Lietas arhīva 
Nr.
 
CA-1062-19/8
ECLI:LV:RAT:2019:0612.C33409218.6.S
SPRIEDUMS
Latvijas Republikas
 vārdā
 
2019.gada 12.jūnijā
 
 
Rīgas apgabal
tiesas
 Civillietu
 tiesas
 kolēģija šādā sastāvā:
tiesas
 sēdes priekšsēdētāja
 tiesnes
e
     
Sarmīte Vamža
tiesnes
e
                                                
Skaidrīte Buivide
tiesnes
is
                                               
Gvido Ungurs
ar
 tiesas
 sēžu sekretāri
                         
Ullu Ābolu
atklātā
 tiesas
 sēdē, Rīgā, Brīvības bulvārī 34, izskatīja civillietu biedrības “
Latvijas
 transportlīdzekļu apdrošinātāju birojs” prasībā pret 
/pers. E/
 par
zaudējumu piedziņu 
sakarā ar 
 
/pers. E/
 
apelācijas sūdzību
 par Rīgas rajona
 tiesas
 
2018.gada 20.decembra 
spriedumu
.
Aprakstošā daļa
 
 
           
Prasītāja
 biedrība “
Latvijas
 Transportlīdzekļu apdrošinātāju birojs” cēla
 tiesā
 prasību pret
 atbildētāju
 
/pers. E/
 par zaudējumu piedziņu.
 
           
Prasības pieteikumā norādīts, ka 
2012.gada 18.janvārī 
Norvēģijā notika ceļu satiksmes negadījums, sadursme starp
 atbildētājai
 piederošo
transportlīdzekli, 
/TL marka/
, 
Latvijas
 valsts
 reģistrācijas 
numurs
 
/reģistrācijas numurs/
, kuru vadīja
 atbildētāja
, un transportlīdzekli 
/TL marka/
,
Norvēģijas
 valsts
 reģistrācijas 
numurs
 
/reģistrācijas numurs/
, kas pieder 
/pers. H/
, kā rezultātā tika bojāts 
/pers. H/
 piederošais transportlīdzeklis 
/TL
marka/
.
 
           
Ceļu satiksmes negadījuma brīdī nebija veikta zaudējumus nodarījušā
 atbildētājai
 piederošā transportlīdzekļa īpašnieka civil
tiesisk
ās
atbildības obligātā apdrošināšana.
 
           
Atbildētāja
 
2011.gada 22.februārī 
noslēdza civil
tiesisk
ās atbildības obligātās apdrošināšanas līgumu Nr.
/numurs/
, kas bija derīgs līdz
2011.gada 22.novembrim
. Nākamais civil
tiesisk
ās atbildības obligātās apdrošināšanas līgums Nr.
/numurs/
 tika noslēgts tikai 
2012.gada 30.janvārī
, līdz ar
to ceļu satiksmes negadījuma brīdī transportlīdzeklim 
/TL marka/
, 
Latvijas
 valsts
 reģistrācijas 
numurs
 
/reģistrācijas numurs/
, nebija spēkā esoša
civil
tiesisk
ās atbildības obligātās apdrošināšanas līguma.
 
           
Prasītāja
 ir saņēmusi 
/Nosaukums/
 AS
 
2012.gada 29.novembra 
pieteikumu ar lūgumu atlīdzināt 
/Nosaukums/
 AS
 
2012.gada 18.janvārī
notikušajā ceļu satiksmes negadījumā radītos zaudējumus, kurus 
/Nosaukums/
 AS 
atlīdzināja
 cietušajam
 saskaņā ar Norvēģijas normatīvo regulējumu, kā
arī administrēšanas izdevumus, pavisam kopā 2530,44 
euro
.
 
           
/Nosaukums/
 AS 
pieteikums iesniegts atbilstoši Zaļās kartes sistēmas Biroju padomes Ģenerālajā asamblejā 
2002.gada 30.maijā
pieņemtajiem Iekšējās kārtības noteikumiem. Zaudējumu kopējais apmērs ietver zaudējumus sakarā ar transportlīdzeklim 
/TL marka/
 nodarītajiem
bojājumiem 2200,37 
euro
 un Iekšējās kārtības noteikumu 5.punktā noteikto atlīdzību par prasības kārtošanu 330,06 
euro
.
 
           
Prasītāja
, atbilstoši 
/Nosaukums/
 AS 
pieteikumam, ir veikusi apdrošināšanas atlīdzības izmaksu 2530,44 
euro
, pamatojoties uz Sauszemes
transportlīdzekļu īpašnieku civil
tiesisk
ās atbildības obligātās apdrošināšanas likuma 44.panta otrās daļas 2.punktu un 51.panta otro daļu, kā arī Iekšējās
kārtības noteikumu 10.punktu.
 
           
Prasītājai
 ir radušies arī izdevumi saistībā ar SIA “
/Nosaukums/
” sniegtajiem pakalpojumiem – prasības pieteikumam pievienoto dokumentu
tulkojumu un tā notariālu ap
liecinājumu
 49,61 
euro
.
 
           
Prasītāja
 atbildētājai
 
2013.gada 2.janvārī 
un 
2013.gada 23.maijā 
nosūtīja pretenziju par zaudējumu atlīdzināšanu, bet 
2013.gada 5.jūlijā
pirms
tiesas
 brīdinājumu. 
2013.gada 12.augustā
 atbildētāja
 lūdza izsniegt viņai regresa lietas dokumentu kopijas, kas tika nosūtītas
 atbildētājai
 
2017.gada
24.martā
.
 Prasītāja
 
2018.gada 23.janvārī 
sniedza atbildi uz
 atbildētājas
 iebildumiem un noteica termiņu zaudējumu atlīdzināšanai
 prasītājai
, bet
 atbildētāja
zaudējumus nav atlīdzinājusi.
 
           
Prasītāja
, pamatojoties uz 
Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civil
tiesisk
ās atbildības obligātās apdrošināšanas likuma
 41.panta otrās
daļas 1.punktu, 44.panta otrās daļas 2.punktu, 51.panta otro daļu,
 Civillikuma 1779.pantu
, lūdz piedzīt no
 atbildētājas
 zaudējumus 2530,44 
euro
,
samaksāto
 valsts
 nodevu 335,86 
euro
 un samaksātos ar dokumentu tulkošanu un ar lietas izskatīšanu saistītos izdevumus 52,81 
euro
, un citus
 tiesāša
nās
izdevumus, ja tādi rastos, kā arī noteikt
 prasītājai
 tiesība
s par laiku līdz 
sprieduma
 izpildei saņemt likumiskos 6 procentus gadā no zaudējumu summas.
 
           
Par celto prasību
 atbildētāja
 iesniedza paskaidrojumus, kuros norāda, ka prasību neatzīst un uzskata to par nepamatotu.
 
           
Atbildētājai
 piederošais transportlīdzeklis nav cietis nekās ceļu satiksmes negadījumā, tajā skaitā arī Norvēģijā.
 Atbildētāja
 uzskata, ka lietā
neatrodas neviens pierādījums, kas norādītu uz Norvēģijā notikušu ceļu satiksmes negadījumu, kurā būtu iesaistīts
 atbildētājai
 piederošais
transportlīdzeklis.
 Atbildētājas
 transportlīdzeklis ilgstoši stāvēja nama pagalmā Norvēģijā, jo bija bojāts, un tādēļ tam netika iegādāta 
īpašnieka
civil
tiesisk
ās atbildības obligātās apdrošināšanas polise.
 Atbildētāja
 
2012.gada 18.janvārī 
atradās 
Latvijā
, tajā skaitā, lai iegādātos apdrošināšanas polisi
un nodotu sev piederošo transportlīdzekli remontā. Ierodoties Norvēģijā 
2012.gada 23.janvārī
 atbildētāja
 nekādus ārējos bojājumus savam
transportlīdzeklim nekonstatēja un nekādas ziņas par ceļu satiksmes negadījumu nav saņēmusi.
 
           
Prasītāja
 pati neko nav darījusi, lai novērstu tai zaudējumu rašanos, jo nav pienācīgi izmeklējusi 
/Nosaukums/
 AS
 iesniegto pieprasījumu par
apdrošināšanas atlīdzības izmaksu, kaut arī
 atbildētāja
 vairākkārt norādīja, ka nekādā ceļu satiksmes negadījumā Norvēģijā nav bijusi iesaistīta.
Ar Rīgas rajona
 tiesas
 
2018.gada 20.decembra 
spriedumu
 tiesa
 nosprieda prasību apmierināt. Piedzīt no 
/pers. E/
, personas kods 
/personas kods/
,
biedrības “
Latvijas
 Transportlīdzekļu apdrošinātāju birojs”, reģistrācijas 
numurs
 
/reģistrācijas numurs/
, labā zaudējumus 
2530,44 
euro
 
un
 tiesas
izdevumus 
388,67 
euro
, kopā piedzīt 2919,11 
euro
.
 
Noteikt biedrībai “
Latvijas
 Transportlīdzekļu apdrošinātāju birojs”, reģistrācijas 
numurs
/reģistrācijas numurs/
,
 tiesība
s par laiku līdz 
sprieduma
 izpildei (izsoles dienai) saņemt no 
/pers. E/
, personas kods 
/personas kods/
, likumiskos 6 (sešus)
87.246.185.96 24.05.2024. 13:18 Anonīms sistēmas lietotājs
procentus gadā no zaudējumu summas 
2530,44 
euro
, ņemot vērā nosacījumu, ka procentu pieaugums apstājas, sasniedzot pamatkapitāla lielumu.
Samaksa biedrībai “
Latvijas
 Transportlīdzekļu apdrošinātāju birojs”, reģistrācijas 
numurs
 
/reģistrācijas numurs/
, veicama AS “
/Nosaukums/
” norēķinu
kontā Nr.
/konta numurs/
. Piedzīt no 
/pers. E/
, personas kods 
/personas kods/
,
 valsts
 labā ar lietas izskatīšanu saistītos izdevumus 1,68 
euro
. Ar lietas
izskatīšanu saistītie izdevumi iemaksājami – Saņēmējs:
 Tiesu
 administrācija, reģistrācijas 
numurs
 LV90001672316, Saņēmēja iestāde:
 Valsts
 kase, konta
Nr.
LV51TREL2190458019000. Maksājuma mērķī jānorāda ieņēmumu ekonomiskās klasifikācijas kods – 21499 un civillietu identificējoša informācija.
Tiesas
 izdevumu samaksu ap
liecinoši
 dokumenti iesniedzami Rīgas rajona
 tiesas
 kancelejā, lai netiktu uzsākta
 tiesas
 no
lēmuma
 piespiedu izpilde.
 
Noteikt,
ka
 tiesas
 
spriedums
 izpildāms labprātīgi 10 (desmit) dienu laikā no 
sprieduma
 spēkā stāšanās dienas.
Pirmās instances
 tiesa
 konstatēja, ka
 lietā ir pārrobežu elements, bet 
Norvēģija nav
 Eiropas Savienības
 dalīb
valsts
. Tādēļ 
saskaņā ar 
2007.gada
30.oktobra 
Konvenciju par jurisdikciju un 
spriedumu
 atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās jeb 2007.gada Lugāno Konvencijas, kurai Norvēģija ir
pievienojusies, II sadaļas 1.iedaļas 2.panta 1.punktu personas, kuru domicils ir
 valstī
, kam ir saistoša šī konvencija, neatkarīgi no viņu pilsonības, var
iesūdzēt attiecīgās
 valsts
 tiesā
.
 
           
Lugāno konvencijas 12.panta 1.punkts noteic, ka (..) apdrošinātājs var celt prasību vienīgi tās
 valsts
 tiesās
, kurai ir saistoša šī konvencija un
kurā ir
 atbildētāja
 domicils, neatkarīgi no tā, vai
 atbildētājs
 ir apdrošinājuma ņēmējs, apdrošinātais vai apdrošināšanas atlīdzības saņēmējs, kā to
konkrētajā lietā ir darījusi arī
 prasītāja
.
 
           
Prasība ir celta par zaudējumu, kas
 prasītājai
, kuras domicils arī ir 
Latvijā
, radušies, atlīdzinot 
/Nosaukums/
 AS
 
2012.gada 18.janvārī
Norvēģijā notikušajā ceļu satiksmes negadījumā radītos zaudējumus, kurus 
/Nosaukums/
 AS
 atlīdzināja
 cietušajam
 saskaņā ar Norvēģijas normatīvo
regulējumu, kā arī administrēšanas izdevumus, pavisam kopā 2530,44 
euro
, piedziņu regresa kārtībā.
 
           
Norvēģija nav pievienojusies 
1971.gada 4.maija 
Hāgas Konvencijai par ceļu satiksmes negadījumiem piemērojamo likumu, kā tas izriet no
Hāgas Starptautisko privāt
tiesību
 konferences (
Hague Conference on Private International Law
) tīmekļa vietnē www.hcch.net pieejamās
informācijas. Turklāt atbilstoši 
1971.gada 4.maija 
Hāgas Konvencijas par ceļu satiksmes negadījumiem piemērojamo likumu 2.panta 4. un 5.punktam,
minēto konvenciju nepiemēro regresa prasībām starp ceļu satiksmes negadījumā atbildīgajām personām un arī regresa prasībām un prasības
 tiesību
pārņemšanu, ciktāl tas attiecas uz apdrošināšanas kompānijām. Līdz ar to konkrētās civillietas izskatīšanā nav pamata piemērot 
1971.gada 4.maija 
Hāgas
Konvenciju par ceļu satiksmes negadījumiem piemērojamo likumu.
 
           
Ņemot vērā minēto un pamatojoties uz
 Civillikuma 20.pantu 
un
 Civilprocesa likuma 26.panta 
pirmo daļu,
 tiesa
 atzina, ka lieta izskatāma pēc
Latvijas
 likumiem.
 
           
Tiesa
 atzina, ka
 nav pamata apšaubīt to, ka
 atbildētāja
 
2012.gada 18.janvārī 
bija reģistrēta kā 
transportlīdzekļa 
/TL marka/
, 
Latvijas
 valsts
reģistrācijas 
numurs
 
/reģistrācijas numurs/
 īpašniece un turētāja, un, ka 
2012.gada 18.janvārī 
transportlīdzeklim 
/TL marka/
 
nebija spēkā esoša
civil
tiesisk
ās atbildības obligātās apdrošināšanas līguma. 
Transportlīdzeklis 
/TL marka/
 
2012.gada 18.janvārī 
atradās Norvēģijā.
 
           
Tiesa
 neapšaubīja arī to, ka transportlīdzeklis 
/TL marka/
, Norvēģijas
 valsts
 reģistrācijas 
numurs
 
/reģistrācijas numurs/
, kas pieder 
/pers. H/
,
bija iesaistīts ceļu satiksmes negadījumā, kas notika Norvēģijā 
2012.gada 18.janvārī
, kā rezultātā transportlīdzeklim 
/TL marka/
, Norvēģijas
 valsts
reģistrācijas 
numurs
 
/reģistrācijas numurs/
, nodarīti bojājumi.
 
           
Atsaucoties uz
 
 
Civillikuma 3.pantu
, 
Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civil
tiesisk
ās atbildības obligātās apdrošināšanas likuma
(redakcijā, kas bija spēkā 
2012.gada 18.janvārī
) 51.panta otro daļu, Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civil
tiesisk
ās atbildības obligātās
apdrošināšanas likuma 41.panta otrās daļas 1.punktu,
 tiesa
 atzina, ka
 prasītāja
 ir
 tiesīga
 iesniegt regresa prasību pret
 atbildētāju
, kā ceļu satiksmes
negadījumā zaudējumu nodarījušā transportlīdzekļa īpašnieku, ja tas nav apdrošinājis īpašnieka civil
tiesisk
o atbildību, vai (..) pret šā transportlīdzekļa
tiesīgo
 lietotāju.
 
Tā kā
 atbildētāja
 ir 
transportlīdzekļa 
/TL marka/
 īpašniece, līdz ar to
 prasītāja
 var vērsties ar prasību pret viņu kā zaudējumus nodarījušā
transportlīdzekļa īpašnieci, kā tas ir norādīts prasības pieteikumā, un nav izšķirošas nozīmes apstāklim, vai
 atbildētāja
 ir vadījusi transportlīdzekli 
/TL
marka/
 ceļu satiksmes negadījuma brīdī, jo atbildības pienākums viņai ir noteikts kā īpašniecei.
 
Atsaucoties uz
 Civilprocesa likuma 192.pantu
,
 93.panta pirmo daļu,
 tiesa
 kā nepamatotu atzina
 atbildētājas
 pārstāves
 norādīto, ka
 atbildētājai
nepietika laika, lai iegūtu pierādījumus. Piecu gadu ilgs periods ir pietiekams, lai noskaidrotu visus
 atbildētājai
 aktuālos jautājumus par Norvēģijā notikušo
ceļu satiksmes negadījumu, kā arī iegūtu savus iebildumus pamatojošus pierādījumus.
 
           
Arī tad, ja pieņem, ka 2013.gadā
 atbildētāja
 uzskatīja, ka ir pilnīgi pietiekami, ja viņa noliedz ceļu satiksmes negadījuma faktu, lai
 prasītāja
turpmāk nekādas pretenzijas un prasības pret
 atbildētāju
 neceltu, tad, saņemot 
2017.gada 24.marta 
vēstuli Nr.
/numurs/
, ar kuru
 atbildētājai
 lūgts
atmaksāt
 prasītājai
 zaudējumus,
 atbildētājai
 nebija pamata turpināt uzskatīt, ka ceļu satiksmes negadījuma fakta, kas fiksēts Norvēģijā 
2012.gada
18.janvārī
, noliegšana ir pietiekama, un nekādi pierādījumi saviem iebildumiem nav jāiesniedz. Tomēr neskatoties uz minēto,
 atbildētāja
 neveica nekādas
darbības, lai apstrīdētu Norvēģijā 
2012.gada 18.janvārī 
ceļu satiksmes negadījuma faktu, vai tā apstākļus.
 
           
Tiesa
 atzina, ka nav nekāda pamata atzīt, ka 
2012.gada 18.janvārī 
Norvēģijā nav noticis ceļu satiksmes negadījums, kura rezultātā
transportlīdzeklis 
/TL marka/
 ir nodarījis zaudējumus transportlīdzeklim 
/TL marka/
. Tas, ka
 atbildētāja
 norāda, ka 2018.gada oktobrī ir 
Latvijā
 vērsusies
policijā ar iesniegumu par viņas paraksta iespējamu viltošanu Norvēģijā sastādītajā saskaņotajā paziņojumā, pats par sevi nenorāda uz to, ka
transportlīdzeklis 
/TL marka/
 nav bijis iesaistīts ceļu satiksmes negadījumā Norvēģijā 
2012.gada 18.janvārī
.
 
           
Atbildētāja
 nav cēlusi pretprasību, tajā skaitā arī par 
2012.gada 18.janvārī 
Norvēģijā pēc ceļu satiksmes negadījuma sastādītā saskaņotā
paziņojuma atzīšanu par spēkā neesošu ne kopumā, ne arī kādā tā daļā. Tāpat arī
 atbildētāja
 nav iesniegusi pierādījumus, ka šāda prasība būtu celta
Norvēģijā.
Līdz ar to
 tiesa
 secināja, ka nav pamata uzskatīt, ka Norvēģijā 
2012.gada 18.janvārī 
sastādītais saskaņotais paziņojums par ceļu satiksmes
negadījumu un tā apstākļiem, būtu atzīts par spēkā neesošu kopumā vai kādā tā daļā.
 
           
Tiesa
 arī konstatēja, ka
 atbildētāja
 nav cēlusi prasību par
 prasītājas
 
2012.gada 28.decembra 
Lēmuma
 par izmaksu Nr.
/numurs/
 atcelšanu, ar
kuru nolemts izmaksāt 
/Nosaukums/
 AS 
(
/Nosaukums/
) atlīdzību 2530,44 
euro
, pamatojoties uz 
Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civil
tiesisk
ās
atbildības obligātās apdrošināšanas likuma 44.panta otrās daļas 2.punktu, 51.panta otro daļu un Iekšējās kārtības 
noteikumu III sadaļas 10.punktu.
Tādējādi
 prasītājas
 
2012.gada 28.decembra 
Lēmums
 par izmaksu Nr.
/numurs/
 ir spēkā esošs un izpildāms.
 
           
Tiesa
 norādīja, ka Norvēģija un 
Latvija
 ir pievienojušās Starptautiskajam apdrošināšanas līgumam (Zaļā karte) un līdz ar to jautājumos, kas
skar ceļu satiksmes negadījumā radīto zaudējumu un apdrošināšanas atlīdzību izmaksu gan Norvēģijai, gan 
Latvijai
 ir saistoši Zaļās kartes sistēmas Biroju
padomes Ģenerālajā asamblejā 
2002.gada 30.maijā 
pieņemto Iekšējās kārtības noteikumu nosacījumi.
 
           
Saskaņā ar Iekšējās kārtības noteikumu 3.panta ceturto daļu konkrētas
 valsts
 birojam noteikta ekskluzīva kompetence visos jautājumos, kas
attiecas uz
 valsts
, kurā ir noticis negadījums, arī
 tiesību
 aktu interpretāciju (pat tad, ja tas attiecas uz
 tiesību
 normām, kas ir piemērojamas citā
 valstī
) un
atlīdzības pieteikuma apmierināšanu.
 
           
Atbilstoši Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civil
tiesisk
ās atbildības obligātās apdrošināšanas likuma 43.panta pirmās daļas noteikumiem,
87.246.185.96 24.05.2024. 13:18 Anonīms sistēmas lietotājs
sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civil
tiesisk
ās atbildības obligātās apdrošināšanas sistēmas sekmīgu darbību
 valstī
 atbilstoši savam darbības mērķim
un uzdevumiem nodrošina
 prasītāja
.
 
           
Līdz ar to
 prasītāja
, saskaņā ar 
Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civil
tiesisk
ās atbildības obligātās apdrošināšanas likuma (
2012.gada
18.janvārī 
spēkā esošajā redakcijā) 31.panta pirmo daļu, 44.panta otrās daļas 2.punktu un 51.panta pirmās daļas 1.punktu un otro daļu, kā arī Iekšējās
kārtības noteikumu III sadaļas 10.punktu, ņemot vērā 
/Nosaukums/
 AS
 pieprasījumu un saskaņoto paziņojumu par ceļu satiksmes negadījumu
2012.gada 18.janvārī 
Norvēģijā, pamatoti ir izmaksājusi zaudējumu atlīdzību 
/Nosaukums/
 AS
, un, tā kā
 atbildētāja
 nebija apdrošinājusi savu kā
transportlīdzekļa 
/TL marka/
 īpašnieka 
civil
tiesisk
o atbildību, tad arī vērsties ar regresa prasību pret
 atbildētāju
 par šo zaudējumu atlīdzināšanu.
 
           
Tas vien, ka
 atbildētāja
 uzskata, ka atlīdzības izmaksas pamats nav izvērtēts, jo atlīdzība ir izmaksāta, nav pamats atzīt, ka
 prasītāja
Sauszemes transportlīdzekļu īpašnieku civil
tiesisk
ās atbildības obligātās apdrošināšanas likuma 31.panta pirmajā daļā noteikto pienākumu nav izpildījusi.
 
           
Atbildētājas
 pienākums atlīdzināt nodarītos zaudējumus izriet no jau minētajām
 tiesību
 normām un arī no
 Civillikuma 1775.panta
, kas noteic
pienākumu atlīdzināt katru zaudējumu, kas nav nejaušs, un
 Civillikuma 1779.panta
, kas paredz pienākumu atlīdzināt zaudējumus, ko
 atbildētājs
 ar savu
darbību vai bezdarbību nodarījis.
 
Līdz ar to prasība daļā par zaudējumu 2530,44 
euro
 piedziņu ir pamatota un apmierināma.
Par
 tiesas
 
spriedumu
 atbildētāja
 iesniedza
 apelācijas sūdzību
, kurā norāda, ka pārsūdz 
spriedumu
 pilnā apmērā sakarā ar to, ka
 tiesa
 pieļāvusi
būtiskus procesuālo un materiālo
 tiesību
 normu pārkāpumus.
Pirmās instances
 tiesa
 nav ievērojusi
 Civilprocesa likuma 93.panta 
pirmo daļu, nav pieņēmusi
 atbildētājas
 iesniegtos pierādījumus, kaut
 atbildētāja
vairākkārt norādīja, ka šie pierādījumi ir būtiski, ka tie jāskata kopsakarā.
Tiesa
 ir atteikusies izprasīt no
 prasītājas
 
2012.gada 18.janvāra 
saskaņotā paziņojuma par notikušo ceļu satiksmes negadījumu oriģinālu.
 Atbildētāja
pieteica
 tiesai
 lūgumu nozīmēt rokraksta
 ekspertīzi
.
 Tiesa
 nav ņēmusi vērā to apstākli, ka atlīdzības izmaksa birojam notikusi uz šī dokumenta pamata.
Faktiski
 tiesa
 liegusi
 atbildētājas
 pusei realizēt
 Civilprocesa likuma 10.pantā 
noteikto sacīkstes principu.
Atbildētāja
 
2018.gada 12.oktobrī 
vērsusies
 Valsts
 policijā ar iesniegumu par iespējamo dokumenta viltošanu. 
2018.gada 29.oktobrī
 atbildētāja
vērsās 
/Nosaukums/
 AS
 birojā ar lūgumu izsniegt dokumentus un atrisināt situāciju saistībā ar notikušo ceļu satiksmes negadījumu.
Tiesa
 nav ņēmusi vērā arī to apstākli, ka
 prasītāja
 no 2013.gada līdz 2017.gadam nav sazinājusies ar
 atbildētāju
, kaut bija informēta, ka
atbildētājas
 automašīna nebija iesaistīta ceļu satiksmes negadījumā Norvēģijā.
Tiesa
 ir atteikusies pieņemt
 prasītājas
 un 
/Nosaukums/
 AS
 biroja saraksti, kurā
 prasītāja
 pirms izmaksas lūdza iesniegt papilddokumentus par ceļu
satiksmes negadījumu un pretenziju apjomu.
 
Tiesa
 nepareizi ir izvērtējusi
 prasītājas
 zaudējumu atlīdzības kritērijus, jo ar lietas materiāliem nav pierādīts, ka
 atbildētājas
 rīcībā ir visi
priekšnosacījumi zaudējumu atlīdzības piedziņai.
Tiesas
 
lēmums
 noraidīt lūgumu par pierādījumu izprasīšanu un
 ekspertīze
s nozīmēšanu
  
ir
 Civilprocesa likuma 74.panta 
otrās daļas 6.punkta un 93
.panta otrās daļas pārkāpums, kas varēja novest pie lietas nepareizas izskatīšanas un ir pamats 
sprieduma
 atcelšanai. 
 
Tiesas
 sēdē
 atbildētājas
 pilnvarotā
 pārstāve
 
/pers. T/
 prasību neatzina, lūdza to noraidīt.
 Apelācijas sūdzību
 uzturēja atbilstoši tajā norādītiem
argumentiem, lūdza to apmierināt.
Prasītājas
 pilnvarotā
 pārstāve
 
/pers. U/
 tiesas
 sēdē prasību uzturēja, lūdza to apmierināt.
 Apelācijas sūdzību
 lūdza noraidīt.
Motīvu
  
daļa
 
Noklausoties pušu
 pārstāvju
 paskaidrojumus, pārbaudot un novērtējot lietas materiālus kopumā, Civillietu
 tiesas
 kolēģija atzīst, ka prasība
apmierināma.
Civilprocesa likuma 432.panta 
piektā daļa nosaka, ja
 tiesa
 izskatot lietu, atzīst, ka zemākās instances
 tiesas
 
spriedumā
 ietvertais pamatojums ir
pareizs un pilnībā pietiekams, tā 
sprieduma
 motīvu daļā var norādīt, ka pievienojas zemākās instances
 tiesas
 
sprieduma
 motivācijai. Šajā gadījumā šā
likuma 193.panta piektajā daļā noteiktos apsvērumus 
sprieduma
 motīvu daļā var nenorādīt.
Civillietu
 tiesas
 kolēģija atzīst, ka pirmās instances
 tiesas
 
spriedumā
 ietvertais pamatojums ir pareizs un pilnībā pietiekams un pievienojas pirmās
instances
 tiesas
 
sprieduma
 motivācijai.
Vienlaikus Civillietu
 tiesas
 kolēģija uzskata, ka
 atbildētājas
 apelācijas sūdzībā
 norādītie argumenti nedod pamatu pārskatīt pirmās instances
 tiesas
sprieduma
 motīvus un prasību noraidīt.
Civillietu
 tiesas
 kolēģija nekonstatē pirmās instances
 tiesas
 rīcībā
 Civilprocesa likuma
 97. un 193.panta pārkāpumus.
 
Civilprocesa likuma 93.panta 
pirmā daļa nosaka, ka katrai pusei jāpierāda tie fakti, uz kuriem tā pamato savus prasījumus vai iebildumus.
Prasītājam
 jāpierāda savu prasījumu pamatotība.
 Atbildētājam
 jāpierāda savu iebildumu pamatotība.
Civillietu
 tiesas
 kolēģija konstatē, ka
 atbildētāja
 ne pirmās instances
 tiesā
, ne arī apelācijas instances
 tiesā
 nav iesniegusi nekādus pierādījumus, kas
apstiprinātu viņas paskaidrojumos ietvertos apgalvojumus, ka viņai piederošā automašīna 
/TL marka/
, 
Latvijas
 valsts
 reģistrācijas 
numurs
 
/reģistrācijas
numurs/
 nav piedalījusies ceļu satiksmes negadījumā Norvēģijā 
2012.gada 18.janvārī
.
Atbildētāja
 apelācijas sūdzībā
 izteikusi pārmetumus, ka pirmās instances
 tiesa
 atteikusi pievienot lietas materiāliem
 atbildētājas
 iesniegtos
pierādījumus, kuri tiek pievienoti
 apelācijas sūdzībai
.
Civillietu
 tiesas
 kolēģija konstatē, ka
 atbildētāja
 apelācijas sūdzībai
 pievienojusi 
Latvijas
 Transportlīdzekļu apdrošināšanas biroja
   
lūgumu
 
/Nosaukums/
 AS
 birojam iesniegt papilddokumentus par ceļu satiksmes negadījumu un pretenziju apjomu; Saskaņoto paziņojumu par ceļu satiksmes
negadījumu,
 atbildētājas
 pārstāves
 
2018.gada 19.oktobra 
iesniegumu 
/Nosaukums/
 AS
 birojam ar lūgumu uzsākt lietvedību par Norvēģijas pilsoņa 
/pers.
H/
 nepa
tiesas
 informācijas sniegšanu apdrošināšanas birojam, ierosināt lietu par dokumentu viltošanu, atzīt, ka 
/pers. E/
 nav aizpildījusi saskaņoto
paziņojumu par ceļu satiksmes negadījumu; Transportlīdzekļu apdrošinātāju apvienības/
/Nosaukums/
2018.gada 22.novembra 
un 23.novembra atbildes,
ka 
/pers. E/
 saistībā ar iesniegumu jāsazinās ar Norvēģijas policiju; 
2018.gada 13.novembra 
lūgumu Rīgas rajona
 tiesai
 (Jūrmalā) par rokraksta
ekspertīze
s nozīmēšanu Saskaņotajam paziņojumam par ceļu satiksmes negadījumu; 
2018.gada 12.oktobra 
iesniegumu
 Valsts
 policijai par
kriminālprocesa uzsākšanu par dokumentu viltošanu;
  
VP RRP Jūrmalas iecirkņa vecākā inspektora 
29.11.2018. 
Lēmumu
 par atteikšanos uzsākt
kriminālprocesu.
Civillietu
 tiesas
 kolēģija secina, ka
 apelācijas sūdzībai
 pievienotie dokumenti neapstiprina
 atbildētājas
 apgalvojumu, ka 
 
viņai piederošā automašīna
/TL marka/
 
2012.gada 18.janvārī 
nebija iesaistīta
  
ceļu satiksmes negadījumā 
 
Norvēģijā, kad tika nodarīti zaudējumi transportlīdzeklim
/TL marka/
.
Atbildētājas
 paskaidrojumi, ka 
2012.gada 18.janvārī
, kad notika ceļu satiksmes negadījums, viņa atradusies 
Latvijā
, nedod
 tiesai
 pamatu atzīt, ka
atbildētājas
 mašīna nebija iesaistīta ceļu satiksmes negadījumā. Atbildības pamats
 atbildētājai
 ir noteikts kā automašīnas īpašniecei, līdz ar to nav
izšķirošas nozīmes apstāklim kura persona vadīja automašīnu ceļu satiksmes negadījuma brīdī.
No lietas materiāliem redzams, ka pirmās instances
 tiesa
 
2018.gada 26.septembrī 
atlika lietas izskatīšanu, dodot
 atbildētājai
 iespēju iesniegt
pierādījumus tam, ka ceļu satiksmes negadījums Norvēģijā nav noticis un tajā nav iesaistīta
 atbildētājas
 automašīna.
87.246.185.96 24.05.2024. 13:18 Anonīms sistēmas lietotājs
Tāpat Transportlīdzekļu apdrošinātāju apvienības/
/Nosaukums/
 
2018.gada 22.novembra 
un 23.novembra atbildēs 
/pers. E/
 norādījis sazināties ar
Norvēģijas policiju.
Sacīkstes princips civilprocesā uzliek par pienākumu procesa dalībniekiem aktīvi piedalīties
 tiesas
 procesā, vācot un iesniedzot pierādījumus,
piedaloties pierādījumu pārbaudē un novērtēšanā.
Tomēr
 atbildētāja
 neveica nekādas darbības, lai vērstos Norvēģijas policijā un apstrīdētu 
/pers. H/
 sniegtos paskaidrojumus, ceļu satiksmes
negadījuma faktu, vai tā apstākļus.
 Atbildētāja
 nav iesniegusi pierādījumus tam, ka ceļu satiksmes negadījumā Norvēģijā nebija iesaistīta viņas
automašīna,
Civillietu
 tiesas
 kolēģijas ieskatā sešu gadu ilgs periods ir pietiekams, lai
 atbildētāja
 noskaidrotu visus viņai aktuālos jautājumus par notikušo ceļu
satiksmes negadījumu, kā arī iegūtu iebildumus pamatojošus pierādījumus savu interešu aizsardzībai.
Līdz ar to, nepastāvot šādiem pierādījumiem lietā, Civillietu
 tiesas
 kolēģija atzīst, ka
 liecinieka
 nopratināšanai un rokraksta
 ekspertīze
s nozīmēšanai
nav nozīmes un lieta izskatāma atbilstoši tiem pierādījumiem, kas atrodas lietas materiālos.
Atbildētāja
 apelācijas sūdzībā
 norādījusi, ka
 tiesa
 nepareizi ir novērtējusi zaudējumu atlīdzināšanas kritērijus un nav ņēmusi vērā
 Senāta Civillietu
departamenta 
2008.gada 2.aprīļa 
spriedumu
 lietā 
Nr.
 SKC-143.
Civillietu
 tiesas
 kolēģija no lietas materiāliem konstatē, ka prasībā norādītais zaudējumu apmērs sastāv no 2 200,37 
euro
 - zaudējumi, kas radušies
sakarā ar transportlīdzekļa 
/TL marka/
, ar Norvēģijas
 valsts
 reģ.
nr.
 
/reģistrācijas numurs/
 bojājumiem un 330,06 
euro
 - atlīdzība par Iekšējās kārtības
noteikumu 5.punktā noteiktās prasības kārtošanu.
Prasītāja
 atbilstoši 
/Nosaukums/
 AS
 pieteikumam veikusi apdrošināšanas atlīdzības izmaksu 2530,44 
euro
, pamatojoties uz OCTA likuma
44.panta otrās daļas 2.punktu un 51.panta otro daļu, kā arī Iekšējās kārtības noteikumu 10.punktu, kas nosaka, ka birojam, pamatojoties uz pilnīgu
savstarpīgumu, jāgarantē visu saskaņā ar Iekšējās kārtības noteikumos nomaksājamo summu atlīdzināšanu, kas izriet no jebkura nelaimes gadījuma
saistībā ar transportlīdzekli, kas parasti atrodas tās
 valsts
 teritorijā, kas atrodas katra no šo biroju kompetencē, neatkarīgi no tā, vai transportlīdzeklis ir
apdrošināts vai nē.
Tā kā lietas materiālos esošie pierādījumi apstiprina zaudējumu atlīdzināšanas priekšnoteikumus, tad atbilstoši jau iepriekš minētajām
 tiesību
normām un
 Civillikuma
 1775.un 1779.pantam, prasība par zaudējumu 2530,44 
euro
 piedziņu apmierināma.
    
Nepamatota ir
 atbildētājas
 atsauce uz
 Senāta Civillietu
 departamenta 
2008.gada 2.aprīļa 
spriedumu
 lietā 
Nr.
 SKC-143. Norādītajā Senāta
spriedumā
 paustās atziņas nav piemērojamas šajā gadījumā, jo izskatāmajā lietā ir atšķirīgi lietas apstākļi.
 
 
          
Pirmās instances
 tiesa
 lietas apstākļus ir pārbaudījusi vispusīgi un objektīvi un, juridiski pareizi tos novērtējot, pamatoti taisījusi 
spriedumu
par prasības apmierināšanu. Apelācijas
  
sūdzībā norādītie argumenti apstiprinājumu nav guvuši.
            
Civilprocesa likuma 41.panta 
pirmās daļas 1.teikums nosaka, 
pusei, kuras labā taisīts 
spriedums
,
 tiesa
 piespriež no otras puses visus tās
samaksātos
 tiesas
 izdevumus.
 
           
Tā kā prasība tiek apmierināta, no
 atbildētājas
 par labu
 prasītājai
 piedzenama par prasības celšanu samaksātā
 valsts
 nodeva 335,86
 euro
(
9.lietas lapa)
 un ar lietas izskatīšanu saistītie izdevumi 3,20 
euro 
(
10.lietas lapa
). Tāpat no
 atbildētājas
 par labu
 prasītājai
 piedzenami ar tulkošanu
saistītie izdevumi 49,61 
euro.
 Kopā no
 atbildētājas
 par labu
 prasītājai
 piedzīti
 tiesas
 izdevumi 388,67
 euro
 (335,86 + 3,20 + 49,61).
            
Ar lietas izskatīšanu saistītie izdevumi pavisam kopā šajā lietā ir 5,44
 euro
 (4,88 
euro 
pirmajā instancē un 0,56 
euro 
apelācijas instancē).
Prasītāja
, ceļot prasību, apmaksājusi ar lietas izskatīšanu saistītos izdevumus 3,20 
euro
, līdz ar to neapmaksātā ar lietas izskatīšanu saistīto izdevumu
starpība 2,24 
euro
 (
5,44-3,20=2,24
) piedzenama no
 atbildētājas
 par labu
 valstij
 uz
 Civilprocesa likuma 42.panta 
pamata.
Rezolutīvā daļa
 
Pamatojoties uz
 Civilprocesa likuma
 430., 432.- 434.pantu, Civillietu
 tiesas
 kolēģija
 
nosprieda
 
 
prasību apmierināt.
Piedzīt no 
/pers. E/
, personas kods 
/personas kods/
, par labu biedrībai “
Latvijas
 Transportlīdzekļu apdrošinātāju birojs”, reģistrācijas 
numurs
/reģistrācijas numurs/
, zaudējumus 
2530,44 
euro
 
un
 tiesas
 izdevumus 
388,67 
euro
, kopā piedzīt 2919,11 
euro
 (divi tūkstoši deviņi simti
deviņpadsmit 
euro
, 11 centi).
Noteikt biedrībai “
Latvijas
 Transportlīdzekļu apdrošinātāju birojs”, reģistrācijas 
numurs
 
/reģistrācijas numurs/
,
 tiesība
s par laiku līdz 
sprieduma
izpildei (izsoles dienai) saņemt no 
/pers. E/
, personas kods 
/personas kods/
, likumiskos 6 (sešus) procentus gadā no zaudējumu summas 
2530,44 
euro
,
ņemot vērā nosacījumu, ka procentu pieaugums apstājas, sasniedzot pamatkapitāla lielumu.
Samaksa biedrībai “
Latvijas
 Transportlīdzekļu apdrošinātāju birojs”, reģistrācijas 
numurs
 
/reģistrācijas numurs/
, veicama AS “
/Nosaukums/
”
norēķinu kontā Nr.
/konta numurs/
.
Piedzīt no 
/pers. E/
, personas kods 
/personas kods/
, par labu
 valstij
 ar lietas izskatīšanu saistītos izdevumus 
2,24 
euro 
(divi 
euro
 un 24 centi). 
 
Ar
lietas izskatīšanu saistītie izdevumi iemaksājami – Saņēmējs:
 Tiesu
 administrācija, reģistrācijas 
numurs
 LV90001672316, Saņēmēja iestāde:
 Valsts
 kase,
konta 
Nr.
LV51TREL2190458019000. Maksājuma mērķī jānorāda ieņēmumu ekonomiskās klasifikācijas kods – 21499 un civillietu identificējoša
informācija.
Noteikt 
/pers.E/
, personas kods 
/personas kods/
, 
termiņu 
sprieduma
 labprātīgai izpildei daļā par naudas piedziņu- 10 (desmit) dienas skaitot no
sprieduma
 spēkā stāšanās dienas. 
 
Labprātīgi izpildot 
spriedumu
 daļā par ar lietas izskatīšanu saistīto izdevumu piedziņu
 valsts
 labā, maksājumu
ap
liecinošs
 dokuments norādītajā labprātīgās izpildes termiņā iesniedzams Rīgas apgabal
tiesas
 Civillietu
 tiesas
 kolēģijas kancelejā.
Spriedumu
 var pārsūdzēt kasācijas kārtībā Augstākās
 tiesas
 Civillietu departamentā 30 (trīsdesmit) dienu laikā no 
sprieduma
 sastādīšanas dienas
iesniedzot kasācijas sūdzību Rīgas apgabal
tiesā
.
Sprieduma
 sastādīšanas un pieejamības
 tiesas
 kancelejā datums ir 
2019.gada 12.jūnijs
.
 
 
Tiesas
 sēdes priekšsēdētāja
 tiesnes
e
                
            
                        
Sarmīte Vamža
 
Tiesnes
e
                                                           
            
                        
Skaidrīte Buivide
 
Tiesnes
is
                                                                                              Gvido Ungurs
87.246.185.96 24.05.2024. 13:18 Anonīms sistēmas lietotājs
87.246.185.96 24.05.2024. 13:18 Anonīms sistēmas lietotājs