62025CJ0058
TIESAS SPRIEDUMS (astotā palāta)
2026. gada 26. martā (
*1
)
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Valsts atbalsts – Jēdziens “atbalsta shēma” – Papildu īstenošanas pasākumi – Dalībvalsts tiesiskais regulējums, ar kuru paredzēts ieviest atbalsta shēmas par iespējām iegādāties nekustamo īpašumu – Šā regulējuma īstenošana ar pašvaldības noteikumiem
Lietā C‑58/25
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši LESD 267. pantam, ko Grondwettelijk Hof (Konstitucionālā tiesa, Beļģija) iesniegusi ar 2025. gada 16. janvāra lēmumu un kas Tiesā reģistrēts 2025. gada 29. janvārī, tiesvedībā
Fremoluc NV,
Association de Promotion des Droits Humains et des Minorités ASBL
pret
Vlaamse Regering,
TIESA (astotā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētāja O. Spinjana‑Matei [O. Spineanu‑Matei], trešās palātas priekšsēdētājs K. Likurgs [C. Lycourgos] (referents), kurš veic astotās palātas tiesneša funkcijas, un tiesnesis S. Rodins [S. Rodin],
ģenerāladvokāts: A. Bjondi [A. Biondi],
sekretārs: A. Kalots Eskobars [A. Calot Escobar],
ņemot vērā rakstveida procesu,
ņemot vērā apsvērumus, ko snieguši:
–
Fremoluc NV vārdā – P. de Bandt, J. Dewispelaere un R. Van Heddeghem, advocaten,
–
Vlaamse Regering vārdā – E. Cloots, T. Roes un S. Sottiaux, advocaten,
–
Nīderlandes valdības vārdā – J.M. Hoogveld un J. Langer, pārstāvji,
–
Eiropas Komisijas vārdā – A. Bouquet un L. Flynn, pārstāvji,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
1
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt LESD 107. panta 1. punktu un 108. panta 3. punktu, kā arī tiesiskās paļāvības un tiesiskās drošības principus.
2
Šis lūgums ir iesniegts saistībā ar tiesvedību starp Fremoluc NV un Association de Promotion des Droits Humains et des Minorités ASBL, no vienas puses, un Vlaamse Regering (Flandrijas reģiona valdība, Beļģija), no otras puses, par Vlaams Gewest (Flandrijas reģions, Beļģija) noteikumiem, ar kuriem konkrētām pašvaldībām atļauts piemērot speciālu kārtību zemesgabalu un mājokļu pārdošanā un kurā paredzēts šo pašvaldību finansiāls atbalsts pircējiem.
Piemērojamās tiesību normas
Savienības tiesības
3
Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (2015. gada 13. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus [LESD] 108. panta piemērošanai (OV 2015, L 248, 9. lpp.), 1. panta c)–e) punktā ir noteikts:
“Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
[..]
c)
“jauns atbalsts” ir jebkurš atbalsts, t. i., atbalsta shēmas un individuāls atbalsts, kas nav pastāvošs atbalsts, tostarp pastāvoša atbalsta grozījumi;
d)
“atbalsta shēma” ir visi akti, pamatojoties uz kuriem bez turpmākiem izpildes pasākumiem var piešķirt individuālu atbalstu uzņēmumiem, kuri vispārīgi un teorētiski definēti attiecīgajos aktos, un visi akti, pamatojoties uz kuriem vienam vai vairākiem uzņēmumiem uz nenoteiktu laika periodu un/vai nenoteiktā apmērā var piešķirt atbalstu, kas nav saistīts ar kādu konkrētu projektu;
e)
“individuāls atbalsts” ir atbalsts, ko nepiešķir, pamatojoties uz atbalsta shēmu, un paziņojami atbalsta piešķīrumi, pamatojoties uz kādu atbalsta shēmu [..].”
4
Šīs regulas 2. panta 1. punktā ir noteikts:
“Ja regulās, kas pieņemtas saskaņā ar [LESD] 109. pantu vai citiem attiecīgiem tā noteikumiem, nav paredzēts kas cits, tad par visiem projektiem piešķirt jaunu atbalstu attiecīgā dalībvalsts laikus paziņo [Eiropas] Komisijai. Komisija tūlīt informē attiecīgo dalībvalsti par paziņojuma saņemšanu.”
Beļģijas tiesību akti
5
2023. gada 23. jūnijaVlaamse Overheid over wonen in eigen streek (Flandrijas reģiona dekrēts par dzīvošanu savā reģionā; Belgisch Staatblad, 2023. gada 4. augusts, 65489. lpp., turpmāk tekstā – “WIES dekrēts”) 2. pantā ir noteikts:
“Šajā dekrētā:
[..]
6° WIES pašvaldība ir pašvaldība, kas iekļauta uz 3. panta 1. punkta pamata izveidotajā sarakstā;
7° WIES zemesgabals ir izraudzīts zemesgabals, kas speciāli klasificēts 4. panta 3. punkta trešajā daļā;
8° WIES pircējs ir 5. pantā minētā persona;
9° WIES mājoklis ir izraudzīts mājoklis, kas speciāli klasificēts 4. panta 3. punkta trešajā daļā.”
6
Šā dekrēta 3. pantā ir paredzēts:
“Flandrijas valdība ik pēc sešiem gadiem (pirmoreiz 2023. gadā) ar lēmumu izveido sarakstu ar pašvaldībām, kuras ietilpst šā dekrēta piemērošanas jomā. Flandrijas valdība šo sarakstu izveido, balstoties uz visaugstāko nekustamā īpašuma cenu.
Pirmajā punktā minētajā sarakstā iekļautās pašvaldības ar pašvaldības noteikumiem var paredzēt, ka 4. panta 1. punktā minētā nekustamā īpašuma pārdošana ir pakļauta speciāliem nosacījumiem.”
7
Minētā dekrēta 4. pantā ir noteikts:
“(1)   3. pantā minētajās pašvaldībās, kas pieņēmušas noteikumus uz 3. panta otrās daļas pamata, speciāli nosacījumi var būt piemērojami tādu zemesgabalu un mājokļu pārdošanai, attiecībā uz kuriem tiek izstrādāts kāds no šādiem projektiem:
1° projekts, attiecībā uz kuru tiek lūgta vides aizsardzības dienesta atļauja tādai zemesgabala parcelēšanai (sadalīšanai), ar ko tiek izveidotas vismaz piecas parceles (daļas), kuras paredzētas mājokļu būvniecībai;
2° projekts, attiecībā uz kuru tiek lūgta vides aizsardzības dienesta atļauja pilsētplānošanai ar grupveida mājokļu projektiem un daudzdzīvokļu mājām ar vismaz pieciem mājokļiem;
3° projekts, kas pats par sevi neatbilst 1. vai 2. apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, bet kas kopsakarā ar vides aizsardzības dienesta atļaujām, kuras piešķirtas pēdējo piecu gadu laikā pirms 1. vai 2. apakšpunktā minētā iesnieguma, attiecībā uz parcelēšanu, grupveida mājokļu būvniecību vai daudzdzīvokļu mājām saistībā ar parcelēm līdzās projekta zemesgabalam, faktiski atbilst 1. vai 2. apakšpunktā minētajiem nosacījumiem. [..]
[..]
(3)   WIES pašvaldības padome pašvaldības noteikumos paredz, ka padomes kolēģija 1. punktā minētajiem projektiem, kas nav izslēgti uz 2. punkta pamata, var piemērot šā dekrēta 5. pantā minētos pārdošanas nosacījumus, lai:
1° vismaz 40 % (kas samazināti par procentuālo skaitu saistībā ar sociālo mājokļu vai līgumiskās īres mājokļu piedāvājuma nodrošināšanu) no to mājokļu skaita, kurus plānots būvēt, vai no parcelēm, kas paredzētas mājokļu būvniecībai zemesgabalos, kuri ir 2018. gada 7. decembra Dekrēta par pārvaldību [Décret de gouvernance] I.3. pantā minēto juridisko personu īpašumā;
2° vismaz 20 % un ne vairāk kā 40 % (kas samazināti par procentuālo skaitu saistībā ar sociālo mājokļu vai līgumiskās īres mājokļu piedāvājuma nodrošināšanu) no to mājokļu skaita, kurus plānots būvēt, vai no parcelēm, kas paredzētas mājokļu būvniecībai zemesgabalos, kuri ir 2018. gada 7. decembra Dekrēta par pārvaldību I.3. pantā neminēto fizisko vai juridisko personu īpašumā.
WIES pašvaldības padome pašvaldības noteikumos paredz kritērijus, uz kuriem balstoties padomes kolēģija var lemt par pārdošanas nosacījumu piemērošanu šajā pantā minētajiem projektiem. Šie kritēriji ir piesaistāmi šā dekrēta mērķiem un pašvaldības finansiālajām iespējām.
Pašvaldības noteikumos WIES pašvaldības padome nosaka galīgo procentuālo skaitu, attiecībā uz kuru piemēro 5. pantā minētos pārdošanas nosacījumus. Noteikumos norādītais procentuālais skaits ir uzskatāms par WIES pašvaldības izmantoto procentuālo minimumu, uz kuru attiecas 5. pantā minētie pārdošanas nosacījumi.
Persona, kas lūgusi 1. punktā minēto vides aizsardzības dienesta atļauju, savā iesniegumā norāda zemesgabalus vai mājokļus, kuri paredzēti izmantošanai aprēķinā par galīgo procentuālo skaitu, ko WIES pašvaldības padome ir noteikusi uz šā punkta trešās daļas pamata. Izraudzītie zemesgabali un mājokļi ir WIES zemesgabali un WIES mājokļi.
Šā punkta ceturtās daļas piemērošanas vajadzībām WIES pašvaldības padome pašvaldības noteikumos var ieviest papildu nosacījumus.
[..]”
8
Šā dekrēta 5. panta formulējums ir šāds:
“WIES zemesgabalus un WIES mājokļus var pārdot vienīgi personām, kuras atbilst visiem šādiem nosacījumiem:
1° pēdējo desmit gadu laikā pirms pārdošanas dienas persona vismaz piecus gadus nepārtraukti ir bijusi reģistrēta attiecīgajā WIES pašvaldības iedzīvotāju reģistrā vai kādā citā Flandrijas pašvaldībā, kas robežojas ar to [..];
2° persona atbilst Flandrijas valdības paredzētajiem nosacījumiem attiecībā uz nekustamo īpašumu un ienākumiem, kas liecina par mazāk labvēlīgu stāvokli;
3° persona ir reģistrēta iedzīvotāju reģistrā [..].
Arī personas, kurai tiek pārdots WIES zemesgabals vai WIES mājoklis, laulātajam un juridiskajiem vai faktiskajiem līdziemītniekiem, kuri arī apdzīvos šo WIES zemesgabalu vai WIES mājokli, ir jāatbilst pirmās daļas 2. un 3. apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.
Šā punkta pirmās daļas piemērošanas vajadzībām WIES pašvaldības padome ar pašvaldības noteikumiem var ieviest stingrākus nosacījumus. WIES pašvaldības padome var, piemēram, ierobežot pirmās daļas 1. apakšpunkta piemērošanu, to attiecinot vienīgi uz personām, kuras, desmit gadu laikā pirms pārdošanas dienas, vismaz piecu gadus nepārtraukti ir bijušas reģistrētas attiecīgās pašvaldības iedzīvotāju reģistrā.”
9
WIES dekrēta 10. panta 1.punktā ir noteikts:
“Ja WIES pircējs WIES zemesgabalu vai WIES mājokli nopērk uz 5. panta un spēkā esošo pašvaldības noteikumu pamata, WIES pašvaldība WIES pircējam piešķir līdzfinansējumu, balstoties uz aplēsi par tās zemesgabala parceles cenu, kuru WIES pircējs iegādājas īpašumā. Šā līdzfinansējuma apmērs ir vismaz 50 % no aplēstās zemesgabala parceles cenas.
WIES pašvaldība pirmajā daļā minētā līdzfinansējuma summu iemaksā speciālā darījuma kontā, par ko ir atbildīgs ierēdnis, kuru izvēlējies WIES pircējs. Summa tiek atbloķēta un nodota pārdevējam, tiklīdz ir noformēts attiecīgais akts; šī summa ietilpst WIES pircēja samaksātajā pirkuma cenā.
[..]”
Pamatlieta un prejudiciālie jautājumi
10
2023. gada 23. jūnijā Flandrijas reģions pieņēma WIES dekrētu. Ar šo dekrētu pašvaldībām, kuru teritorijā nekustamā īpašuma cenas ir īpaši augstas, ir atļauts deviņu mēnešu laikā rezervēt konkrētu zemesgabalu vai konkrētu mājokļu iegādi pircējiem, kuriem ienākumi nepārsniedz konkrētus sliekšņus un kuri var apliecināt saikni ar attiecīgo pašvaldību. Tajā ir paredzēts, ka pašvaldības, kuras nolemj piemērot šādus ierobežojumus, pircēja uzdevumā nodrošina īpašuma cenas daļas samaksu pārdevējam.
11
Ar attiecīgi 2024. gada 31. janvārī un 1. februārī iesniegtajiem pieteikumiem Fremoluc un Association de Promotion des Droits Humains et des Minorités lūdza iesniedzējtiesu – Grondwettelijk Hof (Konstitucionālā tiesa, Beļģija) – WIES dekrētu atcelt.
12
Savu pieteikumu pamatojumā tās būtībā izvirza pamatus, ar kuriem tiek apgalvots, ka ir pārkāptas vairākas Beļģijas Konstitūcijas normas kopsakarā ar, pirmkārt, Savienības tiesību normām par aprites brīvībām un, otrkārt, LESD 107. panta 1. punktu un 108. panta 3. punktu.
13
Pirmām kārtām, iesniedzējtiesa uzskata, ka daļa WIES dekrēta ir jāatceļ kā konstitūcijai neatbilstoša, ciktāl tas ļauj pašvaldībai, kura nolēmusi izmantot tajā paredzēto shēmu, ņemt vērā laikposmu, kurā potenciālais pircējs bija reģistrēts citas pašvaldības, kas robežojas ar to, iedzīvotāju reģistrā, bet vienīgi tad, ja minētā otra pašvaldība atrodas Flandrijā, nevis citā reģionā.
14
Otrām kārtām, minētā tiesa uzskata, ka nevar būt pamatotu šaubu par to, ka WIES dekrēts ir saderīgs ar LESD 21., 45., 49., 56. un 63. pantu, kā arī ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/38/EK (2004. gada 29. aprīlis) par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1612/68 un atceļ Direktīvas 64/221/EEK, 68/360/EEK, 72/194/EEK, 73/148/EEK, 75/34/EEK, 75/35/EEK, 90/364/EEK, 90/365/EEK un 93/96/EEK (OV 2004, L 158, 77. lpp.), 22. un 24. pantu.
15
Trešām kārtām, iesniedzējtiesa uzskata, ka tai ir jānoskaidro, vai par projektu, kas izraisījis WIES dekrēta pieņemšanu, būtu bijis jāziņo Komisijai atbilstoši LESD 108. panta 3. punktam, ciktāl ar to bija paredzēts ieviest valsts atbalsta shēmu.
16
Šajā ziņā vispirms tā izvirza jautājumu, vai šā dekrēta 10. pantā paredzētais līdzfinansējums ir uzskatāms par tādu, ar ko piešķirta priekšrocība kādam uzņēmumam, citastarp ņemot vērā 2003. gada 24. jūlija spriedumā Altmark Trans un RegierungspräsidiumMagdeburg (C‑280/00, EU:C:2003:415) izklāstītos kritērijus attiecībā uz atlīdzību par sabiedrisko pakalpojumu saistību izpildi.
17
Turpinot – minētā tiesa jautā, vai, ņemot vērā Tiesas judikatūru par LESD 107. un 108. pantu, ar WIES dekrēta stāšanos spēkā pietiek, lai radītu finansiālu priekšrocību, vai tomēr – gluži pretēji – ir uzskatāms, ka šādai piešķiršanai ir nepieciešams, ka iepriekš tiek veikti “turpmāki izpildes [papildu īstenošanas] pasākumi”. Tā šajā ziņā norāda, ka, lai pašvaldība varētu veikt šajā dekrētā paredzēto maksājumu, pašvaldības padomei ir iepriekš jāpieņem attiecīgi pašvaldības noteikumi. Šajos pašvaldības noteikumos, nepārsniedzot ar minēto dekrētu ieviestos ierobežojumus, ir nosakāma to zemesgabalu un mājokļu procentuālā daļa, kas ir jārezervē WIES pircējam, un noteikt kritērijus, uz kuriem balstoties projektiem var piemērot pārdošanas nosacījumus. Ar minētajiem pašvaldības noteikumiem var ieviest arī stingrākus mājokļu pārdošanas nosacījumus un paredzēt, ka pašvaldības līdzfinansējums segs lielāko daļu no attiecīgā īpašuma pirkuma cenas.
18
Visbeidzot – minētā tiesa uzskata, ka ir nepieciešams noskaidrot, vai šajā gadījumā ir pārsniegti de minimis sliekšņi saistībā ar informēšanu par valsts atbalstu.
19
Ceturtām kārtām, gadījumam, ja WIES dekrēts būtu uzskatāms par regulējumu, ar kuru ieviesta valsts atbalsta shēma, iesniedzējtiesa jautā par iespējamību galīgi atstāt spēkā šā dekrēta sekas, lai izvairītos no tā, ka netiktu ievēroti attiecīgo privātpersonu tiesiskās paļāvības un tiesiskās drošības principi.
20
Šādos apstākļos Grondwettelijk Hof (Konstitucionālā tiesa) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“1)
Vai [LESD] Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkts un 108. panta 3. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tāds pasākums kā [WIES dekrēta] 10. pantā paredzētais ir uzskatāms par jaunu valsts atbalstu, par kuru bija jāpaziņo [Komisijai]?
2)
Ja Grondwettelijk Hof [Konstitucionālā tiesa], balstoties uz atbildi uz pirmo prejudiciālo jautājumu, secinātu, ka [WIES dekrēts] ir pretrunā pienākumiem, kas izriet no minētajā jautājumā norādītajām normām, vai tā varētu galīgi uzturēt spēkā [šā] dekrēta sekas, lai ievērotu to fizisko personu tiesisko paļāvību, kuras, pamatojoties uz minēto dekrētu, ir iegādājušās zemesgabalu vai mājokli, kā arī lai izvairītos no juridiskās nedrošības, ko šīm personām varētu radīt [šā] dekrēta atcelšana ar atpakaļejošu spēku, it īpaši attiecībā uz viņu mājokļa statusu?”
Par prejudiciālajiem jautājumiem
Par pirmo jautājumu
21
Ar pirmo jautājumu iesniedzējtiesa būtībā vēlas noskaidrot, vai LESD 107. panta 1. punkts un 108. panta 3. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka dalībvalsts tiesiskais regulējums, kas ļauj pašvaldībām, kuru teritorijā nekustamā īpašuma cenas ir īpaši augstas, ieviest shēmu, kurā paredzēts samaksāt konkrētu zemesgabalu vai mājokļu pārdevējiem daļu no attiecīgo zemesgabalu iegādes cenas tāda pircēja uzdevumā, kurš atbilst nosacījumiem par viņa sociālo stāvokli un saikni ar attiecīgo pašvaldību, ir uzskatāms, ka ar to ir ieviesta valsts atbalsta shēma, par kuru bija jāinformē Komisija, ja šajā regulējumā ir paredzēta katras pašvaldības rīcības brīvība, pirmkārt, izvēlēties, vai tā ieviesīs šādu shēmu un, otrkārt, ieviest projektu kvalificēšanas nosacījumus un noteikt, kāda attiecīgo zemesgabalu cenas daļas tiks segta ar šo shēmu.
22
No LESD 108. panta 3. punkta izriet, ka Komisija ir laikus jāinformē par jebkuriem plāniem piešķirt vai mainīt atbalstu, lai tai būtu iespējams tos komentēt.
23
Regulas 2015/1589 2. panta 1. punktā ir paredzēts, ka, ja vien regulās, kas pieņemtas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 109. panta vai citas nozīmīgas šā līguma normas pamata, nav paredzēts citādi, par jebkuriem plāniem piešķirt jaunu atbalstu attiecīgā dalībvalsts laikus informē Komisiju.
24
Šīs regulas 1. panta c) punktā “jauns atbalsts” ir definēts kā “atbalsts, t.i., atbalsta shēmas un individuāls atbalsts, kas nav pastāvošs atbalsts, tostarp pastāvoša atbalsta grozījumi”.
25
Šajā ziņā, pirmām kārtām, minētās regulas 1. panta d) punktā ir noteikts, ka par “atbalsta shēmu” ir uzskatāms “[jebkurš] akt[s], pamatojoties uz kur[u] bez turpmākiem izpildes pasākumiem var piešķirt individuālu atbalstu uzņēmumiem, kuri vispārīgi un teorētiski [abstrakti] definēti attiecīgajos aktos, un [jebkurš] akt[s], pamatojoties uz kur[u] vienam vai vairākiem uzņēmumiem uz nenoteiktu laika periodu un/vai nenoteiktā apmērā var piešķirt atbalstu, kas nav saistīts ar kādu konkrētu projektu”.
26
Šajā gadījumā, tā kā tāds pasākums kā pamatlietā aplūkojamais attiecas uz pašvaldību līdzfinansējumu saistībā ar konkrētiem projektiem, tas, kā šāds pasākums ir kvalificējams, ir jānoskaidro, ņemot vērā tikai un vienīgi šīs definīcijas pirmo daļu, proti, attiecībā uz normām, pamatojoties uz kurām un bez nepieciešamības veikt “turpmākus izpildes [papildu īstenošanas] pasākumus”, individuālu atbalstu var piešķirt uzņēmumiem, kas definēti vispārīgi un abstrakti.
27
Saskaņā ar minētās definīcijas pirmo daļu, lai valsts pasākumu kvalificētu par atbalsta shēmu, ir jābūt izpildītiem trim kumulatīviem nosacījumiem. Pirmkārt, individuālu atbalstu uzņēmumam var piešķirt uz tiesību normas pamata. Otrkārt, šā atbalsta piešķiršanai nav nepieciešami papildu [īstenošanas] pasākumi. Treškārt, uzņēmumiem, kuriem var piešķirt individuālo atbalstu, ir jābūt definētiem “vispārīgi un [abstrakti]” (spriedumi, 2021. gada 16. septembris, Komisija/Beļģija un Magnetrol International, C‑337/19 P, EU:C:2021:741, 60. punkts, kā arī 2024. gada 6. jūnijs, Ryanair/Komisija, C‑441/21 P, EU:C:2024:477, 106. punkts).
28
Attiecībā uz otro no šiem nosacījumiem, proti, ka nav “turpmāku izpildes [papildu īstenošanas] pasākumu”, no Tiesas judikatūras ir izsecināms, ka tas ir izpildīts, ja priekšrocību, kas izpaužas kā individuāls atbalsts, uzņēmumi varētu izmantot vai ja šādu atbalstu tiem varētu piešķirt jau uz aplūkojamās normas pamata (šajā nozīmē skat. spriedumus, 2021. gada 4. marts, Komisija/Fútbol Club Barcelona, C‑362/19 P, EU:C:2021:169, 69. punkts; 2021. gada 16. septembris, Komisija/Beļģija un Magnetrol International, C‑337/19 P, EU:C:2021:741, 106. punkts, kā arī 2024. gada 6. jūnijs, Ryanair/Komisija, C‑441/21 P, EU:C:2024:477, 108. un 109. punkts).
29
Šajā ziņā ir jāatgādina, ka tādas normas tehniska piemērošana, kurā paredzēta atbalsta piešķiršana, nav uzskatāma par “turpmāku izpildes [papildu īstenošanas] pasākumu” Regulas Nr. 2015/1589 1. panta d) punkta izpratnē. Šāda “turpmāka izpildes [papildu īstenošanas] pasākuma” esība faktiski ir atkarīga no tā, ka iestāde, kas ir atbildīga par attiecīgās normas piemērošanu, izmanto rīcības brīvību ietekmēt atbalsta summu, iezīmes vai tā piešķiršanas nosacījumus (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2021. gada 16. septembris, Komisija/Beļģija un Magnetrol International, C‑337/19 P, EU:C:2021:741, 105. punkts).
30
Jautājums, vai tāda finansiāla atbalsta piešķiršanai kā pamatlietā aplūkojamais, ir nepieciešami “turpmāki izpildes [papildu īstenošanas] pasākumi” šā sprieduma 27. punktā minētā otrā nosacījuma izpratnē, ir jānovērtē, ņemot vērā apstākli, ka lūgumā sniegt prejudiciālu nolēmumu runa ir par dalībvalsts tiesisko regulējumu, kurā definēts vispārīgais regulējums, uz kā pamata konkrētas pašvaldības var nolemt ieviest finansiāla atbalsta shēmas, tomēr ar šo regulējumu nav nedz tieši ieviesta šāda shēma, nedz tajā ir izklāstīta tās īstenošanas kārtība.
31
Konkrētāk, no lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu izriet, ka, pirmkārt, vienīgi pašvaldība, kas nolēmusi pieņemt pašvaldības noteikumus, kuros paredzēta kārtība, kādā tās teritorijā piemērojams WIES dekrētā ietvertais vispārīgais regulējums, var atbalstīt to zemesgabalu un mājokļu iegādes finansēšanu, kuri atrodas tās teritorijā, ņemot vērā, ka šis dekrēts attiecīgajām pašvaldībām nebūt neuzliek pienākumu pieņemt šādus noteikumus un tātad tām ir iespēja minēto dekrētu neīstenot.
32
Otrkārt, iesniedzējtiesas sniegtās norādes par Beļģijas tiesību aktiem liecina, ka, pieņemot tādus pašvaldības noteikumus, ar kuriem paredzēts īstenot WIES dekrētu, attiecīgajai pašvaldībai ir jāprecizē dažādi būtiski to noteikumu aspekti, ar kuriem tās teritorijā reglamentēta finansiāla atbalsta piešķiršana uz tā pamata. Tai, nepārsniedzot šajā dekrētā paredzētos ierobežojumus, citastarp ir jānosaka to zemesgabalu un mājokļu procentuālais skaits, uz kuriem attiecas ar minēto dekrētu atļautā shēma, kā arī attiecīgā īpašuma cenas procentuālā daļa, kas tiks segta. Turklāt attiecīgā pašvaldība var nosacījumus, kas jau paredzēti šajā dekrētā, papildināt ar nosacījumiem attiecībā uz pircēju un kvalificēto nekustamo īpašumu atlasi.
33
Ņemot vērā šā sprieduma 27. punktā minēto otro nosacījumu, ir uzskatāms, ka ar šādu regulējumu attiecīgajām pašvaldībām ir piešķirta rīcības brīvība gan attiecībā uz pašu principu, ka attiecīgajā teritorijā ir piemērojama finansiāla atbalsta shēma, gan attiecībā uz būtiskiem šīs shēmas aspektiem, it īpaši darījumu ar nekustamo īpašumu kvalificēšanas nosacījumiem un piešķiramā finansiālā atbalsta apmēru.
34
No tā izriet, ka šāds regulējums neļauj attiecīgajām pašvaldībām piešķirt finansiālu atbalstu, pamatojoties tikai un vienīgi uz tā normām, bet – gluži pretēji – paredz, ka šīs pašvaldības veic “turpmākus izpildes [papildu īstenošanas] pasākumus” Regulas 2015/1589 1. panta d) punkta izpratnē. Tātad ir secināms, ka šis regulējums nav uzskatāms par tādu, ar ko ir ieviesta valsts atbalsta shēma, par kuru Komisija ir jāinformē atbilstoši LESD 108. panta 3. punktam un šīs regulas 2. panta 1. punktam, un nav nepieciešams pārbaudīt, vai šāds atbalsts atbilst visiem obligātajiem nosacījumiem, ar kādiem to var kvalificēt kā valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
35
Otrām kārtām, šīs regulas 1. panta e) punktā “individuāls atbalsts” ir definēts kā “atbalsts, ko [..]piešķir, [bet ne] pamatojoties uz atbalsta shēmu, un paziņojam[s atsevišķs] atbalst[s, ko piešķir], pamatojoties uz kādu atbalsta shēmu”.
36
Tā kā no izklāstītā izriet, ka tāds regulējuma kā pamatlietā aplūkojamais finansiāla atbalsta eventuālu piešķiršanu pieļauj vienīgi tad, ja veikti papildu īstenošanas pasākumi, jebkurā gadījumā nav uzskatāms, ka ar to vienu pašu būtu piešķirts individuāls atbalsts.
37
Ņemot vērā šo apsvērumu kopumu, atbilde uz pirmo jautājumu ir šāda: LESD 107. panta 1. punkts un 108. panta 3. punkts kopsakarā ar Regulas 2015/1589 1. panta c)–e) punktu un 2. panta 1. punktu jāinterpretē tādējādi, ka dalībvalsts tiesiskais regulējums, ar ko pašvaldībām, kuru teritorijā nekustamā īpašuma cenas ir īpaši augstas, ir ļauts ieviest shēmu, ar kuru paredzēts konkrētu zemesgabalu vai mājokļu pārdevējiem samaksāt daļu no attiecīgo zemesgabalu iegādes cenas tāda pircēja uzdevumā, kas atbilst nosacījumiem saistībā ar viņa sociālo stāvokli un saikni ar attiecīgo pašvaldību, nav uzskatāms par regulējumu, ar ko ieviesta valsts atbalsta shēma, par kuru jāinformē Komisija, ja šis regulējums, pirmkārt, katrai pašvaldībai ļauj izvēlēties, vai tā ieviesīs šādu shēmu un, otrkārt, tai dod rīcības brīvību noteikt projektu kvalificēšanās nosacījumus, kā arī attiecīgo zemesgabalu cenas procentuālo daļu, kas tiks segta ar šo shēmu.
Par otro jautājumu
38
No lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu izriet, ka otrais jautājums ir uzdots tikai gadījumam, ja atbilde uz pirmo jautājumu būtu apstiprinoša. Līdz ar to, ņemot vērā uz pirmo jautājumu sniegto noliedzošo atbildi, atbilde uz otro jautājumu nav nepieciešama.
Par tiesāšanās izdevumiem
39
Attiecībā uz pamatlietas pusēm šī tiesvedība izriet no tiesvedības, kas notiek iesniedzējtiesā, tāpēc tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto pušu izdevumi, nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (astotā palāta) nospriež:
LESD 107. panta 1. punkts un 108. panta 3. punkts kopsakarā ar Padomes Regulas (ES) 2015/1589 (2015. gada 13. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus [LESD] 108. panta piemērošanai, 1. panta c)–e) punktu un 2. panta 1. punktu
jāinterpretē tādējādi, ka
dalībvalsts tiesiskais regulējums, ar ko pašvaldībām, kuru teritorijā nekustamā īpašuma cenas ir īpaši augstas, ir ļauts ieviest shēmu, ar kuru paredzēts konkrētu zemesgabalu vai mājokļu pārdevējiem samaksāt daļu no attiecīgo zemesgabalu iegādes cenas tāda pircēja uzdevumā, kas atbilst nosacījumiem saistībā ar viņa sociālo stāvokli un saikni ar attiecīgo pašvaldību, nav uzskatāms par regulējumu, ar ko ieviesta valsts atbalsta shēma, par kuru jāinformē Eiropas Komisija, ja šis regulējums, pirmkārt, katrai pašvaldībai ļauj izvēlēties, vai tā ieviesīs šādu shēmu un, otrkārt, tai dod rīcības brīvību noteikt projektu kvalificēšanās nosacījumus, kā arī attiecīgo zemesgabalu cenas procentuālo daļu, kas tiks segta ar šo shēmu.
[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – holandiešu.