62004TO0445_ET
Pooled
Kohtuotsuse põhistus
Resolutiivosa
Pooled
Kohtuasjas T-445/04,
Energy Technologies ET SA,
asukoht Fribourg (Šveits), esindaja: A. Boman,
hageja,
versus
Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused),
kostja,
teine menetluspool Siseturu Ühtlustamise Ameti apellatsioonikojas
Aparellaje eléctrico, SL, asukoht Hospitalet de Llobregat (Hispaania),
mille esemeks on hagi ühtlustamisameti neljanda apellatsioonikoja 7. juuli 2004. aasta otsuse (asi R 366/2002-4) peale, mis käsitleb sõnamärgi UNEX ühenduse kaubamärgina registreerimise taotlust,
EUROOPA ÜHENDUSTE ESIMESE ASTME KOHUS (neljas koda),
koosseisus: koja esimees H. Legal, kohtunikud P. Mengozzi ja I. Wiszniewska-Białecka,
kohtusekretär: H. Jung,
on andnud järgmise
määruse
Kohtuotsuse põhistus
Asjaolud ja menetlus
1. Esimese Astme Kohtu kantseleisse 10. novembril 2004 saabunud avaldusega esitas hageja käesoleva hagi ühtlustamisameti neljanda apellatsioonikoja 7. juuli 2004. aasta otsuse (asi R 366/2002-4) peale.
2. Hagist nähtub, et hagejat esindab õigusnõustaja Angela Boman ( Attorney at Law ). Hagile on lisatud Länsrätten i Göteborg’i (Göteborgi halduskohus, Rootsi) esimehe kinnitus, mis tõendab, et A. Boman on õigusnõustaja, kellel on õigus esindada kliente ja tegutseda iseseisvalt kõikides Rootsi kohtutes. Hagile on alla kirjutanud A. Boman.
3. 3. detsembril 2004 palus Esimese Astme Kohus, lähtudes Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 44 lõikest 6 A. Bomanil tõendada vastavalt Euroopa Kohtu põhikirja artiklile 19, et tal on õigus esineda liikmesriigi kohtus, teiste sõnadega, et tal on Rootsis õigus tegutseda advokat ’ina. 10. detsembril 2004 väitis A. Boman vastuseks sellele kohustusele, et kuigi ta ei ole Rootsi advokatuuri ( Advokatsamfundet ) liige, on tal õigus esineda Rootsi kohtutes, kuna tal on bakalaureusekraad ( juris kandidatexamen ) ja kuna ta on läbinud kaheaastase praktikaperioodi Rootsi kohtutes ( notarietjänstgöring ).
Õiguslik käsitlus
4. Vastavalt Esimese Astme Kohtu kodukorra artiklile 111 võib Esimese Astme Kohus, kui ta leiab, et hagi on ilmselgelt vastuvõetamatu või ilmselgelt õiguslikult põhjendamatu, ilma menetlust jätkamata lahendada kohtuasja põhistatud määrusega.
5. Käesolevas asjas otsustab Esimese Astme Kohus sellele sättele toetudes lahendada kohtuasi menetlust jätkamata.
6. Vastavalt Euroopa Kohtu põhikirja artikli 19 lõikele 3, mis on vastavalt sama põhikirja artiklile 53 kohaldatav ka Esimese Astme Kohtu menetluses, peab Euroopa Kohtus teisi pooli esindama advokaat, see tähendab Rootsi puhul advokat . Rootsi õiguse kohaselt võivad ametinimetust advokat
kasutada vaid isikud, kellel on bakalaureusekraad ja kes on advokatuuri liikmed.
7. Euroopa Kohtu põhikirja artikli 19 neljandast lõigust tuleneb lisaks selgelt, et kaks kumulatiivset tingimust peavad olema täidetud selleks, et isikul oleks pädevus esindada Euroopa Kohtus teisi pooli peale liikmesriikide ja institutsioonide: ta peab olema advokaat (Rootsi puhul advokat ) ja tal peab olema õigus esineda liikmesriigi või muu Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigi kohtus. Need tingimused on olulised menetlusnormid, mille täitmatajätmine toob kaasa hagi vastuvõetamatuse.
8. See Euroopa Kohtu põhikirja artiklis 19 sätestatud nõue tuleneb asjaolust, et advokaati peetakse õigusemõistmises osalejaks, kes peab osutama kliendile vajalikku õigusabiteenust täiesti sõltumatult, lähtudes õigusemõistmise kõrgemast huvist. Sellele kaitsele vastavad kutse-eetika nõuded, mille on üldisest huvist lähtuvalt kehtestanud ja mille täitmist kontrollivad selleks õigustatud asutused. Selline käsitus vastab liikmesriikidele ühistele õiguslikele traditsioonidele ning seda võib samuti leida ühenduse õiguskorras (vt analoogia alusel Euroopa Kohtu 18. mai 1982. aasta otsus kohtuasjas 155/79: AM & S v . komisjon, EKL 1982, lk 1575, punkt 24).
9. Kuna A. Boman ei ole advokatuuri liige, ei ole ta Euroopa Kohtu põhikirja artikli 19 mõistes advokaat ( advokat ). Seega, kuigi ta võib vastavalt Rootsi õigusele esindada pooli Rootsi kohtutes, ei vasta ta esimesele artikli 19 neljandas lõigus sätestatud kahest kumulatiivsest tingimusest ning seetõttu puudub tal pädevus esindada hagejat Esimese Astme Kohtus.
10. Kõigist eelnevatest kaalutlustest tuleneb, et käesolev hagi tuleb ilmselge vastuvõetamatuse tõttu jätta läbi vaatamata, ilma et oleks vaja kostjat sellest teavitada.
Kohtukulud
11. Kuna käesolev määrus on tehtud enne kostjale hagist teatamist ja seega enne kostja kohtukulude tekkimist, siis piisab sedastamisest, et kodukorra artikli 87 lõike 1 alusel jäävad hageja kohtukulud tema enda kanda.
Resolutiivosa
Esitatud põhjendustest lähtudes
ESIMESE ASTME KOHUS (neljas koda)
teeb määruse, millega otsustab:
1. Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.
2. Hageja kannab ise oma kohtukulud.
Luxembourgis, 28. veebruaril 2005