61999CC0479_FI
Julkisasiamiehen ratkaisuehdotukset
Julkisasiamiehen ratkaisuehdotukset
Johdanto
1. Finanzgericht Düsseldorf (Düsseldorfin verotuomioistuin) (Saksan liittotasavalta) on 18.12.1999 tekemällään välipäätöksellä esittänyt yhteisöjen tuomioistuimelle kaksi ennakkoratkaisukysymystä, jotka koskevat yhteisen tullitariffin yhdistettyä nimikkeistöä (jäljempänä yhdistetty nimikkeistö). Ensimmäisessä ennakkoratkaisukysymyksessä kysytään, onko automaattisiin tietojenkäsittelykoneisiin tarkoitetut äänikortit luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471, 8473 vai 8543. Toisessa ennakkoratkaisukysymyksessä puolestaan kysytään, ovatko komission asetukset N:o 1153/97 ja N:o 2086/97 (jäljempänä asetus N:o 1153/97 ja asetus N:o 2086/97), joissa kyseiset äänikortit on luokiteltu nimikkeeseen 8543, päteviä.
2. Aluksi on täsmennettävä, että äänikortit ovat aktiivisista ja passiivisista yksiköistä koostuvia levyjä, jotka voidaan asentaa automaattisten tietojenkäsittelykoneiden emolevyssä oleville tätä varten varatuille korttipaikoille. Äänikortteja käytetään silloin, kun tiettyihin ohjelmistoihin digitaalisesti pakattu ääni halutaan saada kuuluville ja niiden avulla tämä digitaalisessa muodossa oleva tieto muunnetaan analogiseksi, ja toisaalta silloin, kun analogiset signaalit halutaan muuntaa digitaalisessa muodossa olevaksi tiedoksi niin, että niitä voidaan käsitellä ja tallentaa.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
3. Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2658/87 (jäljempänä asetus N:o 2658/87) otettiin käyttöön "yhdistetyksi nimikkeistöksi" kutsuttu tavaranimikkeistö, joka vastaa sekä yhteisen tullitariffin että yhteisön ulkomaankaupan tilastoinnin tarpeita. Yhdistetty nimikkeistö perustuu tulliyhteistyöneuvoston Maailman tullijärjestössä valmistelemaan maailmanlaajuiseen harmonoituun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmään (jäljempänä harmonoitu järjestelmä).
4. Edellä mainitun asetuksen liitteessä I olevassa 84 ryhmässä säädettyyn yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471 kuuluvat "automaattiset tietojenkäsittelykoneet ja niiden yksiköt; magneettimerkkien lukijat ja optiset lukijat, koneet tietojen siirtämistä varten tietovälineelle koodimuodossa ja koneet tällaisten tietojen käsittelemistä varten, muualle kuulumattomat".
5. Maailman kauppajärjestön (WTO) puitteissa informaatioteknologiatuotteiden kaupasta 13.12.1996 tehdyn sopimuksen tultua voimaan komissio antoi asetuksen N:o 1153/97, jolla otettiin käyttöön muun muassa yhdistetyn nimikkeistön alanimike 8471 80, joka koskee "automaattisten tietojenkäsittelykoneiden muita yksikköjä", ja uusi yhdistetyn nimikkeistön alanimike 8471 80 90, joka koskee "muita" yksikköjä kuin oheislaitteita (jotka puolestaan kuuluvat yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8471 80 10).
6. Myös yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohta koskee yhdistetyn nimikkeistön nimikettä 8471, ja siinä tarkennetaan, millainen automaattisen tietojenkäsittelykoneen "yksikön" on oltava, jotta sen voitaisiin katsoa kuuluvan tähän nimikkeeseen. Nyt esillä olevassa asiassa kyseessä olevien tosiseikkojen tapahtuessa voimassa olleessa huomautuksessa säädettiin seuraavaa:
"Automaattiset tietojenkäsittelykoneet voivat olla järjestelmiä, jotka koostuvat vaihtelevista määristä eri ulkokuoriin rakennettuja yksiköitä. Yksikköä pidetään täydellisen järjestelmän osana, jos yksikkö täyttää seuraavat edellytykset:
a) se voidaan yhdistää keskusyksikköön joko suoraan tai yhden tai useamman muun yksikön kautta; ja
b) se on erityisesti suunniteltu sellaisen järjestelmän osaksi (voimayksikköä lukuun ottamatta sen on erityisesti kyettävä ottamaan vastaan tai luovuttamaan sellaisessa muodossa, koodina tai signaaleina, olevaa tietoa, jota järjestelmä voi käyttää.
Tällaiset yksiköt luokitellaan nimikkeeseen 8471, myös jos ne esitetään tullille erikseen.
Nimikkeeseen 8471 eivät kuulu erityistehtävää suorittavat koneet, jotka sisältävät automaattisen tietojenkäsittelykoneen tai jotka toimivat automaattisen tietojenkäsittelykoneen yhteydessä. Tällaiset koneet luokitellaan siihen nimikkeeseen, joka vastaa niiden asianomaisia toimintoja, tai jollei sellaista ole, kaatonimikkeeseen."
7. Edellä mainittua yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohtaa on sittemmin muutettu asetuksella N:o 2086/97. Uudessa tekstissä, siltä osin kuin sillä on nyt merkitystä, säädetään seuraavaa:
" - -
B. Automaattiset tietojenkäsittelykoneet voivat olla järjestelmiä, jotka koostuvat vaihtelevista määristä erillisiä yksiköitä. Jollei jäljempänä E kohdassa toisin määrätä, yksikköä pidetään täydellisen järjestelmän osana, jos se täyttää seuraavat edellytykset:
a) se on tyyppiä, jota käytetään yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä;
b) se voidaan yhdistää keskusyksikköön joko suoraan tai yhden tai useamman muun yksikön kautta; ja
c) se voi ottaa vastaan ja välittää tietoa sellaisessa muodossa (koodeina tai signaaleina), jota järjestelmä voi käyttää.
- -
E. Koneet, joilla suoritetaan muita erityistoimintoja kuin tietojenkäsittelyä ja jotka sisältävät automaattisen tietojenkäsittelykoneen tai jotka toimivat tällaisen koneen yhteydessä, luokitellaan siihen nimikkeeseen, joka vastaa niiden asianomaisia toimintoja, tai jollei sellaisia ole, kaatonimikkeeseen."
8. Tulliyhteistyöneuvoston antamissa harmonoidun järjestelmän selityksissä todetaan yhdistetyn nimikkeistön nimikkeen 8471 osalta, että tietojenkäsittely käsittää kaikenlaisten tietojen käsittelyn etukäteen määrätyssä loogisessa järjestyksessä tiettyä tai tiettyjä tarkoituksia varten. Tähän nimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu koneet, kojeet tai laitteet, joissa on tai jotka toimivat automaattisen tietojenkäsittelykoneen kanssa yhdessä ja suorittavat jotakin määrättyä tehtävää. Tällaiset koneet, kojeet tai laitteet luokitellaan kyseistä tehtävää vastaavaan nimikkeeseen.
9. Asetuksen N:o 2658/87 liitteessä I olevaan 84 ryhmään sisältyvä yhdistetyn nimikkeistön nimike 8473 käsittää "osat ja tarvikkeet (muut kuin suojuspeitteet, kantolaukut ja niiden kaltaiset tavarat), jotka soveltuvat käytettäviksi yksinomaan tai pääasiallisesti nimikkeiden 8469-8472 koneissa". Lisäksi tässä asetuksessa säädetään tämän ylänimikkeen alanimikkeestä 8473 30, joka käsittää "nimikkeen 8471 koneiden osat ja tarvikkeet". Edellä mainitulla asetuksella N:o 1153/97 on vielä lisätty alanimike 8473 30 10, joka käsittää "elektroniset rakenneyhdistelmät".
10. Asetuksen N:o 2658/87 liitteessä I olevaan 85 ryhmään sisältyy yhdistetyn nimikkeistön nimike 8543, joka käsittää "sähkökoneet ja -laitteet, joilla on itsenäinen tehtävä, muualle tähän ryhmään kuulumattomat".
11. On tärkeä havaita, että asetuksella N:o 1153/97 on lisätty alanimike 8543 89 79, "täydennyspakkaukset, automaattisiin tietojenkäsittelykoneisiin ja niiden yksikköihin tarkoitetut, vähittäismyyntipakkauksissa, joissa on vähintään kaiuttimet ja/tai mikrofoni sekä elektroninen rakenneyhdistelmä, jonka avulla automaattinen tietojenkäsittelykone ja sen yksiköt voivat käsitellä äänisignaaleja (äänikortit)".
12. Tätä alanimikettä muutettiin asetuksella N:o 2086/97, jolla laajennettiin siihen kuuluvaa tuotevalikoimaa. Kyseisessä alanimikkeessä, sellaisena kuin se on 1.1.1998 voimaan tulleessa asetuksessa N:o 2086/97, säädetään seuraavaa:
"Laitteet, joiden avulla automaattinen tietojenkäsittelykone ja sen yksiköt voivat käsitellä äänisignaaleja (äänikortit); täydennyspakkaukset, automaattisiin tietojenkäsittelykoneisiin ja niiden yksikköihin tarkoitetut, vähittäismyyntipakkauksissa, joissa on vähintään kaiuttimet ja/tai mikrofoni sekä elektroninen rakenneyhdistelmä, jonka avulla automaattinen tietojenkäsittelykone ja sen yksiköt voivat käsitellä äänisignaaleja (äänikortit)". Näin äänikortit, jotka määrittelisin "itsenäisiksi", koska niistä puuttuu kaiuttimet ja/tai mikrofoni, on asetuksella N:o 2086/97 lisätty alanimikkeeseen 8543 89 79.
Tosiseikat ja oikeudenkäynti
Kansallinen oikeudenkäynti
13. CBA Computer Handels- und Beteiligungs GmbH, aiemmin VOBIS Microcomputer (jäljempänä CBA Computer) toi heinäkuussa 1997 maahan Taiwanista peräisin olevia äänikortteja laskeakseen ne vapaaseen liikkeeseen yhteisössä.
14. Tuonti-ilmoituksessa CBA Computer ilmoitti näiden korttien kuuluvan yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8543, "sähkökoneet ja -laitteet, joilla on itsenäinen tehtävä, muualle tähän ryhmään kuulumattomat". Tästä syystä CBA Computer laski tullin 3,8 prosentin mukaan ja maksoi 352,49 Saksan markan suuruisen tullin. Hauptzollamt Aachen (Nord-Rhein Westfalenin päätulliviranomainen) kirjasi 11.8.1997 CBA Computerin laskemat tullit kirjanpitoonsa.
15. CBA Computer teki 31.7.1997 antamaansa tulli-ilmoitusta koskevan oikaisuvaatimuksen, jonka tueksi se väitti, ettei äänikortteja olisi pitänyt luokitella alanimikkeeseen 8543 90 60, vaan alanimikkeeseen 8473 30 10, joten tullin määrä olisi pitänyt laskea 2,5 prosentin mukaan. CBA Computer perusteli vaatimuksiaan jäljempänä esitettävien perustelujen lisäksi esittämällä Tanskan tulliviranomaisten 13.1.1995 antaman sitovan tariffitiedon, jonka mukaan äänikortit oli luokiteltava alanimikkeeseen 8473 30 10.
16. Hauptzollamt hylkäsi 20.5.1998 tekemällään päätöksellä tämän oikaisuvaatimuksen, minkä lisäksi se velvoitti CBA Computerin maksamaan 111,29 Saksan markan suuruiset lisätullit perustellen tätä sillä, että tällä välin voimaan tulleessa asetuksessa N:o 2086/97 äänikortit luokitellaan yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8543 89 90, jonka mukaan niistä on kannettava 5 prosentin suuruinen tulli. Hauptzollamt katsoi, että vaikka tämä asetus olikin tullut voimaan vasta 1.1.1998, eli pääasian tosiseikkojen jo tapahduttua, sitä voitiin soveltaa myös ennen tätä ajankohtaa maahan tuotuihin tavaroihin, koska sillä ei muutettu asetusta N:o 2658/87, vaan ainoastaan selvennettiin yhdistetyn nimikkeistön nimikkeen 8543 sanamuotoa.
17. CBA Computer riitautti 4.6.1998 tämän päätöksen Düsseldorfin Finanzgerichtissä (verotuomioistuin). Se väitti muun muassa, että yhteisöjen tuomioistuin oli tällä välin antanut samaa aihepiiriä koskevan tuomion asiassa Techex Computer, josta CBA Computerin mukaan ilmeni, että sen maahan tuomat äänikortit piti luokitella yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8471 80 90 "automaattisten tietojenkäsittelykoneiden muina yksikköinä".
Ennakkoratkaisukysymykset
18. Koska Finanzgericht Düsseldorf katsoi, että sen käsiteltävänä olevassa asiassa oli kysymys yhdistetyn nimikkeistön edellä mainittujen nimikkeiden tulkinnasta, se päätti 18.12.1999 lykätä asian käsittelyä ja esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
"1. Onko yhdistettyä nimikkeistöä, sellaisena kuin se on tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 24 päivänä kesäkuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1153/97 liitteessä I, tulkittava siten, että sellaiset sähköiset integroidut virtapiirit, joiden avulla automaattiset tietojenkäsittelykoneet ja niiden yksiköt käsittelevät äänisignaaleja (äänikortit), on luokiteltava nimikkeeseen 8471, 8473 tai 8543?
2. Ovatko 24.6.1997 annettu komissio asetus N:o 1153/97 ja tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 4 päivänä marraskuuta 1997 annettu komission asetus (EY) N:o 2086/97 päteviä, koska niissä säädetään, että edellä ensimmäisessä kysymyksessä mainitut äänikortit on luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8543?"
Oikeuskäytäntö
19. Ennen kuin aloitan ennakkoratkaisukysymysten käsittely totean, että nyt esillä oleva asia liittyy sähkölaitteiden tai -komponenttien ja erityisesti tietojenkäsittelyssä käytettävien tuotteiden luokittelua koskevaan laajempaan asiayhteyteen. Yhteisöjen tuomioistuin on jo ratkaissut useita näihin tuotteisiin liittyviä kysymyksiä. Nyt esillä olevan asian kannalta merkityksellisinä ja tärkeinä kannattaa erityisesti mainita edellä mainitussa asiassa Techex annettu tuomio ja sen jälkeen asiassa C-339/98, Peacock, annettu tuomio, joissa yhdistettyä nimikkeistöä tulkittiin "Vista Board" näytönohjainkorttien ja verkkokorttien osalta.
20. Yhteisöjen tuomioistuin katsoi ensin mainitussa asiassa, että "Vista Boardit" ovat yksikköjä, jotka on tarkoitettu asennettaviksi automaattisiin tietojenkäsittelykoneisiin. Koska näillä korteilla ei suoriteta muuta tehtävää kuin tietojenkäsittelyä (tuossa asiassa oli kyse kuvien käsittelystä), yhteisöjen tuomioistuin katsoi, ettei niillä suoriteta yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdassa tarkoitettuja "erityistoimintoja" ja että ne on näin ollen luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471. Näitä samoja periaatteita on kehitelty ja selvennetty asiassa Peacock annetussa tuomiossa, joka julistettiin nyt esillä olevaa asiaa koskevan oikeudenkäynnin kirjallisen käsittelyn päättymisen ja suullisen käsittelyn aloittamisen välisenä aikana.
Ensimmäinen ennakkoratkaisukysymys
Asianosaisten väitteet ja niiden perustelut
21. CBA Computer on kirjallisissa huomautuksissaan myös todennut, ettei äänikorteilla suoriteta yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohdassa tarkoitettuja "erityistoimintoja" ja että ne on näin ollen luokiteltava alanimikkeeseen 8471 80 90 automaattisten tietojenkäsittelykoneiden yksikköinä. Pääasian kantajan mukaan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Techex esittämiä perusteluita on sovellettava myös tässä asiassa, koska vasta sen jälkeen, kun äänikortit on asennettu tietokoneeseen, niillä voidaan suorittaa tehtäviä, jotka eivät todellakaan eroa näytönohjainkorttien tehtävistä: näytönohjainkorttien tavoin niillä suoritetaan "tietojenkäsittelytehtäviä", ja ainoa ero niiden välillä on se, että toisen käsittelemät tiedot ovat kuvina ja toisen ääninä. Näillä perusteilla äänikortit on siis CBA Computerin mukaan luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471.
22. Komissio puolestaan toteaa kirjallisissa huomautuksissaan, ettei äänikortteja voida luokitella yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471, koska niitä ei mainita kyseisessä nimikkeessä. Lisäksi tietojen käsittelyä koskevalla perusteella, johon CBA Computer on vedonnut, ei komission mukaan sinänsä ratkaista tähän nimikkeeseen luokittelua koskevaa kysymystä, sillä äänikorteilla suoritetaan komission mukaan muita kuin tietokoneilla perinteisesti suoritettavia tehtäviä. Niillä suoritetaan pikemminkin samanlaisia tehtäviä kuin CD-soittimilla, eli yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8543 luokiteltavalle laitteelle ominaisia tehtäviä. Äänikorttien luokitteleminen nimikkeeseen 8473 on mahdotonta siitä syystä, että äänikortit eivät ole automaattisen tietojenkäsittelykoneen osia, koska ne eivät ole välttämättömiä sen toiminnalle.
23. Äänikortit on komission mukaan luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8543, johon kuuluvat muun muassa äänen tallennus- tai toistolaitteet. Koska äänikortteja ei voida luokitella yhdistetyn nimikkeistön täydennyspakkauksia koskevaan yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8543 89 79 sen vuoksi, ettei niissä ole kaiuttimia eikä mikrofonia, komissio katsoo, että ne on luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8543 89 ("muut koneet ja laitteet: muut, muut") automaattisten tietojenkäsittelykoneiden osina, joilla suoritetaan erityistoimintoja.
24. Kun istunnossa keskusteltiin näiden väitteiden perusteltavuudesta, komissio myönsi, että kirjallisen käsittelyn päättymistä seuranneiden kuukausien aikana kyseessä olevalla alalla tapahtunut kehitys puolsi CBA Computerin esittämiä näkemyksiä. Komissio viittaa tällä yhtäältä edellä mainitussa asiassa Peacock annettuun tuomioon ja toisaalta Maailman tullijärjestössä ja tulliyhteistyöneuvostossa näiltä osin käytyihin keskusteluihin.
25. Edellä mainitussa asiassa Peacock annetun tuomion osalta komissio toteaa, ettei se ole sulkenut pois sitä mahdollisuutta, että äänikortteihin sovellettaisiin niitä samoja perusteluja, jotka yhteisöjen tuomioistuin esitti tuossa asiassa verkkokorttien osalta, ja myöntää, että äänikorttien luokittelulle yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471 on esitetty hyviä perusteluja. Komissio ei kuitenkaan ole luopunut omasta kannastaan, vaan katsoo edelleen, että äänikorttien luokittelu yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8543 on perusteltua. Tämä perustuu ennen kaikkea siihen jo kirjallisissa huomautuksissa esitettyyn perusteluun, jonka mukaan ääni, toisin kuin kuva, ei ole automaattisen tietojenkäsittelykoneen olennainen toiminto: tietokone, jossa ei ole äänikorttia eikä kaiuttimia, pysyy tästä huolimatta tietokoneena, mutta näin ei ole asian laita silloin kun siinä ei ole kuvia eikä näyttöä.
26. Maailman tullijärjestössä käytyjen keskustelujen osalta komissio toteaa, että kansainvälisellä tasolla on ollut havaittavissa muutoksia suhtautumisessa äänikorttien luokittelua koskevaan kysymykseen. Komissio on esittänyt erään Maailman kauppajärjestössä heinäkuussa 1999 laaditun tilaston osoittaakseen, että tuohon ajankohtaan mennessä ainoastaan kolme maata, Australia, Uusi-Seelanti ja Filippiinit, luokittelivat äänikortit yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8471 80 suurimman osan valtioista luokitellessa ne yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8543 89. Vasta tulliyhteistyöneuvoston marraskuussa 2000 pidetyssä 26. kokouksessa käydyissä keskusteluissa ja äänestyksissä ilmeni, että huomattava enemmistö puoltaa äänikorttien luokittelemista yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8471 80.
Yhdistetyn nimikkeistön tulkinta
27. Käsiteltyäni näin asianosaisten lausumat esitän oman kantani kansallisen tuomioistuimen esittämään ensimmäiseen ennakkoratkaisukysymykseen ja käytän lähtökohtana yhteisöjen tuomioistuimen asiaa koskevaa oikeuskäytäntöä.
28. Kuten tiedetään, oikeuskäytännössä on useaan otteeseen todettu, että tavaroiden tariffiluokittelun ratkaisevana luokitteluperustana on yleensä oltava tavaroiden objektiivisesti todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet, sellaisina kuin ne on määritelty yhteisen tullitariffin nimiketekstissä ja jaksojen tai ryhmien huomautusten teksteissä. Tästä seuraa, että myöskään nyt tarkoitettujen tavaroiden osalta ratkaisevia eivät ole ne tehtävät, joita automaattinen tietojenkäsittelykone kokonaisuutena tarkastellen suorittaa tämän tuotteen (yksikön) avulla.
29. Näin on erityisesti verkkokorttien osalta. Koska "verkkokortit on tarkoitettu käytettäviksi yksinomaan automaattisten tietojenkäsittelykoneiden osina, ne on asennettu suoraan tällaisiin koneisiin ja niillä siirretään ja vastaanotetaan tietoja tällaisten koneiden tarvitsemassa muodossa", ne ovat verrattavissa muihin keinoihin, joilla automaattiset tietojenkäsittelykoneet siirtävät tai ottavat vastaan tietoja. Tästä syystä niillä ei suoriteta "erityistoimintoja", eli toimintoja, jotka niillä voitaisiin suorittaa ilman tällaisia koneita. Yhteisöjen tuomioistuin on juuri tällä perusteella asiassa Peacock katsonut, että yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdassa ei suljeta pois sitä mahdollisuutta, että verkkokortit voitaisiin luokitella nimikkeeseen 8471.
30. Sen selvittämiseksi, miten kyseiset kortit oli luokiteltava, yhteisöjen tuomioistuin pohti kyseisessä tuomiossa sitä, oliko näitä kortteja pidettävä yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471 kuuluvina automaattisten tietojenkäsittelykoneiden "yksikköinä", vai yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8473 kuuluvina "osina" tai "tarvikkeina". Tätä selvittäessään yhteisöjen tuomioistuin totesi, että verkkokortit täyttävät yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdassa luetellut "yksikköihin" liittyvät edellytykset, "koska ne voidaan yhdistää keskusyksikköön ja koska ne on erityisesti suunniteltu automaattisen tietojenkäsittelyjärjestelmän osaksi". "Osalla" puolestaan tarkoitetaan komponenttia, joka on välttämätön tietyn kokonaisuuden toiminnalle. Koska verkkokortit ovat tietokoneeseen asennettavissa olevia kortteja ja koska ne voivat esiintyä myös muissa muodoissa, muun muassa itsenäisenä yksikkönä, yhteisöjen tuomioistuin saattoi todeta, että näitä kortteja oli näytönohjainkorttien tavoin pidettävä automaattisten tietojenkäsittelykoneiden "yksikköinä", joten ne oli luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471.
Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön sovellettavuus äänikorttien luokitteluun
31. Voidaanko tätä oikeuskäytäntöä käyttää ratkaistaessa kansallisen tuomioistuimen esittämää äänikorttien luokittelua koskevaa kysymystä? Jotta tähän kysymykseen voitaisiin vastata, on pohdittava, onko äänikorteilla sellaisia teknisiä tai toiminnallisia erityispiirteitä, joiden vuoksi ne eroaisivat näytönohjainkorteista ja verkkokorteista siten, että muunlaisten luokitteluperusteiden määrittäminen olisi tarpeen.
32. Tähän kysymykseen voidaan mielestäni vastata ainoastaan kieltävästi. Muistutan ennen kaikkea siitä, että näytönohjainkorttien ja verkkokorttien tavoin myös äänikorteilla suoritetaan tiedonkäsittelytoimintoja ja että niitä käytetään yhtäältä muuntamaan ulkoiset analogiset signaalit digitaaliseksi tiedoksi siten, että kone voi niitä käsitellä, ja toisaalta muuntamaan tiettyihin ohjelmistoihin pakattu digitaalinen tieto analogisiksi signaaleiksi.
33. Kuten CBA Computer on täsmentänyt, äänikortilla - aivan kuten näytönohjainkortillakin - on seuraavat kolme perustavanlaatuista osaa:
1) analogi/digitaali-muunnin, joka muuntaa analogiset signaalit digitaalisiksi signaaleiksi, jotta automaattinen tietojenkäsittelykone voisi käsitellä niitä ja mahdollisesti tallentaa ne,
2) grafiikka- tai ääniprosessori, joka suorittaa laskutoimenpiteet (eli tietojenkäsittelyn) ja joka ohjaa sähköisiä toimintoja, ja
3) digitaali/analogi-muunnin, joka muuntaa automaattisen tietojenkäsittelykoneen käsittelemät tai siihen tallennetut digitaaliset signaalit sellaisiksi analogisiksi signaaleiksi, joita yksikkö (näyttö tai kaiuttimet) voi käsitellä.
34. Ainoa ero on siis se, että toinen käsittelee kuvia ja toinen ääntä. Komissiokin on istunnossa myöntänyt, etteivät nämä kaksi korttityyppiä eroa toisistaan käytön taikka toimintatapojen osalta.
35. Tältä osin voidaan kysymykseen siis vastata siten, että äänikorteilla, joilla tarkoitetaan elektronisia integroituja piirejä, joiden avulla automaattiset tietojenkäsittelykoneet ja niiden yksiköt voivat käsitellä äänisignaaleja, ei suoriteta yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdassa tarkoitettuja "erityistoimintoja", vaan pikemminkin tietojenkäsittelytoimintoja. Niitä on näin ollen pidettävä automaattisten tietojenkäsittelykoneiden "yksikköinä" ja ne on tästä syystä luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471.
36. Olen jo edellä muistuttanut, että vaikka komissio yhtyykin tähän äänikorttien tehtäviä koskevaan arviointiin, se katsoo, että ne pitää kuitenkin luokitella yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8543 joko siitä syystä, että niiden toiminnot muistuttavat CD-lukijan toimintoja, tai siitä syystä, että ääni, toisin kuin kuva, ei ole tietokoneen oleellinen tai perinteinen toiminto.
37. Edellisissä kohdissa esitettyjen seikkojen perusteella katson kuitenkin, ettei äänikortin toimintoja ole mahdollista rinnastaa CD-lukijan toimintoihin. Ensin mainittuhan on keino, jolla automaattinen tietojenkäsittelykone ottaa vastaan tai siirtää tietoja. Koneesta irrotetulla äänikortilla ei voida suorittaa itsenäisiä toimintoja. Kuten CBA Computer on istunnossa todennut, äänikortin vertaaminen äänen tallennus- tai toistolaitteisiin ontuu, koska äänikorteilla, toisin kuin äänen tallennus- tai toistokorteilla, ei kyetä tallentamaan tallennettavaa tai toistettavaa ääntä, vaan niillä voidaan käsitellä äänen muodossa olevia tietoja. Tästä on siis pääteltävä, että koneesta irrotetuilla äänikorteilla, toisin kuin CD-lukijoilla, ei kyetä suorittamaan itsenäisiä toimintoja.
38. Toisekseen en katso, että komission tavoin voitaisiin vakavasti väittää, että tietojen muuntaminen näytöllä näkyvään muotoon ja itse näyttö olisivat tietokoneen olennaisia osia, kun taas tällaisina ei voitaisi pitää ääntä tai kaiuttimia. Kuten CBA Computer on istunnossa todennut, on olemassa tietokoneita, esimerkiksi suuria tietokoneita, jotka suorittavat tehtävänsä ilman, että niissä välttämättä olisi näyttöä. Toisaalta ja yleisemmin ottaen minusta vaikuttaa siltä, että tietokoneen toimintojen perinteinen määrittelytapa on liian epämääräinen sopiakseen näiden toimintojen tyypillisten ominaispiirteiden määrittämiseen, sillä se ei perustu kyseisen tuotteen teknisiin ominaispiirteisiin eikä siinä oteta huomioon viime vuosina informaatiotekniikan alalla tapahtunutta erittäin nopeaa kehitystä.
39. Edellä esitettyjen havaintojen nojalla katson, että ennakkoratkaisukysymykseen voidaan vastata siten, että elektroniset integroidut piirit, joiden avulla automaattiset tietojenkäsittelykoneet ja niiden yksiköt voivat käsitellä äänisignaaleja (äänikortit), on automaattisten tietojenkäsittelykoneiden "yksikköinä" luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471, koska niillä ei suoriteta yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdassa tarkoitettuja erityistoimintoja.
Toinen ennakkoratkaisukysymys
40. Toisessa ennakkoratkaisukysymyksessään kansallinen tuomioistuin kysyy yhteisöjen tuomioistuimelta, ovatko asetukset N:o 1153/97 ja N:o 2086/97 päteviä, koska niissä säädetään, että äänikortit kuuluvat yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8543. Ennakkoratkaisupyynnössään kansallinen tuomioistuin toteaa, että Euroopan yhteisö on harmonisoidusta tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmästä 14 päivänä kesäkuuta 1983 tehdyn yleissopimuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa sitoutunut olemaan muuttamatta siinä vahvistettuja tariffinimikkeitä, minkä se kuitenkin oli tehnyt luokittelemalla äänikortit esitetyin tavoin virheellisesti. Myös yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä on vahvistettu, että vaikka komissiolla onkin asetuksen N:o 2658/87 9 artiklan 1 kohdan perusteella laaja toimivalta tarkentaa harmonoituun järjestelmään perustuvien tullinimikkeiden soveltamisalaa, sillä ei kuitenkaan ole oikeutta muuttaa niiden sisältöä.
41. CBA Computer katsoo tietysti, että kansallisen tuomioistuimen epäilyt ovat perusteltuja ja että asetukset N:o 1153/97 ja N:o 2086/97 on katsottava pätemättömiksi äänikorttien luokittelua koskevilta osiltaan, koska harmonoidun järjestelmän nimikkeitä 8471 ja 8543 on tulkittu niissä epäasianmukaisesti.
42. Komissio puolestaan on sitä vastoin kannattanut vastakkaista näkemystä, joka tukeutuu alalla tapahtuneen kehityksen asettamiin sopeuttamistarpeisiin ja jota olen edellä laajasti käsitellyt. Komissio on istunnossa väittänyt, ettei asetus N:o 1153/97 ole pätemätön, koska harmonoidussa järjestelmässä ei määrätä, että kyseiset kortit olisi luokiteltava muuhun kuin alanimikkeeseen 8543 89, ja ettei asetusta N:o 2086/97 voida soveltaa tämän asian tosiseikkoihin, koska kansallisen tuomioistuimen käsiteltävinä olevat tuonnit ovat tapahtuneet heinäkuussa 1997 ja asetus tuli voimaan vasta 1.1.1998. Tämä aiheuttaa komission mukaan sen, ettei pätevyyttä koskevalla kysymyksellä ole merkitystä kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian ratkaisemisen kannalta katsoen.
43. Minusta vaikuttaa, että molempien osapuolten näkemykset ovat osittain oikeita, mutta luulen, ettei kumpikaan anna asianmukaista vastausta nyt tutkittavaan kysymykseen.
44. Huomautan ennen kaikkea, ettei asetuksessa N:o 1153/97 ole yhtään sellaista säännöstä, joka koskisi sitä, kuinka nyt esillä olevassa asiassa käsitellyn kaltaiset "itsenäiset" äänikortit, joissa ei ole kaiutinta ja/tai mikrofonia, olisi luokiteltava. Komission väite siitä, että nämä kortit pitää luokitella yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8543 89, perustuu pelkkään tulkintaan. Jos näin on, on ilmeistä, ettei tämän asetuksen pätemättömyyttä koskevalla kysymyksellä ole merkitystä, vaikka osoitettaisiinkin, kuten katson edellisissä kohdissa tehneeni, että komission esittämä tulkinta on perusteeton.
45. Komissio on asetuksessa N:o 2086/97 nimenomaan luokitellut "itsenäiset" äänikortit yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 8543 89 79. Näin ollen tämän asetuksen pätevyyttä voitaisiin epäillä, sillä jos tämän luokittelun virheellisyyttä koskeva väite hyväksyttäisiin, tästä seuraisi, että komissio on tehnyt ilmeisen arviointivirheen ja ylittänyt sen toimivallan, joka sille on annettu yhdistetyn nimikkeistön sisällön tarkentamisen osalta.
46. On toisaalta muistettava, että asetus N:o 2086/97 tuli voimaan 1.1.1998, eikä sillä ole taannehtivaa vaikutusta. Tällaista vaikutusta ei myöskään Hauptzollamt Aachenin väittämin tavoin voida johtaa asetuksen väitetystä toteavasta luonteesta, sillä kuten on jo todettu, tällä asetuksella on päinvastoin muutettu aikaisemmin annetun asetuksen N:o 1153/97 säännöksiä. Kuten yhteisöjen tuomioistuin on todennut, "asetus, jolla täsmennetään tiettyyn nimikkeeseen tai alanimikkeeseen tapahtuvan tariffiluokittelun edellytyksiä, on oikeuksia perustava toimenpide eikä sillä voi olla taannehtivia vaikutuksia".
47. Vaikka kansallisen tuomioistuimen epäilyt kyseisen asetuksen pätevyydestä olisivatkin täysin perusteltuja, on kuitenkin niin, että kyseistä asetusta ei voida soveltaa pääasian tosiseikkoihin, jotka liittyvät heinäkuussa 1997 tapahtuneeseen maahantuontiin. Sen pätevyyttä koskevalla kysymyksellä ei siis ole merkitystä pääasiassa vireillä olevan riidan ratkaisemisen kannalta, joten edellytykset sille, että yhteisöjen tuomioistuin vastaisi tähän ennakkoratkaisukysymykseen, puuttuvat.
Ratkaisuehdotus
48. Edellä olevan perusteella ehdotan, että kansallisen tuomioistuimen esittämiin ennakkoratkaisukysymyksiin vastattaisiin seuraavasti:
1) Elektroniset integroidut piirit, joiden avulla automaattiset tietojenkäsittelykoneet ja niiden yksiköt voivat käsitellä äänisignaaleja (äänikortit), jotka on päästetty vapaaseen liikkeeseen yhteisössä heinäkuussa 1997, on luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471 näiden koneiden "yksikköinä", koska niillä ei suoriteta yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdassa tarkoitettuja erityistoimintoja.
2) Koska tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 24 päivänä heinäkuuta 1997 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1153/97 ei ole säännöstä, jossa sellaiset äänikortit, joissa ei ole kaiuttimia ja/tai mikrofoneja, määrättäisiin luokiteltaviksi nimikkeeseen 8453, ja koska tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 4 päivänä marraskuuta 1997 annettua komission asetusta (EY) N:o 2086/97 ei voida soveltaa pääasiassa esillä oleviin tosiseikkoihin, yhteisöjen tuomioistuimella ei ole perusteita julistaa kahta edellä mainittua asetusta pätemättömiksi.