62024CO0829
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN PRESIDENTIN MÄÄRÄYS
12 päivänä helmikuuta 2025 (
*1
)
Nopeutettu menettely
Asiassa C‑829/24,
jossa on kyse SEUT 258 artiklaan perustuvasta jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevasta kanteesta, joka on nostettu 4.12.2024
Euroopan komissio, asiamiehinään L. Armati, A. Bouchagiar, M. Mataija, Zs. Teleki ja J. Tomkin,
kantajana,
vastaan
Unkari, asiamiehinään M. Z. Fehér ja K. Szíjjártó,
vastaajana,
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN PRESIDENTTI,
kuultuaan esittelevää tuomaria J. Passeria ja julkisasiamies J. Kokottia,
on antanut seuraavan
määräyksen
1
Euroopan komissio vaatii kannekirjelmällään unionin tuomioistuinta toteamaan, että Unkari ei ole noudattanut SEUT 49, SEUT 56 ja SEUT 63 artiklan, tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista (”direktiivi sähköisestä kaupankäynnistä”) 8.6.2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/31/EY (EYVL 2000, L 178, s. 1) 3 artiklan, palveluista sisämarkkinoilla 12.12.2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (EUVL 2006, L 376, s. 36) 14, 16 ja 19 artiklan, Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7, 8, 11, 12, 47 ja 48 artiklan, eikä luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) 27.4.2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (EUVL 2016, L 119, s. 1) 5, 6, 9 ja 10 artiklan mukaisia velvoitteitaan, koska se on hyväksynyt kansallisen itsemääräämisoikeuden suojaamisesta vuonna 2023 annetun lain nro LXXXVIII (a nemzeti szuverenitás védelméről szóló 2023. évi LXXXVIII. törvény, jäljempänä riidanalainen laki).
2
Komissio on pyytänyt unionin tuomioistuimen kirjaamoon 4.12.2024 toimittamallaan erillisellä asiakirjalla unionin tuomioistuinta käsittelemään tämän asian Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 23 a artiklassa ja unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 133 artiklassa tarkoitetussa nopeutetussa menettelyssä.
3
Komissio esittää pyyntönsä tueksi ensinnäkin, että riidanalaisen lain tarkoituksena on suojella Unkarin kansallista itsemääräämisoikeutta ja että sillä otetaan tätä varten käyttöön ”kansallisen itsemääräämisoikeuden suojeluvirasto” (jäljempänä virasto). Se täsmentää, että kyseisen viraston tehtävänä on tunnistaa tätä itsemääräämisoikeutta mahdollisesti vaarantava tai uhkaava toiminta sekä järjestöt, jotka turvautuvat ulkomaiseen tukeen ja jotka harjoittavat tai tukevat toimintaa, joka voi vaikuttaa äänestäjien tahtoon tai vaalien tulokseen. Komissio toteaa myös, että virastoon sovelletaan tietyiltä osin yleisesti sovellettavista oikeussäännöistä poikkeavaa oikeudellista järjestelmää, erityisesti siltä osin kuin on kyse sen tutkintavaltuuksista, jotka ovat erityisen laajat ja jotka eivät kuulu hallintotuomioistuinten valvonnan piiriin.
4
Toiseksi komissio väittää lähinnä, että kun otetaan huomioon käsiteltävän asian laatu, se on käsiteltävä mahdollisimman nopeasti.
5
Se väittää tältä osin ensinnäkin, että riidanalainen laki on jäsennelty kansallisten ja ulkomaisten etujen kaksijakoisen erottelun perusteella ja että siinä ei oteta huomioon Unkarin jäsenyyttä unionissa. Tämän erottelun vuoksi kyseisen lain soveltaminen olisi omiaan rajoittamaan perustavanlaatuisia liikkumisvapauksia, jotka mahdollistavat sen, että unionin kansalaiset sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tai mediapalvelujen tarjoajien kaltaiset yhteisöt voivat jatkaa toimintaansa – taloudellinen toiminta mukaan lukien – Unkarissa muun muassa sijoittautumalla sinne, tarjoamalla siellä palveluja tai siirtämällä sinne pääomaa. Lisäksi kyseisen lain soveltaminen olisi omiaan loukkaamaan asianomaisille luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille taattuja eri perusoikeuksia, kuten oikeutta yksityiselämän kunnioittamiseen, oikeutta henkilötietojen suojaan, oikeutta tehokkaaseen oikeussuojaan sekä yhdistymisvapautta, sananvapautta ja tiedonvälityksen vapautta, jotka ovat olennaisia moniarvoisen ja demokraattisen yhteiskunnan moitteettoman toiminnan kannalta.
6
Toiseksi komissio väittää lähinnä, että riidanalaisella lailla voi olla käytännön ja taloudellisten seurauksien lisäksi myös sekä perustavanlaatuisia että joiltakin osin vaikeasti kumottavissa olevia seurauksia niiden luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden maineelle, joihin sitä sovelletaan – erityisesti kansalaisyhteiskunnan järjestöille ja mediapalvelujen tarjoajille – ja näin ollen tiedotusvälineiden moniarvoisuudelle ja vapaudelle. Virastolla on nimittäin toimivalta suorittaa näitä henkilöitä koskevia tutkimuksia ja tutkimustensa päätteeksi julkaista kertomuksia, joissa heidän toimintansa katsotaan kansallisen itsemääräämisoikeuden ”uhaksi” tai ”loukkaukseksi”. Lisäksi riidanalainen laki mahdollistaa näiden toimintojen rahoittamisen estämisen tai ainakin sen huomattavan vaikeuttamisen.
7
Kolmanneksi ja viimeiseksi komissio huomauttaa, että riidanalaisen lain antamisesta seurannut tilanne johtaa erittäin vakaviin ja laaja-alaisiin unionin primaarioikeuden ja johdetun oikeuden sellaisten säännösten ja määräysten rikkomisiin, joihin kuuluu useita perusoikeuksia tai ‑vapauksia koskevia säännöksiä ja määräyksiä, jotka muodostavat demokraattisen ja moniarvoisen yhteiskunnan perustan.
8
Unkari kiistää nopeutettua menettelyä koskevan komission pyynnön perustelujen riittävyyden ja esittää lähinnä seuraavat perustelut.
9
Ensinnäkin komissio tyytyy toteamaan yleisesti ja abstraktisti, että riidanalaisen lain soveltamisella voi olla käytännön ja taloudellisten seurauksien lisäksi huomattavia ja joiltakin osin vaikeasti kumottavissa olevia seurauksia niiden luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden maineelle, joihin sitä sovelletaan, mutta se ei esitä mitään näyttöä siitä, että tällaiset seuraukset olisivat todellisia tai ainakin todennäköisiä.
10
Vetoaminen unionin oikeudessa taattujen liikkumisvapauksien väitettyihin rajoituksiin tai niiden luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden taloudelliseen toimintaan kohdistuviin vaikutuksiin, joihin riidanalaista lakia sovelletaan, ei ole mitenkään poikkeuksellista sellaisen jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevan kanteen yhteydessä, jolla komissio pyrkii osoittamaan, että näitä perusvapauksia koskevia unionin oikeuden säännöksiä ja määräyksiä on rikottu, eikä se näin ollen sellaisenaan ole sellainen poikkeuksellisen kiireellinen tilanne, joka oikeuttaisi tietyn asian käsittelemisen nopeutetussa menettelyssä.
11
Lisäksi komissio sivuuttaa perusoikeuksien loukkausten olemassaoloa koskevan väitteensä yhteydessä riidanalaisessa laissa vahvistetut takeet. Erityisesti kenellä tahansa viraston suorittaman tutkinnan ja sen päätteeksi julkaistun kertomuksen kohteena olevalla henkilöllä on mahdollisuus saattaa asia tuomioistuimen käsiteltäväksi muun muassa sen toteamiseksi, että virasto on syyllistynyt rikkomiseen, kyseisen rikkomisen lopettamisen määräämiseksi tai kyseisen rikkomisen kyseiselle henkilölle aiheuttaman vahingon korvaamiseksi. Viraston julkaisemissa kertomuksissa esitetyt päätelmät eivät myöskään itsessään ole seuraamus, eivätkä ne ole suoraan oikeudellisesti sitovia, kuten Alkotmánybíróságin (perustuslakituomioistuin, Unkari) 15.11.2024 asiassa IV/02551/2024 antamasta tuomiosta ilmenee.
12
Unionin primaarioikeuden ja johdetun oikeuden säännösten ja määräysten väitetystä laajasta rikkomiskonkurrenssista on todettava, ettei se oikeuta nopeutetun menettelyn soveltamista vaan päinvastoin edellyttää komission esittämien lukuisten ja lisäksi monitahoisten väitteiden syvällistä ja täydellistä tutkimista Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön ja sen työjärjestyksen nojalla tavanomaisesti sovellettavien menettelyjen mukaisesti.
13
Unkari huomauttaa lopuksi, että vaikka komissio on esittänyt unionin tuomioistuimelle pyynnön asian käsittelemisestä nopeutetussa menettelyssä, se ei ole soveltanut oikeudenkäyntiä edeltäneessä menettelyssä tavanomaisia määräaikoja lyhyempiä määräaikoja, mikä osoittaa, ettei nyt käsiteltävä asia ole kiireellinen. Lisäksi kyseisen toimielimen toiminta oikeudenkäyntiä edeltäneessä menettelyssä eroaa siitä, jota se on noudattanut muissa asioissa, joissa se on soveltanut tavanomaisia määräaikoja lyhyempiä määräaikoja pyytämättä kuitenkaan myöhemmin unionin tuomioistuimelta, että nämä asiat käsiteltäisiin nopeutetussa menettelyssä.
14
Tältä osin on muistutettava, että työjärjestyksen 133 artiklan 1 kohdan mukaan kantajan tai vastaajan pyynnöstä unionin tuomioistuimen presidentti voi vastapuolta kuultuaan päättää, että kyseinen asia käsitellään nopeutetussa menettelyssä, jos asian laatu edellyttää sen käsittelemistä mahdollisimman nopeasti.
15
Nyt käsiteltävässä asiassa Unkari kiistää sen, että komission pyyntö nyt kyseessä olevan asian käsittelemisestä tällaisessa nopeutetussa menettelyssä olisi perusteltu, ja kyseenalaistaa erityisesti komission esittämän yhteenvedon riidanalaisesta laista aiheutuvista vahingollisista seurauksista. Kyseinen jäsenvaltio ei kuitenkaan kiistä sitä, että mainitun lain tarkoituksena on suojella sen kansallista itsemääräämisoikeutta, eikä sitä, että sillä perustetaan tätä tarkoitusta varten virasto, jonka tehtävänä on pääasiallisesti tutkia tätä itsemääräämisoikeutta mahdollisesti vaarantavaa tai uhkaavaa toimintaa sekä järjestöjä, jotka käyttävät ulkomaista tukea ja jotka harjoittavat tai tukevat toimintaa, joka voi vaikuttaa äänestäjien tahtoon tai vaalien tulokseen. Tämä tavoite ilmenee lisäksi nimenomaisesti saman lain johdanto-osasta, jossa viitataan – kuten komission kannekirjelmästä ilmenee ja mitä Unkari ei ole kiistänyt – muun muassa tarpeeseen ”taata demokraattinen keskustelu ja julkisten ja yhteiskunnallisten päätöksentekomenettelyjen avoimuus [sekä] julkistaa ulkomaiset sekaantumisyritykset ja estää kaikki vastaavat yritykset”. Komissio toteaa edelleen kannekirjelmässään myös, että riidanalaisen lain 11 §:ssä säädetään, että ”jos virasto toteaa tosiseikkoja taikka havaitsee olosuhteita, joiden perusteella voidaan aloittaa rikkomusmenettely, rikosoikeudellinen menettely, hallinnollinen menettely taikka muu menettely, se ilmoittaa tätä varten menettelystä vastaavalle elimelle tietoonsa saamat tiedot ja tosiseikat”. Lisäksi kyseisen lain 32 §:ssä säädetyn Unkarin rikoslain muutoksen nojalla tietyille näihin järjestöihin sidoksissa oleville henkilöille voidaan määrätä rangaistuksia kielletyn ulkomaisen tuen käyttämisestä niiden toiminnassa. Unkari ei kiistä riidanalaisen lain tällaista tulkintaa.
16
On siten todettava, ettei kyseinen jäsenvaltio kiistä edellisessä kohdassa tarkoitettujen säännösten sisältöä sellaisenaan vaan pikemminkin lähinnä niistä aiheutuvien seurausten toteennäyttämisen ja vahingollisuuden. Tällainen kiistäminen ei kuitenkaan riitä sen komission väitteen hylkäämiseen, jonka mukaan on välttämätöntä todeta mahdollisimman nopeasti, ovatko kyseiset säännökset unionin oikeuden vastaisia, jotta estetään tarvittaessa mainittujen seurausten aiheutuminen.
17
Edellä todettujen seikkojen perusteella on katsottava, että yleinen etu edellyttää, että kysymys riidanalaisen lain yhteensoveltuvuudesta unionin oikeuden kanssa ratkaistaan mahdollisimman nopeasti, jotta tältä osin poistetaan kaikki haitallinen epävarmuus ja Unkari voi siten joko soveltaa kyseistä lakia täysimääräisesti ja esteettä käyttäessään kansallista toimivaltaansa ja itsemääräämisoikeuttaan siinä tapauksessa, että se osoittautuu unionin oikeuden mukaiseksi, tai päinvastaisessa tapauksessa toteuttaa tarvittavat toimenpiteet.
18
Muissa asiayhteyksissä on nimittäin jo todettu, että jos ennakkoratkaisuasiaan liittyy vakavaa epävarmuutta kansallisen perustuslain ja unionin oikeuden perustavanlaatuisista kysymyksistä, voi olla tarpeen käsitellä asia ensi tilassa työjärjestyksen 105 artiklan 1 kohdan mukaisesti, kun otetaan huomioon tällaisen asian erityiset olosuhteet (unionin tuomioistuimen presidentin 19.10.2018 antama määräys Wightman ym. (C‑621/18, EU:C:2018:851, 10 kohta) ja määräys 29.11.2024, LC ja CP (C‑758/24 ja C‑759/24, EU:C:2024:1012, 8 kohta). Samalla tavalla on todettava suoran kanteen osalta, että koska nyt käsiteltävä asia koskee unionin ja sen jäsenvaltioiden välisiä perustuslaillisia suhteita keskeisellä ja arkaluonteisella julkisen ja demokraattisen elämän alalla, se on käsiteltävä unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 133 artiklan 1 kohdan mukaisesti mahdollisimman nopeasti.
19
Tätä päätelmää ei horjuta Unkarin väite komission esittämien väitteiden monitahoisuudesta. Vaikka pitääkin paikkansa, kuten Unkari väittää, että tiettyyn asiaan liittyvien kysymysten monitahoisuus ja arkaluonteisuus voi johtaa sen toteamiseen, että nopeutetun menettelyn soveltaminen niihin olisi vaikeaa, kun otetaan huomioon kyseiselle asialle ominainen oikeudellinen ja tosiasiallinen asiayhteys (tuomio 18.5.2021, Asociaţia Forumul Judecătorilor din România ym., C‑83/19, C‑127/19, C‑195/19, C‑291/19, C‑355/19 ja C‑397/19, EU:C:2021:393, 105 kohta), tämä seikka ei sellaisenaan estä turvautumasta tällaiseen menettelyyn, jonka noudattamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen perusteella voidaan ottaa huomioon kaikki kunkin asian ominaispiirteet (unionin tuomioistuimen presidentin määräys 7.4.2016, neuvosto v. Front Polisario, C‑104/16 P, EU:C:2016:232, 17 kohta) asioissa, joissa on tarpeen turvautua mainittuun menettelyyn, eikä suorittamasta vaadittua monitahoisten väitteiden tutkintaa.
20
Näin ollen vaikuttaa siltä, että nyt käsiteltävän asian laatu edellyttää sen käsittelemistä mahdollisimman nopeasti. Se on näin ollen käsiteltävä työjärjestyksen 133 artiklassa määrätyssä nopeutetussa menettelyssä.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuimen presidentti on määrännyt seuraavaa:
1)
Asia C‑829/24 käsitellään unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 133 artiklassa määrätyssä nopeutetussa menettelyssä.
2)
Oikeudenkäyntikuluista päätetään myöhemmin.
Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: unkari.