62014CO0139
TEISINGUMO TEISMO NUTARTIS (šeštoji kolegija)
2014 m. spalio 22 d. (
*1
)
„Prašymas priimti prejudicinį sprendimą — Bendrasis muitų tarifas — Tarifinis klasifikavimas — Kombinuotoji nomenklatūra — Prekių klasifikavimas — 2202 10 00 tarifinė pozicija — Vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius vandenis, į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų — 2202 90 10 11 tarifinė pozicija — Vaisių arba daržovių sultys, praskiestos vandeniu arba gazuotosios“
Byloje C‑139/14
dėl Finanzgericht Baden‑Württemberg (Vokietija) 2014 m. vasario 25 d. nutartimi, kurią Teisingumo Teismas gavo 2014 m. kovo 24 d., pagal SESV 267 straipsnį pateikto prašymo priimti prejudicinį sprendimą byloje
Mineralquelle Zurzach AG
prieš
Hauptzollamt Singen
TEISINGUMO TEISMAS (šeštoji kolegija),
kurį sudaro A. Borg Barthet, einantis kolegijos pirmininko pareigas (pranešėjas), teisėjai S. Rodin ir F. Biltgen,
generalinis advokatas M. Szpunar,
kancleris A. Calot Escobar,
atsižvelgęs į išklausius generalinį advokatą priimtą sprendimą išspręsti bylą motyvuota nutartimi pagal Teisingumo Teismo procedūros reglamento 99 straipsnį,
priima šią
Nutartį
1
Prašymas priimti prejudicinį sprendimą pateiktas dėl 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 2 sk., 2 t., p. 382), I priede su pakeitimais, padarytais 2005 m. spalio 27 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1719/2005 (OL L 286, p. 1, toliau – KN), pateiktos KN 2202 10 00 subpozicijos išaiškinimo ir Reglamento Nr. 2658/87 (toliau – TARIC) 2 straipsnyje nustatytos Europos Bendrijų suderintos sistemos nomenklatūros išaiškinimo.
2
Šis prašymas pateiktas nagrinėjant ginčą tarp Šveicarijoje įsteigtos gėrimų gamintojos Mineralquelle Zurzach AG (toliau – Mineralquelle Zurzach) ir Hauptzollamt Singen (Centrinės muitinės) dėl muitų sumokėjimo a posteriori už tam tikras Mineralquelle Zurzach atlikto importo operacijas 2006 m.
Teisinis pagrindas
KN ir TARIC
3
Pagal Reglamento Nr. 2658/87 1 straipsnį:
„1.   [KN], kuri tuo pačiu metu atitinka tiek Bendrojo muitų tarifo, tiek Bendrijos užsienio prekybos statistikos, tiek kitus Bendrijos prekių importo ar eksporto politikos krypčių reikalavimus, nustato [Europos] Komisija.
2.   [KN] sudaro:
a)
suderintos sistemos nomenklatūra [kurią parengė Pasaulio muitų organizacija (PMO) ir kuri buvo įtvirtinta Briuselyje 1983 m. birželio 14 d. pasirašyta Tarptautinės suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos konvencija, kuri Europos ekonominės bendrijos vardu kartu su 1986 m. birželio 24 d. pakeitimo protokolu buvo patvirtinta 1987 m. balandžio 7 d. Tarybos sprendimu 87/369/EEB (OL L 198, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 1 t, 1 sk., p. 288; toliau – SS)];
b)
šios nomenklatūros Bendrijos poskyriai, kurie vadinami KN subpozicijomis tais atvejais, kada yra nurodyta atitinkama muito norma;
c)
parengiamosios nuostatos, papildomosios skirsnių arba skyrių pastabos ir išnašos, susijusios su KN subpozicijomis.
3.   [KN] pateikiama I priede. <…>
<…>“
4
Šio reglamento 2 straipsnyje numatyta:
„[TARIC], kuris atitinka Bendrojo muitų tarifo, užsienio prekybos statistikos, prekybos, žemės ūkio ir kitų Bendrijos prekių importo ar eksporto politikos krypčių reikalavimus, nustato Komisija.
Tarifas grindžiamas [KN] ir jį sudaro:
a)
šio reglamento priemonės;
b)
papildomi Bendrijos poskyriai, vadinami „TARIC subpozicijomis“, reikalingi konkrečioms II priede išvardytoms Bendrijos priemonėms įgyvendinti;
c)
kita informacija, reikalinga TARIC kodams ir papildomiems 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse apibūdintiems kodams įgyvendinti ar tvarkyti;
d)
muito normos ir kiti importo ar eksporto mokesčiai, įskaitant atleidimą nuo muito ir preferencinių muitų tarifų normas, taikomi konkrečių prekių importui ar eksportui;
e)
II priede išvardytos priemonės, taikomos konkrečių prekių importui ar eksportui.“
5
Pagal minėto reglamento 3 straipsnio 1 ir 2 dalis:
„1.   Kiekviena KN subpozicija turi aštuonių skaitmenų kodo numerį:
a)
pirmieji šeši skaitmenys atitinka [SS] nomenklatūros atitinkamos subpozicijos skaitmeninį kodą;
b)
septintasis ir aštuntasis skaitmenys atskleidžia KN subpozicijas. <…>
2.   [TARIC] subpozicijos identifikuojamos devintuoju ir dešimtuoju skaitmenimis, kurie kartu su 1 dalyje nurodytais kodų numeriais sudaro [TARIC] kodo numerius. <…>“
6
To paties reglamento 6 straipsnyje numatyta, kad TARIC sudaro, atnaujina, tvarko ir platina Komisija.
7
KN pirmoje dalyje įtvirtintos preliminariosios nuostatos. Šios dalies bendrosioms taisyklėms skirto I skyriaus A skirsnyje „Bendrosios [KN] aiškinimo taisyklės“ nustatyta:
„Klasifikuojant prekes pagal [KN], turi būti vadovaujamasi šiais principais:
1.
Skyrių, skirsnių ir poskirsnių pavadinimai pateikiami tik nurodymui palengvinti; juridiniais tikslais prekių klasifikavimas turi būti nustatomas pagal pozicijų pavadinimus bei skyrių ir skirsnių pastabas ir, jeigu šiuose pozicijų pavadinimuose ir pastabose nenurodyta kitaip, vadovaujantis toliau išdėstytomis nuostatomis.
<…>
3.
Jeigu pritaikius 2 taisyklės b punktą arba dėl kokių nors kitų priežasčių prekę galima prima facie klasifikuoti dviejose arba daugiau pozicijų, ji turi būti klasifikuojama taip:
a)
pirmenybė teikiama tai pozicijai, kurioje prekė aprašyta tiksliausiai, lyginant su kitomis pozicijomis, kuriose ji aprašyta bendriau. <…>
<…>
6.
Juridiniais tikslais klasifikuojant prekes bet kurios pozicijos subpozicijose vadovaujamasi subpozicijų pavadinimais ir visomis taikytinomis subpozicijų pastabomis, taip pat mutatis mutandis pirmiau išdėstytomis taisyklėmis, laikantis nuostatos, kad gali būti sugretinamos tik to paties lygio subpozicijos. Taikant šią taisyklę taip pat reikia remtis atitinkamo skyriaus ar skirsnio pastabomis, jeigu pagal kontekstą nereikalaujama kitaip.“
8
KN antrojoje dalyje yra IV skyrius „Paruošti maisto produktai; nealkoholiniai ir alkoholiniai gėrimai bei actas; tabakas ir perdirbti tabako pakaitalai“. Šiame skyriuje, be kita ko, yra 22 skirsnis „Nealkoholiniai ir alkoholiniai gėrimai bei actas“.
9
KN 2202 pozicija sudalyta taip:
„2202
Vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius vandenis, į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų, ir kiti nealkoholiniai gėrimai, išskyrus vaisių arba daržovių sultis, klasifikuojamas 2009 pozicijoje:
2202 10 00
– Vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius vandenis, į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų
2202 90
– Kiti:
2202 90 10
‐ ‐ Kurių sudėtyje nėra produktų, klasifikuojamų 0401–0404 pozicijose, arba riebalų, gautų iš produktų, klasifikuojamų 0401–0404 pozicijose
‐ ‐ Kiti, kurių sudėtyje riebalai, gauti iš produktų, klasifikuojamų 0401–0404 pozicijose, sudaro
2202 90 91
‐ ‐ ‐ Mažiau kaip 0,2 %
2202 90 95
‐ ‐ ‐ Ne mažiau kaip 0,2 % masės, bet mažiau kaip 2 % masės
2202 90 99
‐ ‐ ‐ Ne mažesnis kaip 2 % masės.“
10
Pirmojoje papildomoje KN 22 skirsnio pastaboje numatyta:
„2202 10 00 subpozicijoje klasifikuojami vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius vandenis, į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų, jeigu jie tiesiogiai vartojami kaip gėrimai.“
11
Pagrindinės bylos aplinkybių susiklostymo momentu galiojusios redakcijos (OL C 50, 2006, p. 1) Komisijos parengti KN paaiškinimai dėl 2202 pozicijos suformuluoti taip:
„2202
Vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius vandenis, į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų, ir kiti nealkoholiniai gėrimai, išskyrus vaisių arba daržovių sultis, klasifikuojamas 2009 pozicijoje.
Sąvoka „nealkoholiniai“ gėrimai apibrėžta šio skirsnio 3 pastaboje.
2202 10 00
Vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius vandenis, į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų
Šioje subpozicijoje klasifikuojami gaivieji gėrimai, nurodyti SS paaiškinimų 2202 pozicijos paaiškinimų A dalyje.
Gaiviųjų gėrimų sudėtyje esantys antioksidantai, vitaminai, stabilizuojančios medžiagos arba chininas jų klasifikavimui įtakos neturi.
Šioje subpozicijoje klasifikuojami skysti produktai, sudaryti iš vandens, cukraus ir aromatinių medžiagų, supakuoti į plastikinius maišelius ir skirti namų sąlygomis ledinukams gaminti užšaldant šaldytuve.
Taip pat žr. šio skirsnio 1 papildomąją pastabą.“
12
2006 m., kiek tai susiję su KN 2202 90 10 subpozicija, TARIC subpozicijos buvo tokios:
„2202 90
‐ Kiti
2202 90 10
‐ ‐ Kurių sudėtyje nėra produktų, klasifikuojamų 0401–0404 pozicijose, arba riebalų, gautų iš produktų, klasifikuojamų 0401–0404 pozicijose
‐ ‐ ‐ Kurių sudėtyje yra cukraus (sacharozės arba invertuotojo cukraus)
2202 90 10 11
‐ ‐ ‐ ‐ Vaisių arba daržovių sultys, praskiestos vandeniu arba gazuotosios
2202 90 10 19
‐ ‐ ‐ ‐ Kiti.“
SS paaiškinimai
13
Laikydamasi Tarptautinės suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos konvencijos 8 straipsnyje įtvirtintų sąlygų, PMO tvirtina SS komiteto priimtus paaiškinimus ir nuomones dėl klasifikavimo.
14
SS paaiškinimuose dėl 2202 pozicijos sakoma:
„A)
Vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius vandenis, į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų.
Prie šios grupės priskiriami:
1)
Vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius vandenis, į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų.
2)
Gėrimai, pavyzdžiui limonadas, kokakola, apelsinų arba citrinų gėrimai iš paprasto geriamojo vandens, į kurį įdėta arba neįdėta cukraus ar kitų saldiklių, kuris aromatizuotas vaisių sultimis ar esencijomis arba sudėtiniais ekstraktais arba į kurį kartais gali būti dedama vyno rūgšties ir citrinų rūgšties; dažnai jie būna gazuoti naudojant anglies dioksidą. Daugiausia jie pateikiami buteliuose arba kituose hermetiškai sandariuose induose.“
Pagrindinė byla ir prejudiciniai klausimai
15
2006 m. Mineralquelle Zurzach į Sąjungos muitų teritoriją įvežė gėrimą „Quelly Vita 10“. Tai vadinamasis ACE gėrimas (t. y. jo sudėtyje yra vitaminų A, C, E), kurį sudaro vanduo, cukrus, koncentruotos apelsinų, citrinų, vynuogių, ananasų, mandarinų, nektarinų, pasiflorų, abrikosų ir gvajavos sultys, rūgštingumą reguliuojanti medžiaga, kaip antai citrinų rūgštis, vitaminų mišinys (vitaminas C, niacinas, vitaminas E, pantoteno rūgštis, beta karotinas (provitaminas A), vitaminas B6, vitaminas B1, folio rūgštis, biotinas, vitaminas B12), konservantai (E 242 ir E 202), stabilizatoriai (E 440 ir E 410), aromatinės medžiagos iš aromatinių preparatų, natūralios aromatinės medžiagos ir dirbtinės aromatinės medžiagos. Šio gėrimo sudėtyje vaisių sultys sudarė 12 %, vitaminų kiekis 100 ml – 15 % rekomenduojamos paros normos, o vitamino A – 30 % šios normos.
16
Mineralquelle Zurzach šį gėrimą deklaravo kaip Šveicarijos kilmės produktą, priskiriamą prie TARIC 2202 10 00 00 kodo, kuris taikomas „vandeniui, įskaitant mineralinį vandenį ir gazuotą vandenį, kurio sudėtyje yra cukraus, kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų“. Šveicarijos kilmės prekėms, kurioms priskiriamas šis kodas, turėjo būti taikomas preferencinis režimas ir taikomi nulinio tarifo muitai.
17
Hauptzollamt Singen, remdamasi 2008 m. gruodžio 29 d.Zolltechnishe Prüfungs und Lehranstalt München bei der Bundesfinanzdirektion Südost (Miuncheno techninių muitinės tikrinimų ir mokymų įstaiga prie Pietryčių Vokietijos vyriausiosios finansų direkcijos) pateikta informacija, atliko muitinį patikrinimą ir nustatė, kad klasifikuojant gėrimą „Quelly Vita 10“ jis turi būti priskiriamas prie TARIC 2202 90 10 11 kodo „Vaisių arba daržovių sultys, praskiestos vandeniu arba gazuotosios“.
18
2009 m. vasario 2 d.Hauptzollamt Singen išsiuntė Mineralquelle Zurzach pranešimą apie įsiskolinimą už šio gėrimo importą nuo 2006 m. vasario 6 d. iki vasario 28 d., kurio suma sudarė 8964,91 euro, vadovaujantis šio gėrimo klasifikacija pagal TARIC 2202 90 10 11 kodą. Kadangi Mineralquelle Zurzach administracinis skundas nebuvo patenkintas, ji dėl šio sprendimo dėl įsiskolinimo pareiškė ieškinį Finanzgericht Baden‑Württemberg.
19
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas abejoja, ar toks gėrimas, kaip „Quelly Vita 10“, gali būti klasifikuojamas kitoje KN subpozicijoje nei 2202 10 00.
20
Jo manymu, kadangi šis gėrimas iš esmės sudarytas iš vandens ir cukraus, o pridėtų vaisių sulčių kiekis sudaro tik 12 %, tai rodo, kad jis priskirtinas prie 2202 10 00 KN subpozicijos, kuri apima vandenis, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius vandenis, į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų, ir kitus nealkoholinius gėrimus. Pasak to teismo, tai patvirtina ir KN paaiškinimai dėl 2202 10 00 subpozicijos.
21
Vis dėlto prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas pabrėžia, kad šis gėrimas taip pat gali būti priskirtas prie TARIC 2202 90 10 11 tarifinės pozicijos, apimančios vaisių arba daržovių sultis, praskiestas vandeniu.
22
Tas teismas nurodo, kad iš Teisingumo Teismo praktikos matyti, jog prekių tarifinę klasifikaciją reikia nustatyti atsižvelgiant į objektyvius aptariamų prekių požymius ir savybes. Pažymėtina, kad KN ir SS paaiškinimai, nors ir neprivalomi, vis dėlto yra galiojantis tarifinių pozicijų aiškinimo pagrindas.
23
Jis taip pat mano, kad tuo atveju, jeigu gėrimas „Quelly Vita 10“ nepriskirtinas prie KN 2202 10 00 subpozicijos, kyla klausimas, ar klasifikuojant jis gali būti priskirtas prie TARIC 2202 90 10 11 kodo, ar prie TARIC 2202 90 10 19 kodo.
24
Šiomis aplinkybėmis Finanzgericht Baden‑Württemberg nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šiuos prejudicinius klausimus:
„1.
Ar nealkoholinį gėrimą, kurio sudėtyje daugiausia yra vandens, bet yra ir 12 % vaisių sulčių, o be cukraus, dar yra ir vitaminų mišinio, kurio kiekis, atsižvelgiant į sulčių kiekį gėrime, gerokai viršija natūraliose vaisių sultyse esantį vitaminų kiekį, galima klasifikuoti [KN] 2202 10 00 subpozicijoje?
Jeigu į pirmąjį klausimą būtų atsakyta neigiamai:
2.
Ar toks gėrimas yra vandeniu praskiestos vaisių sultys, atitinkančios TARIC 2202 90 10 11 kodą?
Jeigu į pirmąjį ir antrąjį klausimus būtų atsakyta neigiamai:
3.
Ar toks produktas yra prekė, atitinkanti TARIC 2202 90 10 19 kodą?“
Dėl prejudicinių klausimų
25
Pagal Teisingumo Teismo procedūros reglamento 99 straipsnį, jeigu atsakymą į klausimą, dėl kurio pateiktas prašymas priimti prejudicinį sprendimą, galima aiškiai nustatyti iš teismo praktikos arba jeigu tas atsakymas nekelia jokių pagrįstų abejonių, Teisingumo Teismas, vadovaudamasis teisėjo pranešėjo siūlymu ir išklausęs generalinį advokatą, bet kada gali nuspręsti priimti sprendimą motyvuota nutartimi.
26
Šioje byloje reikia taikyti šią nuostatą.
27
Savo trimis klausimais, kuriuos reikia nagrinėti kartu, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės siekia sužinoti, ar KN aiškintina taip, jog gėrimas, kaip antai nagrinėjamas pagrindinėje byloje, kurį sudaro vanduo, cukrus, koncentruotos apelsinų, citrinų, vynuogių, ananasų, mandarinų, nektarinų, pasiflorų, abrikosų ir gvajavos sultys, rūgštingumą reguliuojanti medžiaga, vitaminų mišinys, natūralios ir dirbtinės aromatinės medžiagos ir kurio sudėtyje esančių vaisių sulčių kiekis yra tik 12 %, turi būti priskiriama prie šios nomenklatūros 2202 10 00 subpozicijos, o jeigu ne – ar TARIC aiškintinas taip, kad tokia prekė priskirtina prie šio tarifo 2202 90 10 11 arba 2202 90 10 19 kodo.
28
Dėl klausimo, ar Mineralquelle Zurzach importuojamos prekės savybės, kaip jos aprašytos sprendime dėl prašymo priimti prejudicinį sprendimą, atitinka visas KN 2202 10 00 subpozicijos savybes, reikia pažymėti, kad kai Teisingumo Teismui pateikiamas prašymas priimti prejudicinį sprendimą dėl tarifinio klasifikavimo, jis turi išaiškinti nacionaliniam teismui kriterijus, kurių taikymas leistų šiam teisingai klasifikuoti nagrinėjamus gaminius pagal KN, o ne pats klasifikuoti prekes, juo labiau kad jis nebūtinai turi visą šiuo klausimu reikalingą informaciją. Taigi, nacionalinis teismas bet kuriuo atveju tai gali padaryti geriau (žr. sprendimų Proxxon, C‑500/04, EU:C:2006:111, 23 punktą ir Digitalnet ir kt., C‑320/11, C‑330/11, C‑382/11 ir C‑383/11, EU:C:2012:745, 61 punktą).
29
Tačiau tam, kad pateiktų naudingą atsakymą prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui ir jis galėtų atlikti tarifinį klasifikavimą, dėl kurio į jį kreiptasi, Teisingumo Teismas gali, bendradarbiaudamas su nacionaliniais teismais ir atsižvelgdamas į sprendime dėl prašymo priimti prejudicinį sprendimą pateiktus duomenis, pateikti šiam teismui visas, jo manymu, reikalingas nuorodas (šiuo klausimu žr. sprendimų Lohmann ir Medi Bayreuth, C‑260/00–C‑263/00, EU:C:2002:637, 28 punktą ir Pärlitigu, C‑56/08, EU:C:2009:467, 23 punktą).
30
Siekiant atsakyti į pateiktus klausimus, svarbu, viena vertus, pažymėti, kad pagal bendrąsias KN aiškinimo taisykles prekių klasifikacija nustatoma pagal pozicijų pavadinimus ir skyrių bei skirsnių pastabas, o skyrių, skirsnių ir poskirsnių pavadinimai pateikiami tik nurodymui palengvinti (žr. Sprendimo Lukoyl Neftohim Burgas, C‑330/13, EU:C:2014:1757, 33 punktą).
31
Kita vertus, pažymėtina, kad pagal nusistovėjusią teismo praktiką, siekiant užtikrinti teisinį saugumą ir lengvesnę kontrolę, paprastai prekių tarifinį klasifikavimą nulemiantį kriterijų reikia nustatyti atsižvelgiant į šių prekių požymius ir objektyvias savybes, išvardytas KN pozicijos ir skyriaus ar skirsnio pastabų formuluotėse (šiuo klausimu, be kita ko, žr. sprendimų Proxxon, EU:C:2006:111, 21 punktą; Rakvere Lihakombinaat C‑140/08, EU:C:2009:667, 42 punktą ir Digitalnet ir kt., EU:C:2012:745, 27 punktą ir jame nurodytą teismų praktiką).
32
Dėl SS paaiškinimų pridurtina, jog nepaisant to, kad jie neturi teisiškai privalomos galios, jie yra svarbi priemonė užtikrinant vienodą Bendrojo muitų tarifo taikymą ir, kaip tokia, sudaro jam aiškinti tinkamą pagrindą (šiuo klausimu žr. sprendimų Kloosterboer Services, C‑173/08, EU:C:2009:382, 25 punktą ir Agroferm, C‑568/11, EU:C:2013:407, 28 punktą). Tas pats pasakytina ir apie KN paaiškinimus (šiuo klausimu žr. sprendimų Develop Dr. Eisbein, C‑35/93, EU:C:1994:252, 21 punktą ir British Sky Broadcasting Group ir Pace, C‑288/09 ir C‑289/09, EU:C:2011:248, 92 punktą).
33
Nagrinėjamu atveju iš KN 2202 pozicijos formuluotės matyti, kad į ją patenka „vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius vandenis, į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų, ir kiti nealkoholiniai gėrimai, išskyrus vaisių arba daržovių sultis, klasifikuojamas 2009 pozicijoje“.
34
Be to, pirmoje papildomoje KN 22 skirsnio pastaboje, į kurią daroma nuoroda KN paaiškinimuose dėl 2202 10 00 subpozicijos, numatyta, kad į šią poziciją patenka „vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius vandenis, į kuriuos pridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų, jeigu jie tiesiogiai vartojami kaip gėrimai“.
35
Šiuose KN paaiškinimuose taip pat patikslinama, kad gaivieji gėrimai, nurodyti SS paaiškinimų 2202 pozicijos paaiškinimų A dalyje, priskiriami prie KN 2202 10 00 subpozicijos. Pastaruosiuose SS paaiškinimuose pateikiamas neišsamus gėrimų, priskirtinų prie subpozicijos, sąrašas, tai yra, pavyzdžiui, limonadas, kokakola, apelsinų arba citrinų gėrimai iš paprasto geriamojo vandens, į kurį įdėta arba neįdėta cukraus ar kitų saldiklių, kuris aromatizuotas vaisių sultimis ar esencijomis arba sudėtiniais ekstraktais arba į kurį kartais gali būti dedama vyno rūgšties ir citrinų rūgšties. Remiantis KN paaiškinimais dėl 2202 10 00 subpozicijos, gaiviųjų gėrimų sudėtyje esantys antioksidantai, vitaminai, stabilizuojančios medžiagos arba chininas jų klasifikavimui įtakos neturi.
36
Nagrinėjamu atveju gėrimas, kuriame sulčių kiekis yra 12 %, atitinka SS paaiškinimų dėl 2202 pozicijos A punkto apibrėžtį, nes sulčių dalis nėra pagrindinė, todėl šiam gėrimui skonį suteikia, be kita ko, pridėtos natūralios ir dirbtinės kvapiosios medžiagos ir cukrus.
37
Tačiau dėl 12 % vaisių sulčių kiekio gėrime negalima pateisinti gėrimo priskyrimo prie TARIC 2202 90 10 11 pozicijos „Vaisių arba daržovių sultys, praskiestos vandeniu arba gazuotosios“.
38
Vadinasi, į pateiktus klausimus reikia atsakyti taip: KN aiškintina taip, jog toks gėrimas, kaip nagrinėjamas pagrindinėje byloje, kurį sudaro vanduo, cukrus, koncentruotos apelsinų, citrinų, vynuogių, ananasų, mandarinų, nektarinų, pasiflorų, abrikosų ir gvajavos sultys, rūgštingumą reguliuojanti medžiaga, vitaminų mišinys, natūralios ir dirbtinės aromatinės medžiagos ir kurio sudėtyje esančių vaisių sulčių kiekis yra 12 %, priskirtina prie šios nomenklatūros 2202 10 00 subpozicijos.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
39
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas.
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (šeštoji kolegija) nusprendžia:
1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo, iš dalies pakeisto 2005 m. spalio 27 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1719/2005, I priede pateikta kombinuotoji nomenklatūra aiškintina taip, jog toks gėrimas, kaip nagrinėjamas pagrindinėje byloje, kurį sudaro vanduo, cukrus, koncentruotos apelsinų, citrinų, vynuogių, ananasų, mandarinų, nektarinų, pasiflorų, abrikosų ir gvajavos sultys, rūgštingumą reguliuojanti medžiaga, vitaminų mišinys, natūralios ir dirbtinės aromatinės medžiagos ir kurio sudėtyje esančių vaisių sulčių kiekis yra 12 %, priskirtina prie šios nomenklatūros 2202 10 00 subpozicijos.
Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: vokiečių.