62018CC0785
NÁVRHY GENERÁLNEHO ADVOKÁTA
MANUEL CAMPOS SÁNCHEZ‑BORDONA
prednesené 26. septembra 2019 (
1
)
Vec C‑785/18
GAEC Jeanningros
proti
Institut national de l’origine et de la qualité (INAO),
Ministre de l’Agriculture et de l’Alimentation,
Ministre de l’Économie et des Finances,
za účasti:
Comité interprofessionnel de gestion du Comté
[návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podala Conseil d’État (Štátna rada, Francúzsko)]
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Poľnohospodárstvo – Ochrana zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín – Zmena špecifikácie výrobku – Podstatná zmena – Nepodstatná zmena – Žiadosť o nepodstatnú zmenu napadnutá žalobou na vnútroštátnych súdoch – Vnútroštátna judikatúra, podľa ktorej sa musí žaloba zamietnuť, ak bolo vydané rozhodnutie Komisie – Chránené označenie pôvodu ‚Comté‘“
1.
V súlade s nariadením (EÚ) č. 1151/2012 (
2
) musí chránené označenie pôvodu (ďalej len „CHOP“) spĺňať špecifikáciu, v ktorej je uvedený jeho názov, opis výrobku, spôsob jeho výroby, vymedzenie zemepisnej oblasti a iné relevantné údaje.
2.
Uvedené špecifikácie možno zmeniť prostredníctvom zmiešaných správnych konaní podobných konaniam, ktoré sa uplatnia na prvý zápis CHOP do registra, na ktorých sa podieľajú tak vnútroštátne orgány, ako aj Komisia. Pravidlá upravujúce tieto konania sa nachádzajú v delegovanom nariadení (
3
), ako aj vo vykonávacom nariadení (
4
) a mierne sa líšia podľa toho, či sú tieto zmeny podstatné.
3.
Prejudiciálna otázka, ktorú kladie Conseil d’État (Štátna rada, Francúzsko), umožní Súdnemu dvoru objasniť úlohu súdov, ktoré majú preskúmavať platnosť rozhodnutí vnútroštátnych orgánov vydaných v uvedených konaniach.
4.
Konkrétne treba objasniť, či v prípade, ak Komisia vyhovela žiadosti o „nepodstatnú“ zmenu špecifikácie CHOP, ktorú schválili orgány členského štátu, súdy tohto štátu musia rozhodnúť o žalobách podaných proti vnútroštátnym rozhodnutiam, na základe ktorých bola schválená uvedená zmena.
I. Právny rámec
A.
Právo Únie
1. Nariadenie č. 1151/2012
5.
Podľa článku 7:
„1.   Chránené označenie pôvodu alebo chránené zemepisné označenie musí spĺňať špecifikáciu, ktorá pozostáva aspoň z týchto prvkov:
a)
názov, ktorému sa má poskytnúť ochrana ako označeniu pôvodu alebo zemepisnému označeniu…;
b)
opis výrobku, v prípade potreby vrátane surovín, ako aj základné fyzikálne, chemické, mikrobiologické alebo organoleptické vlastnosti výrobku;
c)
definícia zemepisnej oblasti…, a ak je to vhodné, údaje označujúce súlad s požiadavkami uvedenými v článku 5 ods. 3;
d)
dôkaz o tom, že výrobok pochádza z vymedzenej zemepisnej oblasti uvedenej v článku 5 ods. 1 alebo 2;
e)
opis spôsobu výroby výrobku, a ak je to vhodné, opis originálnych a nemenných miestnych postupov, ako aj informácie o balení…;
f)
podrobné údaje stanovujúce:
i)
spojenie medzi kvalitou alebo vlastnosťami výrobku a zemepisným prostredím uvedeným v článku 5 ods. 1 alebo
ii)
ak je to vhodné, spojenie medzi danou kvalitou, dobrou povesťou alebo inou vlastnosťou výrobku a zemepisným pôvodom uvedeným v článku 5 ods. 2;
…
h)
akékoľvek špecifické pravidlo označovania príslušného výrobku.
…“
6.
Článok 49 ods. 4 druhý pododsek stanovuje:
„Členský štát zabezpečí, aby bolo jeho kladné rozhodnutie zverejnené a aby každá fyzická alebo právnická osoba, ktorá má oprávnený záujem, mala možnosť podať opravné prostriedky.“
7.
Článok 53 znie:
„1.   Skupina s oprávneným záujmom môže požiadať o schválenie zmeny a doplnenia špecifikácie výrobku.
V žiadostiach sa požadované zmeny a doplnenia opíšu a odôvodnia.
2.   Ak sa zmena a doplnenie týka jednej alebo viacerých zmien a doplnení špecifikácie, ktoré nie sú nepodstatné, žiadosť o zmenu a doplnenie sa riadi postupom stanoveným v článkoch 49 až 52.
Ak sú však navrhované zmeny a doplnenia nepodstatné, Komisia žiadosť schváli alebo zamietne. V prípade schválenia zmien a doplnení, ktoré majú za následok úpravu prvkov uvedených v článku 50 ods. 2, Komisia tieto prvky uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
Aby sa zmena a doplnenie považovali za nepodstatné v prípade systému kvality opísaného v hlave II, nesmú:
a)
sa týkať hlavných vlastností výrobku;
b)
zmeniť spojenie uvedené v článku 7 ods. 1 písm. f) bode i) alebo ii);
c)
zahŕňať zmenu názvu alebo akejkoľvek časti názvu výrobku;
d)
mať vplyv na vymedzenú zemepisnú oblasť ani
e)
predstavovať nárast obmedzení obchodu s daným výrobkom alebo jeho surovinami.
…“
2. Delegované nariadenie č. 664/2014
8.
Článok 6 („Zmena špecifikácie výrobku“) v odseku 2 stanovuje:
„Žiadosti o nepodstatnú zmenu špecifikácie výrobku týkajúce sa chránených označení pôvodu alebo chránených zemepisných označení sa predkladajú orgánom členského štátu, s ktorým súvisí zemepisná oblasť označenia pôvodu alebo zemepisného označenia. …
Žiadosť o nepodstatnú zmenu smie obsahovať iba nepodstatné zmeny v zmysle článku 53 ods. 2 nariadenia [č. 1151/2012]. Tieto nepodstatné zmeny sa v nej musia opísať, musia sa poskytnúť súhrnné dôvody, ktoré k nim viedli, a musí sa preukázať, že navrhované zmeny sa skutočne môžu považovať za nepodstatné v súlade s článkom 53 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. Žiadosť v prípade každej zmeny musí obsahovať porovnanie pôvodnej špecifikácie výrobku, a ak je to relevantné, pôvodného jednotného dokumentu s navrhovaným zmeneným znením. Musí byť vypracovaná tak, aby si nevyžadovala nijaké ďalšie objasnenia, a musí obsahovať všetky zmeny špecifikácie výrobku, a ak je to relevantné, jednotného dokumentu, v prípade ktorého sa žiada schválenie.
Ak Komisia do troch mesiacov od doručenia žiadosti neinformuje žiadateľa inak, nepodstatné zmeny uvedené v článku 53 ods. 2 druhom pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 sa považujú za schválené.
Žiadosť o nepodstatnú zmenu, ktorá nie je v súlade s druhým pododsekom tohto odseku, sa neprijme. Tichý súhlas uvedený v treťom pododseku tohto odseku sa na takého žiadosti nevzťahuje. Ak sa dospeje k záveru, že žiadosť je neprijateľná, Komisia žiadateľa informuje do troch mesiacov od doručenia žiadosti.
Komisia schválenú nepodstatnú zmenu špecifikácie výrobku, ktorá nepredstavuje úpravu prvkov uvedených v článku 50 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, zverejní.“
3. Vykonávacie nariadenie č. 668/2014
9.
Článok 10 („Procesné požiadavky na zmeny špecifikácie výrobku“) znie:
„1.   Žiadosti o schválenie zmeny špecifikácie výrobku s chráneným označením pôvodu a chráneným zemepisným označením, ktorá nie je nepodstatná, sa vyhotovuje v súlade s formulárom stanoveným v prílohe V. Tieto žiadosti sa vypĺňajú v súlade s požiadavkami uvedenými v článku 8 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. Zmenený jednotný dokument sa vyhotovuje v súlade s formulárom stanoveným v prílohe I k tomuto nariadeniu. Odkaz na uverejnenie špecifikácie výrobku v zmenenom jednotnom dokumente musí viesť k aktualizovanému zneniu navrhovanej špecifikácie výrobku.
…
2.   Žiadosti o schválenie zmeny, ktorá je nepodstatná, uvedené v článku 53 ods. 2 druhom pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 sa vyhotovujú v súlade s formulárom stanoveným v prílohe VII k tomuto nariadeniu.
K žiadostiam o schválenie zmeny chránených označení pôvodu alebo chránených zemepisných označení, ktorá je nepodstatná, sa priloží aktualizovaný jednotný dokument, ak bol zmenený, ktorý sa vyhotovuje v súlade s formulárom stanoveným v prílohe I. Odkaz na uverejnenie špecifikácie výrobku v zmenenom jednotnom dokumente odkazuje na aktualizovanú verziu [musí viesť k aktualizovanému zneniu – neoficiálny preklad] navrhovanej špecifikácie výrobku.
Členské štáty doplnia žiadosti pochádzajúce z Únie o vyhlásenie, že žiadosť podľa nich spĺňa podmienky nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a ustanovenia prijaté na jeho základe, a o odkaz na uverejnenie aktualizovanej špecifikácie výrobku. … Žiadosti o nepodstatnú zmenu v prípadoch uvedených v článku 6 ods. 2 piatom pododseku delegovaného nariadenia (EÚ) č. 664/2014 obsahujú v prípade žiadostí pochádzajúcich z členských štátov odkaz na uverejnenie aktualizovaných špecifikácií výrobku a v prípade žiadostí pochádzajúcich z tretích krajín aktualizovanú špecifikáciu výrobku.
…“
B.
Vnútroštátne právo. Dekrét ministra poľnohospodárstva a potravinárstva a ministra hospodárstva a financií z 8. septembra 2017 o zmene špecifikácie CHOP „Comté“ (
5
)
10.
V článku 1 sa uvádza:
„Špecifikácia chráneného označenia pôvodu ‚Comté‘, zmenená na návrh stálej komisie národného výboru pre mliekarenské, agropotravinárske a lesnícke označenia Národného inštitútu pre pôvod a kvalitu, sa schvaľuje na účely jej predloženia Európskej komisii.“
11.
Podľa článku 2:
„Tento dekrét sa bude uplatňovať odo dňa schválenia zmien špecifikácie chráneného označenia pôvodu ‚Comté‘ Európskou komisiou.
Dátum schválenia zmien Európskou komisiou sa zverejní oznámením uverejneným v Úradnom vestníku ministerstva poľnohospodárstva a potravinárstva, ku ktorému sa v prípade potreby pripojí schválené znenie špecifikácie.“
II. Spor vo veci samej a prejudiciálna otázka
12.
Dňa 16. novembra 2017 Groupement agricole d’exploitation en commun (GAEC) Jeanningros podala na Conseil d’État (Štátna rada) žalobu proti dekrétu z 8. septembra 2017, pričom sa domáhala zrušenia bodu 5.1.18 zmenenej špecifikácie, podľa ktorého sú „dojacie roboty“ zakázané.
13.
Komisia rozhodnutím uverejneným 1. júna 2018 schválila žiadosť o nepodstatnú zmenu špecifikácie CHOP „Comté“ (
6
) v súlade s článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia č. 1151/2012 s ohľadom na článok 6 ods. 2 tretí pododsek delegovaného nariadenia č. 664/2014.
14.
Conseil d’État (Štátna rada) má pochybnosti, či má rozhodnúť o žalobe podanej proti dekrétu z 8. septembra 2017, o ktorej zatiaľ nerozhodla, alebo či má naopak zastaviť konanie o tejto žalobe, ako to urobila v iných prípadoch. (
7
)
15.
Vnútroštátny súd doteraz zastával názor, že ak rozhoduje o žalobe proti rozhodnutiu, ktorým francúzska vláda predkladá Komisii žiadosť o zápis CHOP spolu so schválenou špecifikáciou, a pred vydaním rozsudku Komisia už zapísala toto označenie do registra, (
8
) uvedená žaloba sa stáva bezpredmetnou.
16.
Podľa tejto judikatúry Conseil d’État (Štátna rada) nepreskúma zákonnosť špecifikácie zapísanej Komisiou, aj keď – tak ako v tomto prípade – vnútroštátne rozhodnutie, na základe ktorého bol vykonaný tento zápis, bolo napadnuté žalobou. To platí aj v prípade nepodstatných zmien.
17.
Vnútroštátny súd sa pýta, či je tento postup v súlade s právom Únie, alebo či naopak vzhľadom na možné dôsledky prípadného zrušenia napadnutého vnútroštátneho aktu pre platnosť zápisu vykonaného Komisiou musí rozhodnúť o zákonnosti uvedeného aktu.
18.
Conseil d’État (Štátna rada) vzhľadom na svoje pochybnosti kladie Súdnemu dvoru túto prejudiciálnu otázku:
„Má sa článok 53 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny, článok 6 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 664/2014 z 18. decembra 2013, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012, pokiaľ ide o stanovenie symbolov Únie pre chránené označenia pôvodu, chránené zemepisné označenia a zaručené tradičné špeciality a pokiaľ ide o určité pravidlá týkajúce sa určovania pôvodu, určité procesné pravidlá a určité dodatočné prechodné pravidlá, a článok 10 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 668/2014 z 13. júna 2014, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012, v spojení s článkom 47 Charty základných práv Európskej únie [(ďalej len ‚Charta‘)] vykladať v tom zmysle, že v osobitnom prípade, keď Európska komisia vyhovie žiadosti vnútroštátnych orgánov členského štátu o zmenu špecifikácie určitého názvu a o zápis chráneného označenia pôvodu, pričom táto žiadosť je ešte predmetom žaloby prejednávanej vnútroštátnymi súdmi tohto štátu, uvedené súdy môžu zastaviť konanie vo veci, ktorú prejednávajú, alebo vzhľadom na účinky prípadného zrušenia napadnutého aktu na platnosť zápisu do registra vykonaného Európskou komisiou musia rozhodnúť o zákonnosti tohto aktu vnútroštátnych orgánov?“
19.
Francúzska vláda a Komisia predložili v prejudiciálnom konaní písomné pripomienky. Súdny dvor rozhodol, že o veci sa rozhodne bez nariadenia pojednávania.
III. Analýza
20.
Domnievam sa, že na účely zodpovedania prejudiciálnej otázky je vhodné najprv preskúmať jednak pravidlá upravujúce správne konania stanovené pre vykonanie zmien špecifikácií CHOP a jednak podmienky ich súdneho preskúmania.
A.
Konania o zmene špecifikácií CHOP
21.
O zmene špecifikácie CHOP – tak ako o jeho zápise – sa rozhoduje v zmiešanom správnom konaní za účasti príslušných orgánov členského štátu a Komisie. Túto skutočnosť zdôrazňuje odôvodnenie 58 nariadenia č. 1151/2012. (
9
)
22.
Článok 53 ods. 2 nariadenia č. 1151/2012 rozlišuje dva druhy zmien, a to nepodstatné zmeny a zmeny, „ktoré nie sú nepodstatné“.
23.
Podstatné zmeny sú zmeny:
–
týkajúce sa hlavných vlastností výrobku,
–
ktorými sa mení spojenie medzi kvalitou alebo vlastnosťami výrobku a zemepisným prostredím alebo spojenie medzi danou kvalitou, dobrou povesťou alebo inou vlastnosťou výrobku a jeho zemepisným pôvodom [článok 7 ods. 1 písm. f) body i) alebo ii) nariadenia č. 1151/2012],
–
ktoré zahŕňajú zmenu názvu alebo akejkoľvek časti názvu výrobku,
–
ktoré majú vplyv na vymedzenú zemepisnú oblasť a
–
ktoré predstavujú nárast obmedzení obchodu s daným výrobkom alebo jeho surovinami.
24.
Za nepodstatné zmeny sa považujú zmeny, ktoré podľa článku 53 ods. 2 druhého pododseku nariadenia č. 1151/2012 nie sú podstatné.
25.
Článok 53 ods. 2 nariadenia č. 1151/2012 súbežne upravuje dve konania, v ktorých sa rozhoduje o zmenách špecifikácie. Pokiaľ ide o podstatné zmeny, odkazuje na články 49 až 52 (teda na konanie vzťahujúce sa na zápis CHOP do registra); pokiaľ ide o nepodstatné zmeny, zavádza zjednodušené konanie.
1. (Štandardné) konanie týkajúce sa podstatných zmien špecifikácie CHOP
26.
Na podstatné zmeny špecifikácie sa teda uplatní konanie o zápise CHOP do registra. (
10
) Toto konanie sa skladá z prvej fázy, ktorá sa začína (článok 49 ods. 2 nariadenia č. 1151/2012) tým, že skupina výrobcov predloží orgánom členského štátu, v ktorom sa geograficky nachádza výrobná oblasť, žiadosť o zápis CHOP do registra.
27.
Uvedené orgány musia preskúmať žiadosť vhodnými prostriedkami, aby overili, či je odôvodnená a či spĺňa hmotnoprávne podmienky stanovené v uvedenom nariadení. Je potrebné zabezpečiť náležité zverejnenie žiadosti, ako aj primeranú lehotu, počas ktorej akákoľvek fyzická alebo právnická osoba, ktorá má oprávnený záujem a má sídlo alebo bydlisko na území daného štátu, môže vzniesť námietku. (
11
)
28.
Vnútroštátne orgány posúdia prijaté námietky a rozhodnú, či žiadosť spĺňa požiadavky nariadenia č. 1151/2012. Ak je jej posúdenie kladné, prijmú rozhodnutie a musia zabezpečiť zverejnenie špecifikácie, na základe ktorej prijali svoje kladné rozhodnutie, a elektronický prístup k nej.
29.
V tomto okamihu je mimoriadne dôležitý článok 49 ods. 4 nariadenia č. 1151/2012, podľa ktorého „členský štát zabezpečí, aby bolo jeho kladné rozhodnutie zverejnené a aby každá fyzická alebo právnická osoba, ktorá má oprávnený záujem, mala možnosť podať opravné prostriedky“.
30.
Ak je rozhodnutie príslušného vnútroštátneho orgánu kladné, vnútroštátna fáza sa skončí predložením tohto rozhodnutia Komisii, ktorú vnútroštátny orgán informuje aj o prijatých prípustných námietkach. (
12
)
31.
„Európska“ fáza tohto konania sa začína preskúmaním, ktoré má vykonať Komisia, po prijatí vnútroštátneho rozhodnutia, aby skontrolovala, či je žiadosť odôvodnená a či spĺňa podmienky stanovené pre CHOP. Ak Komisia po uvedenom preskúmaní (ktoré by nemalo trvať dlhšie ako šesť mesiacov) vyhovie žiadosti (
13
), uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie jednotný dokument a odkaz na uverejnenie špecifikácie výrobku. (
14
)
32.
V článku 51 nariadenia č. 1151/2012 sa uvádza, že po uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie môžu orgány členského štátu alebo tretej krajiny alebo fyzická či právnická osoba s oprávneným záujmom, ktorá je usadená v tretej krajine, podať Komisii oznámenie o námietke. (
15
) Komisia zašle toto oznámenie bezodkladne orgánu členského štátu, ktorý žiadosť podal (
16
), a ak sa táto námietka potvrdí, začne sa konanie. (
17
)
33.
Ak Komisia nedostane žiadne oznámenie o námietke (alebo žiadnu prípustnú odôvodnenú námietku), zapíše podstatné zmeny špecifikácie do registra bez uplatnenia postupu uvedeného v článku 57 ods. 2 nariadenia č. 1151/2012.
34.
Komisia postupuje rovnako, ak dostala prípustnú odôvodnenú námietku a po konzultáciách uvedených v článku 51 ods. 3 nariadenia č. 1151/2012 sa dosiahla dohoda. Ak sa nedosiahne dohoda, Komisia prijme vykonávacie akty na zápis do registra alebo podstatnú zmenu špecifikácie CHOP podľa postupu preskúmania uvedeného v článku 57 ods. 2 nariadenia č. 1151/2012. (
18
)
35.
Akty týkajúce sa podstatných zmien CHOP a rozhodnutia o zamietnutí sa v každom prípade uverejnia v Úradnom vestníku Európskej únie. (
19
)
2. (Zjednodušené) konanie týkajúce sa nepodstatných zmien špecifikácie CHOP
36.
Toto zjednodušené konanie bolo v nariadení č. 1151/2012 upravené veľmi stručne. Článok 53 ods. 2 druhý pododsek tohto nariadenia len stanovoval, že „ak sú… navrhované zmeny a doplnenia nepodstatné, Komisia žiadosť schváli alebo zamietne“. Ďalej bolo v tomto ustanovení uvedené, že ak sa schváli zmena jednotného dokumentu alebo špecifikácie CHOP, Komisia ju uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
37.
V delegovanom nariadení č. 664/2014 bolo toto zjednodušené konanie podrobnejšie upravené, pričom podľa článku 6 ods. 2 sa priblížilo štandardnému konaniu. Podľa tohto ustanovenia žiadosti o nepodstatnú zmenu: i) sa predkladajú orgánom členského štátu, s ktorým súvisí zemepisná oblasť označenia pôvodu; ii) musia obsahovať opis týchto zmien s vysvetlením, prečo sa považujú za nepodstatné, a ich porovnanie s pôvodným znením; iii) na rozdiel od štandardného konania v prípade týchto zmien nie je stanovené vnútroštátne námietkové konanie. (
20
)
38.
Napokon článok 6 ods. 2 prvý pododsek delegovaného nariadenia č. 664/2014 stanovuje, že ak členský štát usúdi, že požiadavky nariadenia č. 1151/2012 a ustanovení prijatých podľa neho sú splnené, môže Komisii predložiť dokumentáciu k žiadosti o nepodstatnú zmenu špecifikácie CHOP.
39.
„Európska“ fáza tohto konania je tiež zjednodušená. Na tejto úrovni neexistuje námietkové konanie a Komisia má právomoc rozhodnúť, a to buď výslovne alebo konkludentne (ak Komisia do troch mesiacov od doručenia žiadosti neinformuje žiadateľa inak, nepodstatné zmeny sa považujú za schválené). (
21
) Ak Komisia považuje žiadosť za neprípustnú, musí o tom informovať žiadateľa do troch mesiacov od jej doručenia. Ak ju Komisia schváli, musí zverejniť nepodstatné zmeny špecifikácií CHOP.
B.
Súdne preskúmanie rozhodnutí prijatých v konaniach o zmene špecifikácií CHOP
40.
Ako som vysvetlil vyššie, tak štandardné konanie, ako aj zjednodušené konanie sú zmiešanými správnymi konaniami, na ktorých sa postupne podieľajú vnútroštátne orgány a Komisia.
41.
Tento typ zložených konaní je fragmentárne upravený v práve Únie (
22
) a z dôvodu mnohých právnych otázok, ktoré vyvoláva, bol podrobne preskúmaný v právnej náuke. (
23
)
42.
Súdny dvor sa – tiež fragmentárne, a nie komplexne (
24
) – zaoberal súdnym preskúmaním rozhodnutí prijatých v týchto konaniach, aj keď viaceré nedávne veci týkajúce sa bankovej únie prispievajú k spresneniu jeho judikatúry. (
25
)
43.
V návrhoch, ktoré som predniesol vo veci Berlusconi a Fininvest, som rozobral judikatúru Súdneho dvora týkajúcu sa zmiešaných správnych konaní EÚ, pričom som ich rozdelil podľa toho, či rozhodovacia právomoc patrí vnútroštátnym orgánom alebo inštitúciám Únie. (
26
)
44.
V rozsudku Berlusconi a Fininvest Súdny dvor v podstate konštatoval, že článok 263 ZFEÚ bráni tomu, aby vnútroštátne súdy vykonávali preskúmanie zákonnosti aktov týkajúcich sa začatia konania, prípravných aktov alebo aktov týkajúcich sa nezáväzného návrhu, ktoré prijali príslušné vnútroštátne orgány v rámci zmiešaného správneho konania o udelení povolenia na nadobudnutie alebo zvýšenie kvalifikovaných účastí v úverových inštitúciách. Toto konštatovanie vychádzalo z dvoch predpokladov:
–
ak sú akty vnútroštátnych orgánov etapou konania, v ktorom sama inštitúcia Únie vykonáva konečnú rozhodovaciu právomoc bez toho, aby bola viazaná prípravnými aktmi alebo návrhmi vnútroštátnych orgánov, ide o akty Únie, (
27
)
–
ak právo Únie zakotvuje výlučnú rozhodovaciu právomoc inštitúcie Únie, prináleží súdu Únie v rámci jeho výlučnej právomoci na základe článku 263 ZFEÚ, aby rozhodol o zákonnosti konečného rozhodnutia prijatého inštitúciou Únie. Len súdu Únie prislúcha – s cieľom zabezpečiť účinnú súdnu ochranu dotknutých osôb – preskúmať prípadné vady prípravných aktov alebo návrhov vnútroštátnych orgánov, ktoré môžu svojou povahou ovplyvniť platnosť tohto konečného rozhodnutia. (
28
)
45.
Ako som vysvetlil v návrhoch, ktoré som predniesol v uvedenej veci (
29
), v zmiešaných správnych konaniach, na ktorých sa podieľajú vnútroštátne orgány a orgány Únie, je výkon konečnej rozhodovacej právomoci kľúčovým prvkom na určenie, či súdne preskúmanie má vykonať súd Únie, alebo či ho majú vykonať vnútroštátne súdy. Ak rozhodovacia právomoc patrí orgánu Únie, súdne preskúmanie vykoná v súlade s článkom 263 ZFEÚ súd Únie. Ak má osobitnú rozhodovaciu právomoc vnútroštátny orgán, na preskúmanie zákonnosti jeho aktov sú príslušné vnútroštátne súdy. (
30
)
46.
Majú vnútroštátne orgány v prvej fáze zmiešaného konania o nepodstatnej zmene špecifikácie CHOP vlastnú rozhodovaciu právomoc? Ak by to bolo tak, na súdne preskúmanie uvedeného vnútroštátneho rozhodnutia by boli príslušné vnútroštátne súdy bez ohľadu na to, či by Komisia v druhej fáze konania prijala rozhodnutie o zápise zmeny.
47.
Pri zodpovedaní uvedenej otázky je vhodné vychádzať z judikatúry Súdneho dvora týkajúcej sa konaní o zápise CHOP do registra. (
31
) Ako vysvetlím ďalej, z tejto judikatúry podľa môjho názoru vyplýva, že orgány príslušného členského štátu majú vo vnútroštátnej fáze konania osobitnú a samostatnú rozhodovaciu právomoc.
48.
Podľa Súdneho dvora v štandardnom konaní o zápise CHOP do registra:
–
„dochádza k rozdeleniu právomocí medzi dotknutý členský štát a Komisiu. Či už ide o registráciu podľa normálneho postupu, alebo podľa zjednodušeného postupu, k registrácii môže dôjsť iba vtedy, ak dotknutý členský štát podal žiadosť v tomto zmysle a predložil špecifikáciu a informácie potrebné na registráciu“ (
32
);
–
„členský štát, ktorému bola v rámci normálneho postupu podaná žiadosť o registráciu, musí skontrolovať, či táto žiadosť je oprávnená, a ak dôjde k názoru, že požiadavky nariadenia č. 2081/92 sú splnené, postúpi ju Komisii. Navyše… Komisia… uskutoční iba výlučne formálne preskúmanie, aby skontrolovala, či sú uvedené požiadavky splnené“ (
33
).
49.
Z toho Súdny dvor vyvodil, že „rozhodnutie o registrácii označenia ako CHOP… môže Komisia prijať iba vtedy, ak jej dotknutý členský štát predložil žiadosť na tento účel, a takú žiadosť možno podať iba vtedy, ak členský štát overil, či je oprávnená. Tento systém rozdelenia právomocí je odôvodnený predovšetkým skutočnosťou, že registrácia predpokladá overenie splnenia určitého počtu podmienok, čo vo veľkej miere vyžaduje detailnú znalosť okolností osobitných pre dotknutý členský štát, ktoré môžu najlepšie skontrolovať príslušné orgány tohto štátu“ (
34
).
50.
Domnievam sa, že túto judikatúru týkajúcu sa konania o zápise CHOP do registra možno uplatniť aj na štandardné konanie o podstatných zmenách špecifikácie: ako som už uviedol, článok 53 ods. 2 prvý pododsek nariadenia č. 1151/2012 odkazuje na články 49 až 52 tohto nariadenia, ktoré upravujú práve konanie o zápise do registra.
51.
Zastávam názor, že uvedenú judikatúru možno uplatniť aj na zjednodušené konanie, lebo v článku 6 ods. 2 delegovaného nariadenia č. 664/2014 bolo toto konanie upravené podobne ako štandardné konanie (ktoré je zasa konaním stanoveným pre zápis CHOP do registra), aj keď v oboch fázach bolo vypustené námietkové konanie.
52.
Citovaná judikatúra sa týkala štandardného konania o registrácii CHOP, zavedeného nariadením č. 2081/92, ktoré predchádzalo súčasnému konaniu (články 49 až 52 nariadenia č. 1151/2012). Ako som už uviedol, jej predmetom bolo tiež konanie podľa bývalého článku 17 uvedeného nariadenia, teda zjednodušený a prechodný postup na registráciu existujúcich CHOP, ktoré boli chránené alebo zaužívané v členských štátoch, v Únii. (
35
)
53.
Súčasťou uvedených konaní bola tiež jednak vnútroštátna fáza a jednak európska fáza, ktoré boli podobné súčasným konaniam o zápise a zmene špecifikácií CHOP. Pripomínam, že v dôsledku toho možno judikatúru Súdneho dvora, v ktorej boli rozobraté uvedené konania, uplatniť aj na nepodstatné zmeny špecifikácie CHOP.
54.
Podľa tejto judikatúry má vnútroštátny orgán kontrolu nad konaním o nepodstatnej zmene, čo je opodstatnené okrem iného (
36
) z nasledujúcich dôvodov:
–
skupiny výrobcov sú povinné začať toto konanie na príslušnom vnútroštátnom orgáne členského štátu, na území ktorého sa nachádza CHOP. Tieto skupiny nemôžu predložiť žiadosť priamo Komisii,
–
vnútroštátne orgány musia overiť zlučiteľnosť návrhu s hmotnoprávnymi požiadavkami nariadenia č. 1151/2012, lebo majú najpodrobnejšie znalosti na overenie špecifických znakov týchto nepodstatných zmien,
–
právomoc schváliť alebo zamietnuť žiadosť o nepodstatnú zmenu vo vnútroštátnej fáze má orgán členského štátu. Tento orgán teda rozhoduje o tom, či predložením žiadosti Komisii začne ďalšie štádium konania. Komisia nemôže konať bez kladného rozhodnutia vnútroštátneho orgánu,
–
Komisia overuje, či je žiadosť o nepodstatnú zmenu v súlade s nariadením č. 1151/2012, delegovaným nariadením č. 664/2014 a vykonávacím nariadením č. 668/2014, teda či obsahuje požadované skutočnosti a či sa v nej nenachádzajú zjavné chyby, (
37
)
–
vnútroštátny orgán má stále možnosť vziať žiadosť predloženú Komisii späť, kým ju Komisia nezaregistruje.
55.
Tieto právomoci svedčia o tom, že vnútroštátny orgán má širokú samostatnú rozhodovaciu právomoc vo vnútroštátnej fáze zmiešaného konania o nepodstatnej zmene špecifikácie CHOP. (
38
) Táto právomoc podlieha len preskúmaniu vnútroštátnych súdov, pričom Súdny dvor má právomoc preskúmavať rozhodnutia Komisie vydané v európskej fáze konania. (
39
)
56.
Toto konštatovanie potvrdzuje článok 49 ods. 4 nariadenia č. 1151/2012, ktorý som spomenul vyššie. (
40
) V samotnom základnom predpise totiž európsky normotvorca výslovne uznal, že akákoľvek fyzická alebo právnická osoba, ktorá má oprávnený záujem, musí mať „možnosť podať opravné prostriedky“ proti kladnému rozhodnutiu orgánov členského štátu o zmene špecifikácie.
57.
Je nesporné, že tieto opravné prostriedky – ktoré sa logicky podajú na vnútroštátnych súdoch – sú výslovne stanovené pre rozhodnutia o podstatných zmenách špecifikácií CHOP. Vzhľadom na podobnosť konaní, ktoré sa uplatňujú na podstatné a nepodstatné zmeny, sa však domnievam, že právo podať opravný prostriedok sa vzťahuje aj na nepodstatné zmeny.
58.
Rozhodnutia vnútroštátnych orgánov o týchto nepodstatných zmenách sú vyňaté z výlučnej právomoci súdu Únie ako samostatné akty nevyhnutné na to, aby o nich Komisia následne rozhodla. Z vecného hľadiska vzhľadom na veľmi obmedzenú mieru voľnej úvahy, ktorú má Komisia v tejto súvislosti, boli všetky okolnosti, ktoré odôvodňujú schválenie uvedených zmien špecifikácií, v skutočnosti zohľadnené v rozhodnutiach vnútroštátnych orgánov.
59.
Podľa judikatúry Súdneho dvora musia vnútroštátne súdy rozhodnúť o nedostatkoch vnútroštátneho aktu, v prípade potreby prostredníctvom podania návrhu na začatie prejudiciálneho konania na Súdny dvor, a to za rovnakých podmienok preskúmania, ako sú podmienky vyhradené pre akýkoľvek konečný akt prijatý rovnakým vnútroštátnym orgánom, ktorý môže spôsobovať ujmu tretím osobám, a okrem toho v záujme zásady účinnej súdnej ochrany považovať za prípustnú žalobu podanú na tento účel, aj keď to vnútroštátne procesné predpisy nestanovujú. (
41
)
C.
Vplyv týchto úvah na spor vo veci samej
60.
Predmetom sporu medzi účastníkmi konania na Conseil d’État (Štátna rada) je nepodstatná zmena špecifikácie CHOP týkajúceho sa syra „Comté“. Je nesporné, že napadnutý nový bod (číslo 5.1.18), ktorým sa zavádza zákaz dojacích robotov, má nepodstatný charakter.
61.
Vnútroštátny súd sa v podstate pýta, či mu nariadenia, ktoré už boli spomenuté, a článok 47 Charty dovoľujú potvrdiť jeho doterajšiu judikatúru (na základe ktorej zastavil prebiehajúce konania, keď Komisia schválila zmenu), alebo ju musí v dôsledku nich opraviť.
62.
Vzhľadom na úvahy, ktoré som uviedol vyššie, založené na judikatúre Súdneho dvora týkajúcej sa konaní o zápise CHOP do registra a na predpisoch, ktoré upravujú danú oblasť (s osobitným dôrazom na článok 49 ods. 4 nariadenia č. 1151/2012), sa prikláňam k druhej uvedenej možnosti.
63.
V tejto súvislosti sa domnievam, že ak by sa nerozhodlo o žalobe podanej osobou, ktorá je oprávnená podať ju, v prípade nepodstatných zmien špecifikácie CHOP, bolo by to nezlučiteľné s právom, ktoré dotknutým osobám priznáva nariadenie č. 1151/2012, a s judikatúrou Súdneho dvora týkajúcou sa zmiešaných konaní o zápise CHOP do registra. V rovnakej miere by to odporovalo článku 47 Charty.
64.
Tým je prejudiciálna otázka v skutočnosti zodpovedaná, lebo vnútroštátny súd sa v nej zameral skôr na to, či existuje povinnosť rozhodnúť o žalobe, než na prípadné dôsledky jeho rozsudku na rozhodnutia, ktoré už prijala Komisia. Spomeniem však aj tieto dôsledky.
65.
Podľa môjho názoru by zrušenie vnútroštátneho aktu, ktorým bola schválená nepodstatná zmena na účely jej predloženia Komisii, v rámci reťazovej reakcie vyvolalo nedostatok právneho základu samotného rozhodnutia Komisie.
66.
Na zamedzenie uvedeného nežiaduceho dôsledku by bolo vhodné, aby Komisia prerušila fázu konania, ktorú vedie, ak sa na vnútroštátnych súdoch podajú žaloby proti rozhodnutiu vnútroštátneho orgánu, ktorým bola schválená nepodstatná zmena špecifikácie. (
42
) Tým sa najviac zohľadní jednak právo žalobcov na súdnu ochranu a jednak právna istota, keďže sa zabráni tomu, aby rozhodnutia Komisie neskôr stratili právny základ. (
43
)
67.
Komisia by vzhľadom na povinnosť zabezpečiť potrebný účinok súdnej ochrany osôb, ktoré podali žaloby na vnútroštátnych súdoch na základe oprávnenia, ktoré im priznáva ustanovenie práva Únie, a prípadne aj vzhľadom na zásadu riadnej správy vecí verejných (
44
) mala v rámci posudzovania žiadostí zohľadniť aj okolnosť, či boli na súdoch členského štátu podané žaloby proti vnútroštátnemu rozhodnutiu. (
45
)
68.
V tom istom zmysle by vnútroštátne orgány nemali predložiť Komisii žiadosť o nepodstatnú zmenu špecifikácie CHOP, ak boli na vnútroštátnych súdoch podané žaloby proti rozhodnutiu o jej schválení a a fortiori ak vnútroštátny súd vydal rozsudok, ktorým bolo toto rozhodnutie zrušené, aj keď nie je právoplatný.
69.
V konečnom dôsledku by Komisia mala prerušiť konanie o žiadosti o nepodstatnú zmenu špecifikácie CHOP tak v prípade, ak sa dozvie o žalobách podaných proti vnútroštátnemu rozhodnutiu o schválení tejto zmeny, ako aj v prípade, ak existujú rozsudky, ktorými bolo toto rozhodnutie v celom rozsahu alebo sčasti vyhlásené za neplatné. V opačnom prípade by prípadné zrušenie uvedeného vnútroštátneho rozhodnutia právoplatným rozsudkom súdov členského štátu, ktoré sú naďalej povinné rozhodnúť o žalobách, ktoré im boli predložené, vyvolalo dodatočnú stratu platnosti samotného rozhodnutia Komisie.
IV. Návrh
70.
Vzhľadom na vyššie uvedené navrhujem, aby Súdny dvor odpovedal na prejudiciálnu otázku, ktorú mu položila Conseil d’État (Štátna rada, Francúzsko), takto:
Článok 49 ods. 4 a článok 53 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny a článok 6 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 664/2014 z 18. decembra 2013, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012, pokiaľ ide o stanovenie symbolov Únie pre chránené označenia pôvodu, chránené zemepisné označenia a zaručené tradičné špeciality a pokiaľ ide o určité pravidlá týkajúce sa určovania pôvodu, určité procesné pravidlá a určité dodatočné prechodné pravidlá, v spojení s článkom 47 Charty základných práv Európskej únie, sa majú vykladať v tom zmysle, že vnútroštátne orgány nemôžu zastaviť konania o žalobách, ktoré prejednávajú, podaných proti rozhodnutiam vnútroštátneho orgánu týkajúcim sa nepodstatných zmien špecifikácie chráneného označenia pôvodu na základe toho, že Komisia počas konania o týchto žalobách vyhovela uvedenej žiadosti a uverejnila ju v Úradnom vestníku Európskej únie.
(
1
)	Jazyk prednesu: španielčina.
(
2
)	Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (Ú. v. EÚ L 343, 2012, s. 1).
(
3
)	Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 664/2014 z 18. decembra 2013, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012, pokiaľ ide o stanovenie symbolov Únie pre chránené označenia pôvodu, chránené zemepisné označenia a zaručené tradičné špeciality a pokiaľ ide o určité pravidlá týkajúce sa určovania pôvodu, určité procesné pravidlá a určité dodatočné prechodné pravidlá (Ú. v. EÚ L 179, 2014, s. 17).
(
4
)	Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 668/2014 z 13. júna 2014, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (Ú. v. EÚ L 179, 2014, s. 36).
(
5
)	Arrêté du 8 septembre 2017 du ministre de l’Agriculture et de l’Alimentation et du ministre de l’Économie et des Finances relatif à la modification du cahier des charges et de l’appellation d’origine protégée „Comté“ (JORF č. 217 zo 16. septembra 2017; ďalej len „dekrét z 8. septembra 2017“).
(
6
)	Uverejnenie žiadosti o schválenie nepodstatnej zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (Ú. v. EÚ C 187, 2018, s. 7).
(
7
)	Conseil d’État, „Syndicat de défense et de promotion des fabricants et affineurs du Morbier“, 5 novembre 2003, req. n.o 0230438.
(
8
)	Register chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení je upravený v článku 11 ods. 1 nariadenia č. 1151/2012. Je dostupný na adrese http://ec.europa.eu/agriculture/quality/door/list.html.
(
9
)
(
10
)	Podľa článku 7 delegovaného nariadenia č. 664/2014 sa toto štandardné konanie uplatní aj na prípad zrušenia registrácie CHOP, ak nie je zabezpečený súlad s podmienkami špecifikácie alebo ak aspoň za posledných sedem rokov nebol na trh uvedený žiadny výrobok s CHOP.
(
11
)	Článok 49 ods. 3 nariadenia č. 1151/2012.
(
12
)	Teda o námietkach, ktoré dostal od fyzickej alebo právnickej osoby, ktorá v súlade s právnymi predpismi uvádzala na trh dané výrobky s dotknutými názvami, a to nepretržite aspoň počas predchádzajúcich piatich rokov (článok 49 ods. 4 nariadenia č. 1151/2012).
(
13
)	Ak Komisia zamietne žiadosť, lebo sa domnieva, že predmetné podmienky nie sú splnené, prijme príslušné vykonávacie akty na zamietnutie žiadosti (článok 52 ods. 1 nariadenia č. 1151/2012).
(
14
)	Článok 50 ods. 1 a 2 nariadenia č. 1151/2012.
(
15
)	Uvedené oznámenie musí v každom prípade obsahovať vyhlásenie, že by žiadosť mohla porušovať podmienky stanovené v nariadení pre podstatné zmeny špecifikácií.
(
16
)	Článok 51 ods. 1 nariadenia č. 1151/2012.
(
17
)	Do dvoch mesiacov od podania oznámenia o námietke treba predložiť aj odôvodnenú námietku, ktorej prípustnosť preskúma Komisia. Ak Komisia usúdi, odôvodnená námietka je prípustná, vyzve orgán alebo osobu, ktorá vzniesla námietku, a vnútroštátny orgán, ktorý podal žiadosť, aby spolu začali príslušnú konzultáciu počas primeraného obdobia, ktoré neprekročí tri mesiace.
(
18
)	Článok 52 ods. 2 a 3 nariadenia č. 1151/2012.
(
19
)	Článok 52 ods. 4 nariadenia č. 1151/2012.
(
20
)	Ak však podávateľom žiadosti o nepodstatnú zmenu nie je skupina, ktorá predložila žiadosť o registráciu názvu alebo názvov, na ktoré sa daná špecifikácia vzťahuje, členský štát poskytne tejto skupine (ak ešte existuje) možnosť vyjadriť sa.
(
21
)	Tichý súhlas sa však nevzťahuje na nepodstatné zmeny, ktoré nie sú v súlade s článkom 6 ods. 2 druhým pododsekom delegovaného nariadenia č. 664/2014.
(
22
)	Ambiciózny návrh kodifikácie správnych konaní Únie v oblasti právnej náuky predstavili MIR, O., HOFMANN, H. C. H., SCHNEIDER, J.‑P., ZILLER, J., a kol. (ed.): Código ReNEUAL de procedimiento administrativo de la Unión Europea. Madrid: INAP, 2015. Článok I‑4 ods. 4 kódexu ReNEUAL vymedzuje „zmiešané konanie“ ako správne konanie, v ktorom majú orgány Únie a orgány členského štátu alebo rôznych členských štátov odlišné úlohy, ktoré sú vzájomne závislé. Zmiešaným konaním je aj spojenie dvoch priamo súvisiacich správnych konaní.
(
23
)	ALONSO DE LEÓN, S.: Composite administrative procedures in the European Union. Madrid: Iustel, 2017; ELIANTONIO, M.: Judicial Review in an Integrated Administration: the Case of „Composite Procedures“. In: Review of European Administrative Law. 2014 č. 2, s. 65 – 102; DELLA CANANEA, G.: I procedimenti amministrativi composti dell’Unione europea. In: BIGNAMI, F., CASSESE, S. (ed.): Il procedimento amministrativo nel diritto europeo. Milano: Giuffrè, 2004; MASTRODONATO, G.: I procedimenti amministrativi composti nel diritto comunitario. Bari: Cacucci, 2007; HOFMANN, H. C. H.: Composite decision‑making procedures in EU administrative law. In: HOFMANN, H. C. H., TÜRK, A.: Legal Challenges in EU Administrative Law. Towards an Integrated Administration. Cheltenham: Edward Elgar, 2009, s. 136.
(
24
)	BRITO BASTOS, F.: Derivative illegality in European composite administrative procedures. In: Common Market Law Review, 2018, č. 1, s. 101 – 134.
(
25
)	Rozsudok z 19. decembra 2018, Berlusconi a Fininvest (C‑219/17, ďalej len rozsudok Berlusconi a Finivest, EU:C:2018:1023). Vec Iccrea Banca, v ktorej som predniesol návrhy 9. júla 2019 (C‑414/18, EU:C:2019:574), sa nachádza v stave pred vyhlásením rozsudku.
(
26
)	Návrhy z 27. júna 2018 (C‑219/17, EU:C:2018:502, body 64 až 79).
(
27
)	Rozsudok z 18. decembra 2007, Švédsko/Komisia (C‑64/05 P, EU:C:2007:802, body 93 a 94), a rozsudok Berlusconi a Fininvest (bod 43).
(
28
)	Rozsudok Berlusconi a Fininvest (bod 44). Pozri analogicky rozsudok z 22. októbra 1987, Foto‑Frost (314/85, EU:C:1987:452, bod 17).
(
29
)	Návrhy z 27. júna 2018 (C‑219/17, EU:C:2018:502, body 60 až 63).
(
30
)	V návrhoch, ktoré som predniesol 9. júla 2019, Iccrea Banca (C‑414/18, EU:C:2019:574), som dospel k záveru, že pravidelné príspevky do Jednotného fondu na riešenie krízových situácií (SRF) sa tiež určujú prostredníctvom zmiešaného správneho konania, na ktorom sa podieľajú vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií, ale konečné rozhodnutie o nich prijíma Jednotná rada pre riešenie krízových situácií. Preto som vyjadril názor, že ich súdne preskúmanie patrí do výlučnej právomoci Súdneho dvora, a nie do právomoci vnútroštátnych súdov.
(
31
)	Rozsudky zo 6. decembra 2001, Carl Kühne a i. (C‑269/99, ďalej len „rozsudok Carl Khüne a i., EU:C:2001:659), a z 2. júla 2009, Bavaria a Bavaria Italia (C‑343/07, ďalej len „rozsudok Bavaria a Bavaria Italia, EU:C:2009:415). Dôležitý je aj rozsudok Všeobecného súdu z 23. apríla 2018, CRM/Komisia (T‑43/15, neuverejnený, EU:T:2018:208), ktorý spomeniem neskôr.
(
32
)	Rozsudky Carl Kühne a i., body 50 a 51, a Bavaria a Bavaria Italia, bod 64. Tento druhý uvedený rozsudok sa týkal rozdelenia právomocí medzi vnútroštátne orgány a Komisiu v zmiešanom konaní podľa bývalého článku 17 nariadenia Rady (EHS) č. 2081/92 zo 14. júla 1992 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (Ú. v. ES L 208, 1992, s. 1; Mim. vyd. 03/013, s. 4), ktoré bolo zjednodušeným a prechodným postupom na registráciu existujúcich CHOP, ktoré boli chránené alebo zaužívané v členských štátoch, v Únii.
(
33
)	Rozsudky Carl Kühne a i. (bod 52), a Bavaria a Bavaria Italia (bod 65).
(
34
)	Rozsudky Carl Kühne a i. (bod 53), a Bavaria a Bavaria Italia (bod 66).
(
35
)	Pozri poznámku pod čiarou 32.
(
36
)	Členské štáty môžu vo svojom vnútroštátnom práve stanoviť prechodnú vnútroštátnu ochranu CHOP obmedzenú na ich územie od ukončenia vnútroštátnej fázy konania o zápise do registra, až kým Komisia nerozhodne o žiadosti. Hoci táto možnosť je upravená v článku 9 nariadenia č. 1151/2012 len v prípade zápisu CHOP do registra, a nie v prípade zmien špecifikácie, tiež vyjadruje kontrolu vnútroštátneho orgánu nad vnútroštátnou fázou týchto zmiešaných konaní.
(
37
)	Rozsudky Carl Kühne a i. (bod 54), a Bavaria a Bavaria Italia (bod 67).
(
38
)	V konaniach o zmenách špecifikácií CHOP týkajúcich sa vín, ktoré sa spravujú neskoršími predpismi, je právomoc vnútroštátneho orgánu takmer výlučná s výnimkou uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, ktoré uskutočňuje Komisia. Badať v nich tendenciu smerujúcu k posilneniu právomoci vnútroštátnych orgánov, pravdepodobne z dôvodu administratívnych ťažkostí, ktoré má Komisia pri vedení európskej fázy konania.
Konania o zmenách špecifikácií CHOP týkajúcich sa vín sú upravené predovšetkým v článku 105 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Ú. v. EÚ L 347, 2013, s. 671), ako aj v článkoch 14 až 18 delegovaného nariadenia (EÚ) Komisie (EÚ) 2019/33 zo 17. októbra 2018, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013, pokiaľ ide o žiadosti o ochranu označení pôvodu, zemepisných označení a tradičných pojmov v sektore vinohradníctva a vinárstva, námietkové konanie, obmedzenie používania, zmeny špecifikácií výrobkov, zrušenie ochrany a označovanie a obchodnú úpravu (Ú. v. EÚ L 9, 2019, s. 2).
(
39
)	Rozsudok Bavaria a Bavaria Italia (body 70 a 71).
(
40
)	Bod 28 vyššie.
(
41
)	Pozri v tomto zmysle rozsudky z 3. decembra 1992, Oleificio Borelli/Komisia (C‑97/91, EU:C:1992:491, body 9 až 13); Carl Kühne a i. (bod 58); Bavaria a Bavaria Italia (bod 57), a Berlusconi a Fininvest (body 45 a 46).
(
42
)	Bolo by potrebné prijať vhodné opatrenia na predĺženie lehoty na vydanie rozhodnutia v tomto výnimočnom prípade, aby nedošlo ku konkludentnému schváleniu žiadosti.
(
43
)	Všeobecný súd vo svojom rozsudku z 23. apríla 2018, CRM/Komisia (T‑43/15, neuverejnený, EU:T:2018:208), konštatoval, že Komisia nemohla zapísať do registra chránené zemepisné označenie (CHZO) Piadina Romagnola, ak taliansky orgán schválil a predložil žiadosť Komisii šesť dní po čiastočnom zrušení špecifikácie rozsudkom prvostupňového vnútroštátneho súdu. Komisia schválila uvedené CHZO a uverejnila svoje rozhodnutie v Úradnom vestníku Európskej únie bez toho, aby počkala na rozhodnutie o kasačnom opravnom prostriedku podanom na Consiglio di Stato (Štátna rada, Taliansko) proti zrušujúcemu rozsudku prvostupňového súdu.
(
44
)	Článok 41 Charty. Na túto zásadu poukázal Všeobecný súd vo svojom rozsudku z 23. apríla 2018, CRM/Komisia (T‑43/15, neuverejnený, EU:T:2018:208, body 67 až 83).
(
45
)	Komisia musí vykonať toto posúdenie v rámci prieskumných právomocí, ktoré má v európskej fáze konania, na základe článku 50 ods. 1 nariadenia č. 1151/2012.