62019TJ0671_RES
T‑671/19. sz. ügy
Qualcomm, Inc.
kontra
Európai Bizottság
A Törvényszék ítélete (kibővített első tanács), 2024. szeptember 18.
„Verseny – Erőfölénnyel való visszaélés – Az UMTS baseband‑chipek piaca – Az EUMSZ 102. cikk és az EGT‑Megállapodás 54. cikkének megsértését megállapító határozat – Felfaló árazás – Az aktus kibocsátójának hatásköre – Védelemhez való jog – Az érintett piac meghatározása – Erőfölény – Visszaélés – Az árak rekonstruálása – A referenciaköltségek meghatározása – Ár‑költség elemzés – A konkrét hatások fennállásának bizonyítására vonatkozó követelmény hiánya – Valamely versenytárs kiszorítására irányuló szándék – Objektív igazolás – A bírság összegének kiszámítása – A 2006. évi bírságkiszabási iránymutatás – Az eladások értéke – Kiegészítő összeg – Korlátlan felülvizsgálati jogkör”
Bírósági eljárás – Beavatkozás – Az eljárási iratok megküldése a beavatkozó feleknek – Eltérés – Bizalmas kezelés – Bizalmas kezelés iránti kérelem – Az uniós bíróság azon hatásköre, hogy a bizalmas kezelés iránti kérelem nem vitatott szempontjairól állást foglaljon – A kérelem e szempontok némelyike vonatkozásában történő elutasítása – Feltételek – Titkosnak vagy bizalmasnak nem tekinthető információk – Az ítélet nyilvánosság általi megértéséhez szükséges információk
(A Törvényszék eljárási szabályzata, 66. cikk, és 144. cikk, (2) bekezdés)
(lásd: 89–94. pont)
Verseny – Közigazgatási eljárás – A Bizottság kötelezettségei – Észszerű határidő betartása – Értékelési szempontok – Számos adat összetett elemzését igénylő vizsgált magatartás – A felek magatartása a közigazgatási eljárás során
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 41. cikk, (1) bekezdés)
(lásd: 99–106., 109–115. pont)
Verseny – Közigazgatási eljárás – A Bizottság kötelezettségei – Észszerű határidő betartása – A jogsértést megállapító határozatnak az eljárás túlzott időtartama miatti megsemmisítése – Feltétel – Az érintett vállalkozások védelemhez való jogának megsértése – Nem teljesített feltétel
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 41. cikk, (1) bekezdés)
(lásd: 107., 108., 116–121. pont)
Verseny – Közigazgatási eljárás – A védelemhez való jog tiszteletben tartása – Iratbetekintés – Az iratanyag kellően teljes és pontos jellege – A Bizottság mérlegelési jogköre
(EUMSZ 101. cikk)
(lásd: 124–132. pont)
Verseny – Közigazgatási eljárás – Tájékoztatáskérés – A kért tájékoztatás és a vizsgált jogsértés közötti szükségszerű kapcsolat követelménye – A Bizottság mérlegelési mozgástere – Nyilvánvaló értékelési hiba hiánya
(1/2003 tanácsi rendelet, 18. cikk)
(lásd: 140–143. pont)
Verseny – Közigazgatási eljárás – Kifogásközlés – Ideiglenes jelleg – Következmények
(1/2003 tanácsi rendelet, 27. cikk, (1) bekezdés)
(lásd: 144–151., 416., 417. pont)
Verseny – Közigazgatási eljárás – A Bizottság hatásköre – Nyilatkozatok felvételére vonatkozó jogkör – A vizsgálat tárgyára vonatkozó nyilatkozatok – A Bizottság azon kötelezettsége, hogy az általa vezetett megbeszélést teljes egészében, az általa választott formában rögzítse – Bizonyos megbeszélések teljes egészében történő rögzítésének hiánya – Bizonyos rögzítéseknek a vizsgálat alá vont vállalkozás részére történő késedelmes továbbítása – A Bizottság által a vizsgálat végén hozott határozat megsemmisítése – Feltétel – Az érintett vállalkozás azon lehetősége, hogy eljárási szabálytalanságok hiányában jobban gondoskodjon a védelméről – Nem teljesített feltétel
(1/2003 tanácsi rendelet, 19. cikk, (1) bekezdés; 773/2004 bizottsági rendelet, 3. cikk)
(lásd: 174–197. pont)
Erőfölény – Az érintett piac – Meghatározás – Szempontok – Felcserélhetőség – Az UMTS baseband‑chipek piaca – A Bizottság mérlegelési jogköre – Különböző mérlegelési tényezők figyelembevétele – Megengedhetőség
(EUMSZ 102. cikk)
(lásd: 200–205., 209–221., 225–227., 231–239. pont)
Erőfölény – Fennállás – Valószínűsítő körülmények – Rendkívül jelentős piaci részesedésekkel rendelkezés – Általában elegendő valószínűsítő körülmény
(EUMSZ 102. cikk)
(lásd: 303–311. pont)
Erőfölény – Visszaélés – Termékek felfaló árakon történő értékesítése – Az erőfölényben lévő vállalkozásnak ténylegesen fizetett árak rekonstruálása – A felfaló árazás értékelése céljából végzett ár‑költség elemzés – Az erőfölényben lévő vállalkozás számviteli adatain alapuló elemzés – Az említett adatokon a gazdasági realitások tükrözése érdekében végzett kiigazítások – Megengedhetőség
(EUMSZ 102. cikk)
(lásd: 324–344., 355–361., 380–395., 399–405. pont)
Erőfölény – Visszaélés – Termékek felfaló árakon történő értékesítése – A felfaló árazás értékelése céljából végzett ár‑költség elemzés – A hosszú távú átlagos költségnövekedés referenciaköltségként való alkalmazása – Megengedhetőség
(EUMSZ 102. cikk)
(lásd: 432–443. pont)
Erőfölény – Visszaélés – Termékek felfaló árakon történő értékesítése – A felfaló árazás értékelése céljából végzett ár‑költség elemzés – A gyártó átlagos teljes költségeinél alacsonyabb, viszont az átlagos változó költségeknél magasabb ár – Visszaélésszerű áraknak minősítés – Feltétel – Valamely versenytárs kiszorításának céljából megállapított árak – A versenyellenes hatások fennállása vizsgálatának szükségessége – Hiány
(EUMSZ 102. cikk)
(lásd: 520–527. pont)
Erőfölény – Visszaélés – Termékek felfaló árakon történő értékesítése – A felfaló árazás értékelése céljából végzett ár‑költség elemzés – A gyártó átlagos teljes költségeinél alacsonyabb, viszont az átlagos változó költségeknél magasabb ár – Visszaélésszerű áraknak minősítés – Feltétel – Valamely versenytárs kiszorításának szándékával megállapított árak – Az e szándékot alátámasztó komoly és egybehangzó valószínűsítő körülmények csoportja
(EUMSZ 102. cikk)
(lásd: 536–579. pont)
Erőfölény – Visszaélés – Objektív igazolás – Feltételek – A versenyt támogató előnyökkel igazolt magatartás – Objektíve szükséges magatartás – Vagylagos feltételek – A bizonyítási teher megoszlása
(EUMSZ 102. cikk; 1/2003 tanácsi rendelet, 2. cikk)
(lásd: 588–604. pont)
Erőfölény – Visszaélés – A prioritásokról szóló közlemény Bizottság általi elfogadása – Következmények – Mérlegelési jogkörének önkéntes korlátozása
(EUMSZ 102. cikk; a 2009/C 45/02 bizottsági közlemény)
(lásd: 611–622. pont)
Erőfölény – Visszaélés – Termékek felfaló árakon történő értékesítése – Az érintett piac meghatározott szegmensére korlátozódó felfaló magatartás – A relevancia hiánya
(EUMSZ 102. cikk)
(lásd: 642., 643. pont)
Verseny – Közigazgatási eljárás – A panaszok vizsgálata – Erőfölénnyel való visszaélést bejelentő panasz – A Bizottság mérlegelési jogköre – A Bizottságot nem köti a panaszos által felvázolt keret és az általa kialakított jogi értékelés
(EUMSZ 102. cikk; a 2004/C 101/05 bizottsági közlemény, 55. pont)
(lásd: 644., 645. pont)
Megsemmisítés iránti kereset – Jogalapok – Az indokolás hiánya vagy elégtelensége – Az érdemi jogszerűségre vonatkozó jogalaptól elkülönülő jogalap
(EUMSZ 263. és EUMSZ 296. cikk)
(lásd: 737., 739., 741. pont)
Verseny – Bírságok – Összeg – Meghatározás – Az alapösszeg megállapítása – Az eladások értékének meghatározása – Referenciaév – A naptári évenként teljesített értékesítésekre vonatkozó adatok felhasználása – Megengedhetőség
(1/2003 tanácsi rendelet, 23. cikk, (2) és (3) bekezdés; 2006/C 210/02 bizottsági közlemény, 13., 15. és 16. pont)
(lásd: 763–768. pont)
Verseny – Bírságok – Összeg – Meghatározás – Az alapösszeg megállapítása – A jogsértés időtartama – Az eladások értéke alapján meghatározott összegnek a jogsértésben való részvétel éveinek számával történő megszorzása – E módszer alkalmazásának mellőzése – A Bizottság azon kötelezettsége, hogy megindokolja az alkalmazás mellőzésének okait – A bírságot kiszabó határozattal egyidejűleg közlendő indokolás
(1/2003 tanácsi rendelet, 23. cikk, (2) és (3) bekezdés; 2006/C 210/02 bizottsági közlemény, 24. és 37. pont)
(lásd: 769–778. pont)
Verseny – Uniós szabályok – Területi hatály – A Bizottság hatásköre – A nemzetközi közjogra tekintettel való megengedhetőség – Az EGT‑ben tanúsított visszaélésszerű magatartások végrehajtása, illetve e magatartások minősített hatásai – Alternatív lehetőségek – Végrehajtási kritérium
(EUMSZ 102. cikk)
(lásd: 785–793. pont)
Erőfölény – Visszaélés – A tagállamok közötti kereskedelem érintettsége – Értékelési szempontok – Olyan magatartások, amelyek célja a belső piacon letelepedett fő versenytárs piacról való kiszorítása – Az Unióban forgalmazott készülékekhez szánt félkész termékekkel kapcsolatos magatartások – A tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására alkalmas magatartások
(EUMSZ 102. cikk)
(lásd: 796–800. pont)
Verseny – Bírságok – Összeg – Meghatározás – A Bizottság mérlegelési jogköre – Bírósági felülvizsgálat – Az uniós bíróság korlátlan felülvizsgálati jogköre – Terjedelem – A kiszabott bírság összegének meghatározása – Értékelési szempontok – A jogsértés súlya és időtartama – Az arányosság és a szankciók egyéniesítése elvének tiszteletben tartása – A Bizottság bírságkiszabási iránymutatásának figyelembevétele
(EUMSZ 101. cikk, (1) bekezdés, és EUMSZ 261. cikk; 1/2003 tanácsi rendelet, 23. cikk, (3) bekezdés, és 31. cikk; a Bizottság 2006/C 210/02 közleménye)
(lásd: 802–819. pont)
Összefoglalás
A Törvényszék kibővített első tanácsa a Qualcomm Inc. által az UMTS‑csipek (
1
) piacán fennálló erőfölénnyel való visszaélés miatt vele szemben bírságot kiszabó európai bizottsági határozat megsemmisítése iránt benyújtott kereset tárgyában eljárva helybenhagyja a Bizottság azon következtetését, amely szerint a Qualcomm visszaélt az e piacon fennálló erőfölényével azáltal, hogy néhány lényeges ügyfél vonatkozásában, szelektív módon a költségeknél alacsonyabb árakat alkalmazott annak érdekében, hogy kiszorítsa egy versenytársát. Mindazonáltal a Törvényszék korlátlan felülvizsgálati jogkörében eljárva kis mértékben csökkenti a Qualcommal szemben kiszabott bírság összegét.
A Qualcomm a cellás és a vezeték nélküli technológiák területén tevékenykedő amerikai vállalkozás, amely leányvállalataival együtt alapsávú csipeket fejleszt és szállít. A csipjeit olyan vállalkozások számára értékesítik, amelyek azokat mobiltelefonokhoz, táblagépekhez, hordozható számítógépekhez, adatmodulokhoz és egyéb elektronikus fogyasztási cikkekhez használják fel.
2009. június 30‑án az Icera Inc. panaszt nyújtott be a Bizottsághoz a Qualcomm ellen a versenyszabályok megsértése miatt, amely panasz helyébe 2010. április 8‑án felülvizsgált és naprakésszé tett változat lépett, amelynek alapján a Bizottság vizsgálatot indított.
2012‑ben a Nvidia Corp., amely felvásárolta az Icera‑t, további információkat szolgáltatott, amelyek kiegészítették a panaszt, és felfaló árazásra vonatkozó állításokat fogalmazott meg a Qualcommal szemben.
2010 júniusa és 2015 júliusa között a Bizottság több információkérést intézett a Qualcommhoz, az Icerához vagy az Nvidiához, valamint az alapsávú csipek ágazatának egyéb szereplőihez.
2015. július 16‑án a Bizottság eljárást indított a Qualcomm ellen amiatt, hogy a Qualcomm az UMTS‑csipek piacán állítólag visszaélt erőfölényével felfaló árazás formájában. 2015 decemberében a Bizottság kifogásközlést küldött a Qualcommnak, amelyet többek között meghallgatás és a Bizottság által tett több vizsgálati intézkedés követett.
A Bizottság 2018 júliusában kiegészítő kifogásközlést küldött a Qualcommnak, amelyben a felfaló piaci magatartás korlátozottabb időtartamára hivatkozott, és e vállalkozásnak az érintett, állítólagos felfaló értékesítésekkel kapcsolatos árainak és költségeinek összehasonlítása céljából felülvizsgált módszert alkalmazott.
A Bizottság, miután megkapta a Qualcomm válaszát, újabb meghallgatást tartott, és újabb információkérést, valamint tényállást közlő levelet intézett a Qualcommhoz, a 2019. július 18‑i határozatában (
2
) megállapította, hogy a Qualcomm visszaélt erőfölényével azáltal, hogy a 2009. július 1. és 2011. június 30. közötti időszakban két fő ügyfele, a Huawei és a ZTE részére a költségei alatti áron szállított bizonyos mennyiségeket három UMTS‑csipjéből, azzal a céllal, hogy kiszorítsa az Icerát, amely az adott időszakban a fő versenytársa volt az UMTS‑csipek piacának élvonalbeli szegmensében. Így a Bizottság 242042000 euró összegű bírságot szabott ki a Qualcommal szemben.
A Qualcomm e határozat megsemmisítése iránt keresetet terjesztett a Törvényszék elé.
A Törvényszék álláspontja
A Bizottság által állítólagosan elkövetett eljárási szabálytalanságokról
Keresetének alátámasztása érdekében a Qualcomm a Bizottság által állítólag elkövetett több eljárási szabálytalanságra, így többek között a vizsgálat túlzott időtartamára hivatkozott.
E tekintetben a Törvényszék emlékeztet arra, hogy a vizsgálat összességében véve valóban körülbelül hét évig tartott azon információk kézhezvétele óta, amelyek lehetővé tették a Bizottság számára a kifogásolt magatartásra vonatkozó vizsgálat megindítását. Az ügy sajátos körülményeire és különös összetettségére tekintettel azonban ez az időtartam nem volt túlzott.
Ráadásul ezen eljárás időtartamára a Qualcomm magatartása is hatással volt, mivel kilenc alkalommal fordult a meghallgatási tisztviselőhöz, és több határidő‑hosszabbítást, a meghallgatás elhalasztását és további meghallgatás tartását kérte. Ezenkívül, amikor a Qualcomm megsemmisítés iránti keresetet nyújtott be a Bizottság információkérésével szemben, majd fellebbezést nyújtott be a Törvényszék e keresetet elutasító ítéletével szemben, nem hagyhatta figyelmen kívül, hogy mindez szükségszerűen lelassítja a vizsgálatot.
Mindenesetre, még ha feltételezzük is, hogy a vizsgálat időtartama túlzottnak tekinthető, az észszerű határidőn belüli eljárás elvének e megsértése nem eredményezheti a megtámadott határozat megsemmisítését, mivel a Qualcomm nem bizonyította, hogy ez az állítólagos eljárási szabálytalanság mennyiben gyakorolhatott negatív hatást a védekezési lehetőségeire.
A Törvényszék elutasítja a Qualcomm által azon iratanyag vonatkozásában megfogalmazott különböző kifogásokat is, amelyet a Bizottság a közigazgatási eljárás során továbbított neki.
E tekintetben a Qualcomm többek között azt kifogásolta, hogy a Bizottság nem tett eleget azon kötelezettségének, hogy részletes feljegyzéseket készítsen az összes olyan találkozóról, telefonbeszélgetésről és – többek között harmadik felekkel folytatott – megbeszélésről, amelyet a vizsgálatának tárgyára vonatkozó információk összegyűjtése céljából bonyolított, továbbá hogy e feljegyzéseket érdemben a Qualcomm rendelkezésére bocsássa. Mivel azonban a Qualcomm nem bizonyította, hogy az állítólagos eljárási szabálytalanságok hiányában jobban tudott volna gondoskodni a védelméről, a Törvényszék megállapítja, hogy még ha igaz is, hogy a Bizottság nem rögzítette az említett találkozókat, telefonbeszélgetéseket és megbeszéléseket, az ezekre vonatkozó bizonyos feljegyzések pedig túl rövidek ahhoz, hogy orvosolhassák a rögzítés hiányát, ez semmi esetre sem vezethet a megtámadott határozat megsemmisítéséhez.
Az EUMSZ 102. cikk értelmében vett érintett piac meghatározásáról
Az ügy érdemét illetően a Törvényszék elutasítja különösen a Qualcomm azon kifogását, amely szerint a Bizottságnak a small but significant and non‑transitory increase in price tesztet kellett volna alkalmaznia az érintett piacnak az EUMSZ 102. cikk alkalmazása szempontjából történő meghatározása érdekében, amely cikk tiltja a belső piacon vagy annak jelentős részén fennálló erőfölénnyel való visszaélést.
E tekintetben a Törvényszék kiemeli, hogy jóllehet e teszt elismert módszer az érintett piacnak az erőfölénnyel való visszaélés fennállásának vizsgálata keretében történő meghatározására, nem az egyetlen olyan módszerről van szó, amelyet a Bizottság alkalmazhat. Egyébiránt a Bizottság e tekintetben bizonyos mérlegelési mozgástérrel rendelkezik.
Ennélfogva az EUMSZ 102. cikk alkalmazása szempontjából releváns piac meghatározása érdekében a Bizottság más eszközöket is figyelembe vehet, mint például piackutatásokat vagy a fogyasztók és a versenytársak nézőpontjának értékelését, anélkül hogy hierarchikus sorrendet kellene tiszteletben tartania a rendelkezésére álló különböző értékelési tényezők között.
Arról, hogy a Qualcomm felfaló árak formájában visszaélt erőfölényével
Tekintettel arra, hogy az erőfölénnyel való, a Qualcommal szemben kifogásolt visszaélés a megtámadott határozat szerint abból eredt, hogy a Qualcomm az Icera piacról való kiszorítása céljából három UMTS‑csipjéből bizonyos mennyiségeket a költségeinél alacsonyabb áron szállított két fő ügyfelének, a Qualcomm vitatta mind a szóban forgó csipekre vonatkozóan a Bizottság által végzett ár‑költség elemzést, mind pedig a Bizottságnak az Icera piacról való kiszorítására vonatkozó következtetéseit.
A. A szóban forgó UMTS‑csipek ár‑költség elemzéséről
Ami az UMTS‑csipekre vonatkozóan a megtámadott határozatban végzett ár‑költség elemzést illeti, a Qualcomm többek között a Bizottság azon döntését kifogásolta, hogy referenciaköltségként a hosszú távú átlagos költségnövekedést (a továbbiakban: LRAIC) vette alapul.
Ezzel kapcsolatban a Törvényszék pontosítja, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az érintett vállalkozás átlagos változó költségeinél (a továbbiakban: AVC) alacsonyabb árakat főszabály szerint az EUMSZ 102. cikk értelmében visszaélésszerűnek kell tekinteni, amennyiben az erőfölényben lévő vállalkozás az ilyen árak alkalmazásával feltételezhetően nem követ semmilyen más gazdasági célt, mint a versenytársainak kiszorítását (első eset). Ezzel szemben az átlagos teljes költségeknél (a továbbiakban: ATC) alacsonyabb, de az AVC‑nél magasabb árak csak akkor tekinthetők visszaélésszerűnek, ha azok olyan terv keretében kerültek meghatározásra, amelynek célja valamely versenytárs kiszorítása (második eset).
Márpedig, mivel a megtámadott határozat a fent hivatkozott második eset körébe illeszkedik, a Törvényszék megállapítja, hogy nem kifogásolható a Bizottsággal szemben, hogy az ár‑költség elemzéshez az ATC helyett az LRAIC‑t használta referenciaköltségként, mivel az utóbbiak alacsonyabbak, következésképpen pedig kedvezőbbek a Qualcommra nézve, mint az előbbiek. Végeredményben nem volt szükséges, hogy a Bizottság meghatározza, hogy a Qualcomm árai az AVC‑nél vagy a LRAIC‑nál is alacsonyabbak voltak‑e, mivel mindenképp úgy döntött, hogy megvizsgálja a Qualcomm valamely versenytárs kiszorítására irányuló szándékát.
Egyébiránt, mivel a kizárólag a változó költségeken alapuló árszámítás nem alkalmas a felfaló árak fennállásának azonosítására a félvezetők ágazatában, amelyet a magas állandó költségek jellemeznek, különösen a kutatás és fejlesztés területén, a LRAIC referenciaköltségként történő alapulvétele megfelelő volt az ezen ágazatban fennálló felfaló árazás azonosításához.
B. Az Icera piacról való kiszorításáról
Ami a Bizottságnak az Icera piacról való kiszorítására vonatkozó megállapításait illeti, a Qualcomm többek között azt kifogásolta vele szemben, hogy az érintett piacon nem végezte el az úgynevezett „hasonlóan hatékony” versenytárs elemzését, és nem vizsgálta meg, hogy a kifogásolt magatartás piaci lefedettsége elegendő mértékű volt‑e ahhoz, hogy versenyellenes hatásokat válthasson ki.
Ez utóbbival kapcsolatban a Törvényszék hangsúlyozza, hogy a Qualcomm állításaival ellentétben a Bizottság az erőfölényben lévő vállalkozás által alkalmazott felfaló árazás esetleges fennállásának vizsgálata során nem köteles megvizsgálni, hogy a vitatott magatartás piaci lefedettségének mértéke elegendő‑e ahhoz, hogy e magatartás versenyellenes hatásokkal járjon.
Az arra alapított érvekkel kapcsolatban, hogy az érintett piacon a Bizottság állítólag nem alkalmazta a „hasonlóan hatékony” versenytárs kritériumát, a Törvényszék megjegyzi, hogy a potenciális felfaló piaci árakra vonatkozó vizsgálat keretében az az elemzés, amellyel a Bizottság – mint a jelen ügyben is – összehasonlítja az erőfölényben lévő vállalkozás által alkalmazott árakat bizonyos költségeivel annak értékelése céljából, hogy e vállalkozás az ATC‑nél alacsonyabb, de az AVC‑nél magasabb árakat alkalmazott‑e, már magában foglalja a „hasonlóan hatékony” versenytárs elemzését. Amennyiben ugyanis az erőfölényben lévő vállalkozás az ATC‑nél alacsonyabb, de az AVC‑nél magasabb szinten határozza meg árait, az e vállalkozáshoz „hasonlóan hatékony” versenytársnak csekélyebb pénzügyi teljesítőképessége folytán főszabály szerint nem lesz lehetősége ezekkel az árakkal versenyezni anélkül, hogy hosszú távon elviselhetetlen veszteségek érnék. Az ilyen árak tehát alkalmasak arra, hogy kiszorítsanak egy „hasonlóan hatékony” versenytársat, ami megfelel annak a bizonyításnak, amelyet a Bizottságnak a „hasonlóan hatékony” versenytárs kritériumának alkalmazása keretében a versenyellenes magatartás kiszorításra való alkalmasságának alátámasztása érdekében el kell végeznie.
Ami a megtámadott határozatban a Qualcommnak az Icera érintett piacról való kiszorítására irányuló szándéka vonatkozásában megfogalmazott következtetést illeti, a Törvényszék megállapítja továbbá, hogy a Bizottság e megállapítást alátámasztotta azáltal, hogy mind közvetlen, mind pedig közvetett bizonyítékokat szolgáltatott. Mivel a Qualcomm e kontextusban azt az értelmezést kérdőjelezte meg, amelyet a Bizottság több belső elektronikus levélváltásra vonatkozóan alakított ki, a Törvényszék megjegyzi, hogy a Qualcomm nem vitatta sem a többi közvetlen bizonyítékot, sem pedig a közvetett bizonyítékok azon csoportját, amelyre a Bizottság támaszkodott, miközben e bizonyítékok önmagukban elegendőek a Qualcomm azon szándékának alátámasztására, hogy ki akarta szorítani az Icerát. Mindenesetre a Törvényszék szerint a vitatott elektronikus levelek is egy sor olyan komoly és egybehangzó valószínűsítő körülményt jelentenek, amely lehetővé teszi annak alátámasztását, hogy a Qualcomm részéről fennállt az Icera kiszorítására irányuló szándék.
Arról, hogy a Bizottság tiszteletben tartotta‑e a prioritásokról szóló közleményét (
3
)
A Törvényszék hasonlóképpen elutasítja az arra alapított különböző kifogásokat, hogy a Bizottság nem tartotta tiszteletben a prioritásokról szóló saját közleményét.
A Törvényszék szerint, jóllehet e közlemény korlátozza a Bizottság mérlegelési jogkörét, amennyiben a Bizottság valamely konkrét esetben nem térhet el attól anélkül, hogy indokolást adna, a Qualcomm adós maradt annak bizonyításával, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban eltért volna a prioritásokról szóló közleményében meghatározott általános elemzési kerettől.
E közleményre, valamint a Bíróság ítélkezési gyakorlatára hivatkozva a Törvényszék egyetért a Bizottsággal abban, hogy a megtámadott határozatban jogosult volt szankcionálni egy olyan magatartást, amely az érintett piac egy szegmensére korlátozódott, anélkül hogy köteles lett volna pontosan körülhatárolni ezt a szegmenst, amint azt az érintett piacot illetően az erőfölény fennállásának vizsgálata érdekében köteles megtenni.
A Bizottság által megállapított erőfölénnyel való visszaélés és a panasz tárgyát képező, az EUMSZ 102. cikk megsértésére vonatkozó állítások közötti kapcsolat állítólagos hiányáról
A Qualcomm állításával ellentétben az erőfölénnyel való, felfaló árak formájában megvalósuló, a megtámadott határozatban megállapított visszaélés és az eredeti panasz tárgyát képező állítások közötti kapcsolat állítólagos hiánya sem kérdőjelezi meg a megtámadott határozat jogszerűségét.
Ennek keretében a Qualcomm közelebbről azt kifogásolta, hogy a felfaló árazásra vonatkozó első állításokat az Nvidia csak 2012‑ben, vagyis három évvel a Qualcomm elleni panasz benyújtását követően fogalmazta meg.
Ezzel kapcsolatban a Törvényszék mindazonáltal kiemeli, hogy annak lehetővé tétele, hogy a panaszos részletesebben kifejtse a panaszban megfogalmazott állításokat annak érdekében, hogy figyelembe vegye a Bizottság első reakcióját – amint az a jelen ügyben is történt –, a Bizottság szokásos gyakorlatának minősül.
Egyébiránt a versenyjogi szabályok hatékony alkalmazása biztosításának szükségességéből következik, hogy a Bizottságot nem kötheti a panaszos által megfogalmazott keret és jogi értékelés.
Mindenesetre a Qualcomm nem fejtette ki, hogy az a tény, hogy a panaszos csak viszonylag későn adta elő a felfaló árazásra vonatkozó állításait, mennyiben kérdőjelezheti meg a Bizottság e kérdéssel kapcsolatos következtetéseit, amelyeket az általa folytatott alapos vizsgálatot követően fogalmazott meg.
A Qualcommal szemben kiszabott bírság kiszámításáról
A megtámadott határozatban a Bizottság úgy határozott, hogy a Qualcommal szemben a 2006. évi iránymutatásban (
4
) meghatározott elvek alapján kiszámított bírságot szab ki.
E bírság alapösszegének kiszámítása érdekében a Bizottság az említett iránymutatás értelmében mindenekelőtt meghatározta az eladások értékének összegét, összeadva az UMTS‑csipek Qualcomm által 2009 második negyedéve és 2011 első negyedéve között teljesített eladásainak értékét. Ezt követően súlyossági együtthatót alkalmazott, és a bírság alapösszegéhez hozzáadott egy, az elrettentés céljából alkalmazott kiegészítő összeget. Végül a Bizottság úgy ítélte meg, hogy súlyosító vagy enyhítő körülmények hiányában az alapösszeget nem kell kiigazítani.
E tekintetben a Törvényszék megállapítja egyrészt, hogy a Bizottságnak jogában állt az alapösszeget akként kiszámítani, hogy a Qualcomm által az eladásainak értékére vonatkozóan szolgáltatott, naptári évenként bemutatott, megbízhatóbbnak ítélt adatokat veszi alapul, nem pedig az adóévenként bemutatott adatokat használja fel.
Ezzel szemben, ami másrészt a Qualcomm által a jogsértés teljes időtartama alatt teljesített eladásokra való bizottsági hivatkozást illeti, a 2006. évi iránymutatás 24. pontjából kitűnik, hogy annak érdekében, hogy a jogsértésben részt vevő minden egyes vállalkozás részvételének időtartamát teljes mértékben figyelembe vegyék, az eladások értékének függvényében meghatározott összeget megszorozzák a jogsértésben való részvétel éveinek számával.
Ebből következik, hogy amikor a Bizottság összeadta a Qualcomm által a jogsértés teljes időtartama alatt teljesített eladások értékét, ahelyett hogy a jogsértés utolsó naptári évében teljesített eladások értékét megszorozta volna a részvétel éveinek számával, megsértette a 2006. évi iránymutatás 24. pontját.
Márpedig, jóllehet igaz, hogy a 2006. évi iránymutatás 37. pontja általános jelleggel lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy eltérjen az ezen iránymutatásban előírt módszertől, ez nem változtat azon, hogy ilyen esetben a Bizottság köteles különösen megindokolni azt a döntését, hogy nem az említett módszert alkalmazza, ezen indokolást pedig a megtámadott határozattal egyidejűleg közölnie kell, amit a jelen esetben nem tett meg.
Ennélfogva a Törvényszék megsemmisíti a megtámadott határozatot annyiban, amennyiben az a Qualcommal szemben kiszabott bírság összegét 242042000 euróban állapítja meg.
A Qualcommal szemben kiszabott bírság összegének a Törvényszék általi meghatározásáról
A korlátlan felülvizsgálati jogkör a szankció jogszerűségének egyszerű vizsgálatán túl – amely csupán a megsemmisítés iránti kereset elutasítását vagy a megtámadott jogi aktus megsemmisítését teszi lehetővé – feljogosítja a Törvényszéket arra, hogy a Bizottság értékelését a sajátjával helyettesítse, következésképpen pedig valamennyi ténybeli körülményt figyelembe véve megváltoztassa a megtámadott jogi aktust, többek között annak érdekében, hogy módosítsa a bírság összegét, akár annak csökkentése, akár annak növelése céljából.
E jogkörének gyakorlása során a Törvényszék úgy ítéli meg, hogy a 2006. évi iránymutatásban előírt módszert kell alkalmazni azon bírság összegének meghatározásához, amelynek célja a Qualcomm jelen ügyben történő szankcionálása. Ennélfogva e módszer alkalmazásával a Törvényszék 238732659,33 euróban állapítja meg a Qualcommmal szemben amiatt kiszabott bírság összegét, hogy két éven keresztül szelektív felfaló árazást alkalmazott annak érdekében, hogy az Icerát kiszorítsa az UMTS‑csipek piacáról.
(
1
)	Az UMTS‑csipek olyan alapsávú csipek, amelyek a „Universal Mobile Telecommunications System” technológián alapuló harmadik generációs (3G) kommunikációs szabványokat használják.
(
2
)	Az EUMSZ 102. cikk és az EGT‑Megállapodás 54. cikke alkalmazására vonatkozó eljárásban (AT.39711 – Qualcomm [kiszorító árazás] ügy) 2019. július 18‑án hozott C(2019) 5361 final bizottsági határozat (a továbbiakban: megtámadott határozat).
(
3
)	Az [EUMSZ 102. cikk]nek az erőfölényben lévő vállalkozások versenykorlátozó visszaélő [helyesen: visszaélésszerű] magatartására történő alkalmazásával kapcsolatos bizottsági jogérvényesítési prioritásokról szóló iránymutatást tartalmazó bizottsági közlemény (HL 2009. C 45., 7. o.; a továbbiakban: a prioritásokról szóló közlemény).
(
4
)	Az 1/2003 rendelet 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapításáról szóló iránymutatás (HL 2006. C 210., 2. o., a továbbiakban: 2006. évi iránymutatás).