62008CJ0299
SODBA SODIŠČA (tretji senat)
z dne 10. decembra 2009 (
*1
)
„Neizpolnitev obveznosti države — Direktiva 2004/18/ES — Postopki za oddajo javnih naročil — Nacionalna ureditev, ki določa enoten postopek za oddajo naročila za opredelitev potreb in nato naročila za izvršitev — Združljivost s to direktivo“
V zadevi C-299/08,
zaradi tožbe zaradi neizpolnitve obveznosti na podlagi člena 226 ES, vložene 4. julija 2008,
Evropska komisija, ki sta jo sprva zastopala D. Kukovec in G. Rozet, nato G. Rozet in M. Konstantinidis, zastopniki, z naslovom za vročanje v Luxembourgu,
tožeča stranka,
proti
Francoski republiki, ki jo zastopajo G. de Bergues, J.-C. Gracia in J.-S. Pilczer, zastopniki,
tožena stranka,
SODIŠČE (tretji senat),
v sestavi J. N. Cunha Rodrigues (poročevalec), predsednik drugega senata v funkciji predsednika tretjega senata, P. Lindh, sodnica, A. Rosas, U. Lõhmus in A. Arabadjiev, sodniki,
generalni pravobranilec: J. Mazák,
sodna tajnica: R. Şereş, administratorka,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 10. junija 2009,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 22. septembra 2009
izreka naslednjo
Sodbo
1
Komisija Evropskih skupnosti s to tožbo Sodišču predlaga, naj ugotovi, da Francoska republika s tem, da je sprejela in ohranila v veljavi člena 73 in 74-IV Code des marchés publics (zakonik o javnih naročilih), ki je bil sprejet z odlokom št. 2006-975 z dne 1. avgusta 2006 (JORF z dne 4. avgusta 2006, str. 11627), kolikor ti določbi urejata postopek za oddajo naročila za opredelitev vlog, ki omogoča, da naročnik odda naročilo za izvršitev (javnih naročil gradenj, blaga ali storitev) enemu od imetnikov začetnega naročila za opredelitev vlog, ne da bi ga ponovno izpostavil konkurenci, ali vsaj tako, da ga izpostavi omejeni konkurenci teh imetnikov, ni izpolnila obveznosti iz členov 2, 28 in 31 Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (UL L 134, str. 114).
Pravni okvir
Skupnostna ureditev
2
V uvodni izjavi 3 Direktive 2004/18 je določeno:
„Take usklajevalne določbe [Skupnosti za usklajevanje nacionalnih postopkov za oddajo javnih naročil] bi morale biti, kolikor je mogoče, usklajene s sedanjimi postopki in prakso v vsaki izmed držav članic.“
3
Člen 2 te direktive določa:
„Naročniki morajo obravnavati gospodarske subjekte enakopravno in nediskriminacijsko ter delovati transparentno.“
4
Člen 28 te direktive določa:
„Pri oddaji javnih naročil morajo naročniki uporabljati nacionalne postopke, ki so prilagojeni namenom te direktive.
Naročniki morajo javna naročila oddati ob uporabi odprtega ali omejenega postopka. V posebnih razmerah, ki so izrecno določene v členu 29, lahko naročniki oddajo svoja javna naročila s pomočjo konkurenčnega dialoga. V posebnih primerih in razmerah, izrecno navedenih v členih 30 in 31, lahko uporabijo postopek s pogajanji z ali brez predhodne objave.“
5
Člen 29 Direktive 2004/18 z naslovom „Konkurenčni dialog“ določa:
„1.   V primeru izjemno zapletenih naročil lahko države članice določijo možnost, da naročniki uporabijo konkurenčni dialog v skladu s tem členom, če menijo, da uporaba odprtega ali omejenega postopka ne bo omogočila oddaje naročila.
Javno naročilo se mora oddati le na podlagi merila za izbiro ekonomsko najugodnejše ponudbe.
2.   Naročniki morajo objaviti javni razpis z navedbo svojih potreb in zahtev, ki jih morajo določiti v tem razpisu in/ali v opisnem dokumentu.
3.   Naročniki s kandidati, ki so izbrani v skladu z zadevnimi določbami členov 44 do 52, začnejo dialog, katerega cilj jih obvezuje in določiti načine, ki so najbolj primerni za zadovoljitev njihovih potreb. V času trajanja dialoga lahko z izbranimi kandidati razpravljajo o vseh vidikih naročila.
V času trajanja dialoga morajo naročniki zagotoviti enakopravnost med ponudniki. Zlasti ne smejo nuditi informacij na diskriminacijski način, zaradi katerega bi lahko nekateri ponudniki imeli prednost pred drugimi.
Naročniki ne smejo drugim udeležencem razkriti predlaganih rešitev ali drugih zaupnih informacij, ki jim jih sporoči kandidat, ki sodeluje v dialogu, brez njegovega soglasja.
4.   Naročniki lahko določijo, da se postopek opravi v zaporednih fazah, da bi zmanjšali število rešitev, o katerih je treba razpravljati v fazi dialoga, uporabljajoč merila za ocenjevanje iz javnega razpisa ali opisnega dokumenta. V javnem razpisu ali opisnem dokumentu, se mora navesti, da se lahko ta možnost uporabi.
5.   Naročnik mora nadaljevati s tem dialogom, dokler ne najde ene ali več rešitev, ki lahko zadovoljijo njegove potrebe, če je to potrebno, po primerjavi teh rešitev.
6.   Naročnik mora, potem ko poda izjavo, da je dialog zaključen in o tem obvesti udeležence, od njih zahtevati, da predložijo končne ponudbe na podlagi rešitve ali rešitev, ki so jih predložili in podrobneje opredelili v času trajanja dialoga. Te ponudbe morajo vsebovati vse elemente, ki se zahtevajo in ki so potrebni za izvedbo projekta.
Te ponudbe se lahko na zahtevo naročnika pojasnijo, podrobno opredelijo in natančno prilagodijo. Vendar ta pojasnjevanja, podrobne opredelitve, natančne prilagoditve ali dodatne informacije ne smejo pomeniti sprememb osnovnih značilnosti ponudbe ali povabila za oddajo ponudb, kjer bi odstopanja verjetno izkrivljala konkurenco ali imela diskriminacijski učinek.
7.   Naročniki morajo oceniti predložene ponudbe na podlagi meril za ocenjevanje, ki so določena v javnem razpisu ali opisnem dokumentu, ter morajo izbrati ekonomsko najugodnejšo ponudbo v skladu s členom 53.
Naročnik lahko zahteva od ponudnika, za katerega je ugotovljeno, da je predložil ekonomsko najugodnejšo ponudbo, da pojasni vidike svoje ponudbe ali potrdi obveznosti iz ponudbe, če to ne vpliva na spreminjanje bistvenih vidikov ponudbe ali povabila za oddajo ponudb in ne povzroča diskriminacije ali izkrivljanja konkurence.
8.   Naročniki lahko določijo cene ali plačila udeležencem v dialogu.“
6
Člen 31 te direktive določa:
„Naročniki lahko oddajo javno naročilo v postopku s pogajanji brez predhodne objave obvestila o naročilu v naslednjih primerih:
[…]
(3)
za javna naročila storitev, če se določeno naročilo oddaja na podlagi javnega natečaja in mora biti naročilo v skladu z veljavnimi predpisi oddano izbranemu kandidatu ali enemu izmed izbranih kandidatov, pri čemer morajo v slednjem primeru vsi kandidati, ki izpolnjujejo pogoje, biti povabljeni k pogajanjem;
[…]“
7
Člen 80(1), prvi pododstavek, iste direktive določa:
„Države članice morajo sprejeti zakone, podzakonske akte in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo najpozneje do 31. januarja 2006. O tem takoj obvestijo Komisijo.“
Nacionalna ureditev
8
Člen 73, tretji odstavek, Code des marchés publics, kakor je bil sprejet z odlokom št. 2004-15 z dne 7. januarja 2004 (JORF z dne 8. januarja 2004, str. 703) in je začel veljati 10. januarja 2004, določa:
„Javna naročila so po več naročilih za opredelitev vlog z enakim predmetom, sklenjenih na koncu enotnega postopka in oddanih sočasno, ne da bi bili imetniki naročila ponovno izpostavljeni konkurenci, lahko oddana avtorju sprejete rešitve. V tem primeru so v vrednosti, ki se primerja s pragovi, upoštevani stroški opredelitvenih študij in ocenjena vrednost izpolnitvene pogodbe.“
9
Code des marchés publics, kakor je bil sprejet z odlokom št. 2006-975, ki je začel veljati 1. septembra 2006, med drugim določa:
„Člen 73
Če naročnik ne more opredeliti zahtevanih ciljev in izvedbe javnega naročila, tehnik, ki naj se uporabijo, in potrebnih človeških in materialnih virov, lahko izvede naročilo za opredelitev vlog.
Namen teh javnih naročil je raziskati možnosti in pogoje za poznejšo opredelitev javnega naročila, po potrebi z izdelavo modela ali z demonstratorjem. Omogočiti morajo tudi oceno in izračun višine cen za storitve ter različnih izvedbenih faz.
V okviru enotnega postopka je po več naročilih za opredelitev vlog z enakim predmetom, ki so oddana sočasno, izvedba javnega naročila oddana po izpostavitvi imetnikov začetnega naročila za opredelitev vlog omejeni konkurenci v skladu s temi določbami:
(1)
V obvestilu o javnem naročilu je opredeljen predmet naročil za opredelitev vlog, ki bodo oddana sočasno, in predmet poznejšega naročila za izvršitev.
(2)
V obvestilu o javnem naročilu so opredeljena merila za izbiro vlog. Ta merila upoštevajo zmogljivosti in sposobnosti, ki se zahtevajo od kandidatov, za naročila za opredelitev vlog in za poznejše naročilo za izvršitev.
(3)
V obvestilu o javnem naročilu so opredeljena merila za izbiro ponudb za naročila za opredelitev vlog, ki so oddana sočasno, in merila za izbiro ponudb za poznejše naročilo za izvršitev.
(4)
V vrednosti, ki se primerja s pragovi, so upoštevani stroški opredelitvenih študij in ocenjena vrednost izpolnitvene pogodbe.
(5)
Število naročil za opredelitev vlog, ki so sočasno oddana v okviru predmetnega postopka, ne sme biti manjše od treh, če je prijavljenih zadosti kandidatov.
Naročilo ali okvirni sporazum podeljuje odbor za javna naročila za lokalne oblasti oziroma se podeli po pridobitvi mnenja odbora za javna naročila za državo, subjekte s področja javnega zdravstva in subjekte s področja javnih socialnih ali socialno-zdravstvenih storitev.
Člen 74
[…]
IV.   V okviru enotnega postopka se po naročilih za opredelitev vlog z enakim predmetom in ki so bila oddana sočasno lahko odda naročilo ali okvirni sporazum za upravljanje projektov po izpostavitvi imetnikov začetnega naročila za opredelitev vlog omejeni konkurenci v skladu s pogoji iz tretjega odstavka člena 73.
[…]“
Predhodni postopek
10
Komisija je z dopisom z dne 18. oktobra 2004 Francoski republiki poslala pisni opomin glede členov 73 in 74-III zakona o javnih naročilih, kakor je bil sprejet z odlokom št. 2004-15. Komisija je 15. decembra 2006 tej državi članici poslala dodaten pisni opomin glede teh določb, ki so bile spremenjene z odlokom št. 2006-975.
11
Ker Komisija ni bila zadovoljna s prejetimi odgovori Francoske republike, ji je 29. junija 2007 poslala obrazloženo mnenje, s katerim jo je pozvala k sprejetju ukrepov za uskladitev s tem mnenjem v dveh mesecih od njegovega prejetja.
12
Ker odgovori te države članice na obrazloženo mnenje niso bili zadovoljivi, se je Komisija odločila vložiti to tožbo.
Tožba
Trditve strank
13
Komisija trdi, da člena 73 in 74-IV Code des marchés publics, kakor je bil sprejet z odlokom št. 2006-975, omogočata, da naročnik odda naročilo za izvršitev (javnih naročil gradenj, blaga ali storitev) enemu izmed imetnikov začetnega naročila za opredelitev vlog, ne da bi ga ponovno izpostavil konkurenci, ali vsaj tako, da ga izpostavi omejeni konkurenci teh imetnikov, takoj ko so izpolnjeni pogoji iz tretjega odstavka navedenega člena 73. Trdi, da navedena člena kršita določbe Direktive 2004/18 s tem, da dovoljujeta oddajo naročila na podlagi prosto sklenjenega medsebojnega sporazuma – ali z omejeno konkurenco – v primerih, ki jih ta direktiva ne določa.
14
Komisija zatrjuje, da naročila za opredelitev vlog, kot jih predvidevata ti nacionalni določbi, v splošnem na začetku ne omogočajo opredelitve predmeta naročil za opredelitev vlog niti meril za izbiro ponudnikov niti za oddajo zadevnega naročila z dovolj podrobno opredelitvijo. Iz tega je domnevno razvidno, da postopek za oddajo naročila za opredelitev vlog, kot je določen v teh določbah, nasprotuje načelu transparentnosti iz člena 2 te direktive. Ta postopek domnevno vzpostavlja pravno negotovost tako za naročnike kot za gospodarske subjekte.
15
Postopek za oddajo naročila za opredelitev vlog po mnenju Komisije ni niti konkurenčni dialog niti okvirni sporazum v smislu členov 29 in 32 Direktive 2004/18. Ta postopek naj tudi ne bi bil natečaj, ki bi pod nekaterimi pogoji omogočal oddajo naročil na podlagi proste oddaje naročil storitev, ki temu sledijo, v skladu s členom 31(3) te direktive.
16
Francoska republika trdi, da zadevne nacionalne določbe niso združljive s členi 2, 28 in 31 Direktive 2004/18. To naj bi bila uskladitvena direktiva in naj ne bi uvajala enotne in izčrpne ureditve Skupnosti. Zato je zatrjevana okoliščina, da je bila konkurenca med oddajo naročila za izvršitev lahko omejena, združljiva s to direktivo. Trdi, da je postopek za oddajo naročila za opredelitev vlog upošteval načela s področja svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev, ki so bila uveljavljena s Pogodbo ES in ponovno določena v členu 2 te direktive, ker naj bi državam članicam puščal svobodo pri ohranjanju ali uveljavljanju materialnih in postopkovnih pravil glede javnih naročil.
17
Francoska republika navaja, da je predmet in merila za poznejše naročilo za izvršitev mogoče razbrati ob uvedbi postopka za oddajo naročil za opredelitev vlog. Domnevno namreč obstaja veliko primerov, kot so nekatera naročila za urbanistično urejanje, v katerih so predmet in merila za oddajo naročila za izvršitev dovolj neodvisni od naročil za opredelitev vlog, da jih je mogoče dobro opredeliti že v začetni fazi naročil za opredelitev vlog.
18
Francoska republika dodaja, da Direktiva 2004/18 določa dva postopka, katerih značilnosti so podobne značilnostim postopka za oddajo naročil za opredelitev vlog, določenem v Code des marchés publics, kakor je bil sprejet z dekretom št. 2006-975 – okvirni sporazum in konkurenčni dialog. Zakonodajalec Skupnosti je s tema postopkoma domnevno uvedel zapletene postopke, v okviru katerih so naročila izpostavljena konkurenci v dveh fazah. Če Direktiva 2004/18 ne bi uvajala enotne in izčrpne ureditve Skupnosti, bi nacionalni zakonodajalec lahko uvedel posebne določbe za izpostavitev konkurenci v dveh fazah, če bi te določbe upoštevale načelo transparentnosti, določeno v členu 2 te direktive.
19
Če bi moralo Sodišče ugotoviti, da je ureditev iz te direktive izčrpna, Francoska republika podredno zatrjuje, da je postopek za oddajo naročil za opredelitev vlog, določen s Code des marchés publics, mogoče presojati kot različico konkurenčnega dialoga.
Presoja Sodišča
20
Komisija s to tožbo Sodišču predlaga, naj ugotovi, da Francoska republika s tem, da je sprejela in ohranila v veljavi člena 73 in 74-IV Code des marchés publics, ki je bil sprejet z odlokom št. 2006-975, kolikor ti določbi urejata postopek za oddajo naročila za opredelitev vlog, ki omogoča, da naročnik odda naročilo za izvršitev enemu od imetnikov začetnega naročila za opredelitev vlog, ne da bi ga „ponovno izpostavil konkurenci“, ali vsaj tako, da ga izpostavi omejeni konkurenci teh imetnikov, ni izpolnila obveznosti iz členov 2, 28 in 31 Direktive 2004/18/ES.
21
Preučiti je treba neizpolnitev obveznosti iz člena 31 te direktive. Po mnenju Komisije je ta neizpolnitev razvidna iz dejstva, da postopek za naročilo za opredelitev vlog omogoča oddajo naročila na podlagi prosto sklenjenega medsebojnega sporazuma v okoliščinah, ki v točki 3 istega člena niso predvidene.
22
Iz ustaljene sodne prakse je v zvezi s tem razvidno, da je treba neizpolnitev obveznosti presojati glede na položaj države članice, kot se je pokazal ob izteku roka, določenega v obrazloženem mnenju (glej zlasti sodbi z dne 7. marca 2002 v zadevi Komisija proti Grčiji, C-64/01, Recueil, str. I-2523, točka 7, in z dne 6. decembra 2007 v zadevi Komisija proti Nemčiji, C-456/05, ZOdl., str. I-10517, točka 15).
23
Ugotovljeno pa je, da različica člena 73 Code des marchés publics, ki je bila sprejeta z odlokom št. 2004-15 in ki omogoča oddajo naročil za izvršitev, „ne da bi bili imetniki naročila ponovno izpostavljeni konkurenci“, ob izteku dvomesečnega roka, določenega v obrazloženem mnenju, ni več veljala. Takrat je bila ta različica navedenega člena 73 nadomeščena z novo, sprejeto z odlokom št. 2006-975.
24
Iz besedila člena 73, tretji odstavek, Code des marchés publics, kakor je bil sprejet z odlokom št. 2006-975, je razvidno, da so naročila za izvršitev oddana le „po izpostavitvi imetnikov začetnega naročila za opredelitev vlog omejeni konkurenci“. Ob izteku roka, določenega v obrazloženem mnenju, oddaja naročila za izvršitev torej ni potekala po postopku s pogajanji v smislu člena 31, točka 3, Direktive 2004/18.
25
Zato je treba tožbo Komisije zavrniti v delu, v katerem predlaga, naj Sodišče ugotovi, da postopek za oddajo naročil za opredelitev vlog naročniku omogoča oddajo enemu izmed imetnikov naročila za izvršitev, „ne da bi bil ponovno izpostavljen konkurenci“, in v delu, v katerem zatrjuje neizpolnitev obveznosti iz člena 31 te direktive.
26
Kljub temu ima tožba predmet, in sicer Komisija očita Francoski republiki, da ni izpolnila obveznosti iz členov 2 in 28 Direktive 2004/18 s tem, da je sprejela in ohranila v veljavi člena 73 in 74-IV Code des marchés publics, ki je bil sprejet z odlokom št. 2006-975, kolikor te določbe predvidevajo postopek za oddajo naročil za opredelitev vlog, ki naročniku omogoča oddajo naročila za izvršitev enemu od imetnikov začetnih naročil za opredelitev vlog z izpostavitvijo omejeni konkurenci teh imetnikov.
27
Francoska republika v odgovoru na tožbo poudarja, da je Direktiva 2004/18 le uskladitvena direktiva, ki državam članicam pušča svobodo, da ohranijo ali uveljavijo pravila glede javnih naročil, drugačna od tistih, določenih v tej direktivi.
28
Te utemeljitve ni mogoče sprejeti. Čeprav je res, da Direktiva 2004/18 ne uveljavlja popolne uskladitve sheme javnih naročil v državah članicah, pa ni dvoma, da so postopki za oddajo naročil, ki so jih države članice dovolile uporabljati, taksativno našteti v členu 28 te direktive.
29
Naročniki morajo v skladu s členom 28 javna naročila namreč oddati bodisi ob uporabi odprtega ali omejenega postopka bodisi – v posebnih razmerah, izrecno določenih v členu 29 Direktive 2004/18 – s konkurenčnim dialogom bodisi – v posebnih razmerah, izrecno navedenih v členih 30 in 31 te direktive – s pogajanji. Oddaje javnih naročil z drugimi postopki ta direktiva ne dovoljuje.
30
Iz sodbe Sodišča z dne 9. julija 1987 v združenih zadevah CEI in Bellini (od 27/86 do 29/86, Recueil, str. 3347) ni mogoče sklepati drugega.
31
Sodišče je v prvem stavku točke 15 te sodbe seveda ugotovilo, da Direktiva Sveta 71/305/EGS z dne 26. julija 1971 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj (UL L 185, str. 5) ne določa enotne in izčrpne ureditve Skupnosti. Vendar je Sodišče v naslednjem stavku navedene točke pojasnilo, da če države članice ostajajo svobodne glede ohranjanja ali uveljavljanja materialnih in postopkovnih pravil glede javnih naročil, to lahko počnejo le v okviru pravil Skupnosti, ki jih vsebuje ta direktiva.
32
Poleg tega je Sodišče v točki 17 zgoraj navedene sodbe CEI in Bellini poudarilo, da se je izreklo na podlagi stopnje uskladitve, ki je bila v pravu Skupnosti dosežena ob razglasitvi sodbe. Vendar pa člen 28, drugi odstavek, Direktive 2004/18, ki v Direktivi 71/305 nima primerljivega člena, natančno našteva postopke, ki jih morajo naročniki uporabiti za oddajanje svojih naročil.
33
Iz zdaj veljavnega prava Skupnosti je razvidno, da države članice ne smejo več sprejemati drugih postopkov za oddajo, drugačnih od tistih, naštetih v Direktivi 2004/18.
34
Zato je treba trditve Francoske republike o domnevni možnosti države članice, da sprejme postopke za oddajo naročil, ki jih ta direktiva ne predvideva, imajo pa podobne značilnosti kot nekateri postopki, ki jih predvideva, zavrniti.
35
Nasprotno pa je treba preučiti trditve Francoske republike, ki jih je navajala podredno, v skladu s katerimi naj bi postopek za oddajo naročil za opredelitev vlog, ki ga predvideva Code des marchés publics, kakor je bil sprejet z odlokom št. 2006-975, pomenil obliko izvajanja postopka konkurenčnega dialoga iz člena 29 Direktive 2004/18.
36
Treba je priznati, da obstaja neka podobnost med predmeti postopka konkurenčnega dialoga in predmeti postopka za oddajo naročil za opredelitev vlog. Oba sta bila zasnovana zato, da lahko naročnik najprej opredeli poseben predmet naročila in tehnična sredstva za njegovo izvedbo.
37
Vendar pa se ta postopka bistveno razlikujeta. Razlika je v tem, da je konkurenčni dialog postopek za oddajo istega naročila, medtem ko je postopek za oddajo naročila za opredelitev vlog namenjen oddaji več različnih naročil, to je, na eni strani, naročil za opredelitev vlog in, na drugi strani, naročil za izvršitev.
38
Ta razlika sama po sebi izključuje, da bi se lahko postopek za oddajo naročil za opredelitev vlog razlagal kot oblika izvajanja postopka konkurenčnega dialoga.
39
Komisija med drugim navaja neizpolnitev obveznosti iz člena 2 Direktive 2004/18, ki določa, da naročniki gospodarske subjekte obravnavajo enakopravno in nediskriminacijsko ter da delujejo transparentno.
40
V zvezi s tem je treba poudariti, da je postopek za oddajo naročil za opredelitev vlog iz Code des marchés publics, kakor je bil sprejet z odlokom št. 2006-975, namenjen oddaji dveh vrst naročil, in sicer naročil za opredelitev vlog in naročil za izvršitev, pri čemer so slednja oddana po izpostavitvi omejeni konkurenci imetnikov naročil za opredelitev vlog. Gospodarski subjekti, ki bi morda želeli sodelovati pri naročilih za izvršitev, a niso imetniki enega od naročil za opredelitev vlog, so tako glede na te imetnike diskriminatorno obravnavani, v nasprotju z načelom enakosti, določenim kot načelo za oddajo naročil iz člena 2 te direktive.
41
Poleg tega tako načelo enakega obravnavanja kot obveznost transparentnega delovanja, ki iz njega izhaja, zahtevata jasno opredelitev cilja vsakega naročila in meril za njegovo oddajo (glej v tem smislu sodbo z dne 14. oktobra 2004 v zadevi Komisija proti Franciji, C-340/02, ZOdl., str. I-9845, točka 34).
42
Francoska republika navaja nekaj primerov postopkov za oddajo naročil za opredelitev vlog, v katerih je bil po njenem mnenju cilj naročila za izvršitev lahko precej natančno opredeljen že ob uvedbi postopka za oddajo naročil za opredelitev vlog.
43
Vendar se zdi, da imajo naročila za opredelitev vlog in naročila za izvršitev po naravi različne cilje, in sicer, na eni strani, študije, zasnova in natančno določanje potreb naročnikov ter, na drugi strani, dejansko opravljanje javnih naročil blaga, storitev in gradenj. Izpodbijane nacionalne določbe niso take, da bi v vsakem primeru in že od začetka postopka zagotavljale opredeljenost cilja in meril za oddajo tako naročil za opredelitev vlog kot naročil za izvršitev.
44
Iz tega je razvidno, da postopek za oddajo naročil za opredelitev vlog iz členov 73 in 74-IV Code des marchés publics, kakor je bil sprejet z odlokom št. 2006-975, ni v skladu s členom 2 Direktive 2004/18.
45
Zato je treba ugotoviti, da Francoska republika s tem, da je sprejela in ohranila v veljavi člena 73 in 74-IV Code des marchés publics, ki je bil sprejet z odlokom št. 2006-975 z dne 1. avgusta 2006, kolikor ti določbi urejata postopek za oddajo naročila za opredelitev vlog, ki omogoča, da naročnik odda naročilo za izvršitev (javnih naročil storitev, blaga ali gradenj) enemu od imetnikov začetnega naročila za opredelitev vlog tako, da ga izpostavi omejeni konkurenci teh imetnikov, ni izpolnila obveznosti iz členov 2 in 28 Direktive 2004/18.
Stroški
46
V skladu s členom 69(2) Poslovnika se neuspeli stranki naloži plačilo stroškov, če so bili ti priglašeni. Komisija je predlagala, naj se Francoski republiki naloži plačilo stroškov, in ker ta s predlogi ni uspela, se ji naloži plačilo stroškov.
Iz teh razlogov je Sodišče (tretji senat) razsodilo:
1.
Francoska republika s tem, da je sprejela in ohranila v veljavi člena 73 in 74-IV Code des marchés publics, ki je bil sprejet z odlokom št. 2006-975 z dne 1. avgusta 2006, kolikor ti določbi urejata postopek za oddajo naročila za opredelitev vlog, ki omogoča, da naročnik odda naročilo za izvršitev (javnih naročil storitev, blaga ali gradenj) enemu od imetnikov začetnega naročila za opredelitev vlog tako, da ga izpostavi omejeni konkurenci teh imetnikov, ni izpolnila obveznosti iz členov 2 in 28 Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev.
2.
V preostalem se tožba zavrne.
3.
Francoski republiki se naloži plačilo stroškov.
Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: francoščina.