siinä on myös kellotoiminto. (
12
)
26.
Kantajayhtiöt huomauttavat lisäksi, että itse kopiointitoimintoa voitaisiin pitää eräänlaisena tietojenkäsittelyn muotona, jolloin mahdollisuus soveltaa 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohtaa jäisi automaattisesti pois. (
13
)
27.
Ranskan hallitus, Alankomaiden hallitus ja Puolan hallitus sekä komissio puoltavat sen sijaan luokittelemista nimikkeeseen 90091200.
28.
Vaikka esitetyt perustelut ovat erilaisia, näiden osapuolten perustavanlaatuiset päätelmät voidaan esittää seuraavasti.
29.
Luokitteleminen nimikkeeseen 90091200 perustuu ensisijaisesti yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohdan soveltamiseen. Se, että tutkittavilla monitoimilaitteilla voidaan automaattisesti kopioida, ilman että ne ovat liitettyinä tietokoneeseen, riittää edellä mainitun määräyksen soveltamiseen ja johtaa siten siihen, että tuotteet on luokiteltava tämän erityistoiminnon mukaiseen nimikkeeseen (eli nimenomaan vuoden 2006 CN:n nimikkeeseen 90091200). (
14
)
30.
Toissijaisesti sama luokittelu voitaisiin tehdä 3 yleisen tulkintasäännön c alakohdan perusteella, koska 3 yleisen tulkintasäännön b alakohta ei ole sovellettavissa sen vuoksi, että on mahdotonta määrittää tekijää, joka antaa tuotteille niiden ”olennaisen luonteen”. (
15
)
3. Oikeudellinen arviointi
a) Yleisiä huomautuksia
31.
Nyt käsiteltävään asian liittyvä erityinen mielenkiinto johtuu mielestäni siitä, että yhteisöjen tuomioistuinta pyydetään ilmaisemaan näkemyksensä tiettyjen tulliluokittelua koskevien perustavanlaatuisten sääntöjen tulkinnasta sen lisäksi, että sen on annettava konkreettisia ohjeita siitä, miten tietty tuote on luokiteltava. Kuten seuraavien perustelujen yhteydessä käy ilmeiseksi, viittaan erityisesti yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautukseen sekä sen 3 yleiseen tulkintasääntöön.
32.
Huomautettakoon myös, että kuten tunnettua, sovellettava lainsäädäntö perustuu tässä tapauksessa osittain yhteisöjen allekirjoittamiin kansainvälisiin sopimuksiin.
33.
Viittaan tietenkin ensisijaisesti harmonoituun järjestelmään, joka on laadittu Maailman tullijärjestön piirissä ja johon yhdistetty nimikkeistö perustuu. (
16
) Ei voida toisaalta jättää huomiotta myöskään mahdollista vaikutusta, joka tässä tapauksessa on informaatioteknologiatuotteiden kauppaa koskevalla WTO:n sopimuksella. (
17
) Käsittelen jäljempänä näiden kansainvälisten sääntöjen mahdollista merkitystä nyt käsiteltävän asian kannalta. (
18
)
34.
On lisäksi muistettava, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tavaroiden tariffiluokittelun luokitteluperusteiden on oltava mahdollisimman objektiivisia, jolloin ratkaisevia ovat tavaroiden objektiiviset ominaispiirteet ja ominaisuudet, sellaisina kuin ne on määritelty CN:n nimiketekstissä. (
19
) Tulliyhteistyön neuvoston ja komission julkaisemat selittävät huomautukset auttavat osaltaan huomattavasti tulkinnassa, vaikka ne eivät olekaan oikeudellisesti sitovia. (
20
)
35.
Kansallisen tuomioistuimen on nyt käsiteltävässä asiassa ratkaistava, onko edellä kuvatut monitoimilaitteet luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471 (joka sijaitsee XVI jakson 84 ryhmässä) vai sen nimikkeeseen 9009 (joka sijaitsee XVIII jakson 90 ryhmässä).
36.
Yleisesti arvioiden yhdistettyyn nimikkeeseen sisältyvät määräykset osoittavat selvästi, että tulkitsijan on tutkittava ensisijaisesti erityisiä ja yksityiskohtaisia sääntöjä ja turvauduttava yleisluonteisempiin sääntöihin vain silloin, kun luokitteleminen ei ole ensin mainittujen perusteella mahdollista. Tämä ilmenee varsinkin yhdistetyn nimikkeistön 1 yleisestä tulkintasäännöstä, jossa määrätään erityisesti, että yleissääntöjä sovelletaan vain tarvittaessa ja nimikkeiden sekä asianomaisten jaksojen tai ryhmien huomautusten sanamuodon mukaisesti. Lisäksi 3 yleisen tulkintasäännön a alakohdassa määrätään, että ”tavaran kuvaukseltaan yksityiskohtaisinta nimikettä on sovellettava ennen yleisempiä nimikkeitä”.
37.
Tämän päätelmän perusteella katson, että nyt käsiteltävässä asiassa on siis tutkittava ensisijaisesti yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän johdanto-osan 5 huomautus, jotta kyetään määrittämään sen ulottuvuus ja mahdollinen sovellettavuus tässä tapauksessa. Tämän jälkeen on siis tarvittaessa turvauduttava XVI jakson 3 huomautukseen ja lopuksi mahdollisesti 3 yleiseen tulkintasääntöön.
b) Yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautus
38.
Kuten on todettu, 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohdassa määrätään, että ”koneet, joilla suoritetaan muita erityistoimintoja kuin tietojenkäsittelyä ja jotka sisältävät automaattisen tietojenkäsittelykoneen tai jotka toimivat tällaisen koneen yhteydessä, luokitellaan siihen nimikkeeseen, joka vastaa niiden asianomaisia toimintoja, tai jollei sellaisia ole, kaatonimikkeeseen”.
39.
Erityisesti Ranskan ja Alankomaiden hallitukset ovat väittäneet nyt käsiteltävässä asiassa, että tutkittavat tuotteet jäisivät edellä mainitun määräyksen mukaan 84 ryhmän ulkopuolelle, koska se, että niillä voidaan kopioida ilman, että laitetta on tarpeen liittää tietokoneeseen, merkitsee sitä, että ne on luokiteltava 90 ryhmään.
40.
Arviointi siitä, onko tämä määräys sovellettavissa nyt käsiteltävässä asiassa, on tehtävä kolmessa seuraavassa kappaleessa. On ensinnäkin pohdittava, voidaanko edellä mainittua 5 huomautuksen E kohtaa teoriassa käyttää tietyn tuotteen luokittelemiseen sellaisen ryhmän ulkopuolelle, jonka johdanto-osassa tämä huomautus on, eli 84 ryhmän ulkopuolelle. Mikäli tähän vastataan myöntävästi, on tämän jälkeen selvitettävä, onko tutkittavien tuotteiden kopiointitoiminto ”muu erityistoiminto kuin tietojenkäsittely”. Lopuksi, mikäli myös tähän kysymykseen on vastattu myöntävästi, on vielä arvioitava, voidaanko tätä huomautusta konkreettisesti soveltaa nyt käsiteltävään asiaan.
i) 5 huomautuksen E kohdan teoreettinen sovellettavuus
41.
Ensin on pohdittava sitä, onko 5 huomautuksen E kohtaa mahdollista käyttää luokiteltaessa tuote tämän huomautuksen kohteena olevan 84 ryhmän ulkopuolelle.
42.
Huomautettakoon tältä osin, että yhdistetyn nimikkeistön eri osia koskevat huomautukset ovat yleensä sovellettavissa vain sen osan yhteydessä, johon ne on otettu. (
21
)
43.
Katson kuitenkin, että tämä perustelu ei ole riittävä sen toteamuksen tekemiseksi, että 5 huomautuksen E kohta ei olisi tässä tapauksessa teoriassa sovellettavissa.
44.
Yhtäältä näet tämän huomautuksen tehtävänä ei ole ilmoittaa erityistä luokittelua tietyille tuotteille, vaan ainoastaan sulkea pois tietty luokittelu. Huomautuksen tavoitteena on erityisesti välttää se, että tuote voitaisiin luokitella ”tietotekniikan” tuotteiksi yksinomaan siitä syystä, että sen sisällä on tietokone tai että se toimii tietokoneeseen liitettynä, vaikka tuotteen omat toiminnot ovat aivan erilaisia. On selvää, että kyseisten tuotteiden luokitteleminen ”tietotekniikan” tuotteiksi kuuluisi vuoden 2006 CN:n 84 ryhmän soveltamisalaan, koska tietotekniikan tuotteet kuuluvat tähän ryhmään. Näin ollen huomautus, jolla pyritään sulkemaan pois näissä tapauksissa luokitteleminen ”tietotekniikan” tuotteeksi, ei olisi voinut sijaita muualla kuin missä se sijaitsee eli 84 ryhmän johdanto-osassa. Koska muutoin tuotteet, jotka sisältävät tietokoneen tai toimivat tietokoneeseen liitettyinä mutta joiden toiminnot eivät ole ”tietotekniikkaa”, saatettaisiin joutua luokittelemaan mihin tahansa muuhun yhdistetyn nimikkeistön ryhmään, vaihtoehtona tämän huomautuksen sijoittamiselle 84 ryhmän johdanto-osaan olisi ollut se, että se olisi otettu luokittelua koskeviin yleissääntöihin: kun otetaan huomioon, että nämä yleiset tulkintasäännöt ovat hyvin abstrakteja, tämä ei olisi suoraan sanoen ollut tarkoituksenmukaista.
45.
Huomautettakoon toisaalta myös, että siinä ainoassa tietämässäni tapauksessa, jossa yhteisöjen tuomioistuin on katsonut, että edellytykset kyseisen 5 huomautuksen E kohdan soveltamiselle täyttyivät, toissijainen tuotteiden muu luokittelumahdollisuus kuin 84 ryhmä oli toinen ryhmä eli 85 ryhmä. (
22
) Mikäli yhteisöjen tuomioistuin olisi katsonut, että 5 huomautuksen E kohtaa voidaan soveltaa ainoastaan siinä tarkoituksessa, että ”muun kuin tietotekniikan” luokitteleminen 84 ryhmään olisi mahdollista, sen olisi pitänyt kyseisessä tapauksessa pidättäytyä tämän huomautuksen soveltamisesta.
46.
Näin ollen 5 huomautuksen E kohta on mielestäni teoriassa sovellettavissa nyt käsiteltävään asiaan.
ii) ”Muun erityistoiminnon kuin tietojenkäsittelyn” olemassaolo
47.
Seuraavaksi on selvitettävä, voidaanko tämän riidan kohteena olevien monitoimilaitteiden kopiointitoimintoa pitää kyseisessä 5 huomautuksen E kohdassa tarkoitettuna ”muuna erityistoimintona kuin tietojenkäsittelynä”.
48.
Mielestäni ei voi olla epäilystäkään siitä, että tähän kysymykseen on vastattava myöntävästi.
49.
Ainakin vuoden 2006 CN:n soveltamisalalla kopiointitoiminto oli näet varmasti ”muu erityistoiminto kuin tietojenkäsittely”, koska tämä toiminto oli otettu yhdistetyn nimikkeistön eri ryhmään (ja eri jaksoon). Viittaan tietysti 90 ryhmään, johon komissio ja väliintulijoina olevat jäsenvaltiot haluaisivat luokitella tutkittavat tuotteet.
iii) 5 huomautuksen E kohdan konkreettinen sovellettavuus nyt käsiteltävään asiaan
50.
Se, että 5 huomautuksen E kohtaa voidaan mahdollisesti soveltaa ja että kopiointitoiminto on ”muu erityistoiminto kuin tietojenkäsittely”, ei kuitenkaan mielestäni merkitse sitä, että 5 huomautuksen E kohtaa pitäisi soveltaa tässä asiassa.
51.
Katson näet, että yhtäältä edellä mainittua määräystä voitaisiin ilman muuta soveltaa ilman tarvetta tehdä muita selvityksiä, mikäli ”muu erityistoiminto kuin tietojenkäsittely” olisi konkreettisesti ainoa toiminto, joka luokiteltavilla tuotteilla voidaan suorittaa.
52.
Toisaalta sen sijaan silloin, kun samassa tuotteessa on sekä erilaisia tietojenkäsittelytoimintoja että muita toimintoja, tämän määräyksen soveltamismahdollisuus vaikuttaa huomattavasti epäilyttävämmältä.
53.
Tilanne on tällainen nyt käsiteltävässä asiassa.
54.
Kyseessä ovat näet laitteet, joissa on sekä tietojenkäsittelytoimintoja – jotka varmasti kuuluvat yhdistetyn nimikkeistön asianomaiseen ryhmään (tässä tapauksessa tulostus- ja skannaustoiminnot) – ja toimintoja, jotka eivät sen sijaan kuulu tähän alaan (tässä tapauksessa kopiointitoiminnot).
55.
Jos pelkästään se, että on olemassa yksi muu kuin tietojenkäsittelytoiminto, riittäisi siihen, että kyseisiä tuotteita ei voitaisi missään tapauksessa luokitella yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmään kuuluviksi ”tietotekniikan” tuotteiksi, oltaisiin siinä mielestäni paradoksaalisessa tilanteessa, että tuote luokiteltaisiin sen yhden oman ominaisuuden perusteella, vaikka tämä voisi olla myös täysin toissijainen tai jopa merkityksetön.
56.
Olisi myös vaikeaa luokitella tuotteita, joissa on enemmän kuin yksi muu kuin tietojenkäsittelytoiminto: ajatellaanpa sellaista kaikkea muuta kuin teoreettista tapausta, joka koskee monitoimilaitteita, joissa on tulostus-, skannaus- ja kopiointitoimintojen lisäksi myös telekopiointitoiminto.
57.
Tulkinta, jonka aion esittää, ei ole mielestäni ristiriidassa 5 huomautuksen E kohtaan liittyvän yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön kanssa.
58.
Yhteisöjen tuomioistuin on näet yhtäältä todennut, että 5 huomautuksen E kohta on sovellettavissa, katsoessaan, että tutkitulla tuotteella suoritettiin muita ”erityistoimintoja” kuin tietojenkäsittelyä, kun itse tuote oli rakennettu videovalvontakameraksi, jollaisena sitä myös myytiin, vaikka sen sisällä oli tietokone. Kyseessä oli toisin sanoen tuote, jonka ainoana toimintona ei käytännössä ollut tietojenkäsittely. (
23
)
59.
Toisaalta yhteisöjen tuomioistuin on todennut useissa tuomioissa, että edellytykset sen toteamiseksi, että laitteella suoritettaisiin muuta ”erityistoimintoa” kuin tietojenkäsittelyä, eivät täyttyneet. (
24
)
60.
Tilanteessa, joka oli erityisen lähellä nyt käsiteltävän asian kohteena olevaa tilannetta, yhteisöjen tuomioistuinta ei sitä vastoin valitettavasti pyydetty antamaan ratkaisua sellaisten monitoimilaitteiden tämällisestä luokittelusta, joissa oli tulostin, skanneri ja telekopiointilaite, koska sille esitetty ennakkoratkaisukysymys koski ainoastaan luokitteluasetuksen pätevyyttä. (
25
)
61.
Nyt käsiteltävässä asiassa on sen sijaan kiistatonta, että kopiointitoiminto on vain yksi tutkittavien laitteiden toiminnoista eikä se ole itse asiassa myöskään pääasiallinen toiminto: mikäli heti ja ehdottomasti todettaisiin, että niitä ei voida luokitella tietotekniikan laitteisiin sillä perusteella, että näillä laitteilla voidaan myös kopioida, tämä merkitsisi aitoa ja todellista yhdistetyn nimikkeistön vääristämisen riskiä.
62.
Katson siis, että jotta vältettäisiin ilmeiset tulliluokittelun vääristymät, edellä mainittua yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohtaa pitäisi soveltaa vain tuotteen sellaisen erityistoiminnon osalta, joka on kyseisen tuotteen ainoa toiminto. Muissa tapauksissa luokittelu voidaan määrittää yhdistetyn nimikkeistön muiden säännösten perusteella.
63.
Huomautettakoon, että luonnollisestikaan se, että 5 huomautuksen 5 kohtaa ei sovelleta jossain tietyssä tapauksessa, ei välttämättä merkitse luokittelemista tietotekniikan tuotteisiin, koska muiden luokittelusääntöjen soveltaminen saattaa johtaa myös erilaisiin tuloksiin.
64.
Koska kopiointitoiminnot eivät ole nyt tutkittavien tuotteiden ainoita eivätkä edes pääasiallisia toimintoja, ei siis voida turvautua 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohtaan: ei voida näin ollen todeta heti ja ehdottomasti, että niitä ei ole mahdollista luokitella vuoden 2006 CN:n 84 ryhmän ”tietojenkäsittelykoneiksi”.
65.
Kuten olen edellä korostanut, minusta tämän vahvistaa lisäksi 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohta, jossa kyllä asetetaan edellytykseksi se, että jäljempänä 5 huomautuksen E kohdassa ei toisin määrätä, mutta todetaan nimenomaisesti, että yksikköä on pidettävä tietojenkäsittelyjärjestelmän osana, jos se on muun muassa ”tyyppiä, jota käytetään yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä” (kursivointi tässä). Lainsäätäjäkin pitää toisin sanoen lähtökohtana sitä, että myös sellaisia osia voidaan pitää tietojenkäsittelyjärjestelmän osina, joilla voidaan suorittaa, vaikka toissijaisestikin, tietojenkäsittelyyn liittymättömiä toimintoja. Jos 5 huomautuksen E kohtaa pitäisi tulkita, kuten komissio ja väliintulijoina olevat hallitukset ehdottavat, siten, että myös tuotteen hyvin vähämerkityksinen ”muu kuin tietojenkäsittelytoiminto” merkitsisi sitä, että sitä ei voitaisi edes poikkeuksellisesti luokitella ”tietojenkäsittelyyn”, sanan ”pääasiassa” käyttäminen olisi täysin turhaa, koska 5 huomautuksen B kohtaa sovellettaisiin ainoastaan tuotteisiin, jotka on tarkoitettu käytettäviksi yksinomaan tietojenkäsittelyjärjestelmässä.
66.
Ei voida jättää huomiotta myöskään sitä, että yhdistetyn nimikkeistön tuoreemmissa versioissa nyt käsiteltävän asian kohteena olevan kaltaiset monitoimilaitteet kuuluvat 84 ryhmään ja tarkemmin sanoen nimikkeeseen 844331, vaikka tämä seikka ei olekaan ratkaiseva. (
26
)
67.
Todettakoon lopuksi, että 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohdalle ehdottamaani suppeaa tulkintaa tukee myös informaatioteknologiatuotteiden kaupasta tehty WTO:n sopimus.
68.
Vaikka jätettäisiin huomiotta kysymykset, jotka koskevat sitä, onko kyseinen sopimus, johon osapuolet eivät ole vedonneet, sovellettavissa tähän asiaan, (
27
) on selvää, että jos tätä sopimusta tarkastellaan yhdenmukaista tulkintaa koskevan velvoitteen valossa, (
28
) tulkinnat, joissa, kuten komission ja väliintulijoina olevien hallitusten ehdottamissa, pyritään rajoittamaan mahdollisimman pitkälle tullivapautusten soveltamisalaa, eivät vaikuta sen kanssa yhteensopivilta.
69.
Edellä mainitussa sopimuksessa näet puolletaan ilmeisellä tavalla tietotekniikan tuotteiden vapaata liikkuvuutta, jota eivät rasittaisi tullit, sillä niille on annettu ”avainasema – – tietoteollisuuden kehityksessä ja maailmantalouden dynaamisessa kasvussa”.
c) XVI jakson 3 huomautus
70.
Koska on siis mahdotonta soveltaa 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohtaa, edellä (
29
) yhdistetyn nimikkeistön tulkintasääntöjen ominaisuuksista esittämäni päätelmän perusteella on pohdittava, onko mahdollista soveltaa nyt käsiteltävien tuotteiden tulliluokittelussa XVI jakson 3 huomautusta, jonka mukaan ”yhdistelmäkoneet – – ja muut koneet, jotka on tarkoitettu suorittamaan kahta tai useampaa – – toimintoa, luokitellaan yhdistelmän pääasiallisen toiminnon suorittavan osan tai koneen mukaisesti” (kursivointi tässä).
71.
Mielestäni on kuitenkin selvää, että tätä määräystä ei voida soveltaa tässä tapauksessa.
72.
Kuten olen jo todennut, nyt käsiteltävät laitteet on näet mahdollista luokitella 84 ryhmään tai 90 ryhmään. Koska nämä kaksi ryhmää ovat eri jaksoissa (XVI ja XVIII jaksossa), huomautusta, joka sisältyy vain viimeksi mainittuun jaksoon, ei voida soveltaa tässä tapauksessa. (
30
) Myös kaikki osapuolet ovat olleet istunnossa tästä samaa mieltä.
73.
Huomautettakoon lisäksi, että XVI jakson 1 huomautuksessa ikään kuin tehdään selvä ero yhdistetyn nimikkeistön näiden kahden osan välillä, kun siinä määrätään, että ”tähän jaksoon eivät kuulu: – – m) 90 ryhmän tavarat – –”. (
31
)
d) 3 yleinen tulkintasääntö
i) Yleisiä huomautuksia
74.
Edellä esittämäni perusteella on siis välttämätöntä turvautua tässä tapauksessa yhdistetyn nimikkeistön I osastoon sisältyviin yhdistetyn nimikkeistön yleisiin tulkintasääntöihin. Erityisesti 3 yleinen tulkintasääntö on sääntö, jota sovelletaan luokiteltaessa tuotteita, jotka voivat kuulua kahteen tai useampaan nimikkeeseen.
75.
Ensimmäisessä niistä kolmesta alakohdasta, joihin tämä sääntö jakautuu, määrätään, että tavaran kuvaukseltaan yksityiskohtaisinta nimikettä on sovellettava ennen yleisempiä nimikkeitä. Tätä periaatetta, joka on yhdistetyn nimikkeistön luokittelujärjestelmän yleisten ominaispiirteiden mukainen, ei voida kuitenkaan soveltaa nyt käsiteltävässä asiassa, koska molemmat tutkittavien tuotteiden mahdolliset luokittelut ovat yhtä yksityiskohtaisia ja ne sijaitsevat eri ryhmissä ja jaksoissa.
76.
Sen sijaan 3 yleisen tulkintasäännön b alakohdassa määrätään, että ”sekoitetut” tavarat on luokiteltava ”sen aineen tai tavaran mukaan, joka antaa tavaroille niiden olennaisen luonteen”.
77.
Kuten osapuolten kantojen yhteenvedosta on havaittu, väliintulijoina olevat hallitukset ja komissio katsovat, että edellä mainittu sääntö ei ole sovellettavissa, koska nyt käsiteltävässä asiassa ei ole mahdollista yksilöidä tekijää, joka antaisi riidan kohteena oleville monitoimilaitteille niiden olennaisen luonteen. (
32
) Näin ollen pitäisi soveltaa saman yleisen tulkintasäännön c alakohtaa.
78.
Pääasian kantajayhtiöt korostavat puolestaan XVI jakson 3 yleisen tulkintasäännön b alakohdan ja 3 huomautuksen välistä eroa. Erityisesti viimeksi mainittuun sääntöön sisältyvän käsitteen ”pääasiallinen toiminto” pitäisi olla tarkasti erillään 3 yleisen tulkintasäännön b alakohdassa tarkoitetusta tuotteelle olennaisen luonteen antavasta ”aineesta” ja ”tavarasta”.
79.
Kantajayhtiöiden näkemys selittyy sillä, kun otetaan huomioon, että tutkittavien laitteiden kyky kopioida itsenäisesti voi olla ”toiminto”, mutta sitä ei varmasti voida todeta näiden tuotteiden aineelliseksi osaksi. Tutkittavat monitoimilaitteet ovat näet tulostinmoduulin ja skannerimoduulin yhdistelmä, ja nämä moduulit muodostavat ainoat kaksi fyysisesti yksilöitävissä olevaa osaa. Kopiointimahdollisuus on ainoastaan näiden kahden moduulin yhdistelmän eräänlainen ”sivutuote”.
80.
Kantajayhtiöiden perustelujen mukaan kopiointimahdollisuutta ei siis pitäisi voida ottaa huomioon 3 yleisen tulkintasäännön b alakohdan mukaisessa luokittelussa, koska se on pelkkä ”toiminto”. Koska päätelmien pitäisi perustua yksinomaan tuotteen aineellisiin osiin ja koska ne ovat luokiteltavissa ainoastaan yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmään, luokittelu 90 ryhmään on mahdotonta.
81.
Tähän näkemykseen ei mielestäni voida kuitenkaan yhtyä. Samalla tavoin kuin väliintulijoina olevien hallitusten ja komission päätelmä mahdollisuudesta soveltaa XVI jakson 5 huomautuksen E kohtaa tässä tapauksessa johtaisi yhdistetyn nimikkeistön normatiivisen verkon kiristymiseen, kantajien ehdottama 3 yleisen tulkintasäännön b alakohdan tiukan sananmukainen tulkinta saattaisi näet johtaa tuloksiin, jotka eivät olisi myöskään hyväksyttävissä.
82.
Jos näet otettaisiin huomioon ainoastaan nyt käsiteltävän asian kohteena olevien monitoimilaitteiden kaltaisen monikäyttöisen tuotteen muodostavat aineelliset osat ja jätettäisiin täysin huomiotta näiden tuotteiden toiminnot, tulkinnan lähtökohta olisi mielestäni melko lyhytnäköinen. Tämä pätee etenkin aikakaudella, jona mahdollisuus tarkastella ainoastaan luokiteltavan tuotteen ulkoisia osia tai aineita vaikuttaa yhä vähemmän tyydyttävältä, koska niin sanotun ”teknologisen lähentymisen” nimissä sähkölaitteiden määrä kasvaa, laitteiden koot pienentyvät ja suuntauksena on valmistaa tuotteita, joissa on useita eri toimintoja.
83.
Vaikuttaa näin ollen siltä, että yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Xerox antamassaan tuomiossa hyväksymä tulkinta ei missään tapauksessa ole seurausta tekstin laadinnan yhteydessä aiheutuneesta virheestä, kuten pääasian kantajat ovat esittäneet istunnossa, vaan se on edelleen pätevä, eikä siitä esitettyä arvostelua (
33
) voida hyväksyä.
84.
Asiassa, jossa tämä tuomio annettiin, yhteisöjen tuomioistuimen piti antaa ratkaisu telekopiolaite/kopiokone-monitoimilaitteen tulliluokittelusta. Yhteisöjen tuomioistuin totesi päätelmissään, että 3 yleisen tulkintasäännön b alakohtaa ei ollut mahdollista soveltaa, ”koska kyseisillä laitteilla ei ole mitään sellaista toimintoa, jonka perusteella niiden olennainen luonne voitaisiin määritellä” (
34
) (kursivointi tässä). Yhteisöjen tuomioistuin katsoo toisin sanoen, että silloin kun tämä on tarpeen tietyn tuotteen teknisten ominaisuuksien vuoksi, on mahdollista ottaa huomioon sen toiminnot myös 3 yleistä tulkintasääntöä sovellettaessa, vaikka tämän säännön sanamuodossa ei puhuta ”toiminnosta” vaan ainoastaan ”aineesta” ja ”tavarasta”.
ii) 3 yleisen tulkintasäännön soveltaminen nyt käsiteltävässä asiassa
85.
Kun seuraavaksi sovellan 3 yleistä tulkintasääntöä nyt käsiteltävän asian kohteena oleviin tuotteisiin, huomautan heti aluksi, että pääsääntöisesti 3 yleisen tulkintasäännön b alakohdan tai toisaalta c alakohdan soveltaminen voi riippua vain yksittäistapauksessa tehtävästä arvioinnista.
86.
Tämä merkitsee kuitenkin uutta ongelmaa.
87.
Jos näet katsotaan, kuten vaikuttaa todennäköiseltä, että tutkittavien monitoimilaitteiden pääasiallisia toimintoja ovat tulostus- ja skannaustoiminnot ja että kopiointitoiminto on toissijainen, tulee esiin se ongelma, onko luokittelu tehtävä b alakohdan vai c alakohdan perusteella.
88.
Vaikka toisaalta myönnettäisiin, että tulostus-, skannaus- ja kopiointitoiminnot ovat samanarvoisia, jää vielä pohdittavaksi se, että tulostus- ja skannaustoiminnot, joita molempia voidaan pitää vuoden 2006 CN:ssä tarkoitettuina ”tietotekniikan” toimintoina, muodostavat yhdessä suurimman osan tutkittavan laitteen toiminnoista (kaksi kolmasosaa toiminnoista).
89.
Jos pääasiallisia toimintoja olisi vain yksi, ei olisi epäselvyyttä siitä, että pitäisi soveltaa b alakohdan määräystä. Jos sitä vastoin ei olisi mahdollista yksilöidä luonteenomaista osatekijää, pitäisi soveltaa c alakohdan määräystä. Nyt käsiteltävässä asiassa on kuitenkin kaksi ”pääasiallista toimintoa” (tulostus ja skannaus, molemmat 84 ryhmän toimintoja) ja yksi ”sivutoiminto” (kopiointi, 90 ryhmän toiminto). Koska on mahdotonta määrittää yhtä pääasiallista toimintoa, pitäisikö siis soveltaa c alakohdan sääntöä, jolloin tutkittavat tuotteet pitäisi luokitella 90 ryhmään?
90.
Tämä ei ole minusta hyväksyttävää, koska se johtaisi luokitteluun, joka määräytyisi luokiteltavan tuotteen toissijaisen ja verrattain vähämerkityksisen ominaisuuden perusteella. Katson sen sijaan, että silloin kun yhdellä tuotteella on useampia ”pääasiallisia toimintoja” (tai aineelliselta kannalta useita eri osia), jotka kuuluvat kuitenkin yhdistetyn nimikkeistön yhden ryhmän tai yhden jakson soveltamisalaan, kyseinen tuote on luokiteltava kyseiseen ryhmään tai kyseiseen jaksoon mahdollisesti siten, että sovelletaan jommassakummassa olevia huomautuksia sen nimikkeen täsmälliseksi määrittämiseksi, johon tuote luokitellaan.
91.
Katson näin ollen, että myös istunnon aikana saatujen tietojen perusteella asianmukaisin yhdistetyn nimikkeistön nimike tutkittavien laitteiden luokittelemiseksi olisi 84 ryhmässä nimike 847160, jonka kansallinen tuomioistuinkin on maininnut.
e) Alustava ratkaisuehdotus
92.
Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että yhteisöjen tuomioistuin ratkaisee neljä ensimmäistä kysymystä seuraavasti:
1)
Nyt käsiteltävässä asiassa kuvattujen kaltaisten monitoimilaitteiden kopiointitoiminto on yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohdassa tarkoitettu ”muu erityistoiminto kuin tietojenkäsittely”.
2)
Tällaisen erityistoiminnon olemassaolo merkitsee sitä, että tuotteiden luokitteleminen ryhmään 84 kuuluviksi tietojenkäsittelykoneiksi on mahdotonta tämän ryhmän 5 huomautuksen E kohdan perusteella vain silloin, jos tämä toiminto on ainoa luokiteltavan laitteen suorittama toiminto.
3)
Vuoden 2006 CN:n osalta tulostus-, skannaus- ja kopiointitoimintoja suorittavien monitoimilaitteiden luokitteleminen on suoritettava 3 yleisen tulkintasäännön perusteella. Jos on mahdollista yksilöidä yksi pääasiallinen toiminto tai pääasiallisten toimintojen kokonaisuus, joka on sijoitettavissa yhdistetyn nimikkeistön samaan jaksoon tai samaan ryhmään, luokittelu on tehtävä kyseisen yleisen tulkintasäännön b alakohdan perusteella, ja siinä yhteydessä on mahdollisesti sovellettava asianomaisia jaksoja tai ryhmiä edeltäviä huomautuksia. Muussa tapauksessa on sovellettava c alakohtaa.
4)
Nyt käsiteltävän asian kohteena olevan kaltaiset monitoimilaitteet on luokiteltava vuoden 2006 CN:n nimikkeeseen 847160.
C Asetuksen N:o 400/2006 pätevyys
1. Osapuolten lausumat
93.
Kantajayhtiöt korostavat, että asetus N:o 400/2006 pitäisi kumota. Kuten edellä on todettu, komissio on luokitellut siinä nimikkeeseen 90091200 monitoimilaitteen, jonka toimintoihin kuuluu skannaus, lasertulostus ja laserkopiointi. Tähän luokitteluun on päädytty erityisesti edellä esitettyjä määräyksiä soveltamalla, koska ”laitteessa on useita toimintoja, joista minkään ei katsota antavan tuotteelle sen ominaista luonnetta”.
94.
Näiden yhtiöiden mielestä komission edellä mainitussa asetuksessa tarkastelema tuote pitäisi sitä vastoin luokitella yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmään samalla tavoin kuin nämä asianosaiset esittävät nyt käsiteltävänä olevien tuotteiden osalta. Tämä perustuisi siihen, että sovellettaisiin samaa ajatuksenkulkua ja tulkintalinjaa kuin edellä on esitetty.
95.
Komissio sitä vastoin katsoo, että sen ratkaisun perusteella, jota se ehdottaa neljään ensimmäiseen kysymykseen, viidenteen kysymykseen ei ole tarpeen vastata. (
35
)
96.
Ranskan hallitus ja Alankomaiden hallitus puolestaan ehdottavat, että yhteisöjen tuomioistuin toteaisi pääosin samoin perustein, että asetus N:o 400/2006 on pätevä. (
36
) Puolan hallitus, joka käsittelee tätä kysymystä perusteellisemmin, esittää samansuuntaisen näkemyksen, (
37
) minkä lisäksi se korostaa sitä, että mikäli yhteisöjen tuomioistuin sitä vastoin päättäisi kumota kyseisen asetuksen, sen olisi asianmukaista antaa tarkoituksenmukaisia määräyksiä tuomion ajallisten vaikutusten rajoittamisesta. (
38
)
2. Oikeudellinen arviointi
97.
Vaikka nyt käsiteltävän asian eri osapuolet näyttävät pitävän selvänä, että yhtäältä nyt käsiteltävien monitoimilaitteiden luokittelua koskeva yhteisöjen tuomioistuimen päätös ja toisaalta asetuksen N:o 400/2006 pätevyydestä tehtävä päätös ovat samansuuntaisia, nämä kaksi kysymystä on mielestäni pidettävä selvästi erillään.
98.
Kuten yhteisöjen tuomioistuin on näet selvästi todennut, luokitteluasetusta sovelletaan ainoastaan silloin, kun konkreettisessa tapauksessa luokiteltavat tuotteet ovat päällekkäisiä itse asetuksessa käsiteltävien tuotteiden kanssa. Tämä edellyttää erityisesti sitä, että niiden toiminnot ovat samat, minkä lisäksi niiden pääasiallisen toiminnon on oltava sama, jos niillä on useita eri toimintoja. (
39
)
99.
Tämän vuoksi itse luokitteluasetuksessa esitetyille perusteluille on annettava erityinen merkitys. (
40
)
100.
Ei vaikuta siltä, että nyt käsiteltävän asian kohteena olevia monitoimilaitteita voitaisiin pitää vastaavina kuin laite, joka on ollut asetuksen N:o 400/2006 kohteena.
101.
Huomautettakoon aluksi, että komissio on itse myöntänyt asetuksen perusteluissa, että yhtenä erittäin merkittävänä syynä siihen, että kyseinen tuote on luokiteltu asetuksessa N:o 400/2006 yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 90091200, on ollut se, että minkään tämän laitteen toiminnon ei katsottu antavan tuotteelle sen olennaista luonnetta. Nyt käsiteltävässä asiassa vaikuttaa sitä vastoin edellä esitetyin tavoin siltä, että tulostus- ja skannaustoiminnot ovat pääasiallisia toimintoja.
102.
Korostettakoon tämän jälkeen myös sitä, että asetuksen N:o 400/2006 tutkimuskohteena olevan laitteen teknisiin ominaisuuksiin kuuluu se, että ”laite, jossa on useita paperin syöttökaukaloita, voi tuottaa 40 sivua A4-kokoista paperia minuutissa”. Kyseessä on siis aivan selvästi tuote, jonka kopiointitoiminnot ovat erityisen edistykselliset ja johon on erittäin todennäköisesti yhdistetty alkuperäiskappaleiden automaattinen syöttölaite. Sen sijaan nyt käsiteltävän asian kohteena olevat laitteet näyttävät olevan tältä kannalta täysin erilaisia ainakin siinä mielessä, että vertailussa niiden kopiointitoiminnot ovat täysin alkeellisia. (
41
)
103.
Ainoa kriittinen huomautus, joka kyseisestä asetuksesta voitaisiin esittää edellä vuoden 2006 CN:n 84 ryhmän 5 huomautuksesta esittämäni tulkintalinjan mukaisesti, koskee sitä, että asetuksessa on mainittu tuotteen luokittelussa sovellettujen määräysten joukossa 5 huomautuksen E kohta. Kuten edellä on todettu, tätä huomautusta on näet vaikea soveltaa tulostin/skanneri/kopiokone-monitoimilaitteisiin. Vaikuttaa toisaalta ilmeiseltä, että vaikka tämä normatiivinen viittaus poistettaisiin, asetuksessa N:o 400/2006 ehdotettu luokittelu jäisi ongelmitta voimaan muiden mainittujen sääntöjen ja erityisesti 3 yleisen tulkintasäännön c alakohdan nojalla.
104.
Katson näin ollen, että ei ole syytä pitää asetusta N:o 400/2006 pätemättömänä.
V Ratkaisuehdotus
105.
Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että yhteisöjen tuomioistuin vastaa Tribunal d’instance du VIIe arrondissement de Paris’n kysymyksiin seuraavasti:
1)
Nyt käsiteltävässä asiassa kuvattujen kaltaisten monitoimilaitteiden kopiointitoiminto on yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohdassa tarkoitettu ”muu erityistoiminto kuin tietojenkäsittely”.
2)
Tällaisen erityistoiminnon olemassaolo merkitsee sitä, että tuotteiden luokitteleminen ryhmään 84 kuuluviksi tietojenkäsittelykoneiksi on mahdotonta tämän ryhmän 5 huomautuksen E kohdan perusteella vain silloin, jos tämä toiminto on ainoa luokiteltavan laitteen suorittama toiminto.
3)
Vuoden 2006 yhdistetyn nimikkeistön osalta tulostus-, skannaus- ja kopiointitoimintoja suorittavien monitoimilaitteiden luokitteleminen on suoritettava 3 yleisen tulkintasäännön perusteella. Jos on mahdollista yksilöidä yksi pääasiallinen toiminto tai pääasiallisten toimintojen kokonaisuus, joka on sijoitettavissa yhdistetyn nimikkeistön samaan jaksoon tai samaan ryhmään, luokittelu on tehtävä kyseisen yleisen tulkintasäännön b alakohdan perusteella, ja siinä yhteydessä on mahdollisesti sovellettava asianomaisia jaksoja tai ryhmiä edeltäviä huomautuksia. Muussa tapauksessa on sovellettava c alakohtaa.
4)
Nyt käsiteltävän asian kohteena olevan kaltaiset monitoimilaitteet on luokiteltava vuoden 2006 yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 847160.
5)
Esitettyä kysymystä tarkasteltaessa ei ole tullut esiin mitään sellaista, joka voisi vaikuttaa tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön 8.3.2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 400/2006 pätevyyteen.
(
1
)	Alkuperäinen kieli: italia.
(
2
)	Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 27.10.2005 annettu komission asetus (EYVL L 286, s. 1).
(
3
)	Tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön 8.3.2006 annettu komission asetus (EUVL L 70, s. 9).
(
4
)	EYVL L 155, s. 1. Yhdysvallat kääntyi toukokuussa 2008 virallisesti WTO:n puoleen riitauttaakseen yhteisön tullauskäytännön, joka koskee muun muassa myös nyt käsiteltävän asian kohteena olevan kaltaisia monitoimilaitteita. Tämän ratkaisuehdotuksen laatimishetkellä tästä on ollut saatavilla ainoastaan yleisluonteisia lehdistössä esitettyjä selontekoja, joten kysymyksen täsmällinen arvioiminen ei ole vielä mahdollista.
(
5
)	Sanamuoto on otettu asian C-362/07 yhteydessä esitetyistä kysymyksistä. Asiassa C-363/07 esitettyjen kysymysten sanamuoto on oleellisilta osin sama, sillä ainoastaan kolmannessa kysymyksessä on pieni ero, kun siitä on jätetty pois maininta tietokoneesta kyseisten laitteiden osana, eli ne sisältävät tässä tapauksessa vain kaksi moduulia, ei kolmea.
(
6
)	Sisältyy tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 20.9.2007 annettuun komission asetukseen (EY) N:o 1214/2007 (EUVL L 286, s. 1).
(
7
)	Kantajayhtiöiden kirjalliset huomautukset, 37 ja 38 kohta.
(
8
)	Asia C-67/95, Rank Xerox Manufacturing, tuomio 9.10.1997 (Kok. 1997, s. I-5401).
(
9
)	Sama asia, tuomion 30 kohta. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin oli sitä vastoin välttänyt niiden mielestä tämän virheen asiassa T-243/01, Sony Computer Entertainment Europe v. komissio, 30.9.2003 antamassaan tuomiossa (Kok. 2003, s. II-4189, 124 kohta): vrt. kantajayhtiöiden kirjalliset huomautukset, 41–43 kohta.
(
10
)	Kantajayhtiöiden kirjalliset huomautukset, 48 kohta.
(
11
)	Sama, 66 kohta ja sitä seuraavat kohdat.
(
12
)	Sama, 71 kohta.
(
13
)	Sama, 56 kohta ja sitä seuraavat kohdat.
(
14
)	Komission huomautusten 32–37 kohta, Ranskan hallituksen huomautusten 23–27 kohta, Alankomaiden hallituksen huomautusten 27 ja 28 kohta ja Puolan hallituksen huomautusten 25 kohta.
(
15
)	Ks. komission huomautusten 43 kohta ja sitä seuraavat kohdat, Ranskan hallituksen huomautusten 51–56 kohta, Alankomaiden hallituksen huomautusten 31–39 kohta ja Puolan hallituksen huomautusten 22–24 kohta.
(
16
)	Ks. yhdistetyn nimikkeistön säännösten tulkinnasta Maailman tullijärjestön piirissä laaditun harmonoidun järjestelmän yhteydessä asia C-311/04, ASAD, tuomio 12.1.2006 (Kok. 2006, s. I-609, 25 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
(
17
)	Ks. edellä 13 kohta.
(
18
)	Ks. jäljempänä 67 kohta ja sitä seuraavat kohdat.
(
19
)	Ks. esim. asia C-382/95, Techex, tuomio 18.12.1997 (Kok. 1997, s. I-7363, 11 kohta); edellä alaviitteessä 16 mainittu asia ASAD, tuomion 26 kohta; asia C-130/02, Krings, tuomio 4.3.2004 (Kok. 2004, s. I-2121, 28 kohta) ja asia C-467/03, Ikegami, tuomio 17.3.2005 (Kok. 2005, s. I-2389, 17 kohta).
(
20
)	Ks. asia 200/84, Daiber, tuomio 10.10.1985 (Kok. 1985, s. 3363, 13 ja 14 kohta); asia C-11/93, Siemens Nixdorf, tuomio 19.5.1994 (Kok. 1994, s. I-1945, 11 ja 12 kohta); edellä alaviitteessä 19 mainittu asia Techex, tuomion 12 kohta; asia C-142/06, Olicom, tuomio 18.7.2007 (Kok. 2007, s. I-6675, 17 kohta) ja asia C-312/07, JVC France, tuomio 5.6.2008 (Kok. 2008, s. I-4165, 34 kohta).
(
21
)	Tämä on todettavissa erityisesti jäljempänä vuoden 2006 CN:n XVI jakson 3 huomautuksen osalta: vrt. tämän ratkaisuehdotuksen 70 kohta ja sitä seuraavat kohdat.
(
22
)	Edellä alaviitteessä 19 mainittu asia Ikegami, erityisesti tuomion 12 kohta.
(
23
)	Edellä alaviitteessä 19 mainittu asia Ikegami. Vrt. näkemyksistä, jotka koskevat tuotteen markkinointia ja myyntiä sekä yleisöä, jolle se on suunnattu, erityisesti tuomion 21, 23 ja 24 kohta. Vastaavasti julkisasiamies Kokottin huomautukset, jotka hän on esittänyt samassa asiassa 20.1.2005 antamassaan ratkaisuehdotuksessa, 55 kohta. Vrt. myös edellä alaviitteessä 20 mainittu asia Olicom, tuomion 18 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.
(
24
)	Edellä alaviitteessä 20 mainittu asia Olicom, tuomion 30 kohta (joka koskee erilaisia verkko/modeemikortteja); edellä alaviitteessä 19 mainittu asia Techex, tuomion 21 kohta (tietokoneiden grafiikkakortit); asia C-339/98, Peacock, tuomio 19.10.2000 (Kok. 2000, s. I-8947, 16 ja 17 kohta) (verkkokortit); edellä alaviitteessä 20 mainittu asia Siemens Nixdorf, tuomion 16 kohta (tietokonemonitorit); asia C-463/98, Cabletron, tuomio 10.5.2001 (Kok. 2001, s. I-3495, 27 kohta) (erilaiset verkkolaitteet) ja asia C-479/99, CBA, tuomio 7.6.2001 (Kok. 2001, s. I-4391, 27 kohta) (tietokoneiden äänikortit).
(
25
)	Asia C-119/99, Hewlett Packard, tuomio 17.5.2001 (Kok. 2001, s. I-3981). Ks. julkisasiamies Mischon kyseisessä asiassa 18.1.2001 esittämä ratkaisuehdotus (erityisesti 13–18 kohta), jossa hän pohti asetuksen pätemättömyyttä, kun siinä säädettiin kaikkien telekopiolaitteen sisältävien monitoimilaitteiden automaattisesta luokittelemisesta telekopiointitoiminnon perusteella.
(
26
)	Kuten yhteisöjen tuomioistuin on muistuttanut, vaikka teknisen kehityksen johdosta olisi perusteltua muuttaa yhdistettyä nimikkeistöä, sen tulkinta ei voi vaihdella tekniikan kehityksen myötä ennen sen muuttamista (asia 122/80, Analog Devices, tuomio 19.11.1981, Kok. 1981, s. 2781, 12 kohta ja edellä alaviitteessä 8 mainittu asia Rank Xerox Manufacturing, tuomion 22 kohta).
(
27
)	Yhteisöjen tuomioistuin on tunnetusti vakiintuneessa oikeuskäytännössään todennut, että mahdollisuudelle käyttää WTO-sopimusta perusteena arvioitaessa yhteisön toimen laillisuutta on asetettu varsin ankarat edellytykset, jotka eivät näytä tässä tapauksessa täyttyvän: ks. esim. asia C-94/02 P, Biret et Cie v. neuvosto, tuomio 30.9.2003 (Kok. 2003, s. I-10565, 55 ja 56 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen). Yhteisöjen tuomioistuin totesi siinä yhteydessä, että sen on valvottava yhteisön toimen lainmukaisuutta WTO:n sääntöihin nähden vain, jos ”yhteisön tarkoituksena on ollut panna täytäntöön WTO:n yhteydessä hyväksymänsä erityinen velvoite taikka jos kyseisessä yhteisön toimessa nimenomaisesti viitataan WTO-sopimusten tiettyihin määräyksiin”. Kumpikaan näistä edellytyksistä ei näyttäisi täyttyvän yhdistetyn nimikkeistön osalta.
(
28
)	Ks. tästä velvoitteesta yleisesti asia C-286/90, Poulsen, tuomio 24.11.1992 (Kok. 1992, s. I-6019, Kok. Ep. XIII, s. I-191, 9 kohta); asia C-61/94, komissio v. Saksa, tuomio 10.9.1996 (Kok. 1996, s. I-3989, 52 kohta) ja asia C-341/95, Bettati, tuomio 14.7.1998 (Kok. 1998, s. I-4355, 20 kohta). Ks. erityisesti WTO-järjestelmään kuuluvasta TRIPS-sopimuksesta, joka on ominaispiirteiltään samanlainen, asia C-53/96, Hermès International, tuomio 16.6.1998 (Kok. 1998, s. I-3603, 28 kohta); yhdistetyt asiat C-300/98 ja C-392/98, Dior ym., tuomio 14.12.2000 (Kok. 2000, s. I-11307, 47 kohta) ja asia C-245/02, Anheuser-Busch, tuomio 16.11.2004 (Kok. 2004, s. I-10989, 55 kohta).
(
29
)	36 kohta.
(
30
)	Vrt. edellä alaviitteessä 8 mainittu asia Rank Xerox Manufacturing, tuomion 28 ja 29 kohta.
(
31
)	En pidä perusteltuna myöskään erityisesti komission esittämää väitettä, jonka mukaan kyseisessä XVI jakson 1 huomautuksen m kohdassa suljettaisiin pois mahdollisuus luokitella tähän jaksoon nyt käsiteltäviä tuotteita, koska ne voitaisiin luokitella myös 90 ryhmään. Todettakoon näet, että 1 huomautuksen m kohdassa tehdään selvä ero näiden kahden ryhmän välillä, mutta ei määrätä siitä, että mikäli 90 ryhmän ja jonkin XVI jaksoon kuuluvan ryhmän valinnan välillä vallitsee epävarmuutta, pitäisi valita ensin mainittu.
(
32
)	Ks. edellä 30 kohta.
(
33
)	Ks. edellä 22 kohta.
(
34
)	Edellä alaviitteessä 8 mainittu asia Rank Xerox Manufacturing, tuomion 30 kohta.
(
35
)	Komission huomautusten 51 kohta.
(
36
)	Ranskan hallituksen huomautusten 58 kohta ja Alankomaiden hallituksen huomautusten 40 kohta.
(
37
)	Puolan hallituksen huomautusten 28–34 kohta.
(
38
)	Sama, 35 kohta ja sitä seuraavat kohdat.
(
39
)	Edellä alaviitteessä 25 mainittu asia Hewlett Packard, tuomion 21 ja 22 kohta. Siltä osin kuin yhteisöjen tuomioistuin on hyväksynyt yleisesti mahdollisuuden luokitteluasetuksen analogiseen soveltamiseen (edellä alaviitteessä 19 mainittu asia Krings, tuomion 35 kohta), sen edellytykset eivät mielestäni täyty tässä tapauksessa.
(
40
)	Edellä alaviitteessä 25 mainittu asia Hewlett Packard, tuomion 20 kohta.
(
41
)	On ehkä tarpeen huomauttaa, että yhdistetyn nimikkeistön myöhempien versioiden nimikkeessä 844331 monitoimilaitteiden kopiointinopeus on ratkaiseva niiden luokittelun ja mahdollisen tullin kantamisen kannalta.