62024TJ0229_RES
Sag T-229/24
Isabel Sánchez
mod
Europa-Kommissionen
Rettens dom (Tiende Afdeling) af 29. april 2026
»Personalesag – tjenestemænd – ansættelse – meddelelse om udvælgelsesprøve – almindelig udvælgelsesprøve EPSO/AD/391/21 – afgørelse om ikke at opføre sagsøgerens navn på reservelisten – ligebehandling – normalisering af karakterer – begrundelsespligt – ret til forsvar – princippet om god forvaltningsskik – den administrative procedures varighed – rimelig frist«
Tjenestemænd – udvælgelsesprøve – udvælgelsesprøve på grundlag af kvalifikationsbeviser og prøver – udvælgelseskomitéens forpligtelser – sammenligning af ansøgernes fortjenester – anvendelse af normalisering af karaktererne – forpligtelse til at oplyse herom i meddelelsen om udvælgelsesprøven eller til at underrette ansøgerne forud for prøverne – foreligger ikke
[Tjenestemandsvedtægten, bilag III, art. 1, stk. 1, litra e)]
(jf. præmis 37-44 og 69)
Tjenestemænd – udvælgelsesprøve – udvælgelsesprøve på grundlag af kvalifikationsbeviser og prøver – anvendelse af bedømmelseskriterierne og deres vægtning – udvælgelseskomitéens beføjelser – anvendelse af normalisering af karaktererne efter prøverne – lovlighed
(Tjenestemandsvedtægten, art. 27 og bilag III)
(jf. præmis 46-49 og 51-54)
Tjenestemænd – udvælgelsesprøve – Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO) – afvikling af udvælgelsesprøverne med henblik på ansættelse af tjenestemænd – EPSO’s rolle – bistand til udvælgelseskomitéen – teknisk støtte i forbindelse med normalisering af ansøgernes karakterer – lovlighed – nødvendigheden af at oplyse om EPSO’s indgriben i meddelelsen om udvælgelsesprøven – foreligger ikke
[Tjenestemandsvedtægten, bilag III, art. 1, stk. 1, litra e), og art. 7, stk. 1-3]
(jf. præmis 70-77)
Tjenestemænd – udvælgelsesprøve – udvælgelseskomité – afgørelse om ikke at opføre ansøgeren på reservelisten – begrundelsespligt – rækkevidde – overholdelse af princippet om den fortrolige karakter af udvælgelseskomitéens arbejde – fremsendelse af de karakterer, der er opnået ved de forskellige prøver – lovlighed – behov for yderligere begrundelse ved udvælgelseskomitéens normalisering af karaktererne – foreligger ikke
(Art. 296 TEUF; tjenestemandsvedtægten, bilag III, art. 6)
(jf. præmis 91-100)
Tjenestemænd – principper – ret til forsvar – pligt til at høre den pågældende før vedtagelsen af en bebyrdende retsakt – rækkevidde – anvendelse på udvælgelseskomitéens afgørelser – forpligtelse til at meddele den matematiske formel, der anvendes i forbindelse med normaliseringen af karaktererne – foreligger ikke
[Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, art. 41, stk. 2, litra a)]
(jf. præmis 104-109 og 117-120)
Tjenestemænd – udvælgelsesprøve – udvælgelsesprøve på grundlag af kvalifikationsbeviser og prøver – vurdering af ansøgernes fortjenester – fornyet behandling af ansøgninger – formål
[Tjenestemandsvedtægten, bilag III, art. 7, stk. 2, litra b)]
(jf. præmis 113)
Tjenestemandssager – forudgående administrativ klage – stiltiende afgørelse om afslag på klagen – efterfølgende udtrykkelig afgørelse – tilsidesættelse af pligten til at handle inden for en rimelig frist – foreligger ikke
(Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, art. 41, stk. 1; tjenestemandsvedtægten, art. 90 og art. 91, stk. 3)
(jf. præmis 127-132)
Tjenestemænd – udvælgelsesprøve – EU-institutionernes forpligtelse til at sikre ansøgerne, at prøverne afvikles forskriftsmæssigt og hensigtsmæssigt – tilsidesættelse – betydning for prøvernes lovlighed – betingelser – bevisbyrde
(jf. præmis 142-145 og 149-152)
Resumé
I forbindelse med et annullationssøgsmål anlagt af en tidligere ansøger til den almindelige udvælgelsesprøve EPSO/AD/391/21 tog Retten – der ikke gav sagsøgeren medhold – for første gang stilling til spørgsmålet om normalisering af karakterer (herefter »normaliseringen«) i forbindelse med en udvælgelsesprøve.
Sagsøgeren havde i maj 2021 indgivet en ansøgning om deltagelse i den omhandlede udvælgelsesprøve, der tog sigte på at opstille reservelister, på grundlag af hvilke EU-institutionerne, navnlig Europa-Kommissionen, kunne ansætte tjenestemænd.
I december 2022 blev sagsøgeren underrettet om, at hendes navn efter prøverne i sidste fase af udvælgelsesprøven ikke var blevet opført på reservelisten med den begrundelse, at hun ikke var blandt de ansøgere, der havde opnået de højeste karakterer i disse prøver.
I den foreliggende sag kritiserede sagsøgeren i det væsentlige, at det ikke var blevet offentliggjort i meddelelsen om udvælgelsesprøven, at normaliseringsmetoden ville blive brugt som bedømmelsesmetode, og gjorde gældende, at denne metode i det mindste burde have været fastlagt og meddelt af udvælgelseskomitéen, inden prøverne blev påbegyndt.
Rettens bemærkninger
Retten bemærkede først, at en udvælgelseskomités arbejde i almindelighed består af mindst to adskilte stadier, nemlig for det første vurderingen af ansøgningerne for at udskille de ansøgere, der skal gives adgang til udvælgelsesprøven, og for det andet vurderingen af ansøgernes egnethed til at beklæde stillingerne med henblik på at opstille en reserveliste.
Formålet med normaliseringen, der henhører under udvælgelseskomitéens andet stadium, er at neutralisere de forskellige bedømmeres relative subjektivitet i forbindelse med tildelingen af point, idet nogle objektivt set er strengere end andre. Den kan være relevant afhængigt af de særlige omstændigheder i den enkelte ansættelsesprocedure. Denne metode har til formål at gennemføre ligebehandlingsprincippet, for så vidt som den for det første anvendes ensartet på alle ansøgerne, der er blevet bedømt uafhængigt af mindst to forskellige bedømmere. For det andet gør den det muligt at foretage en sammenlignende behandling af ansøgerne på grundlag af sammenlignelige oplysninger, i det foreliggende tilfælde de normaliserede point for samtlige ansøgere i udvælgelsesprøven, med henblik på at sikre, at bedømmelsen er ensartet.
Vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union (herefter »vedtægten«), og navnlig artikel 1, stk. 1, litra e), i bilag III hertil, foreskriver ikke, at en eventuel anvendelse af normalisering skal hverken offentliggøres eller meddeles inden prøverne. Det er derfor ikke et krav, at det skal fremgå af en meddelelse om udvælgelsesprøve, at der anvendes normalisering.
Desuden kan afgørelsen om at anvende normalisering først træffes efter prøverne, når udvælgelseskomitéens medlemmer er bekendt med de karakterer, som bedømmerne har givet, og det er konstateret, at der er for store forskelle mellem de forskellige bedømmeres karakterer. Det er således ikke muligt på forhånd at vide, om det vil være nødvendigt at anvende normalisering, hvilket betyder, at afgørelsen om at anvende normalisering ikke kan træffes af udvælgelseskomitéen inden bedømmelsen af prøverne.
Henset til den vide skønsbeføjelse, som udvælgelseskomitéen råder over ved udførelsen af sit arbejde, kan den – selv om en eventuel normalisering ikke er nævnt i meddelelsen om udvælgelsesprøven – anvende denne metode og fastsætte de nærmere regler herfor.
Til forskel fra prøvernes »karakter« og »vurdering«, som vedrører selve prøverne og derfor er objektive oplysninger, som skal anføres i meddelelsen om udvælgelsesprøven, har normalisering til formål at neutralisere subjektiviteten inden for rammerne af udvælgelseskomitéens sammenlignende bedømmelser, som også er omfattet af den fortrolighed, der er forbundet med udvælgelseskomitéens arbejde. Som sagsøgeren medgav i retsmødet, ville det desuden ikke konkret have ændret hendes forberedelse til udvælgelsesprøven, hvis hun inden prøverne havde vidst, at bedømmelsesudvalget ville anvende normalisering.
Hvad angår Det Europæiske Personaleudvælgelseskontors (EPSO) indgriben på normaliseringsstadiet anvendte EPSO i forbindelse med normaliseringsproceduren blot en videnskabeligt underbygget matematisk formel på de karakterer, som bedømmerne havde givet, og udvælgelseskomitéen besluttede i sidste ende at anvende et af EPSO’s to forslag til normalisering. EPSO overskred således ikke sin rolle, som i henhold til artikel 7, stk. 1-3, i bilag III til vedtægten består i at hjælpe de forskellige institutioner med at fastlægge og afholde udvælgelsesprocedurerne for tjenestemænd under overholdelse af de generelle bestemmelser, som de nævnte institutioner har vedtaget.
Hvad angår rækkevidden af udvælgelseskomitéens pligt til at begrunde sin afgørelse fastslog Retten, at anvendelse af normalisering ikke kræver en yderligere begrundelse.
Eftersom formålet med normalisering er at bidrage til den sammenlignende vurdering af ansøgerne, forudsætter en ansøgers anmodning om at få kendskab til normaliseringens indvirkning på den pågældendes karakterer, at vedkommende både meddeles sine foreløbige karakterer og de øvrige ansøgeres karakterer. Dette vil også indebære, at ansøgeren meddeles de beregninger, der er foretaget.
Da en meddelelse af de foreløbige karakterer ville kunne afsløre oplysninger, som vedrører en vurdering af de enkelte ansøgere eller disse indbyrdes, er disse imidlertid nødvendigvis omfattet af den fortrolighed, der er forbundet med udvælgelseskomitéens arbejde.
Henset til nødvendigheden af at forene begrundelsespligten med overholdelsen af den fortrolige karakter af udvælgelseskomitéens arbejde kunne sagsøgeren derfor ikke meddeles hverken de foreløbige karakterer eller de beregninger, der var foretaget på grundlag af disse.
Selv om den matematiske formel, der blev anvendt i forbindelse med normaliseringen, ikke var omfattet af den fortrolige karakter af udvælgelseskomitéens arbejde, forholdt det sig på samme måde anderledes med de foreløbige karakterer og de beregninger, der blev foretaget i forbindelse med normaliseringen, hvis meddelelse ville have skadet ligevægten mellem retten til forsvar og fortroligheden af udvælgelseskomitéens arbejde.