Väliaikainen versio
JULKISASIAMIEHEN RATKAISUEHDOTUS
NICHOLAS EMILIOU
19 päivänä kesäkuuta 2025 (1)
Asia C‑323/24
Deity Shoes, S.L.
vastaan
Mundorama Confort, S.L. ja
Stay Design, S.L
(Ennakkoratkaisupyyntö – Juzgado de lo Mercantil n.° 1 de Alicante (kauppatuomioistuin nro 1, Alicante, Espanja))
Ennakkoratkaisupyyntö – Teollis- ja tekijänoikeudet – Yhteisömallit – Asetus (EY) N:o 6/2002 – 4 artikla – Mallin suojan edellytykset – Uutuus – Yksilöllinen luonne – Kolmannen osapuolen ennalta määrittämät visuaaliset erityispiirteet – Tuoteluettelossa tarjottujen osien muuntelu – Vaadittavan muuntelun aste – Mallin luoneen vapaus mallin kehittämisessä – Mahdollisuus suojella tunnettujen muotisuuntausten pohjalta valmistetun koko tuotteen tai sen osan ulkomuotoa
I       Johdanto
1.        ”These boots are made for walkin’ and that’s just what they’ll do”.(2) Yhteisömallista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 6/2002(3) tulkintaa koskevassa unionin yleisen tuomioistuimen oikeuskäytännössä katsotaan yleisesti, että tuotteen (esimerkiksi kengän) luoneen vapautta rajoittaa kyseisen tuotteen tekninen käyttötarkoitus (esimerkiksi se seikka, että kenkää on tarkoitus pitää jalassa ja että sen on sovelluttava kävelyn tai juoksun kaltaiseen erityistarkoitukseen) ja tuotteeseen sovellettavat lakisääteiset vaatimukset, joista seuraa se, että tietyistä sen ominaisuuksista tulee standardeja.(4) Käsiteltävässä asiassa tulee esille muun muassa seuraava kysymys: rajoittavatko muotisuuntaukset myös tätä vapautta?
2.        Pääasian oikeudenkäynnissä käsiteltävä riita-asia koskee kolmea kenkäalan yritystä, jotka ovat yhtäältä Deity Shoes S.L. ja toisaalta Mundorama Confort S.L. ja Stay Design S.L. Ensiksi mainittu näistä yrityksistä väittää, että kaksi muuta ovat loukanneet sen eri kenkämalleja koskevia yhteisömalleja (jäljempänä riidanalaiset mallit). Mundorama Confort ja Stay Design puolestaan väittävät, että riidanalaiset mallit ovat mitättömiä, koska ne perustuvat olemassa oleviin malleihin, jotka esitetään Deity Shoesin toimittajien tuoteluetteloissa ja joista ne eroavat ainoastaan vähäisten seikkojen, jotka liittyvät esimerkiksi pohjan, nauhojen ja solkien muunteluun ja joihin vaikuttavat viimeaikaiset muotisuuntaukset, osalta. Niiden näkemyksen mukaan riidanalaiset mallit eivät siten ole ”todellisen suunnittelutyön”, ”älyllisen ponnistuksen” tai innovoinnin tulosta.
3.        Juzgado de lo Mercantil n.° 1 de Alicante (kauppatuomioistuin nro 1, Alicante, Espanja) pyytää kysymyksillään unionin tuomioistuinta lähinnä määrittämään, voiko malli näissä olosuhteissa saada silti suojaa rekisteröitynä tai rekisteröimättömänä(5) yhteisömallina asetuksen N:o 6/2002 nojalla. Lisäksi se pohtii, voivatko muotisuuntaukset rajoittaa mallin luoneen vapautta siten, että pienet erot yhden tai useamman aiemman mallin ja kyseessä olevan mallin välillä voivat riittää siihen, että viimeksi mainitusta syntyy erilainen yleisvaikutelma ja että sillä on siten asetuksen N:o 6/2002 6 artiklassa tarkoitettu yksilöllinen luonne.
II     Asiaa koskevat oikeussäännöt
4.        Asetuksen N:o 6/2002 4 artiklassa, jonka otsikko on ”Suojan edellytykset”, säädetään seuraavaa:
”1.      Malli suojataan yhteisömallilla vain, jos se on uusi ja luonteeltaan yksilöllinen.
– –”
5.        Kyseisen asetuksen 5 artiklassa, jonka otsikko on ”Uutuus”, säädetään seuraavaa:
”1.      Mallia pidetään uutena, jos samanlainen malli ei ole tullut tunnetuksi:
a)      kun kyseessä on rekisteröimätön yhteisömalli, ennen sitä päivää, jona malli, jolle suojaa vaaditaan, on ensimmäisen kerran tullut tunnetuksi, tai
b)       kun kyseessä on rekisteröity yhteisömalli, ennen rekisteröintihakemuksen tekemispäivää tai, jos vaaditaan etuoikeutta, ennen etuoikeuspäivää.
2.      Malleja pidetään samanlaisina, jos niiden piirteet eroavat vain epäolennaisilta yksityiskohdiltaan.”
6.        Asetuksen N:o 6/2002 6 artiklan, jonka otsikko on ”Yksilöllinen luonne”, sanamuoto on seuraava:
”1.      Mallia pidetään luonteeltaan yksilöllisenä, jos asiantuntevan käyttäjän siitä saama yleisvaikutelma eroaa yleisvaikutelmasta, jonka hän on saanut muista malleista, jotka ovat tulleet tunnetuksi:
a)      kun kyseessä on rekisteröimätön yhteisömalli, ennen sitä päivää, jona malli, jolle suojaa vaaditaan, on ensimmäisen kerran tullut tunnetuksi, tai
b)      kun kyseessä on rekisteröity yhteisömalli, ennen rekisteröintihakemuksen tekemispäivää tai, jos vaaditaan etuoikeutta, ennen etuoikeuspäivää.
2.      Yksilöllistä luonnetta arvioitaessa on otettava huomioon mallin luoneella ollut vapaus sen kehittelyssä.”
7.        Kyseisen asetuksen 10 artiklassa, jonka otsikko on ”Suojan laajuus”, säädetään seuraavaa:
”1.      Yhteisömallin antaman suojan piiriin kuuluvat kaikki mallit, joista asiantunteva käyttäjä ei saa erilaista yleisvaikutelmaa.
2.      Suojan laajuutta arvioitaessa on otettava huomioon mallin luoneella ollut vapaus sen kehittelyssä.”
8.        Asetuksen N:o 6/2002 14 artiklan, jonka otsikko on ”Oikeus yhteisömalliin”, sanamuoto on seuraava:
”1.      Oikeus yhteisömalliin kuuluu mallin luoneelle tai sille, jolle hänen oikeutensa ovat siirtyneet.
– –”
9.        Kyseisen asetuksen 25 artiklassa, jonka otsikko on ”Mitättömyysperusteet”, säädetään seuraavaa:
”1.      Yhteisömalli voidaan julistaa mitättömäksi ainoastaan seuraavissa tapauksissa:
a)      malli ei ole 3 artiklan a alakohdassa säädetyn määritelmän mukainen,
b)      se ei täytä 4–9 artiklassa säädettyjä edellytyksiä,
c)      sen haltijalla ei tuomioistuimen päätöksen johdosta ole 14 artiklan mukaista oikeutta yhteisömalliin,
– –”
III  Pääasian tosiseikat, menettely unionin tuomioistuimessa ja ennakkoratkaisukysymykset
10.      Deity Shoes nosti 10.12.2021 Juzgado de lo Mercantil n° 1 de Alicantessa loukkauskanteen Mundorama Confortia ja Stay Designia vastaan ja väitti riidanalaisia malleja loukatun.
11.      Mundorama Confort ja Stay Design nostivat 12.4.2022 vastakanteen, jossa vaadittiin näiden mallien mitättömäksi toteamista.(6)
12.      Kyseiset yritykset väittivät etenkin, ettei riidanalaisten mallien toteuttamiseen liittynyt lainkaan innovointia tai ”todellista suunnittelutyötä” ja että nämä mallit eivät olleet ”älyllisen ponnistuksen” tulos. Muutamia muunneltuja osia (esimerkiksi väriä, jotakin materiaalia, solkien, nauhojen ja muiden koristeiden paikkaa) lukuun ottamatta riidanalaiset mallit olivat kenkämalleja, jotka sisältyivät kiinalaisten tavarantoimittajien (jäljempänä tavarantoimittajat) Deity Shoesille toimittamiin tuoteluetteloihin. Mundorama Confort ja Stay Design katsovat, etteivät nämä mallit siten täytä uutuutta ja yksilöllistä luonnetta koskevia edellytyksiä, joista säädetään asetuksen N:o 6/2002 5 ja 6 artiklassa.
13.      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin huomauttaa, että Deity Shoesin toimialalla, jossa pyritään myytyjen kenkien määrän maksimointiin, tuotteiden hinta on tärkeä. Koska tavarantoimittajien tuoteluetteloihin sisältyvien mallien muuttaminen tai muunteleminen lisää kustannuksia, Deity Shoesin kaltaisella yrityksellä ei ole todellista kannustinta tehdä kenkämalleihin merkittäviä muutoksia näissä tuoteluetteloissa oleviin malleihin nähden.
14.      Kyseinen tuomioistuin myös huomauttaa, että eri muunteluvaihtoehdot (jotka koskevat esimerkiksi väriä, materiaaleja ja solkien, nauhojen ja muiden koristeiden paikkaa) esitetään jo tavarantoimittajien tuoteluetteloissa. Lisäksi tunnetut muotisuuntaukset vaikuttavat luetteloissa esitettyihin malleihin, muunteluvaihtoehtoihin ja riidanalaisiin malleihin. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii, voitaisiinko näiden muotisuuntausten katsoa rajoittavan mallin luoneen vapautta samalla tavalla kuin tuotteen tekninen käyttötarkoitus tai siihen sovellettavat lakisääteiset vaatimukset toisinaan tekevät.
15.      Näiden seikkojen perusteella Juzgado de lo Mercantil n° 1 de Alicante päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)      Edellyttääkö mallin kuuluminen [asetuksen N:o 6/2002] suojajärjestelmän piiriin todellista suunnittelutyötä siten, että malli on sen luoneen älyllisen ponnistuksen tulos? Voidaanko tässä merkityksessä pitää todellisena suunnittelutyönä osien yhdistelemistä sellaisten mallien perusteella, joiden ulkoasun piirteet [tavarantoimittajat] ovat suurimmaksi osaksi määrittäneet ennalta siten, että tiettyihin osiin tehtäviä muutoksia on pidettävä yksittäisinä ja vähäisinä?
2)      Voidaanko edellä esitetyn perusteella katsoa, että kiinalaisten [tavarantoimittajien] tuoteluetteloidensa mukaisesti tarjoamia malleja muuntelemalla suunnitellun tuotteen ulkoasun piirteet tai osa niistä ovat [asetuksen N:o 6/2002] 6 artiklan mukaisesti luonteeltaan yksilöllisiä piirteitä, kun mallin haltija ainoastaan saattaa markkinoille ETA:ssa kyseisiä malleja, joita ei ole muutettu tai joiden yksittäisiä osia (kuten pohja, niitit, nauhat ja soljet) on muutettu, ja kun [tavarantoimittajat] ovat määrittäneet ennalta suurimman osan tuotteen ulkoasun piirteistä? Onko tällöin merkitystä sillä, että – – kyse on [tavarantoimittajien itsensä] tuoteluettelossaan [jo] tarjoamista osista?
3)      Onko [asetuksen N:o 6/2002] 14 artiklaa tulkittava siten, että mallin luojana voidaan pitää tekijää, joka on [tavarantoimittajien] tuoteluettelossa tarjotun [aikaisemman] mallin perusteella ainoastaan muunnellut kyseistä aikaisempaa mallia muuttamalla [tavarantoimittajan] tarjoamia [osia]? Edellyttääkö tekijyyden vaatiminen tältä osin sitä, että on näytettävä toteen tietty muuntelun aste, jotta lopullisen muodon voidaan osoittaa poikkeavan merkittävästi [aikaisemmasta] mallista?
4)      Kun otetaan huomioon [tavarantoimittajien] näytevalikoiman perusteella suunniteltujen jalkineiden erityispiirteet, ja siltä osin kuin ’suunnittelulla’ tarkoitetaan vain valikoimaan jo kuuluvien mallien valitsemista ja mahdollisesti joidenkin – – mallin osien vaihtelemista muotisuuntausten mukaisesti, onko nyt käsiteltävän kaltaisessa asiassa katsottava – sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellä esitettyä – että kyseiset muotisuuntaukset a) rajoittavat mallin luojan vapautta siten, että pienet erot rekisteröidyn (tai rekisteröimättömän) mallin ja [aikaisemman] mallin välillä voivat olla riittäviä antamaan erilaisen yleisvaikutelman, vai onko päinvastoin niin, että b) kyseiset erot vaikuttavat rekisteröidyn (tai rekisteröimättömän) mallin yksilölliseen luonteeseen siten, että näillä [tunnetuista muotisuuntauksista seuraavilla] osatekijöillä tai osilla on vähäisempi merkitys asiantuntevan käyttäjän saamassa yleisvaikutelmassa, – – kun [sitä verrataan toiseen aikaisempaan malliin]?”
16.      Ennakkoratkaisupyyntö, joka on päivätty 13.12.2023, saapui unionin tuomioistuimen kirjaamoon 2.5.2024. Kirjallisia huomautuksia esittivät Deity Shoes ja Euroopan komissio. Istuntoa ei pidetty.
IV     Asian tarkastelu
17.      Asetuksen N:o 6/2002 4 artiklan 1 kohdassa säädetään, että kahden edellytyksen on täytyttävä, jotta malli suojataan kyseisessä asetuksessa tarkoitetulla rekisteröimättömällä tai rekisteröidyllä yhteisömallilla. Mallin on oltava ”uusi” ja ”luonteeltaan yksilöllinen”. Ensimmäinen näistä edellytyksistä eli uutuus tarkoittaa lähinnä, ettei samanlainen malli ole tullut tunnetuksi (ts. julkiseksi) ennen merkityksellistä päivää, joka voi olla joko se, jona malli, jolle suojaa vaaditaan, on ensimmäisen kerran tullut tunnetuksi(7) (rekisteröimättömien yhteisömallien osalta), tai rekisteröintihakemuksen tekemispäivä (rekisteröityjen yhteisömallien osalta).(8) Toisen edellytyksen, joka koskee yksilöllistä luonnetta, mukaan asiantuntevan käyttäjän mallista saaman yleisvaikutelman täytyy erota yleisvaikutelmasta, jonka hän on saanut muista malleista, jotka ovat tulleet tunnetuksi ennen merkityksellistä päivää.(9)
18.      Tässä asiayhteydessä Juzgado de lo Mercantil n° 1 de Alicanten kysymykset kiteytyvät lähinnä kahteen kysymykseen. Ensimmäinen kysymys (joka muodostaa ensimmäisen kysymyksen ensimmäisen osan ja kolmannen kysymyksen ytimen) koskee sitä, onko mallin oltava sen luoneen ”todellisen suunnittelutyön” tai ”älyllisen ponnistuksen” tulosta saadakseen suojaa yhteisömallina. Selitän aluksi, miksi näillä tekijöillä ei mielestäni ole merkitystä tässä asiassa (jäljempänä A jakso). Toinen kysymys (joka kiteytyy ensimmäisen kysymyksen toisessa osassa sekä toisessa ja neljännessä kysymyksessä) koskee sitä, voiko malli saada suojaa yhteisömallina asiayhteydessä, jossa tavarantoimittajien tuoteluetteloihin sisältyvät aikaisemmat mallit määräävät sen ennalta ja jossa se eroaa näistä malleista ainoastaan sellaisten tiettyjen, pienten muunneltavien elementtien (jotka esitetään myös näissä luetteloissa) osalta, joihin muotisuuntaukset vaikuttavat. Tältä osin ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii, voidaanko muotisuuntausten katsoa rajoittavan mallin luoneen vapautta siten, että pienet erot yhden tai useamman aikaisemman mallin ja kyseessä olevan mallin välillä voivat riittää siihen, että viimeksi mainitusta syntyy erilainen yleisvaikutelma kuin ensiksi mainituista ja että sillä on siten asetuksen N:o 6/2002 6 artiklassa tarkoitettu yksilöllinen luonne (jäljempänä B jakso).
A       Onko yhteisömallin oltava todellisen suunnittelutyön tai älyllisen ponnistuksen tulosta? (ensimmäisen kysymyksen ensimmäinen osa ja kolmas kysymys)
19.      Vastaus ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen ensimmäiseen esille tuomaan kysymykseen on nähdäkseni melko yksinkertainen.
20.      Kuten olen edellä 17 kohdassa jo selittänyt, jotta mallia voidaan suojata rekisteröitynä tai rekisteröimättömänä yhteisömallina, sen on täytettävä kaksi edellytystä, jotka koskevat uutuutta ja yksilöllistä luonnetta.
21.      Nämä kaksi edellytystä ovat tyhjentäviä, eikä asetukseen N:o 6/2002 sisälly muuta edellytystä, jonka mukaan mallin luomiseen on liityttävä ”todellista suunnittelutyötä” tai että mallin on oltava ”älyllisen ponnistuksen” tulosta ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen pyynnössään käyttämiä käsitteitä lainatakseni. Sekä Mundorama Confort että Stay Design itse asiassa myöntävät itse ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa, että kyseisen asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa (jossa luetellaan suojan edellytykset) eikä 25 artiklan 1 kohdan b alakohdassa (joka koskee yhteisömallin mitättömyyttä sen perusteella, ettei se täytä näitä edellytyksiä) ei viitata tällaiseen todelliseen suunnittelutyöhön tai älylliseen ponnistukseen.
22.      Vaikuttaa lisäksi siltä, että käyttämällä näitä käsitteitä ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyrkii oikeastaan selvittämään, sovelletaanko yhteisömallien suojaan samankaltaista edellytystä kuin omaperäisyyttä koskeva edellytys, joka asetetaan direktiivin 2001/29/EY(10) tulkintaa koskevassa unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä. Unionin tuomioistuin on nimittäin katsonut, että jotta kohdetta voidaan pitää omaperäisenä ja se voi saada suojaa kyseisen direktiivin 2 artiklan a alakohdan nojalla, on samalla välttämätöntä ja riittävää, että se heijastaa tekijänsä yksilöllisyyttä ilmentämällä tämän vapaita luovia ratkaisuja.(11) ”Teoksen” eri osia suojataan siten sillä edellytyksellä, että ne sisältävät tiettyjä sellaisia elementtejä, joita voidaan pitää ilmauksena kyseisen teoksen tekijän henkisestä luomistyöstä.(12)
23.      Mielestäni on kuitenkin selvää, että samankaltaisen edellytyksen ei tarvitse täyttyä, jotta mallia suojataan yhteisömallina. Unionin tuomioistuin on itse asiassa todennut unionin lainsäätäjä katsoneen, että ”mallina suojattuja kohteita ei lähtökohtaisesti voida samaistaa direktiivillä 2001/29 suojattavina teoksina pidettäviin suojan kohteisiin”.(13) Lisäksi ”yhtäältä mallisuojalla ja toisaalta tekijänoikeussuojalla on perustavanlaatuisesti erilaiset tavoitteet, ja niihin sovelletaan erilaisia järjestelmiä”. Kuten unionin tuomioistuin on selittänyt, ”mallisuojan tarkoituksena on suojata suojan kohteita, jotka ovat uusia ja yksilöitävissä mutta joilla on myös käytännöllinen käyttötarkoitus ja jotka soveltuvat massatuotantoon”, ja ”tekijänoikeuteen liitetty suoja, jonka kesto on huomattavasti pidempi, on puolestaan varattu suojan kohteille, jotka on aiheellista luokitella teoksiksi”.(14)
24.      Kun siirryn nyt tarkastelemaan sitä, onko uutuutta ja yksilöllistä luonnetta koskevia edellytyksiä itsessään tulkittava siten, että niissä edellytetään mallin luoneelta todellista suunnittelutyötä tai älyllistä ponnistusta, huomautan aluksi, että nämä edellytykset liittyvät, kuten komissio ja Deity Shoes huomautuksissaan toteavat, mallin ulkomuotoon, joka on erillinen siitä, miten malli luotiin, ja siten mallin luoneen mahdollisesta älyllisestä ponnistuksesta tai luovasta työstä. Asetuksen N:o 6/2002 3 artiklan a alakohdan määritelmän mukaan ”mallilla” nimittäin tarkoitetaan ”tuotteen tai sen osan ulkomuotoa, joka johtuu tuotteen ja/tai sen koristelun piirteistä, erityisesti linjoista, ääriviivoista, väreistä, muodosta, pintarakenteesta ja/tai materiaalista”.(15)
25.      Lisäksi uutuutta koskeva edellytys tarkoittaa, kuten olen selittänyt, pelkästään siitä, ettei samanlainen malli ole tullut aiemmin tunnetuksi. Tästä seuraa, että on vertailtava mallia, jolla haetaan suojaa yhteisömallina tai jonka pätevyys on kiistetty, olemassa oleviin malleihin. Se ei edellytä sen arvioimista, onko kyseinen malli älyllisen ponnistuksen tai todellisen suunnittelutyön tulosta.
26.      Sama pätee yksilöllistä luonnetta koskevaan edellytykseen. Totean tältä osin, että asetuksen N:o 6/2002 johdanto-osan 14 perustelukappaleessa todetaan, että ”arvioitaessa, onko mallilla yksilöllinen luonne, olisi määriteltävä, poikkeaako mallia tarkastelevan asiantuntevan käyttäjän siitä saama yleisvaikutelma selvästi olemassa olevien mallien antamasta yleisvaikutelmasta ottaen huomioon sen tuotteen luonteen, johon mallia sovelletaan tai johon se sisältyy”.
27.      Huomautan kuitenkin ensinnäkin, että kyseisestä johdanto-osan perustelukappaleesta ilmenee myös, että tutkittaessa, onko malli luonteeltaan yksilöllinen, olisi otettava huomioon ”teollisuudenala, johon malli kuuluu, sekä mallin luoneella ollut vapaus sen kehittelyssä”.(16) Asetuksen N:o 6/2002 6 artiklan 2 kohtaan sisältyy samankaltainen sanamuoto, sillä siinä säädetään, että ”yksilöllistä luonnetta arvioitaessa on otettava huomioon mallin luoneella ollut vapaus sen kehittelyssä”. Tämä voisi otaksuttavasti tarkoittaa, että mallin kehittelyn taustalla oleva todellinen suunnittelutyö tai älyllinen ponnistus on otettava huomioon.
28.      On kuitenkin nähdäkseni selvää, että asetuksen N:o 6/2002 johdanto-osan 14 perustelukappaleeseen ja 6 artiklan 2 kohtaan sisältyvää viittausta ei voida tulkita tässä merkityksessä; aivan päinvastoin. Johdannossa(17) mainitsemani unionin yleisen tuomioistuimen oikeuskäytäntö havainnollistaa itse asiassa, että 6 artiklan 2 kohdan on tulkittu tarkoittavan, ettei suojaa yhteisömallina voida evätä pelkästään siksi, että jotkin mallin piirteet määräytyvät esimerkiksi tuotteen tekniseen käyttötarkoitukseen liittyvien rajoitteiden perusteella (palaan tähän kysymykseen jäljempänä B jaksossa). Yksinkertaistetusti kenkämallilta ei pidä evätä suojaa yhteisömallina pelkästään siksi, että sen yleinen muoto muistuttaa jalan muotoa.
29.      Toiseksi ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin huomauttaa kolmannessa kysymyksessä, että asetuksen N:o 6/2002 14 artiklan mukaan ”mallin luonut” (englanniksi ”designer”) on henkilö, joka on ”luonut” mallin. Tämä säännös huomioon ottaen se pohtii, edellyttääkö mallin suojaaminen yhteisömallina, että sen luonut henkilö on tehnyt todellista suunnittelutyötä tai älyllistä ponnistusta, jotta häntä voitaisiin pitää mallin luoneena. En yhdy myöskään näihin epäilyihin.
30.      Huomautan ensinnäkin, että asetuksen N:o 6/2002 14 artiklan, jonka otsikko on ”Oikeus yhteisömalliin”, 1 kohdassa säädetään, että ”oikeus yhteisömalliin kuuluu mallin luoneelle tai sille, jolle hänen oikeutensa ovat siirtyneet”. Kyseisen artiklan 2 ja 3 kohdassa esitetään yksityiskohtaisesti säännöt, joita sovelletaan, jos useampi henkilö on yhdessä luonut mallin, samoin kuin silloin, jos ”mallin on luonut työntekijä työtehtäviä suorittaessaan tai työnantajan ohjeita noudattaessaan”.
31.      Nämä tekijät huomioon ottaen on nähdäkseni selvää, että asetuksen N:o 6/2002 14 artiklalla pyritään määrittämään, kenelle henkilölle tai mille taholle oikeus yhteisömalliin on annettava, eikä tarkoituksena ole lisätä uutuutta ja yksilöllistä luonnetta koskeviin edellytyksiin vaatimusta, joka liittyy mallin luoneen todelliseen suunnittelutyöhön tai älylliseen ponnistukseen.
32.      Huomautan tältä osin myös, että kyseisessä säännöksessä käytettyä mallin luoneen käsitettä ei pidä sekoittaa tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista annetussa direktiivissä 2001/29 käytettyyn tekijän käsitteeseen. Kyseistä direktiiviä tulkitessaan unionin tuomioistuin on johdonmukaisesti yhdistänyt teoksen käsitteen tekijän käsitteeseen.(18) Samankaltaista teoksen ja tekijän (tai pikemminkin mallin ja mallin luoneen) välistä yhteyttä ei kuitenkaan ole asetuksessa N:o 6/2002. Suoja yhteisömallina voidaan antaa ilman, että on tarpeen tarkastella sen luojan ominaisuuksia (kuten hänen yksilöllisyyttään, luovia valintojaan tai henkistä luomistyötä). Asetuksen N:o 6/2002 14 artiklasta ilmenee selvästi, että mallin luoneen henkilöllisyys on merkityksellinen määritettäessä, kenelle henkilölle tai mille taholle suoja on annettava, muttei arvioitaessa, voidaanko mallia suojata yhteisömallina. Tässä mielessä direktiivissä 2001/29 tarkoitettua teoksen tekijää ja asetuksessa N:o 6/2002 tarkoitettua yhteisömallin luonutta arvioidaan eri perustein: tekijän on luotava omaperäinen teos, jonka on kuvastettava tekijänsä yksilöllisyyttä, kun taas mallin luoneen tarvitsee vain luoda malli, joka on uusi ja luonteeltaan yksilöllinen.
33.      Näistä seikoista seuraa mielestäni, että jotta malli voi saada suojaa yhteisömallina asetuksen N:o 6/2002 nojalla, ei ole tarpeen osoittaa, että tällainen malli on sen luoneen todellisen suunnittelutyön tai älyllisen ponnistuksen tulosta. Mallin luoneen henkilön tai tahon ei myöskään tarvitse olla tehnyt tällaista todellista suunnittelutyötä tai älyllistä ponnistusta, jotta häntä tai sitä voidaan pitää mallin luoneena.
B       Mallin ja aikaisemman mallin pienten erojen suhteellinen merkitys tilanteessa, jossa näihin eroihin vaikuttavat muotisuuntaukset (ensimmäisen kysymyksen toinen osa sekä toinen ja neljäs kysymys)
34.      Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen (ensimmäisen kysymyksen toisessa osassa sekä toisessa ja neljännessä kysymyksessä) esille tuoma toinen kysymys koskee erityisesti asetuksen N:o 6/2002 6 artiklassa säädettyä mallin yksilöllistä luonnetta koskevaa edellytystä.
35.      Muistutan aluksi, että unionin yleisen tuomioistuimen mukaan mallilla on yksilöllinen luonne, kun asiantunteva käyttäjä saa siitä erilaisen yleisvaikutelman kuin aikaisemmista malleista tai hänelle ei synny ”déjà vu ‑vaikutelmaa”, jolloin hän ei ota huomioon eroja, jotka eivät ole riittäviä vaikuttamaan mainittuun yleisvaikutelmaan, vaikka ne eivät olekaan merkityksettömiä yksityiskohtia, vaan hän ottaa huomioon riittävät erot, jotka luovat erilaiset yleisvaikutelmat.(19)
36.      Olen edellä 27 kohdassa lisäksi selittänyt, että osana tätä arviointia on otettava huomioon mallin luoneella ollut vapaus sen kehittelyssä. Unionin yleinen tuomioistuin on katsonut, että tältä osin on tarkasteltava tuotteen (tai sen osan) teknisen käyttötarkoituksen ja tuotteeseen sovellettavien lakisääteisten vaatimusten asettamia rajoitteita, joista seuraa se, että tietyistä sen ominaisuuksista tulee standardeja ja ne ovat siten yhteisiä kaikille kyseiseen tuotteeseen sovelletuille malleille.(20)
37.      Se on myös selventänyt, että mallin luoneen vapautta on pidettävä tekijänä, jonka avulla arvioidaan kyseessä olevan mallin yksilöllistä luonnetta, eikä itsenäisenä tekijänä, joka määrittää kahden mallin vaadittavan erilaisuuden tason.(21) Konkreettisesti ilmaistuna tämä tarkoittaa sitä, että sovelletaan seuraavaa käänteisen verrannollisuuden sääntöä:(22) mitä rajoittuneempi on mallin luoneen vapaus, sitä enemmän pienet erot kyseisten mallien välillä riittävät synnyttämään asiantuntevalle käyttäjälle erilaisia yleisvaikutelmia.
38.      Tästä seuraa, että mallin luoneen suuri vapaus sen kehittelyssä tukee päätelmää, jonka mukaan asiantunteva käyttäjä saa vertailtavista malleista, joissa ei ole merkittäviä eroja, saman yleisvaikutelman, ja näin ollen riidanalainen malli ei ole luonteeltaan yksilöllinen. Käänteisesti mallin luoneen vähäinen vapaus tukee päätelmää, jonka mukaan mallien väliset riittävän suuret erot synnyttävät asiantuntevalle käyttäjälle erilaisen yleisvaikutelman, ja näin ollen riidanalainen malli on luonteeltaan yksilöllinen.(23)
39.      Unionin tuomioistuin ei ole vielä vahvistanut näitä unionin yleisen tuomioistuimen toteamuksia. Ne ovat mielestäni erittäin järkeviä.
40.      Saanen palata esimerkkiin, jota edellä käytin ja joka on keskeinen käsiteltävän asian kannalta. Kenkää on tarkoitus pitää jalassa. Tämän teknisen käyttötarkoituksen vuoksi kengän mallilla on oltava muoto, joka on riittävän pitkulainen, jotta jalka sopii kenkään. Tämä tekninen käyttötarkoitus rajoittaa epäilemättä mallin luoneen vapautta, ja tässä tilanteessa vähemmän merkittäville eroille, jotka liittyvät esimerkiksi korkoon (sen korkeuteen ja muotoon) tai kengän kärjen muotoon (suippo, pyöreä tai kulmikas) on (edellä selittämäni käänteisen verrannollisuuden säännön mukaisesti) annettava enemmän painoarvoa tuotteesta syntyvässä yleisvaikutelmassa.(24)
41.      Mielestäni on pelkästään loogista antaa suurempi painoarvo näille vähemmän merkittäville eroille tässä tilanteessa. Ensinnäkin se on johdonmukaista sen seikan kanssa, että asetuksessa N:o 6/2002 edellytetään, että mallin yksilöllistä luonnetta arvioidaan ”asiantuntevan käyttäjän” näkökulmasta.(25) Unionin tuomioistuin on todennut, että ”määrite ’asiantunteva’ viittaa siihen, että vaikka käyttäjä ei ole suunnittelija tai tekninen asiantuntija, hän tuntee kyseisellä alalla olemassa olevia erilaisia malleja ja jossain määrin näiden mallien yleensä sisältämiä osatekijöitä ja hänen tarkkaavaisuutensa taso on suhteellisen korkea hänen käyttäessä kyseisiä tuotteita, koska hän on kiinnostunut niistä”.(26) Tällainen käyttäjä pystyy siten ymmärtämään, mitkä mallin piirteet saattavat liittyä tuotteen tekniseen käyttötarkoitukseen tai tuotteeseen sovellettavista lakisääteisistä vaatimuksista johtuviin standardeihin, ja hän voi kiinnittää enemmän huomiota piirteisiin, jotka eivät kuulu näihin kahteen ryhmään.
42.      Lisäksi, jos tällaisille vähemmän merkittäville eroille ei annettaisi riittävästi painoarvoa, kun mallin luoneen vapautta rajoitetaan tällaisissa olosuhteissa, mallin olisi hyvin vaikea saada suojaa Euroopan unionissa. Toimijan (joka saa ensimmäisenä suojaa tietyn tuotteen mallille) olisi asetuksen N:o 6/2002 perusteella mahdollista saada monopoli ominaisuuksiin, jotka ovat käytännössä yhteisiä kaikille kyseisen tuotteen malleille. Kuten unionin tuomioistuin on selittänyt, tällainen toimija voisi tuotteen osalta saada käytännössä yksinoikeudella suojaa, joka vastaisi patentin tarjoamaa suojaa, ilman, että siihen sovellettaisiin patentin saamisen edellytyksiä, ja tällainen suoja voisi estää kilpailijoita tarjoamasta tuotetta, johon sisältyy tiettyjä toiminnallisia piirteitä, tai rajoittaisi mahdollisia teknisiä ratkaisuja.(27) Tämä olisi vastoin unionin mallilainsäädännön tavoitteita, joihin kuuluvat asetuksen N:o 6/2002 johdanto-osan seitsemännen perustelukappaleen mukaan ”tehostettu teollisten mallien suoja” ja ”uusien tuotteiden kehittelyn ja niiden tuotantoon tehtävien investointien” edistäminen. Se myös tekisi tehottomaksi kyseisen asetuksen 8 artiklan 1 kohdan, jonka mukaan ”yhteisömalli ei anna suojaa tuotteen ulkoasun niille piirteille, jotka määräytyvät pelkästään tuotteen teknisen käyttötarkoituksen mukaan”.
43.      Näiden huomautusten esittämisen jälkeen on selvennettävä, voidaanko muotisuuntausten katsoa rajoittavan mallin ulkoasua samalla tavalla kuin tuotteen tekninen käyttötarkoitus tai sen tiettyjen piirteiden yhtenäistäminen voi tehdä. Jos asia olisi näin, siinä tapauksessa, kuten ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin selittää neljännessä kysymyksessä, pienet (tai vähemmän merkittävät) erot kyseisen rekisteröidyn tai rekisteröimättömän mallin ja aikaisemman mallin välillä voivat riittää siihen, että asiantunteva käyttäjä saa kyseisestä mallista erilaisen yleisvaikutelman.
44.      Unionin yleinen tuomioistuin on todennut tästä, että kysymys siitä, onko malli muotoilun yleisen suuntauksen mukainen vai ei, ei ole merkityksellinen sen arvioimisen kannalta, rajoitetaanko mallin luoneen vapautta. Se esitti tämän selvennyksen ensimmäisen kerran tuomiossa Shenzhen Taiden v. SMHV – Bosch Security Systems (Viestintälaite).(28) Mainitussa asiassa oli kyse konferenssijärjestelmän yksikön (ts. mikrofonijärjestelmä, joka yleensä sijoitetaan konferenssitilassa jokaisen pöydän etuosaan) mallista. Kantaja oli väittänyt, että mallin monet piirteet määräytyvät paitsi laitteen teknisen tehtävän myös sellaisen yleisen suuntauksen olemassaolon perusteella, joka suosii pienikokoisia, litteitä ja suorakaiteen muotoisia laitteita, jotka sisältävät usein saranoituja osatekijöitä. Unionin yleinen tuomioistuin kuitenkin hylkäsi tämän väitteen. Myöhemmin antamassaan tuomiossa se selitti hylänneensä näkemyksen, jonka mukaan muotoilun yleinen suuntaus voitaisiin katsoa muotoilijan vapautta rajoittavaksi tekijäksi, koska juuri tämä muotoilijan vapaus mahdollistaa uusien muotojen ja uusien suuntausten luomisen tai olemassa olevan suuntauksen kehittelyn.(29)
45.      Käsiteltävä asia tarjoaa mielestäni unionin tuomioistuimelle tilaisuuden vahvistaa tämä lähestymistapa.
46.      Ensinnäkin, vaikka asetuksen N:o 6/2002 tarkoituksena ei ole antaa suojaa piirteille, jotka liittyvät tuotteen tekniseen käyttötarkoitukseen tai siihen sovellettaviin lakisääteisiin vaatimuksiin, pyrkimyksenä on mahdollistaa muun muassa muotisuuntauksiin liittyvien piirteiden suojaaminen yhteisömallin osatekijöinä.(30) Muotialalla valmistetaan suuri määrä ”kokoelmia”, joiden myyntiaika on verrattain lyhyt. Tämä luo kysyntää tehokkaalle, lyhytaikaiselle mallisuojalle, joka on yhdenmukainen kyseisellä asetuksella käyttöön otetun järjestelmän kanssa.(31)
47.      Toiseksi muotisuuntauksiin liittyvien piirteiden suojaaminen edistää innovointia asetuksen N:o 6/2002 tavoitteen, josta olen muistuttanut edellä 42 kohdassa, mukaisesti. Esimerkiksi muotilehtien toimittajat viittaavat nyt suuntaukseen, jossa monentyyppisiä kenkiä – kuten ballerinoja, tennareita ja bootseja – koristellaan Mary Jane
‑soljella.(32) Jos näitä malleja suojataan EU:n mallijärjestelmässä, toiset toimijat tai mallin luoneet eivät voi kopioida niitä ja näillä on kannustin luoda uusia malleja.
48.      Kolmanneksi muotisuuntauksiin liittyvät piirteet eroavat myös niistä, jotka liittyvät tuotteen tekniseen käyttötarkoitukseen tai siihen sovellettaviin lakisääteisiin vaatimuksiin, sikäli, että viimeksi mainitut ovat molemmat väistämättömiä (siinä mielessä, että kaikkien kyseisen tuotteen mallien on oltava niiden mukaisia) ja pysyviä tai pitkäkestoisia. Minun on vaikea nähdä, miten vastaava päätelmä voisi päteä muotisuuntauksiin, jotka ovat jo luonnostaan lyhytkestoisia, liittyviin piirteisiin.
49.      Totean lisäksi, että mallisuuntaukset liittyvät erottamattomasti ”markkinoiden odotuksiin”, joille on ominaista suuri vaihtelu. Tältä osin unionin yleinen tuomioistuin on jo todennut, että kuluttajien odotuksia ei voida pitää normatiivisina rajoituksina, jotka väistämättä rajoittavat mallin luojan vapautta, ja että muotoilun yleistä suuntausta, joka on omiaan vastaamaan kiinnostuneiden kuluttajien odotuksiin, ei voida pitää mallin luojan vapautta rajoittavana tekijänä, koska juuri tämä vapaus antaa mallin luojalle mahdollisuuden uusien muotojen ja uusien suuntausten luomiseen tai olemassa olevan muotoilusuuntauksen kehittelyyn. Näin ollen mallin luojan vapautta määrittäessä ei tule ottaa huomioon ”markkinoiden mahdollisia odotuksia”.(33)
50.      Nämä seikat huomioon ottaen katson, ettei muotisuuntausten voida katsoa rajoittavan mallin luoneen vapautta siten, että pienet erot aikaisempien mallien ja sen rekisteröimättömän tai rekisteröidyn mallin välillä voivat riittää siihen, että viimeksi mainitusta syntyy erilainen yleisvaikutelma kuin ensiksi mainituista ja että se on siten luonteeltaan yksilöllinen asetuksen N:o 6/2002 6 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä.
51.      Muistutan, että Mundorama Confort ja Stay Design ilmeisestikin katsovat ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen menettelyssä, etteivät riidanalaiset mallit ole luonteeltaan yksilöllisiä asetuksen N:o 6/2002 6 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä, koska ne perustuvat tavarantoimittajien tuoteluetteloihin sisältyviin aikaisempiin malleihin ja eroavat näistä malleista ainoastaan pienten seikkojen, jotka liittyvät esimerkiksi pohjan, nauhojen tai solkien muunteluun, osalta.
52.      Huomautan tältä osin unionin tuomioistuimen jo todenneen lähinnä, että malli voi saada suojaa yhteisömallina, vaikka se koostuu aikaisempien mallien tietyistä piirteistä tai osista, kunhan käyttäjä saa siitä erilaisen yleisvaikutelman kuin näistä aikaisemmista yksilöidyistä ja määrätyistä malleista.(34)
53.      Yhteisömallia ei mielestäni pidä näin ollen julistaa mitättömäksi pelkästään siksi, että siinä on muunneltu vähäisessä määrin yhtä tai useampaa aikaisempaa mallia. Tämä päätelmä on edellä 42 kohdassa mainitsemieni asetuksen N:o 6/2002 tavoitteiden mukainen.
C       Seuraukset pääasian oikeudenkäynnille
54.      Edellisessä jaksossa tekemieni päätelmien perusteella esitän seuraavat huomautukset pääasian oikeudenkäynnin osalta.
55.      Yhtäältä pelkästään se seikka, että riidanalaisten mallien ja Deity Shoesin tavarantoimittajien tuoteluetteloihin sisältyvien aikaisempien mallien väliset erot (tässä tapauksessa riidanalaisissa malleissa edustettuna olevan kengän pohjaan, nauhoihin tai solkiin liittyvien osatekijöiden muuntelu) perustuvat muotisuuntauksiin, ei välttämättä tarkoita, että näille osatekijöille on annettava vähemmän painoarvoa yleisvaikutelman, jonka asiantunteva käyttäjä saa näistä malleista, ja siten niiden yksilöllisen luonteen arvioinnissa. Toisin kuin tuotteen tekninen käyttötarkoitus tai siihen mahdollisesti sovellettavat lakisääteiset vaatimukset (joista seuraa se, että tietyistä sen ominaisuuksista tulee standardeja), muotisuuntausten ei pidä katsoa rajoittavan mallin luoneen vapautta. Kuten edellä 47 kohdassa mainittu Mary Jane
‑solkien käyttö erityyppisissä kengissä osoittaa, soljen kiinnittäminen kenkään voi (toisinaan) luoda hyvinkin erilaisen yleisvaikutelman ja siten antaa mallille yksilöllisen luonteen. Samoin pelkästään se seikka, että riidanalaiset mallit ovat tulosta aikaisempien mallien muuntelusta, ei ole este niiden suojaamiselle yhteisömalleina, eikä sen pidä itsessään johtaa niiden mitättömyyteen.
56.      Toisaalta se, ovatko riidanalaiset mallit luonteeltaan yksilöllisiä asetuksen N:o 6/2002 6 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä ja voivatko ne saada suojaa yhteisömallina, riippuu vielä siitä, ovatko näiden mallien ja aikaisempien mallien väliset erot riittävän selviä vai liittyvätkö ne ainoastaan merkityksettömiin yksityiskohtiin – minkä arvioiminen on ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävä. Tyydyn tältä osin vain mainitsemaan, ettei asetuksen N:o 6/2002 tavoitteena ole suojata yhteisömallina mallia, joka merkityksettömiä eroja lukuun ottamatta on luotu pelkästään ”leikkaamalla ja liimaamalla” aikaisempaa mallia ja josta asiantunteva käyttäjä ei saa erilaista yleisvaikutelmaa kuin tällaisesta aikaisemmasta mallista.
V       Ratkaisuehdotus
57.      Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että unionin tuomioistuin vastaa Juzgado de lo Mercantil n° 1 de Alicanten ennakkoratkaisukysymyksiin seuraavasti:
1.      Yhteisömallista 12.12.2001 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 6/2002
on tulkittava siten, että mallin suojaaminen yhteisömallina ei edellytä mallin luoneen todellista suunnittelutyötä tai sitä, että malli on sen luoneen älyllisen ponnistuksen tulosta. Mallin luoneen henkilön tai tahon ei myöskään tarvitse olla tehnyt tällaista todellista suunnittelutyötä tai älyllistä ponnistusta, jotta häntä tai sitä voidaan pitää mallin luoneena.
2.      Asetuksen N:o 6/2002 6 artiklaa
on tulkittava siten, että toisin kuin tuotteen tekniseen käyttötarkoitukseen tai lakisääteisiin vaatimuksiin liittyvien rajoitusten, muotisuuntausten ei voida katsoa rajoittavan mallin luoneen vapautta siten, että pienet erot yhden tai useamman aikaisemman mallin ja kyseessä olevan mallin välillä voivat riittää siihen, että viimeksi mainitusta syntyy erilainen yleisvaikutelma kuin ensiksi mainituista ja että sillä on siten kyseisessä säännöksessä tarkoitettu yksilöllinen luonne. Näin ollen mallilta, joka eroaa aikaisemmasta mallista ainoastaan merkityksettömien yksityiskohtien, joihin muotisuuntaukset vaikuttavat, osalta, voi puuttua kyseisessä säännöksessä tarkoitettu yksilöllinen luonne, eikä se ole välttämättä oikeutettu suojaan yhteisömallina.
1      Alkuperäinen kieli: englanti.
2      Nancy Sinatran laulusta ”These boots are made for walkin” (julkaistu vuonna 1966).
3      12.12.2001 annettu neuvoston asetus (EYVL 2002, L 3, s. 1).
4      Ks. vastaavasti tuomio 21.11.2013, El Hogar Perfecto del Siglo XXI v. SMHV – Wenf International Advisers (Korkkiruuvi) (T‑337/12, EU:T:2013:601, 32 kohta). Kursivointi tässä. Ks. myös tuomio 6.9.2023, Cayago Tec v. EUIPO – iAqua (Shenzhen) (Vesijetit, moottoriveneet) (T‑377/22, EU:T:2023:504, 46 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
5      Asetuksen N:o 6/2002 1 artiklan 2 kohdan mukaan yhteisömalli suojataan rekisteröimättömänä yhteisömallina, jos se on julkistettu tässä asetuksessa säädetyllä tavalla, ja rekisteröitynä yhteisömallina, jos se on rekisteröity kyseisessä asetuksessa säädetyllä tavalla. Pääasian oikeudenkäynti koskee sekä rekisteröityjä että rekisteröimättömiä yhteisömalleja.
6      Ks. asetuksen N:o 6/2002 24 artiklan 1 ja 3 kohta, joissa säädetään lähinnä, että rekisteröity tai rekisteröimätön yhteisömalli voidaan julistaa mitättömäksi yhteisömalleja käsittelevän tuomioistuimen toimesta loukkauskanteen käsittelyn yhteydessä nostetun vastakanteen johdosta. Kyseisen asetuksen 26 artiklassa säädetään yksityiskohtaisesti ”mitättömyyden vaikutuksista”. Etenkin kyseisen säännöksen 1 kohdassa todetaan, että ”yhteisömallilla ei katsota alun perinkään olleen tässä asetuksessa säädettyjä vaikutuksia, jos se on julistettu mitättömäksi”.
7      Ks. asetuksen N:o 6/2002 7 artiklan 1 kohta, jossa selitetään, milloin mallin katsotaan tulleen tunnetuksi.
8      Ks. asetuksen N:o 6/2002 5 artiklan 1 kohta.
9      Ks. kyseisen asetuksen 6 artikla.
10      Tekijänoikeuksien ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa 22.5.2001 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EYVL 2001, L 167, s. 10).
11      Ks. tuomio 12.9.2019, Cofemel (C‑683/17, EU:C:2019:721, 30 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen). Kursivointi tässä.
12      Ks. tuomio 16.7.2009, Infopaq International (C‑5/08, EU:C:2009:465, 39 kohta). Kursivointi tässä.
13      Ks. tuomio 12.9.2019, Cofemel (C‑683/17, EU:C:2019:721, 40 kohta).
14      Ibid., 50 kohta. Unionin tuomioistuin lisäsi, että asetuksen N:o 6/2002 mukaisen ”suojan soveltamisajan on oltava rajallinen mutta samalla riittävän pitkä kyseisten kohteiden suunnittelun ja valmistuksen edellyttämien investointien kannattavuuden mahdollistamiseksi, eikä se saa rajoittaa kohtuuttomasti kilpailua”.
15      Kursivointi tässä.
16      Kursivointi tässä.
17      Ks. edellä alaviite 4.
18      Kuten edellä 22 kohdassa jo huomautin, unionin tuomioistuin on nimittäin katsonut, että direktiivissä 2001/29 käytetty teoksen käsite edellyttää, että on olemassa omaperäinen kohde siinä mielessä, että se on tekijän oman henkisen luomistyön tulosta, kuten siinä tapauksessa, että kohde heijastaa tekijänsä yksilöllisyyttä ilmentämällä tämän vapaita luovia ratkaisuja.
19      Ks. tuomio 8.5.2024, Puma v. EUIPO – Road Star Group (Jalkineet) (T‑757/22, EU:T:2024:291, 57 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
20      Ks. edellä alaviite 4.
21      Ks. tuomio 6.9.2023, Cayago Tec v. EUIPO – iAqua (Shenzhen) (Vesijetit, moottoriveneet) (T‑377/22, EU:T:2023:504, 47 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
22      Ibid., 48 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen. Ks. myös julkisasiamies Szpunarin ratkaisuehdotus LEGO (Mallin asiantuntevan käyttäjän käsite) (C‑211/24, EU:C:2025:153, 36 kohta).
23      Ks. tuomio 6.9.2023, Cayago Tec v. EUIPO – iAqua (Shenzhen) (Vesijetit, moottoriveneet) (T‑377/22, EU:T:2023:504, 48 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
24      Muista esimerkeistä ks. Hartwig, H., ”The concept of aesthetic creative freedom in design, copyright, and trademark law – a European perspective”, Design Law, Cheltenham, UK: Edward Elgar Publishing (2024), s. 562: ”polkupyörän korien tapauksessa mallin luoneen luovaa vapautta rajoittavat tekniset seikat ainoastaan sikäli, että korit on kiinnitettävä polkupyörään ja niiden on voitava sisältää tavaroita sillä tavoin, etteivät ne putoa maahan polkupyörällä ajettaessa. Mallin luonut voi kuitenkin valita usean värin, materiaalin (esimerkiksi muovi, metalli, rottinki tai kangas) ja korin muodon (pyöreä, soikea tai nelikulmainen) välillä.”
25      Ks. kyseisen asetuksen 6 artiklan 1 kohta.
26      Ks. tuomio 20.10.2011, PepsiCo v. Grupo Promer Mon Graphic (C‑281/10 P, EU:C:2011:679, 59 kohta).
27      Ks. tuomio 8.3.2018, DOCERAM (C‑395/16, EU:C:2018:172, 30 kohta).
28      Ks. tuomio 22.6.2010 (T‑153/08, EU:T:2010:248, 58 kohta).
29      Ks. tuomio 13.11.2012, Antrax It v. SMHV – THC (Lämpöpatterit) (T‑83/11 ja T‑84/11, EU:T:2012:592, 95 kohta).
30      Ks. tästä Wennersten, U. ym., ”Fashion and Design Law”, Design Law, Cheltenham, UK: Edward Elgar Publishing (2024), s. 586.
31      Ibid., s. 589. Kuten mainitut tekijät selittävät, ”yhteisömallin rekisteröinnissä EU:ssa on joitain ainutkertaisia piirteitä [erityisesti koska väitteen tekemiselle ei ole asetettu määräaikaa]. Tämä tekee rekisteröintiprosessista melko nopean, ja hakemus voidaan hyväksyä jopa samana päivänä.” Ks. myös s. 594: ”tänä pikamuotiteollisuuden aikakautena, jona suuntaukset muuttuvat nopeasti, rekisteröimättömän mallin suojan [sellaisena kuin asetus N:o 6/2002 sen mahdollistaa] saaminen on hyödyllistä alan toimijoille”.
32      Ks. Jones, D., ”Please, Can We Stop Mary Jane-ifying Everything?”, British Vogue, 11.2.2025, saatavilla osoitteessa https://www.vogue.co.uk/article/mary-jane-shoe-trend.
33      Ks. tuomio 6.6.2019, Porsche v. EUIPO – Autec (Moottoriajoneuvot) (T‑209/18, EU:T:2019:377, 57, 59 ja 61 kohta).
34      Ks. tuomio 19.6.2014, Karen Millen Fashions (C‑345/13, EU:C:2014:2013, 26 ja 33 kohta).