EUROOPA KOHTU OTSUS15. juuli 1963(*)Kohtuasjas 25/62_Plaumann & Co.,
Hamburg, esindaja: advokaat Harald Ditges, Kölni advokatuur,
kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis: M. Audry,
Fédération des commerçants, avenue de l’Arsenal 8_hageja_versusEuroopa Majandusühenduse Komisjon,
esindaja: Euroopa ühenduste täitevorganite õigusnõunik Hubert Ehring,
keda abistas Tübingeni ülikooli professor Ernst Steindorff,
kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis: Henri
Manzanarès, Euroopa ühenduste täitevorganite õigustalituse sekretär,
place de Metz 2_kostja_mille esemeks on:–        nõue
tühistada komisjoni 22. mai 1962. aasta otsus
S III 03079, milles keeldutakse andmast Saksamaa
Liitvabariigile luba peatada osaliselt kolmandatest riikidest imporditud
värsketele mandariinidele ja klementiinidele kohaldatavad tollimaksud;–        hüvitise maksmine summas 39 414,01 Saksa marka_EUROOPA KOHUS_koosseisus:
president A. M. Donner, kodade esimehed L. Delvaux ja
R. Lecourt, kohtunikud Ch. L. Hammes, R. Rossi
(ettekandja), A. Trabucchi ja W. Strauß_kohtujurist: K. Roemer_kohtusekretär: A. Van Houtte_on teinud järgmiseotsuse[…]PõhjendusedI –  Tühistamise taotlus VastuvõetavusEMÜ
asutamislepingu artikli 173 teise lõigu kohaselt võib „iga
füüsiline või juriidiline isik algatada menetluse sellise otsuse vastu,
mis teda otseselt ja isiklikult puudutab, kuigi vormiliselt on see
teisele isikule adresseeritud otsus”.Kostja
arvates ei viita sõnad „teine isik” selles lõigus liikmesriikidele,
mida vaadeldakse avaliku võimuna, ning seetõttu puudub üksikisikutel
õigus esitada tühistamiskaebust komisjoni või nõukogu otsuste peale, mis
on adresseeritud liikmesriikidele.Asutamislepingu
artikli 173 teine lõik lubab üksikisikul siiski algatada menetluse
„teisele isikule” adresseeritud otsuse vastu, mis neid otseselt ja
isiklikult puudutab, kuid see artikkel ei määratle nende mõistete sisu
ega ulatust.Eelmainitud sätte sõnastus ja grammatika võimaldavad seda tõlgendada väga laialt.Asutamislepingu sätteid, mis puudutavad üksikisikute kaebeõigust, ei saa tõlgendada kitsendavalt.Kuna asutamislepingus sellekohased sätted puuduvad, ei ole järelikult alust sellist piirangut eeldada.Seetõttu ei saa kostja väidet pidada põhjendatuks.Kostja
rõhutab muuhulgas, et vaidlustatud otsus on oma olemuselt määrus, mis
on võetud vastu üksikakti vormis, ning seepärast ei saa üksikisikud
selle peale kaebust esitada, nii nagu ka üldkohaldatavate
normatiivaktide peale.EMÜ asutamislepingu
artiklite 189 ja 191 järgi iseloomustab otsust siiski adressaatide
piiratud arv, seega, et teha kindlaks, kas tegemist on otsusega, tuleb
välja selgitada, kas kõnesolev akt puudutab vaid konkreetseid isikuid.Vaidlusalune
otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigi valitsusele ega luba tal
osaliselt peatada tollimakse, mida kohaldatakse teatavatest kolmandatest
riikidest imporditud toodete suhtes.Seepärast
tuleb vaidlustatud akti vaadelda kui otsust, mis on adresseeritud
konkreetsele isikule ning mis on siduv vaid viimasele.Asutamislepingu
artikli 173 teise lõigu kohaselt võivad üksikisikud algatada
menetluse otsuste vastu, mis on adresseeritud küll teisele isikule, kuid
puudutavad neid otseselt ja isiklikult, aga antud juhul ei nõustu
kostja sellega, et vaidlusalune otsus puudutab hagejat otseselt ja
isiklikult.Kõigepealt tuleb teha kindlaks,
kas vastuvõetavuse teine tingimus on täidetud, sest kui otsus ei puuduta
hagejat isiklikult, ei ole enam vaja selgitada, kas see puudutab teda
otseselt.Teised isikud, kes ei ole otsuse
adressaadid, saavad väita, et see puudutab neid isiklikult ainult siis,
kui see mõjutab neid mingi neile omase tunnuse või neid iseloomustava
faktilise olukorra tõttu, mis neid kõigist teistest isikutest eristab,
ning seega individualiseerib neid sarnaselt otsuse adressaadiga.Käesoleval
juhul puudutab vaidlusalune otsus hagejat seetõttu, et viimane on
klementiinide importija, st teatud kaubandusliku tegevuse tõttu, millega
võib mis tahes hetkel tegelda mis tahes isik ning mis seetõttu ei saa
neid vaidlustatud otsuse suhtes individualiseerida sarnaselt otsuse
adressaadiga.Neil põhjustel tuleb järeldada, et käesolev tühistamisnõue tuleb tunnistada vastuvõetamatuks.II –  Kahju hüvitamise nõue VastuvõetavusKostja
leiab, et käesolevad haginõuded, mis esitati esimest korda vastuses, on
esitatud hilinemisega ega ole seega kodukorra artikli 38
lõike 1 punkti d järgi vastuvõetavad.Hageja
täiendas haginõudeid siiski nõudega tuvastada, et hagejal võib
vaidlustatud otsuse tõttu kahju tekkida, ning kirjaliku ja suulise
menetluse käigus täpsustas ta selle nõude eset ning hindas nimetatud
kahju.Järelikult võib kahju hüvitamise
nõuet pidada haginõuete vastuvõetavaks täienduseks, mis seega on
eelmainitud artikli 38 lõike 1 punkti d järgi vastuvõetav. PõhiküsimusHageja
taotleb hüvitise maksmist summas, mis vastab tolli- ja käibemaksule,
mis ta pidi maksma otsuse tagajärjel, mille peale ta esitas kohe
tühistamiskaebuse.Neil asjaoludel tuleb
tuvastada, et hageja nimetatud kahju põhjuseks on see otsus ning et
kahju hüvitamise nõude eesmärgiks on nende õiguslike tagajärgede
tasandamine, mida vaidlusalune otsus hageja jaoks kaasa tõi.Käesoleval juhul vaidlustatud otsust ei tühistatud.Tühistamata
jäetud haldusakt ei saa sisaldada rikkumist, mis tekitab kahju neile,
keda see puudutab. Seega ei saa nõuda sellest aktist tuleneva kahju
hüvitamist.Kohus ei saa kahju hüvitamise
nõude alusel otsustada meetmete võtmise üle, mis kõrvaldavad tühistamata
jäetud otsuse õiguslikud tagajärjed.Seega tuleb hageja taotlus lükata tagasi kui põhjendamatu.III –  KohtukuludKodukorra artikli 69 lõike 2 alusel on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud.Kuna hageja on kohtuvaidluse kaotanud, tuleb kohtukulud temalt välja mõista.Võttes arvesse menetlusdokumente_kuulanud ära ettekandja-kohtuniku ettekande_kuulanud ära poolte kohtukõned_kuulanud ära kohtujuristi ettepaneku_võttes
arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 173 teist
lõiku, artikleid 176, 189, 191 ja artikli 215 teist lõiku_võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingule lisatud protokolli Euroopa Majandusühenduse Kohtu põhikirja kohta_võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu kodukorda, eriti selle artikli 69 lõiget 2_EUROOPA KOHUS_jättes rahuldamata kõik ulatuslikumad ja vastuolulised nõuded, otsustab:1.      Jätta tühistamisnõue vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.2.      Jätta kahju hüvitamise nõue põhjendamatuse tõttu rahuldamata.3.      Mõista kohtukulud välja hagejalt.Otsuse langetas Euroopa Kohus 15. juulil 1963 Luxembourgis.DonnerDelvaux      LecourtHammesRossi      TrabucchiStraußKuulutatud avalikul kohtuistungil 15. juulil 1963 Luxembourgis.Kohtusekretär       PresidentA. Van Houtte       A. M. Donner* Kohtumenetluse keel: saksa.