62024CJ0316_RES
Cauza C‑316/24
Pesticide Action Network Europe (PAN Europe)
împotriva
Comisiei Europene
Hotărârea Curții (Camera a patra) din 18 decembrie 2025
„Recurs – Agricultură – Produse fitosanitare – Articolul 4 – Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 – Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/2049 – Reînnoirea aprobării substanței active cipermetrin – Cerere de reexaminare internă – Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 – Articolul 10 alineatul (1) – Decizie de respingere a cererii – Evaluarea și gestionarea riscurilor – Identificarea domeniilor critice de preocupare – Condiții realiste de utilizare – Principiul precauției”
Mediu – Convenția de la Aarhus – Aplicarea pentru instituțiile Uniunii – Posibilitatea organizațiilor neguvernamentale de a solicita reexaminarea internă a actelor administrative în domeniul mediului – Act administrativ având ca obiect reînnoirea aprobării unei substanțe active – Obiectul reexaminării – Reevaluarea aprobării
[Regulamentul nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 10 alin. (1)]
(a se vedea punctul 80)
Mediu – Convenția de la Aarhus – Aplicarea pentru instituțiile Uniunii – Posibilitatea organizațiilor neguvernamentale de a solicita reexaminarea internă a actelor administrative în domeniul mediului – Precizarea motivelor reexaminării – Necesitatea de a indica elementele care pot da naștere unor îndoieli cu privire la temeinicia actului în discuție
[Regulamentul nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 10 alin. (1)]
(a se vedea punctul 82)
Agricultură – Apropierea legislațiilor – Introducerea pe piață a produselor fitosanitare –Regulamentul nr. 1107/2009 – Aprobarea unei substanțe active – Evaluarea riscurilor – Criterii – Luarea în considerare atât a proiectului de raport de evaluare a reînnoirii prezentat de statul membru raportor, cât și a concluziilor Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) – Obligația Comisiei de a respecta sub toate aspectele aceste documente – Lipsă – Posibilitatea de a se îndepărta de o evaluare a riscurilor care identifică un domeniu critic de preocupare – Condiții
[Regulamentul nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 4 alin. (2) și (3), art. 11 alin. (1) și (2), art. 12 alin. (2), art. 13 alin. (1), art. 14 alin. (1) și anexa II punctele 2 și 3]
(a se vedea punctele 87-94 și 102)
Recurs – Motive – Motivare insuficientă – Întinderea obligației de motivare – Obligația Tribunalului de a‑și prezenta în mod clar și neechivoc raționamentul – Încălcare – Anularea hotărârii atacate
[art. 256 alin. (1) al doilea paragraf TFUE; Statutul Curții de Justiție, art. 36 și art. 53 primul paragraf; Regulamentul de procedură al Tribunalului, art. 117 lit. (m)]
(a se vedea punctele 98, 107, 114, 120, 123, 200, 317 și 318)
Agricultură – Apropierea legislațiilor – Introducerea pe piață a produselor fitosanitare – Regulamentul nr. 1107/2009 – Aprobarea unei substanțe active – Evaluarea riscurilor – Criterii – Examinarea uneia sau mai multor utilizări reprezentative ale cel puțin unui produs fitosanitar care conține substanța activă respectivă – Întindere – Identificarea de către Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a domeniilor critice de preocupare – Aprobare condiționată de anumite condiții sau restricții – Obligația Comisiei de a demonstra eficacitatea măsurilor de reducere a riscurilor
[Regulamentul nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 4 alin. (2) și (3), art. 6, art. 14 alin. (1), art. 20 alin. (1) lit. (a) și art. 24]
(a se vedea punctele 170-172, 178, 179 și 319)
Agricultură – Apropierea legislațiilor – Introducerea pe piață a produselor fitosanitare – Regulamentul nr. 1107/2009 – Aprobarea unei substanțe active – Evaluarea riscurilor – Criterii – Obligația autorității competente de a lua în considerare efectele adverse ale perturbatorilor endocrini dintr‑o substanță activă prezentă în produs – Luare în considerare a cunoștințelor științifice sau tehnice relevante și fiabile disponibile la momentul examinării – Respectarea principiului precauției
[Regulamentul nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 4 alin. (1) al doilea paragraf, art. 3, art. 7 alin. (1) și anexa II pct. 3.6.5]
(a se vedea punctele 204-207)
Agricultură – Apropierea legislațiilor – Introducerea pe piață a produselor fitosanitare – Regulamentul nr. 1107/2009 – Aprobarea unei substanțe active – Cerere de aprobare – Substanță activă compusă dintr‑un amestec de izomeri – Obligația de a indica raportul de izomeri sau intervalul raportului de izomeri și activitatea biologică relativă a fiecărui izomer – Calificarea acestor informații ca informații de confirmare suplimentare – Inadmisibilitate
[Regulamentul nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 6 lit. (f); Regulamentul nr. 283/2013 al Comisiei, anexa, partea A, punctul 1.9 al patrulea paragraf]
(a se vedea punctele 231 și 237)
Agricultură – Apropierea legislațiilor – Introducerea pe piață a produselor fitosanitare – Regulamentul nr. 1107/2009 – Aprobarea unei substanțe active – Evaluarea riscurilor – Criterii – Examinarea uneia sau mai multor utilizări reprezentative ale cel puțin unui produs fitosanitar care conține această substanță activă – Prezența pe piață a unui produs fitosanitar care conține substanța respectivă – Lipsa impactului
[Regulamentul nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 4 alin. (1), (2), (3) și (5), art. 14 alin. (1) și art. 29 alin. (1)]
(a se vedea punctele 279-285 și 295-298)
Agricultură – Apropierea legislațiilor – Introducerea pe piață a produselor fitosanitare –Regulamentul nr. 1107/2009 – Aprobarea unei substanțe active – Evaluarea riscurilor – Criterii – Examinarea uneia sau mai multor utilizări reprezentative ale cel puțin unui produs fitosanitar care conține această substanță activă – Luarea în considerare a efectelor rezultate din interacțiunea dintre substanța activă respectivă și celelalte componente ale produsului
[Regulamentul nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 4 alin. (1), (2), (3) și (5), art. 13, art. 14 alin. (1) și art. 29 alin. (1)]
(a se vedea punctul 301)
Agricultură – Apropierea legislațiilor – Introducerea pe piață a produselor fitosanitare –Regulamentul nr. 1107/2009 – Autorizarea introducerii pe piață a produselor fitosanitare – Condiții – Lipsa producerii imediat sau în timp a unor efecte nocive asupra sănătății umane – Excepție de la prezentarea testelor de toxicitate pe termen lung a produselor – Lipsă
[Regulamentul nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 4 alin. (3) lit. (b) și art. 29 alin. (1) lit. (e) și alin. (2)]
(a se vedea punctul 302)
Rezumat
Prin hotărârea sa, Curtea anulează în parte hotărârea Tribunalului în cauza PAN Europe/Comisia (
1
), prin care acesta a respins acțiunea având ca obiect anularea deciziei Comisiei Europene din 23 iunie 2022 prin care s‑a respins cererea de reexaminare internă a Regulamentului de punere în aplicare 2021/2049 (
2
) de reînnoire a aprobării substanței active cipermetrin. Constatând că litigiul este în stare de judecată, Curtea se pronunță asupra acestuia și anulează parțial decizia Comisiei.
Cipermetrinul este un insecticid utilizat în Uniunea Europeană, a cărui încorporare în produsele fitosanitare a fost autorizată în anul 2005.
În cadrul procedurii de reînnoire a aprobării cipermetrinului, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a identificat, în concluziile sale din 2018, patru domenii critice de preocupare cu privire la această substanță activă. Ulterior, în septembrie 2019, ea a adoptat, la cererea Comisiei, o declarație privind măsurile de reducere a riscurilor pentru cipermetrin.
După această evaluare a riscurilor, Comisia a adoptat, la 24 noiembrie 2021, Regulamentul de punere în aplicare 2021/2049, care reînnoiește aprobarea cipermetrinului, însoțit de o serie de dispoziții specifice.
În ianuarie 2022, reclamanta, organizația de mediu Pesticide Action Network Europe (PAN Europe), a adresat Comisiei o cerere de reexaminare internă (
3
) a Regulamentului de punere în aplicare 2021/2049. Ea invoca o încălcare a principiului precauției și a obligației Uniunii de a asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și a mediului. Comisia a respins cererea respectivă.
Întrucât acțiunea introdusă de PAN Europe împotriva deciziei în litigiu a fost respinsă de Tribunal, aceasta din urmă a formulat recurs împotriva hotărârii Tribunalului.
Aprecierea Curții
În primul rând, Curtea consideră că Tribunalul a încălcat obligația de motivare, a denaturat probele și a săvârșit o eroare de drept care afectează aprecierea sa cu privire la domeniile critice de preocupare care constau în lipsa de informații despre reprezentativitatea loturilor utilizate și riscul ridicat pentru artropodele nevizate.
Cu titlu introductiv, Curtea observă că, atunci când Comisia este chemată să se pronunțe asupra unei cereri de reînnoire a aprobării unei substanțe active, aceasta este obligată să efectueze o evaluare a riscurilor ținând seama atât de proiectul de raport de evaluare a reînnoirii (denumit în continuare „RER”) întocmit de statul membru raportor (denumit în continuare „SMR”), cât și de concluziile adoptate de EFSA. În cazul unor divergențe între evaluările efectuate de SMR și cele efectuate de EFSA, revine Comisiei, care dispune de o largă marjă de apreciere, sarcina de a efectua aprecieri științifice și tehnice complexe. Prin urmare, controlul exercitat de instanța Uniunii trebuie să se limiteze la verificarea respectării normelor de procedură, a exactității materiale a faptelor, a lipsei unei erori vădite de apreciere ori a unui abuz de putere sau a neîncălcării obligației de motivare.
În exercitarea acestui control, Tribunalul trebuie să își motiveze hotărârea expunând în mod clar și neechivoc raționamentul urmat, astfel încât să dea posibilitatea persoanelor interesate să cunoască temeiurile deciziei luate, iar Curții să își exercite controlul jurisdicțional.
Or, în speță, Curtea constată, primo, că Tribunalul nu a motivat suficient respingerea argumentației reclamantei care urmărea repunerea în discuție a analizei Comisiei referitoare la domeniul critic de preocupare identificat de EFSA care constă în lipsa unor informații privind compoziția loturilor de pesticide utilizate în studiile ecotoxicologice prezentate de solicitanții aprobării.
Curtea arată, pe de o parte, că, întemeindu‑se pe confirmarea de către SMR a faptului că mai multe controale de echivalență realizate în contextul întocmirii proiectului de RER au permis să se constate echivalența între materialul tehnic utilizat la prima aprobare și cel utilizat în cadrul procedurii de reînnoire și că lipsa de date putea fi acoperită fie la nivel zonal sau național, fie cu ocazia următoarei reînnoiri, Tribunalul nu a expus motivele pentru care trebuia să se acorde prioritate poziției SMR față de cea a EFSA și nici nu a precizat măsuri de reducere a riscurilor care ar fi permis Comisiei să se îndepărteze de o evaluare a riscurilor care identifică un domeniu critic de preocupare.
Pe de altă parte, Curtea consideră că aprecierea Tribunalului referitoare la lipsa de date privind impuritățile materialului și potențiala lor genotoxicitate este afectată de o motivare insuficientă și de denaturarea elementelor de probă.
În această privință, Curtea subliniază mai întâi că Tribunalul era obligat să verifice dacă Comisia și‑a îndeplinit obligația de a examina atent și imparțial elementele cauzei și dacă dosarul îi permitea să își susțină afirmația potrivit căreia EFSA „confirmase” că, cu excepția hexanului, nicio impuritate nu ar fi considerată relevantă din punct de vedere toxicologic, întemeindu‑se cel puțin pe un studiu sau pe un document precis întocmit de EFSA, care putea fi supus controlului jurisdicțional.
În aceste condiții, Tribunalul nu se putea limita să își însușească aprecierea Comisiei, cuprinsă în decizia în litigiu, potrivit căreia creșterea nivelului de puritate minimă a substanței active în conformitate cu noua specificație adoptată ar implica niveluri de impurități mai scăzute în comparație cu situația existentă la momentul primei aprobări a substanței active.
În sfârșit, întemeindu‑se pe împrejurarea că, în concluziile EFSA, genotoxicitatea cipermetrinului a fost considerată puțin probabilă, Tribunalul nu a răspuns corespunzător cerințelor legale la argumentația reclamantei referitoare la potențialul genotoxic al impurităților.
Curtea deduce din ansamblul acestor considerații că aprecierea de către Tribunal a caracterului proporțional al măsurilor de reducere a riscurilor adoptate de Comisie este nefondată.
Secundo, în ceea ce privește domeniul critic de preocupare legat de riscul ridicat pentru artropodele nevizate, Curtea subliniază că o substanță activă poate fi aprobată sau aprobarea sa poate fi reînnoită numai dacă se stabilește că cel puțin o utilizare reprezentativă a unui produs fitosanitar (denumit în continuare „PFS”) care conține această substanță nu are efecte nocive asupra sănătății umane sau animale și nu are efecte inacceptabile asupra mediului în condiții realiste de utilizare. Același lucru este valabil și atunci când reînnoirea aprobării substanței active este subordonată unor condiții ori restricții sau când este avută în vedere înlocuirea substanței active respective, precum în speță.
Totuși, din hotărârea atacată nu reiese că Tribunalul a verificat dacă, în vederea reînnoirii aprobării cipermetrinului, Comisia s‑a asigurat în mod efectiv că o asemenea utilizare sigură a fost demonstrată, în condiții realiste de utilizare, astfel încât să se atingă nivelul de reducere a riscurilor necesar pentru artropodele nevizate.
În plus, Tribunalul a adoptat poziția Comisiei potrivit căreia verificarea caracterului realist și practicabil al măsurilor de reducere a riscurilor pe care le‑a adoptat este în ultimă instanță de competența statelor membre atunci când autorizează PFS care conțin cipermetrin. Or, revine Comisiei sarcina de a verifica, atunci când se susține, în contextul gestionării riscurilor, că o utilizare „sigură” a unui PFS care conține substanța activă în cauză a fost identificată ca permițând atingerea nivelului de reducere a riscurilor avut în vedere, dacă această utilizare îndeplinește, în mod realist, criteriile enunțate la articolul 4 alineatele (1)-(3) din Regulamentul nr.1107/2009.
Prin urmare, Curtea consideră că Tribunalul a săvârșit o eroare de drept în hotărârea sa prin faptul că a respins în mod eronat argumentația reclamantei care urmărea repunerea în discuție a constatării Comisiei potrivit căreia o utilizare „sigură” a fost identificată în cadrul comitetului permanent.
În al doilea rând, Curtea a statuat că Tribunalul a săvârșit o eroare de drept atunci când a apreciat că a doua cerere de informații de confirmare cu privire la toxicitatea izomerilor nu a avut un caracter abuziv.
Prin declararea ca inadmisibil a argumentului reclamantei întemeiat pe faptul că această a doua cerere încălca cerința prevăzută la punctul 1.9 al patrulea paragraf din partea A a anexei la Regulamentul nr. 283/2013 (
4
), pentru motivul că a fost prezentat abia în etapa replicii, deși reclamanta l‑a invocat în mod expres în cererea sa de reexaminare internă și în acțiunea sa în anulare, Tribunalul a denaturat argumentația reclamantei.
Curtea subliniază că această denaturare nu este suficientă, în sine, pentru a determina anularea hotărârii atacate, din moment ce Tribunalul a examinat în orice caz pe fond argumentul respectiv și l‑a respins pentru motivul că izomerii au fost luați în considerare, dar EFSA a considerat necesar să dispună de informații mai precise și a constatat o lacună de date.
Motivarea reținută de Tribunal însă nu permite să se înțeleagă în ce fel aceasta a răspuns în mod efectiv la argumentul reclamantei.
Într‑adevăr, în măsura în care cipermetrinul este un amestec de opt izomeri, dosarele depuse de solicitanții reînnoirii aprobării sale trebuiau să cuprindă informațiile prevăzute la punctul 1.9 al patrulea paragraf din partea A a anexei la Regulamentul nr. 283/2013, și anume raportul de izomeri sau intervalul raportului de izomeri, precum și activitatea biologică relativă a fiecărui izomer.
În speță, nu era stabilit că aceste date figurau în dosarele depuse de solicitanții reînnoirii aprobării pentru cipermetrin. Prin urmare, Tribunalul a statuat în mod eronat că Comisia era îndreptățită să considere aceste informații drept simple „informații de confirmare suplimentare”, în sensul articolului 6 litera (f) din Regulamentul nr. 1107/2009.
În al treilea rând, Curtea apreciază că Tribunalul a considerat în mod eronat că reclamanta nu a dat naștere unor „îndoieli plauzibile” cu privire la legalitatea deciziei în litigiu ca urmare a lipsei evaluării toxicității pe termen lung a utilizării reprezentative prezentate de solicitantul reînnoirii aprobării pentru cipermetrin.
Mai întâi, Curtea subliniază că Tribunalul a săvârșit o eroare de drept atunci când a statuat că articolul 4 alineatul (5) din Regulamentul nr. 1107/2009 nu avea ca obiect extinderea la PFS, în cazul uneia sau al mai multor utilizări reprezentative, a cerințelor stabilite la articolul 4 alineatele (1)-(3) din regulamentul menționat. Totuși, ea apreciază că o asemenea încălcare nu este de natură să determine anularea acestei hotărâri. Astfel, în speță, Tribunalul a statuat în mod întemeiat că Comisia nu poate aproba sau reînnoi aprobarea unei substanțe active atunci când singurul PFS testat care o conține prezintă toxicitate pe termen lung.
Curtea observă apoi că aprecierile Tribunalului se bazează pe prezumția că toxicitatea pe termen lung ar fi fost evaluată. Or, pentru a se asigura respectarea principiului precauției, absența nocivității unui PFS nu poate fi prezumată.
În aceste condiții, Curtea apreciază că Tribunalul nu putea să considere, fără a săvârși o eroare de drept în hotărârea sa, că Comisia putea deduce din lipsa examinării de către SMR și EFSA a toxicității pe termen lung a unui PFS, în cazul uneia sau al mai multor utilizări reprezentative, că acesta nu prezenta niciun element problematic. Dimpotrivă, îi revenea sarcina de a se asigura că, în cadrul procedurii de reînnoire a aprobării cipermetrinului, Comisia a verificat dacă era „stabilit” în mod efectiv că cel puțin una dintre utilizările reprezentative ale PFS care conțin această substanță activă nu prezenta toxicitate pe termen lung. Curtea precizează în această privință că faptul că PFS sunt deja prezente pe piață nu afectează în niciun fel obligația aflată în sarcina Comisiei în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul nr. 1107/2009.
În plus, nu reiese din niciun element din dosar că Tribunalul, asigurând în același timp păstrarea caracterului confidențial al volumului 4 din dosarul de evaluare întocmit de SMR, a solicitat accesul la acesta pentru a verifica, cu rigoarea necesară, caracterul real al afirmațiilor Comisiei potrivit cărora toxicitatea pe termen lung a cel puțin unei utilizări reprezentative ar fi făcut obiectul unei evaluări.
În sfârșit, motivul reținut de Tribunal întemeiat pe faptul că fișele cu date de securitate au fost întocmite, în temeiul Regulamentului REACH (
5
) și al Regulamentului nr. 1272/2008 (
6
), pentru fiecare componentă a utilizării reprezentative a unui PFS care conține substanța activă în cauză nu răspunde la argumentul reclamantei potrivit căruia evaluarea izolată a fiecăreia dintre componente nu permitea să se aprecieze toxicitatea globală rezultată din interacțiunea lor. Într‑adevăr, pentru a se asigura respectarea criteriilor prevăzute la articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul nr. 1107/2009, trebuie luate în considerare efectele care rezultă din interacțiunea între substanța activă în cauză și celelalte componente ale produsului. De asemenea, evaluarea toxicității pe termen lung necesită realizarea unor teste specifice care să permită excluderea riscului de a apărea o asemenea toxicitate.
Având în vedere cele de mai sus, Curtea anulează hotărârea Tribunalului în măsura în care prin aceasta a fost respinsă argumentația reclamantei întemeiată pe:
–
lipsa de informații cu privire la reprezentativitatea loturilor de pesticide utilizate;
–
caracterul nerealist al măsurilor de reducere a riscurilor pentru artropodele nevizate în zonele aflate în afara suprafeței tratate;
–
caracterul abuziv al celei de a doua cereri de informații de confirmare referitoare la toxicitatea izomerilor și
–
lipsa unei examinări a toxicității pe termen lung a utilizării reprezentative a produsului fitosanitar care conține cipermetrin prezentată de solicitanții reînnoirii aprobării pentru această substanță activă.
Constatând că litigiul este în stare de judecată, Curtea se pronunță asupra acestuia și anulează decizia Comisiei din 23 iunie 2022 în măsura în care:
–
concluzionează că a fost demonstrată reprezentativitatea loturilor de pesticide utilizate pentru evaluarea cipermetrinului;
–
justifică reînnoirea aprobării cipermetrinului pe baza unei măsuri de reducere a riscurilor pentru artropodele nevizate în zonele aflate în afara suprafeței tratate al cărei caracter realist nu a fost demonstrat;
–
consideră că a doua cerere de informații de confirmare suplimentare adresată solicitanților reînnoirii aprobării pentru cipermetrin de către Comisie nu are caracter abuziv și
–
concluzionează în sensul lipsei toxicității pe termen lung a utilizării reprezentative a produsului fitosanitar care conține cipermetrin prezentată de solicitanții reînnoirii aprobării acestei substanțe active.
(
1
)	Hotărârea din 21 februarie 2024, PAN Europe/Comisia (T‑536/22, EU:T:2024:98, denumită în continuare „hotărârea atacată”).
(
2
)	Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/2049 al Comisiei din 24 noiembrie 2021 de reînnoire a aprobării substanței active cipermetrin, ca substanță susceptibilă de înlocuire, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (JO 2021, L 420, p. 6).
(
3
)	În temeiul articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 septembrie 2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului (JO 2006, L 264, p. 13, Ediție specială, 15/vol. 17, p. 126), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2021/1767 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 octombrie 2021 (JO 2021, L 356, p. 1).
(
4
)	Regulamentul (UE) nr. 283/2013 al Comisiei din 1 martie 2013 de stabilire a cerințelor în materie de date aplicabile substanțelor active, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (JO 2013, L 93, p. 1).
(
5
)	Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (JO 2006, L 396, p. 1, Ediție specială, 13/vol. 60, p. 3).
(
6
)	Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (JO 2008, L 353, p. 1).