62009CJ0382_SK
Účastníci konania
Odôvodnenie
Výrok
Účastníci konania
Vo veci C‑382/09,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 234 ES, podaný rozhodnutím Augstākās Tiesas Senāts (Lotyšsko) z 8. septembra 2009 a doručený Súdnemu dvoru 28. septembra 2009, ktorý súvisí s konaním:
Stils Met SIA
proti
Valsts ieņēmumu dienests,
SÚDNY DVOR (piata komora),
v zložení: predseda piatej komory J.‑J. Kasel, sudcovia A. Borg Barthet (spravodajca) a E. Levits,
generálny advokát: N. Jääskinen,
tajomník: A. Calot Escobar,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
– Stils Met SIA, v zastúpení: V. Meļkovs,
– Valsts ieņēmumu dienests, v zastúpení: N. Jezdakova, splnomocnená zástupkyňa,
– lotyšská vláda, v zastúpení: K. Drēviņa a K. Krasovska, splnomocnené zástupkyne,
– Európska komisia, v zastúpení: A. Sauka a L. Bouyon, splnomocnení zástupcovia,
so zreteľom na rozhodnutie prijaté po vypočutí generálneho advokáta, že vec bude prejednaná bez jeho návrhov,
vyhlásil tento
Rozsudok
Odôvodnenie
1. Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu integrovaného sadzobníka Európskych spoločenstiev (ďalej len „TARIC“) zavedeného článkom 2 nariadenia Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. ES L 256, s. 1; Mim. vyd. 02/002, s. 382) a nariadenia Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (Ú. v. ES L 56, 1996, s. 1; Mim. vyd. 11/010, s. 45).
2. Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi Stils Met SIA (ďalej len „Stils Met“), spoločnosťou založenou podľa lotyšského práva, a Valsts ieņēmumu dienests (sekcia príjmov štátu, ďalej len „Dienests“) vo veci dovozu káblov z ocele pochádzajúcich z Ukrajiny v období od mája 2004 do septembra 2005.
Právny rámec
Právna úprava Únie
Colná právna úprava
3. Podľa článku 1 nariadenia č. 2658/87, zmeneného a doplneného nariadením Rady (ES) č. 254/2000 z 31. januára 2000 (Ú. v. ES L 28, s. 16; Mim. vyd. 02/009, s. 357, ďalej len „nariadenie č. 2658/87“):
„1. Komisia stanoví nomenklatúru tovaru (ďalej len ‚kombinovaná nomenklatúra‘...), ktorá spĺňa požiadavky ako Spoločného colného sadzobníka, tak aj štatistiky zahraničného obchodu spoločenstva a iných politík spoločenstva týkajúcich sa dovozu a vývozu tovaru.
2. Kombinovaná nomenklatúra musí obsahovať:
a) nomenklatúru harmonizovaného systému [zavedenú Medzinárodným dohovorom o harmonizovanom systéme opisu a číselného označovania tovaru];
b) triedenie spoločenstva na túto nomenklatúru označované ako ‚podpoložky KN‘ v tých prípadoch, keď je špecifikovaná príslušná colná sadzba;
c) predbežné opatrenia, doplnkové poznámky k triede alebo kapitole a poznámky pod čiarou k podpoložkám KN.
3. Kombinovaná nomenklatúra je uvedená v prílohe I...
…“
4. Článok 2 nariadenia č. 2658/87 stanovuje:
„Komisia stanoví [TARIC], ktorý spĺňa požiadavky Spoločného colného sadzobníka, štatistiky zahraničného obchodu a obchodnej, poľnohospodárskej a iných politík spoločenstva týkajúcich sa dovozu alebo vývozu tovaru.
Tento sadzobník sa zakladá na kombinovanej nomenklatúre a skladá sa z:
a) opatrení stanovených v tomto nariadení;
b) doplnkových triedení spoločenstvom (ďalej len ‚podpoložky [TARIC‑u]‘), nevyhnutných na implementáciu špecifických opatrení spoločenstva uvedených v prílohe II;
c) akýchkoľvek iných informácií nevyhnutných na implementáciu alebo riadenie kódov [TARIC‑u] a doplnkových kódov definovaných v článku 3 ods. 2 a 3;
d) sadzieb ciel a iných dovozných alebo vývozných poplatkov vrátane oslobodenia od cla a preferenčných ciel uplatňovaných pri dovoze alebo vývoze špecifického tovaru;
e) opatrení uplatňovaných pri vývoze alebo dovoze špecifického tovaru uvedených v prílohe II.“
5. Podľa článku 3 ods. 1 a 2 uvedeného nariadenia:
„1. Každá podpoložka KN pozostáva z osemmiestneho číselného kódu:
a) prvých šesť znakov je číselný kód položiek a podpoložiek nomenklatúry harmonizovaného systému;
b) siedmy a ôsmy znak označuje podpoložky [kombinovanej nomenklatúry tovarov zavedenej článkom 1].
…
2. Podpoložky [TARIC‑u] sa identifikujú 9. a 10. číslicou, ktoré spolu s číselnými znakmi uvedenými v odseku 1 tvoria číselné znaky [TARIC‑u]...“
6. Článok 6 toho istého nariadenia stanovuje, že Komisia zaisťuje zavedenie, aktualizáciu, riadenie a zverejnenie TARIC‑u.
7. Prvá časť kombinovanej nomenklatúry tvoriacej prílohu I nariadenia č. 2658/87 tak, ako bola zmenená a doplnená nariadením Komisie (ES) č. 1789/2003 z 11. septembra 2003 (Ú. v. EÚ L 281, s. 1; Mim. vyd. 02/014, s. 3, ďalej len „KN“), obsahuje úvodné ustanovenia. V tejto časti v oddiele I venovanom všeobecným pravidlám pododdiel A, nazvaný „Všeobecné pravidlá pre interpretáciu [KN]“, stanovuje:
„Zatrieďovanie výrobkov do [KN] sa riadi nasledujúcimi zásadami:
1. Názvy tried, kapitol a podkapitol majú len orientačný charakter; na právne účely sa zatriedenie určuje podľa znenia položiek a príslušných poznámok k triedam a kapitolám, a ak tieto položky alebo poznámky nevyžadujú inak, podľa nasledujúcich ustanovení.
…“
8. Druhá časť KN zahŕňa XV. triedu, nazvanú „Základné kovy a predmety zo základných kovov“. Táto trieda obsahuje najmä kapitolu 73 s nadpisom „Predmety zo železa alebo z ocele“.
9. Položka 7312 KN je triedená takto:
>lt>2
10. Podľa poznámky 1 kapitoly 72 KN:
„V tejto kapitole, a ak ide o písmená d), e) a f) tejto poznámky v celej [KN], majú jednotlivé termíny takýto význam:
…
d) ‚Oceľ‘
Železné materiály iné ako zatriedené do položky 7203 [(a to výrobky zo železa získané priamou redukciou železnej rudy a ostatné hubovité železo, v kusoch, v peletách alebo podobných tvaroch; železo, ktorého rýdzosť je najmenej 99,94 % hmotnosti v kusoch, peletách alebo podobných tvaroch)], ktoré sú (okrem určitých druhov vyrábaných vo forme odliatkov) kujné a obsahujú najviac 2 % hmotnosti uhlíka. C hrómové ocele však môžu mať vyšší obsah uhlíka.
e) ‚Nehrdzavejúce ocele (antikorózne ocele)‘
Zliatiny ocele obsahujúce najviac 1,2 % hmotnosti uhlíka a najmenej 10,5 % hmotnosti chrómu, ktoré môžu obsahovať ešte ďalšie prvky.
f) ‚Ostatné zliatinové (legované) ocele‘
Ocele, ktoré nevyhovujú definícii nehrdzavejúcich ocelí a ktoré obsahujú jeden alebo viac prvkov v týchto podieloch hmotnosti:
– 0,3 % alebo viac hliníka,
– 0,0008 % alebo viac bóru,
– 0,3 % alebo viac chrómu,
– 0,3 % alebo viac kobaltu,
– 0,4 % alebo viac medi,
– 0,4 % alebo viac olova,
– 1,65 % alebo viac mangánu,
– 0,08 % alebo viac molybdénu,
– 0,3 % alebo viac niklu,
– 0,06 % alebo viac nióbu,
– 0,6 % alebo viac kremíka,
– 0,05 % alebo viac titánu,
– 0,3 % alebo viac volfrámu,
– 0,1 % alebo viac vanádu,
– 0,05 % alebo viac zirkónia,
– 0,1 % alebo viac iných prvkov (okrem síry, fosforu, uhlíka a dusíka), braných jednotlivo.
…“
11. V rokoch 2004 a 2005, pokiaľ ide o podpoložky KN 7312 10 82, 7312 10 84 a 7312 10 86, obsahoval TARIC tieto podpoložky:
>lt>3
12. Kombinovaná nomenklatúra tvoriaca prílohu I nariadenia č. 2658/87 tak, ako bola táto príloha zmenená a doplnená nariadením Komisie (ES) č. 1810/2004 zo 7. septembra 2004 (Ú. v. EÚ L 327, s. 1), je zhodná s KN, pokiaľ ide o všetky ustanovenia uvedené v bodoch 7 až 11 tohto rozsudku.
Právna úprava antidumpingových opatrení
13. V čase skutočností rozhodných vo veci samej sa ustanovenia upravujúce uplatňovanie antidumpingových opatrení Európskou úniou nachádzali v nariadení č. 384/96.
14. Podľa článku 14 ods. 1 uvedeného nariadenia:
„Dočasné alebo konečné antidumpingové clá sa uložia nariadením a sú vyberané členskými štátmi v stanovenej forme, sadzbe a podľa ostatných kritérií špecifikovaných v nariadení, ktoré upravuje uloženie tohto cla. Tieto clá sa vyberajú nezávisle od colných poplatkov a iných daní, ktoré sú zvyčajne ukladané pri dovozoch. Žiaden výrobok súčasne nepodlieha antidumpingovým aj vyrovnávacím clám, ktoré majú riešiť tú istú situáciu spôsobenú dumpingom alebo subvencovaním vývozu.“
15. Podľa článku 1 ods. 1 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 1796/1999 z 12. augusta 1999 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečnom výbere uloženého dočasného cla na dovoz oceľových lán a káblov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Maďarsku, Indii, Mexiku, Poľsku, Južnej Afrike a Ukrajine a o ukončení antidumpingového konania súvisiaceho s dovozmi s pôvodom v Kórejskej republike (Ú. v. ES L 217, s. 1; Mim. vyd. 11/032, s. 106):
„1. Týmto sa zavádza konečné antidumpingové clo na dovozy oceľových lán a káblov, ktoré sa v súčasnosti klasifikujú v rámci číselných znakov KN ex7312 10 82 (číselný znak TARIC 7312 10 82*10), ex7312 10 84 (číselný znak TARIC 7312 10 84*10), ex7312 10 86 (číselný znak TARIC 7312 10 86*10), ex7312 10 88 (číselný znak TARIC 7312 10 88*10) a ex7312 10 99 (číselný znak TARIC 7312 10 99*10) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, Maďarsku, Indii, Mexiku, Poľsku, Južnej Afrike a Ukrajine.
…
3. Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa účinné ustanovenia týkajúce sa ciel.“
Vnútroštátna právna úprava
16. V čase skutočností rozhodných vo veci samej článok 32 zákona o daniach a poplatkoch (likums „Par nodokļiem un nodevām“, Latvijas Vēstnesis, 1995, č. 26), nazvaný „Zodpovednosť v prípade zníženia zdaniteľného základu“, vo svojich odsekoch 1 a 2 stanovoval:
„1 Ak osoba zodpovedná za zaplatenie dane alebo cla poruší povinnosti, ktoré jej vyplývajú z daňového zákona, tým, že zníži základ dane v daňovom priznaní predloženom daňovému úradu, tento úrad vypočíta výšku zníženia dane a určí pokutu vo výške tejto sumy, ibaže osobitný daňový predpis upravuje inú výšku pokuty.
2 Pokuta sa neuloží, ak sú splnené tieto dve podmienky:
– 1. osoba zodpovedná za zaplatenie dane predložila opravné alebo dodatočné daňové priznanie (spolu s dôkazmi) pred začatím kontroly daňového úradu;
– 2. v lehote piatich pracovných dní od podania opravného daňového priznania zaplatila splatnú daň, ako aj zvýšenie hlavného dlhu a úroky z omeškania až do podania opravného alebo dodatočného daňového priznania (spolu s dôkazmi).“
Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
17. Medzi májom 2004 a septembrom 2005 spoločnosť Stils Met doviezla z Ukrajiny káble z ocele na účely ich prepustenia do voľného obehu v Lotyšsku. Tovar bol prihlásený do podpoložiek TARIC‑u 7312 10 82 90, 7312 10 84 90 a 7312 10 86 90.
18. V rámci kontroly sa Dienests domnieval, že dotknuté výrobky boli z ocele, takže vzhľadom na rozmer ich prierezu a ich pôvod patrili do podpoložiek TARIC‑u 7312 10 82 19, 7312 10 84 19 a 7312 10 86 19.
19. Dienests v dôsledku toho rozhodnutím z 20. júna 2006 uložil spoločnosti Stils Met povinnosť zaplatiť štátu sumu 485 286,58 LVL (približne 697 356 eur), zodpovedajúcu antidumpingovému clu vo výške 205 629,87 LVL, dani z pridanej hodnoty vo výške 37 013,42 LVL a pokute vo výške rovnajúcej sa celej sume antidumpingového cla, teda 242 643,29 LVL.
20. Stils Met podala proti tomuto rozhodnutiu žalobu o neplatnosť. Uviedla najmä, že počas prihlasovania výrobkov predložila osvedčenia vydané laboratóriom výrobcu informujúce deklaranta a colnú správu o ich chemickom zložení a osobitne o tých prvkoch, ktoré určujú, že zodpovedajú označeniu „ostatné zliatinové (legované) ocele“ v zmysle poznámky 1 písm. f) kapitoly 72 KN.
21. Stils Met tiež uviedla, že hoci by aj Dienests správne zatriedil dotknuté výrobky, nemal právo uložiť jej pokutu podľa vnútroštátnej právnej úpravy.
22. Administratīvā rajona tiesa (okresný správny súd) vyhovel žalobe podanej zo strany Stils Met a rozsudkom zo 4. októbra 2007 rozhodnutie Dienestsu zrušil. Po preskúmaní údajov týkajúcich sa chemického zloženia dotknutých výrobkov sa tento súd domnieval, že Dienests nedisponoval dostatočnými dôkazmi o tom, že tieto výrobky mali byť považované za vyrobené z ocele v zmysle poznámky 1 písm. d) kapitoly 72 KN.
23. Dienests podal proti tomuto rozsudku odvolanie na Administratīvā apgabaltiesa (krajský správny súd), ktorý napadnutý rozsudok zmenil. Vzhľadom na delenie KN medzi výrobky z nehrdzavejúcej ocele na jednej strane a ostatné výrobky zo železa alebo z ocele na druhej strane tento súd nakoniec dospel k záveru, že v podpoložkách TARIC‑u vychádzajúcich z podpoložiek KN 7312 10 82, 7312 10 84 a 7312 10 86 kategória „oceľ“ pokrýva výrobky z ocele, s výnimkou výrobkov z nehrdzavejúcej ocele, bez ohľadu na ich chemické zloženie, zatiaľ čo kategória „ostatné“ pokrýva výrobky, ktoré nie sú z ocele, to znamená zo železa.
24. Stils Met podala proti rozhodnutiu vydanému v odvolacom konaní dovolanie na Augstākās Tiesas Senāts (Najvyšší súd).
25. Podľa Stils Met treba na základe poznámky 1 kapitoly 72 KN určiť, do ktorej kategórie – d) „oceľ“, e) „nehrdzavejúce ocele (antikorózne ocele)“ alebo f) „ostatné zliatinové (legované) ocele“ – patria výrobky dotknuté vo veci samej. Táto spoločnosť tvrdí, že ak informácie o chemickom zložení uvedených výrobkov nepostačujú na určenie, že sú vyrobené z „ostatnej zliatinovej (legovanej) ocele“, treba ich zatriediť do príslušných podpoložiek TARIC‑u zodpovedajúcich výrobkom z ocele, čiže do tých, ktorých kód sa končí číslami 11, ako to urobil Dienests. Ak sú naopak tieto informácie dostatočné na určenie, že sú vyrobené z „ostatných zliatinových (legovaných) ocelí“, treba ich zaradiť do príslušných podpoložiek TARIC‑u zodpovedajúcich iným výrobkom ako z ocele, čiže do tých, ktorých kód sa končí číslami 90.
26. Stils Met okrem toho uvádza, že antidumpingové clá nemožno považovať za daň alebo poplatok v zmysle zákona o daniach a poplatkoch, takže pokuty upravené týmto zákonom nie sú vo veci samej uplatniteľné.
27. Domnievajúc sa, že výsledok sporu, o ktorom rozhoduje, závisí od výkladu uplatniteľnej právnej úpravy Únie, Augstākās tiesas Senāts rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:
„1. Majú sa kódy TARIC‑u 7312 10 82 19, 7312 10 84 19 a 7312 10 86 19 vykladať v tom zmysle, že v rokoch 2004 a 2005 sa do uvedených kódov mali zaradiť v závislosti od príslušného prierezového rozmeru výrobky z ocele – splietané lanká, laná a káble, ktoré sú nepotiahnuté alebo len pokovované alebo potiahnuté zinkom, predovšetkým zo zliatinovej ocele (ale nie z nehrdzavejúcej ocele) –, ktoré neboli dovezené z Moldavska alebo z Maroka, bez ohľadu na ich chemické zloženie?
2. Má sa článok 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 384/96... vykladať v tom zmysle, že bráni uplatneniu... pokuty... rovnajúcej sa celej sume antidumpingového cla, ktorá je upravená vo vnútroštátnom predpise dotknutého [členského] štátu (článok 32 ods. 2 lotyšského zákona o daniach a poplatkoch) pre prípad porušenia daňového zákona?“
O prejudiciálnych otázkach
O prvej otázke
28. Svojou prvou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má TARIC vykladať v tom zmysle, že v rokoch 2004 a 2005 mali byť oceľové laná a káble, akými sú laná a káble vo veci samej, ktoré sú nepotiahnuté alebo len pokovované či potiahnuté zinkom, s maximálnym prierezovým rozmerom presahujúcim 3 mm, ale nepresahujúcim 48 mm, ktoré nepochádzajú ani z Moldavska, ani z Maroka, zatriedené do podpoložiek TARIC‑u 7312 10 82 19, 7312 10 84 19 alebo 7312 10 86 19 alebo do podpoložiek TARIC‑u 7312 10 82 90, 7312 10 84 90 alebo 7312 10 86 90.
29. Na úvod treba pripomenúť ustálenú judikatúru, podľa ktorej v záujme právnej istoty a uľahčenia kontrol sa má rozhodujúce kritérium na colné zaradenie tovarov hľadať všeobecným spôsobom v ich objektívnych znakoch a vlastnostiach, ako sú definované v znení položky KN a v poznámkach k triede alebo ku kapitole (pozri najmä rozsudok z 18. júna 2009, Kloosterboer Sevices, C‑173/08, Zb. s. I‑5347, bod 24).
30. V predmetnej veci je nepochybné, že tovar dotknutý vo veci samej patrí do podpoložiek 7312 10 82, 7312 10 84 a 7312 10 86 KN v závislosti od rozmeru ich prierezu. V súlade s ich znením patria do týchto podpoložiek oceľové laná a káble, ktoré sú nepotiahnuté alebo len pokovované či potiahnuté zinkom, zo železa alebo z ocele, ale nie z nehrdzavejúcej ocele, s prierezovým rozmerom presahujúcim 3 mm, ale nepresahujúcim 48 mm. V rámci TARIC‑u sú takéto výrobky rozdelené na výrobky „z ocele“ (podpoložky TARIC‑u 7312 10 82 11, 7312 10 84 11 alebo 7312 10 86 11) a „ostatné“ (podpoložky TARIC‑u 7312 10 82 90, 7312 10 84 90 alebo 7312 10 86 90).
31. Stils Met tvrdí, že na základe poznámky 1 kapitoly 72 KN treba určiť, či oceľové laná a káble dotknuté vo veci samej patria do kategórie „oceľ“, „nehrdzavejúce ocele (antikorózne ocele)“ alebo „ostatné zliatinové (legované) ocele“. Ak sú informácie o chemickom zložení dotknutých výrobkov dostatočné na určenie, že sú vyrobené z „ostatných zliatinových (legovaných) ocelí“, treba ich zaradiť do podpoložiek TARIC‑u 7312 10 82 90, 7312 10 84 90 alebo 7312 10 86 90 v závislosti od maximálneho rozmeru ich prierezu.
32. Dienests, lotyšská vláda a Európska komisia naopak tvrdia, že laná a káble zo zliatinovej ocele, akými sú laná a káble vo veci samej, majú byť zaradené do podpoložiek TARIC‑u 7312 10 82 19, 7312 10 84 19 alebo 7312 10 86 19. V tomto ohľade tvrdia, že ak by výrobky z nehrdzavejúcej ocele mali pridelený rozdielny kód KN, podpoložky TARIC‑u 7312 10 82 19, 7312 10 84 19 a 7312 10 86 19 nevykazujú nijaký rozdiel podľa druhu ocele, takže pokrývajú nielen zliatinové (legované) ocele, ale aj nezliatinové ocele. Naopak, vzhľadom na opis a štruktúru položky 7312 výrobky zo železa, to znamená výrobky, ktoré nie sú z ocele, majú byť zaradené do podpoložiek TARIC‑u 7312 10 82 90, 7312 10 84 90 a 7312 10 86 90.
33. Najskôr treba pripomenúť, že podľa znenia položky 7312 KN do nej patria „splietané lanká, laná, káble, splietané pásy, slučky a podobné výrobky zo železa alebo z ocele, elektricky neizolované“. KN označuje v rámci podpoložky 7312 10 30 splietané lanká, laná a káble „z nehrdzavejúcej ocele“ a v rámci nasledujúcich podpoložiek „ostatné“ splietané lanká, laná a káble. Z toho vyplýva, že splietané lanká, laná a káble z nehrdzavejúcej ocele patria do podpoložky 7312 10 30 KN, zatiaľ čo splietané lanká, laná a káble zo železa alebo z ocele, ale nie z nehrdzavejúcej ocele, patria do nasledujúcich podpoložiek.
34. Do podpoložiek 7312 10 82, 7312 10 84 alebo 7312 10 86 teda patria laná a káble zo železa alebo z ocele, ale nie z nehrdzavejúcej ocele, ktoré sú nepotiahnuté alebo len pokovované či potiahnuté zinkom, s maximálnym prierezovým rozmerom presahujúcim 3 mm, ale nepresahujúcim 48 mm.
35. Z toho vyplýva, že kódy TARIC‑u 7312 10 82 11, 7312 10 84 11 a 7312 10 86 11 zodpovedajú lanám a káblom z ocele, ale nie z nehrdzavejúcej ocele. Zo štruktúry a znenia príslušných podpoložiek TARIC‑u okrem toho vyplýva, že kódy TARIC‑u 7312 10 82 11 (zaslané z Moldavska), 7312 10 82 12 (zaslané z Maroka) a 7312 10 82 19 (ostatné) označujú geografický pôvod lán a káblov z ocele, ale nie z nehrdzavejúcej ocele. Rovnako to platí pre kódy TARIC‑u uplatniteľné na káble, na ktoré sa vzťahujú podpoložky 7312 10 84 a 7312 10 86 KN. V dôsledku toho sa kódy TARIC‑u 7312 10 82 19, 7312 10 84 19 a 7312 10 86 19 vzťahujú na laná a káble z ocele, ale nie z nehrdzavejúcej ocele, ktoré sú nepotiahnuté alebo len pokovované či potiahnuté zinkom, s maximálnym prierezovým rozmerom presahujúcim 3 mm, ale nepresahujúcim 48 mm, a pochádzajú z iných štátov ako Moldavsko a Maroko.
36. Zo štruktúry TARIC‑u tiež vyplýva, že kódy TARIC‑u 7312 10 82 90, 7312 10 84 90 alebo 7312 10 86 90 zodpovedajú lanám a káblom, ktoré sú nepotiahnuté alebo len pokovované či potiahnuté zinkom, s prierezovým rozmerom presahujúcim 3 mm, ale nepresahujúcim 48 mm, iným ako z ocele, to znamená tým, ktoré sú zo železa.
37. Okrem toho treba pripomenúť, že podľa ustálenej judikatúry poznámky, ktoré sú uvedené na začiatku kapitol Spoločného colného sadzobníka, rovnako ako vysvetlivky k nomenklatúre Rady pre colnú spoluprácu predstavujú dôležité prostriedky na zaistenie jednotného uplatňovania tohto sadzobníka a ako také poskytujú poznatky využiteľné na jeho výklad (pozri najmä rozsudky z 20. novembra 1997, Wiener SI, C‑338/95, Zb. s. I‑6495, bod 11, a zo 7. februára 2002, Turbon International, C‑276/00, Zb. s. I‑1389, bod 22).
38. V predmetnej veci poznámka 1 kapitoly 72 KN spresňuje, čo treba rozumieť pod oceľou, nehrdzavejúcimi oceľami (antikoróznymi oceľami) a ostatnými zliatinovými (legovanými) oceľami. Zo znenia tejto poznámky vyplýva, že uvedené definície sú relevantné pre celú KN, teda vrátane jej kapitoly 73. Bod d) tejto poznámky poskytuje definíciu „ocele“ vo všeobecnosti. „Nehrdzavejúce ocele (antikorózne ocele)“ definované v jej bode e) a „ostatné zliatinové (legované) ocele“ definované v jej bode f) predstavujú osobitné kategórie ocele, a preto ich treba považovať za patriace do všeobecnej kategórie „ocele“.
39. S prihliadnutím na tieto definície na účely zaradenia lán a káblov z ocele, akými sú laná a káble ako vo veci samej, patria laná a káble z nehrdzavejúcej ocele (antikoróznej ocele) v zmysle bodu e) poznámky 1 kapitoly 72 KN do jej podpoložky 7312 10 30. Naopak, pri neexistencii rozdielov v rámci položky 7312 KN medzi lanami a káblami z ocele a lanami a káblami z „ostatných zliatinových (legovaných) ocelí“ v zmysle bodu f) tejto poznámky treba uviesť, že laná a káble z ocele, ale nie z nehrdzavejúcej ocele, ktoré sú nepotiahnuté alebo len pokovované či potiahnuté zinkom a pochádzajú z iných štátov ako Moldavsko a Maroko, patria do podpoložiek TARIC‑u 7312 10 82 19, 7312 10 84 19 alebo 7312 10 86 19 v závislosti od rozmeru ich prierezu.
40. Vzhľadom na vyššie uvedené úvahy treba na prvú položenú otázku odpovedať tak, že TARIC sa má vo svojom znení uplatniteľnom v rokoch 2004 a 2005 vykladať v tom zmysle, že na laná a káble z ocele, ale nie z nehrdzavejúcej ocele, ktoré sú nepotiahnuté alebo len pokovované či potiahnuté zinkom, s maximálnym prierezovým rozmerom presahujúcim 3 mm, ale nepresahujúcim 48 mm, a nepochádzajú ani z Moldavska, ani z Maroka, sa vzťahujú kódy TARIC‑u 7312 10 82 19, 7312 10 84 19 alebo 7312 10 86 19 v závislosti od rozmeru ich prierezu.
O druhej otázke
41. Svojou druhou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa článok 14 ods. 1 nariadenia č. 384/96 má vykladať v tom zmysle, že bráni právnej úprave členského štátu, ktorá v prípade chyby v colnom zaradení tovaru dovezeného na colné územie Únie upravuje uplatnenie pokuty vo výške rovnajúcej sa celej sume antidumpingového cla uplatniteľného na tento tovar s prihliadnutím na jeho správne colné zaradenie.
42. Na úvod treba pripomenúť, že podľa článku 14 ods. 1 nariadenia č. 384/96 sa antidumpingové clá uložia nariadením a sú vyberané členskými štátmi v stanovenej forme, sadzbe a podľa ostatných kritérií špecifikovaných v nariadení, ktoré upravuje uloženie tohto cla. V predmetnej veci nariadenie č. 1796/1999 neupravuje sankcie v prípade porušenia jeho ustanovení.
43. Podľa článku 1 ods. 3 tohto nariadenia sa však, ak nie je uvedené inak, uplatňujú účinné ustanovenia týkajúce sa ciel. Napriek tomu je nutné konštatovať, že ani tieto ustanovenia neupravujú sankciu v prípade chyby v colnom zaradení tovarov dovezených na colné územie Únie.
44. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že v súlade s ustálenou judikatúrou, ak právna úprava Únie nestanovuje osobitnú sankciu v prípade porušenia jej ustanovení alebo odkazuje v tomto bode na vnútroštátne ustanovenia, článok 10 ES ukladá členským štátom povinnosť prijať všetky potrebné opatrenia, aby sa zaručila pôsobnosť a účinnosť práva Únie. Aj keď majú členské štáty diskrečnú právomoc, pokiaľ ide o výber opatrení, sú povinné dbať na to, aby porušenie predpisov Únie bolo sankcionované za vecných aj procesných podmienok analogických s podmienkami, ktoré sa uplatňujú na porušenia vnútroštátneho práva rovnakej povahy a dôležitosti a ktoré v každom prípade prisudzuje sankcii účinný, primeraný a odradzujúci charakter (pozri rozsudky z 26. októbra 1995, C‑36/94, Siesse, Zb. s. I‑3573, bod 20, a zo 16. októbra 2003, Hannl‑Hofstetter, C‑91/02, Zb. s. I‑12077, bod 17).
45. Z toho vyplýva, že členské štáty si môžu zvoliť opatrenia, ktoré sa im zdajú vhodné v prípade porušenia ustanovení nariadenia č. 1796/1999. Napriek tomu sú pri vykonávaní svojich právomocí povinné dodržiavať právo Únie a jeho všeobecné zásady a v dôsledku toho zásadu proporcionality (pozri analogicky rozsudky Siesse, už citovaný, bod 21; zo 7. decembra 2000, de Andrade, C‑213/99, Zb. s. I‑11083, bod 20, a Hannl‑Hofstetter, už citovaný, bod 18).
46. Samotná zásada uloženia pokuty, akou je pokuta vo veci samej, ktorá má zabezpečiť, že zdaniteľné osoby budú dodržiavať svoje povinnosti v oblasti daňových priznaní, sa nezdá byť v rozpore s právom Únie. Ustanovenie ako vo veci samej totiž umožňuje viesť hospodárske subjekty k tomu, aby príslušným vnútroštátnym orgánom predkladali priznania v súlade s uplatniteľnou právnou úpravou vrátane colnej právnej úpravy Únie a antidumpingových opatrení vyplývajúcich z práva Únie. Pri neexistencii takéhoto opatrenia by totiž chyby v colnom zaradení tovarov podliehajúcich uplatneniu antidumpingových ciel nemali v konečnom dôsledku nijaký vplyv na dotknuté hospodárske subjekty.
47. Pokiaľ ide o výšku pokuty, je potrebné, aby bola v súlade s judikatúrou citovanou v bode 44 tohto rozsudku určená za podmienok analogických s podmienkami, ktoré vo vnútroštátnom práve platia pre porušenia rovnakej povahy a rovnakej závažnosti. Hoci a priori
sa zdá, že ide o takýto prípad, čo sa týka vnútroštátneho ustanovenia dotknutého vo veci samej, a to vzhľadom na jeho znenie, bude úlohou vnútroštátneho súdu posúdiť, či pokuta dotknutá vo veci samej je skutočne v súlade s uvedenými zásadami.
48. Vzhľadom na vyššie uvedené zásady treba na druhú položenú otázku odpovedať tak, že článok 14 ods. 1 nariadenia č. 384/96 sa má vykladať v tom zmysle, že nebráni právnej úprave členského štátu, ktorá v prípade chyby v colnom zaradení tovarov dovezených na colné územie Únie upravuje uplatňovanie pokuty vo výške rovnajúcej sa celej sume uplatniteľného antidumpingového cla v rozsahu, v akom je jej výška určená za podmienok analogických s podmienkami, ktoré vo vnútroštátnom práve platia pre porušenia rovnakej povahy a rovnakej závažnosti a ktoré prisudzujú sankcii účinný, primeraný a odradzujúci charakter, pričom uvedené skutočnosti musí posúdiť vnútroštátny súd.
O trovách
49. Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Výrok
Z týchto dôvodov Súdny dvor (piata komora) rozhodol takto:
1. Integrovaný sadzobník Európskych spoločenstiev zavedený článkom 2 nariadenia Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku vo svojom znení uplatniteľnom v rokoch 2004 a 2005 sa má vykladať v tom zmysle, že na laná a káble z ocele, ale nie z nehrdzavejúcej ocele (antikoróznej ocele), ktoré sú nepotiahnuté alebo len pokovované či potiahnuté zinkom, s maximálnym prierezovým rozmerom presahujúcim 3 mm, ale nepresahujúcim 48 mm, a nepochádzajú ani z Moldavska, ani z Maroka, sa vzťahujú kódy TARIC‑u 7312 10 82 19, 7312 10 84 19 alebo 7312 10 86 19 v závislosti od rozmeru ich prierezu.
2. Článok 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, sa má vykladať v tom zmysle, že nebráni právnej úprave členského štátu, ktorá v prípade chyby v colnom zaradení tovarov dovezených na colné územie Únie upravuje uplatňovanie pokuty vo výške rovnajúcej sa celej sume uplatniteľného antidumpingového cla v rozsahu, v akom je jej výška určená za podmienok analogických s podmienkami, ktoré vo vnútroštátnom práve platia pre porušenia rovnakej povahy a rovnakej závažnosti a ktoré prisudzujú sankcii účinný, primeraný a odradzujúci charakter, pričom uvedené skutočnosti musí posúdiť vnútroštátny súd.