TARNAUTOJŲ TEISMO (antroji kolegija) SPRENDIMAS
2007 m. liepos 5 d.
Byla F‑26/06
Marli Bertolete ir kt.
prieš
Europos Bendrijų Komisiją
„Viešoji tarnyba – Sutartininkai – Priskyrimas lygiui ir darbo užmokestis – Infrastruktūros ir logistikos biuras Briuselyje (OIB) – Lopšelių ir vaikų darželių auklėtojos – Remiantis Belgijos teise pagal darbo sutartį dirbę asmenys – Taikytinos sistemos pakeitimas – Vienodas požiūris“
Dalykas: Pagal EB 236 ir AE 152 straipsnius pareikštas ieškinys, kuriuo M. Bertolete ir kiti aštuoni Komisijos sutartininkai prašo
panaikinti sudaryti tarnybos sutartis įgaliotos tarnybos sprendimus, kuriais jie priskiriami lygiui ir nustatomas jų darbo
užmokestis juos įdarbinant sutartininkais pagal 2005 m. balandžio mėn. pasirašytas ir gegužės 1 d. įsigaliojusias sutartis,
ir panaikinti 2005 m. lapkričio 21 d. tos pačios tarnybos sprendimus, atmetančius dėl ankstesniųjų sprendimų pateiktus jų
skundus.
Sprendimas: Panaikinti sprendimus, kuriais Komisija, remdamasi 2005 m. balandžio mėn. pasirašytomis sutartimis, nustatė sutartininkais
įdarbintų ieškovų atlyginimus. Atmesti likusią ieškinio dalį. Europos Bendrijų Komisija padengia savo bylinėjimosi išlaidas
ir pusę ieškovų nurodytų bylinėjimosi išlaidų. Ieškovai padengia pusę savo bylinėjimosi išlaidų.
Santrauka
1.      Pareigūnai – Sutartininkai – Priskyrimas lygiui
(Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 80 straipsnio 2 dalis ir 82 straipsnio 2 dalis)
2.      Pareigūnai – Sutartininkai – Darbo užmokestis
(Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų priedo 2 straipsnio 2 dalis)
3.      Pareigūnai – Sutartininkai – Darbo užmokestis
(Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų priedo 2 straipsnio 2 dalis)
1.      Pagal Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 82 straipsnio 2 dalį įdarbinant sutartininką II ir III pareigų grupėse taikomi tie
patys minimalūs išsilavinimo ir profesinės patirties reikalavimai: suinteresuotasis asmuo turi turėti aukštesniojo arba aukštojo
išsilavinimo diplomą, arba vidurinio išsilavinimo diplomą, suteikiantį galimybę siekti aukštesniojo arba aukštojo išsilavinimo,
ir ne mažiau kaip trejų metų atitinkamą profesinę patirtį, arba turi būti baigęs atitinkamo lygio profesinį mokymą ar turėti
profesinės patirties, kai tai pateisinama tarnybos interesais.
Komisijos sutartininkų įdarbinimo ir darbo tvarkos bendrųjų įgyvendinimo nuostatų 2 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose šiuo
atžvilgiu pateikti patikslinimai nepaneigia šio teiginio, ypač kalbant apie reikalavimą turėti vidurinio išsilavinimo diplomą,
suteikiantį galimybę siekti aukštesniojo arba aukštojo išsilavinimo. Šio vidurinio išsilavinimo diplomas iš tiesų suteikia
teisę jo turėtojui įsidarbinti užimant tiek II, tiek III grupės pareigas, jeigu jis turi trejų metų atitinkamą profesinę patirtį.
Šiomis aplinkybėmis vien tuo, kad atitinkami tarnautojai gali pateikti diplomą, suteikiantį galimybę siekti aukštesniojo arba
aukštojo išsilavinimo, negalima pateisinti jų įdarbinimo užimant III grupės pareigas, o ne II grupės pareigas.
Be to, Komisija priėmė Bendrąsias įgyvendinimo nuostatas, susijusias su laikinosiomis priemonėmis, taikomomis tarnautojams,
kuriuos Briuselio Infrastruktūros tarnyba įdarbino lopšeliuose ir vaikų darželiuose Briuselyje, siekdama teisiškai apibrėžti
savo diskreciją taikant Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 80 straipsnio 2 dalį, kurioje apibrėžiami reikalavimai, taikomi
įvairioms pareigų grupėms. Iš šių Bendrųjų įgyvendinimo nuostatų 1 straipsnio 2 dalies b ir c punktų aiškiai matyti, kad asmenys,
įdarbinti lopšelių ir vaikų darželių auklėtojais, priklauso II pareigų grupei, nebent jie turi „personalo koordinatoriaus
statusą pagal Belgijos teisę“, ir tokiu atveju jie priklauso III pareigų grupei.
(žr. 38–41 punktus)
2.      Iš Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų priedo 2 straipsnio 2 dalies formuluotės aiškiai matyti, kad priedo mokėjimas prie darbo
užmokesčio, jeigu jis sumažėjo sutartininku įdarbinus darbuotoją, kuris anksčiau dirbo institucijoje pagal nacionalinės teisės
reglamentuojamą darbo sutartį, palyginti su tuo, ką jis gaudavo pagal ankstesnę sutartį, yra paprasčiausia institucijai suteikta
galimybė. Be to, šio 2 straipsnio 2 dalimi institucijai paliekama didelė diskrecija nustatyti priedo sumą, nes ji turi atsižvelgti
į skirtumus, esančius tarp anksčiau taikytų nacionalinės teisės aktų mokesčių, socialinio draudimo ir pensijų srityse ir atitinkamų
sutartininkui taikytinų nuostatų.
Komisija įgyvendino Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų priedo 2 straipsnio 2 dalį, kai priėmė Bendrųjų įgyvendinimo nuostatų,
susijusių su laikinosiomis priemonėmis, taikomomis tarnautojams, kuriuos Briuselio Infrastruktūros tarnyba įdarbino lopšeliuose
ir vaikų darželiuose Briuselyje, 7 ir 8 straipsnius bei šių bendrųjų įgyvendinimo nuostatų I–III priedus. Pagal šias nuostatas
ji iš tiesų įsipareigojo mokėti priedą kai kurių kategorijų sutartininkams pagal šiose nuostatose numatytą tvarką. Tačiau
ši Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų priedo 2 straipsnio 2 dalies taikymo tvarka negali pažeisti viršesnių viešosios tarnybos
teisės normų.
(žr. 80, 81 ir 83 punktus)
3.      Siekiant nustatyti, ar tai, kad šeimos pašalpos įtraukiamos į neto darbo užmokesčio apibrėžtį, viena vertus, sutartininko
ir, kita vertus, pagal nacionalinės teisės reglamentuojamą darbo sutartį dirbančio asmens atveju, yra mažiau palanku sutartininkams,
kurie Bendrųjų įgyvendinimo nuostatų, susijusių su laikinosiomis priemonėmis, taikomomis tarnautojams, Briuselio Infrastruktūros
tarnybos įdarbintiems lopšeliuose ir vaikų darželiuose Briuselyje, 7 ir 8 straipsniuose numatytomis datomis turėjo išlaikomų
vaikų, palyginti su tais, kurie tuo pačiu metu jų neturėjo, visų pirma reikia konstatuoti, kad šios dvi sutartininkų kategorijos
yra panašiose situacijose, atsižvelgiant į Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų priedo 2 straipsnio 2 dalimi siekiamą tikslą
kompensuoti galimą darbo užmokesčio sumažėjimą, suinteresuotiems asmenims įgijus sutartininko statusą.
Antra, šeimos pašalpų įtraukimas į neto darbo užmokesčio apibrėžtį, viena vertus, sutartininko, ir, kita vertus, pagal nacionalinės
teisės reglamentuojamą darbo sutartį dirbančio asmens atveju, turi tiesioginį poveikį nustatant papildomą sumą, atlikus neto
darbo užmokesčių palyginimą pagal minėtų Bendrųjų įgyvendinimo nuostatų I priede nustatytą tvarką. Tuo atveju, kai Bendrijos
šeimos pašalpos, kurios mokamos pirmuoju iš lyginamų atvejų, būtų didesnės nei antruoju atveju mokamos pašalpos, gaunamos
pagal darbo vietos valstybės narės teisės aktus, priedas, mokamas asmenims, kurie jau turėjo vieną ar kelis išlaikomus vaikus
tuo metu, kai įgijo sutartininko statusą, būtų atitinkamai sumažintas.
Iš to išplaukia, jog dėl to, kad šeimos pašalpos įtraukiamos į neto darbo užmokesčio apibrėžtį, gali atsirasti darbo užmokesčio
skirtumų, atsižvelgiant į tai, ar Bendrųjų įgyvendinimo nuostatų 7 ir 8 straipsniuose numatytomis datomis atitinkamas sutartininkas
turėjo, ar ne išlaikomų vaikų, ir taip būtų pakenkta sutartininkui, kuris šiomis datomis turi vieną ar kelis vaikus. Šiuo
atžvilgiu aplinkybė, kad šeimos pašalpos yra darbo užmokesčio, kurį Bendrijos turi mokėti savo pareigūnams ar tarnautojams,
dalis, vis dėlto negali pateisinti skirtingo sutartininkų vertinimo, kai kalbama tik apie priedą prie darbo užmokesčio, skirtą
kompensuoti darbo užmokesčio sumažėjimą, iš nacionalinės teisės sistemos perėjus į Bendrijos teisės sistemą.
Todėl, nesant objektyvaus pateisinimo, Bendrųjų įgyvendinimo nuostatų, susijusių su laikinosiomis priemonėmis, taikomomis
tarnautojams, kuriuos Briuselio Infrastruktūros tarnyba įdarbino lopšeliuose ir vaikų darželiuose Briuselyje, I priedo, į
kurį daroma nuoroda tų pačių Bendrųjų įgyvendinimo nuostatų 7 straipsnyje, A ir B punktais pažeidžiamas bendrasis vienodo
požiūrio principas.
(žr. 84–89 punktus)