62007CC0376
NÁVRHY GENERÁLNEHO ADVOKÁTA
PAOLO MENGOZZI
prednesené 10. septembra 2008 (
1
)
Vec C-376/07
Staatssecretaris van Financiën
proti
Kamino International Logistics BV
„Spoločný colný sadzobník — Kombinovaná nomenklatúra — Colné zaradenie — Monitory s technológiou na báze tekutých kryštálov (LCD) vybavené pripojeniami SUB-D, DVI-D, USB, S-video a kompozitné video — Položka 8471 — Položka 8528 — Nariadenie (ES) č. 754/2004“
I — Úvod
1.
V predmetnej veci je Súdnemu dvoru predložená žiadosť, aby rozhodol o troch prejudiciálnych otázkach položených zo strany Hoge Raad der Nederlanden (kasačný súd v Holandsku), ktoré sa týkajú niektorých ustanovení kombinovanej nomenklatúry. Vnútroštátny súd má rozhodnúť o spôsobe zaradenia monitorov s tekutými kryštálmi (ďalej len „LCD“), ktoré dováža spoločnosť Kamino International Logistics BV (ďalej len „Kamino“). V tejto súvislosti vnútroštátny súd žiada Súdny dvor o výklad niektorých ustanovení uvedenej nomenklatúry.
II — Normatívny kontext
A — Ustanovenia kombinovanej nomenklatúry
2.
Na skutkové okolnosti, o ktoré ide vo veci samej, sa uplatňuje kombinovaná nomenklatúra z roku 2004 obsiahnutá v nariadení č. 1789/2003 (
2
) (ďalej len „KN 2004“).
3.
Oddiel I v prvej časti KN 2004 s názvom „Všeobecné pravidlá“ stanovuje:
„…
Zatrieďovanie výrobkov do kombinovanej nomenklatúry sa riadi nasledujúcimi zásadami:
1.
Názvy tried, kapitol a podkapitol majú len orientačný charakter; na právne účely sa zatriedenie určuje podľa znenia položiek a príslušných poznámok k triedam a kapitolám, a ak tieto položky alebo poznámky nevyžadujú inak, podľa nasledujúcich ustanovení.
…
3.
Ak má byť tovar… zatriedený do dvoch alebo viacerých položiek, zatriedenie sa vykoná takto:
a)
najšpecifickejšia položka musí mať prednosť pred položkami so všeobecnejším významom. …
b)
zmesi, tovar zložený z rôznych materiálov alebo skladajúci sa z rôznych komponentov a tovar dodávaný v súboroch na maloobchodný predaj, ktoré sa nemôžu riadiť pravidlom 3 a), sa zatriedia podľa materiálu alebo komponentu, ktorý im dáva podstatný charakter, ak je možné ho určiť;
c)
ak sa tovar nemôže zatriediť podľa pravidiel 3 písm. a) alebo písm. b), zatriedi sa do poslednej položky v numerickom poradí položiek, ktoré prichádzajú do úvahy.
4.
Tovar, ktorý nemožno zatriediť podľa vyššie uvedených pravidiel, sa zatriedi do položky, do ktorej patrí tovar najviac podobný.“
4.
Trieda XVI KN 2004 má názov „Stroje a mechanické zariadenia; elektrické zariadenia; ich časti a súčasti; prístroje na záznam a reprodukciu zvuku, prístroje na záznam a reprodukciu televízneho obrazu a zvuku a ich časti, súčasti a príslušenstvo“. Obsahuje kapitolu 84 „Jadrové reaktory, kotly, stroje, prístroje a mechanické zariadenia; ich časti a súčasti“ a kapitolu 85 „Elektrické stroje, prístroje a zariadenia a ich časti a súčasti; prístroje na záznam a reprodukciu zvuku, prístroje na záznam a reprodukciu televízneho obrazu a zvuku a ich časti, súčasti a príslušenstvo týchto prístrojov“.
5.
Na začiatku kapitoly 84 KN 2004 sú tieto „Poznámky“:
„…
5.
…
B.
Stroje na automatické spracovanie údajov môžu byť vo forme systémov skladajúcich sa z rôzneho počtu oddelených jednotiek. S výhradou uvedenou v časti E sa jednotka môže považovať za časť celého systému, ak spĺňa všetky tieto podmienky:
a)
jej základné [výlučné — neoficiálny preklad] alebo hlavné použitie je v systéme automatického spracovania údajov;
b)
možno ju pripojiť k centrálnej spracovateľskej jednotke buď priamo, alebo prostredníctvom jednej alebo viacerých ďalších jednotiek a
c)
je schopná prijímať alebo odovzdávať údaje v takej forme (kódy alebo signály), ktorú používa celý systém.
C.
Samostatne prerokúvané jednotky strojov na automatické spracovanie údajov sa zatrieďujú do položky 8471.
D.
Tlačiarne, klávesnice, súradnicové vstupné zariadenia, disketové a diskové pamäťové jednotky, ktoré spĺňajú podmienky poznámok časti B b) a B c), sa vždy zatrieďujú ako jednotky položky 8471.
E.
Stroje vykonávajúce špeciálne funkcie, iné ako spracovanie údajov, pracujúce v spojení so strojom na spracovanie údajov, sú zatriedené v položke zodpovedajúcej ich špeciálnej funkcii alebo prípadne v zostatkových položkách.
…“
6.
Kapitola 84 KN 2004 zahŕňa predovšetkým tieto položky a podpoložky:„8471Stroje na automatické spracovanie údajov a ich jednotky; magnetické alebo optické snímače, stroje na prepis údajov v kódovanej forme na pamäťové médiá a stroje spracovávajúce tieto údaje, inde nešpecifikované ani nezahrnuté.…847160
—
Vstupné alebo výstupné jednotky, tiež obsahujúce pod spoločným krytom aj pamäťové jednotky:
…84716090
— —
ostatné.“
7.
Nasledujúce položky a podpoložky sú naopak uvedené v kapitole 85 KN 2004:„8528Televízne prijímače, tiež so vstavanými rozhlasovými prijímačmi alebo prístrojmi na záznam či reprodukciu zvuku alebo obrazu; videomonitory a videoprojektory:…
—
Videomonitory:
852821
— —
farebné
— — —
s obrazovkou CRT (cathode–ray tube)
…85282190
— —
ostatné.“
B — Vysvetlivky harmonizovaného systému
8.
Harmonizovaný systém vytvorený v rámci Svetovej colnej organizácie (SCO) predstavuje východiskový bod vytvorenia kombinovanej nomenklatúry (
3
). V harmonizovanom systéme sa nachádzajú aj vysvetlivky. Z vysvetliviek vzťahujúcich sa na položku 8471, ktoré sa uplatňovali v čase skutkových okolností, možno vyčítať najmä toto:
„Medzi jednotky [systému spracovávania údajov] sa zahŕňajú obrazovky automatických zariadení na spracovávanie údajov, ktoré graficky zobrazujú údaje, ktoré spracovávajú. Odlišujú sa od videomonitorov a televíznych prijímačov položky 85.28 z viacerých hľadísk, najmä však v týchto bodoch:
1.
Obrazovky automatických zariadení na spracovávanie údajov sú schopné prijímať signál len z centrálnej jednotky automatického zariadenia na spracovávanie údajov a teda nie sú schopné zobraziť farebný obraz zo zloženého videosignálu, ktorého tvar signálu zodpovedá norme pre vysielanie (NTSC, SECAM, PAL, D-MAC a iné). Z tohto dôvodu sú vybavené pripojeniami, ktoré sú typické pre systémy spracovávania údajov (napríklad rozhranie RS 232C, konektory DIN alebo SUB D) a nie sú vybavené audiookruhom. …
2.
Typickým znakom týchto obrazoviek je slabšie elektromagnetické vyžarovanie. Rozstup ich obrazových bodov (pixlov) začína od 0,41 mm pri strednom rozlíšení, ktoré sa zmenšuje ako rozlíšenie rastie.
3.
Na zobrazenie menších, ale ostrejších obrazov používajú obrazovky zaradené do tejto položky menšie obrazové body (pixly) a silnejšiu konvergenciu ako obrazovky používané vo videomonitoroch a televíznych prijímačoch položky 85.28… (
4
)“ [neoficiálny preklad]
C — Vysvetlivky KN
9.
Vysvetlivky KN, uplatňované v čase skutkových okolností veci samej, ktoré boli vypracované Komisiou Európskych spoločenstiev (
5
), pri podpoložke 84716090 znejú takto:
„Do tejto podpoložky patria zobrazovacie jednotky (displeje), ktoré možno použiť iba ako výstupné jednotky k zariadeniam na automatické spracovanie údajov.
Tieto jednotky nemôžu reprodukovať obraz z kódovaného zloženého video (kompozite video) signálu.“
D — Nariadenie č. 754/2004
10.
Nariadenie Komisie (ES) č. 754/2004 z 21. apríla 2004 o zatrieďovaní určitého tovaru do kombinovanej nomenklatúry (
6
) zaradilo do podpoložky 82582190 dva výrobky charakterizované takto:
„1.
Farebná plazmová obrazovka s uhlopriečkou 106 cm (celkové rozmery 104 (Š) x 64,8 (V) x 9,5 (H) cm) s konfiguráciou obrazových bodov 852 x 480.
Zariadenie má tieto rozhrania:
—
RGB konektor,
—
DVI konektor (digitálne vizuálne rozhranie),
—
kontrolný konektor.
RGB konektor umožňuje zariadeniu zobrazovať dáta priamo z prístroja na automatické spracovanie dát.
DVI konektor umožňuje zariadeniu zobrazovať signály z prístroja na automatické spracovanie dát alebo iného zdroja, ako je DVD prehrávač alebo herná konzola prostredníctvom tuneru.
2.
Farebná plazmová obrazovka s uhlopriečkou 106 cm (celkové rozmery 103 (Š) x 63,6 (V) x 9,5 (H) cm) s konfiguráciou obrazových bodov 1024 x 1024 a odnímateľnými reproduktormi.
Zariadenie má tieto rozhrania:
—
DVI konektor (digitálne vizuálne rozhranie),
—
kontrolný konektor.
DVI konektor umožňuje zariadeniu zobrazovať signály z prístroja na automatické spracovanie dát alebo iného zdroja, ako je DVD prehrávač alebo herná konzola prostredníctvom tuneru.“
11.
Odôvodnenie pre citované zaradenie, ktoré je rovnaké pre oba výrobky, znie takto:
„Zatrieďovanie je vymedzené všeobecnými pravidlami 1 a 6 na interpretáciu kombinovanej nomenklatúry a znením číselných znakov KN 8528, 852821 a 85282190.
Zatriedenie pod podpoložku 847160 sa vylučuje, keďže monitor sa nepoužíva výlučne alebo najmä v systéme automatického spracovania dát (pozri poznámku 5 ku kapitole 84).
Výrobok nie je tiež možné zatriediť pod položku 8531, pretože jeho funkciou nie je zabezpečovanie zobrazovania vizuálnych signálov (pozri vysvetlivku HS k položke 8531, bod D).“
III — Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
12.
Kamino v auguste 2004 doviezol zásielku farebných obrazoviek typu BenQ FP231 W s týmito vlastnosťami: uhlopriečka 23 palcov (58,42 cm), maximálne rozlíšenie 1920 x 1200 pixlov, formát 16:10, jas 250 cd/m2, kontrast 500:1, 16,7 milióna farieb, veľkosť obrazového bodu: 0,258 mm. Obrazovky sú vybavené portami D-Sub (VGA), DVI-D, USB, S-video a kompozitné video, ako aj audiovýstupom. (
7
)
13.
Holandské colné orgány sa domnievali, že sporná obrazovka má byť zaradená do podpoložky 85282190 KN 2004. Kamino sa naopak domnieva, že sporný výrobok musí byť zaradený do položky 8471 KN 2004.
14.
Hoge Raad der Nederlanden, ktorý sa zaoberá vecou ako posledná inštancia, rozhodol, že je potrebné Súdnemu dvoru položiť tieto prejudiciálne otázky:
„1.
Má sa poznámka 5 ku kapitole 84 KN v znení prílohy I nariadenia Komisie (ES) č. 1789/2003 z 11. septembra 2003 vykladať v tom zmysle, že je vylúčené, aby sa farebný monitor, ktorý môže reprodukovať tak signály zo stroja na automatické spracovanie údajov uvedeného pod položkou 8471 KN, ako aj signály z iných zdrojov, zaradil do položky 8471 KN?
2.
Ak nie je zaradenie farebného monitora uvedeného v prvej otázke do položky 8471 KN vylúčené: Na základe akých okolností treba určiť, či je monitor jednotkou, ktorej výlučné alebo hlavné použitie je v systéme automatického spracovania údajov?
3.
Vzťahuje sa rozsah pôsobnosti nariadenia Komisie (ES) č. 754/2004 z 21. apríla 2004 o zatrieďovaní určitého tovaru do kombinovanej nomenklatúry aj na sporný monitor, a ak áno, je toto nariadenie pri zohľadnení odpovedí na prvé dve otázky platné?“
IV — O prvej prejudiciálnej otázke
15.
Svojou prvou prejudiciálnou otázkou sa vnútroštátny súd pýta, či poznámka 5 kapitoly 84 KN 2004 vylučuje zaradenie obrazovky, ktorá môže okrem signálov z počítača reprodukovať aj signály z iných zdrojov, do položky 8471 uvedenej kapitoly 84. Aj keď to vnútroštátny súd vyslovene v znení otázky neuvádza, je z odôvodnenia vnútroštátneho rozhodnutia jasné, že otázka sa týka najmä poznámky 5 B.
A — Tvrdenia účastníkov konania
16.
Kamino tvrdí, že v zásade neexistujú a nikdy neexistovali obrazovky, ktoré by fungovali výlučne len vtedy, keď sú pripojené k počítaču, pretože ak sa použijú vhodné káble môže obrazovka zobraziť obrazy prichádzajúce z rôznych zdrojov. (
8
)
17.
Z tohto dôvodu úvaha Komisie a holandských colných orgánov, podľa ktorej možnosť pripojenia obrazovky k inému zariadeniu než k počítaču by vylúčila zaradenie obrazovky do rovnakej položky 8471 a to by viedlo k tomu, že by žiadna obrazovka nemohla byť do tejto colnej položky zaradená, čo je absurdný záver.
18.
Navyše zaradenie sporných obrazoviek do tejto položky 8471 nevylučuje ani poznámka 5 E kapitoly 84, lebo tieto obrazovky nemajú inú špecifickú funkciu než spracovanie údajov. (
9
)
19.
Pokiaľ ide o poznámku 5 B tejto kapitoly 84, táto poznámka nevyžaduje, aby na zaradenie medzi zariadenia na spracovanie údajov boli jednotky počítača výlučne určené na použitie v rámci spracovávania údajov. Sporné pravidlo totiž vyžaduje, aby pri jednotkách „základné [výlučné — neoficiálny preklad] alebo hlavné použitie bolo v systéme automatického spracovania údajov“ a ich možnosť iného použitia než na spracovanie údajov v zásade nevylučuje zaradenie do kapitoly 84. (
10
)
20.
Komisia pri inej príležitosti výslovne uznala, že niektoré obrazovky, ktoré sú schopné reprodukovať audiosignály a videosignály, ktoré nepochádzajú z počítača, môžu byť zaradené do položky 8471. Toto Komisia uznala najmä v súvislosti s nariadením č. 2171/2005 (
11
), ktoré sa týka zaradenia.
21.
Poznámka 5 kapitoly 84 KN 2004 teda nevylučuje zaradenie farebného monitora, ktorý je schopný zobrazovať jednak signály z počítača a jednak signály z iných zdrojov, do položky 8471.
22.
Holandská vláda tvrdí, že v zásade monitor schopný reprodukovať obrazy prichádzajúce z počítača, ako aj obrazy prichádzajúce z iných zdrojov, napr. DVD prehrávača alebo z hracej konzoly, nemôže byť zaradený do položky 8471, ale naopak má patriť do položky 8528 KN 2004. (
12
)
23.
Okrem toho monitor, o ktorý ide vo veci samej, ktorý má pripojenia D-sub, DVI-D, USB a kompozitné video, ako aj audiovýstup nemôže patriť do položky 8471 v rozsahu, v akom ho nemožno považovať za zariadenie, ktoré možno použiť výlučne alebo hlavne v systéme automatického spracovania údajov. (
13
)
24.
Komisia uprednostňuje predovšetkým vlastnosti sporných monitorov a nepripúšťa, že by sporné monitory mohli byť považované za také monitory, ktorých „základné [výlučné — neoficiálny preklad] alebo hlavné použitie je v systéme automatického spracovania údajov“, pretože vzhľadom na ich technické vlastnosti môžu byť bez problémov použité aj iným spôsobom. (
14
)
25.
Zaradenie sporných monitorov do kapitoly 84 KN 2004 je navyše vylúčené aj poznámkou 5 E tejto kapitoly, lebo monitory zabezpečujú aj „špeciálne funkcie, iné ako spracovanie údajov“. (
15
)
26.
Komisia sa v zásade domnieva, že možnosť reprodukovať signály z iných zdrojov ako z počítača, vylučuje zaradenie monitora do položky 8471 KN 2004. (
16
)
B — Posúdenie
1. Úvodné pripomienky
27.
Tak holandská vláda, ako aj Komisia pri posudzovaní prvej prejudiciálnej otázky uviedli množstvo tvrdení týkajúcich sa špecifických vlastností sporných monitorov s cieľom dokázať, že nemajú vlastnosti, ktoré sú nevyhnutné na to, aby mohli byť zaradené do položky 8471 KN 2004.
28.
Treba však uviesť, že v prvej prejudiciálnej otázke vnútroštátny súd nežiada, aby Súdny dvor určil colnú položku, do ktorej sa majú sporné výrobky zaradiť. Naopak táto otázka je všeobecnejšia a týka sa výkladu poznámky 5 kapitoly 84 KN 2004.
29.
Pri posudzovaní uvedenej otázky sa teda nebudem zaoberať tvrdeniami, ktoré uviedli účastníci konania v súvislosti s vlastnosťami sporných výrobkov a obmedzím sa na výklad uvedenej poznámky 5. Tvrdenia účastníkov konania o špecifických vlastnostiach výrobkov, ktoré sú predmetom zaradenia, sa zohľadnia v rámci druhej prejudiciálnej otázky, hoci ani v rámci tejto otázky vnútroštátny súd nežiada, aby Súdny dvor rozhodol o konkrétnom spôsobe zaradenia výrobkov, ale opätovne žiada o určité všeobecné informácie.
2. O podstate otázky
30.
Názor, ktorý zastáva holandská vláda a Komisia v predmetnej veci s cieľom vyriešiť spor už odpoveďou na prvú prejudiciálnu otázku, spočíva v tvrdení, že samotná schopnosť monitora zobrazovať obrazy prichádzajúce z iných zdrojov ako z počítača absolútne vylučuje zaradenie monitora do kapitoly 84 KN 2004. (
17
)
31.
Nezdá sa mi však, že by s týmto názorom bolo možné súhlasiť.
32.
Znenie poznámky 5 B kapitoly 84 KN 2004 je jasné: na to, aby sa jednotka (a teda aj monitor) mohla považovať za časť celého systému automatického spracovania údajov a vďaka tomu teda mohla byť zaradená do tejto kapitoly 84, nie je nevyhnutné, aby táto jednotka teoreticky bola používaná len ako časť tohto systému. Vyžaduje sa len, aby išlo o takú jednotku ktorej „základné [výlučné — neoficiálny preklad] alebo hlavné použitie je v systéme automatického spracovania údajov“ (kurzívou zvýraznil generálny advokát).
33.
Výklad, ktorý navrhuje holandská vláda a Komisia, by znamenal popretie časti textu tohto ustanovenia a to výrazu „alebo hlavné“ a z toho dôvodu je výklad neprípustný. Jednotka, ktorej „hlavné“, aj keď nie výlučné použitie je určené na pripojenie k počítaču, teda môže byť zaradená aj ako výrobok na spracovanie údajov.
34.
Myšlienka, ktorá je základom názoru holandskej vlády a Komisie, sa pravdepodobne opiera o praktické ťažkosti určenia špecifického dosahu prídavného mena „hlavné“ predovšetkým vzhľadom na judikatúru Súdneho dvora, ktorá pri colnom zaraďovaní uprednostňuje konkrétne a objektívne merateľné vlastnosti výrobkov. (
18
)
35.
Eventuálne problémy praktického uplatnenia citovaného ustanovenia však nemôžu viesť k tomu, že sa bude opomínať jeho základ. Problémy možno v skutočnosti vyriešiť až v neskoršej fáze v rámci skúmania druhej prejudiciálnej otázky v rozsahu, v akom je Súdny dvor oprávnený rozhodovať o veci.
3. O eventuálnej relevantnosti poznámky 5 E kapitoly 84
36.
Komisia tvrdí, že zaradenie sporných monitorov do kapitoly 84 KN 2004 je vylúčené aj na základe uvedenej poznámky 5 E tej istej kapitoly a ja sa domnievam, že postačí, ak sa týmto argumentom budem zaoberať len v skratke.
37.
Na úvod chcem len pripomenúť, že vnútroštátny súd nežiada Súdny dvor, aby posúdil uplatniteľnosť sporného ustanovenia na vec samu.
38.
V každom prípade si myslím, že táto poznámka 5 E môže vylúčiť zaradenie zariadenia do kapitoly 84 KN len v prípade, ak „špeciálne funkcie, iné ako spracovanie údajov“ zabezpečuje jedine dotknuté zariadenie. V opačnom prípade by niektorým výrobkom hrozilo, že budú zaradené na základe funkcie, ktorá je v ich prípade vedľajšou prípadne úplne irelevantnou funkciou. (
19
)
39.
Nezdá sa mi, že na vec samu sa môže poznámka 5 E uplatniť. Na jednej strane totiž Súdny dvor už uznal, že funkcia monitora spočívajúca v reprodukcii obrazov prichádzajúcich z počítača nemôže byť „špeciálnou funkciou“ vo vyššie uvedenom zmysle. (
20
) Na druhej strane hoci sa účastníci konania sporia o použitia, na ktoré môžu byť sporné monitory určené, ani jeden z nich netvrdí, že použitie na iné účely než na spracovanie údajov (alebo inými slovami použitie „na iné než informatické účely“) by bolo jediným možným spôsobom použitia.
4. O vysvetlivkách k harmonizovanému systému a vysvetlivkách ku KN
40.
Zostáva preskúmať, či vo veci samej zaradenie sporných monitorov do kapitoly 84 KN 2004 musí byť vylúčené na základe vysvetliviek k harmonizovanému systému a vysvetliviek ku KN.
a) O vysvetlivke položky 84.71 k harmonizovanému systému
41.
Najskôr treba pripomenúť, že podľa ustálenej judikatúry vysvetlivky sú síce dôležité, ale nie sú v žiadnom prípade právne záväzné a nemôžu byť v rozpore s obsahom harmonizovaného systému a KN. (
21
)
42.
Pokiaľ ide o vysvetlivku položky 84.71 k harmonizovanému systému, podotýkam, že vzhľadom na skutočnosť, že bola prijatá viac ako dva roky predtým, než došlo ku skutkovým okolnostiam vo veci samej (v oblasti informačných technológií dostatočný čas na to, aby sa podstatne zmenila ponuka predávaných výrobkov), môže byť vykladaná aj takým spôsobom, že nezahŕňa úplne všetky monitory, ktoré patria do tejto položky 84.71, ale len časť z nich. Takýto výklad potvrdzuje aj začiatok vysvetlivky, podľa ktorej „medzi jednotky“ systému spracovávania údajov „sa zahŕňajú obrazovky automatických zariadení na spracovávanie údajov“. V takomto prípade by mohli existovať obrazovky, ktoré nemožno definovať ako „obrazovky automatických zariadení na spracovávanie údajov“ no napriek tomu by mohli byť zaradené do položky 84.71.
43.
Ak pripustíme, že sporná vysvetlivka v skutočnosti má taxatívne vypočítať monitory, ktoré majú patriť do položky 84.71 harmonizovaného systému, potom treba poukázať na nasledovné skutočnosti. Takýmto spôsobom vykladaná vysvetlivka vychádza z predpokladu, ktorý som už označil za nesprávny, že do tejto položky 84.71 môžu byť zaradené len monitory schopné pripojiť sa výlučne k počítaču. Inými slovami vysvetlivka vôbec nezahŕňa možnosť, ktorá je jasne stanovená v harmonizovanom systéme, zaradenia do položky 84.71 takého monitora, ktorý môže byť použitý aj v iných oblastiach než v oblasti „informatiky“, hoci nejde o jeho hlavné použitie. (
22
) Ak by vysvetlivka bola vykladaná týmto spôsobom, nemohla by sa použiť z dôvodu jej rozporu s harmonizovaným systémom.
44.
Okrem toho upozorňujem na to, že pokiaľ ide o iné technické vlastnosti, ktoré sú v spornej vysvetlivke uvedené pre monitory položky 84.71 harmonizovaného systému, výrobok sporný vo veci samej im úplne zodpovedá.
b) O vysvetlivke, ktorá sa týka podpoložky 84716090 KN
45.
Ani vysvetlivka uplatňovaná na podpoložku 84716090 KN 2004 nepripúšťa, aby sporné monitory boli vylúčené zo zaradenia do tejto položky.
46.
Táto vysvetlivka totiž uvádza len príklady a nemá taxatívnu povahu. Inými slovami vysvetlivka vypočítava špecifickú skupinu výrobkov, ktoré patria do dotknutej položky, ale súčasne nevylučuje, že do danej podpoložky môžu byť zaradené aj ďalšie výrobky, ktoré nie sú vo vysvetlivke uvedené. Takýto záver evidentnejšie vyplýva z formulácie samotnej vysvetlivky. (
23
)
5. O úlohe dohovoru WTO o obchode s produktmi informačných technológií
47.
Moje vyššie uvedené úvahy potvrdzuje dokonca aj dohoda WTO o obchode s produktmi informačných technológií.
48.
Netreba opomenúť, že pri poslednej analýze jadro problému zaradenia sporných výrobkov spočíva v tom, že v závislosti od toho, do ktorej položky KN sú zaradené, výrobky buď podliehajú alebo nepodliehajú dovoznému clu.
49.
Podľa dohody, ktorá sa v tomto zmysle uzavrela v rámci Svetovej obchodnej organizácie (WTO) a vyplýva z Ministerskej deklarácie z 13. decembra 1996 o obchode s produktmi informačných technológií, výrobky informačných technológií sú vo všeobecnosti oslobodené od cla. Túto dohodu prijala Rada rozhodnutím 97/359/ES z 24. marca 1997 o odstránení ciel na výrobky informačných technológií (
24
).
50.
Komisia a niektoré členské štáty vo všeobecnosti majú tendenciu vykladať spornú dohodu reštriktívne s cieľom maximálne obmedziť množstvo výrobkov, ktorým dohoda zaručuje oslobodenie od dovozného cla.
51.
Keďže priama uplatniteľnosť dohôd WTO na právo Spoločenstva by však bola veľmi problematická, (
25
) domnievam sa, že v zmysle povinnosti konformného výkladu (
26
) musí byť pri výklade KN (
27
) zohľadnené jasné znenie tejto dohody, ktoré hovorí v prospech voľného pohybu výrobkov informačných technológií oslobodených od cla.
6. Dobrovoľné jednostranné a dočasné pozastavenie uplatňovania cla na niektoré druhy monitorov
52.
Problém jednoznačne zaradiť monitory s tekutými kryštálmi uznal aj samotný zákonodarca Spoločenstva. Od roku 2005, sú totiž všetky farebné monitory s tekutými kryštálmi s uhlopriečkou obrazovky 48,5 cm a menej (približne 19 palcov) a s formátom obrazovky 4:3 alebo 5:4 oslobodené od cla. (
28
) Toto jednostranné rozhodnutie bolo dôsledkom praktických ťažkostí spojených s určením hlavného použitia sporných výrobkov, ako aj výsledkom konštatovania, že „obchodné údaje ukazujú, že v súčasnosti monitory, ktoré používajú technológiu plazmového displeja alebo displeja s tekutými kryštálmi s obrazovkou o rozmeroch 48,5 cm alebo menej a s formátom obrazovky 4:3 alebo 5:4, sa používajú najmä ako výstupné jednotky prístrojov automatického spracovania údajov“. (
29
)
53.
Toto dobrovoľné, dočasné pozastavenie uplatňovania cla nebolo ešte v čase, keď došlo ku skutkovým okolnostiam vo veci samej, v platnosti a v každom prípade technické vlastnosti sporných monitorov nezodpovedali parametrom výrobkov, ktoré profitujú z tohto dočasného pozastavenia uplatňovania cla (tieto výrobky totiž majú o niečo väčšie rozmery a rozdielny formát).
54.
Zdôrazňujem však, že nariadenie č. 493/2005 jasne ukazuje, že je nemožné zaradiť monitory zjednodušeným spôsobom a navyše je nevyhnutné pripustiť, že určité obrazovky potenciálne vedia reprodukovať signály prichádzajúce z iných zdrojov ako z počítača, avšak prevažne sa používajú hlavne v oblasti „informačných technológií“.
7. Návrh týkajúci sa prvej prejudiciálnej otázky
55.
Na záver si myslím, že odpoveď na prvú prejudiciálnu otázku má znieť, že poznámka 5 kapitoly 84 KN 2004 sa má vykladať v tom zmysle, že farebný monitor, ktorý je schopný reprodukovať jednak signály prichádzajúce zo stroja na automatické spracovanie údajov a jednak signály prichádzajúce z iných zdrojov, nie je len z tohto dôvodu vylúčený zo zaradenia do položky 8471 KN 2004.
V — O druhej prejudiciálnej otázke
56.
Za predpokladu, že sporný monitor nie je vylúčený zo zaradenia do položky 8471 KN 2004, sa vnútroštátny súd pýta, na základe akých okolností treba určiť, či tento monitor spĺňa podmienky stanovené v poznámke 5 B kapitoly 84 KN 2004 na zaradenie medzi výrobky informačných technológií.
A — Tvrdenia účastníkov konania
57.
Kamino tvrdí, že na určenie, či monitor je typom, ktorý sa používa výlučne alebo hlavne v systéme automatického spracovania údajov, je nevyhnutné preskúmať, na aký účel sa výrobok výlučne alebo hlavne používa.
58.
Vo veci samej rôzne objektívne faktory vedú k záveru, že sporné monitory majú byť zaradené do kapitoly 84 KN 2004. Ide najmä o konfiguráciu pixlov („dot pitch“), rozlíšenie, formát 16:10, vybavenie pripojeniami VGA a DVI a o skutočnosť, že nemajú diaľkové ovládanie, pripojenie SCART, TV tuner a ani prepínač kanálov. (
30
)
59.
Holandská vláda a Komisia sa na druhej strane domnievajú, že vzhľadom na odpoveď na prvú otázku, nie je potrebné na druhú otázku odpovedať.
60.
Napriek takémuto zásadnému stanovisku títo účastníci konania v rámci skúmania prvej prejudiciálnej otázky vyslovili určité úvahy, ktoré logicky súvisia skôr s druhou otázkou.
61.
Predovšetkým holandská vláda uviedla, že podľa jej názoru monitor s uvedenými špecifickými vlastnosťami nemožno považovať za typ monitora používaného výlučne alebo hlavne v systéme automatického spracovania údajov a to najmä vzhľadom na pripojenia tohto zariadenia (D-sub, DVI-D, USB, S-video, kompozitné video, audiovýstup). (
31
)
62.
Podľa názoru holandskej vlády, uvedeného v odpovedi na otázku Súdneho dvora, na to, aby monitor mohol byť zaradený do položky 8471, by možné použitie monitora „na iné účely než spracovanie údajov“ muselo byť „čisto teoretické“.
63.
Komisia uviedla, že vetu „jej základné [výlučné — neoficiálny preklad] alebo hlavné použitie je v systéme automatického spracovania údajov“ uvedenú v poznámke 5 B kapitoly 84 KN 2004 treba chápať ako odkaz na funkcie, ktoré zabezpečuje a nie ako odkaz na spôsob použitia. (
32
) Okrem toho technické vlastnosti sporného monitora, najmä jeho konfigurácie, rozlíšenie a jas, sú veľmi vhodné na iné použitie než na spracovanie údajov, čím nie je splnená podmienka stanovená touto poznámkou 5 B. (
33
)
B — Posúdenie
64.
Touto otázkou, ktorá je asi zo všetkých troch otázok najproblematickejšia, vnútroštátny súd žiada Súdny dvor, aby mu poskytol všeobecné informácie o spôsobe výkladu kombinovanej nomenklatúry. Súdny dvor má predovšetkým určiť presný zmysel ustanovenia uvedeného v poznámke 5 B kapitoly 84 KN 2004, t. j. má stanoviť, ktoré okolnosti treba zohľadniť pri zisťovaní, či výrobok spĺňa alebo nespĺňa podmienky stanovené týmto ustanovením.
65.
Keďže Súdny dvor nebol požiadaný o to, aby určil konkrétnu položku kombinovanej nomenklatúry, do ktorej majú byť sporné monitory zaradené, zostáva toto konkrétne rozhodnutie v právomoci vnútroštátneho súdu, ktorý by mal rozhodnúť na základe pokynov Súdneho dvora.
66.
Kľúčový problém predmetnej otázky spočíva v definícii prídavného mena „hlavné“. (
34
) Predchádzajúce prídavné meno „základné [výlučné — neoficiálny preklad]“ totiž nevyvoláva nijaké pochybnosti týkajúce sa výkladu, zatiaľ čo zmysel pojmu „hlavné“ je oveľa menej jednoznačný.
67.
Vzhľadom na to, že je úplne jasné, že nie je možné urobiť výklad tohto prídavného mena matematicky a/alebo percentuálne (napríklad uvedením percenta využívania pripojenia na počítač vo výške 80% celkového využitia), navrhujem Súdnemu dvoru vykladať pojem „hlavné použitie“ ako pojem ekvivalentný pojmu „normálne použitie“.
68.
Zdá sa mi totiž, že pojem „normálne použitie“ možno uplatniť na konkrétny prípad s menším rizikom možnosti vzniku nejasností.
69.
Navyše sa domnievam, že výraz „hlavné“, ktorý je obsiahnutý v tomto ustanovení, neodkazuje na čas, počas ktorého bol výrobok používaný na rôzne účely, ale skôr odkazuje na jeho najčastejšie použitie. Inými slovami výkladom sa nemá určiť percento každého jednotlivého použitia výrobku v prípadoch, keď sa používa na rôzne účely, ale skôr treba určiť „typické“ alebo „bežné“ použitie tohto výrobku.
70.
Je teda nevyhnutné, aby súd v konkrétnom prípade preskúmal, v čom tkvie použitie každého výrobku, na ktoré je uvedený výrobok racionálne určený.
71.
Okrem toho aj podľa mnou navrhovaného výkladu zameraného na posúdenie normálneho použitia sporného výrobku treba určiť konkrétne okolnosti, ktoré sa z hľadiska tohto posúdenia uplatnia.
72.
Podľa môjho názoru niet pochybností o tom, že podstatnou okolnosťou, ktorú treba zohľadniť, sú technické vlastnosti výrobku. V prípade sporných monitorov ide evidentne o také vlastnosti ako rozlíšenie, formát (vzťah medzi šírkou a výškou obrazovky), možnosti pripojenia, (
35
) možnosť regulovania výšky a naklonenia obrazovky, špeciálne ergonomické vlastnosti, ktoré majú uľahčiť používanie „pri pracovnom stole“, atď. a tieto vlastnosti musí preskúmať vnútroštátny súd s cieľom zistiť, či normálne použitie výrobku je ešte v medziach systému automatického spracovania údajov alebo nie je.
73.
Problematickejšia je možnosť určenia normálneho použitia výrobku z obchodného hľadiska, t. j. z hľadiska „cieľovej skupiny“. Ja túto možnosť vylučujem.
74.
Je totiž evidentné, že riziko zneužívania rastie, akonáhle sa kladie dôraz na také skutočnosti, ako je použitie výrobku uvedené na jeho obale alebo v reklamných materiáloch. Sú to prípady výrobkov, ktoré sú navonok prezentované že sú určené na iné účely ako je ich skutočný účel, hoci dotknutá verejnosť dobre vie, na čo sú reálne určené a to sa robí napríklad z dôvodu obísť obchodné zákazy alebo vylúčiť zodpovednosť výrobcu.
75.
Podľa môjho názoru stanovisko, ktoré som tu práve prezentoval, sa mi javí byť v súlade s judikatúrou Súdneho dvora, ktorá v zásade pripustila možnosť zohľadnenia určenia výrobku z hľadiska jeho colného zaradenia, avšak zdôraznila, že toto určenie musí vyplývať zo špecifických objektívnych vlastností. (
36
)
76.
Argument, na ktorý sa odvoláva predovšetkým Komisia na pojednávaní, v zmysle ktorého použitie, na ktoré je výrobok určený, je pre zaradenie irelevantný, nie je podľa mňa dôvodný. Podotýkam, že na jednej strane práve samotná poznámka 5 B kapitoly 84 KN 2004 hovorí o „použití“ výrobku (keďže hovorí o výrobkoch, ktorých „základné [výlučné — neoficiálny preklad] alebo hlavné použitie je v systéme automatického spracovania údajov“; kurzívou zvýraznil generálny advokát). Na druhej strane zdôrazňujem, že tu hovorím o použití výrobku, ktoré vyplýva z jeho objektívnych vlastností. Ide teda v skutočnosti tiež o objektívnu vlastnosť a nie o subjektívnu charakteristiku alebo o spôsoby uvádzania daného výrobku na trh.
77.
V dôsledku toho navrhujem Súdnemu dvoru odpovedať na druhú prejudiciálnu otázku v tom zmysle, že z hľadiska rozhodnutia o tom, že ide o výrobok, ktorého „základné [výlučné — neoficiálny preklad] alebo hlavné použitie je v systéme automatického spracovania údajov“ v zmysle poznámky 5 B kapitoly 84 KN 2004, je nevyhnutné preskúmať, či samotný výrobok sa normálne používa v rámci systému automatického spracovania údajov. Z tohto dôvodu je pri skúmaní každého jednotlivého prípadu nevyhnutné posúdiť všetky objektívne vlastnosti sporného výrobku.
VI — O tretej prejudiciálnej otázke
78.
Svojou treťou prejudiciálnou otázkou sa vnútroštátny súd pýta, či sporné monitory patria do pôsobnosti nariadenia č. 754/2004. Ak áno, potom sa vnútroštátny súd pýta aj na platnosť tohto nariadenia.
A — Tvrdenia účastníkov konania
79.
Kamino zamenil poradie problémov, ktoré predložil vnútroštátny súd, a predovšetkým zdôrazňuje, že nariadenie č. 754/2004 je nezákonné, lebo Komisia v danom nariadení jasne vyjadruje svoj zámer za každú cenu zabrániť tomu, aby do položky 8471 KN bol zaradený akýkoľvek monitor schopný reprodukovať videosignály z iných zdrojov ako z počítača, a z tohto dôvodu je nariadenie nezlučiteľné so samotnou KN a vo všeobecnosti s harmonizovaným systémom a s povinnosťami, ktoré na seba Spoločenstvo prevzalo ako zmluvná strana tohto systému. (
37
)
80.
Aj keby uvedené nariadenie bolo platné, neuplatnilo by sa na vec samu, lebo sa týka výrobkov úplne iného typu než sú výrobky posudzované vo veci samej. (
38
)
81.
Holandská vláda naopak uvádza, že toto sporné nariadenie je platné a možno ho uplatniť aj na sporné monitory buď priamo alebo minimálne analogicky. (
39
)
82.
Na druhej strane podľa Komisie je potrebné preskúmať tretiu otázku z hľadiska odpovede na prvú otázku.
B — Posúdenie
83.
Domnievam sa, že nariadenie Komisie č. 754/2004 nemožno uplatniť na sporné monitory z týchto dôvodov.
84.
Predovšetkým je treba vylúčiť priame uplatnenie samotného nariadenia z dôvodu odlišných technických vlastností dotknutých monitorov a obrazoviek, ktoré sú predmetom zaradenia v tomto nariadení.
85.
Nariadenie č. 754/2004 totiž z hľadiska colného zaradenia berie do úvahy dve plazmové obrazovky, ktoré majú uhlopriečku 106 cm (čo je približne 42 palcov) a rozlíšenie 852 x 480 a 1024 x 1024 pixlov.
86.
Už tieto dve vlastnosti jasne naznačujú, že v nariadení ide o výrobky, ktoré sa úplne odlišujú od výrobkov posudzovaných vo veci samej. Treba totiž pripomenúť, že monitory sporné vo veci samej majú pri menších rozmeroch (23 palcov, t. j. 58,42 cm) oveľa väčšie rozlíšenie (1920 x 1200 pixlov). Tento fakt je v súlade s rozdielnou technológiou porovnávaných výrobkov: zatiaľ čo LCD obrazovka má rôzne spôsoby použitia v závislosti od jej technických parametrov, plazmové obrazovky sa typicky používajú na reprodukciu televízneho signálu, filmov a prezentácií pri relatívne malom rozlíšení v porovnaní s ich rozmermi.
87.
Okrem toho nemožno súhlasiť s tvrdením holandskej vlády uvedeným najmä v bode 41 jej pripomienok, podľa ktorého plazmová technológia, ktorá je typická pre monitory upravené nariadením č. 754/2004, nepredstavuje relevantný prvok a nebráni uplatneniu tohto nariadenia na monitory sporné vo veci samej. Domnievam sa totiž, že tomuto tvrdeniu odporujú pri objektívnom zohľadnení existujúce rozdiely medzi plazmovou technológiou a LCD technológiou, ako aj skutočnosť, ktorú holandská vláda uznala na pojednávaní, že plazmové obrazovky sa vo všeobecnosti nepoužívajú ako výstupné jednotky strojov na automatické spracovanie údajov. Inými slovami sporné výrobky nie sú zameniteľné.
88.
Zostáva preskúmať, či, ako tvrdí holandská vláda v tom istom bode 41 pripomienok, nariadenie č. 754/2004 eventuálne je uplatniteľné na skúmané monitory síce nie priamo, ale analogicky.
89.
Domnievam sa však, že aj v tomto prípade treba odpovedať záporne.
90.
Aj keď totiž Súdny dvor v zásade pripustil možnosť vo všeobecnosti uplatniť analogicky nariadenie o zaradení, predsa len upresnil, že k tomu môže dôjsť len pri výrobkoch „porovnateľných“ s výrobkami, ktoré sú uvedené v samotnom nariadení, pretože tým sa „podporuje koherentný výklad KN, ako aj rovnosť zaobchádzania s hospodárskymi subjektmi“. (
40
) Vo veci samej, ako sme videli, však nemožno jednoznačne vychádzať z toho, že skúmané LCD monitory sú porovnateľné s plazmovými obrazovkami uvedenými v nariadení č. 754/2004.
91.
Na tretiu prejudiciálnu otázku treba odpovedať v tom zmysle, že sporné monitory nepatria do pôsobnosti nariadenia č. 754/2004. V dôsledku toho nie je známa žiadna skutočnosť nasvedčujúca tomu, že toto nariadenie je nezákonné.
VII — Návrh
92.
Vzhľadom na vyššie uvedené úvahy navrhujem, aby Súdny dvor odpovedal na otázky položené Hoge Raad der Nederlanden takto:
1.
Poznámka 5 kapitoly 84 kombinovanej nomenklatúry z roku 2004 obsiahnutá v nariadení Komisie (ES) č. 1789/2003 z 11. septembra 2003, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 o tarifnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku, sa má vykladať v tom zmysle, že farebný monitor, ktorý je schopný reprodukovať jednak signály prichádzajúce zo stroja na automatické spracovanie údajov a jednak signály prichádzajúce z iných zdrojov, nie je len z tohto dôvodu vylúčený zo zaradenia do položky 8471 kombinovanej nomenklatúry z roku 2004.
2.
Z hľadiska rozhodnutia o tom, či ide o výrobok, ktorého „základné [výlučné — neoficiálny preklad] alebo hlavné použitie je v systéme automatického spracovania údajov“ v zmysle poznámky 5 B kapitoly 84 kombinovanej nomenklatúry z roku 2004, je nevyhnutné preskúmať, či samotný výrobok sa normálne používa v rámci systému automatického spracovania údajov. Z tohto dôvodu je pri skúmaní každého jednotlivého prípadu nevyhnutné posúdiť všetky objektívne vlastnosti sporného výrobku.
3.
Sporné monitory nepatria do pôsobnosti nariadenia Komisie (ES) č. 754/2004 z 21. apríla 2004 o zatrieďovaní určitého tovaru do kombinovanej nomenklatúry.
(
1
)	Jazyk prednesu: taliančina.
(
2
)	Nariadenie Komisie (ES) z 11. septembra 2003, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 o tarifnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. ES L 281, s. 1; Mim. vyd. 02/014, s. 3).
(
3
)	S ohľadom na súvislosti ustanovení KN 2004 a harmonizovaného systému pozri rozsudok z 12. januára 2006, Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht, C-311/04, Zb. s. I-609, bod 25 a citovanú judikatúru.
(
4
)	Už citované vysvetlivky sú z februára 2002. Sú dostupné v anglickom a francúzskom jazyku (oficiálny preklad do slovenčiny neexistuje).
(
5
)	Vysvetlivky ku kombinovanej nomenklatúre Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES C 256, 2002, s. 1).
(
6
)	Ú. v. EÚ L 118, s. 32.
(
7
)	Upozorňujem na to, že hoci sa v rozhodnutí vnútroštátneho súdu uvádza tento „audiovýstup“ a tento nie je predmetom sporu medzi účastníkmi konania, z informácií na internetovej stránke výrobcu (www.benq.com) vyplýva, že tento „audiovýstup“ v skutočnosti je 12 voltový výstup na zapojenie externých reproduktorov, ktoré môžu byť pripevnené na monitor, ale signál do nich musí prichádzať očividne z externého audiozdroja. Inými slovami, daný výrobok zrejme nemá nijaký audiovýstup.
(
8
)	Bod 41 pripomienok spoločnosti Kamino.
(
9
)	Tamže, bod 45.
(
10
)	Tamže, bod 55.
(
11
)	Nariadenie Komisie (ES) z 23. decembra 2005 týkajúce sa zatriedenia určitých druhov tovaru do kombinovanej nomenklatúry (Ú. v. EÚ L 346, s. 7). Toto nariadenie zaraďuje do položky 8471 predovšetkým monitor z tekutých kryštálov (LCD), ktorý má uhlopriečku obrazovky 15 palcov, rozlíšenie 1024 x 768 pixelov a jedine rozhranie D-sub. Zaradenie Komisia odôvodňuje takto: „[tento] monitor je určený na prijímanie signálov z centrálnej spracovateľskej jednotky systému na automatické spracovanie údajov. Výrobok je tiež schopný reprodukovať tak obrazové, ako aj zvukové signály. Vzhľadom na jeho veľkosť a obmedzenú schopnosť prijímať signály z iného zdroja, ako je stroj na automatické spracovanie údajov, cez kartu bez spracúvania obrazu sa však považuje za výhradne alebo hlavne určený na použitie v systémoch automatického spracovania údajov“.
(
12
)	Bod 34 pripomienok holandskej vlády.
(
13
)	Tamže, bod 36.
(
14
)	Body 28 až 36 pripomienok Komisie.
(
15
)	Tamže, bod 37.
(
16
)	Tamže, bod 39.
(
17
)	Ako som už spomenul vyššie, uvedené predovšetkým vyplýva z bodu 34 pripomienok holandskej vlády a z bodu 39 pripomienok Komisie. Chcel by som však podotknúť, že tí istí účastníci konania však na druhej stane tvrdili, aj keď sa nevyjadrili úplne jednoznačne, že samotná možnosť reprodukcie videosignálov, ktoré neprichádzajú z počítača, nepostačuje na vylúčenie zaradenia do kapitoly 84, pretože na účely vylúčenia by bolo navyše potrebné, aby táto „alternatívna“ alebo „doplnková“ funkcia nebola len okrajová alebo teoretická (pozri najmä bod 36 pripomienok holandskej vlády a bod 36 pripomienok Komisie). Na účely ďalších podrobností pozri v tejto súvislosti skúmanie druhej prejudiciálnej otázky.
(
18
)	Pozri najmä rozsudky z 26. septembra 2000, Eru Portugesa, C-42/99, Zb. s. I-7691, bod 13; zo 16. septembra 2004, DFDS, C-396/02, Zb. s. I-8439, bod 27, a z 8. decembra 2005, Possehl Erzkontor, C-445/04, Zb. s. I-10721, bod 19. Pozri tiež bod 75 týchto návrhov.
(
19
)	V záujme podrobnejšej analýzy problému si dovoľujem odkázať na moje návrhy prednesené 17. júla 2008 v spojených veciach Kip Europe a i., C-362/07 a C-363/07, body 50 až 69.
(
20
)	Rozsudok z 19. mája 1994, Siemens Nixdorf, C-11/93, Zb. s. I-1945, bod 16.
(
21
)	Pozri najmä rozsudky z 19. apríla 2007, Sunshine Deutschland Handelsgesellschaft, C-229/06, Zb. s. I-3251, bod 27; z 18. júla 2007, Olicom, C-142/06, Zb. s. I-6675, bod 31 a citovanú judikatúru, ako aj z 5. júna 2008, JVC France, C-312/07, Zb. s. I-4165, bod 34.
(
22
)	Aktuálna verzia vysvetliviek k harmonizovanému systému z roku 2007 je naopak ešte otvorenejšia. Vo vysvetlivke, ktorá sa týka položky 8528 a ktorá dnes zahŕňa všetky monitory, sa totiž uvádza, že medzi monitory určené výlučne alebo hlavne na pripojenie k počítaču (ktoré sa majú zaradiť do podpoložky 8258.41), „patria“ monitory, ktoré môžu byť pripojené len k jednému počítaču. Táto vysvetlivka teda nevylučuje, aby sa do tejto podpoložky zaradili aj iné monitory.
(
23
)	V niektorých jazykových verziách uvedenej vysvetlivky je netaxatívna povaha citovanej vysvetlivky evidentná vďaka použitiu adverbia. V talianskom texte sa napríklad uvádza, že do tejto položky patria „specialmente“ monitory schopné fungovať len v prípade ich pripojenia na počítač; francúzsky text uvádza pojem „notamment“ a španielsky text pojem „especialemente“. Adverbium chýba na druhej strane v iných jazykových verziách, hoci z formulácie vety vyplýva aj v týchto prípadoch, že touto špecifikáciou nie je rozsah výrobkov patriacich do podpoložky 84716090 vyčerpaný. Predovšetkým nemecká verzia uvádza, že „hierher gehören Datensichtgeräte, die nur als Ausgabeeinheiten von automatischen Daten-verarbeitungsmaschinen verwendet werden können“, anglická verzia upresňuje, že „this subheading includes visual display units which can only be used as output units for an automatic data-processing machine“ a holandská verzia, uvádza, že „deze onderverdeling omvat beeldschermeenheden die uitsluitend kunnen worden gebruikt als uitvoereenheid voor een automatische gegevensverwerkende machine“ (kurzívou zvýraznil generálny advokát).
(
24
)	[neoficiálny preklad] Ú. v. ES L 155, s. 1. V máji 2008 Spojené štáty podali na WTO oficiálnu sťažnosť, v ktorej namietali voči colnej praxi Spoločenstva, ktorá sa okrem iného týka aj monitorov, ktoré sú sporné vo veci samej. V súvislosti s touto sťažnosťou mám v čase písania týchto návrhov k dispozícii len všeobecné novinové články, takže sa nemôžem podrobnejšie k danej otázke vyjadriť. Podľa novinárskych zdrojov začali Spojené štáty obdobné konanie aj proti Japonsku a Taiwanu.
(
25
)	Súdny dvor niekoľkokrát potvrdil, že možnosť uplatniť dohodu WTO ako kritérium na posúdenie zákonnosti aktu Spoločenstva podlieha veľmi striktným podmienkam. Pozri najmä rozsudok z 30. septembra 2003, Biret & Cie/Rada, C-94/02 P, Zb. s. I-10565, body 55 a 56 a tam citovanú judikatúru. Súdny dvor v tejto súvislosti potvrdil, že pre právomoc preskúmať zákonnosť dotknutého aktu Spoločenstva s ohľadom na pravidlá WTO je nevyhnutné, aby „Spoločenstvo chcelo vykonať konkrétny záväzok v rámci WTO, alebo [aby] akt Spoločenstva výslovne odkazoval na konkrétne ustanovenia dohôd WTO“. Žiadna z týchto podmienok nie je v prípade KN splnená.
(
26
)	Pozri vo všeobecnosti k tejto povinnosti rozsudky z 24. novembra 1992, Poulsen a Diva Navigation, C-286/90, Zb. s. I-6019, bod 9; z 10. septembra 1996, Komisia/Nemecko, C-61/94, Zb. s. I-3989, bod 52, ako aj zo 14. júla 1998, Bettati, C-341/95, Zb. s. I-4355, bod 20. Pokiaľ ide špeciálne o dohodu TRIPS, ktorá patrí do systému WTO a má jeho vlastnosti, pozri rozsudky zo 16. júna 1998, Hermès, C-53/96, Zb. s. I-3603, bod 28; zo 14. decembra 2000, Dior a i., C-300/98 a C-392/08, Zb. s. I-11307, bod 47, ako aj zo 16. novembra 2004, Anheuser-Busch, C-245/02, Zb. s. I-10989, bod 55.
(
27
)	Pozri tiež moje návrhy vo veci Kip Europe a i., už citované v poznámke pod čiarou 19, body 67 až 69.
(
28
)	A to od prijatia nariadenia Rady (ES) č. 493/2005 zo 16. marca 2005, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu (EHS) č. 2658/87 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. EÚ L 82, s. 1). Toto ustanovenie bolo zachované aj v neskorších verziách KN: vo verzii platnej v roku 2008, ktorá je obsiahnutá v nariadení Komisie (ES) č. 1214/2007 z 20. septembra 2007, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. EÚ L 286, s. 1), je referenčnou položkou 85285990.
(
29
)	Odôvodnenie č. 3 nariadenia č. 493/2005.
(
30
)	Body 81 až 99 pripomienok Kamino.
(
31
)	Bod 36 pripomienok holandskej vlády.
(
32
)	Bod 35 pripomienok Komisie.
(
33
)	Tamže, bod 36.
(
34
)	Medzi jednotlivými jazykovými verziami poznámky 5 B nie sú v tejto súvislosti významné rozdiely: talianska verzia „esclusivamente o principalmente“ sa najviac zhoduje s nemeckou verziou „ausschließlich oder hauptsächlich“, anglickou verziou „solely or principally“, španielskou verziou „exclusiva o principalmente“, francúzskou „exclusivement ou principalement“ a holandskou verziou „uitsluitend of hoofzakelijk“.
(
35
)	V tejto súvislosti uvádzam, že na rozdiel od toho, čo tvrdí holandská vláda a Komisia, podľa môjho názoru možnosť pripojenia DVI nemôže sama osebe vylúčiť najčastejšie použitie monitora „na spracovanie údajov“, lebo v posledných rokoch stále väčší počet počítačov je vybavených videovýstupom DVI, ktorý v skutočnosti nahrádza výstup VGA.
(
36
)	Pozri najmä rozsudky z 28. marca 2000, Holz Greenen, C-309/98, Zb. s. I-1975, bod 15; z 5. apríla 2001, Deutsche Nichimen, C-201/99, Zb. s. I-2701, bod 20; zo 4. marca 2004, Krings, C-130/02, Zb. s. I-2121, bod 30, a Olicom, už citovaný v poznámke pod čiarou 21, bod 18. Okrem toho zdôrazňujem, že v rozsudku zo 17. marca 2005, Ikegami (C-467/03, Zb. s. I-2389, bod 24), Súdny dvor spomenul, aj keď len pomimo, reklamu na predaj výrobku.
(
37
)	Body 100 až 106 pripomienok Kamino.
(
38
)	Tamže, bod 107.
(
39
)	Body 38 až 42 pripomienok holandskej vlády.
(
40
)	Rozsudok Krings, už citovaný v poznámke pod čiarou 36, bod 35.