62014TJ0639(01)_RES
Lieta T‑639/14 RENV II
Dimosia Epicheirisi Ilektrismou AE (DEI)
pretEiropas Komisiju
Vispārējās tiesas (sestā palāta paplašinātā sastāvā) 2025. gada 12. novembra spriedums
Valsts atbalsts – Elektroenerģijas piegādes tarifs – Tāda šķīrējtiesas kompromisa noslēgšana, ar kuru tiek noteikts tarifs – Lēmums izbeigt sūdzības izskatīšanu – Lēmums, ar kuru konstatēta atbalsta neesība – Tiesības tikt uzklausītam – Priekšrocība – Privātā ieguldītāja kritērijs – Sarežģīts ekonomisks vērtējums
Atcelšanas prasība – Vēršanās Vispārējā tiesā – Tiesas veikta Vispārējās tiesas sprieduma atcelšana ar lietas nodošanu atpakaļ – Visu izvirzīto atcelšanas pamatu vērtējums, ko veikusi Vispārējā tiesa – Izņēmums – Tiesas galīgi izlemtie tiesību jautājumi
(Vispārējās tiesas Reglamenta 191. pants)
(skat. 36.–41. punktu)
Valsts atbalsts – Jēdziens – Vērtējums atbilstoši privātā ieguldītāja kritērijam – Strīds par tarifiem starp valsts kontrolētu elektroenerģijas piegādātāju un tā galveno klientu – Elektroenerģijas piegādātāja lēmums uzticēt strīdu izšķiršanu šķīrējtiesai – Pārbaude, vai ar šo lēmumu galvenajam klientam ir piešķirtas priekšrocības – Privātā ieguldītāja kritērija piemērojamība – Neiespējamība elektroenerģijas piegādātājam paredzēt šķīrējtiesas nolēmumā noteikto elektroenerģijas piegādes tarifu – Atbilstības neesība
(LESD 107. panta 1. punkts)
(skat. 46., 51.–54. un 67.–85. punktu)
Valsts atbalsts – Pārbaude, ko veic Komisija – Iepriekšējas izskatīšanas stadija un stadija, kas balstīta uz sacīkstes principu – Komisijas pienākums nopietnu grūtību gadījumā sākt procedūru, kas balstīta uz sacīkstes principu – Strīds par tarifiem starp valsts kontrolētu elektroenerģijas piegādātāju un tā galveno klientu – Elektroenerģijas piegādātāja lēmums uzticēt strīda izšķiršanu šķīrējtiesai – Pārbaude, vai ar šo lēmumu galvenajam klientam ir piešķirtas priekšrocības – Vērtējums atbilstoši privātā ieguldītāja kritērijam – Komisijas lēmums, ar kuru konstatēta valsts atbalsta neesība, nesākot formālu izmeklēšanas procedūru – Tādu nopietnu grūtību neesība, kuru dēļ Komisijai būtu jāsāk formālā izmeklēšanas procedūra
(LESD 108. pants)
(skat. 102.–111., 148., 154., 161., 166., 170. un 174.–200. punktu)
Iestāžu akti – Atsaukšana – Prettiesiski akti – Komisijas lēmums izbeigt tādas sūdzības izskatīšanu, kura vērsta uz to, lai konstatētu LESD tiesību normu valsts atbalsta jomā pārkāpumu – Tāda jauna lēmuma pieņemšana, ar ko atceļ un aizstāj lēmumu par izskatīšanas izbeigšanu – Lēmums, ar kuru konstatēta valsts atbalsta neesība – Lēmums, kas pieņemts sākotnējās izskatīšanas procedūras beigās – Komisijas pienākums pilnībā atsākt šo procedūru – Neesība
(LESD 108. pants)
(skat. 223.–226. punktu)
Valsts atbalsts – Administratīvais process – Ieinteresēto personu tiesības tikt uzklausītām – Robežas
(LESD 108. pants; Padomes Regulas 2015/1589 24. panta 2. punkts)
(skat. 227.–233. punktu)
Iestāžu akti – Atsaukšana – Prettiesiski akti – Komisijas lēmums izbeigt tādas sūdzības izskatīšanu, kura vērsta uz to, lai konstatētu LESD tiesību normu valsts atbalsta jomā pārkāpumu – Tāda jauna lēmuma pieņemšana, ar ko atceļ un aizstāj lēmumu par izskatīšanas izbeigšanu – Pieļaujamība – Nosacījumi
(LESD 108. pants)
(skat. 252.–259. punktu)
Rezumējums
Izskatot lietu paplašinātā sastāvā, Vispārējā tiesa apstiprina Eiropas Komisijas lēmumu, ar kuru konstatēts, ka Grieķijas valsts uzņēmuma vēršanās šķīrējtiesā, lai atrisinātu komercstrīdu ar citu uzņēmumu, nav uzskatāma par valsts atbalsta piešķiršanu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Šādi rīkodamās, Vispārējā tiesa sniedz precizējumus par privātā komersanta tirgus ekonomikas apstākļos principa piemērošanu, lai noteiktu, vai, pieņemot lēmumu uzticēt strīda izšķiršanu šķīrējtiesai, Grieķijas valsts uzņēmums ir piešķīris ekonomisku priekšrocību otram attiecīgajam uzņēmumam.
Grieķijas valsts kontrolēta elektroenerģijas ražotāja un piegādātāja Dimosia Epicheirisi Ilektrismou AE (DEI) un tās galvenais klients Metlen
Energy & Metals AE (turpmāk tekstā – “Metlen”) bija iesaistītas strīdā par elektroenerģijas piegādes tarifu, ko DEI piemēroja Metlen.
2011. gadā DEI un Metlen noslēdza šķīrējtiesas kompromisu, kurā tās brīvprātīgi nolēma sava strīdu izšķiršanu uzticēt Rythmistiki Archi Energeias (RAE, Enerģētikas regulators, Grieķija) pastāvīgajai šķīrējtiesai. Tādējādi strīda atrisināšana tika uzticēta šķīrējtiesai, kas izveidota saskaņā ar šķīrējtiesas kompromisu un RAE pastāvīgās šķīrējtiesas regulējumu.
Saskaņā ar šo šķīrējtiesas kompromisu šķīrējtiesai ir uzdevums, pamatojoties uz sarunām starp DEI un Metlen, noteikt elektroenerģijas piegādes tarifus, kas atbilst konkrētām Metlen iezīmēm un vismaz sedz DEI radušās izmaksas. Turklāt šķīrējtiesai bija jāņem vērā kompromisa pušu precizētais tiesiskais regulējums, tostarp RAE lēmums, ar ko nosaka to klientu cenu noteikšanas pamatprincipus, kuri izmanto augstsprieguma.
Tikmēr Metlen turpināja pilnībā neapmaksāt DEI ikmēneša rēķinus, jo puses joprojām nebija vienisprātis par piemērojamo tarifu. Tad DEI draudēja Metlen pārtraukt elektroenerģijas piegādi, ja tā nenomaksās apstrīdētos rēķinus, kālab Metlen iesniedza sūdzību RAE, kurā tā lūdza noteikt pagaidu pasākumus.
Pēc šīs sūdzības RAE ar 2012. gada 9. maija lēmumu provizoriski noteica Metlen piemērojamo elektroenerģijas piegādes tarifu.
2012. gada 15. jūnijāDEI Komisijai par šo lēmumu iesniedza sūdzību (turpmāk tekstā – “2012. gada sūdzība”), kurā tā apgalvoja, ka RAE noteiktais pagaidu tarifs liekot tai piegādāt elektroenerģiju Metlen par cenu, kas ir zemāka par tās izmaksām, un esot nelikumīgs valsts atbalsts.
Ar 2013. gada 31. oktobra nolēmumu šķīrējtiesa noteica Metlen piemērojamo enerģijas tarifu laikposmam no 2010. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 31. decembrim (turpmāk tekstā – “šķīrējtiesas nolēmums”).
2013. gada 23. decembrīDEI iesniedza Komisijai otro sūdzību par noteikumu valsts atbalsta jomā pārkāpumu, jo šķīrējtiesas nolēmumā noteiktais tarifs bija zemāks par RAE provizoriski noteikto tarifu.
Ar 2014. gada 12. jūnija vēstuli Komisija informēja DEI par šīs sūdzības izskatīšanu (turpmāk tekstā – “strīdīgā vēstule”). Līdz ar to DEI cēla Vispārējā tiesā prasību, kas reģistrēta ar numuru T‑639/14, atcelt strīdīgo vēstuli.
Šīs procedūras laikā Komisija noraidīja DEI sūdzības ar 2015. gada 25. marta lēmumu (turpmāk tekstā – “pirmais strīdīgais lēmums”) (
1
), konstatējot, pirmkārt, ka 2012. gada sūdzībai ir zudis priekšmets un, otrkārt, ka Metlen nav piešķirta nekāda priekšrocība LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo DEI lēmums nodot strīda izskatīšanu šķīrējtiesā atbilst privātā ieguldītāja principam.
DEI pēc tam vērsās Vispārējā tiesā ar prasību, kas reģistrēta ar numuru T‑352/15, atcelt pirmo strīdīgo lēmumu.
Ar 2016. gada 9. februāra rīkojumu (
2
) Vispārējā tiesa nolēma, ka vairs nav jālemj par prasību, kas celta lietā T‑639/14. Tomēr, izskatot apelācijas sūdzību, Tiesa ar 2017. gada 31. maija spriedumu (
3
) atcēla šo rīkojumu un nodeva lietu atpakaļ Vispārējai tiesai, kurā tā tika reģistrēta ar numuru T‑639/14 RENV.
2017. gada 14. augustā Komisija pieņēma otro lēmumu (turpmāk tekstā – “otrais strīdīgais lēmums”) (
4
), ar kuru tika atcelta un aizstāta gan strīdīgā vēstule, gan pirmais strīdīgais lēmums. Pamatojoties uz motīviem, kas ir identiski pirmajā strīdīgajā lēmumā izklāstītajiem, otrajā lēmumā ir apstiprināts, pirmkārt, ka 2012. gada sūdzībai bija zudis priekšmets, jo ar šķīrējtiesas nolēmumā noteikto tarifu ar atpakaļejošu spēku tika aizstāts RAE2012. gada 9. maija lēmumā noteiktais provizoriskais tarifs, un, otrkārt, ka šķīrējtiesas nolēmumā nebija ietverta valsts atbalsta piešķiršana LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
Tāpēc DEI vērsās Vispārējā tiesā arī ar prasību, kas reģistrēta ar numuru T‑740/17, atcelt otro strīdīgo lēmumu.
Ar 2021. gada 22. septembra spriedumu (
5
) Vispārējā tiesa atcēla gan strīdīgo vēstuli, gan pirmo un otro strīdīgo lēmumu, uzskatot, ka šķīrējtiesas nolēmums varēja piešķirt Metlen prettiesisku priekšrocību, kas attiecināma uz Grieķijas valsti, un tādējādi padarīt iespējamu vai turpināt nelikumīga atbalsta piešķiršanu.
Izskatot apelācijas sūdzību par šo spriedumu, Tiesa tostarp konstatēja, ka Vispārējā tiesa ir pieļāvusi tiesību kļūdu, nospriezdama, ka šķīrējtiesas nolēmums ir valsts pasākums, kas var būt valsts atbalsts (
6
).
Tiesa lēma, ka Komisija ir pamatoti uzskatījusi, pirmkārt, ka šīs lietas apstākļos vienīgais valsts pasākums, kas var būt valsts atbalsts, bija DEI lēmums noslēgt ar Metlen šķīrējtiesas kompromisu un, otrkārt, ka bija jāpārbauda, vai privātais komersants parastos tirgus apstākļos būtu pieņēmis minēto lēmumu ar tādiem pašiem nosacījumiem, lai noskaidrotu, vai ar šo lēmumu Metlen ir piešķirta priekšrocība.
Līdz ar to Tiesa atcēla apelācijas instances spriedumu un nosūtīja lietas atpakaļ Vispārējai tiesai, lai tā lemtu par tajā izvirzītajiem pamatiem un argumentiem, par kuriem Tiesa nebija lēmusi.
Vispārējās tiesas vērtējums
Prasības atcelt otro strīdīgo lēmumu pamatojumam DEI apstrīd gan šajā lēmumā izmantotā privātā ieguldītāja kritērija piemērojamību, gan – pakārtoti – konkrētu piemērošanu, lai pārbaudītu, vai Metlen ir piešķirta priekšrocība.
Vispirms Vispārējā tiesa atgādina, ka jēdziens “atbalsts” LESD 107. panta 1. punkta izpratnē nevar attiekties uz pasākumu, kas piešķirts uzņēmumam no valsts līdzekļiem, ja tas tādu pašu priekšrocību būtu varējis iegūt apstākļos, kas atbilst parastiem tirgus apstākļiem. Lai gan šādas priekšrocības piešķiršanas apstākļu vērtējums principā notiek, piemērojot privātā komersanta tirgus ekonomikas apstākļos principu, konkrētajā gadījumā piemērojamais kritērijs jānosaka, ņemot vērā it īpaši attiecīgās valsts iestādes iecerētās darbības raksturu. Viens no konkrētajiem kritērijiem, ko var piemērot šajā kontekstā, ir privātā ieguldītāja kritērijs.
Pēc šī atgādinājuma Vispārējā tiesa vispirms noraida dažādos DEI argumentus, ar kuriem tiek apstrīdēta privātā ieguldītāja kritērija piemērojamība šajā lietā.
Konkrētāk, attiecībā uz DEI argumentu, saskaņā ar kuru tās lēmums piekrist šķīrējtiesai nevar tikt izvērtēts, ņemot vērā privātā ieguldītāja kritēriju, jo šis lēmums neesot saimnieciska darbība, Vispārējā tiesa norāda, ka saskaņā ar judikatūru privātā komersanta tirgus ekonomikas apstākļos rīcību principā nosaka rentabilitātes perspektīvas. Taču, iesniedzot strīdu izskatīšanai RAE šķīrējtiesā, DEI centās panākt zināmu rentabilitāti šīs judikatūras izpratnē, jo šī procesuālā izvēle saskaņā ar DEI skaidrojumiem tai ļāva atgūt vismaz daļu no summām, kas Metlen bija jāmaksā, un to paveikt pēc iespējas īsākā termiņā.
Tā kā DEI lēmums vērsties šķīrējtiesā jāizvērtē, ņemot vērā privātā ieguldītāja kritēriju, Vispārējā tiesa, pamatojoties uz apelācijas instances spriedumu, noraida arī DEI argumentu, saskaņā ar kuru tās rīcības salīdzinājumam ar hipotētiska privātā komersanta rīcību būtu jānotiek attiecībā uz šķīrējtiesas nolēmumā noteikto tarifu. Turklāt ar to, ka DEI neesot varējusi iepriekš paredzēt šķīrējtiesas nolēmumā noteikto cenu, nepietiek, lai noraidītu privātā ieguldītāja kritērija piemērojamību.
Attiecībā uz privātā ieguldītāja kritērija piemērošanu šīs lietas faktiem Vispārējā tiesa pēc tam izvērtē DEI argumentus, kuru mērķis ir pierādīt, ka, piemērojot minēto kritēriju otrajā strīdīgajā lēmumā, Komisija esot balstījusies uz acīmredzami kļūdainu, pirmkārt, faktu un, otrkārt, tā atbilstošā ietvara un to elementu vērtējumu, kuri jāizvērtē, ņemot vērā minēto kritēriju.
Lai izvērtētu šos argumentus, Vispārējā tiesa vispirms atgādina, ka otro strīdīgo lēmumu Komisija pieņēma pēc sākotnējās izskatīšanas LESD 108. panta 3. punkta izpratnē. Tādējādi saskaņā ar šīs tiesību normas mērķi un labas pārvaldības pienākumu Komisijai bija jāveic nepieciešamie pasākumi un pārbaudes, lai pārvarētu iespējamās grūtības un lai kliedētu visas pastāvošās šaubas par attiecīgā pasākuma saderību ar iekšējo tirgu. Lai gan šī pasākuma sākotnējā izskatīšana neļāva pārvarēt visas grūtības, kas radušās, izvērtējot tā saderību ar iekšējo tirgu, Komisijai bija pienākums sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto formālo izmeklēšanas procedūru un tai šajā ziņā nebija rīcības brīvības.
Ņemot vērā šo precizējumu, Vispārējā tiesa pārbauda, vai DEI izvirzītie argumenti ļāva identificēt šaubas par tās lēmuma noslēgt šķīrējtiesas kompromisu saderību ar valsts atbalsta tiesībām, saskaņā ar kurām Komisijai esot bijis pienākums sākt formālo izmeklēšanas procedūru.
Šajā ziņā Vispārējā tiesa konstatē, pirmkārt, ka DEI nav sniegusi norādes, kas varētu likt apšaubīt Komisijas veikto to strīda pamatā esošo faktu un apstākļu vērtējumu, kādos tika celta prasība šķīrējtiesā un kādi tie izriet no otrā strīdīgā lēmuma.
Otrkārt, Vispārējā tiesa noraida DEI argumentu, saskaņā ar kuru Komisijai esot bijis jābūt nopietnām grūtībām novērtēt kontekstu, kādā DEI ir pieņēmusi lēmumu vērsties šķīrējtiesā, un it īpaši Metlen un attiecīgā tirgus situāciju.
Pirmām kārtām, tā uzskata, ka DEI izvēle nodot strīdu izskatīšanai šķīrējtiesā atbilst “rentabilitātes” kritērijam, ko vēlētos sasniegt hipotētisks informēts privātais ieguldītājs, kurš būtu DEI situācijā un kurš rīkotos parastos tirgus apstākļos, jo šī izvēle saskaņā ar DEI pašas skaidrojumiem visīsākajā termiņā ļāva panākt to summu samaksu, kuras tai bija parādā Metlen.
Otrām kārtām, Vispārējā tiesa norāda, ka saskaņā ar prasībām, ko Tiesa izklāstījusi apelācijas instances spriedumā, Komisija, pirmkārt, pārbaudīja apstākļus, kādos DEI bija pieņēmusi lēmumu vērsties šķīrējtiesā, un, otrkārt, pārbaudīja, vai privātais komersants būtu pieņēmis minēto lēmumu ar tādiem pašiem nosacījumiem. Šajā ziņā DEI turklāt nav iesniegusi nevienu pierādījumu, kas varētu liecināt par to, ka Komisijai būtu bijis jāšaubās par to, ka samērā piesardzīgs un rūpīgs privātais komersants, kas ir tādā pašā situācijā kā DEI, būtu izmantojis šķīrējtiesas procedūru.
Trešām kārtām, Vispārējā tiesa uzsver, ka privātā ieguldītāja kritērija pārbaude nenozīmē, ka Komisijai bija jāpierāda, ka privātais komersants būtu pieņēmis tieši tādu pašu lēmumu kā DEI, bet ka tā lēmums bija saprātīgs tirgus ekonomikā, ņemot vērā apstākļus, kādos tas tika pieņemts.
Ņemot vērā iepriekš minēto, Vispārējā tiesa secina, ka DEI nav pierādījusi, ka Komisijai, piemērojot privātā ieguldītāja kritēriju šīs lietas faktiem, būtu bijis jārodas šaubām, kas tai būtu likušas sākt formālo izmeklēšanas procedūru. Līdz ar to tā noraida DEI argumentus, ar kuriem tiek apšaubīta Komisijas veiktā minētā kritērija piemērošana otrajā strīdīgajā lēmumā.
Konstatējusi, ka otrā strīdīgā lēmuma pieņemšanas brīdī Komisija varēja leģitīmi apzināties, ka 2012. gada sūdzībai pēc šķīrējtiesas nolēmuma ir zudis priekšmets, Vispārējā tiesa turklāt noraida iebildumus par Komisijas lēmumu neturpināt izskatīt 2012. gada sūdzību.
Visbeidzot Vispārējā tiesa noraida DEI pamatu, ar kuru tiek apstrīdēts strīdīgās vēstules un pirmā strīdīgā lēmuma aizstāšanas ar otro strīdīgo lēmumu tiesiskums, jo ar pēdējo minēto lēmumu Komisija ir ne tikai atsaukusi strīdīgo vēstuli un pirmo strīdīgo lēmumu, bet arī precizējusi prettiesiskumu, kas skar tās aktus, kurus tā vēlējās labot, atbilstoši prasībām, ko Tiesa noteikusi spriedumā DEI/Komisija (C‑228/16 P).
Ņemot vērā šos apsvērumus, Vispārējā tiesa noraida prasību lietā T‑740/17 RENV un konstatē, ka par prasībām lietās T‑639/14 RENV II un T‑352/15 RENV vairs nav jālemj.
(
1
)	Lēmums C(2015) 1942 final (2015. gada 25. marts) (lieta SA.38101 (2015/NN) (ex 2013/CP) – Grieķija – Iespējams valsts atbalsts, kas pēc šķīrējtiesas nolēmuma piešķirts Alouminion SA elektroenerģijas tarifu, kuri ir zemāki par izmaksām, formā) (OV 2015, C 219, 2. lpp.).
(
2
)	Rīkojums, 2016. gada 9. februāris, DEI/Komisija (T‑639/14, EU:T:2016:77).
(
3
)	Spriedums, 2017. gada 31. maijs, DEI/Komisija (C‑228/16 P, EU:C:2017:409).
(
4
)	Lēmums C(2015) 5622 final (2017. gada 14. augusts) (lieta SA.38101 (2015/NN) (ex 2013/CP) – Grieķija – Iespējams valsts atbalsts, kas pēc šķīrējtiesas nolēmuma piešķirts Alouminion SA elektroenerģijas tarifu, kuri ir zemāki par izmaksām, formā) (OV 2017, C 219, 2. lpp.).
(
5
)	Spriedums, 2021. gada 22. septembris, DEI/Komisija (T‑639/14 RENV, T‑352/15 un T‑740/17, EU:T:2021:604).
(
6
)	Spriedums, 2024. gada 22. februāris, Mytilinaios/DEI un Komisija (C‑701/21 P un C‑739/21 P, EU:C:2024:146) (turpmāk tekstā – “apelācijas instances spriedums”).