62020TJ0326
A TÖRVÉNYSZÉK ÍTÉLETE (ötödik tanács)
2021. április 21. (
*1
)
„Közösségi formatervezési minta – Megsemmisítési eljárás – Italpalackot ábrázoló, lajstromozott közösségi formatervezési minta – Korábbi nemzetközi formatervezési minta – Megsemmisítési ok – Korábbi formatervezési mintával való ütközés – Egyéni jelleg – Tájékozott használó – Az alkotói szabadság foka – Eltérő összbenyomás – A 6/2002/EK rendelet 6. cikke és 25. cikke (1) bekezdése d) pontjának iii. alpontja”
A T‑326/20. sz. ügyben,
a Bibita Group (székhelye: Tirana [Albánia], képviseli: C. Seyfert ügyvéd)
felperesnek
az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselik: G. Sakalaitė‑Orlovskienė és J. Crespo Carrillo, meghatalmazotti minőségben)
alperes ellen,
a másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban:
a Benkomers OOD (székhelye: Szófia [Bulgária]),
az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának a Bibita Group és a Benkomers közötti megsemmisítési eljárással kapcsolatban 2020. április 27‑én hozott határozatával (R 1070/2018‑3. sz. ügy) szemben benyújtott keresete tárgyában,
A TÖRVÉNYSZÉK (ötödik tanács),
tagjai: D. Spielmann elnök, O. Spineanu‑Matei (előadó) és R. Mastroianni bírák,
hivatalvezető: E. Coulon,
tekintettel a Törvényszék Hivatalához 2020. május 27‑én benyújtott keresetlevélre,
tekintettel a Törvényszék Hivatalához 2020. július 27‑én benyújtott válaszbeadványra,
tekintettel arra, hogy a felperes és az alperes az eljárás írásbeli szakaszának befejezéséről való értesítést követő háromhetes határidőn belül nem kérte tárgyalás tartását, és mivel ennek nyomán a Törvényszék – eljárási szabályzata 106. cikkének (3) bekezdése alapján – úgy határozott, hogy a keresetről az eljárás szóbeli szakaszának mellőzésével határoz,
meghozta a következő
Ítéletet (
1
)
A jogvita előzményei
1
2017. március 13‑án a Benkomers OOD a közösségi formatervezési mintáról szóló, 2001. december 12‑i 6/2002/EK tanácsi rendelet (HL 2002. L 3., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 27. kötet, 142. o.) alapján közösségi formatervezési minta lajstromozása iránti kérelmet nyújtott be az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalához (EUIPO).
2
A lajstromoztatni kért és a jelen ügyben vitatott közösségi formatervezési minta az alábbi nézetekből került ábrázolásra:
3
Azok a termékek, amelyekre a vitatott formatervezési mintát alkalmazni kívánták, az ipari minták nemzetközi osztályozásának létrehozásáról szóló, 1968. október 8‑i, módosított locarnói megállapodás 09–01. osztályába tartozó és az alábbi leírásnak megfelelő termékek: „Italpalackok”.
[omissis]
5
2017. július 24‑én a felperes Bibita Group a 6/2002 rendelet 52. cikke alapján a vitatott formatervezésiminta‑oltalommegsemmisítése iránti kérelmeket nyújtott be.
6
A megsemmisítési kérelem alátámasztásaként a 6/2002 rendelet 25. cikke (1) bekezdése d) pontjának iii. alpontjára hivatkozott.
7
A felperes a megsemmisítési kérelmében arra hivatkozott, hogy mivel a 6/2002 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének d) pontja keretében ugyanazon kritériumokat kell alkalmazni, mint amelyek az egyéni jellegnek az e rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett 25. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján történő értékelésére vonatkoznak, a vitatott formatervezési minta nem rendelkezik egyéni jelleggel a 095336. számon lajstromozott korábbi nemzetközi formatervezési mintához képest, amelynek ő a jogosultja, és amely a vitatott formatervezési minta bejelentését megelőző időpontban oltalom alatt állt. A korábbi nemzetközi formatervezési minta ábrája a következő:
[omissis]
A felek kérelmei
17
A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:
–
helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és ebből következően állapítsa meg a vitatott formatervezésiminta‑oltalom semmisségét;
–
a Törvényszék eljárási szabályzatának 190. cikke alapján az alperest és az EUIPO előtti eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a fellebbezési tanács előtti eljárással kapcsolatos eljárási költségek viselésére;
–
az EUIPO‑t kötelezze a jelen eljárással összefüggésben felmerült összes költség viselésére.
18
Az EUIPO azt kéri, hogy a Törvényszék:
–
utasítsa el a keresetet;
–
a felperest kötelezze a költségek viselésére.
A jogkérdésről
[omissis]
Az ügy érdeméről
24
A fellebbező keresete alátámasztásául egyetlen, a 6/2002 rendelet 25. cikke (1) bekezdése d) pontja iii. alpontjának megsértésére alapított jogalapra hivatkozott.
25
Az OHIM a felperes minden érvét vitatja.
A megsemmisítési kérelem alátámasztásaként hivatkozott formatervezésiminta‑oltalom elsőbbségéről és az „ütközik” 6/2002 rendelet 25. cikke (1) bekezdése d) pontjának iii. alpontja szerinti fogalmáról
[omissis]
29
Másodszor, mivel a 6/2002 rendelet 25. cikke (1) bekezdése d) pontjának iii. alpontja értelmében vett ütközés fogalmát e rendelet nem határozza meg, e fogalom ítélkezési gyakorlat általi értelmezését kell figyelembe venni.
30
A 6/2002 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmezése céljából emlékeztetni kell arra, hogy a 6/2002 rendelet 10. cikke alapján a formatervezésiminta‑oltalom kiterjed mindazokra a formatervezési mintákra, amelyek a tájékozott használóra nem tesznek eltérő összbenyomást, és az oltalom terjedelmének megállapításakor figyelembe kell venni, hogy a szerző milyen fokú alkotói szabadsággal alakíthatta ki a mintát.
31
Következésképpen a 6/2002 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének d) pontját úgy kell értelmezni, hogy a formatervezési minta akkor ütközik egy korábbi formatervezési mintával, ha – figyelembe véve azt is, hogy a szerző milyen alkotói szabadsággal alakíthatta ki az említett mintát – a tájékozott használóra nem tesz a hivatkozott korábbi formatervezési mintától eltérő összbenyomást (2010. március 18‑iGrupo Promer Mon Graphic kontra OHIM– PepsiCo [Kör alakú promóciós termék ábrázolása] ítélet, T‑9/07, EU:T:2010:96, 52. pont).
32
A 6/2002 rendelet 25. cikke (1) bekezdése d) pontjának csak ezen értelmezése mellett biztosítható az ebben a rendelkezésben leírtak szerint korábbi formatervezésiminta‑oltalom jogosultjának védelme azzal szemben, hogy az említett mintát egy későbbi, a tájékozott használóban ugyanolyan összbenyomást keltő formatervezési minta párhuzamos fennállása bármely módon sértse. Ha ugyanis nem így értelmeznénk a 6/2002 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének d) pontját, akkor a korábbi formatervezésiminta‑oltalom jogosultjának nem lenne lehetősége az ilyen későbbi formatervezési minta megsemmisítését kérni, és meg lenne fosztva a 6/2002 rendelet 10. cikkében a formatervezési mintája számára biztosított hatékony védelemtől (2010. március 18‑iKör alakú promóciós termék ábrázolása ítélet, T‑9/07, EU:T:2010:96, 53. pont).
33
Ezért a fellebbezési tanács a megtámadott határozat 23. pontjában helyesen értelmezte így e rendelkezést, és – a megsemmisítési osztályhoz hasonlóan – ítélte meg úgy, hogy két formatervezési minta akkor ütközik egymással, ha a tájékozott használóra ugyanolyan összbenyomást tesznek, és e tekintetben figyelembe kell venni, hogy a szerző milyen alkotói szabadságfokkal alakíthatta ki a vitatott formatervezési mintát.
A korábbi formatervezési minta állítólagosan „különösen széles” oltalmáról
34
Először is a felperes arra hivatkozik, hogy a korábbi formatervezési minta a 6/2002 rendelet (14) preambulumbekezdésével együttesen értelmezett 6. cikke értelmében különösen széles oltalmat élvez.
[omissis]
37
A 6/2002 rendelet (14) preambulumbekezdésében szereplő, a szóban forgó formatervezési minták által keltett „eltérő” összbenyomásra való hivatkozás ellenére rá kell mutatni, hogy e rendelet 6. cikkének szövege világos és egyértelmű. Az e rendelkezésre vonatkozó ítélkezési gyakorlatnak megfelelően az említett rendelet 25. cikke (1) bekezdése d) pontjának alkalmazása és a szóban forgó formatervezési minták közötti ütközés fennállásának értékelése céljából azt kell figyelembe venni, hogy a vonatkozó szabályozás értelmében valamely formatervezési minta akkor részesülhet közösségi formatervezésiminta‑oltalomban, ha a tájékozott használóban a korábbi formatervezési mintától eltérő összbenyomást kelt (lásd ebben az értelemben: 2018. november 22‑iBuck‑Chemie kontra EUIPO – Henkel [WC frissítő blokk] ítélet, T‑296/17, nem tették közzé, EU:T:2018:823, 29. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
38
Másodszor a felperes arra hivatkozik, hogy a korábbi formatervezési minta bejelentésének időpontjában teljes egészében új jellegű volt. Állítása szerint egy súlyzóhoz hasonló, italpalackra alkalmazott forma egyedi jellege igazolja a korábbi formatervezési minta fokozott oltalmát.
39
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a felperes azzal, hogy a korábbi formatervezési mintát megillető „különösen széles oltalomra” hivatkozik, valójában olyan új, a korábbi formatervezésiminta‑oltalomra vonatkozó kritériumot próbál bevezetni, amely e minta azon iparág fennálló, állítólagosan innovatív és újszerű jellegére vonatkozik, amelyhez a szóban forgó termékek tartoznak.
40
Márpedig egyrészt, még ha feltételezzük is, hogy bizonyított volt az, hogy a lajstromozásának időpontjában a súlyzóhoz hasonló forma teljesen új volt az érintett iparágban, az ilyen forma egyedi jellege nem biztosít szélesebb körű oltalmat a korábbi formatervezési mintának, mint amelyben a 6/2002 rendelet alapján részesül. Másrészt a formatervezési minta lajstromozásához szükséges egyéni jelleg a vitatott formatervezési mintára a korábbi formatervezési mintához képest alkalmazandó, anélkül hogy annak állítólagosan újszerű jellege vagy megjelenésének eredetisége bármilyen hatással lenne a vitatott formatervezési minta egyéni jellegének értékelésére. A felperes erre irányuló kifogásait tehát el kell utasítani.
41
Így azt kell megvizsgálni, hogy a vitatott formatervezési minta a korábbi formatervezési mintával ütközik‑e abban az értelemben, hogy – a vitatott formatervezési minta kialakítása során élvezett alkotói szabadság fokára tekintettel – a tájékozott használóra ugyanolyan összbenyomást tett‑e e vizsgálatot négy szakaszban kell lefolytatni. E vizsgálat abból áll, hogy elsőként meg kell határozni azon termékek ágazatát, amelyekben a formatervezési minta majd megtestesül vagy amelyek tekintetében azt alkalmazni kívánják, másodszor felhasználási területük szerint az említett termékek tájékozott használóját és – e tájékozott használót véve alapul – a korábbi iparág ismeretének fokát, valamint a minták összehasonlításánál a hasonlóságokat és az eltéréseket illetően fennálló figyelmi szintet, harmadszor a minta kialakításánál rendelkezésre álló alkotói szabadság fokát, amelynek az egyéni jellegre gyakorolt hatása fordítottan arányos, negyedszer pedig, mindezt figyelembe véve, a tájékozott használóban a vitatott formatervezési minta és bármely korábban nyilvánosságra jutott, egyedileg vizsgált formatervezési minta által keltett összbenyomások – lehetőleg közvetlen – összehasonlításának eredményét (lásd: 2019. június 13‑iVisi/one kontra EUIPO – EasyFix [Járművekhez szánt adatlaptartó tok] ítélet, T‑74/18, EU:T:2019:417, 66. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
42
A formatervezési minta egyéni jellege a tájékozott használó szempontjából a hivatkozott korábbi formatervezési mintától eltérő összbenyomáson vagy a „déjà vu” hiányán alapul, és nem veszi figyelembe az említett összbenyomást nem érintő, nem kellően feltűnő különbségeket, és bár figyelmen kívül hagyja a jelentéktelen részleteket, azonban tekintettel van az eltérő összbenyomást eredményező, kellően markáns különbségekre (lásd ebben az értelemben: 2017. február 16‑iAntrax It kontra EUIPO [Fűtőberendezésekhez szolgáló termoszifonok] ítélet, T‑828/14 és T‑829/14, EU:T:2017:87, 53. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
[omissis]
Az alkotói szabadság fokáról
[omissis]
52
A [felperes] ugyanakkor arra hivatkozik, hogy a fellebbezési tanács hibákat követett el a 6/2002 rendelet 6. cikkében foglalt elvek értelmezése és alkalmazása során, mivel a korábbi formatervezési minta kialakításánál az alkotói szabadság foka korlátlan a súlyzóhoz hasonló forma alkalmazásakor. Álláspontja szerint ugyanis nem volt az ilyen formát szükségessé tevő funkciókból vagy mennyiségi szabványokból eredő korlátozás. E tekintetben hangsúlyozza, hogy ilyen formájú palackot megjelenítő formatervezési minta nem létezett a korábbi formatervezési mintát megelőzően. Egyébiránt az említett formának nem pusztán műszaki rendeltetése van, hanem a sporttal kapcsolatos benyomást és imázst biztosít az áru számára azáltal, hogy a vékonyabb középső része miatt eltér a piacon jelen lévő többi palacktól.
53
A formatervezési minta megtervezésénél érvényesülő alkotói szabadság fokát többek között a terméknek vagy a termék valamely elemének műszaki funkciója által megkövetelt jellegzetességekhez társuló kötöttségek, illetve a termékre vonatkozó jogszabályi előírások határozzák meg. E kötöttségek bizonyos jellegzetességek szabványosodását eredményezik, amelyek így az érintett termék tekintetében alkalmazott formatervezési mintákban közössé válnak (2010. március 18‑iKör alakú promóciós termék ábrázolása ítélet, T‑9/07, EU:T:2010:96, 67. pont).
54
Ennélfogva, minél nagyobb az alkotó szabadsága a minta kialakításakor, annál kevesebb apró eltérésre van szükség az ütköző minták között ahhoz, hogy a tájékozott használóra eltérő összbenyomást tegyenek. Ezzel szemben minél korlátozottabb az alkotó szabadsága a minta kialakításakor, annál több apró eltérésre van szükség az ütköző minták között ahhoz, hogy a tájékozott használóra eltérő összbenyomást tegyenek. Következésképpen a minta kialakításánál rendelkezésre álló nagy fokú alkotói szabadság megerősíti azon megállapítást, miszerint az olyan formatervezési minták, amelyek nem mutatnak jelentős eltéréseket, azonos összbenyomást tegyenek a tájékozott használóra (lásd: 2017. július 18‑iDísz ítélet, T‑57/16, EU:T:2017:517, 30. pont, és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlatot).
[omissis]
A szóban forgó formatervezési minták által a tájékozott használóra tett összbenyomásról
[omissis]
60
A felperes ezzel szemben arra hivatkozik, hogy a vitatott formatervezési minta nem rendelkezik egyéni jelleggel, mivel nincs eltérés az általa a tájékozott használóra tett összbenyomás és a korábbi formatervezési minta által e használóra tett összbenyomás között. A szóban forgó formatervezési minták közvetlen összehasonlítása során ugyanis a fellebbezési tanács a vitatott formatervezési minta nem jelentős jellemzőire összpontosított. Az e mintán szereplő, a fellebbezési tanács által említett fekete vonalakat továbbá az e formatervezési minta tárgyát képező palackokon nem ábrázolták feketével, hanem azok a forma alig észrevehető megváltoztatását jelentik.
61
Az ítélkezési gyakorlat szerint a szóban forgó formatervezési minták által keltett összbenyomás összehasonlításának szintetikusnak kell lennie, és nem korlátozódhat pusztán a hasonlóságok és az eltérések felsorolásának analitikus összehasonlítására. Ezen összehasonlításnak a vitatott formatervezési minta nyilvánosságra jutott jellemzőit kell alapul vennie, és kizárólag az oltalom alatt álló jellemzőkre kell vonatkoznia, figyelmen kívül hagyva az oltalom hatálya alá nem tartozó – különösen a műszaki – jellemzőket (lásd: 2019. június 13‑iJárművekhez szánt adatlaptartó tok ítélet, T‑74/18, EU:T:2019:417, 84. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
62
Amennyiben a szóban forgó formatervezési minták közötti hasonlóságok a terméknek vagy a termék valamely elemének műszaki funkciója által megkövetelt jellegzetességekhez társuló kötöttséget érintenek, e hasonlóságoknak csak csekély jelentőségük van az említett formatervezési minták által a tájékozott használóra tett összbenyomás szempontjából (lásd ebben az értelemben: 2010. március 18‑iKör alakú promóciós termék ábrázolása ítélet, T‑9/07, EU:T:2010:96, 72. pont).
63
Egyébiránt az eltérések akkor jelentéktelenek az ütköző formatervezési minták által tett összbenyomás szempontjából, ha nem elég markánsak ahhoz, hogy a szóban forgó árukat a tájékozott használó képzetében megkülönböztethetővé tegyék, vagy hogy ellensúlyozzák az említett formatervezési minták közötti hasonlóságokat (lásd ebben az értelemben: 2013. november 21‑iEl Hogar Perfecto del Siglo XXI kontra OHIM – Wenf International Advisers [Dugóhúzó] ítélet, T‑337/12, EU:T:2013:601, 53. pont).
64
Először is, amint az a fenti 31. pontban megállapításra került, a formatervezési minta akkor rendelkezik egyéni jelleggel, ha a tájékozott használóra tett összbenyomás eltér attól, amelyet a korábbi formatervezési minta tette az ilyen használóra. A felperes állításával szemben az e tekintetben elvégzendő értékelés során a szóban forgó formatervezési minták közötti valamennyi megkülönböztető elemet figyelembe kell venni, kivéve azokat, amelyek nem kellően markánsak ezen összbenyomás befolyásolásához.
[omissis]
70
A korábbi formatervezési mintán szereplő címkét illetően a fellebbezési tanács a megtámadott határozat 35. pontjában megállapította, hogy az nem játszik jelentős szerepet a szóban forgó formatervezési minták által keltett összbenyomások összehasonlításában. A Törvényszék előtt a felperes a korábbi formatervezési mintának az említett címkén szereplő szóelemek nélküli bemutatására szorítkozott, az említett megállapítást azonban nem megkérdőjelezte meg. Márpedig a szóban forgó formatervezési minták – még címke hiányában is – jelentős eltéréseket mutatnak, amint az a fenti 66–69. pontban megállapításra került.
71
Következésképpen a fellebbezési tanács nem követett el értékelési hibát, amikor a megtámadott határozat 36. és 37. pontjában úgy ítélte meg, hogy a megtámadott és a korábbi formatervezési minta eltérő összbenyomást tesz a tájékozott használóra, illetve amikor megállapította, hogy a megtámadott formatervezési minta nem ütközik a 6/2002 rendelet 25. cikke (1) bekezdés d) pontja iii. alpontja értelemében a korábbi formatervezési mintával.
[omissis]
A költségekről
[omissis]
74
A felperest, mivel pervesztes lett, az EUIPO kérelmének megfelelően kötelezni kell a költségek viselésére. Egyébiránt, ami a fellebbezési tanács előtti eljárással kapcsolatos költségeket illeti, elegendő rámutatni arra, hogy mivel a jelen ítélet elutasítja a megtámadott határozat ellen benyújtott keresetet, annak rendelkező része az, amely továbbra is a szóban forgó költségeket rendezi (lásd ebben az értelemben: 2019. február 28‑iLotte kontra EUIPO – Générale Biscuit‑Glico France [PEPERO original] ítélet, T‑459/18, nem tették közzé, EU:T:2019:119, 194. pont).
A fenti indokok alapján
A TÖRVÉNYSZÉK (ötödik tanács)
a következőképpen határozott:
1)
A Törvényszék a keresetet elutasítja.
2)
A Törvényszék a Bibita Groupot kötelezi a költségek viselésére.
Spielmann
Spineanu‑Matei
Mastroianni
Kihirdetve Luxembourgban, a 2021. április 21‑i nyilvános ülésen.
E. Coulon
hivatalvezető
elnök
(
*1
)	Az eljárás nyelve: angol.
(
1
)	A jelen ítéletnek csak azok a pontjai kerülnek ismertetésre, amelyek közzétételét a Törvényszék hasznosnak tartja.