62022CJ0339_RES
Zadeva C‑339/22
BSH Hausgeräte GmbH
proti
Electrolux AB
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Svea Hovrätt)
Sodba Sodišča (veliki senat) z dne 25. februarja 2025
„Predhodno odločanje – Pristojnost in izvrševanje sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah – Uredba (EU) št. 1215/2012 – Člen 4(1) – Splošna pristojnost – Člen 24, točka 4 – Izključne pristojnosti – Pristojnost v postopkih v zvezi z registracijo ali veljavnostjo patentov – Tožba zaradi kršitve patenta – Evropski patent, ki je potrjen v državah članicah in v tretji državi – Izpodbijanje veljavnosti patenta z ugovorom – Mednarodna pristojnost sodišča, pri katerem je vložena tožba zaradi kršitve patenta“
Pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah – Pristojnost in izvrševanje sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah – Uredba št. 1215/2012 – Določitev mednarodne pristojnosti sodišča države članice – Izključne pristojnosti – Spori v zvezi z registracijo ali veljavnostjo patentov – Avtonomni pojmi prava Unije – Enotna razlaga – Nacionalno pravilo ali postopek v zvezi z razlago določbe prava Unije – Neobstoj vpliva
(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1215/2012, člen 24, točka 4)
(Glej točki 25 in 26.)
Pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah – Pristojnost in izvrševanje sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah – Uredba št. 1215/2012 – Določbe te uredbe, ki so opredeljene kot enakovredne določbam Uredbe št. 44/2001 in Bruseljske konvencije – Razlaga navedenih določb v skladu s sodno prakso Sodišča v zvezi z Uredbo št. 44/2001 in Bruseljsko konvencijo – Izključne pristojnosti – Spori v zvezi z registracijo ali veljavnostjo patentov – Pojem – Avtonomna razlaga – Ozka razlaga
(Konvencija z dne 27. septembra 1968, člen 16, točka 4; Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1215/2012, člen 24, točka 4; Uredba Sveta št. 44/2001, člen 22, točka 4)
(Glej točki 28 in 43.)
Pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah – Pristojnost in izvrševanje sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah – Uredba št. 1215/2012 – Določitev mednarodne pristojnosti sodišča države članice – Izključne pristojnosti – Spori v zvezi z registracijo ali veljavnostjo patentov – Obseg – Podredni nadzor veljavnosti patenta, podeljenega v eni državi članici, v okviru tožbe zaradi kršitve patenta, vložene v drugi državi članici – Izključitev
(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1215/2012, členi 4(1), 24, točka 1, in 27)
(Glej točke od 35 do 37.)
Pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah – Pristojnost in izvrševanje sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah – Uredba št. 1215/2012 – Določitev mednarodne pristojnosti sodišča države članice – Področje uporabe – Pristojnost sodišča stalnega prebivališča oziroma sedeža tožene stranke – Tožba zaradi kršitve evropskega patenta, potrjenega v več državah članicah – Izpodbijanje veljavnosti patenta s strani tožene stranke – Spori v zvezi z registracijo ali veljavnostjo patentov – Izključna pristojnost – Obveznost sodišča stalnega prebivališča oziroma sedeža tožene stranke, ki mu je predložena tožba zaradi kršitve patenta, da se razglasi za nepristojno – Neobstoj
(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1215/2012, členi 4(1), 24, točka 4, in 27)
(Glej točke od 38 do 42, od 44 do 48 in 52 ter točko 1 izreka.)
Pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah – Pristojnost in izvrševanje sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah – Uredba št. 1215/2012 – Določitev mednarodne pristojnosti sodišča države članice – Pristojnost sodišča stalnega prebivališča oziroma sedeža tožene stranke – Spori v zvezi z registracijo ali veljavnostjo patentov – Kršitev patentov, podeljenih v tretji državi – Obseg – Podredni nadzor veljavnosti patenta, podeljenega v tretji državi, s strani sodišča, ki mu je predložena tožba – Vključitev
(Konvencija z dne 30. oktobra 2007, člen 22, točka 4; Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1215/2012, členi 4(1), 24, točka 4, 33, 34 ter 73(1) in (3))
(Glej točke od 55 do 57, od 61 do 76 in točko 2 izreka.)
Pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah – Pristojnost in izvrševanje sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah – Uredba št. 1215/2012 – Področje uporabe – Obstoj tujega elementa – Spor med strankama, ki imata stalno prebivališče oziroma sedež v državah članicah – Tuj element na ozemlju tretje države – Vključitev
(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1215/2012, člen 4(1))
(Glej točke od 58 do 60.)
Povzetek
Sodišče, pri katerem je Svea hovrätt, Patent‑ och marknadsöverdomstolen (višje sodišče, ki zaseda v Stockholmu kot pritožbeno sodišče za intelektualno lastnino in gospodarske zadeve, Švedska) vložilo predlog za sprejetje predhodne odločbe, se je izreklo o področju uporabe Uredbe št. 1215/2012. (
1
) Presodilo je, da sodišče države članice, v kateri ima tožena stranka stalno prebivališče oziroma sedež, ki odloča o tožbi zaradi kršitve patenta, podeljenega v drugi državi članici, ostaja pristojno za odločanje o tej tožbi, kadar tožena stranka v okviru te tožbe z ugovorom izpodbija veljavnost navedenega patenta, čeprav so za odločanje o tej veljavnosti izključno pristojna sodišča te druge države članice.
Družba BSH je imetnica evropskega patenta, ki varuje izum, povezan s sesalniki. Ta patent je bil potrjen na Švedskem in v različnih drugih državah članicah ter v Združenem kraljestvu in Turčiji, kar je privedlo do podelitve nacionalnih patentov v teh državah.
Družba BSH je februarja 2020 pri Patent‑ och marknadsdomstolen (sodišče za intelektualno lastnino in gospodarske zadeve, Švedska) proti družbi Electrolux vložila tožbo zaradi kršitve vseh nacionalnih delov navedenega evropskega patenta. Družba Electrolux je uveljavljala nedopustnost zahtevkov v zvezi s kršitvami nacionalnih delov patenta, razen švedskega dela, pri tem pa navajala, da so v skladu z Uredbo Bruselj Ia in švedskega zakona o patentih (
2
) tuji patenti nični in da švedska sodišča zato niso pristojna za odločanje o kršitvah teh patentov.
Sodišče za intelektualno lastnino in gospodarske zadeve se je izreklo za nepristojno za odločanje o tožbi zaradi kršitve patentov, razen patenta, ki je bil potrjen na Švedskem. Družba BSH je zoper to odločbo vložila pritožbo pri predložitvenem sodišču.
Navedeno sodišče se sprašuje, ali je treba člen 24, točka 4, (
3
) Uredbe Bruselj Ia razlagati tako, da sodišče države članice, v kateri ima tožena stranka stalno prebivališče oziroma sedež, ki na podlagi člena 4(1) te uredbe odloča o tožbi zaradi kršitve patenta, podeljenega v drugi državi članici, ostaja pristojno za odločanje o tej tožbi, kadar ta tožena stranka v okviru te tožbe z ugovorom izpodbija veljavnost tega patenta. Sprašuje se tudi, ali je treba člen 24, točka 4, Uredbe Bruselj Ia razlagati tako, da se uporablja za sodišče v tretji državi in posledično podeljuje izključno pristojnost temu sodišču glede presoje veljavnosti patenta, ki je bil podeljen ali potrjen v tej državi.
Presoja Sodišča
Na prvem mestu, Sodišče se je izreklo o področju uporabe pravil o pristojnosti zadevnih sodišč, kot so ta, ki izhajajo iz člena 4(1) (
4
) in člena 24, točka 4, Uredbe Bruselj Ia. Najprej je ugotovilo, da iz besedila člena 24, točka 4, te uredbe izhaja, da so sodišča države članice, v kateri je bil patent podeljen, izključno pristojna za odločanje o izpodbijanju registracije ali veljavnosti tega patenta ne glede na to, ali se izpodbija s tožbo ali ugovorom kot sredstvom obrambe v okviru tožbe zaradi kršitve patenta pred sodiščem druge države članice. Ta rešitev je utemeljena z dejstvom, da podeljevanje patentov vključuje intervencijo nacionalne uprave, in z dejstvom, da so ta sodišča, ki odločajo na podlagi svojega nacionalnega prava, v boljšem položaju za odločanje o sporih. Ta skrb za učinkovito izvajanje sodne oblasti je tako pomembna, da je več držav članic vzpostavilo poseben sistem pravnega varstva in spore o patentih pridržalo posebnim sodiščem.
Kadar torej sodišče države članice, v kateri ima tožena stranka stalno prebivališče oziroma sedež, ki na podlagi Uredbe Bruselj Ia (
5
) odloča o tožbi zaradi kršitve patenta, ki ga je podelila druga država članica, v okviru katere tožena stranka z ugovorom izpodbija veljavnost tega patenta, to sodišče ne more podredno ugotoviti ničnosti navedenega patenta, ampak se mora v skladu s členom 27 te uredbe (
6
) izreči za nepristojno za vprašanje veljavnosti patenta glede na pravilo o izključni pristojnosti sodišč države članice, v kateri je bil patent podeljen, ki je določeno v členu 24, točka 4, navedene uredbe.
Ker se to pravilo o izključni pristojnosti nanaša le na spore „v zvezi z registracijo ali veljavnostjo patentov“, sodišče države članice, v kateri ima tožena stranka stalno prebivališče oziroma sedež, ki na podlagi člena 4(1) iste uredbe odloča o tožbi zaradi kršitve patenta, podeljenega v drugi državi članici, ostaja pristojno za odločanje o tej tožbi, kadar ta tožena stranka v okviru te tožbe z ugovorom izpodbija veljavnost tega patenta.
Na drugem mestu, Sodišče je v zvezi z vprašanjem, ali je treba člen 24, točka 4, Uredbe Bruselj Ia razlagati tako, da se uporablja za sodišče v tretji državi in zato podeljuje izključno pristojnost temu sodišču glede presoje veljavnosti patenta, ki je bil podeljen ali potrjen v tej državi, ugotovilo, da se besedilo te določbe nanaša na izključno pristojnost sodišč držav članic in da je ureditev, ki je določena z Uredbo Bruselj Ia, ureditev notranje pristojnosti v Evropski uniji, ki sledi lastnim ciljem, kot sta pravilno delovanje notranjega trga in vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice. Ker ni mogoče šteti, da se člen 24, točka 4, te uredbe uporablja v položaju, v katerem zadevni patenti niso podeljeni ali potrjeni v državi članici, ampak v tretji državi, (
7
) se ta določba ne uporablja za sodišče v tretji državi in zato ne podeljuje nobene izključne ali neizključne pristojnosti takemu sodišču glede presoje veljavnosti patenta, ki je bil podeljen ali potrjen v tej državi.
Čeprav je načelna pristojnost sodišča stalnega prebivališča oziroma sedeža tožene stranke, določena v členu 4(1) Uredbe Bruselj Ia, lahko omejena s posebnimi pravili (
8
) in s splošnim mednarodnim pravom, se zdi, da v obravnavani zadevi ni treba upoštevati nobene omejitve, določene s temi pravili in pravom.
V zvezi s splošnim mednarodnim pravom je Sodišče opozorilo, da je treba akt, sprejet na podlagi pristojnosti Unije, kot je Uredba Bruselj Ia, razlagati in njegovo področje uporabe omejiti glede na pravila in načela splošnega mednarodnega prava, ki zavezujejo institucije Unije. V zvezi s tem pristojnost sodišča stalnega prebivališča oziroma sedeža tožene stranke za odločanje v sporu, ki je vsaj delno povezan s tretjo državo, ni v nasprotju z načelom mednarodnega prava glede relativnega učinka pogodb.
Poleg tega se mora ta pristojnost izvajati brez poseganja v načelo nevmešavanja. To, da država pri izvajanju svojih pristojnosti podeljuje nacionalni patent, ki njegovemu imetniku daje izključne pravice intelektualne lastnine na njenem ozemlju, izhaja iz nacionalne suverenosti navedene države. Ker pa sodna odločba v zvezi s patentom vpliva na obstoj oziroma na vsebino teh izključnih pravic, lahko tako odločbo izdajo le pristojna sodišča te države.
Nasprotno je sodišče države članice, v kateri ima tožena stranka stalno prebivališče oziroma sedež, ki mu je na podlagi člena 4(1) Uredbe Bruselj Ia v odločanje predložena tožba zaradi kršitve patenta, v okviru katere se z ugovorom postavlja vprašanje veljavnosti patenta, ki je bil podeljen ali potrjen v tretji državi, pristojno za odločanje o tem vprašanju, če ni mogoče uporabiti nobene omejitve. Ker ima namreč odločba, ki se zahteva v zvezi s tem, zgolj učinke inter partes, ne more vplivati na obstoj ali vsebino tega patenta v tej tretji državi niti povzročiti spremembo v nacionalnem registru navedene tretje države.
Sodišče je v zvezi s tem sklenilo, da je treba člen 24, točka 4, Uredbe Bruselj Ia razlagati tako, da se ne uporablja za sodišče v tretji državi in posledično ne podeljuje nobene izključne ali neizključne pristojnosti takemu sodišču glede presoje veljavnosti patenta, ki ga je podelila ali potrdila ta država.
(
1
)	Uredba (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (UL 2012, L 351, str. 1; v nadaljevanju: Uredba Bruselj Ia).
(
2
)	Glej člen 61, drugi odstavek, patentlagen (1967:837) (zakon o patentih (1967:837)).
(
3
)	Člen 24 Uredbe Bruselj Ia določa: „Ne glede na stalno prebivališče [oziroma sedež] strank so izključno pristojna naslednja sodišča države članice: […] 4. v postopkih v zvezi z registracijo ali veljavnostjo patentov, znamk, modelov ali drugih podobnih pravic, ki jih je treba deponirati ali registrirati, ne glede na to, ali je bilo vprašanje postavljeno s tožbo ali z ugovorom, sodišča države članice, v kateri je bila vložena prijava za deponiranje ali registracijo, v kateri se je deponiranje ali registracija izvedla ali se na podlagi pravnega akta Unije ali mednarodne konvencije šteje za izvedeno. Brez poseganja v pristojnost Evropskega patentnega urada v skladu s Konvencijo o podeljevanju evropskih patentov, ki je bila podpisana 5. oktobra 1973 v Münchnu, imajo sodišča vsake države članice izključno pristojnost v postopkih v zvezi z registracijo ali veljavnostjo katerega koli evropskega patenta, podeljenega za navedeno državo članico; […].“
(
4
)	Člen 4(1) Uredbe Bruselj Ia določa: „Ob upoštevanju določb te uredbe so osebe s stalnim prebivališčem [oziroma sedežem] v državi članici ne glede na njihovo državljanstvo tožene pred sodišči te države članice.“
(
5
)	Na podlagi člena 4(1) Uredbe Bruselj Ia.
(
6
)	Člen 27 Uredbe Bruselj Ia določa: „Če je sodišču države članice predložen zahtevek, katerega glavni predmet je zadeva, za katero so v skladu s členom 24 izključno pristojna sodišča druge države članice, se to sodišče po uradni dolžnosti izreče za nepristojno.“
(
7
)	Glej v tem smislu sodbo z dne 8. septembra 2022, IRnova (C‑399/21, EU:C:2022:648, točka 35).
(
8
)	Člen 73 Uredbe Bruselj Ia.