62024TJ0229_RES
Věc T‑229/24
Isabel Sánchez
v.
Evropská komise
Rozsudek Tribunálu (desátého senátu) ze dne 29. dubna 2026
„Veřejná služba – Úředníci – Nábor – Oznámení o výběrovém řízení – Otevřené výběrové řízení EPSO/AD/391/21 – Rozhodnutí nezařadit jméno uchazeče na rezervní seznam – Rovné zacházení – Standardizace bodů – Povinnost uvést odůvodnění – Právo na obranu – Zásada řádné správy – Délka řízení vedeného v rámci administrativy – Přiměřená lhůta“
Úředníci – Výběrové řízení – Výběrové řízení na základě kvalifikačních předpokladů a zkoušek – Povinnosti výběrové komise – Srovnávací posouzení zásluh – Použití standardizace bodů – Povinnost uvést tuto informaci v oznámení o výběrovém řízení nebo ji sdělit uchazeči před zkouškami – Neexistence
[Služební řád, příloha III, čl. 1 odst. 1 písm. e)]
(viz body 37–44, 69)
Úředníci – Výběrové řízení – Výběrové řízení na základě kvalifikačních předpokladů a zkoušek – Zavedení kritérií bodování a jejich vážení – Posuzovací pravomoc výběrové komise – Použití standardizace bodů v návaznosti na zkoušky – Přípustnost
(Služební řád, článek 27 a příloha III)
(viz body 46–49, 51–54)
Úředníci – Výběrové řízení – Evropský úřad pro výběr personálu (EPSO) – Průběh výběrových řízení na místa úředníků – Úloha EPSO – Pomoc výběrové komisi – Technická podpora v souvislosti se standardizací bodů uchazečů – Přípustnost – Nezbytnost uvést zásah úřadu EPSO v oznámení o výběrovém řízení – Neexistence
[Služební řád, příloha III, čl. 1 odst. 1 písm. e) a čl. 7 odst. 1 až 3]
(viz body 70–77)
Úředníci – Výběrové řízení – Výběrová komise – Rozhodnutí o nezařazení na seznam úspěšných uchazečů výběrového řízení – Povinnost uvést odůvodnění – Rozsah – Dodržení tajnosti jednání – Sdělení bodů získaných v jednotlivých zkouškách – Přípustnost – Nezbytnost dodatečného odůvodnění v případě standardizace bodů výběrovou komisí – Neexistence
(Článek 296 SFEU; služební řád úředníků, příloha III, článek 6)
(viz body 91–100)
Úředníci – Zásady – Právo na obranu – Povinnost vyslechnout dotčenou osobu před přijetím aktu nepříznivě zasahujícího do jejího právního postavení – Rozsah – Použití na rozhodnutí výběrové komise – Povinnost sdělit matematický vzorec použitý při standardizaci bodů – Neexistence
[Listina základních práv Evropské unie, čl. 41 odst. 2 písm. a)]
(viz body 104–109, 117–120)
Úředníci – Výběrové řízení – Výběrové řízení na základě kvalifikačních předpokladů a zkoušek – Posouzení zásluh kandidátů – Přezkum přihlášek – Předmět
[Služební řád úředníků, příloha III, čl. 7 odst. 2 písm. b)]
(viz bod 113)
Žaloby úředníků – Předcházející stížnost v rámci administrativy – Implicitní rozhodnutí o zamítnutí stížnosti – Pozdější výslovné rozhodnutí – Porušení povinnosti jednat v přiměřené lhůtě – Neexistence
(Listina základních práv Evropské unie, čl. 41 odst. 1; služební řád úředníků, články 90 a 91 odst. 3)
(viz body 127–132)
Úředníci – Výběrové řízení – Povinnost unijních orgánů zajistit všem uchazečům nerušený a řádný průběh zkoušek – Porušení – Dopad na legalitu zkoušek – Podmínky – Důkazní břemeno
(viz body 142–145, 149–152)
Shrnutí
Tribunál se v rámci jím zamítnuté žaloby na neplatnost podané bývalou uchazečkou v otevřeném výběrovém řízení EPSO/AD/391/21 poprvé vyjádřil ke zpochybnění standardizace bodů (dále jen „standardizace“) použité v rámci výběrového řízení.
V květnu roku 2021 se žalobkyně přihlásila do dotyčného výběrového řízení, jehož cílem bylo sestavení rezervních seznamů, z nichž orgány Evropské unie, zejména Evropská komise, budou moci nabírat úředníky.
V prosinci roku 2022 byla žalobkyně informována, že po skončení zkoušek v poslední fázi výběrového řízení nebylo její jméno zařazeno na rezervní seznam, jelikož nepatřila mezi uchazeče, kteří v uvedených testech získali nejvyšší počet bodů.
V projednávané věci žalobkyně zpochybňuje, že v oznámení o výběrovém řízení nebyla zveřejněna metoda standardizace jako metoda bodování, a domnívá se, že tato metoda měla být alespoň stanovena a sdělena výběrovou komisí před zahájením testů.
Závěry Tribunálu
Tribunál nejprve připomíná, že činnost výběrové komise obecně zahrnuje přinejmenším dvě různé fáze, a sice zaprvé prostudování přihlášek za účelem výběru uchazečů, kteří budou připuštěni do výběrového řízení, a zadruhé posuzování schopností uchazečů o pracovní místo, které má být obsazeno, za účelem vytvoření rezervního seznamu.
Cílem standardizace, která spadá do druhé fáze činnosti výběrové komise, je neutralizovat relativní subjektivitu jednotlivých hodnotitelů při udělování bodů, jelikož někteří jsou objektivně přísnější než jiní. Tato standardizace může být relevantní v závislosti na okolnostech každého výběrového řízení. Tato metoda je projevem zásady rovného zacházení, jelikož se zaprvé uplatňuje jednotně u všech uchazečů, kteří byli hodnoceni nezávisle na sobě alespoň dvěma různými hodnotiteli. Zadruhé umožňuje provést srovnávací posouzení uchazečů na základě srovnatelných údajů, v projednávané věci bodů upravených u všech uchazečů výběrového řízení, aby byla zajištěna jednotnost hodnocení.
Služební řád úředníků Evropské unie (dále jen „služební řád“) a zejména jeho čl. 1 odst. 1 písm. e) přílohy III nestanoví povinnost, aby před testy bylo zveřejněno nebo sdělováno případné použití standardizace. Použití standardizace tedy nemusí být povinně uvedeno v oznámení o výběrovém řízení.
Rozhodnutí o použití standardizace může být přijato až po skončení testů, kdy jsou členům výběrové komise známy body udělené hodnotiteli a jsou mezi nimi zjištěny příliš velké rozdíly v bodování. To, zda bude standardizace nezbytná, nelze zjistit předem, takže o jejím použití nemůže výběrová komise rozhodnout před opravou testů.
Vzhledem k širokému prostoru pro uvážení, který má výběrová komise při výkonu činnosti, je tato komise oprávněna použít standardizaci a stanovit její podmínky i v případě, že není v oznámení o výběrovém řízení uvedena.
Na rozdíl od „povahy“ a „hodnocení“ zkoušek, které se vztahují k samotným zkouškám, a tedy k objektivním údajům, které musí být upřesněny v oznámení o výběrovém řízení, je cílem standardizace neutralizovat subjektivitu v rámci srovnávacích posouzení výběrové komise, na která se vztahuje tajnost jednání. Jak navíc žalobkyně připustila na jednání, znalost informace, že výběrová komise použije standardizaci, před testy by konkrétně nezměnila její přípravu na výběrové řízení.
Pokud jde o zásah Evropského úřadu pro výběr personálu (EPSO) ve fázi standardizace, tento úřad se v rámci tohoto postupu omezil na použití vědecky podloženého matematického vzorce na body udělené hodnotiteli a výběrová komise se nakonec rozhodla přijmout jeden ze dvou návrhů na standardizaci předložených tímto úřadem. EPSO proto nepřekročil meze své úlohy, která podle čl. 7 odst. 1 až 3 přílohy III služebního řádu spočívá v poskytování pomoci jednotlivým orgánům vymezením a uspořádáním výběrových řízení pro úředníky při dodržení obecných ustanovení přijatých uvedenými orgány.
Pokud jde o rozsah povinnosti odůvodnění rozhodnutí výběrové komise, Tribunál má za to, že použití standardizace nevyžaduje dodatečné odůvodnění.
Vzhledem k tomu, že cílem standardizace je přispět ke srovnávacímu posouzení uchazečů, žádost uchazeče, aby se seznámil s dopadem standardizace na své bodové hodnocení, by totiž předpokládala, že mu budou sděleny jak jeho průběžné body, tak body ostatních uchazečů. Taková informace by rovněž vyžadovala sdělení provedených výpočtů.
Na průběžné body, jejichž sdělení by mohlo odhalit skutečnosti související s osobním hodnocením nebo srovnáváním uchazečů, se však nutně vztahuje tajnost jednání výběrové komise.
S ohledem na nutnost uvést povinnost odůvodnění do souladu s dodržením tajnosti jednání výběrové komise proto nemůže být žalobkyni sděleno její průběžné bodové hodnocení ani výpočty provedené na základě těchto bodů.
Stejně tak platí, že na matematický vzorec použitý v rámci standardizace se sice nevztahuje tajnost jednání výběrové komise, avšak je tomu jinak v případě průběžných bodů a výpočtů provedených v rámci standardizace, jejichž sdělení by narušilo rovnováhu mezi právem na obranu a tajností jednání výběrové komise.