62024CJ0562_RES
Zadeva C‑562/24, [Munik] (
i
)
S. H. d.o.o.inM. A. d.o.o
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Okrožno sodišče v Kopru)
Sodba Sodišča (peti senat) z dne 29. januarja 2026
„Predhodno odločanje – Pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah – Vzajemno priznavanje odločb o odvzemu – Okvirni sklep 2006/783/PNZ – Člen 8(2)(d) – Razlog za zavrnitev priznanja ali izvršitve – Pravice zainteresiranih strank – Tretja oseba v dobri veri – Hipotekarni upnik – Nepremičnina, ki je premoženjska korist, pridobljena s kaznivim dejanjem – Postopek priznanja in izvršitve odločbe o odvzemu – Prisilna hipoteka, pridobljena pred izdajo te odločbe“
Pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah – Uporaba načela vzajemnega priznavanja odločb o odvzemu – Okvirni sklep 2006/783 – Razlogi za zavrnitev priznanja in izvršitve – Obseg – Temeljne pravice – Lastninska pravica – Zavrnitev pravosodnega organa države članice izvršiteljice, da bi priznal in izvršil odločbo o odvzemu, ki je bila v drugi državi članici izdana glede nepremičnine, ki je premoženjska korist, pridobljena s kaznivim dejanjem – Dopustnost – Pogoj – Pravice hipotekarnega upnika v položaju tretje osebe v dobri veri, ki onemogočajo izvršitev te odločbe – Prisilna hipoteka, ki jo je upnik na tej nepremičnini pridobil pred začetkom postopka priznanja in izvršitve odločbe o odvzemu – Preverjanje položaja tretje osebe v dobri veri, ki ga opravi predložitveno sodišče
(Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 17; Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2014/42, uvodni izjavi 24 in 33 ter člena 2, točki 1 in 2, in 6; okvirna sklepa Sveta 2005/212, uvodna izjava 3, in 2006/783, uvodni izjavi 1 in 8 ter členi 1, 7, 8(2)(d) in 9(1))
(Glej točke od 31 do 51 in 55 ter izrek.)
Povzetek
Sodišče, pri katerem je Okrožno sodišče v Kopru (Slovenija) vložilo predlog za sprejetje predhodne odločbe, je podalo pojasnilo glede razloga, navedenega v členu 8(2)(d) Okvirnega sklepa 2006/783 (
1
), zaradi katerega lahko pristojni pravosodni organ države članice izvršiteljice priznanje ali izvršitev odločbe o odvzemu zavrne, če „pravice katere koli zainteresirane stranke, vključno s tretjimi osebami v dobri veri“, v skladu z zakonodajo te države članice onemogočajo izvršitev te odločbe.
S. H., ki je družba italijanskega prava, in dva italijanska državljana so bili v Italiji pravnomočno obsojeni zaradi izvršitve kaznivih dejanj sodelovanja v kriminalni organizaciji, goljufije v obteževalnih okoliščinah in pranja denarja, ker so osebe zavajali, da bodo njihov denar investirali v platformo Forex, dejansko pa so ta denar porabili za lastne potrebe, med drugim za nakup raznih nepremičnin v Italiji, v Sloveniji in na Hrvaškem.
Družba M. A. d.o.o. je v izvršilnem postopku, ki je zoper družbo S. H. potekal v Republiki Sloveniji, oktobra 2018 in februarja 2019 pridobila dve prisilni hipoteki na nepremičnini v Plavjah (Slovenija), ki je bila v lasti družbe S. H., v zavarovanje dveh terjatev. Italijansko sodišče je s sodbo, izdano marca 2019, odločilo, da se nepremičnine, ki pomenijo premoženjsko korist, pridobljeno s kaznivimi dejanji, za katera je bila obsojena družba S. H., med drugim tudi nepremičnina v Kopru (Slovenija) in tista v Plavjah, odvzamejo. Ta odločba o odvzemu je bila posredovana pristojnim slovenskim organom v priznanje in izvršitev. V skladu s to odločbo je bilo med kazenskim postopkom, ki je tekel v Italiji, odrejeno začasno zavarovanje z zaznambo prepovedi odtujitve in obremenitve v zemljiški knjigi Republike Slovenije v korist te države članice.
Poleg teh postopkov je decembra 2020 hrvaško sodišče končalo stečaj nad družbo S. H. Aprila 2019 je bil v Republiki Sloveniji na predlog družbe M. A. uveden stečajni postopek zoper družbo S. H. tudi pri Okrožnem sodišču v Kopru, ki je predložitveno sodišče. Družba M. A. je menila, da bi nepremičnini, ki sta bili v zemljiški knjigi vpisani kot lastnina družbe S. H., morali spadati v stečajno maso. V tem okviru naj bi prijavila svoje ločitvene pravice, medtem ko naj Republika Slovenija svoje terjatve, ki izhaja iz sklepa o začasnem zavarovanju, za katerega je bila v zemljiški knjigi vpisana zaznamba, ne bi prijavila.
Preiskovalni sodnik v Kopru je novembra 2022 odločil, da se odločba o odvzemu prizna in izvrši, na podlagi česar je bila pri nepremičninah v Kopru in Plavjah v zemljiški knjigi vpisana lastninska pravica v korist Republike Slovenije. Stečajni upravitelj družbe S. H. in družba M. A. sta pri predložitvenem sodišču zoper ta sklep vložila pritožbi.
To sodišče je ti pritožbi zavrnilo, saj je ugotovilo, da okoliščina, da je družba M. A. pridobila prisilni hipoteki na nepremičnini v Plavjah, katere lastnica je bila družba S. H., preden je bila v zemljiški knjigi vknjižena prepoved odtujitve in obremenitve v korist Republike Slovenije, ni vplivala na pravilnost odločbe o priznanju in izvršitvi odločbe o odvzemu. Po tej odločitvi je Ustavno sodišče (Slovenija), ki je odločalo o ustavni pritožbi družbe M. A., sklep razveljavilo in zadevo vrnilo predložitvenemu sodišču v novo sojenje, saj je presodilo, da Sodišče še ni pojasnilo okoliščin, v katerih je mogoče hipotekarne upnike šteti za „tretje osebe v dobri veri“.
V teh okoliščinah se je predložitveno sodišče v bistvu spraševalo, ali je treba člen 8(2)(d) Okvirnega sklepa 2006/783 v povezavi s členom 17(1) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: Listina) razlagati tako, da lahko pristojni pravosodni organ države članice izvršiteljice priznanje ali izvršitev odločbe o odvzemu, ki je bila v drugi državi članici izdana v zvezi z nepremičnino, ki je „premoženjska korist“, pridobljena s kaznivim dejanjem, kakor je opredeljena v členu 2(e) tega okvirnega sklepa, zavrne iz razloga, da pravice hipotekarnega upnika zaradi njegovega položaja „tretje osebe v dobri veri“ v smislu tega člena 8(2)(d) onemogočajo izvršitev te odločbe, kadar je ta upnik prisilno hipoteko na tej nepremičnini v državi članici izvršiteljici pridobil pred začetkom postopka priznanja in izvršitve navedene odločbe v tej državi članici.
Presoja Sodišča
Sodišče je navedlo, da je treba za odgovor na vprašanje za predhodno odločanje ugotoviti obseg pojma „tretja oseba v dobri veri“ iz člena 8(2)(d) Okvirnega sklepa 2006/783. Na prvem mestu, Sodišče je navedlo, da je iz besedila tega člena v povezavi z besedilom člena 9(1) Okvirnega sklepa 2006/783 razvidno, da so osebe, katerih pravice lahko preprečijo priznanje in izvršitev odločbe o odvzemu, v smislu prvonavedene določbe tiste, ki morajo imeti na voljo učinkovito pravno sredstvo za izpodbijanje take odločbe v skladu z drugonavedeno določbo. V skladu z ustaljeno sodno prakso pa te osebe poleg tistih, ki so bile spoznane za krive kaznivega dejanja, vključujejo tudi tretje osebe, na premoženje katerih odločba o odvzemu vpliva ali se nanj nanaša.
Na drugem mestu, Sodišče je ugotovilo, da je Okvirni sklep 2006/783 tesno povezan s skupnimi minimalnimi pravili na področju odločb o odvzemu, ki jih med drugim vsebuje Direktiva 2014/42 (
2
). Iz določb te direktive namreč izhaja, da je mogoče odvzem premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ki je bila prenesena na tretjo osebo ali ki jo je ta tretja oseba pridobila, preprečiti le, če se dokaže, da ta tretja oseba ni vedela, da je namen tega prenosa ali pridobitve to, da se osumljenec oziroma obdolženec izogne odvzemu. Torej je mogoče šteti, da je hipotekarni upnik, kadar je ta upnik na nepremičnini, ki pomeni premoženjsko korist, pridobljeno s kaznivim dejanjem, pridobil prisilno hipoteko pred sprejetjem odločbe o odvzemu te nepremičnine in torej pred začetkom postopka za priznanje te odločbe, „zainteresirana stranka“, ki ima položaj „tretje osebe v dobri veri“ v smislu člena 8(2)(d) Okvirnega sklepa 2006/783, v katere pravice bi lahko bilo z odločbo o odvzemu te nepremičnine poseženo. Sodišče je dodalo, da je treba dokazati, da ta tretja oseba ni vedela ali ni mogla vedeti, da je namen te hipoteke, da se osumljenec oziroma obdolženec s prenosom stvarne pravice na tej nepremičnini na navedeno tretjo osebo izogne odvzemu.
Na zadnjem mestu, Sodišče je poudarilo, da je ta razlaga povsem v skladu s cilji, ki jim sledi Okvirni sklep 2006/783, zlasti z načelom vzajemnega priznavanja. V zvezi s tem je spomnilo, da je treba to načelo uskladiti s spoštovanjem temeljnih pravic. V tem okviru je, da bi se vzpostavilo pravično ravnotežje med načelom vzajemnega priznavanja in spoštovanjem lastninske pravice, določene v členu 17 Listine, namen člena 8(2)(d) Okvirnega sklepa 2006/783 zagotoviti varstvo pravic zainteresiranih tretjih oseb v dobri veri.
Sodišče je ugotovilo, da lahko na podlagi člena 8(2)(d) Okvirnega sklepa 2006/783 v povezavi s členom 17(1) Listine pristojni pravosodni organ države članice izvršiteljice priznanje ali izvršitev odločbe o odvzemu, ki je bila v drugi državi članici izdana v zvezi z nepremičnino, ki je „premoženjska korist“, pridobljena s kaznivim dejanjem, kakor je opredeljena v členu 2(e) tega okvirnega sklepa, zavrne iz razloga, da pravice hipotekarnega upnika zaradi njegovega položaja „tretje osebe v dobri veri“ v smislu tega člena 8(2)(d) onemogočajo izvršitev te odločbe, kadar je ta upnik prisilno hipoteko na tej nepremičnini v državi članici izvršiteljici pridobil pred začetkom postopka priznanja in izvršitve navedene odločbe v tej državi članici, pri čemer mora predložitveno sodišče – ob upoštevanju vseh okoliščin izdaje izvršilnega naslova, na katerem temelji hipotekarna terjatev, v državi članici izvršiteljici – ugotoviti, ali je mogoče za navedenega upnika šteti, da je „v dobri veri“ v smislu te določbe.
(
i
)	Ime te zadeve je izmišljeno. Ne ustreza resničnemu imenu nobene od strank v postopku.
(
1
)	Okvirni sklep Sveta 2006/783/PNZ z dne 6. oktobra 2006 o uporabi načela vzajemnega priznavanja odredb o zaplembi (UL 2006, L 328, str. 59).
(
2
)	Direktiva 2014/42/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o začasnem zavarovanju in odvzemu predmetov, ki so bili uporabljeni za kazniva dejanja, in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, v Evropski uniji (UL 2014, L 127, str. 39).