62022CJ0045
HOTĂRÂREA CURȚII (Camera a șaptea)
12 octombrie 2023 (
*1
)
„Trimitere preliminară – Securitatea socială a lucrătorilor migranți – Regulamentul (CE) nr. 883/2004 – Articolul 55 alineatul (1) litera (a) – Cumulul prestațiilor de tipuri diferite – Aplicarea regulilor naționale pentru prevenirea cumulului – Calculul pensiei de urmaș – Împărțirea valorilor prestației sau prestațiilor ori ale altor venituri, astfel cum au fost acestea luate în considerare, la numărul de prestații – Noțiunea de «valori[…] astfel cum au fost acestea luate în considerare»”
În cauza C‑45/22,
având ca obiect o cerere de decizie preliminară formulată în temeiul articolului 267 TFUE de tribunal du travail francophone de Bruxelles (Tribunalul pentru Litigii de Muncă francofon din Bruxelles, Belgia), prin decizia din 4 ianuarie 2022, primită de Curte la 20 ianuarie 2022, în procedura
HK
împotriva
Service fédéral des Pensions,
CURTEA (Camera a șaptea),
compusă din domnul F. Biltgen (raportor), președinte de cameră, domnul J. Passer și doamna M. L. Arastey Sahún, judecători,
avocat general: domnul A. Rantos,
grefier: domnul A. Calot Escobar,
având în vedere procedura scrisă,
luând în considerare observațiile prezentate:
–
pentru HK, de el însuși;
–
pentru guvernul belgian, de S. Baeyens, C. Pochet și L. Van den Broeck, în calitate de agenți;
–
pentru guvernul finlandez, de A. Laine, în calitate de agent;
–
pentru Comisia Europeană, de B.–R. Killmann și D. Martin, în calitate de agenți,
după ascultarea concluziilor avocatului general în ședința din 27 aprilie 2023,
pronunță prezenta
Hotărâre
1
Cererea de decizie preliminară privește interpretarea articolului 55 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (JO 2004, L 166, p. 1, Ediție specială, 05/vol. 7, p. 82, rectificare în JO 2016, L 296, p. 25).
2
Această cerere a fost formulată în cadrul unui litigiu între HK, pe de o parte, și service fédéral des Pensions (Serviciul federal de pensii, Belgia, denumit în continuare „SFP”), pe de altă parte, în legătură cu calcularea cuantumului pensiei de urmaș la care are dreptul HK ca urmare a decesului soției sale.
Cadrul juridic
Dreptul Uniunii
Regulamentul nr. 1408/71
3
Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 al Consiliului din 14 iunie 1971 privind aplicarea regimurilor de securitate socială în raport cu lucrătorii salariați, cu lucrătorii care desfășoară activități independente și cu membrii familiilor acestora care se deplasează în cadrul Comunității, în versiunea modificată și actualizată prin Regulamentul (CE) nr. 118/97 al Consiliului din 2 decembrie 1996 (JO 1997, L 28, p. 1, Ediție specială, 05/vol. 4, p. 35) (denumit în continuare „Regulamentul nr. 1408/71”) a fost abrogat la 1 mai 2010, dată de la care este aplicabil Regulamentul nr. 883/2004.
4
Articolul 46c din Regulamentul nr. 1408/71, intitulat „Dispoziții speciale aplicabile în cazul cumulului uneia sau mai multor prestații menționate la articolul 46a alineatul (1) cu una sau mai multe prestații de natură diferită sau cu alte venituri, atunci când sunt interesate două sau mai multe state membre”, prevedea la alineatul (1):
„Dacă primirea unor prestații de natură diferită sau a unor alte venituri determină reducerea, suspendarea sau retragerea a două sau mai multe prestații menționate la articolul 46 alineatul (1) litera (a) punctul (i), cuantumurile care nu ar fi plătite în cazul unei aplicări stricte a dispozițiilor cu privire la reducere, suspendare sau retragere prevăzute de legislația statelor membre implicate sunt împărțite la numărul de prestații care fac obiectul reducerii, suspendării sau retragerii.”
5
Acest articol 46c fusese introdus în Regulamentul nr. 1408/71 prin Regulamentul (CEE) nr. 1248/92 al Consiliului din 30 aprilie 1992 (JO 1992, L 136, p. 7). Al șaisprezecelea și al douăzeci și doilea considerent ale acestui din urmă regulament aveau următorul cuprins:
„[Î]ntrucât, pentru a proteja lucrătorii migranți și urmașii acestora împotriva aplicării extrem de riguroase a legislației interne cu privire la reducere, suspendare sau retragere, este necesar să se introducă în Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 o dispoziție care să condiționeze strict aplicarea acestor clauze;
[…]
întrucât este oportun să se introducă în Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 dispoziții care să garanteze că aplicarea coroborată de către două sau mai multe state membre a clauzelor naționale privind reducerea, suspendarea sau retragerea în cazul cumulului de prestații de natură diferită nu produce niciun efect negativ asupra lucrătorilor migranți sau asupra persoanelor aflate în întreținerea acestora […]” [traducere neoficială]
Regulamentul nr. 883/2004
6
Considerentele (4), (29) și (31) ale Regulamentului nr. 883/2004 au următorul cuprins:
„(4)
Este necesar să se respecte caracteristicile proprii legislațiilor interne privind securitatea socială și să se elaboreze [doar] un sistem de coordonare.
[…]
(29)
Pentru a proteja lucrătorii migranți și urmașii acestora împotriva aplicării extrem de riguroase a legislației interne cu privire la reducere, suspendare sau eliminare, este necesar să se introducă dispoziții care să condiționeze strict aplicarea acestor clauze.
[…]
(31)
Potrivit Curții de Justiție, este rolul legiuitorului național să adopte asemenea reguli, luând în considerare faptul că [legiuitorul] Comunității trebuie să stabilească limitele în care se pot aplica dispozițiile dreptului intern privind reducerea, suspendarea sau retragerea unei pensii.”
7
În conformitate cu articolul 52 din acest regulament, intitulat „Acordarea prestațiilor”:
„(1)   Instituția competentă calculează valoarea prestației care se acordă:
(a)
în temeiul legislației pe care o aplică, doar în cazul în care sunt îndeplinite condițiile pentru dreptul la prestații, exclusiv în temeiul dreptului intern (prestație independentă);
(b)
prin calcularea unei valori teoretice și ulterior a valorii reale (prestație prorata), după cum urmează:
[…]
(2)   Dacă este cazul, la valoarea calculată în conformitate cu alineatul (1) literele (a) și (b), instituția competentă aplică toate clauzele de reducere, suspendare sau retragere, în temeiul legislației pe care o aplică, în limitele prevăzute de articolele 53-55.
(3)   Persoana interesată are dreptul să primească din partea instituției competente a fiecărui stat membru în cauză cea mai mare dintre valorile calculate în conformitate cu alineatul (1) literele (a) și (b).
[…]”
8
Articolul 53 din regulamentul menționat, intitulat „Reguli pentru prevenirea cumulului”, prevede:
„(1)   Orice cumul al prestațiilor de invaliditate, pentru limită de vârstă sau de urmaș, calculate sau acordate pe baza perioadelor de asigurare și de rezidență realizate de aceeași persoană, se consideră cumul al unor prestații de același tip.
(2)   Cumulul de prestații care nu pot fi considerate de același tip în sensul alineatului (1) se consideră cumul de prestații de tipuri diferite.
(3)   În sensul clauzelor pentru prevenirea cumulului prevăzute de legislația unui stat membru, în cazul cumulului de prestații de invaliditate, pentru limită de vârstă sau de urmaș cu o prestație de același tip sau de un tip diferit ori cu alte venituri, se aplică următoarele dispoziții:
(a)
instituția competentă ia în considerare prestațiile sau veniturile dobândite într‑un alt stat membru doar în cazul în care legislația pe care o aplică prevede luarea în considerare a prestațiilor sau veniturilor dobândite în străinătate;
(b)
instituția competentă ia în considerare valoarea prestațiilor ce trebuie plătite de alt stat membru înaintea deducerii impozitelor, a cotizațiilor de securitate socială și a altor taxe sau rețineri individuale, cu excepția cazului în care legislația pe care o aplică prevede aplicarea unor clauze de prevenire a cumulului după efectuarea unor astfel de deduceri, în conformitate cu modalitățile și procedurile prevăzute în [Regulamentul (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 (JO 2009, L 284, p. 1)];
(c)
instituția competentă nu ia în considerare valoarea prestațiilor dobândite în temeiul legislației unui alt stat membru acordate pe baza unei asigurări voluntare sau facultative continue;
(d)
în cazul în care un singur stat membru aplică clauze pentru prevenirea cumulului, deoarece persoana în cauză beneficiază de prestații de același tip sau de tipuri diferite în temeiul legislației altor state membre sau de venituri dobândite în alte state membre, prestația cuvenită se poate reduce doar cu valoarea prestațiilor sau veniturilor respective.”
9
Articolul 55 din același regulament, intitulat „Cumulul prestațiilor de tipuri diferite”, prevede la alineatul (1):
„În cazul în care beneficiul prestațiilor de tipuri diferite sau al altor venituri implică aplicarea regulilor de prevenire a cumulului prevăzute de legislația statelor membre în cauză cu privire la:
(a)
două sau mai multe prestații autonome, instituțiile competente împart valorile prestației sau prestațiilor sau ale altor venituri, astfel cum au fost acestea luate în considerare, la numărul de prestații supuse regulilor menționate.
Cu toate acestea, aplicarea prezentului paragraf nu poate lipsi persoana interesată de statutul său de titular de pensie, în sensul aplicării celorlalte capitole din prezentul titlu, în conformitate cu modalitățile și procedurile prevăzute în [Regulamentul nr. 987/2009];
[…]”
Dreptul belgian
10
Articolul 20 primul și al patrulea paragraf din Decretul regal nr. 50 din 24 octombrie 1967 privind pensia pentru limită de vârstă și de urmaș a lucrătorilor salariați (Moniteur belge din 27 octombrie 1967, p. 11246), în versiunea aplicabilă litigiului principal (denumit în continuare „Decretul regal nr. 50”), prevede:
„Pensia de urmaș poate fi cumulată cu o pensie pentru limită de vârstă sau cu orice alt avantaj care înlocuiește pensia pentru limită de vârstă numai până la concurența cuantumului stabilit de Rege.
[…]
Regele stabilește în ce măsură poate fi redusă pensia de urmaș atunci când soțul supraviețuitor beneficiază de o pensie de urmaș sau de orice alt avantaj echivalent acordat în temeiul unui sistem de pensii pentru limită de vârstă și de urmaș dintr‑o țară străină sau în temeiul unui sistem aplicabil personalului unei instituții de drept internațional public.”
11
Articolul 52 alineatul 1 din Decretul regal din 21 decembrie 1967 privind reglementarea generală a sistemului de pensii pentru limită de vârstă și de urmaș ale lucrătorilor salariați (Moniteur belge din 16 ianuarie 1968, p. 441), în versiunea aplicabilă litigiului principal (denumit în continuare „Decretul regal din 21 decembrie 1967”), prevede la primul, la al treilea, la al patrulea și la al cincilea paragraf:
„În cazul în care soțul supraviețuitor poate solicita, pe de o parte, o pensie de urmaș în temeiul sistemului de pensii al lucrătorilor salariați și, pe de altă parte, una sau mai multe pensii pentru limită de vârstă sau orice alt avantaj care le înlocuiește în temeiul sistemului de pensii al lucrătorilor salariați sau al unuia sau mai multor sisteme de pensii, pensia de urmaș poate fi cumulată cu pensiile pentru limită de vârstă menționate numai până la concurența unei sume egale cu 110 % din cuantumul pensiei de urmaș care ar fi fost acordată soțului supraviețuitor pentru o carieră completă.
[…]
În cazul în care soțul prevăzut [la primul paragraf] poate solicita de asemenea una sau mai multe pensii de urmaș sau avantaje care le înlocuiesc în sensul articolului 10bis din [Decretul regal nr. 50], pensia de urmaș nu poate fi mai mare decât diferența dintre, pe de o parte, 110 % din cuantumul pensiei de urmaș pentru o carieră completă și, pe de altă parte, suma cuantumurilor pensiilor pentru limită de vârstă sau ale avantajelor echivalente prevăzute [la primul paragraf] și un cuantum egal cu pensia de urmaș a lucrătorului salariat pentru o carieră completă înmulțit cu fracția sau suma fracțiilor care exprimă importanța pensiilor de urmaș în celelalte sisteme de pensii, cu excluderea sistemului lucrătorilor independenți. Aceste fracții sunt cele care au fost sau ar fi fost reținute pentru aplicarea articolului 10bis citat anterior.
Aplicarea [celui de al treilea paragraf] nu poate avea ca efect reducerea pensiei de urmaș la un cuantum inferior diferenței dintre cuantumul pensiei de urmaș care poate fi alocată înainte de aplicarea paragrafelor precedente și suma cuantumurilor pensiilor pentru limită de vârstă și ale avantajelor echivalente, prevăzute [la primul paragraf].
În sensul [primului și al celui de al treilea paragraf], prin pensia de urmaș pentru o carieră completă se înțelege pensia de urmaș care poate fi acordată soțului supraviețuitor înainte de aplicarea paragrafelor precedente, înmulțită cu fracția inversă din cea, limitată, dacă este cazul, în temeiul articolului 10bis menționat anterior, care a fost utilizată pentru calcularea pensiei pentru limită de vârstă care servește drept bază pentru calcularea pensiei de urmaș.”
12
Articolul 52bis din Decretul regal din 21 decembrie 1967 prevede:
„În vederea aplicării articolului 20 [al treilea și al patrulea paragraf] din Decretul regal nr. 50, cuantumul pensiei de urmaș a soțului supraviețuitor, acordată în temeiul [Decretului regal nr. 50] sau […] [al Decretului regal din 23 decembrie 1996 de punere în aplicare a articolelor 15, 16 și 17 din Legea din 26 iulie 1996 privind modernizarea securității sociale și asigurarea viabilității sistemelor legale de pensii (Moniteur belge din 17 ianuarie 1997, p. 904)], se reduce cu cuantumul pensiei de urmaș sau al avantajului echivalent, acordat în temeiul unui sistem dintr‑o țară străină sau în temeiul unui sistem aplicabil personalului unei instituții de drept internațional public, la care nu se poate renunța.”
13
Articolul 7 din Decretul regal din 23 decembrie 1996 privind punerea în aplicare a articolelor 15, 16 și 17 din Legea din 26 iulie 1996 privind modernizarea securității sociale și asigurarea viabilității sistemelor legale de pensii prevede la alineatul 1 primul paragraf:
„În cazul în care soțul a decedat înainte de începerea plății pensiei sale pentru limită de vârstă, pensia de urmaș este egală cu 80 [%] din cuantumul pensiei pentru limită de vârstă, calculat la rata prevăzută la articolul 5 alineatul 1 [primul paragraf] litera a) din prezentul decret, care ar fi fost acordată soțului în temeiul acestui decret.”
Litigiul principal și întrebările preliminare
14
Soția lui HK a decedat la 29 noiembrie 2016.
15
Dat fiind că HK lucrase și contribuise în diferite state membre, și anume în Belgia, în Spania și în Finlanda, acesta beneficia, la 1 decembrie 2016, de o pensie belgiană pentru limită de vârstă în cuantum anual de 11962,55 euro, precum și de o pensie spaniolă pentru limită de vârstă în cuantum anual de 8276,28 euro. Întrucât soția lui HK a lucrat și a contribuit de asemenea în aceleași state membre, HK beneficia și de o pensie de urmaș spaniolă, în cuantum anual de 5123,88 euro, și de o pensie de urmaș finlandeză în cuantum anual de 1281,24 euro, acordate cu titlu de contribuții plătite de soția sa decedată la aceste sisteme de securitate socială.
16
În ceea ce privește pensia belgiană de urmaș, la 22 decembrie 2017, SFP l‑a informat pe HK despre faptul că nu avea dreptul la o astfel de pensie pentru motivul că cuantumul total al pensiilor sale pentru limită de vârstă era prea ridicat.
17
La 26 decembrie 2017, HK a formulat o reclamație împotriva acestui refuz.
18
Ulterior, HK și SFP au schimbat numeroase scrisori referitoare la modalitățile de luare în considerare a diferitelor prestații de pensie de care beneficia HK pentru a stabili dacă și în ce măsură acesta avea dreptul la o pensie de urmaș belgiană.
19
Prin decizia din 18 septembrie 2019, SFP și‑a modificat poziția inițială, acordându‑i lui HK o pensie de urmaș în temeiul dreptului belgian în cuantum anual de 1929,03 euro, în mod retroactiv începând de la 1 decembrie 2016.
20
HK a contestat această decizie și a introdus o acțiune la instanța de trimitere, tribunal du travail francophone de Bruxelles (Tribunalul pentru Litigii de Muncă francofon din Bruxelles, Belgia), susținând că cuantumul anual al pensiei belgiene de urmaș trebuia să se ridice la 6339,01 euro.
21
Instanța de trimitere constată că poziția lui HK diferă în esență de cea a SFP în ceea ce privește interpretarea articolului 55 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul nr. 883/2004, care cuprinde regula potrivit căreia instituția competentă trebuie, în cazul aplicării unor reguli pentru prevenirea cumulului de prestații de natură diferită, să împartă cuantumurile prestațiilor sau ale altor venituri la numărul de prestații supuse regulilor de prevenire a cumulului prevăzute de legislația națională, astfel cum au fost acestea luate în considerare.
22
Instanța menționată adaugă că, în conformitate cu legislația belgiană care permite cumulul unei pensii de urmaș cu o pensie pentru limită de vârstă, limitând acest cuantum cumulat la o sumă echivalentă cu 110 % din cuantumul pensiei de urmaș care ar fi fost acordată soțului supraviețuitor pentru o carieră completă, părțile în litigiu sunt de acord că cuantumul total al pensiilor pentru limită de vârstă care trebuie luate în considerare pentru aplicarea articolului 52 din Decretul regal din 21 decembrie 1967, și anume cuantumul anual al pensiei pentru limită de vârstă belgiene (11962,55 euro) și al celei spaniole (8276,28 euro), se ridică la 20238,83 euro și că plafonul de cumul se ridică la 16458,42 euro.
23
Raționamentul părților este diferit numai la nivelul calculului depășirii plafonului de cumul.
24
Potrivit SFP, trebuie să se determine depășirea acestui plafon prin adunarea cuantumului anual al pensiei de urmaș și a cuantumului anual total al pensiilor pentru limită de vârstă, pentru a scădea ulterior din acesta plafonul de cumul, respectivul cuantum fiind împărțit la doi. Astfel, în cazul lui HK, depășirea plafonului de cumul s‑ar calcula după cum urmează: 7638,46 euro (cuantumul anual al pensiei de urmaș alocate) + 20238,83 euro (cuantumul anual total al pensiilor pentru limită de vârstă) ‐ 16458,42 euro (plafon de cumul) = 11418,87 euro. Cuantumul anual plafonat al pensiei de urmaș s‑ar ridica, prin urmare, la: 7638,46 euro ‐ 11418,87 euro/2 (cuantumul depășirii împărțit la numărul de pensii de urmaș afectate de reguli de cumul, și anume, în speță, pensiile de urmaș belgiană și finlandeză) = 1929,03 euro
25
SFP precizează că autoritățile finlandeze au efectuat același calcul în ceea ce privește pensia finlandeză de urmaș.
26
Potrivit HK, nu trebuie împărțită partea din venituri care depășește plafonul de cumul, ci totalitatea veniturilor luate în considerare pentru aplicarea regulilor pentru prevenirea cumulului, cu alte cuvinte cuantumul anual total al pensiilor pentru limită de vârstă. Depășirea plafonului de cumul s‑ar calcula astfel după cum urmează: 7638,46 euro (cuantumul anual al pensiei de urmaș alocate) + 20238,83 euro (cuantumul anual total al pensiilor pentru limită de vârstă)/2 ‐ 16458,42 euro (plafon de cumul) = 1299,45 euro. Ar rezulta de aici că cuantumul anual plafonat al pensiei de urmaș la care ar avea dreptul s‑ar calcula după cum urmează: 7638,46 euro ‐ 1299,45 euro = 6399,01 euro.
27
HK adaugă că această interpretare a articolului 55 alineatul (1) din Regulamentul nr. 883/2004 se întemeiază pe informațiile care figurează pe site‑ul internet al Caisse nationale d’assurance vieillesse (France) (Casa Națională de Asigurări pentru Pensii, Franța), care este instituția franceză responsabilă cu calcularea și plata pensiilor de bază.
28
Instanța de trimitere arată că regula împărțirii care figurează la articolul 55 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul nr. 883/2004 nu figura ca atare în dispoziția echivalentă din Regulamentul nr. 1408/71, și anume articolul 46c alineatul (1), care prevedea că cuantumurile care nu ar fi plătite în cazul unei aplicări stricte a dispozițiilor cu privire la reducere prevăzute de legislația statelor membre implicate sunt împărțite la numărul de prestații care fac obiectul reducerii.
29
În aceste condiții, tribunal du travail francophone de Bruxelles (Tribunalul pentru Litigii de Muncă francofon din Bruxelles) a hotărât să suspende judecarea cauzei și să adreseze Curții următoarele întrebări preliminare:
„1)
Regula prevăzută la articolul 55 alineatul (1) litera (a) din [Regulamentul nr. 883/2004], potrivit căreia instituțiile competente împart valorile prestației sau prestațiilor ori ale altor venituri, astfel cum au fost acestea luate în considerare, la numărul de prestații supuse regulilor menționate, trebuie interpretată în sensul că impune împărțirea veniturilor ca atare luate în considerare pentru aplicarea regulii pentru prevenirea cumulului la numărul de pensii de urmaș afectate de regulile pentru prevenirea cumulului?
2)
Regula prevăzută la articolul 55 alineatul (1) litera (a) din [Regulamentul nr. 883/2004], potrivit căreia instituțiile competente împart valorile prestației sau prestațiilor ori ale altor venituri, astfel cum au fost acestea luate în considerare, la numărul de prestații supuse regulilor menționate, trebuie interpretată, dimpotrivă, în sensul că impune împărțirea nu a veniturilor ca atare luate în considerare pentru aplicarea regulii pentru prevenirea cumulului, ci a părții din venituri care depășește un plafon de cumul, astfel cum este prevăzut, de exemplu, de regula națională în discuție, la numărul de pensii de urmaș afectate de regulile pentru prevenirea cumulului?”
Cu privire la întrebările preliminare
30
Prin intermediul celor două întrebări, care trebuie analizate împreună, instanța de trimitere solicită în esență să se stabilească dacă articolul 55 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul nr. 883/2004 trebuie interpretat în sensul că, în cazul în care beneficiul unor prestații de natură diferită implică aplicarea unor reguli naționale pentru prevenirea cumulului în ceea ce privește prestațiile autonome, acesta impune fiecărui stat membru să prevadă că, în vederea calculării cuantumului prestației care trebuie plătită, cuantumul total al veniturilor luat în considerare de aceste norme naționale trebuie împărțit la numărul de prestații în cauză sau dacă această dispoziție de drept al Uniunii le impune să prevadă că, în vederea acestui calcul, este necesar să se împartă la același număr partea din venituri care depășește plafonul de cumul stabilit de normele naționale menționate.
31
Trebuie amintit de la bun început că, în lipsa unor dispoziții contrare ale Regulamentului nr. 883/2004, regulile pentru prevenirea cumulului prevăzute de legislația unui stat membru pot fi invocate împotriva persoanelor care beneficiază de o prestație suportată de acest stat membru în cazul în care acestea pot să beneficieze de alte prestații de securitate socială, chiar atunci când aceste prestații sunt obținute în temeiul legislației altui stat membru (a se vedea în acest sens Hotărârea din 15 martie 2018, Blanco Marqués, C‑431/16, EU:C:2018:189, punctul 63 și jurisprudența citată).
32
Astfel, dacă este cazul, în conformitate cu articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul nr. 883/2004, instituția națională competentă este autorizată să aplice, la acordarea prestațiilor, toate clauzele de reducere, suspendare sau retragere, în temeiul legislației pe care o aplică, în limitele prevăzute la articolele 53-55 din acest regulament.
33
Potrivit unei jurisprudențe constante a Curții, prestațiile de securitate socială trebuie considerate ca fiind de aceeași natură atunci când obiectul și finalitatea lor, precum și baza lor de calcul sau condițiile de acordare a acestora sunt identice. În schimb, nu trebuie considerate elemente constitutive pentru clasificarea prestațiilor caracteristicile pur formale (Hotărârea din 15 martie 2018, Blanco Marqués, C‑431/16, EU:C:2018:189, punctul 50 și jurisprudența citată).
34
În ceea ce privește cumulul unor prestații precum cele din litigiul principal, și anume prestații calculate sau acordate pe baza carierelor a două persoane diferite, care trebuie considerate ca fiind de natură diferită, articolul 55 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul nr. 883/2004 prevede că, în cazul cumulului a două sau mai multe prestații autonome, instituțiile competente împart valorile prestației sau ale prestațiilor, astfel cum au fost acestea luate în considerare, la numărul de prestații supuse regulilor pentru prevenirea cumulului prevăzute de legislația statelor membre.
35
În ceea ce privește sensul care trebuie dat părții de frază „astfel cum au fost acestea luate în considerare”, trebuie amintit că, potrivit unei jurisprudențe constante a Curții, la interpretarea unei dispoziții de drept al Uniunii trebuie să se țină seama nu numai de formularea acesteia, ci și de contextul său și de obiectivele urmărite de reglementarea din care face parte, geneza acestei dispoziții putând de asemenea să ofere elemente pertinente pentru interpretarea sa (Hotărârea din 8 mai 2019, Inspecteur van de Belastingdienst, C‑631/17, EU:C:2019:381, punctul 29 și jurisprudența citată).
36
În ceea ce privește, în primul rând, modul de redactare a articolului 55 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul nr. 883/2004, din acesta reiese că, atunci când aplică regulile pentru prevenirea cumulului prevăzute de legislațiile naționale, instituțiile competente împart valorile prestațiilor, astfel cum au fost acestea luate în considerare, la numărul de prestații supuse regulilor menționate.
37
Atribuind expresiei verbale „a lua în considerare”, utilizată în această teză, sensul său obișnuit, această frază trebuie înțeleasă în sensul că supune împărțirii valorile luate în considerare de instituțiile naționale competente sau pe care acestea din urmă le‑au luat în considerare în cadrul aplicării regulilor pentru prevenirea cumulului prevăzute de legislația lor.
38
Modul de redactare a articolului 55 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul nr. 883/2004 nu conține însă nicio indicație explicită care să impună statelor membre să țină seama de un anumit cuantum.
39
Astfel, după cum a arătat domnul avocat general la punctele 47 și 50 din concluzii, articolul 55 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul nr. 883/2004 este redactat în așa fel încât să lase statelor membre posibilitatea de a împărți valorile, după cum rezultă din aplicarea regulilor lor naționale pentru prevenirea cumulului, la numărul de prestații supuse regulilor respective.
40
În consecință, din acest mod de redactare rezultă că instituțiile naționale competente vor putea, în vederea calculării valorii prestației care trebuie plătită, să împartă la numărul de prestații vizate fie cuantumul total al veniturilor, fie partea din venituri care depășește un anumit plafon de cumul.
41
În al doilea rând, această interpretare literală este confirmată de contextul în care se înscrie articolul 55 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul nr. 883/2004.
42
Reiese astfel din considerentul (29) al acestui regulament, care se referă la dispozițiile acestui regulament care privesc normele naționale care instituie mecanisme de reducere, de suspendare sau de retragere, că legiuitorul Uniunii a intenționat să îi protejeze pe lucrătorii migranți și pe urmașii lor împotriva unei aplicări prea riguroase a acestora de către statele membre, inserând în regulamentul menționat dispoziții care condiționează în mod strict aplicarea acestor norme naționale.
43
În această privință, considerentul (31) al regulamentului menționat precizează că, deși revine legiuitorului național sarcina de a pune în aplicare norme care limitează cumulul a două sau mai multe pensii dobândite în state membre diferite, este de competența legiuitorului Uniunii să stabilească limitele în care se aplică aceste reguli naționale pentru prevenirea cumulului.
44
Rezultă de aici că dispozițiile Regulamentului nr. 883/2004 referitoare la clauzele naționale pentru prevenirea cumulului au vocația de a limita efectele deosebit de nefavorabile în privința lucrătorilor care și‑au exercitat dreptul la liberă circulație.
45
Or, astfel cum a amintit de asemenea domnul avocat general la punctul 52 din concluzii, nu rezultă, în împrejurări precum cele din cauza principală, că luarea în considerare de către un stat membru numai a valorii care depășește plafonul de cumul a diferitelor pensii luate în calcul este deosebit de defavorabilă pentru lucrătorii în cauză, chiar dacă calculul efectuat ținând seama de cuantumul total al prestațiilor în cauză conduce, desigur, la un cuantum superior.
46
Astfel, pe de o parte, după cum reiese din cuprinsul punctelor 38-40 din prezenta hotărâre, articolul 55 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul nr. 883/2004 nu obligă nicidecum statele membre să acorde lucrătorilor în cauză valorile cele mai ridicate. Pe de altă parte, din cererea de decizie preliminară reiese că, în speță, HK primește o pensie de urmaș belgiană ca urmare a aplicării acestei dispoziții, în timp ce un lucrător care nu și‑a exercitat dreptul la liberă circulație nu are dreptul la nicio prestație într‑o asemenea situație.
47
În al treilea rând, o interpretare a articolului 55 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul nr. 883/2004 potrivit căreia revine legiuitorilor naționali sarcina de a stabili cuantumul prestațiilor care trebuie luate în considerare în cadrul aplicării regulilor lor naționale pentru prevenirea cumulului este de asemenea confirmată de obiectivele reglementării din care face parte această dispoziție.
48
În această privință, considerentul (4) al Regulamentului nr. 883/2004 enunță că este necesar să se respecte caracteristicile proprii legislațiilor interne privind securitatea socială și să se elaboreze doar un sistem de coordonare.
49
Astfel, Regulamentul nr. 883/2004 nu instituie un regim comun de securitate socială, ci permite menținerea unor regimuri naționale distincte. Statele membre păstrează competența de a‑și organiza sistemele de securitate socială și, în lipsa unei armonizări la nivelul Uniunii, este de competența fiecărui stat membru să stabilească în legislația sa, printre altele, condițiile care dau dreptul la prestații sociale, inclusiv, așadar, regulile pentru prevenirea cumulului pentru prestații de natură diferită. În exercitarea acestei competențe, statele membre trebuie să respecte însă dreptul Uniunii și în special dispozițiile Regulamentului nr. 883/2004 referitoare la regulile pentru prevenirea cumulului (a se vedea în acest sens Hotărârea din 15 septembrie 2022, Rechtsanwaltskammer Wien, C‑58/21, EU:C:2022:691, punctul 61 și jurisprudența citată).
50
Or, articolul 55 alineatul (1) din Regulamentul nr. 883/2004 nu definește niciun mod special de calcul al valorii pensiilor de urmaș, astfel încât revine ordinii juridice din fiecare stat membru sarcina de a stabili respectivele modalități în cadrul aplicării acestei din urmă dispoziții, ceea ce este de altfel ilustrat în speță de împrejurarea enunțată la punctele 25 și 27 din prezenta hotărâre, potrivit căreia autoritățile competente finlandeză și franceză aplică, în temeiul normelor lor naționale pentru prevenirea cumulului, modalități de calcul diferite.
51
În al patrulea și ultimul rând, este necesar să se arate că geneza articolului 55 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul nr. 883/2004 permite de asemenea să se considere că această dispoziție trebuie interpretată în sensul indicat la punctul 40 din prezenta hotărâre.
52
În această privință, trebuie amintit că Regulamentul nr. 1408/71 nu conținea inițial o normă asemănătoare celei prevăzute la articolul 55 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul nr. 883/2004, referitoare la atenuarea efectelor în cazul cumulului de prestații sociale.
53
Numai în urma introducerii, prin Regulamentul nr. 1248/92, a articolului 46c în Regulamentul nr. 1408/71 o astfel de normă a fost prevăzută de legiuitorul Uniunii. În această privință, al șaisprezecelea și al douăzeci și doilea considerent ale Regulamentului nr. 1248/92 precizau că era necesar ca lucrătorii migranți și urmașii acestora să fie protejați împotriva unei aplicări prea riguroase a clauzelor naționale de reducere, suspendare sau retragere, în măsura în care aplicarea coroborată a clauzelor naționale în cazul cumulului de prestații de natură diferită ar putea cauza efecte nefaste.
54
Astfel, potrivit articolului 46c alineatul (1) din Regulamentul nr. 1408/71, în cazul în care primirea unor prestații de natură diferită sau a unor alte venituri determina reducerea, suspendarea sau retragerea a două sau mai multe prestații în același timp, cuantumurile care nu ar fi plătite în cazul unei aplicări stricte a dispozițiilor cu privire la reducere, suspendare sau retragere prevăzute de legislația statelor membre implicate ar trebui să fie împărțite la numărul de prestații care fac obiectul reducerii, suspendării sau retragerii.
55
Or, chiar dacă articolul 55 alineatul (1) din Regulamentul nr. 883/2004 a cunoscut o modificare a modului său de redactare, în urma căreia cuantumurile prestațiilor luate în considerare, iar nu sumele neplătite ca urmare a aplicării clauzelor pentru prevenirea cumulului, sunt cele care sunt împărțite la numărul de prestații supuse clauzelor pentru prevenirea cumulului, nu este mai puțin adevărat că atât acest articol 55 alineatul (1), cât și articolul 46c alineatul (1) din Regulamentul nr. 1408/71 urmăresc același obiectiv, care vizează protejarea lucrătorilor migranți împotriva efectelor nefaste legate de o aplicare cumulativă a clauzelor menționate în statele membre.
56
Astfel, Regulamentul nr. 883/2004 a modernizat și a simplificat normele conținute în Regulamentul nr. 1408/71, menținând totodată același obiectiv [a se vedea în acest sens Hotărârea din 30 septembrie 2021, Raad van bestuur van het Uitvoeringsinstituut werknemersverzekeringen (Uwv), C‑285/20, EU:C:2021:785, punctul 42].
57
Pe de altă parte, astfel cum a arătat domnul avocat general la punctul 61 din concluzii, atât articolul 46c alineatul (1) din Regulamentul nr. 1408/71, cât și articolul 55 alineatul (1) din Regulamentul nr. 883/2004 se referă la clauzele de reducere, de suspendare sau de retragere prevăzute de legislațiile respective ale statelor membre, precum și la cuantumurile reținute de aceste legislații, subliniind în acest mod puterea de apreciere care revine acestor state pentru a stabili modalitățile de aplicare a clauzelor pentru prevenirea cumulului.
58
Având în vedere toate considerațiile care precedă, trebuie să se răspundă la întrebările adresate că articolul 55 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul nr. 883/2004 trebuie interpretat în sensul că, atunci când beneficiul unor prestații de natură diferită sau al altor venituri implică aplicarea unor reguli naționale pentru prevenirea cumulului în ceea ce privește prestații autonome, acesta permite fiecărui stat membru în cauză să prevadă în ordinea sa juridică, în vederea calculării cuantumului prestației care trebuie plătită, fie că se impune împărțirea cuantumului total al veniturilor luat în considerare de aceste norme naționale la numărul de prestații în cauză, fie că trebuie împărțită la același număr partea din venituri care depășește plafonul de cumul stabilit de normele naționale menționate.
Cu privire la cheltuielile de judecată
59
Întrucât, în privința părților din litigiul principal, procedura are caracterul unui incident survenit la instanța de trimitere, este de competența acesteia să se pronunțe cu privire la cheltuielile de judecată. Cheltuielile efectuate pentru a prezenta observații Curții, altele decât cele ale părților menționate, nu pot face obiectul unei rambursări.
Pentru aceste motive, Curtea (Camera a șaptea) declară:
Articolul 55 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială
trebuie interpretat în sensul că,
atunci când beneficiul unor prestații de natură diferită sau al altor venituri implică aplicarea unor reguli naționale pentru prevenirea cumulului în ceea ce privește prestații autonome, acesta permite fiecărui stat membru în cauză să prevadă în ordinea sa juridică, în vederea calculării cuantumului prestației care trebuie plătită, fie că se impune împărțirea cuantumului total al veniturilor luat în considerare de aceste norme naționale la numărul de prestații în cauză, fie că trebuie împărțită la același număr partea din venituri care depășește plafonul de cumul stabilit de normele naționale menționate.
Semnături
(
*1
)	Limba de procedură: franceza.