62003CC0005_CS
Opinion of the Advocate-General
Opinion of the Advocate-General
I – Úvod
1. V této věci se Řecká republika domáhá zrušení rozhodnutí Komise 2002/881/ES ze dne 5. listopadu 2002 o vyloučení některých výdajů uskutečněných členskými státy ze záruční sekce Evropského zemědělského, orientačního a záručního fondu (EZOZF)(2) z financování z prostředků Společenství. Projednávaná žaloba se týká toho, že Komise zamítla odškodnit Řeckou republiku v celkové výši 36 761 035, 91 eur.
II – Právní rámec
2. Právní rámec financování společné zemědělské politiky a schvalování účtů EZOZF byl již několikrát vyčerpávajícím způsobem uveden v různých rozsudcích a stanoviscích. Pro podrobný přehled tohoto právního rámce odkazuji především na stanovisko generálního advokáta Jacobse ze dne 22. ledna 2004 a na rozsudek Spolková republika Německo v. Komise(3) .
III – Skutkové okolnosti
3. Rozhodnutím 2002/881 Komise vyloučila některé výdaje členských států z financování EZOZF. Jak vyplývá z rozhodnutí 2002/881 a jeho příloh, byly vyloučeny následující výdaje Řecké republiky:
– 2 438 896,91 eur v odvětví ovoce a zeleniny pro rozpočtové roky 1997–2001,
– 11 352 868 eur v oblasti prémií na zvířata pro rozpočtové roky 1999–2001,
– 22 969 271 eur v oblasti prémií na zvířata pro rozpočtové roky 1998–1999.
4. Návrhem došlým kanceláři Soudního dvora dne 3. ledna 2003 Řecká republika požádala Soudní dvůr na základě čl. 230 prvního pododstavce ES, aby zrušil nebo změnil napadené rozhodnutí v části týkající se oprav, pokud jde o podporu v odvětví ovoce a zeleniny a paušálních oprav v oblasti prémií na zvířata.
IV – Podpora v odvětví ovoce a zeleniny
A – Skutkové okolnosti a postup před zahájením soudního řízení
5. V průběhu kontrol uskutečněných v Řecku ve dnech 23. až 26. února 1999 a ve dnech 22. až 24. března 1999 Komise konstatovala nedbalosti a vážné mezery v řízení a kontrole podpor v odvětví citrusových plodů, především vzhledem k následujícím skutečnostem:
– zadržení 3 % některých podpor organizacemi producentů;
– platba podpor oprávněným osobám šekem;
– nepřevedení podpory organizací producentů „Dalamanares“ všem jejím členům za rok 1997/1998;
– nedostatečná kontrola při dodávání některých citrusových plodů;
– neuchovávání dokladů týkajících se množství dodaného zboží – tzv. „potvrzení o váze“.
6. Dopisem ze dne 24. října 2001 útvary Komise oficiálně informovaly řecké úřady o svém záměru uplatnit finanční opravu:
a) ve výši 3 % z podpory týkající se zpracování pomerančů pro hospodářské roky 1997 až 2000 z důvodu zadržení 3 % této podpory, která měla být vyplacena oprávněným osobám;
b) ve výši 2 % z žádostí podaných Řeckou republikou pro hospodářské roky 1997 až 1999 z důvodu nedostatečných kontrol Řeckou republikou.
7. Dopisem ze dne 18. prosince 2001 řecké úřady předložily věc smírčímu orgánu.
8. Smírčí orgán ve své závěrečné zprávě ze dne 17. dubna 2002 má za to, že názory stran nelze ve stanovené lhůtě sblížit.
Zadržení 3 %
9. Řecká vláda žádá zrušení rozhodnutí 2002/881 v části, v níž toto rozhodnutí zamítá financování ve výši 1 815 511,16 eur z EZOZF. Tato částka odpovídá opravě ve výši 3 % podpory požadované pro zpracování pomerančů v období od 1. září 1997 do 31. prosince 2000. Ze souhrnné zprávy vyplývá, že Komise uplatnila tuto opravu z toho důvodu, že řecká vláda do 1. ledna 2001 tolerovala zadržení 3 % podpory, které provedly organizace producentů z titulu splátek na pojistné.
10. Řecká vláda uplatňuje primárně následující argumenty. Zaprvé tvrdí, že zadržení 3 % podpor se týká pouze ojedinělého případu způsobeného některými místními finančními úřady, které špatně vyložily směrnici. Zadruhé řecká vláda přijala několik opatření, aby informovala příslušné osoby o zákazu tohoto zadržení.
11. Podpůrně řecká vláda dodává, že opravy se musí týkat pouze období do března 1999 vzhledem k tomu, že Komise nepředložila důkazy ohledně následujícího období.
B – Posouzení
12. Dle mého názoru tyto argumenty řecké vlády nejsou relevantní.
13. Řecká vláda nezpochybnila, že některé organizace producentů zadržovaly 3 % podpory z titulu splátek na pojistné. Takovéto zadržení je v rozporu s čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 1169/97(4) . Řecká vláda však popírá, že by tato praxe byla obecně uplatňována. Nicméně jak správně podotýká Komise, obecné závěry, které řecké úřady přijaly ohledně tohoto zadržení, prozrazují, že tato praxe je poněkud rozšířenější. Pokud se jednalo pouze o ojedinělý případ, řecká vláda mohla zahájit řízení proti dotčeným místním finančním úřadům. Navíc řecká vláda nepředložila důkazy, které by dokazovaly opak. Z výše uvedených obecných závěrů nevyplývá, že by skutečně ukončila uvedenou praxi zadržování nebo že by zadržené částky byly vyplaceny.
14. Co se týče argumentu řecké vlády, podle kterého byla inkriminovaná praxe ukončena na konci měsíce března 1999, je nutné konstatovat, že dle souhrnné zprávy svědčí kontrola, kterou uskutečnil Účetní dvůr v březnu 2000, o opaku.
15. Tudíž se domnívám, že žalobkyně neprokázala, že by Komise nesprávně uplatnila dotčená ustanovení Společenství, když uložila opravu ve výši 3 % podpory poskytnuté v odvětví ovoce a zeleniny.
Zadržení 2 %
16. Řecká vláda žádá zrušení rozhodnutí 2002/881 v části, v níž toto rozhodnutí vyloučilo částku 623 385,75 eur z financování EZOZF. Tato částka odpovídá paušální opravě ve výši 2 % z částky podpory vyplacené během hospodářských let 1997/1998 a 1998/1999.
17. Řecká vláda uvádí primárně následující argumenty. Zaprvé tvrdí, že platba podpory šekem nepředstavuje žádné přímé nebo nepřímé riziko finanční ztráty pro EZOZF. Dovolává se příloh nařízení (ES) č. 1663/95(5), ve kterých je stanovena možnost platby šekem. Zadruhé nevyplacení podpory představuje pouze malé snížení, protože byli dotčeni pouze čtyři producenti. Zatřetí je řecká vláda překvapena tím, že rozhodnutí Komise o opravě se zakládá zejména na podezření z nesrovnalostí týkajících se přijímání zásilek. Konečně řecká vláda zdůrazňuje, že uchovávání potvrzení o váze není podle ustanovení Společenství povinné.
C – Posouzení
18. Dle mého názoru nejsou první dva žalobní důvody řecké vlády relevantní.
19. Žalobkyně nezpochybňuje samotná stanoviska Komise týkající se platby šekem nebo skutečnost, že podpora pro hospodářský rok 1997/1998 nebyla vyplacena všem členům organizace producentů Dalamanares.
20. Jak zdůrazňuje Komise, cílem čl. 15 odst. 2 nařízení č. 1169/97 je zajistit, aby částka podpory, na kterou má příjemce nárok, mu byla skutečně vyplacena. Toto ustanovení musí být splněno doslovně, protože jeho účelem je předejít podvodům a neoprávněnému užívání. V důsledku toho nesplnění povinností vyplývajících z tohoto ustanovení nemůže být odůvodněno případným rozsahem tohoto nesplnění. Tyto žalobní důvody tedy nemohou být přijaty.
21. Třetí a čtvrtý žalobní důvod považuji naopak za vážnější.
22. Ve třetím žalobním důvodu řecká vláda vznáší primárně otázku, zda Komise může z několika ojedinělých případů vyvodit, že kontrolní systém není ani spolehlivý ani operativní.
23. Je ustálenou judikaturou, že pokud Komise odmítá vyplatit z EZOZF některé výdaje z důvodu porušení ustanovení Společenství, ze kterého obviňuje členský stát, musí dokázat existenci takovýchto porušení(6) . Jinými slovy, Komise je povinna odůvodnit rozhodnutí, kterým konstatuje neexistenci nebo nedostatečnost kontrol provedených dotčeným členským státem(7) .
24. Komise nemusí prokázat vyčerpávajícím způsobem nedostatečnost kontrol provedených vnitrostátními orgány nebo nesrovnalost předaných údajů, ale je povinna předložit důkaz o závažných a důvodných pochybnostech, které má vůči těmto kontrolám či číselným údajům(8) .
25. Poté je věcí členského státu, aby dokázal, že podmínky pro obdržení financování, které bylo Komisí odmítnuto, byly splněny(9) . Jinými slovy, dotčený členský stát nemůže vyvrátit zjištění Komise, aniž by podložil svá vlastní tvrzení skutečnostmi, které dokazují existenci spolehlivého a operativního kontrolního systému. Tedy pokud se neprokáže, že zjištění Komise jsou nepřesná, pak tato zjištění mohou vyvolat vážné pochybnosti, pokud jde o uložení řady vhodných a účinných opatření ohledně dohledu a kontroly(10) .
26. Toto zmírnění požadavku na předložení důkazu Komisí se vysvětluje tím, že členský stát má lepší postavení při shromažďování a ověřování údajů nutných k účetní závěrce EZOZF, a kterému v důsledku toho přísluší předložit co možná nejpodrobnější a nejucelenější důkaz o provedených kontrolách, o správnosti číselných údajů a případně o nepřesnosti výpočtů Komise(11) .
27. Jak vyplývá z výše uvedené judikatury, aby Komise připustila existenci nesrovnalostí, nemusí je vyčerpávajícím způsobem dokazovat. Musí nicméně předložit souhrn sbíhajících se skutečností, ze kterých vyplývají záva žné a důvodné pochybnosti ohledně těchto kontrol. Tyto skutečnosti musí být vzájemně propojeny takovým způsobem, aby z nich vyplynula existence nesrovnalostí.
28. Pokud Komise může předložit skutečnosti, ze kterých vyplývají soustavné nedbalosti při provádění kontrol ohledně opatření financovaných z EZOZF, členský stát musí dokázat, že zjištění Komise jsou chybná.
29. V projednávaném případě Komise založila důkaz, ze kterého vyplývají závažné a důvodné pochybnosti, pokud jde o kontroly, na následujících skutečnostech. Zaprvé byly odmítnuty pouze dvě zásilky ovoce předložené během dotčeného hospodářského roku, přičemž druhé odmítnutí se uskutečnilo právě ve chvíli, kdy byli přítomni dva kontroloři Komise. Zadruhé zástupci řecké vlády v průběhu kontroly prováděné na místě informovali kontrolory Komise, že byl povolen procentní podíl dovolené odchylky ve výši 5 % pro plody rozbité a 1 % pro plody zkažené.
30. Z těchto skutečností nevyplývá, že by kontroly provedené příslušným členským státem nebyly důkladné ani úplné. Žádná skutečnost nenaznačuje existenci nesrovnalostí. Jinými slovy, dostačující důkaz nemůže být vyvozen z několika skutečností, které navíc posuzovány mezi sebou, nepřipouštějí selhání soustavných kontrol opatření, která jsou financována z EZOZF. Za těchto okolností členský stát, v projednávaném případě řecká vláda, nemusí předložit důkaz o tom, že zjištění Komise jsou chybná.
31. Komise navíc neodůvodnila, proč je, podle ní, velmi nepravděpodobné, že byly odmítnuty pouze dvě zásilky. Komise nepředkládá žádný jiný argument, aby podložila své podezření z nesrovnalostí.
32. V důsledku toho Komise nesplnila svoji povinnost předložit důkaz, ze kterého by vyplývaly závažné a odůvodněné pochybnosti, které má ohledně zmiňovaných kontrol, a tím nedodržela důkazní pravidla, která jsou platná pro schválení účetní uzávěrky EZOZF.
33. Čtvrtý žalobní důvod řecké vlády se týká povinnosti uchovávat potvrzení o váze.
34. Ze souhrnné zprávy a z vyjádření Komise k žalobě vyplývá, že většina zpracovatelských podniků nezachovávala svá potvrzení o váze v průběhu hospodářského roku 1997/1998. Dle útvarů Komise tento doklad zlepšuje kontrolu o dodaném množství. Komise uvádí, že vzhledem k existujícím pochybnostem na toto téma, by potvrzení o váze mohla být užitečná při ověřování věrohodnosti kontrol.
35. Pouze skutečnost, že určený úkon by mohl usnadnit hodnocení uskutečněných kontrol, nečiní tento úkon povinným. Žádné ustanovení Společenství nebo vnitrostátní ustanovení neukládá výslovně povinnost uchovávat potvrzení o váze. Komise navíc neuvedla ustanovení Společenství, ze kterých by tato povinnost mohla implicitně vyplývat. V důsledku toho Komise nemůže prohlásit, že potvrzení o váze měla být uchovávána. Nedodržení této údajné povinnosti nemůže tedy vést k závěru o nevhodnosti provedených kontrol.
36. Krom toho Komise nemohla dokázat, že uchovávání potvrzení o váze je nutné k ověřování množství dodaného ovoce. Nevysvětluje přidanou hodnotu, kterou podle ní tato potvrzení o váze mohou představovat vůči dodacím listům, které musí být vystavovány v souladu s čl. 10 odst. 2 a čl. 18 odst. 3 písm. a) nařízení č. 1169/97 a uvádět zejména čistou a hrubou váhu dodaných položek.
37. V důsledku toho se domnívám, že tento argument řecké vlády je rovněž opodstatněný.
38. Podle souhrnné zprávy jsou 2 % žádostí o financování z prostředků Společenství zamítnuty, protože kontroly provedené řeckou vládou ukázaly nesplnění povinností. Vzhledem k tomu, že tato nesplnění povinností nemohla být ve dvou výše uvedených bodech prokázána, musí být rozhodnutí 2002/881 zrušeno v části, v níž vylučuje z financování z prostředků Společenství 2 % žádostí za roky 1997 až 1999 z důvodů nedostatečného odůvodnění.
V – Režim prémií na skot
A – Skutkové okolnosti a postup před zahájením soudního řízení
39. V průběhu kontroly provedené v Řecku ve dnech 10. až 14. dubna 2000 Komise konstatovala následující závažné nesrovnalosti ohledně řízení a kontroly režimu prémií na skot:
– orgány departementů byly nedostatečně informovány o změnách pravidel v integrovaném administrativním a kontrolním systému (IAKS);
– databáze nebyla dokončená a nebyla operativní(12) ;
– evidence stád skotu byly nedostatečné;
– velký počet telat nebyl označkován a narození nebyla zapsána do evidence;
– skotu nebyly vydány pasy.
40. V průběhu druhé kontroly provedené Komisí byly zjištěny následující nesrovnalosti:
– stejný úředník kontroloval náležitosti žádostí o podporu, vybíral žadatele, u kterých byla potřeba kontroly na místě, a sám tuto kontrolu prováděl;
– nedostatečná spolupráce mezi různými útvary;
– neprovedení kontrol zemědělských družstev;
– neuspokojivá analýza rizik;
– statistické údaje týkající se kontrol a sankcí nebyly správné a nesouhlasily s číselnými údaji, které v průběhu kontrol poskytly prefektury.
41. Řecká vláda žádá zrušení rozhodnutí 2002/881 v části, v níž toto rozhodnutí vylučuje částku 11 352 868 eur z financování EZOZF. Tato částka odpovídá paušální opravě ve výši 10 % z částek požadovaných z titulu prémie na dojnice, prémie na býky a prémie na rozšiřování za roky 1998 a 1999. Ze souhrnné zprávy vyplývá, že Komise uložila tyto opravy, protože zjistila velký počet nesrovnalostí v řízení a kontrole režimu prémií použitelných na skot. Žalobní důvody řecké vlády se týkají paušální opravy ve výši 10 % a jsou trojí povahy.
Argumenty týkající se prvního odvětví
42. Řecká republika uvádí především následující argumenty. Zaprvé vyjmenovává různá opatření, která přijala s cílem informovat příslušné osoby o prováděcích ustanoveních. Bezpochyby – a zadruhé – databáze nebyla používána, a v důsledku toho nebyly prováděny elektronické křížové kontroly identifikačních čísel skotu, ale ručně psané evidence hospodářství obsahují údaje nezbytné pro zaevidování skotu do databáze. Tyto evidence jsou vedeny v souladu se směrnicí 92/102/EHS(13) . Zatřetí procento telat, které nebylo označkováno, nedosáhlo 5 %. Konečně, i když jsou pasy psány ručně, jedná se o oficiální dokumenty, které obsahují všechny informace požadované nařízením (ES) č. 2629/97(14) .
43. K těmto argumentům řecká vláda ještě dodává, že nařízení Společenství činí bezpochyby zavedení IAKS a systému identifikace a evidence skotu povinným od 1. ledna 1997, což ovšem nic nemění na tom, že jejich skutečné používání, jejich celkový rozvoj a fungování je složité kvůli zvláštní situaci Řecka, a sice skutečnosti, že země je hornatá a venkovské obyvatelstvo žije daleko od měst, a že v důsledku toho je nutná delší doba na vzdělávání a zaškolení producentů dobytka v používání postupů IAKS.
B – Posouzení
44. Argumenty řecké vlády mne nepřesvědčily.
45. Jak správně poznamenává Komise ve své žalobní odpovědi, oběžníky obsahující podrobné pokyny o procedurálních změnách, kterých je třeba dbát v rámci kontrol, byly kontrolorům odeslány teprve dva až čtyři měsíce po vstupu nařízení v platnost. Poznámku řecké vlády, podle které byly potřebné informace kontrolorům poskytnuty v průběhu semináře, který se uskutečnil před vstupem nařízení v platnost, považuji za málo důvěryhodnou a sama o sobě nezaručuje, že kontroly byly provedeny v souladu s novými nařízeními.
46. Řecká vláda také nesplnila povinnosti vyplývající z nařízení (ES) č. 820/97(15) . Jak zdůraznila Komise, databáze nebyla používána a systém evidence skotu není v souladu s nařízením č. 820/97. Evidence týkající se skotu a vydávání pasů také nebyly v souladu s požadovanými předpisy. Zvířata také neměla ušní značení do dvaceti dnů po narození.
47. Předpisy, které vyplývají především z nařízení č. 820/97, musí být dodržovány. Musí být vykládány striktně a je nutné se jich pečlivě držet. Jejich cílem je zejména zlepšit nalézání záznamů o zvířatech, aby se mohlo lépe chránit lidské zdraví a zdraví zvířat v případě výskytu nemocí. V důsledku toho nemůže být nesplnění těchto povinností odůvodněno přijetím jiných opatření. Na základě těchto úvah musí být argumenty řecké vlády zamítnuty.
Argumenty týkající se druhého odvětví
48. Řecká vláda uplatňuje primárně následující argumenty. Zaprvé vysvětluje, že administrativní kontroly a analýzy rizik jsou prováděny jinými kontrolory, než těmi, kteří provádí kontroly na místě. Zadruhé, přestože výměna zpráv o kontrolách mezi ředitelstvími pro rozvoj venkova a veterinárními ředitelstvími nebyla až do roku 1999 možná, tato spolupráce funguje od roku 2000 lépe. Krom toho různé útvary společně vydaly oběžník. Za třetí systém dohledu samozřejmě existuje. Žádosti o podporu jsou svěřeny sdružením zemědělských družstev, nicméně jsou pod přísnou kontrolou a dohledem departementálních orgánů, které jsou pověřeny intervencemi a subvencemi. Začtvrté Řecká republika potvrzuje, že analýza rizik není informatizována, ale že ručně prováděná analýza je v souladu s kritérii stanovenými v nařízení (EHS) č. 3887/92(16) a s vnitrostátní právní úpravou. Při slyšení účastníků řízení řecká vláda zdůraznila, že přestože se vyskytly technické problémy v souvislosti se statistickými údaji, celkové číselné údaje byly správné.
C – Posouzení
49. Dle mého názoru nelze argumenty předložené řeckou vládou přijmout.
50. Ze zpráv vypracovaných útvary Komise jasně vyplývá, že z důvodu nedostatku zaměstnanců je ve městech Soluň a Larissa pověřena jediná osoba různými kontrolními úkoly. Řecká vláda nebyla schopna prokázat opak nebo předložit důkaz o opaku.
51. Tento důkaz chybí rovněž ohledně spolupráce mezi jednotlivými orgány. Vydání společného oběžníku různými útvary není samo o sobě zárukou jejich dostatečné spolupráce. Tím méně, že sama řecká vláda potvrdila, že výměna zpráv o kontrolách mezi orgány nebyla až do roku 1999 možná. Krom toho řecká vláda nepředložila důkaz o tom, že sdružení zemědělských družstev jsou efektivně kontrolována. Jak uvádí Komise ve svém spisu, řecký subjekt pověřený předkládáním účtů EZOZF, který musí kontrolovat a ověřovat všechny údaje týkající se žádostí, nebyl schopen předložit údaje, které by prokazovaly efektivní kontrolu žádostí.
52. Řecké orgány potvrdily, že provedené analýzy rizik vykazují nesrovnalosti. Ve své žalobní odpovědi Komise předpokládala, že by bylo možné je částečně napravit tím, že by se provedly kontroly všech žádostí na místě. Vzhledem k tomu, že v roce 1998 bylo předmětem kontroly pouze 65 % žádostí a v roce 1999 75 % žádostí, je nutné konstatovat, že řecká vláda nebyla schopna zjištěné nesrovnalosti napravit.
53. Mám za to, stejně jako Komise, že prohlášení řecké vlády týkající se nesprávných statistických údajů lze jen těžko chápat. Není vůbec vysvětleno, jak řecká vláda kontroluje, ověřuje a opravuje chyby ve statistických údajích. Absence věrohodných číselných údajů týkajících se kontrol znamená zvýšené riziko újmy pro rozpočet Společenství.
54. Z předcházejících úvah je nutné vyvodit, že argumenty řecké vlády nemohou být vzaty v úvahu.
Argumenty týkající se třetího odvětví
55. Řecká vláda uvádí primárně následující argumenty. Vytýká Komisi, že ve svém hodnocení nezohlednila pokyny, které vyplývají z dokumentu č. VI/5330/97 ze dne 23. prosince 1997. Komise může uplatnit paušální opravu pouze tehdy, pokud se členský stát při použití nařízení Společenství dopustil závažného nesplnění povinností a pokud je tímto EZOZF vystaven reálnému riziku ztráty. Podle řecké vlády je tento výklad založen na textu čl. 5 odst. 2 písm. c) nařízení (EHS) č. 729/70(17) ve znění nařízení (ES) č. 1287/95(18) .
56. Řecká vláda dále podpůrně tvrdí, že procento příslušné finanční opravy je nepřímo úměrné závažnosti uvedeného nesplnění povinností. Domnívá se, že žalobní důvody Komise se týkají pouze dodatečných kontrol, jako jsou kontroly popsané v dokumentu č. VI/5330/97. I v případě, že klíčové kontroly nejsou provedeny, není finanční oprava ve výši 10 % a 5 % odůvodněná, protože v průběhu kontrol provedených Komisí na místě nebylo učiněno žádné zjištění, které by znamenalo nějaké obecné nebezpečí újmy pro fond. V důsledku toho musí být navrhované opravy zrušeny nebo sníženy na 2 %.
D – Posouzení
57. Pokyny týkající se paušálních oprav byly stanoveny v dokumentu č. VI/5330/97. Procento uplatňované opravy je závislé na závažnosti nesplnění povinností, které bylo zjištěny při výkonu kontrol. Komise rozlišuje dva druhy kontrol:
– Klíčové kontroly, tedy fyzické a administrativní kontroly, které jsou nutné pro kontrolu klíčových skutečností, zvláště existence předmětu žádosti, množství a počet, jakož i ověření kvalitativních podmínek, jako je dodržování lhůt, podmínky sklizně, období skladování atd. Tyto kontroly jsou prováděny na místě na základě objektivních údajů, jako jsou údaje z katastru.
– Doplňující kontroly, tedy administrativní úkony nezbytné pro správné zpracovávání žádostí, jako například ověření, zda žádosti byly podány ve stanovené lhůtě, kontrola toho, zda nebyly podány dvě žádosti se stejným předmětem, provedení analýzy rizik nebo uplatnění sankcí či přiměřená kontrola dodržování postupů.
58. Komise v souladu s dokumentem č. VI/5330/97 uplatňuje následující paušální procenta oprav. Jestliže jedna nebo více klíčových kontrol nebyly provedeny nebo byly provedeny pouze tak sporadicky a chybně, že nemůžeme tímto způsobem zkontrolovat, zda žádost může být vzata v úvahu nebo zda není možné se vyvarovat určité nesrovnalosti, je oprava ve výši 10 % odůvodněná vzhledem k tomu, že je možné důvodně předpokládat, že nebezpečí újmy pro EZOZF je velké. Jestliže všechny klíčové kontroly byly provedeny, ale jejich počet, četnost a důkladnost není v souladu s předpisy, je oprava ve výši 5 % odůvodněná, protože je možné důvodně tvrdit, že tyto kontroly nejsou dostatečnou zárukou, co se týče řádnosti žádostí, a že je tedy EZOZF vystaven vážnému riziku. Pokud členský stát provedl klíčové kontroly správně, ale zcela zanedbal jednu nebo více doplňujících kontrol, je kvůli nižšímu riziku újmy pro fond a méně závažné povaze porušení předpisů odůvodněná oprava ve výši 2 %.
59. Z bodu 39 a bodů následujících jasně vyplývá, že řecká vláda zaprvé klíčové a doplňující kontroly neprovedla nebo je provedla nedostatečně. Zadruhé nedokázala, že posouzení Komise jsou chybná, ani že existoval adekvátní a efektivní systém dohledu a kontroly. Zatřetí řecká vláda nedokázala, že zjištěné nesrovnalosti měly pouze malý nebo vůbec žádný dopad na rozpočet Společenství. V důsledku toho se domnívám, že Komise správně použila příslušná ustanovení Společenství, když uplatnila opravu ve výši 10 % z podpory poskytnuté odvětví skotu.
60. Došel jsem tedy k závěru, že by Soudní dvůr měl zamítnout žádost řecké vlády.
VI – Oprava v oblasti prémií na ovce a kozy
A – Skutkové okolnosti a postup před zahájením soudního řízení
61. V průběhu kontrol provedených v Řecku ve dnech 10. až 14. dubna 2000 Komise zjistila následující nesrovnalosti s ohledem na nařízení použitelné na ovce a kozy:
– absence stálého systému evidence přesunů stáda ovcí a koz;
– statistiky kontrol nebyly spolehlivé a nesouhlasily s číselnými údaji, které poskytly dotčené prefektury;
– zpoždění ve zpracování údajů;
– neprovedení analýzy rizik;
– místo ustájení zvířat nebylo sděleno vhodným způsobem;
– příslušné orgány nebyly informovány o snížení počtu stáda.
62. Již v průběhu let 1997 a 1998 zjistily útvary Komise nedostatky ohledně režimu použitelného na ovce a kozy. Poté byli do Soluně a Larissy vysláni kontroloři. V dubnu 2001 byly provedeny kontroly v Kozani a konečně v říjnu 2001 se kontroly uskutečnily v Rodopi a v Drama. Během těchto kontrol na místě kontroloři neshledali žádné zlepšení u pochybení, která byla zjištěna dříve.
63. Řecká vláda žádá zrušení rozhodnutí 2002/881 v části, v níž je z financování EZOZF vyloučena částka ve výši 22 969 271,00 eur. Tato částka odpovídá paušální finanční opravě ve výši 5 % částky požadované na prémie na ovce a kozy (v hornatých a nerozvinutých oblastech) za roky 1998 a 1999. Ze souhrnné zprávy vyplývá, že Komise uložila tyto opravy z důvodu velkého počtu nesrovnalostí (viz bod 61), které byly zjištěny v režimu použitelném na ovce a kozy(19) .
Argumenty
64. Řecká vláda uplatňuje primárně následující argumenty. Zaprvé řecká vláda zpochybňuje výtku Komise týkající se absence zlepšení v řízení a kontrole. Vyjmenovává různá opatření, která přijala s cílem zlepšit stávající situaci(20) . Zadruhé řecká vláda zdůrazňuje, že řečtí kontroloři mají mnoho zkušeností a jsou dobrými odborníky, a tedy nepřijímá jakoukoliv pochybnost, pokud jde o kvalitu sčítání zvířat. Zatřetí řecká vláda tvrdí, že dohled, který provádí ředitelství pro rozvoj venkova, má být považován za dostatečný.
B – Posouzení
65. Argumenty uplatněné žalobkyní v souvislosti se zamítnutím některých výdajů v oblasti prémií na ovce a kozy nemohou být dle mého názoru přijaty.
66. Jak vyplývá z žalobní odpovědi Komise – která není žalobkyní zpochybňována – systém stálé evidence přesunu nebyl operativní od roku 1995 do roku 1997. Toto je v rozporu s čl. 4 odst. 1 nařízení (EHS) č. 2700/93(21) . Ze souhrnné zprávy rovněž vyplývá, že sčítání zvířat se provádělo nepřesně. Domnívám se, že pouhý odkaz řecké vlády na dobrou kvalifikaci řeckých kontrolorů není postačujícím důkazem toho, že sčítání zvířat bylo prováděno správně.
67. Navíc zpracovávání údajů bylo zpožděno, analýza rizik nebyla dostatečná, místo ustájení zvířat nebylo správně oznámeno a příslušné orgány nebyly informovány o snížení počtu dotčeného stáda. Počet argumentů a odůvodnění, která jsou často pochybná, a případná zlepšení, kterých se řecká vláda v této souvislosti dovolává, nečiní její důkaz více přesvědčujícím, spíše naopak. Zlepšení nic nemění na zjištěných nesrovnalostech, stejně tak jako argument, podle kterého zvláštní situace Řecka – země je hornatá a vesnické obyvatelstvo žije daleko od měst – ztěžuje použití předpisů Společenství.
68. Na základě těchto úvah se domnívám, že argumenty řecké vlády musí být zamítnuty.
VII – Závěry
69. V této věci mám za to, že je nutné žalobkyni vyhovět pouze v jednom bodě. Podle mého názoru musí být žaloba v ostatních bodech zamítnuta, náhrada nákladů řízení musí být uložena žalobkyni.
70. Vzhledem k výše uvedenému navrhuji Soudnímu dvoru:
„1) zrušit rozhodnutí Komise 2002/881/ES ze dne 5. listopadu 2002 o vyloučení některých výdajů uskutečněných členskými státy ze záruční sekce Evropského zemědělského, orientačního a záručního fondu (EZOZF) z financování z prostředků Společenství v části, v níž vylučuje 2 % žádostí Řecké republiky o podporu pro odvětví ovoce a zeleniny z důvodu nedostatečných kontrol při dodávání některých citrusových plodů;
2) zamítnout žalobu ve zbývající části;
3) uložit žalobkyni náhradu nákladů řízení.“
(1) .
(2)
–	Úř. věst. L 306, s. 26.
(3)
–	Body 4 až 9 a 18 až 22 stanoviska k věci Řecko v. Komise (rozsudek ze dne 9. září 2004, C‑332/01, Sb. rozh. s. I‑7699), a rozsudek ze dne 4. března 2004, Německo v. Komise (C‑344/01, Recueil, s. I‑2081, body 2 až 14).
(4)
–	Nařízení Komise ze dne 26. června 1997, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2202/96, kterým se stanoví režim podpor Společenství pro producenty některých citrusových plodů (Úř. věst. L 169, s. 15).
(5)
–	Nařízení Komise ze dne 7. července 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 729/70 týkající se postupu schválení účetní závěrky záruční sekce EZOZF (Úř. věst. L 158, s. 6; Zvl. vyd. 03/18, s. 31).
(6)
–	Viz zejména rozsudky ze dne 19. února 1991, Itálie v. Komise (C‑281/89, Recueil, s. I‑347, bod 19), ze dne 6. října 1993, Itálie v. Komise (C‑55/91, Recueil, s. I‑4813, bod 13), a ze dne 28. října 1999, Itálie v. Komise (C‑253/97, Recueil, s. I‑7529, bod 6).
(7)
–	Viz zejména rozsudky ze dne 12. června 1990, Německo v. Komise (C‑8/88, Recueil, s. I‑2321, bod 23), ze dne 6. března 2001, Nizozemsko v. Komise (C‑278/98, Recueil, s. I‑1501, bod 39), a ze dne 8. května 2003, Španělsko v. Komise (C‑349/97, Recueil, s. I‑3851, bod 46).
(8)
–	Viz zejména rozsudky ze dne 10. listopadu 1993, Nizozemsko v. Komise (C‑48/91, Recueil, s. I‑5611, bod 17), ze dne 21. ledna 1999, Německo v. Komise (C‑54/95, Recueil, s. I‑35, bod 35), ze dne 22. dubna 1999, Nizozemsko v. Komise (C‑28/94, Recueil, s. I‑1973, bod 40), ze dne 6. března 2001, Nizozemsko v. Komise, uvedený výše v poznámce pod čarou 7, bod 40, ze dne 20. září 2001, Belgie v. Komise (C‑263/98, Recueil, s. I‑6063, bod 36), a ze dne 8. května 2003, Španělsko v. Komise, uvedený výše v poznámce pod čarou 7, bod 47.
(9)
–	Viz zejména rozsudky ze dne 24. března 1988, Spojené království v. Komise (347/85, Recueil, s. 1749, bod 14), ze dne 10. listopadu 1993, Nizozemsko v. Komise, uvedený výše v poznámce pod čarou 8, bod 16, a ze dne 20. září 2001, Belgie v. Komise, výše uvedený v poznámce pod čarou 8, bod 36.
(10)
–	Viz rozsudky Itálie v. Komise, uvedený výše v poznámce pod čarou 6, bod 7, a Španělsko v. Komise uvedený, výše v poznámce pod čarou 7, bod 48.
(11)
–	Viz zejména rozsudky ze dne 10. listopadu 1993, Nizozemsko v. Komise, uvedený výše v poznámce pod čarou 8, bod 17, ze dne 21. ledna 1999, Německo v. Komise, uvedený výše v poznámce pod čarou 8, bod 35; ze dne 18. března 1999, Itálie v. Komise (C‑59/97, Recueil, s. I‑1683, bod 55), ze dne 6. března 2001, Nizozemsko v. Komise, uvedený výše v poznámce pod čarou 7, bod 41, ze dne 20. září 2001, Belgie v. Komise, uvedený výše v poznámce pod čarou 8, bod 37, ze dne 24. ledna 2002, Francie v. Komise (C‑118/99, Recueil, s. I‑747, bod 37), a ze dne 8. května 2003, Španělsko v. Komise, uvedený výše v poznámce pod čarou 7, bod 49.
(12)
–	Elektronické křížové kontroly identifikačních čísel skotu nebyly provedeny.
(13)
–	Směrnice Rady ze dne 27. listopadu 1992 o identifikaci a evidování zvířat (Úř. věst. L 355, s. 32; Zvl. vyd. 03/13, s. 232).
(14)
–	Nařízení Komise ze dne 29. prosince 1997, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 820/97, pokud jde o ušní značky, evidenci hospodářství a pasy v rámci systému identifikace a evidence skotu (Úř. věst. L 354, s. 19).
(15)
–	Nařízení Rady ze dne 21. dubna 1997, kterým se zavádí systém identifikace a evidence skotu a týkající se označování hovězího a telecího masa a výrobků z hovězího a telecího masa (Úř. věst. L 117, s. 1).
(16)
–	Nařízení Komise ze dne 23. prosince 1992, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro integrovaný administrativní a kontrolní systém pro některé režimy podpor Společenství (Úř. věst. L 391, s. 36–45).
(17)
–	Nařízení Rady ze dne 21. dubna 1970 o financování společné zemědělské politiky (Úř. věst. L 94, s. 13).
(18)
–	Nařízení Rady ze dne 22. května 1995 pozměňující nařízení (EHS) č. 729/70 o financování společné zemědělské politiky (Úř. věst. L 125, s. 1).
(19)
–	Nařízení Rady (ES) č. 21/2004 ze dne 17. prosince 2003 o stanovení systému identifikace a evidence ovcí a koz a o změně nařízení (ES) č. 1782/2003 a směrnic 92/102/EHS a 64/432/EHS (Úř. věst. L 5, s. 8).
(20)
–	Zaprvé informovala chovatele dobytka o povinnosti uchovávat evidenci hospodářství, jakož i o podmínkách, které musí tato evidence splňovat. Zadruhé byl vypracován návrh zákona, který stanoví sankce pro chovatele koz a ovcí, kteří neprovádí ušní značení svých zvířat. Krom toho řecké orgány začaly používat novou formu evidence hospodářství a novou formu ušního značení pro ovce a kozy, na kterém bude vyznačeno evidenční číslo každého zvířete.
(21)
–	Nařízení Komise ze dne 30. září 1993, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro prémie producentům skopového a kozího masa (Úř. věst. L 245, s. 99).