ROZSUDOK SÚDNEHO DVORA (prvá komora)
z 26. marca 2026(*)
„ Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Poľnohospodárstvo – Spoločná poľnohospodárska politika – Európsky poľnohospodársky záručný fond (EPZF) – Režim jednotnej platby na plochu – Nariadenie (ES) č. 1307/2013 – Článok 32 ods. 2 a 4 – Hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu – Článok 36 ods. 5 – Hektáre, ktoré má poľnohospodár k dispozícii – Vnútroštátna právna úprava, ktorá vyžaduje predloženie zmluvy o nájme poľnohospodárskej plochy – Zrušenie tejto zmluvy so spätnou platnosťou z dôvodu nezrovnalosti zadávacieho konania, ktorú nemožno pripísať tomuto poľnohospodárovi – Nariadenie (ES) č. 1306/2013 – Článok 63 ods. 1 – Prípustnosť žiadostí “
Vo veci C‑434/24,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 267 ZFEÚ, podaný rozhodnutím Curtea de Apel Cluj (Odvolací súd Kluž, Rumunsko) z 13. mája 2024 a doručený Súdnemu dvoru 18. júna 2024, ktorý súvisí s konaním:
JD
proti
Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale – Agenţia de Plăţi şi Intervenţie pentru Agricultură – Centrul Judeţean Bistriţa‑Năsăud,
SÚDNY DVOR (prvá komora),
v zložení: predseda prvej komory F. Biltgen, sudcovia I. Ziemele, A. Kumin, S. Gervasoni (spravodajca) a M. Bošnjak,
generálna advokátka: T. Ćapeta,
tajomník: A. Calot Escobar,
so zreteľom na písomnú časť konania,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
–        rumunská vláda, v zastúpení: E. Gane, R. Antonie, B. Ciulacu a A. Wellman, splnomocnené zástupkyne,
–        Európska komisia, v zastúpení: L. Radu Bouyon a M. Salyková, splnomocnené zástupkyne,
po vypočutí návrhov generálnej advokátky na pojednávaní 25. septembra 2025,
vyhlásil tento
Rozsudok
1        Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 63 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013 zo 17. decembra 2013 o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (Ú. v. EÚ L 347, 2013, s. 549), zmeneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2393 z 13. decembra 2017 (Ú. v. EÚ L 350, 2017, s. 15) (ďalej len „nariadenie č. 1306/2013“), a zásady proporcionality.
2        Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi JD, vykonávajúcou poľnohospodársku činnosť, a Ministerul Agriculturii și Dezvoltării Rurale – Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură – Centrul Județean Bistrița‑Năsăud (Ministerstvo poľnohospodárstva a rozvoja vidieka – Poľnohospodárska platobná a intervenčná agentúra – Župné stredisko Bistrița‑Năsăud, Rumunsko) (ďalej len „APIA“) vo veci odňatia pomoci vyplatenej tejto osobe zo strany APIA, najmä v rámci režimu jednotnej platby na plochu, vzhľadom na zrušenie zmluvy o nájme poľnohospodárskej plochy so spätnou účinnosťou, na základe ktorej bola pomoc vyplatená.
Právny rámec
Právo Únie
Nariadenie č. 1306/2013
3        Nariadenie č. 1306/2013, zrušené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2116 z 2. decembra 2021 o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 (Ú. v. EÚ L 435, 2021, s. 187), bolo uplatniteľné v čase skutkových okolností vo veci samej.
4        Podľa článku 58 tohto nariadenia:
„1.      Členské štáty prijímajú v rámci [spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP)] všetky právne predpisy, regulačné a správne opatrenia, ako aj všetky ďalšie opatrenia potrebné na zabezpečenie účinnej ochrany finančných záujmov [Európskej ú]nie, najmä na:
a)      kontrolu zákonnosti a správnosti operácií financovaných z fondov;
b)      zabezpečenie účinnej ochrany proti podvodom, najmä pokiaľ ide o oblasti s vyššou mierou rizika, ktoré majú pôsobiť ako odstrašujúci prostriedok, so zreteľom na náklady a výnosy, ako aj primeranosť opatrení;
c)      predchádzanie nezrovnalostiam a podvodom, ich zistenie a nápravu;
…
e)      vymáhanie neoprávnených platieb a úrokov a podľa potreby na začatie súdneho konania.
…“
5        Článok 60 uvedeného nariadenia stanovoval:
„Bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia, na základe právnych predpisov v oblasti poľnohospodárstva sa neposkytnú nijaké výhody v prospech fyzických alebo právnických osôb, pri ktorých sa zistilo, že v rozpore s cieľmi uvedených právnych predpisov sa podmienky požadované na získanie takýchto výhod umelo vytvorili.“
6        Článok 63 ods. 1 toho istého nariadenia stanovoval:
„Ak sa zistí, že prijímateľ nespĺňa kritériá oprávnenosti, záväzky alebo iné povinnosti týkajúce sa podmienok pre poskytovanie pomoci alebo podpory, ako sa stanovuje v právnych predpisoch v oblasti poľnohospodárstva, pomoc sa nevyplatí alebo odníma v plnej miere alebo čiastočne a v prípade potreby sa príslušné platobné nároky uvedené v článku 21 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 [Európskeho parlamentu a Rady zo 17. decembra 2013, ktorým sa ustanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe režimov podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 637/2008 a nariadenie Rady (ES) č. 73/2009 (Ú. v. EÚ L 347, 2013, s. 608)] nepridelia alebo sa odnímu.
Ak sa nesplnenie pravidiel týka vnútroštátnych pravidiel alebo pravidiel Únie týkajúcich sa verejného obstarávania, výška tej časti podpory, ktorá sa nemá vyplatiť alebo sa má odňať, sa určí na základe závažnosti nedodržania pravidiel a v súlade so zásadou proporcionality. Zákonnosť a riadnosť transakcie je dotknutá len do tej výšky, v ktorej sa daná časť pomoci nemá vyplatiť alebo sa má odňať.“
7        Článok 72 ods. 1 nariadenia č. 1306/2013 stanovoval:
„Prijímateľ podpory uvedenej v článku 67 ods. 2 každý rok predloží žiadosť o priamu platbu alebo žiadosť o platbu za príslušnú plochu a opatrenia na rozvoj vidieka týkajúce sa zvierat, pričom v prípade potreby uvedie:
a)      všetky poľnohospodárske pozemky poľnohospodárskeho podniku, ako aj nepoľnohospodársku plochu, na ktoré sa požaduje podpora v súlade s článkom 67 ods. 2;
…
c)      všetky ďalšie informácie stanovené týmto nariadením alebo požadované so zreteľom na vykonávanie príslušných právnych predpisov v oblasti poľnohospodárstva alebo príslušným členským štátom.
…“
Nariadenie č. 1307/2013
8        Nariadenie č. 1307/2013, zrušené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2115 z 2. decembra 2021, ktorým sa stanovujú pravidlá podpory strategických plánov, ktoré majú zostaviť členské štáty v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (strategické plány SPP) a ktoré sú financované z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), a ktorým sa zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 a (EÚ) č. 1307/2013 (Ú. v. EÚ L 435, 2021, s. 1), bolo uplatniteľné v čase skutkových okolností sporu vo veci samej.
9        Článok 32 ods. 2 a 4 nariadenia č. 1307/2013 stanovoval:
„2.      Na účely tejto hlavy je ‚hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu‘:
…
4.      Plochy sa považujú za hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu, iba ak zodpovedajú vymedzeniu pojmu ‚hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu‘ po celý kalendárny rok, s výnimkou prípadu vyššej moci alebo výnimočných okolností.“
10      Článok 36 tohto nariadenia stanovoval:
„1.      Členské štáty, ktoré v roku 2014 uplatňujú režim jednotnej platby na plochu ustanovený v hlave V kapitole 2 nariadenia (ES) č. 73/2009 [Rady z 19. januára 2009, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory pre poľnohospodárov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa ustanovujú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1782/2003 (Ú. v. EÚ L 30, 31.1.2009, s. 16)], môžu za podmienok stanovených v tomto nariadení rozhodnúť naďalej uplatňovať tento režim najneskôr do 31. decembra 2020. [Európsku k]omisiu do 1. augusta 2014 informujú o svojom rozhodnutí, ako aj o konečnom dátume uplatňovania uvedeného režimu.
Počas obdobia uplatňovania režimu jednotnej platby na plochu sa na tieto členské štáty neuplatňujú oddiely 1, 2 a 3 tejto kapitoly s výnimkou článku 23 ods. 1 druhého pododseku, článku 23 ods. 5, ako aj článku 32 ods. 2 až 6.
2.      Jednotná platba na plochu sa poskytuje na ročnom základe pre každý hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu a ktorý poľnohospodár nahlásil v súlade s článkom 72 ods. 1 prvým pododsekom písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
…
5.      S výnimkou prípadu vyššej moci alebo výnimočných okolností sú hektáre uvedené v odseku 2 poľnohospodárovi k dispozícii k dátumu stanovenému členským štátom, ktorý však nie je neskorší ako dátum stanovený v danom členskom štáte na zmenu žiadosti o pomoc, ako sa uvádza v článku 72 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
…“
Vykonávacie nariadenie (ES) č. 809/2014
11      Článok 14 ods. 1 písm. f) vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 809/2014 zo 17. júla 2014, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013 v súvislosti s integrovaným administratívnym a kontrolným systémom, opatreniami na rozvoj vidieka a krížovým plnením (Ú. v. EÚ L 227, 2014, s. 69), ktoré bolo zrušené vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2022/1173 z 31. mája 2022, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/2116 v súvislosti s integrovaným administratívnym a kontrolným systémom v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (Ú. v. EÚ L 183, 2022, s. 23), stanovoval:
„Jednotná žiadosť alebo žiadosť o platbu obsahuje všetky informácie potrebné na určenie oprávnenosti na pomoc a/alebo podporu, najmä:
…
f)      prípadne akékoľvek podporné dokumenty potrebné na určenie oprávnenosti na využitie príslušného režimu a/alebo opatrenia“.
Rumunské právo
12      Článok 1254 ods. 1 a 2 Codul civil (Občiansky zákonník) stanovuje:
„1.      Neplatná alebo zrušená zmluva sa považuje za zmluvu, ktorá nebola nikdy uzavretá.
2.      Zrušenie zmluvy má za podmienok stanovených zákonom za následok neplatnosť neskorších aktov uzavretých na jej základe.“
13      Článok 6 ods. 1 Ordonanță de urgență a Guvernului nr. 66/2011 privind prevenirea, constatarea și sancționarea neregulilor apărute în obținerea și utilizarea fondurilor europene și/sau a fondurilor publice naționale aferente acestora (mimoriadne nariadenie vlády č. 66/2011 o predchádzaní, vyšetrovaní a sankcionovaní nezrovnalostí zistených pri prideľovaní a použití európskych fondov a/alebo príslušných vnútroštátnych verejných finančných prostriedkov), z 29. júna 2011 (Monitorul Oficial al României, časť I, č. 461 z 30. júna 2011), znie takto:
„Orgány zodpovedné za správu európskych fondov sú povinné úplne alebo čiastočne vylúčiť z preplácania/platby výdavkov, ktoré vznikli a boli vykázané príjemcami, všetky výdavky, ktoré nespĺňajú podmienky zákonnosti alebo súladu stanovené ustanoveniami platných vnútroštátnych právnych predpisov a právnych predpisov [Únie], v situácii, keď – v procese overovania žiadosti o platbu – zistia, že takéto výdavky skutočne existujú.“
14      Článok 8 Ordonanța de urgență a guvernului nr. 3/2015 pentru aprobarea schemelor de plăți care se aplică în agricultură în perioada 2015 – 2020 și pentru modificarea art. 2 din Legea nr. 36/1991 privind societățile agricole și alte forme de asociere în agricultură (mimoriadne nariadenie vlády č. 3/2015, ktorým sa schválili platobné režimy vzťahujúce sa na poľnohospodárstvo na obdobie rokov 2015 – 2020 a o zmene a doplnení článku 2 zákona č. 36/1991 o poľnohospodárskych podnikoch a iných formách poľnohospodárskych združení) z 18. marca 2015 (Monitorul Oficial al României, časť I, č. 191 z 23. marca 2015), v znení uplatniteľnom na spor vo veci samej, stanovuje:
„1.      Na získanie priamych platieb uvedených v článku 1 ods. 2 musia poľnohospodári:…
n)      predložiť pri podaní žiadosti o jednotnú platbu alebo pri jej zmenách dokumenty potrebné na preukázanie, že poľnohospodársku pôdu vrátane oblastí s ekologickým významom majú k dispozícii alebo, ak je to potrebné, kópiu prílohy č. 24 matričných oddelení územných správnych jednotiek. Dokumenty, ktoré preukazujú, že poľnohospodár má k dispozícii dotknutú poľnohospodársku pôdu, je potrebné pred podaním žiadosti o jednotnú platbu podpísať a musia byť platné ku dňu podania žiadosti;
…
6.      Doklady preukazujúce, že hektáre poľnohospodárskej pôdy sú poľnohospodárovi k dispozícii a/alebo že tento poľnohospodár má dobytok, sa určia vyhláškou [ministrul agriculturii și dezvoltării rurale (Minister poľnohospodárstva a rozvoja vidieka)] a predložia sa pri podávaní žiadostí o jednotnú platbu v závislosti od požadovaných režimov/opatrení/platieb.“
15      Článok 5 ods. 2 Ordinul ministerului agriculturii si dezvoltării rurale nr. 619/2015 pentru aprobarea criteriilor de eligibilitate, condițiilor specifice și a modului de implementare a schemelor de plăți prevăzute la articolul 1 alineatele (2) și (3) din Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 3/2015 pentru aprobarea schemelor de plăți care se aplică în agricultură în perioada 2015 – 2020 și pentru modificarea articolului 2 din Legea nr. 36/1991 privind societățile agricole și alte forme de asociere în agricultură, precum și a condițiilor specifice de implementare pentru măsurile compensatorii de dezvoltare rurală aplicabile pe terenurile agricole, prevăzute în Programul Național de Dezvoltare Rurală 2014 – 2020 (vyhláška ministra poľnohospodárstva a rozvoja vidieka č. 619/2015 o schválení kritérií oprávnenosti, osobitných podmienok a vykonávaní platobných režimov stanovených v článku 1 ods. 2 a 3 mimoriadneho nariadenia vlády č. 3/2015, ktorým sa schválili platobné režimy vzťahujúce sa na poľnohospodárstvo na obdobie rokov 2015 – 2020, a o zmene a doplnení článku 2 zákona č. 36/1991 o poľnohospodárskych podnikoch a iných formách poľnohospodárskych združení, ako aj osobitných podmienok vykonávania kompenzačných opatrení na rozvoj vidieka uplatniteľných na poľnohospodárskej pôde, stanovených v Národnom programe rozvoja vidieka na roky 2014 – 2020), uverejnená v Monitorul Oficial al României, časť I, č. 234 zo 6. apríla 2015, stanovuje:
„Skutočnosť, že poľnohospodár má k dispozícii deklarovanú oprávnenú pôdu v súlade s článkom 8 ods. 1 písm. n) nariadenia, sa preukazuje týmito dokladmi:
a)      osvedčenie v súlade s poľnohospodárskym registrom za rok, v ktorom bola podaná žiadosť, vyplnené na základe rámcového vzoru uvedeného v prílohe č. 1, a
b)      overená kópia originálu zmluvy o nájme/koncesii na poľnohospodársku plochu uzatvorenej medzi poľnohospodárom a územnými správnymi jednotkami;
c)      overená kópia originálu zmluvy o koncesii/nájme poľnohospodárskej plochy uzatvorenej medzi poľnohospodárom a Agenția Domeniilor Statului (štátny úrad).“
Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
16      Dňa 19. apríla 2018 prijalo obecné zastupiteľstvo obce Chiochiș (Rumunsko) rozhodnutie o schválení nájmu obecných pasienkov prostredníctvom verejnej súťaže.
17      Dňa 24. mája 2018 JD uzavrela s touto obcou zmluvu o nájme plochy obecných pasienkov.
18      Dňa 10. mája 2019 JD podala žiadosť o jednotnú platbu za rok 2019 na túto plochu. Táto platba, ktorú JD získala, bola financovaná z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), najmä z režimu jednotnej platby na plochu, ako aj z vnútroštátnych fondov.
19      Rozsudkom z toho istého dňa boli zadávacie konanie týkajúce sa obecných pasienkov, ktoré uskutočnila obec Chiochiş, a následné akty týkajúce sa tohto konania, vrátane zmluvy o nájme v prospech JD, zrušené z dôvodu nezrovnalostí tohto zadávacieho konania. Dospelo sa k záveru, že výzva na predkladanie ponúk priamym rokovacím konaním nebola uverejnené v lehote piatich dní stanovenej rozhodnutím obecného zastupiteľstva, takže hodnotiaca komisia nepridelila pasienky JD v súlade s pravidlami. V tomto rozsudku sa v podstate uvádzalo, že zrušenie zmluvy o nájme nebolo spôsobené pochybením JD, ale nesplnením jednej z povinností zo strany tejto obce.
20      JD podala odvolanie na Curtea de Apel Cluj (Odvolací súd Kluž, Rumunsko). Tento súd 5. marca 2020 zamietol toto odvolanie z dôvodu, že bolo podané oneskorene.
21      Dňa 24. novembra 2022 APIA vo vyhlásení konštatovala, že JD už nemá právo na plochy uvedené v zrušenej zmluve o nájme. Požadovala vrátenie finančnej pomoci vo výške 83 334,01 rumunských lei (RON) (približne 16 743 eur) poskytnutej na základe žiadosti z 10. mája 2019.
22      Keďže APIA zamietla sťažnosť JD proti tomuto vyhláseniu, JD podala žalobu na Tribunalul Bistrița‑Năsăud (Vyšší súd Bistrița‑Năsăud, Rumunsko).
23      Rozsudkom z 15. júna 2023 tento súd zamietol žalobu JD proti vyhláseniu APIA z 24. novembra 2022. Konštatoval, že po prvé zrušená zmluva nebola nikdy uzavretá v súlade s článkom 1254 Občianskeho zákonníka, po druhé mimoriadne nariadenie vlády č. 66/2011 ukladá poľnohospodárom povinnosť dodržiavať všeobecné podmienky oprávnenosti na pomoc Únie, medzi ktoré patrí existencia platného dokladu preukazujúceho, že pozemok je k dispozícii osobe, ktorá podala žiadosť o pomoc, a po tretie JD má vrátiť neoprávnene získané sumy, pričom spresnil, že toto vrátenie nepredstavuje správnu sankciu, takže neexistencia pochybenia nie je relevantná.
24      JD napadla tento rozsudok na Curtea de Apel Cluj (Odvolací súd Kluž), ktorý je vnútroštátnym súdom predkladajúcim návrh na začatie prejudiciálneho konania.
25      Tento súd sa pýta, či pojem „nesplnenie kritérií oprávnenosti“ stanovený v článku 63 ods. 1 nariadenia č. 1306/2013 zahŕňa situáciu, keď sa z dôvodov nezávislých od zavinenia príjemcu pomoci so spätnou účinnosťou zruší zmluva o nájme, ktorá bola v čase preskúmania podmienok oprávnenosti na pomoc platná. Zastáva názor, že na túto otázku treba odpovedať záporne, keďže príjemca reálne spĺňal kritériá oprávnenosti ku dňu podania žiadosti, a to až do dátumu zrušenia tejto zmluvy, pričom mu neboli vytýkané žiadne ďalšie nezrovnalosti, najmä pokiaľ ide o obhospodarovanie pozemkov. Vyhlásenie uvedenej zmluvy za neplatnú by sa teda malo zohľadniť pri posudzovaní existencie práva na predmetné pozemky odo dňa tohto zrušenia.
26      Uvedený súd dodáva, že za predpokladu, že by Súdny dvor rozhodol, že zrušenie zmluvy o nájme so spätnou účinnosťou v súlade s vnútroštátnou právnou úpravou, ktorá bola platná v čase preskúmania podmienok oprávnenosti na pomoc Únie, predstavuje situáciu, v ktorej príjemca nespĺňa tieto podmienky, bez ohľadu na dátum, ku ktorému k tomuto zrušeniu došlo, pýta sa na možnosť uplatnenia zásady proporcionality na odňatie pomoci.
27      Za týchto podmienok Curtea de Apel Cluj (Odvolací súd Kluž) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:
„1.      Má sa článok 63 ods. 1 nariadenia [č. 1306/2013] vykladať v tom zmysle, že prípad nesplnenia kritérií oprávnenosti prijímateľom zahŕňa takú situáciu, keď v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi došlo k zrušeniu zmluvy so spätným účinkom, bez ohľadu na okamih, keď k takémuto zrušeniu došlo, pričom daná zmluva bola v čase skúmania podmienok oprávnenosti platná[?]
2.      V prípade kladnej odpovede na predchádzajúcu otázku, je možné s odkazom na odňatie platby podľa článku 63 ods. 1 nariadenia [č. 1306/2013] uplatniť zásadu proporcionality[?]“
O prejudiciálnych otázkach
O prvej otázke
28      Na úvod treba pripomenúť, že v rámci postupu spolupráce medzi vnútroštátnymi súdmi a Súdnym dvorom zavedeného článkom 267 ZFEÚ prináleží Súdnemu dvoru poskytnúť predkladajúcemu vnútroštátnemu súdu užitočnú odpoveď, ktorá mu umožní rozhodnúť prejednávaný spor. Z tohto hľadiska Súdnemu dvoru prináleží v prípade potreby preformulovať otázky, ktoré sú mu položené. Je totiž úlohou Súdneho dvora vykladať všetky ustanovenia práva Únie, ktoré vnútroštátne súdy potrebujú na rozhodovanie o žalobách, ktoré im boli predložené, aj keď tieto ustanovenia nie sú výslovne spomenuté v otázkach položených Súdnemu dvoru týmito súdmi (pozri rozsudky z 18. marca 1993, Viessmann, C‑280/91, EU:C:1993:103, bod 17, ako aj z 19. decembra 2019, Nederlands Uitgeversverbond a Groep Algemene Uitgevers, C‑263/18, EU:C:2019:1111, bod 31).
29      V prejednávanej veci z návrhu na začatie prejudiciálneho konania vyplýva, že predkladajúci vnútroštátny súd sa svojou prvou otázkou snaží zistiť, v akom rozsahu príslušný vnútroštátny orgán môže usudzovať, že pomoc poskytnutá poľnohospodárovi nespĺňa kritériá oprávnenosti v situácii, keď zmluva o nájme, ktorá je predložená na podporu žiadosti o pomoc s cieľom v súlade s vnútroštátnou právnou úpravou preukázať, že poľnohospodárska plocha je tomuto poľnohospodárovi k dispozícii, a ktorá je platná v čase preskúmania tejto žiadosti, je následne zrušená so spätnou účinnosťou z dôvodu nezrovnalosti zadávacieho konania týkajúceho sa tejto zmluvy, ktorú nie je možné pripísať tomuto poľnohospodárovi. Z tohto návrhu konkrétne vyplýva, že tento súd sa pýta, či v takejto situácii príslušný vnútroštátny orgán môže usudzovať, že uvedený poľnohospodár nespĺňa kritériá oprávnenosti bez ohľadu na dátum zrušenia tejto zmluvy.
30      V rozsahu, v akom prvá otázka odkazuje na článok 63 ods. 1 nariadenia č. 1306/2013, treba uviesť, že podľa prvého pododseku tohto ustanovenia, ak sa zistí, že príjemca pomoci nespĺňa kritériá oprávnenosti, záväzky alebo iné povinnosti týkajúce sa podmienok pre poskytovanie pomoci alebo podpory, ako sa stanovuje v právnych predpisoch v oblasti poľnohospodárstva, pomoc sa nevyplatí alebo odníma v plnej miere alebo čiastočne.
31      Tento článok 63 ods. 1 prvý pododsek sa týka právnych dôsledkov nedodržania kritérií oprávnenosti, záväzkov a iných povinností (pozri v tomto zmysle rozsudok z 11. apríla 2024, Baramlay, C‑6/23, EU:C:2024:294, bod 67). Naproti tomu toto ustanovenie nedefinuje tieto kritériá, ktoré sa líšia v závislosti od dotknutej schémy pomoci alebo podpory.
32      Vzhľadom na to, že z návrhu na začatie prejudiciálneho konania vyplýva, že žiadosť o pomoc, o ktorú ide vo veci samej, sa týka najmä režimu jednotnej platby na plochu, treba konštatovať, že na posúdenie toho, či príjemca pomoci na základe tohto režimu spĺňa kritériá oprávnenosti, sú relevantné nielen ustanovenia nariadenia č. 1306/2013 o financovaní, riadení a monitorovaní SPP, ale aj ustanovenia nariadenia č. 1307/2013 o priamych platbách pre poľnohospodárov na základe režimov podpory v rámci SPP.
33      Za týchto podmienok treba konštatovať, že svojou prvou otázkou sa predkladajúci vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa nariadenie č. 1306/2013 a nariadenie č. 1307/2013 majú vykladať v tom zmysle, že bránia tomu, aby príslušný vnútroštátny orgán považoval žiadosť o jednotnú platbu na plochu za neprípustnú len z dôvodu, že zmluva o nájme týkajúca sa poľnohospodárskej plochy, na ktorú sa vzťahuje táto žiadosť, predložená na jej podporu s cieľom v súlade s vnútroštátnou právnou úpravou preukázať, že poľnohospodárska plocha je poľnohospodárovi k dispozícii, a ktorá bola platná v čase preskúmania uvedenej žiadosti, je následne so spätnou účinnosťou zrušená z dôvodu nezrovnalosti zadávacieho konania týkajúceho sa tejto zmluvy, pričom ide nezrovnalosť, ktorú tomuto poľnohospodárovi nemožno pripísať, bez ohľadu na dátum zrušenia uvedenej zmluvy.
34      Podľa článku 36 ods. 1 nariadenia č. 1307/2013 sa členské štáty, ktoré v roku 2014 uplatňovali režim jednotnej platby na plochu stanovený v hlave V kapitole 2 nariadenia č. 73/2009, mohli za podmienok stanovených v tomto prvom nariadení rozhodnúť, že budú naďalej uplatňovať tento režim najneskôr do 31. decembra 2020.
35      Režim jednotnej platby na plochu je oddeleným režimom pomoci, t. j. je nezávislý od poľnohospodárskej výroby. Poskytuje priamu podporu príjmov, ktorej cieľom je zabezpečiť primeranú životnú úroveň poľnohospodárom, ktorí skutočne vykonávajú poľnohospodársku činnosť, a teda v skutočnosti disponujú poľnohospodárskou plochou, na ktorej sa táto činnosť vykonáva (pozri v tomto zmysle rozsudok zo 7. apríla 2022, Avio Lucos, C‑116/20, EU:C:2022:273, bod 52).
36      V súlade s článkom 36 ods. 2 nariadenia č. 1307/2013 sa jednotná platba na plochu poskytuje na ročnom základe pre každý hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, ktorý poľnohospodár nahlásil v súlade s článkom 72 ods. 1 prvým pododsekom písm. a) nariadenia č. 1306/2013.
37      V prvom rade poskytnutie jednotnej platby na plochu podlieha podmienke, že plocha nahlásená poľnohospodárom zodpovedá definícii pojmu „hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu“ v zmysle článku 32 ods. 2 nariadenia č. 1307/2013, pričom tento pojem sa vzťahuje na akúkoľvek poľnohospodársku plochu, na ktorej sa vykonáva poľnohospodárska činnosť, ktorá je pridelená podniku (rozsudok zo 4. júla 2024, Asoprovac, C‑708/22, EU:C:2024:573, bod 18). V súlade s článkom 32 ods. 4 tohto nariadenia sa deklarovaná plocha považuje za hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, iba ak zodpovedá tejto definícii počas celého príslušného kalendárneho roka, s výnimkou prípadov vyššej moci alebo výnimočných okolností.
38      V druhom rade poskytnutie jednotnej platby na plochu podlieha aj podmienke stanovenej v článku 36 ods. 5 nariadenia č. 1307/2013, podľa ktorej s výnimkou prípadov vyššej moci alebo výnimočných okolností sú hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu, nahlásené poľnohospodárom tomuto poľnohospodárovi k dispozícii k dátumu stanovenému členským štátom, ktorý nie je neskorší ako dátum stanovený v tomto štáte na zmenu žiadosti o pomoc, ako sa uvádza v článku 72 ods. 1 nariadenia č. 1306/2013.
39      Podľa judikatúry na účely určenia, či je plocha poľnohospodárovi „k dispozícii“ v zmysle článku 36 ods. 5 nariadenia č. 1307/2013, toto nariadenie nevyžaduje, aby tento poľnohospodár predložil formálny právny titul preukazujúci jeho „užívacie právo“ k predmetnej ploche, keďže preukázanie skutočného užívania tejto plochy, ako aj dostatočnej nezávislosti uvedeného poľnohospodára na účely výkonu jeho poľnohospodárskej činnosti na uvedenej ploche je na tieto účely postačujúce (pozri v tomto zmysle rozsudok zo 7. apríla 2022, Avio Lucos, C‑116/20, EU:C:2022:273, bod 53).
40      V treťom rade treba pripomenúť, že podľa článku 60 nariadenia č. 1306/2013 bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia, sa na základe právnych predpisov v oblasti poľnohospodárstva neposkytnú nijaké výhody v prospech fyzických alebo právnických osôb, pri ktorých sa zistilo, že v rozpore s cieľmi uvedených právnych predpisov sa podmienky požadované na získanie takýchto výhod vytvorili umelo.
41      Súdny dvor už rozhodol, že dôkaz zneužívajúceho konania zo strany potenciálneho príjemcu pomoci si vyžaduje jednak súbor objektívnych okolností, z ktorých vyplýva, že aj napriek formálnemu dodržaniu podmienok stanovených relevantnou právnou úpravou cieľ tejto právnej úpravy nebol dosiahnutý, a jednak subjektívny prvok spočívajúci v úmysle získať výhodu vyplývajúcu z právnej úpravy Únie tým, že sa umelo vytvárajú podmienky potrebné na jej získanie (rozsudok zo 7. apríla 2022, Avio Lucos, C‑176/20, EU:C:2022:274, bod 70 a citovaná judikatúra).
42      V situácii, keď sa zmluva o nájme poľnohospodárskej plochy, ktorú poľnohospodár deklaroval v rámci žiadosti o jednotnú platbu na plochu a ktorá bola platná v čase podania tejto žiadosti, následne so spätnou účinnosťou zruší z dôvodu nezrovnalosti zadávacieho konania týkajúceho sa tejto zmluvy, pričom ide o nezrovnalosť, ktorú tomuto poľnohospodárovi nemožno pripísať, príslušný vnútroštátny orgán nemôže len na základe tejto skutočnosti usúdiť, že kritériá stanovené v článku 32 ods. 2 a 4, ako aj v článku 36 ods. 5 nariadenia č. 1307/2013, nie sú splnené, bez ohľadu na dátum zrušenia uvedenej zmluvy.
43      Za predpokladu, že zmluva o nájme je zrušená po skončení kalendárneho roka, za ktorý sa požaduje jednotná platba na plochu, sú totiž tieto kritériá v zásade splnené. Toto zrušenie zmluvy o nájme poľnohospodárskej plochy napriek tomu, že má retroaktívnu povahu, neumožňuje dospieť k záveru, že nahlásené hektáre nezodpovedali definícii „hektára, na ktorý možno poskytnúť podporu“ počas celého dotknutého kalendárneho roka v súlade s článkom 32 ods. 2 a 4 nariadenia č. 1307/2013, ani konštatovať, že poľnohospodárska plocha nebola v skutočnosti poľnohospodárovi k dispozícii k dátumu stanovenému členským štátom podľa článku 36 ods. 5 tohto nariadenia. Konkrétne uvedené zrušenie nemôže samo osebe spochybniť konštatovanie predkladajúceho vnútroštátneho súdu, podľa ktorého poľnohospodár skutočne užíval túto poľnohospodársku plochu a mal k uvedenému dátumu dostatočnú nezávislosť na účely výkonu svojej poľnohospodárskej činnosti v súlade s judikatúrou pripomenutou v bode 39 tohto rozsudku.
44      Okrem toho vzhľadom na to, že v situácii uvedenej v bode 42 tohto rozsudku je zrušenie zmluvy o nájme spôsobené nezrovnalosťou v zadávacom konaní týkajúcom sa tejto zmluvy, pričom ide o nezrovnalosť, ktorú nemožno pripísať tomuto poľnohospodárovi, toto zrušenie samo osebe nemôže bez preukázania subjektívneho prvku v zmysle judikatúry citovanej v bode 41 tohto rozsudku viesť predkladajúci vnútroštátny súd k záveru, že tento poľnohospodár umelo vytvoril podmienky požadované na získanie jednotnej platby na plochu v rozpore s cieľom právnej úpravy alebo sa pokúsil neoprávnene využívať cudzie pozemky s cieľom obísť právnu úpravu Únie týkajúcu sa režimu jednotnej platby v zmysle judikatúry Súdneho dvora (pozri v tomto zmysle rozsudok zo 7. apríla 2022, Avio Lucos, C‑116/20, EU:C:2022:273, bod 65 a citovanú judikatúru).
45      Treba spresniť, že okolnosť, že zrušenie zmluvy o nájme plochy nahlásenej na účely jednotnej platby na plochu je spôsobené nedodržaním pravidiel verejného obstarávania zo strany obce, sama osebe neznamená neprípustnosť žiadosti o pomoc podanej príslušnému vnútroštátnemu orgánu. Na rozdiel od iných režimov pomoci alebo podpory v rámci SPP totiž žiadne ustanovenie práva Únie nepodmieňuje priznanie jednotnej platby na plochu vykonávaním týchto pravidiel. Hoci článok 63 ods. 1 druhý pododsek nariadenia č. 1306/2013 spresňuje, rovnako ako jeho prvý pododsek, dôsledky nedodržania kritérií oprávnenosti, záväzkov a iných povinností týkajúcich sa podmienok poskytnutia pomoci alebo podpory, pokiaľ sa toto nedodržanie týka vnútroštátnej právnej úpravy alebo právnej úpravy Únie týkajúcej sa verejného obstarávania, jeho cieľom ani účinkom nie je stanoviť podmienku, ktorá by vo všeobecnosti podmieňovala pomoc, na ktorú sa vzťahuje režim jednotnej platby na plochu, dodržaním tejto právnej úpravy.
46      V súlade s článkom 72 ods. 1 prvým pododsekom písm. c) nariadenia č. 1306/2013 a článkom 14 ods. 1 vykonávacieho nariadenia č. 809/2014 členské štáty disponujú mierou voľnej úvahy, pokiaľ ide o osvedčujúce dokumenty a dôkazy, ktoré treba vyžadovať od žiadateľa o pomoc v súvislosti s plochami, ktoré sú predmetom jeho žiadosti (pozri analogicky rozsudok zo 7. apríla 2022, Avio Lucos, C‑116/20, EU:C:2022:273, bod 60).
47      Okrem toho v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 1306/2013 členské štáty majú istú mieru voľnej úvahy pri výbere vnútroštátnych opatrení, ktoré považujú za potrebné na účinné predchádzanie nezrovnalostiam a podvodom a ich sankcionovanie (pozri v tomto zmysle rozsudok zo 7. apríla 2022, Avio Lucos, C‑116/20, EU:C:2022:273, bod 62).
48      Výkon voľnej úvahy členských štátov v súvislosti s dôkazmi, ktoré majú byť predložené na podloženie žiadosti o pomoc, podlieha určitým obmedzeniam, najmä pokiaľ ide o možnosť uložiť žiadateľovi povinnosť predložiť platný právny titul odôvodňujúci jeho právo využívať plochy, ktoré sú predmetom jeho žiadosti. V tomto kontexte vnútroštátna právna úprava, ktorá vykonáva túto mieru voľnej úvahy, musí rešpektovať ciele sledované právom Únie v oblasti priamej finančnej podpory pre poľnohospodárov a všeobecné zásady práva Únie, najmä zásadu proporcionality, ktorá vyžaduje, aby prostriedky stanovené v tomto ustanovení boli vhodné na dosiahnutie sledovaného cieľa a nešli nad rámec toho, čo je na jeho dosiahnutie nevyhnutné (pozri v tomto zmysle a analogicky rozsudok zo 7. apríla 2022, Avio Lucos, C‑116/20, EU:C:2022:273, bod 63).
49      Nariadenie č. 1307/2013 tak nebráni vnútroštátnej právnej úprave, ktorá podmieňuje získanie podpory v rámci režimu jednotnej platby na plochu povinnosťou žiadateľa preukázať, že má „užívacie právo“ k poľnohospodárskej ploche, ktorá je predmetom tejto žiadosti, pokiaľ sú dodržané ciele sledované dotknutou právnou úpravou Únie a všeobecné zásady práva Únie, najmä zásada proporcionality (pozri v tomto zmysle a analogicky rozsudok zo 7. apríla 2022, Avio Lucos, C‑116/20, EU:C:2022:273, bod 68).
50      Z písomných pripomienok rumunskej vlády vyplýva, že s výhradou overenia predkladajúcim vnútroštátnym súdom rumunská právna úprava stanovuje podľa článku 8 ods. 1 písm. n) mimoriadneho nariadenia vlády č. 3/2015, v znení uplatniteľnom v čase skutkových okolností sporu vo veci samej, povinnosť poľnohospodára, ktorý žiada o podporu v rámci režimu jednotnej platby na plochu, predložiť dôkaz o tom, že poľnohospodársku plochu má k dispozícii. Z tých istých pripomienok vyplýva, že podľa vyhlášky č. 619/2015 medzi dokumentmi preukazujúcimi, že poľnohospodár má k dispozícii deklarovanú oprávnenú pôdu, sa nachádza najmä overená kópia originálu zmluvy o nájme uzatvorenej medzi poľnohospodárom a obcou.
51      Predloženie dôkazu o tom, že poľnohospodár má k dispozícii poľnohospodársku plochu, ako to stanovuje rumunské právo, predstavuje s výhradou overenia predkladajúcim vnútroštátnym súdom kritérium oprávnenosti v zmysle článku 63 ods. 1 prvého pododseku nariadenia č. 1306/2013, keďže toto predloženie zodpovedá predchádzajúcej požiadavke nevyhnutnej na platnosť žiadosti o pomoc (pozri v tomto zmysle rozsudok z 11. apríla 2024, Baramlay, C‑6/23, EU:C:2024:294, bod 66).
52      Hoci predkladajúcemu vnútroštátnemu súdu prináleží overiť, či správna prax, o ktorú ide vo veci samej, rešpektuje ciele sledované právom Únie v oblasti priamej finančnej podpory pre poľnohospodárov a všeobecné zásady práva Únie, najmä zásadu proporcionality, v súlade s ustálenou judikatúrou Súdneho dvora má Súdny dvor právomoc poskytnúť predkladajúcemu vnútroštátnemu súdu všetky výkladové prvky spadajúce do rámca práva Únie, ktoré mu umožnia posúdiť tento súlad na účely rozhodnutia vo veci, o ktorej rozhoduje (pozri v tomto zmysle rozsudok zo 7. apríla 2022, Avio Lucos, C‑116/20, EU:C:2022:273, bod 64 a citovanú judikatúru).
53      Treba však konštatovať, že prax príslušného správneho orgánu, podľa ktorej sa za okolností, ako sú okolnosti vo veci samej, žiadosť o jednotnú platbu na plochu považuje v prípade zrušenia zmluvy o nájme poľnohospodárskej plochy za neprípustnú bez ohľadu na dátum tohto zrušenia, nie je spôsobilá zaručiť dosiahnutie cieľa právnej úpravy pripomenutého v bode 35 tohto rozsudku, ktorým je zabezpečiť primeranú životnú úroveň poľnohospodárom, pokiaľ skutočne vykonávajú poľnohospodársku činnosť, a teda v skutočnosti disponujú poľnohospodárskou plochou, na ktorej sa táto činnosť vykonáva.
54      Za predpokladu, že zmluva o nájme je zrušená po skončení kalendárneho roka, za ktorý sa žiada jednotná platba na plochu, treba totiž konštatovať, ako vyplýva z bodu 43 tohto rozsudku, že kritériá oprávnenosti stanovené právom Únie sú v zásade splnené. Okrem toho na rozdiel od situácie, keď poľnohospodár nie je schopný predložiť dokument preukazujúci, že má „užívacie právo“ k poľnohospodárskej ploche platné v čase podania jeho žiadosti o jednotnú platbu na plochu, prípad, keď je zmluva o nájme, ktorá má preukázať toto „užívacie právo“, zrušená po skončení dotknutého kalendárneho roka z dôvodu nezrovnalosti zadávacieho konania týkajúceho sa tejto zmluvy, pričom ide o nezrovnalosť, ktorá nie je pripísateľná tomuto poľnohospodárovi, nemôže vzhľadom na dôvod tohto zrušenia odhaliť existenciu situácie, keď sa tento poľnohospodár snaží neoprávnene využívať cudzie pozemky s cieľom obísť právnu úpravu v zmysle judikatúry Súdneho dvora (pozri rozsudok zo 7. apríla 2022, Avio Lucos, C‑116/20, EU:C:2022:273, bod 65 a citovanú judikatúru).
55      Usudzovať v takomto prípade, že žiadosť o jednotnú platbu na plochu nespĺňa kritérium oprávnenosti stanovené vnútroštátnym právom, by mohlo v rozpore s cieľom právnej úpravy zbaviť tohto poľnohospodára priamej podpory príjmov, hoci podľa vysvetlení predkladajúceho vnútroštátneho súdu skutočne vykonával poľnohospodársku činnosť, a teda v skutočnosti disponoval poľnohospodárskou plochou, na ktorej sa táto činnosť vykonávala.
56      Vzhľadom na vyššie uvedené treba na prvú otázku odpovedať tak, že nariadenie č. 1306/2013 a nariadenie č. 1307/2013 sa majú vykladať v tom zmysle, že bránia tomu, aby príslušný vnútroštátny orgán považoval žiadosť o jednotnú platbu na plochu za neprípustnú len z dôvodu, že zmluva o nájme týkajúca sa poľnohospodárskej plochy, na ktorú sa vzťahuje táto žiadosť, predložená na jej podporu s cieľom v súlade s vnútroštátnou právnou úpravou preukázať, že poľnohospodárska plocha je poľnohospodárovi k dispozícii, a ktorá bola platná v čase preskúmania uvedenej žiadosti, je následne so spätnou účinnosťou zrušená z dôvodu nezrovnalosti zadávacieho konania týkajúceho sa tejto zmluvy, pričom ide o nezrovnalosť, ktorú tomuto poľnohospodárovi nemožno pripísať, bez ohľadu na dátum zrušenia uvedenej zmluvy.
O druhej otázke
57      Z návrhu na začatie prejudiciálneho konania vyplýva, že druhá otázka bola položená len v prípade kladnej odpovede na prvú otázku. Vzhľadom na odpoveď na prvú otázku nie je potrebné odpovedať na druhú otázku.
O trovách
58      Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred predkladajúcim vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov Súdny dvor (prvá komora) rozhodol takto:
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013 zo 17. decembra 2013 o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008, zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2393 z 13. decembra 2017, ako aj nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1307/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa ustanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe režimov podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 637/2008 a nariadenie Rady (ES) č. 73/2009,
sa majú vykladať v tom zmysle, že:
bránia tomu, aby príslušný vnútroštátny orgán považoval žiadosť o jednotnú platbu na plochu za neprípustnú len z dôvodu, že zmluva o nájme týkajúca sa poľnohospodárskej plochy, na ktorú sa vzťahuje táto žiadosť, predložená na jej podporu s cieľom v súlade s vnútroštátnou právnou úpravou preukázať, že poľnohospodárska plocha je poľnohospodárovi k dispozícii, a ktorá bola platná v čase preskúmania uvedenej žiadosti, je následne so spätnou účinnosťou zrušená z dôvodu nezrovnalosti zadávacieho konania týkajúceho sa tejto zmluvy, pričom ide o nezrovnalosť, ktorú tomuto poľnohospodárovi nemožno pripísať, bez ohľadu na dátum zrušenia uvedenej zmluvy.
Podpisy
*      Jazyk konania: rumunčina.