62016CC0376
PAOLO MENGOZZI
FŐTANÁCSNOK INDÍTVÁNYA
Az ismertetés napja: 2017. szeptember 28. (
1
)
C‑376/16. P. sz. ügy
Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)
kontra
European Dynamics Luxembourg SA,
European Dynamics Belgium SA,
Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE
„Fellebbezés – Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések – Szoftverfejlesztés és karbantartási szolgáltatások – A felperes ajánlatát a közbeszerzési eljárásban negyedik helyre rangsoroló határozat – Indokolási kötelezettség”
1.
A fellebbezésével az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) az Európai Unió Törvényszéke 2016. április 27‑i European Dynamics Luxembourg és társai kontra EUIPO ítéletének (
2
) hatályon kívül helyezését kéri, amely ítéletben a Törvényszék helyt adva a European Dynamics Luxembourg SA, a European Dynamics Belgium SA és az Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE (a továbbiakban együtt: European Dynamics és társi) által indított keresetet, egyrészt megsemmisítette az EUIPO által meghirdetett közbeszerzési eljárás keretében az EUIPO által hozott és a European Dynamics Luxembourg által benyújtott ajánlatot elutasító határozatot, másrészt arra kötelezte az EUIPO‑t, hogy a European Dynamics Luxembourg számára a szerződés elnyerése lehetőségének elvesztése címén kártérítést fizessen.
2.
A jelen ügy lehetőséget ad a Bíróság számára, hogy korábbi ítélkezési gyakorlata fényében utólag világossá tegye, hogy milyen követelményeknek kell eleget tenniük az ajánlatkérő szerveknek azon határozatok indokolása tekintetében, amelyekben közbeszerzési eljárások keretében benyújtott ajánlatokat utasítanak el.
I. Jogi háttér
3.
A jelen ügyben releváns tényállás megvalósulása időpontjában a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések EUIPO általi odaítélését a 2006. december 13‑i 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendelettel (
3
) módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25‑i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (
4
) (a továbbiakban: költségvetési rendelet) I. része V. címének rendelkezései, valamint az 1605/2002 rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23‑i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (
5
) I. része V. címének rendelkezései szabályozták.
4.
A költségvetési rendelet 100. cikkének (2) bekezdése értelmében:
„Az ajánlatkérő tájékoztatja a határozat indokairól azon pályázókat [helyesen: részvételre jelentkezőket] vagy ajánlattevőket, akiknek az ajánlatát vagy pályázatát [helyesen: akiknek a részvételi jelentkezését vagy ajánlatát] elutasították, és a sikeres pályázat [helyesen: nyertes ajánlat] jellemzőiről és viszonylagos előnyeiről, valamint a szerződést elnyerő ajánlattevő nevéről azon ajánlattevőket, akiknek a pályázata [helyesen: az ajánlata] elfogadható, és akik ezt írásban kérik.
Egyes részleteket azonban nem szükséges közölni, amennyiben e közlés akadályozná a jog alkalmazását, közérdeket sértene, illetve sértené köz‑ vagy magánvállalkozások jogos üzleti érdekeit, vagy torzítaná a vállalkozások közötti tisztességes versenyt.”
5.
A 478/2007 rendelettel módosított 2342/2002 rendelet 149. cikkének (2) bekezdése értelmében:
„Az ajánlatkérő az írásos kérelem kézhezvételét követő legfeljebb tizenöt naptár[i] napon belül rendelkezésre bocsátja a költségvetési rendelet 100. cikkének (2) bekezdésében előírt információt.”
II. A jogvita előzményei
6.
A jogvita előzményeit részletesen ismerteti a megtámadott ítélet 1–20. pontja, amelyekre hivatkozom. A jelen eljárás érdekében csupán arra emlékeztetek, hogy 2011‑ben az EUIPO ajánlati felhívást tett közzé bizonyos informatikai szolgáltatások nyújtására irányuló szerződés odaítélése céljából.
7.
A közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény szerint e szerződés, amelyet a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat alapján kellett odaítélni, maximum hét évre szóló, három különböző informatikai szolgáltatóval megkötendő keretszerződések odaítélésére vonatkozott. A keretszerződéseket külön‑külön kellett megkötni, mégpedig az úgynevezett „rangsorolási” eljárás szerint, mivel e mechanizmus azt jelentette, hogy amennyiben az első helyre rangsorolt ajánlattevő nem képes a kért szolgáltatások nyújtására, az EUIPO a második helyre rangsorolt ajánlattevőhöz fordul és így tovább.
8.
2011. augusztus 11‑i levelében az EUIPO tájékoztatta a European Dynamics és társait a közbeszerzési eljárás eredményéről, és közölte velük, hogy nem fogadta el az ajánlatukat (a továbbiakban: ajánlatot elutasító határozat). E levél tartalmazott továbbá egy összehasonlító táblázatot, amely feltüntette az European Dynamics és társainak ajánlatára adott pontszámot, valamint a három legmagasabb pontszámot kapott ajánlattevő által benyújtott ajánlatra adott pontszámokat.
9.
2011. augusztus 26‑i levelében az EUIPO megküldte a European Dynamics és társainak az értékelő bizottsági jelentés kivonatát, amely tartalmazta az általuk benyújtott ajánlat három szempont – nevezetesen a szoftverkarbantartási szolgáltatások minősége, a kereskedelmi projekt és az ügyfélszolgálati szolgáltatások minősége – szerinti minőségi értékelését, és közölte velük az első három helyre rangsorolt nyertes ajánlattevők nevét, valamint megküldött számára két táblázatot, azaz egyrészt „a műszaki ajánlatok összehasonlító értékelését tartalmazó táblázatot”, amely az említett nyertes ajánlattevők és a European Dynamics és társai műszaki ajánlataira adott pontszámokat tartalmazta, és jelezte a fent említett három minőségi szempontra adott pontokat, másrészt pedig „az ajánlatoknak a gazdaságilag előnyös jellegükre tekintettel való összehasonlító értékelését tartalmazó táblázatot”, amely a három nyertes ajánlattevő és a European Dynamics és társai vonatkozásában feltüntette a minőségi szempontokra és a pénzügyi értékelésre adott pontszámokat, valamint a kapott teljes pontszámot. (
6
)
10.
Miközben az EUIPO a European Dynamics és társainak címzett 2011. szeptember 15‑i levelében a fenti két pontban említett levelekben szereplő indokolásra hivatkozott, amelyet elégségesnek vélt, mégis további részletekkel szolgált a pénzügyi szempontokat illetően, és megküldött egy kiegészítő összehasonlító táblázatot. E táblázat tartalmazta a három nyertes ajánlattevő és a European Dynamics és társai vonatkozásában a pénzügyi értékelés során alkalmazott két kritériumot, valamint a pénzügyi összpontszámot és a súlyozás utáni pontszámot. (
7
)
III. A Törvényszék előtti kereset és a megtámadott ítélet
11.
2011. október 21‑én a European Dynamics és társai keresetet nyújtottak be a Törvényszékhez, amelyben egyrészt azt kérték, hogy a Törvényszék semmisítse meg az EUIPO ajánlatukat elutasító és minden azzal összefüggő határozatát, és másrészt kötelezze az EUIPO‑t az esélyvesztés miatt ért kár megtérítésére 6750000 euró összegben. Keresetük alátámasztására a European Dynamics és társai három jogalapra hivatkoztak (
8
): az első az indokolási kötelezettség megsértésén, a második több nyilvánvaló értékelési hibán és a harmadik az egyenlő bánásmód elvének megsértésén alapul.
12.
A megtámadott ítéletben a Törvényszék először az egyenlő bánásmód elvének megsértésére alapított harmadik jogalapot vizsgálta meg. E jogalap első két részének elutasítását követően a Törvényszék a harmadik résznek helyt adott. A Törvényszék megállapította, hogy az EUIPO nyilvánvalóan megsértette a gondossági kötelezettségét annak megvizsgálása során, hogy fennáll‑e kizáró ok az egyik ajánlattevőre vonatkozóan. (
9
)
13.
A Törvényszék ezt követően a több nyilvánvaló értékelési hibán alapuló második jogalapot vizsgálta meg. A Törvényszék ezen jogalapnak részben helyt adott, és azt részben elutasította. E tekintetben a Törvényszék hangsúlyozta, hogy mivel ezzel összefüggésben megállapította a European Dynamics és társai által benyújtott ajánlat értékelésének jogszerűtlenségét eredményező nyilvánvaló értékelési hibák, illetve az indokolás elégtelenségének fennállását, e jogellenességek önmagukban indokolják az ajánlatot elutasító határozat megsemmisítését.
14.
Ezt követően az első jogalapot illetően a Törvényszék megállapította, hogy az ajánlatot elutasító határozatot több tekintetben is az indokolás elégtelensége jellemzi a költségvetési rendelet 100. cikkének az EUMSZ 296. cikk második bekezdésével együttesen értelmezett (2) bekezdése alapján, és az említett határozatot ezen okból is meg kell semmisíteni.
15.
Végül a Törvényszék a European Dynamics és társai kártérítési kérelmének helyt adott annyiban, amennyiben az az esély elvesztése miatt bekövetkezett kár megtérítésére irányult. Az esélyvesztés címén megtérítendő összeget illetően a Törvényszék – későbbi határozatára is figyelemmel – felhívta a feleket, hogy jussanak egyezségre ezen összegről, és az ítélet kihirdetésétől számított három hónapon belül közöljék vele a közös megegyezéssel megállapított fizetendő összeget, vagy ilyen megegyezés hiányában ugyanezen határidőn belül közöljék vele a számszerűsített kereseti kérelmeiket.
IV. A Bíróság előtti eljárás és a felek kérelmei
16.
Az EUIPO fellebbezésében azt kéri, hogy a Bíróság:
–
elsődlegesen: teljes egészében helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet, utasítsa el az ajánlatot elutasító határozat megsemmisítésére irányuló kérelmet, valamint a European Dynamics és társai által benyújtott kártérítési kérelmet;
–
másodlagosan: teljes egészében helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet, és utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé;
–
harmadlagosan: helyezze hatályon kívül a Törvényszék ítéletét, amennyiben az arra kötelezi az EUIPO‑t, hogy kártérítést fizessen a European Dynamics és társai számára a keretszerződés elnyerése lehetőségének elvesztése címén, és utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé;
–
kötelezze a European Dynamics és társait a két eljárás költségeinek viselésére.
17.
A European Dynamics és társai azt kérik, hogy a Bíróság:
–
a fellebbezést mint megalapozatlant utasítsa el, és
–
kötelezze az EUIPO‑t az eljárás összes költségének a viselésére.
V. Elemzés
18.
Az EUIPO fellebbezése alátámasztásául négy jogalapra hivatkozik. Első jogalapja keretében az EUIPO előadja, hogy a Törvényszék a kereset terjedelmét meghaladóan határozott vagy tévesen értelmezte és alkalmazta az esélyegyenlőség és a kellő gondosság elvét, és mindenesetre elferdítette a tényeket. Második jogalapja keretében az EUIPO arra hivatkozik, hogy a Törvényszék tévesen értelmezte és alkalmazta a nyilvánvaló értékelési hibákkal kapcsolatos szempontot. Harmadik jogalapja keretében az EUIPO arra hivatkozik, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a költségvetési rendelet – EUMSZ 296. cikk második bekezdésével összefüggésben értelmezett – 100. cikkének (2) bekezdését. Negyedik jogalapja keretében az EUIPO előadja, hogy a megtámadott ítélet téves jogalkalmazáson alapul és sérti az indokolási kötelezettséget esély elvesztése címén történő kártérítés megítélése vonatkozásában.
19.
A Bíróság kérésének megfelelően a jelen indítvány az EUIPO által benyújtott fellebbezés azon harmadik jogalapjának elemzésére fog korlátozódni, amely a költségvetési rendelet 100. cikkének az EUMSZ 296. cikk második bekezdésével együttesen értelmezett (2) bekezdésének megsértésén alapul. E jogalap ugyanis egy kétségkívül jelentős jogkérdést, nevezetesen valamely ajánlatkérővel szemben támasztott, az ajánlatot elutasító határozatra vonatkozó indokolási kötelezettség terjedelmének kérdését érinti, különösen az értékelő bizottsági jelentésben foglalt konkrét negatív értékelések, másrészt pedig az ajánlatkérő által levont nettó pontok közötti összefüggés vonatkozásában.
A.
A megtámadott ítélet vonatkozó pontjainak összefoglalása
20.
Harmadik jogalapja keretében az EUIPO vitatja a Törvényszék által a megtámadott ítélet 238–259. pontjában levezetett elemzést, valamint a Törvényszék azon megállapítását, amely szerint az ajánlatot elutasító határozatot több tekintetben is az indokolás elégtelensége jellemzi a költségvetési rendelet 100. cikkének az EUMSZ 296. cikk második bekezdésével együttesen értelmezett (2) bekezdése alapján.
21.
A European Dynamics és társai által felhozott, az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalapot illetően a Törvényszék a megtámadott ítéletben először is emlékeztetett arra, hogy a közbeszerzési eljárások keretében meglévő indokolási kötelezettséggel kapcsolatos ítélkezési gyakorlat szerint az ajánlatkérő a hierarchikus odaítélési szempontok megválasztása, valamint a különböző szempontok és alszempontok vonatkozásában adandó pontszámok meghatározása során fő szabály szerint széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik, és nem köteles arra, hogy a sikertelen ajánlattevő számára olyan részletes összefoglalót küldjön, amelyből kitűnik, hogy ajánlatának értékelésekor miként vették figyelembe annak egyes részleteit. (
10
)
22.
A Törvényszék ugyanakkor rámutatott, hogy az ítélkezési gyakorlatból az is következik, hogy abban az esetben, ha az ajánlatkérő ilyen választást tett, az uniós bíróságnak lehetősége kell legyen arra, hogy az ajánlattételhez szükséges dokumentáció és az odaítélésről szóló határozat indokolása alapján megvizsgálhassa a különböző műszaki odaítélési szempontoknak és alszempontoknak az értékelés során, azaz a teljes pontszám kiszámítása során való viszonylagos súlyát, valamint az ezen egyes szempontok, illetve alszempontok vonatkozásában adható minimális és maximális pontszámot. (
11
)
23.
A Törvényszék kimondta, hogy egyébiránt, amikor az ajánlatkérő konkrétan értékeli azt, hogy az adott ajánlat miként tesz eleget, illetve miért nem tesz eleget e különböző szempontoknak és alszempontoknak – amelyek az említett ajánlat átfogó értékelésekor nyilvánvalóan relevánsak –, az indokolási kötelezettség szükségképpen magában foglalja különösen annak kifejtését, hogy a negatív értékelések miként vezettek pontok levonásához. (
12
)
24.
A Törvényszék ezt követően megállapította, hogy a jelen ügyhöz hasonló esetben az ilyen követelmény tiszteletben tartása annál is fontosabb, mivel a bizonyos alszempontok vonatkozásában esetlegesen levont nettó pontszámok az ajánlatkérő által alkalmazott számítási módszer értelmében automatikusan azzal a következménnyel járnak, hogy megemelkedik a nyertes ajánlattevők ajánlataira azok műszaki minősége alapján adandó bruttó pontszám. Ilyen helyzetben a European Dynamics és társainak érdeke fűződött ahhoz, hogy megtudja, mennyi pontot vontak le azon egyes alszempontok vonatkozásában, amelyek tekintetében az értékelő bizottsági jelentés negatív értékelést tartalmaz, hogy hivatkozni tudjon arra, hogy az említett értékelés nyilvánvalóan hibás jellegére tekintettel e levonás – amelynek következtében a többi ajánlattevő pontszáma megfelelően növekedett – nem volt indokolt. (
13
)
25.
A Törvényszék továbbá megállapította egyrészt azt, hogy az ajánlatok e három minőségi szempontra tekintettel való értékelése során az értékelő bizottság egy matematikai képletet alkalmazott, illetve legalábbis alszempontokként, illetve alpontokként részpontokat adott, másrészt pedig azt, hogy az EUIPO nem tájékoztatta a European Dynamics és társait a különböző alszempontok, illetve alpontok alapján adott pontok részletes számítási módjáról és azok részletes bontásáról. Ugyanis az EUIPO szerint a European Dynamics és társai nem voltak jogosultak arra, hogy megismerjék azokat, mivel elegendő volt az, hogy az EUIPO közölte a három műszaki vagy minőségi szempontra külön‑külön adott végleges teljes pontszámot. (
14
)
26.
E körülmények között a Törvényszék megállapította, hogy mind a European Dynamics és társai, mind a Törvényszék számára lehetetlen volt megérteni az egyes alszempontok, sőt egyes alpontok vonatkozásában levont pontok kiszámítását, illetve pontos lebontását, továbbá azt, hogy nem lehet felülvizsgálni azt sem, hogy e levonások valóban megfelelnek‑e az értékelő bizottsági jelentésben foglalt negatív értékeléseknek, és ha igen, mennyiben, ennélfogva pedig azt sem, hogy azok indokoltak‑e, vagy sem, illetve legalábbis kellően hihetők‑e, vagy sem. (
15
)
27.
Ennek alapján a Törvényszék azt állapította meg, hogy az ajánlatot elutasító határozat egyrészt az értékelő bizottsági jelentésben foglalt konkrét negatív értékelések, másrészt pedig az ajánlatkérő által levont nettó pontok közötti összefüggés vonatkozásában elégtelen indokolást tartalmaz. (
16
)
B.
A felek érvei
28.
Az EUIPO előadja, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor annak bizonyítása nélkül állapította meg, hogy az EUIPO nem adott megfelelő indokolást, hogy melyik negatív észrevétel mely pontok levonását eredményezte az egyes alszempontok és alpontok vonatkozásában. Az EUIPO szerint sem a költségvetési rendelet 100. cikkének (2) bekezdése, sem a Bíróság ítélkezési gyakorlata nem ír elő ilyen követelményt.
29.
Egyrészt, a költségvetési rendelet 100. cikkének (2) bekezdése semmilyen arra vonatkozó jogi kötelezettséget nem ír elő, hogy részletes tájékoztatást kellene nyújtani minden, a sikertelen ajánlattevő ajánlatának értékelése során figyelembe vett kifogásról. Ugyanezen rendelkezés még kevésbé tartalmaz olyan kötelezettséget, hogy az egyes kifogásokat pontok levonásával kellene összekötni, és hogy egyértelmű magyarázatot kellene nyújtani arra, hogy e kifogás alapján ténylegesen hány pont került levonásra. Az említett rendelkezés csupán azt írja elő, hogy az elutasított ajánlattevőt tájékoztatni kell az ajánlat elutasításának indokairól (a jelen esetben az odaítélési módszer alkalmazása révén nem az a legjobb ár/minőség arányt jelentő ajánlat), a nyertes ajánlat jellemzőiről és viszonylagos előnyeiről. Egyébként is a jelen esetben, mivel a European Dynamics és társai az egyes szempontok vonatkozásában a legjobb műszaki pontszámokat kapták, a nyertes ajánlat jellemzőivel és viszonylagos előnyeivel kapcsolatban semmilyen információt sem kellett volna közölni.
30.
Másrészt a Bíróság ítélkezési gyakorlata azt támasztja alá, hogy valamely ajánlatkérőtől nem várható el, hogy az elutasított ajánlattevő számára olyan részletes elemzést küldjön, amelyből kitűnik, hogy ajánlatának értékelésekor miként vették figyelembe annak egyes részleteit. Az EUIPO különösen a 2012. október 4‑i Evropaïki Dynamiki kontra Bizottság ítéletre (
17
) utal. Márpedig az EUIPO szerint valamely ajánlatkérőtől analógia útján nem várható el, hogy egyértelművé tegye az egyes konkrét észrevételekkel kapcsolatban, hogy azok eredményeztek‑e pontszámcsökkenést (és hogy hány pont került levonásra) vagy pontszámemelkedést (és hogy hány pont került hozzáadásra). A Törvényszék eltért a Bíróság által kialakított ítélkezési gyakorlattól és az indokolási kötelezettség vonatkozásában a költségvetési rendelet 100. cikkének (2) bekezdése alapján előírtnál szigorúbb kritériumot alkalmazott azzal, hogy az ajánlatkérőtől azt kérte, hogy egyértelműen jelölje meg a negatív észrevételek és az egyes alpontok vonatkozásában kapott pontok közötti pontos összefüggést, továbbá azzal, hogy teljes egészében figyelmen kívül hagyta az odaítélési szempont értékelésének tágabb összefüggését.
31.
A European Dynamics és társai a Törvényszék által elfogadott megközelítést képviselik. Úgy vélik, hogy a megítélt pontok megoszlásának közzétételére szükség volt. A jelen esetben a Törvényszék nem lett volna képes a bírói felülvizsgálati jogkörét gyakorolni anélkül, hogy ne rendelkezett volna a konkrét minőségi szempontokra, alszempontokra és alpontokra adott pontokkal kapcsolatos információkkal. Így a Törvényszék egyáltalán nem alkalmazott a költségvetési rendelet rendelkezéseihez és az ítélkezési gyakorlatból eredő megállapításokhoz képest szigorúbb szempontot azzal, hogy megkövetelte a pontok megosztásának közlését.
C.
Értékelés
32.
Az EUIPO által fellebbezésében felhozott harmadik jogalap keretében lényegében az a kérdés merül fel, hogy a Törvényszék helyesen állapította‑e meg, hogy az ajánlatot elutasító határozat nem felel meg a költségvetési rendelet 100. cikkének (2) bekezdéséből és az EUMSZ 296. cikk második bekezdéséből eredő, az ítélkezési gyakorlat értelmezése szerinti indokolási követelményeknek, illetve, hogy a Törvényszék a költségvetési rendelet rendelkezéseihez és az ítélkezési gyakorlatból eredő megállapításokhoz képest szigorúbb szempontot alkalmazott‑e.
33.
A megtámadott ítéletben a Törvényszék lényegében azt állapította meg, hogy az ajánlatot elutasító határozat nem tartalmazott megfelelő indokolást, mivel az EUIPO által az European Dynamics és társainak címzett különböző levelekben adott indokolás alapján sem a European Dynamics és társai, sem pedig a Törvényszék nem volt képes megérteni az odaítélési szempontok keretében az egyes alszempontok, sőt egyes alpontok vonatkozásában levont pontok kiszámítását, illetve pontos lebontását, így nem volt érthető a több ilyen alszempontra vonatkozó negatív értékelések és az EUIPO által ezekkel kapcsolatban levont nettó pontok közötti összefüggés. E körülmények között a Törvényszék megállapította, hogy nincs abban a helyzetben, hogy felülvizsgálja azt, hogy e levonások megfelelnek‑e az említett értékeléseknek, és ha igen, annak mennyiben felelnek meg, ennélfogva pedig nincs abban a helyzetben sem, hogy felülvizsgálja a levonások és következésképpen a teljes pontszám jogszerűségét.
34.
Az ajánlatkérőket terhelő indokolási kötelezettséget illetően először is arra kell emlékeztetni, hogy a költségvetési rendelet 100. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerint az ajánlatkérő tájékoztatja a határozat indokairól azon pályázókat [helyesen: részvételre jelentkezőket] vagy ajánlattevőket, akiknek az ajánlatát vagy pályázatát [helyesen: akiknek a részvételi jelentkezését vagy ajánlatát] elutasították, és a sikeres pályázat [helyesen: nyertes ajánlat] jellemzőiről és viszonylagos előnyeiről, valamint a szerződést elnyerő ajánlattevő nevéről azon ajánlattevőket, akiknek a pályázata [helyesen: az ajánlata] elfogadható, és akik ezt írásban kérik.
35.
Mindazonáltal a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatából következik, hogy nem lehet megkövetelni az ajánlatkérőtől, hogy azon ajánlattevő számára, akinek ajánlatát nem választották ki, egyrészről – az ajánlat elutasításának indokain felül – részletes összefoglalót küldjön arról, hogy ajánlatának értékelésekor miként vették figyelembe annak egyes részleteit, másrészről pedig hogy – a nyertes ajánlat jellemzőinek és viszonylagos előnyeinek közlése keretében – a nyertes ajánlat és az elutasított ajánlattevő ajánlatának aprólékos összehasonlító elemzésével szolgáljon. (
18
)
36.
Ugyanígy az ajánlatkérő nem köteles a sikertelen ajánlattevő írásbeli kérelmére megküldeni az értékelő bizottsági jelentés teljes másolatát. (
19
)
37.
Ezenkívül emlékeztetni kell arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az EUMSZ 296. cikk második bekezdésében előírt indokolást az eset körülményeire, így különösen a jogi aktus tartalmára és a felhozott indokok jellegére tekintettel kell vizsgálni. (
20
)
38.
A jelen esetben a megtámadott ítéletnek a jelen indítvány 8–10. pontjában összefoglalt 12–18. pontjából kitűnik, hogy az EUIPO a Törvényszék előtt megtámadott, ajánlatot elutasító határozatot három levélben – a 2011. augusztus 11‑i, a 2011. augusztus 26‑i és a 2011. szeptember 15‑i levélben – indokolta meg.
39.
Nem vitatott, hogy ezen levelekben az EUIPO közölte a European Dynamics és társaival az értékelő bizottsági jelentés kivonatát, amely tartalmazta az általuk benyújtott ajánlat minőségi értékelését, a három nyertes ajánlattevő nevét, valamint a három, e három nyertes ajánlattevő és a European Dynamics és társai által szerzett pontszámokat tartalmazó táblázatot, pontosabban a műszaki ajánlatok összehasonlító értékelését tartalmazó táblázatot, az ajánlatoknak a gazdaságilag előnyös jellegükre tekintettel való összehasonlító értékelését tartalmazó táblázatot és a pénzügyi szempontokra vonatkozó összehasonlító táblázatot. E táblázatok lehetővé tették a European Dynamics és társai számára, hogy összképet kapjanak mind a minőségi szempontok, mind a pénzügyi szempontok vonatkozásában az ő ajánlatára és a nyertes ajánlattevők ajánlatukra adott pontszámokról, valamint a pénzügyi szempontoknak a végleges teljes pontszámra gyakorolt hatásáról.
40.
Mindazonáltal, amint az a megtámadott ítélet 252. pontjából kitűnik, a Törvényszék megállapította – amit az EUIPO nem vitat –, hogy az értékelő bizottság egy matematikai képletet alkalmazott, illetve alszempontokként, illetve alpontokként részpontokat adott, továbbá hogy az értékelő bizottsági jelentés e tekintetben konkrét negatív értékeléseket fogalmazott meg, amelyek konkrét pontlevonásokhoz vezettek.
41.
Márpedig meg kell állapítani, hogy az EUIPO nem közölte a European Dynamics és társai által – a nyertes ajánlattevőkkel való összehasonlításban, egyes esetekben alszempontok szerinti bontásban – kapott pontszámokat, és nem magyarázta el az értékelő bizottság konkrétan azon célból alkalmazott számítási módszerét, hogy az átfogó értékelés során ezen alszempontok meghatározott súlyt kapjanak.
42.
E körülmények között sem a European Dynamics és társai, sem pedig a Törvényszék nem érthette meg ezen alszempontoknak az értékelés során, azaz a teljes pontszám kiszámítása során való viszonylagos súlyát, és lehetetlen volt összefüggést megállapítani az olyan konkrét negatív észrevételek és pontlevonások között, amelyek a teljes pontszámra hatással voltak.
43.
Márpedig, igaz ugyan, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint az indokolási kötelezettséget az adott ügy összes körülménye alapján kell értékelni, valamint hogy nem követelhető meg, hogy az indokolás valamennyi jelentőséggel bíró tény‑ és jogkérdésre külön kitérjen, mivel azt a kérdést, hogy valamely aktus indokolása megfelel‑e az EUMSZ 296. cikk követelményeinek, nem pusztán a szövegére figyelemmel kell megítélni, hanem az összefüggéseire, valamint az érintett tárgyra vonatkozó jogszabályok összességére való tekintettel is, ugyanakkor az is igaz, hogy az uniós intézmények jogi aktusainak az EUMSZ 296. cikkben megkövetelt indokolásából világosan és egyértelműen ki kell tűnnie a jogi aktust kibocsátó intézmény érvelésének úgy, hogy az érdekeltek megismerhessék a meghozott intézkedés indokait, és a hatáskörrel rendelkező bíróság pedig gyakorolhassa felülvizsgálati jogkörét. (
21
)
44.
Ebből következik, hogy azon határozat, amely nem teszi lehetővé az ajánlattevő számára, hogy az ajánlata elutasításának indokait megértse, illetve hogy a nyertes ajánlatok jellemzőit és viszonylagos előnyeit meghatározza, és amely nem teszi lehetővé, hogy az uniós bíróság a benne foglalt értékelés jogszerűségét felülvizsgálja, nem tekinthető úgy, hogy az megfelel a költségvetési rendelet 100. cikke (2) bekezdésének az EUMSZ 296. cikk második bekezdésével együttesen értelmezett első albekezdésében előírt indokolási követelményeknek.
45.
Ilyen körülmények között úgy vélem, hogy a Törvényszék nem alkalmazta tévesen a jogot, amikor azt állapította meg, hogy az ajánlatot elutasító határozat nem tartalmazott megfelelően indokolást.
46.
E megállapítást az EUIPO által előterjesztett egyéb érvek sem kérdőjelezhetik meg.
47.
Ugyanis, ami először is az EUIPO‑nak a 2012. október 4‑i Evropaïki Dynamiki kontra Bizottság ítéletre (
22
) való hivatkozását illeti, elegendő megjegyezni, hogy ebben az ügyben – a jelen üggyel ellentétben – egyrészt az Európai Bizottság által közölt értékelő bizottsági jelentés kivonataiból lehetett következtetni a szóban forgó felperes által – a nyertes ajánlattevővel való összehasonlításban, egyes esetekben alszempontok szerinti bontásban – kapott pontszámokra, az egyes alszempontoknak az átfogó értékelés során való súlyát, másrészt pedig a közölt értékelő bizottsági észrevételek az egyes szempontok vonatkozásában magyarázatot nyújtottak arra, hogy a Bizottság mely alszempontok alapján tekintette a nyertes ajánlattevő ajánlatát, illetve a szóban forgó felperes ajánlatát a legelőnyösebbnek. (
23
)
48.
Másodszor, ami az arra vonatkozó érvet illeti, hogy mivel a jelen esetben a European Dynamics és társai valamennyi odaítélési szempont vonatkozásában a legjobb műszaki pontszámokat szerezték, semmilyen érdekük nem fűződött ahhoz, hogy a nyertes ajánlatok viszonylagos előnyeivel kapcsolatban információkat kapjanak, elegendő megjegyezni, hogy az EUIPO nem vitatja a Törvényszék által a megtámadott ítélet 253. pontjában előadott azon okfejtést, amely szerint a European Dynamics és társainak érdeke fűződött annak megismeréséhez, hogy az ajánlatkérő által előadott negatív értékelések mennyiben vezettek az ő esetében nettó pontok levonásához. (
24
)
49.
Ezen megfontolások összességére tekintettel úgy vélem, hogy az EUIPO által benyújtott fellebbezés harmadik jogalapját el kell utasítani.
VI. Végkövetkeztetés
50.
A fenti megfontolásokra tekintettel, a fellebbezés többi jogalapjának megalapozottságát nem prejudikálva, azt javasolom, hogy a Bíróság utasítsa el a harmadik jogalapot mint megalapozatlant. A költségekre nézve jelenleg nem teszek javaslatot.
(
1
)	Eredeti nyelv: francia.
(
2
)	T‑556/11, a továbbiakban: megtámadott ítélet; EU:T:2016:248.
(
3
)	HL 2002. L 248., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 4. kötet, 74. o.; helyesbítés: HL 2007. L 99., 18. o.
(
4
)	HL 2006. L 390., 1. o. Az 1605/2002 rendeletet 2013. január 1‑jével hatályon kívül helyezte az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25‑i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2012. L 298., 1. o.).
(
5
)	HL 2002. L 357., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 4. kötet, 145. o.; helyesbítés: HL L 345., 35. o. E rendeletet módosította a 2007. április 23‑i 478/2007/EK, Euratom bizottsági rendelet (HL 2007. L 111., 13. o.).
(
6
)	A két táblázatot a megtámadott ítélet 14. pontja tartalmazza.
(
7
)	Lásd a megtámadott ítélet 18. pontját.
(
8
)	Miután az EUIPO válaszolt a Törvényszék által hozott pervezető és bizonyításfelvételi intézkedésekre, a European Dynamics és társai új, arra alapított jogalapot hoztak fel, hogy az EUIPO megsértette az ajánlattételhez szükséges dokumentációt, mivel elfogadta az Informática El Corte Ingles SA – Altia Consultores SA Temporary Association (IECI) pénzügyi ajánlatát, miközben az egy variánst és egy ártartományt tartalmazott. A Törvényszék a megtámadott ítélet 230. és azt követő pontjaiban elutasította ezt a jogalapot.
(
9
)	A megtámadott ítélet 61–78. pontja.
(
10
)	Lásd a megtámadott ítélet 244–250. pontját.
(
11
)	Lásd a megtámadott ítélet 250. pontját.
(
12
)	Lásd a megtámadott ítélet 250. pontját.
(
13
)	Lásd a megtámadott ítélet 251. pontját.
(
14
)	Lásd a megtámadott ítélet 252. pontját.
(
15
)	Lásd a megtámadott ítélet 252. pontját.
(
16
)	Lásd a megtámadott ítélet 254. pontját.
(
17
)	C‑629/11 P, nem tették közzé, EU:C:2012:617.
(
18
)	2012. október 4‑iEvropaïki Dynamiki kontra Bizottság ítélet (C‑629/11 P, nem tették közzé, EU:C:2012:617, 21. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
(
19
)	2012. október 4‑iEvropaïki Dynamiki kontra Bizottság ítélet (C‑629/11 P, nem tették közzé, EU:C:2012:617, 22. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
(
20
)	2012. október 4‑iEvropaïki Dynamiki kontra Bizottság ítélet (C‑629/11 P, nem tették közzé, EU:C:2012:617, 23. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
(
21
)	Lásd többek között: 1998. április 2‑iBizottság kontra Sytraval és Brink’s France ítélet (C‑367/95 P, EU:C:1998:154, 63. pont); 2016. március 10‑iHeidelbergCement kontra Bizottság ítélet (C‑247/14 P, EU:C:2016:149, 16. pont).
(
22
)	C‑629/11 P, nem tették közzé, EU:C:2012:617.
(
23
)	Lásd konkrétan: az említett ítélet 26. és 28. pontja; a Törvényszék 2011. szeptember 20‑iEvropaïki Dynamiki kontra Bizottság ítéletének (T‑298/09, EU:T:2011:496) 45. pontja, amely ítéletet a Bíróság előtt az említett ügy keretében támadtak meg (ez a pont a Bíróság ítéletének 11. pontjában jelenik meg).
(
24
)	Lásd e tekintetben továbbá a megtámadott ítélet 227. és legfőképpen 228. pontját.