62022CJ0774_RES
Asia C-774/22
JX
vastaan
FTI Touristik GmbH
(Amtsgericht Nürnbergin esittämä ennakkoratkaisupyyntö)
Unionin tuomioistuimen tuomio (toinen jaosto) 29.7.2024
Ennakkoratkaisupyyntö – Oikeudellinen yhteistyö yksityisoikeudellisissa asioissa – Tuomioistuimen toimivalta sekä tuomioiden tunnustaminen ja täytäntöönpano siviili- ja kauppaoikeuden alalla – Asetus (EU) N:o 1215/2012 – 18 artikla – Tuomioistuimen toimivalta kuluttajasopimusta koskevissa asioissa – Jäsenvaltion tuomioistuinten kansainvälisen ja alueellisen toimivallan määrittäminen – Kansainvälinen tekijä – Matka kolmanteen valtioon
Oikeudellinen yhteistyö yksityisoikeudellisissa asioissa – Tuomioistuimen toimivalta ja tuomioiden täytäntöönpano siviili- ja kauppaoikeuden alalla – Asetus N:o 1215/2012 – Toimivalta kuluttajasopimusta koskevissa asioissa – Soveltamisala – Kuluttajan ja matkanjärjestäjän välillä matkapakettisopimuksen tekemisestä syntynyt oikeusriita – Sopimuspuolet, joilla on kotipaikka samassa jäsenvaltiossa – Matkakohde, joka sijaitsee ulkomailla – Tuomioistuimen, jonka tuomiopiirissä kuluttajan kotipaikka on, kansainvälinen ja alueellinen toimivalta – Kuuluminen kyseiseen soveltamisalaan
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1896/2006 3 artiklan 1 kohta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1215/2012 johdanto-osan 3 ja 26 perustelukappale sekä 18 artikla ja 19 artiklan 3 kohta)
(ks. 25-37, 40-45 ja 47 kohta sekä tuomiolauselma)
Tiivistelmä
Unionin tuomioistuin, jolta pyydettiin ennakkoratkaisua kuluttajan, jonka kotipaikka on jäsenvaltiossa, ja matkanjärjestäjän, jonka kotipaikka on samassa jäsenvaltiossa, välisen sellaisen oikeusriidan yhteydessä, joka koskee kuluttajan varaamaa matkaa ulkomaille, täsmentää Bryssel I a -asetuksen (
1
) soveltamisalaa tarkastelemalla erityisesti sitä, onko tällaisessa tilanteessa kyse kansainvälisestä tekijästä.
Joulukuussa 2021 JX, joka on yksityishenkilö ja jonka kotipaikka on Nürnberg (Saksa), teki matkapakettisopimuksen matkanjärjestäjä FTI Touristik GmbH:n, jonka kotipaikka on München (Saksa), kanssa kolmanteen valtioon suuntautunutta matkaa varten.
JX katsoi Amtsgericht Nürnbergissä (Nürnbergin alioikeus, Saksa) eli kotipaikkansa tuomioistuimessa, ettei hänelle ollut tiedotettu riittävästi maahantulo- ja viisumiedellytyksistä asianomaisessa maassa, joten hän vaatii noin 1500 euron suuruista vahingonkorvausta. Hänen mielestään kyseisen tuomioistuimen alueellinen toimivalta ilmenee niistä suojaavista toimivaltasäännöistä, joista Bryssel I a -asetuksessa säädetään kuluttajien hyväksi. (
2
) FTI Touristik puolestaan väittää, ettei kyseinen tuomioistuin ole alueellisesti toimivaltainen, ja vetoaa siihen, ettei mainittua asetusta sovelleta puhtaasti kansallisiin tilanteisiin, jollaisesta on kyse nyt käsiteltävässä asiassa. Tällaisessa tilanteessa asetuksen sovellettavuuden edellytyksenä oleva kansainvälinen tekijä puuttuu.
Kyseinen tuomioistuin pyytää ennakkoratkaisupyynnöllään unionin tuomioistuinta täsmentämään, määritetäänkö Bryssel I a -asetuksessa jäsenvaltion tuomioistuimen, jonka tuomiopiirissä kuluttajan kotipaikka on, niin kansainvälinen kuin alueellinenkin toimivalta pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa tilanteessa, jossa kansainvälinen tekijä rajoittuu matkakohteeseen, joka sijaitsee ulkomailla.
Unionin tuomioistuimen arviointi asiasta
Tutkiakseen ensinnäkin, sovelletaanko Bryssel I a -asetusta pääasiassa kyseessä olevan kaltaiseen oikeusriitaan, jossa kantajalla ja vastaajalla on kotipaikka samassa jäsenvaltiossa, unionin tuomioistuin palauttaa mieleen, että mainitun asetuksen toimivaltasääntöjen soveltaminen edellyttää kansainvälisen tekijän olemassaoloa. Tällainen tekijä on olemassa erityisesti silloin, kun kyseessä olevan riidan tilanteen takia saattaa syntyä tuomioistuinten kansainvälisen toimivallan määrittelyä koskevia kysymyksiä. Kansainvälinen tekijä on selvästi läsnä, kun vähintään yhdellä asianosaisella on kotipaikka muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jonka tuomioistuimen käsiteltäväksi asia on saatettu, mutta kansainvälinen luonne voi johtua myös muista seikoista, jotka liittyvät muun muassa oikeudenkäynnin kohteeseen. Niinpä kyseessä olevaa oikeussuhdetta voidaan pitää luonteeltaan kansainvälisenä myös siksi, että se liittyy jäsenvaltioon ja kolmanteen valtioon esimerkiksi, koska kantajalla ja yhdellä vastaajalla on kotipaikka jäsenvaltiossa ja riidanalaiset tosiseikat ovat tapahtuneet kolmannessa valtiossa, koska tällaisen tilanteen takia jäsenvaltiossa saattaa syntyä tuomioistuinten kansainvälisen toimivallan määrittelyä koskevia kysymyksiä. Tästä seuraa, että oikeusriita, joka koskee sopimusvelvoitteita, jotka on tarkoitus täyttää joko kolmannessa valtiossa tai muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa molemmilla asianosaisilla on kotipaikka, on omiaan herättämään kysymyksiä tuomioistuinten kansainvälisen toimivallan määrittämisestä ja täyttää näin ollen kansainvälistä tekijää koskevan edellytyksen sille, että oikeusriita kuuluu Bryssel I a -asetuksen soveltamisalaan.
Kuluttajien ja elinkeinonharjoittajien välisten oikeusriitojen osalta tätä tulkintaa tukee ensinnäkin Bryssel I a -asetuksen 18 artiklan 1 kohta (
3
), jonka mukaan kuluttajat voivat vedota heidän hyväkseen säädettyyn sääntöön sellaisia elinkeinonharjoittajia vastaan, joiden kotipaikka on paitsi muissa jäsenvaltioissa tai kolmansissa valtioissa myös samassa jäsenvaltiossa, jossa kuluttajan kotipaikka on. Kyseinen tulkinta on lisäksi Bryssel I a -asetuksen tarkoituksen mukainen, sillä unionin tuomioistuin on toistuvasti katsonut, että tällä asetuksella tavoitellaan oikeusvarmuutta ja että tämä tavoite vaatii, että kansallinen tuomioistuin, jonka käsiteltäväksi asia on saatettu, voi helposti ratkaista oman toimivaltansa ilman, että sen täytyisi tutkia pääasia. Tämän tavoitteen mukaisesti on niin, että asialla, jossa on kyseessä matkustajan kanne sellaisten ongelmien osalta, joita on ilmennyt matkanjärjestäjän järjestämän ja myymän ulkomaanmatkan yhteydessä, on katsottava olevan kansainvälinen luonne Bryssel I a -asetusta sovellettaessa; matkakohde näet on seikka, joka on helppo selvittää. Lopuksi kyseistä tulkintaa ei voida kyseenalaistaa sillä, että unionin tuomioistuin on viitannut valtion rajat ylittävän asian käsitteeseen, joka määritellään asetuksen N:o 1896/2006 (
4
) 3 artiklan 1 kohdassa asiaksi, jossa vähintään yhdellä asianosaisella on kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jonka tuomioistuimen käsiteltäväksi asia on saatettu. On nimittäin niin, että koska tällä asetuksella ja Bryssel I a -asetuksella ei ole samaa kohdetta eikä samaa soveltamisalaa, jälkimmäistä asetusta ei pitäisi tulkita ensin mainitun asetuksen valossa.
Niinpä matkasopimusta koskeva oikeusriita kuuluu Bryssel I a -asetuksen soveltamisalaan, vaikka molemmilla sopimuspuolilla eli kuluttajalla ja hänen sopimuskumppanillaan olisikin kotipaikka samassa jäsenvaltiossa, silloin, kun matkakohde sijaitsee ulkomailla.
Toiseksi siitä kysymyksestä, määritetäänkö Bryssel I a -asetuksen 18 artiklassa asianomaisen tuomioistuimen niin kansainvälinen kuin alueellinenkin toimivalta, unionin tuomioistuin toteaa, että kyseisen artiklan 1 kohdan sanamuodostakin ilmenee, että tässä säännöksessä säädetyissä oikeuspaikkasäännöissä viitataan silloin, kun kuluttaja nostaa kanteen, yhtäältä sen jäsenvaltion tuomioistuimiin, ”jossa [toisella] sopimuspuolella on kotipaikka”, ja toisaalta sen paikkakunnan tuomioistuimeen, ”jossa kuluttajalla on kotipaikka”. Kun näistä kahdesta mainitusta säännöstä ensimmäisellä annetaan ainoastaan kansainvälinen toimivalta määrätyn valtion tuomioistuinjärjestelmälle kokonaisuudessaan, jälkimmäisellä säännöllä annetaan suoraan alueellinen toimivalta kuluttajan kotipaikan tuomioistuimelle. Tällä jälkimmäisellä säännöllä siten paitsi määritetään asianomaisen tuomioistuimen kansainvälinen toimivalta myös nimetään suoraan tietty tuomioistuin toimivaltaiseksi jäsenvaltion sisällä ilman viittausta kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa oleviin alueellisen toimivallan jakoa koskeviin sääntöihin.
Unionin tuomioistuin päättelee tästä, että Bryssel I a -asetuksen 18 artiklan perusteella silloin, kun kuluttaja nostaa matkanjärjestäjää vastaan matkapakettisopimuksen tekemisen jälkeen kanteen jäsenvaltion tuomioistuimessa, jonka tuomiopiirissä kuluttajan kotipaikka on, ja kun kummankin sopimuspuolen kotipaikka on kyseisessä jäsenvaltiossa mutta matkakohde sijaitsee ulkomailla, tämä tuomioistuin on sekä kansainvälisesti että alueellisesti toimivaltainen.
(
1
)	Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 12.12.2012 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1215/2012 (EUVL 2012, L 351, s. 1; jäljempänä Bryssel I a -asetus).
(
2
)	JX viittaa erityisesti Bryssel I a -asetuksen 17 ja 18 artiklaan.
(
3
)	Tässä säännöksessä säädetään seuraavaa: ”kuluttaja voi nostaa kanteen toista sopimuspuolta vastaan joko sen jäsenvaltion tuomioistuimissa, jossa tällä sopimuspuolella on kotipaikka, tai toisen sopimuspuolen kotipaikasta riippumatta sen paikkakunnan tuomioistuimessa, jossa kuluttajalla on kotipaikka.”
(
4
)	Eurooppalaisen maksamismääräysmenettelyn käyttöönotosta 12.12.2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N :o 1896/2006 (EUVL 2006, L 399, s. 1).