62024CJ0465
ROZSUDEK SOUDNÍHO DVORA (pátého senátu)
12. března 2026 (
*1
)
„Řízení o předběžné otázce – Společná zahraniční a bezpečnostní politika – Omezující opatření přijatá vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny – Nařízení (EU) č. 269/2014 – Pojem ‚zmrazení finančních prostředků‘ – Článek 1 písm. f) – Uplatnění práv spojených s podílovými certifikáty na účast na valné hromadě držitelů těchto certifikátů a na hlasování osobou, na kterou se vztahují omezující opatření“
Ve věci C‑465/24,
jejímž předmětem je žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná na základě článku 267 SFEU rozhodnutím Hoge Raad der Nederlanden (Nejvyšší sud Nizozemska) ze dne 21. června 2024, došlým Soudnímu dvoru dne 2. července 2024, v řízení
SBK Art Limited Liability Company
proti
Fortenova Group STAK Stichting,
Open Pass Limited,
SOUDNÍ DVŮR (pátý senát),
ve složení: M. L. Arastey Sahún, předsedkyně senátu, J. Passer, E. Regan, D. Gratsias (zpravodaj) a B. Smulders, soudci,
generální advokát: J. Richard de la Tour,
za soudní kancelář: A. Lamote, radová,
s přihlédnutím k písemné části řízení a po jednání konaném dne 11. června 2025,
s ohledem na vyjádření, která předložili:
–
za SBK Art Limited Liability Company: P. Goeth, Rechtsanwalt, J. Van Weerden a E. J. H. Zandbergen, advocaten,
–
za Fortenova Group STAK Stichting: Y. de Vries, B. T. M. van der Wiel a L. V. van Gardingen, advocaten,
–
za nizozemskou vládu: E. M. M. Besselink a K. Bulterman, jako zmocněnkyně,
–
za chorvatskou vládu: G. Vidović Mesarek, jako zmocněnkyně,
–
za rakouskou vládu: A. Posch, J. Schmoll a C. Leeb, jako zmocněnci,
–
za Evropskou komisi: M. Carpus-Carcea, L. Haasbeek a L. Puccio, jako zmocněnkyně,
po vyslechnutí stanoviska generálního advokáta na jednání konaném dne 25. září 2025,
vydává tento
Rozsudek
1
Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce se týká výkladu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (EU) č. 269/2014 ze dne 17. března 2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny (Úř. věst. 2014, L 78, s. 6) ve znění prováděcího nařízení Rady (EU) 2022/1354 ze dne 4. srpna 2022 (Úř. věst. 2022, L 204 I, s. 1) (dále jen „nařízení č. 269/2014“).
2
Tato žádost byla předložena v rámci sporu mezi SBK Art Limited Liability Company na straně jedné a Fortenova Group STAK Stichting (dále jen „STAK“) a Open Pass Limited na straně druhé ve věci uplatňování osobou, na kterou se vztahují omezující opatření stanovená nařízením č. 269/2014, práv spojených s certifikáty zastupujícími akcie (dále jen „podílové certifikáty“), která jí umožňují účastnit se valné hromady, jež sdružuje držitele takových certifikátů (dále jen „valná hromada“), a hlasovat na ní.
Právní rámec
Rozhodnutí 2014/145
3
Vzhledem k době rozhodné z hlediska skutkových okolností sporu v původním řízení, které nastaly v srpnu 2022, se použije rozhodnutí Rady 2014/145/SZBP ze dne 17. března 2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny (Úř. věst. 2014, L 78, s. 16) ve znění rozhodnutí Rady (SZBP) 2022/1355 ze dne 4. srpna 2022 (Úř. věst. 2022, L 204 I, s. 4) (dále jen „rozhodnutí 2014/145“).
4
Článek 6 rozhodnutí 2014/145 stanovil:
„Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto rozhodnutí se použije do 15. září 2022.
Toto rozhodnutí je průběžně přezkoumáváno. Pokud Rada [Evropské unie] usoudí, že jeho cílů nebylo dosaženo, bude případně prodlouženo či změněno.“
Nařízení č. 269/2014
5
Nařízení č. 269/2014 bylo přijato na základě článku 215 SFEU za účelem provedení omezení uložených rozhodnutím 2014/145.
6
Body 1 a 3 odůvodnění tohoto nařízení uvádějí:
„(1)
Dne 6. března 2014 hlavy států a předsedové vlád členských států [Evropské] [u]nie důrazně odsoudili nevyprovokované porušení ukrajinské svrchovanosti a územní celistvosti Ruskou federací a vyzvaly Ruskou federaci, aby okamžitě stáhla své ozbrojené síly na jejich základny v souladu s příslušnými dohodami. Vyzvali Ruskou federaci, aby umožnila okamžitý přístup mezinárodních pozorovatelů. […]
[…]
(3)
Hlavy států a předsedové vlád zdůraznili, že řešení krize by mělo být nalezeno prostřednictvím jednání mezi vládami Ukrajiny a Ruské federace, mimo jiné prostřednictvím případných mnohostranných mechanismů, a nepřinesou-li tato jednání v určitém omezeném časovém rámci výsledky, rozhodne Evropská unie o dalších opatřeních, jako je zákaz cestování, zmrazení majetku a zrušení summitu EU-Rusko.“
7
Článek 1 uvedeného nařízení stanoví:
„Pro účely tohoto nařízení se se rozumí:
[…]
d)
‚hospodářskými zdroji‘ aktiva všeho druhu, hmotná či nehmotná, movitá či nemovitá, která nejsou finančními prostředky, ale lze je použít k získání finančních prostředků, zboží nebo služeb;
[…]
f)
‚zmrazením finančních prostředků‘ zabránění jakémukoli pohybu, převodu, přeměně, použití finančních prostředků, přístupu k nim nebo zacházení s nimi jakýmkoli způsobem, který by vedl k jakékoli změně jejich objemu, výše, umístění, vlastnictví, držby, povahy, určení nebo k jiné změně, která by umožnila použití těchto prostředků, včetně správy portfolia;
g)
‚finančními prostředky‘ finanční aktiva a hospodářské výhody všeho druhu, mimo jiné:
[…]
iii)
veřejně i soukromě obchodované cenné papíry a dluhové nástroje, včetně akcií a kapitálových podílů, certifikátů zastupujících cenné papíry, dluhopisů, směnek, opčních listů, dlužních úpisů a smluv o derivátových nástrojích;
[…]“
8
Článek 2 odst. 1 téhož nařízení stanoví:
„Zmrazují se veškeré finanční prostředky a hospodářské zdroje náležející fyzickým nebo právnickým osobám, subjektům či orgánům nebo fyzickým nebo právnickým osobám, subjektům či orgánům s nimi spojeným, jak jsou uvedeny v příloze I, jakož i veškeré finanční prostředky a hospodářské zdroje, které uvedené osoby, subjekty či orgány vlastní, drží či ovládají.“
9
Články 2a a 4 až 7 nařízení č. 269/2014 stanoví výjimky z opatření spočívajícího ve zmrazení finančních prostředků.
10
Článek 9 odst. 1 tohoto nařízení stanoví:
„Zakazuje se vědomě a úmyslně se účastnit činností, jejichž cílem nebo následkem je obcházení opatření uvedených v článku 2.“
Spor v původním řízení a předběžné otázky
11
SBK Art je nepřímou dceřinou společností ruské banky Sberbank, která je jedním ze subjektů uvedených v příloze I nařízení č. 269/2014 a jejíž název byl do této přílohy doplněn prováděcím nařízením Rady (EU) 2022/1270 ze dne 21. července 2022, kterým se provádí nařízení (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny (Úř. věst. 2022, L 193, s. 133). Hoge Raad der Nederlanden (Nejvyšší soud Nizozemska), který je předkládajícím soudem, upřesňuje, že jelikož je SBK Art propojena se Sberbank, byly na základě čl. 2 odst. 1 nařízení č. 269/2014 rovněž zmrazeny finanční prostředky, které první z těchto dvou subjektů vlastní, drží či ovládá.
12
Společnost STAK je subjektem založeným podle nizozemského práva, který drží ve svěřenské správě akcie Fortenova GroupTopCo BV, jež je nepřímým akcionářem Fortenova Grupa d.d., společnosti založené podle chorvatského práva, která působí v odvětví maloobchodu, potravinářské výroby a zemědělství. Z tohoto titulu společnost STAK vydává podílové certifikáty společnosti Fortenova TopCo a vyplácí dividendy držitelům těchto certifikátů.
13
Společnost SBK Art drží 41,82 % těchto podílových certifikátů. Společnosti Open Pass a VTB Bank (Europe) drží v uvedeném pořadí 27,52 % a 7,27 % těchto certifikátů. Společnost STAK jakožto fiduciární držitelka akcií společnosti Fortenova GroupTopCo, uplatňuje hlasovací práva spojená s těmito akciemi po předchozím souhlasu držitelů uvedených certifikátů. Tento souhlas se uděluje na valné hromadě.
14
V souladu s podmínkami správy společnosti STAK jsou všichni držitelé podílových certifikátů s hlasovacím právem oprávněni osobně se takové valné hromady účastnit, vystupovat na ní nebo se na ní nechat zastupovat. Každý certifikát zakládá právo na jeden hlas.
15
Dne 9. srpna 2022 předvolalo představenstvo společnosti STAK držitele podílových certifikátů na příští valnou hromadu plánovanou na 18. srpna 2022 v Amsterodamu (Nizozemsko) a oznámilo, že držitelům, na něž se vztahují omezující opatření, bude odepřeno uplatnění práv spojených s těmito certifikáty, a zejména jejich hlasovacího práva na valné hromadě.
16
Pořad jednání valné hromady plánované na 18. srpna 2022 obsahoval návrh usnesení, který předložila společnost Open Pass a jehož cílem bylo změnit podmínky správy a stanovy společnosti STAK, pokud jde o pravidla pro řízení společnosti, konkrétně pravidla týkající se usnášeníschopnosti a většiny požadované pro přijetí určitých rozhodnutí.
17
Dne 17. srpna 2022 oznámila společnost SBK Art, že se na valné hromadě nechá zastupovat, a dne 18. srpna 2022 se pokusila elektronicky i fyzicky uplatnit hlasovací práva spojená s jejími podílovými certifikáty. Zástupci společnosti SBK Art byl však odepřen přístup na tuto valnou hromadu i do systému elektronického hlasování. Společnost STAK mimoto informovala téhož dne společnost SBK Art, že s ohledem na omezující opatření uložená Unií a Spojenými státy americkými vzhledem k činnostem Ruském federace destabilizujícím situaci na Ukrajině není společnost SBK Art oprávněna uplatňovat hlasovací práva a že hlas jí odevzdaný nemůže být zohledněn.
18
Vzhledem k tomu, že na valné hromadě dne 18. srpna 2022 nebyla dosažena většina potřebná k přijetí rozhodnutí, představenstvo společnosti STAK dne 19. srpna 2022 pozvalo držitele podílových certifikátů na druhou valnou hromadu, plánovanou na 30. srpna 2022. Znovu oznámilo, že hlasy osob, na něž se vztahují omezující opatření, nebudou uznány.
19
Rozsudkem ze dne 6. září 2022 soudce příslušný pro rozhodování o předběžných opatřeních rechtbank Amsterdam (soud prvního stupně v Amsterodamu, Nizozemsko) vyhověl návrhu na vydání předběžného opatření, který podala společnost SBK Art a jehož cílem bylo zejména nařídit společnosti STAK, aby v období do 31. prosince 2022 povolila účast společnosti SBK Art na všech valných hromadách a uznala hlasovací práva spojená s jejími podílovými certifikáty. V důsledku tohoto rozsudku byla třetí valná hromada, která byla svolána na 8. září 2022, zrušena.
20
Rozhodnutím ze dne 29. prosince 2022 zrušil Gerechtshof Amsterdam (odvolací soud v Amsterodamu, Nizozemsko) rozsudek soudce příslušného pro rozhodování o předběžných opatřeních rechtbank Amsterdam (soud prvního stupně v Amsterodamu) a zamítl návrh společnosti SBK Art uvedený v předchozím bodě tohoto rozsudku.
21
Společnost SBK Art podala proti rozhodnutí Gerechtshof Amsterdam (odvolací soud v Amsterodamu) ze dne 29. prosince 2022 kasační opravný prostředek k předkládajícímu soudu. Podle předkládajícího soudu vyvolává spor, který mu byl předložen, dvě otázky. První otázkou je, zda zmrazení finančních prostředků ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení č. 269/2014 znamená, že takový držitel podílových certifikátů, jako je společnost SBK Art, nemůže uplatňovat hlasovací práva a práva na účast na valné hromadě, která jsou s těmito certifikáty spojena. Druhou otázkou je, zda jsou v této souvislosti relevantní povaha a obsah návrhu zařazeného na pořad jednání takové valné hromady a záměr, jak hodlá držitel uvedených certifikátů hlasovat.
22
V tomto ohledu předkládající soud zaprvé poznamenává, že výklad čl. 1 písm. f) nařízení č. 269/2014 v tom smyslu, že zmrazení finančních prostředků znamená, že je znemožněno uplatňování hlasovacího práva a práva na účast na valné hromadě, která jsou spojena s podílovými certifikáty, odpovídá široké definici zmrazení finančních prostředků a zásadě, že omezující opatření musí mít co největší dopad na osobu, na kterou se vztahují.
23
Zadruhé uvádí, že restriktivní výklad pojmu „zmrazení finančních prostředků“, podle kterého takové zmrazení zcela nebo zčásti nebrání uplatňování hlasovacího práva a práva na účast na valné hromadě, je v souladu se zásadou proporcionality. Omezující opatření by totiž neměla mít nepřiměřené účinky na osoby, na které se vztahují. Cíle omezujících opatření by přitom mohlo být dosaženo právě tím, že bude zablokován výkon rozhodnutí přijatých v důsledku uplatnění hlasovacího práva nebo budou tato rozhodnutí zbavena veškerých právních účinků. Lze si též představit, že osobě, na kterou se vztahují tato opatření, bude zabráněno v uplatnění práva účastnit se valné hromady a práva hlasovat na ní, pokud by rozhodnutí, které je předmětem tohoto hlasování, mohlo mít takové důsledky pro finanční prostředky, jaké jsou popsány v čl. 1 písm. f) nařízení č. 269/2014, a sice změny objemu, výše, umístění, vlastnictví, držby, povahy, určení finančních prostředků nebo jinou změnu, která by mohla umožnit jejich použití, včetně správy portfolia. Takový výklad, který by podmínil zákaz uplatnění práv účastnit se valné hromady a hlasovat na ní konkrétními důsledky, které by takové uplatnění mělo na finanční prostředky, by však mohl ohrozit cíl jasnosti a účinnosti omezujících opatření.
24
Za těchto podmínek se Hoge Raad der Nederlanden (Nejvyšší soud Nizozemska) rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky:
„1)
Musí být zmrazení finančních prostředků ve smyslu čl. 1 [písm. f)] nařízení č. 269/2014 v případě podílových certifikátů, které náležejí fyzickým osobám nebo fyzickým či právnickým osobám, subjektům či orgánům s nimi spojeným, které jsou uvedeny v příloze I, nebo které uvedené osoby, subjekty či orgány vlastní, drží nebo ovládají, vykládáno v tom smyslu, že nemohou být vykonávána účastnická a hlasovací práva spojená s těmito podílovými certifikáty, a to každopádně pokud tím dotčenému držiteli certifikátu nevznikne nepřiměřená újma?
2)
Je pro odpověď na [první] otázku […] relevantní, zda výkon účastnických a hlasovacích práv může vést v konkrétním případě – s přihlédnutím k druhu a obsahu rozhodnutí, které je bodem programu, a příslušnému stanovisku dotčeného držitele certifikátů – k jakémukoliv pohybu, převodu, přeměně, použití finančních prostředků, přístupu k nim nebo zacházení s nimi jakýmkoliv způsobem, který by vedl k jakékoli změně jejich objemu, výše, umístění, vlastnictví, držby, povahy, určení nebo k jiné změně, která by umožnila použití těchto prostředků, včetně správy portfolia ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení č. 269/2014?“
K návrhu na znovuotevření ústní části řízení
25
Podáním došlým soudní kanceláři Soudního dvora dne 31. října 2025 podala společnost SBK Art návrh, aby bylo na základě článku 83 jednacího řádu Soudního dvora nařízeno znovuotevření ústní části řízení.
Na podporu svého návrhu společnost SBK Art zaprvé tvrdí, že Soudní dvůr nemá k dispozici důležité informace pro vydání rozsudku. Na rozdíl od toho, co navrhuje generální advokát v bodě 63 svého stanoviska, totiž kvalifikace hlasovacích práv jako „hospodářských zdrojů“ ve smyslu čl. 1 písm. d) nařízení č. 269/2014 nevede automaticky ke zmrazení těchto práv, jelikož uplatnění uvedených práv ne vždy umožňuje získat finanční prostředky, zboží nebo služby. Kromě toho generální advokát v bodech 55 a 56 svého stanoviska podle ní učinil nesprávná skutková zjištění, pokud jde o usnášeníschopnost, které má být dosaženo v rámci společnosti STAK při přijímání některých rozhodnutí. Navíc na rozdíl od toho, co je uvedeno v bodě 49 tohoto stanoviska, se žádná z výjimek stanovených v článcích 2a a 4 až 7 nařízení č. 269/2014 nevztahuje na hlasovací práva. Zadruhé generální advokát ve svém stanovisku podle ní nezohlednil nepřiměřené důsledky, které by měl úplný zákaz uplatňování hlasovacích práv a práva na účast na valné hromadě pro základní práva společnosti SBK Art. Výsledek několika řízení před vnitrostátními soudy přitom závisí na otázce, zda by v případě takových důsledků bylo možné zabránit zákazu uplatňování těchto práv. Zatřetí se generální advokát ve svém stanovisku zabýval skutečnostmi, které nebyly mezi účastníky řízení projednány v jejich písemných vyjádřeních, jako je zejména riziko obcházení opatření spočívajících ve zmrazení.
26
V tomto ohledu je třeba připomenout, že podle čl. 252 druhého pododstavce SFEU generální advokát předkládá veřejně, zcela nestranně a nezávisle odůvodněná stanoviska ve věcech, které podle statutu Soudního dvora Evropské unie vyžadují jeho účast. Soudní dvůr není tímto stanoviskem ani důvody, na základě kterých k němu generální advokát dospěl, vázán (rozsudek ze dne 30. října 2025, Qassioun, C‑790/23, EU:C:2025:838, bod 34).
27
Ani statut Soudního dvora Evropské unie ani jednací řád nedávají účastníkům řízení nebo zúčastněným uvedeným v článku 23 tohoto statutu možnost podat vyjádření v reakci na stanovisko přednesené generálním advokátem. Nesouhlas účastníka řízení nebo zúčastněného se stanoviskem generálního advokáta tedy nemůže sám o sobě představovat důvod ke znovuotevření ústní části řízení, a to bez ohledu na otázky, kterými se generální advokát ve stanovisku zabýval (rozsudek ze dne 4. září 2025, Nissan Iberia, C‑21/24, EU:C:2025:659, bod 31).
28
Vzhledem k tomu, že návrh společnosti SBK Art na znovuotevření ústní části řízení jí má umožnit odpovědět na postoj, který generální advokát zaujal ve svém stanovisku, nelze tomuto návrhu vyhovět.
29
Je pravda, že podle článku 83 jednacího řádu může Soudní dvůr kdykoli po vyslechnutí generálního advokáta nařídit znovuotevření ústní části řízení, zejména má-li za to, že věc není dostatečně objasněna, nebo předložil-li některý z účastníků řízení po ukončení této části řízení novou skutečnost, která může mít rozhodující vliv na rozhodnutí Soudního dvora, anebo má-li být věc rozhodnuta na základě argumentu, který nebyl mezi účastníky řízení nebo zúčastněnými uvedenými v článku 23 statutu Soudního dvora Evropské unie projednán.
30
V projednávané věci má však Soudní dvůr po vyslechnutí generálního advokáta za to, že po ukončení písemné části řízení a jednání, které se před ním konalo, má k dispozici všechny informace nezbytné pro podání odpovědi na otázky položené předkládajícím soudem. Návrh na znovuotevření ústní části řízení navíc nepoukazuje na žádnou novou skutečnost, jež by mohla mít rozhodující vliv na rozhodnutí, které má Soudní dvůr v této věci vydat. A konečně tato věc nemusí být rozhodnuta na základě argumentu, který nebyl mezi účastníky řízení nebo zúčastněnými uvedenými v článku 23 statutu Soudního dvora Evropské unie projednán.
31
Není tedy namístě nařídit znovuotevření ústní části řízení.
K předběžným otázkám
32
Podstatou otázek předkládajícího soudu, které je třeba zkoumat společně, je, zda musí být čl. 1 písm. f) nařízení č. 269/2014 vykládán v tom smyslu, že zmrazení finančních prostředků ve smyslu tohoto ustanovení absolutně nebo případně za určitých podmínek brání osobě či subjektu nebo osobě či subjektu s nimi spojeným, jejichž jméno je uvedeno v příloze I tohoto nařízení, v uplatňování práv vyplývajících z podílových certifikátů, jež tato osoba nebo tento subjekt drží, na účast na valné hromadě držitelů těchto certifikátů a hlasování na ní.
33
Úvodem je třeba uvést, že podle čl. 2 odst. 1 nařízení č. 269/2014 se zmrazují veškeré finanční prostředky a hospodářské zdroje náležející fyzickým nebo právnickým osobám, subjektům či orgánům nebo fyzickým nebo právnickým osobám, subjektům či orgánům s nimi spojeným, jak jsou uvedeny v příloze I, jakož i veškeré finanční prostředky a hospodářské zdroje, které uvedené osoby, subjekty či orgány vlastní, drží či ovládají.
34
Podle čl. 1 písm. g) bodu iii) nařízení č. 269/2014 zahrnuje pojem „finanční prostředky“ mimo jiné takové veřejně i soukromě obchodované cenné papíry a dluhové nástroje, jako jsou akcie a certifikáty zastupující cenné papíry, takže takové podílové certifikáty, jako jsou ty, o které jde ve sporu v původním řízení, představují finanční prostředky ve smyslu tohoto ustanovení. Na rozdíl od toho, co tvrdí společnost SBK Art ve svém písemném vyjádření, tudíž takové certifikáty nemohou být považovány za „hospodářské zdroje“ ve smyslu čl. 1 písm. d) tohoto nařízení, jelikož posledně uvedené ustanovení definuje hospodářské zdroje jako aktiva všeho druhu, hmotná či nehmotná, movitá či nemovitá, která nejsou finančními prostředky.
35
Článek 1 písm. f) nařízení č. 269/2014 mimoto definuje pojem „zmrazení finančních prostředků“ jako „zabránění jakémukoli pohybu, převodu, přeměně, použití finančních prostředků, přístupu k nim nebo zacházení s nimi jakýmkoli způsobem, který by vedl k jakékoli změně jejich objemu, výše, umístění, vlastnictví, držby, povahy, určení nebo k jiné změně, která by umožnila použití těchto prostředků, včetně správy portfolia“.
36
Toto ustanovení musí být podle ustálené judikatury vykládáno s přihlédnutím nejen k jeho znění, ale i ke kontextu, jehož je součástí, jakož i k cílům sledovaným právní úpravou, jejíž je součástí (rozsudky ze dne 17. listopadu 1983, Merck, 292/82, EU:C:1983:335, bod 12, a ze dne 1. srpna 2025, Alace a Canpelli, C‑758/24 a C‑759/24, EU:C:2025:591, bod 91).
37
Vzhledem k tomu, že certifikáty zastupující cenné papíry jsou finančními prostředky ve smyslu čl. 1 písm. g) bodu iii) nařízení č. 269/2014, představuje uplatňování práv vyplývajících z těchto certifikátů, aby se jejich držitelé mohli účastnit valné hromady a hlasovat na ní, použití těchto certifikátů, které proto musí být kvalifikováno jako „použití finančních prostředků“ ve smyslu čl. 1 písm. f) tohoto nařízení.
38
Jak přitom v podstatě uvedl generální advokát v bodě 30 svého stanoviska, ze znění tohoto ustanovení vyplývá, že druhá část věty uvedeného ustanovení, a sice „která by vedla ke změně jejich objemu, výše, umístění, vlastnictví, držby, povahy, určení nebo k jakékoli jiné změně, která by umožnila jejich použití, včetně správy portfolia“, se vztahuje na všechny úkony uvedené v první části věty tohoto článku 1.
39
Pokud jde o uplatňování práv na účast na valné hromadě a hlasování na ní, má toto uplatňování, byť nepřímo, jeden nebo více důsledků pro finanční prostředky uvedených v témže ustanovení, jako je změna jejich objemu, výše, umístění, vlastnictví, držby, povahy nebo určení. Takové uplatnění totiž vede k tomu, že předmětná valná hromada přijme rozhodnutí, která mají nutně vliv na stav a fungování společnosti, a tudíž alespoň nepřímo na její hodnotu, a tedy i na odhadovanou hodnotu akcií nebo podílových certifikátů, jejichž držitelkou je osoba, na kterou se vztahují omezující opatření.
40
Z toho vyplývá, že čl. 1 písm. f) nařízení č. 269/2014 musí být vykládán v tom smyslu, že zmrazení finančních prostředků ve smyslu tohoto ustanovení absolutně a bezpodmínečně brání tomu, aby osoby, na které se vztahuje omezující opatření, uplatňovaly svá práva spojená s podílovými certifikáty za účelem účasti na valné hromadě držitelů takových certifikátů a hlasování na ní.
41
Je pravda, že takové výklady čl. 1 písm. f) nařízení č. 269/2014, jako jsou výklady zvažované předkládajícím soudem v jeho žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce a zastávané společností SBK Art v jejím písemném vyjádření, podle kterých by takové použití podílových certifikátů bylo zakázáno pouze v závislosti na obsahu návrhů zařazených na pořad jednání valné hromady nebo v závislosti na záměru, jak budou držitelé podílových certifikátů hlasovat, představují méně omezující omezení pro práva osob, na které se vztahuje opatření spočívající ve zmrazení finančních prostředků, a zejména pro jejich právo na vlastnictví zaručené článkem 17 Listiny základních práv Evropské unie.
42
K odmítnutí těchto výkladů však stačí uvést, že pokud by byl jeden z těchto výkladů přijat, cíl článku 1 písm. f) nařízení č. 269/2014, který spočívá v tom, že zmrazení finančních prostředků má za následek co největší omezení operací, které mohou být uskutečněny ohledně zmrazených finančních prostředků (obdobně viz rozsudek ze dne 11. listopadu 2021, Bank Sepah, C‑340/20, EU:C:2021:903, bod 43), by byl ohrožen.
43
Jak uvedly ve svých písemných vyjádřeních společnost STAK, rakouská vláda a nizozemská vláda, jakož i Evropská komise, uvedené výklady mohou usnadnit obcházení opatření spočívajících ve zmrazení finančních prostředků zavedených nařízením č. 269/2014, a to i přesto, že jeho čl. 9 odst. 1 zakazuje vědomě a úmyslně se účastnit činností, jejichž cílem nebo následkem je obcházení těchto opatření.
44
Pokud by byly takové výklady připuštěny, při každém svolání valné hromady by bylo pro určení, zda se držitelé podílových certifikátů, na které se vztahuje zmrazení finančních prostředků, mohou této valné hromady účastnit a hlasovat na ní, nezbytné ověřit v závislosti na povaze návrhů zařazených na pořad jednání této valné hromady nebo záměru, jak bude dotyčná osoba hlasovat, zda uplatnění těchto práv bude mít přímé nebo nepřímé důsledky pro předmětné finanční prostředky.
45
Důsledky, které bude mít uplatnění práv na účast na valné hromadě a na hlasování na ní pro tyto certifikáty, přitom nemusí být snadno a okamžitě určitelné jen na základě obsahu návrhu zařazeného na pořad jednání této valné hromady. Existuje tak riziko, že osoby, na které se vztahují omezující opatření, budou oprávněny uplatnit svá práva vyplývající z podílových certifikátů, které drží, navzdory existenci důsledků pro odhadovanou hodnotu těchto certifikátů, což by zbavovalo zmrazení finančních prostředků, kterým byly postiženy tytéž certifikáty, jeho podstaty (v tomto smyslu viz rozsudky ze dne 11. října 2007, Möllendorf a Möllendorf-Niehuus, C‑117/06, EU:C:2007:596, bod 58, a ze dne 11. listopadu 2021, Bank Sepah, C‑340/20, EU:C:2021:903, bod 65).
46
Pokud jde dále o výklad, podle kterého by uplatnění hlasovacích práv spojených s podílovými certifikáty bylo zakázáno pouze v závislosti na záměru, jak budou držitelé těchto certifikátů hlasovat, jak uvedl generální advokát v bodě 46 svého stanoviska, hlasovací právo je svobodné, takže není možné zajistit, že držitel podílového certifikátu, na kterého se vztahuje opatření spočívající ve zmrazení finančních prostředků, bude hlasovat tak, jak uvedl.
47
Kromě toho pouhá úvaha, že výklad čl. 1 písm. f) nařízení č. 269/2014 uvedený v bodě 41 tohoto rozsudku má dalekosáhlé negativní účinky na vlastnické právo osob, na které se vztahuje zmrazení finančních prostředků, nestačí k odůvodnění odmítnutí tohoto výkladu ve prospěch výkladů zastávaných společností SBK Art, uvedených v bodě 42 tohoto rozsudku.
48
I když je „zmrazení finančních prostředků“ chápáno široce, nemá zbavit dotčené osoby jejich vlastnictví, neboť takové opatření je svou povahou dočasným a vratným opatřením, jak vyplývá z článku 6 rozhodnutí 2014/145 (obdobně viz rozsudek ze dne 15. prosince 2022, Instrubel a další, C‑753/21 a C‑754/21, EU:C:2022:987, bod 50 a citovaná judikatura).
49
Soudní dvůr dále připomněl, že omezující opatření mají již pojmově účinky, které se dotýkají práva na vlastnictví, a způsobují tak újmu osobám, na které se tato opatření vztahují (v tomto smyslu viz rozsudky ze dne 28. března 2017, Rosneft, C‑72/15, EU:C:2017:236, bod 149, a ze dne 25. června 2020, VTB Bank v. Rada, C‑729/18 P, EU:C:2020:499, bod 81).
50
Soudní dvůr rovněž rozhodl, že širší cíl zachování míru a mezinárodní bezpečnosti, který, jak vyplývá z bodů 1 a 3 odůvodnění nařízení č. 269/2014 a v souladu s cíli vnější činnosti Unie uvedenými v článku 21 SEU, je tímto nařízením sledován, může odůvodnit i značné negativní důsledky pro osoby, na něž se vztahují omezující opatření (obdobně viz rozsudky ze dne 28. března 2017, Rosneft, C‑72/15, EU:C:2017:236, bod 150, a ze dne 25. června 2020, VTB Bank v. Rada, C‑729/18 P, EU:C:2020:499, bod 82).
51
Kromě toho je třeba uvést, že unijní normotvůrce v článcích 2a a 4 až 7 nařízení č. 269/2014 stanovil výjimky z opatření spočívajících ve zmrazení finančních prostředků za účelem zohlednění zejména zájmů osob, jejichž finanční prostředky byly zmrazeny (obdobně viz rozsudek ze dne 29. listopadu 2018, National Iranian Tanker Company v. Rada, C‑600/16 P, EU:C:2018:966, body 85 a 86). Z toho vyplývá, že pokud se taková osoba domnívá, že splňuje podmínky pro jednu z těchto výjimek, může kromě případů, kdy jsou finanční prostředky uvolněny automaticky, požádat příslušné orgány o jejich uvolnění.
52
S ohledem na výše uvedené je třeba na předběžné otázky odpovědět tak, že čl. 1 písm. f) nařízení č. 269/2014 musí být vykládán v tom smyslu, že zmrazení finančních prostředků ve smyslu tohoto ustanovení absolutně a bezpodmínečně brání osobě či subjektu nebo osobě či subjektu s nimi spojeným, jejichž jméno je uvedeno v příloze I tohoto nařízení, v uplatňování práv vyplývajících z podílových certifikátů, jež tato osoba nebo tento subjekt drží, na účast na valné hromadě držitelů těchto certifikátů a hlasování na ní.
K nákladům řízení
53
Vzhledem k tomu, že řízení má, pokud jde o účastníky původního řízení, povahu incidenčního řízení ve vztahu ke sporu probíhajícímu před předkládajícím soudem, je k rozhodnutí o nákladech řízení příslušný uvedený soud. Výdaje vzniklé předložením jiných vyjádření Soudnímu dvoru než vyjádření uvedených účastníků řízení se nenahrazují.
Z těchto důvodů Soudní dvůr (pátý senát) rozhodl takto:
Článek 1 písm. f) nařízení Rady (EU) č. 269/2014 ze dne 17. března 2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny, ve znění prováděcího nařízení Rady (EU) 2022/1354 ze dne 4. srpna 2022,
je třeba vykládat v tom smyslu, že
zmrazení finančních prostředků ve smyslu tohoto ustanovení absolutně a bezpodmínečně brání osobě či subjektu nebo osobě či subjektu s nimi spojeným, jejichž jméno je uvedeno v příloze I nařízení č. 269/2014 ve znění prováděcího nařízení 2022/1354, v uplatňování práv vyplývajících z podílových certifikátů, jež tato osoba nebo tento subjekt drží, na účast na valné hromadě držitelů těchto certifikátů a hlasování na ní.
Podpisy
(
*1
) – Jednací jazyk: nizozemština.