62009CJ0248_SK
Účastníci konania
Odôvodnenie
Výrok
Účastníci konania
Vo veci C‑248/09,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 234 ES, podaný rozhodnutím Augstākās tiesas Senāts Administratīvo lietu departaments (Lotyšsko) z 26. júna 2009 a doručený Súdnemu dvoru 7. júla 2009, ktorý súvisí s konaním:
Pakora Pluss SIA
proti
Valsts ieņēmumu dienests,
SÚDNY DVOR (prvá komora),
v zložení: predseda prvej komory A. Tizzano, sudcovia E. Levits, M. Ilešič, M. Safjan (spravodajca) a M. Berger,
generálny advokát: P. Mengozzi,
tajomník: R. Grass,
so zreteľom na písomnú časť konania,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
– Pakora Pluss SIA, v zastúpení: I. Petrova, členka správnej rady,
– Valsts ieņēmumu dienests, v zastúpení: D. Jakāns, splnomocnený zástupca,
– lotyšská vláda, v zastúpení: K. Drēviņa a K. Krasovska, splnomocnené zástupkyne,
– Komisia Európskych spoločenstiev, v zastúpení: A. Sauka a B.‑R. Killmann, splnomocnení zástupcovia,
so zreteľom na rozhodnutie prijaté po vypočutí generálneho advokáta, že vec bude prejednaná bez jeho návrhov,
vyhlásil tento
Rozsudok
Odôvodnenie
1. Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 4 bodu 10 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva (Ú. v. ES L 302, s. 1; Mim. vyd. 02/004, s. 307), zmeneného a doplneného nariadením (ES) č. 82/97 Európskeho parlamentu a Rady z 19. decembra 1996 (Ú. v. ES L 17, 1997, s. 1; Mim. vyd. 02/008, s. 179, ďalej len „colný kódex“), článku 448 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie č. 2913/92 (Ú. v. ES L 253, s. 1; Mim. vyd. 02/006, s. 3), zmeneného a doplneného nariadením Komisie (ES) č. 2787/2000 z 15. decembra 2000 (Ú. v. ES L 330, s. 1; Mim. vyd. 02/011, s. 3, ďalej len „vykonávacie nariadenie“), ako aj kapitoly 5 bodu 1 prílohy IV Akt o podmienkach pristúpenia Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky a o úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia (Ú. v. EÚ L 236, 2003, s. 33, ďalej len „akt o pristúpení“).
2. Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi Pakora Pluss SIA (ďalej len „Pakora Pluss“) a Valsts ieņēmumu dienests (lotyšskou daňovou správou, ďalej len „VID“) vo veci zaplatenia cla a dane z pridanej hodnoty (ďalej len „DPH“), ktorým táto spoločnosť podliehala v súvislosti s námorným dovozom motorového vozidla pochádzajúceho z Nemecka do Lotyšska 3. mája 2004.
Právny rámec
Právna úprava Únie
Colný kódex
3. Podľa článku 4 bodu 10 colného kódexu treba pod pojmom „dovozné clo“ rozumieť:
„– clo a platby s rovnocenným účinkom ako clo, ktoré sa má zaplatiť pri dovoze tovaru,
– platby pri dovoze zavedené v súlade so Spoločnou poľnohospodárskou politikou alebo v súlade s osobitnými opatreniami uplatňovanými na určitý tovar, ktorý je výsledkom spracovania poľnohospodárskych výrobkov“.
4. Článok 79 colného kódexu znie takto:
„Prepustením do voľného obehu získava tovar, ktorý nie je tovarom spoločenstva, colný štatút tovaru spoločenstva.
Prepustenie zahŕňa uplatnenia obchodno-politických opatrení, splnenie ďalších formalít stanovených pre dovoz určitého tovaru a vybratie všetkých platieb dlžných na základe právnych predpisov.“
5. Článok 161 colného kódexu stanovuje:
„1. Režim vývoz[u] umožňuje, aby tovar spoločenstva opustil colné územie spoločenstva.
Vývoz zahŕňa uplatnenie výstupných formalít vrátane obchodnopolitických opatrení a prípadného vývozného cla.
2. S výnimkou tovaru prepusteného do režimu pasívn[eho] zošľachťovac[ieho] styk[u] alebo do režimu tranzit[u] podľa článku 163 a bez toho, aby tým bol dotknutý článok 164, všetok tovar spoločenstva, ktorý je určený na vývoz, sa prepustí do režimu vývoz[u].
…
4. Prípad, keď tovar opúšťajúci colné územie spoločenstva nepodlieha vývoznému vyhláseniu... podmienky s tým spojené budú stanovené v súlade s postupom výboru.
5. Vývozné vyhlásenie sa podáva colnému úradu, ktorý je zodpovedný za vykonávanie dohľadu nad miestom, kde vývozca pôsobí alebo kde sa tovar balí alebo nakladá na vývoznú prepravu. Výnimky budú stanovené v súlade s postupom výboru.“
6. Článok 162 colného kódexu stanovuje:
„Prepustenie do vývozu bude povolené za podmienky, že predmetný tovar opustí colné územie spoločenstva v rovnakom stave, v akom sa nachádzal v okamihu prijatia vývozného vyhlásenia.“
Vykonávacie nariadenie
7. Podľa článku 448 vykonávacieho nariadenia:
„1. Lodnej dopravnej spoločnosti môže byť povolené používať jednotný zoznam lodného nákladu ako colné vyhlásenie pre režim tranzitu, ak táto spoločnosť prevádzkuje značný počet pravidelných plavieb medzi členskými štátmi (zjednodušené konanie – úroveň 2).
Ako výnimka z článku 373 ods. 1 písm. a) lodné dopravné spoločnosti nemusia mať oprávnenie podnikať v rámci spoločenstva [nemusia byť usídlené v Spoločenstve – neoficiálny preklad ], ak tam majú regionálne sídlo.
2. Po obdržaní žiadosti o povolenie informujú colné orgány ostatné členské štáty, na území ktorých sa nachádzajú prístavy odoslania a určenia.
Za predpokladu, že do šesťdesiatich dní odo dňa oznámenia nedostanú colné orgány žiadnu námietku, vydajú povolenie.
Toto povolenie je platné vo všetkých príslušných členských štátoch a uplatňuje sa len na tranzitné operácie spoločenstva medzi prístavmi, na ktoré sa vzťahuje.
3. Pre účely zjednodušeného postupu môže lodná dopravná spoločnosť používať pre všetok prepravovaný tovar jednotný zoznam lodného nákladu; ak tak urobí, uvedie pri relevantných položkách v zozname lodného nákladu:
a) symbol ‚T1‘ tam, kde je tovar umiestnený do režimu vonkajšieho tranzitu spoločenstva;
b) symbol ‚TF‘ tam, kde je tovar umiestnený do režimu vnútorného tranzitu spoločenstva v súlade s článkom 340c ods. 1;
c) písmená ‚TD‘ pre tovar už umiestnený do režimu tranzitu alebo prepravovaný v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku, režimu uskladňovania v colnom sklade alebo dočasného použitia. V takých prípadoch lodná dopravná spoločnosť tiež uvedie do príslušného námorného nákladného listu alebo iného zodpovedajúceho obchodného dokladu písmená ‚TD‘, ako aj odkaz na používaný režim, evidenčné číslo a dátum colného vyhlásenia pre režim tranzitu alebo prepravného dokladu a názov vystavujúceho colného úradu;
d) písmeno ‚C‘ (rovnocenné označeniu ‚T2L‘) pre tovar, pri ktorom sa dá preukázať štatút tovaru spoločenstva;
e) písmeno ‚X‘ pre tovar spoločenstva, ktorý sa má vyviezť a ktorý nie je umiestnený do režimu tranzitu.
Zoznam lodného nákladu musí tiež obsahovať informácie ustanovené v článku 447 ods. 4.
4. Tranzitný režim spoločenstva sa považuje za ukončený, keď sa zoznam lodného nákladu a tovar predloží colným orgánom v prístave určenia.
Záznamy uchovávané lodnou dopravnou spoločnosťou v súlade s článkom 373 ods. 2 písm. b) obsahujú prinajmenšom informácie uvedené v prvom pododseku odseku 3.
Ak je to potrebné, zasielajú colné orgány v prístave určenia colným orgánom v prístave odoslania na účel overenia relevantné údaje zoznamov lodného nákladu.
5. Bez toho, že by tým boli dotknuté ustanovenia článkov 365 a 366, článkov 450a až 450d a hlava VII kódexu, podávajú sa nasledujúce oznámenia:
a) lodná dopravná spoločnosť informuje colné orgány o všetkých priestupkoch a nezrovnalostiach;
b) colné orgány v prístave určenia informujú pri najbližšej možnej príležitosti colné orgány v prístave odoslania a orgán, ktorý vydal povolenie, o všetkých priestupkoch a nezrovnalostiach.“
Akt o pristúpení
8. Článok 2 aktu o pristúpení uvádza:
„Odo dňa pristúpenia budú ustanovenia pôvodných zmlúv a aktov prijatých orgánmi a Európskou centrálnou bankou pred pristúpením záväzné pre nové členské štáty a budú sa uplatňovať za podmienok stanovených v týchto zmluvách a v tomto akte.“
9. Podľa článku 22 aktu o pristúpení:
„Opatrenia uvedené v prílohe IV k tomuto aktu sa budú uplatňovať za podmienok stanovených v tejto prílohe.“
10. Príloha IV aktu o pristúpení je nazvaná „Zoznam uvedený v článku 22 aktu o pristúpení“. Kapitola 5 uvedenej prílohy s názvom „Colná únia“ stanovuje:
„… [Colný kódex a vykonávacie nariadenie] sa vzťahuje na nové členské štáty pri súčasnom uplatnení týchto osobitných ustanovení:
1. Bez ohľadu na ustanovenia článku 20 nariadenia (EHS) č. 2913/92 je tovar, ktorý je ku dňu pristúpenia v dočasnom uskladnení alebo v niektorom z colne schválených určení alebo colných režimov uvedených v článku 4 ods. 15 písm. b) a ods. 16 písm. b) až g) nariadenia v rozšírenom spoločenstve alebo ktorý sa po vybavení vývozných formálnych náležitostí prepravuje v rámci rozšíreného spoločenstva, [je] pri prepustení do colného režimu voľn[ého] obeh[u] oslobodený od cla a iných colných opatrení, ak je predložený jeden z týchto dokladov:
a) dôkaz o pôvode tovaru [o preferenčnom pôvode – neoficiálny preklad ] riadne vydaný predo dňom pristúpenia na základe jednej z európskych dohôd (uvedených nižšie) alebo rovnocenných preferenčných dohôd uzavretých medzi novými členskými štátmi navzájom, ktorá obsahuje zákaz vrátenia cla alebo oslobodenia od cla pre nepôvodné materiály použité pri výrobe výrobku, pre ktoré bol vydaný alebo vystavený dôkaz o pôvode (pravidlo ‚zákaz vrátenia cla‘);
b) akýkoľvek dôkaz statusu spoločenstva uvedený v článku 314c a článku 315 nariadenia (EHS) č. 2454/93.
…“
Šiesta smernica
11. Smernica Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 347, s. 1) od 1. januára 2007 zrušila a nahradila existujúcu právnu úpravu Únie v oblasti DPH, najmä šiestu smernicu Rady 77/388/EHS zo 17. mája 1977 o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu – spoločný systém dane z pridanej hodnoty: jednotný základ jej stanovenia (Ú. v. ES L 145, s. 1; Mim. vyd. 09/001, s. 23). Avšak smernica 2006/112, ktorá nadobudla účinnosť až po skutkových okolnostiach vo veci samej, sa v tomto prípade neuplatní.
12. Článok 2 ods. 2 šiestej smernice 77/388, zmenenej a doplnenej smernicou Rady 91/680/EHS zo 16. decembra 1991 (Ú. v. ES L 376, s. 1; Mim. vyd. 09/01, s. 160, ďalej len „šiesta smernica“), stanovuje, že dovozy tovarov podliehajú DPH.
13. Článok 7 šiestej smernice s názvom „Dovozy“ v odseku 1 písm. a) uvádza:
„‚Dovozom tovaru‘ je:
a) vstup takého tovaru do spoločenstva, ktorý nespĺňa podmienky stanovené v článkoch 9 a 10 Zmluvy o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva…“
14. Článok 11 B šiestej smernice v súvislosti s dovozom tovaru v odseku 3 písm. a) stanovuje:
„Do zdaniteľného základu sa zahrnú, pokiaľ v ňom ešte nie sú obsiahnuté:
a) dane, poplatky, špeciálne poplatky a iné prirážky, platné mimo dovážajúceho členského štátu a tie, ktoré sú povinné z dôvodov dovozu, s odpočítaním [DPH], ktorá sa má uplatniť;
…“
15. Článok 21 šiestej smernice nazvaný „Osoby povinné platiť daň“ v odseku 2 uvádza, že povinné zaplatiť DPH pri dovoze budú osoba alebo osoby, ktoré členský štát dovozu stanovil alebo akceptoval ako zodpovedné osoby.
Vnútroštátna právna úprava
16. Podľa článku 2 ods. 2 bodu 3 zákona o dani z pridanej hodnoty (likums par pievienotās vērtības nodokļi, Latvijas Vēstnesis, 1995, č. 49) v znení uplatniteľnom v čase skutkových okolností vo veci samej (ďalej len „zákon o DPH“) podlieha dovoz tovarov DPH v rámci hospodárskych činností.
17. Článok 2 ods. 8 zákona o DPH uvádza:
„Pri dovoze tovarov je zdaniteľnou hodnotou colná hodnota tovarov, cena dopravy od hraníc Európskej únie až do miesta určenia (alebo až do prvého miesta prekládky na území Lotyšskej republiky uvedeného v sprievodných dokumentoch), clá, spotrebné dane a ďalšie dlžné dane a poplatky, pokiaľ to zakotvujú osobitné právne predpisy, s výnimkou [DPH], a zahŕňa tiež hodnotu služieb uvedených v článku 7 prvej časti ods. 2 tohto zákona, pokiaľ táto hodnota nie je zahrnutá v colnej hodnote.
…“
18. Článok 12 ods. 2 zákona o DPH, ktorý zakotvuje podmienky vyberania dane, stanovuje:
„Pri dovoze tovarov je dlžníkom dane každá osoba, ktorá prepúšťa tovary do voľného obehu. Daň z dovážaných tovarov je splatná súčasne so splatnosťou cla.“
Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
19. Z vnútroštátneho rozhodnutia vyplýva, že 30. apríla 2004 bol v Nemecku vystavený zoznam lodného nákladu na prevoz motorového vozidla do Lotyšska. V Nemecku bola na túto operáciu uplatnená nulová sadzba DPH.
20. Dňa 3. mája 2004 Pakora Pluss ako hlavná zodpovedná osoba uplatnila na uvedené vozidlo tranzitný režim Spoločenstva. Colné konanie nebolo ukončené.
21. Dňa 1. marca 2006 Valsts ieņēmumu dienesta galvenā muitas pārvalde (generálne colné riaditeľstvo VID) prijalo rozhodnutie, v ktorom bola Pakora Pluss uložená povinnosť uhradiť do štátnej pokladne určitú sumu na základe cla a iných daní, pretože Pakora Plus nepredložila dokument o ukončení colného konania. Toto rozhodnutie potvrdila VID 21. apríla 2006.
22. Rozsudkom z 9. augusta 2007 Administratīvā rajona tiesa (prvostupňový správny súd) vyhovel žalobe, ktorú Pakora Pluss podala proti uvedenému rozhodnutiu.
23. Rozsudkom z 22. júla 2008 Administratīvā apgabaltiesa (regionálny správny súd) zrušil prvostupňový rozsudok.
24. Pakora Pluss podala kasačný opravný prostriedok na Augstākās tiesas Senāts Administratīvo lietu departaments (správny senát Najvyššieho súdu). Tvrdila najmä to, že odvolací súd uplatnil články 447 a 448 vykonávacieho nariadenia o tranzite medzi členskými štátmi, hoci predmetný zoznam nákladu bol vystavený pred pristúpením Lotyšskej republiky k Únii. Okrem toho odvolací súd nesprávne uplatnil článok 96 colného kódexu, keď označil účastníčku konania, ktorá podala kasačný opravný prostriedok, za hlavnú zodpovednú osobu za zaplatenie DPH.
25. Za týchto okolností Augstākās tiesas Senāts Administratīvo lietu departaments rozhodol o prerušení konania a položil Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:
„1. Je možné považovať vývozné formality za splnené v zmysle bodu 1 [kapitoly 5 prílohy IV] aktu o pristúpení v prípade, že bol vystavený zoznam lodného nákladu, ale neboli vykonané úkony stanovené v článku 448 nariadenia č. 2454/93 (nemecký colný orgán náležite neoznámil lotyšskému colnému orgánu žiadosť lodnej spoločnosti)?
2. Je v prípade zápornej odpovede na prvú otázku možné sa v situácii ako vo veci samej nazdávať, že predpisy, ktoré upravujú colné konania (nariadenia č. 2913/92 a 2454/93), nie sú vôbec uplatniteľné?
3. Má sa v prípade kladnej odpovede na prvú otázku kapitola 5 bod 1 prílohy IV aktu o pristúpení… vykladať v tom zmysle, že ak tovar, ktorý sa prepravuje v rozšírenom Spoločenstve, po tom, ako boli vybavené vývozné formality spojené s týmto tovarom, nie je prepustený do voľného obehu, nie je oslobodený od cla alebo iných opatrení colného charakteru, aj keď neexistujú pochybnosti o tom, že tento tovar má štatút tovaru Spoločenstva? Inými slovami, je v prejednávanom prípade rozhodujúce, či bolo uskutočnené prepustenie do voľného obehu?
4. Má sa [DPH] zahrnúť do pojmu dovozné clo stanoveného v článku 4 ods. 10 nariadenia č. 2913/92?
5. V prípade kladnej odpovede na štvrtú otázku sa vzťahuje povinnosť zaplatiť [DPH], ktorá má byť uhradená z dôvodu vzniku dovozného cla za tovar, na hlavného zodpovedného alebo na konečného príjemcu tovaru? Existuje nejaká okolnosť, ktorá umožňuje túto povinnosť rozdeliť?“
O prejudiciálnych otázkach
O prvej otázke
26. Touto otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má kapitola 5 bod 1 prílohy IV aktu o pristúpení vykladať v tom zmysle, že boli splnené vývozné formality, ktoré sú v nej uvedené, keď bol vystavený zoznam lodného nákladu, ale neboli vykonané úkony stanovené v článku 448 vykonávacieho nariadenia.
27. V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že kapitola 5 bod 1 prílohy IV aktu o pristúpení stanovuje najmä to, že tovar, ktorý sa ku dňu pristúpenia po vybavení vývozných formalít prepravuje v rámci rozšíreného Spoločenstva, je pri prepustení do voľného obehu oslobodený od cla a iných colných opatrení, ak je predložený dôkaz o preferenčnom pôvode tovaru, ktorý je riadne vydaný predo dňom pristúpenia, alebo akýkoľvek dôkaz statusu Spoločenstva uvedený v článku 314c a článku 315 vykonávacieho nariadenia.
28. Kapitola 5 bod 1 prílohy IV aktu o pristúpení teda umožňuje do nového členského štátu dovoz tovarov, ktoré sa k 1. máju 2004 prepravujú v rámci rozšíreného Spoločenstva, oslobodený od cla a iných colných opatrení, len ak sú splnené súčasne tri podmienky.
29. Po prvé tovary, ktoré opúšťajú colné územie Únie a smerujú do iného štátu, ktorý ešte nie je členom Únie, musia byť prepustené do colného režimu vývozu. Formality, ktoré sa majú splniť, sú teda tie, ktoré stanovujú články 161 a 162 colného kódexu a týkajú sa vývozu.
30. Po druhé, keďže sa preprava skončila až po dni pristúpenia, na to, aby tovary dovezené do členského štátu Únie získali colný štatút tovaru Spoločenstva za podmienok, ktoré stanovuje článok 79 colného kódexu, musia byť prepustené do voľného obehu.
31. Po tretie sa musí predložiť dôkaz o preferenčnom pôvode tovarov alebo o statuse Spoločenstva, tak ako to uvádza článok 314c a článok 315 vykonávacieho nariadenia.
32. Keďže tovary sa prepravujú v rámci rozšíreného Spoločenstva ku dňu pristúpenia, uplatní sa režim, ktorý stanovuje kapitola 5 bod 1 prílohy IV aktu o pristúpení, s výnimkou iných colných režimov.
33. Z toho vyplýva, že v takejto situácii režim, ktorý stanovuje kapitola 5 bod 1 prílohy IV aktu o pristúpení, má taxatívny charakter, a preto článok 448 vykonávacieho nariadenia, ktorý sa týka zjednodušených konaní vhodných pre námornú dopravu medzi členskými štátmi v rámci režimu tranzitu Spoločenstva, nie je uplatniteľný.
34. Preto aj v prípade, keď bol vystavený zoznam lodného nákladu za podmienok, ktoré vyplývajú z vnútroštátneho rozhodnutia, úkony stanovené v článku 448 vykonávacieho nariadenia nemôžu nahradiť vývozné formality uvedené v kapitole 5 bode 1 prílohy IV aktu o pristúpení.
35. So zreteľom na uvedené skutočnosti treba na prvú otázku odpovedať tak, že kapitola 5 bod 1 prílohy IV aktu o pristúpení sa má vykladať v tom zmysle, že z hľadiska overenia, či boli splnené vývozné formality, ktoré sú v nej uvedené, je bezvýznamné, či boli vykonané úkony stanovené v článku 448 vykonávacieho nariadenia, aj keď bol vystavený zoznam lodného nákladu.
O druhej otázke
36. Keďže odpoveď na prvú otázku bola záporná, treba skúmať druhú otázku.
37. Túto otázku treba chápať v podstate v tom zmysle, že sa týka rozsahu, v akom sú colný kódex a vykonávacie nariadenie uplatniteľné na nové členské štáty Únie, ak vývozné formality, ktoré stanovuje kapitola 5 bod 1 prílohy IV aktu o pristúpení, neboli splnené v prípade tovarov, ktoré sa prepravujú v rámci rozšíreného Spoločenstva ku dňu pristúpenia týchto nových členských štátov.
38. V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že kapitola 5 prílohy IV aktu o pristúpení uvádza, že colný kódex a vykonávacie nariadenie „sa vzťahuje na nové členské štáty pri súčasnom uplatnení týchto osobitných ustanovení“, medzi ktorými je uvedený bod 1 uvedenej kapitoly.
39. Z tohto ustanovenia v spojení s článkom 2 aktu o pristúpení vyplýva, že od 1. mája 2004 boli colný kódex a vykonávacie nariadenie uplatniteľné v nových členských štátoch s výhradou toho, ak boli tovary prepravované v rámci rozšíreného Spoločenstva ku dňu pristúpenia nových členských štátov k Únii. V tomto prípade sa uplatní kapitola 5 bod 1 prílohy IV aktu o pristúpení.
40. Naopak, keď neboli splnené vývozné formality pre tovary prepravované v rámci rozšíreného Spoločenstva, potom sa nemožno domáhať výhody režimu podľa kapitoly 5 bodu 1 prílohy IV aktu o pristúpení.
41. Preto treba na druhú otázku odpovedať tak, že colný kódex a vykonávacie nariadenie sú uplatniteľné v nových členských štátoch od 1. mája 2004 bez toho, aby bolo možné domáhať sa výhody režimu podľa kapitoly 5 bodu 1 prílohy IV aktu o pristúpení, keď vývozné formality, ktoré sú v nej uvedené, neboli splnené v prípade tovarov prepravovaných v rámci rozšíreného Spoločenstva ku dňu pristúpenia nových členských štátov k Únii.
O tretej otázke
42. Keďže tretia otázka bola položená výlučne pre prípad kladnej odpovede na prvú otázku, nie je potrebné na ňu odpovedať.
O štvrtej otázke
43. Touto otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 4 ods. 10 colného kódexu vykladať v tom zmysle, že dovozné clá zahŕňajú DPH vyberanú z dovážaných tovarov.
44. Podľa článku 4 bodu 10 colného kódexu dovozné clá zahŕňajú predovšetkým clo a poplatky s rovnocenným účinkom ako clo, ktoré sa má zaplatiť pri dovoze tovarov.
45. Ďalej článok 2 ods. 2 šiestej smernice stanovuje, že dovozy tovarov podliehajú DPH. Článok 11 B ods. 3 písm. a) uvedenej smernice spresňuje najmä to, že dane, poplatky, špeciálne poplatky a iné prirážky, ktoré sú povinné z dôvodov dovozu, s odpočítaním DPH, ktorá sa má uplatniť, sa zahrnú do zdaniteľného základu, pokiaľ v ňom ešte nie sú obsiahnuté.
46. Z týchto ustanovení vyplýva, že dovozné clá v zmysle článku 4 bodu 10 colného kódexu sú zahrnuté do daňového základu DPH vyberanej za dovoz tovarov.
47. Preto treba na štvrtú otázku odpovedať tak, že článok 4 ods. 10 colného kódexu sa má vykladať v tom zmysle, že dovozné clá nezahŕňajú DPH vyberanú z dovážaných tovarov.
O piatej otázke
48. Touto otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či je v prípade dovozu tovaru povinná zaplatiť DPH hlavná zodpovedná osoba alebo konečný príjemca tovaru a či je možné túto povinnosť rozdeliť.
49. Na úvod treba zdôrazniť, že aj keď DPH nie je zahrnutá do dovozných ciel v súlade s článkom 4 bodom 10 colného kódexu, povinnosť zaplatiť DPH vzniká pri dovoze tovarov v súlade s článkom 2 ods. 2 šiestej smernice.
50. Preto aj keď piata otázka bola položená len v prípade kladnej odpovede na štvrtú otázku, Súdny dvor sa domnieva, že je vhodné na ňu odpovedať.
51. V tejto súvislosti je dôležité zdôrazniť, že podľa článku 21 ods. 2 šiestej smernice povinné zaplatiť DPH pri dovoze budú osoba alebo osoby, ktoré členský štát dovozu stanovil alebo akceptoval ako zodpovedné osoby.
52. Preto treba na piatu otázku odpovedať tak, že v prípade dovozu tovaru sú povinné zaplatiť DPH osoba alebo osoby, ktoré členský štát dovozu stanovil alebo akceptoval ako zodpovedné osoby.
O trovách
53. Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Výrok
Z týchto dôvodov Súdny dvor (prvá komora) rozhodol takto:
1. Kapitola 5 bod 1 prílohy IV Aktu o podmienkach pristúpenia Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky a o úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia, sa má vykladať v tom zmysle, že z hľadiska overenia, či boli splnené vývozné formality, ktoré sú v nej uvedené, je bezvýznamné, či boli vykonané úkony stanovené v článku 448 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva, zmeneného a doplneného nariadením Komisie (ES) č. 2787/2000 z 15. decembra 2000, aj keď bol vystavený zoznam lodného nákladu.
2. Nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva, zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 82/97 Európskeho parlamentu a Rady z 19. decembra 1996, a nariadenie č. 2454/93, zmenené a doplnené nariadením č. 2787/2000, sú uplatniteľné v nových členských štátoch od 1. mája 2004 bez toho, aby bolo možné domáhať sa výhody režimu podľa kapitoly 5 bodu 1 prílohy IV uvedeného aktu o pristúpení, keď vývozné formality, ktoré sú v nej uvedené, neboli splnené v prípade tovarov prepravovaných v rámci rozšíreného Spoločenstva ku dňu pristúpenia nových členských štátov k Európskej únii.
3. Článok 4 ods. 10 nariadenia č. 2913/92, zmeneného a doplneného nariadením č. 82/97, sa má vykladať v tom zmysle, že dovozné clá nezahŕňajú daň z pridanej hodnoty vyberanú z dovážaných tovarov.
4. V prípade dovozu tovaru sú povinné zaplatiť daň z pridanej hodnoty osoba alebo osoby, ktoré členský štát dovozu stanovil alebo akceptoval ako zodpovedné osoby.