62014CO0139
A BÍRÓSÁG VÉGZÉSE (hatodik tanács)
2014. október 22. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Közös Vámtarifa — Tarifális besorolás — Kombinált Nómenklatúra — Az áruk besorolása — 2202 10 00 vámtarifaszám — Víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve — 2202 90 10 11 vámtarifaszám — Vízzel kevert vagy szénsavval dúsított gyümölcs‑ vagy zöldséglé”
A C‑139/14. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Finanzgericht Baden‑Württemberg (Németország) a Bírósághoz 2014. március 24‑én érkezett, 2014. február 25‑i határozatával terjesztett elő az előtte
a Mineralquelle Zurzach AG
és
a Hauptzollamt Singen
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (hatodik tanács),
tagjai: A. Borg Barthet, tanácselnök (előadó), S. Rodin és F. Biltgen bírák,
főtanácsnok: M. Szpunar,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint a Bíróság az eljárási szabályzatának 99. cikke alapján, indokolt végzéssel határoz,
meghozta a következő
Végzést
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a 2005. október 27‑i 1719/2005/EK bizottság rendelettel (HL L 286., 1. o.; helyesbítés: HL L 341., 111. o.) módosított, a vám‑ és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (HL L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.; helyesbítés: HL L 17., 2007.1.24., 24. o.) I. mellékletében található Kombinált Nómenklatúra (a továbbiakban: KN) 2202 10 00 vámtarifaszámának, és a 2658/87 rendelet 2. cikkével létrehozott, az Európai Közösségek integrált vámtarifája (a továbbiakban: TARIC) 2. cikkének értelmezésére vonatkozik.
2
Ezt a kérelmet Mineralquelle Zurzach AG (a továbbiakban: Mineralquelle Zurzach) nevű svájci székhelyű italgyártó és a Hauptzollamt Singen (singeni fővámhivatal [Németország]) között a 2006‑os év során a Mineralquelle Zurzach által végzett bizonyos behozatalokra vonatkozó vámok utólagos beszedése tárgyában folyamatban lévő jogvitában terjesztették elő.
Jogi háttér
A KN és a TARIC
3
A 2658/87 rendelet 1. cikke szerint:
„(1)   A[z Európai] Bizottság létrehoz egy [KN‑t], amely egyszerre tesz eleget a Közös Vámtarifa, a közösségi külkereskedelmi statisztika és az árubehozatalra vagy árukivitelre vonatkozó egyéb közösségi politikák követelményeinek.
(2)   A [KN] alkotóelemei:
a)
a Harmonizált Rendszer szerinti nómenklatúra [amelyet a Vámigazgatások Világszervezete (WCO) dolgozott ki, és a harmonizált áruleíró és kódrendszerről szóló, 1983. június 14‑én Brüsszelben aláírt nemzetközi egyezmény hozott létre, amely egyezményt – annak 1986. június 24‑én kelt módosító jegyzőkönyvével együtt – az Európai Gazdasági Közösség nevében az 1987. április 7‑i 87/369/EGK tanácsi határozat (HL L 198., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 288. o.) hagyott jóvá (a továbbiakban: HR)];
b)
az ehhez a nómenklatúrához tartozó közösségi alszámos bontások, amelyek megjelölése »KN‑alszám« azokban az esetekben, ahol a vonatkozó vámtétel meghatározásra kerül;
c)
bevezető rendelkezések, továbbá kiegészítő megjegyzések az áruosztályokhoz, illetve az árucsoportokhoz és lábjegyzetek a KN‑alszámokhoz.
(3)   A [KN‑t] az I. melléklet tartalmazza. [...]
[...]”
4
Ugyanezen rendelet 2. cikke így rendelkezik:
„A Bizottság létrehozza a [TARIC‑ot], amely eleget tesz a Közös Vámtarifa, a külkereskedelmi statisztika, a kereskedelmi és mezőgazdasági, valamint árubehozatalra vagy ‑kivitelre vonatkozó egyéb közösségi politikák követelményeinek.
Ez a vámtarifa a [KN‑en] alapszik, és tartalmazza:
a)
az e rendeletben foglalt intézkedéseket;
b)
a »[TARIC]‑alszámok« néven a II. mellékletben felsorolt különös közösségi intézkedések alkalmazásához szükséges kiegészítő közösségi albontásokat;
c)
a [TARIC]‑kódok és a 3. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott kiegészítő kódok alkalmazásához és használatához szükséges egyéb információkat;
d)
a vámtételeket és más behozatali vagy kiviteli terheket, beleértve az egyes áruk behozatalára vagy kivitelére vonatkozó vámmentességeket és preferenciális vámtételeket;
e)
a II. mellékletben felsorolt intézkedéseket, amelyek meghatározott árucikkek behozatalára, illetve kivitelére vonatkoznak.”
5
Az említett rendelet 3. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében:
„(1)   Minden KN‑alszámhoz egy nyolc számjegyű kódszám tartozik:
a)
az első hat számjegy a [HR] szerinti nómenklatúra vámtarifaszámaihoz és vámtarifaalszámaihoz kapcsolódó kódszám;
b)
a hetedik és nyolcadik számjegy határozza meg a KN‑alszámokat.[…]
(2)   A [TARIC] vámtarifaalszámait a 9. és 10. számjegy azonosítja, amelyek az (1) bekezdésben említett kódszámokkal együtt alkotják a [TARIC] kódszámait. [...]”
6
Ugyanezen rendelet 6. cikke előírja, hogy a TARIC‑ot a Bizottság dolgozza ki, tartja naprakészen, kezeli és hozza nyilvánosságra.
7
Az 1719/2005 rendelettel módosított KN első része bevezető rendelkezéseket tartalmaz. Ebben a részben az általános rendelkezéseket tartalmazó I. szakasznak „A [KN] értelmezésére vonatkozó általános szabályok” című A. pontja a következőképpen rendelkezik:
„Az áruknak a [KN alá] történő besorolására a következő elvek az irányadók.
1.
Az áruosztályok, árucsoportok és árualcsoportok címe csak a hivatkozások megkönnyítésére szolgál; jogi szempontból az áruk besorolását a vámtarifaszámokban szereplő árumegnevezések és az azokhoz kapcsolódó, az áruosztályokhoz, illetve az árucsoportokhoz tartozó Megjegyzések alapján, valamint – ha az adott vámtarifaszám vagy megjegyzés eltérően nem rendelkezik – a következő rendelkezések alapján kell meghatározni.
[...]
3.
Ha a 2. b) szabály alkalmazásából vagy bármely más okból kifolyólag az árut első látásra két vagy több vámtarifaszám alá lehetne besorolni, a besorolást az alábbiak szerint kell elvégezni:
a)
Azt a vámtarifaszámot, amely az árut legpontosabban határozza meg, előnyben kell részesíteni azokkal a vámtarifaszámokkal szemben, amelyek általánosabb meghatározást tartalmaznak. […]
[...]
6.
A vámtarifaszámok alszámai alá történő árubesorolást a vámtarifaalszámok szövegében foglalt árumegnevezések, az azokhoz kapcsolódó esetleges alszámos megjegyzések, valamint a fenti általános szabályok megfelelő alkalmazásával kell meghatározni azzal, hogy csak azonos szintű vámtarifaalszámok hasonlíthatók össze. E szabály értelmében a vonatkozó áruosztályhoz és árucsoporthoz tartozó megjegyzéseket is alkalmazni kell, feltéve, hogy azok ellentétes rendelkezést nem tartalmaznak.”
8
Az 1719/2005 rendelettel módosított KN második része foglalja magában a IV. áruosztályt, amelybe az „Élelmiszer‑készítmények; italok, alkoholtartalmú folyadékok és ecet; dohány és elkészített dohánypótlók” tartoznak. Ez az áruosztály tartalmazza többek között a 22. árucsoportot, amelynek elnevezése: „Italok, alkoholtartalmú folyadékok és ecet”.
9
A KN 2202 vámtarifaszám a következőképpen került felosztásra:
„2202
Víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009 vámtarifaszám alá besorolt gyümölcs‑ vagy zöldséglevek kivételével:
2202 10 00
– Víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve
2202 90
– Más:
2202 90 10
– – Nem tartalmaz a 0401–0404 vtsz. alá tartozó terméket, vagy ezeknek a zsiradékát
– – Más, a 0401–0404 vtsz. alá tartozó termékekből nyert készítmény, amelynek zsírtartalma
2202 90 91
– – – Kevesebb mint 0,2 tömegszázalék
2202 90 95
– – – Legalább 0,2 tömegszázalék, de 2 tömegszázaléknál kevesebb
2202 90 99
– – – legalább 2%”
10
Az 1719/2005 rendelettel módosított KN 22. árucsoportja alatt szereplő első kiegészítő megjegyzés szerint:
„A 2202 10 00 alszám alá tartozik a víz (beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is) cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve, amennyiben italként közvetlen fogyasztásra alkalmas.”
11
A KN Bizottság által kidolgozott magyarázó megjegyzéseinek az alapügy tényállása megvalósulásának időpontjában hatályos változata (HL 2006. C 50., 1. o.) a 2202 vámtarifaszámot illetően a következőképpen rendelkezik:
„2202
Víz (beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is) cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009 vtsz. alá tartozó gyümölcs‑ és zöldséglevek kivételével
Az »alkoholmentes ital« fogalmát az árucsoporthoz tartozó Megjegyzések (3) bekezdése határozza meg.
2202 10 00
Víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve
A 2202 vtsz. HR Magyarázatának (A) bekezdésében felsorolt üdítőitalok ezen alszám alá tartoznak.
Antioxidánsok, vitaminok, stabilizátorok vagy kinin jelenléte nem befolyásolja az üdítőitalok osztályozását.
Ide tartoznak a vízből, cukorból és ízesítőkből álló, műanyag tasakba kiszerelt folyékony termékek, amelyeket arra szántak, hogy hűtőszekrényben való megfagyasztással jégnyalókává alakítsák.
Lásd még az árucsoporthoz tartozó Kiegészítő megjegyzések 1. pontját.”
12
2006‑ban az KN 2202 90 10 vámtarifaalszám vonatkozásában a TARIC a következő alszámokat tartalmazta:
„2202 90
– Más
2202 90 10
– – Nem tartalmaz a 0401–0404 vtsz. alá tartozó terméket, vagy ezeknek a zsiradékát
‑ – ‑ Cukortartalmú (szaharóz vagy invert cukor)
2202 90 10 11
‑ – ‑ – A vízzel kevert vagy szénsavval dúsított gyümölcs‑ vagy zöldséglé
2202 90 10 19
‑ – ‑ – Egyéb”
A HR magyarázó megjegyzések
13
A WCO a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény 8. cikkében meghatározott feltételek szerint jóváhagyja a HR‑bizottság által elfogadott magyarázó megjegyzéseket és áruosztályozási véleményeket.
14
A HR 2202 vámtarifaszámhoz kapcsolódó magyarázó megjegyzés szövege a következő:
„A.
Víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve
Ezen csoportba tartoznak többek között:
(1)
Édesített vagy ízesített ásványvíz (természetes vagy mesterséges).
(2)
Italok, mint pl.: limonádé, narancsszörp, kóla, amelyek közönséges ivóvízből állnak, és amelyeket gyümölcslevekkel vagy eszenciákkal vagy összetett kivonatokkal ízesítettek, lehetnek édesítve is, és amelyhez esetenként citrom‑ vagy borkősavat adtak. Gyakran széndioxiddal telítik és általában palackokban vagy más légmentes tartályokban kerülnek bemutatásra (behozatalra).”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
15
A 2006. év során a Mineralquelle Zurzach egy „Quelly Vita 10” elnevezésű italt hozott be az Unióba. Ez olyan, úgynevezett ACE‑ital (azaz A‑, C‑ és E‑vitamint tartalmazó), amely a következő alkotóelemeket tartalmazza: víz, cukor, narancssűrítmény, citrom, szőlő, ananász, mandarin, nektarin és maracujalé, sárgabarack és guavavelő, étkezési savak: citromsav, vitaminkeverék (C‑vitamin, B3‑vitamin, E‑vitamin, pantoténsav, béta‑karotin [A‑provitamin], B6‑vitamin, B1‑vitamin, folsav, biotin, B12‑vitamin), tartósítószerek: E 242 és E 202, stabilizátorok: E 440 és E 410, aroma aromakészítményekből, természetes aromaanyagokból és természetazonos aromaanyagokból. Ezen ital gyümölcstartalma összesen 12%, ennek körében 100 milliliter ital vitamintartalma az ajánlott napi adag 15%‑ának, az A‑vitamin tekintetében 30%‑ának felel meg.
16
A Mineralquelle Zurzach az italt Svájcból származó, a TARIC 2202 10 00 00 kódszám alá tartozó áruként jelentette be szabad forgalomba bocsátás céljából, amely kódszám a következőkre vonatkozik: „Víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve”. Az árukat a Svájcból származó áruk tekintetében e vámtarifaszám vonatkozásában fennálló preferencia alapján vámmentesen kezelték.
17
A Zolltechnishe Prüfungs- und Lehranstalt München bei der Bundesfinanzdirektion Südost (a délkeleti szövetségi adóügyi igazgatóság müncheni vámtechnikai vizsgáló‑ és oktatóintézete) 2008. december 29‑i megfelelő tájékoztatása alapján a Hauptzollamt Singen vámellenőrzést végzett, amely alapján azt állapította meg, hogy a „Quelly Vita 10” ital a 2202 90 10 11 TARIC‑kód alá tartozó, „vízzel kevert vagy szénsavval dúsított gyümölcs‑ vagy zöldséglé”.
18
A Hauptzollamt Singen a vám utólagos beszedéséről szóló 2009. február 2‑i határozattal a 2202 90 10 11 TARIC‑kód alá történő besorolás alapján 8964,91 euró vámot vetett ki a Mineralquelle Zurzach‑al szemben a „Quelly Vita 10” elnevezésű ital 2006. február 6‑i és február 28‑i behozatalai tekintetében. A sikertelen panaszeljárást követően a Mineralquelle Zurzach keresetet indított e beszedési határozat ellen a Finanzgericht Baden‑Württemberg előtt.
19
A kérdést előterjesztő bíróság számára kétséges, hogy egy olyan italt, mint amilyen a „Quelly Vita 10”, be lehet‑e sorolni valamely, a KN 2202 10 00 vámtarifaalszámtól eltérő vámtarifaalszám alá.
20
E bíróság álláspontja szerint az, hogy az ital alapvetően vízből és cukorból áll, és csak 12% a hozzáadott gyümölcslétartalma, arra utal, hogy azt a KN 2202 10 00 vámtarifaalszám alá kell besorolni, amely a következőkre vonatkozik: víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve, és más alkoholmentes italok. E bíróság szerint a KN 2202 10 00 vámtarifaalszámra vonatkozó magyarázó megjegyzések is ezt támasztják alá.
21
A kérdést előterjesztő bíróság mindazonáltal hangsúlyozza, hogy az említett ital a TARIC 2202 90 10 11 vámtarifaszám alá is tartozhat, amely a vízzel kevert gyümölcs‑ vagy zöldséglére vonatkozik.
22
E bíróság álláspontja szerint a Bíróság ítélkezési gyakorlatából az következik, hogy a tarifális besorolást az érintett áruk objektív jellemzői és tulajdonságai alapján kell elvégezni. Ennélfogva a KN és a HR magyarázó megjegyzései, noha nem kötelező jellegűek, mindazonáltal lényeges eszközei a vámtarifaszámok értelmezésének.
23
A kérdést előterjesztő bíróság ezenkívül úgy véli, hogy amennyiben a „Quelly Vita 10” nevű ital nem a KN 2202 10 00 vámtarifaalszám alá tartozna, akkor az a kérdés merülne fel, hogy azt a 2202 90 10 11 TARIC‑kód vagy a 2202 90 10 19 TARIC‑kód alá kell‑e besorolni.
24
E körülmények között a Finanzgericht Baden‑Württemberg felfüggesztette az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjesztette a Bíróság elé:
„1.
A [KN 2202 10 00 vámtarifaalszám] alá kell‑e besorolni az olyan alkoholmentes italt, amely túlnyomórészt vízből, 12%‑ban azonban gyümölcslevekből áll, és a cukor mellett a természetes gyümölcslevek gyümölcsléhányadra vetített vitamintartalmát egyértelműen meghaladó mennyiségű vitaminkeveréket is tartalmaz?
Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén:
2.
Az ilyen ital esetében a 2202 90 10 11 TARIC‑kód alá tartozó, vízzel kevert gyümölcsléről van‑e szó?
Az első két kérdésre adandó nemleges válasz esetén:
3.
Az ilyen termék esetében a 2202 90 10 19 TARIC‑kód alá tartozó áruról van‑e szó?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
25
A Bíróság eljárási szabályzata 99. cikkének értelmében, ha a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra terjesztett kérdésre a válasz egyértelműen levezethető az ítélkezési gyakorlatból, vagy ha az nem enged teret semmilyen ésszerű kétségnek, a Bíróság az előadó bíró javaslatára és a főtanácsnok meghallgatását követően az eljárás során bármikor indokolt végzéssel határozhat.
26
A jelen esetben ez a rendelkezés alkalmazandó.
27
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett három kérdésével, amelyeket együttesen kell megvizsgálni, a kérdést előterjesztő bíróság arra keresi a választ, hogy a KN‑t úgy kell‑e értelmezni, hogy az alapügyben szóban forgóhoz hasonló ital, amely többek között vízből, cukorból, narancssűrítményből, citromból, szőlőből, ananászból, mandarinból, nektarinból és maracujaléből, sárgabarack és guavavelőből, étkezési savakból, citromsavból, vitaminkeverékből, természetes és mesterséges aromaanyagokból áll, és amely ital gyümölcstartalma összesen 12%, e nómenklatúra 2202 10 00 vámtarifaalszáma alá kell‑e besorolni, vagy, nemleges válasz esetén, a TARIC‑ot úgy kell‑e értelmezni, hogy az ilyen áru vagy a 2202 90 10 11 TARIC‑kód, vagy pedig a 2202 90 10 19 TARIC‑kód alá tartozik.
28
Azon kérdés tekintetében, hogy a Mineralquelle Zurzach által behozott árunak az előzetes döntéshozatalra utaló határozatban ismertetett tulajdonságai megfelelnek‑e a KN 2202 10 00 vámtarifaalszám valamennyi tulajdonságának, emlékeztetni kell arra, hogy ha a Bíróság elé tarifális besorolással kapcsolatban terjesztenek előzetes döntéshozatal iránti kérelmet, a Bíróság feladata inkább az, hogy megvilágítsa a nemzeti bíróság számára azokat a szempontokat, amelyek alapján lehetővé válik az utóbbi számára, hogy a szóban forgó árukat helyesen sorolja be a KN alá, mintsem hogy a Bíróság maga végezze el ezt a besorolást, annál is inkább, mivel nem áll feltétlenül rendelkezésére az ehhez szükséges valamennyi adat. Úgy tűnik tehát, hogy a nemzeti bíróság mindenképpen kedvezőbb helyzetben van ennek elvégzéséhez (lásd: Proxxon‑ítélet, C‑500/04, EU:C:2006:111, 23. pont, valamint Digitalnet és társai ítélet, C‑320/11, C‑330/11, C‑382/11 és C‑383/11, EU:C:2012:745, 61. pont).
29
Ugyanakkor abból a célból, hogy hasznos választ adhasson ez utóbbi kérdésére, a Bíróság a nemzeti bíróságokkal való együttműködés szellemében és az előzetes döntéshozatalra utaló határozatban ismertetett tényekre figyelemmel megadhat számára minden általa szükségesnek ítélt iránymutatást (lásd ebben az értelemben: Lohmann és Medi Bayreuth ítélet C‑260/00–C‑263/00, EU:C:2002:637, 28. pont, valamint Pärlitigu‑ítélet, C‑56/08, EU:C:2009:467, 23. pont).
30
Az előterjesztett kérdések megválaszolásához egyrészt hangsúlyozni kell, hogy a KN értelmezésére vonatkozó általános szabályok előírják, hogy az áruk besorolását a vámtarifaszámok megnevezései és az azokhoz kapcsolódó, az áruosztályokhoz, illetve az árucsoportokhoz tartozó megjegyzések alapján kell meghatározni, mivel az áruosztályok, árucsoportok és árualcsoportok címeit csak jelzésértékűeknek kell tekinteni (lásd: Lukoyl Neftohim Burgas ítélet, C‑330/13, EU:C:2014:1757, 33. pont).
31
Másrészt arra is rá kell mutatni, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a jogbiztonság biztosítása és az ellenőrzések megkönnyítése érdekében az áruk tarifális besorolásának meghatározó szempontját általában azok objektív, a KN‑vámtarifaszám és az áruosztály, illetve árucsoport megjegyzéseinek szövegében meghatározott jellemzőiben és tulajdonságaiban kell keresni (lásd ebben az értelemben, többek között: Proxxon‑ítélet, EU:C:2006:111, 21. pont; Rakvere Lihakombinaat, C‑140/08, EU:C:2009:667, 42. pont, valamint Digitalnet és társai ítélet, EU:C:2012:745, 27. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
32
A HR magyarázó megjegyzéseit illetően ezt azzal kell kiegészíteni, hogy annak ellenére, hogy nincs kötelező erejük, e megjegyzések a Közös Vámtarifa egységes alkalmazása lényeges eszközeinek minősülnek, és ily módon hasznos segítséget nyújtanak annak értelmezéséhez (lásd ebben az értelemben: Kloosterboer Services ítélet, C‑173/08, EU:C:2009:382, 25. pont, és Agroferm, C‑568/11, EU:C:2013:407, 28. pont). Ugyanez a helyzet a KN magyarázó megjegyzései esetében is (lásd ebben az értelemben: Develop Dr. Eisbein ítélet, C‑35/93, EU:C:1994:252, 21. pont, valamint British Sky Broadcasting Group és Pace ítélet, C‑288/09 és C‑289/09, EU:C:2011:248, 92. pont).
33
A jelen esetben a KN 2202 vámtarifaszám szövegéből az tűnik ki, hogy a következőket foglalja magában: „Víz (beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is) cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009 vtsz. alá tartozó gyümölcs‑ és zöldséglevek kivételével”.
34
Ezenkívül a KN 22. árucsoportjának 1. kiegészítő megjegyzése – amelyre a KN 2202 10 00 vámtarifaalszámra vonatkozó magyarázó megjegyzések utalnak – kimondja, hogy az említett vámtarifaalszám „alá tartozik a víz (beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is) cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve, amennyiben italként közvetlen fogyasztásra alkalmas”.
35
Ezenfelül a KN említett magyarázó megjegyzései kimondják, hogy a 2202 vámtarifaszám HR magyarázó megjegyzéseinek (A) bekezdésében felsorolt üdítőitalok a KN 2202 10 00 vámtarifaalszám alá tartoznak. Ez utóbbi magyarázó megjegyzések egy nem kimerítő jellegű listában sorolják fel az e vámtarifaalszám alá sorolandó italokat, amelyek a következők: limonádé, narancsszörp, kóla, amelyek közönséges ivóvízből állnak, és amelyeket gyümölcslevekkel vagy eszenciákkal vagy összetett kivonatokkal ízesítettek, lehetnek édesítve is, és amelyhez esetenként citrom‑ vagy borkősavat adtak. A KN 2202 10 00 vámtarifaalszámra vonatkozó magyarázó megjegyzések szerint az antioxidánsok, vitaminok, stabilizátorok vagy kinin jelenléte nem befolyásolja az üdítőitalok osztályozását.
36
A jelen esetben az olyan ital, amelynek gyümölcslétartalma 12%, megfelel a 2202 vámtarifaszám HR magyarázó megjegyzéseinek (A) bekezdésében foglalt meghatározásnak, lévén, hogy a gyümölcslétartalom nincs túlsúlyban, hiszen ez az ital az ízét többek között természetes és mesterséges aromák, valamint cukor hozzáadásával nyeri el.
37
A 12%‑os gyümölcslétartalom azonban nem igazolhatja valamely italnak a TARIC „vízzel kevert vagy szénsavval dúsított gyümölcs‑ vagy zöldséglé” elnevezésű, 2202 90 10 11 vámtarifaszáma alá történő besorolását.
38
Következésképpen az előterjesztett kérdésekre azt a választ kell adni, hogy a KN‑t úgy kell értelmezni, hogy az alapügyben szóban forgóhoz hasonló ital, amely többek között vízből, cukorból, narancssűrítményből, citromból, szőlőből, ananászból, mandarinból, nektarinból és maracujaléből, sárgabarack és guavavelőből, étkezési savakból, citromsavból, vitaminkeverékből, természetes és mesterséges aromaanyagokból áll, és amely ital gyümölcstartalma összesen 12%, e nómenklatúra 2202 10 00 vámtarifaalszáma alá tartozik.
A költségekről
39
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről.
A fenti indokok alapján a Bíróság (hatodik tanács) a következőképpen határozott:
A 2005. október 27‑i 1719/2005/EK bizottság rendelettel módosított, a vám‑ és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletében található Kombinált Nómenklatúrát úgy kell értelmezni, hogy az alapügyben szóban forgóhoz hasonló ital, amely többek között vízből, cukorból, narancssűrítményből, citromból, szőlőből, ananászból, mandarinból, nektarinból és maracujaléből, sárgabarack és guavavelőből, étkezési savakból, citromsavból, vitaminkeverékből, természetes és mesterséges aromaanyagokból áll, valamint amely ital gyümölcstartalma összesen 12%, e nómenklatúra 2202 10 00 vámtarifaalszáma alá tartozik.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: német.