62016CJ0377_RES
Kohtuasi C‑377/16
Hispaania Kuningriik
versus
Euroopa Parlament
Euroopa Kohtu (suurkoda) 26. märtsi 2019. aasta otsus
Tühistamishagi – Keeltekasutuse kord – Lepinguliste töötajate valikumenetlus – Osalemiskutse – Autojuhid – Tegevusüksus I – Keelteoskus – Valikumenetluse teise keele piiramine inglise, prantsuse ja saksa keelega – Suhtluskeel – Määrus nr 1 – Ametnike personalieeskirjad – Muude teenistujate teenistustingimused – Diskrimineerimine keeleoskuse põhjal – Õigustatus – Teenistuse huvid
Ametnikud – Lepingulised töötajad – Töölevõtmine – Osalemiskutse, et koostada andmebaas kandidaatidest, keda võtta tööle lepinguliste töötajatena – Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) ja kandidaatide vahelised suhtluskeeled – Piirang – Lubatavus – Põhjendamine – Õigustatus teenistuse huvides – Proportsionaalsuse põhimõtte järgimine
(Ametnike personalieeskirjad, artikli 1d lõiked 1 ja 6; muude teenistujate teenistustingimused, artikli 80 lõige 4; nõukogu määrus nr 1, artiklid 2 ja 5)
(vt punktid 38–40, 44, 47 ja 51)
Ametnikud – Lepingulised töötajad – Töölevõtmine – Osalemiskutse, et koostada andmebaas kandidaatidest, keda võtta tööle lepinguliste töötajatena – Teise keele valiku piiramine – Diskrimineerimine keeleoskuse põhjal – Õigustatus teenistuse huvides – Puudumine
(Ametnike personalieeskirjad, artikli 1d lõige 6)
(vt punktid 63, 67, 70, 72–74 ja 78)
Ametnikud – Lepingulised töötajad – Töölevõtmine – Osalemiskutse, et koostada andmebaas kandidaatidest, keda võtta tööle lepinguliste töötajatena – Teise keele valiku piiramine – Kohtulik kontroll – Ulatus
(Ametnike personalieeskirjad, artikli 1d lõige 6)
(vt punktid 68 ja 69)
Ametnike hagid – Tühistav kohtuotsus – Mõju – Sellise osalemiskutse tühistamine, mis on mõeldud andmebaasi koostamiseks kandidaatidest, keda võtta tööle lepinguliste töötajatena – Valitud kandidaatide õiguspärane ootus – Ajalise mõju piiramine – Välistamine
(ELTL artikkel 266; ametnike personalieeskirjad, artikkel 91)
(vt punktid 83–88)
Kokkuvõte
Liidu institutsioonide personali valikumenetlustes ei ole erinev kohtlemine keeleoskuse põhjal üldjuhul lubatud
Kohtuotsuses Hispaania vs. parlament (C‑377/16), mis tehti 26. märtsil 2019, tühistas Euroopa Kohus ELTL artikli 263 alusel esitatud tühistamishagi tulemusel osalemiskutse, mille Euroopa Parlament oli koostanud lepinguliste töötajate töölevõtmiseks autojuhi töökohustuste täitmiseks ning milles oli valikumenetluse teise keele valik piiratud üksnes inglise, prantsuse ja saksa keelega ning menetluse jaoks suhtluskeel viimati nimetatud keeltega.
Euroopa Parlament avaldas 14. aprillil 2016 osalemiskutse, et koostada andmebaas kandidaatidest, keda võidakse võtta tööle lepingulise töötajana autojuhi töökohustuste täitmiseks. Osalemiskutse IV jaotises „Osalemistingimused“ oli sätestatud, et kõnealune töölevõtmine sõltub „teise keelena“„[i]nglise, prantsuse või saksa keele rahuldavast oskusest […]“. Parlamendi arvates vastas see piirang teenistuse huvidele, mille kohaselt on nõutav, et „uued töötajad oleksid kohe töövalmis ja suutelised oma igapäevatöös vabalt suhtlema“, ning neid kolme keelt kasutatakse selles institutsioonis kõige rohkem. Kandidaadid pidid esitama oma kandideerimisavaldused, kasutades Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) veebisaidil üksnes nendes kolmes keeles kättesaadavat elektroonilist kandideerimisvormi.
Mis puudutab võimalikku piirangut keelte valikul, mida võidakse kasutada asjaomases valikumenetluses kandidaatide ja EPSO vahelises suhtluses, siis otsustas Euroopa Kohus, et ei saa välistada, et kandidaatidelt võeti võimalus kasutada nende valitud liidu ametlikku keelt oma kandideerimisavalduste esitamiseks, ning seetõttu koheldi erinevalt keeleoskuse põhjal. Euroopa Kohus märkis sellega seoses eelkõige, et määruse nr 1/58 (
1
) artikli 2 kohaselt võib liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva isiku poolt liidu institutsioonidele saadetavad dokumendid koostada saatja valikul ükskõik millises selle määruse artiklis 1 nimetatud ametlikus keeles. Olles oluline osa liidu keelelise mitmekesisuse austamisest, mille tähtsust on meelde tuletatud ELL artikli 3 lõike 3 neljandas lõigus ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 22, on isikute õigus valida liidu ametlike keelte hulgast keel, mida kasutada institutsioonidega suhtlemisel, põhjapaneva tähtsusega. Liidu personali valikumenetluste eriomases raamistikus võivad institutsioonid siiski näha ette piirangud ametlike keelte kasutamisele, tingimusel et need piirangud on ametnike personalieeskirjade artikli 1d lõike 6 kohaselt, nagu seda kohaldatakse lepingulistele töötajatele muude teenistujate teenistustingimuste (
2
) artikli 80 lõike 4 alusel, objektiivselt ja mõistlikult põhjendatud personalipoliitika üldisest huvist kantud õiguspärase eesmärgiga ning proportsionaalsed kavandatud eesmärgiga. Parlament aga ei esitanud antud juhul ühtegi põhjendust, mis võiks tõendada sellise üldisest huvist kantud õiguspärase eesmärgi esinemist, mis õigustaks suhtluskeele piiramist üksnes inglise, prantsuse ja saksa keelega.
Mis puudutab valikumenetluse enda jaoks teise keele valiku piiramist üksnes nende keeltega, siis tõdes Euroopa Kohus, et kandidaatidelt, kelle keelteoskus ei võimalda sellele nõudele vastata, on võetud võimalus selles valikumenetluses osaleda ning seda isegi siis, kui nad teenistustingimuste artikli 82 lõike 3 punktis e ette nähtud tingimusi arvestades oskavad piisavalt vähemalt kahte liidu ametlikku keelt. Sellise piirangu puhul võib olla tegemist erineva kohtlemisega keeleoskuse põhjal. Kuigi teenistuse huvides võib üldisest huvist kantud õiguspärasel eesmärgil olla vaja, et töölevõetud isikutel on spetsiifiline keeleoskus, peab institutsioon, kes valikumenetluse keeltekasutuse korda piirab ja kellel on sellega seoses ulatuslik kaalutlusõigus, tõendama, et selline piirang on sobiv, et vastata tegelikele vajadustele, mis on seotud täidetavate töökohustustega, kusjuures taoline piirang peab olema selle huviga proportsionaalne ning tuginema selgetele, objektiivsetele ja ootuspärastele kriteeriumidele selleks, et kandidaatidel oleks võimalik mõista selle tingimuse põhjendusi ja liidu kohtutel kontrollida selle tingimuse õiguspärasust. Käeolevas asjas jõudis Euroopa Kohus järeldusele, et osalemiskutse IV jaotises esitatud põhjendused ei ole iseenesest piisavad selle tuvastamiseks, et Euroopa Parlamendi autojuhi töökohustused vajavad konkreetselt nendest kolmest keelest ühe oskust, välistades muud liidu ametlikud keeled. Kuna Euroopa Parlament ei ole pealegi määruse nr 1/58 artiklit 6 kohaldades võtnud vastu institutsioonisiseseid reegleid oma keeltekasutuse korra rakendamise kohta, ei saa, ilma et võetaks arvesse töölevõetud isikute täidetavaid konkreetseid tööülesandeid, kinnitada, et need kolm keelt on tingimata kõige vajalikumad keeled kõikide tööülesannete jaoks selles institutsioonis. Mis puudutab asjaolu, et töölevõetud autojuhtide täidetavate töökohustuste kirjelduses on märgitud, et nad täidavad põhiosa oma tööülesannetest Brüsselis, Luxembourgis ja Strasbourgis, st kolmes linnas, mis asuvad liikmesriikides, mille ametlike keelte hulgas on prantsuse või saksa keel, siis Euroopa Kohus otsustas, et see ei ole piisav asjaomase piirangu õigustamiseks. Nimelt ei ole parlament tõendanud, et valikumenetluse piiramine nende teise keelena lubatud keeltega oli objektiivselt ja mõistlikult põhjendatud täidetavate ametikohtade tööülesannete eripära arvestades, ning miks see valik seevastu ei saa hõlmata teisi ametlikke keeli, mis võivad olla selliste töökohtade jaoks asjakohased.
Mis lõpuks puudutab osalemiskutse tühistamise tagajärgi, siis otsustas Euroopa Kohus selleks koostatud andmebaasi tühistada. Kohus leidis, et asjaomasesse andmebaasi kantud kandidaadid ei saanud mingit töölevõtmise tagatist ning seega üksnes kandidaatide asjaomasesse andmebaasi kandmine ei saa tekitada õiguspärast ootust, mis nõuaks tühistatud osalemiskutse tagajärgede jõussejätmist. Andmebaasi tühistamine seevastu ei saa mõjutada juba aset leidnud võimalikke värbamisi.
(
1
)	Nõukogu 15. aprilli 1958. aasta määrus nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled (EÜT 1958, 17, lk 385; ELT eriväljaanne 01/01, lk 3), mida on muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013 (ELT 2013, L 158, lk 1).
(
2
)	Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (EÜT 1968, L 56, lk 1; ELT eriväljaanne 1/05, lk 5), mida on muudetud Euroopa parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 1023/2013 (ELT 2013, L 287, lk 15).