62024TJ0229_RES
Kohtuasi T‑229/24
Isabel Sánchez
versus
Euroopa Komisjon
Üldkohtu (kümnes koda) 29. aprilli 2026. aasta kohtuotsus
Avalik teenistus – Ametnikud – Töölevõtmine – Konkursiteade – Avalik konkurss EPSO/AD/391/21 – Otsus jätta hageja nimi reservnimekirja kandmata – Võrdne kohtlemine – Punktide ühtlustamine – Põhjendamiskohustus – Kaitseõigused – Hea halduse põhimõte – Haldusmenetluse kestus – Mõistlik aeg
Ametnikud – Konkurss – Konkurss kvalifikatsiooni ja katsete põhjal – Konkursikomisjoni kohustused – Kandidaatide teenete võrdlev hindamine – Punktide ühtlustamise kasutamine – Kohustus märkida see asjaolu konkursiteates või teatada sellest kandidaatidele enne katseid – Puudumine
(Ametnike personalieeskirjad, III lisa artikli 1 lõike 1 punkt e)
(vt punktid 37–44 ja 69)
Ametnikud – Konkurss – Konkurss kvalifikatsiooni ja katsete põhjal – Hindamiskriteeriumide rakendamine ja nende kaalumine – Konkursikomisjoni kaalutlusõigus – Punktide ühtlustamise kasutamine pärast katseid – Lubatavus
(Ametnike personalieeskirjad, artikkel 27 ja III lisa)
(vt punktid 46–49 ja 51–54)
Ametnikud – Konkurss – Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) – Ametnike töölevõtmise konkursside käik – EPSO roll – Konkursikomisjoni abistamine – Tehniline tugi kandidaatide punktide ühtlustamisel – Lubatavus – Vajadus näha ette EPSO sekkumine konkursiteates – Puudumine
(Ametnike personalieeskirjad, III lisa artikli 1 lõike 1 punkt e ja artikli 7 lõiked 1–3)
(vt punktid 70–77)
Ametnikud – Konkurss – Konkursikomisjon – Reservnimekirja kandmata jätmise otsus – Põhjendamiskohustus – Ulatus – Menetluse konfidentsiaalsusest kinnipidamine – Eri katsetel saadud punktide teatavaks tegemine – Lubatavus – Lisapõhjenduse vajadus punktide ühtlustamise korral konkursikomisjoni poolt – Puudumine
(ELTL artikkel 296; ametnike personalieeskirjad, III lisa artikkel 6)
(vt punktid 91–100)
Ametnikud – Põhimõtted – Kaitseõigused – Asjaomase isiku ärakuulamise kohustus enne huve kahjustava akti vastuvõtmist – Ulatus – Kohaldamine konkursikomisjoni otsuste suhtes – Punktide ühtlustamisel kohaldatud matemaatilise valemi teatavaks tegemise kohustus – Puudumine
(Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikli 41 lõike 2 punkt a)
(vt punktid 104–109 ja 117–120)
Ametnikud – Konkurss – Konkurss kvalifikatsiooni ja katsete põhjal – Kandidaatide teenete hindamine – Taotluste uuesti läbivaatamine – Ese
(Ametnike personalieeskirjad, III lisa artikli 7 lõike 2 punkt b)
(vt punkt 113)
Ametnike hagid – Eelnev halduskaebus – Kaebuse vaikimisi tehtud otsusega rahuldamata jätmine – Hilisem selgesõnaline otsus – Mõistliku aja jooksul tegutsemise kohustuse rikkumine – Puudumine
(Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikli 41 lõige 1; ametnike personalieeskirjad, artikkel 90 ja artikli 91 lõige 3)
(vt punktid 127–132)
Ametnikud – Konkurss – Liidu institutsioonide kohustus tagada kõikidele kandidaatidele katsete rahulik ja nõuetekohane toimumine – Rikkumine – Mõju katsete õiguspärasusele – Tingimused – Tõendamiskoormis
(vt punktid 142–145 ja 149–152)
Kokkuvõte
Üldkohus jättis rahuldamata avaliku konkursi EPSO/AD/391/21 endise kandidaadi esitatud tühistamishagi ja otsustas esimest korda punktide ühtlustamise kahtluse alla seadmise üle konkursi raames.
Hageja kandideeris 2021. aasta mais kõnealusel konkursil, mille eesmärk oli koostada reservnimekirjad, millest Euroopa Liidu institutsioonid – peamiselt Euroopa Komisjon – saaksid värvata ametnikke.
Hagejale anti 2022. aasta detsembris teada, et konkursi viimase etapi katsete tulemusel ei kantud tema nime reservnimekirja, kuna ta ei olnud nende kandidaatide hulgas, kes said katsetel kõrgeima punktisumma.
Konkreetsel juhul heitis hageja sisuliselt ette seda, et konkursiteates ei avaldatud hindamismeetodina ühtlustamise meetodit, ning leidis, et konkursikomisjon oleks pidanud selle vähemalt kindlaks määrama ja enne katsete algust teatavaks tegema.
Üldkohtu hinnang
Üldkohus tuletas alustuseks meelde, et konkursikomisjoni menetlus hõlmab üldiselt vähemalt kahte eraldi etappi, nimelt esiteks kandideerimisavalduste läbivaatamist, et valida välja konkursile lubatavad kandidaadid, ja teiseks täidetavale ametikohale kandideerijate võimete hindamist reservnimekirja koostamiseks.
Konkursikomisjoni menetluse teise etappi kuuluva ühtlustamise eesmärk on kõrvaldada eri hindajate suhteline subjektiivsus hinnete andmisel, arvestades, et mõni hindaja on objektiivselt rangem kui teine. Iga töölevõtmise menetluse konkreetsetest asjaoludest olenevalt võib ühtlustamine osutuda asjakohaseks. Selle meetodiga rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet, kuna ühelt poolt kohaldatakse seda ühetaoliselt kõigile kandidaatidele, keda on sõltumatult hinnanud vähemalt kaks eri hindajat. Teiselt poolt võimaldab see kandidaatide võrreldavate andmete, s.o käsitletaval juhul kõikide konkursil kandideerijate ühtlustatud punktide alusel kandidaate võrdlevalt hinnata, et tagada hindamise ühetaolisus.
Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad (edaspidi „personalieeskirjad“), eelkõige personalieeskirjade III lisa artikli 1 lõike 1 punkt e ei näe ette, et ühtlustamise kasutamise korral peab see olema enne katseid avaldatud või teatavaks tehtud. Järelikult ei pea ühtlustamise kasutamine tingimata olema konkursiteates märgitud.
Lisaks saab otsuse ühtlustamise kasutamise kohta teha alles pärast katseid, kui hindajate antud punktid on konkursikomisjoni liikmetele teada ja kui tuvastatakse, et eri hindajate antud punktide vahel on liiga suur erinevus. Niisiis ei ole kohe võimalik teada, kas ühtlustamist on vaja kasutada, mistõttu ei saa konkursikomisjon teha otsust ühtlustamise kasutamise kohta enne vastuste parandamist.
Arvestades konkursikomisjoni ulatuslikku kaalutlusõigust oma töö korraldamisel, võib konkursikomisjon ühtlustamist kasutada ja määrata kindlaks selle tingimused, isegi kui konkursiteates ei ole ühtlustamise võimalust nimetatud.
Nimelt, erinevalt sellest, „millised“ need katsed on ja millist „hindamissüsteemi“ kasutatakse, st küsimused, mis puudutavad katseid endid ja seega objektiivseid andmeid, mis peavad olema konkursiteates täpsustatud, soovitakse ühtlustamisega kõrvaldada subjektiivsus konkursikomisjoni võrdlevat laadi hinnangutes, millele iseenesest laieneb konkursikomisjoni menetluse konfidentsiaalsus. Lisaks, nagu hageja kohtuistungil möönis, ei oleks enne katseid teadmine, et konkursikomisjon kasutab ühtlustamist, konkreetselt tema konkursiks valmistumist muutnud.
Ühtlustamise etapis sekkumisel piirdus Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) ühtlustamise menetluses hindajate antud punktidele teaduslikult tõendatud matemaatilise valemi kohaldamisega ning konkursikomisjon otsustas lõpuks kiita heaks ühe kahest EPSO sõnastatud ühtlustamise ettepanekust. EPSO ei ületanud seega oma rolli, mis personalieeskirjade III lisa artikli 7 lõigete 1–3 kohaselt seisneb erinevate institutsioonide aitamises, määratledes ja korraldades ametnike valikumenetlust kooskõlas nende institutsioonide kehtestatud üldiste rakendussätetega.
Konkursikomisjoni otsuse põhjendamise kohustuse ulatuse kohta leidis Üldkohus, et ühtlustamise kasutamine ei nõua lisapõhjendust.
Kuna ühtlustamise eesmärk on aidata kaasa kandidaatide võrdlevale hindamisele, eeldaks kandidaadi taotlus teada saada ühtlustamise mõju tema hindele seda, et talle tuleks edastada nii tema kui ka teiste kandidaatide vahehinne. Selle teada saamine tähendaks ka tehtud arvutuste teatavaks tegemist.
Kuid vahehinded, mille teatavaks tegemisega võidakse avalikustada kandidaatide isikulise või võrdleva hindamisega seotud teavet, peavad tingimata olema konkursikomisjoni menetlusele omaselt konfidentsiaalsed.
Arvestades vajadust ühitada põhjendamiskohustus konkursikomisjoni menetluse konfidentsiaalsuse nõudega, ei saa seega hagejale teatavaks teha ei vahehindeid ega vahehinnete alusel tehtud arvutusi.
Kuigi ühtlustamise raames kasutatud matemaatiline valem ei ole kaitstud konkursikomisjoni menetluse konfidentsiaalsusega, ei ole see nii vahehinnete ja ühtlustamise raames tehtud arvutuste puhul, mille teatavaks tegemine kahjustaks tasakaalu kaitseõiguste ja konkursikomisjoni menetluse konfidentsiaalsuse vahel.