62015TJ0726
T‑726/1562015TJ0726EU:T:2017:37600011144T
A TÖRVÉNYSZÉK ÍTÉLETE (harmadik tanács)
2017. június 7. (
*1
)
„Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések — Ingatlanszerződés — Közbeszerzési eljárás — Hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás — Az Európai Unió Háza számára szolgáló helyiségek Ljubljanában — Az ajánlatnak a helyi piac felmérését követő elutasítása — A közbeszerzési szerződés más ajánlattevőnek történő odaítélése — Az ajánlathoz csatolt dokumentumok vizsgálatának hiánya — Téves jogalkalmazás — Nyilvánvaló értékelési hiba”
A T‑726/15. sz. ügyben,
Jožica Blaž Jamnik és Brina Blaž (lakóhelyük: Ljubljana [Szlovénia], képviseli őket: D. Mihevc ügyvéd)
felpereseknek
az Európai Parlament (képviselik: V. Naglič, P. López‑Carceller és Simon B., meghatalmazotti minőségben)
alperes ellen
az elsődlegesen az Európai Unió jövőbeli ljubljanai Házával kapcsolatban kiírt, ingatlanra irányuló INLO.AO‑2013‑051‑LUX‑UGIMBI‑06 közbeszerzési eljárás keretében a felperesek által benyújtott ajánlatot a helyi piac felmérését követően elutasító, 2015. október 12‑i parlamenti határozat, valamint a közbeszerzési szerződés más ajánlattevőnek történő odaítéléséről szóló határozat megsemmisítése érdekében benyújtott, az EUMSZ 263. cikkre alapított, és másodlagosan a felpereseket állítólagosan ért kár megtérítése érdekében benyújtott, az EUMSZ 268. cikkre alapított kérelme tárgyában,
A TÖRVÉNYSZÉK (harmadik tanács),
tagjai: S. Frimodt Nielsen elnök, I. S. Forrester és E. Perillo (előadó) bírák,
hivatalvezető: E. Coulon,
meghozta a következő
Ítéletet (
1
) (
2
)
[omissis]
A jogkérdésről
A megsemmisítés iránti kérelemről
[omissis]
Az ajánlatot elutasító határozat megsemmisítése iránti kérelemről
[omissis]
16
Mindenekelőtt emlékeztetni kell arra, hogy a költségvetési rendelet 101. cikkének megfelelően a közbeszerzési szerződések egy vagy több gazdasági szereplő és egy vagy több ajánlatkérő között visszterhesen, írásban megkötött szerződések, amelyeket az ár részben vagy egészben a költségvetésből történő kifizetése ellenében ingó vagy ingatlan javak szerzése, építési beruházások elvégzése vagy szolgáltatások nyújtása céljából kötnek. Ugyanezen cikk szerint e közbeszerzési szerződések többek között „ingatlanra”, különösen valamely épület megvételére vagy bérlésére vonatkoznak. A költségvetési rendelet 102. cikkének (1) bekezdése emellett pontosítja, hogy „[m]inden, egészében vagy részben a[z uniós] költségvetés által finanszírozott közbeszerzési szerződésnek tiszteletben kell tartania az átláthatóság, az arányosság, az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét”. Ami különösen a közbeszerzési eljárásra irányadó szabályokat illeti, a költségvetési rendelet 102. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy „[m]inden közbeszerzési szerződést a lehető legszélesebb körben kell pályáztatni, kivéve a [költségvetési rendelet] 104. cikk[e] (1) bekezdésének d) pontjában említett tárgyalásos eljárás alkalmazásakor”.
17
Ez utóbbi eljárást illetően a felhatalmazáson alapuló 1268/2012 rendelet 134. cikke (1) bekezdésének h) pontja pontosítja, hogy az ajánlatkérő a szerződés becsült összegétől függetlenül szerződési hirdetmény előzetes közzététele nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazhat „ingatlanszerződések esetében a helyi piac előzetes felmérését követően”. A gyakorlatban az ilyen eljárásban az ajánlatkérő előzetesen szabadon választja ki azt az egy vagy több vállalkozást, amellyel, illetve amelyekkel tárgyalásokba kíván kezdeni a szóban forgó szerződés megkötése és odaítélése érdekében (lásd ebben az értelemben: 2007. május 8‑iCitymo kontra Bizottság ítélet, T‑271/04, EU:T:2007:128, 94. pont).
18
A fenti 16. és 17. pontban említett rendelkezésekből kitűnik, hogy a hirdetmény előzetes közzététele nélküli tárgyalásos eljárás keretében az érintett ajánlatkérő széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik a szóban forgó ingatlanszerződés megkötéséről vagy annak mellőzéséről való döntése során figyelembe veendő elemek, valamint az egy vagy több nyertes ajánlattevő kiválasztása tekintetében, ugyanis az ilyen szerződést nem szükséges az érdekelt jogalanyok lehető legszélesebb körében pályáztatni (lásd ebben az értelemben: 2007. május 8‑iCitymo kontra Bizottság ítélet, T‑271/04, EU:T:2007:128, 111. pont). Ez még inkább igaz a helyi piacnak a közbeszerzés tárgyalásos szakaszát megelőző felmérésére. E szakaszban az ajánlatkérő lényegében megfelelőbben elő kívánja készíteni a szóban forgó szerződésre irányuló esetleges tárgyalásokat, a fenti 16. cikkben hivatkozott elvek, különösen az átláthatóság, az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvének tiszteletben tartása mellett. Egyébiránt az ajánlatkérő elismerten e rendkívül széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik, beleértve a kiválasztási szempontok megválasztását és értékelését is, amennyiben azokat az ajánlatkérő a szóban forgó tárgyalásos eljárásra vonatkozó közbeszerzési dokumentumokban előzetesen meghatározta (lásd ebben az értelemben: 2013. május 6‑iKieffer Omnitec kontra Bizottság ítélet, T‑288/11, nem tették közzé, EU:T:2013:228, 47. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
19
E körülmények között a Törvényszék felülvizsgálatát – az ingatlanszerződés odaítélésére irányuló tárgyalásos eljárás és a helyi piac ezt megelőző felmérése tekintetében egyaránt – az ajánlatkérő által alkalmazni kívánt eljárási szabályok, továbbá az indokolásra, a tények helytállóságára, valamint a nyilvánvaló értékelési hiba és a hatáskörrel való visszaélés hiányára vonatkozó szabályok tiszteletben tartásának vizsgálatára kell korlátozni (lásd ebben az értelemben: 2016. január 28‑iZafeiropoulos kontra Cedefop ítélet, T‑537/12, nem tették közzé, EU:T:2016:36, 36. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat). Felülvizsgálatának keretében a bíróságnak emellett ellenőriznie kell az átláthatóság, az arányosság, az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség költségvetési rendelet 102. cikkében foglalt elvének (lásd: fenti 16. pont) az ajánlatkérő általi tiszteletben tartását.
[omissis]
– A jogalap téves jogalkalmazásra alapított, második részéről
[omissis]
35
E körülmények között a jogalap második részét el kell utasítani.
– A jogalap nyilvánvaló értékelési hibára alapított, harmadik részéről
36
A felperesek állítása szerint az ajánlatuk Parlament általi értékelése nyilvánvaló hibában szenved, lényegében azért, mert a végül kiválasztott nyertes ajánlathoz képest a felperesek ajánlata jobban megfelelt az ajánlati felhívásban rögzített kiválasztási szempontoknak.
37
E tekintetben, jóllehet az ajánlatkérő az ajánlatot elutasító határozatában megjelölte, hogy nem a felperesek ajánlata volt a „legkedvezőbb”, ebből nem lehet arra következtetni, hogy a felperesek ajánlatát összehasonlították az eljárás egészének végén kiválasztott nyertes ajánlattal, hiszen a felek között nem vitatott, hogy a felperesek – mivel az ajánlatukat a helyi ingatlanpiac felmérésének szakaszában elutasították – nem szerepeltek a szorosan vett tárgyalásos eljárásban való részvételre meghívott öt ajánlattevő között. E körülmények között a nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalapot kizárólag a helyi ingatlanpiac felmérésének szakaszára vonatkozó részében kell hatásosnak tekinteni, amely szakasz során a felperesek ajánlatát valóban összevetették más ajánlatokkal, köztük a jövőbeli nyertes által benyújtott ajánlattal is.
38
Ezzel együtt mindenekelőtt hangsúlyozni kell, hogy annak megállapításakor, hogy az ajánlatkérő a tények értékelése során a közbeszerzési ajánlatot elutasító határozat megsemmisítését igazoló nyilvánvaló hibát követett‑e el, a felperes által előterjesztett bizonyítékoknak elegendőnek kell lenniük a szóban forgó határozatban foglalt értékelés helytállóságának kétségbe vonására. Más szóval a nyilvánvaló hibán alapuló jogalapot el kell utasítani, ha a felperes által előadott bizonyítékok ellenére a vitatott értékelés valódiként vagy érvényesként elfogadható (lásd ebben az értelemben és analógia útján: 1996. december 12‑iAIUFFASS és AKT kontra Bizottság ítélet, T‑380/94, EU:T:1996:195, 59. pont; 2008. február 12‑iBUPA és társai kontra Bizottság ítélet, T‑289/03, EU:T:2008:29, 221. pont).
39
Különösen így van ez, ha a szóban forgó határozat olyan értékelési hibákat tartalmaz, amelyek még összességükben is annyira csekély jelentőségűek, hogy nem gyakorolhattak döntő hatást az adminisztrációra (lásd ebben az értelemben és analógia útján: 2011. szeptember 29‑iAJ kontra Bizottság ítélet, F‑80/10, EU:F:2011:172, 36. pont_valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
[omissis]
A szerződés odaítéléséről szóló határozat megsemmisítése iránti kérelemről
66
A szerződés odaítéléséről szóló határozat megsemmisítése iránti kérelmet illetően emlékeztetni kell arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében amennyiben az ajánlattevő ajánlatát a szerződés odaítélését megelőző eljárási szakaszban utasították el, és így a többi ajánlattal nem hasonlították össze, az érintett ajánlattevő által a szerződést odaítélő határozat ellen benyújtott kereset elfogadhatósága az ajánlatát elutasító határozat megsemmisítéséhez van kötve (2011. szeptember 13‑iDredging International és Ondernemingen Jan de Nul kontra EMSA ítélet, T‑8/09, EU:T:2011:461, 134. és 135. pont; 2012. május 22‑iEvropaïki Dynamiki kontra Bizottság ítélet, T‑17/09, nem tették közzé, EU:T:2012:243, 118. és 119. pont).
67
A jelen esetben nem vitatott, hogy a felperesek ajánlatát a helyi ingatlanpiac felmérésének szakaszában elutasították, ezért a felpereseket nem hívták meg a közbeszerzés nyertesének kiválasztásához vezető tárgyalásos szakaszban való részvételre. E körülmények között az ajánlatot elutasító határozat megsemmisítése iránti kérelem elutasítása miatt a szerződés odaítéléséről szóló határozat megsemmisítése iránti kérelem elfogadhatatlan, mivel az a szerződés odaítélésére irányuló eljárás olyan szakaszára vonatkozik, amelyhez a felperesek nem voltak jogosultak hozzáférni.
68
Ezenfelül rá kell mutatni arra, hogy a felperesek a szerződés odaítéléséről szóló határozat tekintetében nem hivatkoznak az ajánlatot elutasító határozat jogszerűségének vitatására felhozott jogalapoktól eltérő külön jogalapra. Mivel a Törvényszék e jogalapok összességét – még azt feltételezve is, hogy azok mindegyike átültethető a szerződés odaítéléséről szóló határozatra – elutasította, a szerződés odaítéléséről szóló határozat megsemmisítése iránti kérelmet – ahogyan azt a Parlament helyesen állítja – ezen okból szintén el kell utasítani, mivel a két határozat a jelen esetben szorosan kapcsolódik egymáshoz (lásd ebben az értelemben: 2012. október 10‑iEvropaïki Dynamiki kontra Bizottság ítélet, T‑247/09, nem tették közzé, EU:T:2012:533, 170. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat; 2016. június 28‑iAF Steelcase kontra EUIPO ítélet, T‑652/14, nem tették közzé, EU:T:2016:370, 94. pont).
[omissis]
A fenti indokok alapján
A TÖRVÉNYSZÉK (harmadik tanács)
a következőképpen határozott:
1)
A Törvényszék a keresetet elutasítja.
2)
A Törvényszék Jožica Blaž Jamnikot és Brina Blažt kötelezi a költségek viselésére.
Frimodt Nielsen
Forrester
Perillo
Kihirdetve Luxembourgban, a 2017. június 7‑i nyilvános ülésen.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: szlovén.
(
1
)	A jelen ítéletnek csak azok a pontjai kerülnek ismertetésre, amelyek közzétételét a Törvényszék hasznosnak tartja.
(
2
)	A jelen ítéletnek csak azok a pontjai kerülnek ismertetésre, amelyek közzétételét a Törvényszék hasznosnak tartja. A kihagyott pontok tekintetében a Törvényszék..._.../... (T-..., EU:...) ítéletére hivatkozunk.