62006CJ0464
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (harmadik tanács)
2007. október 18. (
*1
)
„Mezőgazdaság — A mezőgazdasági termékek után járó export-visszatérítések rendszere — 800/1999/EK rendelet — 5. cikk — A kiviteli nyilatkozat benyújtása — Fax útján történő benyújtás”
A C-464/06. sz. ügyben,
az EK 234. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Korkein hallinto-oikeus (Finnország) a Bírósághoz 2006. november 20-án érkezett, 2006. november 16-i határozatával terjesztett elő az előtte
az Avena Nordic Grain Oy
által indított eljárásban,
A BÍRÓSÁG (harmadik tanács),
tagjai: A. Rosas tanácselnök, J. Klučka, A. Ó Caoimh (előadó), P. Lindh és A. Arabadjiev bírák,
főtanácsnok: V. Trstenjak,
hivatalvezető: R. Grass,
tekintettel az írásbeli szakaszra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
—
az Avena Nordic Grain Oy képviseletében K. Viljanen, igazgatói minőségben,
—
a finn kormány képviseletében J. Heliskoski, meghatalmazotti minőségben,
—
az Európai Közösségek Bizottsága képviseletében P. Aalto és F. Clotuche-Duvieusart, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a 2001. január 17-i 90/2001/EK bizottsági rendelettel (HL L 14., 22. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 31. kötet, 205. o.) módosított, a mezőgazdasági termékek után járó export-visszatérítési rendszer alkalmazása közös részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1999. április 15-i 800/1999/EK bizottsági rendelet (HL L 102., 11. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 25. kötet, 129. o., a továbbiakban: 800/1999 rendelet) 5. cikkének értelmezésére irányul.
2
A jelen kérelmet az Avena Nordic Grain Oy (a továbbiakban: ANG) által a Finnországban az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancialap (EMOGA) által nyújtott pénzügyi támogatásokat kezelő Maa- ja metsätalousministeriö (mezőgazdasági és erdőgazdálkodási minisztérium; a továbbiakban: minisztérium) határozata ellen, export-visszatérítés kifizetésének megtagadása tárgyában indított eljárás keretében terjesztették elő.
Jogi háttér
A közösségi szabályozás
A mezőgazdasági termékek kivitel során végzett ellenőrzése
3
A visszatérítésben vagy egyéb támogatásban részesülő mezőgazdasági termékek kivitele során végzett ellenőrzésről szóló, 1990. február 12-i 386/90/EGK tanácsi rendelet (HL L 42., 6. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 10. kötet, 26. o.) a 2. cikkének a) pontjában előírja, hogy a tagállamok végrehajtják „[…] az áruk fizikai ellenőrzés[ét] a kivitelre vonatkozó vámeljárások lezárásakor, és az érintett áruk kivitelére vonatkozó engedély kiadása előtt, a kiviteli nyilatkozat mellé benyújtott dokumentumok alapján”.
4
A 386/90/EGK tanácsi rendeletnek a visszatérítésre jogosult mezőgazdasági termékek kivitelekor elvégzett fizikai ellenőrzések tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. november 26-i 2090/2002/EK bizottsági rendelet (HL L 322., 4. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 37. kötet, 388. o.) az 5. cikkének (1) bekezdésében előírja, hogy a 386/90/EGK rendelet 2. cikke a) pontja alkalmazásában „»fizikai ellenőrzés« alatt annak ellenőrzése értendő, hogy a kiviteli nyilatkozat – ideértve az annak alátámasztása céljából benyújtott dokumentumokat is – a mennyiség, a jelleg és a tulajdonságok tekintetében egyezik-e az áruval”.
A mezőgazdasági termékek után járó export-visszatérítési rendszer alkalmazásának részletes szabályai
5
A 800/1999 rendelet (4), (6) és (63) preambulumbekezdésének szövege a következő:
„(4)
mivel e rendelet értelmében a kivitel napja az a nap, amelyen a vámhatóságok elfogadják azt a cselekményt, amellyel a bejelentő kifejezésre juttatja azon termékek kivitelének szándékát, amelyek után export-visszatérítésben óhajt részesülni; mivel e cselekmény célja, hogy felhívja a figyelmet, különösen a vámhatóságokét arra a tényre, hogy a szóban forgó műveletet közösségi alapok segítségével végzik annak érdekében, hogy az említett vámhatóságok elvégezhessék a megfelelő ellenőrzéseket; mivel az elfogadás alkalmával a termékeket vámfelügyelet alá helyezik tényleges kivitelük megtörténtéig; mivel ez az időpont az exportált termék mennyiségének, természetének és jellemzőinek meghatározásához hivatkozásként szolgál;
[…]
(6)
mivel a legutóbb a 163/94/EK rendelettel módosított [HL L 24., 3. o.] [386/90 rendelet] megfelelő alkalmazása érdekében rendelkezni kell arról, hogy a kiviteli nyilatkozat és a mezőgazdasági termékek egyezőségének ellenőrzése megtörténjen a szállítótartály, a teherautó, a hajó vagy más hasonló szállítóeszköz berakodásakor;
[…]
(63)
mivel a közösségi szabályok kizárólag objektív szempontok alapján rendelkeznek az export-visszatérítés nyújtásáról, különösen az exportált termék mennyiségére, jellegére és jellemzőire, valamint földrajzi rendeltetési helyére tekintettel; mivel, a tapasztalat azt mutatja, hogy megerősített intézkedéseket kell hozni a Közösség költségvetése szempontjából káros szabálytalanságok és különösen a csalások kiküszöbölésére; mivel e célból intézkedni kell a túlfizetett összegek behajtásáról, és a szankciókra tekintettel, ösztönözni kell [helyesen: behajtásáról és a szankciókról, hogy ösztönözzék] az exportőröket a közösségi szabályok betartására.”
6
Az említett rendelet 5. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1)   A »kivitel napja« az a nap, amelyen a vámhatóságok elfogadják a visszatérítés igénylését feltüntető kiviteli nyilatkozatot.
(2)   A kiviteli nyilatkozat elfogadásának napja határozza meg:
a)
az alkalmazandó visszatérítési rátát, amennyiben a visszatérítést előzetesen nem rögzítették;
b)
a visszatérítési ráta esetleges kiigazítását, amennyiben ezt előzetesen így rögzítették;
c)
az exportált termék mennyiségét, jellegét és jellemzőit.
(3)   Bármely más cselekményt, amely jogilag azonos hatású a kiviteli nyilatkozat elfogadásával, azzal egyenértékűnek kell tekinteni.
(4)   A visszatérítési jogosultság megszerzése céljából a kivitelkor felhasznált okmánynak tartalmaznia kell a visszatérítés kiszámításához szükséges minden adatot, különösen:
a)
termékek esetében:
—
a termékek leírását, adott esetben egyszerűsített formában, az export-visszatérítési nómenklatúra szerint, a visszatérítésinómenklatúra-kóddal együtt, illetve ha az a visszatérítés kiszámításához szükséges, az érintett termékek összetételét vagy az arra való hivatkozást,
—
a termékek nettó tömegét, vagy adott esetben, a visszatérítés kiszámításához használandó mértékegységben kifejezett mennyiséget;
b)
áruk esetében [a Szerződés II. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer alkalmazásának közös részletes szabályairól, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontokról szóló, 1994. május 30-i] 1222/94/EK [bizottsági] rendelet [HL L 136., 5. o.] rendelkezéseit kell alkalmazni.
(5)   Az elfogadás, illetve a (3) bekezdésben meghatározott cselekmény időpontjában a termékek vámfelügyelet alatt állnak […], amíg el nem hagyják a Közösség vámterületét.
[…]
(7)   Minden személy, aki vagy amely olyan termékeket exportál, amelyekre visszatérítést igényel, köteles:
a)
benyújtani a kiviteli nyilatkozatot a helyileg illetékes vámhivatalnak, ahol a termékeket export céljából berakodják;
b)
legalább 24 órával a rakodás megkezdése előtt értesíteni e vámhivatalt, és jelezni felé a berakodás várható időtartamát. […]
[…]
Az illetékes vámhivatal a kiviteli nyilatkozat elfogadását követően a b) pontban említett határidő lejárta előtt engedélyezheti a berakodási műveletet.
Az illetékes vámhivatal számára lehetőséget kell biztosítani az áruk fizikai vizsgálatára és azonosítására a Közösség vámterületéről történő kiléptetés szerinti hivatalig történő elszállítás során.
[…]”
A nemzeti szabályozás
7
A hatósági tevékenységek tekintetében a jogi iratok elektronikus forgalmáról szóló törvény (Laki sähköisestä asioinnista viranomaistoiminnassa [13/2003]) 9. cikke és az elektronikus aláírásról szóló törvény (Laki sähkösistä allekirjoituksista [14/2003]) 18. cikke szerint a közigazgatási eljárás elektronikus úton is megindítható.
8
A mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítések és vámbiztosítékok, valamint a behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének végrehajtásáról szóló miniszteri rendelet (maataloustuotteiden vientituki- ja vakuus- sekä tuonti-, vienti- ja ennakkovahvistustodistusjärjestelmän täytäntöönpanosta annettu maa- ja metsätalousministeriön asetus [1363/2002]) a 4. cikkében azonban előírja azt a kötelezettséget, hogy a 800/1999 rendelet 5. cikke (7) bekezdése első bekezdésének a) pontjában említett illetékes vámhatóságnak be kell nyújtani a kiviteli nyilatkozat eredeti példányát.
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
9
Az ANG 2003. június 14-én Vaasa (Finnország) kikötőjéből két zabszállítmányt exportált Kanadába. Az előzetes döntéshozatalra utaló végzésből kitűnik, hogy az e szállítmányokra vonatkozó kiviteli nyilatkozatot az illetékes vámhivatalhoz a berakodás előtt csak fax útján nyújtották be, és a nyilatkozat eredeti példányának a benyújtására csupán a berakodást követően került sor. Ugyanezen végzés szerint nem vitatottak a következők: ez az eredeti példány teljes mértékben megegyezik a fax útján benyújtott másolattal, a benyújtás e módjának alkalmazása az ANG szállítója és az illetékes vámhatóságok között a berakodást érintően folytatott beszélgetés keretében keletkezett félreértés eredménye, az említett hatóságoknak teljes mértékben lehetőséget biztosítottak az előírt ellenőrzések elvégzésére, az érintett szállítmányok megérkeztek a rendeltetési helyükre, és semmi nem utal arra, hogy az ANG megpróbált volna a visszatérítési eljárással visszaélni, vagy csalárd módon eljárni.
10
A visszatérítésnek az ilyen körülmények között történő kifizetésére vonatkozóan a minisztérium által eszközölt tudakozódásra válaszolva az Európai Közösségek Bizottsága a 2004. május 23-i és július 30-i levelében közölte, hogy álláspontja szerint az ANG nem jogosult arra, hogy a számára a visszatérítést az alapügy tárgyát képező művelet után kifizessék.
11
Következésképpen a minisztérium 2004. szeptember 2-i határozatával megtagadta az ANG által kérelmezett visszatérítés kifizetését az érintett szállítmányok tekintetében azzal az indokkal, hogy az eredeti kiviteli nyilatkozatot nem bocsátották a vámhatóság rendelkezésére a szállítmány ellenőrzésének lehetséges időpontját megelőzően.
12
Az ANG a Korkein hallinto-oikeus (legfelső közigazgatási bíróság) előtt keresetet indított e határozat ellen. Az említett bíróság álláspontja szerint a C-27/94. sz., Hollandia kontra Bizottság ügyben 1998. október 1-jén hozott ítéletből (EBHT 1998., I-5581. o.) és a C-278/98. sz. Hollandia kontra Bizottság ügyben 2001. március 6-án hozott ítéletből (EBHT 2001., I-1501. o.) az következik, hogy a kiviteli nyilatkozatot előzetesen, eredetiben kell benyújtani, és hogy a fax útján benyújtott kivitelinyilatkozat-másolat főszabály szerint nem tekinthető kielégítőnek. Abban az esetben ugyanis, ha a vámellenőrzések hibákra derítenének fényt, az érintett piaci szereplő új, a pontos információkat feltüntető nyilatkozatot készíthet. Az említett bíróság ugyanakkor megállapítja, hogy az alapügy tárgyát képező esetben a fax útján, a berakodást megelőzően benyújtott kivitelinyilatkozat-másolat megegyezik az eredeti, utólagosan benyújtott kiviteli nyilatkozattal, és hogy a nemzeti hatóságokban a visszaélés legcsekélyebb gyanúja sem merült fel, mivel a fax útján történő benyújtás az illetékes vámhatóságok által közölt véleményt illető félreértés eredménye. Ezért, ha az alapügyet a nemzeti jog szempontjából értékelnék, az ANG-tól valószínűleg nem tagadnák meg a visszatérítést. Ezenfelül az arányosság és a gondos ügyintézés elve, amelyek a közösségi jog általános elveinek minősülnek, relevánsak lehetnek az alapügy kontextusában.
13
E körülmények között a Korkein hallinto-oikeus úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„A [800/1999] rendelet 5. cikkét az arányosság és a gondos ügyintézés elvével összefüggésben úgy kell-e értelmezni, hogy az illetékes hatóság a berakodás előtt fax útján benyújtott kivitelinyilatkozat-másolatot elfogadhatja, ha megállapítja, hogy a megtévesztésre irányuló magatartás legcsekélyebb gyanúja sem áll fenn, a kiviteli nyilatkozat benyújtásának módja tekintetében elkövetett hiba az említett hatóság által nyújtott tájékoztatással kapcsolatban felmerült félreértésen alapult, és e hatóság megállapíthatta, hogy az utólagosan benyújtott eredeti, aláírt kiviteli nyilatkozat a fax útján benyújtott másolattal teljesen megegyezett?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
14
A nemzeti bíróság az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésével azt kívánja megtudni, hogy a 800/1999 rendelet 5. cikkével ellentétes-e, ha az illetékes vámhatóságok elfogadnak egy mezőgazdasági termékekre vonatkozó, olyan kiviteli nyilatkozatot, amelyet e termékek berakodását megelőzően csupán fax útján nyújtottak be, ha ez a magatartás nem csalárd szándék eredménye, mivel az a tény, hogy a benyújtás módja csupán a fax útján küldött másolatra korlátozódott, az említett hatóságok által közölt véleményt illető félreértés eredménye, és ha a berakodást követően benyújtott eredeti nyilatkozat teljesen megegyezik a fax útján benyújtott másolattal.
15
A 800/1999 rendelet 5. cikke (7) bekezdése első bekezdésének a) pontja szerint minden mezőgazdasági terméket exportáló személy köteles kiviteli nyilatkozatot benyújtani azokra a termékekre vonatkozóan, amelyekre visszatérítést igényel. Amint e bekezdés harmadik és negyedik bekezdéséből következik, ha e nyilatkozatot elfogadják, az illetékes vámhatóságok engedélyezhetik a berakodási műveletet, mivel – amint az az említett rendelet negyedik és hatodik preambulumbekezdéséből, valamint a 386/90 rendelet 2. cikkéből és a 2090/2002 rendelet 5. cikkéből is kitűnik – e hatóságok számára ezt megelőzően már biztosítani kellett az érintett mezőgazdasági termékek fizikai ellenőrzésének a lehetőségét annak érdekében, hogy megvizsgálhassák e termékek és a kiviteli nyilatkozat egyezőségét a berakodás időpontjában.
16
A 800/1999 rendelet 5. cikkének (4) bekezdése szerint a kiviteli nyilatkozatnak tartalmaznia kell a visszatérítésre való jogosultság fennállásának megállapításához és a visszatérítés összegének meghatározásához szükséges minden releváns információt (lásd ebben az értelemben a C-309/04. sz., Fleisch-Winter ügyben 2005. december 1-jén hozott ítélet [EBHT 2005., I-10349. o.] 31. pontját és a C-27/05. sz., Elfering Export ügyben 2006. április 27-én hozott ítélet [EBHT 2006., I-3681. o.] 26. pontját).
17
Az említett cikk (5) bekezdése szerint továbbá a kiviteli nyilatkozatnak az illetékes vámhatóságok által történő elfogadása időpontjában e termékek vámfelügyelet alá kerülnek addig, amíg el nem hagyják a Közösség vámterületét.
18
E rendelkezésekből együttesen az következik, hogy – még ha azok nem is írják elő kifejezett módon a kiviteli nyilatkozat benyújtásának formáját – e nyilatkozatot egyrészt írásban kell tenni különösen annak érdekében, hogy ellenőrizni lehessen, hogy az exportőr által megadott adatok megfelelnek-e a tervezett exportálásra vonatkozóan bemutatott áruknak, és másrészt a nyilatkozatot azelőtt kell benyújtani, hogy az áruk a Közösség vámterületét elhagynák (lásd a C-54/91. sz., Németország kontra Bizottság ügyben 1993. június 22-én hozott ítélet [EBHT 1993., I-3399. o.] 22. pontját és a fent hivatkozott Hollandia kontra Bizottság ügyben 1998. október 1-jén hozott ítélet 25. pontját).
19
A kiviteli nyilatkozat benyújtása, amely nyilatkozat alkalmas arra, hogy a visszatérítés jogalapjául szolgáljon (a fent hivatkozott Fleisch-Winter ügyben hozott ítélet 41. pontja), ezért alapvető fontosságú alakiságnak minősül az e tekintetben az exportőr és az illetékes vámhatóságok között kialakított együttműködés telintetében, amely lehetővé teszi, hogy az említett hatóságok számára rendelkezésre álljon minden olyan adat, amely ahhoz szükséges, hogy az érintett áruk tekintetében megfelelő fizikai ellenőrzéseket az áruk berakodását megelőzően elvégezzék annak érdekében, hogy – amint arra a 800/1999 rendelet (63) preambulumbekezdése is utal – az export-visszatérítésekhez kapcsolódó szabálytalanságok és visszaélések minden kockázatát kizárják (lásd ebben az értelemben a fent hivatkozott Elfering Export ügyben hozott ítélet 31. pontját és a mezőgazdasági termékek export-visszatérítési rendszerének alkalmazása közös részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1987. november 27-i 3665/87/EGK bizottsági rendelet (HL L 351., 1. o.) vonatkozásában a C-385/03. sz., Käserei Champignon Hofmeister ügyben 2005. április 14-én hozott ítélet [EBHT 2005., I-2997. o.] 27. és 28. pontját).
20
Márpedig, amint arra lényegében a Bírósághoz észrevételeket benyújtó valamennyi érdekelt fél rámutatott, az a körülmény, hogy egy nyilatkozatot fax útján nyújtanak be, egy olyan irat benyújtását eredményezi, amely – tekintve, hogy a benyújtására az érintett áruk berakodását megelőzően került sor, és az áruk ellenőrzéséhez szükséges valamennyi adatot tartalmazza – semmilyen módon nem akadályozza azt, hogy ezen ellenőrzést az illetékes vámhatóságok elvégezzék.
21
Kétségtelen, hogy az exportőr nem kerülhet abba a helyzetbe, hogy a visszatérítési igényét az esetleges ellenőrzés eredményéhez igazíthassa (a fent hivatkozott Käserei Champignon Hofmeister ügyben hozott ítélet 28. pontja).
22
Ennek megfelelően már megállapításra került, hogy az illetékes vámhatóságok nem fogadhatnak el visszamenőlegesen olyan kiviteli nyilatkozatot, amelyet az export megtörténtét követően nyújtottak be a visszatérítés megszerzése céljából (lásd ebben az értelemben a C-101/99. sz., British Sugar ügyben 2002. január 10-én hozott ítélet [EBHT 2002., I-205. o.] 68. és 73. pontját]. Ugyanígy az illetékes vámhatóságok nem végezhetnek ellenőrzéseket a visszatérítések előfinanszírozására irányuló kifizetési nyilatkozat eredeti példánya helyett fax útján közölt információk alapján sem, amennyiben ez a támogatás jogalap nélküli kifizetés kockázatához vezet, tekintve hogy az érintett kereskedő a fax alapján végzett vámvizsgálatok során felfedezett hibák megállapítása után a pontos adatokat feltüntető új nyilatkozatot nyújthatna be (lásd a fent hivatkozott Hollandia kontra Bizottság ügyben 2001. március 6-án hozott ítélet 70. pontját).
23
Ennek a kockázata azonban kizárt abban az esetben, ha az export műveletéhez az exportőr részéről nem kapcsolódik csalás, sem a csalás kísérlete, mivel a fax útján benyújtott kivitelinyilatkozat-másolatban feltüntetett áruk megérkeztek a rendeltetés szerinti harmadik országba, és a berakodást követően elküldött eredeti kiviteli nyilatkozat pontosan megegyezik a korábban fax útján benyújtott másolattal.
24
Ilyen körülmények között a kiviteli nyilatkozat fax útján történő benyújtása nem jár valóságos következménnyel a visszatérítési rendszer működése szempontjából.
25
A kérdést előterjesztő bíróság feladata az előtte levő iratanyag információi alapján annak ellenőrzése, hogy a jelen ítélet 23. pontjában felsorolt körülmények fennállnak-e az alapügyben.
26
Következésképpen az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 800/1999 rendelet 5. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes, ha az illetékes hatóság a mezőgazdasági termékekre vonatkozó, fax útján benyújtott kivitelinyilatkozat-másolatot elfogadja, ha a benyújtás az exportszállítás céljából történő berakodást megelőzi, ha az ily módon benyújtott nyilatkozat az exportált áruk fizikai ellenőrzéséhez szükséges valamennyi adatot tartalmazza, és ha a kérdéses exportművelethez nem kapcsolódik csalás vagy a csalás kísérlete. Ez az eset áll fenn akkor, ha a fax útján benyújtott kivitelinyilatkozat-másolatban megjelölt áruk megérkeztek a rendeltetés szerinti harmadik országba, és ha az utólagosan benyújtott eredeti kiviteli nyilatkozat pontosan megegyezik a fax útján benyújtott másolattal. A kérdést előterjesztő bíróság feladata annak megvizsgálása, hogy e feltételek az alapügyben fennállnak-e.
A költségekről
27
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (harmadik tanács) a következőképpen határozott:
A 2001. január 17-i 90/2001/EK bizottsági rendelettel módosított, a mezőgazdasági termékek után járó export-visszatérítési rendszer alkalmazása közös részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1999. április 15-i 800/1999/EK bizottsági rendelet 5. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes, ha az illetékes hatóság a mezőgazdasági termékekre vonatkozó, fax útján benyújtott kivitelinyilatkozat-másolatot elfogadja, ha a benyújtás az export-szállítás céljából történő berakodást megelőzi, ha az ily módon benyújtott nyilatkozat az exportált áruk fizikai ellenőrzéséhez szükséges valamennyi adatot tartalmazza, és ha a kérdéses exportművelethez nem kapcsolódik csalás vagy a csalás kísérlete. Ez az eset áll fenn akkor, ha a fax útján benyújtott kivitelinyilatkozat-másolatban megjelölt áruk megérkeztek a rendeltetés szerinti harmadik országba, és ha az utólagosan benyújtott eredeti kiviteli nyilatkozat pontosan megegyezik a fax útján benyújtott másolattal. A kérdést előterjesztő bíróság feladata annak vizsgálata, hogy e feltételek az alapügyben fennállnak-e.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: finn.