62022CJ0210
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (yhdeksäs jaosto)
21 päivänä syyskuuta 2023 (
*1
)
Ennakkoratkaisupyyntö – Tulliliitto – Asetus (EU) N:o 952/2013 – Unionin tullikoodeksi – 60 artiklan 2 kohta – Tavaroiden alkuperäaseman saaminen – Delegoitu asetus (EU) 2015/2446 – 32 artikla – Tavarat, joiden tuotanto tapahtuu useammassa kuin yhdessä maassa tai useammalla kuin yhdellä alueella – Liite 22‑01 – Harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730441 kuuluviin tavaroihin sovellettava pääasiallinen sääntö – Profiiliputken käsite – Harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730449 kuuluvat kuumamuovaamalla valmistetut teräksiset ”putkiaihiot”, jotka mahdollistavat harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730441 kuuluvien kylmämuovaamalla valmistettujen teräsputkien valmistamisen – Pääasiallisen säännön pätevyys
Asiassa C‑210/22,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Finanzgericht Hamburg (Hampurin verotuomioistuin, Saksa) on esittänyt 2.3.2022 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 18.3.2022, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Stappert Deutschland GmbH
vastaan
Hauptzollamt Hannover,
UNIONIN TUOMIOISTUIN (yhdeksäs jaosto),
toimien kokoonpanossa: kymmenennen jaoston puheenjohtaja D. Gratsias, joka hoitaa yhdeksännen jaoston puheenjohtajan tehtäviä, sekä tuomarit S. Rodin (esittelevä tuomari) ja O. Spineanu-Matei,
julkisasiamies: P. Pikamäe,
kirjaaja: hallintovirkamies K. Hötzel,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 9.3.2023 pidetyssä istunnossa esitetyn,
ottaen huomioon huomautukset, jotka sille ovat esittäneet
–
Stappert Deutschland GmbH, edustajinaan K. H. Felderhoff, Rechtsanwalt, K. Harden, Rechtsanwältin, ja H.-M. Wolffgang, Steuerberater,
–
Hauptzollamt Hannover, edustajanaan T. Röper,
–
Belgian hallitus, asiamiehinään S. Baeyens ja P. Cottin, avustajinaan asiantuntijat B. Coene ja Z.-Z. De Decker,
–
Unkarin hallitus, asiamiehinään M. Z. Fehér ja K. Szíjjártó,
–
Euroopan komissio, asiamiehinään B.-R. Killmann, F. Moro ja M. Salyková,
päätettyään julkisasiamiestä kuultuaan ratkaista asian ilman ratkaisuehdotusta,
on antanut seuraavan
tuomion
1
Ennakkoratkaisupyyntö koskee Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 täydentämisestä tiettyjä unionin tullikoodeksin säännöksiä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen osalta 28.7.2015 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 (EUVL 2015, L 343, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 16.5.2018 annetulla komission delegoidulla asetuksella (EU) 2018/1063 (EUVL 2018, L 192, s. 1), liitteessä 22-01 säädetyn, harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän (jäljempänä harmonoitu järjestelmä) alanimikkeeseen 730441 kuuluviin tavaroihin sovellettavan pääasiallisen säännön (jäljempänä pääasiallinen sääntö) tulkintaa ja tämän säännön pätevyyttä siltä osin kuin se sisältää ”nimikkeen 730449 profiiliputkia” koskevan erityisen kriteerin (jäljempänä profiiliputkia koskeva kriteeri).
2
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat Stappert Deutschland GmbH (jäljempänä Stappert) ja Hauptzollamt Hannover (Hannoverin päätullitoimipaikka, Saksa) (jäljempänä tullitoimipaikka) ja jossa on kyse harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730441 kuuluvien tasapaksujen ja suorien putkien alkuperäaseman saamisesta.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Kansainvälinen oikeus
3
Harmonoitu järjestelmä on otettu käyttöön harmonoidusta tavarankuvaus- ja ‑koodausjärjestelmästä Brysselissä 14.6.1983 Maailman tullijärjestön (WCO) puitteissa tehdyllä kansainvälisellä yleissopimuksella (Yhdistyneiden kansakuntien sopimussarja, osa 1503, s. 4, nro 25910 (1988)), joka on 24.6.1986 tehdyn siihen liittyvän muutospöytäkirjan kanssa hyväksytty Euroopan talousyhteisön puolesta 7.4.1987 tehdyllä neuvoston päätöksellä 87/369/ETY (EYVL 1987, L 198, s. 1). WCO on laatinut harmonoidun järjestelmän selitykset tämän yleissopimuksen määräysten mukaisesti.
4
Harmonoidun järjestelmän 72 ryhmän otsikko on ”Rauta ja teräs”.
5
Harmonoidun järjestelmän 72 ryhmää koskevien selitysten, joita sovelletaan soveltuvin osin harmonoidun järjestelmän 73 ryhmän tuotteisiin, otsikon ”Yleisohjeita” alla todetaan seuraavaa:
”– –
IV. Lopputuotteiden valmistus
Välituotteet ja, eräissä tapauksissa, valanteet muutetaan sittemmin valmiiksi tuotteiksi.
Nämä jaetaan yleensä levyvalmisteisiin (leveä lattateräs, levyainekset rullina, levyt ja nauha) sekä pitkiin valmisteisiin (tangot, profiilit ja lanka).
Näitä tuotteita saadaan muokkaamalla joko kuumana, suoraan valanteista tai välituotteista (kuumavalssaamalla, takomalla tai kuumavetämällä) tai kylmänä, välillisesti kuumamuokatuista tuotteista (kylmävalssaamalla, pursottamalla, lankaa vetämällä, kirkkaaksi vetämällä), joihin liittyy eräissä tapauksissa viimeistelykäsittelyjä (esim. kylmämuokatut tangot, jotka on saatu keskiöttömästi hiomalla tai tarkkuussorvaamalla).
– –
B. Plastinen kylmämuokkaus
– –
Kylmänä muokatut tuotteet voidaan erottaa kuumavalssatuista tai kuumavedetyistä tuotteista seuraavien tunnusmerkkien perusteella:
–
kylmänä muokattujen tuotteiden pinnan ulkonäkö on parempi kuin kuumamuokkausmenetelmillä valmistetuilla tuotteilla eikä niissä koskaan ole hehkuhilsekerrosta;
–
mittatoleranssit ovat pienempiä kylmänä muokatuissa tuotteissa;
–
ohutlevytuotteet valmistetaan tavallisesti kylmävalssaamalla;
–
kylmänä muokattujen tuotteiden mikroskooppinen tutkimus paljastaa rakeiden selvän muodonmuutoksen sekä rakeiden järjestymisen yhdensuuntaisiksi muokkaussuunnassa. Kuumamuokkausmenetelmillä saaduissa tuotteissa sitä vastoin havaitaan lähes säännöllisiä rakeita uudelleenkiteytymisestä johtuen.”
6
Harmonoidun järjestelmän 73 ryhmää koskevien harmonoidun järjestelmän selitysten yleisohjeiden sanamuoto on seuraava:
”– –
Tässä ryhmässä tarkoitetaan nimityksillä
1.
Putket
Onttoja tuotteita, joiden samanmuotoiset sisä- ja ulkopinnat ovat samankeskisiä ja jotka ovat poikkileikkaukseltaan kauttaaltaan samanlaisia, sisältäen vain yhden reiän koko pituudellaan. Teräsputket ovat tavallisesti pyöreitä, soikeita taikka suorakaiteen tai neliön muotoisia poikkileikkaukseltaan. Lisäksi ne voivat käsittää tasasivuisen kolmion ja muiden kuperien monikulmioiden muotoisia poikkileikkauksia. Poikkileikkaukseltaan muut kuin pyöreät tuotteet, joissa kulmat on koko pituudelta pyöristetty, sekä putket tyssätyin päin katsotaan myös putkiksi. Ne voivat olla kiillotettuja, päällystettyjä, taivutettuja (myös kiepitetyt putket), kierteitettyjä, myös toisiinsa yhdistettyinä, porattuja, supistettuja, levitettyjä, kartioksi muotoiltuja tai laipoilla, kauluksilla tai renkailla varustettuja.
2.
Profiiliputket
Onttoja tuotteita, jotka eivät täytä yllä olevaa määritelmää pääasiassa siksi, että niiden sisä- ja ulkopinta eivät ole samanmuotoisia.
Ryhmän 72 yleisohjeiden säännökset pätevät soveltuvin osin myös tähän ryhmään.”
7
Harmonoidun järjestelmän nimikettä 7304 koskevassa selityksessä todetaan seuraavaa:
”Tämän nimikkeen putket ja profiiliputket voidaan valmistaa seuraavilla menetelmillä:
– –
B. Kuumavetämällä puristimessa pyöröterästä, käyttäen joko lasia (Ugine-Sejournet ‑menetelmä) tai muuta voiteluainetta. Tämä menetelmä käsittää itse asiassa seuraavat vaiheet: lävistämisen, mahdollisen laajentamisen ja vetämisen.
Yllämainittuja vaiheita seuraavat erilaiset viimeistelytoimet:
–
kuumaviimeistely: tässä tapauksessa aihio kulkee uudelleenkuumentamisen jälkeen ohennusvalssiin tai venytysvalssiin ja lopuksi oikaisuvalssiin, tai
–
kylmäviimeistely tuurnan ympärillä, vetämällä kylmänä vetopenkissä tai kylmävalssaus pilgervalssissa (Mannesmann- tai Megavalmenetelmä). Näillä toimenpiteillä saadaan aihioina käytettävistä kuumavedetyistä tai työnnetyistä putkista ohutseinäisempiä (on huomattava, että Transval ‑menetelmällä voidaan valmistaa suoraan ohutseinäisiä putkia) tai pienempiläpimittaisia sekä myös putkia tarkemmin läpimitta- tai seinämävahvuustoleranssein. Kylmätyöstömenetelmät käsittävät myös laahinnan ja valssisilityksen, jotka ovat tarpeen esim. pneumaattisiin nostureihin ja hydraulisylintereihin käytettävien kiillotettujen putkien (putket, joiden karkeus on vähäinen) valmistamiseksi.
– –
Putkien ja profiiliputkien välisestä erosta, katso tämän osan yleisohjeita.
– –”
Unionin oikeus
Tullikoodeksi
8
Unionin tullikoodeksista 9.10.2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (EUVL 2013, L 269, s. 1; jäljempänä tullikoodeksi) 33 artiklan, jonka otsikko on ”Sitovaa tietoa koskevat päätökset”, 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Tulliviranomaisten on hakemuksesta tehtävä sitovaa tariffitietoa koskevia päätöksiä, jäljempänä (’STT-päätökset’), ja sitovaa alkuperätietoa koskevia päätöksiä, (jäljempänä ’SAT-päätökset’).
– –”
9
Tullikoodeksin 60 artiklan, jonka otsikko on ”Alkuperäaseman saaminen”, 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Tavaran, jonka tuottaminen on tapahtunut useammassa kuin yhdessä maassa tai [useammalla kuin yhdellä] alueella, on katsottava olevan peräisin siitä maasta tai siltä alueelta, jossa [tai jolla] sille on suoritettu tähän tarkoitukseen varustetussa yrityksessä viimeinen merkittävä ja taloudellisesti perusteltu jalostus tai käsittely, joka on johtanut uuden tuotteen valmistukseen tai edustaa merkittävää valmistusastetta.”
10
Tullikoodeksin 62 artiklassa, jonka otsikko on ”Säädösvallan siirto”, säädetään seuraavaa:
”Siirretään komissiolle valta antaa 284 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan säännöt, joiden nojalla katsotaan 60 artiklan mukaisesti, että tavarat, joiden osalta on tarpeen määrittää muu kuin etuuskohteluun oikeuttava alkuperä 59 artiklassa tarkoitettujen unionin toimenpiteiden soveltamiseksi, on tuotettu kokonaan tietyssä maassa tai tietyllä alueella tai että tavaroille on suoritettu tähän tarkoitukseen varustetussa yrityksessä viimeinen merkittävä ja taloudellisesti perusteltu jalostus tai käsittely, joka on johtanut uuden tuotteen valmistukseen tai joka edustaa merkittävää valmistusastetta tietyssä maassa tai tietyllä alueella.”
11
Tullikoodeksin 284 artiklassa, jonka otsikko on ”Siirretyn säädösvallan käyttäminen”, täsmennetään tämän säädösvallan käyttämiseen liittyvät yksityiskohtaiset säännöt.
Delegoitu asetus 2015/2446
12
Komissio antoi tullikoodeksin 62 artiklan mukaista toimivaltaansa käyttäen delegoidun asetuksen 2015/2446.
13
Delegoidun asetuksen johdanto-osan 20 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”Euroopan unionin neuvosto hyväksyi [Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa (1986–1994) laadittujen sopimusten tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa 22.12.1994 tehdyllä] päätöksellä 94/800/EY [(EYVL 1994, L 336, s. 1)] alkuperäsäännöistä tehdyn sopimuksen (WTO-GATT 1994), joka on Marrakeshissa 15 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn päätösasiakirjan liitteenä. Alkuperäsääntöjä koskevassa sopimuksessa määrätään, että eräillä tuotesektoreilla alkuperäsääntöjen ensisijaisena määrittämisperusteena olisi oltava maa, jossa suoritettu tuotantoprosessi on johtanut tariffiluokittelun muuttumiseen. Ainoastaan silloin, kun tämän arviointiperusteen pohjalta ei ole mahdollista määrittää maata, jossa viimeinen merkittävä jalostus tehtiin, voidaan käyttää lisäarvon ja erityisen jalostustoiminnon kaltaisia muita arviointiperusteita. Koska unioni on mainitun sopimuksen osapuoli, on aiheellista säätää unionin lainsäädännössä säännökset, jotka vastaavat sopimuksessa määrättyjä periaatteita, joita noudattaen määritetään maa, jossa tavaroille tehtiin viimeinen merkittävä jalostus.”
14
Mainitun delegoidun asetuksen 32 artiklassa, jonka otsikko on ”Tavarat, joiden tuotanto tapahtuu useammassa kuin yhdessä maassa tai useammalla kuin yhdellä alueella ([tullik]oodeksin 60 artiklan 2 kohta)”, säädetään seuraavaa:
”On katsottava, että liitteessä 22‑01 luetelluille tavaroille on tehty viimeinen merkittävä valmistus tai käsittely, joka on johtanut uuden tuotteen valmistukseen tai edustaa merkittävää valmiusastetta[,] siinä maassa tai sillä alueella, jossa tai jolla kyseisessä liitteessä vahvistetut säännöt täytetään tai joka yksilöidään kyseisissä säännöissä.”
15
Saman delegoidun asetuksen liitteen 22-01 otsikko on ”Alkuhuomautukset ja luettelo muun kuin etuuskohteluun oikeuttavan alkuperän antavista merkittävistä jalostus- ja käsittelytoiminnoista”. Tässä liitteessä on osa, jonka otsikko on ”Alkuhuomautukset” ja jonka 2 ja 3 kohdassa säädetään seuraavaa:
”2) Tämän liitteen sääntöjen soveltaminen
2.1
Tämän liitteen sääntöjä sovelletaan tavaroihin sen perusteella, miten ne on luokiteltu harmonoidussa järjestelmässä, ja sellaisten lisäperusteiden mukaisesti, joita voidaan vahvistaa harmonoidun järjestelmän nimikkeiden tai alanimikkeiden ohella tämän liitteen soveltamiseksi. Harmonoidun järjestelmän nimikkeitä tai alanimikkeitä, jotka on jaettu osiin tällaisten perusteista käyttäen, kutsutaan tässä liitteessä ’jaetuksi nimikkeeksi’ tai ’jaetuksi alanimikkeeksi’. – –
Tavarat luokitellaan harmonoidun järjestelmän nimikkeisiin ja alanimikkeisiin kyseisen järjestelmän yleisten tulkintasääntöjen sekä mahdollisten asiaankuuluvien jakso-, ryhmä- ja alanimikehuomautusten mukaisesti. Kyseiset säännöt ja huomautukset ovat osaa yhdistettyä nimikkeistöä, joka on [tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun 23.7.1987] neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 [(EUVL 1987, L 256, s. 1) (jäljempänä yhdistetty nimikkeistö)] liitteenä I. Jotta oikea jaettu nimike tai alanimike voidaan yksilöidä tämän liitteen tietyille tavaroille, harmonoidun järjestelmän yleisiä tulkintasääntöjä sekä mahdollisia asiaankuuluvia jakso-, ryhmä. ja alanimikehuomautuksia sovelletaan soveltuvin osin, jollei tässä liitteessä toisin säädetä.
– –
3) Sanasto
Tariffiluokittelun muuttumista koskevissa alajaottelutason pääasiallisissa säännöissä voidaan käyttää seuraavia lyhenteitä:
– –
CTH: luokittelun muuttuminen kyseiseen nimikkeeseen mistä tahansa muusta nimikkeestä
– –”
16
Mainitun liitteen 73 ryhmän otsikko on ”Rauta- ja terästavarat”. Se sisältää muun muassa ”Ryhmän jäännössäännön”, jossa säädetään seuraavaa:
”Jos alkuperämaata ei voi määrittää pääasiallisia sääntöjä soveltamalla, tavaroiden alkuperämaa on maa, josta suurin osa aineksista on peräisin ainesten arvon perusteella määritettynä.”
17
Kyseinen 73 ryhmä sisältää taulukon pääasiallisista säännöistä, joita sovelletaan siinä mainittujen tavaroiden alkuperämaan tai ‑alueen määrittämiseksi ja jotka on yksilöity harmonoidun järjestelmän nimikkeen tai alanimikkeen mukaan, muun muassa harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730441 kuuluviin poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisiin, ruostumattomasta teräksestä valmistettuihin saumattomiin, kylmävedettyihin tai kylmävalssattuihin putkiin sovellettava pääasiallinen sääntö. Kyseisessä taulukossa todetaan seuraavaa:
HS 2017 ‑nimike
Tavaran kuvaus
Pääasiallinen sääntö
– –
7304
Putket ja profiiliputket, saumattomat, rautaa (muuta kuin valurautaa) tai terästä
Kuten alanimikkeissä eritellään
– –
- muut, poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoiset, ruostumatonta terästä:
7304 41
- - kylmävedetyt tai kylmävalssatut
CTH tai luokittelun muuttuminen alanimikkeen 7304 49 profiiliputkista
7304 49
-- muut
CTH
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
18
Stappert, joka on teräksen välittäjäyhtiö, haki asetuksen N:o 952/2013 33 artiklan mukaisesti tullitoimipaikalta SAT-päätöstä tarkoituksenaan tuoda Etelä-Koreasta harmonoidun järjestelmän 730441 alanimikkeeseen kuuluvia ruostumattomasta teräksestä valmistettuja saumattomia putkia (jäljempänä kyseessä olevat putket). Putkien valmistusprosessi on seuraava: Ensivaiheessa massiiviset teräsharkot muokataan Kiinassa plastisella kuumamuokkauksella eli kuumapursottamalla (kuumamuokkaus). Näin tuotetut puolivalmisteet (jäljempänä putkiaihiot) kuuluvat harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730449. Toisessa vaiheessa putkiaihiot toimitetaan Etelä-Koreaan, jossa ne kylmämuovataan ja ‑vedetään putkien valmistamiseksi. Stappertin mukaan tullikoodeksin 60 artiklan 2 kohdan nojalla Etelä-Korea on nimettävä kyseisten putkien alkuperämaaksi. Tämä johtaisi siihen, että polkumyyntitullia ei olisi kannettava näiden putkien maahantuonnista, mikä ei ole tilanne, jos alkuperämaa olisi Kiina.
19
Tullitoimipaikka katsoi 16.6.2017 tekemällään päätöksellä, että putkilla oli sama muu kuin tullietuuskohteluun oikeuttava alkuperä kuin putkiaihioilla eli Kiina. Tullitoimipaikan mukaan putkien alkuperä on pääasiallisen säännön nojalla määritettävä putkiaihioiden valmistusmaan perusteella.
20
Stappert teki oikaisuvaatimuksen tästä päätöksestä ja vetosi siihen, että viimeisen merkittävän ja taloudellisesti perustellun jalostuksen oli oltava ratkaiseva alkuperäaseman kannalta. Nyt käsiteltävässä asiassa tämä viimeinen vaihe on toteutettu Etelä-Koreassa.
21
Tullitoimipaikka hylkäsi tämän oikaisuvaatimuksen 23.11.2018 tekemällään päätöksellä. Sen mukaan tariffinimikettä ei yhtäältä ole muutettu Etelä-Koreassa. Toiseksi, toisin kuin Stappert väittää, Kiinassa valmistettuja putkiaihioita ei voitu pitää profiiliputkia koskevan kriteerin mukaisesti harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730449 kuuluvina profiiliputkina, jotka kylmämuovataan Etelä-Koreassa. Tullitoimipaikan mukaan profiiliputkien käsitettä on tulkittava harmonoidun järjestelmän 73 ryhmää koskevien selitysten mukaisesti, mistä seuraa, että putkiaihiot eivät ole ”profiiliputkia” vaan ”putkia”.
22
Kantaja nosti kanteen, jossa se vaati Finanzgericht Hamburgilta (Hampurin verotuomioistuin, Saksa), joka on ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin, ensisijaisesti SAT-päätöksen antamista, jossa todetaan, että putkien alkuperämaa on Etelä-Korea, ja toissijaisesti sen toteamista, että tullitoimipaikka kieltäytyi lainvastaisesti toteamasta tätä alkuperää.
23
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee tässä yhteydessä ensinnäkin, kattaako pääasiallisen säännön mukainen profiiliputkien käsite putkiaihioiden kaltaiset tuotteet.
24
Tämän tuomioistuimen mukaan tämän käsitteen ulottuvuutta ei ensinnäkään voida päätellä pääasiallisen säännön syntyhistoriasta eikä etenkään tukeutumalla asiakirjoihin, jotka laadittiin delegoidun asetuksen 2015/2446 johdanto-osan 20 perustelukappaleessa tarkoitetun alkuperäsäännöistä tehtyä sopimusta koskevan työohjelman yhteydessä käytyjen neuvottelujen yhteydessä ja joissa ei täsmennetä, miten harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730449 kuuluvat ”profiiliputket” on ymmärrettävä.
25
Toiseksi ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan on annettava etusija tulkinnalle, joka vastaa parhaiten alkuperään liittyviä arviointiperusteita, eikä tulkinta tariffien kannalta saa olla ristiriidassa tullikoodeksin 60 artiklan 2 kohdassa säädettyjen edellytysten kanssa.
26
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa kolmanneksi, että delegoidun asetuksen 2015/2446 liitteen 22-01 alkuhuomautuksissa ei viitata harmonoidun järjestelmän selityksiin.
27
Neljänneksi tämä tuomioistuin katsoo, että pääasiallisessa säännössä tarkasteltu valmistusprosessi on se, joka kuvataan muun muassa harmonoidun järjestelmän nimikettä 7304 koskevissa selityksissä, mistä voidaan päätellä, että kuumavedettyjä tai työnnettyjä putkia käytetään välituotteina ja että ne vastaavat näin ollen kyseisen kriteerin mukaisia ”profiiliputkia”.
28
Viidenneksi pääasiassa kyseessä olevien toimintojen kuvaukselle ei ole yhdenmukaista luokittelua.
29
Kuudenneksi, jos profiiliputken käsitettä on tulkittava harmonoidun järjestelmän 73 ryhmää koskevien selitysten mukaisesti, alkuperäasema riippuisi yksinomaan aineksen muodosta, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan vaikuttaa olevan tullikoodeksin 60 artiklan 2 kohdan mielivaltaista soveltamista.
30
Lisäksi komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/272 vireille pannun, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1331/2011 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä Intiasta lähetetyllä tuonnilla riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Intia, koskevan tutkimuksen päättämisestä ja samalla asetuksella käyttöön otetun kyseisen tuonnin kirjaamisen lopettamisesta 15.11.2017 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/2093 (EUVL 2017, L 299, s. 1) johdanto-osan 33 perustelukappaleesta ilmenee, että suoritettavalla kylmämuovauksella putkea jalostetaan merkittävästi siten, että sen perusominaisuudet muuttuvat peruuttamattomasti siten, että sen koko ja sen fyysiset, mekaaniset ja metallurgiset ominaisuudet muuttuvat, kuten harmonoidun järjestelmän 72 ryhmää koskevien selitysten yleisohjeista, jotka ovat merkityksellisiä harmonoidun järjestelmän 73 ryhmän suhteen, ilmenee.
31
Seitsemänneksi ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että teknisestä näkökulmasta käsitteen ”profiiliputki” tulkinta harmonoidun järjestelmän 73 ryhmää koskevien selitysten perusteella ei ole käytännössä merkityksellinen. Vaikka näissä selityksissä olevan määritelmän mukainen profiiliputken jalostaminen kylmämuovaamalla olisi teknisesti mahdollista, se johtaisi kohtuuttomiin kustannuksiin, minkä vuoksi käytetyin putkien valmistusmenetelmä on kuumavalmistetun putken kylmäkäsittely.
32
Kahdeksanneksi kyseisen tuomioistuimen mukaan kaikki harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730449 kuuluvat tavarat eivät ole jalostuskelpoisia. Putkiaihiot ovat kuitenkin tavaroita, joita itsessään ei voida käyttää ennen kuin ne on jalostettu. Tältä osin se seikka, että aineksen, josta harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730441 kuuluvat putket valmistetaan, vaatimustenmukaisuutta kuumavalmistettuja saumattomia putkia koskevan teollisen standardin mukaisesti ei ole testattu, osoittaa, että tätä ainesta on välttämättä jatkokäsiteltävä.
33
Tämän jälkeen ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin kysyy siinä tapauksessa, että kyseisten putkien alkuperää ei voida määrittää profiiliputkia koskevan kriteerin nojalla tai että ensimmäiseen kysymykseen vastaaminen vaikuttaa mahdottomalta, onko tämä kriteeri pätemätön perustelujen puuttumisen tai epätarkkuuden vuoksi tai siksi, että se on tullikoodeksin 60 artiklan 2 kohdan vastainen.
34
Lopuksi ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin kysyy siinä tapauksessa, että pääasiallinen sääntö on todettava pätemättömäksi siltä osin kuin se koskee profiiliputkia koskevaa kriteeriä, mitä unionin oikeuden sääntöä olisi tällöin sovellettava kyseisten putkien alkuperän määrittämiseksi.
35
Näissä olosuhteissa Finanzgericht Hamburg on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)
Kattaako [pääasiallisen säännön], jonka mukaan alkuperämaa muuttuu, jos ’luokittelu muuttuu alanimikkeen nro 730449 profiiliputkista’ – –, mukainen käsite ’profiiliputket’ harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730449 kuuluvan kuumavalmistetun [tavaran], joka on suora ja jonka seinät ovat tasapaksut ja joka ei täytä teknisen standardin mukaisia vaatimuksia saumattomille kuumavalmistetuille ruostumattomille teräsputkille ja josta valmistetaan kylmäkäsittelyssä putkia, joiden poikkileikkaus ja seinän paksuus on eri?
2)
Jos ensimmäiseen kysymykseen vastataan kieltävästi tai jos ensimmäiseen kysymykseen ei ole mahdollista vastata: Onko [profiiliputkia koskeva kriteeri] tullikoodeksin 60 artiklan 2 kohdan ja 284 artiklan sekä SEUT 290 artiklan vastainen, kun
a)
sitä ei ole perusteltu,
b)
se on liian epätäsmällinen tai
c)
alkuperämaan määrittelyssä ei oteta huomioon jalostustapoja, jotka – – tullikoodeksin 60 artiklan 2 kohdan mukaan johtaisivat siihen, että tavaran alkuperämaa on maa, jossa aineksia käsitellään kyseisellä tavalla?
3)
Jos toiseen kysymykseen vastataan myöntävästi: Määräytyykö pääasiassa harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730441 kuuluvien tuotteiden alkuperämaa [pääasiallisen säännön] ’CTH’, [delegoidun asetuksen 2015/2446 liitteen 22-01 73 ryhmää koskevan] jäännössäännön vai tullikoodeksin 60 artiklan 2 kohdan mukaan?”
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
Ensimmäinen kysymys
36
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee ensimmäisellä kysymyksellään pääasiallisesti sitä, onko pääasiallista sääntöä tulkittava siten, että tässä säännössä tarkoitettu käsite ”profiiliputki” kattaa kuumamuotoillun ”putkiaihion”, joka on suora ja jonka seinät ovat tasapaksut ja joka ei täytä teknisen standardin mukaisia vaatimuksia saumattomille kuumavalmistetuille ruostumattomille teräsputkille ja josta valmistetaan kylmäkäsittelyssä putkia, joiden poikkileikkaus ja seinän paksuus on eri ja jotka kuuluvat harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730441.
37
Pääasiallisen säännön nojalla harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730441 kuuluvien putkien ja profiiliputkien katsotaan olevan peräisin siitä maasta, jossa ne on valmistettu kylmävetämällä tai ‑valssaamalla (kylmävalssaus), jos ne on valmistettu joko harmonoidun järjestelmän muuhun nimikkeeseen kuuluvista tuotteista tai harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730449 kuuluvista profiiliputkista.
38
Delegoidun asetuksen 2015/2446 liitteen 22-01 alkuhuomautusten 2.1 kohdasta käy yhtäältä ilmi, että tämän liitteen sääntöjä sovelletaan tavaroihin sen perusteella, miten ne on luokiteltu harmonoidussa järjestelmässä, ja sellaisten lisäperusteiden mukaisesti, joita voidaan vahvistaa harmonoidun järjestelmän nimikkeiden tai alanimikkeiden ohella tämän liitteen soveltamiseksi, ja toisaalta, että jotta oikea nimike tai alanimike voidaan yksilöidä tämän liitteen tietyille tavaroille, harmonoidun järjestelmän yleisiä tulkintasääntöjä sekä mahdollisia asiaankuuluvia jakso-, ryhmä- ja alanimikehuomautuksia sovelletaan soveltuvin osin, jollei tässä liitteessä 22-01 toisin säädetä.
39
Lisäksi on muistutettava, että harmonoidun järjestelmän selitykset tarjoavat itsessään päteviä ohjeita harmonoidun järjestelmän nimikkeiden ja alanimikkeiden tulkitsemiseksi (ks. vastaavasti tuomio 18.6.2020, Hydro Energo, C‑340/19, EU:C:2020:488, 36 kohta).
40
Harmonoidun järjestelmän 73 ryhmää koskevien selitysten yleisohjeiden, joihin harmonoidun järjestelmän alanimikettä 7304 koskevassa selityksessä nimenomaisesti viitataan, mukaan ontot tuotteet, joiden samanmuotoiset sisä- ja ulkopinnat ovat samankeskiset ja jotka ovat poikkileikkaukseltaan kauttaaltaan samanlaisia ja sisältävät vain yhden reiän koko pituudellaan, ovat harmonoidun järjestelmän 73 ryhmän mukaisia ”putkia”, kun taas ontot tuotteet, jotka eivät täytä putkien määritelmää, ja erityisesti tuotteet, joiden sisä- ja ulkopinnat eivät ole samanmuotoisia, ovat ”profiiliputkia”.
41
Sitä vastoin ”putkiaihion” käsitettä ei mainita edellisessä kohdassa mainituissa yleisohjeissa. Tästä seuraa, että pääasiallista sääntöä sovellettaessa ”putkiaihioiksi” luokitellut tuotteet ovat joko harmonoidun järjestelmän 73 ryhmän mukaisia ”putkia” tai ”profiiliputkia”.
42
Unionin tuomioistuimen käytettävissä olevasta asiakirja-aineistosta ilmenee, että kyseessä olevat putket, joiden maahantuontia Stappert suunnittelee, on valmistettu putkiaihioista, jotka kuuluvat harmonoidun järjestelmän 73 ryhmää koskevissa selityksissä, jotka on palautettu mieleen tämän tuomion 40 kohdassa, tarkoitetun putken käsitteeseen erityisesti siltä osin kuin niitä kuvataan suoriksi ja seinämitoiltaan tasapaksuiksi.
43
Nämä putkiaihiot eivät siis tällaisinaan voi kuulua harmonoidun järjestelmän 73 ryhmän tai pääasiallisen säännön mukaisen profiiliputken käsitteen piiriin.
44
Tältä osin on täsmennettävä, että tämän tuomion 40 kohdassa muistutetuista profiiliputken tai putken käsitteiden määritelmistä ei käy millään tavoin ilmi, että mainittujen tuotteiden on oltava teknisen standardin vaatimusten mukaisia, jotta ne voisivat kuulua näiden käsitteiden piiriin.
45
Lisäksi se, että muun muassa harmonoidun järjestelmän nimikettä 7304 koskevassa selityksessä kuvataan tuotantoprosessia, jossa putket valmistetaan kylmäkäsittelyllä aihioina käytettävistä kuumavedetyistä tai työnnetyistä putkista mainitsematta putkien valmistusta profiiliputkista, ei välttämättä merkitse sitä, että viimeksi mainittu tuotanto ei ole mahdollista, koska selityksessä täsmennetään lisäksi, että harmonoidun järjestelmän nimikkeeseen 7304 kuuluvat putket ja profiiliputket voidaan valmistaa erilaisilla menetelmillä.
46
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa, että pääasiallisessa säännössä tarkoitettu profiiliputken käsitteen tulkinta harmonoidun järjestelmän 73 ryhmän selityksissä olevien tietojen mukaisesti olisi omiaan kyseenalaistamaan tämän säännön pätevyyden erityisesti tullikoodeksin 60 artiklan 2 kohdan kannalta.
47
Yleisen tulkintaperiaatteen mukaan unionin tointa on tosin tulkittava niin pitkälle kuin mahdollista tavalla, joka ei aseta sen pätevyyttä kyseenalaiseksi (ks. vastaavasti tuomio 13.9.2018, UBS Europe ym., C‑358/16, EU:C:2018:715, 53 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
48
Pääasiallisissa säännöissä olevien käsitteiden tulkitseminen tavalla, joka poikkeaisi niiden harmonoidussa järjestelmässä tarkoitetusta merkityksestä, heikentäisi kuitenkin delegoidun asetuksen 2015/2446 sisäistä johdonmukaisuutta (ks. analogisesti tuomio 17.6.2021, Tšekki v. komissio, C‑862/19 P, EU:C:2021:493, 52 kohta).
49
Tästä seuraa, että ensimmäiseen kysymykseen on vastattava, että pääasiallista sääntöä on tulkittava siten, että tässä säännössä tarkoitetun käsitteen ”profiiliputki” alaan ei kuulu kuumamuotoiltu ”putkiaihio”, joka on suora ja jonka seinät ovat tasapaksut ja joka ei täytä teknisen standardin mukaisia vaatimuksia saumattomille kuumavalmistetuille ruostumattomille teräsputkille ja josta valmistetaan kylmäkäsittelyllä putkia, joiden poikkileikkaus ja seinän paksuus on eri ja jotka kuuluvat harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730441.
Toinen kysymys
50
Toinen kysymys koskee profiiliputkia koskevan kriteerin pätevyyttä siksi, että harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730441 kuuluville tavaroille, jotka on kylmävalmistettu harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730449 kuuluvista putkista, ei myönnetä alkuperäasemaa. Tämä edellytys on kuitenkin ainoastaan toinen pääasiallisen säännön kahdesta vaihtoehtoisesta kriteeristä, jotka poissulkevat alkuperäaseman myöntämisen näille tavaroille.
51
Näin ollen on katsottava, että toisella kysymyksellään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyytää unionin tuomioistuinta pääasiallisesti lausumaan pääasiallisen säännön pätevyydestä SEUT 290 artiklan, oikeusvarmuuden periaatteen ja tullikoodeksin 60 artiklan 2 kohdan kannalta.
52
Aluksi on todettava, että tullikoodeksin 62 artiklan mukaan komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan säännöt, joiden nojalla katsotaan tämän koodeksin 60 artiklan mukaisesti, että tavaroille on suoritettu tähän tarkoitukseen varustetussa yrityksessä viimeinen merkittävä ja taloudellisesti perusteltu jalostus tai käsittely, joka on johtanut uuden tuotteen valmistukseen tai joka edustaa merkittävää valmistusastetta tietyssä maassa tai tietyllä alueella. Näiden säännösten tarkoituksena on täsmentää, miten tässä viimeksi mainitussa säännöksessä vahvistettuja abstrakteja edellytyksiä on tulkittava ja sovellettava erilaisissa konkreettisissa tilanteissa (ks. vastaavasti tuomio 20.5.2021, Renesola UK, C‑209/20, EU:C:2021:400, 33 kohta).
53
On kuitenkin todettava, että kuten unionin tuomioistuimen vakiintuneesta oikeuskäytännöstä ilmenee, komission kyseisen toimivallan käyttämisen edellytyksenä on tiettyjen vaatimusten noudattaminen (ks. vastaavasti tuomio 20.5.2021, Renesola UK, C‑209/20, EU:C:2021:400, 34 kohta). Delegoidun asetuksen tavoitteilla on voitava oikeuttaa sen säätäminen, ja asetuksen on täytettävä tällaisen toimen osalta asetetut perusteluja koskevat vaatimukset, eikä komission arviointia, joka koskee mainitun asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden alkuperämaan määrittämistä, saa rasittaa oikeudellinen virhe tai ilmeinen arviointivirhe tullikoodeksin 60 artiklan 2 kohdan osalta (ks. vastaavasti tuomio 20.5.2021, Renesola UK, C‑209/20, EU:C:2021:400, 40 ja 42 kohta).
54
Tämä alkuperä on nimittäin joka tapauksessa määritettävä käyttäen ratkaisevaa kriteeriä eli asianomaisten tavaroiden ”viimeistä merkittävää jalostusta tai käsittelyä” koskevaa kriteeriä. Kyseisen ilmaisun itsensä on katsottava viittaavan tuotantoprosessin vaiheeseen, jonka tuloksena tavarat saavat käyttötarkoituksensa sekä erityisiä ominaisuuksia tai erityisen koostumuksen, joita niillä ei ollut aiemmin ja joiden osalta ei myöhemmin ole tarkoitus toteuttaa merkittäviä laadullisia muutoksia (tuomio 20.5.2021, Renesola UK, C‑209/20, EU:C:2021:400, 38 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
55
Tuomioistuimen suorittama arviointi, joka koskee sitä, onko delegoidun asetuksen 2015/2446 liitteen 22-01 kaltainen toimi lainmukainen, koskee myös sitä, onko mahdollisesta oikeudellisesta virheestä riippumatta komissio tehnyt ilmeisen arviointivirheen tullikoodeksin 60 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanon osalta, kun otetaan huomioon asianomainen konkreettinen tilanne (ks. vastaavasti tuomio 20.5.2021, Renesola UK, C‑209/20, EU:C:2021:400, 39 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
56
Tästä seuraa, että vaikka komissiolla on harkintavaltaa tullikoodeksin 60 artiklan 2 kohdan erityistä käsittelyä ja jalostusta koskevia yleisiä edellytyksiä sovellettaessa, se ei voi ilman objektiivisia perusteita omaksua täysin erilaisia ratkaisuja samankaltaisten käsittely- ja jalostustoimien osalta (ks. analogisesti tuomio 23.3.1983, Cousin ym._162/82, EU:C:1983:93, 21 kohta).
57
Siltä osin kuin kyse on pääasiallisessa säännössä säädetystä nimikkeen muuttumista koskevasta kriteeristä, unionin tuomioistuin on jo todennut, ettei ole riittävää tutkia kriteereitä, joilla tavaroiden alkuperä määritellään jalostettujen tavaroiden tariffiluokittelussa, koska yhteinen tullitariffi on luotu sen omien tarpeiden mukaisesti eikä tavaroiden alkuperän määrittämiseksi (ks. vastaavasti tuomio 11.2.2010, Hoesch Metals ja Alloys, C‑373/08, EU:C:2010:68, 42 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
58
Vaikka tavaran jalostuksesta johtuva tullinimikkeen muuttuminen on osoitus sen jalostuksen tai käsittelyn merkittävyydestä, jalostus tai käsittely voi olla merkittävä, vaikka nimike ei muuttuisi. Tullinimikkeen muuttumiseen perustuva peruste kattaa suurimman osan tilanteista, mutta sen pohjalta ei voida tunnistaa kaikkia tilanteita, joissa tavaran jalostus tai käsittely on merkittävä (ks. vastaavasti tuomio 11.2.2010, Hoesch Metals ja Alloys, C‑373/08, EU:C:2010:68, 43 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
59
Niinpä harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730441 kuuluvien tavaroiden alkuperäaseman myöntämiseksi pääasiallisessa säännössä säädetään tullinimikkeen muuttumista koskevan kriteerin lisäksi tämän järjestelmän alanimikkeeseen 730449 kuuluvien profiiliputkien luokittelun muuttumista koskevasta kriteeristä, jonka tarkoituksena on täydentää ja korjata ensimmäistä edellytystä (ks. analogisesti tuomio 23.3.1983, Cousin ym._162/82, EU:C:1983:93, 17 kohta).
60
On kuitenkin todettava ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tavoin, että profiiliputkia koskevalla kriteerillä vahvistetaan erilainen kohtelu. Tämän kriteerin nojalla nimittäin harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730449 kuuluvan tuotteen, jonka sisä- ja ulkopinnat eivät ole samanmuotoisia ja joka on harmonoidun järjestelmän 73 ryhmää koskevien selitysten mukainen ”profiiliputki”, kylmämuovaaminen samanmuotoiseksi tuotteeksi, jolla on tämän muovaamisen seurauksena erilaiset ominaisuudet ja joka on myös näiden samojen selitysten mukainen ”profiiliputki”, määrittää lopputuotteen alkuperän, joten viimeksi mainitun tuotteen katsotaan olevan tullikoodeksin 60 artiklan 2 kohdan mukaisen ”merkittävän jalostuksen tai käsittelyn” tulos. Sitä vastoin myös harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730449 kuuluvan onton tuotteen, jonka samanmuotoiset sisä- ja ulkopinnat ovat samankeskiset ja joka on näin ollen harmonoidun järjestelmän 73 ryhmää koskevien selitysten mukainen ”putki”, kylmämuovaaminen samanmuotoiseksi tuotteeksi, jonka ominaisuudet ovat myös erilaiset tämän muokkauksen seurauksena ja joka on näiden samojen selitysten mukainen muu ”putki”, ei määritä lopputuotteen alkuperää. Näin ollen profiiliputkia koskevan kriteerin mukaan ainoastaan tämän jälkimmäisen tuotteen ei katsota olevan 60 artiklan 2 kohdan mukaisen merkittävän jalostuksen tulos.
61
Koska komissio ei ole esittänyt minkäänlaisia vakuuttavia perusteluja, joilla voitaisiin objektiivisesti selittää tämä erilainen kohtelu yhtäältä putkien ja toisaalta profiiliputkien välillä, jotka kumpikin kuuluvat harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730441 ja on valmistettu harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730449 kuuluvista tuotteista, vaikuttaa ristiriitaiselta ja syrjivältä, että pääasiallisessa säännössä säädetään, että kylmämuovaus voi määrittää profiiliputkien alkuperän vaihtoehtoisen kriteerin perusteella mutta putkiin sovellettava samanlainen muovaus voi määrittää niiden alkuperän ainoastaan tietyn, huomattavasti tiukemman kriteerin perusteella (ks. analogisesti tuomio 23.3.1983, Cousin ym._162/82, EU:C:1983:93, 21 kohta).
62
Tämän päätelmän vahvistaa täytäntöönpanoasetuksen 2017/2093 johdanto-osan 33 perustelukappaleessa esitetty toteamus, jonka mukaan kylmämuovauksen seurauksena putkia jalostetaan merkittävästi. Tämä toteamus perustuu nimittäin siihen näkemykseen, että tämä muovaus johtaa niiden fyysisiä, mekaanisia ja metallurgisia ominaisuuksia koskeviin peruuttamattomiin muutoksiin. Tällaiset muutokset ovat kuitenkin omiaan määrittämään tuotteen alkuperää, kuten tämän tuomion 54 kohdassa mainitusta oikeuskäytännöstä ilmenee.
63
Lisäksi komission tämän ennakkoratkaisupyynnön yhteydessä esittämä päinvastainen väite, jonka mukaan kylmämuovaus ei muuta putkien metallurgisia ominaisuuksia, ei perustu mihinkään objektiivisesti todennettavissa olevaan perusteeseen ja se vaikuttaa olevan joka tapauksessa ristiriidassa harmonoidun järjestelmän 72 ryhmää koskevien selitysten yleisohjeiden IV kohdan B alakohdan toisessa kohdassa olevien toteamusten kanssa.
64
Näissä olosuhteissa on todettava, että siltä osin kuin pääasiallisessa säännössä suljetaan pois se, että tullinimikkeen muuttuminen, joka on seurausta harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730449 kuuluvien putkien jalostamisesta harmonoidun järjestelmän alanimikkeen 730441 mukaisiksi raudasta tai teräksestä valmistetuiksi saumattomiksi, kylmävedetyiksi- tai valssatuiksi putkiksi ja profiiliputkiksi, antaa viimeksi mainituille putkille sen valtion, jossa muutos tapahtui, alkuperäaseman, pääasiallinen sääntö ei ole yhteensopiva tullikoodeksin 60 artiklan 2 kohdan kanssa, joten komissio teki ilmeisen arviointivirheen säätäessään kyseisen säännön.
65
Tässä yhteydessä on katsottava, että pääasiallinen sääntö on pätemätön siltä osin kuin siinä suljetaan pois se, että edellä mainitut toiminnot antavat tuotteelle sen valtion, jossa kyseiset toiminnot on tehty, alkuperäaseman, vaikka vastaavat toiminnot ovat ratkaisevia alkuperäaseman saamisen kannalta samankaltaisten tuotteiden kohdalla (ks. analogisesti tuomio 23.3.1983, Cousin ym._162/82, EU:C:1983:93, 20 ja 21 kohta).
66
Tästä seuraa, että toiseen kysymykseen on vastattava, että pääasiallinen sääntö on pätemätön siltä osin kuin siinä suljetaan pois se, että tullinimikkeen muuttuminen, joka on seurausta harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730449 kuuluvien putkien jalostamisesta harmonoidun järjestelmän alanimikkeen 730441 mukaisiksi raudasta tai teräksestä valmistetuiksi saumattomiksi, kylmävedetyiksi tai ‑valssatuiksi putkiksi ja profiiliputkiksi, antaa viimeksi mainituille putkille sen valtion, jossa muutos tapahtui, alkuperäaseman.
Kolmas kysymys
67
Kolmas kysymys perustuu lähtökohtaan, jonka mukaan pääasiallinen sääntö on pätemätön ainakin luokittelun muuttumista alanimikkeen 730449 profiiliputkista koskevan kriteerin osalta. Toiseen kysymykseen annetusta vastauksesta ilmenee kuitenkin, että kyseinen pääasiallisen säännön kriteeri on pätemätön ainoastaan siltä osin kuin siinä jätetään harmonoidun järjestelmän alanimikkeen 730441 lopputuotteen alkuperän määrittämisen ulkopuolelle muutos harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730449 kuuluvista putkista, mikä tarkoittaa, että pääasiallista sääntöä sovelletaan myös tällaiseen muutokseen. Kolmanteen kysymykseen ei siis ole tarpeen vastata.
Oikeudenkäyntikulut
68
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (yhdeksäs jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
1)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 täydentämisestä tiettyjä unionin tullikoodeksin säännöksiä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen osalta 28.7.2015 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446, sellaisena kuin se on muutettuna 16.5.2018 annetulla komission delegoidulla asetuksella (EU) 2018/1063, liitteessä 22-01 säädettyä harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän alanimikkeeseen 730441 kuuluviin tavaroihin sovellettavaa pääasiallista sääntöä
on tulkittava siten, että,
tässä säännössä tarkoitetun käsitteen ”profiiliputki” alaan ei kuulu kuumamuotoiltu ”putkiaihio”, joka on suora ja jonka seinät ovat tasapaksut ja joka ei täytä teknisen standardin mukaisia vaatimuksia saumattomille kuumavalmistetuille ruostumattomille teräsputkille ja josta valmistetaan kylmäkäsittelyllä putkia, joiden poikkileikkaus ja seinän paksuus on eri ja jotka kuuluvat harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän alanimikkeeseen 730441.
2)
Harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän alanimikkeeseen 730441 kuuluviin tavaroihin sovellettava pääasiallinen sääntö, josta säädetään delegoidun asetuksen 2015/2446, sellaisena kuin se on muutettuna delegoidulla asetuksella 2018/1063, liitteessä 22-01, on pätemätön siltä osin kuin siinä suljetaan pois se, että tullinimikkeen muuttuminen, joka on seurausta tämän harmonoidun järjestelmän alanimikkeeseen 730449 kuuluvien putkien jalostamisesta kyseisen harmonoidun järjestelmän alanimikkeen 730441 mukaisiksi raudasta tai teräksestä valmistetuiksi saumattomiksi, kylmävedetyiksi tai ‑valssatuiksi putkiksi ja profiiliputkiksi, antaa viimeksi mainituille putkille sen valtion, jossa muutos tapahtui, alkuperäaseman.
Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: saksa.