null
ROZSUDEK SOUDNÍHO DVORA (druhého senátu)
21. května 2026(*)
„ Řízení o předběžné otázce – Celní unie – Prováděcí nařízení (EU) 2022/191 – Uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky – Článek 1 odst. 3 – Celní prohlášení – Žádost o změnu – Předložení obchodní faktury splňující požadavky tohoto ustanovení dovozcem po podání celního prohlášení“
Ve věci C‑889/24,
jejímž předmětem je žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná na základě článku 267 SFEU rozhodnutím Administratīvā rajona tiesa (okresní správní soud, Lotyšsko) ze dne 20. prosince 2024, došlým Soudnímu dvoru dne 20. prosince 2024, v řízení
„DELVE 2“ SIA
proti
Valsts ieņēmumu dienests,
SOUDNÍ DVŮR (druhý senát),
ve složení: K. Jürimäe, předsedkyně senátu, K. Lenaerts, předseda Soudního dvora vykonávající funkci soudce druhého senátu, F. Schalin (zpravodaj), M. Gavalec a Z. Csehi, soudci,
generální advokát: A. Biondi,
za soudní kancelář: A. Calot Escobar, vedoucí,
s přihlédnutím k písemné části řízení,
s ohledem na vyjádření, která předložili:
–        za lotyšskou vládu: E. Bārdiņš, J. Davidoviča a K. Pommere, jako zmocněnci,
–        za belgickou vládu: S. Baeyens a M. Jacobs, jako zmocněnci,
–        za Evropskou komisi: I. Naglis a R. Pethke, jako zmocněnci,
s přihlédnutím k rozhodnutí, přijatému po vyslechnutí generálního advokáta, rozhodnout věc bez stanoviska,
vydává tento
Rozsudek
1        Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce se týká výkladu čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/191 ze dne 16. února 2022 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. 2022, L 36, s. 1).
2        Tato žádost byla předložena v rámci sporu mezi „DELVE 2“ SIA (dále jen „Delve“), společností založenou podle lotyšského práva, a Valsts ieņēmumu dienests (daňová správa, Lotyšsko) ohledně toho, že tato správa zamítla žádost společnosti Delve o změnu celních prohlášení na základě platných obchodních faktur vystavených po podání těchto prohlášení.
Právní rámec
Prováděcí nařízení 2022/191
3        Body 606 a 607 odůvodnění prováděcího nařízení 2022/191 uvádějí:
„(606) Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi celními sazbami hrozí, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro ‚všechny ostatní společnosti‘.
(607)      I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, tato faktura není jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států by totiž měly i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a měly by si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy.“
4        Článek 1 tohoto prováděcího nařízení stanoví:
„1.      Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli jiných než z nerezavějící oceli, tj. vrutů do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezných šroubů, ostatních šroubů a svorníků s hlavou (též s maticemi nebo podložkami, avšak kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložek pocházejících z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 58, 7318 15 68, 7318 15 82, 7318 15 88, ex 7318 15 95 (kódy TARIC 7318159519 a 7318159589), ex 7318 21 00 (kódy TARIC 7318
21
00
31, 7318
21
00
39, 7318
21
00
95 a 7318
21
00
98) a ex 7318 22 00 (kódy TARIC 7318
22
00
31, 7318
22
00
39, 7318
22
00
95 a 7318
22
00
98).
2.      Sazby konečného antidumpingového cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoven[y] takto:
Společnost
Sazba konečného antidumpingového cla (%)
Doplňkový kód
TARIC
[...]
[...]
[...]
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze
39,6
Všechny ostatní společnosti
86,5
C999
3.      Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 se podmiňuje předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění: „Já, níže podepsaný, potvrzuji, že (objem) (dotčeného výrobku) prodaného na vývoz do Evropské unie, na který se vztahuje tato faktura, byl vyroben (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v [dotyčné zemi]. Prohlašuji, že informace uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“ Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4.      Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.“
5        Příloha uvedeného prováděcího nařízení, nadepsaná „Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku“, obsahuje tabulku v následující podobě:
Stát
Název/jméno
Doplňkový kód TARIC
[...]
[...]
[...]
Čínská lidová republika
Jiashan Xiaohai Metal Products Factory
C797
[...]
[...]
[...]“
Celní kodex Unie
6        Článek 15 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. 2013, L 269, s. 1, dále jen „celní kodex Unie“), nadepsaný „Poskytování informací celním orgánům“, stanoví:
„1.      Každá osoba, která se přímo nebo nepřímo podílí na vyřizování celních formalit nebo na celních kontrolách, poskytne celním orgánům na jejich žádost a v jakémkoli stanoveném termínu všechny potřebné doklady a informace v náležité podobě a veškerou pomoc nezbytnou pro splnění těchto formalit nebo provedení kontrol.
2.      Podáním celního prohlášení, celního prohlášení pro dočasné uskladnění, vstupního souhrnného celního prohlášení, výstupního souhrnného celního prohlášení, prohlášení o zpětném vývozu nebo oznámení o zpětném vývozu určitou osobou celním orgánům nebo podáním žádosti o povolení nebo o jakékoli jiné rozhodnutí se dotyčná osoba stává odpovědnou:
a)      za správnost a úplnost informací uvedených v celním prohlášení, oznámení nebo žádosti;
b)      za pravost, správnost a platnost dokladu podporujícího prohlášení, oznámení nebo žádosti;
c)      případně za dodržení všech povinností v souvislosti s propuštěním zboží do daného celního režimu nebo s prováděním schválených operací.
První pododstavec se rovněž vztahuje na poskytování jakýchkoli informací v jakékoli podobě požadovaných celními orgány nebo jim předložených.
[...]“
7        Článek 46 tohoto kodexu, nadepsaný „Řízení rizik a celní kontroly“, v odstavci 1 stanoví:
„Celní orgány mohou provádět veškeré celní kontroly, které považují za nezbytné.
Celní kontroly mohou zahrnovat zejména kontrolu zboží, odebrání vzorků, ověřování správnosti a úplnosti informací uvedených v prohlášení nebo oznámení a existence, pravosti, správnosti a platnosti dokladů, přezkum účetnictví hospodářských subjektů a jiných záznamů, kontrolu dopravních prostředků, kontrolu zavazadel a jiného zboží přepravovaného osobami a provádění úředních šetření a dalších podobných činností.“
8        Článek 48 uvedeného kodexu, nadepsaný „Kontrola po propuštění zboží“, zní následovně:
„Po propuštění zboží mohou celní orgány za účelem celních kontrol ověřovat správnost a úplnost informací uvedených v celním prohlášení, celním prohlášení pro dočasné uskladnění, vstupním souhrnném celním prohlášení, výstupním souhrnném celním prohlášení, prohlášení o zpětném vývozu nebo oznámení o zpětném vývozu a existenci, pravost, správnost a platnost veškerých podkladů a provádět kontrolu účetnictví deklaranta a jiných záznamů vztahujících se k operacím s daným zbožím nebo k předešlým nebo následným obchodním operacím s týmž zbožím. Celní orgány mohou toto zboží rovněž kontrolovat nebo z něj odebrat vzorky, je-li jeho kontrola ještě možná.
Tyto kontroly lze provést v prostorách držitele zboží, jeho zástupce nebo jiné osoby, která se přímo nebo nepřímo obchodně podílí na uvedených operacích, nebo jiné osoby, která má v držení zmíněné doklady a údaje pro obchodní účely.“
9        Článek 173 téhož kodexu, nadepsaný „Změna celního prohlášení“, v odstavci 3 stanoví:
„Na žádost deklaranta podanou do tří let ode dne přijetí celního prohlášení může být povolena změna celního prohlášení po propuštění zboží, aby deklarant mohl splnit své povinnosti v souvislosti s propuštěním zboží do příslušného celního režimu.“
Spor v původním řízení a předběžné otázky
10      V červenci 2022 podala společnost Delve tři celní prohlášení za účelem propuštění do volného oběhu zboží označeného jako „železné nebo ocelové podložky“ (dále jen „dotčené zboží“), které pořídila od Tandl Industry Co., Ltd, společnosti se sídlem v Číně. Dotčené zboží bylo deklarováno pod kódem 7318
22
00 kombinované nomenklatury uvedené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. 1987, L 256, s. 1; Zvl. vyd. 02/02, s. 382) ve znění vyplývajícím z prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/1832 ze dne 12. října 2021 (Úř. věst. 2021, L 385, s. 1) (dále jen „KN“), a pod kódem 7318
22
00
98 integrovaného sazebníku Evropských společenství (TARIC) uvedeného v článku 2 nařízení č. 2658/87.
11      K těmto celním prohlášením byly přiloženy faktury s datem 22. prosince 2021, které neuváděly ani totožnost jejich vystavitele, ani výrobce dotčeného zboží, kterého se týkaly. Na dotčené zboží byla proto uplatněna sazba konečného antidumpingového cla ve výši 86,5 % (doplňkový kód TARIC C999), která se vztahuje na „všechny ostatní společnosti“ v souladu s tabulkou uvedenou v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení 2022/191.
12      V září 2022 podala společnost Delve u daňové správy žádost o změnu uvedených celních prohlášení. Touto změnou měla společnost Delve v úmyslu nahradit doplňkový kód TARIC C999 doplňkovým kódem TARIC C797, který se vztahuje na dovoz od výrobce Jiashan Xiaohai Metal Products Factory uvedeného v příloze prováděcího nařízení 2022/191. Podle společnosti Delve z toho mělo vyplývat uplatnění sazby konečného antidumpingového cla ve výši 39,6 % použitelné na „ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze“, jak stanoví tentýž čl. 1 odst. 2. K této žádosti o změnu byla připojena druhá verze tří faktur uvedených v předchozím bodě, avšak opět s datem 22. prosince 2021.
13      Daňová správa však odmítla provést požadované změny z důvodu, že prohlášení výrobce nesplňuje požadavky čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení 2022/191. Konstatovala, že výrobek, který je v něm uveden, a sice „šrouby“, nelze považovat za deklarovaný výrobek, a sice „podložky“. Dále uvedla, že změněné prohlášení neobsahovalo jméno zástupce, který jej podepsal, ani datum.
14      Dne 6. března 2023 podala společnost Delve u daňové správy novou žádost o změnu tří celních prohlášení, k níž přiložila třetí verzi tří faktur uvedených v bodě 11 tohoto rozsudku. Tyto nové dokumenty, přestože byly vyhotoveny po podání celních prohlášení, stále nesly datum 22. prosince 2021. Třemi rozhodnutími přijatými dne 15. prosince 2023 daňová správa sice konstatovala, že posledně uvedené faktury nyní splňují formální požadavky čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení 2022/191, avšak znovu odmítla tato celní prohlášení změnit.
15      Daňová správa totiž s odkazem zejména na body 606 a 607 odůvodnění prováděcího nařízení 2022/191 a na rozsudek ze dne 12. října 2017, Tigers (C‑156/16, dále jen „rozsudek Tigers“, EU:C:2017:754), dospěla k závěru, že předložení faktury splňující požadavky tohoto čl. 1 odst. 3 po podání celního prohlášení samo o sobě nestačí k tomu, aby bylo možné mít nárok na automatické uplatnění individuální sazby antidumpingového cla. Společnost Delve měla za tímto účelem předložit důkazy, které by jednoznačně doložily, že společnost Jiashan Xiaohai Metal Products Factory byla skutečným výrobcem dotčeného zboží, což tento dovozce neučinil.
16      Společnost Delve podala proti těmto rozhodnutím daňové správy žalobu k Administratīvā rajona tiesa (okresní správní soud, Lotyšsko), který je předkládajícím soudem. Na podporu své žaloby tvrdí, že splnila formální požadavky čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení 2022/191, což daňová správa sama připustila. Daňová správa tedy podle ní měla přijmout změnu dotyčných celních prohlášení a uplatnit sníženou sazbu antidumpingového cla použitelnou na společnost Jiashan Xiaohai Metal Products Factory.
17      Předkládající soud vyjadřuje pochybnosti ohledně toho, zda si dovozce může činit nárok na změnu celního prohlášení, které zpočátku nesplňovalo požadavky čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení 2022/191, tím, že po podání tohoto prohlášení a za účelem uplatnění snížené sazby antidumpingového cla předloží fakturu splňující tyto požadavky.
18      Kromě toho předkládající soud poukazuje na možný rozpor mezi zněním čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení 2022/191, který vyžaduje předložení platné obchodní faktury, a bodem 607 odůvodnění tohoto nařízení, podle kterého by předložení takové faktury nemělo být jediným prvkem, který by celní orgány měly zohlednit.
19      Za těchto podmínek se Administratīvā rajona tiesa (okresní správní soud) rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky:
„1)      Musí být za okolností věci v původním řízení čl. 1 odst. 3 [prováděcího nařízení 2022/191] vykládán v tom smyslu, že pro účely uložení konečného antidumpingového cla je dovozce oprávněn předložit po podání celního prohlášení platnou fakturu vystavenou dodatečně?
2)      Musí být čl. 1 odst. 3 [prováděcího nařízení 2022/191] ve spojení s bodem 607 odůvodnění tohoto nařízení vykládán v tom smyslu, že předložení řádné faktury nemusí samo o sobě odůvodňovat uplatnění individuální celní sazby?“
K předběžným otázkám
K první otázce
20      Podstatou první otázky předkládajícího soudu je, zda čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení 2022/191 musí být vykládán v tom smyslu, že pro účely uložení konečného antidumpingového cla umožňuje toto ustanovení dovozci předložit po podání celního prohlášení dodatečně vystavenou obchodní fakturu splňující požadavky tohoto ustanovení.
21      Podle ustálené judikatury Soudního dvora je třeba pro výklad ustanovení unijního práva vzít v úvahu nejen jeho znění, ale i jeho kontext a cíle sledované právní úpravou, jíž je součástí (rozsudek Tigers, bod 21 a citovaná judikatura).
22      Pokud jde o znění čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení č. 2022/191, je podle něj uplatnění individuální sazby antidumpingového cla podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v tomto ustanovení, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti, které nejsou uvedeny v tomto nařízení.
23      Z tohoto znění jasně vyplývá, že předložení platné faktury, která splňuje požadavky stanovené v uvedeném ustanovení, je nezbytnou podmínkou pro uplatnění individuální sazby antidumpingového cla. Naproti tomu uvedené znění nestanoví okamžik, k němuž musí být taková faktura předložena. Nezakazuje tedy, aby faktura, která splňuje všechny požadavky stanovené v uvedeném ustanovení, byla předložena celním orgánům po podání celního prohlášení (obdobně viz rozsudek Tigers, body 23 a 24). Totéž znění nezakazuje ani to, aby byla taková faktura vystavena nebo opravena dodatečně.
24      Pokud jde o kontext čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení 2022/191, je třeba konstatovat, že toto nařízení neobsahuje žádné jiné ustanovení, které by upřesňovalo okamžik, kdy musí být celním orgánům platná obchodní faktura předložena.
25      V tomto ohledu je třeba upřesnit, že čl. 1 odst. 4 prováděcího nařízení 2022/191 stanoví, že není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy. Vzhledem k tomu, že toto prováděcí nařízení nestanoví jinak, řídí se podmínky pro podávání a kontrolu celních prohlášení o výrobcích podléhajících antidumpingovému clu celním kodexem Unie (obdobně viz rozsudek Tigers, bod 27).
26      V tomto ohledu je třeba konstatovat, že celní kodex výslovně nestanoví okamžik, k němuž musí být obchodní faktura předložena.
27      Článek 173 uvedeného kodexu však v některých případech stanoví postup pro podání žádosti o dodatečnou změnu celního prohlášení. Odstavec 3 tohoto článku stanoví, že na žádost deklaranta podanou do tří let ode dne přijetí celního prohlášení může být povolena změna celního prohlášení po propuštění zboží, „aby deklarant mohl splnit své povinnosti v souvislosti s propuštěním zboží do příslušného celního režimu“. Deklarant tak může předložit nové důkazy a doklady na podporu žádosti o změnu.
28      Dále z článků 46 a 48 téhož kodexu vyplývá, že celní orgány mohou ověřovat mimo jiné správnost a úplnost informací uvedených v celním prohlášení nebo oznámení, jakož i existenci, pravost, správnost a platnost podkladů.
29      Z těchto ustanovení celního kodexu Unie vyplývá, že za určitých okolností je přípustné předložit pod kontrolou
celních orgánů nové skutečnosti, které mohou tyto orgány zohlednit, a to i po podání celního prohlášení. Nic přitom
nenasvědčuje tomu, že by bylo vyloučeno předložit platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení 2022/191 (obdobně viz rozsudek Tigers, body 31 a 32).
30      Tento závěr je potvrzen cíli sledovanými tímto prováděcím nařízením.
31      Podle bodu 606 odůvodnění uvedeného prováděcího nařízení jsou totiž za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi celními sazbami hrozí, nutná zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla.
32      Takové uplatňování je zajištěno, jestliže jsou antidumpingová cla stanovena na základě skutečností, jejichž správnost mohla být ověřena, v případě potřeby na základě článků 46 a 48 celního kodexu Unie (obdobně viz rozsudek Tigers, bod 35).
33      Vzhledem k tomu, že prováděcí nařízení 2022/191 sleduje cíl snížení rizika obcházení prostřednictvím správného uplatňování antidumpingových cel, je třeba jej vykládat tak, že dotyčným dovozcům dovoluje předložit platnou obchodní fakturu nebo opravenou či novou verzi této faktury i po podání celního prohlášení (obdobně viz rozsudek Tigers, bod 36).
34      Na první otázku je tudíž třeba odpovědět tak, že čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení 2022/191 musí být vykládán v tom smyslu, že pro účely uložení konečného antidumpingového cla umožňuje toto ustanovení dovozci předložit po podání celního prohlášení dodatečně vystavenou obchodní fakturu splňující požadavky tohoto ustanovení.
K druhé otázce
35      Podstatou druhé otázky předkládajícího soudu je, zda čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení 2022/191 ve spojení s bodem 607 odůvodnění tohoto nařízení musí být vykládán v tom smyslu, že předložení platné obchodní faktury, jež
splňuje požadavky tohoto ustanovení,
na zboží, na které se vztahuje individuální sazba antidumpingového cla, samo o sobě automaticky odůvodňuje uplatnění této sazby.
36      Jak bylo uvedeno v bodě 23 tohoto rozsudku, zaprvé ze samotného znění čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení 2022/191 vyplývá, že předložení platné faktury, která splňuje požadavky uvedené v tomto ustanovení, je nezbytnou podmínkou pro uplatnění individuální sazby antidumpingového cla. Toto znění však nijak neupřesňuje, zda předložení takové faktury představuje dostatečnou podmínku pro uplatnění individuální sazby.
37      Pokud jde zadruhé o kontext čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení 2022/191, je třeba připomenout, že jak vyplývá z bodu 25 tohoto rozsudku, toto ustanovení je třeba vykládat ve spojení s příslušnými ustanoveními celního kodexu Unie.
38      V tomto ohledu je třeba nejprve zdůraznit, že čl. 15 odst. 2 celního kodexu Unie ukládá deklarantům povinnost poskytnout ve svém prohlášení správné a úplné informace. Dále, jak již bylo uvedeno v bodě 28 tohoto rozsudku, z článků 46 a 48 tohoto kodexu vyplývá, že celní orgány mohou ověřovat mimo jiné správnost a úplnost informací uvedených v celním prohlášení nebo oznámení, jakož i existenci, pravost, správnost a platnost podkladů. Konečně, jak vyplývá z bodu 27 tohoto rozsudku, čl. 173 odst. 3 uvedeného kodexu umožňuje v některých případech změnu celního prohlášení do tří let ode dne jeho přijetí.
39      Předložení platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení 2022/191, přitom nemůže bránit celním orgánům ve výkonu jejich kontrolních a ověřovacích pravomocí. Za těchto podmínek je třeba učinit závěr, že předložení takové faktury nevede ipso facto k uplatnění individuální sazby antidumpingového cla.
40      Pokud jde zatřetí o cíle právní úpravy v kontextu, do nějž zapadá čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení 2022/191, je třeba bez dalšího připomenout, že z bodu 15 odůvodnění celního kodexu Unie v podstatě vyplývá, že cílem tohoto kodexu je boj proti podvodům a celní kontroly jsou vlastní naplňování tohoto cíle (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 8. června 2023, Zes Zollner Electronic, C‑640/21, EU:C:2023:457, body 45 a 46).
41      Tento cíl boje proti podvodům se rovněž konkrétně odráží v bodech 606 a 607 odůvodnění prováděcího nařízení 2022/191. Z prvního z těchto bodů odůvodnění zajisté vyplývá, že za účelem minimalizace rizika obcházení souvisejícího s velkým rozdílem mezi jednotlivými sazbami antidumpingového cla je nezbytné, aby společnosti, které žádají o uplatnění individuální sazby antidumpingového cla, předložily obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto prováděcího nařízení. Z druhého z těchto bodů odůvodnění nicméně vyplývá, že předložení takové faktury není jediným prvkem, který musí celní orgány zohlednit. I v případě, že je faktura ve všech ohledech v souladu s těmito požadavky, musí totiž tyto orgány provést své obvyklé kontroly a vyžádat si i další doklady pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy.
42      Jakýkoli opačný výklad, podle něhož by k uplatnění individuální sazby antidumpingového cla stačilo pouhé předložení platné faktury, i kdyby obsahovala nepravdivé údaje, by mohl zbavit účinku tato pravidla, která jsou nezbytná pro účinný boj proti podvodům, a podporovat možnosti podvodů, které jsou zjevně v rozporu s cíli celních předpisů.
43      Z výše uvedených úvah vyplývá, že předložení platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení 2022/191, je nezbytnou podmínkou pro stanovení individuální sazby antidumpingového cla, avšak automaticky nezaručuje uplatnění této sazby. I v případě, že je taková faktura předložena, musí mít
totiž celní orgány v souladu s celními předpisy možnost ověřit správnost údajů uvedených na této faktuře.
44      Na druhou otázku je tedy třeba odpovědět tak, že čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení 2022/191 ve spojení s bodem 607 odůvodnění tohoto nařízení musí být vykládán v tom smyslu, že předložení platné obchodní faktury, jež splňuje požadavky tohoto ustanovení, na zboží, na které se vztahuje individuální sazba antidumpingového cla, samo o sobě automaticky neodůvodňuje uplatnění této sazby.
K nákladům řízení
45      Vzhledem k tomu, že řízení má, pokud jde o účastníky původního řízení, povahu incidenčního řízení ve vztahu ke sporu probíhajícímu před předkládajícím soudem, je k rozhodnutí o nákladech řízení příslušný uvedený soud. Výdaje vzniklé předložením jiných vyjádření Soudnímu dvoru než vyjádření uvedených účastníků řízení se nenahrazují.
Z těchto důvodů Soudní dvůr (druhý senát) rozhodl takto:
1)      Článek 1 odst. 3 prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/191 ze dne 16. února 2022 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
musí být vykládán v tom smyslu, že
pro účely uložení konečného antidumpingového cla umožňuje toto ustanovení dovozci předložit po podání celního prohlášení dodatečně vystavenou obchodní fakturu splňující požadavky tohoto ustanovení.
2)      Článek 1 odst. 3 prováděcího nařízení 2022/191 ve spojení s bodem 607 odůvodnění tohoto prováděcího nařízení
musí být vykládán v tom smyslu, že
předložení platné obchodní faktury, jež splňuje požadavky tohoto ustanovení, na zboží, na které se vztahuje individuální sazba antidumpingového cla, samo o sobě automaticky neodůvodňuje uplatnění této sazby.
Podpisy
*      Jednací jazyk: lotyština.