62022TJ0744
UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (laajennettu ensimmäinen jaosto)
11 päivänä syyskuuta 2024 (
*1
)
Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka – Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta toteutetut rajoittavat toimenpiteet – Varojen jäädyttäminen – Luettelo henkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joihin varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämistä sovelletaan – Kantajan nimen pysyttäminen kyseisessä luettelossa – Lähellä olemisen käsite – Päätöksen 2014/145/YUTP 2 artiklan 1 kohdan loppuosa – Käsite ”Venäjällä toimivista johtavista liike-elämän edustajista hyötyminen” – Päätöksen 2014/145 2 artiklan 1 kohdan g alakohta – Arviointivirhe – Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu
Asiassa T‑744/22,
Maya Tokareva, kotipaikka Moskova (Venäjä), edustajinaan asianajajat T. Bontinck, A. Guillerme, L. Burguin ja M. Brésart,
kantajana,
vastaan
Euroopan unionin neuvosto, asiamiehinään M.-C. Cadilhac ja V. Piessevaux, avustajanaan asianajaja B. Maingain,
vastaajana,
jota tukee
Euroopan komissio, asiamiehinään C. Giolito, C. Georgieva ja L. Puccio,
väliintulijana,
UNIONIN YLEINEN TUOMIOISTUIN (laajennettu ensimmäinen jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja D. Spielmann sekä tuomarit R. Mastroianni, M. Brkan (esittelevä tuomari), I. Gâlea ja S. L. Kalėda,
kirjaaja: hallintovirkamies H. Eriksson,
ottaen huomioon asian käsittelyn kirjallisessa vaiheessa esitetyn ja erityisesti
–
unionin yleisen tuomioistuimen kirjaamoon 25.11.2022 jätetyn kannekirjelmän,
–
ensimmäisen kanteen tarkistamista koskevan kirjelmän, joka jätettiin unionin yleisen tuomioistuimen kirjaamoon 22.5.2023,
–
toisen kanteen tarkistamista koskevan kirjelmän, joka jätettiin unionin yleisen tuomioistuimen kirjaamoon 25.9.2023,
ottaen huomioon 27.2.2024 pidetyssä istunnossa esitetyn,
on antanut seuraavan
tuomion
1
Kantaja Maya Tokareva vaatii kanteellaan yhtäältä SEUT 263 artiklan nojalla kumottaviksi ensinnäkin rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta 14.9.2022 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2022/1530 (EUVL 2022, L 239, s. 149) sekä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 täytäntöönpanosta 14.9.2022 annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1529 (EUVL 2022, L 239, s. 1) (jäljempänä yhdessä nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annetut toimet), toiseksi rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta 13.3.2023 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2023/572 (EUVL 2023, L 75 I, s. 134) sekä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 täytäntöönpanosta 13.3.2023 annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU 2023/571 (EUVL 2023, L 75 I, s. 1) (jäljempänä yhdessä nimen pysyttämisestä maaliskuussa 2022 annetut toimet) ja kolmanneksi rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta 13.9.2023 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2023/1767 (EUVL 2023, L 226, s. 104) sekä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 täytäntöönpanosta 13.9.2023 annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2023/1765 (EUVL 2023, L 226, s. 3) (jäljempänä yhdessä nimen pysyttämisestä syyskuussa 2023 annetut toimet) siltä osin kuin näissä toimissa (jäljempänä yhdessä riidanalaiset toimet) pysytetään hänen nimensä näiden toimien liitteinä olevissa luetteloissa, ja toisaalta kantaja vaatii SEUT 268 artiklan nojalla korvausta vahingosta, jota hänelle on väitetysti aiheutunut nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annettujen toimien hyväksymisen takia.
I Asian tausta
2
Kantaja on Venäjän kansalainen.
3
Käsiteltävässä asiassa on kyse rajoittavista toimenpiteistä, joita on toteutettu Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien ja erityisesti Venäjän federaation 24.2.2022 Ukrainaa vastaan käynnistämän hyökkäyssodan johdosta.
4
Euroopan unionin neuvosto antoi 17.3.2014 SEU 29 artiklan nojalla päätöksen 2014/145/YUTP (EUVL 2014, L 78, s. 16) rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta. Neuvosto antoi samana päivänä myös SEUT 215 artiklan 2 kohdan nojalla asetuksen (EU) N:o 269/2014 Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä (EUVL 2014, L 78, s. 6).
5
Neuvosto antoi 25.2.2022 sekä päätöksen (YUTP) 2022/329 päätöksen 2014/145 muuttamisesta (EUVL 2022, L 50, s. 1) että asetuksen (EU) 2022/330 asetuksen N:o 269/2014 muuttamisesta (EUVL 2022, L 51, s. 1). Päätöksen 2014/145, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2022/329, 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
”1.   Jäädytetään kaikki varat ja taloudelliset resurssit, jotka kuuluvat [seuraaville]
– –
d)
luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, yhteisöt tai elimet, jotka antavat aineellista tai taloudellista tukea niille venäläisille päättäjille tai hyötyvät niistä venäläisistä päättäjistä, jotka ovat vastuussa Krimin liittämisestä tai Ukrainan vakauden horjuttamisesta;
– –
f)
luonnolliset henkilöt, oikeushenkilöt, yhteisöt tai elimet, jotka antavat aineellista tai taloudellista tukea Venäjän federaation hallitukselle, joka on vastuussa Krimin liittämisestä ja Ukrainan vakauden horjuttamisesta, tai hyötyvät siitä; tai
– –
sekä näitä lähellä olevat luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, yhteisöt tai elimet, liitteessä luetellun mukaisesti.
2.   Mitään varoja tai taloudellisia resursseja ei saa suoraan tai välillisesti asettaa liitteessä lueteltujen luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten saataville tai hyödynnettäviksi.”
6
Päätöksen 2014/145, sellaisena kuin se on muutettuna, 1 artiklan 1 kohdan b ja d alakohdassa estetään sellaisten luonnollisten henkilöiden pääsy jäsenvaltioiden alueelle ja kauttakulku niiden alueen kautta, jotka täyttävät saman päätöksen 2 artiklan 1 kohdan d ja f alakohdassa vahvistettuja perusteita pääosin vastaavat perusteet.
7
Asetuksessa N:o 269/2014, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella 2022/330, velvoitetaan toteuttamaan varojen jäädyttämistä koskevia toimenpiteitä ja määritellään varojen jäädyttämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt pääosin samoin sanamuodoin kuin muutetussa päätöksessä 2014/145. Kyseisen asetuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, 3 artiklan 1 kohdan a–g alakohdassa toistetaan nimittäin olennaisilta osin edellä mainitun muutetun päätöksen 2 artiklan 1 kohdan a–g alakohta.
8
Tässä asiayhteydessä neuvosto hyväksyi päätöksen 2014/145 muuttamisesta 28.2.2022 annetun päätöksen (YUTP) 2022/337 (EUVL 2022, L 59, s. 1) sekä asetuksen N:o 269/2014 täytäntöönpanosta 28.2.2022 annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/336 (EUVL 2022, L 58, s. 1), joilla kantajan isä merkittiin muutetun päätöksen 2014/145 liitteessä olevaan luetteloon ja muutetun asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon (jäljempänä riidanalaiset luettelot) seuraavin perustein:
”Nikolay Tokarev on suuren venäläisen öljy- ja kaasuyhtiön Transneftin toimitusjohtaja. Hän on Vladimir Putinin pitkäaikainen tuttava ja läheinen liittolainen. Hän palveli yhdessä Putinin kanssa KGB:ssä 1980-luvulla. Nikolay Tokarev on yksi venäläisistä valtion oligarkeista, jotka ottivat 2000-luvulla hallintaansa suuria valtion omaisuuseriä presidentti Putinin vakiinnuttaessa valtansa ja jotka toimivat läheisessä yhteistyössä Venäjän valtion kanssa. Nikolay Tokarev on ollut vastuussa Transneftistä, joka on yksi Venäjän merkittävimmistä hallituksen valvonnassa olevista yhtiöistä ja joka kuljettaa merkittävän määrän venäläistä öljyä pitkälle kehitetyn öljyputkiverkoston kautta.
Nikolay Tokarevin Transneft on yksi Gelendžikin lähellä sijaitsevan palatsikompleksin pääsponsoreista; presidentti Putinin uskotaan yleisesti käyttävän palatsikompleksia henkilökohtaisesti. Hän hyötyy läheisistä suhteistaan Venäjän viranomaisiin. Nikolay Tokarevin lähisukulaiset ja tuttavat vaurastuivat valtio-omisteisten yhtiöiden kanssa allekirjoitettujen sopimusten ansiosta.
Hän on sen vuoksi antanut aktiivisesti aineellista tai taloudellista tukea niille venäläisille päättäjille ja hyötynyt niistä venäläisistä päättäjistä, jotka ovat vastuussa Krimin liittämisestä ja Ukrainan vakauden horjuttamisesta.”
9
Kantajan nimi lisättiin riidanalaisiin luetteloihin päätöksen 2014/145 muuttamisesta 21.7.2022 annetulla neuvoston päätöksellä (YUTP) 2022/1272 (EUVL 2022, L 193, s. 219) ja asetuksen N:o 269/2014 täytäntöönpanosta 21.7.2022 annetulla neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/1270, (EUVL 2022, L 193, s. 133) seuraavin perustein:
”[Kantaja] on Venäjän suuren öljy- ja kaasuyhtiön Transneftin toimitusjohtajan Nikolay Tokarevin tytär. [Kantaja] ja hänen entinen aviomiehensä Andrei Bolotov omistavat arvokiinteistöjä Moskovassa, Latviassa ja Kroatiassa, joiden arvo on yli 5 miljoonaa dollaria ja jotka voidaan yhdistää Nikolay Tokareviin. Hänellä on myös yhteyksiä Ronin-yhtiöön, joka hallinnoi Transneftin eläkerahastoa. Hakiessaan Kyproksen kansalaisuutta hän ilmoitti Roninin osoitteen omakseen. [Kantaja] on lisäksi saanut valtiolta 8 miljardin ruplan arvosta sopimuksia Irvin-2-yhtiön kautta, jonka hän omistaa yhdessä Rostecin toimitusjohtajan Sergei Chemezovin pojan Stanislav Chemezovin kanssa. [Kantaja] on näin ollen luonnollinen henkilö, joka on lähellä luetteloon merkittyjä henkilöitä, nimittäin isäänsä Nikolay Tokarevia sekä Stanislav Chemezovia.”
10
Samoilla toimilla lisättiin Stanislav Chemezovin nimi riidanalaisiin luetteloihin seuraavin perustein:
”Stanislav Sergeyevich Chemezov on ”Yhtenäinen Venäjä” puolueen korkeimman neuvoston jäsenen ja Venäjän johtavan valtiojohtoisen puolustus- ja teollisuustuotantoyrityksen Rostec-konglomeraatin puheenjohtajan Sergei Chemezovin poika. Stanislav Chemezov omisti Erlinglow Ltd nimisen offshore-yhtiön, joka hyötyi Rostecin rakentaman 550 miljoonan dollarin arvoisen kansallisen kuituoptisen supervaltatien rakentamisesta. Lisäksi hän omistaa useita offshore-yrityksiä yhdessä Nikolay Tokarevin tyttären [eli kantajan] kanssa, mukaan lukien Irvin-2, joka on saanut 8 miljardin ruplan arvosta sopimuksia. Korvauksena vaihdosta Tokarevin perhe antoi Chemezovin perheelle luvan leikata Transneftin talousarviota. Stanislav Chemezov omistaa myös riippumattoman vakuutusyritysryhmän, joka hallinnoi suuria vakuutussopimuksia puolustusalalla, mukaan lukien sopimukset puolustusalan monialayritys Rostecille, jossa hänen isänsä Sergei Chemezov on toimitusjohtajana. Stanislav Chemezov on näin ollen luonnollinen henkilö, joka on lähellä luetteloon merkittyä henkilöä.”
11
Neuvosto julkaisi 22.7.2022 Euroopan unionin virallisessa lehdessä (EUVL 2022, C 281 I, s. 7) ilmoituksen henkilöille, yhteisöille ja elimille, joihin sovelletaan päätöksessä 2022/1272 ja täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2022/1270 säädettyjä rajoittavia toimenpiteitä. Ilmoituksessa muun muassa mainittiin, että asianomaiset henkilöt voivat esittää neuvostolle pyynnön, että neuvosto harkitsisi uudelleen päätöstään sisällyttää ne riidanalaisiin säädöksiin liitettyihin luetteloihin, ja että tällaisen pyynnön tueksi on liitettävä asianmukaiset asiakirjat.
12
Kantaja pyysi 2.9.2022 päivätyllä sähköpostiviestillä saada tutustua kaikkiin neuvoston ja Euroopan ulkosuhdehallinnon laatimiin ja niiden hallussa oleviin asiakirjoihin, joiden perusteella häntä koskevat rajoittavat toimenpiteet oli toteutettu, tarkoituksenaan laatia pyyntö päätöksen uudelleen harkitsemiseksi.
13
Neuvosto pysytti 14.9.2022 kantajan nimen riidanalaisissa luetteloissa nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annetuilla toimilla samoin perustein kuin edellä 9 kohdassa esitetyt.
14
Neuvosto vastasi 30.9.2022 kantajan edellä 12 kohdassa tarkoitettuun pyyntöön ja toimitti tiedot, jotka sisältyivät 8.3.2022 päivättyyn asiakirja-aineistoon WK 10502/2022 INIT (jäljempänä alkuperäinen todistusaineisto).
15
Kantaja esitti 31.10.2022 päivätyllä sähköpostiviestillä neuvostolle pyynnön harkita päätöstä uudelleen.
II Kanteen nostamisen jälkeiset tosiseikat
16
Kantajan nimi pysytettiin riidanalaisissa luetteloissa nimen pysyttämisestä maaliskuussa 2023 annetuilla toimilla seuraavin perustein:
”[Kantaja] on Venäjän suuren öljy- ja kaasuyhtiön Transneftin toimitusjohtajan Nikolay Tokarevin tytär. [Kantaja] ja hänen entinen aviomiehensä Andrei Bolotov omistavat Moskovassa, Latviassa ja Kroatiassa arvokiinteistöjä, joiden arvo on yli 50 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja jotka voidaan yhdistää Nikolay Tokareviin. Hänellä on myös yhteyksiä Ronin-yhtiöön, joka hallinnoi Transneftin eläkerahastoa. Hakiessaan Kyproksen kansalaisuutta hän ilmoitti Ronin Europen osoitteen omakseen lehdistötiedotteessa. Lisäksi hänellä on Ostozhenka 19 -kiinteistöyhtiönsä (aikaisemmin RPA Esteit) kautta yhteys Ronin-säätiöön, joka hallinnoi Transneftin eläkerahastoa. [Kantaja] on saanut valtiolta 8 miljardin ruplan arvosta sopimuksia Irvin2-yhtiön kautta, jonka hän omisti yhdessä Rostecin toimitusjohtajan Sergei Chemezovin pojan Stanislav Chemezovin kanssa. Tällä hetkellä hän omistaa Gelendzhik Resort Complex Meridian LLC:n osakkeita yhdessä Stanislav Sergeevich Chemezovin kanssa. [Kantaja] on näin ollen luonnollinen henkilö, joka on lähellä luetteloon merkittyjä henkilöitä, nimittäin isäänsä Nikolay Tokarevia sekä Stanislav Chemezovia.”
17
Neuvosto ilmoitti kantajalle 14.3.2023 päivätyllä sähköpostiviestillä, että tämän nimi pysytetään riidanalaisissa luetteloissa, ja esitti samalla huomautuksia vastauksena kantajan 31.10.2022 päivätyssä uudelleen harkitsemista koskevassa pyynnössä esitettyihin väitteisiin.
18
Neuvosto lähetti 31.3.2023 päivätyllä sähköpostiviestillä kantajalle kirjeen, jossa kantajalle ilmoitettiin, että seikat, jotka olivat perusteena tämän nimen pysyttämiselle riidanalaisissa luetteloissa, sisältyivät asiakirja-aineistoihin WK 1128/2023 INIT, WK 1128/2023 ADD 1 ja WK 1128/2023 ADD 2, jotka oli päivätty 25.1.2023, 27.1.2023 ja 30.1.2023 (jäljempänä yhdessä tammikuun 2023 todistusaineistot).
19
Neuvosto hyväksyi 5.6.2023 päätöksen (YUTP) 2023/1094 päätöksen 2014/145 muuttamisesta (EUVL 2023, L 146, s. 20). Tällä päätöksellä neuvosto muutti päätöksen 2014/145 2 artiklan 1 kohdan g alakohtaa seuraavasti:
”1.   Jäädytetään kaikki varat ja taloudelliset resurssit, jotka kuuluvat [seuraaville:]
– –
g)
Venäjällä toimivat johtavat liike-elämän edustajat ja heidän perheenjäsenensä tai muut heistä hyötyvät luonnolliset henkilöt taikka liike-elämän edustajat, oikeushenkilöt, yhteisöt tai elimet, jotka toimivat sellaisilla talouden aloilla, jotka muodostavat merkittävän tulonlähteen Venäjän federaation hallitukselle, joka on vastuussa Krimin liittämisestä ja Ukrainan vakauden horjuttamisesta – –.”
20
Neuvosto ilmoitti 19.6.2023 päivätyllä sähköpostiviestillä kantajalle aikomuksestaan pysyttää rajoittavat toimenpiteet perusteilla, joita oli muutettu nimen pysyttämisestä maaliskuussa 2023 annetuissa toimissa mainittuihin perusteisiin nähden. Neuvosto liitti viestiin 15.6.2023 päivätyn asiakirja-aineiston WK 8181/2023 INIT (jäljempänä kesäkuun 2023 todistusaineisto) ja pyysi kantajaa esittämään huomautuksensa häneen sovellettavien rajoittavien toimenpiteiden jatkamisesityksestä.
21
Neuvosto ilmoitti kantajalle 10.7.2023 päivätyllä kirjeellä, että se aikoi pitää rajoittavat toimenpiteet voimassa mutta että ehdotetut perusteet olivat muuttuneet kantajalle 19.6.2023 toimitettuun luonnokseen nähden. Neuvosto liitti kirjeeseen myös 4.7.2023 päivätyn asiakirja-aineiston WK 5142/2023 INIT, joka sisälsi kantajaa koskevia lisätietoja (jäljempänä heinäkuun 2023 todistusaineisto) sekä 20.4.2023 päivätyn asiakirja-aineiston WK 5142/2023 INIT, joka sisälsi todisteita Venäjän liiketoimintaympäristöstä ja taloudesta, ja kehotti kantajaa esittämään huomautuksensa häntä koskevien rajoittavien toimenpiteiden jatkamisesityksestä.
22
Neuvosto toimitti kantajalle 18.8.2023 päivätyllä kirjeellä asiakirja-aineiston WK 5142/2023 ADD 1, joka sisälsi todisteita Venäjän liiketoimintaympäristöstä ja taloudesta, ja kehotti kantajaa esittämään huomautuksia.
23
Neuvosto pysytti kantajan nimen riidanalaisissa luetteloissa nimen pysyttämisestä syyskuussa 2023 annetuilla toimilla seuraavin perustein:
”[Kantaja] on Venäjän suuren öljy- ja kaasuyhtiön Transneftin toimitusjohtajan Nikolay Tokarevin tytär. [Kantaja] ja hänen entinen aviomiehensä Andrei Bolotov omistavat Moskovassa, Latviassa ja Kroatiassa arvokiinteistöjä, joiden arvo on yli 50 miljoonaa USA:n dollaria ja jotka voidaan yhdistää Nikolay Tokareviin. Hänellä on myös yhteyksiä Ronin-yhtiöön, joka hallinnoi Transneftin eläkerahastoa. Hakiessaan Kyproksen kansalaisuutta hän ilmoitti Ronin Europen osoitteen omakseen lehdistötiedotteessa. Lisäksi hänellä on Ostozhenka 19 -kiinteistöyhtiönsä (aikaisemmin RPA Esteit) kautta yhteys Ronin-säätiöön, joka hallinnoi Transneftin eläkerahastoa. [Kantaja] on siten perheenjäsen, joka hyötyy Venäjällä toimivasta johtavasta liike-elämän edustajasta Nikolay Tokarevista.”
III Asianosaisten vaatimukset
24
Kantaja vaatii, että unionin yleinen tuomioistuin
–
kumoaa riidanalaiset toimet siltä osin kuin ne koskevat häntä
–
velvoittaa neuvoston maksamaan 1000000 euroa korvausta henkisestä kärsimyksestä, joka hänelle aiheutui nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annettujen toimien hyväksymisestä
–
velvoittaa neuvoston korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
25
Neuvosto, jota komissio tukee, vaatii, että unionin yleinen tuomioistuin
–
hylkää kumoamiskanteen
–
toissijaisesti ja siltä varalta, että unionin yleinen tuomioistuin kumoaa kantajaan kohdistetut rajoittavat toimenpiteet, määrää päätösten 2022/1530, 2023/572 ja 2023/1767 vaikutusten pysyttämisestä, kunnes täytäntöönpanoasetusten 2022/1529, 2023/571 ja 2023/1765 osittainen kumoaminen tulee voimaan
–
hylkää vahingonkorvausvaatimuksen
–
velvoittaa kantajan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
IV Oikeudellinen arviointi
A Riidanalaisten toimien kumoamista koskeva vaatimus
26
Kantaja vetoaa kanteensa tueksi kuuteen kanneperusteeseen.
27
Kantaja esittää kannekirjelmässään neljä kanneperustetta. Ensimmäinen kanneperuste koskee tehokasta oikeussuojaa koskevan oikeuden loukkaamista ja perusteluvelvollisuuden laiminlyöntiä. Toinen kanneperuste koskee oikeudellista virhettä ja ilmeistä arviointivirhettä. Kolmas kanneperuste koskee suhteellisuusperiaatteen ja perusoikeuksien loukkaamista. Neljäs kanneperuste koskee oikeusvarmuuden ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteiden loukkaamista. Kantaja esittää ensimmäisessä kanteen tarkistamista koskevassa kirjelmässään viidennen kanneperusteen, joka koskee kuulluksi tulemisen oikeuden loukkaamista. Toisessa kanteen tarkistamista koskevassa kirjelmässään kantaja esittää kuudennen kanneperusteen, jonka mukaan päätöksen 2014/145, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2023/1094, 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja 2 artiklan 1 kohdan g alakohdan toisessa osassa (jäljempänä muutetussa g alakohdassa säädetyn perusteen toinen osa) säädetty Venäjällä toimivista johtavista liike-elämän edustajista hyötyviin henkilöihin sovellettava merkitsemisperuste on lainvastainen.
28
Unionin yleinen tuomioistuin katsoo, että ensiksi on syytä tarkastella oikeudellista virhettä ja ilmeistä arviointivirhettä koskevaa toista kanneperustetta.
1.
Toinen kanneperuste, joka koskee oikeudellista virhettä ja ilmeistä arviointivirhettä
29
Kantaja väittää kanteessaan ja ensimmäisessä kanteen tarkistamista koskevassa kirjelmässään, että neuvosto on tehnyt oikeudellisen virheen ja ilmeisen arviointivirheen hyväksyessään nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 ja maaliskuussa 2023 annetut toimet ja pysyttäessään kantajan nimen riidanalaisissa luetteloissa muutetun päätöksen 2014/145 2 artiklan 1 kohdan loppuosassa säädetyn lähellä olevan henkilön perusteen nojalla. Kantaja riitauttaa kanteessaan myös nimensä mahdollisen merkitsemisen edellä mainitun päätöksen 2 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädetyn perusteen nojalla.
30
Toisessa kanteen tarkistamista koskevassa kirjelmässään kantaja väittää, että neuvosto teki nimen pysyttämisestä syyskuussa 2023 annetuissa toimissa ilmeisen arviointivirheen siltä osin kuin kantajan nimi pysytettiin riidanalaisissa luetteloissa muutetussa g alakohdassa säädetyn perusteen toisen osan nojalla.
a)
Alustavat huomiot
31
On katsottava, että koska tämä kanneperuste koskee ilmeisiä arviointivirheitä, siinä viitataan arviointivirheisiin. Vaikka pitää paikkansa, että neuvostolla on tiettyä harkintavaltaa sen määrittelemiseksi tapauskohtaisesti, täyttyvätkö ne oikeudelliset kriteerit, joihin kyseessä olevat rajoittavat toimenpiteet perustuvat, unionin tuomioistuinten on nimittäin valvottava, pääsääntöisesti täysimääräisesti, kaikkien unionin toimien laillisuutta (ks. tuomio 26.10.2022, Ovsyannikov v. neuvosto, T‑714/20, ei julkaistu, EU:T:2022:674, 61 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
32
Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklassa taatun tuomioistuinvalvonnan tehokkuus nimittäin edellyttää muun muassa, että unionin tuomioistuimet varmistuvat siitä, että rajoittavien toimenpiteiden käyttöönotosta tai pysyttämisestä tehty päätös, joka koskee kyseistä henkilöä tai yhteisöä erikseen, perustuu riittävän vankkaan tosiseikastoon. Tämä edellyttää niiden väitettyjen tosiseikkojen tarkistamista, joihin viitataan kyseisen päätöksen taustalla vaikuttavissa perusteluissa, jottei tuomioistuinvalvonta rajoittuisi esitettyjen perusteiden abstraktin todennäköisyyden arviointiin vaan kohdistuisi siihen, onko näille perusteille tai ainakin niistä yhdelle, jonka katsotaan sellaisenaan riittävän saman päätöksen tueksi, näyttöä (tuomio 18.7.2013, komissio ym. v. Kadi, C‑584/10 P, C‑593/10 P ja C‑595/10 P, EU:C:2013:518, 119 kohta ja tuomio 26.10.2022, Ovsyannikov v. neuvosto, T‑714/20, ei julkaistu, EU:T:2022:674, 62 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
33
Tällainen arviointi on tehtävä siten, ettei näyttöä ja tietoja tutkita irrallisesti vaan siinä asiayhteydessä, johon ne kuuluvat. Neuvosto nimittäin täyttää sille kuuluvan todistustaakan, jos se esittää unionin tuomioistuimille riittävän konkreettisten, täsmällisten ja yhtäpitävien todisteiden kokonaisuuden, jonka perusteella voidaan osoittaa varojen jäädyttämistoimenpiteiden kohteena olevan henkilön tai yhteisön ja vastustettavan hallinnon tai yleensäkin vastustettavan tilanteen välinen riittävä yhteys (ks. tuomio 20.7.2017, Badica ja Kardiam v. neuvosto, T‑619/15, EU:T:2017:532, 99 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen; ks. vastaavasti tuomio 26.10.2022, Ovsyannikov v. neuvosto, T‑714/20, ei julkaistu, EU:T:2022:674, 63 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
34
Unionin toimivaltaisen viranomaisen velvollisuutena nimittäin on riitautustilanteessa osoittaa, että kyseistä henkilöä tai yhteisöä vastaan esitetyt perusteet ovat perusteltuja, eikä siis ole tällaisen henkilön tai yhteisön asiana esittää negatiivista näyttöä siitä, etteivät kyseiset perusteet ole perusteltuja. Tällöin ei ole tarpeen, että neuvosto esittää unionin tuomioistuimissa kaikki tiedot ja todisteet, jotka liittyvät kumoamisvaatimuksen kohteena olevassa toimessa esitettyihin perusteisiin. Esitettyjen tietojen ja todisteiden on tuettava asianomaista henkilöä tai yhteisöä vastaan esitettyjä perusteita (tuomio 18.7.2013, komissio ym. v. Kadi, C‑584/10 P, C‑593/10 P ja C‑595/10 P, EU:C:2013:518, 121 ja 122 kohta ja tuomio 28.11.2013, neuvosto v. Fulmen ja Mahmoudian, C‑280/12 P, EU:C:2013:775, 66 ja 67 kohta; ks. myös tuomio 1.6.2022, Prigozhin v. neuvosto, T‑723/20, ei julkaistu, EU:T:2022:317, 73 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
35
Tässä tapauksessa unionin tuomioistuinten tehtävänä on tutkia väitettyjen tosiseikkojen aineellinen paikkansapitävyys kyseisten tietojen tai todisteiden kannalta ja arvioitava viimeksi mainittujen todistusarvoa käsiteltävän asian olosuhteiden ja esimerkiksi asianomaisen henkilön tai yhteisön niistä mahdollisesti esittämien huomautusten valossa (ks. vastaavasti tuomio 18.7.2013, komissio ym. v. Kadi, C‑584/10 P, C‑593/10 P ja C‑595/10 P, EU:C:2013:518, 124 kohta).
36
Asianomaisen henkilön nimen pysyttämistä riidanalaisissa luetteloissa koskevan laillisuusvalvonnan yhteydessä on aivan erityisesti muistutettava, että rajoittavat toimenpiteet ovat ennalta ehkäiseviä ja jo määritelmällisesti luonteeltaan väliaikaisia toimenpiteitä, joiden pätevyys riippuu aina niiden antamiseen johtaneiden tosiseikkojen ja oikeudellisten seikkojen vallitsemisesta edelleen sekä niiden pysyttämisen tarpeellisuudesta niihin liittyvän tavoitteen toteuttamiseksi. Neuvoston on näin ollen kyseisten toimenpiteiden säännöllisen uudelleentarkastelun yhteydessä tehtävä tilanteen ajantasaistettu arviointi ja selvitettävä niiden vaikutukset voidakseen määritellä, onko toimenpiteillä onnistuttu saavuttamaan tavoitteet, joihin asianomaisten henkilöiden ja yhteisöjen alkuperäisellä merkitsemisellä riidanalaiseen luetteloon on pyritty, vai voidaanko kyseisistä henkilöistä ja yhteisöistä edelleen tehdä samat päätelmät (ks. tuomio 27.4.2022, Ilunga Luyoyo v. neuvosto, T‑108/21, EU:T:2022:253, 55 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen ja tuomio 26.10.2022, Ovsyannikov v. neuvosto, T‑714/20, ei julkaistu, EU:T:2022:674, 67 kohta).
37
Tästä seuraa, että oikeuttaakseen henkilön nimen pysyttämisen rajoittavien toimenpiteiden kohteena olevien henkilöiden ja yhteisöjen luettelossa, neuvostoa ei ole kielletty tukeutumasta samaan näyttöön, jolla kantajan nimen alkuperäinen merkitseminen tai merkitseminen uudelleen mainittuun luetteloon tai hänen nimensä aiempi pysyttäminen mainitussa luettelossa on oikeutettu, kunhan yhtäältä luetteloon merkitsemisen perusteet ovat säilyneet muuttumattomina ja toisaalta asiayhteys ei ole muuttunut siinä määrin, että näyttö olisi vanhentunut (ks. vastaavasti tuomio 23.9.2020, Kaddour v. neuvosto, T‑510/18, EU:T:2020:436, 99 kohta). Näin ollen tilanteen kehittymisen arvioinnissa on huomioitava yhtäältä paitsi tilanne siinä maassa, jonka osalta rajoittavien toimenpiteiden järjestelmä on otettu käyttöön, myös asianomaisen henkilön henkilökohtainen tilanne (ks. vastaavasti tuomio 26.10.2022, Ovsyannikov v. neuvosto, T‑714/20, ei julkaistu, EU:T:2022:674, 78 kohta ja tuomio 23.9.2020, Kaddour v. neuvosto, T‑510/18, EU:T:2020:436, 101 kohta), ja toisaalta kaikki merkitykselliset seikat ja erityisesti rajoittaville toimenpiteille asetettujen tavoitteiden toteutumatta jääminen (ks. vastaavasti tuomio 27.4.2022, Ilunga Luyoyo v. neuvosto, T‑108/21, EU:T:2022:253, 56 kohta; ks. myös vastaavasti ja analogisesti tuomio 12.2.2020, Amisi Kumba v. neuvosto, T‑163/18, EU:T:2020:57, 82–84 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
38
Käsiteltävässä asiassa nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 ja maaliskuussa 2023 annettujen toimien perusteluista ilmenee selvästi, että kantajan nimi pysytettiin riidanalaisissa luetteloissa yksinomaan päätöksen 2014/145, sellaisena kuin se on muutettuna, 2 artiklan 1 kohdan loppuosassa säädetyn lähellä olevaa henkilöä koskevan perusteen nojalla. Neuvosto on vahvistanut, ettei edellä mainitun päätöksen 2 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädetty peruste ollut oikeusperustana, kun kantajan nimi merkittiin riidanalaisiin luetteloihin ja pysytettiin niissä. Tästä seuraa, että väitteet, joilla pyritään riitauttamaan kantajan nimen pysyttäminen kyseisissä luetteloissa päätöksen 2014/145, sellaisena kuin se on muutettuna, 2 artiklan 1 kohdan d alakohdan nojalla, ovat tehottomia.
39
On siis tarkistettava näiden alustavien huomioiden valossa, onko neuvosto tehnyt arviointivirheen päättäessään yhtäältä pysyttää kantajan nimen riidanalaisissa luetteloissa nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 ja maaliskuussa 2023 annetuilla toimilla päätöksen 2014/145, sellaisena kuin se on muutettuna, 2 artiklan 1 kohdan loppuosassa säädetyn perusteen nojalla ja toisaalta pysyttää kantajan nimen kyseisissä luetteloissa nimen pysyttämisestä syyskuussa 2023 annetuilla toimilla muutetun g alakohdan toisessa osassa säädetyn perusteen nojalla.
40
Nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 ja maaliskuussa 2023 annetuista toimista ilmenee, että kantajan nimi oli merkitty luetteloihin lähellä olevaa henkilöä koskevan perusteen nojalla sillä perusteella, että kantajalla oli yhteys sekä isäänsä Nikolay Tokareviin että Stanislav Chemezoviin.
41
Unionin yleinen tuomioistuin katsoo tarpeelliseksi arvioida ensin väitteitä, jotka koskevat oikeudellista virhettä siltä osin kuin kantajan nimi merkittiin riidanalaisiin luetteloihin henkilönä, joka on lähellä Stanislav Chemezovia, joka on myös merkitty riidanalaisiin luetteloihin ”lähellä olevana henkilönä”.
b)
Oikeudellinen virhe, joka perustuu kantajan merkitsemiseen kyseisiin luetteloihin Stanislav Chemezovia lähellä olevana henkilönä
42
Kantaja väittää, että neuvosto on tehnyt oikeudellisen virheen merkitessään hänet riidanalaisiin luetteloihin Stanislav Chemezovia lähellä olevana henkilönä muun muassa sillä perusteella, että Stanislav Chemezov on myös merkitty riidanalaisiin luetteloihin omaa isäänsä Sergey Chemezovia lähellä olevana henkilönä. Kantajan mukaan kyseiset säädökset eivät mahdollista henkilön nimen merkitsemistä riidanalaisiin luetteloihin sillä perusteella, että tämä on lähellä sellaista henkilöä, jonka nimi on myös merkitty kyseisiin luetteloihin lähellä olevaa henkilöä koskevan perusteen nojalla. Kantaja katsoo, että henkilö voidaan merkitä mainittuihin luetteloihin lähellä olevaa henkilöä koskevan perusteen nojalla vain siinä tapauksessa, että kyseinen henkilö on lähellä päätöksen 2014/145 2 artiklan 1 kohdan a, b, c, d, e tai f alakohdan säännöksissä tarkoitettua henkilöä. Vaatimusten tarkistamista koskevassa ensimmäisessä kirjelmässään kantaja tuo lisäksi esiin, että väite, jonka mukaan henkilöä ei voida merkitä riidanalaisiin luetteloihin sillä perusteella, että hän on lähellä henkilöä, joka on myös merkitty kyseisiin luetteloihin tiettyä tahoa lähellä olevana henkilönä, on johdonmukainen oikeuskäytännön kanssa, sillä oikeuskäytännössä edellytetään kantajan mukaan riittävää yhteyttä varojen jäädyttämistoimenpiteiden kohteena olevan tahon ja vastustettavan hallinnon tai yleensäkin vastustettavan tilanteen välillä.
43
Unionin yleinen tuomioistuin pyysi prosessinjohtotoimena neuvostoa ilmoittamaan, millä perusteella henkilö voidaan merkitä riidanalaisiin luetteloihin henkilönä, joka on lähellä sellaista toista henkilöä, joka on merkitty mainittuihin luetteloihin kolmatta henkilöä lähellä olevana henkilönä.
44
Neuvosto väitti istunnossa, ettei ollut poissuljettua, että henkilö voidaan oikeutetusti merkitä kyseisiin luetteloihin sillä perusteella, että hän on lähellä henkilöä, joka on vuorostaan nimetty kyseisissä luetteloissa riidanalaisiin luetteloihin merkittyä henkilöä lähellä olevana henkilönä, kunhan tällainen nimeäminen on oikeassa suhteessa rajoittaville toimenpiteille asetettuihin tavoitteisiin nähden. Neuvoston mukaan näin on silloin, kun kyseessä on järjestelmä, jolle on ominaista useiden henkilöiden muodostama suhdeverkosto, jossa kahden muita henkilöitä lähellä olevan henkilön välinen pääasiallinen yhteys johtuu ”laajemmasta verkostosta”, johon on oikeutettua kohdistaa rajoittavia toimenpiteitä, jotta voidaan esimerkiksi estää rajoittavien toimenpiteiden kiertäminen.
45
Tässä yhteydessä on korostettava päätöksen 2014/145, sellaisena kuin se on muutettuna, 2 artiklan 1 kohdan loppuosassa säädetyn lähellä olevan henkilön perusteen osalta, että vaikka rajoittavista toimenpiteistä annetuissa neuvoston toimissa käytetään usein lähellä olemisen käsitettä, tätä käsitettä ei ole sellaisenaan määritelty ja sen merkitys riippuu kulloinkin käsiteltävän asian asiayhteydestä ja olosuhteista (ks. vastaavasti tuomio 28.7.2016, Tomana ym. v. neuvosto ja komissio, C‑330/15 P, ei julkaistu, EU:C:2016:601, 48 kohta; tuomio 4.9.2015, NIOC ym. v. neuvosto, T‑577/12, ei julkaistu, EU:T:2015:596, 114 kohta ja tuomio 21.7.2016, Bredenkamp ym. v. neuvosto ja komissio, T‑66/14, EU:T:2016:430, 35–37 kohta). Voidaan kuitenkin todeta, että kyse on yleisesti henkilöistä, joiden välillä on yhteisiin etuihin perustuva yhteys (ks. vastaavasti tuomio 8.32023, Prigozhina v. neuvosto, T‑212/22, ei julkaistu, EU:T:2023:104, 93 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
46
Päätöksen 2014/145, sellaisena kuin se on muutettuna, 2 artiklan 1 kohdan sanamuodosta ilmenee lähellä olevaa henkilöä koskevan perusteen ulottuvuudesta, että kaikki sellaiset varat ja taloudelliset resurssit jäädytetään, jotka kuuluvat yhtäältä saman päätöksen 2 artiklan 1 kohdan a–h alakohdan säännöksiin sisältyvien merkitsemisperusteiden perusteella merkityille henkilöille ja toisaalta näitä henkilöitä oleville luonnollisille henkilöille, oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille. On todettava, että lähellä olevaa henkilöä koskevassa perusteessa tarkoitetaan sanalla ”näitä” ilmaisussa ”näitä lähellä olevat” ainoastaan mainitun päätöksen 2 artiklan 1 kohdan a–h alakohdan säännöksiin sisältyvien merkitsemisperusteiden perusteella merkittyjä henkilöitä, yhteisöjä tai elimiä.
47
Päätöksen 2014/145, sellaisena kuin se on muutettuna, 2 artiklan 1 kohdan loppuosan kirjaimellisesta tulkinnasta siis seuraa, että – aivan kuten kantaja perustellusti väittää – luonnollinen henkilö, oikeushenkilö, yhteisö tai elin voidaan merkitä riidanalaisiin luetteloihin sillä perusteella, että tällä on yhteys johonkin toiseen luonnolliseen henkilöön, oikeushenkilöön, yhteisöön tai elimeen, vain jos viimeksi mainittu on merkitty kyseisiin luetteloihin yhden tai useamman edellä mainitun päätöksen 2 artiklan 1 kohdan a–h alakohdassa säädetyn merkitsemisperusteen nojalla.
48
On toki niinkin, kuten neuvosto tuo esiin, että lähellä olevan henkilön peruste koskee kaikkia henkilöitä, joilla on yhteys henkilöön, joka on merkitty riidanalaisiin luetteloihin yhden tai useamman päätöksen 2014/145, sellaisena kuin se on muutettuna, 2 artiklan 1 kohdan a–h alakohdan säännöksissä säädetyn perusteen nojalla, koska on olemassa huomattava riski, että yhden tai useamman perusteen nojalla pakotteiden kohteena olevat henkilöt painostavat heihin yhteydessä olevia henkilöitä (ks. analogisesti tuomio 4.9.2015, NIOC ym. v. neuvosto, T‑577/12, ei julkaistu, EU:T:2015:596, 114 kohta ja tuomio 18.2022, Foz v. neuvosto, T‑296/20, EU:T:2022:298, 174 kohta).
49
Neuvoston perustelu pakotteiden kiertämisriskistä ja tarpeesta tarkastella useita laajempaan verkostoon kuuluvia henkilöitä ei kuitenkaan itsessään riitä oikeuttamaan lähellä olemisen perusteen ulottuvuuden laajentamista niin, että kyseinen peruste kattaisi yhteyden myös sellaiseen henkilöön, jota ei ole merkitty kyseisiin luetteloihin jonkin päätöksen 2014/145, sellaisena kuin se on muutettuna, 2 artiklan 1 kohdan a–h alakohdassa säädetyn merkitsemisperusteen nojalla.
50
Tällainen tulkinta antaisi nimittäin lähellä olemisen perusteelle liian laajan ulottuvuuden ja jättäisi huomioimatta päätöksen 2014/145, sellaisena kuin se on muutettuna, 2 artiklan 1 kohdan loppuosan kirjaimen sekä vaatimuksen siitä, että asianomaisten henkilöiden ja unionin rajoittavien toimenpiteiden kohteena olevan kolmannen maan välillä on oltava 13.3.2012 annetussa tuomiossa Tay Za v. neuvosto (C‑376/10 P, EU:C:2012:138) tarkoitettu riittävä yhteys. Näin ollen käsiteltävässä asiassa se, että Stanislav Chemezov oli merkitty riidanalaisiin luetteloihin isäänsä Sergey Chemezovia lähellä olevana henkilönä, ei antanut neuvostolle perustetta merkitä kantajaa riidanalaisiin luetteloihin Stanislav Chemezovia lähellä olevana henkilönä.
51
Edellä esitetystä seuraa, että neuvosto on tehnyt oikeudellisen virheen hyväksyessään nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 ja maaliskuussa 2023 annetut toimet ja pysyttäessään kantajan nimen riidanalaisissa luetteloissa sillä perusteella, että kantajalla on yhteys Stanislav Chemezoviin.
52
On huomautettava, ettei tämä neuvoston oikeudellinen virhe yksistään johda nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 ja maaliskuussa 2023 annettujen toimien kumoamiseen. Oikeuskäytännössä on nimittäin todettu rajoittavien toimenpiteiden toteuttamisesta annetun päätöksen laillisuusvalvonnasta, että kun otetaan huomioon toimenpiteiden ennalta ehkäisevä luonne, jos unionin tuomioistuimet katsovat, että ainakin yksi esitetyistä perusteista on riittävän tarkka ja konkreettinen, että sille on näyttöä ja että se on sellaisenaan riittävä perusta kyseisen päätöksen tueksi, se, ettei näin ole muiden kyseisten perusteiden osalta, ei voi oikeuttaa kyseisen päätöksen kumoamista (ks. tuomio 28.11.2013, neuvosto v. Manufacturing Support & Procurement Kala Naft, 348/12 P, EU:C:2013:776, 72 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
53
Näin ollen on tarkistettava, onko neuvosto tehnyt arviointivirheen katsoessaan, että kantaja on isäänsä Nikolay Tokarevia lähellä oleva henkilö.
c)
Arviointivirhe, joka koskee kantajan merkitsemistä kyseisiin luetteloihin isäänsä lähellä olevana henkilönä
54
Nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 ja maaliskuussa 2023 annettuja toimia on tarkasteltava erikseen, koska ne on annettu eri päivinä eivätkä ne perustu täysin samansisältöisiin perusteisiin ja asiakirja-aineistoihin.
1) Nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annetut toimet
55
Kantaja riitauttaa perusteluissaan tiettyjen alkuperäiseen todistusaineistoon sisältyvien todisteiden luotettavuuden ja mahdollisuuden ottaa huomioon liite B.5, ja hän väittää, ettei toimien perustana oleva tosiseikasto riitä oikeuttamaan hänen nimensä pysyttämistä luetteloissa isäänsä lähellä olevana henkilönä.
i) Alkuperäisen todistusaineiston sisältämien tietojen luotettavuus
56
Kantaja riitauttaa alkuperäisen todistusaineiston sisältämän todisteen nro 6 luotettavuuden sillä perusteella, että väite, jonka mukaan kantajan isä olisi luovuttanut Katina-nimisen yhtiön hallinnon kantajan entiselle puolisolle, on virheellinen. Kantaja katsoo, että myös alkuperäisen todistusaineiston todisteet nro 12 ja 15 ovat epäluotettavia, koska niissä esitetyt väitteet ovat ylimalkaisia ja perustuvat sellaisiin aihetodisteisiin kuin puhelinnumerot tai Internetissä julkaistut tiedot, jotka eivät vaikuta riittävän vankoilta tukemaan kyseisiä väitteitä. Kantaja väittää lisäksi, etteivät Moscow Post ‑lehdessä julkaistut artikkelit ole luotettavia, koska kyseinen lehti on tunnettu kunniaa loukkaavien asiakirjojen julkaisemisesta, kuten ilmenee viimeaikaisista langettavista tuomioista.
57
Neuvosto, jota komissio tukee, kiistää nämä väitteet.
58
Tässä yhteydessä on muistutettava, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan unionin tuomioistuimen ja unionin yleisen tuomioistuimen toimintaa sääntelee vapaan todistusharkinnan periaate ja ainoa merkityksellinen arviointiperuste esitettyjen todisteiden harkinnassa on niiden uskottavuus. Näytön todistusarvoa arvioitaessa on lisäksi tutkittava sen sisältämän tiedon todennäköisyys, ja huomioon on otettava erityisesti asiakirjan alkuperä, sen laatimisolosuhteet ja vastaanottaja sekä pohdittava, vaikuttaako se sisällöltään järkeenkäyvältä ja luotettavalta (ks. tuomio 31.5.2018, Kaddour v. neuvosto, T‑461/16, EU:T:2018:316, 107 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen ja tuomio 12.2.2020, Amisi Kumba v. neuvosto, T‑163/18, EU:T:2020:57, ei julkaistu, 95 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
59
Koska unionin viranomaisilla ei ole tutkintavaltuuksia kolmansissa maissa, niiden arvioinnin on todellisuudessa perustuttava yleisön saatavilla oleviin tietolähteisiin, selvityksiin, lehdistöartikkeleihin, tiedustelupalvelujen kertomuksiin tai muihin samankaltaisiin tietolähteisiin (tuomio 14.3.2018, Kim ym. v. neuvosto ja komissio, T‑533/15 ja T‑264/16, EU:T:2018:138, 107 kohta ja tuomio 1.6.2022, Prigozhin v. neuvosto, T‑723/20, ei julkaistu, EU:T:2022:317, 59 kohta).
60
Lisäksi on korostettava, että Venäjän federaation ja Ukrainan välisen konfliktitilanteen vuoksi on käytännössä erityisen vaikeaa päästä käsiksi tiettyihin lähteisiin, mainita nimenomaisesti tiettyjen tietojen ensi käden lähteitä ja kerätä mahdollisia todistajanlausuntoja henkilöiltä, jotka suostuisivat siihen, että heidät yksilöidään. Tästä johtuvat tutkintavaikeudet voivat olla esteenä sille, että voitaisiin esittää täsmällisiä todisteita ja objektiivisia tietoja (ks. vastaavasti ja analogisesti tuomio 15.11.2023, OT v. neuvosto, T‑193/22, EU:T:2023:716, 116 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
61
Käsiteltävässä asiassa neuvosto toimitti alkuperäisen todistusaineiston perustellakseen kantajan nimen pysyttämistä riidanalaisissa luetteloissa syyskuussa 2022 annetuilla toimilla. On todettava, että neuvosto tukeutui kantajan ja tämän isän välisen yhteyden osalta muun muassa seuraaviin julkisesti saatavilla oleviin tietoihin:
–
Total Croatia News ‑internetsivuilla 5.3.2022 julkaistu artikkeli ”Yhdysvallat estävät venäläisen oligarkin tyttären ja Lošinjissa sijaitsevan villan omistajan yhtiön”, viitattu 5.4.2022 (todiste nro 1)
–
United States Department of the Treasuryn (Amerikan Yhdysvaltojen valtiovarainministeriö) 3.3.2022 julkaisema lehdistötiedote venäläisiä henkilöitä ja toimielimiä vastaan asetetuista pakotteista, viitattu 5.4.2022 (todiste nro 2)
–
Evening Standard lehden internetsivuilla 10.3.2022 julkaistu artikkeli ”Ketkä venäläiset oligarkit on lisätty Yhdistyneen kuningaskunnan pakotelistalle?”, viitattu 7.4.2022 (todiste nro 3)
–
Australian Department of Foreign Affairsin (Australian ulko- ja kauppaministeriö) internetsivustolla 13.3.2022 julkaistu sivu Venäjään sovellettavista pakotteista, viitattu 7.4.2022 (todiste nro 4)
–
World Law Group ‑verkoston internetsivuilla 6.3.2022 julkaistu artikkeli ”Yhdysvallat: Yhdysvallat asettavat lisäpakotteita Venäjälle ja Valko-Venäjälle ja ottavat käyttöön niitä koskevan vientivalvonnan”, viitattu 7.4.2022 (todiste nro 5)
–
Imperijal-lehdessä 4.3.2022 julkaistu artikkeli ”Mustalla listalla olevilla venäläisillä liiketoimia Plenkovicin ja HDZ:n rinnalla sekä luksushuvila Mali Lošinjissa”, viitattu 7.4.2022 (todiste nro 6)
–
Kanadan hallituksen internetsivustolla 24.2.2022 julkaistu sivu, jolla käsitellään taloudellisia lisätoimenpiteitä, joita on toteutettu Venäjän Ukrainaa vastaan kohdistaman hyökkäyksen johdosta, viitattu 11.4.2022 (todiste nro 8)
–
kantajaa käsittelevä sivu acompromat.com-internetsivuilla, viitattu 11.4.2022 (todiste nro 9)
–
Infobae-internetsivuilla 15.3.2022 julkaistu artikkeli ”Yhdistynyt kuningaskunta ilmoittaa pakotteista 350:tä venäläistä henkilöä ja yhteisöä vastaan”, viitattu 5.4.2022 (todiste nro 11)
–
ote Organised Crime and Corruption Reporting Project ‑toimittajajärjestön (OCCRP, ”järjestäytynyttä rikollisuutta ja korruptiota koskeva tiedotushanke”) 24.12.2016 julkaistusta tutkimuksesta ”Putinin hallinnon lähellä oleminen saa ystävien talouden kukoistamaan”, viitattu 5.4.2022 (todiste nro 12)
–
LSM:n internetsivuilla 29.12.2016 julkaistu artikkeli ”Jurmalan kiinteistön ja Putinin ystävän välillä yhteys”, viitattu 5.4.2022 (todiste nro 13)
–
Katina-yhtiötä käsittelevä sivu Russian Asset Tracker ‑internetsivustolla, viitattu 12.4.2022 (todiste nro 14)
–
Meduza-tiedotussivustolla 27.11.2016 julkaistu artikkeli ”Erittäin rikas vävy – Miten Transneftin johtajan Nikolay Tokarevin läheisten liiketoimet järjestetään?”, viitattu 17.5.2022 (todiste nro 15)
–
News Rambler ‑internetsivuilla 28.8.2020 julkaistu artikkeli ”Shmatkon reissu Gelendžikiin”, viitattu 20.5.2022 (todiste nro 16)
–
Moscow Post ‑lehden verkkosivuilla 15.10.2019 julkaistu artikkeli ”Nikolay Tokarev ja hänen yhtiönsä Transneft eivät onnistuneet sysäämään vastuuta öljyn laadusta vastustajiensa harteille”, viitattu 20.5.2022 (todiste nro 17).
62
Alkuperäisen todistusaineiston todiste nro 6 on siis Imperijal-lehden internetsivuilla julkaistu artikkeli, jonka otsikko on ”Mustalla listalla olevilla venäläisillä liiketoimia Plenkovicin ja HDZ:n rinnalla sekä luksushuvila Mali Lošinjissa”. Todiste koskee muun muassa Katina-yhtiötä, jonka kotipaikka on Zagrebissa ja joka omistaa Karolina-nimisen huvilan Mali Lošinjissa Kroatiassa (jäljempänä villa Karolina). On todettava, ettei kantajan väite kyseisen artikkelin virheellisyydestä ole omiaan kyseenalaistamaan artikkelin todistusarvoa. On nimittäin arvioitava, onko neuvoston esittämä tosiseikasto riittävä kantajan merkitsemiseksi kyseisiin luetteloihin.
63
Väite, jonka mukaan todisteessa nro 12 eli OCCRP:n tutkimuksessa ”Putinin hallinnon lähellä oleminen saa ystävien talouden kukoistamaan” ja todisteessa nro 15 eli Meduza-internetsivuilla julkaistussa artikkelissa ”Erittäin rikas vävy – Miten Transneftin johtajan Nikolay Tokarevin läheisten liiketoimet järjestetään?” esitetyt väitteet ovat ylimalkaisia ja perustuvat sellaisiin aihetodisteisiin, jotka eivät vaikuta riittävän vankoilta tukemaan kyseisiä väitteitä, ei aseta kyseenalaiseksi mainittujen todisteiden todistusarvoa. Kun nimittäin otetaan huomioon vaikeus saada tietoja, mihin viitataan edellä 60 kohdassa, se tosiseikka, että tutkimukset tai artikkelit perustuvat puhelinnumeroihin tai internetsivuilta löytyviin tietoihin, ei ole omiaan viemään todisteilta nro 12 ja 15 niiden todistusarvoa.
64
Menestyä ei voi myöskään väite, jonka mukaan Moscow Post ‑lehden julkaisemat artikkelit eivät ole luotettavia sen takia, että lehti on tuomittu useaan otteeseen kunnianloukkauksesta. Se, että jollekin tiedotusvälineelle on annettu useampia kunnianloukkaustuomioita, ei nimittäin merkitse, että kaikki sen julkaisut olisivat epäluotettavia. Käsiteltävässä asiassa on lisäksi huomattava, etteivät kantajan toimittamat tuomiot koske todistetta nro 17 eli Moscow Post ‑lehdessä julkaistua artikkelia ”Nikolay Tokarev ja hänen yhtiönsä Transneft eivät onnistuneet sysäämään vastuuta öljyn laadusta vastustajiensa harteille”. Ei siis voida katsoa, ettei kyseisellä todisteella ole todistusarvoa.
65
Edellä esitetyn perusteella on todettava, että kun otetaan huomioon Venäjän Federaation tilanteelle ominainen asiayhteys sekä se, ettei neuvostolla ole tutkintavaltuuksia kolmansissa maissa (ks. edellä 59 ja 60 kohta), alkuperäiseen todistusaineistoon sisältyvien todisteiden nro 6, 12, 15 ja 17 todistusarvoa ei voida kiistää.
ii) Vastinekirjelmän liite B.5
66
Kantaja riitauttaa mahdollisuuden ottaa huomioon vastinekirjelmän liitteen B.5, joka sisältää kokonaisuudessaan tutkimuksen, josta esitetään ote alkuperäisen todistusaineiston todisteessa nro 12, ja väittää, että tämän liitteen huomioiminen edellyttäisi alkuperäisen todistusaineiston sisällön muuttamista.
67
Neuvosto, jota komissio tukee, kiistää nämä väitteet.
68
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti unionin toimen laillisuutta on arvioitava niiden tosiseikkojen ja oikeudellisten seikkojen perusteella, jotka olivat olemassa toimen antamisajankohtana (tuomio 3.9.2015, Inuit Tapiriit Kanatami ym. vs. komissio, C‑398/13 P, EU:C:2015:535, 22 kohta ja tuomio 8.3.2023, Prigozhina v. neuvosto, T‑212/22, ei julkaistu, EU:T:2023:104, 80 kohta).
69
On myös muistettava, että unionin yleisen tuomioistuimen tehtävänä oleva aineellisen lainmukaisuuden valvonta on suoritettava paitsi riidanalaisten toimien perusteisiin sisältyvien seikkojen valossa myös niiden seikkojen valossa, jotka, jos asia riitautetaan, neuvosto esittää unionin yleiselle tuomioistuimelle osoittaakseen näissä perusteissa väitettyjen tosiseikkojen paikkansapitävyyden (tuomio 22.4.2021, neuvosto v. PKK, C‑46/19 P, EU:C:2021:316, 64 kohta).
70
On syytä huomauttaa, että – kuten kantaja itsekin toteaa – liite B.5 sisältää kokonaisuudessaan OCCRP:n tekemän tutkimuksen, joka julkaistiin 24.12.2016 otsikolla ”Putinin hallinnon lähellä oleminen saa ystävien talouden kukoistamaan” ja josta esitetään ote alkuperäisen todistusaineiston todisteessa nro 12. Kuten alkuperäisestä todistusaineistosta ilmenee, neuvosto sai tilaisuuden tutustua edellä mainittuun tutkimukseen 5.4.2022 ja kyseisen todisteen lähdeluettelossa annetaan hyperlinkki, jonka kautta pääsee tutustumaan tutkimuksen sisältöön kokonaisuudessaan. Näin ollen kantaja ei voi riitauttaa mahdollisuutta ottaa huomioon vastinekirjelmän liite B.5 (ks. analogisesti tuomio 1.6.2022, Prigozhin v. neuvosto, T‑723/20, ei julkaistu, EU:T:2022:317, 55 kohta).
71
Vastinekirjelmän liite B.5 voidaan siis ottaa huomioon arvioitaessa sitä, oliko kantajan nimen pysyttäminen riidanalaisissa luetteloissa Nikolay Tokarevia lähellä olevana henkilönä perusteltavissa.
iii) Kantajan pysyttäminen riidanalaisissa luetteloissa isäänsä lähellä olevana henkilönä: perusteltavuus
72
Kantaja katsoo, että neuvosto on tehnyt virheen arvioidessaan kantajan kiinteän omaisuuden arvon ja että tällä arvolla ei joka tapauksessa ole merkitystä kantajan isään liittyvän yhteyden osoittamiseksi. Kantaja väittää lisäksi, ettei neuvoston asiakirja-aineisto ole riittävä, jotta sen perusteella voitaisiin yhdistää kantajan kiinteä omaisuus kantajan isään. Kantaja väittää myös, että vaikka Ronin Trust ‑yhtiö olisikin hallinnoinut tiettyä osaa kantajan kiinteästä omaisuudesta, sen kautta ei voida vahvistaa yhteyttä hänen isäänsä. Kantajan mukaan se tosiseikka, että Ronin Trust on hallinnoinut Transneftin valtiosta riippumatonta eläkerahastoa, on siten katsottava heikoksi ja vanhentuneeksi yhteydeksi.
73
Neuvosto, jota komissio tukee, kiistää nämä väitteet.
74
Neuvosto huomauttaa erityisesti, että alkuperäisestä todistusaineistosta ilmenee kantajan omistaneen aiemmin tai omistavan edelleen joko yksin tai yhdessä entisen puolisonsa kanssa Moskovassa (Venäjä) useita yhtiöitä ja kiinteistöjä, joiden arvo on yli 50 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (USD, jäljempänä dollari; n. 45 miljoonaa euroa). Neuvosto väittää, ettei kantajan omaisuuden arvo joka tapauksessa ole ratkaiseva seikka, koska merkityksellistä on se, että kantajan on todettu olevan nykyään menestyvä ja varakas liike-elämän edustaja. Neuvoston mukaan alkuperäisestä todistusaineistosta ilmenee lisäksi, että kantaja on lähellä isäänsä paitsi perhesiteen vuoksi, myös siksi, että kantajan omaisuudella ja liiketoimilla on yhteys hänen isäänsä. Neuvostolla oli mielestään käytettävissä täsmällisten ja konkreettisten todisteiden kokonaisuus sen tosiseikan tueksi, että kantaja on vaurastunut kiinteistöalalla hyötymällä isänsä tehtävästä Transneftin toimitusjohtajana. Neuvosto väittää myös, että kantajalla on yhteys isänsä liiketoimiin sekä Transneftiin yhdistetyn Ronin-yhtiön että liiketoimien perheensisäisten hallinnointijärjestelyjen kautta.
75
Tässä yhteydessä on muistutettava, että – kuten ilmenee edellä 45–47 kohdasta – lähellä olevan henkilön peruste viittaa henkilöihin, joilla on yhteisiin etuihin perustuva yhteys henkilöön, joka on merkitty riidanalaisiin luetteloihin yhden tai useamman päätöksen 2014/145, sellaisena kuin se on muutettuna, 2 artiklan 1 kohdan a–g alakohdassa säädetyn merkitsemisperusteen nojalla.
76
On täsmennettävä, että yhteiset edut on ymmärrettävä tässä yhtäältä suppeasti niin, että niillä viitataan henkilöihin, joiden etujen välillä on yhteiseen oikeudelliseen rakenteeseen perustuva yhteys, mutta toisaalta ne on ymmärrettävä laajemmin niin, että kyse on henkilöistä, joiden välillä on perhesiteeseen perustuva yhteys, mikäli päällekkäisten yhteisten etujen verkon objektiivinen olemassaolo on vahvistettu, eikä tämän verkon tarvitse välttämättä olla virallistettu sitä varten luodulla oikeudellisella rakenteella (ks. vastaavasti ja analogisesti tuomio 6.9.2023, Timchenko v. neuvosto, T‑361/22, ei julkaistu, valitus vireillä, EU:T:2023:502, 76 kohta).
77
Lisäksi on todettava, että koska lähellä olevaa henkilöä koskevan perusteen sanamuodossa käytetään indikatiivin preesensiä, yhteisten etujen on vahvistettava olevan olemassa riidanalaisten toimien hyväksymisajankohtana (ks. vastaavasti tuomio 8.3.2023, Prigozhina v. neuvosto, T‑212/22, ei julkaistu, EU:T:2023:104, 92 kohta).
78
Käsiteltävässä asiassa kantaja ei riitauta sitä, että hänellä on perheside isäänsä Nikolay Tokareviin, joka on suuren venäläisen öljy- ja kaasuyhtiön Transneftin toimitusjohtaja. Sen sijaan hän väittää, ettei neuvoston esittämä tosiseikasto sisällä riittäviä todisteita, jotka osoittaisivat yhteyden hänen isäänsä.
79
Käsiteltävässä asiassa kantajan merkitsemistä kyseisiin luetteloihin perustellaan sillä, että kantajan ja tämän isän yhteiset edut johtuvat yhtäältä siitä, että kantajan Moskovassa, Kroatiassa ja Latviassa sijaitseva merkittävä kiinteä omaisuus voidaan yhdistää kantajan isään, ja toisaalta siitä, että kantajan ja Ronin-yhtiön välillä on yhteys ja Ronin-yhtiön on ilmoitettu hallinnoivan Transneftin eläkerahastoa.
80
Kantajan ja Ronin Trust ‑yhtiön välisestä yhteydestä on ensinnäkin todettava, että alkuperäisen todistusaineiston todisteesta nro 15 ilmenee muun muassa, että kantajan vielä ollessa naimisissa entisen puolisonsa kanssa Transneftin eläkerahastoa hallinnoiva Ronin Trust hallinnoi myös RPA-nimisen konsernin kiinteää omaisuutta. Kyseisen todisteen mukaisesti kantajan entinen puoliso omisti RPA-Management-yhtiön 100-prosenttisesti, kun taas kantajan määräysvallassa oli 75 prosenttia RPA Estait-yhtiöstä ja 50 prosenttia RPA-Hotel Management-yhtiöstä. Tästä seuraa, että neuvosto on voinut pätevästi katsoa, että Ronin Trust ‑yhtiön ja osittain kantajan omistuksessa olleiden RPA-Hotel Management- ja RPA Estait -yhtiöiden välillä oli yhteys vuonna 2016.
81
Alkuperäisen todistusaineiston todisteesta nro 15 ilmenee kuitenkin myös se, ettei Transneft ollut ainut tai edes suurin asiakas, jonka eläkerahastoa Ronin Trust hallinnoi. Tätä toteamusta tukevat Ronin Trust ‑yhtiön vuosikertomusten otteet (liite A.11), jotka kantaja on toimittanut ja joista ilmenee, että Ronin Trust hallinnoi tosiasiallisesti myös muiden yhtiöiden kuin Transneftin eläkerahastoja. Yksikään todistusaineiston asiakirja ei anna tietoa Ronin Trust ‑yhtiön toiminnasta ja organisaatiosta, eikä pelkästään se tosiseikka, että kantaja ja Transneft käyttävät samaa palveluntarjoajaa, joka siis tarjoaa palvelujaan myös kolmansille yhtiöille, riitä osoittamaan kantajan ja Transneftin välisen yhteyden olemassaoloa. Neuvosto ei kyennyt selittämään tätä yhteyttä vastatessaan istunnossa unionin yleisen tuomioistuimen kysymykseen, jossa neuvostoa pyydetiin selittämään, miten kantajan ja hänen isänsä välinen yhteys on mahdollista osoittaa Ronin Trust ‑yhtiön kautta, kun kyseinen yhtiö kerran hallinnoi useiden yritysten eläkerahastoja. Neuvosto ei nimittäin vedonnut yhteenkään todisteeseen, joka osoittaisi, että Nikolay Tokarev omistaa osakkeita Ronin Trustista, että hän on mukana kyseisen yhtiön hallintoelimissä tai että Ronin Trustin ja Transneftin välillä on sellainen ainutlaatuinen liikesuhde, joka eroaisi Ronin Trustin ja muiden sen asiakasyhtiöiden välisestä suhteesta.
82
Näin ollen kantaja voi perustellusti väittää, ettei Ronin Trustin ja Transneftin välinen löyhä yhteys riitä osoittamaan kantajan ja hänen isänsä liiketoimien välisen yhteyden olemassaoloa.
83
Myöskään se kantajan luetteloon merkitsemisen perusteissa esitetty tosiseikka, että kantaja antoi Ronin Europen osoitteen Kyproksen kansalaisuuden saamiseksi käynnistämänsä menettelyn yhteydessä, ei ole omiaan osoittamaan yhteisten etujen olemassaoloa kantajan ja Nikolay Tokarevin välillä. Vastatessaan istunnossa unionin yleisen tuomioistuimen pyyntöön selventää Ronin Europen ja Ronin Trustin välisiä yhteyksiä neuvosto nimittäin totesi lähinnä arvioineensa, että kyseisten yhtiöiden välillä voitiin katsoa olevan yhteys. On lisäksi todettava, ettei neuvosto vetoa yhteenkään todisteeseen, joka vahvistaisi Ronin Europen ja Nikolay Tokarevin välisen yhteyden. Näin ollen ja niin ikään edellä 81 kohdassa esitetyistä syistä kantajan ja Ronin Europen välinen yhteys ei todista, että kantajan ja hänen isänsä välillä oli yhteys Transneft-yhtiön kautta.
84
Neuvosto on siten virheellisesti tukeutunut kantajan liikesuhteisiin Ronin Trustin ja Ronin Europen kanssa osoittaakseen yhteyden Nikolay Tokareviin Transneft-yhtiön kautta.
85
Toiseksi on tarkistettava, sisältääkö alkuperäinen todistusaineisto riittävän konkreettisten, täsmällisten ja yhtäpitävien todisteiden kokonaisuuden sen osoittamiseksi, että kantajan kiinteän omaisuuden ja Nikolay Tokarevin välillä oli yhteys nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annettujen toimien hyväksymisajankohtana.
86
Aluksi on todettava, että asianosaiset ovat erimielisiä kantajan kiinteän omaisuuden arvosta. Kantajan kyseisiin luetteloihin merkitsemisen perusteissa neuvosto arvioi kantajan ja tämän entisen puolison kiinteän omaisuuden arvoksi yli 50 miljoonaa dollaria (n. 45 miljoonaa euroa) Moskovassa, Kroatiassa ja Latviassa sijaitsevan omaisuuden osalta. Kantaja ei kiistä oman ja entisen puolisonsa omaisuuden yhteenlasketun arvon ylittävän 50 miljoonaa dollaria (n. 45 miljoonaa euroa), mutta on kuitenkin todettava, ettei kantajan omaisuuden arvo ole ratkaiseva arvioitaessa sitä, oliko kantajan nimen pysyttäminen riidanalaisissa luetteloissa oikeutettua. Kyse on nimittäin asiayhteyteen liittyvästä seikasta, jonka tarkoituksena on – neuvoston mukaan – osoittaa että kantaja on vauras liike-elämän edustaja, joka on kerännyt omaisuutensa erityisesti kiinteistöalalla, kuten ilmenee muun muassa alkuperäisen todistusaineiston todisteista nro 9 ja 16. Tästä seuraa, ettei kantajan omaisuuden arvoon liittyvä epätarkkuus voi yksistään johtaa nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annettujen toimien kumoamiseen.
87
On todettava, että kantaja myöntää omistavansa Ostozhenka 19 ‑nimisen yhtiön, joka omistaa Moskovassa historiallisen talon ja Brjusov-kadulla sijaitsevan kerrostaloasunnon, sekä Katina-nimisen yhtiön, joka omistaa villa Karolinan Mali Lošinjissa, Kroatiassa. Alkuperäisestä todistusaineistosta ilmenee, että jokainen näistä kiinteistöistä on usean miljoonan Venäjän ruplan (RUB, jäljempänä rupla) arvoinen. Todisteen nro 15 mukaan Moskovassa sijaitseva historiallinen talo ostettiin 390 miljoonalla ruplalla (n. 3,9 miljoonaa euroa) vuonna 2016, todisteen nro 14 mukaan Kroatiassa sijaitsevan huvilan arvoksi on arvioitu 4,1 miljoonaa dollaria (n. 3,8 miljoonaa euroa) ja todisteen nro 9 mukaan Brjusov-kadulla sijaitseva asunto sijaitsee kerrostalossa, jonka kiinteistöistä osa on arvoltaan vähintään 315 miljoonaa ruplaa (n. 3,15 miljoonaa euroa). Kun otetaan huomioon, että kyseisen kiinteän omaisuuden arvo on useita miljoonia euroja, neuvosto saattoi pätevästi katsoa, että kantajan kiinteä omaisuus on huomattavan suuri. Kuten kantaja perustellusti väittää, käsiteltävässä asiassa kantajan kiinteän omaisuuden arvo ei kuitenkaan riitä osoittamaan yhteyttä hänen isäänsä. Onkin tarkistettava, tukeeko neuvoston esittämä tosiseikasto toteamusta siitä, että kantajan kyseinen kiinteä omaisuus oli yhdistettävissä kantajan isään nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annettujen toimien hyväksymisajankohtana.
88
Ensinnäkin on todettava Latvian Jurmalassa sijaitsevasta kiinteistöstä, jonka kantaja omisti yhdessä entisen puolisonsa kanssa heidän ollessaan vielä naimisissa, ettei neuvosto vetoa yhteenkään todisteeseen, jonka perusteella kyseinen kiinteistö voitaisiin yhdistää Nikolay Tokareviin. Kantaja on lisäksi toimittanut otteen 14.2.2019 päivättyyn ositussopimukseen tehdystä lisäyksestä (liite A.9), joka osoittaa, että kaikki kyseisen kiinteistön omistaneen Dzintaru 34 ‑yhtiön omistusosuudet oli avioeron jälkeen siirrettävä kantajan entiselle puolisolle. Kantaja erosi kesäkuussa 2019, eikä neuvosto kiistä tätä. Kantajan on näin ollen katsottava osoittaneen, ettei hänellä ollut kesäkuun 2019 jälkeen minkäänlaista yhteyttä Latviassa sijaitsevaan kiinteistöön. Koska yhteisten etujen on osoitettava olleen olemassa riidanalaisten toimien hyväksymisajankohtana (ks. edellä 77 kohta), neuvosto ei siis voi tukeutua Latviassa sijaitsevaan kiinteistöön osoittaakseen, että kantajalla ja hänen isällään on yhteisiä etuja kantajan omistaman kiinteän omaisuuden kautta, koska nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annettujen toimien hyväksymisajankohtana kantaja ei ollut omistanut kyseistä kiinteistöä enää useampaan vuoteen.
89
Toiseksi on todettava Čikatinlahdella, Mali Lošinjissa Kroatiassa sijaitsevasta villa Karolinasta, että kantaja on toimittanut villan omistajaa eli Katina-yhtiötä koskevan rekisterimerkintäotteen, joka on peräisin Trgovački Sud u Zagrebusta (Zagrebin kauppatuomioistuin, Kroatia). Otteesta ilmenee, että kantaja on Katina-yhtiön ainut osakkeenomistaja eikä hänen isänsä ole koskaan ollut yhtiön osakas. Näin ollen neuvosto ei voi vedota kyseiseen kiinteistöön osoittaakseen, että kantajan ja hänen isänsä väillä on suora yhteys. Vaikka on totta, että alkuperäisen todistusaineiston todistetta nro 6 voidaan pitää näyttönä siitä, että mainittu kiinteistö oli perheen hallinnassa, koska Nikolay Tokarev oli kutsunut entisen vävynsä Katina-yhtiön johtoon, tällainen todiste ei yksistään riitä osoittamaan yhteyttä kantajan isän ja villa Karolinan välillä vuoden 2019 jälkeen. Kantaja nimittäin erosi kesäkuussa 2019, minkä seurauksena hänen entinen puolisonsa luopui saman vuoden aikana tehtävistään Katina-yhtiössä, kuten ilmenee liitteestä A.20. Nikolay Tokarevin väliintulo entisen vävynsä nimittämisessä Katina-yhtiön hallituksen jäseneksi ajoittuu siis väistämättä aikaan ennen vuotta 2019. Koska ei ole olemassa todisteita uudemmista tosiseikoista, jotka olisivat omiaan osoittamaan, että villa Karolina on ollut vuoden 2019 jälkeenkin perheen hallinnassa ja siten Nikolay Tokarevin vaikutusvallassa, on todettava, ettei neuvostolla ollut käytettävissään mitään todistetta sen osoittamiseksi, että kantajan isän ja villa Karolinan väillä oli yhteys nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annettujen toimien hyväksymisajankohtana.
90
Kolmanneksi on todettava tosiseikasta, johon neuvosto vetoaa väittäessään, että Tokarevin perhe oli ostanut niin ikään Kroatiasta useiden miljardien dollarin arvoisen hotellikompleksin, että alkuperäisen todistusaineiston todisteessa nro 16 – vuonna 2020 julkaistussa lehtiartikkelissa – viitataan kyllä tietoihin, joiden mukaan Tokarevin perhe on ostanut hotellikompleksin Transneft-yhtiön järjestämän tarjouskilpailun yhteydessä. On kuitenkin katsottava, ettei artikkelissa täsmennetä väitetyn liiketoimen ajankohtaa, eikä siinä myöskään yksilöidä sitä Tokarevin perheen jäsentä, joka väitetysti osti kyseisen kiinteistön, tai kerrota, oliko kiinteistö tämän perheenjäsenen hallussa vielä artikkelin julkaisuajankohtana vuonna 2020. On lisäksi syytä huomauttaa, ettei – toisin kuin neuvosto väittää – vastinekirjelmän liitteestä D.1 eli Moscow Post ‑lehden internetsivuilla 16.8.2016 julkaistusta artikkelista ”Nikolay Tokarevin kultainen trumpetti?” ilmene selvästi, että kantaja tai joku hänen perheenjäsenistään tosiasiassa osti hotellikompleksin vastineena Transneftin tarjouskilpailusta. Kyseisen artikkelin mukaan kantaja sai vuonna 2005 tuloja Caprice-Stell-nimiseltä yhtiöltä, joka omisti välillisesti osuuksia eräästä hotellialan yhtiöstä, joka puolestaan esiteltiin Mali Lošinjissa sijaitsevan hotellikompleksin omistajana. Vaikka oletettaisiin, että kantajan Caprice-Stell ‑yhtiöltä saamia tuloja voitaisiin pitää todisteena hotellikompleksin ostamisesta, on todettava, että Moscow Post ‑lehdessä vuonna 2016 julkaistun artikkelin mukaan Transneftin tarjouskilpailuihin liittyvä ja kiinteistön hankinnan yhteydessä toteutettu liiketoimi tapahtui useita vuosia ennen artikkelin ilmestymistä. Mainitusta artikkelista ei siis ilmene, että kantaja olisi saanut Caprice-Stell ‑yhtiöltä tuloja vuoden 2005 jälkeen. Neuvosto ei myöskään ole toimittanut minkäänlaista todistetta, joka osoittaisi kantajan omistaneen edelleen Kroatiassa sijaitsevan hotellikompleksin. Kun siis otetaan huomioon, että neuvoston toimittamissa todisteissa esitetyt seikat sijoittuvat aiempaan aikaan, neuvosto ei voi väittää, että kantaja oli nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annettujen toimien hyväksymisajankohtana Kroatiassa sijaitsevan hotellikompleksin omistaja.
91
Kantaja väittää neljänneksi, ettei hänellä ole ollut kesäkuussa 2019 voimaan tulleen avioeronsa jälkeen minkäänlaista yhteyttä entisen puolisonsa RPA-konsernin yhtiöihin eikä hän omista Moskovassa muita kiinteistöjä kuin historiallisen talon Ostozhenka 19 ‑yhtiön (aiemmin RPA-Estait) kautta ja Brjusov-kadulla sijaitsevan kerrostaloasunnon. Avioeronsa jälkeisen ajan osalta kantaja riitauttaakin erityisesti neuvoston väitteen, jonka mukaan kantajan kiinteän omaisuuden ja kantajan isän välillä on yhteys RPA-konsernin ja Ronin Trustin kautta, minkä neuvosto pyrkii osoittamaan alkuperäisen todistusaineiston todisteella nro 15. Tässä yhteydessä on muistutettava, ettei neuvosto voinut tukeutua kantajan ja Ronin Trust ‑yhtiön välisiin liikesuhteisiin osoittaakseen, että kantajan ja Nikolay Tokarevin välillä on yhteys Transneft-yhtiön kautta (ks. edellä 81 kohta). Näin ollen sitä seikkaa, että Ronin Trust on hallinnoinut kantajan Moskovassa sijaitsevaa kiinteää omaisuutta, ei voida hyväksyä todisteeksi, jonka perusteella kyseinen omaisuus voitiin yhdistää kantajan isään. Onkin todettava, ettei alkuperäinen todistusaineisto sisällä ainuttakaan todistetta, joka vahvistaisi kantajan Moskovassa sijaitsevan omaisuuden ja Nikolay Tokarevin välisen yhteyden.
92
Edellä esitetystä seuraa, että perusteissa on tehty arviointivirhe siltä osin kuin niissä katsotaan, että kantajan kiinteä omaisuus voitiin yhdistää Nikolay Tokareviin nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annettujen toimien hyväksymisajankohtana.
93
Neuvoston väitteet eivät aseta kyseenalaiseksi tätä päätelmää.
94
Ensiksi on todettava, että kuten neuvosto perustellusti huomauttaa, alkuperäisen todistusaineiston todisteissa nro 2, 3, 6, 9, 13 ja 15 kantajan isä määritellään Vladimir Putinin pitkäaikaiseksi tuttavaksi, joka toimii myös toimitusjohtajana yhdessä Venäjän suurimmista valtio-omisteisistä yhtiöistä. Vaikka tämä tieto on merkityksellinen asiayhteyteen liittyvä seikka, se ei ole omiaan vahvistamaan kantajan kiinteän omaisuuden ja kantajan isän välistä yhteyttä.
95
Toiseksi on huomautettava, että alkuperäisen todistusaineiston todisteissa nro 1–3 ja nro 6 todetaan yleisluontoisesti ja sen enempää tarkentamatta Nikolay Tokarevin perheenjäsenten hyötyneen Tokarevin yhteyksistä Vladimir Putiniin tai Venäjän hallitukseen ja että saman aineiston todisteessa nro 12, jonka sisältö esitetään kokonaisuudessaan vastinekirjelmän liitteessä B.5, mainitaan hyvin yleisluontoisesti, että Nikolay Tokarevin perheenjäsenet ovat kerryttäneet varallisuutta ja omistavat arvokiinteistöjä Euroopassa. On siis yhdyttävä kantajan toteamukseen siitä, että alkuperäisen todistusaineiston todisteet nro 1 ja 3, joissa lähinnä toistetaan United States Department of the Treasuryn julkaiseman lehdistötiedotteen (todiste nro 2) sisältö, eivät sisällä täsmällisiä ja konkreettisia tietoja, jotka osoittaisivat kantajan kiinteän omaisuuden olleen yhteydessä Nikolay Tokareviin erityisesti nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annettujen toimien hyväksymisajankohtana. Edellä on samoin jo todettu, ettei alkuperäisen todistusaineiston todiste nro 6 sisällä näyttöä, joka vahvistaisi kyseisen yhteyden olemassaolon mainittujen toimien hyväksymisajankohtana (ks. edellä 89 kohta). Todisteesta nro 12, jonka sisältö esitetään kokonaisuudessaan vastinekirjelmän liitteessä B.5, on todettava, että todisteen sisältämät tiedot ovat huomattavan analogisia alkuperäisen todistusaineiston todisteessa nro 15 esitettyjen tietojen kanssa. Edellä 90 kohdassa jo esitetyistä syistä alkuperäisen todistusaineiston todiste nro 12 ei siis sisällä näyttöä, joka olisi omiaan vahvistamaan, että kantajan kiinteän omaisuuden ja Nikolay Tokarevin välillä oli yhteys nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annettujen toimien hyväksymisajankohtana.
96
Kolmanneksi on todettava liiketoimien perheensisäisistä hallinnointijärjestelyistä kiinteistöalalla, että kuten neuvosto väittää vastauskirjelmässään, liite D.1 sisältää tietoja, jotka antavat viitteitä mainitun kaltaisen järjestelmän olemassaolosta siltä osin kuin on kyse tunnistamattomasta kiinteistöstä, jonka kantaja ja tämän entinen puoliso ostivat Kroatiasta Transneftin järjestämiin tarjouskilpailuihin liittyvän liiketoimen yhteydessä. Liiketoimien perheensisäiset hallinnointijärjestelyt saattavat ilmetä myös alkuperäisen todistusaineiston todisteesta nro 6, jossa on kyse Nikolay Tokarevin puuttumisesta villa Karolinan omistavan Katina-yhtiön hallintoon. Kuten edellä 89 ja 90 kohdassa todetaan, kyseiset tosiseikat ovat useiden vuosien takaisia nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annettujen toimien hyväksymiseen nähden. On myös todettava, ettei neuvosto ole toimittanut ainuttakaan todistetta, joka voisi osoittaa perheensisäisten hallinnointijärjestelyjen jatkuneen kantajan ja hänen isänsä liiketoimissa kiinteistöalalla edellä mainittujen toimien hyväksymisajankohtana.
97
Liiketoimien perheensisäisten hallinnointijärjestelyjen väitetystä jatkumisesta kiinteistöalalla on katsottava, että neuvosto vetosi istunnossa virheellisesti tällaisten järjestelyjen olemassaoloon Venäjällä sijaitsevan Gelendzhik Resort Meridian ‑kiinteistökompleksin osalta. Kiinteistökompleksia ei nimittäin mainittu nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annettujen toimien merkitsemisperusteissa, minkä takia neuvosto ei voi vedota tähän seikkaan ilman, että se muuttaa riidanalaisten toimien perusteita. Alkuperäisen todistusaineiston todisteista nro 9 ja 16 ilmenee joka tapauksessa, että kantaja omistaa osuuksia kyseisestä kiinteistökompleksista Stanislav Chemezovin kanssa, eikä neuvosto ole osoittanut kyseisen kiinteistön yhteyttä Nikolay Tokareviin.
98
Neljänneksi on todettava, että toisin kuin neuvosto väittää se, että Nikolay Tokarevilla on väitetysti edelleen yhteys Vladimir Putiniin, että Tokarev toimii yhä Transneftin toimitusjohtajana ja että kantaja omistaa edelleen kiinteistöjä, ei riitä oikeuttamaan kantajan nimen pysyttämistä riidanalaisissa luetteloissa lähellä olevaa henkilöä koskevan perusteen nojalla. Kuten edellä 77 kohdassa muistutetaan, neuvoston on nimittäin osoitettava yhteisten etujen olleen olemassa riidanalaisten toimien hyväksymisajankohtana. On kuitenkin todettava, ettei neuvosto ole näyttänyt toteen, että kantajan kiinteä omaisuus voitiin yhdistää hänen isäänsä nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annettujen toimien hyväksymisajankohtana.
99
Kolmanneksi on todettava alkuperäisen todistusaineiston todisteista nro 2–5, 8 ja 11, jotka koskevat Australian, Kanadan, Yhdysvaltojen ja Yhdistyneen kuningaskunnan kantajaan kohdistamia rajoittavia toimenpiteitä, että vaikka tällaiset todisteet voivat olla merkityksellisiä asiayhteyteen liittyviä seikkoja, ne eivät ole yksistään omiaan oikeuttamaan kantajan merkitsemistä riidanalaisiin luetteloihin ja hänen nimensä pysyttämistä niissä. Kuten kantaja on osoittanut, mainituissa kolmansissa maissa voidaan nimittäin kohdistaa rajoittavia toimenpiteitä rajoittavien toimenpiteiden kohteina olevien henkilöiden perheenjäseniin pelkästään perhesiteen perusteella. Syyrian tilanteen johdosta määrättävien rajoittavien toimenpiteiden yhteydessä on tosin katsottu, että jos pakotteiden kohteena olevien henkilöiden varat on jäädytetty, on olemassa huomattava riski, että nämä henkilöt painostavat heihin yhteydessä olevia henkilöitä kiertääkseen heihin kohdistuvien toimenpiteiden vaikutusta (ks. vastaavasti tuomio 28.4.2021, Sharif v. neuvosto, T‑540/19, ei julkaistu, EU:T:2021:220, 159 kohta). On kuitenkin todettava, että Syyriaa koskevassa järjestelmässä sovellettiin erilaista merkitsemisperustetta kuin käsiteltävässä asiassa. Kyseiseen tuomioon johtaneessa asiassa oli nimittäin kyse lainsäädännöstä, jossa säädettiin nimenomaisesti rajoituksista ja erityisesti ”Syyriassa toimivien merkittävien liike-elämän edustajien” ja ”Assadin ja Makhloufin perheenjäsenten” sekä näihin ”yhteydessä olevien henkilöiden” varojen jäädyttämisestä. Asiaa koskevien oikeussäännösten mukaisesti perheside kyseisiin perheisiin saattoi riittää henkilöiden nimien merkitsemiksi kyseisiin luetteloihin ”[mainittujen] perheiden jäsenten lähellä olemisen perusteen” nojalla. Näin ei kuitenkaan ole käsiteltävän asian kaltaisessa tapauksessa, jossa asiaankuuluvissa säännöksissä ei viitata merkitsemisperusteissa nimenomaisesti tiettyjen, nimeltä mainittujen perheiden jäseniin (ks. vastaavasti tuomio 29.11.2023, Pumpyanskiy v. neuvosto, T‑734/22, ei julkaistu, EU:T:2023:761, 70 kohta).
100
Edellä esitetystä seuraa, ettei neuvosto ole osoittanut sellaisten yhteisten etujen olemassaoloa, jotka yhdistäisivät kantajan isäänsä nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annettujen toimien hyväksymisajankohtana. Näin ollen kantajan nimen pysyttäminen riidanalaisissa luetteloissa perustui tosiasiallisesti pelkästään kantajan perhesiteeseen isänsä kanssa, mitä ei voida hyväksyä.
101
Kun otetaan huomioon nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annetuista toimista edellä esitetyt huomiot, joiden mukaan neuvosto teki oikeudellisen virheen pysyttäessään kantajan riidanalaisissa luetteloissa Stanislav Chemezovia lähellä olevana henkilönä (ks. edellä 45–52 kohta) eikä noissa toimissa mainittuja perusteita ole perusteltu oikeudellisesti riittävällä tavalla kantajan ja hänen isänsä Nikolay Tokarevin välisen yhteyden osalta, on katsottava, ettei kantajan nimen pysyttämiselle riidanalaisissa luetteloissa ollut oikeutusta.
102
Näin ollen oikeudellista virhettä ja arviointivirhettä koskeva kanneperuste on lähtökohtaisesti hyväksyttävä siltä osin kuin se kohdistuu nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annettuihin toimiin.
2) Nimen pysyttämisestä syyskuussa 2023 annetut toimet
103
Ensimmäisessä kanteen tarkistamista koskevassa kirjelmässään kantaja riitauttaa erään neuvoston todistusaineistossa WK 1128/2023 INIT esittämän todisteen luotettavuuden ja väittää, etteivät tammikuun 2023 todistusaineistot muodosta riittävää tosiseikastoa, joka oikeuttaisi pysyttämään kantajan riidanalaisissa luetteloissa isäänsä lähellä olevana henkilönä.
i) Todisteiden luotettavuus
104
Kantaja väittää, että todistusaineiston WK 1128/2023 INIT todiste nro 4, jonka mukaan Tokarevin perhe on ostanut Kroatiasta usean miljardin dollarin arvoisen hotelliyhtiön Transneftin järjestämän tarjouskilpailun avulla, on epäluotettava, koska se ei perustu minkäänlaiseen näyttöön. Kantaja huomauttaa lisäksi, että kyseisen artikkelin kirjoittajat perustavat tietonsa yhteen artikkeliin Moscow Postissa, joka ei ilmoita lähteitään ja jota ei voida pitää luotettavana lähteenä sen saatua hiljattain useita kunnianloukkaustuomioita.
105
Neuvosto, jota komissio tukee, kiistää nämä väitteet.
106
Neuvosto toimitti käsiteltävässä asiassa tammikuun 2023 todistusaineiston perustellakseen kantajan nimen pysyttämistä riidanalaisissa luetteloissa nimen pysyttämisestä maaliskuussa 2023 annetuilla toimilla. On syytä todeta, että neuvosto tukeutui kantajan ja tämän isän välisen yhteyden osalta muun muassa seuraaviin julkisesti saatavilla oleviin, erityisesti aineistoon WK 1128/2023 INIT sisältyviin tietoihin:
–
list-org-internetsivuston kantajaa käsittelevä sivu, jonka julkaisupäivää ei ole täsmennetty, viitattu 19.1.2023 (todiste nro 1)
–
list-org-internetsivuston Ostozhenka 19 -yhtiötä käsittelevä sivu, jonka julkaisupäivää ei ole täsmennetty, viitattu 19.1.2023 (todiste nro 3)
–
Moscow Postin internetsivuilla 28.8.2020 julkaistu artikkeli ”Shmatkon reissu Gelendžikiin: Gelendzhik-Meridian-turistikompleksi saattoi yhteen entisen energiaministeri Sergei Shmatkon lähipiiriin kuuluvan liike-elämän kerman ja Tokarevin ja Chemezovin lapset. Liittyykö Manturov kolmikkoon?”, viitattu 19.1.2023 (todiste nro 4)
–
Re Baltican verkkosivuilla 20.3.2022 julkaistu artikkeli ”Ketkä Putinin lähipiiriin kuuluvat henkilöt omistavat kiinteistöjä Latviassa?”, viitattu 18.1.2023 (todiste nro 7).
107
Aineisto WK 1128/2023 ADD 1 sisältää OCCRP:n tekemän ja 24.12.2016 julkaistun tutkimuksen ”Putinin hallinnon lähellä oleminen saa ystävien talouden kukoistamaan”, viitattu 27.1.2023.
108
Aineisto WK 1128/2023 ADD 2 sisältää tiivistelmän luottamuksellisesta asiakirjasta, joka koskee kantajan omistamia yrityksiä, jotka on merkitty Venäjällä kaupparekisteriin.
109
Aineistoon WK 1128/2023 INIT kuuluvan todisteen nro 4 (artikkeli ”Shmatkon reissu Gelendžikiin: Gelendzhik-Meridian-turistikompleksi saattoi yhteen entisen energiaministeri Sergei Shmatkon lähipiiriin kuuluvan liike-elämän kerman ja Tokarevin ja Chemezovin lapset. Liittyykö Manturov kolmikkoon?”) luotettavuudesta on syytä todeta, ettei kantajan väite, jonka mukaan kyseinen artikkeli ei sisällä minkäänlaista näyttöä, riitä kyseenalaistamaan tämän todisteen todistusarvoa. Kuten kantaja myöntää, kyseinen artikkeli perustuu toiseen, Moscow Postissa julkaistuun artikkeliin, jonka neuvosto toimitti vastauskirjelmänsä liitteessä D.1. Viimeksi mainitusta artikkelista on todettava, ettei lähteiden mainitsematta jättäminen voi yksistään kyseenalaistaa artikkelin todistusarvoa. Se, että jollekin tiedotusvälineelle on annettu useampia kunnianloukkaustuomioita, ei myöskään merkitse, että kaikki sen julkaisut olisivat epäluotettavia.
110
Kun otetaan huomioon Venäjän Federaation tilanteelle ominainen asiayhteys sekä se, ettei neuvostolla ole tutkintavaltuuksia kolmansissa maissa (ks. edellä 59 ja 60 kohta), aineistoon WK 1128/2023 INIT sisältyvän todisteen nro 4 todistusarvoa ei voida kiistää.
ii) Kantajan pysyttäminen riidanalaisissa luetteloissa isäänsä lähellä olevana henkilönä: perusteltavuus
111
Kantaja katsoo, ettei neuvostolla ole käytössään riittävän vankkaa tosiseikastoa nimen pysyttämisestä syyskuussa 2023 annetuissa toimissa mainittujen merkitsemisperusteiden tueksi. Kantaja katsoo erityisesti, etteivät uudet todisteet ole omiaan tukemaan toteamusta, jonka mukaan hänen kiinteä omaisuutensa voitiin yhdistää hänen isäänsä. Kantaja riitauttaa lisäksi merkitsemisperusteisiin tehdyn muutoksen, jossa todetaan kantajalla olevan yhteys Ronin Trust ‑yhtiöön Ostozhenka 19 ‑yhtiön (entiseltä nimeltään RPA Estait) kautta. Kantaja väittää, että Ronin Trust ‑yhtiöön liittyvä yhteys – johon neuvosto tukeutuu – on joka tapauksessa löyhä ja spekulatiivinen eikä se näin ollen voi oikeuttaa kantajan nimen pysyttämistä riidanalaisissa luetteloissa lähellä olevaa henkilöä koskevan perusteen nojalla.
112
Neuvosto, jota komissio tukee, kiistää nämä väitteet.
113
Neuvosto väittää muun muassa osoittaneensa, että kantaja oli lähellä Nikolay Tokarevia perhesiteen johdosta ja että kantajan varallisuus voitiin yhdistää kyseiseen henkilöön. Neuvosto katsoo erityisesti, että tietyt tammikuun 2023 todistusaineiston sisältämät todisteet tukevat alkuperäisessä todistusaineistossa esitettyjä tietoja, jotka koskevat Nikolay Tokarevin, Vladimir Putinin ja merkittävien, erityisesti kantajan tekemien, kiinteistöhankintojen välisiä yhteyksiä. Neuvosto katsoo lisäksi kantajan ja Ronin Trust ‑yhtiön yhteydestä, ettei kantaja ole osoittanut, että Ostozhenka 19 -yhtiön (entiseltä nimeltään RPA-Estait) ja RPA-Hotel Managementin välillä ei ole yhteyttä.
114
Kantajan ja hänen isänsä välisistä yhteyksistä on todettava, että nimen pysyttämisestä maaliskuussa 2023 annetuissa toimissa esitetyt merkitsemisperusteet ovat huomattavan analogisia nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annettujen toimien perusteiden kanssa. Kantajan nimen pysyttämistä riidanalaisissa luetteloissa perusteltiin yhtäältä sillä, että kantajan kiinteä omaisuus voitiin yhdistää tämän isään. Tätä ensimmäistä perustetta ei ole merkittävästi muutettu. Toisaalta kantajan nimen pysyttämistä riidanalaisissa luetteloissa perusteltiin kantajan ja Ronin-yhtiön välisten yhteyksien olemassaololla ja Roninin todettiin hallinnoivan Transneftin eläkerahastoa. Tässä toisessa perusteessa neuvosto täsmensi, että kantajalla oli yhteys Ronin Trustiin Ostozhenka 19 ‑yhtiön kautta.
115
Ensinnäkin on muistutettava, etteivät kantajan liikesuhteet Ronin Trust- ja Ronin Europe ‑yhtiöiden kanssa ole omiaan vahvistamaan, että kantajalla ja hänen isällään on yhteisiä etuja Transneftin kautta (ks. edellä 80–84 kohta). Neuvosto ei esittänyt tammikuun 2023 todistusaineistossa todisteita, jotka muuttaisivat tätä päätelmää.
116
Tästä seuraa yhtäältä, ettei neuvosto voinut oikeuttaakseen kantajan nimen pysyttämisen riidanalaisissa luetteloissa tukeutua siihen, että Ronin Trust oli hallinnoinut RPA-Estait- ja RPA-Hotel Management ‑yhtiöiden kiinteää omaisuutta, tai siihen, että kantajan ja Ronin Trustin välillä oli yhteys Ostozhenka 19 ‑yhtiön kautta. Toisaalta neuvosto ei myöskään voinut tukeutua siihen tosiseikkaan, että Ronin Europe ‑yhtiön osoite mainittiin kansalaistamismenettelyssä, jonka kantaja oli aloittanut käynnistänyt Kyproksessa.
117
Näin ollen neuvoston väitteet, joilla pyritään osoittamaan kantajan ja Ronin Europe ‑yhtiön väliset yhteydet ja kantajan ja Ronin Trust ‑yhtiön välisten liikesuhteiden jatkuminen, eivät voi menestyä niin, että nimen pysyttämisestä maaliskuussa 2023 annetut toimet katsottaisiin niiden perusteella oikeutetuiksi.
118
Toiseksi neuvosto väittää kantajan kiinteän omaisuuden ja Nikolay Tokarevin välisestä yhteydestä, että aineistoon WK 1128/2023 INIT sisältyvä todiste nro 7, eli maaliskuussa 2022 julkaistu lehtiartikkeli kantajan Latviassa omistamasta omaisuudesta, tukee alkuperäisen todistusaineiston todisteita, joiden mukaan Nikolay Tokarevin ja Vladimir Putinin väliset yhteydet ovat mahdollistaneet Tokarevin perheelle valtavan kiinteistöomaisuuden hankkimisen. Kyseisessä artikkelissa väitetään, että Tokarevin perhe on hyötynyt Nikolay Tokarevin ja Vladimir Putinin välisistä yhteyksistä ja voinut siten hankkia huomattavan omaisuuden. Artikkelissa todetaan myös, että kantaja ja tämän entinen puoliso olivat hankkineet varallisuutensa naimisissa ollessaan erityisesti Transneft-yhtiön ja kantajan entisen puolison yhtiöiden välillä tehtyjen sopimusten ansiosta. On kuitenkin huomautettava, että artikkelissa viitataan tosiseikkoihin, jotka ovat tapahtuneet useita vuosia ennen kuin nimen pysyttämisestä maaliskuussa 2023 annetut toimet hyväksyttiin, koska siinä kuvataan kantajan tilannetta ennen avioeroa kesäkuussa 2019. Artikkelissa vahvistetaan lisäksi, ettei kantaja ole avioeronsa jälkeen omistanut Latviassa sijaitsevaa kiinteistöä, jonka hän aiemmin omisti entisen puolisonsa kanssa. Tätä artikkelia voitaisiin pitää korkeintaan asiayhteyteen liittyvänä seikkana, jolla pyritään osoittamaan liiketoimien perheensisäisten järjestelyjen aiempi olemassaolo, mutta sitä ei voida pitää todisteena, joka vahvistaisi kantajan kiinteän omaisuuden ja Nikolay Tokarevin välisen yhteyden nimen pysyttämisestä maaliskuussa 2023 annettujen toimien hyväksymisajankohtana.
119
Osoittaakseen, että kantajan kiinteän omaisuuden ja kantajan isän välillä on yhteys, neuvosto vetoaa myös aineiston WK 1128/2023 INIT todisteeseen nro 4, jossa viitataan – samoin kuin alkuperäisen todistusaineiston todisteessa nro 16 – tietoihin, joiden mukaan Tokarevin perhe oli ostanut Kroatiasta usean miljardin dollarin arvoisen hotellikompleksin Transneftin järjestämän tarjouskilpailun avulla. On kuitenkin todettava, ettei mainittu todiste sisällä mitään sellaista seikkaa, joka täsmentäisi alkuperäisen todistusaineiston todisteissa esitettyä väitettä siitä, että Tokarevin perheen jäsenet ovat ostaneet hotellikompleksin. Edellä 90 ja 96 kohdassa esitetyistä syistä kyseinen todiste ei siten voi toimia näyttönä siitä, että kantajan kiinteän omaisuuden ja kantajan isän välillä oli yhteys nimen pysyttämisestä maaliskuussa 2023 annettujen toimien hyväksymisajankohtana.
120
On todettava, ettei mikään muukaan tammikuun 2023 todistusaineiston todisteista ole omiaan osoittamaan, että kantajan kiinteän omaisuuden ja kantajan isän välillä oli yhteys nimen pysyttämisestä maaliskuussa 2023 annettujen toimien hyväksymisajankohtana. Näin ollen perusteissa on tehty arviointivirhe siltä osin kuin niissä katsotaan, että kantajan kiinteä omaisuus voitiin yhdistää Nikolay Tokareviin mainittujen toimien hyväksymisajankohtana. Tästä seuraa, että kantajan nimen pysyttäminen riidanalaisissa luetteloissa perustuu tosiasiallisesti ainoastaan kantajan perhesiteeseen isänsä kanssa, mitä ei voida hyväksyä.
121
Kun otetaan huomioon, että neuvosto on tehnyt myös oikeudellisen virheen pysyttäessään kantajan riidanalaisissa luetteloissa Stanislav Chemezovia lähellä olevana henkilönä (ks. edellä 45–52 kohta), on katsottava, ettei kantajan nimen pysyttäminen riidanalaisissa luetteloissa ollut oikeutettua.
122
Näin ollen oikeudellista virhettä ja arviointivirhettä koskeva kanneperuste on lähtökohtaisesti hyväksyttävä siltä osin kuin se kohdistuu nimen pysyttämisestä maaliskuussa 2023 annettuihin toimiin.
d)
Muutetussa g alakohdassa annetun perusteen toisen osan soveltaminen kantajaan
123
Toisessa kanteen tarkistamista koskevassa kirjelmässään kantaja riitauttaa tiettyjen neuvoston kesäkuussa 2023 toimittamaan todistusaineistoon sisältyvien todisteiden luotettavuuden ja väittää, etteivät kesäkuun 2023 ja heinäkuun 2023 todistusaineistot muodosta riittävää tosiseikastoa oikeuttaakseen kantajan nimen pysyttämisen riidanalaisissa luetteloissa muutetussa g alakohdassa säädetyn perusteen toisen osan nojalla.
1) Todisteiden luotettavuus
124
Kantaja riitauttaa Rospresista peräisin olevien artikkeleiden luotettavuuden sillä perusteella, että kyseessä on sensaationhakuinen tiedotusväline, joka tunnetaan kunniaa loukkaavien väitteiden levittämisestä ja jonka saatavuutta on rajoitettu siksi, että se on kieltäytynyt poistamaan kunniaa loukkaavia julkilausumia tuomioistuinpäätösten mukaisesti. Kantaja toistaa lisäksi väitteensä, jonka mukaan Moscow Post ‑lehden tai Rosnadzor-internetsivujen julkaisut eivät ole luotettavia, koska kyseiset medialähteet ovat tunnettuja siitä, että ne julkaisevat artikkeleita vain aiheuttaakseen haittaa henkilöiden maineelle.
125
Neuvosto, jota komissio tukee, kiistää nämä väitteet.
126
Oikeuttaakseen kantajan nimen pysyttämisen riidanalaisissa luetteloissa nimen pysyttämisestä syyskuussa 2023 annetuilla toimilla muutetun g alakohdan toisen osan nojalla neuvosto toimitti kesäkuun 2023 ja heinäkuun 2023 todistusaineistot.
127
Kesäkuun 2023 todistusaineistot sisältävät seuraavat todisteet:
–
Online publication companyn internetsivuilla (osoitteessa ko.ru) 20.2.2023 julkaistu tietoartikkeli, joka sisälsi muun muassa tietoja kantajan omaisuudesta, viitattu 19.5.2023 (todiste nro 1)
–
Platzdarm-internetsivuilla 25.4.2022 julkaistu artikkeli ”Chemezovin miljardien dollarien virologia”, viitattu 19.5.2023 (todiste nro 2)
–
Rospres-internetsivuilla 29.12.2011 julkaistu artikkeli ”Transneftin sukuklaanit: Chemezovit, Tokarevit ja Bolotovit”, viitattu 19.3.2023 (todiste nro 3)
–
Platzdarm-internetsivuilla 23.4.2023 julkaistu artikkeli ”Nikolay Tokarev ja hänen rahapyykkärinsä”, viitattu 19.5.2023 (todiste nro 4)
–
Rosnadzor-internetsivuilla 30.7.2022 julkaistu artikkeli ”Rostec, Transneft ja suurpääoma: mikä yhdistää Sergei Chemezovin ja Nikolay Tokarevin lapsia?”, viitattu 19.5.2023 (todiste nro 5).
128
Kesäkuun 2023 todistusaineistot sisältävät seuraavat todisteet:
–
Delfi Ärileht ‑lehden internetsivuilla 22.3.2022 julkaistu artikkeli ”Ketkä Putinin lähipiiriin kuuluvat henkilöt omistavat kalliita kiinteistöjä Latviassa? Tunnettu oligarkki loi ennakkotapauksen naapuriaan varten”, viitattu 27.6.2023 (todiste nro 1)
–
Moscow Post ‑lehden internetsivuilla 3.2.2023 julkaistu artikkeli ”Nikolay Tokarev rahanpesussa”, viitattu 28.6.2023( todiste nro 2)
–
kuvakaappaus wise.com-internetsivuilla julkaistusta tekstistä, jossa käsitellään Ronin Europe Ltd:tä, viitattu 28.3.2023 (todiste nro 3)
–
Moscow Post ‑lehden internetsivuilla 10.11.2016 julkaistu artikkeli ”Transmoney Tokarev”, viitattu 28.6.2023 (todiste nro 4)
–
newsbeezer.com-internetsivuilla 22.3.2022 julkaistu artikkeli ”Paljastus: Putinin ystävillä huvila Kroatian rannikolla”, viitattu 28.6.2023 (todiste nro 5)
–
Acompromat-internetsivuilla 3.2.2023 julkaistu artikkeli ”Akulovin ’suuri pyykkipäivä’ johti rikokseen”, viitattu 28.6.2023 (todiste nro 6)
–
versia.ru-internetsivuilla 9.10.2021 julkaistu artikkeli ”Transneftin johtajan Nikolay Tokarevin tytär ja entinen vävy mukana Pandoran papereissa”, viitattu 28.6.2023 (todiste nro 7).
129
Rospresin internetsivuilla saatavilla olevista tiedoista on todettava, että kyseinen media on tosiaan tuomittu kunnianloukkauksista mutta kantajan toimittamat tuomiot eivät kohdistu kesäkuun 2023 todistusaineiston todisteessa 3 esitettyyn artikkeliin. Onkin muistutettava, että se, että jollekin tiedotusvälineelle on annettu useampia kunnianloukkaustuomioita, ei tee kaikista kyseisen tiedotusvälineen julkaisuista epäluotettavia. Koska kantaja ei ole esittänyt mitään muuta seikkaa riitauttaakseen Rospres-internetsivuilla julkaistujen tietojen luotettavuuden, kyseisen todistusaineiston todisteen nro 3 todistusarvoa ei voida kyseenalaistaa.
130
Kantaja ei myöskään ole osoittanut, että Moscow Post ‑lehden internetsivuilla ja Rosnadzor-internetsivuilla julkaistujen artikkelien ainut päämäärä oli aiheuttaa haittaa tunnettujen henkilöiden maineelle, joten näidenkään todisteiden todistusarvoa ei voida kyseenalaistaa.
131
On muistutettava väitteistä, joita esitetään todistusaineistojen tiettyjen todisteiden riittämättömän tarkasta tai epäjohdonmukaisesta luonteesta, että kyseiset väitteet edellyttävät sen arvioimista, riittääkö neuvoston esittämä tosiseikasto oikeuttamaan kantajan nimen pysyttämisen riidanalaisissa luetteloissa.
132
Edellä esitetyn perusteella on katsottava, että kun otetaan huomioon Venäjän Federaation tilanteelle ominainen asiayhteys sekä se, ettei neuvostolla ole tutkintavaltuuksia kolmansissa maissa (ks. edellä 59 ja 60 kohta), kesäkuun 2023 ja heinäkuun 2023 todistusaineistoihin sisältyvien todisteiden todistusarvoa ei voida kyseenalaistaa.
2) Kantajan nimen pysyttäminen riidanalaisissa luetteloissa muutetun g alakohdan toisessa osassa säädetyn perusteen nojalla – perusteltavuus
133
Kantaja katsoo, että muutetun g alakohdan toisessa osassa säädettyä perustetta on tulkittava siten, ettei sillä tarkoiteta abstraktissa mielessä mitä tahansa hyötyä vaan sellaista hyötyä, jossa on kyse omaisuuden ja varojen siirtämisestä varojen piilottamiseksi ja alun perin nimettyyn henkilöön kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden kiertämiseksi niin, että tämä henkilö säilyttää varojen hallinnan. Kantaja väittää myös, että kyseisen hyödyn täytyy osua ajallisesti alun perin nimettyyn henkilöön ja tämän perheenjäseniin kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden hyväksymisajankohtaan, sillä muutoin ei voida katsoa, että on olemassa riski rajoittavien toimenpiteiden kiertämisestä.
134
Kantajan mukaan neuvosto ei ole toimittanut riittävää tosiseikastoa, joka oikeuttaisi hänen nimensä merkitsemisen riidanalaisiin luetteloihin riidanalaisen perusteen nojalla. Kantajan mukaan neuvosto ei esimerkiksi ole osoittanut, että hänen isänsä olisi siirtänyt omaisuutta tai varoja piilottaakseen varallisuuttaan, kiertääkseen rajoittavia toimenpiteitä ja säilyttääkseen käytettävissään olevien varojen hallinnan. Kantaja katsoo myös, ettei neuvosto ole kyennyt osoittamaan, että hyöty olisi samanaikainen nimen pysyttämisestä syyskuussa 2023 annettujen toimien hyväksymisajankohdan kanssa. Kantaja katsoo toteamuksesta, jonka mukaan kantajan kiinteällä omaisuudella on yhteys kantajan isään, ettei neuvosto ole osoittanut kyseisen omaisuuden kuuluneen aiemmin kantajan isälle. Kantajan mukaan väitetyt liiketoimet sijoittuvat ajallisesti kauas hänen isäänsä kohdistettujen rajoittavien toimenpiteiden hyväksymisestä helmikuussa 2022, joten kyse ei voi olla halusta kiertää rajoittavia toimenpiteitä. Kantaja väittää lisäksi, etteivät Roninin ja Transneftin väliset yhteydet ole merkityksellisiä sovelletun merkitsemisperusteen näkökulmasta.
135
Neuvosto, jota komissio tukee, kiistää nämä väitteet.
136
Neuvosto väittää erityisesti, että muutetun g alakohdan toisessa osassa säädetyn perusteen tulkinnan on oltava sama kuin unionin yleisen tuomioistuimen tulkinta lähellä olemisen perusteesta. Neuvoston mukaan kyseistä perustetta on tulkittava siten, että sitä on sovellettava perheenjäseniin, joilla on yhteisiin etuihin perustuva yhteys Venäjällä toimiviin johtaviin liike-elämän edustajiin, eikä tämän yhteyden tarvitse välttämättä olla luonteeltaan taloudellinen, kun otetaan huomioon, että yhteys konkretisoituu kunkin tapauksen asiayhteydestä ja olosuhteista riippuen niin, että kyseiset perheenjäsenet hyötyvät mainituista liike-elämän edustajista.
137
Neuvosto väittää, että kantajan isästään saama hyöty ilmenee niin, että kantajan varallisuudella ja liiketoimilla on yhteys kantajan isään. Neuvoston mukaan kantaja on vaurastunut kiinteistöalalla, koska hän on hyötynyt isänsä asemasta Transneftin toimitusjohtajana ja tämän suhteista Vladimir Putiniin. Neuvosto väittää myös osoittaneensa pätevästi – esimerkiksi kesäkuun 2023 ja heinäkuun 2023 todistusaineistoilla – että olemassa oli yhteisiä etuja, jotka johtuivat perheensisäisistä hallinnointijärjestelyistä. Neuvosto katsoo myös, että Venäjällä yleisesti harjoitettava nepotismi on otettava huomioon asiayhteyteen liittyvänä seikkana.
138
On syytä todeta, että nimen pysyttämisestä syyskuussa 2023 annetuissa toimissa kantajan nimen pysyttäminen riidanalaisissa luetteloissa ei johdu enää päätöksen 2014/145, sellaisena kuin se on muutettuna, 2 artiklan 1 kohdan loppuosassa säädetyn lähellä olevaa henkilöä koskevan perusteen soveltamisesta. Perusteissa ei ensinnäkään enää viitata yhteyteen Stanislav Chemezovin kanssa. Toiseksi on todettava, että neuvosto sovelsi kantajaan muutetun g alakohdan toisessa osassa säädettyä perustetta nimetessään kantajan Venäjällä toimivan johtavan liikemiehen Nikolay Tokarevin perheenjäseneksi ja katsoessaan, että kantaja hyötyy tästä perhesuhteesta.
139
On huomautettava, että muutetun g alakohdan toisessa osassa säädetyn perusteen mukaisesti riidanalaisiin luetteloihin voidaan merkitä muun muassa perheenjäseniä tai muita henkilöitä, jotka hyötyvät Venäjällä toimivista johtavista liike-elämän edustajista.
140
Tältä osin on muistutettava, että vaikka unionin säädöksen johdanto-osalla ei ole sitovaa oikeusvaikutusta eikä siihen voida vedota kyseisen säädöksen varsinaisista säännöksistä poikkeamiseksi eikä näiden säännösten tulkitsemiseksi niiden sanamuodon vastaisella tavalla, johdanto-osassa voidaan täsmentää kyseisen säädöksen säännösten sisältöä, koska johdanto-osaan sisältyvät perustelukappaleet ovat tärkeitä tulkinnan osatekijöitä, jotka voivat selventää säädöksen laatijan tahtoa (ks. tuomio 26.1.2021, Hessischer Rundfunk, C‑422/19 ja C‑423/19, EU:C:2021:63, 64 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
141
Päätöksen 2023/1094 johdanto-osan 5 perustelukappaleen mukaan kyseinen merkitsemisperuste otettiin käyttöön, jotta voidaan lisätä Venäjän federaation hallitukseen kohdistuvaa painetta sekä välttää rajoittavien toimenpiteiden kiertämisen riski. Mainitusta johdanto-osan perustelukappaleesta ilmenee erityisesti, että tarvetta nimetä perheenjäseniä tai muita henkilöitä, jotka hyötyvät Venäjällä toimivista johtavista liike-elämän edustajista, perustellaan sillä tosiseikalla, että mainitut liike-elämän henkilöt ovat jakaneet varojaan ja omaisuuttaan perheenjäsenilleen ja muille henkilöille esimerkiksi omaisuutensa piilottamiseksi, rajoittavien toimenpiteiden kiertämiseksi ja käytettävissään olevien varojen hallitsemiseksi.
142
Hyödyn käsitettä on siis tulkittava muutetun g alakohdan toisen osan mukaisesti siten, että otetaan huomioon kyseisen perusteen tavoitteet, jotka luetellaan edellä 141 kohdassa ja joiden tarkoituksena on lisätä kustannuksia, joita Venäjän federaatiolle aiheutuu Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävistä toimista. Näin ollen on katsottava, että kyseisessä säännöksessä tarkoitetaan hyödyllä mitä tahansa hyötyä, joka ei välttämättä ole perusteeton mutta jonka on oltava määrällisesti tai laadullisesti huomattava. Kyse voi siis olla joko rahallisesta tai rahattomasta hyödystä, kuten lahjoituksesta, varojen tai taloudellisten resurssien siirrosta taikka väliintulosta julkisten hankintasopimusten tekemisessä, johonkin tehtävään nimittämisessä tai ylennyksen saamisessa. Kun lisäksi otetaan huomioon päätöksen 2023/1094 johdanto-osan 5 perustelukappaleessa nimenomaisesti mainittu tavoite välttää rajoittavien toimenpiteiden kiertäminen, muutetun g alakohdan toisessa osassa säädetyn perusteen voidaan katsoa kattavan myös Venäjällä toimivista johtavista liike-elämän edustajista saadun hyödyn, mikäli tilanne saattaa johtaa kyseisiin liike-elämän edustajiin kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden kiertämiseen.
143
Näin ollen on katsottava, että kantaja väittää virheellisesti, että muutetun g alakohdan toisessa osassa tarkoitettu hyöty pitäisi rajoittaa koskemaan vain sellaista hyötyä, joka ilmenee omaisuuden siirtona rajoittavien toimenpiteiden kiertämiseksi. Mainitun perusteen sanamuodosta ei nimittäin ilmene, että hyödyn käsite olisi rajattu koskemaan yksinomaan omaisuuden siirtoa, ja tällainen rajoitus estäisi lisäksi tarkastelemasta hyötyä sen monissa eri muodoissa. Vaikka kiertämiseen mahdollisesti johtavalla tilanteella voidaan perustella muutetun g alakohdan toisessa osassa tarkoitetun hyödyn olemassaolo, neuvoston ei välttämättä tarvitse tuoda esiin tällaista tilannetta, jotta henkilön nimi voidaan merkitä riidanalaisiin luetteloihin mainitun perusteen nojalla. Toisaalta neuvosto ei voi vedota siihen, että muutetussa g alakohdassa säädetyn perusteen toista osaa on tulkittava samankaltaisesti kuin päätöksen 2014/145, sellaisena kuin se on muutettuna, 2 artiklan 1 kohdan loppuosassa säädettyä lähellä olevan henkilön perustetta, eli niin, että sillä tarkoitettaisiin henkilöitä, joiden välillä on yhteisiin etuihin perustuva yhteys. Tällaisen tulkinnan seurauksena näet muutetussa g alakohdassa säädetyn perusteen toinen osa menettäisi tehokkaan vaikutuksen, koska sillä ei olisi enää merkitystä lähellä olevan henkilön perusteeseen nähden silloin, kun tätä perustetta sovelletaan henkilöön, joka on sisällytetty luetteloon g alakohdan perusteen nojalla.
144
Lisäksi on todettava, että toisin kuin kantaja väittää, muutetun g alakohdan toisessa osassa säädetyssä perusteessa tarkoitettua hyötyä ei voida rajata koskemaan vain sellaista hyötyä, jonka Venäjällä toimivat johtavat liike-elämän edustajat ovat antaneet perheenjäsenilleen tai muille henkilöille sinä päivänä, jona heidät on merkitty riidanalaisiin luetteloihin. Kyseisen säännöksen sanamuodosta ei nimittäin ilmene tällaista ajallista rajoitusta sellaisten hyötyjen osalta, jotka voidaan ottaa huomioon kyseisen perusteen soveltamiseksi. Tällainen kantajan esittämä rajoittava tulkinta on lisäksi ristiriidassa mainitun perusteen käyttöönotolle asetettujen tavoitteiden kanssa, sillä tavoitteina on lisätä Venäjän federaation hallitukseen kohdistuvaa painetta sekä välttää rajoittavien toimenpiteiden kiertämisen riski esimerkiksi sellaisen hyödyn avulla, jonka johtavat liike-elämän edustajat ovat antaneet ennen nimensä merkitsemistä riidanalaisiin luetteloihin.
145
Edellä todetusta huolimatta sekä hyödyn antamisen olosuhteet että aika, joka on kulunut Venäjällä toimivan johtavan liike-elämän edustajan antaman hyödyn saamisesta tämän henkilön nimen merkitsemiseen riidanalaisiin luetteloihin, ovat seikkoja, jotka on huomioitava arvioitaessa sitä, oliko mainitun hyödyn saaneen henkilön nimen merkitseminen kyseisiin luetteloihin perusteltavissa. Joka tapauksessa on niin, että muutetussa g alakohdassa säädetyn perusteen toisen osan perusteella riidanalaisiin luetteloihin merkityn henkilön saaman hyödyn – tai ainakin sen vaikutusten – on oltava olemassa sillä hetkellä, kun edellä mainittuun henkilöön kohdistuvat rajoittavat toimenpiteet toteutetaan.
146
Muutetussa g alakohdassa säädetyn perusteen toisen osan tulkinnassa on myös noudatettava oikeusvarmuuden periaatetta. On muistutettava, että Ukrainan tilanteen johdosta käyttöön otettu rajoittavien toimenpiteiden järjestelmä pantiin alun perin täytäntöön päätöksellä 2014/145 vastauksena Krimin liittämiseen ja Itä-Ukrainan vakauden horjuttamiseen vuoden 2014 helmikuun lopulla, minkä jälkeen järjestelmä on vaiheittain vakautettu sen mukauttamiseksi Venäjän federaation Ukrainaan kohdistamien alueellisen koskemattomuuden, itsemääräämisoikeuden ja itsenäisyyden loukkauksien vakavuuteen. Tästä seuraa, että koska kyseessä olevat rajoittavat toimenpiteet ovat osa unionin vastausta Venäjän viranomaisten erityisesti Ukrainan osalta omaksumiin politiikkoihin ja toimintoihin, jotka käynnistettiin Krimin liittämisellä, neuvosto ei voi vedota muutetussa g alakohdassa säädetyn perusteen toisen osan nojalla hyötyyn, jonka johtavien liike-elämän toimijoiden perheenjäsenet tai muut henkilöt ovat saaneet ennen vuoden 2014 helmikuun loppua (ks. analogisesti tuomio 30.11.2016, Rotenberg v. neuvosto, T‑720/14, EU:T:2016:689, 92 kohta).
147
Muutetussa g alakohdassa säädetyn perusteen toisen osan tällaisen tulkinnan valossa on arvioitava, oliko neuvostolla käytettävissään riittävä tosiseikasto kyseisen perusteen soveltamisen oikeuttamiseksi kantajaan nimen pysyttämisestä syyskuussa 2023 annetuissa toimissa.
148
Käsiteltävässä asiassa kantajan nimen pysyttämistä riidanalaisissa luetteloissa on perusteltu yhtäältä sillä, että kantajan kiinteä omaisuus voitiin yhdistää kantajan isään, ja toisaalta sillä, että kantajan ja Transneft-yhtiön eläkerahaston hallinnoinnista vastaavana tahona esitellyn Ronin-yhtiön välillä oli yhteys. Vaikka kantajaan sovellettu merkitsemisperuste muuttui, merkitsemisen perustelut ovat samanlaiset kuin nimen pysyttämisestä maaliskuussa 2023 annetuissa toimissa.
149
Ensinnäkin on todettava, ettei neuvosto voinut tukeutua kantajan liikesuhteisiin Ronin Trust- ja Ronin Europe ‑yhtiöiden kanssa sen osoittamiseksi, että kantajan ja Nikolay Tokarevin välillä oli yhteys Transneftin kautta (ks. edellä 80–84 kohta), eikä neuvosto myöskään esittänyt kesäkuun 2023 ja heinäkuun 2023 todistusaineistoissa todisteita, jotka olisivat omiaan kyseenalaistamaan tämän päätelmän. Näin ollen kyseisiä liikesuhteita ei voida pitää muutetussa g alakohdassa säädetyn perusteen toisessa osassa tarkoitettuna hyötymisenä. Tästä seuraa, että neuvoston väitteet, joilla pyritään osoittamaan kantajan ja Ronin Europe ‑yhtiön välinen yhteys sekä kantajan ja Ronin Trust ‑yhtiön välisten liikesuhteiden jatkuminen, eivät voi menestyä niin, että niillä voitaisiin perustella nimen pysyttämisestä syyskuussa 2023 annetut toimet.
150
Siltä osin kuin merkitsemisperusteissa viitataan yhteyteen kantajan kiinteän omaisuuden ja Nikolay Tokarevin välillä on tarkistettava, sisältääkö neuvoston tosiseikasto todisteita, jotka osoittavat, että kantaja on saanut isästään muutetussa g alakohdassa säädetyn perusteen toisessa osassa tarkoitetun hyödyn kyseisen omaisuuden osalta.
151
Ensinnäkin on todettava Latvian Jurmalassa sijaitsevasta kiinteistöstä, että kantaja on osoittanut, ettei hän ole omistanut enää kesäkuussa 2019 tapahtuneen avioeronsa jälkeen osuuksia Dzintaru 34 ‑yhtiöstä, jonka hallussa kyseinen kiinteistö on (ks. edellä 88 kohta). Todistusaineiston WK 1128/2023 INIT todiste nro 7 ja heinäkuun 2023 todistusaineiston todiste nro 1 vahvistavat tämän toteamuksen. Kun otetaan huomioon, ettei kyseinen kiinteistö enää ollut kantajan käytettävissä nimen pysyttämisestä syyskuussa 2023 annettujen toimien hyväksymisajankohtana, se ei voi oikeuttaa kantajan nimen pysyttämistä riidanalaisissa luetteloissa muutetussa g alakohdassa säädetyn perusteen toisen osan nojalla.
152
Toiseksi on todettava Kroatiassa sijaitsevasta kiinteästä omaisuudesta, että heinäkuun 2023 todistusaineistosta ilmenee kantajan ostaneen villa Karolinan vuonna 2009. Vaikka oletettaisiin, että kantajan voidaan katsoa hyötyneen isästään kyseisen kiinteistön osalta, tämä hyöty on saatu ennen Krimin liittämistä helmikuussa 2014. Oikeuttaakseen kantajan nimen pysyttämisen riidanalaisissa luetteloissa muutetussa g alakohdassa säädetyn perusteen toisen osan nojalla neuvosto ei siis voinut tukeutua siihen tosiseikkaan, että kantaja omisti villa Karolinan Katina-yhtiön kautta nimen pysyttämisestä syyskuussa 2023 annettujen toimien hyväksymisajankohtana. Kroatiassa sijaitsevasta noin 700000 euron arvoisesta asunnosta, jonka kantaja omistaa TGA-yhtiön kautta, on todettava, ettei todisteissa täsmennetä kyseisen kiinteistön ostopäivää eivätkä ne myöskään sisällä minkäänlaista tietoa, jonka perusteella kantajan voitaisiin katsoa hyötyneen tältä osin isästään. Pelkästään se seikka, että kantaja omistaa tämän toisen Kroatiassa sijaitsevan kiinteistön, ei siis voi oikeuttaa kantajan nimen pysyttämistä riidanalaisissa luetteloissa häneen sovelletun merkitsemisperusteen nojalla.
153
Useiden miljardien dollarien arvoisesta hotellikompleksista, jonka Tokarevin perhe oli väitetysti ostanut Kroatiasta, on todettava, etteivät kesäkuun 2023 ja heinäkuun 2023 todistusaineistoissa esitetyt todisteet poista epävarmuutta, joka johtuu alkuperäisen todistusaineiston sekä aineiston WK 1128/2023 INIT sisältämien todisteiden epätäsmällisyydestä (ks. edellä 90 ja 119 kohta). On nimittäin syytä huomauttaa, etteivät kesäkuun 2023 todistusaineiston todiste nro 4 ja heinäkuun 2023 todistusaineiston todisteet nro 2, 4, 6 ja 7 sisällä lisätietoja alkuperäisessä todistusaineistossa ja Moscow Post ‑lehdessä vuonna 2016 julkaistussa artikkelissa (liite D.1) esitettyihin tietoihin nähden. Kesäkuun 2023 todistusaineiston todiste nro 4 ja heinäkuun 2023 todistusaineiston todisteet nro 2 ja 4 toki vahvistavat kantajan saaneen vuoden 2005 aikana tuloja Caprice-Stell-nimiseltä yhtiöltä, joka omisti välillisesti osuuksia hotelliyhtiöstä, joka puolestaan esiteltiin erään Kroatiassa sijaitsevan hotellikompleksin omistajana. On kuitenkin todettava, että vaikka oletettaisiin kantajan Caprice-Stell-yhtiöltä saamien tulojen näyttävän toteen hotellikompleksin ostamisen, kyseiset tapahtumat sijoittuvat menneeseen aikaan paljon ennen Krimin liittämistä helmikuussa 2014. Yksikään todistusaineiston sisältämä todiste ei myöskään sisällä viitteitä siitä, että kantaja olisi saanut Caprice-Stell-yhtiöltä tuloja vuoden 2005 jälkeen tai että hän omisti suoraan tai välillisesti Kroatiassa sijaitsevan hotellikompleksin syyskuussa 2023 annettujen toimien hyväksymisajankohtana. Heinäkuun 2023 todistusaineiston todisteesta nro 5 päinvastoin ilmenee, että maaliskuussa 2023 kantaja omisti Kroatiassa ainoastaan villa Karolinan Katina-yhtiön kautta sekä noin 700000 euron arvoisen asunnon TGA-yhtiön kautta. Tästä seuraa, ettei neuvosto voi tukeutua oletettuun tosiseikkaan, jonka mukaan kantaja oli ostanut Kroatiasta hotellikompleksin, oikeuttaakseen kantajan nimen pysyttämisen riidanalaisissa luetteloissa muutetussa g alakohdassa säädetyn perusteen toisen osan nojalla.
154
Kolmanneksi on muistutettava Moskovassa sijaitsevista kiinteistöistä, etteivät RPA-konsernin yhtiöiden ja Ronin Trust ‑yhtiön väliset yhteydet ole omiaan vahvistamaan kantajan ja tämän isän välistä yhteyttä. Vaikka oletettaisiin, että Ronin Trustilla on yhteys Ostozhenka 19 ‑yhtiöön, jonka kautta kantaja omistaa edellä 87 kohdassa mainitun historiallisen talon, tällä seikalla ei ole merkitystä sen osoittamiseksi, että kantaja on hyötynyt tämän kiinteistön osalta Nikolay Tokarevista helmikuussa 2014 tapahtuneen Krimin liittämisen jälkeen. Neuvosto ei myöskään vetoa yhteenkään todisteeseen, joka tukisi sen väitettä siitä, että kantaja on saanut tällaisen hyödyn myös Brjusov-kadulla sijaitsevan asunnon osalta. On todettava, etteivät todistusaineistot sisällä riittävän konkreettisia, täsmällisiä ja yhtäpitäviä todisteita, jotka vahvistaisivat jonkin edellä mainitun kiinteistön, Transneft-yhtiön ja Nikolay Tokarevin välillä olevan sellaisia yhteyksiä, jotka olisivat omiaan osoittamaan, että kantaja on saanut isästään muutetussa g alakohdassa säädetyn perusteen toisessa osassa tarkoitetun hyödyn jonkin edellä mainitun kiinteistön osalta.
155
Neljänneksi on syytä huomauttaa kantajan isästään saamasta hyödystä kiinteistöalalla, ettei neuvosto voi tukeutua siihen seikkaan, että kantaja omisti osuuksia Gelendzhik Resort Meridian ‑kiinteistökompleksista nimen pysyttämisestä syyskuussa 2023 annettujen toimien hyväksymisajankohtana. Tätä kiinteistöä ei nimittäin mainita nimen pysyttämisestä syyskuussa 2023 annettujen toimien merkintäperusteissa mainittujen kiinteistöjen joukossa, joten neuvosto ei voi perusteita muuttamatta vedota kyseisten toimien oikeuttamiseksi siihen tosiseikkaan, että kantaja omistaa osuuksia kyseisestä kiinteistöstä. Joka tapauksessa on katsottava, ettei neuvosto ole osoittanut, että kyseinen kiinteistö, jonka kantaja omistaa esimerkiksi Stanislav Chemezovin kanssa, voitiin yhdistää Nikolay Tokareviin.
156
Kun otetaan huomioon edellä esitetyt huomiot, kantaja väittää aivan perustellusti, ettei neuvoston tosiseikasto ollut riittävä sen osoittamiseksi, että kantaja sai jonkin kiinteään omaisuuteensa kuuluvan kiinteistön osalta Nikolay Tokarevista muutetussa g alakohdassa säädetyn perusteen toisessa osassa tarkoitetun hyödyn nimen pysyttämisestä syyskuussa 2023 annettujen toimien hyväksymisajankohtana.
157
Neuvoston väitteet eivät ole omiaan kyseenalaistamaan tätä päätelmää.
158
Ensinnäkin on todettava väitteestä, jonka mukaan kantajan liiketoimilla oli yhteys kantajan isään, koska kantaja omisti Irvin 2 ‑yhtiön sen ansiosta, että Nikolay Tokarev oli – kesäkuun 2023 todistusaineiston todisteiden nro 3 ja 5 mukaan – painostanut terveysministeriä edesauttamaan hankintasopimusten tekemistä kyseisen yhtiön kanssa, että kyseinen seikka koskee lääkealaa, ei kantajan kiinteää omaisuutta. Kun otetaan huomioon merkitsemisperusteiden sanamuoto, jossa mainitaan ainoastaan kantajan kiinteä omaisuus, neuvosto ei voi vedota sellaiseen kantajan saamaan hyötyyn, jolla ei ole mitään yhteyttä kyseiseen omaisuuteen. Joka tapauksessa on todettava, että kyseinen tosiseikka ajoittuu menneeseen aikaan kauan ennen Krimin liittämistä.
159
Toiseksi on katsottava heinäkuun 2023 todistusaineiston todisteesta nro 7 ilmenevästä seikasta, jonka mukaan kantajan entinen puoliso oli Transneft-yhtiön kanssa tehtyjen sopimusten edunsaaja erityisesti Krimin liittämisen jälkeen, että kyseinen todiste on tosiaan merkityksellinen sen osoittamiseksi, että perheellä oli käytössä liiketoimien sisäinen hallinnointijärjestely, joka oli omiaan lisäämään kantajan varallisuutta ajankohtana, joka on tarkoituksenmukaista huomioida arvioitaessa muutetussa g alakohdassa säädetyn perusteen toisessa osassa tarkoitetun hyödyn olemassaoloa. On kuitenkin todettava, että vaikka merkitsemisen perusteluissa nimetään kantajan kiinteä omaisuus edellä mainitussa perusteessa tarkoitetuksi hyödyksi, neuvosto ei vetoa yhteenkään todisteeseen, joka osoittaisi yhteyden kantajan entiselle puoliselle väitetysti välillisesti etua tuottaneiden Transneftin sopimusten ja kantajan kiinteän omaisuuden mahdollisen kasvamisen välillä. Kuten edellä 154 kohdasta ilmenee, todistusaineiston todisteet eivät myöskään sisällä riittävän konkreettisia, täsmällisiä ja yhtäpitäviä viitteitä tällaisen yhteyden vahvistamiseksi.
160
Kolmanneksi on todettava, ettei neuvosto voi vedota liiketoimien perheensisäisiä järjestelyjä koskevan väitteensä tueksi kesäkuun 2023 todistusaineiston todisteessa nro 4 tai heinäkuun 2023 todistusaineiston todisteessa nro 2 esitettyihin tietoihin. Kyseisissä, sisällöltään huomattavan analogisissa todisteissa nimittäin viitataan kantajan liikesuhteeseen erään Région-Finance-yhtiön entisen yhtiökumppaninsa kanssa. Näin ollen on katsottava, etteivät kyseiset todisteet vahvista Nikolay Tokarevin osallisuutta tässä liikesuhteessa. Kuten kantaja aivan perustellusti huomauttaa, mainittuja tosiseikkoja ei voida myöskään liittää merkitsemisperusteisiin. Kesäkuun 2023 todistusaineiston todisteesta nro 2 on todettava, että neuvosto vetoaa kyseiseen todisteeseen näyttääkseen toteen perheensisäiset hallinnointijärjestelyt Gelendzhik Resort Meridian ‑kiinteistökompleksin osalta. On syytä huomauttaa, että kyseisessä todisteessa viitataan vain siihen, että kantaja omistaa kiinteistökompleksista osuuksia Stanislav Chemezovin kanssa, eikä se näin ollen voi vahvistaa minkäänlaista yhteyttä mainitun kompleksin ja Nikolay Tokarevin välillä. Heinäkuun 2023 todistusaineiston todisteesta nro 6 on katsottava, ettei se sisällä todistusaineistojen muihin todisteisiin nähden sellaisia lisätietoja Kroatiassa sijaitsevasta hotellikompleksista tai Gelendzhik Resort Meridian ‑kompleksista, joiden perusteella voitaisiin osoittaa hyötyminen Nikolay Tokarevista. Edellä esitetyistä syistä neuvosto ei myöskään voi vedota kantajan liikesuhteisiin Région-Finance-yhtiön entisen yhtiökumppaninsa kanssa osoittaakseen yhteyden kantajan isään.
161
Neljänneksi on todettava, ettei neuvosto voi vedota nepotismiin liittyvään asiayhteyteen tai tukeutua ainoastaan siihen seikkaan, että kantaja oli nimen pysyttämisestä syyskuussa 2023 annettujen toimien hyväksymisajankohtana menestyvä liike-elämän edustaja, jonka kiinteä omaisuus oli merkittävä, oikeuttaakseen kantajan nimen pysyttämisen muutetussa g alakohdassa säädetyn perusteen toisen osan nojalla. Koska merkitsemisperusteista ilmenee lähinnä, että kantaja on hyötynyt kiinteän omaisuutensa osalta Nikolay Tokarevista, oli nimittäin neuvoston asiana osoittaa, että kantajan isä on edesauttanut kyseisen kiinteän omaisuuden kasvamista helmikuussa 2014 toteutetun Krimin liittämisen jälkeen. Edellä esitetyistä huomioista ilmenee, ettei neuvosto ole esittänyt riittävän konkreettista, täsmällistä ja yhtäpitävää todisteiden kokonaisuutta, joka osoittaisi kantajan kiinteän omaisuuden kasvaneen tällä tavalla. On lisäksi todettava, ettei neuvosto ole osoittanut Nikolay Tokarevin edesauttaneen kantajan kiinteän omaisuuden huomattavaa kasvua Krimin liittämisen jälkeen.
162
Tästä seuraa, että arviointivirhettä koskeva kanneperuste on hyväksyttävä siltä osin kuin se kohdistuu nimen pysyttämisestä syyskuussa 2023 annettuihin toimiin.
163
Kun otetaan huomioon kaikki edellä esitetyt huomiot, riidanalaiset toimet on kumottava kantajaa koskevilta osin eikä muita kanneperusteita, mukaan lukien muutetussa g alakohdassa säädetyn perusteen toista osaa koskeva lainvastaisuusväite, ole tarpeen tutkia.
2.
Riidanalaisten toimien kumoamisen vaikutukset
164
Neuvosto pyysi toisena vaatimuksenaan, että siinä tapauksessa, että unionin yleinen tuomioistuin kumoaa riidanalaiset toimet kantajaa koskevilta osin, se määrää päätösten 2022/1530, 2023/572 ja 2023/1767 vaikutusten pysyttämisestä kantajaa koskevilta osin siihen saakka, kunnes täytäntöönpanoasetusten 2022/1529, 2023/571 ja 2023/1765 osittainen kumoaminen tulee voimaan.
165
Tässä yhteydessä on muistutettava, että päätöksillä 2022/1530, 2023/572 ja 2023/1767 neuvosto saattoi ajan tasalle päätöksen 2014/145, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteessä I annetun rajoittavien toimenpiteiden kohteena olevien henkilöiden luettelon ja pysytti kantajan nimen kyseisessä luettelossa 15.3.2024 saakka.
166
Päätöksen 2014/145 muuttamisesta 12.3.2024 annetulla neuvoston päätöksellä (YUTP) 2024/847 (EUVL L 2024/847) neuvosto saattoi ajan tasalle päätöksen 2014/145, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteessä I annetun luettelon rajoittavien toimenpiteiden kohteena olevista henkilöistä ja pysytti kantajan nimen kyseisessä luettelossa 15.9.2024 saakka.
167
Päätösten 2022/1530, 2023/572 ja 2023/1767 kumoaminen kantajaa koskevilta osin johtaa lähtökohtaisesti siihen, että kantajan nimen pysyttäminen päätöksen 2014/145, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteessä I annetussa luettelossa kumotaan ajanjaksolla 15.9.2022–15.3.2024, mutta kumoaminen ei kuitenkaan koske päätöstä 2024/847, joka ei ole käsiteltävän kanteen kohteena.
168
Koska kantajaan kohdistuu nyt uusia rajoittavia toimenpiteitä, neuvoston toissijainen vaatimus, joka koskee päätösten 2022/1530, 2023/572 ja 2023/1767 osittaisen kumoamisen ajallisia vaikutuksia, on näin ollen menettänyt tarkoituksensa.
B Vahingonkorvausvaatimus
169
Kantaja väittää, että häneen kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden jatkaminen nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annetuilla toimilla aiheutti hänelle henkistä kärsimystä. Kantaja katsoo, että kyseiset toimet herättivät paheksuntaa ja epäluottamusta häntä kohtaan. Kantajan mukaan hänen maineensa vahingoittuminen on erityisen tärkeä seikka, koska hänellä on sosiaalisia suhteita jäsenvaltioissa, muun muassa Kroatiassa ja Kyproksessa. Kantaja katsoo, että koska hänen nimensä merkitsemisestä riidanalaisiin luetteloihin viestittiin ja kirjoitettiin mediassa laajasti, riidanalaisten toimien kumoaminen ei ole omiaan korvaamaan kärsittyä vahinkoa. Kantaja väittää lisäksi komission väliintulokirjelmästä esittämissään huomautuksissa, että hänen maineensa vahingoittuminen johtuu myös siitä, että häneltä poistettiin Kyproksen kansalaisuus, koska hänen nimensä oli merkitty riidanalaisiin luetteloihin.
170
Neuvosto, jota komissio tukee, kiistää nämä väitteet.
171
Oikeuskäytännöstä ilmenee, että sopimussuhteen ulkopuolisen unionin vastuun syntyminen edellyttää tiettyjen edellytysten täyttymistä, joita ovat oikeussäännöksen, jolla annetaan oikeuksia yksityisille, riittävän ilmeinen rikkominen, syntynyt vahinko sekä syy-yhteys toimen antajalla olevan velvollisuuden laiminlyönnin ja vahinkoa kärsineille henkilöille aiheutuneen vahingon välillä (ks. vastaavasti tuomio 19.4.2012, Artegodan v. komissio, C‑221/10 P, EU:C:2012:216, 80 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
172
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan SEUT 340 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetun sopimussuhteen ulkopuolisen unionin vastuun syntymisen edellytykset ovat kumulatiivisia (ks. vastaavasti tuomio 7.12.2010, Fahas v. neuvosto, T‑49/07, EU:T:2010:499, 93 kohta ja määräys 17.2.2012, Dagher v. neuvosto, T‑218/11, ei julkaistu, EU:T:2012:82, 34 kohta). Tästä seuraa, että jos yksi näistä edellytyksistä jää täyttymättä, kanne on hylättävä kokonaisuudessaan, eikä muita edellytyksiä ole tarpeen tutkia (ks. vastaavasti tuomio 9.9.1999, Lucaccioni v. komissio, C‑257/98 P, EU:C:1999:402, 14 kohta ja tuomio 26.10.2011, Dufour v. EKP, T‑436/09, EU:T:2011:634, 193 kohta).
173
Vakiintuneen oikeuskäytännön perusteella unionin toimen lainvastaisuuden toteaminen esimerkiksi kumoamiskanteen yhteydessä ei valitettavasti riitä siihen, että sopimussuhteen ulkopuolinen unionin vastuu yhden toimielimen lainvastaisesta menettelystä syntyisi tätä kautta automaattisesti. Jotta tämän edellytyksen voitaisiin katsoa täyttyvän, oikeuskäytännössä edellytetään nimittäin, että kantaja osoittaa kyseisen toimielimen rikkoneen pelkän lainvastaisuuteen syyllistymisen sijaan riittävän ilmeisellä tavalla oikeussäännöstä, jolla annetaan oikeuksia yksityisille (ks. tuomio 5.6.2019, Bank Saderat v. neuvosto, T‑433/15, ei julkaistu, EU:T:2019:374, 48 kohta ja tuomio 7.7.2021, HTTS v. neuvosto, T‑692/15 RENV, EU:T:2021:410, 53 kohta).
174
Vaatimus unionin oikeussäännön riittävän ilmeisestä rikkomisesta perustuu tarpeeseen verrata keskenään yhtäältä yksityisten intressiä tulla suojelluksi toimielinten lainvastaisilta toimilta ja toisaalta harkintavaltaa, joka on annettava toimielimille, jotta niiden toiminta ei pysähdy. Tämä intressien vertailu on sitäkin tärkeämpää rajoittavien toimenpiteiden alalla, jolla vaikeudet, joita neuvostolle aiheutuu tietojen saatavuuden osalta, tekevät edellytetystä arvioinnista erityisen vaikeaa (tuomio 10.9.2019, HTTS v. neuvosto, C‑123/18 P, EU:C:2019:694, 34 kohta ja tuomio 7.7.2021, Bateni v. neuvosto, T‑455/17, EU:T:2021:411, 90 kohta).
175
Lisäksi riittävän ilmeistä rikkomista koskevalla näytöllä pyritään välttymään erityisesti rajoittavien toimenpiteiden alalla siltä, ettei tehtävää, joka on annettu asianomaisen toimielimen täytettäväksi unionin ja sen jäsenvaltioiden yleisen edun mukaisesti, vaaranneta sillä, että tämä toimielin voi lopulta joutua maksamaan korvauksia vahingoista, joita henkilöille, joita sen toimet koskevat, saattaa mahdollisesti aiheutua, kuitenkin niin, etteivät kyseisen toimielimen räikeiden ja anteeksiantamattomien laiminlyöntien aineelliset ja aineettomat seuraukset jäisi kyseisten yksityisten vastattaviksi (tuomio 5.6.2019, Bank Saderat v. neuvosto, T‑433/15, ei julkaistu, EU:T:2019:374, 49 kohta ja tuomio 7.7.2021, HTTS v. neuvosto, T‑692/15 RENV, EU:T:2021:410, 54 kohta).
176
SEU 21 artiklassa vahvistettujen unionin ulkopolitiikan tavoitteiden mukaisella kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden säilyttämisen laajemmalla tavoitteella voidaan perustella huomattavatkin kielteiset seuraukset, joita joillekin talouden toimijoille aiheutuu kyseisen perustavanlaatuisen tavoitteen saavuttamiseksi tehtyjen unionin hyväksymien toimien täytäntöönpanopäätöksistä (tuomio 5.6.2019, Bank Saderat v. neuvosto, T‑433/15, ei julkaistu, EU:T:2019:374, 50 kohta ja tuomio 7.7.2021, HTTS v. neuvosto, T‑692/15 RENV, EU:T:2021:410, 55 kohta).
177
Vahingon tosiasiallisuutta koskevan edellytyksen osalta oikeuskäytännöstä ilmenee, että unionin vastuu voi syntyä vain siinä tapauksessa, että kantaja on tosiasiallisesti kärsinyt todellisen ja varman vahingon. On kantajan tehtävänä esittää riittävät todisteet väitetyn vahingon olemassaolosta ja laajuudesta (ks. vastaavasti tuomio 30.5.2017, Safa Nicu Sepahan v. neuvosto, C‑45/15 P, EU:C:2017:402, 61 ja 62 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
178
On vielä muistutettava, etteivät tuomioistuimet voi arvioida todellisen ja varman vahingon olemassaoloa abstraktisti, vaan sitä on arvioitava kunkin käsiteltäväksi saatetun yksittäistapauksen täsmällisten tosiseikkojen perusteella (tuomio 30.5.2017, Safa Nicu Sepahan v. neuvosto, C‑45/15 P, EU:C:2017:402, 79 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
179
Käsiteltävässä asiassa on todettava kantajan maineelle oletetusti aiheutuneesta haitasta, ettei tämän väitteen tueksi ole esitetty riittävää näyttöä. Kantaja väittää nimittäin ainoastaan, että riidanalaiset toimet herättivät paheksuntaa ja epäluottamusta häntä kohtaan. Hän ei myöskään ole toimittanut mitään todistetta, joka osoittaisi sosiaalisten suhteiden olemassaolon Kroatiassa ja Kyproksessa. Kantaja ei ole myöskään toimittanut todisteita osoittaakseen, että hänen nimensä merkitseminen kyseisiin luetteloihin olisi saanut runsaasti huomiota mediassa.
180
Väitteestä, jonka mukaan kantajan maineelle aiheutui haittaa Kyproksen kansalaisuuden poistamisesta ja jonka kantaja esitti ensimmäisen kerran huomautuksissaan komission väliintulokirjelmään, on lisäksi huomautettava – ilman, että on tarpeen tutkia tämän väitteen tutkittavaksi ottamisen edellytyksiä – että kyseinen vahinko johtuu kansallisten viranomaisten toteuttamasta toimesta eikä kyseessä siis ole unionin toimielinten antama toimi, joten tästä toimesta ei voi syntyä unionin toimielimille sopimussuhteen ulkopuolista vastuuta. Se seikka, että Kyproksen kansalaisuuden poistaminen seuraa ajallisesti kantajaan kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden toteuttamista, ei ole omiaan muuttamaan tätä päätelmää. Unionin toimielimille ei nimittäin voi syntyä sopimussuhteen ulkopuolista vastuuta oikeudellisista toimista, joita jäsenvaltiot toteuttavat seurauksena henkilön nimen merkitsemiselle riidanalaisiin luetteloihin.
181
On lisättävä, ettei kantaja ole toimittanut mitään sellaista todistetta, joka voisi oikeuttaa 1000000 euron suuruisen korvauksen, jota kantaja vaatii hänelle väitetysti aiheutuvasta henkisestä kärsimyksestä, vaikka hänen asianaan oli näin tehdä edellä 177 ja 178 kohdassa mainitun oikeuskäytännön mukaisesti.
182
Kun otetaan huomioon edellä esitetyt huomiot, on katsottava, ettei vahingon tosiasiallisuutta koskeva edellytys täyty käsiteltävässä asiassa.
183
Joka tapauksessa on muistutettava, että johonkin henkilöön tai yhteisöön kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden lainvastaisuuden toteaminen voi palauttaa hänen maineensa tai olla tietynlainen korvaus hänelle lainvastaisuudesta aiheutuneesta henkisestä kärsimyksestä (ks. vastaavasti tuomio 28.5.2013, Abdulrahim v. neuvosto ja komissio, C‑239/12 P, EU:C:2013:331, 72 kohta).
184
Edellä esitettyjen huomioiden valossa nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annettuja toimia koskeva vahingonkorvausvaatimus on hylättävä, koska väitetyn vahingon tosiasiallisuutta ja laajuutta ei ole osoitettu oikeudellisesti riittävällä tavalla.
V Oikeudenkäyntikulut
185
Unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksen 134 artiklan 1 kohdan mukaan asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut.
186
Lisäksi työjärjestyksen 138 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltiot ja toimielimet, jotka ovat asiassa väliintulijoina, vastaavat omista oikeudenkäyntikuluistaan.
187
Koska neuvosto on hävinnyt käsiteltävän asian olennaisilta osin, se on velvoitettava vastaamaan omista oikeudenkäyntikuluistaan ja korvaamaan kantajan oikeudenkäyntikulut kantajan vaatimusten mukaisesti. Komissio puolestaan vastaa omista oikeudenkäyntikuluistaan.
Näillä perusteilla
UNIONIN YLEINEN TUOMIOISTUIN (laajennettu ensimmäinen jaosto)
on ratkaissut asian seuraavasti:
1)
Rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta 14.9.2022 annettu neuvoston päätös (YUTP) 2022/1530, Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 täytäntöönpanosta 14.9.2022 annettu neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1529, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta 13.3.2023 annettu neuvoston päätös (YUTP) 2023/572, Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 täytäntöönpanosta 13.3.2023 annettu neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/571, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta annetun päätöksen 2014/145/YUTP muuttamisesta 13.9.2023 annettu neuvoston päätös (YUTP) 2023/1767, Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 täytäntöönpanosta 13.9.2023 annettu neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1765 kumotaan siltä osin kuin Maya Tokarevan nimi on pysytetty niiden henkilöiden, yhteisöjen ja elimien luettelossa, joihin kyseisiä rajoittavia toimenpiteitä sovelletaan.
2)
Maya Tokarevan vahingonkorvausvaatimus hylätään.
3)
Euroopan unionin neuvosto vastaa omista oikeudenkäyntikuluistaan, ja se velvoitetaan korvaamaan Maya Tokarevan oikeudenkäyntikulut.
4)
Euroopan komissio vastaa omista oikeudenkäyntikuluistaan.
Spielmann
Mastroianni
Brkan
Gâlea
Kalėda
Julistettiin Luxemburgissa 11.9.2024.
Allekirjoitukset
Sisällys
I Asian tausta
II Kanteen nostamisen jälkeiset tosiseikat
III Asianosaisten vaatimukset
IV Oikeudellinen arviointi
A Riidanalaisten toimien kumoamista koskeva vaatimus
1. Toinen kanneperuste, joka koskee oikeudellista virhettä ja ilmeistä arviointivirhettä
a) Alustavat huomiot
b) Oikeudellinen virhe, joka perustuu kantajan merkitsemiseen kyseisiin luetteloihin Stanislav Chemezovia lähellä olevana henkilönä
c) Arviointivirhe, joka koskee kantajan merkitsemistä kyseisiin luetteloihin isäänsä lähellä olevana henkilönä
1) Nimen pysyttämisestä syyskuussa 2022 annetut toimet
i) Alkuperäisen todistusaineiston sisältämien tietojen luotettavuus
ii) Vastinekirjelmän liite B.5
iii) Kantajan pysyttäminen riidanalaisissa luetteloissa isäänsä lähellä olevana henkilönä: perusteltavuus
2) Nimen pysyttämisestä syyskuussa 2023 annetut toimet
i) Todisteiden luotettavuus
ii) Kantajan pysyttäminen riidanalaisissa luetteloissa isäänsä lähellä olevana henkilönä: perusteltavuus
d) Muutetussa g alakohdassa annetun perusteen toisen osan soveltaminen kantajaan
1) Todisteiden luotettavuus
2) Kantajan nimen pysyttäminen riidanalaisissa luetteloissa muutetun g alakohdan toisessa osassa säädetyn perusteen nojalla – perusteltavuus
2. Riidanalaisten toimien kumoamisen vaikutukset
B Vahingonkorvausvaatimus
V Oikeudenkäyntikulut
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: ranska.