A Relação de Lisboa (Portugália) által 2021. május 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Autoridade da Concorrência, EDP – Energias de Portugal, S. A. és társai
(C-331/21. sz. ügy)
Az eljárás nyelve: portugál
A kérdést előterjesztő bíróság
Tribunal da Relação de Lisboa
Az alapeljárás felei
Fellebbezők: Autoridade da Concorrência, EDP – Energias de Portugal, S. A., EDP Comercial – Comercialização de Energia, S. A., Sonae Investimentos, SGPS, S. A., SONAE MC – Modelo Continente SGPS, Modelo Continente Hipermercados, S. A.
Az eljárásban részt vesz: ügyészség
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
1)    Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 101. cikket, amelyen az NRJC (2012. május 8-i 19/2012. sz. törvény) 9. cikke alapul, hogy az lehetővé teszi az azon partnerségi megállapodás 12. pontjának 1. alpontja és 12. pontjának 2. alpontja szerinti kikötésben […] foglaltakhoz hasonló versenytilalmi kikötés cél általi korlátozást megvalósító megállapodásnak minősítését, amely egy villamosenergia-szolgáltató, valamint egy hipermarketeket és szupermarketeket üzemeltető élelmiszer-kiskereskedő között jött létre abból a célból, hogy árengedményeket nyújtsanak azon ügyfeleknek, akik a villamosenergia-szolgáltatónál egy, a kontinentális Portugáliában elérhető, adott energiadíj-csomagba lépnek be, és ezzel egyidejűleg az élelmiszer-kiskereskedő hűségkártyájának birtokosai, amely árengedményeket kizárólag az élelmiszer-kiskereskedő vagy kapcsolt társaságai üzleteiben történő termékvásárlásokra használhatják fel, amennyiben az említett megállapodásban olyan egyéb kikötések is szerepelnek, amelyek kimondják, hogy a megállapodás célja az érintett társaságok tevékenységei fejlődésének elősegítése […]), és bizonyítást nyernek a fogyasztók számára jelentett előnyök […], a fent említett, a 12. pont 1. alpontja és a 12. pont 2. alpontja szerinti kikötés által a versenyre gyakorolt konkrét káros hatások elemzése nélkül?
2)    Értelmezhető-e úgy az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdése, hogy az olyan megállapodást, amely megtiltja bizonyos gazdasági tevékenységek gyakorlását, és amely a piacok két vállalkozás közötti állítólagos felosztásának felel meg, cél általi versenykorlátozást megvalósító megállapodásnak lehet tekinteni, ha azt olyan jogalanyok kötik, amelyek sem ténylegesen, sem potenciálisan nem versenyeznek egymással az említett kötelezettség által érintett piacok egyikén sem, még akkor is, ha az e kötelezettség által érintett piacokat liberalizáltnak, vagy olyan piacnak lehet tekinteni, ahol az arra történő belépésnek nincsenek leküzdhetetlen jogi akadályai?
3)    Értelmezhető-e úgy az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdése, hogy potenciális versenytársnak kell tekinteni azt a villamosenergia-szolgáltatót, valamint azt a hipermarketeket és szupermarketeket üzemeltető élelmiszer-kiskereskedőt, akik az említett megállapodást egymás üzleti tevékenységeinek kölcsönös előmozdítása, valamint egymás (az élelmiszer-kiskereskedő esetében pedig azon társaságok, amelyek tőkéjében az anyavállalatainak valamelyike többségi részesedéssel rendelkezik) értékesítéseinek növelése érdekében kötötték meg, ha az élelmiszer-kiskereskedő és ez utóbbi kapcsolt társaságok a megállapodás megkötésének időpontjában nem folytattak villamosenergia-szolgáltatói tevékenységet sem az érintett földrajzi piacon, sem más piacon, és az eljárás során nem nyert bizonyítást, hogy szándékukban állt volna ezt a tevékenységet az említett piacon folytatni, vagy hogy erre irányuló lépéseket tettek volna?
4)    Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett előző kérdésre adott válasz változatlan marad-e, ha egy másik olyan társaság, amelynek tőkéjében többségi részesedéssel rendelkezik a megállapodásban részes fél élelmiszer-kiskereskedő egyik anyavállalata (azonban e két jogalany egyike ellen sem indított eljárást a nemzeti versenyhatóság, illetve nem marasztalta el azokat, és azok nem felek az e bíróság előtti eljárásban sem), és amely nem tartozott a versenytilalmi kötelezettség személyi hatálya alá, 50%-os részesedéssel rendelkezett egy olyan harmadik jogi személyben, amely Portugáliában villamosenergia-kereskedelmi tevékenységeket folytatott, amelyek a megállapodás megkötése előtt három és fél évvel ez utóbbi jogi személy megszűnése következtében megszűntek?
5)    Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett előző kérdésre adott válasz változatlan marad-e abban az esetben, ha a megállapodásban részes kiskereskedelmi vállalkozás az üzletei tetején lévő mini- és mikrolétesítményei segítségével villamos energiát termel, de az összes megtermelt energiát szabályozott áron szállítja a legvégső forgalombahozónak?
6)    Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett negyedik kérdésre adandó válasz változatlan marad-e abban az esetben, ha a megállapodásban részes kiskereskedelmi vállalkozás a megállapodás időpontját megelőzően nyolc évvel egy harmadik féllel – aki folyékony tüzelőanyagokat forgalmaz – egy másik (a megállapodás időpontjában még hatályban lévő) kereskedelmi együttműködési szerződést kötött az említett termékek és a vállalkozás hipermarketjeiben és szupermarketjeiben értékesített termékek vásárlásával kapcsolatos keresztkedvezmények nyújtása céljából, ha a másik szerződő fél vállalkozás a folyékony tüzelőanyagok forgalmazásán túlmenően villamos energiát is forgalmaz a kontinentális Portugáliában, és ha nem nyert bizonyítást, hogy a felek a megállapodás megkötésekor az említett szerződést a villamos energia forgalmazására is ki akarták volna terjeszteni, vagy hogy e célból bármilyen lépést tettek volna?
7)    Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett negyedik kérdésre adott válasz változatlan marad-e abban az esetben, ha egy másik olyan társaság, amelynek tőkéjében többségi részesedéssel rendelkezik a megállapodásban részes fél élelmiszer-kiskereskedő egyik anyavállalata (de ugyanígy e két jogalany egyike ellen sem indított eljárást a nemzeti versenyhatóság, illetve nem marasztalta el azokat, és azok nem felek az e bíróság előtti eljárásban sem), amely nem tartozott a versenytilalmi kötelezettség személyi hatálya alá, kapcsolt energiatermelő létesítményben termelt villamos energiát, de az összes megtermelt energiát szabályozott áron szállította a legvégső forgalombahozónak?
8)    Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett előző kérdésekre adandó igenlő válasz esetén úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdését, hogy az olyan kikötés, amely megtiltja az említett élelmiszer-kiskereskedőnek, hogy a megállapodás időtartama alatt és az azt közvetlenül követő évben a megállapodás hatálya alá tartozó területen akár maga, akár olyan társaságon keresztül, amelynek tőkéjében az eljárás alá vont egyik anyavállalata többségi részesedéssel rendelkezik, villamosenergia-kereskedelmi tevékenységet folytasson, cél általi korlátozásnak tekinthető?
9)    Értelmezhető-e úgy az EUMSZ 101. cikk, az [EUMSZ] 101. [cikk] (3) bekezdésének vertikális megállapodások és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2010. április 20-i 330/2010/EU bizottsági rendelet1 1. cikke (1) bekezdésének c) pontja, valamint a vertikális korlátozásokról szóló európai bizottsági iránymutatás (HL 2010. C 130., 1. o.) (27) bekezdése értelmében vett „lehetséges versenytárs” fogalma, hogy az magában foglal egy versenytilalmi kötelezettség hatálya alatt álló és a megállapodásban részt vevő másik fél termékpiacától teljesen elkülönülő termékpiacon jelen lévő vállalkozást, amennyiben a nemzeti bíróság előtti eljárás irataiban nem található arra utaló konkrét valószínűsítő körülmény (például projektek, beruházások vagy egyéb előkészületek), hogy a szóban forgó vállalkozás az ilyen kikötést megelőzően és annak hiányában rövid távon beléphetett volna a másik fél piacára, és az sem nyert bizonyítást, hogy az említett vállalkozást a megállapodásban részes másik fél az ilyen kikötést megelőzően és annak hiányában potenciális versenytársnak tekintette volna a szóban forgó piacon?
10)    Értelmezhető-e úgy az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdése, hogy pusztán az, hogy egy villamos energia forgalmazásával foglalkozó vállalkozás és egy háztartási fogyasztásra szánt élelmiszeripari és nem élelmiszeripari termékek kiskereskedelmi értékesítésével foglalkozó vállalkozás között az egymás tevékenységeinek előmozdítása érdekében létrejött partnerségi megállapodás (amelynek keretében különösen az előbbi vállalkozás árengedményeket nyújt ügyfeleinek villamosenergia-fogyasztásukért, amelyeket az utóbbi vállalkozás levon az említett ügyfelek kiskereskedelmi üzletekben történő vásárlásainak árából) olyan kikötést tartalmaz, amely értelmében mindkét fél vállalja, hogy nem versenyez egymással, illetve nem köt hasonló megállapodásokat a másik fél versenytársaival, azt jelenti, hogy az említett kikötés célja a versenynek az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdése értelmében vett korlátozása, még akkor is, ha:
a szóban forgó kikötés időbeli hatálya (a megállapodás egyéves időtartama plusz egy év) egybeesik az ugyanebben a megállapodásban meghatározott időszakkal, amely alatt a felek nem használhatják fel a partnerség megvalósításával összefüggésben tudomásukra jutott üzleti titkokat vagy know-how-t harmadik féllel közös projektekben;
a kikötés területi hatálya a megállapodás területi hatályára korlátozódik;
a kikötés személyi hatálya a megállapodást kötő felekre és azokra a vállalkozásokra korlátozódik, amelyeknek a tőkéjében többségi részesedéssel rendelkeznek, valamint az ugyanahhoz a csoporthoz tartozó más vállalkozásokra, amelyek szintén az említett megállapodás hatálya alá tartozó kiskereskedelmi üzletek tulajdonosai vagy üzemeltetői;
a kikötés személyi hatálya kizárja a felekkel azonos gazdasági csoportba tartozó társaságok túlnyomó többségét, amelyek ezért nem tartoznak a kikötés hatálya alá, és amelyek a megállapodás időtartama alatt és azt követően is versenyezhetnek a másik féllel;
a versenytilalmi kikötés hatálya alá tartozó vállalkozások teljesen különálló termékpiacokon vannak jelen, és nem nyert bizonyítást, hogy a megállapodás megkötésének időpontjában bármilyen projektet vagy tervet dolgoztak volna ki, illetve bármilyen beruházást vagy egyéb lépést tettek volna a másik fél termékpiacára való belépés érdekében?
11)    Értelmezhető-e úgy az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdése, az [EUMSZ] 101. [cikk] (3) bekezdésének vertikális megállapodások és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2010. április 20-i 330/2010/EU bizottsági rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontja, valamint a vertikális korlátozásokról szóló európai bizottsági iránymutatás (HL 2010. C 130., 1. o.) (25) bekezdésének c) pontja értelmében vett „vertikális megállapodás” fogalma, hogy az magában foglalja a fenti kérdésekben leírt jellemzőkkel rendelkező olyan megállapodást, amelynek keretében a felek teljesen különálló termékpiacokon vannak jelen, és nem nyert bizonyítást, hogy a megállapodást megelőzően és annak hiányában a másik fél termékpiacára való belépésre irányuló projektet, beruházást vagy tervet valósítottak volna meg, de amelynek keretében a felek a szóban forgó megállapodás céljából a másik fél rendelkezésére bocsátják saját értékesítési hálózatukat, értékesítést végző személyzetüket és know-how-jukat a másik fél ügyfélkörének és forgalmának elősegítése, megszerzése és bővítése érdekében?
____________
1 HL 2010. L 102., 1. o.