A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (kilencedik tanács)
2026. április 23.(*)
„ Előzetes döntéshozatal – A gépekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítése – Műszaki szabványok és szabályok – 98/37/EK irányelv – Normál kikapcsolóval és vészkikapcsolóval ellátott gép – Alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmények – Az emberi biztonságot és egészséget érintő kockázatok – A kikapcsolók egyikének véletlen vagy tudatos működtetése – A vészkikapcsoló kikapcsolása – Olyan megfelelő művelet, amely újra aktiválhatja a vészkikapcsolót ”
A C‑887/24. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Oberlandesgericht München (müncheni regionális felsőbíróság, Németország) a Bírósághoz 2024. december 20‑án érkezett, 2024. december 9‑i határozatával terjesztett elő az
YH
és
a Widl GmbH
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (kilencedik tanács),
tagjai: M. Condinanzi tanácselnök, N. Jääskinen és A. Kornezov (előadó) bírák,
főtanácsnok: A. Biondi,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel az írásbeli szakaszra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–        az Európai Bizottság képviseletében T. S. Bohr és M. Owsiany‑Hornung, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
1        Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a tagállamok gépekre vonatkozó jogszabályainak közelítéséről szóló, 1998. június 22‑i 98/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 1998. L 207., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 20. kötet, 349. o.) 3. cikkének, valamint I. melléklete 1.1.2., 1.2.1., 1.2.2., 1.2.4., 1.2.6., 1.2.7. pontjának, valamint 2.3. pontja c) alpontjának értelmezésére vonatkozik.
2        E kérelmet az YH és a Widl GmbH között az YH által elszenvedett és a Widl által gyártott gép által okozott kár megtérítése tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
Jogi háttér
Az uniós jog
3        A 98/37 irányelv (2), (6), (7) és (9) preambulumbekezdése kimondja:
„(2)      mivel a belső piac egy olyan belső határok nélküli térség, amelyben biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása;
[…]
(6)      mivel a tagállamokban, a baleset‑megelőzésre vonatkozó jogszabályi rendelkezések jelentős mértékben eltérnek; mivel a vonatkozó kötelező rendelkezések, amelyeket gyakran de facto kötelező műszaki leírások és/vagy önkéntes szabványok egészítenek ki, nem vezetnek ugyan szükségszerűen eltérő egészségvédelmi és biztonsági szintekhez, ám eltérő jellegük miatt mégis akadályozzák a Közösségen belüli kereskedelmet; mivel továbbá a gépekre vonatkozó megfelelőségi tanúsítványok és nemzeti tanúsítványrendszerek jelentősen eltérnek;
(7)      Mivel a gépek által jelentett kockázatokkal szembeni védelmet mivel a gépek szabad piaci mozgásának biztosítása érdekében közelíteni kell egymáshoz a gépek által okozott veszélyekkel szembeni védelemre vonatkozó meglévő nemzeti egészségvédelmi és biztonsági rendelkezéseket anélkül, hogy a tagállamokban meglévő indokolt védelmi szintek csökkennének; mivel ennek az irányelvnek a gépek tervezésére és megépítésére vonatkozó, a biztonságosabb munkakörnyezet szempontjából alapvető rendelkezéseit külön rendelkezésekkel kell kiegészíteni azoknak a meghatározott veszélyeknek a megelőzésére vonatkozóan, amelyeknek a munkavállalók munkájuk során ki lehetnek téve, továbbá olyan rendelkezésekkel, amelyeknek alapja a munkavállalók biztonságának megszervezése a munkakörnyezetben;
[…]
(9)      mivel az Európai Tanács által 1985 júniusában jóváhagyott, a belső piac megvalósításáról szóló Fehér könyv 65. és 68. cikke a jogközelítés új megközelítéséről rendelkezik; mivel ennek következtében, a jogszabályok harmonizációjának ez esetben azokra a követelményekre kell korlátozódnia, amelyek a gépekre vonatkozó kötelező és alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmények teljesítéséhez szükségesek; mivel ezeknek a követelményeknek alapvető jellegük miatt a vonatkozó nemzeti rendelkezések helyére kell lépniük”.
4        Ezen irányelv 3. cikke értelmében:
„Az ennek az irányelvnek a hatálya alá tartozó gépeknek és biztonsági berendezéseknek meg kell felelniük az I. mellékletben foglalt alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek.”
5        Az említett irányelv I. mellékletének „A biztonság beépítésének alapelvei” című 1.1.2. pontja a következőket írja elő:
„a)      A gépet úgy kell megépíteni, hogy rendeltetésének ellátására alkalmas legyen, és személyek veszélyeztetése nélkül lehessen azt beállítani és karbantartani, e műveleteknek a gyártó által meghatározott feltételek szerinti végzése során.
A meghozott intézkedéseknek arra kell irányulniuk, hogy elhárítsanak minden baleseti kockázati tényezőt […] akkor is, ha a balesetveszély szokásostól eltérő, előre látható helyzetből ered.
b)      A legmegfelelőbb módszerek kiválasztásánál a gyártónak az alábbi elveket kell alkalmaznia, a megadott sorrendben:
–        amennyire lehetséges kiküszöbölni vagy lecsökkenteni minden veszélyt (eleve biztonságos géptervezés és gyártás),
–        meghozni a szükséges biztonsági intézkedéseket a ki nem küszöbölhető veszélyek vonatkozásában,
–        tájékoztatni a felhasználókat az elfogadott biztonsági intézkedések hiányosságai esetén előforduló visszamaradó veszélyekről, közölni, szükség van‑e valamilyen különleges képzésre, és megjelölni bármely, személyes védelmi felszerelésre vonatkozó igényt.
c)      A gépek tervezésénél és építése során, valamint a használati utasítások elkészítésénél a gyártónak figyelembe kell vennie nemcsak a gép szokásos használatát, de az észszerűen elvárható használatot is.
A gépet úgy kell megtervezni, hogy megakadályozható legyen a szokásostól eltérő használat, ha az ilyen használat veszélyt okozna. Más esetekben a használati utasításban kell felhívni a felhasználó figyelmét azokra – a tapasztalatok szerint előforduló – használati módokra, ahogyan a gépet nem szabad használni.
[…]”
6        E melléklet 1.2.1., 1.2.2., 1.2.4., 1.2.6. és 1.2.7. pontja a következőképpen rendelkezik:
„1.2.1.      A vezérlőrendszerek biztonsága és megbízhatósága
A vezérlőrendszereket úgy kell megtervezni és megépíteni, hogy biztonságosan és megbízhatóan elhárítsák veszélyhelyzet kialakulását. Ezeket különösen úgy kell megtervezni és megépíteni, hogy:
–        az elvárható használat igénybevételét kiállják és az idegen behatásoknak ellenálljanak,
–        logikai működési hibák ne eredményezzenek veszélyhelyzetet.
1.2.2.      Kezelőelemek
A kezelőelemek:
–        jól láthatók, felismerhetők, és ahol szükséges, célszerűen megjelöltek kell, hogy legyenek,
–        a biztonságos működést kétséget kizáró, gyors és egyértelmű módon biztosítóan legyenek felszerelve,
–        úgy legyenek megtervezve, hogy a vezérlőrendszer mozgása kövesse az általa kiváltott mozgás irányát,
–        a veszélyes téren kívül legyenek elhelyezve, szükség esetén a veszélyes térbe telepített bizonyos kezelőelemek kivételével, mint a vészkikapcsoló vagy robotok programozásához szükséges vezérlőpult,
–        úgy legyenek elhelyezve, hogy működésük ne eredményezzen további veszélyt,
–        úgy legyenek megtervezve vagy védelemmel ellátva, hogy a kívánt hatás, ha az veszéllyel jár, csak szándékos művelettel legyen kiváltható,
–        úgy legyenek megépítve, hogy az előre látható behatásoknak ellenálljanak; különös figyelmet kell fordítani a vészkikapcsolókra, amelyek jelentős igénybevételnek lehetnek kitéve.
[…]
1.2.4.      Leállítószerkezet
Normál leállítás
Minden gépet el kell látni egy olyan szerkezettel, amelynek segítségével a gép biztonságosan leállítható.
Minden munkaállást fel kell szerelni egy irányítóeszközzel, hogy a gépnek a veszély jellegétől függően egy vagy minden mozgó alkatrésze leállítható legyen a gép biztonságos állapotba hozatala érdekében. A gép leállítószerkezetének elsőbbséget kell élveznie az indítószerkezettel szemben.
Amint a gép vagy annak veszélyes részei leálltak, az érintett meghajtók energiaellátását le kell kapcsolni.
Vészkikapcsolás
Minden gépet fel kell szerelni egy vagy több vészkikapcsoló berendezéssel, hogy a fennálló vagy fenyegető veszélyt el lehessen hárítani. Ez alól kivételt jelentenek:
–        az olyan gépek, ahol egy vészkikapcsolás nem csökkentené a veszélyt vagy azért, mert nem csökkentené a leállási időt, vagy azért, mert nem tenné lehetővé azoknak a különleges intézkedéseknek a meghozatalát, amelyek a veszély kezeléséhez szükségesek,
–        kézben tartott hordozható gépek és kézzel irányított gépek.
A szerkezetnek az alábbi követelményeknek kell megfelelnie:
–        rendelkezzen világosan felismerhető, jól látható és gyorsan hozzáférhető kezelőeszközökkel,
–        a veszélyes mozgásfolyamatot a lehető leggyorsabban, további veszélyek okozása nélkül állítsa le,
–        ahol szükséges, indítsa be vagy tegye lehetővé bizonyos biztonsági műveletek beindítását.
Amint a vészkikapcsoló aktív működése a leállítóparancsot követően megszűnt, e parancsnak a vészkikapcsoló aktiválását követően fenn kell maradnia, amíg ezt az aktiválást külön fel nem oldották; nem szabad lehetővé tenni, hogy a szerkezetet a leállítóparancs elindítása nélkül aktiválni lehessen; a szerkezet kikapcsolását csak meghatározott művelettel lehet elvégezni, és a szerkezet kikapcsolásakor a gép nem indulhat újra, csak a beindítási művelet elvégzése engedélyezhető.
[…]
1.2.6.      Az energiaellátás zavara
A gép energiaellátásának bármely formában történő megszakadása, visszaállítása egy megszakadás vagy ingadozás után, nem idézhet elő vészhelyzetet.
Így különösen:
–        a gép nem indulhat el váratlanul,
–        a gép leállási folyamata nem szakadhat félbe, ha a parancs kiadása már megtörtént,
–        a gép semmilyen mozgó része vagy általa kezelt munkadarab nem eshet ki, vagy nem dobódhat ki,
–        bármely mozgó rész automatikus vagy kézi leállításának akadálymentesnek kell lennie,
–        a védőberendezéseknek teljes mértékben üzemképeseknek kell maradniuk.
1.2.7.      A vezérlőrendszer zavarai
A vezérlési kör logikai zavara vagy a vezérlési kör meghibásodása vagy károsodása nem idézhet elő vészhelyzetet.
Így különösen:
–        a gép nem indulhat el váratlanul,
–        a gép leállási folyamata nem szakadhat félbe, ha a parancs kiadása már megtörtént,
–        a gép semmilyen mozgó része vagy általa kezelt munkadarab nem eshet ki, vagy nem dobódhat ki,
–        bármely mozgó rész automatikus vagy kézi leállításának akadálymentesnek kell lennie,
–        a védőberendezésnek teljes mértékben üzemképeseknek kell maradnia.”
7        Az említett mellékletnek az „Egyes gépfajtákra vonatkozó alapvető biztonsági és egészségvédelmi követelmények” című 2. pontjában a „Fa és hasonló anyagok megmunkálására szolgáló gépek” címet viselő 2.3. pont c) alpontja a következőket írja elő:
„A famegmunkáló és a fához hasonló fizikai és technológiai jellemzőkkel rendelkező anyagokat, mint a parafát, a csontot, a kemény kaucsukot, a kemény műanyagot és más hasonló kemény anyagot megmunkáló gépeknek az alábbi alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek kell megfelelniük:
[…]
c)      a gépet fel kell szerelni önműködő fékkel, ami a szerszámot megfelelően rövid időn belül állítja meg, ha a leállás alatt fennáll a szerszámmal való érintkezés veszélye”.
A német jog
8        A 98/37 irányelvet a 2004. január 6‑i Gesetz zur Neuordnung der Sicherheit von technischen Arbeitsmitteln und Verbraucherprodukten (a műszaki munkaeszközök és a fogyasztási cikkek biztonságának átszervezéséről szóló törvény; BGBl. 2004. I, 2. o.) 1. és 16. §‑a ültette át a német jogba.
9        E törvény 1. §–a értelmében a német jogalkotó által elfogadásra került a 2004. január 6‑i Gesetz über technische Arbeitsmittel und Verbraucherprodukte (Geräte‑ und Produktsicherheitsgesetz – GPSG) (a műszaki munkaeszközökről és a fogyasztási cikkekről szóló törvény [a készülék‑ és termékbiztonságról szóló törvény – GPSG; BGBl. 2004. I, 2. o.].
10      A műszaki munkaeszközök és a fogyasztási cikkek biztonságának átszervezéséről szóló törvény 16. §–a értelmében e jogalkotó egyrészt módosította az 1993. május 12‑i Neunte Verordnung zum Gerätesicherheitsgesetzet (a gépek biztonságáról szóló kilencedik rendelet) (BGBl. 1993. I, 704. o. (eredetileg az 1993. május 12‑i Verordnung zum Gerätesicherheitsgesetz und zur Änderung von Verordnungen zum Gerätesicherheitsgesetz [a készülékek biztonságáról szóló törvényről és a készülékek biztonságáról szóló törvényre vonatkozó rendeletek módosításáról szóló rendelet; BGBl. 1993. I, 704. o.] 1. §‑a értelmében elfogadva), másrészt pedig e kilencedik rendeletet „Neunte Verordnung zum Geräte‑ und Produktsicherheitsgesetzre (Maschinenverordnung – 9e GSGV) (a készülékek és termékek biztonságáról szóló törvényre vonatkozó kilencedik [a gépekről szóló rendelet – 9. GSGV])” nevezte át.
11      A gépekről szóló rendelet – 9. GSGV 2. §‑a értelmében:
„A gépek csak akkor hozhatók forgalomba, ha megfelelnek a [98/37] irányelv I. mellékletében meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek, és ha megfelelő üzembe helyezés, karbantartás és rendeltetésszerű használat esetén nem veszélyeztetik a személyek biztonságát és egészségét, illetve a háziállatok és a vagyontárgyak biztonságát.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
12      2009 folyamán YH egy forgalmazótól a Widl által gyártott, fához való körfűrészt vásárolt (a továbbiakban: az alapügyben szóban forgó fűrész).
13      Az alapügyben szóban forgó fűrész asztali és billenő üzemmódban is működhetett. E gép egy zöld indítógombbal és egy piros leállító gombbal (a továbbiakban: normál kikapcsoló) volt felszerelve, amelyek egy fedél alatt helyezkednek el, illetve egy piros vészleállító gombbal (a továbbiakban: vészkikapcsoló).
14      Mind a normál kikapcsoló, mind pedig a vészkikapcsoló egy elektronikus féket vezérelt, amely az alapügyben szóban forgó fűrész lapját körülbelül tíz másodperc után megállította.
15      2016. december 14‑én YH balesetet szenvedett az alapügyben szóban forgó fűrésszel. A fűrészt a billenő üzemmódról asztali üzemmódra kívánta átállítani, és a motort e kikapcsolók egyikével leállította. Amikor az összevágott rönköket egy talicskába rakta, véletlenül aktiválta az említett kapcsolók egyikét, vagy egyszer legalább négy‑öt másodpercig, vagy többször egymás után összesen legalább négy‑öt másodpercig.
16      Ezt követően az alapügyben szóban forgó fűrész lapjának fékhatása megszakadt oly módon, hogy a fűrészlap körülbelül tizenegy percen keresztül csendben forgott, leállásáig lassulva.
17      YH felhajtotta az alapügyben szóban forgó fűrész lapjának védőburkát anélkül, hogy észrevette volna, hogy a fűrészlap még csendben forgott. Ekkor bal mutatóujját e fűrészlap elkapta, és sérülést okozott rajta.
18      E balesetet követően YH kártérítési keresetet indított a Landgericht Deggendorf (deggendorfi regionális bíróság, Németország) előtt a Widl ellen az alapügyben szóban forgó fűrész használatának ténye okán általa elszenvedett súlyos kár miatt.
19      Az e bíróság előtt folytatott eljárás keretében szakértői véleményt készítettek. E jelentésben a szakértő megállapította, hogy bár az alapügyben szóban forgó fűrész lapja esetében a fékezési időt tizenhárom másodpercre állították be, a vészkikapcsoló működtetése lehetővé tette e fűrészlap nyolc‑kilenc másodperc alatt történő leállítását. A szakértő ezenkívül rámutatott arra, hogy amikor a vészkikapcsolót újból, egyszer legalább négy‑öt másodpercen keresztül, vagy egymást követően többször, legalább négy‑öt másodpercen keresztül működtetik, az említett fűrészlap nem áll meg a beállított fékezési idő alatt, hanem körülbelül tizenegy percen keresztül tovább forog.
20      A Landgericht Deggendorf (deggendorfi regionális bíróság) elutasította az YH által benyújtott kártérítési keresetet.
21      YH fellebbezést nyújtott be ezen elutasító határozattal szemben az Oberlandesgericht Münchenhez (müncheni regionális felsőbíróság, Németország), a kérdést előterjesztő bírósághoz. Lényegében arra hivatkozik, hogy az alapügyben szóban forgó fűrész nem felel meg a 98/37 irányelvben előírt biztonsági követelményeknek.
22      E bíróság megállapítja, hogy bár YH jelentős mértékben hozzájárult az általa elszenvedett kárhoz, a Widl is felelősségre vonható e kár egy részéért, ha az alapügyben szóban forgó fűrész nem felel meg a 98/37 irányelvben előírt biztonsági követelményeknek.
23      E tekintetben a kérdést előterjesztő bíróság úgy véli, hogy az alapügyben szóban forgó fűrész tervezési hibás, és nem felel meg a 98/37 irányelv 3. cikkéből és I. mellékletéből eredő biztonsági követelményeknek, többek között azon indokból, hogy a vészkikapcsoló akár egyszer, hosszasan, vagy egymást követő többszöri ismételt működtetése azzal a hatással jár, hogy körülbelül tizenegy percen keresztül hagyja csendben forogni a fűrészlapot. E bíróság kiemeli, hogy vészhelyzetben nem zárható ki, hogy a pánikban lévő felhasználó ezt a kapcsolót csak egyszer, hosszabb ideig vagy egymást követően többször is működtetheti, és ilyen esetben biztosítani kell, hogy e fűrész lapja a biztonsági követelmények tiszteletben tartása érdekében leálljon.
24      Mindazonáltal a kérdést előterjesztő bíróságnak kétségei vannak a 98/37 irányelv I. melléklete 1.2.4. pontjának értelmezését illetően. Álláspontja szerint az e pontban szereplő mondat azon része, amely szerint „[a]mint a vészkikapcsoló aktív működése a leállítóparancsot követően megszűnt, e parancsnak a vészkikapcsoló aktiválását követően fenn kell maradnia, amíg ezt az aktiválást külön fel nem oldották”, úgy értelmezhető, hogy ha e kapcsolót újra működtetik, a fékezési parancs nem tartható fenn. Ezen értelmezés szerint az alapügyben szóban forgó fűrész megfelel a 98/37 irányelv biztonsági követelményeinek. Ezenfelül e bíróság azt kérdezi, hogy az ilyen tudatos vagy nem tudatos működtetés a 98/37 irányelv I. mellékletének 1.2.4. pontja értelmében véve az említett kapcsoló feloldásához „megfelelő műveletnek” minősül‑e.
25      E körülmények között az Oberlandesgericht München (müncheni regionális felsőbíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)      Úgy kell‑e értelmezni a [98/37] irányelv I. mellékletével és különösen annak 1.1.2., 1.2.1., 1.2.2., 1.2.4., 1.2.6., 1.2.7. pontjával és 2.3. pontjának c) alpontjával összefüggésben értelmezett 3. cikkét, hogy a körfűrész vészkikapcsolója megfelel az irányelvben foglalt biztonsági követelményeknek akkor, ha a leállítóparancsot követően a fékező hatás a vészkikapcsoló – tudatos vagy nem tudatos – ismételt aktiválásával vagy hosszan tartó újraaktiválásával legalább 4‑5 másodpercre megszakad, aminek következtében a fűrészlap nem áll meg, hanem mintegy [tizenegy] perc alatt csendben leáll?
2)      a)      Úgy kell‑e értelmezni a 98/37 irányelv I. mellékletének 1.2.4. pontjával összefüggésben értelmezett 3. cikkét, hogy a fékezési idő alatt a vészkikapcsoló nem tudatos vagy véletlen (újbóli) aktiválása is e[z utóbbi] rendelkezés értelmében vett »műveletnek« minősül?
b)      A 2a) kérdésre adott igenlő válasz esetében a 98/37 irányelv I. mellékletének 1.2.4. pontjával összefüggésben értelmezett 3. cikke értelmében a szerkezet kikapcsolásához szükséges »meghatározott műveletnek« minősül‑e az ilyen nem tudatos vagy véletlen aktiválás?
3)      a)      Úgy kell‑e értelmezni a 98/37 irányelv I. mellékletének 1.2.4. pontjával összefüggésben értelmezett 3. cikkét, hogy e[z utóbbi] rendelkezés értelmében csak a vészkikapcsoló tudatos és szándékos (újbóli) aktiválása minősül »műveletnek«?
b)      A 3a) kérdésre adott igenlő válasz esetében a 98/37 irányelv I. mellékletének 1.2.4. pontjával összefüggésben értelmezett 3. cikke értelmében a szerkezet kikapcsolásához szükséges »meghatározott műveletnek« minősül‑e az ilyen tudatos és szándékos aktiválás?”
A Bíróság előtti eljárásról
26      A Bíróság elnöke 2025. március 3‑i határozatával tájékoztatás iránti kérelmet intézett a kérdést előterjesztő bírósághoz egyrészt annak meghatározása érdekében, hogy a 98/37 irányelv rendelkezéseit átültették‑e a német jogba, tekintettel arra, hogy az alapügyben szereplőhöz hasonló, magánszemélyek közötti jogvita keretében ezen irányelv rendelkezései önmagukban – a nemzeti jogba való átültetés nélkül – nem keletkeztethetnek kötelezettségeket az alapeljárás alperese tekintetében. Másrészt a Bíróság annak pontosítására hívta fel e bíróságot, hogy YH a balesete során aktiválta‑e a normál kikapcsolót vagy a vészkikapcsolót.
27      2025. március 20‑án a kérdést előterjesztő bíróság válaszolt erre a felvilágosításkérésre. E bíróság először is azt állapította meg, hogy a 98/37 irányelv rendelkezéseit a gépekről szóló 9. GSGV rendelet ültette át a német jogrendbe, amelynek 2. §‑a előírja, hogy gépek csak akkor hozhatók forgalomba, ha megfelelnek a 98/37 irányelv I. mellékletében meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek, és ha megfelelő üzembe helyezésük, karbantartásuk és rendeltetésszerű használatuk esetén nem veszélyeztetik a személyek biztonságát és egészségét, sem a háziállatok és a vagyontárgyak biztonságát. Másodsorban a kérdést előterjesztő bíróság pontosította, hogy a Landgericht Deggendorf (deggendorfi regionális bíróság) előtt YH jelezte, hogy balesete során a normál kikapcsolót működtette, míg e bíróság előtt azt állította, hogy a vészkikapcsolót működtette. Mindazonáltal a kérdést előterjesztő bíróság szerint nem szükséges annak megállapítása, hogy e kapcsolók közül melyiket működtették, mivel ezek közül mindegyiknek az alapügyben szóban forgó fűrész egy és ugyanazon fékfunkcióját kellett ellátnia.
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
28      Három kérdésével, amelyeket célszerű együttesen vizsgálni, a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 98/37 irányelv 3. cikkét, valamint ezen irányelv I. melléklete 1.1.2., 1.2.1., 1.2.2., 1.2.4., 1.2.6., 1.2.7. pontját és 2.3. pontjának c) alpontját úgy kell‑e értelmezni, hogy egy famegmunkáláshoz való körfűrész normál kikapcsolója és/vagy vészkikapcsolója megfelel az e rendelkezésekben foglalt biztonsági és egészségvédelmi követelményeknek, ha azt követően, hogy a gép leállítóparancs végrehajtásra került, az érintett fékberendezés tudatosan vagy véletlenül egyszer hosszasan, vagy egymást követően többször történő újbóli működtetése oly módon szakítja meg e fűrész fékezését, hogy annak lapja nem áll meg, hanem lassan tovább forog, hogy végül néhány perc múlva megálljon.
29      E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a 98/37 irányelv kimerítően harmonizálja uniós szinten a gépek alapvető biztonsági követelményeire és az e követelményeknek való megfelelésük igazolására vonatkozó szabályokat, valamint a tagállamok által az említett követelményeknek megfelelőnek tartott gépek tekintetében tanúsítható magatartásokra vonatkozó szabályokat (lásd ebben az értelemben: 2007. április 17‑i AGM‑COS.MET ítélet, C‑470/03, EU:C:2007:213, 53. pont).
30      Ezen irányelvnek (2), (6), (7) és (9) preambulumbekezdése értelmében ugyanis biztosítani kell a gépek szabad mozgását a belső piacon, és teljesíteni kell az ezekre gépekre vonatkozó meglévő nemzeti kötelező és alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeket a megfelelőségi tanúsítványoknak és nemzeti tanúsítványrendszereknek egy harmonizált rendszerrel való felváltásával. E célból az említett irányelv többek között 3. cikkében és I. mellékletében olyan alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeket sorol fel, amelyeket a tagállamokban gyártott gépeknek és biztonsági berendezéseknek teljesíteniük kell (2005. szeptember 8‑i Yonemoto ítélet, C‑40/04, EU:C:2005:519, 31. pont; 2007. április 17‑i AGM‑COS.MET ítélet, C‑470/03, EU:C:2007:213, 52. pont).
31      E követelmények között, először is, e melléklet 1.1.2. pontja meghatározza a biztonság beépítésének alapelveit, amelyeknek a gépeknek és biztonsági berendezéseiknek meg kell felelniük. Közelebbről, ezen 1.1.2. pont a) alpontja értelmében a gépet úgy kell megépíteni, hogy rendeltetésének ellátására alkalmas legyen, és személyek veszélyeztetése nélkül lehessen azt beállítani és karbantartani, e műveleteknek a gyártó által meghatározott feltételek szerinti végzése során. E rendelkezés előírja, hogy a meghozott intézkedéseknek arra kell irányulniuk, hogy elhárítsanak minden baleseti kockázati tényezőt a gép teljes várható élettartama alatt, beleértve az összeszerelési és szétszerelési folyamatokat, akkor is, ha a balesetveszély szokásostól eltérő, előre látható helyzetből ered.
32      Ezenfelül, a 98/37 irányelv I. melléklete 1.1.2. pontjának b) alpontja értelmében a legmegfelelőbb módszerek kiválasztásánál a megadott sorrendben a gyártónak először is ki kell küszöbölnie vagy csökkentenie kell a biztonságot vagy az egészséget fenyegető kockázatokat, majd meg kell hoznia a szükséges biztonsági intézkedéseket a ki nem küszöbölhető veszélyek vonatkozásában, és végül tájékoztatnia kell a felhasználókat az elfogadott biztonsági intézkedések hiányosságai esetén előforduló visszamaradó veszélyekről, és közölnie kell, szükség van‑e valamilyen különleges képzésre, és meg kell jelölnie, hogy szükség van‑e személyes védelmi felszerelésre.
33      Egyébiránt az e melléklet 1.1.2. pontjának c) alpontjában szereplő elv megköveteli az érintett gép gyártójától, hogy a gépek tervezésénél és építése során, valamint a használati utasítások elkészítésénél ne csak a gép szokásos használatát, hanem az észszerűen elvárható használatot is figyelembe vegye.
34      Másodsorban, az említett melléklet 1.2.1. pontja előírja, hogy a vezérlőrendszereket úgy kell megtervezni és megépíteni, hogy biztonságosan és megbízhatóan elhárítsák bármely veszélyhelyzet kialakulását, és különösen azt, hogy logikai működési hibák ne eredményezzenek veszélyhelyzetet, míg ugyanezen melléklet 1.2.2. pontja többek között azt írja elő, hogy a kezelőelemek úgy legyenek megtervezve, hogy a vezérlőrendszer mozgása kövesse az általa kiváltott mozgás irányát.
35      Harmadsorban, a 98/37 irányelv mellékletének 1.2.4. pontja megköveteli, hogy minden gépet ellássanak egy olyan szerkezettel, amelynek segítségével a gép biztonságosan leállítható, nevezetesen egy normál leállítószerkezettel, valamint – bizonyos, az alapügy megoldása szempontjából nem releváns kivételektől eltekintve – egy vagy több olyan vészleállító berendezéssel, amellyel a fennálló vagy fenyegető veszélyt el lehessen hárítani.
36      Ami egyrészt a normál leállítószerkezetet illeti, ezen 1.2.4. pont előírja, hogy e szerkezetnek lehetővé kell tennie, hogy a gépnek a veszély jellegétől függően egy vagy minden mozgó alkatrésze leállítható legyen a gép biztonságos állapotba hozatala érdekében. Továbbá, a leállítási parancsnak elsőbbséget kell élveznie az említett gép indítására vonatkozó parancsokkal szemben. Amint a gép vagy annak veszélyes részei leálltak, az érintett meghajtók energiaellátását le kell kapcsolni.
37      Másrészt, ami a vészleállító szerkezetet illeti, az említett 1.2.4. pont úgy rendelkezik, hogy e szerkezet világosan felismerhető, jól látható és gyorsan hozzáférhető kezelőeszközökkel kell, hogy rendelkezzen. Ezenkívül a veszélyes mozgásfolyamatot a lehető leggyorsabban, további veszélyek okozása nélkül kell leállítania, és ahol szükséges, be kell indítania vagy lehetővé kell tennie bizonyos biztonsági műveletek beindítását.
38      Ugyanezen 1.2.4. pont a továbbiakban pontosítja, hogy „[a]mint a vészkikapcsoló aktív működése a leállítóparancsot követően megszűnt, e parancsnak a vészkikapcsoló aktiválását követően fenn kell maradnia, amíg ezt az aktiválást külön fel nem oldották”, illetve nem szabad lehetővé tenni, hogy a szerkezetet a leállítóparancs elindítása nélkül aktiválni lehessen. Egyébiránt az szükséges, hogy a vészkikapcsoló feloldását csak megfelelő művelettel lehessen elvégezni, és a szerkezet kikapcsolásakor a gép nem indulhat újra, csak a beindítási művelet elvégzése engedélyezhető.
39      Ebből következik, hogy a vészkikapcsoló működését egy megállítási parancs kell, hogy megindítsa, amely parancsot e szerkezet kikapcsolásával fenn kell tartani. Az említett szerkezet működtetésének abbahagyása tehát nem járhat azzal a hatással, hogy aktiválja azt, mivel ez az aktiválás csak megfelelő művelettel kell, hogy elérhető legyen. A 98/37 irányelv I. melléklete 1.2.4. pontjának értelmében vett „megfelelő művelet” fogalmát tehát úgy kell érteni, hogy az az ugyanezen szerkezet működtetésétől eltérő, pontosan meghatározott cselekményre vonatkozik, amelynek célja kifejezetten annak aktiválása.
40      Hangsúlyozni kell továbbá, hogy a vészkikapcsolónak egy ilyen megfelelő művelet útján történő aktiválása semmilyen körülmények között nem indíthatja be újra az érintett gépet. Az újraindítás ugyanis csak egy másik vezérlőszerv ezt követő működtetésével kell, hogy lehetséges legyen.
41      Negyedsorban, a 98/37 irányelv I. mellékletének 1.2.6. és 1.2.7. pontja lényegében úgy rendelkezik, hogy a vezérlési kör logikai zavara vagy energiaellátásának zavara nem idézhet elő vészhelyzetet, és a gép leállási folyamata sem szakadhat félbe, ha a parancs kiadása már megtörtént.
42      Ötödsorban és végül, meg kell állapítani, hogy e melléklet 2.3. pontja további követelményeket állapít meg a fa megmunkálására szolgáló olyan gépek tekintetében, mint az alapügyben szóban forgó fűrész.
43      Ami különösen az ilyen gépek fékezését illeti, a 98/37 irányelv I. melléklete 2.3. pontjának c) alpontja előírja, hogy az érintett gépet fel kell szerelni önműködő fékkel, amely a vágószerszámát megfelelően rövid időn belül állítja meg, ha a leállás alatt fennáll a szerszámmal való érintkezés veszélye.
44      Ez a követelmény egy, a fa megmunkálására szolgáló gépekre vonatkozó kiegészítő biztonsági intézkedés, és célja annak biztosítása, hogy az egészségügyi és biztonsági követelményeknek elsősorban az érintett famegmunkáló gép vágószerszámának, például fűrészlapok, marófejek stb. leállításával arra elegendően rövid időn belül tegyenek eleget, hogy e szerszám lassulási szakaszában ki lehessen küszöbölni a véletlen érintkezés kockázatát.
45      A jelen ügyben az előzetes döntéshozatal iránti kérelemből kitűnik, hogy YH, miután egy leállítási parancsot aktivált, akaratlanul, egyszer hosszabb ideig vagy többször egymás után működtette a vészkikapcsolót vagy a normál kikapcsolót, ami azzal a következménnyel járt, hogy a fékhatás megszakadt, és az alapügyben szóban forgó fűrész lapja több percen keresztül csendben tovább forgott.
46      Még azt feltételezve is, hogy a vészkikapcsoló aktiválása az érintett gép használati utasításának megfelelően elérhető azon tény által, hogy e kapcsolót csak egyszer hosszabb ideig vagy egymást követően többször működtetik, aminek vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata, ez nem változtat azon, hogy ezen aktiválásnak semmi esetre sem kell újból elindítania ezt a gépet, hanem csak az újraindítást kell lehetővé tennie, amint azt a 98/37 irányelv I. mellékletének 1.2.4. pontja kifejezetten előírja, és amint arra a jelen ítélet 38. pontja emlékeztet.
47      Ennek megfelelően az a tény, hogy a jelen ítélet 45. pontjában leírt, tudatos vagy nem tudatos cselekmények azzal a következménnyel jártak, hogy a fékhatás megszakadt, és az alapügyben szóban forgó fűrész lapja több percen keresztül csendben tovább forgott, ellentétesnek tűnik a 98/37 irányelv I. mellékletének 1.2.4. pontjában előírt követelménnyel, és így nem minősülhet az ugyanezen 1.2.4. pont értelmében vett, a vészleállító szerkezet aktiválása szempontjából „megfelelő műveletnek”.
48      Mutatis mutandis ugyanez a következtetés érvényes abban az esetben is, ha YH a normál kikapcsolót egyszer, hosszabb ideig, vagy egymást követően többször működtette volna. Ugyanis, még ha a normál kikapcsoló és a vészkikapcsoló bizonyos eltéréseket mutat is a rájuk jellemző alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmények tekintetében, azokra lényegében ugyanazok a biztonsági integrációs elvek vonatkoznak, és ugyanaz az alapvető funkciójuk, nevezetesen az érintett gép biztonsági helyzetbe hozása. Így a normál kikapcsoló működtetése – akár csak egyszer, hosszabb ideig, akár egymást követően többször – semmiképpen sem járhat azzal a hatással, hogy megszakítja azt a leállási sorrendet, amelyet e vezérlő szerv kell, hogy adjon, következésképpen azt sem teheti lehetővé, hogy az érintett körfűrész több percen keresztül tovább forogjon.
49      Ráadásul egy ilyen következmény ellentétesnek tűnik mind a biztonság integrációjának a 98/37 irányelv I. melléklete 1.1.2. pontjában említett elveivel, amelyeknek a gépeknek és biztonsági berendezéseiknek meg kell felelniük, mind pedig az e melléklet 1.2.1., 1.2.2., 1.2.6., 1.2.7. pontjából és 2.3. pontjának c) alpontjából eredő, a jelen ítélet 31–34. és 41–44. pontjában felidézett biztonsági és egészségvédelmi követelményekkel, mivel az érintett gépet használó személyeket fokozott biztonsági és egészségügyi kockázatnak teszi ki. Ugyanis, amint azt a kérdést előterjesztő bíróság hangsúlyozza, teljesen előre látható, hogy pánikhelyzetben az e gépet használó személy a lehető leggyorsabb leállítás érdekében egyszer hosszabb ideig vagy egymás után többször működteti e gép normál kikapcsolóját vagy vészkikapcsolóját. Márpedig e körülmények között annak lehetővé tételével, hogy az érintett gép fűrészlapja több percen keresztül csendben tovább forogjon ahelyett, hogy kellően rövid időn belül megálljon, e szerkezetek nem teljesítik a fent hivatkozott követelmények egyikét sem.
50      A fenti megfontolások összességére figyelemmel az előterjesztett kérdésekre azt a választ kell adni, hogy a 98/37 irányelv 3. cikkét, valamint ezen irányelv I. melléklete 1.1.2., 1.2.1., 1.2.2., 1.2.4., 1.2.6., 1.2.7. pontját és 2.3. pontjának c) alpontját úgy kell értelmezni, hogy egy famegmunkáláshoz való körfűrész normál kikapcsolója és/vagy vészkikapcsolója nem felel meg az e rendelkezésekben foglalt biztonsági és egészségvédelmi követelményeknek, ha azt követően, hogy a gép leállítóparancsa végrehajtásra került, az érintett fékberendezés tudatosan vagy véletlenül, egyszer hosszasan vagy egymást követően többször történő újbóli működtetése oly módon szakítja meg e fűrész fékezését, hogy annak lapja nem áll le, hanem lassan tovább forog, hogy végül néhány perc múlva álljon meg.
A költségekről
51      Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (kilencedik tanács) a következőképpen határozott:
A tagállamok gépekre vonatkozó jogszabályainak közelítéséről szóló, 1998. június 22‑i 98/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkét, valamint ezen irányelv I. mellékletének 1.1.2., 1.2.1., 1.2.2., 1.2.4., 1.2.6., 1.2.7. pontját, illetve 2.3. pontja c) alpontját
a következőképpen kell értelmezni:
egy famegmunkáláshoz való körfűrész normál kikapcsolója és/vagy vészkikapcsolója nem felel meg az e rendelkezésekben foglalt biztonsági és egészségvédelmi követelményeknek, ha azt követően, hogy a gép leállítóparancsa végrehajtásra került, az érintett fékberendezés tudatosan vagy véletlenül, egyszer hosszasan vagy egymást követően többször történő újbóli működtetése oly módon szakítja meg e fűrész fékezését, hogy annak lapja nem áll le, hanem lassan tovább forog, hogy végül néhány perc múlva álljon meg.
Aláírások
*      Az eljárás nyelve: német.