61984CJ0249_DA
Dommens præmisser
Afgørelse om sagsomkostninger
Afgørelse
Dommens præmisser
1 Ved dom af 26 . september 1984, indgaaet til Domstolen den 16 . oktober s.aa ., har Cour d ' appel de Bruxelles i medfoer af EOEF-traktatens artikel 177 forelagt et praejudicielt spoergsmaal vedroerende fortolkningen af traktatens bestemmelser om frie varebevaegelser, saaledes at retten kan tage stilling til, om den belgiske lovgivning om mervaerdiafgift er forenelig med traktaten .
2 Spoergsmaalet er blevet rejst som led i en straffesag mod Venceslas Profant, fordi denne har naegtet at betale mervaerdiafgift ved indfoersel af to motorkoeretoejer, som var koebt og indregistreret i storhertugdoemmet Luxembourg, men anvendt paa belgisk omraade .
3 Profant, der er luxembourgsk statsborger, boede hos sin mor i Diekirch, Storhertugdoemmet, da han i 1976 paabegyndte studier i zoologi ved universitetet i Liège . Under studierne, som han afsluttede i 1981, havde han adresse i Liège, som var meddelt fremmedpolitiet i byen, samtidig med at han var tilmeldt folkeregisteret i Diekirch, da han havde bopael hos sin mor, som han regelmaessigt opholdt sig hos . Efter studierne bosatte han sig i Storhertugdoemmet . I perioden 1976-1981 anvendte han de to biler, sagen drejer sig om, foerst en bil af maerket Alfa Romeo, som han allerede ejede i 1976, og som han solgte i 1979, og derefter en bil af maerket Volkswagen . De to biler var koebt og indregistreret i Storhertugdoemmet, ligesom der for begge biler var betalt luxembourgsk mervaerdiafgift . I perioden 1976-1981 blev de navnlig anvendt til turen mellem Liège og Diekirch, men ogsaa til bykoersel i Liège . Alfa Romeoen blev solgt i Storhertugdoemmet til en luxemburger ; Profant havde stadig sin Volkswagen, da han bosatte i Storhertugdoemmet efter at have afsluttet studierne .
4 I 1980 meddelte de belgiske afgiftsmyndigheder Profant, at han havde haft bopael i Liège, siden han indgik aegteskab i 1978, og at han derfor skulle betale mervaerdiafgift ved indfoersel for begge bilerne . Den 15 . september 1978 havde Profant i Storhertugdoemmet indgaaet aegteskab med Charlotte Kaiser, der var fransk statsborger, men som nu er naturaliseret luxembourger ; siden januar 1978 havde hun arbejdet som sygeplejerske i Liège . AEgtefaellerne boede sammen paa et kollegium i Liège, indtil de vendte tilbage til Storhertugdoemmet ; deres adresse var optaget i registret for udlaendinge i byen Liège .
5 Artikel 40 i den belgiske lov om mervaerdiafgift hjemler mulighed for at indroemme fritagelse for mervaerdiafgift ved midlertidig indfoersel af visse goder . I henhold til bestemmelsen er det i bekendtgoerelse ( arrêté royal ) nr . 7 af 27 . december 1977 om opkraevning af mervaerdiafgift ved indfoersel af goder ( Moniteur belge af 31 . 12 . 1977 ) fastsat, at blandt andet »transportmidler« kan indfoeres midlertidigt uden mervaerdiafgift paa de betingelser, der er fastsat i bestemmelserne om fritagelse for afgifter ved indfoersel . I henhold til disse bestemmelser, som er fastsat i bekendtgoerelse ( arrêté ministeriel ) af 17 . februar 1960, indroemmes der kun fritagelse for transportmidler, som »indfoeres af fysiske personer med saedvanligt opholdssted i udlandet, og som disse anvender til privat brug« . Bestemmelserne fortolkes saaledes, at de personer, der antages at have saedvanligt opholdssted i udlandet, blandt andet omfatter personer, der udoever deres erhverv i Belgien, men som mindst én gang om maaneden tager til udlandet, saafremt deres hjem er dér, eller at de, saafremt de ikke har deres hjem dér, er tilmeldt det lokale folkeregister . I henhold til bekendtgoerelsens artikel 25, stk . 3 c, litra a ), forstaas ved hjem for gifte personers vedkommende det sted, hvor familien har bopael .
6 Det er under sagen oplyst, at de belgiske afgiftsmyndigheder i medfoer af de naevnte bestemmelser i almindelighed indroemmer luxembourgske studerende, som har saedvanligt opholdssted i Storhertugdoemmet, og som studerer ved en laereanstalt i Belgien, afgiftsfritagelse for deres motorkoeretoejer, naar de er indregistreret i Storhertugdoemmet, men at fritagelsen ikke omfatter gifte studerende, idet disse antages at have deres hjem i Belgien . Under skriftvekslingen for Domstolen bekraeftede den belgiske regering foerst gaeldende praksis, idet den forklarede, at Profant opfyldte betingelserne for afgiftsfritagelse indtil sit aegteskab, fra hvilket tidspunkt hans hjem antages at vaere det sted, hvor familien bor . Under den mundtlige forhandling understregede regeringen dog, at de belgiske myndigheder kun naegter udenlandske studerende afgiftsfritagelse, hvis det viser sig, at »familien efter aegteskabets indgaaelse har bosat sig« paa belgisk omraade .
7 Da Profant naegtede at betale de beloeb, der var kraevet erlagt i form af mervaerdiafgift af de to biler, rejstes der straffesag mod ham ved Tribunal correctionnel de Liège, hvorunder der principalt nedlagdes paastand om konfiskation af de to biler, subsidiaert om betaling af et beloeb svarende til deres vaerdi, dvs . henholdsvis 61 565 og 168 950 BFR . Retten tog paastanden til foelge, og Cour d ' appel de Liège stadfastede dommen . Cour de cassation omstoedte imidlertid Cour d ' appels dom med henvisning til, at dommen ikke indeholdt angivelse af de relevante lovbestemmelser . Sagen blev herefter henvist til Cour d ' appel de Bruxelles, som i juli 1984 afsagde udeblivelsesdom i henhold til Cour de cassations dom . Tiltaltes anke af denne dom er baggrunden for forlaeggelsesdommen .
8 Ved dommen afviste Cour d ' appel de Bruxelles foerst afgiftsmyndighedernes paastand fra paakendelse, for saa vidt den vedroerte anvendelsen af Alfa Romeoen i Belgien, da det paatalte forhold paa det punkt i mellemtiden var foraeldet . Med hensyn til tiltaltes anvendelse af sin Volkswagen har Cour d ' appel som led i sine overvejelser forelagt et praejudicielt spoergsmaal for Domstolen .
9 Den nationale ret har foerst givet udtryk for betaenkelighed med hensyn til den efter rettens umoralske fortolkning af loven, hvorefter der, som finansministeriet anerkendte under den mundtlige forhandling, ikke ville vaere tale om et strafbart forhold, hvis tiltalte ikke havde indgaaet aegteskab, men levet papirloest . Retten har derefter anfoert, at det, inden den tog stilling til spoergsmaalet om bopael og dermed om afgiftsfritagelse for den midlertidige indfoersel, maatte fastslaas, at det omtvistede koeretoej var erhvervet i Luxembourg, og at den almindelige omsaetningsafgift, der ligesom i Belgien betegnes mervaerdiafgift, var erlagt og ligesom i Belgien ikke kan kraeves tilbagebetalt . Herefter opstod efter rettens opfattelse det spoergsmaal, om et saadant dobbelt afgiftskrav overfor en luxembourgsk statsborger, der koeber sin bil i sit eget land og midlertidigt, men i det vaesentlige anvender den i Belgien, er i strid med de principper, der er soegt fastlagt i internationale traktater .
10 Den nationale ret har i den forbindelse givet udtryk for, at der under de omstaendigheder kunne foreligge en hindring for de frie varebevaegelser, da den belgiske mervaerdiafgift i den foreliggende sag naermest synes at svare til en skjult told, idet afgiftsgrundlaget er den omstaendighed, at der til Belgien indfoeres et gode, der stammer fra Storhertugdoemmet . I toldmaessig henseende er der ingen graense mellem de to stater .
11 Retten fandt, at tvisten gav anledning til problemer vedroerende fortolkning af faellesskabsretten ; retten har derfor udsat sagen paa Domstolens besvarelse af foelgende praejudicielle spoergsmaal :
»Er bestemmelserne i den belgiske lov af 3 . juli 1969 om mervaerdiafgift, saaledes som de i naervaerende sag fortolkes af finansministeriet, i stridmed de faellesskabsretlige bestemmelser om frie varebevaegelser og fri udveksling af tjenesteydelser, naar der i loven, navnlig i artiklerne 23 og 24, under benaevnelsen mervaerdiafgift er indfoert en egentlig told?«
12 Det bemaerkes, at det ikke inden for rammerne af traktatens artikel 177 tilkommer Domstolen at tage stilling til, om den af afgiftsmyndighederne i en medlemsstat anlagte fortolkning af nationale lovbestemmelser er forenelig med traktaten . Ud fra ordlyden af det spoergsmaal, den nationale ret har forelagt, og henset til de oplysninger, den har givet, kan Domstolen imidlertid fremdrage de omstaendigheder, der kan fortolkes paa grundlag af faellesskabsretlige regler .
13 Det fremgaar af ordlyden af det forelagte spoergsmaal, sammenholdt med den nationale rets udtalelser og de faktiske omstaendigheder, den har fundet godtgjort, at spoergsmaalet drejer sig om, hvorvidt de faellesskabsretlige bestemmelser om frie varebevaegelser, navnlig bestemmelserne om afskaffelse af told inden for Faellesskabet, er til hinder for, at en medlemsstat opkraever mervaerdiafgift ved indfoersel af et motorkoeretoej koebt og indregistreret i en anden medlemsstat, for hvilket der er betalt mervaerdiafgift i naevnte stat, naar koeretoejet anvendes af en person, der er statsborger i registreringslandet og har bopael dér, men som studerer i foerstnaevnte medlemsstat, hvor han under sine studier er optaget i registret for udlaendinge .
14 Tiltalte i hovedsagen har gjort gaeldende, at den afgift, der kraeves erlagt, alene har til formaal at ramme indfoerslen af et gode, og at den derfor maa betegnes som en skjult told . Heroverfor har den belgiske regering og Kommissionen anfoert, at opkraevning af mervaerdiafgift ved indfoersel ikke kan sidestilles med en told eller en afgift med tilsvarende virkning i den i traktatens artikler 9, 12 og 13 forudsatte betydning .
15 I den forbindelse bemaerkes, at det fremgaar af Domstolens praksis, navnlig af dommen af 5 . maj 1982 ( Gaston Schul, sag 15/81, Sml . s . 1409 ), at den mervaerdiafgift, en medlemsstat opkraever ved indfoersel af varer fra en anden medlemsstat, er en del af det faelles mervaerdiafgiftssystem, hvis struktur og hovedtraek er fastlagt i Raadets harmoniseringsdirektiver . Ved disse direktiver er der indfoert en ensartet afgiftsordning, der systematisk og efter objektive kriterier omfatter baade transaktioner inden for medlemsstaterne og indfoerselsforretninger . En saadan afgift maa derfor anses for at udgoere en uadskillelig bestanddel i en almindelig intern afgiftsordning, jfr . traktatens artikel 95, og dens forenelighed med faellesskabsretten skal bedoemmes ud fra sidstnaevnte artikel, ikke ud fra traktatens artikler 12 ff .
16 Den mervaerdiafgift, som en medlemsstat opkraever ved indfoersel af et motorkoeretoej fra en anden medlemsstat, er foelgelig ikke en told ved indfoersel eller en afgift med tilsvarende virkning som en saadan told i den i traktatens artikler 12 og 13 forudsatte betydning .
17 Som traktaten er opbygget, er de frie varebevaegelser paa normale konkurrencevilkaar inden for Faellesskabet reguleret af bestemmelserne om afskaffelse af told og afgifter med tilsvarende virkning og i forbindelse hermed bestemmelserne om interne afgifter, herunder navnlig artikel 95 . I ovennaevnte dom af 5 . maj 1982 behandlede Domstolen saaledes spoergsmaalet om, hvilken betydning en afgiftskumulation har for de frie varebevaegelser, dvs . i tilfaelde af, at der opkraeves mervaerdiafgift ved indfoersel for et gode, der allerede er belastet med mervaerdiafgift betalt i udfoerselsmedlemsstaten, og der ikke er indroemmet fritagelse .
18 Kommissionen har gjort gaeldende, at det samme spoergsmaal kan opstaa i den foreliggende sag, idet opkraevning af mervaerdiafgift ved indfoersel kun er forenelig med artikel 95 i det omfang, hvori der tages hensyn til den residuelle mervaerdiafgift, der allerede er betalt i udfoerselsmedlemsstaten . Kommisionen har dog bemaerket, at spoergsmaalet ikke opstaar, hvis gaeldende faellesskabsret er til hinder for, at der overhovedet opkraeves mervaerdiafgift ved indfoersel i et tilfaelde som det foreliggende . Ifoelge Kommissionen er tilfaeldet omfattet af bestemmelsen om fritagelse for midlertidige indfoersler i artikel 14, stk . 1, i Raadets sjette direktiv af 17 . maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsaetningsafgifter, Det faelles mervaerdiafgiftssystem : ensartet beregningsgrundlag ( EFT L 145, s . 1 ).
19 Med henblik paa at give den nationale ret enhver oplysning, saaledes at den kan traeffe afgoerelse i tvisten, maa der foerst tages stilling til det af Kommissionen fremfoerte synspunkt .
20 Det bemaerkes, at artikel 14 i sjette direktiv regulerer spoergsmaalet om fritagelser for mervaerdiafgift ved indfoersel af goder . Efter bestemmelsen sondres der mellem endelige og midlertidige indfoersler af goder ; navnlig indroemmes der i henhold til artiklens stk . 1, litra c ), fritagelse for indfoersel af goder, der anmeldes med henblik paa inddragelse under en ordning vedroerende midlertidig indfoersel, og som derfor opnaar fritagelse for told, eller kunne have opnaaet fritagelse herfor, hvis de var blevet indfoert fra et tredjeland . I henhold til artikel 14, stk . 2, skal der ved senere direktiver indfoeres faellesskabsbestemmelser, der praeciserer anvendelsesomraadet for de i stk . 1 naevnte fritagelser . Indtil disse reglers ikrafttraeden kan medlemsstaterne »opretholde gaeldende nationale bestemmelser inden for rammerne af ovennaevnte bestemmelser«, samtidig med at de tilpasser dem med henblik paa at mindske tilfaelde af dobbelt paaligning af mervaerdiafgifter inden for Faellesskabet
21 Kommissionen har anfoert, at det af artikel 14 i sjette direktiv kan udledes, at begrebet midlertidig indfoersel har et indhold efter faellesskabsretten, som medlemsstaterne skal respektere ved gennemfoerelsen af deres bestemmelser om fritagelse . Med henblik paa dets fastlaeggelse kan der efter Kommissionens opfattelse henvises til Raadets direktiv 83/182/EOEF af 18 . marts 1983 om afgiftsfritagelse inden for Faellesskabet ved midlertidig indfoersel af visse transportmidler ( EFT L 105, s . 59 ). Selv om direktivet er udstedt efter begivenhederne i den foreliggende sag, kan det dog vaere et fortolkningsbidrag til de begreber, der er grundlaget for de i sjette direktiv fastsatte fritagelser . Efter Kommissionens opfattelse foelger det af artiklerne 5 og 7 i direktiv 83/182, at en studerende, der forlader sit eget land, ikke derved mister sit familiemaessige tilhoersforhold, ligesom formodningen for, at han har saedvanligt opholdssted i det paagaeldende land, fortsat bestaar, selv om han opholder sig i en anden medlemsstat stoerstedelen af aaret i studieoejemed, og at denne retstilstand ikke aendres, saafremt den studerende indgaar aegteskab .
22 Den belgiske regering har foerst paapeget, at medlemsstaterne i henhold til artikel 10 i direktiv 83/182 senest den 1 . januar 1984 skal saette de noedvendige bestemmelser i kraft for at efterkomme direktivet . I henhold hertil indroemmes der i oevrigt en studerende afgiftsfritagelse ved midlertidig indfoersel af et privat koeretoej, naar den paagaeldende udelukkende opholder sig i den naevnte medlemsstat i studieoejemed . I Profants tilfaelde er der imidlertid tale om et aegtepar, der lever i Belgien, selv om de ligeledes har en bopael i storhertugdoemmet Luxembourg ; den omstaendighed, at et saadant par indgaar aegteskab, bevirker efter den belgiske regerings opfattelse, at parret bliver uafhaengigt af deres respektive foraeldre, og at familiens bopael derfor er selvstaendig i den forstand, at det tidligere tilhoersforhold over for den luxemburgske familie ikke laengere er til stede
23 Foerst bemaerkes, at der ved fastsaettelsen af fritagelserne for mervaerdiafgift ved indfoersel i artikel 14 i sjette direktiv er anvendt begreber, som maa uddybes naermere, for eksempel begrebet »midlertidig« indfoersel . Det bestemmes derfor i artiklens stk . 2, at der senere skal fastsaettes faellesskabsregler, og at medlemsstaternes nationale bestemmelser finder anvendelse, indtil de naevnte regler traeder i kraft . Heraf foelger, at de gaeldende nationale bestemmelser, der opretholdes, skal ligge inden for de graenser, der afstikkes af de faellesskabsretlige regler, som de nationale regler er en gennemfoerelse af .
24 Det skal endvidere fastslaas, at de paagaeldende nationale bestemmelser i henhold til ovennaevnte artikel 14 skal opretholdes »inden for rammerne« af de faellesskabsretlige regler om fritagelse og tilpasses paa en saadan maade, at tilfaelde af dobbelt paaligning af mervaerdiafgift inden for Faellesskabet mindskes . De naevnte krav indgaar i formaalene med harmoniseringen inden for mervaerdiafgiftsomraadet, som, jfr . en af betragtningerne til sjette direktiv, er den faktiske gennemfoerelse af den frie bevaegelighed for personer og goder samt den oekonomiske sammenhaeng i Faellesskabet .
25 I lyset heraf maa det antages, at gennemfoerelsen af de i artikel 14 i sjette direktiv fastsatte fritagelser ikke fuldt ud er overladt til medlemsstaternes myndigheders skoen, idet disse skal respektere de grundlaeggende formaal, der forfoelges som led i bestraebelserne paa at harmonisere bestemmelserne om mervaerdiafgift, nemlig at fremme de frie varebevaegelser og den frie bevaegelighed for personer samt forhindre tilfaelde af dobbelt paaligning af afgift .
26 Ved anvendelse af national lovgivning om fritagelse for mervaerdiafgift for motorkoeretoejer, som anvendes af studerende fra en anden medlemsstat, har en medlemsstats afgiftsmyndigheder derfor pligt til at anvende begrebet midlertidig indfoersel paa en saadan maade, at den frihed, statsborgere fra andre medlemsstater har til at studere i den medlemsstat, de oensker, ikke begraenses i kraft af en dobbelt paaligning af afgift for de paagaeldende koeretoejer .
27 Den blotte omstaendighed, at en studerende fra en anden medlemsstat indgaar aegteskab, kan ikke aendre problemstillingen . Forholdet ville vaere anderledes, saafremt det paagaeldende aegtepar etablerede sig i modtagermedlemsstaten paa en saadan maade, at det kunne tages som udtryk for et oenske fra deres side om ikke at vende tilbage til oprindelsesmedlemsstaten . Ifoelge forlaeggelsesdommen var dette imidlertid ikke tilsigtet, og sagens akter giver ikke grundlag for at antage, at det var -vaetilfaeldet i den foreliggende sag .
28 Det forelagte spoergsmaal maa derfor besvares med, at faellesskabsretten, navnlig bestemmelserne i sjette direktiv, er til hinder for, at en medlemsstat opkraever mervaerdiafgift ved indfoersel for et motorkoeretoej, som er koebt og indregistreret i en anden medlemsstat, og for hvilket der dér er betalt mervaerdiafgift, naar koeretoejet anvendes af en person, som har statsborgerskab og bopael i sidstnaevnte medlemsstat, men som studerer i foerstnaevnte medlemsstat, hvor han under sine studier er optaget i registeret for udlaendinge . Det er i den forbindelse uden betydning, om den paagaeldende er gift .
Afgørelse om sagsomkostninger
Sagens omkostninger
29 De udgifter, der er afholdt af den belgiske regering og af Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber, som har afgivet indlaeg for Domstolen, kan ikke godtgoeres . Da sagens behandling i forhold til hovedsagens parter udgoer et led i den sag, der verserer for den nationale ret, tilkommer det denne at traeffe afgoerelse om sagens omkostninger .
Afgørelse
Paa grundlag af disse praemisser
kender
DOMSTOLEN ( fjerde afdeling )
vedroerende det spoergsmaal, der er forelagt af Cour d ' appel de Bruxelles ved dom af 26 . september 1984, for ret :
1 ) Den mervaerdiafgift, som en medlemsstat opkraever ved indfoersel af et motorkoeretoej fra en anden medlemsstat, er ikke en told ved indfoersel eller en afgift med tilsvarende virkning som en saadan told i den i traktatens artikler 12 og 13 forudsatte betydning .
2 ) Faellesskabsretten, navnlig bestemmelserne i Raadets sjette direktiv 77/388 af 17 . maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsaetningsafgifter, Det faelles mervaerdiafgiftssystem : ensartet beregningsgrundlag ( EFT L 145, s . 1 ), er til hinder for, at en medlemsstat opkraever mervaerdiafgift ved indfoersel for et motorkoeretoej, som er koebt og indregistreret i en anden medlemsstat, og for hvilket der dér er betalt mervaerdiafgift, naar koeretoejet anvendes af en person, som har statsborgerskab og bopael i sidstnaevnte medlemsstat, men som studerer i foerstnaevnte medlemsstat, hvor han under sine studier er optaget i registret for udlaendinge . Det er i den forbindelse uden betydning, om den paagaeldende er gift .