VIRKAMIESTUOMIOISTUIMEN TUOMIO (kolmas jaosto)
16 päivänä syyskuuta 2009
Asia F-130/07
Fiorella Vinci
vastaan
Euroopan keskuspankki (EKP)
Henkilöstö – EKP:n henkilöstö – Lääketieteellisten tietojen väitetty lainvastainen käsittely – Pakollinen lääkärintarkastus
Aihe: EY:n perustamissopimukseen liitetyn, Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan
36 artiklan 2 kohtaan perustuva kanne, jossa Fiorella Vinci vaatii virkamiestuomioistuinta ensinnäkin toteamaan lainvastaiseksi
sen, että hänen henkilökansioonsa on sisällytetty 5.3.2007 päivätty EKP:n henkilöstöhallinnon, budjetoinnin ja organisaatiosuunnittelun
pääosaston kirje, jossa hänelle ilmoitetaan EKP:n asiantuntijalääkärin päättäneen riippumattoman asiantuntijan tekevän hänelle
8.3.2007 lääkärintarkastuksen, ja niin ikään 5.3.2007 päivätty kirje, jonka henkilöstöhallinnon pääosasto on osoittanut riippumattomalle
asiantuntijalle eli professori A:lle kantajan lääkärintarkastuksen tekemistä varten, sekä EKP:n asiantuntijalääkärin 24.4.2007
antama lääkärintodistus, jonka mukaan työntekijän työkyky ei ollut alentunut; toiseksi toteamaan lainvastaiseksi sen, että
hänen potilastietoihinsa on sisällytetty professori A:n hoitohenkilöstön 8.3.2007 tekemän lääkärintarkastuksen tulokset; kolmanneksi
toteamaan lainvastaiseksi 3.9.2007 tehdyn EKP:n pääjohtajan päätöksen hylätä hänen 2.8.2007 tekemänsä valitus ja kieltäytyä
siten poistamasta edellä mainittuja asiakirjoja hänen henkilökansiostaan ja potilastiedoistaan, joihin ne on liitetty; neljänneksi
toteamaan lainvastaiseksi 5.3.2007 päivätyn kirjeen, jossa hänet velvoitetaan saapumaan 8.3.2007 professori A:n lääkärintarkastukseen;
viidenneksi velvoittamaan EKP:n maksamaan hänelle 10 000 euroa korvauksena hänelle aiheutuneesta vahingosta ja kuudenneksi
velvoittamaan EKP:n korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
Ratkaisu: Kanne hylätään. Asianosaiset vastaavat omista oikeudenkäyntikuluistaan.
Tiivistelmä
1.      Virkamiehet – Euroopan keskuspankin työntekijät – Kanne – Virkamiehelle vastainen toimi – Käsite – Kieltäytyminen poistamasta
hallinnon henkilökansioon sisällyttämiä henkilötietoja – Virkamiehelle vastaisen toimen käsitteeseen kuuluminen
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 45/2001 16 artikla; Euroopan keskuspankin henkilöstöä koskevien palvelussuhteen
ehtojen 42 artikla)
2.      Virkamiehet – Euroopan keskuspankin työntekijät – Kanne – Velvollisuus esittää edeltävä vaatimus riidanalaisen päätöksen puuttumisesta
huolimatta – Velvollisuutta ei ole
(Euroopan keskuspankin henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 41 ja 42 artikla; Euroopan keskuspankin henkilöstösääntöjen 8.1.0
artikla)
3.      Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen – Yksilöiden suojelu henkilötietojen käsittelyssä
– Yhteisöjen toimielinten ja
elinten suorittama henkilötietojen käsittely – Asetus N:o 45/2001 – Lääketieteellisten tietojen kerääminen jatkuvia poissaoloja
koskevan tilanteen valvomiseksi – Laillisuus
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 45/2001 4 artiklan 1 kohdan c alakohta)
4.      Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen – Yksilöiden suojelu henkilötietojen käsittelyssä – Yhteisöjen toimielinten ja
elinten suorittama henkilötietojen käsittely – Asetus N:o 45/2001 – Lääketieteellisten tietojen kerääminen sairauslomasta
johtuvan poissaolon perusteltavuuden valvomiseksi – Valvonnan laajuus
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 45/2001 10 artiklan 2 kohdan b alakohta; Euroopan keskuspankin henkilöstöä
koskevien palvelussuhteen ehtojen 31 artikla; Euroopan keskuspankin henkilöstösääntöjen 5.13.4 artikla)
5.      Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen – Yksilöiden suojelu henkilötietojen käsittelyssä
– Yhteisöjen toimielinten ja
elinten suorittama henkilötietojen käsittely – Asetus N:o 45/2001 – Lääketieteellisten tietojen käsittely – Oikeudellinen
perusta
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 45/2001 10 artiklan 2 kohdan b alakohta)
6.      Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen – Yksilöiden suojelu henkilötietojen käsittelyssä – Yhteisöjen toimielinten ja
elinten suorittama henkilötietojen käsittely – Asetus N:o 45/2001 – Yhteisöjen toimielimen tai elimen päätös hyväksyä työntekijöiden
tietojen käsitteleminen – Työntekijöiden yksityisyyden suoja – Edellytykset
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus N:o 45/2001)
1.      Euroopan keskuspankin päätös hylätä sen työntekijän vaatimus hallinnon hänen henkilökansioonsa sisällyttämien henkilötietojen
poistamisesta on Euroopan keskuspankin henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 42 artiklassa tarkoitettu kannekelpoinen
toimi. Yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen
vapaasta liikkuvuudesta annetun asetuksen N:o 45/2001 16 artiklasta seuraa, että kieltäytyminen tietojen poistamisesta on
lainvastaista, jos kyseisiä tietoja on käsitelty lainvastaisesti ja erityisesti jos ne on kerätty lainvastaisesti. Näin ollen
tutkiessaan tietojen poistamisesta kieltäytymisen laillisuutta tuomioistuimen on voitava valvoa kaikkien kyseisiin tietoihin
kohdistettujen käsittelyjen, kuten näiden tietojen rekisteröinnin ja säilyttämisen (eli sisällyttämisen), laillisuutta.
Vaikka asetuksen N:o 45/2001 16 artiklassa viitataan ainoastaan näiden käsittelyjen ”laittomuuteen” mainitsemalla II luvun
1, 2 ja 3 jakson säännösten rikkominen, sitä ei voida tulkita siten, että näiden käsittelyjen laillisuusvalvonta rajoittuisi
pelkästään siinä mainittujen jaksojen säännösten noudattamiseen. Asianomaisen tuomioistuimen on siten arvioitava, voiko käsittelyn
lainvastaisuutta koskeva peruste vaarantaa yksityisyyden suojan, joka kyseisellä asetuksella on tarkoitus varmistaa henkilötietojen
käsittelyssä.
(ks. 46–48, 66 ja 67 kohta)
2.      Koska Euroopan keskuspankin henkilöstösäännöissä ei säädetä erityisestä etukäteen esitettävää vaatimusta koskevasta menettelystä
tilanteessa, jossa keskuspankki ei ole aiemmin tehnyt yhtäkään kannekelpoista päätöstä, kantajaa ei voida moittia siitä, että
hän on vaatinut asian tutkimista ennen oikeudenkäyntiä ilman, että keskuspankki olisi tehnyt sitä ennen kannekelpoisen päätöksen.
Koska henkilöstösääntöjen 8.1.0 artiklassa säädetty kahden kuukauden määräaika, joka alkaa kulua riidanalaisen päätöksen tiedoksi
antamisesta, edellyttää välttämättä sitä ennen tehtyä päätöstä, sitä ei voida soveltaa tilanteessa, jossa päätös, joka voidaan
sittemmin riitauttaa valituksessa ja sen jälkeen tuomioistuimessa nostettavalla kanteella, tehdään oikeudenkäyntiä edeltävän
tutkintamenettelyn aikana.
(ks. 51, 53 ja 55 kohta)
3.      Tilanteessa, jossa yhteisöjen toimielimellä tai muulla elimellä on oikeus kerätä työntekijöidensä lääketieteellisiä tietoja,
jotka voivat mahdollisesti levitä ja sisältävät vaaran yksityisyyden loukkaamisesta, ei tällainen tietojen kerääminen saa
mennä pidemmälle kuin se, mikä on ehdottoman välttämätöntä, kun otetaan huomioon tosiasialliset olosuhteet, joissa toimielin
tai elin käyttää tätä valtaansa. Sen on näin ollen noudatettava suhteellisuusperiaatetta, erityisesti sellaisena kuin se on
vahvistettu yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden
tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun asetuksen N:o 45/2001 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa henkilötietojen suojelun
osalta. Yhteisöjen tuomioistuinten on myös valvottava tämän periaatteen noudattamista.
Sellaista yhteisöjen toimielimen tai muun elimen toteuttamaa lääketieteellisten tietojen keräämistä ei voida pitää kohtuuttomana,
joka tapahtuu tekemällä työntekijän terveydentilaa koskeva täydellinen lääkärintarkastus, jonka tarkoituksena on tutkia tämän
toistuvien poissaolojen perusteltavuutta ja arvioida asianomaisen työolojen muutostarvetta sen vuoksi, että hänellä on terveydentilansa
vuoksi mahdollisia vaikeuksia hoitaa tehtäviään. Näissä olosuhteissa hallinto voi pätevästi katsoa, että työntekijän terveydentilaa
koskeva täydellinen lääkärintarkastus on tarpeen, jotta sen sekä itsensä että asianomaisen henkilön kannalta epätyydyttävänä
pitämä, jatkuvia poissaoloja koskeva tilanne saadaan lakkaamaan. Tällaisessa tilanteessa toimielimellä on oikeus tai jopa
velvollisuus sen henkilöstöön kohdistuvien velvoitteiden vuoksi arvioida tarvetta muuttaa työntekijän työoloja, kun otetaan
huomioon tämän työntekijän mahdolliset vaikeudet hoitaa tehtäviään terveydentilansa vuoksi.
(ks. 87, 89, 90, 102 ja 139 kohta)
4.      Vaikka yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen
vapaasta liikkuvuudesta annetun asetuksen N:o 45/2001 10 artiklan 2 kohdan b alakohdan säännösten mukaan niiden soveltamisalaan
kuuluvien tiedonkäsittelyjen on oltava tarpeen rekisterinpitäjän velvollisuuksien ja erityisten oikeuksien täytäntöön panemiseksi
työoikeuden alalla, näistä säännöksistä ei seuraa, että missä tahansa säännöksessä, jossa säädetään kyseisen asetuksen 10
artiklan otsikossa tarkoitettuja ”erityisiä tietoryhmiä” koskevasta käsittelystä, on itsessään nimenomaisesti ilmaistava tämän
käsittelyn täsmällinen tavoite ja perusteltava siten sen tarpeellisuus.
Vaikka Euroopan keskuspankin henkilöstösääntöjen 5.13.4 artiklasta ei nimenomaisesti ilmene tavoitteita, joilla voitaisiin
perustella siinä säädettyyn lääketieteellisten tietojen keräämiseen turvautuminen, nämä tavoitteet voidaan selvästi päätellä
kyseisen artiklan asiayhteydestä. Kaikilla 5.13 artiklan säännöksillä on tarkoitus täsmentää keskuspankin henkilöstöä koskevien
palvelussuhteen ehtojen 31 artiklan soveltamisedellytyksiä. Tämän 31 artiklan mukaan ”työntekijä, joka osoittaa olevansa estynyt
hoitamasta tehtäviään sairauden tai tapaturman vuoksi, saa palkallista sairauslomaa”. Kyseisessä 5.13.4 artiklassa säädettyjä
toimenpiteitä on siis tarkoitus soveltaa työntekijän ollessa poissa sairausloman vuoksi poissaolon perusteltavuuden valvomiseksi,
ja tämän valvonnan laajuus voi perustellusti vaihdella muun muassa poissaolojen tiheyden mukaan.
(ks. 100, 101 ja 138 kohta)
5.      Yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta
liikkuvuudesta annetun asetuksen N:o 45/2001 10 artiklan 2 kohdan b alakohdan säännöksistä ei seuraa, että niissä edellytettäisiin,
että mikä tahansa kyseisen artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisiä tietoryhmiä koskeva käsittely olisi sallittava toimessa,
jonka olemassaolosta on määrätty suoraan Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksissa. Tällainen tulkinta ei vastaa säännöksen
sanamuotoa eikä varsinkaan käytettyä ilmaisua ”nojalla”, joka edellyttää tietojen käsittelemistä koskevan toimen ja perustamissopimusten
välistä yhteyttä mutta ei sitä, että yhteys olisi välitön.
Vaikka pitää paikkansa, että asetuksen N:o 45/2001 10 artiklan 2 kohdan b alakohdan ranskankielisessä versiossa säädetään,
että muun muassa lääketieteellisten tietojen käsittely on sallittava perustamissopimuksissa tai näiden perustamissopimusten
nojalla annetuissa muissa ”lainsäädäntötoimissa”, ilmaisua ”lainsäädäntötoimet” on tulkittava siten, että sillä viitataan
”säädöksen” tai normatiivisen toimen käsitteeseen, kuten muissa kieliversioissa, joissa käytetään yleisempää ilmaisua, joka
ei viittaa siihen, että käsittelylle olisi annettava lupa tietyn elimen antamalla toimella.
(ks. 115, 116, 118 ja 119 kohta)
6.      Kun kyseessä on yhteisöjen toimielimen tai muun elimen päätös hyväksyä sen työntekijän henkilötietojen käsittely, joka kuuluu
yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta
liikkuvuudesta annetun asetuksen N:o 45/2001 soveltamisalaan, työntekijöiden yksityisyyden suoja varmistetaan riittävällä
tavalla, kun tietojen käsittelemisen salliva toimi on riittävän julkinen normatiivinen toimi ja kun kyseinen käsittely on
ennakoitavissa.
(ks. 122 kohta)