62022CJ0697_RES
Asia C-697/22 P
Koiviston Auto Helsinki Oy, aiemmin Helsingin Bussiliikenne Oy,
vastaan
Euroopan komissio
Unionin tuomioistuimen tuomio (neljäs jaosto) 29.7.2024
Muutoksenhaku – Valtiontuet – SA.33846 (2015/C) (ex 2014/NN) (ex 2011/CP) – Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisen jälkeinen merkityksellinen seikka – Tuensaajan yksilöiminen – Velvollisuus julkaista muutettu menettelyn aloittamista koskeva päätös – Tuensaajan oikeus esittää huomautuksensa – Olennainen menettelymääräys – Soveltumattomuus sisämarkkinoille – Euroopan komission määräys tuen perimisestä takaisin – Takaisinperittävä määrä – Asianomaisen jäsenvaltion toimivalta
Valtiontuki – Komission suorittama tutkinta – Hallinnollinen menettely – Komission velvollisuus kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa – Olennainen menettelymääräys – Ulottuvuus – Komission velvollisuus esittää yhteenveto tosiseikoista ja oikeudellisista seikoista muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä – Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä yksilöity tuensaajayritys, jonka liiketoiminnan toinen yhtiö myöhemmin ostaa – Lopullinen päätös tuen takaisinperintävelvollisuuden laajentamisesta koskemaan ostajayhtiötä taloudellisen jatkuvuuden vuoksi – Komission velvollisuus tehdä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen oikaisemista tai laajentamista koskeva päätös, jossa ilmoitetaan takaisinperintävelvollisuuden laajentamisesta
(SEUT 108 artiklan 2 kohta; neuvoston asetuksen N:o 2015/1589 6 artiklan 1 kohta)
(ks. 45–56, 60 ja 61 kohta)
Valtiontuki – Lainvastaisen tuen takaisinperiminen – Tilanteen saattaminen ennalleen – Suhteellisuusperiaatetta ei ole loukattu
(SEUT 108 artikla)
(ks. 79 ja 80 kohta)
Valtiontuki – Lainvastaisen tuen takaisinperiminen – Velallisen määrittäminen omaisuuden luovutuksen tapauksessa – Tilanne, jossa toinen yhtiö ostaa tuensaajayrityksen muodollisen tutkintamenettelyn aikana – Takaisinperintävelvollisuuden ulottaminen koskemaan ostajayhtiötä taloudellisen jatkuvuuden perusteella – Suhteellisuusperiaatteen noudattaminen – Ulottuvuus – Ostajayhtiön tosiasiallisesti saaman kilpailuedun määrään rajoittuva tuen palauttaminen
(SEUT 108 artiklan 2 kohta)
(ks. 81 kohta)
Valtiontuki – Lainvastaisen tuen takaisinperiminen – Takaisinperittävän määrän laskeminen – Komission mahdollisuus jättää kansallisten viranomaisten tehtäväksi laskea takaisin perittävien summien täsmällinen määrä – Suhteellisuusperiaatetta ei ole loukattu
(SEUT 108 artikla)
(ks. 83–85 kohta)
Valtiontuki – Komission suorittama tutkinta – Hallinnollinen menettely – Komission velvollisuus kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa – Olennainen menettelymääräys – Ulottuvuus – Komission velvollisuus esittää yhteenveto tosiseikoista ja oikeudellisista seikoista muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä – Laiminlyönti – Seuraus – Muodollisen tutkintamenettelyn päätteeksi tehdyn päätöksen kumoaminen
(SEUT 108 artiklan 2 kohta ja SEUT 263 artiklan toinen kohta)
(ks. 92 kohta)
Tiivistelmä
Unionin tuomioistuin hyväksyy Koiviston Auto Helsinki Oy:n (aiemmin Helsingin Bussiliikenne Oy) valituksen tuomiosta Helsingin Bussiliikenne vastaan komissio (jäljempänä valituksenalainen tuomio) (
1
) ja täsmentää niitä menettelyllisiä velvollisuuksia, joita Euroopan komissiolla on SEUT 108 artiklan 2 kohdan mukaisessa muodollisessa tutkintamenettelyssä sellaisen yksikön osalta, joka jatkaa alkuperäisen valtiontuen saajan harjoittamaa taloudellista toimintaa ja jolla on taloudellisen jatkuvuuden kriteerin soveltamisen vuoksi velvollisuus maksaa valtiontuki takaisin. Lisäksi se lausuu komission ja asianomaisen jäsenvaltion rooleista tuensaajan omaisuuden luovutuksensaajalta takaisin perittävän tuen määrän määrittämisessä. Helsingin kaupungin (Suomi) kokonaan omistama yhtiö Helsingin Bussiliikenne (jäljempänä vanha HelB) liikennöi bussireittejä Helsingin alueella sekä tarjosi tilausajokuljetuksia ja bussien leasingpalveluja. Vanha HelB myytiin joulukuussa 2015 Viikin Linja Oy:lle. Ostajan nimeksi tuli kauppakirjan ehtojen mukaisesti Helsingin Bussiliikenne Oy (jäljempänä uusi HelB).
Komissio aloitti kantelun seurauksena muodollisen tutkintamenettelyn, joka koski Helsingin kaupungin vanhalle HelB:lle ja tämän edeltäjälle HKL-Bussiliikenteelle vuosina 2002–2012 myöntämiä useita kalusto- ja pääomalainoja (jäljempänä riidanalaiset toimenpiteet). Päätös kyseisen menettelyn aloittamisesta (
2
) julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä 10.4.2015, ja asianomaisia osapuolia kehotettiin esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa kyseisestä julkaisemisesta. Komissio, joka sai kesäkuussa 2015 tiedon vireillä olevasta vanhan HelB:n luovutuksesta uudelle HelB:lle, ei saanut huomautuksia uudelta HelB:ltä.
Komissio totesi 28.6.2019 tekemällään päätöksellä (
3
) (jäljempänä riidanalainen päätös), että riidanalaiset toimenpiteet olivat sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, joka Suomen tasavallan oli perittävä takaisin tuensaajalta. Koska komissio katsoi, että vanhan HelB:n ja uuden HelB:n välillä oli taloudellinen jatkuvuus, se laajensi lainvastaisen tuen palauttamisvelvollisuuden koskemaan uutta HelB:tä.
Unionin yleisen tuomioistuimen hylättyä uuden HelB:n riidanalaisesta päätöksestä nostaman kanteen uusi HelB valitti unionin yleisen tuomioistuimen tuomiosta.
Unionin tuomioistuimen arviointi asiasta
Unionin tuomioistuin tutkii ensinnäkin valitusperusteen, jonka mukaan unionin yleinen tuomioistuin teki oikeudellisen virheen katsoessaan, ettei komissio ollut rikkonut olennaista menettelymääräystä, kun se ei ollut antanut uudelle HelB:lle mahdollisuutta esittää huomautuksiaan riidanalaista tukea koskevassa muodollisessa tutkintamenettelyssä.
Valittajan mukaan komissio oli vanhan HelB:n luovutuksen jälkeen velvollinen oikaisemaan tai täydentämään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaa päätöstä, koska luovutus oli uusi seikka, joka ei sisältynyt alkuperäiseen päätökseen.
Aluksi unionin tuomioistuin muistuttaa, että SEUT 108 artiklan 2 kohdassa määrätään, että kun komissio päättää aloittaa tukitoimenpidettä koskevan muodollisen tutkintamenettelyn, sen on annettava niille, joita asia koskee, mahdollisuus esittää huomautuksensa. Tällainen velvollisuus on luonteeltaan olennainen menettelymääräys, koska se on olennainen edellytys menettelylle, joka liittyy erottamattomasti toimen toteuttajan tahdon asianmukaiseen muodostamiseen tai ilmaisemiseen. Tältä osin on mainittava, että ilmoituksen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä on asianmukainen keino ilmoittaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta kaikille asianomaisille osapuolille ja saada viimeksi mainituilta kaikki tiedot, joista komissiolle voisi olla hyötyä sen tulevassa toiminnassa.
Asianomaiset osapuolet voivat kuitenkin esittää huomautuksensa tehokkaasti vain, jos julkaistavassa päätöksessä mainitaan nimenomaisesti ja selkeästi asiaan liittyvät oikeudelliset seikat ja tosiseikat, kuten asetuksen 2015/1589 (
4
) 6 artiklan 1 kohdassa säädetään. Näillä tarkoitetaan seikkoja, jotka muodollisessa tutkintamenettelyssä on tarkoitus tutkia sellaisen lopullisen päätöksen tekemiseksi, jossa komissio lausuu kyseessä olevan valtiontuen olemassaolosta ja sisämarkkinoille soveltuvuudesta sekä tarvittaessa velvollisuudesta periä se takaisin.
Jos muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen ilmenee merkityksellisiä tosiseikkoja tai oikeudellisia seikkoja, kuten käsiteltävässä asiassa vanhan HelB:n luovuttaminen uudelle HelB:lle, komissio voi täyttää velvollisuutensa vain julkaisemalla menettelyn aloittamista koskevan täydentävän päätöksen. Komissio rikkoi siten olennaista menettelymääräystä, koska se ei tehnyt tällaista päätöstä.
Toiseksi unionin tuomioistuin tarkastelee valitusperustetta, jonka mukaan unionin yleinen tuomioistuin loukkasi suhteellisuusperiaatetta katsoessaan, ettei komission tarvinnut määrittää, miltä osin riidanalaisiin toimenpiteisiin perustuva valtiontuki oli perittävä takaisin uudelta HelB:ltä.
Tässä yhteydessä unionin tuomioistuin täsmentää, että sääntöjenvastaisen tuen takaisinperinnällä pyritään palauttamaan ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne ja että takaisinperintää voidaan pitää EUT-sopimuksen valtiontukia koskevien määräysten tavoitteisiin nähden suhteettomana toimenpiteenä vain, jos määrä, joka tuensaajan on palautettava, on suurempi kuin sen saaman tuen nykyarvon mukainen määrä.
Kun toinen yhtiö ostaa sääntöjenvastaista valtiontukea saaneen yhtiön, kyseinen tuki on perittävä takaisin yhtiöltä, joka jatkaa valtiontuen alun perin saaneen yrityksen taloudellista toimintaa, jos todetaan, että kyseinen yhtiö edelleen tosiasiallisesti hyötyy mainittujen tukien saamiseen liittyvästä kilpailuedusta. Tällaisessa tilanteessa suhteellisuusperiaate rajaa palauttamisvelvollisuuden sen kilpailuedun määrään, jonka ostaja on tosiasiallisesti säilyttänyt.
Nyt käsiteltävässä asiassa on niin, että vaikka komissio totesi riidanalaisessa päätöksessä vanhan HelB:n ja uuden HelB:n välisen taloudellisen jatkuvuuden ja päätteli tästä, että velvollisuus palauttaa sääntöjenvastainen tuki oli ulotettava koskemaan uutta HelB:tä, se ei lausunut siitä vanhalle HelB:lle myönnetyn tuen määrästä, josta uusi HelB tosiasiallisesti edelleen hyötyi. Unionin tuomioistuin toteaa unionin yleisen tuomioistuimen tavoin, että taloudellisen jatkuvuuden toteaminen ja sen määrittäminen, missä suhteessa sääntöjenvastainen tuki on perittävä takaisin sen saajilta, ovat erillisiä kysymyksiä.
Unionin yleinen tuomioistuin katsoi näin ollen perustellusti, että on Suomen tasavallan tehtävänä määrittää se valtiontuen määrä, joka on perittävä takaisin uudelta HelB:ltä.
Unionin tuomioistuin kumoaa siten valituksenalaisen tuomion ja riidanalaisen päätöksen, koska ensimmäisen valitusperusteen yhteydessä todetusta olennaisen menettelymääräyksen rikkomisesta seuraa toimen kumoaminen ilman eri toimenpiteitä.
(
1
)	Unionin yleisen tuomioistuimen 14.9.2022 antama tuomio Helsingin Bussiliikenne v. komissio (T-603/19, EU:T:2022:555).
(
2
)	Valtiontuesta SA.33846 (2015/C) (ex 2014/NN) (ex 2011/CP) – Suomi – Helsingin Bussiliikenne Oy – 16.1.2015 annettu päätös C(2015) 80 final (EUVL 2015, C 116, s. 22).
(
3
)	Valtiontuesta SA.33846 (2015/C) (ex 2014/NN) (ex 2011/CP), jonka Suomi on toteuttanut Helsingin Bussiliikenne Oy:lle, 28.6.2019 annettu komission päätös (EU) 2020/1814 (EUVL 2020, L 404, s. 10).
(
4
)	Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 13.7.2015 annettu neuvoston asetus (EU) 2015/1589 (EUVL 2015, L 248, s. 9).