62024CJ0465
SODBA SODIŠČA (peti senat)
z dne 12. marca 2026 (
*1
)
„Predhodno odločanje – Skupna zunanja in varnostna politika – Omejevalni ukrepi v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine – Uredba (EU) št. 269/2014 – Pojem ‚zamrznitev finančnih sredstev‘ – Člen 1(f) – Uresničevanje pravic, ki izhajajo iz potrdil o delnicah, s strani osebe, za katero veljajo omejevalni ukrepi, da se udeleži skupščine imetnikov takih potrdil in glasuje“
V zadevi C‑465/24,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki ga je vložilo Hoge Raad der Nederlanden (vrhovno sodišče Nizozemske) z odločbo z dne 21. junija 2024, ki je na Sodišče prispela 2. julija 2024, v postopku
SBK Art Limited Liability Company
proti
Fortenova Group STAK Stichting,
Open Pass Limited,
SODIŠČE (peti senat),
v sestavi M. L. Arastey Sahún, predsednica senata, J. Passer, E. Regan, D. Gratsias (poročevalec) in B. Smulders, sodniki,
generalni pravobranilec: J. Richard de la Tour,
sodna tajnica: A. Lamote, administratorka,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 11. junija 2025,
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:
–
za SBK Art Limited Liability Company P. Goeth, Rechtsanwalt, J. Van Weerden in E. J. H. Zandbergen, advocaten,
–
za Fortenova Group STAK Stichting Y. de Vries, B. T. M. van der Wiel in L. V. van Gardingen, advocaten,
–
za nizozemsko vlado E. M. M. Besselink in M. K. Bulterman, agentki,
–
za hrvaško vlado G. Vidović Mesarek, agentka,
–
za avstrijsko vlado A. Posch, J. Schmoll in C. Leeb, agenti,
–
za Evropsko komisijo M. Carpus‑Carcea, L. Haasbeek in L. Puccio, agentke,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 25. septembra 2025
izreka naslednjo
Sodbo
1
Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 1(f) Uredbe Sveta (EU) št. 269/2014 z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (UL 2014, L 78, str. 6), kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1354 z dne 4. avgusta 2022 (UL 2022, L 204 I, str. 1) (v nadaljevanju: Uredba št. 269/2014).
2
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med družbo SBK Art Limited Liability Company na eni strani ter družbama Fortenova Group STAK Stichting (v nadaljevanju: STAK) in Open Pass Limited na drugi strani v zvezi z uresničevanjem pravic, ki izhajajo iz potrdil o izdanih delnicah (v nadaljevanju: potrdila o delnicah), s strani osebe, za katero veljajo omejevalni ukrepi iz Uredbe št. 269/2014, ki tej osebi omogočajo, da se udeleži skupščine imetnikov takih potrdil (v nadaljevanju: skupščina) in na njej glasuje.
Pravni okvir
Sklep 2014/145
3
Glede na datum dejanskega stanja spora o glavni stvari, ki se je zgodilo avgusta 2022, se uporablja Sklep Sveta 2014/145/SZVP z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (UL 2014, L 78, str. 16), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/1355 z dne 4. avgusta 2022 (UL 2022, L 204 I, str. 4) (v nadaljevanju: Sklep 2014/145).
4
Člen 6 Sklepa 2014/145 je določal:
„Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
Ta sklep se uporablja do 15. septembra 2022.
Ta sklep se redno pregleduje. Če Svet [Evropske unije] meni, da njegovi cilji sklepa niso bili doseženi, ga po potrebi podaljša ali spremeni.“
Uredba št. 269/2014
5
Uredba št. 269/2014 je bila sprejeta na podlagi člena 215 PDEU, da bi se uveljavile omejitve, naložene s Sklepom 2014/145.
6
V uvodnih izjavah 1 in 3 te uredbe je navedeno:
„(1)
Voditelji držav oziroma vlad držav članic [Evropske u]nije so 6. marca 2014 ostro obsodili neizzvano kršitev ukrajinske suverenosti in ozemeljske nedotakljivosti s strani Ruske federacije in Rusko federacijo pozvali, da nemudoma umakne svoje oborožene sile na območja, na katerih so stalno nameščene v skladu z ustreznimi sporazumi. Rusko federacijo so pozvali, da mednarodnim opazovalcem nemudoma zagotovi dostop. […]
[…]
(3)
Voditelji držav oziroma vlad so poudarili, da bi bilo treba rešitev za krizo najti s pogajanji med vladama Ukrajine in Ruske federacije, vključno z morebitnimi večstranskimi mehanizmi, ter da bo Unija, če takšni rezultati ne bodo doseženi v določenem časovnem okviru, odločala o dodatnih ukrepih, kot so prepovedi potovanj, zamrznitve finančnih sredstev in preklic vrha EU-Rusija.“
7
Člen 1 navedene uredbe določa:
„V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
[…]
(d)
‚gospodarski viri‘ pomeni vse vrste sredstev, opredmetenih ali neopredmetenih, premičnin ali nepremičnin, ki sicer niso finančna sredstva, se pa lahko uporabijo za pridobitev finančnih sredstev, blaga ali storitev;
[…]
(f)
‚zamrznitev finančnih sredstev‘ pomeni preprečitev vsakršnega premika, prenosa, spremembe, uporabe finančnih sredstev, dostopa do njih ali kakršnega koli ravnanja z njimi, ki bi imelo za posledico spremembe v njihovi količini, znesku, lokaciji, lastništvu, posedovanju, vrsti, namembnosti ali kakršne koli drugo spremembo, ki bi omogočila uporabo finančnih sredstev, vključno s [z] upravljanjem portfelja;
(g)
‚finančna sredstva‘ pomeni vse vrste finančnih sredstev in koristi, kar vključuje, vendar ni omejeno na:
[…]
(iii)
vrednostne papirje in dolžniške instrumente, s katerimi se trguje javno ali zasebno, vključno z delnicami in deleži, certifikati vrednostnih papirjev, obveznicami, dolžniškimi vrednostnimi papirji, nakupnimi boni, zadolžnicami in pogodbami na izvedene finančne instrumente;
[…].“
8
Člen 2(1) te uredbe določa:
„Zamrznejo se vsa finančna sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v lasti ali s katerimi razpolagajo ali jih nadzirajo fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi ali z njimi povezane fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi s seznama iz Priloge I.“
9
Členi 2a in od 4 do 7 Uredbe št. 269/2014 določajo odstopanja od ukrepa zamrznitve finančnih sredstev.
10
Člen 9(1) te uredbe določa:
„Prepovedano je zavestno in namerno sodelovati pri dejavnostih, katerih predmet ali učinek je izogibanje ukrepom iz člena 2.“
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
11
Družba SBK Art je hčerinska družba v posredni lasti ruske banke Sberbank, ki je eden od subjektov iz Priloge I k Uredbi št. 269/2014 in katere ime je bilo v to prilogo dodano z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1270 z dne 21. julija 2022 o izvajanju Uredbe (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (UL 2022, L 193, str. 133). Hoge Raad der Nederlanden (vrhovno sodišče Nizozemske), ki je predložitveno sodišče, pojasnjuje, da je družba SBK Art povezana z banko Sberbank, zato so bila finančna sredstva, ki pripadajo družbi SBK Art, so v njeni lasti ali s katerim razpolaga ali jih nadzoruje, prav tako zamrznjena na podlagi člena 2(1) Uredbe št. 269/2014.
12
Družba STAK je subjekt nizozemskega prava, ki ima v skrbništvu delnice družbe Fortenova GroupTopCo BV, ki je posredni delničar družbe Fortenova Grupa d.d., družbe hrvaškega prava, ki je dejavna v maloprodajnem, živilskem in kmetijskem sektorju. Iz tega naslova družba STAK izda potrdila o delnicah družbe Fortenova GroupTopCo in imetnikom teh potrdil izplača dividende.
13
Družba SBK Art ima v lasti 41,82 % teh potrdil o delnicah. Družbi Open Pass in VTB Bank (Europe) imata v lasti 27,52 % oziroma 7,27 % teh potrdil. Družba STAK kot skrbnik delnic družbe Fortenova GroupTopCo uresničuje glasovalne pravice, ki izhajajo iz teh delnic, potem ko je pridobila predhodno odobritev imetnikov navedenih potrdil. Ta odobritev se potrdi na skupščini.
14
V skladu s pravilnikom o upravljanju družbe STAK imajo vsi imetniki potrdil o delnicah z glasovalno pravico pravico, da se osebno udeležijo in sodelujejo na taki skupščini ali da so na njej zastopani. Vsako potrdilo daje pravico do enega glasu.
15
Upravni odbor družbe STAK je 9. avgusta 2022 imetnike potrdil o delnicah povabil na naslednjo skupščino, ki naj bi potekala 18. avgusta 2022 v Amsterdamu (Nizozemska), pri čemer je napovedal, da imetniki, za katere veljajo omejevalni ukrepi, na skupščini ne bodo mogli uresničevati pravic, ki izhajajo iz teh potrdil, niti, med drugim, glasovalne pravice.
16
Dnevni red skupščine, ki naj bi potekala 18. avgusta 2022, je vključeval predlog sklepa, ki ga je vložila družba Open Pass, za spremembo pravilnika o upravljanju in statuta družbe STAK glede pravil o korporativnem upravljanju, in sicer pravil o sklepčnosti in večini, potrebnih za sprejetje nekaterih odločitev.
17
Družba SBK Art je 17. avgusta 2022 napovedala, da bo na skupščini zastopana, 18. avgusta 2022 pa je poskušala elektronsko in fizično uresničevati glasovalne pravice, ki izhajajo iz njenih potrdil o delnicah. Vendar je bil pooblaščencu družbe SBK Art zavrnjen dostop do te skupščine in do elektronskega sistema glasovanja. Poleg tega je družba STAK istega dne družbo SBK Art obvestila, da glede na omejevalne ukrepe, ki so jih uvedle Unija in Združene države Amerike zaradi delovanja Ruske federacije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini, družba SBK Art ne more uresničevati svojih glasovalnih pravic in da njen glas ne more biti upoštevan.
18
Ker večina, potrebna za sprejetje sklepov na skupščini 18. avgusta 2022, ni bila dosežena, je upravni odbor družbe STAK 19. avgusta 2022 imetnike potrdil o delnicah povabil na drugo skupščino, ki naj bi potekala 30. avgusta 2022. Upravni odbor družbe STAK je ponovno napovedal, da glasovi oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, ne bodo upoštevani.
19
Sodnik, pristojen za izdajo začasne odredbe, pri rechtbank Amsterdam (sodišče v Amsterdamu, Nizozemska) je s sodbo z dne 6. septembra 2022 ugodil predlogu za izdajo začasne odredbe, ki ga je vložila družba SBK Art, s katerim je med drugim predlagala, naj se družbi STAK naloži, da v obdobju do 31. decembra 2022 dovoli njeno udeležbo na vseh skupščinah in sprejme glasovalne pravice, ki izhajajo iz njenih potrdil o delnicah. Zaradi navedene sodbe je bila tretja skupščina, ki je bila sklicana za 8. september 2022, preklicana.
20
Gerechtshof Amsterdam (višje sodišče v Amsterdamu, Nizozemska) je z odločbo z dne 29. decembra 2022 razveljavilo sodbo sodnika, pristojnega za izdajo začasne odredbe, pri rechtbank Amsterdam (sodišče v Amsterdamu) in zavrnilo predlog družbe SBK Art, naveden v prejšnji točki te sodbe.
21
Družba SBK Art je zoper odločbo Gerechtshof Amsterdam (višje sodišče v Amsterdamu) z dne 29. decembra 2022 vložila kasacijsko pritožbo pri predložitvenem sodišču. Po mnenju predložitvenega sodišča se v sporu, o katerem odloča, postavljata dve vprašanji. Prvo vprašanje je, ali zamrznitev finančnih sredstev v smislu člena 1(f) Uredbe št. 269/2014 pomeni, da imetnik potrdil o delnicah, kot je družba SBK Art, ne more uresničevati glasovalnih pravic in pravice do udeležbe na skupščini, ki izhajajo iz teh potrdil. Drugo vprašanje je, ali sta v tem okviru upoštevna narava in vsebina predloga, uvrščenega na dnevni red take skupščine, ter to, kako namerava imetnik navedenih potrdil glasovati.
22
V zvezi s tem predložitveno sodišče na eni strani ugotavlja, da bi razlaga člena 1(f) Uredbe št. 269/2014, v skladu s katero bi zamrznitev finančnih sredstev pomenila nezmožnost uresničevanja glasovalnih pravic in pravice do udeležbe na skupščini, ki izhajajo iz potrdil o delnicah, ustrezala široki opredelitvi zamrznitve finančnih sredstev in načelu, da morajo omejevalni ukrepi čim bolj vplivati na osebo, na katero se nanašajo.
23
Na drugi strani bi bila ozka razlaga pojma „zamrznitev finančnih sredstev“, v skladu s katero taka zamrznitev v celoti ali delno ne bi preprečevala uresničevanja glasovalnih pravic in pravice do udeležbe na skupščini, v skladu z načelom sorazmernosti. Omejevalni ukrepi namreč ne bi smeli povzročiti nesorazmernih učinkov na osebe, na katere se nanašajo. Cilj omejevalnih ukrepov pa naj bi bilo mogoče doseči prav tako, da se prepreči izvršitev sklepov, sprejetih po uresničevanju glasovalne pravice, ali da se tem sklepom odvzame vsakršen pravni učinek. Prav tako naj bi bilo mogoče, da se osebi, na katero se nanašajo ti ukrepi, prepreči uresničevanje pravice do udeležbe na skupščini in glasovalna pravica na njej, kadar ima lahko sklep, ki je predmet tega glasovanja, posledice za finančna sredstva, kot so navedena v členu 1(f) Uredbe št. 269/2014, in sicer spremembe količine, zneska, lokacije, lastništva, posedovanja, vrste, namembnosti sredstev ali kakršne koli druge spremembe, ki bi omogočila uporabo finančnih sredstev, vključno z upravljanjem portfelja. Vendar bi lahko taka razlaga, v skladu s katero bi bila prepoved uresničevanja pravice do udeležbe na skupščini in glasovalne pravice na njej odvisna od konkretnih posledic, ki bi jih tako uresničevanje imelo za finančna sredstva, ogrozila cilj jasnosti in učinkovitosti omejevalnih ukrepov.
24
V teh okoliščinah je Hoge Raad der Nederlanden (vrhovno sodišče Nizozemske) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ti vprašanji:
„1.
Ali je treba zamrznitev finančnih sredstev v smislu člena 1(f) Uredbe št. 269/2014 v primeru delniških potrdil, ki pripadajo, so v lasti ali s katerimi razpolagajo ali jih nadzirajo fizične osebe ali z njimi povezane fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi s seznama iz Priloge I k Uredbi št. 269/2014, razlagati tako, da pravic do udeležbe na skupščini in glasovalnih pravic, ki izhajajo iz teh delniških potrdil, vsekakor ni mogoče uveljavljati, dokler to zadevnemu imetniku potrdila ne povzroči nesorazmerne škode?
2.
Ali se odgovor na prvo vprašanje razlikuje, če lahko v konkretnem primeru – tudi glede na naravo in vsebino sklepa, uvrščenega na dnevni red, in stališča zadevnega imetnika potrdila v zvezi s tem – uveljavljanje pravic do udeležbe na skupščini in glasovalnih pravic povzroči kakršen koli premik, prenos, spremembo, uporabo finančnih sredstev, dostop do njih ali kakršno koli ravnanje z njimi, katerega posledica bi bila sprememba v njihovi količini, znesku, lokaciji, lastništvu, posedovanju, vrsti, namembnosti ali kakršna koli druga sprememba, ki bi omogočila uporabo finančnih sredstev, vključno z upravljanjem portfelja, v smislu člena 1(f) Uredbe št. 269/2014?“
Predlog za ponovno odprtje ustnega dela postopka
25
Družba SBK Art je z vlogo, vloženo v sodnem tajništvu Sodišča 31. oktobra 2025, predlagala, naj se na podlagi člena 83 Poslovnika Sodišča odredi ponovno odprtje ustnega dela postopka.
26
Družba SBK Art v utemeljitev svojega predloga navaja, prvič, da Sodišče nima pomembnih informacij za izdajo sodbe. Drugače kot predlaga generalni pravobranilec v točki 63 sklepnih predlogov, naj namreč opredelitev glasovalnih pravic kot „gospodarskih virov“ v smislu člena 1(d) Uredbe št. 269/2014 ne bi samodejno povzročila zamrznitve teh pravic, ker naj izvrševanje navedenih pravic ne bi vedno omogočalo pridobitve finančnih sredstev, blaga ali storitev. Poleg tega naj bi generalni pravobranilec v točkah 55 in 56 sklepnih predlogov napačno ugotovil dejansko stanje glede sklepčnosti, ki jo je treba doseči pri družbi STAK za sprejetje nekaterih sklepov. Poleg tega naj se v nasprotju s tem, kar je navedeno v točki 49 teh sklepnih predlogov, nobeno od odstopanj iz členov 2a in od 4 do 7 Uredbe št. 269/2014 ne bi uporabljalo za glasovalne pravice. Drugič, generalni pravobranilec naj v sklepnih predlogih ne bi upošteval nesorazmernih posledic, ki bi jih imela popolna prepoved uresničevanja glasovalnih pravic in pravice do udeležbe na skupščini za temeljne pravice družbe SBK Art. Izid več postopkov pred nacionalnimi sodišči pa naj bi bil odvisen od vprašanja, ali se je mogoče v primeru takih posledic izogniti prepovedi uresničevanja teh pravic. Tretjič, generalni pravobranilec naj bi v sklepnih predlogih obravnaval elemente, o katerih stranke v pisnih stališčih niso razpravljale, kot je zlasti tveganje izogibanja ukrepom zamrznitve.
27
V zvezi s tem je treba spomniti, da je v skladu s členom 252, drugi odstavek, PDEU dolžnost generalnega pravobranilca, da popolnoma nepristransko in neodvisno javno predstavi obrazložene sklepne predloge o zadevah, pri katerih je v skladu s Statutom Sodišča Evropske unije zahtevano njegovo sodelovanje. Sodišča ne zavezujejo niti ti predlogi niti obrazložitev, ki generalnega pravobranilca pripelje do njih (sodba z dne 30. oktobra 2025, Qassioun, C‑790/23, EU:C:2025:838, točka 34).
28
Poleg tega Statut Sodišča Evropske unije in Poslovnik strankam ali zainteresiranim subjektom iz člena 23 tega statuta ne dajeta možnosti, da v odgovor na sklepne predloge generalnega pravobranilca predložijo stališča. Zato nestrinjanje stranke ali zainteresiranih subjektov s sklepnimi predlogi generalnega pravobranilca, ne glede na vprašanja, ki jih preizkusi v njih, samo po sebi ne more biti razlog, ki bi upravičeval ponovno odprtje ustnega postopka (sodba z dne 4. septembra 2025, Nissan Iberia, C‑21/24, EU:C:2025:659, točka 31).
29
Tako predlogu družbe SBK Art za ponovno odprtje ustnega dela postopka, glede na to, da z njim želi, da se ji omogoči odgovoriti na stališče, ki ga je zavzel generalni pravobranilec v sklepnih predlogih, ni mogoče ugoditi.
30
Kljub temu lahko Sodišče na podlagi člena 83 svojega poslovnika po opredelitvi generalnega pravobranilca kadar koli odredi ponovno odprtje ustnega dela postopka, zlasti če meni, da zadeva ni dovolj razjasnjena, ali če stranka po koncu ustnega dela postopka navede novo dejstvo, ki je odločilno za odločitev Sodišča, ali če je treba v zadevi odločiti na podlagi trditve, o kateri stranke ali zainteresirani subjekti iz člena 23 Statuta Sodišča Evropske unije niso razpravljali.
31
V obravnavani zadevi Sodišče po opredelitvi generalnega pravobranilca meni, da ima po pisnem delu postopka in obravnavi, ki je potekala pred njim, vse potrebne elemente, da odgovori na vprašanji, ki ju je postavilo predložitveno sodišče. Poleg tega predlog za ponovno odprtje ustnega dela postopka ne razkriva nobenega novega dejstva, ki bi lahko bilo odločilno za odločitev, ki jo mora Sodišče sprejeti v tej zadevi. Nazadnje, v tej zadevi ni treba odločiti na podlagi trditve, o kateri stranke in zainteresirani subjekti iz člena 23 Statuta Sodišča Evropske unije niso razpravljali.
32
Zato ni treba odrediti ponovnega odprtja ustnega dela postopka.
Vprašanji za predhodno odločanje
33
Predložitveno sodišče z vprašanjema, ki ju je treba obravnavati skupaj, v bistvu sprašuje, ali je treba člen 1(f) Uredbe št. 269/2014 razlagati tako, da zamrznitev finančnih sredstev v smislu te določbe osebi ali subjektu oziroma osebi ali subjektu, ki je z njo povezan, katerih ime je vpisano v Prilogo I k tej uredbi, absolutno ali, odvisno od primera, pod nekaterimi pogoji preprečuje uresničevanje pravice do udeležbe na skupščini imetnikov potrdil o delnicah na podlagi potrdil, katerih imetnik je ta oseba ali ta subjekt, in glasovalnih pravic na taki skupščini.
34
Najprej je treba navesti, da se v skladu s členom 2(1) Uredbe št. 269/2014 zamrznejo vsa finančna sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v lasti ali s katerimi razpolagajo ali jih nadzirajo fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi ali z njimi povezane fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi s seznama iz Priloge I k tej uredbi.
35
V skladu s členom 1(g)(iii) Uredbe št. 269/2014 pojem „finančna sredstva“ med drugim zajema vrednostne papirje in dolžniške instrumente, vključno z delnicami in deleži ter certifikati vrednostnih papirjev, tako da so potrdila o delnicah, kakršna so ta iz spora o glavni stvari, finančna sredstva v smislu te določbe. Zato v nasprotju s tem, kar družba SBK Art trdi v pisnem stališču, takih potrdil ni mogoče šteti za „gospodarske vire“ v smislu člena 1(d) te uredbe, saj so v zadnjenavedeni določbi gospodarski viri opredeljeni kot vse vrste sredstev, opredmetenih ali neopredmetenih, premičnin ali nepremičnin, ki sicer niso finančna sredstva.
36
Poleg tega člen 1(f) Uredbe št. 269/2014 opredeljuje pojem „zamrznitev finančnih sredstev“ kot „preprečitev vsakršnega premika, prenosa, spremembe, uporabe finančnih sredstev, dostopa do njih ali kakršnega koli ravnanja z njimi, ki bi imelo za posledico spremembe v njihovi količini, znesku, lokaciji, lastništvu, posedovanju, vrsti, namembnosti ali kakršno koli drugo spremembo, ki bi omogočila uporabo finančnih sredstev, vključno z upravljanjem portfelja“.
37
To določbo je treba v skladu z ustaljeno sodno prakso razlagati ne le ob upoštevanju njenega besedila, ampak tudi konteksta, v katerega je umeščena, in ciljev, ki se uresničujejo z ureditvijo, katere del je ta določba (sodbi z dne 17. novembra 1983, Merck, 292/82, EU:C:1983:335, točka 12, in z dne 1. avgusta 2025, Alace in Canpelli, C‑758/24 in C‑759/24, EU:C:2025:591, točka 91).
38
Ker so torej certifikati vrednostnih papirjev finančna sredstva v smislu člena 1(g)(iii) Uredbe št. 269/2014, uresničevanje pravic, podeljenih s temi certifikati, da bi se imetniki teh certifikatov lahko udeležili skupščine imetnikov takih potrdil in glasovali na njej, pomeni dejanje uporabe teh certifikatov, ki ga je treba iz tega naslova opredeliti kot „uporabo finančnih sredstev“ v smislu člena 1(f) te uredbe.
39
Kot pa je generalni pravobranilec v bistvu navedel v točki 30 sklepnih predlogov, iz besedila te določbe izhaja, da se drugi del stavka navedene določbe, in sicer, „ki bi imelo za posledico spremembe v njihovi količini, znesku, lokaciji, lastništvu, posedovanju, vrsti, namembnosti ali kakršne koli drugo spremembo, ki bi omogočila uporabo finančnih sredstev, vključno z upravljanjem portfelja“, nanaša na vsa dejanja iz prvega dela stavka tega člena 1.
40
Kar zadeva uresničevanje pravice do udeležbe in glasovalnih pravic na skupščini, je treba ugotoviti, da ima to uresničevanje, čeprav le posredno, eno ali več posledic za finančna sredstva, na katera se nanaša ta določba, kot je sprememba njihove količine, zneska, lokacije, lastništva, posedovanja, vrste ali namembnosti. Tako uresničevanje namreč vodi do tega, da zadevna skupščina sprejme sklepe, ki nujno vplivajo na stanje in delovanje družbe ter posledično vsaj posredno na njeno vrednost in s tem na ocenjeno vrednost delnic ali potrdil o delnicah, katerih imetnik je oseba, za katero veljajo omejevalni ukrepi.
41
Iz tega sledi, da je treba člen 1(f) Uredbe št. 269/2014 razlagati tako, da zamrznitev finančnih sredstev v smislu te določbe absolutno in brezpogojno preprečuje, da bi osebe, na katere se nanaša omejevalni ukrep, uresničevale svoje pravice, ki izhajajo iz potrdil o delnicah, in se tako udeležile skupščine imetnikov takih potrdil in glasovale na njej.
42
Res je, da bi razlage člena 1(f) Uredbe št. 269/2014 – ki jih je predvidelo predložitveno sodišče v predlogu za sprejetje predhodne odločbe in jih v pisnem stališču zagovarja družba SBK Art, v skladu s katerimi naj bi bila taka uporaba potrdil o delnicah prepovedana le glede na vsebino predlogov, uvrščenih na dnevni red skupščine, ali glede na namero imetnikov potrdil o delnicah, da glasujejo – pomenile manj omejujočo omejitev pravic oseb, na katere se nanaša ukrep zamrznitve finančnih sredstev, in zlasti njihove lastninske pravice, zagotovljene s členom 17 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.
43
Vendar za zavrnitev teh razlag zadostuje navesti, da bi bil – če bi bila sprejeta ena od teh razlag – cilj, določen v členu 1(f) Uredbe št. 269/2014, ki je, da je posledica zamrznitve sredstev kar največja omejitev transakcij, ki bi lahko bile izvedene z zamrznjenimi finančnimi sredstvi (glej po analogiji sodbo z dne 11. novembra 2021, Bank Sepah, C‑340/20, EU:C:2021:903, točka 43), ogrožen.
44
Kot so v pisnih stališčih navedli družba STAK, avstrijska in nizozemska vlada ter Evropska komisija, bi lahko navedene razlage olajšale izogibanje ukrepom zamrznitve finančnih sredstev, uvedenim z Uredbo št. 269/2014, in to čeprav člen 9(1) te uredbe prepoveduje zavestno in namerno sodelovati pri dejavnostih, katerih predmet ali učinek je izogibanje tem ukrepom.
45
Če bi bile namreč take razlage sprejete vsakič, ko bi bila sklicana skupščina, bi bilo treba za ugotovitev, ali se lahko imetniki potrdil o delnicah, za katere velja zamrznitev finančnih sredstev, udeležijo te skupščine in glasujejo na njej, glede na naravo predlogov, uvrščenih na dnevni red te skupščine, ali glede na namero zadevne osebe, da glasuje, preveriti, ali bi uresničevanje teh pravic neposredno ali posredno vplivalo na zadevna sredstva.
46
Po eni strani pa posledic, ki bi jih imelo uresničevanje pravice do udeležbe na skupščini in glasovalnih pravic na njej za ta potrdila, morda ne bi bilo mogoče zlahka in takoj določiti zgolj na podlagi vsebine predloga, ki bi bil uvrščen na dnevni red te skupščine. Tako naj bi obstajalo tveganje, da bi osebe, na katere se nanašajo omejevalni ukrepi, lahko uresničevale svoje pravice, ki izhajajo iz potrdil o delnicah, ki jih imajo, kljub obstoju posledic za ocenjeno vrednost teh potrdil, kar bi izničilo smisel zamrznitve finančnih sredstev, ki se nanašajo na ta potrdila (glej v tem smislu sodbi z dne 11. oktobra 2007, Möllendorf in Möllendorf‑Niehuus, C‑117/06, EU:C:2007:596, točka 58, in z dne 11. novembra 2021, Bank Sepah, C‑340/20, EU:C:2021:903, točka 65).
47
Po drugi strani, kar zadeva razlago, v skladu s katero naj bi bilo uresničevanje glasovalnih pravic, ki izhajajo iz potrdil o delnicah, prepovedano le glede na namero imetnikov teh potrdil, da glasujejo, je treba navesti, da je glasovalna pravica, kot je generalni pravobranilec navedel v točki 46 sklepnih predlogov, svobodna, tako ne bi bilo mogoče zagotoviti, da bo imetnik potrdila o delnicah, glede katerega je bil sprejet ukrep zamrznitve finančnih sredstev, glasoval tako, kot bi navedel.
48
Poleg tega zgolj preudarek, da ima razlaga člena 1(f) Uredbe št. 269/2014, navedena v točki 41 te sodbe, obsežne negativne učinke na lastninsko pravico oseb, na katere se nanaša zamrznitev finančnih sredstev, ne zadostuje za utemeljitev zavrnitve te razlage v korist razlag, ki jih zagovarja družba SBK Art in so navedene v točki 42 te sodbe.
49
Po eni strani namreč „zamrznitev finančnih sredstev“ – tudi če se razlaga široko – ne pomeni, da so zadevne osebe razlaščene, saj je tak ukrep, kot izhaja iz člena 6 Sklepa 2014/145, že po naravi začasen in reverzibilen (glej po analogiji sodbo z dne 15. decembra 2022, Instrubel in drugi, C‑753/21 in C‑754/21, EU:C:2022:987, točka 50 in navedena sodna praksa).
50
Po drugi strani je Sodišče opozorilo, da omejevalni ukrepi po definiciji vključujejo učinke, ki posegajo v lastninsko pravico in tako škodijo osebam, na katere se ti ukrepi nanašajo (glej v tem smislu sodbi z dne 28. marca 2017, Rosneft, C‑72/15, EU:C:2017:236, točka 149, in z dne 25. junija 2020, VTB Bank/Svet, C‑729/18 P, EU:C:2020:499, točka 81).
51
Sodišče je tudi razsodilo, da širši cilj ohranjanja mednarodnega miru in varnosti, ki ga ta uredba, kot je razvidno iz uvodnih izjav 1 in 3 Uredbe št. 269/2014, uresničuje v skladu s cilji zunanjega delovanja Unije iz člena 21 PEU, upravičuje negativne, celo precejšnje posledice za osebe, za katere veljajo omejevalni ukrepi (glej po analogiji sodbi z dne 28. marca 2017, Rosneft, C‑72/15, EU:C:2017:236, točka 150, in z dne 25. junija 2020, VTB Bank/Svet, C‑729/18 P, EU:C:2020:499, točka 82).
52
Poleg tega je treba navesti, da je zakonodajalec Unije v členih 2a in od 4 do 7 Uredbe št. 269/2014 določil odstopanja od ukrepov zamrznitve finančnih sredstev, da bi se med drugim upoštevali interesi oseb, katerih finančna sredstva so bila zamrznjena (glej po analogiji sodbo z dne 29. novembra 2018, National Iranian Tanker Company/Svet, C‑600/16 P, EU:C:2018:966, točki 85 in 86). Iz tega sledi, da lahko taka oseba, če meni, da izpolnjuje pogoje za eno od teh odstopanj, poleg primerov, v katerih se finančna sredstva samodejno sprostijo, pri pristojnih organih zahteva njihovo sprostitev.
53
Glede na navedeno je treba na vprašanji za predhodno odločanje odgovoriti, da je treba člen 1(f) Uredbe št. 269/2014 razlagati tako, da zamrznitev finančnih sredstev v smislu te določbe osebi ali subjektu oziroma osebi ali subjektu, ki je z njo povezan, katerih ime je vpisano v Prilogo I k tej uredbi, absolutno in brezpogojno preprečuje uresničevanje pravice do udeležbe na skupščini imetnikov potrdil o delnicah na podlagi potrdil, katerih imetnik je ta oseba ali ta subjekt, in glasovalnih pravic na taki skupščini.
Stroški
54
Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (peti senat) razsodilo:
Člen 1(f) Uredbe Sveta (EU) št. 269/2014 z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1354 z dne 4. avgusta 2022,
je treba razlagati tako, da
zamrznitev finančnih sredstev v smislu te določbe osebi ali subjektu oziroma osebi ali subjektu, ki je z njo povezan, katerih ime je vpisano v Prilogo I k Uredbi št. 269/2014, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo 2022/1354, absolutno in brezpogojno preprečuje uresničevanje pravice do udeležbe na skupščini imetnikov potrdil o delnicah na podlagi potrdil, katerih imetnik je ta oseba ali ta subjekt, in glasovalnih pravic na taki skupščini.
Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: nizozemščina.