NÁVRHY GENERÁLNEHO ADVOKÁTA
MANUEL CAMPOS SÁNCHEZ‑BORDONA
prednesené 19. januára 2016 (1)
Veci C‑532/14 a C‑533/14
Toorank Productions BV
proti
Staatssecretaris van Financiën
[návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Hoge Raad der Nederlanden (Najvyšší súd Holandska)]
„Kombinovaná nomenklatúra – Položka 2206 colného sadzobníka a podpoložka 2208 70 colného sadzobníka – Kvasené a ostatné nápoje“
I –    Úvod
1.        Obe konania, ktoré sa vedú na Hoge Raad (Najvyšší súd Holandska), svedčia o ťažkostiach, ktoré vyvoláva zatriedenie nových výrobkov do kombinovanej nomenklatúry Únie (ďalej len „KN“). Tieto konania sa týkajú alkoholických nápojov, pričom prvý z nich sa vyrába kvasením a ostatné sa vyrábajú pridaním rôznych látok do tohto prvého nápoja.
2.        Otázky, ktoré kladie Hoge Raad (Najvyšší súd), poslúžia na objasnenie doterajšej, možno ešte málo ustálenej judikatúry, ktorá umožnila zaradiť výrobky vyrobené destiláciou pôvodne kvasených nápojov do určitých položiek KN.
3.        Vzhľadom na to, že samotná KN stanovuje, že sa musí vykladať predovšetkým podľa jej znenia, uvedená judikatúra by mohla viesť k relatívnemu vzdialeniu výkladových kritérií od tých kritérií, ktorými je Únia viazaná podľa medzinárodného práva. Hoge Raad (Najvyšší súd) teda vyzýva Súdny dvor, aby buď potvrdil prístup uplatnený v spomenutej judikatúre, alebo ho prehodnotil, čo by si vyžadovalo stanovenie nových kritérií.
II – Právny rámec
A –    Právo Únie
4.        Rada rozhodnutím 87/369/EHS(2) schválila v mene Európskeho hospodárskeho spoločenstva harmonizovaný systém opisu a číselného označovania tovaru (ďalej len „HS“)(3), ktorý vypracovala Svetová colná organizácia (World Customs Organization, ďalej len „WCO“). Rada tiež prijala 23. júla 1987 nariadenie (EHS) č. 2658/87 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku(4).
5.        Podľa článku 3 ods. 1 dohovoru o HS sa každá zmluvná strana zaväzuje, že svoje colné a štatistické nomenklatúry usporiada podľa HS, že bude používať všeobecné pravidlá na jeho výklad, ako aj všetky poznámky k triedam, kapitolám a podpoložkám a nebude meniť rozsah tried, kapitol, položiek alebo podpoložiek HS.
6.        Článok 3 ods. 1 písm. a) nariadenia č. 2658/87 stanovuje, že kombinovaná nomenklatúra používa na zatrieďovanie tovaru v prípade položiek a podpoložiek, ktoré sú totožné s položkami a podpoložkami HS, šesť znakov, pričom na vytvorenie vlastných kategórií kombinovanej nomenklatúry sa doplní siedmy a ôsmy znak.
7.        Všeobecné pravidlá na interpretáciu KN, ktoré sa nachádzajú v jej prvej časti oddiele I bode A, sú zhodné so všeobecnými pravidlami na výklad HS a konkrétne stanovujú:
„Zatrieďovanie tovaru do [KN] sa riadi nasledujúcimi zásadami:
1.      Názvy tried, kapitol a podkapitol majú len orientačný charakter; na právne účely sa zatriedenie určuje podľa znenia položiek a príslušných poznámok k triedam alebo kapitolám…:
…
6.      Na právne účely sa zatriedenie tovaru do podpoložiek položky určuje podľa znenia týchto podpoložiek a príslušných poznámok k podpoložkám a mutatis mutandis podľa vyššie uvedených pravidiel… Na účely tohto pravidla sa tiež používajú poznámky k triedam a kapitolám, ak kontext nevyžaduje inak.“
8.        Čo sa týka výrobkov, o ktoré ide v sporoch vo veci samej, KN upravuje v rámci triedy IV „nealkoholické a alkoholické nápoje a ocot“. Súčasťou tejto triedy je kapitola 22, ktorej názov znie „Nealkoholické a alkoholické nápoje a ocot“. Táto kapitola zahŕňa položku 2206, ktorá sa vzťahuje na „ostatné kvasené nápoje (napríklad jablčné víno, hruškové víno, medovina)…“ a položku 2208, ktorá je nazvaná „Etylalkohol nedenaturovaný s objemovým alkoholometrickým titrom menej ako 80 % vol; destiláty, likéry a ostatné liehové nápoje“.
9.        V súlade s článkom 9 ods. 1 písm. a) druhou zarážkou a článkom 10 nariadenia č. 2658/87 Komisia vypracováva vysvetlivky ku KN.
10.      Podľa vysvetlivky ku KN týkajúcej sa položky 2208:
„Destiláty, likéry a ostatné liehové nápoje položky 2208 sú alkoholické kvapaliny, ktoré sú vo všeobecnosti určené na ľudskú konzumáciu a sú pripravené:
–        buď priamo destiláciou…; alebo
–        jednoduchým pridaním rôznych aromatických látok a niekedy cukru, k alkoholu vyrobenému destiláciou.
…
Do tejto položky nepatria alkoholické nápoje získané kvasením (položky 2203 00 až 2206 00).“
B –    Vysvetlivky k harmonizovanému systému
11.      WCO vypracováva vysvetlivky k HS. Vysvetlivka týkajúca sa položky 2206 znie takto:(5)
„Táto položka zahŕňa všetky kvasené nápoje, okrem nápojov uvedených v položkách 2203 až 2205.
Patrí sem najmä:
1.      Jablčné víno, alkoholický nápoj pripravený kvasením z jablčnej šťavy.
…
Všetky tieto nápoje… zostávajú takto zatriedené aj v prípade pridania alkoholu alebo ak sa ich obsah alkoholu zvýšil druhým kvasením, pokiaľ si zachovajú charakter výrobkov zatriedených do tejto položky.
…“
12.      Vysvetlivka k HS týkajúca sa položky 2208 stanovuje:
„Do tejto položky patria jednak, bez ohľadu na ich stupeň alkoholu:
…
B)      Likéry, ktoré sú liehovými nápojmi s prídavkom cukru, medu alebo iných prírodných sladidiel a výťažkov alebo esencií (napríklad liehové nápoje získavané buď destiláciou alebo zmiešaním nedenaturovaného etylalkoholu alebo destilovaných alkoholických nápojov s jedným alebo viacerými z týchto produktov: ovocie, kvety alebo iné časti rastlín, výťažky, esencie, vonné silice alebo šťavy, aj koncentrované). …
C)      Všetky liehové nápoje neobsiahnuté v akejkoľvek inej položke tejto kapitoly.“
III – Skutkové okolnosti konaní vo veci samej a prejudiciálne otázky
A –    O nápojoch
13.      Spory vznikli v súvislosti s colným zatriedením niekoľkých nápojov: a) nápoja s obchodným názvom „Ferm Fruit“, ktorý budem ďalej označovať tiež ako „základný nápoj“, a b) iných nápojov vyrobených pridaním iných látok do tohto nápoja, napríklad cukru, aróm, farbív a ochucovadiel, zahusťovadiel, konzervačných látok, ako aj destilovaného alkoholu (tak je to v prípade nápoja Petrikov Creamy Green, ktorý je predmetom veci C‑532/14).
14.      Podľa návrhu na začatie prejudiciálneho konania vo veci C‑533/14 sa jeden liter základného nápoja (Ferm Fruit) vyrába z 275 ml cukrového sirupu, 711 ml demineralizovanej vody, 10 ml jablkového koncentrátu a 4 ml minerálov a vitamínov. Zmes týchto prísad sa pasterizuje a pridajú sa do nej vínne kvasinky. Následne sa uskutoční kvasenie, ktoré určí obsah alkoholu vo výrobku, pričom jeho objemový alkoholometrický titer je 16 %. Tekutina, ktorá vznikne kvasením, sa potom čistí rôznymi filtračnými postupmi (ultrafiltráciou, kremelinovou filtráciou, mikrofiltráciou a filtráciou uhlím), čím vznikne konečný základný nápoj. Ferm Fruit neobsahuje destilovaný alkohol a je čuchovo, farebne a chuťovo neutrálny.
15.      Hoci Ferm Fruit sa používa najmä na výrobu konečných výrobkov, nie je to jeho jediný účel využitia, lebo je vhodný na ľudskú spotrebu. Je nesporné, že v minulosti bol dokonca verejnosti dostupný na trhu.
16.      Medzi „ostatnými nápojmi“, ktoré sú alkoholickými nápojmi odvodenými od nápoja Ferm Fruit, treba rozlíšiť nápoj, ktorý obsahuje destilovaný alkohol (Petrikov Creamy Green, ktorý je predmetom veci C‑532/14), a nápoje, ktoré neobsahujú destilovaný alkohol (ostatné nápoje, ktoré sú predmetom veci C‑533/14).
17.      Tieto posledné uvedené výrobky, ktorých 80 až 90 % tvorí základný nápoj, majú objemový alkoholometrický titer 14 % a vyrábajú sa pridaním vyššie uvedených látok a v jednom prípade aj smotanového základu do základného nápoja. Alkohol v týchto nápojoch pochádza výlučne z kvasenia.
18.      Petrikov Creamy Green sa vyrába destiláciou nápoja Ferm Fruit s pridaním destilátu, cukrovej melasy, odstredeného mlieka, rastlinného tuku a aróm. Objemový alkoholometrický titer konečného nápoja dosahuje 13,4 %, pričom alkohol pochádza aspoň v objeme 51 % z kvaseného nápoja a zostávajúcich 49 % tvorí destilovaný alkohol.
B –    O sporoch na holandských súdoch a príslušných návrhoch na začatie prejudiciálneho konania
1.      Vec C‑532/14 (Petrikov Creamy Green)
19.      Spor má svoj pôvod v žiadosti o záväznú informáciu o colnom zatriedení výrobku Petrikov Creamy Green, v ktorej Toorank Productions žiadala o zatriedenie tohto nápoja do podpoložky 2206 00 59 KN (nešumivé kvasené nápoje). V reakcii na žiadosť o záväznú informáciu daňový inšpektor (ďalej len „inšpektor“) zatriedil tento nápoj do podpoložky 2208 70 10 (likéry). Následná sťažnosť v správnom konaní nebola úspešná, ale Rechtbank Haarlem (Okresný súd v Haarleme) v prvom stupni dal za pravdu spoločnosti Toorank Productions, zatiaľ čo Gerechtshof te Amsterdam (Odvolací súd v Amsterdame) v odvolacom konaní dal za pravdu inšpektorovi.
20.      Toorank Productions podala proti rozsudku odvolacieho súdu kasačný opravný prostriedok na Hoge Raad (Najvyšší súd), ktorý má pochybnosti o tom, ako sa majú správne vykladať usmernenia, ktoré Súdny dvor poskytol vo svojom rozsudku Siebrand(6).
21.      Podľa Hoge Raad (Najvyšší súd) spočíva problém v tom, ako sa má rozlíšiť zaradenie nápojov podobných nápoju Petrikov Creamy Green do jednej alebo druhej zo sporných položiek, a to po prvé vzhľadom na skutočnosť, že položka 2206 KN zahŕňa aj zmesi kvasených nápojov a nealkoholických nápojov. Okrem toho vo vysvetlivke k HS týkajúcej sa položky 2206 sú zaradené všetky nápoje spomenuté v jej znení, ktorých objem alkoholu sa zvýšil buď pridaním určitej látky, alebo v dôsledku druhého kvasenia. Z tej istej vysvetlivky podľa názoru vnútroštátneho súdu vyplýva, že pridanie iných látok ako destilovaného alkoholu do kvasených nápojov nebráni zatriedeniu týchto nápojov do položky 2206.
22.      Po druhé, čo sa týka položky 2208 KN, holandský súd uvádza, že likéry, na ktoré sa vzťahuje táto položka, majú spravidla minimálny objemový alkoholometrický titer 15 %, čo je viac ako objemový alkoholometrický titer nápoja Petrikov Creamy Green, ktorý dosahuje 13,4 %.
23.      Hoge Raad (Najvyšší súd) sa najmä pýta na výklad a uplatnenie konštatovaní, ktoré Súdny dvor uviedol v bodoch 35 až 38 rozsudku Siebrand(7), s cieľom určiť, či sporný nápoj má alebo získal podstatný charakter nápoja zatriedeného do položky 2208 KN. Konkrétne potrebuje vedieť, či také konštatovania obsahujú výpočet kritérií, ktoré musia byť kumulatívne splnené, aby sa mohlo konštatovať, že nápoj vzhľadom na svoj podstatný charakter patrí do položky 2208, alebo či naopak samotná prítomnosť vyššieho podielu kvaseného alkoholu, než je podiel destilovaného alkoholu – alebo opačne – predstavuje zásadné kritérium, ktoré umožňuje vyhnúť sa skúmaniu organoleptických vlastností a účelu použitia nápoja.
24.      V prípade, ak nápoj na základe jeho podstatného charakteru nemožno zaradiť do položky 2206, ale do položky 2208 KN, má Hoge Raad (Najvyšší súd) tiež pochybnosti o tom, ktorá z podpoložiek položky 2208 KN (až do ôsmich znakov) najviac zodpovedá nápoju Petrikov Creamy Green.
25.      Za týchto okolností Hoge Raad (Najvyšší súd) prerušil konanie a rozhodnutím z 24. októbra 2014 položil Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:
„1.      Má sa položka 2206 KN vykladať v tom zmysle, že nápoj s alkoholometrickým titrom 13,4 % vol., ktorý sa vyrába z vyčisteného základného alkoholického nápoja označeného ako ‚Ferm Fruit‘ vyrobeného kvasením jablkového koncentrátu pridaním cukru, aróm, farbív a ochucovadiel, zahusťovadiel, konzervačných látok a destilovaného alkoholu tak, že destilovaný alkohol objemovo aj percentuálne nepresahuje 49 % alkoholu, ktorý sa nachádza v nápoji, pričom 51 % alkoholu vzniklo kvasením, sa má zatriediť do tejto položky?
2.      Má sa v prípade zápornej odpovede podpoložka 2208 70 KN vykladať v tom zmysle, že taký nápoj sa má ako likér zatriediť do tejto podpoložky?“
2.      Vec C‑533/14 (Ferm Fruit a ostatné nápoje)
26.      Toorank Productions zaplatila spotrebnú daň v určitej výške za október 2008 v súvislosti s vyskladnením rôznych alkoholických nápojov, vrátane nápoja nazvaného „Ferm Fruit“ a ostatných alkoholických nápojov uvedených v bode 17 týchto návrhov.
27.      Toorank Productions označila v daňovom priznaní všetky tieto nápoje za „nešumivé polotovary“ v zmysle článku 11b zákona o spotrebnej dani (Wet op de accijns), ktorý sa vzťahuje na nápoje, ktoré sa nepovažujú za pivo alebo víno podľa číselných znakov 2204, 2205 a 2206 KN a ktorých alkoholometrický titer je vyšší ako 1,2 % vol., ale nižší alebo rovný 22 % vol. Sadzba, ktorá sa vzťahuje na tieto nápoje, je oveľa nižšia ako sadzba týkajúca sa výrobkov, ktoré spadajú pod číselný znak 2208 KN a ktorých alkoholometrický titer je vyšší ako 1,2 % vol.
28.      Inšpektor, ktorý nesúhlasil s údajmi uvedenými v daňovom priznaní spoločnosti Toorank Productions, jej zaslal dodatočný daňový výmer, lebo sa domnieval, že výrobky podliehajúce spotrebnej dani zodpovedali položke 2208 KN.
29.      Toorank Productions napadla uvedený daňový výmer sťažnosťou, ktorá bola zamietnutá. Vzhľadom na jej zamietnutie podala žalobu na Rechtbank te Breda (Okresný súd v Brede), ktorý vyhovel žalobe, zrušil rozhodnutie inšpektora a znížil sumu uvedenú v dodatočnom daňovom výmere. Gerechtshof te ’s‑Hertogenbosch (Odvolací súd v Hertogenboschi), ktorý konal o odvolaniach, ktoré podali obaja účastníci konania, potvrdil prvostupňový rozsudok.
30.      Tak Toorank Productions, ako aj Staatssecretaris van Financiën (štátny tajomník pre financie) podali proti rozsudku odvolacieho súdu kasačný opravný prostriedok na Hoge Raad (Najvyšší súd).
31.      Vnútroštátny súd uvádza, že základný nápoj obsahuje len alkohol získaný kvasením, a preto by sa podľa položky 2206 a vysvetlivky k HS týkajúcej sa tejto položky mohol zatriediť medzi „ostatné kvasené nápoje“ v zmysle položky 2206 KN. Tento výsledok podľa vnútroštátneho súdu vyplýva z uplatnenia všeobecného pravidla na zatrieďovanie tovaru do KN č. 1, aj keď pred kvasením došlo k pridaniu demineralizovanej vody, vitamínov a minerálov.
32.      Vzhľadom na to, že Ferm Fruit je nápojom bez farby, vône a chuti, je podobný alkoholickým výrobkom získaným destiláciou. Hoge Raad (Najvyšší súd) sa pýta, či z bodov 26, 27 a 37 rozsudku Siebrand(8) a z bodu 46 rozsudku Skoma‑Lux(9) treba vyvodiť záver, že kvasený nápoj, ktorý nemá organoleptické vlastnosti nápojov vyrobených z určitého ovocia alebo určitého prírodného produktu, už nespadá pod položku 2206 KN.
33.      Ak neprichádza do úvahy zatriedenie nápoja do položky 2206 KN, bolo by možné zaradiť ho pod položku 2208, keďže z organoleptického hľadiska je podobný nápojom, ktoré obsahujú etylalkohol zatriedený do tejto poslednej uvedenej položky. Vnútroštátny súd uvádza, že tento výklad by sa mohol opierať o rozsudok Cramer(10), aj keby išlo o polotovar, a nie o nápoj určený na ľudskú spotrebu. Okrem toho sa domnieva, že pomerne nízky objemový alkoholometrický titer (16 %) zrejme bráni zatriedeniu výrobku ako etylalkoholu do položky 2208 KN.
34.      Tento výklad by však mohol odporovať tak vysvetlivke ku KN týkajúcej sa položky 2208 (z ktorej sú vylúčené alkoholické nápoje získané kvasením), ako aj vysvetlivke k HS týkajúcej sa položky 2206 (ktorá zahŕňa kvasené nápoje okrem tých, ktoré sú zaradené do položiek 2203 až 2205).
35.      Čo sa týka ostatných nápojov, Hoge Raad (Najvyšší súd) zastáva názor, že vzhľadom na rozsudok Siebrand(11) by ani v prípade, ak by bol základný nápoj zatriedený pod položku 2206, nebolo vhodné zaradiť ich do tej istej položky, a to vzhľadom na stratu organoleptických vlastností, ktoré sú typické pre nápoj vyrobený z určitého ovocia alebo z určitého prírodného produktu, v dôsledku pridania cukru, aróm, farbív, dochucovadiel, zahusťovadiel a/alebo konzervačných látok. Vnútroštátny súd však poznamenáva, že podľa vysvetlivky k HS týkajúcej sa položky 2206 taká strata vlastností nebráni zatriedeniu výrobkov do tejto položky.
36.      Hoge Raad (Najvyšší súd) ďalej uvádza, že ak základný nápoj patrí do položky 2206 KN, ostatné nápoje nemožno na základe všeobecného pravidla na zatrieďovanie tovaru č. 1 zatriediť do položky 2208 KN. Zo znenia položky 2208 KN (pozri bod 8 týchto návrhov) vyplýva, že táto položka zahŕňa výlučne tie nápoje, vrátane likérov, ktoré obsahujú destilovaný alkohol. Rovnaký záver vyplýva z vysvetlivky k HS týkajúcej sa položky 2208, podľa ktorej je likér liehový (destilovaný) nápoj zmiešaný s určitými látkami.
37.      Hoge Raad (Najvyšší súd) vzhľadom na pochybnosti vyplývajúce z kasačných opravných prostriedkov, o ktorých rozhoduje, v súvislosti s výkladom KN a judikatúry Súdneho dvora prerušil konanie a rozhodnutím z 24. októbra 2014 položil Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:
„1.      Má sa položka 2206 KN vykladať v tom zmysle, že nápoj s označením ‚Ferm Fruit‘, ktorý sa vyrába kvasením jablkového koncentrátu, používa sa aj ako základný nápoj na výrobu rôznych iných nápojov, má alkoholometrický titer 16 % vol., vďaka čisteniu (okrem iného ultrafiltráciou) je farebne, chuťovo a čuchovo neutrálny, a nepridal sa do neho nijaký destilovaný alkohol, sa má zatriediť do tejto položky KN? Má sa v prípade zápornej odpovede na túto otázku položka 2208 KN vykladať v tom zmysle, že taký nápoj sa má zatriediť do tejto položky?
2.      Má sa položka 2206 KN vykladať v tom zmysle, že nápoj s alkoholometrickým titrom 14 % vol., ktorý bol vyrobený zmiešaním základného nápoja opísaného vyššie v prvej otázke s cukrom, arómami, farbivami a ochucovadlami, zahusťovadlami a konzervačnými látkami a neobsahuje nijaký destilovaný alkohol, sa má zatriediť do tejto položky? Má sa v prípade zápornej odpovede položka 2208 KN vykladať v tom zmysle, že taký nápoj sa má zatriediť do tejto položky?“
IV – Konanie na Súdnom dvore
38.      Oba návrhy na začatie prejudiciálneho konania boli doručené do kancelárie Súdneho dvora 24. novembra 2014. Vzhľadom na ich objektívnu súvislosť boli veci C‑532/14 a C‑533/14 v súlade s článkom 54 rokovacieho poriadku uznesením zo 7. januára 2015 spojené na účely písomnej a ústnej časti konania, ako aj rozsudku.
39.      Spoločnosť Toorank Productions BV, Európska komisia, ako aj holandská, grécka a poľská vláda predložili v lehote stanovenej v článku 23 druhom odseku Štatútu Súdneho dvora písomné pripomienky.
40.      Vzhľadom na to, že žiadny z účastníkov konania uvedených v predchádzajúcom bode nenavrhol nariadiť pojednávanie, pojednávanie sa nekonalo.
V –    Zhrnutie predložených tvrdení
41.      Všetci účastníci konania s výnimkou Komisie odpovedali v prvom rade na otázku vo veci C‑533/14 týkajúcu sa zatriedenia nápoja Ferm Fruit a následne sa vyjadrili k zatriedeniu ostatných nápojov, pričom svoje odpovede spojili s otázkou vo veci C‑532/14 týkajúcou sa nápoja Petrikov Creamy Green. Tak pri stručnom opise ich tvrdení, ako aj pri rozbore prejudiciálnych otázok dodržím toto poradie, ktoré považujem za najkoherentnejšie.
A –    O prvej otázke vo veci C‑533/14
42.      Toorank Productions tvrdí, že Ferm Fruit treba zatriediť do položky 2206 KN. Uvádza, že ide o výrobok získaný kvasením a že existujú iné alkoholické kvasené nápoje zatriedené do položky 2206 KN, ktoré podliehajú postupom čistenia (filtrácie), ako je saké. Navyše zastáva názor, že Ferm Fruit nestratil objektívne znaky ani vlastnosti kvasených nápojov v zmysle položky 2206 a že tak vysvetlivky ku KN, ako aj vysvetlivky k HS bránia zaradeniu nápoja Ferm Fruit medzi likéry alebo iné destilované nápoje, lebo vysvetlivky ku KN, ako aj vysvetlivky k HS vylučujú z pôsobnosti položky 2208 kvasené nápoje.
43.      Holandská vláda tvrdí, že Ferm Fruit treba zatriediť do položky 2208, a to vzhľadom na jeho organoleptické vlastnosti a jeho účel použitia. Uvádza, že viacnásobná filtrácia, ktorou tento výrobok prechádza, spôsobuje jeho zmenu na neutrálny nápoj bez vône a chuti, ktorý nemá vlastnosti typické pre tovar zaradený do položky 2206. Poukazuje na to, že nízky objemový alkoholometrický titer je irelevantný pre zatriedenie tovaru do položky 2208. Pokiaľ ide o účel použitia nápoja Ferm Fruit, holandská vláda uvádza, že tento nápoj slúži predovšetkým ako základ na výrobu iných alkoholických nápojov a že napriek tomu, že v čase skutkových okolností sa predával na účely ľudskej spotreby, už dlhšie to nie je tak.
44.      Grécka vláda uvádza na účely zatriedenia nápoja Ferm Fruit do položky 2208 rovnaké tvrdenia ako holandská vláda. Zdôrazňuje, že kvasenie nápoja je do veľkej miery spôsobené cukrom a v oveľa menšej miere koncentrovanou jablkovou šťavou, v dôsledku čoho nápoj získava – v spojení s filtračnými technikami používanými pri jeho výrobe – neutrálne vlastnosti, na ktoré poukazuje holandská vláda.
45.      Tak ako dve uvedené vlády, aj poľská vláda podporuje zatriedenie nápoja Ferm Fruit do položky 2208 KN. Domnieva sa, že podľa vysvetliviek k HS týkajúcich sa položky 2207 sa tento nápoj v dôsledku spôsobu jeho výroby mení na etylalkohol. Vzhľadom na jeho nízky objemový alkoholometrický titer ho však treba zaradiť do podpoložky 2208 90 91 alebo do podpoložky 2208 90 99 KN. Poľská vláda tiež uvádza, že podľa rozsudku Cramer(12) kvapalinu, akou je základný nápoj, ktorá filtračnými postupmi stratila organoleptické vlastnosti a ktorá má nízky alkoholometrický titer, treba zatriediť do položky 2208, aj keď bola vyrobená kvasením. Poľská vláda dodáva, že WCO potvrdila tento názor vo svojich stanoviskách k zatrieďovaniu tovaru schválených na 46. zasadnutí výboru pre HS.
46.      Komisia tiež poukazuje na zmeny vo vysvetlivkách k HS týkajúcich sa položiek 2207 a 2208, ktoré zaviedol uvedený výbor, pričom uvádza, že z nich vyplýva rovnaký záver ako z rozsudku Cramer(13), teda že kvasené nápoje, ktoré následne prešli filtračnými postupmi, sa majú zatriediť do položky 2208. Navyše sa domnieva, že skutočnosť, že 1 % celkového objemu nápoja tvorí koncentrovaná jablková šťava, nie je dostatočnou ani presvedčivou vlastnosťou na jeho prirovnanie k ovocným vínam v zmysle položky 2206 KN. Vzhľadom na vlastnosti nápoja Ferm Fruit ho Komisia zaraďuje do podpoložky 2208 90 („ostatné nápoje“).
B –    O druhej otázke vo veci C‑533/14 (zatriedenie ostatných nápojov)
47.      Čo sa týka ostatných nápojov v zmysle druhej otázky vo veci C‑533/14, Toorank Productions uvádza, že ide o aromatizované jablčné vína, pričom pre ich zatriedenie nie sú rozhodujúce prímesi, akými sú cukor, arómy, farbivá, dochucovadlá, zahusťovadlá alebo konzervačné látky. Nesúhlasí so zaradením týchto nápojov do položky 2208, lebo neobsahujú destilovaný alkohol, čo v spojení s ich nižším alkoholometrickým titrom bráni tomu, aby sa považovali za likéry. Dodáva, že ostatné nápoje sa uvádzajú na trh ako jablčné víno, sú určené na ľudskú spotrebu, a preto ich treba – tak ako základný nápoj Ferm Fruit – v súlade so všeobecnými výkladovými pravidlami č. 1, 4 a 6 zatriediť do položky 2206.
48.      Holandská vláda uvádza, že vďaka spomenutým prímesiam majú tieto ostatné nápoje organoleptické vlastnosti výrobkov v zmysle položky 2208, konkrétne organoleptické vlastnosti likérov. Domnieva sa, že tento názor potvrdzujú vysvetlivky k HS týkajúce sa položky 2206 a príklady likérov, ktoré majú spravidla nízky obsah alkoholu. Pokiaľ ide napokon o účel použitia, uvedená vláda poukazuje na to, že navrhovateľka v konaní o kasačnom opravnom prostriedku uvádza ostatné nápoje na trh ako výrobky v zmysle položky 2208, pričom ich konkrétne zaraďuje k vodke.
49.      Podľa gréckej vlády možno vzhľadom na neutrálny charakter nápoja Ferm Fruit pripísať vlastnosti ostatných nápojov len prímesiam (cukor, arómy atď. a v jednom prípade smotanový základ), ktoré bránia tomu, aby sa ostatné nápoje považovali za nápoje v zmysle položky 2206. Okrem toho vysvetlivky k položke 2206 – na rozdiel od vysvetliviek týkajúcich sa položky 2208 – nepočítajú s možnosťou pridať látky alebo prímesi tohto druhu do výrobkov, na ktoré sa vzťahuje položka 2206.
50.      Poľská vláda súhlasí s dvoma uvedenými vládami v tom, že ostatné nápoje treba zaradiť do položky 2208. V tejto súvislosti uvádza, že každé primiešanie etylalkoholu alebo látok, aké sú spomenuté vo vysvetlivkách (tak k HS, ako aj ku KN) týkajúcich sa položky 2208, do nápojov nevyhnutne vedie k zatriedeniu takto vyrobených nápojov do tejto položky. Uvedená vláda však má pochybnosti o tom, ktorá podpoložka je vhodná pre ostatné nápoje získané z nápoja Ferm Fruit, keďže nemá k dispozícii dostatok informácií o spôsobe jeho výroby.
51.      Komisia uvádza viaceré tvrdenia, ktoré sa týkajú tak tejto otázky, ako aj otázky súvisiacej s nápojom Petrikov Creamy Green. Osobitne poukazuje na tri kritériá stanovené v rozsudku Siebrand(14) na zatriedenie konečného výrobku získaného zo základného nápoja, ktoré sa musia prejaviť súčasne, a zdôrazňuje význam analýzy organoleptických vlastností. V prípade, ak nápoj vyrobený z určitého ovocia (položka 2206) stratí tieto vlastnosti, treba ho zatriediť do položky 2208. Pokiaľ ide o účel použitia výrobku, podľa Komisie je to len jedno z objektívnych kritérií na zatriedenie tovaru, ktoré treba posúdiť v závislosti od objektívnych vlastností výrobku. Komisia sa však jednoznačne nevyjadrila k zatriedeniu ostatných nápojov.
C –    O návrhu na začatie prejudiciálneho konania vo veci C‑532/14 (Petrikov Creamy Green)
52.      Toorank Productions sa domnieva, že vzhľadom na to, že Petrikov Creamy Green sa odlišuje od nápojov v zmysle druhej otázky vo veci C‑533/14 len tým, že je do neho pridaný destilovaný alkohol, najistejšie právne kritérium spočíva len v porovnaní podielu alkoholu vo výrobku. Podľa jej názoru požiadavka týkajúca sa overenia organoleptických vlastností, ktorá vyplýva z bodu 36 rozsudku Siebrand(15), vedie k subjektívnym posúdeniam, ktoré nevyhnutne vyvolávajú odlišné názory, čo ohrozuje jednotné uplatňovanie KN. Ak sa nápoje, ktoré obsahujú viac ako 51 % destilovaného alkoholu, majú zatriediť do položky 2208, Petrikov Creamy Green, ktorý obsahuje maximálne 49 % destilovaného alkoholu, by sa mal zaradiť do podpoložky 2206 00 93 alebo 2206 00 99 KN.
53.      Holandská vláda sa prikláňa k názoru, že nápoj Petrikov Creamy Green treba zaradiť do položky 2208, a to konkrétne ako likér do podpoložky 2208 70, čo odôvodňuje tvrdením, že z rozsudku Siebrand(16) nevyplýva, že objemový alkoholometrický titer je jediným kritériom na zatriedenie alkoholických nápojov do jednej alebo druhej položky. Vzhľadom na to, že Petrikov Creamy Green stratil organoleptické vlastnosti, ktoré sú typické pre kvasené nápoje, nemožno ho zatriediť do položky 2206, ale treba ho zatriediť do položky, do ktorej patria výrobky, ktoré sú mu podobné. Napokon uvádza, že predmetný nápoj má organoleptické vlastnosti a podstatný charakter likéru.
54.      Grécka vláda sa – tak ako v prípade ostatných nápojov – domnieva, že prevažná časť alkoholu v nápoji Petrikov Creamy Green pochádza z vykvaseného cukru použitého v nápoji Ferm Fruit. Keďže táto vláda sa v dôsledku uvedenej skutočnosti priklonila k zatriedeniu základného nápoja do položky 2208, môže len tvrdiť, že nápoj Petrikov Creamy Green treba zaradiť do tej istej položky. Aj tento posledný uvedený výrobok má navyše v dôsledku prímesí organoleptické vlastnosti nápojov v zmysle položky 2208.
55.      Podľa poľskej vlády treba tento nápoj vzhľadom opis spôsobu jeho výroby a najmä pridanie destilovaného alkoholu zatriediť do podpoložky 2208 70 10 KN.
56.      Komisia v nadväznosti na vysvetlenia uvedené v bode 51 týchto návrhov tvrdí, že Súdny dvor tým, že v rozsudku Siebrand(17) stanovil kritérium týkajúce sa pomeru destilovaného alkoholu k objemovému alkoholometrickému titru, nestanovil nijaké pravidlo, podľa ktorého podiel jedného z typov alkoholu, teda destilovaného alebo kvaseného alkoholu, na tomto titri, ktorý je vyšší ako 50 %, nevyhnutne znamená, že nápoj spadá pod konkrétnu položku, teda pod položku 2206 alebo 2208. Vzhľadom na to, že Petrikov Creamy Green získal objektívne vlastnosti likéru, sa teda Komisia domnieva, že ho treba zaradiť do položky 2208 70.
VI – Posúdenie
A –    Úvodná poznámka a prístup
57.      Treba pripomenúť, že z ustálenej judikatúry Súdneho dvora vyplýva, že ak Súdny dvor rozhoduje o návrhu na začatie prejudiciálneho konania v oblasti colného zaradenia, jeho úloha spočíva prevažne v tom, aby vnútroštátnemu súdu objasnil kritériá, ktorých uplatnenie mu umožní správne zaradiť tovary do KN, a nie v tom, aby sám uskutočnil toto zaradenie.(18)
58.      Toto rozdelenie úloh vyplýva z toho, že vnútroštátne súdy majú lepšie predpoklady na uskutočnenie zaradenia tovaru. Súdny dvor si však v duchu spolupráce s týmito súdmi opakovane vyhradil právo poskytnúť im všetky informácie, ktoré považuje za nevyhnutné, aby jeho odpoveď bola užitočná.(19) Na základe tejto výhrady vo väčšine prípadov konkrétne uviedol aj podpoložku KN, ktorá zodpovedala tovaru, ktorý bol predmetom daného sporu. Považujem však za vhodné rešpektovať uvedené rozdelenie úloh, a preto len uvediem kritériá, ktoré môžu pomôcť Hoge Raad (Najvyšší súd) určiť v každej z vecí konkrétnu vhodnú položku.
B –    O prvej otázke vo veci C‑533/14
59.      Vnútroštátny súd potrebuje vedieť, či nápoj, akým je Ferm Fruit, vyrobený kvasením jablkového koncentrátu s alkoholometrickým titrom 16 % vol., ktorý je čuchovo, farebne a chuťovo neutrálny, keďže sa čistí rôznymi filtračnými postupmi, treba zatriediť do položky 2206, alebo do položky 2208 KN.
60.      Na vyriešenie tejto otázky treba v prvom rade pripomenúť ustálenú judikatúru, podľa ktorej v záujme právnej istoty a uľahčenia kontrol treba rozhodujúce kritérium na colné zaradenie tovarov hľadať všeobecným spôsobom v ich objektívnych znakoch a vlastnostiach, ako sú definované v znení položky KN a v poznámkach k triedam alebo ku kapitolám.(20) Okrem toho je logické, že istota a rýchlosť obchodného styku vyžadujú, aby tieto objektívne znaky a vlastnosti bolo možné overiť v čase colného vybavenia.(21)
61.      V druhom rade Súdny dvor zdôraznil, že poznámky, ktoré predchádzajú kapitolám Spoločného colného sadzobníka, tak ako vysvetlivky (vypracované Komisiou v súvislosti s KN a WCO v súvislosti s HS), prispievajú významným spôsobom k výkladu rozsahu rozličných colných položiek, ale nie sú právne záväzné.(22) Vzhľadom na ich priamy vzťah so subjektom, ktorý ich vypracoval, v každom prípade treba priznať týmto vysvetlivkám dôležitú výkladovú hodnotu(23), keďže vyjadrujú voluntas legislatoris zmluvných strán dohovoru o HS.
62.      V treťom rade – na rozdiel od skutkových okolností rozsudku Siebrand(24) – v prejednávanej veci nejde o zmesi, ktoré upravuje určitá položka v rámci KN. Nepoužije sa teda subsidiárne výkladové pravidlo č. 3 písm. b) pre zmesi, ale pravidlo č. 1, ktoré stanovuje, že zatriedenie tovaru do KN sa má vykonať na základe znenia položiek a poznámok k triedam alebo kapitolám, ako aj na základe vysvetliviek.
63.      Vzhľadom na vymedzenie týchto predpokladov je isté, že aspoň pôvodný objemový alkoholometrický titer nápoja Ferm Fruit vyplýva z kvasenia cukru a jablkového koncentrátu vďaka pridaniu kvasiniek (pozri bod 14 týchto návrhov). Preto treba pri stanovení príslušnej položky vychádzať z vysvetlivky k HS týkajúcej sa položky 2206, ktorej predmetom sú kvasené nápoje. V treťom odseku tejto vysvetlivky sa uvádza, že nápoje zaradené do položky 2206 zostávajú takto zatriedené aj v prípade pridania alkoholu, pokiaľ si zachovajú charakter výrobkov zatriedených do tejto položky, teda charakter kvasených nápojov.
64.      Hoci strata organoleptických vlastností kvasených nápojov je v zásade skutkovou otázkou, ktorú musí posúdiť vnútroštátny súd, a preto o nej už nemožno diskutovať v prejudiciálnom konaní, existuje súbor indícií, z ktorých možno vyvodiť určité užitočné usmernenie, aby Hoge Raad (Najvyšší súd) mohol rozhodnúť, či odvolací súd podal nesprávny výklad položiek KN.
65.      Z rozhodnutia vnútroštátneho súdu vyplýva, že po vyčistení nápoja (filtračných postupoch) vzniká opäť čuchovo, chuťovo a farebne neutrálna kvapalina. Neutrálny charakter podstatných vlastností nápoja podľa judikatúry Súdneho dvora(25) znamená, že Ferm Fruit je podobný etylalkoholu s nízkym alkoholometrickým titrom, konkrétne likérom zaradeným do položky 2208 KN, ako to v podstate tvrdia vlády, ktoré sa zúčastnili na tomto prejudiciálnom konaní.
66.      Okrem toho rôzne filtrácie (čistenie) nápoja Ferm Fruit spôsobujú, že nemôže ísť o kvasený nápoj v zmysle položky 2206, lebo sa nezískava len kvasením, ako tiež uviedol Súdny dvor.(26)
67.      Hoci niektorí z účastníkov konania poukázali aj na kritérium účelu použitia výrobku z hľadiska jeho zatriedenia, domnievam sa, že toto kritérium v prejednávanom prípade nie je relevantné. Súdny dvor totiž vo svojej judikatúre už určil, že toto kritérium má význam len vtedy, ak sa zaradenie nemôže vykonať iba na základe objektívnych charakteristík a vlastností výrobku.(27)
68.      Z judikatúry spomenutej v predchádzajúcich bodoch však vyplýva, že organoleptické vlastnosti nápojov, ako je Ferm Fruit, ktoré sú chuťovo, čuchovo a farebne neutrálne a ktoré prešli postupmi čistenia, zodpovedajú organoleptickým vlastnostiam destilovaného alkoholu v zmysle položky 2208, pričom taký nápoj sa konkrétnejšie podobá likérom. Za týchto okolností sa neposudzuje účelnosť skúmania iných aspektov, keďže zatriedenie možno vykonať na základe týchto znakov.
69.      Vzhľadom na vyššie uvedené vysvetlenia navrhujem odpovedať na prvú otázku, ktorú položil Hoge Raad (Najvyšší súd) vo veci C‑533/14, tak, že nápoj, ako je Ferm Fruit, vyrobený kvasením jablkového koncentrátu s alkoholometrickým titrom 16 % vol., ktorý je vďaka čisteniu rôznymi spôsobmi filtrácie čuchovo, farebne a chuťovo neutrálny, sa má zatriediť do položky 2208, ktorá sa týka okrem iného likérov.
C –    O druhej otázke vo veci C‑533/14
70.      Vnútroštátny súd chce vedieť, či nápoje vyrobené tým, že sa do nápoja Ferm Fruit pridajú viaceré látky, ako sú cukor, arómy, farbivá, dochucovadlá, zahusťovadlá a konzervačné látky, ale nie destilovaný alkohol, patria do položky 2206, alebo do položky 2208.
71.      Riešenie tejto otázky si vyžaduje niekoľko úvodných poznámok. V prvom rade zastávam názor, že napriek tomu, že otázka je ako taká sformulovaná v jednotnom čísle (teda týka sa len jedného nápoja), z rozhodnutia Hoge Raad (Najvyšší súd) vyplýva, že tento súd poukazuje na viaceré nápoje, v súvislosti s ktorými žiada o odpoveď.
72.      V druhom rade súhlasím s poľskou vládou v tom, že poskytnuté informácie nie sú celkom úplné, a preto výkladové usmernenia, ktoré tu uvediem, budú nevyhnutne všeobecné a neumožnia presne určiť podpoložku, do ktorej treba zaradiť predmetné výrobky.
73.      V treťom a poslednom rade uvádzam, že hoci pridanie určitých látok do nápoja Ferm Fruit vyvoláva podobný problém ako vo veci C‑532/14, vzhľadom na odlišný obsah destilovaného alkoholu v tomto nápoji je odôvodnené preskúmať položené otázky samostatne.
74.      So zreteľom na vyššie uvedené sa domnievam, že riešenie vyplýva zo zatriedenia základného nápoja, ako to bolo uvedené v predchádzajúcej otázke. Súhlasím s gréckou vládou v tom, že vzhľadom na vysoký podiel alkoholu pochádzajúceho z kvasenia v ostatných nápojoch, ako aj na neutrálnosť jeho organoleptických vlastností môžu znaky nápojov vyrobených pridaním určitých látok do nápoja Ferm Fruit vyplývať len z týchto látok.
75.      V dôsledku toho možno ostatné nápoje tiež považovať za výrobky, ktoré patria do položky 2206, len v prípade, ak pridané látky spôsobia, že ostatné nápoje budú mať podstatné vlastnosti kvasených nápojov. Tento výsledok možno teoreticky dosiahnuť tak, že by sa do nápoja Ferm Fruit pridal výlučne kvasený nápoj, ktorý neprešiel čistením. To však nie je prípad, ktorý opisuje vnútroštátny súd. Zo spisu, ktorý predložil Hoge Raad (Najvyšší súd), vyplýva, že látkami pridanými do ostatných nápojov sú najmä arómy a cukor.
76.      Okrem toho práve pridanie cukru a aróm je výslovne uvedené vo vysvetlivke KN týkajúcej sa položky 2208 ako spôsob výroby destilátov, likérov a ostatných liehovín, no nie je uvedené v položke 2206, ako uvádza grécka vláda. Hoci je nesporné, že v tomto dokumente sa hovorí o cukre a arómach pridaných do destilovaného alkoholu, tieto konštatovania treba uplatniť aj na prípad nápojov, ktoré používajú ako základ Ferm Fruit, a to na základe právnej fikcie, ktorá je založená na tom, že Ferm Fruit sa vzhľadom na jeho organoleptické vlastnosti považuje za liehovinu, pravdepodobne likér.
77.      Navrhujem teda odpovedať na druhú prejudiciálnu otázku vo veci C‑533/14 tak, že nápoje vyrobené tým, že sa do nápoja Ferm Fruit pridajú viaceré látky, ako sú cukor, arómy, farbivá, dochucovadlá, zahusťovadlá a konzervačné látky, ale nie destilovaný alkohol, sa majú zatriediť do položky 2208.
D –    O návrhu na začatie prejudiciálneho konania vo veci C‑532/14 (Petrikov Creamy Green)
78.      Hoge Raad (Najvyšší súd) žiada Súdny dvor, aby objasnil, či sa má nápoj s alkoholometrickým titrom 13,4 % vol., ktorý sa vyrába zmiešaním vyčisteného (základného) alkoholického nápoja (teda nápoja Ferm Fruit) s cukrom, arómami, farbivami, dochucovadlami, zahusťovadlami, konzervačnými látkami a destilovaným alkoholom, zatriediť do položky 2206, alebo do položky 2208 vzhľadom na to, že destilovaný alkohol objemovo aj percentuálne nepresahuje 49 % alkoholu, ktorý sa nachádza v nápoji, pričom 51 % alkoholu vzniklo kvasením.
79.      Ako som uviedol vyššie, tento návrh na začatie prejudiciálneho konania je špecifický tým, že súčasťou zloženia nápoja Petrikov Creamy Green je nielen alkohol vyrobený kvasením, ktorý pochádza z nápoja Ferm Fruit, ale aj destilovaný alkohol. Treba sa ním teda zaoberať samostatne vzhľadom na to, že je potrebné podať výklad rozsudku Siebrand (najmä jeho bodov 35 až 38)(28), ako to uvádza Hoge Raad (Najvyšší súd).
80.      Vo veci Siebrand(29) mal Súdny dvor určiť, ktorá z dvoch látok uvedených v položkách 2206 a 2208, teda kvasený alkohol alebo destilovaný alkohol, určovala podstatný charakter daných nápojov, ktoré obsahovali oba typy alkoholu. V bode 35 rozsudku Siebrand sa uvádza, že bolo možné zohľadniť viaceré objektívne znaky a vlastnosti a že destilovaný alkohol viac prispieval nielen k celkovému objemu alkoholu v nápojoch, ale aj k ich obsahu alkoholu ako kvasený alkohol. V nasledujúcich bodoch rozsudku Súdny dvor preskúmal organoleptické vlastnosti (body 36 a 37) a účel použitia výrobku (bod 38), pričom tento rozbor netreba na tomto mieste podrobne opisovať.
81.      Pochybnosť, na ktorú Hoge Raad (Najvyšší súd) poukazuje vo veci C‑532/14, sa zameriava na pôsobnosť bodu 35 rozsudku Siebrand(30): pýta sa, či – ako uvádza Toorank Productions – tento bod stanovuje absolútne kritérium, podľa ktorého v prípade, ak je podiel jedného typu alkoholu vyšší ako podiel druhého typu alkoholu, netreba skúmať kritériá týkajúce sa organoleptických vlastností a účel použitia výrobku.
82.      Súhlasím s názorom Komisie, že Súdny dvor nemal v úmysle stanoviť v bode 35 rozsudku Siebrand(31) kritérium, podľa ktorého percentuálny podiel jedného alebo druhého typu alkoholu, teda kvaseného alebo destilovaného alkoholu, ktorý je vyšší ako 50 % objemového alkoholometrického titra, nevyhnutne znamená, že daný nápoj treba zaradiť do položky 2206, alebo do položky 2208 podľa toho, ktorý z týchto dvoch typov alkoholu prevláda.
83.      Domnievam sa, že chápanie rozsudku Siebrand(32), ktoré navrhuje Toorank Productions, môže vyplývať len z jeho skresleného alebo neúplného výkladu.
84.      V uvedenej veci totiž Súdny dvor uplatnil výkladové pravidlo č. 3 písm. b) KN, ktoré sa týka zmesí, podľa ktorého bol povinný zistiť, ktorý materiál dával predmetným výrobkom podstatný charakter.(33) V bode 35 jednoznačne uviedol, že zohľadní viaceré objektívne znaky a vlastnosti, spomedzi ktorých poukázal – a to len v prvom rade – na väčší podiel destilovaného alkoholu, čo je logické, ak sa vezme do úvahy, že tieto výrobky mali objemový alkoholometrický titer 14,5 %, pričom 12 percentuálnych bodov pripadalo na destilovaný alkohol a kvasený alkohol predstavoval len 2,5 %.(34) V takom prípade je zrejmé, že sa poukáže na podiel destilovaného alkoholu, ktorý je oveľa vyšší ako podiel kvaseného alkoholu, ako na jeden zo znakov nápojov.
85.      V bodoch 36 a 37 predmetného rozsudku navyše Súdny dvor preskúmal organoleptické vlastnosti výrobkov a v bode 38 preskúmal účel ich použitia, pričom v bode 39 dospel k riešeniu, ktoré vyplývalo z celkového posúdenia troch uvedených kritérií.
86.      Z vyššie uvedeného možno vyvodiť záver, že prípadný väčší podiel jedného typu alkoholu v porovnaní s druhým typom je len jedným z viacerých kritérií, ktoré sa uplatní vtedy, keď treba v súlade s výkladovým pravidlom č. 3 písm. b) KN rozhodnúť, ktorý materiál dáva výrobkom podstatný charakter.
87.      Prikláňam sa teda k názoru, že v prípade nápoja Petrikov Creamy Green sa kritérium stanovené v bode 35 rozsudku Siebrand(35) nepoužije. Zo skutočnosti, že tento nápoj obsahuje 51 % kvaseného alkoholu a 49 % destilovaného alkoholu, totiž dostatočne jasne nevyplýva, ktorý výrobok určuje podstatný charakter tohto nápoja.
88.      V dôsledku toho ťažisko posudzovania opäť spočíva na kritériu vlastností alebo organoleptických vlastností. Keďže však jediným skutočným rozdielom oproti druhej otázke vo veci C‑533/14 je kritérium týkajúce sa pomeru, odpoveď na pochybnosti o zatriedení nápoja Petrikov Creamy Green sa opiera o tie isté konštatovania, na ktoré odkazujem.
89.      V konečnom dôsledku sa domnievam, že o návrhu na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Hoge Raad (Najvyšší súd) vo veci C‑532/14, treba rozhodnúť v tom zmysle, že nápoj s alkoholometrickým titrom 13,4 % vol., ktorý sa vyrába zmiešaním vyčisteného alkoholického nápoja označeného ako „Ferm Fruit“ vyrobeného kvasením jablkového koncentrátu s cukrom, arómami, farbivami, dochucovadlami, zahusťovadlami, konzervačnými látkami a destilovaným alkoholom, sa má zatriediť do položky 2208 KN, aj keď destilovaný alkohol objemovo aj percentuálne nepresahuje 49 % alkoholu, ktorý sa nachádza v nápoji, pričom 51 % alkoholu vzniklo kvasením.
VII – Návrh
90.      Vzhľadom na vyššie uvedené úvahy navrhujem, aby Súdny dvor odpovedal na položené otázky takto:
Vo veci C‑533/14:
1.      Nápoj, ako je „Ferm Fruit“, vyrobený kvasením jablkového koncentrátu s alkoholometrickým titrom 16 % vol., ktorý je vďaka čisteniu rôznymi spôsobmi filtrácie čuchovo, farebne a chuťovo neutrálny, sa má zatriediť do položky 2208 KN, ktorá sa týka okrem iného likérov.
2.      Nápoje vyrobené tým, že sa do nápoja „Ferm Fruit“ pridajú viaceré látky, ako sú cukor, arómy, farbivá, dochucovadlá, zahusťovadlá a konzervačné látky, ale nie destilovaný alkohol, sa majú zatriediť do položky 2208 KN.
Vo veci C‑532/14:
3.      Nápoj s alkoholometrickým titrom 13,4 % vol., ktorý sa vyrába zmiešaním vyčisteného alkoholického nápoja označeného ako „Ferm Fruit“ vyrobeného kvasením jablkového koncentrátu s cukrom, arómami, farbivami, dochucovadlami, zahusťovadlami, konzervačnými látkami a destilovaným alkoholom, sa má zatriediť do položky 2208 KN, aj keď destilovaný alkohol objemovo aj percentuálne nepresahuje 49 % alkoholu, ktorý sa nachádza v nápoji, pričom 51 % alkoholu vzniklo kvasením.
1 –      Jazyk prednesu: španielčina.
2 – Rozhodnutie zo 7. apríla 1987 (Ú. v. ES L 198, s. 1; Mim. vyd. 02/002, s. 288).
3 – Tento systém bol zavedený Medzinárodným dohovorom o harmonizovanom systéme opisu a číselného označovania tovaru uzavretým 14. júna 1983 v Bruseli (ďalej len „dohovor o HS“).
4 – Ú. v. ES L 256, s. 1; Mim. vyd. 02/002, s. 382.
5 – Vysvetlivky sú záväzné len v dvoch úradných jazykoch WCO, ktorými sú francúzština a angličtina.
6 – C‑150/08, EU:C:2009:294.
7 – C‑150/08, EU:C:2009:294.
8 – C‑150/08, EU:C:2009:294.
9 – C‑339/09, EU:C:2010:781.
10 – Rozsudok Paderborner Brauerei Haus Cramer (C‑196/10, EU:C:2011:487, ďalej len „rozsudok Cramer“).
11 – C‑150/08, EU:C:2009:294.
12 – C‑196/10, EU:C:2011:487.
13 – Tamže.
14 – C‑150/08, EU:C:2009:294.
15 – Tamže.
16 – Tamže.
17 – Tamže.
18 – Pozri napríklad dva najnovšie rozsudky Amazon EU (C‑58/14, EU:C:2015:385, bod 17) a Rohm Semiconductor (C‑666/13, EU:C:2014:2388, bod 23).
19 – Pozri najmä rozsudky Rohm Semiconductor (C‑666/13, EU:C:2014:2388, bod 23), Data I/O (C‑370/08, EU:C:2010:284, bod 24) a Data I/O (C‑297/13, EU:C:2014:331, bod 36 a citovanú judikatúru).
20 – Rozsudok Cramer (C‑196/10, EU:C:2011:487, bod 31 a tam citovaná judikatúra).
21 – Rozsudok Pacific World Limited (C‑215/10, EU:C:2011:528, bod 40 a citovaná judikatúra).
22 –      Rozsudky Oliver Medical (C‑547/13, EU:C:2015:139) a Delphi Deutschland (C‑423/10, EU:C:2011:315, bod 24 a citovaná judikatúra).
23 –      Pozri v podobnom zmysle rozsudok Nederlandse Spoorwegen (38/75, EU:C:1975:154, bod 10).
24 – C‑150/08, EU:C:2009:294.
25 – Rozsudok Skoma-Lux (C‑339/09, EU:C:2010:781, bod 46 a citovaná judikatúra).
26 – Rozsudok Cramer (C‑196/10, EU:C:2011:487, bod 37).
27 – Rozsudok Skoma‑Lux (C‑339/09, EU:C:2010:781, bod 47 a citovaná judikatúra).
28 – C‑150/08, EU:C:2009:294.
29 – Tamže.
30 – Tamže.
31 – Tamže.
32 – Tamže.
33 – Rozsudok Siebrand (C‑150/08, EU:C:2009:294, body 31 a 32).
34 – Tamže, bod 33.
35 – C‑150/08, EU:C:2009:294.