62007CJ0403
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (seitsemäs jaosto)
27 päivänä marraskuuta 2008 (
*1
)
”Yhteinen tullitariffi — Yhdistetty nimikkeistö — Tariffiluokittelu — Nimikkeet 8101 ja 8102 — ”Ainoastaan sintrattujen” volframi- tai molybdeenitankojen rikkominen ja murskaaminen — Muokkaamaton volframi ja molybdeeni, myös ainoastaan sintratut tangot — Jätteet ja romu”
Asiassa C-403/07,
jossa on kyse EY 234 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Bundesfinanzhof (Saksa) on esittänyt 31.7.2007 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Metherma GmbH & Co. KG
vastaan
Hauptzollamt Düsseldorf,
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN (seitsemäs jaosto),
toimien kokoonpanossa: A. Ó Caoimh (esittelevä tuomari), jaoston puheenjohtaja, joka hoitaa seitsemännen jaoston puheenjohtajan tehtäviä, sekä tuomarit J. N. Cunha Rodrigues ja U. Lõhmus,
julkisasiamies: P. Mengozzi,
kirjaaja: R. Grass,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 12.6.2008 pidetyssä istunnossa esitetyn,
ottaen huomioon huomautukset, jotka sille ovat esittäneet
—
Metherma GmbH & Co. KG, edustajanaan Rechtsanwalt W.-D. Glockner,
—
Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehenään G. Wilms,
päätettyään julkisasiamiestä kuultuaan ratkaista asian ilman ratkaisuehdotusta,
on antanut seuraavan
tuomion
1
Ennakkoratkaisupyyntö koskee tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (EYVL L 256, s. 1) liitteessä I esitetyn yhdistetyn nimikkeistön nimikkeiden 8101 ja 8102 tulkintaa.
2
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa kantajana on Metherma GmbH & Co. KG (jäljempänä Metherma) ja vastaajana Hauptzollamt Düsseldorf (Düsseldorfin päätullivirasto, jäljempänä HZA Düsseldorf) ja joka koskee sitä, että viimeksi mainittu on evännyt Metherman lupahakemuksen, joka koski sintrattujen volframi- ja molybdeenitankojen tullivalvonnassa tapahtuvaa valmistusta näiden metallitankojen valmistamiseksi manuaalisesti rikkomalla jätteeksi ja romuksi.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Tullivalvonnassa tapahtuvan valmistuksen menettely
3
Yhteisön tullikoodeksista 12.10.1992 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2913/92 (EYVL L 302, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2700/2000 (EYVL L 311, s. 17; jäljempänä tullikoodeksi) otetaan käyttöön tietty määrä taloudellisia tullimenettelyjä, joihin kuuluu sen 130–136 artiklassa säädetty tullivalvonnassa tapahtuva valmistus.
4
Tullikoodeksin 130 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Tullivalvonnassa tapahtuvan valmistuksen menettelyssä voidaan käyttää muita kuin yhteisötavaroita tuontitullitta tai ilman kauppapoliittisia toimenpiteitä yhteisön tullialueella niiden lajia tai tilaa muuttavien toimintojen suorittamiseksi sekä luovuttaa näissä toiminnoissa saatavat tuotteet vapaaseen liikkeeseen asianmukaiset tuontitullit maksaen. – –”
5
Kyseisen koodeksin 132 artiklan mukaan ”lupa tullivalvonnassa tapahtuvaan valmistukseen voidaan myöntää valmistuksen suorittavan tai suorituttavan henkilön hakemuksesta”.
6
Tullikoodeksin 133 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Lupa voidaan myöntää ainoastaan:
– –
e)
jos edellytykset, joilla menettely voi osaltaan vaikuttaa tavaroiden valmistustoiminnan luomiseen tai ylläpitämiseen yhteisössä haittaamatta yhteisössä samankaltaisia tavaroita tuottavien keskeisiä etuja, täyttyvät (taloudelliset edellytykset). – –”
7
Tietyistä asetuksen N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2.7.1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (EYVL L 253, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna annetulla komission asetuksella (EY) N:o 993/2001 (EYVL L 141), 551 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan ”tullivalvonnassa tapahtuvan valmistuksen menettelyä sovelletaan tavaroihin, joiden valmistus tuotteiksi johtaa alhaisempaan tuontitullien määrään kuin mitä kannettaisiin tuontitavaroista”.
8
Asetuksen N:o 2454/93 552 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella N:o 993/2001 ja luettuna yhdessä tämän saman asetuksen liitteessä 76 olevan A osan järjestysnumeron 2 kanssa, sellaisena kuin se on muutettuna, tullivalvonnassa tapahtuvan valmistuksen menettelyyn sovellettavia taloudellisia edellytyksiä on pidettävä täyttyneinä kaikenlaisten tavaroiden jätteiksi tai romuksi saattamisen tapauksessa.
Yhdistetty nimikkeistö
9
Euroopan talousyhteisö hyväksyi harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, joka tehtiin Brysselissä 14.6.1983, ja sen tehdyn muutospöytäkirjan tehdyllä neuvoston päätöksellä 87/369/ETY (EYVL L 198, s. 1).
10
Asetuksella N:o 2658/87 otettiin käyttöön tavaroiden nimikkeistö, jonka nimenä on yhdistetty nimikkeistö, joka perustuu harmonoituun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmään (jäljempänä harmonoitu järjestelmä), jonka kanssa se on identtinen nimikkeiden ja kuusinumeroisten alanimikkeiden osalta; ainoastaan seitsemäs ja kahdeksas numero muodostavat yhdistetyn nimikkeistön oman alajaon.
11
Yhdistetty nimikkeistö sekä autonomiset tullit ja sopimustullit ja tilastolliset paljousyksiköt sisältyvät tämän asetuksen liitteeseen I.
12
Mainitun asetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaan, sellaisena kuin se on muutettuna 31.1.2000 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 254/2000 (EYVL L 28, s. 16), Euroopan yhteisöjen komissio antaa vuosittain asetuksen, johon sisältyvät yhdistetyn nimikkeistön täydellinen toisinto Euroopan unionin neuvoston tai komission toteuttamien toimenpiteiden mukaisena sekä tullien määrät. Tätä asetusta sovelletaan seuraavan vuoden 1 päivästä tammikuuta.
13
Siten asetuksen N:o 2658/87 liite I on korvattu muun muassa 1.1.2001 lähtien annetun komission asetuksen (EY) N:o 2388/2000 (EYVL L 264, s. 1) liitteellä.
14
Yhdistetyn nimikkeistön toinen osa, sellaisena kuin se on viimeksi mainitun asetuksen perusteella, sisältää XV jakson, jonka otsikkona on ”Epäjalot metallit ja epäjalosta metallista valmistetut tavarat”, joka sisältää useita ryhmiä, joista 81 ryhmän otsikkona on ”Muut epäjalot metallit; kermetit; niistä valmistetut tavarat”.
Yhdistetyn nimikkeistön volframia koskevat säännökset
15
Yhdistetyn nimikkeistön nimike 8101, joka sisältyy sen 81 ryhmään, on sanamuodoltaan seuraavanlainen: ”Volframi ja siitä valmistetut tavarat, myös jätteet ja romut.” Se on jaettu kahteen luokkaan eli ”jauheet” (alanimike 81011000) ja ”muut”.
16
Yhdistetyn nimikkeistön tämä viimeksi mainittu luokka ”muut”, sellaisena kuin se on asetuksen N:o 2388/2000 mukaisessa versiossa, sisältää muun muassa alanimikkeen 810191, joka on seuraavanlainen: ”muokkaamaton volframi, myös ainoastaan sintratut tangot; jätteet ja romu”. Tämä alanimike itsessään on jaettu alanimikkeisiin 81019110 ja 81019190, joiden sanamuotona on vastaavasti ”muokkaamaton volframi, myös ainoastaan sintratut tangot” sekä ”jätteet ja romu”.
Yhdistetyn nimikkeistön molybdeeniä koskevat säännökset
17
Yhdistetyn nimikkeistön nimike 8102, joka myös kuuluu sen 81 ryhmään, on sanamuodoltaan seuraavanlainen: ”molybdeeni ja siitä valmistetut tavarat, myös jätteet ja romut”, ja se jakautuu kahteen luokkaan, joita ovat ”jauheet” (alanimike 81021000) ja ”muut”.
18
Yhdistetyn nimikkeistön asetuksen N:o 2388/2000 mukaisessa versiossa tämä viimeksi mainittu luokka ”muut” sisältää alanimikkeen 810291, joka kuuluu seuraavasti: ”muokkaamaton molybdeeni, myös ainoastaan sintratut tangot; jätteet ja romu”. Viimeksi mainittu alanimike itsessään on jaettu kahteen alanimikkeeseen 81029110 ja 81029190, joiden sanamuotona on vastaavasti ”muokkaamaton molybdeeni, myös ainoastaan sintratut tangot” sekä ”jätteet ja romu”.
Yhdistetyn nimikkeistön tulkinta
19
Yhdistetyn nimikkeistön yleisissä tulkintasäännöissä, jotka ovat sen ensimmäisen osan I osaston A kohdassa, säädetään muun muassa seuraavaa:
”Tavarat luokitellaan yhdistettyyn nimikkeistöön seuraavien periaatteiden mukaisesti.
1.
Nimikkeistön jaksojen, ryhmien tai alaryhmien otsikot ovat ainoastaan ohjeellisia; oikeudellisesti luokittelu määräytyy nimikkeiden sekä asianomaisten jaksojen tai ryhmien huomautusten sanamuodon mukaisesti ja, jollei näistä nimikkeistä ja huomautuksista muuta johdu, seuraavien sääntöjen mukaisesti.
– –
6.
Oikeudellisesti tavaroiden luokittelu kunkin nimikkeen alanimikkeisiin määräytyy näiden alanimikkeiden ja niiden huomautusten sanamuodon sekä soveltuvin osin edellä olevien sääntöjen mukaisesti, ottaen kuitenkin huomioon, että ainoastaan samantasoiset alanimikkeet ovat keskenään vertailukelpoisia. Jollei toisin määrätä, tätä sääntöä sovellettaessa otetaan huomioon myös kyseisten jaksojen ja ryhmien huomautukset.”
20
Yhdistetyn nimikkeistön XV jakson 8 huomautuksen a alakohdan mukaan ilmaisulla ”jätteet ja romu” tarkoitetaan ”metallien valmistuksessa ja mekaanisessa työstössä syntyviä metallijätteitä ja -romua sekä metallitavaroita, jotka selvästi eivät sellaisinaan sovellu käytettäviksi sen takia, että ne ovat vahingoittuneita, leikeltyjä tai kuluneita, tai muista syistä”.
21
Yhdistetyn nimikkeistön 81 ryhmän alanimikehuomautuksessa todetaan, että yhdistetyn nimikkeistön 74 ryhmän 1 huomautusta, jossa määritellään ”tangot, profiilit, lanka, levyt, nauhat ja folio”, sovelletaan soveltuvin osin myös mainittuun 81 ryhmään. Tämän 1 huomautuksen d alakohdan mukaan ilmaisulla ”tangot” tarkoitetaan seuraavaa:
”valssattuja, pursotettuja, vedettyjä tai taottuja kiepittämättömiä tuotteita, joiden täyteinen poikkileikkaus on koko pituudeltaan samanlainen ja muodoltaan ympyrä, soikio, suorakaide, neliö, tasasivuinen kolmio tai säännöllinen kupera monikulmio – –. Poikkileikkaukseltaan suorakaiteen tai neliön muotoisten, kolmikulmaisten tai monikulmaisten tuotteiden särmät voivat olla koko pituudeltaan pyöristetyt. Poikkileikkaukseltaan suorakulmaisten tuotteiden – – paksuus on suurempi kuin 1/10 leveydestä. Tankoina pidetään myös samanmuotoisia ja -mittaisia valettuja tai sintrattuja tuotteita, joita on edelleen muokattu tai työstetty valmistuksen jälkeen (muulla tavalla kuin ainoastaan puhdistamalla tai hehkuhilsettä poistamalla), jos ne näin eivät ole saaneet muihin nimikkeisiin kuuluvien tavaroiden tai tuotteiden luonnetta.
Lankaharkkoja ja billettejä, joiden päät on suipennettu tai joita muulla tavalla on työstetty ainoastaan helpottamaan niiden syöttämistä koneisiin, kun niistä tehdään esimerkiksi raakalankaa tai putkea, pidetään kuitenkin nimikkeen 7403 muokkaamattomana kuparina; [’profiilit’ ja ’lanka’ sekä ’levyt, nauhat ja folio’ ja ’putket’].”
Harmonoidun järjestelmän selitykset
22
Tulliyhteistyöneuvosto, josta on tullut Maailman tullijärjestö ja joka perustettiin kansainvälisellä yleissopimuksella, joka allekirjoitettiin Brysselissä 15.12.1950, hyväksyy harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 8 artiklassa määrätyin edellytyksin harmonoidun järjestelmän komitean antamat selitykset ja tariffointisuositukset. Pääasian tosiseikkojen tapahtuma-aikana sovellettava näiden selitysten versio oli se versio, jolla helmikuussa 2001 suoritettiin päivitys nro 11 (jäljempänä harmonoidun järjestelmän selitykset).
23
Harmonoidun järjestelmän nimikettä 81.01 koskevasta harmonoidun järjestelmän selityksestä ilmenee, että volframia saadaan jauhemaisena metallina, joka puristetaan prisman muotoisiksi harkoiksi tai tangoiksi, jotka puolestaan sintrataan vetykaasussa sähköuunissa. Tämän viimeisen käsittelyn aikana suuri kuumuus saa aikaan jauhehiukkasten yhdistymisen kiinteäksi ja lujaksi massaksi ilman, että tangot hajoaisivat. Tämän jälkeen tangot taotaan mekaanisesti ja lopuksi valssataan tai vedetään levyiksi, ohuemmiksi tangoiksi tai langaksi. Volframia käytetään erityisesti hehkulamppujen hehkulankojen valmistukseen, mutta tämän metallin tärkein käyttö ”on (tavallisesti ferrovolframina, ks. [harmonoidun järjestelmän] 72 ryhmä) kuitenkin erikoisterästen valmistuksessa”.
24
Kyseistä nimikettä 81.01 koskevan harmonoidun järjestelmän selityksen viimeisessä osassa todetaan muun muassa, että tähän nimikkeeseen kuuluu ”volframi – – seuraavissa muodoissa:
A)
Jauheina.
B)
Muokkaamattomana metallina, esim. harkkoina, valanteina, sintrattuina tankoina, jätteinä tai romuna (jälkimmäisen osalta ks. nim. 72.04 selityksiä).
C)
Muokattuna metallina, esim. valssattuna tai vedettynä tankona, profiilina, levynä, nauhana tai lankana.
D)
Teoksina – –”.
25
Molybdeenin osalta harmonoidun järjestelmän nimikettä 81.02 koskevasta harmonoidun järjestelmän selityksestä ilmenee, että käytetyn menetelmän mukaan tätä metallia saadaan joko kiinteässä muodossa tai jauheena, jota voidaan sintrata kuten volframia. Tätä metallia käytetään ferromolybdeeninä, joka kuuluu harmonoidun järjestelmän 72 ryhmään, terästen valmistukseen. Tässä selityksessä todetaan myös, että koska molybdeeni ja volframi muistuttavat toisiaan metallurgialtaan ja koska näiden metallien käyttö on usein samanlaista, harmonoidun järjestelmän nimikkeen 81.01 selityksen toista osaa sovelletaan myös molybdeeniin.
26
Harmonoidun järjestelmän nimikettä 72.04 koskeva selitys, jonka otsikkona on ”Rautapohjaiset jätteet ja romu; romusta sulatetut harkot, rautaa tai terästä”, on seuraavanlainen:
”– –
Nimikkeeseen kuuluvat [harmonoidun järjestelmän] XV jakson 8 huomautuksen alakohdassa määritellyt rauta- tai teräsjätteet ja -romu.
Tällaista rauta- tai teräsjätettä ja -romua on monen laatuista ja yleensä seuraavissa muodoissa:
1)
raudan tai teräksen valmistuksessa tai mekaanisessa muokkauksessa ja työstössä syntyneet jätteet ja romu (esim. viilaus- ja sorvauslastut sekä harkkojen, valanteiden, tankojen ja profiilien poikkileikatut päät)
– –
Nimikkeeseen eivät kuitenkaan kuulu sellaiset tavarat, joita sellaisinaan tai korjaamisen tai uudistamisen jälkeen voidaan käyttää alkuperäiseen tarkoitukseensa tai johonkin muuhun tarkoitukseen; tähän eivät myöskään kuulu tavarat, joista voidaan valmistaa muita tavaroita muuttamatta niitä sitä ennen metalliksi – –
Tähän nimikkeeseen eivät myöskään kuulu:
– –
c)
harkkoraudan ja peiliraudan murtokappaleet harkkoina, möhkäleinä tai muussa alkumuodossa – –
– –”
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymys
27
Metherma teki lokakuussa 2001 sintrattujen volframi- ja molybdeenitankojen tullivalvonnassa tapahtuvaa valmistusta koskevan lupahakemuksen näiden metallitankojen valmistamiseksi manuaalisesti rikkomalla jätteeksi ja romuksi. Tämä hakemus perustui erityisesti siihen tosiseikkaan, että yhdistetyn nimikkeistön nojalla ”jätteet ja romu” oli vapautettu tullimaksuista, kun taas muokkaamattomaan volframiin ja molybdeeniin, ”myös ainoastaan sintrattuihin tankoihin”, sovellettiin vastaavasti viiden ja kolmen prosentin sopimustullia.
28
Tutkittuaan useampia näytteitä Oberfinanzdirektion Kölnin (Kölnin alueellinen vero- ja tulliviranomainen) yhteydessä toimiva tullitekninen valvonta- ja opetuslaitos katsoi, että sintrattujen molybdeenitankojen osalta kyse oli muokkaamattomasta molybdeenistä ja että oli mahdotonta muuttaa nämä tangot jätteeksi tai romuksi rikkomalla tai leikkaamalla ne, koska niitä voitiin vielä käyttää erityisesti sulattamiseen.
29
HZA Düsseldorf yhtyi tähän näkemykseen ja eväsi tullivalvonnassa tapahtuvaa valmistusta koskevan hakemuksen volframin ja molybdeenin muokkaamattomien muotojen, kuten sintrattujen harkkojen, tankojen tai rakeiden osalta.
30
Tästä päätöksestä nostettiin kanne Finanzgerichtissä, joka sitä vastoin määräsi HZA Düsseldorfin antamaan haetun luvan. Finanzgericht katsoi, että tullivalvonnassa tapahtuvaa valmistusta koskevan luvan saamisen taloudelliset edellytykset olivat täyttyneet, koska sintratut tangot aiottiin valmistaa manuaalisesti rikkomalla jätteeksi ja romuksi. Sen mukaan sintrattujen tankojen rikkominen, joka tekee mahdottomaksi niiden kaiken myöhemmän valmistamisen levyiksi, tangoiksi tai langaksi, tekee niistä käytettäväksi soveltumattomat.
31
HZA Düsseldorf väitti muutoksenhakutuomioistuimelle tekemässään Revision-valituksessa yhtäältä, että sintratut tangot eivät olleet yhdistetyn nimikkeistön XV jakson 8 huomautuksen a alakohdassa tarkoitettuja ”metallitavaroita” vaan muokkaamattomia tavaroita. Toisaalta sintratut metallitangot ovat vielä rikkomisen jälkeenkin muokkaamatonta metallia.
32
Ennakkoratkaisupyynnön esittäneen tuomioistuimen mukaan Methermalle oli myönnettävä lupa tullivalvonnassa tapahtuvaan valmistukseen, jos tuodut tavarat eli myös ainoastaan sintratut volframi- tai molybdeenitangot olisivat niiden murskaamisen tai rikkomisen jälkeen ”jätteitä tai romua”. Tässä tuomioistuimessa ei ole kiistetty sitä, että muut edellytykset tällaisen luvan myöntämiselle ovat täyttyneet.
33
Kyseinen tuomioistuin ilmoittaa lähtevänsä siitä periaatteesta, että kyseessä olevia muokkaamattomia metalleja ei voida valmistaa romuksi murskaamalla tai rikkomalla. Rikkomalla kokonaan volframista tai molybdeenistä oleva harkko saadaan uudelleen tämän metallin muokkaamattomia siruja eikä romua.
34
Kansallinen tuomioistuin täsmentää kuitenkin, että yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeet, joissa vahvistetaan viiden prosentin suuruinen sopimustulli volframille ja kolmen prosentin suuruinen sopimustulli molybdeenille, eivät sisällä pelkästään näitä metalleja muokkaamattomassa muodossa vaan myös kyseisiä metalleja olevat ”ainoastaan sintratut” tangot.
35
Herää siis kysymys siitä, onko yhdistetyn nimikkeistön kyseisten alanimikkeiden sanamuodosta pääteltävä, että ”ainoastaan sintratut” metallitangot ovat rinnastettavissa tämän metallin muokkaamattomaan muotoon, vaikka ne on saatu metallia jalostamalla, mikä tarkoittaisi sitä, että myöskään murskaaminen tai rikkominen ei voi tehdä niistä romua, joka kuuluu yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen, johon kuuluvat tavarat on vapautettu tullimaksuista, vai johtuuko mainitusta sanamuodosta päinvastoin, että ”ainoastaan sintratut” metallitangot ovat jo ”metallista valmistettuja tavaroita”, jotka voidaan tehdä käytettäväksi soveltumattomiksi murskaamalla tai rikkomalla, vaikka ne on luokiteltu yhdistetyn nimikkeistön samaan alanimikkeeseen kuin muokkaamaton metalli.
36
Jos viimeksi mainittu tulkinta olisi hyväksyttävä, ennakkoratkaisupyynnön esittänyt tuomioistuin katsoo, että seuraavaksi olisi selvitettävä, voidaanko ”ainoastaan sintratut” volframi- tai molybdeenitangot valmistaa romuksi murskaamalla tai rikkomalla, koska tämä toimenpide tekee mahdottomaksi niiden myöhemmän käytön levyinä, tankoina tai lankana, vai sulkeeko murskaamisen tai rikkomisen jälkeen jäävä ainoa käyttömahdollisuus eli sintrattujen sirujen sulattaminen teräksen tuotannon yhteydessä pois olettaman siitä, että entiset tangot tämän jälkeen selvästi ”eivät sellaisinaan sovellu käytettäviksi” yhdistetyn nimikkeistön XV jakson 8 huomautuksen a alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
37
Näillä perusteilla Bundesfinanzhof on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Voidaanko yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 81019400 tai alanimikkeeseen 81029400 kuuluvat ’ainoastaan sintratut’ volframi- tai molybdeenitangot valmistaa tullivalvonnassa tapahtuvassa valmistuksessa murskaamalla tai rikkomalla [yhdistetyn nimikkeistön] alanimikkeeseen 81019700 tai alanimikkeeseen 81029700 kuuluvaksi romuksi?”
Ennakkoratkaisukysymyksen tarkastelu
38
Aluksi on todettava, että kansallisen viranomaisen päätös, joka koskee pääasian kohteena olevaa riidanalaista tariffiluokittelua, on tehty asetuksen N:o 2388/2000 voimassaoloaikana. Yhteisöjen tuomioistuimelle toimitetusta asiakirja-aineistosta ilmenee, että Metherma on tehnyt lupahakemuksensa 5.10.2001 ja että HZA Düsseldorf on hylännyt sen .
39
Tältä osin on palautettava mieliin, että asetus, jolla täsmennetään tiettyyn tariffinimikkeeseen tai alanimikkeeseen luokittelun edellytyksiä, on oikeuksia perustava toimenpide eikä sillä voi olla taannehtivia vaikutuksia (asia 158/78, Biegi, tuomio 28.3.1979, Kok. 1979, s. 1103, 11 kohta ja asia C-479/99, CBA Computer, tuomio 7.6.2001, Kok. 2001, s. I-4391, 31 kohta). Yhteisöjen tuomioistuin voi joutua ottamaan huomioon sellaisia yhteisön oikeuden normeja, joihin kansallinen tuomioistuin ei ole ennakkoratkaisukysymyksessään viitannut (ks. vastaavasti asia 35/85, Tissier, tuomio 20.3.1986, Kok. 1986, s. 1207, 9 kohta; asia C-315/88, Bagli Pennacchiotti, tuomio 27.3.1990, Kok. 1990, s. I-1323, 10 kohta; asia C-107/98, Teckal, tuomio 18.11.1999, Kok. 1999, s. I-8121, 39 kohta ja yhdistetyt asiat C-329/06 ja C-343/06, Wiedemann ja Funk, tuomio 26.6.2008, Kok. 2008, s. I-4635, 45 kohta).
40
Näin ollen, kuten komissio on perustellusti todennut, ennakkoratkaisukysymystä ei pidä tarkastella asetuksen N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 7.9.2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1810/2004 (EUVL L 327, s. 1) säännösten valossa, kuten ennakkoratkaisupyynnön esittämistä koskevan päätöksen sanamuoto antaa ymmärtää, vaan asetuksen N:o 2388/2000 säännösten valossa.
41
Vaikka Metherma näyttääkin kirjallisissa huomautuksissaan käyttäneen perustana asetuksen N:o 1810/2004 mukaista yhdistettyä nimikkeistöä, se on tämän jälkeen yhteisöjen tuomioistuimessa pidetyssä istunnossa nimenomaisesti myöntänyt, että pääasiassa on sovellettava asetuksen N:o 2388/2000 mukaista yhdistetyn nimikkeistön versiota. Tässä istunnossa on lisäksi pidetty selvänä, että näiden kahden viimeisen asetuksen säännökset ovat niiden numerointia ja jakoa lukuun ottamatta sanamuodoltaan samanlaiset nyt esillä olevien alanimikkeiden osalta. Näin ollen Metherman sekä kirjallisten että suullisten väitteiden on ymmärrettävä tarkoittavan yhdistetyn nimikkeistön nimikkeitä 8101 ja 8102 sellaisina kuin ne ovat asetuksen N:o 2388/2000 perusteella.
42
On todettava myös, että kyseessä olevat alanimikkeet ovat samantasoisia ja ne ovat siis yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 6 kohdan mukaisesti keskenään vertailukelpoisia.
43
Edellä todetun perusteella ennakkoratkaisukysymyksen on siis tulkittava koskevan lähtökohtaisesti kysymystä siitä, onko yhdistettyä nimikkeistöä, sellaisena kuin sitä oli sovellettava vuonna 2001 eli asetuksen N:o 2388/2000 mukaisena, tulkittava niin, että ”ainoastaan sintratut” volframi- tai molybdeenitangot, jotka kuuluvat vastaavasti alanimikkeisiin 81019110 ja 81029110, voidaan murskaamalla tai rikkomalla valmistaa vastaavasti alanimikkeisiin 81019190 ja 81029190 kuuluvaksi romuksi.
44
Metherma tukeutuu asiakysymyksen osalta erityisesti harmonoidun järjestelmän selityksiin ja väittää olennaisin osin, että yhtäältä ”ainoastaan sintratut” volframi- ja molybdeenitangot eivät ole rinnastettavissa kyseessä olevien metallien muokkaamattomaan muotoon ja että toisaalta, vaikka olisikin myönnettävä, että ne ovat siihen rinnastettavissa, ne voidaan murskaamalla tai rikkomalla muuttaa romuksi.
45
Komissio ilmaisee päinvastaisen näkemyksensä ja väittää, että tällaisia tankoja on pidettävä kyseessä olevien metallien muokkaamattomaan muotoon rinnastettavina ja että se, että nämä tangot murskataan tai rikotaan, ei muuta mitään tältä osin. Kuten tämän tuomion 31 kohdasta ilmenee, tämä näkemys on lähtökohtaisesti sama kuin näkemys, jonka on kansallisessa tuomioistuimessa esittänyt HZA Düsseldorf, joka ei ole esittänyt yhteisöjen tuomioistuimelle huomautuksia.
46
Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan oikeusvarmuus ja valvonnan helppous edellyttävät, että tavaroiden tariffiluokittelun ratkaisevana luokitteluperusteena on yleensä oltava tavaroiden objektiivisesti todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet, sellaisina kuin ne on määritelty yhdistetyn nimikkeistön nimiketekstissä sekä nimikkeistön jaksojen tai ryhmien huomautusten teksteissä (ks. asia 145/81, Wünsche, tuomio 1.7.1982, Kok. 1982, s. 2493, 12 kohta; asia C-15/05, Kawasaki Motors Europe, tuomio 27.4.2006, Kok. 2006, s. I-3657, 38 kohta ja asia C-310/06, FTS International, tuomio 18.7.2007, Kok. 2007, s. I-6749, 27 kohta).
47
Tuotteen käyttötarkoitus voi olla objektiivinen luokitteluperuste sikäli kuin se kiinteästi liittyy kyseiseen tuotteeseen, jolloin liitynnän kiinteyttä on pystyttävä arvioimaan tuotteen objektiivisten ominaispiirteiden ja ominaisuuksien mukaan (ks. asia C-459/93, Thyssen Haniel Logistic, tuomio 1.6.1995, Kok. 1995, s. I-1381, 13 kohta; asia C-201/99, Deutsche Nichimen, tuomio 5.4.2001, Kok. 2001, s. I-2701, 20 kohta ja asia C-142/06, Olicom, tuomio 18.7.2007, Kok. 2007, s. I-6675, 18 kohta).
48
Lisäksi on palautettava mieliin, että yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan komissio on yhdistetyn nimikkeistön osalta laatinut selittävät huomautukset ja Maailman tullijärjestö harmonoidun järjestelmän osalta selitykset, jotka osaltaan auttavat huomattavasti eri tullinimikkeiden sisällön tulkinnassa, vaikka ne eivät olekaan oikeudellisesti sitovia (ks. asia C-35/93, Develop Dr. Eisbein, tuomio 16.6.1994, Kok. 1994, s. I-2655, 21 kohta ja asia C-400/05, B.A.S. Trucks, tuomio 11.1.2007, Kok. 2007, s. I-311, 28 kohta). Mainittujen huomautusten sisällön on näin ollen oltava yhdistetyn nimikkeistön säännösten mukainen, eikä niillä saada muuttaa niiden soveltamisalaa (asia C-280/97, ROSE Elektrotechnik, tuomio 9.2.1999, Kok. 1999, s. I-689, 23 kohta; asia C-495/03, Intermodal Transports, tuomio 15.9.2005, Kok. 2005, s. I-8151, 48 kohta ja asia C-445/04, Possehl Erzkontor, tuomio 8.12.2005, Kok. 2005, s. I-10721, 20 kohta).
49
Nyt esillä olevassa asiassa sen kysymyksen osalta, ovatko ”ainoastaan sintratut” volframi- ja molybdeenitangot rinnastettavissa näiden metallien muokkaamattomaan muotoon, Metherma väittää aluksi, että ilmaisu ”muokkaamaton” tarkoittaa nyt esillä olevassa asiassa ennemminkin ”aineiden muotoja, muotoiltuja elementtejä tai muotoilua”.
50
Tätä tulkintaa ei voida hyväksyä. Nyt esillä olevien yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeiden sanamuodosta ja niiden asiayhteydestä johtuu, että ilmaisu ”muokkaamaton”, sellaisena kuin se esiintyy näissä alanimikkeissä, ei viittaa kyseessä olevien metallitavaroiden ulottuvuuksiin vaan niiden olennaisin osin työstämättömään olomuotoon. Tällainen tulkinta johtuu erityisen selvästi asetuksen N:o 2388/2000 tietyistä kieliversioista, kuten tanskankielisestä (”ubearbejdet”), englanninkielisestä (”unwrought”), italiankielisestä (”greggio”), suomenkielisestä (”muokkaamaton” ja ruotsinkielisestä (”i obearbetad form”) versiosta.
51
Metherma katsoo, että ”ainoastaan sintrattuja” volframi- ja molybdeenitankoja ei voida rinnastaa näiden metallien muokkaamattomaan muotoon, koska sintraamalla volframi ja molybdeeni saavat muita ominaisuuksia, jotka tekevät niistä tavaroita ja näin ollen ”metallista valmistettuja tavaroita”.
52
Kun otetaan huomioon harmonoidun järjestelmän nimikkeitä 81.01 ja 81.02 koskevat harmonoidun järjestelmän selitykset, voidaan mahdollisesti myöntää, että sintraamalla jauheen muodossa oleva volframi ja molybdeeni saavat lisäominaisuuksia, kuten taottavuuden. Kuten näistä samoista selityksistä ilmenee, ainoastaan sintratut volframi- ja molybdeenitangot ovat tuloksena ”jauhehiukkasten yhdistymisestä kiinteäksi ja lujaksi massaksi, ilman, että tangot hajoaisivat”. Kuten erityisesti harmonoidun järjestelmän nimikettä 81.01 koskevan selityksen viimeisestä osasta ilmenee, kun tällaisia tankoja ei myöhemmin työstetä tai valmisteta, siitä, että volframi tai molybdeeni ei sintrauksen vuoksi enää ole jauheen muodossa vaan kiinteän massan muodossa, ei sellaisenaan voi olla seurauksena, että kyseessä olevia metalleja ei enää ole pidettävä muokkaamattomina, ainakaan yhdistetyn nimikkeistön soveltamiseksi.
53
Kuten komissio on todennut, yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeiden 81019110 ja 82019110, sellaisina kuin ne olivat pääasian tosiseikkojen tapahtuma-aikana, sanamuodosta itsestään joka tapauksessa johtuu, että kyseessä olevien metallien muokkaamaton muoto käsitti yhdistetyn nimikkeistön tarkoituksia varten ”ainoastaan sintratut tangot”. On kuitenkin selvää, että kuten ennakkoratkaisupyynnön esittäneen tuomioistuimen esittämän kysymyksen ilmaisuista sekä tämän tuomion 32, 35 ja 51 kohdasta ilmenee, pääasiassa kyseessä ovat tällaiset tangot.
54
Tästä seuraa, että koska ”ainoastaan sintratut” volframi- ja molybdeenitangot vastaavat näiden metallien muokkaamatonta muotoa vastaavasti yhdistetyn nimikkeistön nimikkeissä 8101 ja 8102 tarkoitetulla tavalla, tällaisten tankojen ei voida katsoa kuuluvan myös mainituissa nimikkeissä tarkoitettujen ”näistä metalleista valmistettujen tavaroiden” käsitteen soveltamisalaan.
55
Metherman mukaan riippumatta siitä, koskeeko pääasia kyseessä olevien metallien muokkaamatonta muotoa tai niistä valmistettuja tavaroita, ”ainoastaan sintratut” volframi- ja molybdeenitangot voidaan tehdä selvästi sellaisinaan käytettäviksi soveltumattomiksi rikkomalla tai leikkaamalla. Tällaisia palasiksi rikottuja tankoja ei Metherman mukaan voida enää valmistaa levyiksi, tangoiksi tai langaksi. Tältä osin Metherma viittaa yhdistetyn nimikkeistön XV jakson 8 huomautuksen a alakohtaan, jonka mukaan ilmaisulla ”jätteet ja romu” tarkoitetaan muun muassa metallitavaroita, jotka selvästi eivät sellaisinaan sovellu käytettäviksi sen takia, että ne ovat vahingoittuneita tai leikeltyjä.
56
Siltä osin kuin tämä väite perustuu siihen olettamaan, että ainoastaan sintratut volframi- tai molybdeenitangot ovat työstämättömässä muodossaan näistä metalleista valmistettuja tavaroita, sitä ei voida hyväksyä, koska tämän tuomion 54 kohdasta ilmenee, että tällaiset tangot ovat muokkaamatonta volframia tai molybdeeniä, jotka kuuluvat vastaavasti yhdistetyn nimikkeistön nimikkeisiin 8101 ja 8102.
57
Metherma vastustaa tässä yhteydessä ennakkoratkaisupyynnön esittäneen tuomioistuimen puoltamaa tulkintaa, jonka mukaan muokkaamatonta volframia tai molybdeeniä ei voida lähtökohtaisesti valmistaa jätteiksi tai romuksi. Se väittää harmonoidun järjestelmän nimikettä 81.01 koskevaan harmonoidun järjestelmän selitykseen viitaten yhtäältä, että muokkaamattomaan muotoon voidaan rinnastaa ainoastaan tietyt kyseisten metallien kiinteät muodot, toisin sanoen harkoiksi tai prisman muotoisiksi tangoiksi puristetut jauhehiukkaset. Toisaalta myös muokkaamattomasta muodosta voidaan saada jätteitä ja romua, kuten ilmenee harmonoidun järjestelmän nimikettä 72.04 koskevasta harmonoidun järjestelmän selityksestä, jonka mukaan jätteet ja romu ovat ”harkkojen leikattujen päiden” muodossa.
58
Ensimmäisen väitteen osalta on palautettava mieliin, että pääasiassa kyseessä olevien yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeiden sanamuoto koskee ”muokkaamatonta” volframia ja molybdeeniä, ”myös ainoastaan sintrattuja tankoja”. Tästä seuraa, että nämä metallit voivat olla toisessa muokkaamattomassa muodossa kuin näin saatuina tankoina. Ei siis ole mitenkään suljettu pois sitä mahdollisuutta, että ”ainoastaan sintratut” volframi- ja molybdeenitankojen sirut ovat myös kyseessä olevia metalleja muokkaamattomassa muodossa.
59
Toisesta väitteestä on todettava, että Metherma lukee harmonoidun järjestelmän nimikettä 72.04 koskevaa selitystä valikoivasti. Tästä selityksestä ilmenee erityisesti nimenomaisesti, että harkkojen leikattujen päiden kaltaisen romun on synnyttävä kyseessä olevien metallien valmistuksessa tai työstämisessä. Pääasiassa kyseessä oleva muokkaamattoman volframin ja molybdeenin manuaalinen rikkominen ei kuitenkaan vastaa tätä ilmaisua.
60
Harmonoidun järjestelmän nimikkeitä 81.01 ja 81.02 koskevien harmonoidun järjestelmän selitysten otteista, jotka on esitetty tämän tuomion 24 ja 25 kohdassa, ilmenee, että ainoastaan sintratut volframi- ja molybdeenitangot eivät ole harmonoidun järjestelmän nimikettä 72.04 koskevassa harmonoidun järjestelmän selityksessä tarkoitettuja ”tavaroita”; tämän selityksen mukaan jätteitä ja romua eivät ole sellaiset tavarat, joita sellaisinaan tai uudistamisen jälkeen voidaan käyttää alkuperäiseen tarkoitukseensa tai johonkin muuhun tarkoitukseen, eivätkä tavarat, joista voidaan valmistaa muita tavaroita muuttamatta niitä sitä ennen metalliksi. Vaikka olisikin hyväksyttävä Metherman väite siitä, että ainoastaan sintratut volframi- ja molybdeenitangot voisivat olla ”tavaroita”, ennakkoratkaisupyynnön esittäneen tuomioistuimen antamista tiedoista, joita Metherma ei ole kiistänyt, ilmenee, että pääasiassa kyseessä olevat murskatut tangot soveltuvat sulatukseen teräksentuotannon yhteydessä erityisesti niitä sitä ennen kyseessä oleviksi metalleiksi muuttamatta.
61
Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen esitettyyn ennakkoratkaisukysymykseen on vastattava, että asetuksen N:o 2658/87 liitteessä I olevaa yhdistettyä nimikkeistöä, sellaisena kuin sitä sovellettiin vuonna 2001 eli sellaisena kuin se oli asetuksen N:o 2388/2000 mukaisessa versiossaan, on tulkittava niin, että ”ainoastaan sintratut” volframi- ja molybdeenitangot kuuluvat vastaavasti alanimikkeisiin 81019110 ja 81029110. Tällaisia tankoja, jotka ovat kyseessä olevien metallien muokkaamatonta muotoa eivätkä näistä metalleista valmistettuja tavaroita, ei voida murskaamalla tai rikkomalla valmistaa romuksi, joka kuuluu vastaavasti mainitun yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeisiin 81019190 ja 81029190.
Oikeudenkäyntikulut
62
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä yhteisöjen tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla yhteisöjen tuomioistuin (seitsemäs jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I olevaa yhdistettyä nimikkeistöä, sellaisena kuin se oli vuonna 2001 sovellettavassa versiossaan eli asetuksen N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 2388/2000 mukaisessa versiossaan, on tulkittava niin, että ”ainoastaan sintratut” volframi- ja molybdeenitangot kuuluvat vastaavasti alanimikkeisiin 81019110 ja 81029110. Tällaisia tankoja, jotka ovat kyseessä olevien metallien muokkaamatonta muotoa eivätkä näistä metalleista valmistettuja tavaroita, ei voida murskaamalla tai rikkomalla valmistaa romuksi, joka kuuluu vastaavasti mainitun yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeisiin 81019190 ja 81029190.
Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: saksa.