62021CJ0472_RES
C‑472/21. sz. ügy
Monz Handelsgesellschaft lnternational mbH & Co. KG
kontra
Büchel GmbH & Co. Fahrzeugtechnik KG
(a Bundesgerichtshof [Németország] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
A Bíróság (ötödik tanács) 2023. február 16‑i ítélete
„Előzetes döntéshozatal – Szellemi tulajdon – Formatervezési minta – 98/71/EK irányelv – A 3. cikk (3) és (4) bekezdése – Az oltalom megszerzésének feltételei az összetett termék részét képező alkotóelem vonatkozásában – A »láthatóság« és a »rendeltetésszerű használat« fogalma – Egy összetett termék alkotóelemének láthatósága e terméknek a végső felhasználó általi rendeltetésszerű használata során”
Jogszabályok közelítése – Formatervezési minták – 98/71 irányelv – Az oltalmazhatóság feltételei – Összetett termék alkotóelemét képező formatervezési minta – Új és egyéni jellegű alkotóelem – Olyan alkotóelem, amelynek a termék rendeltetésszerű használata során láthatónak kell maradnia – Az alkotóelem láthatósága – Értékelési szempontok
(98/71 európai parlamenti és tanácsi irányelv, 3. cikk, (3) bekezdés)
(lásd: 38–46. pont)
Jogszabályok közelítése – Formatervezési minták – 98/71 irányelv – Az oltalmazhatóság feltételei – Összetett termék alkotóelemét képező formatervezési minta – Új és egyéni jellegű alkotóelem – Olyan alkotóelem, amelynek a termék rendeltetésszerű használata során láthatónak kell maradnia – A termék rendeltetésszerű használata – Fogalom
(98/71 európai parlamenti és tanácsi irányelv, 3. cikk, (3) és (4) bekezdés)
(lásd: 49., 52–55. pont és rendelkező rész)
Összefoglalás
A német jog hatálya alá tartozó Monz nevű társaság a jogosultja a Deutsches Patent‑ und Markenamtnál (német szabadalmi és védjegyhivatal, Németország; a továbbiakban: DPMA) 2011 óta oltalom alatt álló, kerékpárok és motorkerékpárok nyergének alsó részét ábrázoló formatervezési mintának.
A német jog hatálya alá tartozó Büchel nevű társaság 2016. július 27‑én az említett formatervezési minta oltalmának megsemmisítését kérte a DPMA‑tól, arra való hivatkozással, hogy az nem felelt meg a formatervezési minták oltalmának megszerzéséhez előírt feltételeknek. (
1
)Szerinte ugyanis ez a nyergekre alkalmazott formatervezési minta, amely egy olyan összetett termék alkotóeleme, mint a kerékpár vagy a motorkerékpár, e termék rendeltetésszerű használata esetén nem látható.
A DPMA elutasította a megsemmisítési kérelmet, mivel úgy ítélte meg, hogy a szóban forgó formatervezési minta tekintetében nem áll fenn semmiféle, formatervezési mintaoltalmat kizáró ok. A DPMA úgy ítélte meg, hogy az az alkotóelem, amelyre ezt a formatervezési mintát alkalmazzák, látható marad az összetett termék rendeltetésszerű használata esetén, amely használat a nyeregnek – nem a karbantartás, szervizelés vagy javítás céljából történő – szétszerelését és újbóli összeszerelését is magában foglalja.
A hozzá e határozat ellen benyújtott kereset eredményeként a Bundespatentgericht (szövetségi szabadalmi bíróság, Németország) megsemmisítette a szóban forgó formatervezési minta oltalmát azzal az indokkal, hogy az nem felelt meg az újdonság és az egyéni jelleg követelményeinek. Szerinte egy olyan alkotóelem, amely csak az összetett termékről való leválasztását követően látható, nem felel meg a láthatóság követelményének, és így nem részesülhet formatervezési mintaoltalomban. E bíróság ezenkívül úgy vélte, hogy kizárólag a kerékpározás, valamint a kerékpárra való fel‑ és leszállás tekinthető rendeltetésszerű használatnak, márpedig az ezekből álló használat során a nyereg alsó része nem látható.
Ebben az összefüggésben a Monz által benyújtott fellebbezést elbíráló Bundesgerichtshof (szövetségi legfelsőbb bíróság, Németország) lényegében azt kérdezi a Bíróságtól, hogy egyrészt az összetett termék alkotóelemét képező termékre alkalmazott vagy abba beépített formatervezési minták láthatóságának követelményét az összetett termék bizonyos használati feltételeinek, vagy épp ellenkezőleg, kizárólag az összetett termékbe meghatározott módon beépített alkotóelemre alkalmazott formatervezési minta objektív felismerhetősége függvényében kell értékelni. Másrészt, lényegében arra keresi a választ, hogy melyek az összetett termék végső felhasználója általi rendeltetéssszerű használatot jellemző, releváns szempontok.
Előzetes döntéshozatali eljárásban hozott ítéletében a Bíróság egyrészt pontosítja az ahhoz szükséges láthatóság követelményét, hogy az összetett termék alkotóelemét képező termékre alkalmazott vagy abba beépülő formatervezési minta oltalomban részesülhessen, másrészt pedig az e termék 98/71 irányelv 3. cikkének (3) és (4) bekezdése értelmében vett „rendeltetésszerű használatának” fogalmát jellemző szempontokat.
A Bíróság álláspontja
A Bíróság elsőként az alkotóelem összetett termékbe való beépítését követő láthatóságának a kérdésére összpontosít. Először is emlékeztet arra, hogy a 98/71 irányelv 3. cikkének (3) bekezdése különös szabályt állapít meg az összetett termék alkotóelemét képező termékre alkalmazott vagy ilyen termékbe beépített formatervezési mintákra vonatkozóan. E tekintetben hangsúlyozza, hogy a termék egészének vagy részének megjelenése képezi a formatervezésiminta‑oltalom tárgyát.
Azon követelményeket illetően, amelyeknek teljesülniük kell ahhoz, hogy egy összetett termék alkotóelemének külső megjelenése formatervezési mintaként oltalomban részesíthető legyen, annak láthatónak és körülhatárolhatónak kell lennie olyan jellegzetességek révén, amelyek a termék sajátos megjelenését alkotják, ennek előfeltétele pedig az, hogy ezen alkotóelem megjelenése ne olvadjon bele teljesen a termék egészébe. A Bíróság hangsúlyozza, hogy ez az ítélkezési gyakorlat, amely a formatervezési mintáknak a 6/2002 rendelet (
2
)szerinti oltalmának kontextusába illeszkedik, a 98/71 irányelv formatervezésiminta‑oltalmi rendszerére is alkalmazandó.
Ugyanakkor ahhoz, hogy egy összetett termékbe beépített alkotóelem formatervezésiminta‑oltalomban részesülhessen, annak e termék rendeltetésszerű használata során láthatónak kell maradnia. Így egy összetett termékbe beépített alkotóelem láthatóságának absztrakt értékelése, amely nem áll kapcsolatban e termék használatának semmilyen konkrét esetével, nem elegendő ahhoz, hogy egy ilyen alkotóelem formatervezésiminta‑oltalomban részesülhessen. A 98/71 irányelv 3. cikkének (3) bekezdése ugyanakkor nem követeli meg azt, hogy egy összetett termékbe beépített alkotóelem az összetett termék használatának minden egyes pillanatában teljes egészében látható maradjon.
Ennélfogva valamely összetett termékbe beépített alkotóelemnek láthatóságát nem lehet kizárólag e termék végső felhasználó szemszögéből értékelni, hanem annak a külső megfigyelő számára való láthatóságát is figyelembe kell venni.
Másodikként a Bíróság megvizsgálja a 98/71 irányelv 3. cikkének (4) bekezdése értelmében az ilyen termék végső felhasználó általi „rendeltetésszerű használatának” fogalmát. Ami egyrészt azt a kérdést illeti, hogy egy összetett termék rendeltetésszerű használata vajon az alkotóelem gyártója, az összetett termék gyártója által megkívánt felhasználásnak felel‑e meg, vagy pedig e termék végső felhasználó általi szokásos használatának, a Bíróság megállapítja, hogy e rendelkezés az összetett termék végső felhasználó általi rendeltetésszerű használatára vonatkozik.
A Bíróság e tekintetben pontosítja, hogy az összetett terméknek a végső felhasználó általi rendes vagy szokásos használata főszabály szerint megfelel az összetett termék rendeltetésének megfelelő, a gyártó vagy tervező által megkívánt használatnak. Mindenesetre az uniós jogalkotó az összetett termék végső felhasználó általi szokásos használatára kívánt utalni annak érdekében, hogy kizárja e terméknek a kereskedelmi forgalom más szakaszaiban való használatát, és ezzel kivédje a láthatóság feltételének megkerülését. Ennélfogva valamely összetett termék rendeltetésszerű használatának értékelése tehát nem alapulhat kizárólag az alkotóelem vagy az összetett termék gyártójának szándékán.
Másrészt ami azt a kérdést illeti, hogy egy összetett termék milyen használata minősül a végső felhasználó általi „rendeltetésszerű használatnak” a 98/71 irányelv 3. cikkének (4) bekezdése értelmében, a Bíróság megállapítja, hogy az a tény, hogy e rendelkezés nem pontosítja, hogy az ilyen termék milyen típusú használatára vonatkozik ez a fogalom, és általános jelleggel utal az ilyen termék végső felhasználó általi használatára, e fogalom tág értelmezése mellett szól. E tekintetben, figyelembe véve azt a tényt, hogy a gyakorlatban a terméknek az elsődleges rendeltetése szerinti használata gyakran különböző cselekményeket igényel, amelyek a termék elsődleges rendeltetési céljának betöltését megelőzően vagy azt követően is elvégezhetők, a Bíróság arra következtetésre jut, hogy valamely összetett termék rendeltetésszerű használata e cselekmények mindegyikét lefedi, kivéve azokat, amelyek kifejezetten ki vannak zárva, azaz a fenntartással, a karbantartással és a javítással kapcsolatos cselekményeket.
Következésképpen a „rendeltetésszerű használat” fogalmának magában kell foglalnia a termék szokásos használatával kapcsolatos cselekményeket, valamint az ilyen használat során észszerűen elvégezhető és a végső felhasználó szempontjából szokásos más cselekményeket, beleértve azokat is, amelyek a termék elsődleges rendeltetési céljának betöltését megelőzően vagy azt követően is elvégezhetők, mint például a termék tárolása és szállítása.
E megfontolásokra tekintettel a Bíróság kimondja, hogy a láthatóság ahhoz szükséges követelményét, hogy egy összetett termék alkotóelemét képező termékre alkalmazott vagy abba beépített formatervezési minta oltalomban részesülhessen, ezen összetett termék rendeltetésszerű használatának esetére figyelemmel kell értékelni, oly módon, hogy az ilyen használat során az érintett alkotóelemnek az említett termékbe való beépítést követően is láthatónak kell maradnia. E célból az összetett termék alkotóelemének a végső felhasználó általi rendeltetésszerű használata során való láthatóságát e felhasználó, valamint a külső megfigyelő szempontjából kell értékelni. E rendeltetésszerű használatnak magában kell foglalnia az összetett termék elsődleges használata során végzett cselekményeket, valamint azokat a cselekményeket is, amelyeket a végső felhasználónak az ilyen használat keretében szokásosan kell elvégeznie, kivéve a fenntartást, a karbantartást és a javítást.
(
1
)	A formatervezési minták oltalmáról szóló, 1998. október 13‑i 98/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (HL 1998. L 289., 28. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 21. kötet, 120. o.) átültető 2014. február 24‑i Gesetz über den rechtlichen Schutz von Design‑nak (a formatervezési minták oltalmáról szóló törvény; BGBl. 2014. I., 122. o.) 4. §‑a értelmében.
(
2
)	A közösségi formatervezési mintáról szóló, 2001. december 12‑i 6/2002/EK tanácsi rendelet (HL 2002. L 3., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 27. kötet, 142. o.)