62021CJ0521_RES
Zadeva C‑521/21
MJ
proti
AA
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Sąd Rejonowy Poznań)
Sodba Sodišča (veliki senat) z dne 24. marca 2026
„Prehodno odločanje – Pravna država – Učinkovito pravno varstvo na področjih, ki jih ureja pravo Unije – Neodvisnost sodnikov – Člen 19(1), drugi pododstavek, PEU – Člen 47, drugi odstavek, Listine Evropske unije o temeljnih pravicah – Nacionalna ureditev in sodna praksa, ki nacionalnim sodiščem prepovedujeta, da bi podvomila o legitimnosti sodišč in ustavnih organov ali da bi ugotavljala ali presojala zakonitost imenovanja sodnikov ali njihovih sodnih pristojnosti – Obveznost sodišča, ki odloča o predlogu za izločitev drugega sodnika, da preveri spoštovanje zahteve po ‚z zakonom predhodno ustanovljenem sodišču‘ – Imenovanje sodnikov splošnih sodišč na Poljskem – Neobstoj neodvisnosti Krajowa Rada Sądownictwa (nacionalni sodni svet, Poljska) – Neobstoj učinkovitega pravnega sredstva za kandidate za zadevno sodniško mesto – Sodnik, ki ni ‚neodvisno, nepristransko in z zakonom predhodno ustanovljeno sodišče‘ – Možnost izločitve sodnika iz sodnega senata“
Države članice – Obveznosti – Vzpostavitev pravnih sredstev, potrebnih za zagotovitev učinkovitega pravnega varstva – Spoštovanje načela neodvisnosti sodnikov – Primarnost – Obveznosti nacionalnih sodišč – Nacionalna ureditev in sodna praksa, ki nacionalnim sodiščem prepovedujeta, da bi podvomila o legitimnosti sodišč in ustavnih organov oziroma da bi ugotavljala ali presojala zakonitost imenovanja sodnikov ali njihovih sodnih pristojnosti – Nedopustnost – Obveznost sodišča, ki odloča o predlogu za izločitev drugega sodnika, ki temelji na pogojih njegovega imenovanja, da preveri spoštovanje zahteve po z zakonom predhodno ustanovljenem sodišču
(člen 19(1), drugi pododstavek, PEU; člen 267 PDEU; Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 47)
(Glej točke od 55 do 66 ter točko 1 izreka.)
Vprašanja za predhodno odločanje – Pristojnost Sodišča – Meje – Uporaba prava Unije za spor o glavni stvari – Izključitev – Predložitev vseh elementov razlage prava Unije predložitvenemu sodišču – Vključitev
(člen 267 PDEU)
(Glej točko 80.)
Države članice – Obveznosti – Vzpostavitev pravnih sredstev, potrebnih za zagotovitev učinkovitega pravnega varstva – Spoštovanje zahteve po z zakonom ustanovljenem sodišču – Predlog za izločitev sodnika – Preverjanje take zahteve, ki ga opravi nacionalno sodišče, ki odloča o takem predlogu – Sodnik, imenovan na tako mesto po postopku, v katerega je vključen organ, ki ne izkazuje jamstev neodvisnosti – Neobstoj učinkovitega pravnega sredstva za kandidate za zadevno sodniško mesto – Neobstoj vpliva teh okoliščin na neodvisnost in nepristranskost navedenega sodnika – Pogoj
(člen 19(1), drugi pododstavek, PEU; Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 47)
(Glej točke 79 in od 81 do 94 ter točko 2 izreka.)
Povzetek
Sodišče, pri katerem je Sąd Rejonowy Poznań-Stare Miasto w Poznaniu (okrajno sodišče v Poznanju – Stare Miasto, Poljska) vložilo predlog za sprejetje predhodne odločbe, je v sestavi velikega senata pojasnilo svojo sodno prakso v zvezi z zahtevo po „z zakonom predhodno ustanovljenem sodišču“ v smislu člena 19(1), drugi pododstavek, PEU in člena 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: Listina). Natančneje, izreklo se je o obsegu preizkusa, ki ga mora opraviti sodnik, zadolžen za odločanje o predlogu za izločitev sodnika splošnega sodišča zaradi nepravilnosti v zvezi z njegovim imenovanjem, in o posledicah, ki jih mora iz tega izpeljati.
V okviru spora v zvezi s terjatvijo je tožena stranka v postopku v glavni stvari z dopisom z dne 21. maja 2021 predlagala izločitev sodnice S. C., zadolžene za obravnavo te zadeve. Trdila je, da ta oseba ni bila veljavno imenovana na sodniško funkcijo, saj naj bi sklep o njenem imenovanju sprejel Krajowa Rada Sądownictwa (nacionalni sodni svet, Poljska) (v nadaljevanju: KRS) v novi sestavi, v katere skladnost z ustavo je podvomilo Naczelny Sąd Administracyjny (vrhovno upravno sodišče, Poljska).
Obravnava tega predloga za izločitev je bila predložena predložitvenemu sodišču, ki zaseda v sestavi sodnika posameznika, ki je izrazilo dvome o nekaterih vidikih imenovanja sodnice S. C.
V tem okviru je predložitveno sodišče prekinilo odločanje in Sodišče v bistvu vprašalo o združljivosti s pravom Unije, prvič, postopka imenovanja zadevne sodnice, zlasti ob upoštevanju sestave in vloge KRS v tem postopku ter neobstoja učinkovitega pravnega sredstva udeležencev navedenega postopka, in drugič, nacionalnih določb, ki se uporabljajo in kot jih razlaga Trybunał Konstytucyjny (ustavno sodišče, Poljska), v skladu s katerimi je preizkus zakonitosti imenovanja sodnika v izključni omejeni pristojnosti Izba Kontroli Nadzwyczajnej i Spraw Publicznych (senat za izredni nadzor in javne zadeve) Sąd Najwyższy (vrhovno sodišče, Poljska). (
1
)
Presoja Sodišča
Na prvem mestu, Sodišče je razsodilo, da člen 19(1), drugi pododstavek, PEU, člen 47 Listine in načelo primarnosti prava Unije nasprotujejo ureditvi države članice in sodni praksi njenega ustavnega sodišča, s katero se razlagata ustava te države članice in ta ureditev, ki nekemu organu podeljujeta izključno pristojnost za odločanje o predlogu za izločitev sodnika, ki temelji na pogojih njegovega imenovanja, pri tem pa temu organu odvzemata možnost, da tak predlog obravnava, če se z njim izpodbija zakonitost postopka imenovanja tega sodnika. Sodišče je pojasnilo, da mora nacionalno sodišče, ki odloča o takem predlogu za izločitev, zavrniti uporabo te ureditve, kakor se razlaga v sodni praksi ustavnega sodišča, in samo preizkusiti zakonitost imenovanja navedenega sodnika, zlasti tako, da preveri, ali ta izpolnjuje zahtevo po „z zakonom predhodno ustanovljenem sodišču“, in po potrebi odredi izločitev navedenega sodnika, če morebitne nepravilnosti pri tem imenovanju pomenijo kršitev te zahteve.
V obravnavanem primeru predložitveno sodišče torej ne sme uporabiti poljske ureditve, kot jo je med drugim razlagalo ustavno sodišče v sodbi z dne 14. julija 2021, ki mu prepoveduje preizkus zakonitosti imenovanja sodnice S. C. in mu nalaga, naj ta preizkus odstopi senatu za izredni nadzor in javne zadeve, zato da bi samo opravilo navedeni preizkus in po potrebi iz tega izpeljalo posledice.
V zvezi s tem je Sodišče navedlo tudi, da ob upoštevanju sistemske narave nepravilnih imenovanj na mesta sodnikov na Poljskem, ki zadevajo približno 30 % sodnikov te države članice, presoja spoštovanja zahteve po „z zakonom predhodno ustanovljenem sodišču“ v vsakem posameznem primeru v okviru postopkov za izločitev, ki temeljijo na pogojih za imenovanje zadevnih sodnikov, načeloma ne more zadostovati za zagotovitev popolnega spoštovanja zahteve, ki izhaja iz člena 19(1), drugi pododstavek, PEU, da zadeve, ki spadajo na področje uporabe prava Unije, obravnavajo neodvisna sodišča. Obstoj sistemskih ali splošnih posegov v neodvisnost nacionalne sodne oblasti namreč lahko ogrozi tako pravilno delovanje postopka predhodnega odločanja kot tudi enotnost, doslednost in polni učinek pravice do učinkovitega pravnega varstva, katere bistveni sestavni del je ta postopek.
Zato je treba v nacionalnem pravnem redu za, prvič, ponovno vzpostavitev zaupanja javnosti v pravosodni sistem in zagotovitev spoštovanja načela delitve oblasti ter, drugič, za zagotovitev kontinuitete in učinkovitosti delovanja pravosodja, vključno z učinkovitostjo mehanizma predhodnega odločanja, na podlagi člena 19(1), drugi pododstavek, PEU vzpostaviti normativni okvir, ki omogoča presojo možnosti, da osebe, ki so bile nepravilno imenovane na sodniška mesta, še naprej opravljajo svoje funkcije. Vendar ta določba državam članicam ne nalaga enotnega modela za zagotovitev učinkovitega pravnega varstva niti za ponovno vzpostavitev zaupanja javnosti v pravosodni sistem. Tako imajo države članice široko polje proste presoje glede konkretne vsebine normativnega okvira, vzpostavljenega za to, vendar pod pogojem, da se zagotovi, da lahko le nepravilno imenovane osebe, ki izkazujejo zadostna jamstva neodvisnosti in nepristranskosti, še naprej opravljajo svoje funkcije.
Na drugem mestu, Sodišče je ugotovilo, da člen 19(1), drugi pododstavek, PEU in člen 47 Listine ne nasprotujeta temu, da se kot „neodvisno in nepristransko sodišče“ opredeli sestava, v kateri zaseda sodnik posameznik, ki je bil imenovan na svoje mesto po koncu postopka imenovanja, za katerega je značilno, prvič, da je kandidaturo tega sodnika priporočil organ, ki ne izkazuje zadostnih jamstev neodvisnosti, da bi se pri pravnih subjektih odpravil vsak legitimen dvom o pravilnosti postopkov imenovanja sodnikov, v katerih ta organ sodeluje, in drugič, da udeleženci tega postopka imenovanja niso imeli pravice do učinkovitega pravnega sredstva, če ni drugih upoštevnih elementov v zvezi z okoliščinami navedenega postopka, ki bi bili take narave in teže, da bi bila lahko zaradi njih, gledano v celoti, vprašljiva neodvisnost ali nepristranskost navedenega sodnika.
Sodišče je v zvezi s tem opozorilo, da nepravilnost, storjena pri imenovanju sodnika ali več sodnikov v zadevnem pravosodnem sistemu, pomeni kršitev zahteve po „z zakonom predhodno ustanovljenem sodišču“, zlasti kadar je ta nepravilnost po naravi in teži taka, da ustvarja dejansko nevarnost, da lahko druge veje oblasti, zlasti izvršilna, izvajajo neupravičeno diskrecijsko pravico, ki ogroža integriteto rezultata, do katerega pripelje postopek imenovanja, in ki tako pri pravnih subjektih vzbuja legitimen dvom o neodvisnosti in nepristranskosti zadevnega sodnika ali sodnikov.
Nazadnje bo moralo predložitveno sodišče presoditi morebitne nepravilnosti, ki naj bi bile storjene v okviru postopka imenovanja S. C., in vpliv, ki bi ga te lahko imele na njen status sodnika, ki izpolnjuje pogoje iz člena 47 Listine.
Kar zadeva preudarke, ki jih je treba v zvezi s tem upoštevati, je Sodišče v zvezi z dejstvom, da je kandidaturo sodnice S. C. priporočil KRS v novi sestavi, poudarilo, da zgolj na podlagi okoliščine, da ta organ ne izkazuje zadostnih jamstev neodvisnosti, ni mogoče ugotoviti, da so bile kršene zahteve, ki so neločljivo del člena 19(1), drugi pododstavek, PEU in člena 47 Listine. Enako velja za neobstoj učinkovitega pravnega sredstva za udeležence zadevnega postopka imenovanja, saj je pravno sredstvo mogoče vložiti le pred senatom za izredni nadzor in javne zadeve, ki sam ne izpolnjuje zahteve po „z zakonom predhodno ustanovljenem sodišču“. (
2
) Ti okoliščini, upoštevani ločeno, tako ne omogočata sklepa, da zadevna sodnica ne izpolnjuje take zahteve in da se torej odredi njena izločitev.
Za presojo, ali sodniki izpolnjujejo zahteve po neodvisnosti in nepristranskosti ter so „z zakonom predhodno ustanovljeno sodišče“ v smislu prej navedenih določb, ni treba preučiti le elementov v zvezi z njihovim postopkom imenovanja, ampak je treba upoštevati tudi druge upoštevne kontekstualne elemente, tako da se opravi celovita presoja vseh elementov v zvezi z njihovim imenovanjem.
V obravnavanem primeru se – s pridržkom preverjanj predložitvenega sodišča – zdi, da ni mogoče ugotoviti nobene druge dejanske in pravne okoliščine v zvezi z imenovanjem sodnice S. C., zaradi katere bi bila lahko vprašljiva neodvisnost ali nepristranskost te sodnice.
(
1
)	Zlasti sodba ustavnega sodišča z dne 14. julija 2021 (zadeva P 7/20). Sodišče je to sodbo po vložitvi predloga za sprejetje predhodne odločbe v obravnavani zadevi preučilo v sodbi z dne 18. decembra 2025, Komisija/Poljska (Nadzor ultra vires sodne prakse Sodišča – Primarnost prava Unije) (C‑448/23, EU:C:2025:975).
(
2
)	Sodišče je v sodbi z dne 21. decembra 2023, Krajowa Rada Sądownictwa (Nadaljnje opravljanje sodniške funkcije) (C‑718/21, EU:C:2023:1015), ugotovilo, da ta senat nima statusa „neodvisnega, nepristranskega in z zakonom predhodno ustanovljenega sodišča“.