62021CJ0377
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (seitsemäs jaosto)
7 päivänä heinäkuuta 2022 (
*1
)
Ennakkoratkaisupyyntö – Sosiaalipolitiikka – Direktiivi 97/81/EY – Osa‑aikatyötä koskeva puitesopimus – 4 lauseke – Syrjintäkiellon periaate – Pro rata temporis ‑periaate – Kokoaikaisesti palvelukseen otetun ammattipalomiehen palkan laskemiseksi tämän vapaaehtoisena palomiehenä suorittaman palvelusajan huomioon ottaminen pro rata temporis ‑periaatteen mukaisesti
Asiassa C‑377/21,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka cour du travail de Mons (Monsin työoikeudellisten asioiden ylioikeus, Belgia) on esittänyt 15.6.2021 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 21.6.2021, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Ville de
Mons ja
Zone de secours Hainaut‑Centre
vastaan
RM,
UNIONIN TUOMIOISTUIN (seitsemäs jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja J. Passer sekä tuomarit N. Wahl ja M. L. Arastey Sahún (esittelevä tuomari),
julkisasiamies: J. Richard de la Tour,
kirjaaja: A. Calot Escobar,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä esitetyn,
ottaen huomioon huomautukset, jotka sille ovat esittäneet
–
Ville de Mons, edustajinaan N. Fortemps ja O. Vanleemputten, avocats,
–
RM, edustajanaan P. Joassart, avocat,
–
Euroopan komissio, asiamiehinään D. Martin ja D. Recchia,
päätettyään julkisasiamiestä kuultuaan ratkaista asian ilman ratkaisuehdotusta,
on antanut seuraavan
tuomion
1
Ennakkoratkaisupyyntö koskee Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY) tekemästä osa‑aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta 15.12.1997 annetun neuvoston direktiivin 97/81/EY (EYVL 1998, L 14, s. 9) liitteenä olevan, 6.6.1997 tehdyn osa‑aikatyötä koskevan puitesopimuksen (jäljempänä puitesopimus) 4 lausekkeen tulkintaa.
2
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat ammattipalomies RM ja Ville de Mons (Monsin kaupunki, Belgia) sekä Zone de secours Hainaut‑Centre (Hainaut‑Centren pelastuspalvelualue, Belgia) ja joka koskee RM:n vapaaehtoisena palomiehenä suorittaman palvelusajan huomioon ottamista hänen palkkaansa laskettaessa.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Unionin oikeus
3
Puitesopimuksen 1 lausekkeen a alakohdan mukaan sen tarkoituksena on ”osa‑aikatyöntekijöihin kohdistuvan syrjinnän poistaminen ja osa‑aikatyön laadun parantaminen”.
4
Puitesopimuksen 2 lausekkeessa määrätään seuraavaa:
”1.
Tätä sopimusta sovelletaan osa‑aikatyöntekijöihin, joilla on laissa, työehtosopimuksessa tai kussakin jäsenvaltiossa voimassa olevissa käytännöissä määritelty työsopimus tai työsuhde.
2.
Jäsenvaltiot, sen jälkeen kun ne ovat kuulleet työmarkkinaosapuolia kansallisen lainsäädännön, työehtosopimusten tai käytäntöjen mukaisesti, ja/tai asianmukaisen tason työmarkkinaosapuolet, kansallisten työmarkkinakäytäntöjen mukaisesti, voivat asiallisista syistä jättää tilapäisessä työssä olevat osa‑aikatyöntekijät kokonaan tai osittain tämän sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Tällaisia rajoituksia tulisi arvioida määräajoin sen varmistamiseksi, että niiden perusteena olevat asialliset syyt ovat edelleen olemassa.”
5
Puitesopimuksen 3 lausekkeessa määrätään seuraavaa:
”Tässä sopimuksessa tarkoitetaan:
1)
’osa‑aikatyöntekijällä’ palkattua työntekijää, jonka säännöllinen työaika viikkotyöaikana tai keskimääräisenä työaikana enintään vuoden pituisena ajanjaksona laskettuna on lyhyempi kuin vastaavan kokoaikaisen työntekijän säännöllinen työaika;
2)
’vastaavalla kokoaikaisella työntekijällä’ samassa työpaikassa työskentelevää kokoaikaista palkattua työntekijää, jolla on samantyyppinen työsopimus tai työsuhde ja joka tekee samaa tai samankaltaista työtä, jolloin huomioon otetaan muut näkökohdat kuten kokemus, pätevyys ja ammattitaito.
Milloin työpaikassa ei ole vastaavaa kokoaikaista työntekijää, vertailu tulee tehdä sovellettavaan työehtosopimukseen perustuen, tai milloin sellaista ei ole, kansallisen lainsäädännön, työehtosopimusten tai käytäntöjen mukaisesti.”
6
Puitesopimuksen 4 lausekkeessa määrätään seuraavaa:
”1.
Osa‑aikatyöntekijöihin ei pelkästään osa‑aikaisuuden perusteella saa soveltaa epäedullisempia työehtoja kuin vastaaviin kokoaikaisiin työntekijöihin, ellei erilainen kohtelu ole perusteltua asiallisista syistä.
2.
Silloin kun se on tarkoituksenmukaista, sovelletaan pro rata temporis ‑periaatetta.
– –”
Belgian oikeus
5.3.2002 annettu laki
7
Direktiivi 97/81 saatettiin osaksi Belgian oikeusjärjestystä syrjintäkiellon periaatteesta osa‑aikatyöntekijöiden hyväksi 5.3.2002 annetulla lailla (la loi du 5 mars 2002 relative au principe de non‑discrimination en faveur des travailleurs à temps partiel) (Moniteur belge 13.3.2002, s. 10641; jäljempänä 5.3.2002 annettu laki). Tätä lakia sovelletaan sen 2 §:n mukaan ainoastaan työntekijään, joka työsopimuksen nojalla tekee työsuorituksia vastiketta vastaan toisen henkilön alaisuudessa, toisin sanoen työntekijään, jolla on työsopimus.
20.3.2002 annettu kuninkaan päätös, sellaisena kuin se on muutettuna 2.6.2006 annetulla kuninkaan päätöksellä
8
Julkisten palopelastuslaitosten vapaaehtoisten jäsenten, jotka otetaan palvelukseen ammattipalomiehiksi, aikaisemman palvelusajan huomioon ottamista palkan määrittämiseksi koskevista yleisistä säännöistä 20.3.2002 annetun kuninkaan päätöksen (arrêté royal du 20 mars 2002 fixant les dispositions générales relatives à la valorisation pécuniaire des services antérieurs accomplis par des membres volontaires des services publics d’incendie recrutés en tant que membres professionnels) (Moniteur belge, 30.3.2002, s. 13592), sellaisena kuin se on muutettuna 2.6.2006 annetulla kuninkaan päätöksellä (Moniteur belge, 22.6.2006, s. 31874), 1 §:ssä säädetään seuraavaa:
”Julkisten palopelastuslaitosten vapaaehtoisille jäsenille, jotka otetaan palvelukseen ammattijäseniksi – –, maksetaan palkka, joka vastaa sitä palkkaluokkaa, johon heidät on otettu palvelukseen.
– – 9.4.2002 lähtien palvelukseen otetun julkisten palopelastuslaitosten ammattihenkilöstön palkan laskemiseksi otetaan huomioon palvelusaika, joka vastaa julkisten palopelastuspalvelujen palveluksessa vapaaehtoisena suoritettujen palvelusvuosien lukumäärää.
– – Julkisten palopelastuslaitosten sellaisen ammattihenkilöstön osalta, joka on tullut palvelukseen ennen 9.4.2002, voidaan palkan laskemiseksi ottaa huomioon palvelusaika, joka vastaa julkisten palopelastuslaitosten palveluksessa vapaaehtoisena suoritettujen palvelusvuosien lukumäärää. Tätä hyvitykseen oikeuttava palvelusaikaa sovelletaan ainoastaan 1.1.2005 alkaen tehtyihin työsuorituksiin.”
9
Lainvalmistelutöistä, jotka koskevat kyseisen 1 §:n muuttamista 2.6.2006 annetulla kuninkaan päätöksellä, ilmenee, että siinä sallitaan se, että ”kunnat saavat – niitä kuitenkaan siihen velvoittamatta – ottaa huomioon myös ennen kuninkaan päätöksen voimaantuloa ammattilaisiksi ryhtyneiden palomiesten palvelusajan siten, että huomioon otetaan kaikki vapaaehtoisena suoritetut vuodet. Tästä seuraa, että kaikkien palomiesten osalta tätä palvelusaikaa ei oteta automaattisesti huomioon. – – Kukin kunta voi taloudellisten mahdollisuuksiensa perusteella päättää, soveltaako se uutta lainsäädäntöä vai ei ”.
Monsin kaupungin hallinto‑ ja rahoitussäännöt
10
Monsin kaupungin muuta kuin opetushenkilöstöä koskevien hallinto‑ ja rahoitussääntöjen 12 §:ssä määrätään seuraavaa:
”Kokoaikaisessa palvelussuhteessa suoritetut hyvitykseen oikeuttavat palvelusajat – – voidaan ottaa huomioon kokonaisuudessaan.
Osa‑aikaisessa palvelussuhteessa suoritetut hyvitykseen oikeuttavat palvelusajat – – voidaan ottaa huomioon niiden vuosien lukumäärän perusteella, jota ne vastaisivat, jos ne olisi suoritettu kokoaikaisessa palvelussuhteessa, kerrottuna murtoluvulla, jonka osoittaja on viikoittaisen työsuorituksen todellinen lukumäärä ja nimittäjä viikoittaisen työsuorituksen kokoaikaista työsuoritusta vastaava lukumäärä.”
11
Näiden sääntöjen 13 bis §:ssä määrätään seuraavaa:
”Palopelastuslaitoksen ammattijäsenten palkan laskemiseksi otetaan [20.3.2002 annetun kuninkaan päätöksen, sellaisena kuin se on muutettuna 2.6.2006 annetulla kuninkaan päätöksellä,] mukaisesti 1.7.2007 alkaen huomioon palvelusaika, joka vastaa julkisen palopelastuslaitoksen palveluksessa vapaaehtoisena työntekijänä täyttyneiden palvelusvuosien lukumäärää, seuraavien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti:
1.
ennen 9.4.2002 palvelukseen otetun henkilöstön osalta: todellisiin työsuorituksiin perustuvassa suhteessa (tosiasiallisten työtuntien lukumäärä/vuosi, rahoitussääntöjen 12 §:n säännösten mukaisesti);
2.
9.4.2002 jälkeen palvelukseen otetun henkilöstön osalta: ottamatta huomioon työsuoritusten määrää (poiketen säännöksistä, joiden mukaan huomioon otettavat työsuoritukset lasketaan suhteessa työsuoritusten määrään nähden: rahoitussääntöjen 12 §),
– –”
12
Kyseisten sääntöjen 14 §:n 1 momentissa määrätään seuraavaa:
”Huomioon voidaan ottaa samoin edellytyksin palkan laskemiseksi myös enintään kuuden vuoden ajalta Belgian yksityisellä sektorilla, [Euroopan] unionin toisessa jäsenvaltiossa taikka Euroopan talousalueella kokoaikaisesti tai osa‑aikaisesti suoritetut työtehtävät edellyttäen, että niiden voidaan katsoa olevan välittömästi hyödyllisiä eli että henkilö on saanut niistä hyödyllistä kokemusta hallinnolle suoritettavien tehtävien hoitamiseksi – –”
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymys
13
RM työskenteli 1.1.1982–31.7.2002 Mouscronin kaupungin (Belgia) vapaaehtoisena palomiehenä.
14
Tämän ajanjakson aikana hän työskenteli yksityisellä sektorilla työsopimuksilla kuorma‑autonkuljettajana 30.7.1990–11.2.1995 ja 23.3.1995–8.2.1998 sekä vartijana 9.2.1998–30.3.2001.
15
RM nimitettiin ammattimaiseksi palomies‑kuljettajaksi Monsin kaupungin palvelukseen koeajalle 1.4.2001 alkaen ja tämän jälkeen pysyvästi 1.4.2002 alkaen.
16
Ammattipalomiesten palkan laskemiseksi otetaan huomioon heidän ”hyvitykseen oikeuttava palvelusaikansa”, joka määritetään arvioimalla tietyin edellytyksin se, miten pitkään he ovat työskennelleet julkisella ja yksityisellä sektorilla.
17
Monsin kaupungin hallinto‑ ja rahoitussääntöjen mukaisesti Monsin kaupunki otti RM:n osalta huomioon hänen nimittämistään ammattimaiseksi palomies‑kuljettajaksi edeltäneeltä ajalta seuraavan hyvityksen oikeuttavan palvelusajan:
–
ajanjaksolta 1.1.1982–29.7.1990: 3 kuukautta ja 17 päivää, jotka vastaavat 811 tunnin vapaaehtoisena palomiehenä Mouscronin palopelastuspalveluissa työskentelyn suhteellista osuutta (kyseisten sääntöjen 13 bis §:n mukaisesti), ja
–
ajanjaksolta 30.7.1990–30.3.2001: kuusi vuotta, jotka vastaavat sitä enimmäisaikaa, joka voidaan ottaa huomioon yksityisellä sektorilla suoritettujen tehtävien osalta (mainittujen sääntöjen 14 §:ssä tarkoitetulla tavalla).
18
Belgian palopelastuslaitokset siirtyivät 1.1.2015 kunnallisesta organisaatiosta ”aluejärjestelmään”, johon kuuluu 34 ”pelastuspalvelualuetta”, ja kunnassa työskentelevistä ammattipalomiehistä tuli sen pelastuspalvelualueen, johon kyseinen kunta kuuluu, operatiiviseen henkilöstöön kuuluvia jäseniä.
19
Kyseisestä päivästä lähtien RM oli palomies Hainaut‑Centren pelastuspalvelualueelle, jossa häneen sovellettiin samaa hyvitykseen oikeuttavaa palvelusaikaa, jonka Monsin kaupunki oli hänen osaltaan aikaisemmin ottanut huomioon.
20
RM vaati 14.7.2015 Hainaut‑Centren pelastuspalvelualuetta oikaisemaan hänen palkkansa sillä perusteella, että hänen vapaaehtoisena palomiehenä suorittamaansa hyvitykseen oikeuttavaa palvelusaikaa ei ollut otettu asianmukaisesti huomioon. Hän vaati ottamaan kokonaisuudessaan huomioon ajanjakson, jonka aikana hän toimi vapaaehtoisena palomiehenä, eli 1.1.1982–31.7.2002, mikä vastasi yhteensä 20 vuotta ja 7 kuukautta, ottamatta huomioon hänen työsuoritustensa tarkkaa määrää. Hänen mukaansa näiden työsuoritusten arvottaminen pro rata temporis ‑periaatteen mukaisesti johti kokoaikaisten työntekijöiden ja osa‑aikaisten työntekijöiden perusteettomaan erilaiseen kohteluun. Hän katsoi näin ollen, että hänellä oli oikeus ylintä palkkatasoa eli vähintään 25 vuoden pituisen palvelusajan perusteella maksettavaa palkkaa vastaavaan vuotuiseen palkkaan, koska 1.1.2015 hänen palvelusaikansa oli 33 vuotta, kun otetaan huomioon hänen kaikki hänen palvelusvuotensa vapaaehtoisena palomiehenä.
21
Hainaut‑Centren pelastuspalvelualue hylkäsi 3.2.2016 tekemällään päätöksellä oikaisupyynnön Monsin kaupungin hallinto‑ ja rahoitussääntöjen 13 bis §:n perusteella ja totesi, että koska RM oli otettu palvelukseen ennen 9.4.2002, hänen vapaaehtoisena palomiehenä suorittamansa hyvitykseen oikeuttava palvelusaika oli otettava huomioon ainoastaan suhteessa hänen todellisiin työsuorituksiinsa.
22
RM vaati lisäksi 15.4.2016 Monsin kaupunkia maksamaan hänen palvelukseen ottamisestaan alkaen erääntyneet saamatta jääneet palkkasaatavat ja esitti perustelut, jotka ovat olennaisilta osin samat kuin ne, joihin hän vetosi Hainaut‑Centren pelastuspalvelualueelle esittämänsä oikaisuvaatimuksen tueksi.
23
Monsin kaupunki hylkäsi 6.5.2016 kyseisen vaatimuksen pääasiallisesti samoilla perusteilla kuin jotka Hainaut‑Centren pelastuspalvelualue esitti ja jotka on esitetty tämän tuomion 21 kohdassa, eli Monsin kaupungin hallinto‑ ja rahoitussääntöjen mukaisella velvollisuudella ottaa huomioon hänen vapaaehtoisena palomiehenä suorittamansa palvelusvuodet suhteessa hänen todellisiin työsuorituksiinsa.
24
RM nosti 23.5.2016 tribunal du travail du Hainaut, division de Monsissa (Hainaut’n työoikeudellisten asioiden alioikeus, Monsin jaosto, Belgia) kanteen Monsin kaupunkia ja Hainaut‑Centren pelastuspalvelualuetta vastaan.
25
Kyseinen tuomioistuin hyväksyi RM:n vaatimuksen 25.2.2019 antamallaan tuomiolla ja katsoi, että palvelusvuodet, jotka RM oli suorittanut vapaaehtoisena palomiehenä, oli otettava kokonaisuudessaan huomioon määritettäessä hänen hyvitykseen oikeuttavaa palvelusaikaansa ottamatta huomioon RM:n todellisten työsuoritusten määrää.
26
Monsin kaupunki ja Hainaut‑Centren pelastuspalvelualue valittivat tästä tuomiosta ennakkoratkaisua pyytäneeseen tuomioistuimeen eli cour du travail de Monsiin (Monsin työoikeudellisten asioiden ylioikeus, Belgia).
27
Kyseinen tuomioistuin huomauttaa, että Cour constitutionnellen (perustuslakituomioistuin, Belgia) 9.7.2013 antamasta tuomiosta ilmenee, että vapaaehtoiset palomiehet ja ammattipalomiehet hoitavat samankaltaisia tehtäviä samassa ammattikunnassa ja että ne ovat näin ollen vastaavia ryhmiä. Kyseisen tuomion mukaan ”vapaaehtoiset palomiehet omistavat osan vapaa‑ajastaan palontorjuntatehtäviin, joihin he ovat sitoutuneet sopimuksella – –; he saavat hälytystehtävätunneistaan vähintään samaan palkkaluokkaan kuuluvalle ammattihenkilöstölle säädettyjen palkkojen keskimääräiseen tuntipalkkaan perustuvan korvauksen – –, johon sovelletaan erityistä sosiaaliturvajärjestelmää.” Kyseisestä tuomiosta ilmenee myös, että vapaaehtoiset palomiehet suorittavat vapaaehtoistehtävää ammatillisen toimintansa tai muiden tehtäviensä ohella, ja heihin sovelletaan siten ammattipalomiesten työolo‑ ja työaikajärjestelmästä eroavaa järjestelmää.
28
Lisäksi Belgian tuomioistuimet ja erityisesti Conseil d’État (ylin hallintotuomioistuin, Belgia) ovat täsmentäneet, että toiminta vapaaehtoisena palomiehenä on sivutoimi, joka kuuluu sääntömääräisiin eikä sopimusperusteisiin työsuhteisiin.
29
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan osa‑aikatyöntekijöiden hyvitykseen oikeuttavan palvelusajan määrittäminen kuuluu puitesopimuksen 4 lausekkeen soveltamisalaan, koska palkka kuuluu kyseisessä lausekkeessa tarkoitettuihin työehtoihin, kuten 10.6.2010 annetusta tuomiosta Bruno ym. (C‑395/08 ja C‑396/08, EU:C:2010:329) ilmenee.
30
Tässä yhteydessä kyseinen tuomioistuin huomauttaa myös, että vaikka kansallista lainsäädäntöä, jolla kyseinen puitesopimus on saatettu osaksi Belgian oikeusjärjestystä, eli 5.3.2002 annettua lakia sovelletaan vain työntekijöihin, jotka ovat tehneet työsopimuksen, se katsoo kuitenkin, että vapaaehtoiset palomiehet kuuluvat kyseisen puitesopimuksen soveltamisalaan, koska heidän työsuhteensa määritellään kansallisessa lainsäädännössä saman puitesopimuksen 2 lausekkeen 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.
31
Lisäksi se, että RM:n työsuoritukset kuuluvat sen jälkeen, kun hänet on nimitetty ammattipalomieheksi, kokoaikaisen työskentelyn järjestelmään, ei millään tavoin estä häntä vetoamasta osa‑aikatyöntekijöitä koskevaan lainsäädäntöön määrittäessä hänen hyvitykseen oikeuttava palvelusaikansa sen ajanjakson osalta, jona hän työskenteli osa‑aikaisesti.
32
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on kuitenkin epävarma puitesopimuksen 4 lausekkeen tulkinnasta ja erityisesti pro rata temporis ‑periaatteen ulottuvuudesta RM:n hyvitykseen oikeuttavan palvelusajan määrittämisessä.
33
Tässä tilanteessa cour du travail de Mons on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Onko – – puitesopimuksen 4 lauseketta tulkittava siten, ettei se ole esteenä kansalliselle säännöstölle, jonka mukaan kokoaikaisesti palvelukseen otettujen ammattipalomiesten palkan laskemiseksi hyvitykseen oikeuttavana palvelusaikana otetaan huomioon osa‑aikaisesti vapaaehtoisena palomiehenä suoritetut tehtävät työn määrän perusteella eli todellisten työsuoritusten keston perusteella pro rata temporis ‑periaatteen mukaisesti, eikä sen ajanjakson perusteella, jonka aikana kyseiset työsuoritukset on tehty?”
Ennakkoratkaisukysymyksen tarkastelu
34
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee kysymyksellään lähinnä, onko puitesopimuksen 4 lauseketta tulkittava siten, että se on esteenä kansalliselle säännöstölle, jossa kokoaikaisesti palvelukseen otettujen ammattipalomiesten palkkausta laskettaessa otetaan hyvitykseen oikeuttavana palvelusaikana huomioon näiden aikaisemmin osa‑aikaisesti vapaaehtoisina palomiehinä suorittamat työtehtävät pro rata temporis ‑periaatteen mukaisesti eli heidän todellisten työsuoritustensa perusteella, eikä sen ajanjakson perusteella, jonka aikana kyseiset työsuoritukset on tehty.
35
Ensinnäkin on määritettävä, kuuluuko pääasian oikeusriita puitesopimuksen soveltamisalaan.
36
Tästä on muistutettava, että puitesopimuksen henkilöllinen soveltamisala määritellään sen 2 lausekkeen 1 kohdassa (tuomio 1.3.2012, O’Brien, C‑393/10, EU:C:2012:110, 28 kohta). Tämän määräyksen mukaan kyseistä puitesopimusta sovelletaan ”osa‑aikatyöntekijöihin, joilla on laissa, työehtosopimuksessa tai kussakin jäsenvaltiossa voimassa olevissa käytännöissä määritelty työsopimus tai työsuhde”.
37
Unionin tuomioistuin katsonut, että käsitettä ”osa‑aikatyöntekijät, joilla on työsopimus tai työsuhde” on tulkittava kansallisen lainsäädännön mukaisesti (tuomio 1.3.2012, O’Brien, C‑393/10, EU:C:2012:110, 32 kohta). Lisäksi puitesopimuksen 2 lausekkeen 1 kohdan sanamuodosta käy ilmi, että kyseisen sopimuksen soveltamisala on tarkoitettu laajaksi. Lisäksi puitesopimuksessa tarkoitetun ”osa‑aikatyöntekijän” käsite, joka esitetään sen 3 lausekkeen 1 kohdassa, kattaa kaikki työntekijät siitä riippumatta, onko heidän työnantajansa julkisen vai yksityisen sektorin työnantaja (tuomio 1.3.2012, O’Brien, C‑393/10, EU:C:2012:110, 37 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
38
Nyt käsiteltävässä asiassa ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin huomauttaa, että kansallista säännöstöä, jolla puitesopimus on saatettu osaksi Belgian oikeusjärjestystä, eli 5.3.2002 annettua lakia sovelletaan ainoastaan työntekijöihin, joilla on työsopimus. Belgian tuomioistuimet ovat kuitenkin täsmentäneet, että vapaaehtoisten palomiesten toiminta kuuluu sääntömääräisen työsuhteen eikä sopimusperusteiseen työsuhteen piiriin.
39
Kun otetaan huomioon tämän tuomion 36 ja 37 kohdassa mainittu oikeuskäytäntö, on kuitenkin todettava, että – kuten kyseinen tuomioistuin toteaa – vapaaehtoiset palomiehet kuuluvat puitesopimuksen soveltamisalaan, koska heidän työsuhteensa on määritelty kansallisessa lainsäädännössä puitesopimuksen 2 lausekkeen 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.
40
Toiseksi on muistettava, että puitesopimuksen 4 lausekkeen 1 kohdassa todetaan, että osa‑aikatyöntekijöihin ei pelkästään osa‑aikaisuuden perusteella saa soveltaa epäedullisempia työehtoja kuin vastaaviin kokoaikaisiin työntekijöihin, ellei erilainen kohtelu ole perusteltua asiallisista syistä.
41
Pääasian oikeusriidassa RM riitauttaa kuitenkin menetelmän, jota käytetään hänelle ammattipalomiehenä eli kokoaikaisena työntekijänä maksettavan palkan laskemisessa. Hän vetoaa puitesopimuksen 4 lausekkeen vastaiseen erilaiseen kohteluun siltä osin kuin niiden sääntöjen soveltamisella, jotka koskevat hänen hyvitykseen oikeuttavan palvelusaikansa huomioon ottamista ajanjaksolta, jonka aikana hän on työskennellyt osa‑aikaisesti vapaaehtoisena palomiehenä, olisi kielteinen vaikutus tämän palkan suuruuteen.
42
Tältä osin on todettava, että unionin tuomioistuin on katsonut, että puitesopimuksen tarkoituksena on yhtäältä edistää osa‑aikatyötä ja toisaalta poistaa syrjintä osa‑aikatyöntekijöiden ja kokoaikaisten työntekijöiden välillä (tuomio 10.6.2010, Bruno ym., C‑395/08 ja C‑396/08, EU:C:2010:329, 24 kohta ja tuomio 5.5.2022, Universiteit Antwerpen ym., C‑265/20, EU:C:2022:361, 41 kohta).
43
Kun otetaan huomioon nämä tavoitteet, puitesopimuksen 4 lausekkeen on katsottava ilmentävän unionin sosiaalioikeuden periaatetta, jota ei voida tulkita suppeasti (tuomio 10.6.2010, Bruno ym., C‑395/08 ja C‑396/08, EU:C:2010:329, 32 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
44
Pelkästään se, että työntekijä on saanut kokoaikaisen työntekijän aseman, ei estä häntä vetoamasta tietyissä olosuhteissa puitesopimuksen 4 lausekkeessa olevaan syrjimättömyyden periaatteeseen, kun väitetty syrjintä koskee osa‑aikatyöntekijänä kertynyttä palvelusaikaa (ks. analogisesti Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY), Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE) ja julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) tekemästä määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta 28.6.1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/70/EY (EYVL 1999, L 175, s. 43) liitteenä olevan, 18.3.1999 tehdyn määräaikaista työtä koskevan puitesopimuksen osalta tuomio 18.10.2012, Valenza ym., C‑302/11–C‑305/11, EU:C:2012:646, 34 ja 35 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
45
Jos puitesopimuksen soveltaminen pääasiassa kyseessä olevan kaltaiseen tilanteiseen suljettaisiin heti alkuun pois, rajoitettaisiin kyseisessä 4 lausekkeen tavoitteen vastaisesti kyseessä oleville työntekijöille syrjintää vastaan annettavan suojan alaa, mikä johtaisi lausekkeen perusteettoman rajoittavaan ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön vastaiseen tulkintaan (ks. analogisesti määräaikaista työtä koskevan puitesopimuksen osalta tuomio 18.10.2012, Valenza ym., C‑302/11–C‑305/11, EU:C:2012:646, 37 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
46
Näin ollen puitesopimusta voidaan soveltaa pääasiassa, koska vaikka RM on sittemmin työskennellyt kokoaikaisesti, hän vetoaa kyseiseen puitesopimukseen sen ajanjakson osalta, jonka aikana hän työskenteli osa‑aikaisesti.
47
Kolmanneksi komissio väittää kirjallisissa huomautuksissaan puitesopimuksen 2 lausekkeen 2 kohtaan viitaten, että RM ei kuulu puitesopimuksessa tarkoitetun osa‑aikatyöntekijän käsitteen soveltamisalaan tehtäviensä tilapäisyyden vuoksi.
48
Tältä osin on todettava, että puitesopimuksen 2 lausekkeen 2 kohdan mukaan jäsenvaltiot tai työmarkkinaosapuolet voivat jättää tilapäisessä työssä olevat osa‑aikatyöntekijät kokonaan tai osittain kyseisen sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Tällainen ulkopuolelle jättäminen ei kuitenkaan missään tapauksessa ole automaattista, koska siihen sovelletaan, kuten komissio myöntää, tiettyjä menettelyjä ja edellytyksiä.
49
Minkään ennakkoratkaisupyynnön tai unionin tuomioistuimelle esitettyjen kirjallisten huomautusten perusteella ei kuitenkaan voida todeta, että Belgian kuningaskunta olisi käyttänyt kyseisessä määräyksessä annettua mahdollisuutta. Joka tapauksessa ennakkoratkaisupyynnön esittäneen kansallisen tuomioistuimen – eikä unionin tuomioistuimen – asiana on tehdä tarvittavat selvitykset voidakseen arvioida, onko pääasian oikeusriidan osalta näin (ks. vastaavasti tuomio 12.10.2004, Wippel, C‑313/02, EU:C:2004:607, 39 kohta).
50
Edellä esitetyn perusteella on katsottava, että tämä oikeusriita kuuluu puitesopimuksen soveltamisalaan.
51
Toiseksi puitesopimuksen 4 lausekkeen tulkitsemiseksi on ensin tutkittava, kuuluuko pääasiassa kyseessä oleva hyvitykseen oikeuttava palvelusaika kyseisen 4 lausekkeen 1 kohdassa tarkoitetun työehtojen käsitteen soveltamisalaan.
52
Tältä osin unionin tuomioistuin on jo todennut, että palkkaehtojen kaltaiset taloudelliset ehdot kuuluvat tämän käsitteen soveltamisalaan (ks. vastaavasti tuomio 10.6.2010, Bruno ym., C‑395/08 ja C‑396/08, EU:C:2010:329, 33 kohta).
53
Lisäksi määrittäessään sekä palkan muodostavia tekijöitä että näiden tekijöiden tasoa toimivaltaisten kansallisten tahojen on sovellettava osa‑aikatyöntekijöihin puitesopimuksen 4 lausekkeessa vahvistettua syrjimättömyyden periaatetta (tuomio 10.6.2010, Bruno ym., C‑395/08 ja C‑396/08, EU:C:2010:329, 40 kohta), kunhan pro rata temporis ‑periaate otetaan huomioon silloin, kun se on tarkoituksenmukaista (tuomio 10.6.2010, Bruno ym., C‑395/08 ja C‑396/08, EU:C:2010:329, 38 kohta).
54
Nyt käsiteltävässä asiassa ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että hyvitykseen oikeuttava palvelusaika otetaan huomioon ammattipalomiesten palkkaa laskettaessa, joten se on ratkaiseva tekijä tämän palkan suuruuden kannalta.
55
Näin ollen pääasiassa kyseessä oleva hyvitykseen oikeuttava palvelusaika kuuluu puitesopimuksen 4 lausekkeessa tarkoitetun työehtojen käsitteen soveltamisalaan.
56
Sen arvioimiseksi, vastaavatko pääasiassa kyseessä olevan hyvitykseen oikeuttavan palvelusajan huomioon ottamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt puitesopimuksen 4 lausekkeen vaatimuksia, on muistutettava, että kyseisen 4 lausekkeen 1 kohtaan perustuvasta syrjimättömyyden periaatteesta johtuva kokoaikaisten työntekijöiden ja osa‑aikatyöntekijöiden työehtojen vastaavuuden vaatimus on kuitenkin asetettu rajoittamatta mainitun 4 lausekkeen 2 kohdan mukaista pro rata temporis ‑periaatteen tarkoituksenmukaista soveltamista (ks. vastaavasti määräys 3.3.2021, Fogasa, C‑841/19, EU:C:2021:159, 41 ja 42 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
57
Osa‑aikatyöntekijän tosiasiallisesti tekemän työn määrän, verrattuna kokoaikaisen työntekijän tosiasiallisesti tekemän työn määrään, huomioon ottaminen muodostaa nimittäin osa‑aikatyötä koskevan puitesopimuksen 4 lausekkeen 1 kohdassa tarkoitetun asiallisen syyn, jonka nojalla voidaan suhteellisesti heikentää kyseisen työntekijän oikeuksia ja työehtoja (määräys 3.3.2021, Fogasa, C‑841/19, EU:C:2021:159, 43 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
58
Kuten ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, pääasiassa kyseessä olevassa lainsäädännössä säädetään, että ammattipalomiesten, jotka on RM:n tavoin otettu palvelukseen ennen 9.4.2002, palkan laskemiseksi otetaan huomioon palvelusaika, joka vastaa heidän vapaaehtoisina palomiehinä suorittamiensa palvelusvuosien lukumäärää, joka määritetään suhteessa heidän todellisiin työsuorituksiinsa.
59
Se, että tällaisiin ammattipalomiehiin sovelletaan heidän palkkatasonsa määrittävää hyvitykseen oikeuttavan palvelusajan kaltaista tekijää, joka vastaa heidän osa‑aikatyöntekijänä suorittamansa työajan prosentuaalista osuutta samaa työtä tekevien kokoaikaisten työntekijöiden työajasta, merkitsee puitesopimuksen 4 lausekkeen 2 kohdassa tarkoitettua pro rata temporis ‑periaatteen tarkoituksenmukaista soveltamista (ks. vastaavasti määräys 3.3.2021, Fogasa, C‑841/19, EU:C:2021:159, 45 kohta).
60
Näin ollen on todettava, että nyt käsiteltävänä olevassa asiassa pro rata temporis ‑periaatteen soveltaminen sellaisten ammattipalomiesten, jotka ovat olleet osa‑aikaisessa palveluksessa vapaaehtoisina palomiehinä, hyvitykseen oikeuttavan palvelusajan määrittämiseksi on puitesopimuksen 4 lausekkeen 2 kohdassa tarkoitettua tämän periaatteen tarkoituksenmukaista soveltamista.
61
Tätä toteamusta ei horjuta se RM:n kirjallisissa huomautuksissaan esiin tuoma seikka, että 9.4.2002 alkaen palvelukseen otettujen ammattipalomiesten osalta otetaan huomioon heidän vapaaehtoisina palomiehinä suorittamiensa palvelusvuosien lukumäärää vastaava hyvitykseen oikeuttava palvelusaika ottamatta huomioon heidän todellisten työsuoritustensa määrää.
62
Puitesopimuksen 4 lausekkeen 2 kohdassa nimittäin määrätään, että pro rata temporis ‑periaatetta sovelletaan ”silloin kun se on tarkoituksenmukaista”. Näin ollen tässä määräyksessä ei edellytetä kyseisen periaatteen soveltamista eikä varsinkaan estetä sen soveltamisen lopettamista alalla, jolla sitä aiemmin sovellettiin. Päinvastainen tulkinta olisi vastoin puitesopimuksen tavoitteita, joita ovat muun muassa osa‑aikatyön laadun parantaminen, kuten sen 1 lausekkeen a alakohdassa määrätään.
63
Kahden osa‑aikaisen henkilöstöryhmän välinen mahdollinen erilainen kohtelu ei missään tapauksessa kuulu mainitussa puitesopimuksessa vahvistetun syrjintäkiellon periaatteen soveltamisalaan (ks. analogisesti määräaikaista työtä koskevan puitesopimuksen osalta tuomio 13.1.2022, MIUR ja Ufficio Scolastico Regionale per la Campania, C‑282/19, EU:C:2022:3, 72 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
64
Lisäksi RM:n vapaaehtoisena palomiehenä tekemien todellisten työsuoritusten laskemisesta on muistutettava, että unionin tuomioistuin on jo katsonut Nivellesin kaupungin (Belgia) vapaaehtoisen palomiehen osalta, että tilanteen, jossa työntekijän on oltava varallaolojaksona kotonaan, pysyttävä siellä työnantajansa käytettävissä ja voitava saapua työpaikalleen kahdeksassa minuutissa, on katsottava kuuluvan tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 4.11.2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/88/EY (EUVL 2003, L 299, s. 9) 2 artiklassa tarkoitetun työajan käsitteen alaisuuteen. Toisin on kuitenkin niissä tilanteissa, joissa työntekijä on varalla sellaisen päivystysjärjestelmän puitteissa, jonka mukaan hänen on oltava jatkuvasti tavoitettavissa ilman, että hänen kuitenkaan täytyy olla työpaikalla (ks. tuomio 21.2.2018, Matzak, C‑518/15, EU:C:2018:82, 60 ja 65 kohta).
65
Lopuksi on myös täsmennettävä, että tämän tuomion 60 kohdassa esitetty toteamus, jonka mukaan pääasiassa kyseessä oleva säännöstö merkitsee pro rata temporis ‑periaatteen tarkoituksenmukaista soveltamista, edellyttää, että hyvitykseen oikeuttavan palvelusajan määrittäminen riippuu suoraan asianomaisen työntekijän tekemän työn määrästä eikä yksinomaan hänen palvelusaikansa pituudesta. Viimeksi mainitussa tapauksessa ei nimittäin voida soveltaa pro rata temporis ‑periaatetta (ks. vastaavasti tuomio 10.6.2010, Bruno ym., C‑395/08 ja C‑396/08, EU:C:2010:329, 65 ja 66 kohta).
66
Nyt käsiteltävässä asiassa ennakkoratkaisupyynnöstä näyttää ilmenevän, että RM:n hyvitykseen oikeuttavan palvelusajan määrittäminen riippuu suoraan hänen tekemänsä työn määrästä. Tältä osin tarpeellisten selvitysten tekeminen kuuluu kuitenkin ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle.
67
Edellä todettujen seikkojen perusteella esitettyyn kysymykseen on vastattava, että puitesopimuksen 4 lauseketta on tulkittava siten, ettei se ole esteenä kansalliselle säännöstölle, jossa kokoaikaisesti palvelukseen otettujen ammattipalomiesten palkan laskemiseksi otetaan huomioon hyvitykseen oikeuttavana palvelusaikana aikaisempi osa‑aikainen työskentely vapaaehtoisena palomiehenä pro rata temporis ‑periaatteen mukaisesti, toisin sanoen todellisten työsuoritusten mukaisesti.
Oikeudenkäyntikulut
68
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (seitsemäs jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestön (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY) tekemästä osa‑aikatyötä koskevasta puitesopimuksesta 15.12.1997 annetun neuvoston direktiivin 97/81/EY liitteenä olevan, 6.6.1997 tehdyn osa‑aikatyötä koskevan puitesopimuksen 4 lauseketta on tulkittava siten, ettei se ole esteenä kansalliselle säännöstölle, jossa kokoaikaisesti palvelukseen otettujen ammattipalomiesten palkan laskemiseksi otetaan huomioon hyvitykseen oikeuttavana palvelusaikana aikaisempi osa‑aikainen työskentely vapaaehtoisena palomiehenä pro rata temporis ‑periaatteen mukaisesti, toisin sanoen todellisten työsuoritusten mukaisesti.
Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: ranska.