62010TO0343_LT
Šalys
Sprendimo motyvai
Rezoliucinė dalis
Šalys
Byloje T‑343/10
Etimine SA,
įsteigta Betembūre (Liuksemburgas),
AB Etiproducts Oy, įsteigta Espe (Suomija),
atstovaujamos advokatų C. Mereu ir K. Van Maldegem,
ieškovės,
prieš
Europos cheminių medžiagų agentūrą (ECHA),
atstovaujamą M. Heikkila ir W. Broere, padedamų advokatų J. Stuyck ir A.‑M. Vandromme,
atsakovę,
palaikomą
Europos Komisijos,
atstovaujamos P. Oliver ir E. Manhaeve, padedamų baristerės K. Sawyer,
įstojusios į bylą šalies,
dėl prašymo panaikinti 2010 m. birželio 18 d. paskelbtą ECHA sprendimą, kuriuo boro rūgštis (EB Nr. 233‑139‑2) ir dinatrio tetraboratas (EB Nr. 215‑540‑4) pripažinti 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiančio Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiančio Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinančio Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, p. 1), 57 straipsnyje nustatytus kriterijus atitinkančiomis cheminėmis medžiagomis ir įtraukti į kandidatinį sąrašą, kuriame esančios cheminės medžiagos galiausiai bus įtrauktos į minėto reglamento XIV priedą, kaip numatyta šio reglamento 59 straipsnyje,
BENDRASIS TEISMAS (septintoji kolegija),
kurį sudaro pirmininkas A. Dittrich (pranešėjas), teisėjai I. Wiszniewska‑Białecka ir M. Prek,
kancleris E. Coulon,
priima šią
Nutartį
Sprendimo motyvai
Ginčo aplinkybės
1. Pirmoji ieškovė Etimine SA
yra pagal Liuksemburgo teisę įsteigta bendrovė. Antroji ieškovė AB Etiproducts Oy yra pagal Suomijos teisę įsteigta bendrovė. Ieškovės importuoja ir prekiauja Europos Sąjungoje boro rūgštimi (EB Nr. 233‑139‑2) ir dinatrio tetraboratu (EB Nr. 215‑540‑4) (toliau kartu boratai), kuriuos joms tiekia patronuojanti bendrovė, įsteigta pagal Turkijos teisę.
2. Boratai visų pirma naudojami gaminant stiklą ir izoliacijos stiklo pluoštą. Boratai taip pat naudojami plovikliuose ir valikliuose bei kaip medienos konservavimo priemonės.
3. 2008 m. rugpjūčio 21 d. Komisijos direktyva 2008/58/EB, kuria 30‑ąjį kartą iš dalies keičiama ir su technikos pažanga derinama Direktyva 67/548/EEB (OL L 246, p. 1), kuri įsigaliojo 2008 m. spalio 5 d., boratai buvo įtraukti į 1967 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvos dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių pavojingų medžiagų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą etiketėmis, suderinimo (OL 196, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 13 sk., 1 t., p. 27) I priedą. Dėl šio įtraukimo boratai buvo klasifikuoti kaip 2 kategorijos toksiškos reprodukcijai medžiagos.
4. 2009 m. gruodžio 16 d. įsigaliojus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiančiam ir panaikinančiam direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiančiam Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, p. 1), Direktyvos 67/548 I priedas buvo panaikintas, o jo tekstas, kaip jis atrodė iki Direktyva 2008/58 padaryto pakeitimo, buvo perkeltas į Reglamento Nr. 1272/2008 VI priedo 3 dalį. Taigi Reglamento Nr. 1272/2008 įsigaliojimo momentu šiame priede boratai nebuvo paminėti.
5. 2009 m. rugsėjo 25 d. įsigaliojus 2009 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos reglamentui (EB) Nr. 790/2009, iš dalies keičiančiam Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1272/2008, siekiant jį suderinti su technikos ir mokslo pažanga (OL L 235, p. 1), boratai buvo dar kartą klasifikuoti kaip 2 kategorijos toksiškos reprodukcijai medžiagos Reglamento Nr. 1272/2008 VI priedo 3 dalyje. Remiantis Reglamento Nr. 790/2009 2 straipsnio 2 ir 3 dalimis, tokia klasifikacija buvo taikoma nuo 2010 m. gruodžio 1 d., bet galėjo būti pradėta taikyti anksčiau.
6. 2010 m. kovo 8 d. Vokietijos Federacinė Respublika ir Slovėnijos Respublika perdavė Europos cheminių medžiagų agentūrai (ECHA) dokumentus, kuriuos parengė dėl boro rūgšties pripažinimo 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiančio Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiančio Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinančio Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, p. 1), vėliau iš dalies pakeistame Reglamentu Nr. 1272/2008, 57 straipsnio c punkte nustatytus kriterijus atitinkančia chemine medžiaga, ir nurodė, kad Reglamento Nr. 1272/2008 VI priedo 3 dalyje boro rūgštis klasifikuota kaip 2 kategorijos toksiška reprodukcijai medžiaga.
7. Tą pačią dieną Danijos Karalystė perdavė ECHA dokumentus, kuriuos parengė dėl dinatrio tetraborato pripažinimo Reglamento Nr. 1907/2006 57 straipsnio c punkte nustatytus kriterijus atitinkančia chemine medžiaga, ir nurodė, kad Reglamento Nr. 1272/2008 VI priedo 3 dalyje dinatrio tetraboratas klasifikuotas kaip 2 kategorijos toksiška reprodukcijai medžiaga.
8. Paskui ECHA savo tinklalapyje paskelbė kvietimą teikti pastabas dėl šių parengtų su boratais susijusių dokumentų. Gavusi pastabų dėl aptariamų dokumentų, visų pirma iš Europos boratų asociacijos, kurios narės yra ir ieškovės, ir pirmosios ieškovės, ECHA nusiuntė šiuos dokumentus savo valstybių narių komitetui. 2010 m. birželio 9 d. šis komitetas vienbalsiai sutarė dėl boratų pripažinimo labai didelį susirūpinimą keliančiomis cheminėmis medžiagomis, atitinkančiomis Reglamento Nr. 1907/2006 57 straipsnio c punkte nustatytus kriterijus.
9. 2010 m. birželio 18 d. sąrašas, kuriame esančios cheminės medžiagos, įskaitant boratus, galiausiai bus įtrauktos į Reglamento Nr. 1907/2006 XIV priedą (toliau – kandidatinis sąrašas), buvo paskelbtas ECHA tinklalapyje.
Procesas ir šalių reikalavimai
10. Dokumentu, kurį Bendrojo Teismo kanceliarija gavo 2010 m. rugpjūčio 18 d., ieškovės pareiškė ieškinį dėl 2010 m. birželio 18 d. paskelbto ECHA sprendimo, kuriuo boratai pripažinti Reglamento Nr. 1907/2006 57 straipsnyje nustatytus kriterijus atitinkančiomis cheminėmis medžiagomis ir įtraukti į kandidatinį cheminių medžiagų sąrašą, kaip tai numatyta minėto reglamento 59 straipsnyje, panaikinimo (toliau – ginčijamas sprendimas).
11. Bendrojo Teismo kanceliarijoje 2010 m. gruodžio 10 d. užregistruotu raštu Europos Komisija pateikė prašymą leisti įstoti į šią bylą palaikyti ECHA reikalavimus. Išklausius pagrindines bylos šalis, šis prašymas buvo patenkintas 2011 m. sausio 12 d. Bendrojo Teismo septintosios kolegijos pirmininko nutartimi.
12. Atskiru 2010 m. gruodžio 14 d. Bendrojo Teismo kanceliarijai pateiktu dokumentu ECHA pareiškė prieštaravimą dėl priimtinumo pagal Bendrojo Teismo procedūros reglamento 114 straipsnio 1 dalį. 2011 m. sausio 31 d. ieškovės pateikė pastabas dėl prieštaravimo dėl priimtinumo.
13. 2011 m. vasario 18 d. Bendrojo Teismo kanceliarijai pateiktu dokumentu Komisija atsisakė pateikti įstojimo į bylą paaiškinimą tik dėl priimtinumo.
14. Ieškovės ieškinyje Bendrojo Teismo prašo:
– pripažinti ieškinį priimtinu ir pagrįstu,
– panaikinti ginčijamą sprendimą,
– pripažinti Reglamentą Nr. 790/2009 neteisėtu, kiek jis susijęs su boratais,
– priteisti iš ECHA bylinėjimosi išlaidas.
15. Prieštaraudama dėl priimtinumo ECHA Bendrojo Teismo prašo:
– pripažinti ieškinį nepriimtinu,
– priteisti iš ieškovių bylinėjimosi išlaidas.
16. Pastabose dėl prieštaravimo dėl priimtinumo ieškovės Bendrojo Teismo prašo atmesti prieštaravimą dėl priimtinumo arba prieš priimant sprendimą išnagrinėti bylą iš esmės.
Dėl teisės
17. Pagal Procedūros reglamento 114 straipsnio 1 dalį, jeigu šalis to prašo, Bendrasis Teismas gali priimti sprendimą dėl nepriimtinumo, nenagrinėdamas bylos iš esmės. Pagal to paties straipsnio 3 dalį, išskyrus atvejus, kai Bendrasis Teismas nusprendžia kitaip, likusi proceso dalis vyksta žodžiu. Bendrasis Teismas mano, kad šiuo atveju byloje yra pakankamai duomenų ir nėra reikalo pradėti žodinės proceso dalies.
18. Grįsdama savo reikalavimus ECHA nurodo du nepriimtinumo pagrindus, susijusius su tiesioginės sąsajos su ieškovėmis nebuvimu ir aplinkybe, kad ginčijamas sprendimas nėra konkrečiai su jomis susijęs reglamentuojamojo pobūdžio teisės aktas, kaip numatyta SESV 263 straipsnio ketvirtoje pastraipoje.
19. Visų pirma reikėtų išnagrinėti nepriimtinumo pagrindą, susijusį su tiesioginės sąsajos su ieškovėmis nebuvimu.
20. Pagal SESV 263 straipsnio ketvirtą pastraipą kiekvienas fizinis ar juridinis asmuo gali pirmoje ir antroje pastraipose numatytomis sąlygomis pareikšti ieškinį dėl jam skirtų aktų arba aktų, kurie yra tiesiogiai ir konkrečiai su juo susiję, ar dėl reglamentuojamojo pobūdžio teisės aktų, tiesiogiai su juo susijusių ir dėl kurių nereikia patvirtinti įgyvendinančių priemonių.
21. Nustatyta, kad šiuo atveju ginčijamas sprendimas nebuvo skirtas ieškovėms, todėl jos nėra šio teisės akto adresatės. Taigi ieškovės, remdamosi SESV 263 straipsnio ketvirta pastraipa, gali pareikšti ieškinį dėl tokio teisės akto panaikinimo, tik, jeigu jis yra tiesiogiai su jomis susijęs.
22. Dėl tiesioginės sąsajos iš nusistovėjusios teismo praktikos matyti, kad pagal šią sąlygą reikia, jog, pirma, skundžiama Bendrijos priemonė darytų tiesioginį poveikį individo teisinei padėčiai ir, antra, nepaliktų diskrecijos šios priemonės adresatams, atsakingiems už jos įgyvendinimą, vykstantį savaime ir išplaukiantį tik iš Sąjungos teisės normų, netaikant kitų tarpinių taisyklių (1998 m. gegužės 5 d. Teisingumo Teismo sprendimo Dreyfus prieš Komisiją, C‑386/96 P, Rink. p. I‑2309, 43 punktas; 2004 m. birželio 29 d. Teisingumo Teismo sprendimo Front national prieš Parlementą, C‑486/01 P, Rink. p. I‑6289, 34 punktas ir 2009 m. rugsėjo 10 d. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija prieš Ente per le Ville vesuviane ir Ente per le Ville vesuviane prieš Komisiją, C‑445/07 P ir C‑455/07 P, Rink. p. I‑7993, 45 punktas).
23. Pirma, dėl ieškovių argumento, kad ginčijamas sprendimas yra tiesiogiai su jomis susijęs, nes Reglamento Nr. 1907/2006 31 straipsnio 9 dalies a punktas daro tiesioginį poveikį jų teisinei padėčiai, reikia pažymėti, jog šioje nuostatoje numatytas pagal šio straipsnio pirmą dalį užpildyto saugos duomenų lapo atnaujinimas. Pagal Reglamento Nr. 1907/2006 31 straipsnio 1 dalies a punktą cheminės medžiagos tiekėjas turi pateikti cheminės medžiagos gavėjui saugos duomenų lapą, jeigu cheminė medžiaga atitinka cheminių medžiagų klasifikavimo kaip pavojingų kriterijus pagal Direktyvą 67/548. Šio reglamento 31 straipsnio 9 dalies a punkte šiuo klausimu įtvirtinta, kad tiekėjai turi nedelsdami atnaujinti saugos duomenų lapą po to, kai sužinoma nauja informacija, kuri gali turėti įtakos rizikos valdymo priemonėms, arba nauja informacija apie pavojus.
24. Taigi reikia išnagrinėti, ar boratų pripažinimas ginčijamame sprendime labai didelį susirūpinimą keliančiomis medžiagomis pagal Reglamento Nr. 1907/2006 59 straipsnyje numatytą procedūrą yra nauja informacija, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 1907/2006 31 straipsnio 9 dalies a punktą, galinti nulemti šioje nuostatoje numatytą pareigą – būtent atnaujinti saugos duomenų lapą, ir dėl to ginčijamu sprendimu daromas tiesioginis poveikis ieškovių teisinei padėčiai.
25. Dėl saugos duomenų lapo Reglamento Nr. 1907/2006 31 straipsnio 1 dalyje įtvirtinta, kad jis turi būti užpildytas pagal šio reglamento II priedo reikalavimus. Remiantis šiuo priedu, kuriame pateikti saugos duomenų lapo pildymo nurodymai, tokie lapai yra būdas, kuriuo nustatyta saugos informacija apie klasifikuotas chemines medžiagas perduodama tiekimo grandine artimiausiam tolesniam naudotojui. Šio priedo tikslas – užtikrinti, kad Reglamento Nr. 1907/2006 31 straipsnio 6 dalyje nurodytų privalomų antraščių duomenys būtų nuoseklūs ir tikslūs, o saugos duomenų lapai leistų naudotojams imtis būtinų priemonių, susijusių su žmonių sveikatos apsauga ir sauga darbo vietoje bei aplinkos apsauga.
26. Anot ieškovių, boratų pripažinimas labai didelį susirūpinimą keliančiomis medžiagomis pagal Reglamento Nr. 1907/2006 59 straipsnyje numatytą procedūrą yra nauja informacija, susijusi su minėto reglamento 31 straipsnio 6 dalyje nurodyta 2 antrašte (galimi pavojai) ir 15 antrašte (informacija apie reglamentavimą).
27. Pagal Reglamento Nr. 1907/2006 II priedo 2 punktą saugos duomenų lapo 2 antraštėje (galimi pavojai) turi būti nurodyta cheminės medžiagos klasifikacija pagal Direktyvoje 67/548 nustatytas klasifikavimo taisykles. Pagrindiniai pavojai, kuriuos cheminė medžiaga kelia žmogui ir aplinkai, turi būti nurodyti aiškiai ir glaustai.
28. Šiuo atveju boratų pripažinimas labai didelį susirūpinimą keliančiomis medžiagomis pagal Reglamento Nr. 1907/2006 59 straipsnyje numatytą procedūrą nėra susijęs su šių cheminių medžiagų klasifikavimu pagal Direktyvą 67/548. Tokį pripažinimą nulėmė tai, kad boratai, kaip numatyta Reglamento Nr. 1907/2006 57 straipsnio c punkte, atitinka 2 kategorijos toksiškų reprodukcijai medžiagų klasifikavimo kriterijus pagal Direktyvą 67/548. Taigi aplinkybė, kad boratai atitinka šiuos kriterijus, buvo nustatyta jau Direktyvos 67/548, iš dalies pakeistos Direktyva 2008/58, I priede, paskui Reglamento Nr. 1272/2008, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 790/2009, VI priedo 3 dalyje (žr. šio sprendimo 3–5 punktus). Pagal Reglamento Nr. 1907/2006 59 straipsnio 3 dalį 2010 m. kovo 8 d. perduotuose dokumentuose atitinkamos valstybės narės padarė nuorodą į tai, kad boratas įrašytas į Reglamento Nr. 1272/2008 VI priedo 3 dalį (žr. šio sprendimo 6 ir 7 punktus).
29. Nustatyta, kad ginčijamo sprendimo paskelbimo momentu, t. y. 2010 m. birželio 18 d., boratų klasifikacija ieškovėms nebuvo privaloma. Iš tikrųjų 2009 m. sausio 20 d. įsigaliojus Reglamentui Nr. 1272/2008 Direktyvos 67/548 I priedas, kuriame kalbama apie boratus, buvo panaikintas, o pareiga klasifikuoti boratus pagal Reglamento Nr. 1272/2008, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 790/2009, VI priedo 3 dalyje nustatytas suderintas klasifikacijas nebuvo taikoma, nes pagal Reglamento Nr. 790/2009 2 straipsnio 2 dalį atitinkama pareiga turėjo kilti nuo 2010 m. gruodžio 1 d.
30. Tačiau pavojai, dėl kurių boratai buvo klasifikuoti, skelbiant ginčijamą sprendimą buvo pakankamai teisiškai apibrėžti. Pirma, visoms suinteresuotosioms šalims buvo akivaizdu, kad šie pavojai neišnyko vien panaikinus Direktyvos 67/548 I priedą, kurio turinys turėjo būti perkeltas į Reglamento Nr. 1272/2008 VI priedo 3 dalį. Antra, 2009 m. rugsėjo 25 d. įsigaliojus Reglamentui Nr. 790/2009 boratai buvo dar kartą klasifikuoti kaip 2 kategorijos toksiškos reprodukcijai medžiagos Reglamento Nr. 1272/2008 VI priedo 3 dalyje. Aplinkybė, kad šis klasifikavimas nebūtinai turėjo būti taikomas iki 2010 m. gruodžio 1 d., nepaneigia teisinės išvados, jog klasifikavimo kriterijai buvo įvykdyti įsigaliojus Reglamentui Nr. 790/2009. Reglamento Nr. 790/2009 2 straipsnio 2 dalimi dėl klasifikacijos pagal Reglamentą Nr. 1272/2008, iš dalies pakeistą Reglamentu Nr. 790/2009, kylančios teisinės pareigos buvo paprasčiausiai nukeltos į 2010 m. gruodžio 1 d. Tokį samprotavimą patvirtina aplinkybė, kad iš Reglamento Nr. 790/2009 2 straipsnio 3 dalies aišku, jog Reglamento Nr. 1272/2008, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 790/2009, VI priedo 3 dalyje nustatytas suderintas klasifikacijas buvo galima taikyti iki 2010 m. gruodžio 1 d.
31. Remiantis tuo darytina išvada, kad pripažįstant boratus labai didelį susirūpinimą keliančiomis medžiagomis nepateikiama naujos informacijos apie cheminių medžiagų pavojingas savybes, bet pateikiamas Reglamento Nr. 1907/2006 59 straipsnyje numatytos pripažinimo procedūros rezultatas. Taigi ginčijamame sprendime nepateikta jokios naujos informacijos apie galimus pavojus, apie kurią kalbama Reglamento Nr. 1907/2006 31 straipsnio 6 dalyje nurodytoje 2 antraštėje.
32. Dėl Reglamento Nr. 1907/2006 31 straipsnio 6 dalyje nurodytos saugos duomenų lapo 15 antraštės (informacija apie reglamentavimą) reikia pažymėti, kad pagal šio reglamento II priedo 15 punktą, jei saugos duomenų lape nurodytai cheminei medžiagai taikomos konkrečios nuostatos, susijusios su žmonių arba aplinkos apsauga Sąjungos lygiu, pavyzdžiui, suteikiama autorizacija pagal VII antraštinę dalį arba taikomi apribojimai pagal VIII antraštinę dalį, šios nuostatos nurodomos, kiek tai įmanoma.
33. Šiuo atžvilgiu, pirma, reikia konstatuoti, kad nors pripažinus cheminę medžiagą keliančia labai didelį susirūpinimą pagal Reglamento Nr. 1907/2006 59 straipsnyje numatytą procedūrą gali kilti pareiga informuoti ūkio subjektus, tai nereiškia, jog atitinkamai cheminei medžiagai turi būti taikomas specialus režimas ir todėl jai turi būti taikomos konkrečios nuostatos. Atvirkščiai, minėtas pripažinimas neturi įtakos tiekiant cheminę medžiagą rinkai ir ją naudojant.
34. Antra, kiek tai susiję su Reglamento Nr. 1907/2006 VII antraštinėje dalyje įtvirtinta autorizacijos procedūra ir pagal šio reglamento VIII antraštinę dalį nustatytais apribojimais, II priedo 15 punkte nurodyti tik du pavyzdžiai, kuriems taikoma ši nuostata – tai suteikiama autorizacija ir apribojimai. Cheminės medžiagos pripažinimas keliančia labai didelį susirūpinimą pagal Reglamento Nr. 1907/2006 59 straipsnyje numatytą procedūrą nėra susijęs su pagal šio reglamento VIII antraštinę dalį nustatytais apribojimais, o yra reglamento VII antraštinėje dalyje įtvirtintos autorizacijos procedūros dalis, todėl apribojimų paminėjimas Reglamento Nr. 1907/2006 II priedo 15 punkte nereiškia, jog reglamento 31 straipsnio 6 dalyje nurodyta saugos duomenų lapo 15 antraštė apima minėtą pripažinimą.
35. Dėl suteiktų autorizacijų iš minėto reglamento VII antraštinės dalies matyti, kad tai yra pagal to paties reglamento 60 straipsnį suteiktos autorizacijos, kurios yra vėlesnio autorizacijos procedūros etapo dalis (šio reglamento 60–64 straipsniai). Pagal reglamento 62 straipsnio 1 dalį ECHA galima teikti paraiškas autorizacijai gauti vienam ar keliems cheminės medžiagos, kurią tiekti į rinką draudžiama dėl to, kad ji įtraukta į minėto reglamento XIV priedą, naudojimo būdams. Tačiau reikia pažymėti, kad, kiek tai susiję su Reglamento Nr. 1907/2006 VII antraštinėje dalyje numatyta autorizacijos procedūra, teisės aktų leidėjas minėto reglamento II priedo 15 punkte aiškiai nepaminėjo cheminės medžiagos pripažinimo keliančia labai didelį susirūpinimą pagal šio reglamento 59 straipsnyje nustatytą procedūrą. Nors tiesa, kad pagal reglamento VII antraštinę dalį suteiktos autorizacijos buvo paminėtos tik kaip pavyzdžiai, vis dėlto tai yra vienintelė nuoroda į autorizacijos procedūrą pagal Reglamento Nr. 1907/2006 VII antraštinę dalį. Nors negalima pašalinti galimybės, kad saugos duomenų lapo 15 antraštei gali būti taikomos kitos konkrečios nuostatos, susijusios su žmonių arba aplinkos apsauga Sąjungos lygiu, kalbant apie Reglamento Nr. 1907/2006 VII antraštinėje dalyje numatytą autorizacijos procedūrą, toks teiginys patvirtina ir tai, jog ši antraštė apima tik autorizacijas. Ši išvada patvirtinama aplinkybe, kad pagal minėto reglamento 31 straipsnio 9 dalies b punktą saugos duomenų lapas turi būti nedelsiant atnaujintas, kai tik autorizacija būna suteikta ar atsisakoma ją suteikti.
36. Todėl dėl to, kad cheminė medžiaga pripažinta keliančia labai didelį susirūpinimą pagal Reglamento Nr. 1907/2006 59 straipsnyje numatytą procedūrą, jai netaikomos konkrečios nuostatos, susijusiuos su žmonių ir aplinkos apsauga Sąjungos lygiu, kaip numatyta minėto reglamento II priedo 15 punkte.
37. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, boratų pripažinimas labai didelį susirūpinimą keliančiomis medžiagomis pagal Reglamento Nr. 1907/2006 59 straipsnyje numatytą procedūrą nėra nauja informacija, kuri gali turėti įtakos rizikos valdymo priemonėms, arba nauja informacija apie pavojus, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 1907/2006 31 straipsnio 9 dalies a punktą, todėl ieškovės neprivalėjo atnaujinti saugos duomenų lapo. Taigi ginčijamu sprendimu nedaromas tiesioginis poveikis ieškovių teisinei padėčiai dėl to, kad šioje nuostatoje numatyta atitinkama pareiga.
38. Antra, dėl ieškovių argumentų, kad ginčijamas sprendimas tiesiogiai su jomis susijęs, nes Reglamento Nr. 1907/2006 34 straipsnio a punktu daromas poveikis jų teisinei padėčiai, reikia pažymėti, jog pagal šį punktą bet kuris cheminės medžiagos tiekimo grandinės dalyvis turi pateikti pirmesniam tiekimo grandinės dalyviui ar platintojui informaciją apie naujus pavojingų savybių duomenis, neatsižvelgiant į atitinkamus naudojimo būdus.
39. Šiuo klausimu, pirma, reikia konstatuoti, kad, priešingai, nei teigia ieškovės, pagal šią nuostatą ieškovėms nekyla pareiga informuoti savo klientus. Iš tikrųjų Reglamento Nr. 1907/2006 34 straipsnio a punkte nustatyta pareiga pateikti informaciją pirmesniam tiekimo grandinės dalyviui ar platintojui, o ne tolesniajam. Antra, kadangi boratų pripažinimas ginčijamu sprendimu labai didelį susirūpinimą keliančiomis medžiagomis neapima naujos informacijos apie šių cheminių medžiagų pavojingas savybes (žr. šio sprendimo 27–31 punktus), Reglamento Nr. 1907/2006 34 straipsnio a punkte nustatyta pareiga informuoti ieškovėms netaikoma. Remiantis tuo darytina išvada, kad ginčijamu sprendimu nedaromas tiesioginis poveikis ieškovių teisinei padėčiai dėl to, kad šioje nuostatoje numatyta atitinkama pareiga.
40. Trečia, dėl ieškovių argumento, kad atsižvelgiant į baudžiamąsias sankcijas, kurias valstybės narės taiko pažeidus Reglamentu Nr. 1907/2006 nustatytas pareigas, tolesniems vartotojams turi būti pranešta apie pripažinimą, kuris jiems padės suprasti iš šio reglamento 7 straipsnio 2 dalies ir 33 straipsnio kylančias pareigas, nustatyta, kad šios nuostatos netaikomos ieškovėms, nes jos nėra nei prekių gamintojos ar importuotojos, nei prekių tiekėjos, kaip tai apibrėžta to paties reglamento 3 straipsnio 4, 11 ir 33 punktuose. Taigi šio reglamento 7 straipsnio 2 dalyje ir 33 straipsnyje numatytos pareigos yra tiesiogiai taikomos tik ieškovių klientams, nes jie šias prekes gamina ar importuoja arba prekę tiekia. Reglamento Nr. 1907/2006 18 konstatuojamojoje dalyje ir 1 straipsnyje iš tikrųjų pabrėžiama atsakomybė už cheminių medžiagų keliamos rizikos valdymą, kuri tenka šių cheminių medžiagų gamintojams, importuotojams, tiekėjams ar tolesniems naudotojams. Tačiau Reglamentu Nr. 1907/2006 nustatyta detali pareigų sistema, kuri negali būti išplėsta remiantis minėtose nuostatose esančiais bendrojo pobūdžio samprotavimais.
41. Ketvirta, dėl ieškovių argumento, kad ginčijamas sprendimas yra tiesiogiai su jomis susijęs, nes turėjo įtakos jų turtinei padėčiai, reikia pažymėti, kad vien aplinkybės, jog teisės aktas gali padaryti poveikį ieškovo turtinei padėčiai, nepakanka siekiant padaryti išvadą, kad jis su juo tiesiogiai susijęs. Tik specialių aplinkybių buvimas asmeniui, teigiančiam, kad aktas daro įtaką jo padėčiai rinkoje, galėtų suteikti teisę pareikšti ieškinį pagal EEB sutarties 263 straipsnio ketvirtą pastraipą (1969 m. gruodžio 10 d. Teisingumo Teismo sprendimo Eridania ir kt. prieš Komisiją, 10/68 ir 18/68, Rink. p. 459, 7 punktas ir 1998 m. vasario 18 d. Pirmosios instancijos teismo nutarties Comité d’entreprise de la Société française de production ir kt. prieš Komisiją, T‑189/97, Rink. p. II‑335, 48 punktas). Kadangi šiuo atveju ieškovės nurodė tik tai, kad jų klientai susilaikys nuo tolesnių cheminių medžiagų kandidatiniame sąraše esančių produktų pirkimo, jos neįrodė tokių specialių aplinkybių buvimo.
42. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, reikia konstatuoti, kad ginčijamu sprendimu nedaromas tiesioginis poveikis ieškovių teisinei padėčiai. Kadangi pirmas tiesioginės sąsajos kriterijus netenkinamas, ginčijamas sprendimas nėra tiesiogiai susijęs su ieškovėmis.
43. Todėl reikia priimti šį nepriimtinumo pagrindą ir atmesti ieškinį kaip nepriimtiną, o kito ECHA nurodyto nepriimtinumo pagrindo nagrinėti nereikia.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
44. Pagal Procedūros reglamento 87 straipsnio 2 dalį pralaimėjusiai šaliai nurodoma padengti bylinėjimosi išlaidas, jeigu laimėjusi šalis to reikalavo. Be to, pagal šio straipsnio 4 dalį į bylą įstojusios valstybės narės ir institucijos pačios padengia savo išlaidas.
45. Kadangi ieškovės pralaimėjo bylą, jos turi padengti savo ir ECHA bylinėjimosi išlaidas pagal šios reikalavimus. Komisija padengia savo bylinėjimosi išlaidas.
Rezoliucinė dalis
Remdamasis šiais motyvais,
BENDRASIS TEISMAS (septintoji kolegija)
nutaria:
1. Atmesti ieškinį kaip nepriimtiną.
2. Etimine SA ir AB Etiproducts Oy padengia savo bei Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) bylinėjimosi išlaidas.
3. Europos Komisija padengia savo bylinėjimosi išlaidas.
Priimta 2011 m. rugsėjo 21 d. Liuksemburge.