62024CJ0568
PRESUDA SUDA (sedmo vijeće)
16. travnja 2026. (
*1
)
„Zahtjev za prethodnu odluku – Provedba postupka javne nabave – Direktiva 2014/24/EU – Članak 18. – Načela kojima se uređuje provedba postupaka javne nabave – Jednako postupanje i transparentnost – Članak 42. – Tehničke specifikacije – Diskrecijska ovlast naručitelja – Definicija potrebe – Upućivanje na vrstu ili određenu proizvodnju – Slučajevi u kojima uz takvo upućivanje treba navesti riječi ‚ili jednakovrijedan’”
U predmetu C‑568/24,
povodom zahtjeva za prethodnu odluku na temelju članka 267. UFEU‑a, koji je uputila Curtea de Apel Cluj (Žalbeni sud u Cluju, Rumunjska), odlukom od 17. lipnja 2024., koju je Sud zaprimio 23. kolovoza 2024., u postupku
Sof Medica SA
protiv
Spitalul Clinic Judeţean de Urgenţă Cluj‑Napoca,
SUD (sedmo vijeće),
u sastavu: F. Schalin, predsjednik vijeća, M. Gavalec (izvjestitelj) i Z. Csehi, suci,
nezavisni odvjetnik: M. Campos Sánchez‑Bordona,
tajnik: A. Calot Escobar,
uzimajući u obzir pisani dio postupka,
uzimajući u obzir očitovanja koja su podnijeli:
–
za Sof Medica SA, L. Duţu, avocată,
–
za češku vladu, L. Halajová, M. Smolek i J. Vláčil, u svojstvu agenata,
–
za estonsku vladu, H. Hirsik i M. Kriisa, u svojstvu agenata,
–
za litavsku vladu, K. Dieninis i E. Kurelaitytė, u svojstvu agenata,
–
za Europsku komisiju, A. Biolan i G. Wils, u svojstvu agenata,
odlučivši, nakon što je saslušao nezavisnog odvjetnika, da u predmetu odluči bez mišljenja,
donosi sljedeću
Presudu
1
Zahtjev za prethodnu odluku odnosi se na tumačenje članka 2. stavka 1. točke 13., članka 18. stavka 1., članka 42. stavaka 1. do 4. i članka 49. Direktive 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL 2014., L 94, str. 65. i ispravci SL 2015., L 275, SL 2016., L 311, SL 2020., L 406, SL L, 2023/90063).
2
Zahtjev je podnesen u okviru spora između društva Sof Medica SA i Spitalul Clinic Judeţean de Urgenţă Cluj‑Napoca (Klinička bolnica za hitnu medicinsku skrb okruga Cluj‑Napoca, Rumunjska) (u daljnjem tekstu: bolnica) u vezi s postupkom javne nabave koji je ta bolnica provela radi nabave kirurškog robota određenih tehničkih specifikacija.
Pravni okvir
Pravo Unije
3
U uvodnim izjavama 74. i 92. Direktive 2014/24 navedeno je:
„(74)
Tehničke specifikacije koje sastavljaju javni kupci trebaju omogućiti otvorenost javne nabave tržišnom natjecanju kao i postići ciljeve održivosti. Radi toga bi trebalo biti moguće predati ponude koje uzimaju u obzir raznolikost mjerila tehničkih rješenja i tehničkih specifikacija na tržištu, uključujući one koji su sastavljeni na temelju kriterija uspješnosti povezanih s vijekom trajanja i održivosti postupka proizvodnje radova, roba i usluga.
Zbog toga bi tehničke specifikacije trebale biti sastavljene na način da se izbjegne prijetvorno sužavanje nadmetanja uvođenjem zahtjeva kojima se prednost daje određenom gospodarskom subjektu na način da ti zahtjevi odražavaju ključne značajke robe, usluga ili radova koje obično nudi taj gospodarski subjekt. Taj se cilj općenito najučinkovitije postiže sastavljanjem tehničkih specifikacija s obzirom na funkcionalne i izvedbene zahtjeve. Funkcionalni i izvedbeni zahtjevi također su prikladan način za poticanje inovacija pri javnoj nabavi te bi se trebali što češće koristiti. U slučaju upućivanja na europski standard ili, u odsustvu tog standarda, na nacionalni standard, javni naručitelji trebali bi razmotriti ponude temeljene na istovjetnim rješenjima. Gospodarski subjekti bi trebali biti zaduženi za dokazivanje istovjetnosti s traženom oznakom.
Kako bi dokazali istovjetnost, trebalo bi biti moguće od ponuditelja zahtijevati da podnesu dokaz o provjeri od treće strane. Međutim, drugi prikladni načini dokazivanja poput tehničke dokumentacije proizvođača također bi trebali biti prihvatljivi ako taj gospodarski subjekt nema pristup tim potvrdama ili izvješćima o testiranju ili nema mogućnost pribavljanja tih dokumenata u relevantnom roku, pod uvjetom da dotični gospodarski subjekt time dokazuje da radovi, roba ili usluge udovoljavaju zahtjevima ili kriterijima navedenim u tehničkim specifikacijama, kriterijima dodjele ili uvjetima izvršenja ugovora.
[…]
„(92)
Pri procjenjivanju najboljeg omjera između cijene i kvalitete, javni naručitelji bi trebali odrediti ekonomske i kvalitativne kriterije povezane s predmetom ugovora koje će koristiti za tu namjenu. Primjenom tih kriterija trebala bi biti moguća usporedna procjena razine uspješnosti svake ponude s obzirom na predmet ugovora, kako je utvrđeno u tehničkim specifikacijama. U kontekstu najboljeg omjera cijene i kvalitete, ova Direktiva obuhvaća nepotpun popis mogućih kriterija za dodjelu koji uključuju okolišne i socijalne aspekte. Javne naručitelje trebalo bi poticati da odaberu kriterije za dodjelu putem kojih će osigurati visokokvalitetne radove, robu ili usluge koje su najbolje prilagođene njihovim potrebama.
Odabranim kriterijima za dodjelu na javne naručitelje ne prenosi se neograničena sloboda izbora. Tim bi kriterijima trebala biti zajamčena mogućnost učinkovitog i poštenog nadmetanja te bi trebali biti popraćeni postupcima kojima se omogućuje učinkovita provjera informacija koje su pružili ponuditelji.
Kako bi se osigurala ekonomski najpovoljnija ponuda, odluka o dodjeli ugovora ne bi se trebala temeljiti isključivo na kriterijima koji nisu vezani uz troškove. Kriteriji kvalitete trebali bi stoga biti popraćeni kriterijem troška koji bi, ovisno o izboru javnog naručitelja, mogao biti cijena ili mogao biti utemeljen na pristupu isplativosti, poput troškova životnog vijeka. Međutim, kriteriji za dodjelu ne bi trebali utjecati na primjenu nacionalnih odredaba kojima se utvrđuje naknada za određene usluge ili u kojima su određene fiksne cijene za određenu robu.”
4
Članak 2. te direktive, naslovljen „Definicije” u stavku 1. točki 13. propisuje:
„Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:
[…]
13.
‚dokumentacija o nabavi’ znači bilo koji dokument koji je sastavljen ili na koji javni naručitelj upućuje, a u kojemu se opisuju ili određuju elementi nabave ili postupka, uključujući obavijest o nadmetanju, prethodnu informacijsku obavijest ako se ona koristi kao sredstvo pozivanja na nadmetanje, tehničke specifikacije, opisnu dokumentaciju, predložene ugovorne uvjete, formate dokumenata koje podnose natjecatelji ili ponuditelji, informacije o općim primjenjivim obvezama te svu dodatnu dokumentaciju”.
5
Članak 18. navedene direktive, naslovljen „Načela nabave”, u stavku 1. propisuje:
„Javni naručitelji se prema gospodarskim subjektima ponašaju jednako i bez diskriminacije te djeluju na transparentan i razmjeran način.
Koncept nabave nije osmišljen s namjerom da je se isključi iz područja primjene ove Direktive ili da se prijetvorno suzi nadmetanje. Smatra se da se nadmetanje prijetvorno sužava kada je koncept nabave osmišljen s namjerom da se određenim gospodarskim subjektima neopravdano da prednost ili ih se stavi u nepovoljan položaj.”
6
Članak 29. navedene direktive, naslovljen „Natjecateljski postupak uz pregovore” u stavku 1. određuje:
„U natjecateljskim postupcima uz pregovore bilo koji gospodarski subjekt može podnijeti zahtjev za sudjelovanje kao odgovor na poziv na nadmetanje koji sadrži informacije utvrđene u Prilogu V. dijelovima B i C, pružanjem informacija za kvalitativni odabir koje zahtijeva javni naručitelj.
U dokumentaciji o nabavi, javni naručitelji određuju predmet nabave opisujući svoje potrebe i tražene značajke robe, radova ili usluga koji se nabavljaju te određuju kriterije dodjele ugovora. Također navode koji elementi iz opisa određuju minimalne zahtjeve koje sve ponude trebaju zadovoljiti.
Informacije moraju biti dovoljno precizne kako bi gospodarskim subjektima omogućili prepoznavanje prirode i opsega nabave te kako bi gospodarski subjekti odlučili hoće li podnijeti zahtjev za sudjelovanje u postupku.
[…]”
7
U skladu s člankom 42. Direktive 2014/24, naslovljenim „Tehničke specifikacije”:
„1.   Tehničke specifikacije kako su definirane u točki 1. Priloga VII. navode se u dokumentaciji o nabavi. Tehničkim specifikacijama utvrđuju se značajke koje se traže za radove, usluge ili robu.
Te se značajke mogu odnositi i na određen proces ili metodu proizvodnje ili izvedbe zatraženih radova, robe ili usluga ili na određen proces neke druge faze njihova životnog vijeka čak i ako ti čimbenici nisu sastavni dio njihova materijalnog sadržaja pod uvjetom da su povezani s predmetom ugovora i razmjerni njegovoj vrijednosti i ciljevima.
[…]
2.   Tehničke specifikacije moraju omogućiti jednak pristup postupku nabave gospodarskim subjektima i ne smiju imati učinak stvaranja neopravdanih prepreka za otvaranje javne nabave tržišnom natjecanju.
3.   Ne dovodeći u pitanje obvezna nacionalna tehnička pravila, u onoj mjeri u kojoj su usklađena s pravom Unije, tehničke se specifikacije formuliraju na sljedeće načine:
(a)
u smislu izvedbenih ili funkcionalnih zahtjeva, uključujući okolišne značajke, pod uvjetom da su ti parametri dovoljno precizni kako bi ponuditelji mogli odrediti predmet ugovora, a javni naručitelji mogli dodijeliti ugovor;
(b)
upućivanjem na tehničke specifikacije i prema redoslijedu prioriteta, na nacionalne norme kojima su prihvaćene europske norme, europska tehnička odobrenja, zajedničke tehničke specifikacije, međunarodne norme, druge tehničke referentne sustave koje su utvrdila europska normizacijska tijela ili – ako oni ne postoje – nacionalne norme, nacionalna tehnička odobrenja ili nacionalne tehničke specifikacije koje se odnose na projektiranje, izračun i izvođenje radova te uporabu robe; u svako upućivanje treba navesti riječi ‚ili jednakovrijedan’;
(c)
u smislu izvedbenih ili funkcionalnih zahtjeva iz točke (a), s upućivanjem na tehničke specifikacije spomenute u točki (b) kao sredstvom pretpostavke sukladnosti s takvim izvedbenim ili funkcionalnim zahtjevima;
(d)
upućivanjem na tehničke specifikacije navedene u točki (b) za određene značajke te upućivanjem na izvedbene ili funkcionalne zahtjeve iz točke (a) za druge značajke.
4.   Osim ako je to opravdano predmetom ugovora, tehničke specifikacije ne smiju upućivati na određenu marku ili izvor ili određeni proces s obilježjima proizvoda ili usluga koje pruža određeni gospodarski subjekt ili na zaštitne znakove, patente, vrstu ili određeno podrijetlo ili proizvodnju ako bi to imalo učinak pogodovanja ili isključivanja određenih poduzeća ili određenih proizvoda. Takva je uputa dopuštena samo u iznimnim slučajevima kada nije moguć dovoljno precizan i razumljiv opis predmeta ugovora sukladno stavku 3. Uz takvu uputu treba navesti riječi ‚ili jednakovrijedan’.
[…]”
8
Članak 46. te direktive, naslovljen „Razdjela ugovora u grupe” u stavku 1. drugom podstavku predviđa:
„Javni naručitelji, osim u odnosu na ugovore čija je razdioba obvezna u skladu sa stavkom 4. ovog članka, navode glavne razloge za odluku da se ne izvrši razdioba u grupe, koji se uključuju u dokumentaciju o nabavi ili pojedinačno izvješće iz članka 84.”
9
Članak 49. te direktive, naslovljen „Obavijest o nadmetanju”, glasi:
„Obavijesti o nadmetanju koriste se kao načini pozivanja na nadmetanje za sve postupke, ne dovodeći u pitanje članak 26. stavak 5. drugi podstavak i članak 32. Obavijesti o nadmetanju sadrže informacije navedene u Prilogu V. dijelu C i objavljuju se u skladu s člankom 51.”
10
Prilog V. Direktivi 2014/24, naslovljen „Podaci koje trebaju sadržavati obavijesti”, sadržava dio C u kojem se navode podaci koje trebaju sadržavati obavijesti o nadmetanju. Točka 30. tog dijela glasi kako slijedi: „Svi drugi relevantni podaci.”
11
Prilog VII. Direktivi, naslovljen „Definicija određenih tehničkih specifikacija”, u točki 1. određuje:
„Za potrebe ove Direktive:
1.
‚tehnička specifikacija’ znači jedno od sljedećeg:
[…]
(b)
u slučaju ugovora o javnoj nabavi robe ili javnim uslugama specifikacija u dokumentaciji kojom se određuju tražene značajke proizvoda ili usluge, poput razina kvalitete, razina utjecaja na okoliš i klimu, rješenja za sve zahtjeve (uključujući pristup za osobe s invaliditetom) i ocjene sukladnosti, izvedbe, uporabljivosti proizvoda, sigurnosti ili dimenzija, uključujući zahtjeve koji su bitni za proizvod u pogledu naziva pod kojim se proizvod prodaje, terminologiju, simbole, ispitivanje i ispitne metode, pakiranje, obilježavanje i označivanje, upute za korisnike, proizvodne procese i metode u bilo kojoj fazi životnog vijeka robe ili usluge te postupke ocjene sukladnosti”.
Rumunjsko pravo
12
U članku 2. stavku 2. Legea nr. 98/2016, privind achizițiile publice (Zakon br. 98/2016 o javnoj nabavi) od 19. svibnja 2016. (Monitorul Oficial al României I. dio, br. 390 od 23. svibnja 2016.) određuje:
„Provedba postupka javne nabave i organizacija natječaja temelje se na sljedećim načelima:
(a)
nediskriminacije;
(b)
jednakog postupanja;
(c)
uzajamnog priznavanja;
(d)
transparentnosti;
(e)
proporcionalnosti i
(f)
preuzimanja odgovornosti.”
13
Članak 50. Zakona br. 98/2016 određuje:
„1.   Javni naručitelji ne smiju osmisliti strukturu javne nabave ni njezine elemente s ciljem da se u tom pogledu ne primijene odredbe ovog zakona ili prijetvorno suzi nadmetanje.
2.   U smislu stavka 1. smatra se da se nadmetanje prijetvorno sužava kada su javna nabava ili njezini elementi osmišljeni ili strukturirani s namjerom da se neopravdano pogoduje određenim gospodarskim subjektima ili ih se stavi u nepovoljan položaj.”
14
Članak 155. tog zakona u stavcima 1., 2. i 6. propisuje:
„1.   Tehničke specifikacije utvrđuju se u dokumentaciji o javnoj nabavi i definiraju značajke koje se zahtijevaju od radova, usluga ili proizvoda koji su predmet nabave.
2.   Značajke iz stavka 1. mogu se odnositi i na određen proces ili konkretnu metodu izvedbe radova, proizvodnje proizvoda ili pružanja zatraženih usluga ili na određen proces neke druge faze njihova životnog vijeka čak i ako ti čimbenici nisu sastavni dio materijalnog sadržaja isporuka, radova ili usluga za koje se provodi javna nabava pod uvjetom da su te značajke povezane s predmetom ugovora o javnoj nabavi odnosno okvirnog sporazuma i razmjerne njegovoj vrijednosti i ciljevima.
[…]
6.   Tehničke specifikacije trebaju svim gospodarskim subjektima omogućiti jednak pristup postupku javne nabave i ne smiju imati učinak stvaranja neopravdanih prepreka osiguravanju stvarnog tržišnog natjecanja među gospodarskim subjektima.”
15
Članak 156. tog zakona u stavcima 2. do 4. propisuje:
„2.   Osim ako je to opravdano predmetom ugovora, tehničke specifikacije ne smiju upućivati na određenu marku ili izvor ili određeni proces s obilježjima proizvoda ili usluga koje pruža određeni gospodarski subjekt ili na zaštitne znakove, patente, vrste ili podrijetlo ili određenu proizvodnju ako bi to imalo učinak pogodovanja ili isključivanja određenih gospodarskih subjekata ili određenih proizvoda.
3.   Odstupajući od odredbi stavka 2., utvrđivanje tehničkih specifikacija preciziranjem elemenata iz stavka 2. dopušteno je u iznimnim slučajevima kada nije moguć dovoljno precizan i razumljiv opis predmeta ugovora u skladu s odredbama stavka 1. i u tim se slučajevima uz pojašnjenje elemenata iz stavka 2. navodi izraz ‚ili jednakovrijedan’.
4.   Ako javni naručitelj utvrđuje tehničke specifikacije iz stavka 1. točke (b), ne smije odbiti ponudu zbog toga što ponuđeni radovi, proizvodi ili usluge nisu u skladu s tehničkim specifikacijama na koje je uputio ako ponuditelj u svojoj ponudi dokaže, bilo kojim prikladnim sredstvom, da rješenja koja predlaže na jednakovrijedan način zadovoljavaju zahtjeve definirane tehničkim specifikacijama.”
16
Članak 1. Metodoloških pravila, koja se nalaze u prilogu Hotărârea Guvernului nr. 395/2016, pentru aprobarea Normelor metodologice de aplicare a prevederilor referitoare la atribuirea contractului de achiziție publică/acordului‑cadru din Legea nr. 98/2016 privind achizițiile publice (Vladina odluka br. 395/2016 o odobravanju metodoloških pravila za primjenu odredbi o dodjeli ugovora o javnoj nabavi/okvirni sporazum iz Zakona br. 98/2016 o javnoj nabavi) od 2. lipnja 2016. (Monitorul Oficial al României, dio I., br. 423 od 6. lipnja 2016.) glasi:
„1.   U postupku provedbe javne nabave bilo koja situacija za koju ne postoji izričit propis tumači se s obzirom na načela predviđena člankom 2. stavkom 2. [Zakona br. 98/2016].
2.   Tijekom provedbe postupka dodjele javni naručitelj obvezan je donijeti sve potrebne mjere kako bi se izbjegao nastanak situacija koje mogu dovesti do sukoba interesa i/ili do sprečavanja, ograničavanja ili narušavanja tržišnog natjecanja.
3.   Ako utvrdi da je nastupila situacija iz stavka 2., javni naručitelj obvezan je ukloniti učinke koji proizlaze iz takve okolnosti na način da u skladu sa svojim nadležnostima donese, ovisno o slučaju, korektivne mjere kojima se mijenjaju, ukidaju, opozivaju ili poništavaju akti koji su utjecali na pravilnu provedbu postupka dodjele ili s njime povezanih aktivnosti.
[…]”
17
Člankom 20. stavkom 10. tih metodoloških pravila propisano je:
„Dokumentacija o nabavi obavezno sadržava tehničke specifikacije koje predstavljaju tehničke zahtjeve, uvjete i značajke koji omogućuju da se objektivno opišu svaki proizvod, usluga ili svaki rad, na način koji odgovara potrebama javnog naručitelja.”
Glavni postupak i prethodna pitanja
18
Dana 23. veljače 2024., bolnica kao javni naručitelj, objavila je oglas za otvoreni postupak javne nabave, naslovljen „Isporuka, postavljanje i puštanje u rad kirurškog robota 2” u vrijednosti koja je procijenjena na 25400000 rumunjskih leua (RON) (otprilike 5000000 eura).
19
Bolnica je prije toga bila pokrenula postupak ispitivanja tržišta o kirurškom robotu koji je predmet tog postupka javne nabave, iz kojeg je, s jedne strane, proizašlo da postoje dvije vrste kirurških robota sličnih funkcija, i to robot koji se sastoji od jednog dijela (ruke robota predstavljaju jednu cjelinu) i modularni robot (robot ima dvije zasebne ruke) te, s druge strane, da postoje najmanje tri proizvođača modularnog robota.
20
U dokumentaciji za nadmetanje navedenog postupka javne nabave, bolnica je tehničke specifikacije dotičnog kirurškog robota predstavila na sljedeći način: „Uređaj robotski asistirane kirurgije, modularan i pomičan, s najmanje četiri modula s neovisnim robotskim rukama i koji ima certifikat za primjenu barem u sljedećim specijalističkim područjima: opća kirurgija, ginekologija, urologija i torakalna kirurgija. Uređaj se treba moći smjestiti u operacijski blok bez potrebe za posebnim mjerama, pri čemu treba omogućiti hibridni pristup [kirurškom] zahvatu uz brzi prijelaz s klasične laparoskopske kirurgije na robotski asistiranu kirurgiju i obratno, svaki put kad je to potrebno tijekom [kirurškog] postupka. Uređaj se treba moći kontinuirano upotrebljavati”.
21
Društvo Sof Medica, kao dobavljač kirurških robota koji se sastoje od jednog dijela, smatralo je da te tehničke specifikacije nisu u skladu s načelima kojima se uređuje provedba postupaka javne nabave, navedenima u člancima 2., 50., 155. i 156. Zakona br. 98/2016, čija je svrha provedba članaka 18. i 42. Direktive 2014/24, jer se njima prednost daje samo modularnim kirurškim robotima. Tako je društvo Sof Medica od Tribunalula Cluj (Viši sud u Cluju, Rumunjska) zatražilo da se javnom naručitelju naloži uklanjanje navedenih tehničkih specifikacija za koje je smatralo da su diskriminirajuće, da utvrdi minimalne zahtjeve koji jamče transparentan postupak koji se temelji na stvarnom tržišnom natjecanju i, ako nije moguće ispraviti dokumentaciju o javnoj nabavi, da poništi dotični postupak javne nabave.
22
Bolnica je prigovorila da nabavu modularnog kirurškog robota opravdava veći broj konkretnih elemenata. Naime, s obzirom na to da bolnicu čine stare zgrade, treba uzeti u obzir logističke kapacitete operacijskih blokova, koji su maleni, potrebu premještanja medicinske opreme između tih blokova ovisno o potrebama i hitnim slučajevima kao i broj operacijskih sala i njihovo uređenje. Raspored tih sala zahtijeva nabavu robota fleksibilne konfiguracije, prilagođene raspoloživom prostoru, ograničene težine i koji površinski ne zauzima mnogo prostora, a to ne odgovara značajkama robota koji se sastoje od jednog dijela.
23
Presudom od 22. ožujka 2024., Tribunalul Cluj (Viši sud u Cluju) odbio je zahtjev društva Sof Medica koji je smatrao djelomično bespredmetnim i djelomično neosnovanim.
24
Društvo Sof Medica podnijelo je žalbu protiv te presude Curtei de Apel Cluj (Žalbeni sud u Cluju, Rumunjska), a riječ je o sud koji je uputio zahtjev.
25
Taj sud iznosi tri vrste sumnji u pogledu margine prosudbe kojom javni naručitelj raspolaže prilikom utvrđivanja tehničkih specifikacija.
26
Kao prvo, postavlja si pitanje o tome može li javni naručitelj, s obzirom na načelo transparentnosti iz članka 18. stavka 1. Direktive 2014/24 u vezi s njezinim člankom 49., isključiti ponuditelja na temelju tehničkih specifikacija opravdanih „objektivnom potrebom”, kad je ponuditelj za navedenu potrebu saznao tek nakon objave dokumentacije o dotičnoj javnoj nabavi do koje je došlo povodom sudskog postupka.
27
Kao drugo, sud koji je uputio zahtjev pita se može li se članak 42. stavak 1., članak 42. stavak 3. točka (b) i članak 42. stavak 4. Direktive 2014/24 tumačiti na način da ograničavajuću prirodu koja proizlazi iz svih zahtjeva navedenih u tehničkim specifikacijama nekog poziva na nadmetanje, koja zahtijeva da se u dokumentaciji o javnoj nabavi navede izraz „ili jednakovrijedan”, treba ocijeniti uzimajući u obzir sve zahtjeve iz te dokumentacije.
28
Kao treće i posljednje, postavlja si i pitanje mogu li se, u slučaju potvrdnog odgovora na pitanja iz točaka 26. i 27. ove presude, načela jednakog postupanja i nediskriminacije, uređena člankom 18. stavkom 1. te direktive, tumačiti na način da ocjena ograničavajuće prirode tehničkih specifikacija treba biti povezana s „objektivnom potrebom” koju je javni naručitelj naveo prije dana objave dotičnog poziva na nadmetanje i dokumentacije o javnoj nabavi.
29
U tim okolnostima, Curtea de Apel Cluj (Žalbeni sud u Cluju) odlučila je prekinuti postupak i uputiti Sudu sljedeća prethodna pitanja:
„1.
Treba li načelo transparentnosti iz članka 18. stavka 1. Direktive [2014/24] u vezi s člankom 49. i člankom 2. stavkom 1. točkom 13. te direktive tumačiti na način da mu se protivi isključenje ponuditelja na temelju određenih tehničkih specifikacija opravdanih ‚objektivnom potrebom’ koju je javni naručitelj utvrdio tek nakon objave poziva na nadmetanje i dokumentacije o javnoj nabavi?
2.
Mogu li se odredbe članka 42. [stavka] 1., članka 42. stavka 3. točke (b) i članka 42. stavka 4. Direktive 2014/24 tumačiti na način da se ocjena ograničavajuće prirode tehničkih specifikacija, koja zahtijeva da se u dokumentaciji o javnoj nabavi navede izraz ‚ili jednakovrijedan’, može provesti i kumulativnom analizom svih zahtjeva iz dokumentacije o javnoj nabavi?
3.
U slučaju potvrdnog odgovora na prva dva pitanja, mogu li se načelo jednakog postupanja i načelo nediskriminacije iz članka 18. stavka 1. Direktive 2014/24, tumačiti na način da ocjena ograničavajuće prirode tehničkih specifikacija treba biti povezana s ‚objektivnom potrebom’ javnog naručitelja prije objave poziva na nadmetanje i dokumentacije o javnoj nabavi?”
Postupak pred Sudom
30
Sud koji je uputio zahtjev zatražio je da se o ovom zahtjevu za prethodnu odluku odluči u ubrzanom postupku predviđenom u članku 105. Poslovnika Suda.
31
Taj zahtjev odbijen je rješenjem predsjednika Suda od 13. prosinca 2024., Sof Medica (C‑568/24, EU:C:2024:1055).
O prethodnim pitanjima
Prvo i treće pitanje
32
Svojim prvim i trećim pitanjem, koja valja ispitati zajedno, sud koji je uputio zahtjev u biti pita treba li članak 18. stavak 1. Direktive 2014/24 u vezi s člankom 42. stavcima 1. i 2. kao i člankom 49. te direktive, tumačiti na način da se načelima transparentnosti i jednakog postupanja iz tog članka 18. stavka 1. protivi to da javni naručitelj u okviru javne nabave robe, isključi ponudu ponuditelja na temelju tehničkih specifikacija, a da navedene specifikacije na dan objave obavijesti o nadmetanju nisu bile objektivno opravdane u dokumentaciji o nabavi u smislu članka 2. stavka 1. točke 13. navedene direktive.
33
Kao prvo, važno je istaknuti da se u članku 2. stavku 1. točki 13. Direktive 2014/24 samo definira pojam „dokumentacija o nabavi” kao bilo koji dokument koji je sastavljen ili na koji javni naručitelj upućuje, a u kojemu se opisuju ili određuju elementi nabave ili postupka, uključujući osobito poziv na nadmetanje i tehničke specifikacije.
34
Međutim, u toj odredbi nije ništa rečeno o tome je li dotični javni naručitelj, na dan objave obavijesti o nadmetanju, dužan navesti objektivna opravdanja koja potkrjepljuju tehničku specifikaciju.
35
Kao drugo, važno je istaknuti da se u članku 49. Direktive 2014/24 u biti samo navodi da se pozivi na nadmetanje koriste kao načini pozivanja na nadmetanje, da sadržavaju informacije navedene u Prilogu V. dijelu C te direktive i da se objavljuju u skladu s člankom 51. navedene direktive. Iako se u tom dijelu C, naslovljenom „Podaci koje trebaju sadržavati obavijesti o nadmetanju” nabrajaju brojne informacije koje treba pružiti, među njima se ne nalazi obveza navođenja objektivnih opravdanja koja potkrjepljuju tehničku specifikaciju.
36
Kao treće, iz članka 42. stavka 1. Direktive 2014/24 proizlazi da se tehničke specifikacije, koje su definirane u točki 1. Priloga VII. toj direktivi, navode u dokumentaciji o nabavi i da se njima utvrđuju tražene značajke robe. Kad je riječ o ugovoru o javnoj nabavi robe ili javnim uslugama, u točki 1. podtočki (b) tog Priloga VII., tehnička se specifikacija definira kao specifikacija u dokumentaciji kojom se određuju tražene značajke proizvoda ili usluge, poput razina kvalitete, razina utjecaja na okoliš i klimu, rješenja za sve zahtjeve (uključujući pristup za osobe s invaliditetom) i ocjene sukladnosti, izvedbe, uporabljivosti proizvoda, sigurnosti ili dimenzija, uključujući zahtjeve koji su bitni za proizvod u pogledu naziva pod kojim se proizvod prodaje, terminologiju, simbole, ispitivanje i ispitne metode, pakiranje, obilježavanje i označivanje, upute za korisnike, proizvodne procese i metode u bilo kojoj fazi životnog vijeka robe ili usluge te postupke ocjene sukladnosti. Međutim, ni iz teksta tog članka 42. stavka 1. kao ni iz onoga iz navedene točke 1. podtočke (b) ne proizlazi da je javni naručitelj dužan objektivno opravdati tehničke specifikacije koje je utvrdio.
37
U tom pogledu, Sud je presudio da javni naručitelj raspolaže širokom marginom prosudbe u okviru formuliranja tehničkih specifikacija javne nabave, jer on najbolje zna odrediti koja mu je roba potrebna i zahtjeve koji moraju biti ispunjeni da bi se postigli željeni rezultati (vidjeti u tom smislu presude od 25. listopada 2018., Roche Lietuva, C‑413/17, EU:C:2018:865, t. 29. i 30. te od 16. siječnja 2025., DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, t. 42.).
38
Međutim, javni naručitelj u skladu s člankom 42. stavkom 2. Direktive 2014/24 u vezi s njezinim člankom 18. stavkom 1., mora omogućiti da tehničke specifikacije gospodarskim subjektima pružaju jednak pristup postupku nabave i da nemaju učinak stvaranja neopravdanih prepreka tržišnom natjecanju pri javnoj nabavi (presuda od 16. siječnja 2025., DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, t. 42.).
39
Sud je istaknuo da su načelâ jednakog postupanja, nediskriminacije i transparentnosti od ključne važnosti kad je riječ o tehničkim specifikacijama, imajući u vidu opasnosti od diskriminacije koje su povezane s njihovim izborom, odnosno način njihove formulacije (presuda od 25. listopada 2018., Roche Lietuva, C‑413/17, EU:C:2018:865, t. 34.).
40
U tom smislu, iz uvodne izjave 74. Direktive 2014/24 proizlazi da bi tehničke specifikacije trebale biti sastavljene na način da se izbjegne prijetvorno sužavanje nadmetanja uvođenjem zahtjeva kojima se prednost daje određenom gospodarskom subjektu na način da ti zahtjevi odražavaju ključne značajke robe, usluga ili radova koje obično nudi taj gospodarski subjekt. Naime, u skladu s tom uvodnoj izjavom 74. „trebalo bi biti moguće […] predati ponude koje uzimaju u obzir raznolikost mjerila tehničkih rješenja i tehničkih specifikacija na tržištu”.
41
Poštovanje tih zahtjeva još je važnije ako su tehničke specifikacije formulirane osobito detaljno. Naime, što su tehničke specifikacije detaljnije, to je veća opasnost da se proizvodima određenog proizvođača daje prednost (presuda od 25. listopada 2018., Roche Lietuva (C‑413/17, EU:C:2018:865, t. 37.).
42
Tako stupanj detaljnosti tehničkih specifikacija mora također poštovati načelo proporcionalnosti, što podrazumijeva ispitivanje toga je li taj stupanj detaljnosti nužan za ostvarenje postavljenih ciljeva (vidjeti u tom smislu presudu od 25. listopada 2018., Roche Lietuva, C‑413/17, EU:C:2018:865, t. 41.).
43
Međutim, ni člankom 18. stavkom 1. Direktive 2014/24 ni člankom 42. stavcima 1. i 2. te direktive nije propisano tumačenje načelâ transparentnosti i jednakog postupanja na način da se njima od javnog naručitelja zahtijeva da na dan objave dotičnog poziva na nadmetanje, navede objektivna opravdanja koja potkrjepljuju tehničke specifikacije koje je utvrdio.
44
Naime, načelo transparentnosti podrazumijeva da su uvjeti i detaljna pravila postupka sklapanja ugovora formulirani u pozivu na nadmetanje ili u dokumentaciji za nadmetanje na jasan, precizan i jednoznačan način, tako da, s jedne strane, omogućuju svim razumno informiranim i prosječno pažljivim ponuditeljima da shvate njihov točan opseg i protumače ih na isti način i, s druge strane, da omogućuju javnom naručitelju stvarnu provjeru toga odgovaraju li ponude ponuditeljâ kriterijima koji uređuju ugovor o kojem je riječ (presuda od 10. svibnja 2012., Komisija/Nizozemska, C‑368/10, EU:C:2012:284, t. 109. i navedena sudska praksa). Načelom se transparentnosti dakle samo zahtijeva da dokumentacija o javnoj nabavi bude jasna, precizna i jednoznačna, a da se pritom od javnih naručitelja ne zahtijeva da, na dan objave dotičnog poziva na nadmetanje, konkretno navedu sva objektivna opravdanja koja potkrjepljuju svaku tehničku specifikaciju navedenu u dokumentaciji za nadmetanje. Potonji zahtjev se, s druge strane, odnosi na postupanje u skladu s načelom proporcionalnosti, tako da javni naručitelj mora biti u mogućnosti opravdati zašto je stupanj detaljnosti dotičnih tehničkih specifikacija potreban za ostvarenje željenih ciljeva.
45
Iz prethodno navedenog proizlazi da načelo transparentnosti iz članka 18. stavka 1. Direktive 2014/24 ne obvezuje javnog naručitelja na to da pruži objektivno opravdanje koje po njegovu mišljenju objašnjava sadržaj tehničkih specifikacija iz dokumentacije o dotičnoj javnoj nabavi.
46
Kao četvrto, to tumačenje podupire struktura Direktive 2014/24. Naime, kad je zakonodavac Unije predvidio da javni naručitelj u dokumentaciji o nabavi navede obrazloženje kojim opravdava neku značajku ili uvjet koji se odnosi na ugovor o javnoj nabavi ili postupak javne nabave, to je i izričito propisao. To je primjerice slučaj s člankom 46. stavkom 1. drugim podstavkom te direktive kojim je previđena obveza javnog naručitelja da navede glavne razloge za odluku da se ne izvrši razdioba ugovora u grupe ili s člankom 29. stavkom 1. drugim podstavkom navedene direktive kojim je predviđeno da javni naručitelj, kad se opredijeli za natjecateljski postupak uz pregovore, mora u dokumentaciji o nabavi odrediti predmet nabave o kojoj je riječ opisujući svoje potrebe i tražene značajke robe, radova ili usluga koji se nabavljaju.
47
Kao peto i posljednje, tumačenje protivno onomu koje se predlaže u točki 45. ove presude moglo bi prekinuti ravnotežu koju zakonodavac Unije želi uspostaviti između prava i obveza ponuditeljâ te prava i obveza javnih naručitelja. Ono bi naime dovelo do toga da se od javnog naručitelja zahtijeva da detaljno opravda svaki konkretan zahtjev, informacijama o potrebama koje želi ispuniti i na temelju kojih je sastavio tehničke specifikacije. U određenim slučajevima, posljedica takve obveze obrazlaganja bili bi osobito težak, pa čak i neproporcionalan administrativni teret, koji bi ležao na dotičnom javnom naručitelju i dovođenje u pitanje široke margine prosudbe koja mu je priznata u pogledu određivanja njegovih potreba i formuliranja tehničkih specifikacija nekog postupka javne nabave.
48
S obzirom na prethodna razmatranja, na prvo i treće pitanje valja odgovoriti tako da članak 18. stavak 1. Direktive 2014/24 u vezi s člankom 42. stavcima 1. i 2. kao i člankom 49. te direktive treba tumačiti na način da se načelima transparentnosti i jednakog postupanja iz tog članka 18. stavka 1. ne protivi to da javni naručitelj u okviru javne nabave robe, isključi ponudu ponuditelja na temelju tehničkih specifikacija, a da navedene specifikacije na dan objave obavijesti o nadmetanju nisu bile objektivno opravdane u dokumentaciji o nabavi u smislu članka 2. stavka 1. točke 13. navedene direktive.
Drugo pitanje
49
Svojim drugim pitanjem sud koji je uputio zahtjev u biti pita treba li članak 42. stavak 1., članak 42. stavak 3. točku (b) te članak 42. stavak 4. Direktive 2014/24 tumačiti na način da javni naručitelj u tehničkoj specifikaciji postupka javne nabave robe kirurškog robota, može predvidjeti zahtjeve koji se odnose na modularnost i mobilnost, težinu, površinu koju zauzima na tlu te na način na koji su raspoređene ruke kirurškog robota koji je predmet tog postupka, a da uz njih ne navede riječi „ili jednakovrijedan”.
50
Najprije valja istaknuti da je u postupku javne nabave robe formulacija tehničkih specifikacija, u skladu s člankom 42. stavkom 1. Direktive 2014/24 u vezi s točkom 1. podtočkom (b) Priloga VII. toj direktivi, namijenjena definiranju traženih značajki dotične robe, kao što su među ostalim izvedba, uporabljivost dotičnog proizvoda te njegove sigurnost i dimenzije. Zbog toga što određuju te značajke, tehničke specifikacije definiraju, kao što to proizlazi iz uvodne izjave 92. navedene direktive, sam predmet dotičnog ugovora o javnoj nabavi (vidjeti u tom smislu presudu od 16. siječnja 2025., DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, t. 40.).
51
U članku 42. stavku 3. Direktive 2014/24 iscrpno se navode metode formuliranja tehničkih specifikacija koje moraju biti navedene u dokumentaciji o nabavi, s tim da se u njemu ne utvrđuje hijerarhija među tim metodama (vidjeti u tom smislu presudu od 16. siječnja 2025., DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, t. 29. i 30. te navedenu sudsku praksu).
52
U tom pogledu, javni naručitelj može odlučiti da tehničke specifikacije formulira u obliku izvedbenih ili funkcionalnih zahtjeva u skladu s člankom 42. stavkom 3. točkom (a) te direktive. Može također odabrati da će u skladu s tim člankom 42. stavkom 3. točkom (b) uputiti na nacionalne norme kojima su prihvaćene europske norme, europska tehnička odobrenja, zajedničke tehničke specifikacije, međunarodne norme, druge tehničke referentne sustave koje su utvrdila europska normizacijska tijela ili – ako oni ne postoje – nacionalne norme, nacionalna tehnička odobrenja ili nacionalne tehničke specifikacije koje se odnose na projektiranje, izračun i izvođenje radova te uporabu robe. Može još odlučiti i zajedno kombinirati te dvije metode u skladu s navedenim člankom 42. stavkom 3. točkama (c) i (d). Kad javni naručitelj formulira tehničke specifikacije u skladu s metodom predviđenom u navedenom članku 42. stavku 3. točki (b), uz svako upućivanje na potonju odredbu treba navesti riječi „ili jednakovrijedan”.
53
Međutim, u konkretnom slučaju valja istaknuti da tehničke specifikacije koje se odnose na dotični ugovor o javnoj nabavi, kako su navedene u točki 20. ove presude, ne izgledaju kao da su formulirane u skladu s metodom predviđenom člankom 42. stavkom 3. točkom (b) Direktive 2014/24, tako da ta odredba nije primjenjiva.
54
Međutim, važno je još istaknuti da članak 42. stavak 4. prva rečenica te direktive načelno zabranjuje to da se u tehničke specifikacije uključi upućivanje na „određenu marku ili izvor ili određeni proces s obilježjima proizvoda […] koje pruža određeni gospodarski subjekt” ili na „vrstu […] ili određenu proizvodnju ako bi to imalo učinak pogodovanja ili isključivanja određenih poduzeća ili određenih proizvoda”. Naime, takva upućivanja ne doprinose otvaranju dotične javne nabave tržišnom natjecanju nego imaju za učinak njegovo ograničavanje (vidjeti u tom smislu presudu od 16. siječnja 2025., DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, t. 48. i 49.).
55
Međutim, postoje dvije iznimke od te „načelne” zabrane. S jedne strane, drugom rečenicom članka 42. stavka 4. Direktive 2014/24 propisano je da javni naručitelj iznimno može u dokumentaciji o nabavi koja sadržava tehničke specifikacije uključiti upućivanje iz tog članka 42. stavka 4., pod uvjetom da, kao što to u biti predviđa ta druga rečenica, izvedbeni ili funkcionalni zahtjevi navedeni u skladu s člankom 42. stavkom 3. točkom (a) te direktive ili specifikacije navedene u skladu s člankom 42. stavkom 3. točkom (b) navedene direktive, ili njihova kombinacija, sami po sebi ne omogućuju davanje dovoljno preciznog i razumljivog opisa predmeta ugovora. U takvom slučaju javni naručitelj mora, u skladu s trećom rečenicom članka 42. stavka 4. te direktive uz to upućivanje navesti riječi „ili jednakovrijedan” (vidjeti u tom smislu presudu od 16. siječnja 2025., DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, t. 50.).
56
S druge strane, kao što to proizlazi iz izraza „[o]sim ako je to opravdano predmetom ugovora” iz prve rečenice članka 42. stavka 4. Direktive 2014/24, upućivanja iz te odredbe mogu se izvršiti i kada je to opravdano s obzirom na predmet ugovora. Taj slučaj, koji je različit od onog predviđenog u drugoj rečenici tog članka 42. stavka 4., treba shvatiti kao okolnost koja omogućuje javnom naručitelju da isključi sâmu primjenjivost normativnog sadržaja tog stavka 4., koji sadržava načelnu zabranu navedenu u njegovoj prvoj rečenici, iznimku od te zabrane predviđenu u drugoj rečenici tog stavka 4. i zahtjev, predviđen u njegovoj trećoj rečenici, da u slučaju primjenjivosti te iznimke doda riječi „ili jednakovrijedan” (vidjeti u tom smislu presudu od 16. siječnja 2025., DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, t. 51.).
57
Iz toga slijedi da kada je upućivanje kao što je ono navedeno u članku 42. stavku 4. prvoj rečenici Direktive 2014/24 opravdano predmetom dotičnog ugovora, ono se može uključiti u tehničke specifikacije a da se pritom ne primjenjuju zabrana iz prve rečenice te odredbe ili uvjeti predviđeni u njezinoj drugoj i trećoj rečenici (vidjeti u tom smislu presudu od 16. siječnja 2025., DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, t. 52.).
58
Taj slučaj na koji se odnosi izraz „[o]sim ako je to opravdano predmetom ugovora” treba, a da se pritom ne ugrozi cilj otvaranja javne nabave tržišnom natjecanju, tumačiti restriktivno, tako da obuhvaća samo situacije u kojima zahtjev koji se odnosi na vrstu proizvoda ili na njegove dimenzije, neizbježno proizlazi iz predmeta ugovora (vidjeti u tom smislu presudu od 16. siječnja 2025., DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, t. 53.).
59
Upravo je s obzirom na sva prethodna razmatranja na sudu koji je uputio zahtjev da ocijeni može li bolnica valjano propisati zahtjeve koji se odnose na modularnost i mobilnost, težinu, površinu koju zauzima na tlu te na način na koji su raspoređene ruke kirurškog robota koji je predmet dotičnog ugovora, a da uz te zahtjeve nije naveden izraz „ili jednakovrijedan”.
60
U konkretnom slučaju i iako je u konačnici na tom sudu da primijeni pravila propisana člankom 42. Direktive 2014/24 kako ih tumači Sud, potonji ipak može dati naznake kako bi se odredilo u kojoj se mjeri ta pravila mogu primijeniti na takve zahtjeve.
61
Sud koji je uputio zahtjev konkretno se pita o zahtjevima navedenima u dokumentaciji za nadmetanje a koji se odnose na modularnost i mobilnost, težinu, površinu koju zauzima na tlu te na način na koji su raspoređene ruke kirurškog robota koji je predmet dotičnog ugovora. U tom pogledu, valja smatrati da se ti zahtjevi odnose na „vrstu” proizvoda ili na „određenu proizvodnju” koji mogu imati „učinak pogodovanja ili isključivanja određenih poduzeća ili određenih proizvoda” u smislu članka 42. stavka 4. prve rečenice Direktive 2014/24, jer navedeni zahtjevi dovode do isključivanja poduzeća koja prodaju kirurške robote koji se sastoje od jednog dijela ili modularne kirurške robote čija je težina i/ili površina koju zauzimaju na tlu veća od onih koje su utvrđene tom dokumentacijom za nadmetanje.
62
Međutim, na tom je sudu da provjeri proizlaze li, u skladu s člankom 156. stavkom 2. Zakona br. 98/2016, čija je svrha prenošenje članka 42. stavka 4. prve rečenice Direktive 2014/24, zahtjevi navedeni u prethodnoj točci neizbježno iz predmeta dotičnog ugovora. On je tako dužan provjeriti jesu li ti zahtjevi povezani s dimenzijama i uređenjem operacijskih sala, „bez potrebe za posebnim mjerama” kako je to navedeno u toj dokumentaciji za nadmetanje. Ako navedeni sud nakon tog ispitivanja dođe do zaključka da navedeni zahtjevi neizbježno proizlaze iz predmeta ugovora, javni naručitelj može propisati takve zahtjeve, a da pritom uz njih ne treba navesti riječi „ili jednakovrijedan”.
63
Izvan slučajeva u kojima zahtjevi poput onih o kojima je riječ u glavnom postupku, a koji se odnose na modularnost i mobilnost, težinu, površinu koju zauzima na tlu te na način na koji su raspoređene ruke kirurškog robota koji je predmet dotičnog postupka, neizbježno proizlaze iz predmeta tog ugovora, javni naručitelj ne može propisati te zahtjeve a da uz njih ne navede riječi „ili jednakovrijedan”.
64
S obzirom na prethodna razmatranja, na drugo pitanje valja odgovoriti tako da članak 42. stavke 1. i 4. Direktive 2014/24 treba tumačiti na način da javni naručitelj u tehničkoj specifikaciji postupka javne nabave robe kirurškog robota, ne može predvidjeti zahtjeve koji se odnose na modularnost i mobilnost, težinu, površinu koju zauzima na tlu te na način na koji su raspoređene ruke kirurškog robota koji je predmet tog postupka, a da uz njih ne navede riječi „ili jednakovrijedan”, osim ako navedeni zahtjevi, s obzirom na dokumentaciju o nabavi, neizbježno proizlaze iz predmeta navedenog ugovora.
Troškovi
65
Budući da ovaj postupak ima značaj prethodnog pitanja za stranke glavnog postupka pred sudom koji je uputio zahtjev, na tom je sudu da odluči o troškovima postupka. Troškovi podnošenja očitovanja Sudu, koji nisu troškovi spomenutih stranaka, ne nadoknađuju se.
Slijedom navedenog, Sud (sedmo vijeće) odlučuje:
1.
Članak 18. stavak 1. Direktive 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ u vezi s člankom 42. stavcima 1. i 2. te člankom 49. Direktive 2014/24,
treba tumačiti na način da se:
načelima transparentnosti i jednakog postupanja iz tog članka 18. stavka 1. ne protivi to da javni naručitelj u okviru javne nabave robe, isključi ponudu ponuditelja na temelju tehničkih specifikacija, a da navedene specifikacije na dan objave obavijesti o nadmetanju nisu bile objektivno opravdane u dokumentaciji o nabavi u smislu članka 2. stavka 1. točke 13. navedene direktive.
2.
Članak 42. stavke 1. i 4. Direktive 2014/24
treba tumačiti na način da:
javni naručitelj u tehničkoj specifikaciji postupka javne nabave robe kirurškog robota, ne može predvidjeti zahtjeve koji se odnose na modularnost i mobilnost, težinu, površinu koju zauzima na tlu te na način na koji su raspoređene ruke kirurškog robota koji je predmet tog postupka, a da uz njih ne navede riječi „ili jednakovrijedan”, osim ako navedeni zahtjevi, s obzirom na dokumentaciju o nabavi, neizbježno proizlaze iz predmeta navedenog ugovora.
Potpisi
(
*1
)	Jezik postupka: rumunjski