Väliaikainen versio
JULKISASIAMIEHEN RATKAISUEHDOTUS
MACIEJ SZPUNAR
4 päivänä syyskuuta 2025 (1)
Asia C‑199/24
ND
vastaan
Legal Newsdesk Sweden AB, aiemmin Garrapatica AB
(Ennakkoratkaisupyyntö – Attunda tingsrätt (Attundan käräjäoikeus))
Ennakkoratkaisupyyntö – Lainsäädännön lähentäminen – Henkilötietojen suojelu – Rikostuomioihin liittyvien tietojen käsittely – Rikostuomioita koskevien tietojen asettaminen yleisön saataville verkossa maksua vastaan – Henkilötietojen suojelua koskevan oikeuden sekä sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden punninta
1.        Tämä Attunda tingsrättin (Attundan käräjäoikeus, Ruotsi) esittämä ennakkoratkaisupyyntö tarjoaa unionin tuomioistuimelle tilaisuuden selventää asetuksen (EU) 2016/679(2) 85 artiklan soveltamisalaa tilanteessa, jossa tietokantaoperaattori epää henkilön pyynnön rikostuomioonsa liittyvien henkilötietojen poistamisesta.
I       Asiaa koskevat oikeussäännöt
A       Euroopan unionin oikeus
2.        Yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan otsikko on ”Käsittely ja sananvapaus ja tiedonvälityksen vapaus”. Sen sanamuoto on seuraava:
”1.      Jäsenvaltioiden on lainsäädännöllä sovitettava yhteen tämän asetuksen mukainen oikeus henkilötietojen suojaan sekä oikeus sananvapauteen ja tiedonvälityksen vapauteen, mukaan lukien käsittely journalistisia tarkoituksia ja akateemisen, taiteellisen tai kirjallisen ilmaisun tarkoituksia varten.
2.      Käsittelylle journalistisia tarkoituksia varten tai akateemisen, taiteellisen tai kirjallisen ilmaisun tarkoituksia varten jäsenvaltioiden on säädettävä vapautuksia tai poikkeuksia II luvun (periaatteet), III luvun (rekisteröidyn oikeudet), IV luvun (rekisterinpitäjä ja henkilötietojen käsittelijä), V luvun (henkilötietojen siirto kolmansiin maihin tai kansainvälisille järjestöille), VI luvun (riippumattomat valvontaviranomaiset), VII luvun (yhteistyö ja yhdenmukaisuus) ja IX luvun (tietojenkäsittelyyn liittyvät erityistilanteet) säännöksiin, jos ne ovat tarpeen henkilötietojen suojaa koskevan oikeuden yhteensovittamiseksi sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden kanssa.
3.      Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 2 kohdan nojalla annetuista säännöksistä ja viipymättä kaikista niitä koskevista myöhemmistä muutoksista.”
B       Ruotsin oikeus
3.        Sananvapausperustuslaki (yttrandefrihetsgrundlagen, 1991:1469) on yksi Ruotsin niin sanotuista mediaperustuslaeista (mediegrundlagar), ja se sisältää säännöksiä muun muassa radio- ja televisiolähetysten sekä eräiden internetsivustojen perustuslaillisesta suojasta. Sen tarkoituksena on turvata sananvapaus näiden osalta. Sananvapausperustuslain 1 luvun 4 §:n mukaan perustuslain säännöksiä ohjelmien lähettämisestä on sovellettava tietyn tyyppisiin tietokantoihin, jos toiminnalle on myönnetty julkaisutodistus. Käsiteltävässä asiassa Lexbaselle on myönnetty julkaisutodistus, mistä seuraa, että tietokanta nauttii perustuslaillista suojaa.
4.        EU:n yleistä tietosuoja-asetusta täydentävistä säännöksistä annetun lain (lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, 2018:218, jäljempänä tietosuojalaki) 1 luvun 7 §:n 1 momentin mukaan yleistä tietosuoja-asetusta ei sovelleta, jos sen soveltaminen johtaisi ristiriitaan painovapausasetuksen (tryckfrihetsförordningen, 1949:105) tai sananvapausperustuslain kanssa. Mainitun säännöksen 2 momentin mukaan yleisen tietosuoja-asetuksen tiettyjä artikloja ei sovelleta muun muassa journalistisessa tarkoituksessa tapahtuvaan henkilötietojen käsittelyyn.
5.        Sananvapausperustuslain 1 luvun 14 §:stä seuraa, ettei julkinen elin saa ilman perustuslain tukea ryhtyä toimenpiteisiin ketään kohtaan siksi, että tämä on käyttänyt väärin sananvapautta tai osallistunut sen väärinkäyttöön ohjelmassa, eikä ryhtyä toimenpiteisiin ohjelmaa kohtaan tällaisesta syystä. Saman lain 1 luvun 11 §:stä ilmenee edelleen, ettei julkinen elin saa kieltää tai estää ohjelman tekemistä, julkaisemista tai levittämistä yleisön keskuudessa ohjelman sisällön perusteella, ellei toimenpide perustu perustuslakiin.
6.        Vahingonkorvaus ohjelman sisällön kautta tapahtuvasta sananvapauden väärinkäytöstä voi sananvapausperustuslain 9 luvun 1 §:n mukaan perustua vain siihen, että vahingonkorvausvaatimuksessa tarkoitetulla ohjelmalla on syyllistytty sananvapausrikokseen. Se, että toista kutsutaan elintavoiltaan rikolliseksi tai moitittavaksi henkilöksi tai että toisesta muuten annetaan tietoja, jotka ovat omiaan saattamaan hänet muiden halveksinnan kohteeksi, on kunnianloukkauksena rangaistava teko ja sananvapausrikos sananvapausperustuslain 5 luvun 1 §:n ja painovapausasetuksen 7 luvun 3 §:n mukaan. Tällainen menettely ei sen sijaan ole rangaistava, jos tiedon antaminen asiassa oli asian olosuhteisiin nähden puolustettavaa ja tiedon antanut osoittaa, että tieto oli tosi tai että hänellä oli perusteltu syy pitää sitä totena.
II     Tosiseikat, asian käsittelyn vaiheet ja ennakkoratkaisukysymykset
7.        Legal Newsdesk Sweden AB (jäljempänä Legal Newsdesk), joka on vastaajana pääasian oikeudenkäynnissä, ylläpitää Lexbase-nimistä tietokantaa ja julkaisee tietokannassa rikosasioissa osallisina olleiden henkilöiden henkilötietoja. Tässä yhteydessä Legal Newsdesk sallii hakujen tekemisen yksityishenkilöistä ja yrityksistä, joita vastaan on käyty rikosoikeudenkäynti tai nostettu siviilikanne ruotsalaisessa tuomioistuimessa. Myndigheten för press, radio och tv (lehdistö-, radio- ja televisioviranomainen, Ruotsi) (nykyisin Mediemyndigheten (mediavirasto, Ruotsi)) myönsi Lexbaselle niin sanotun julkaisutodistuksen (utgivningsbevis).
8.        ND, joka on kantajana pääasian oikeudenkäynnissä, tuomittiin 17.1.2011 rikoksesta, ja kyseinen rikosasian ratkaisu oli saatavilla Lexbasessa helmikuuhun 2024 asti. Rikosasian ratkaisu on poistettu julkisesta rikosrekisteristä. Vaikka pääasian kantaja pyysi Legal Newsdeskiä poistamaan hänen henkilötietonsa, näitä tietoja ei poistettu välittömästi vaan vasta rutiinitarkastuksen jälkeen.
9.        ND nosti kanteen Attunda tingsrättissä, joka on ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin, ja vaati, että Legal Newsdesk velvoitetaan maksamaan vahingonkorvauksena 300 000 Ruotsin kruunua (SEK) (n. 26 000 euroa) korkoineen. Legal Newsdesk vastusti kannetta ja väitti, että Lexbasella julkaistu sisältö kuuluu julkaisutodistuksen alaan. Kansallisen lainsäädännön mukaan näissä olosuhteissa yleistä tietosuoja-asetusta ei kuitenkaan sovelleta sinänsä, sillä oikeus henkilötietojen suojaan taataan tiedotusvälineitä koskevilla perustuslaeilla, joissa säädetään ainoastaan mahdollisuudesta saattaa tämän suojan rikkomisesta vastuussa oleva henkilö rikosoikeudelliseen vastuuseen kunnianloukkauksesta ja oikeudesta vaatia korvausta tästä.
10.      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa tältä osin, että yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 2 kohdassa sallitaan nimenomaisesti, että jäsenvaltiot säätävät vapautuksista ja poikkeuksista ”journalistisissa tarkoituksissa” tapahtuvaa henkilötietojen käsittelyä varten ja yleisemmin sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden takaamiseksi. Kun kyse on henkilötietojen käsittelystä journalistisiin tarkoituksiin, yleisessä tietosuoja-asetuksessa ei kuitenkaan määritellä, mitä tällaiset tarkoitukset ovat. Lisäksi, vaikka tällaiset tarkoitukset käsittäisivät kaikenlaisen tietojen, mielipiteiden tai ajatusten ilmaisemisen yleisölle, oikeuskäytännössä ei selvennetä yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan vaikutusta oikeussuojakeinoihin, joita rekisteröidyillä on sen 79 ja 82 artiklan nojalla oltava käytettävissään.
11.      Tätä taustaa vasten ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin päätti 1.3.2024 tekemällään välipäätöksellä, joka saapui unionin tuomioistuimeen 13.3.2024, lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)      Voivatko jäsenvaltiot yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 1 kohdan mukaan ryhtyä lainsäädäntötoimiin, jotka ylittävät sen, mitä niiltä edellytetään asetuksen 85 artiklan 2 kohdassa, ja jotka koskevat henkilötietojen käsittelyä muussa tarkoituksessa kuin journalistisissa tarkoituksissa tai akateemisen, taiteellisen tai kirjallisen ilmaisun tarkoituksia varten?
2)      Jos ensimmäiseen kysymykseen vastataan myöntävästi: voidaanko yleisen tietosuoja-asetuksen mukainen henkilötietojen suoja saman asetuksen 85 artiklan 1 kohdan mukaan sovittaa yhteen sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden kanssa siten, että henkilö, jonka henkilötietoja käsitellään asettamalla häntä koskevia rikostuomioita internetissä yleisön saataville maksua vastaan, voi oikeussuojakeinoina ainoastaan panna vireille kunnianloukkausta koskevan rikosoikeudellisen menettelyn tai vaatia vahingonkorvausta kunnianloukkauksesta?
3)      Jos ensimmäiseen tai toiseen kysymykseen vastataan kieltävästi: voidaanko toimintaa, jossa rikostuomioita julkisina asiakirjoina saatetaan yleisön saataville internetissä maksua vastaan ilman, että niitä on mitenkään käsitelty tai muokattu, pitää henkilötietojen käsittelynä, joka tapahtuu yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 2 kohdassa säädettyjä tarkoituksia varten?”
12.      Kirjallisia huomautuksia esittivät pääasian oikeudenkäynnin asianosaiset, Bulgarian, Suomen ja Ruotsin hallitukset sekä Euroopan komissio. Pääasian oikeudenkäynnin asianosaiset, Ruotsin kuningaskunta ja komissio osallistuivat 14.5.2025 pidettyyn istuntoon.
III  Asian tarkastelu
A       Ensimmäinen ja toinen kysymys – yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 1 ja 2 kohdan soveltamisala
13.      Kahdella ensimmäisellä kysymyksellään, joita olisi tutkittava yhdessä, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyrkii lähinnä selvittämään, onko yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että sen kanssa yhteensopiva on kansallinen lainsäädäntö, jonka mukaan henkilö, jonka henkilötietoja käsitellään asettamalla häntä koskevia rikostuomioita internetissä yleisön saataville maksua vastaan, voi oikeussuojakeinoina ainoastaan panna vireille kunnianloukkausta koskevan rikosoikeudellisen menettelyn tai vaatia vahingonkorvausta kunnianloukkauksesta.
1.     Yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan rakenne
14.      Tarkastelen ensin yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan rakennetta ja syntyhistoriaa.
15.      Yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on lainsäädännöllä sovitettava yhteen tämän asetuksen mukainen oikeus henkilötietojen suojaan sekä oikeus sananvapauteen ja tiedonvälityksen vapauteen, mukaan lukien käsittely journalistisia tarkoituksia ja akateemisen, taiteellisen tai kirjallisen ilmaisun tarkoituksia varten.
16.      Kyseisessä säännöksessä kuvastuu ja sillä pyritään yhteensovittamaan – Euroopan neuvoston yleissopimuksessa 108(3) mainitulla tavalla – kolme erillistä ja mahdollisesti keskenään ristiriitaista Euroopan unionin perusoikeuskirjaan (jäljempänä perusoikeuskirja) sisältyvää perusoikeutta: henkilötietojen suoja,(4) sananvapaus ja tiedonvälityksen vapaus(5) sekä taiteen ja tutkimuksen vapaus.(6)
17.      Koska yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 1 kohtaan sisältyy ilmaisu ”mukaan lukien”, tästä voidaan päätellä, että journalismi on yksi oikeuden sananvapauteen ja tiedonvälityksen vapauteen muodostaman laajemman ryhmän useista alaryhmistä.
18.      Kun tarkastellaan tätä käsittelyä journalistisia tarkoituksia(7) varten koskevaa erityistä alaryhmää, yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 2 kohdassa täsmennetään, että jäsenvaltioiden on säädettävä vapautuksia tai poikkeuksia II luvun (periaatteet), III luvun (rekisteröidyn oikeudet), IV luvun (rekisterinpitäjä ja henkilötietojen käsittelijä), V luvun (henkilötietojen siirto kolmansiin maihin tai kansainvälisille järjestöille), VI luvun (riippumattomat valvontaviranomaiset), VII luvun (yhteistyö ja yhdenmukaisuus) ja IX luvun (tietojenkäsittelyyn liittyvät erityistilanteet) säännöksiin, jos ne ovat tarpeen henkilötietojen suojaa koskevan oikeuden yhteensovittamiseksi sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden kanssa.
19.      Kun tarkastellaan seuraavaksi yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 1 ja 2 kohdan eroja ja keskinäistä vuorovaikutusta, ensiksi mainitussa määritetään yleiset sääntelyä koskevat valtuudet ja periaatteet, kun taas viimeksi mainitussa vahvistetaan täytäntöönpanomekanismi siinä erikseen mainituille aloille antamalla jäsenvaltioille nimenomaisesti mahdollisuus säätää vapautuksia tai poikkeuksia yleisen tietosuoja-asetuksen tietyistä luvuista.
20.      Tässä vaiheessa on paikallaan esittää muutamia huomautuksia kyseisestä säännöksestä.
21.      Ensinnäkin, kuten yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 1 kohdan sanamuodosta ilmenee,(8) jäsenvaltioilla on velvollisuus (eikä pelkästään harkintavaltaa) sovittaa yhteen henkilötietojen suoja ja sananvapaus.
22.      Toiseksi erityinen mekanismi tämän velvollisuuden noudattamiseksi määritetään ainoastaan, kun kyse on henkilötietojen käsittelystä journalistisia tarkoituksia ja akateemisen, taiteellisen tai kirjallisen ilmaisun tarkoituksia varten. Yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklassa ei missään kohtaa täsmennetä, voidaanko tätä mekanismia käyttää myös muiden sellaisten alojen osalta, jotka kuuluvat sananvapauden piiriin mutta jotka eivät merkitse henkilötietojen käsittelyä edellä mainittuihin tarkoituksiin.
23.      Kolmanneksi yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltioilla on velvollisuus säätää vapautuksia tai poikkeuksia useisiin yleisen tietosuoja-asetuksen lukuihin rajoittaen näin näiden lukujen tosiasiallista soveltamisalaa, jos kyseiset vapautukset ja poikkeukset ovat tarpeen henkilötietojen suojan yhteensovittamiseksi sananvapauden kanssa. Tämä osoittaa, että on tilanteita, joissa tietosuojaa on kavennettava, jotta se on yhteensopiva ja sovitettavissa yhteen sananvapauden kanssa.
24.      Neljänneksi, kun jäsenvaltiot täyttävät yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan mukaisia velvollisuuksiaan, ne toimivat yleisen tietosuoja-asetuksen soveltamisalalla. Siten ne soveltavat unionin oikeutta perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä sillä seurauksella, että perusoikeuskirjaa voidaan soveltaa tähän yhteensovittamiseen.(9)
25.      Viidenneksi yhteensovittamisen tosiasiallinen tekeminen jätetään jäsenvaltioiden tehtäväksi. Niiden on tehtävä tästä suhteesta omien oikeudellisten perinteidensä ja valtiosääntöperinteensä mukainen. Tämä johtaa väistämättä tiettyihin eroavuuksiin suojan tasossa eri puolilla Euroopan unionia sekä tietosuojan että sananvapauden osalta, koska on sovitettava yhteen kaksi mahdollisesti vastakkaista oikeutta. Tämä oli kuitenkin juuri unionin lainsäätäjän tarkoitus.
26.      Yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artikla ei lisäksi suinkaan muodosta oikeusperustaa, jonka perusteella jäsenvaltiot voisivat katsoa, ettei yleistä tietosuoja-asetusta miltään osin voida soveltaa tiettyihin tilanteisiin. Tämä pätee sekä kyseisen artiklan 1 että 2 kohtaan. Vaikka tämän seikan varmistaminen onkin ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävä, yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artikla ei nähdäkseni muodosta oikeusperustaa, jonka perusteella Ruotsin lainsäädännössä voidaan säätää, ettei yleistä tietosuoja-asetusta voida soveltaa siltä osin kuin se on ristiriidassa sananvapautta koskevan Ruotsin lainsäädännön kanssa.
2.     Yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 1 ja 2 kohdan keskinäinen suhde
27.      Kuten edellä todettiin, yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklassa ei säädetä siitä, voidaanko kyseisen artiklan 2 kohtaa soveltaa sellaisten sananvapauden alaan kuuluvien asioiden yhteydessä, joissa ei ole kyse henkilötietojen käsittelystä journalistisia tarkoituksia varten.(10) Voiko jäsenvaltio säätää vapautuksia tai poikkeuksia II–VII ja IX luvun säännöksiin myös silloin, kun ne eivät koske käsittelyä journalistisia tarkoituksia varten?
28.      Jäsenvaltiot eivät mielestäni voi säätää vapautuksia ja poikkeuksia yleisen tietosuoja-asetuksen kokonaisiin lukuihin.
29.      Ensinnäkin se seikka, että yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 2 kohdassa luetellaan huolellisesti tietty määrä kyseisen asetuksen lukuja, joita jäsenvaltioiden on rajoitettava, on osoitus siitä, että kyseistä säännöstä sovelletaan ainoastaan mainitussa 2 kohdassa käsiteltävään tiettyyn asiaan, nimittäin käsittelyyn journalistisia tarkoituksia varten.
30.      Toiseksi yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 3 kohdassa, jossa jäsenvaltiot velvoitetaan ilmoittamaan komissiolle 2 kohdan nojalla annetuista säännöksistä, ei olisi juurikaan järkeä, jos jäsenvaltiot voisivat myös 85 artiklan 1 kohdan nojalla säätää vapautuksia ja poikkeuksia 85 artiklan 2 kohdassa mainittuihin yleisen tietosuoja-asetuksen lukuihin. Yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 3 kohdalla pyritään asettamaan komissio asemaan, jossa se voi harjoittaa huolellista valvontaa, kun jäsenvaltiot ovat säätäneet poikkeuksia tiettyihin yleisen tietosuoja-asetuksen lukuihin. Tämä tavoite tehtäisiin tyhjäksi, jos jäsenvaltiot voisivat yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 1 kohdan nojalla säätää vapautuksia ja poikkeuksia, jotka eivät kuulu ilmoittamisvelvollisuuden piiriin.
31.      Kolmanneksi yleisen tietosuoja-asetuksen antamiseen johtaneen lainsäädäntömenettelyn tarkastelu on valaiseva. Se osoittaa, että (nykyisen) yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan alkuperäisessä ehdotuksessa komission aikomuksena oli – kyseisen säännöksen direktiiviin 95/46/EY(11) sisältyneen edeltäjän logiikan mukaisesti – rajoittaa tietosuojan ja sananvapauden yhteensovittaminen yksinomaan journalistia tarkoituksia varten tehtävään käsittelyyn. Tämän mukaisesti komissio ehdotti, että kyseisessä artiklassa on kaksi kohtaa, jotka muistuttavat pitkälti yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 2 ja 3 kohtaa.(12) Euroopan parlamentti pyrki laajentamaan ehdotettua sääntelyä siten, että se kattaa sananvapauden yleisesti. Se ehdotti, että viittaus ”journalistia tarkoituksia varten” poistetaan ja korvataan ilmaisulla ”silloin, kun se on välttämätöntä”.(13) Kyseistä ehdotusta ei kuitenkaan lopulta hyväksytty.
32.      Tuloksena on yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artikla nykymuodossaan. Jos jäsenvaltion olisi mahdollista toteuttaa yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 1 kohdan nojalla samat toimenpiteet kuin sen 2 kohdan nojalla, kyseisessä aiemmassa vaiheessa hylätty parlamentin kanta käytännössä voittaisi.
33.      Jäsenvaltiot voivat siten enintään tietyissä tilanteissa rajoittaa yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 1 kohdan nojalla yleiseen tietosuoja-asetukseen sisältyviä oikeuksia. Täsmälliset edellytykset, joilla tämä on mahdollista, ovat käsiteltävässä asiassa hypoteettisia, eivätkä ne kuulu ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa käsiteltävän riita-asian alaan.
3.     Ei vapautuksia ja poikkeuksia yleisen tietosuoja-asetuksen VIII luvun säännöksiin
34.      Yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 1 kohdassa tai missään muussa kyseisen asetuksen säännöksessä ei myöskään anneta jäsenvaltioille mahdollisuutta rajoittaa rekisteröidyille (oikeussuojakeinoja, vastuuta ja seuraamuksia koskevassa) VIII luvussa annettuja oikeuksia, koska tällä kierrettäisiin sitä, että kyseinen luku on jätetty nimenomaisesti pois yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 2 kohdasta.
35.      Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen toimittamista tiedoista ilmenee, että oikeus henkilötietojen suojaan rikostuomioihin liittyvien tietojen levittämisen yhteydessä taataan ainoastaan kunnianloukkauksesta seuraavalla rikosoikeudellisella vastuulla ja mahdollisuudella hakea vahingonkorvausta kunnianloukkauksen perusteella. Tästä seuraa, että kyseisessä kansallisessa lainsäädännössä suljetaan suoraan pois useita VIII luvussa tarkoitettuja oikeussuojakeinoja silloin, kun henkilötietojen käsittelyä suojaa kansallisen lainsäädännön mukaan sananvapaus, kuten yleisen tietosuoja-asetuksen 77 artiklan mukaisen kantelun tekeminen, koska valvontaviranomaisella ei vaikuta olevan toimivaltaa määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksia tai myöntää vahingonkorvauksia. Samoista syistä kyseisessä kansallisessa lainsäädännössä suljetaan myös ilmeisesti pois mahdollisuus saada kieltomääräys rekisterinpitäjää vastaan yleisen tietosuoja-asetuksen 79 artiklan 1 kohdan nojalla.
36.      Tämän toteamuksen perusteella ehdotan, että kahteen ensimmäiseen kysymykseen vastataan, että yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että se on esteenä kansalliselle lainsäädännölle, jonka mukaan henkilö, jonka henkilötietoja käsitellään asettamalla häntä koskevia rikostuomioita internetissä yleisön saataville maksua vastaan, voi oikeussuojakeinoina ainoastaan panna vireille kunnianloukkausta koskevan rikosoikeudellisen menettelyn tai vaatia vahingonkorvausta kunnianloukkauksesta.
B       Kolmas kysymys – yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 2 kohtaan sisältyvä journalististen tarkoitusten käsite
37.      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyrkii kolmannella kysymyksellään selvittämään lähinnä, voidaanko toimintaa, jossa rikostuomioita julkisina asiakirjoina saatetaan yleisön saataville internetissä maksua vastaan ilman, että niitä on mitenkään käsitelty tai muokattu, pitää henkilötietojen käsittelynä, joka tapahtuu yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 2 kohdassa säädettyjä journalistisia tarkoituksia varten.(14)
38.      Aluksi on korostettava, että ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyytää ohjeita pelkästään siihen, kuuluuko käsiteltävä asia yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ei sitä vastoin tiedustele, onko Ruotsin kuningaskunta – jos yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 2 kohtaa voidaan soveltaa – sovittanut asianmukaisesti yhteen sananvapauden ja tietosuojan.
39.      Kysymys on näin ollen siitä, onko Legal Newsdesk
‑tietokanta journalistisia tarkoituksia varten ylläpidettävä tietokanta.
40.      Selkeän määritelmän puuttuessa sen tulkitsemiseksi, mitä journalististen tarkoitusten käsitteellä tarkoitetaan, lähtökohdaksi on otettava sen tavanomainen merkitys. Tältä osin ”journalismi” määritellään melko suppeasti perussanakirjoissa: ”työ, jossa kootaan ja kirjoitetaan uutisia sanoma- ja aikakauslehdille, radioon, televisioon tai verkossa oleville uutissivustoille; kirjoitetut uutiset;(15) ”työ, jossa kirjoitetaan artikkeleja sanoma- ja aikakauslehdille, televisioon tai radioon”.(16)
41.      Voimme tässä vaiheessa tukeutua pitkälti direktiivin 95/46 9 artiklaa, joka oli yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan edeltäjä, koskevaan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön. Kyseisessä oikeuskäytännössä unionin tuomioistuin on todennut, että sananvapauteen liittyviä käsitteitä, journalismin käsite mukaan lukien, on tulkittava laajasti,(17)mikä osoittaa, että tietosuojan ja sananvapauden yhteensovittaminen ei noudata perinteistä säännön ja poikkeuksen järjestelmää. Lisäksi toimintoja, jotka koskevat julkisista asiakirjoista peräisin olevien ja myöhemmin julkaistujen verotusta koskevien henkilötietojen järjestelmällistä keräämistä ja julkaisemista laajoina luetteloina, voidaan pitää ”journalistisina toimintoina”, jos niiden tarkoituksena on tietojen, mielipiteiden tai ajatusten ilmaiseminen yleisölle millä tahansa tiedonsiirron välineellä. Näitä toimintoja eivät harjoita ainoastaan joukkotiedotusyritykset, ja niillä voidaan tavoitella voittoa.(18)
42.      Lisäksi, kuten komissio perustellusti huomautti, journalistiset tarkoitukset eivät liity välttämättä perinteisiin tiedotusvälineisiin, kuten sanomalehtiin, radioon ja televisioon.(19) Unionin tuomioistuin onkin todennut, että direktiivin 95/46 9 artiklassa säädettyjä poikkeuksia ja vapautuksia ei sovelleta pelkästään joukkotiedotusyrityksiin vaan tämän lisäksi myös kaikkiin journalismia harjoittaviin henkilöihin,(20) mikä tarkoittaa, että bloggaajat ja yksityishenkilöt voivat lähtökohtaisesti myös vedota yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 2 kohtaan.
43.      Lisäksi se, että julkiset tiedot julkaistaan voiton tavoittelemiseksi, ei prima facie merkitse sitä, että sitä ei voida pitää ”ainoastaan journalistisia tarkoituksia varten” toteutettuna toimintana. Jokainen yritys tavoittelee toiminnallaan voittoa. Tietty kaupallinen menestys voi olla jopa välttämätön edellytys ammattimaisen journalismin olemassaololle.(21)
44.      Asiassa, jossa oli kyse siitä, kuuluiko videon, jossa poliisit suorittavat virkatehtäviään poliisiasemalla, tallentaminen ja julkaiseminen internetin videosivustolla direktiivin 95/46 9 artiklan soveltamisalaan, unionin tuomioistuin kuitenkin totesi, että kaikkien internetissä julkaistavien henkilötietojen ei voida katsoa sisältyvän journalistisen toiminnan käsitteeseen ja kuuluvan näin ollen direktiivin 95/46 9 artiklassa säädettyjen vapautusten ja poikkeusten soveltamisalaan.(22)
45.      Unionin tuomioistuin on lisäksi taipuvainen antamaan ennakkoratkaisua pyytäneille tuomioistuimille huomattavaa liikkumavaraa sen määrittämisessä, onko kyseessä olevissa asioissa tosiasiassa kyse henkilötietojen käsittelystä journalistisia tarkoituksia varten. Se antaa tässä yhteydessä painoarvoa sille, onko julkaisemisen ainoana tarkoituksena ”tietojen, mielipiteiden tai ajatusten ilmaiseminen yleisölle”.(23)
46.      Vaikka onkin viime kädessä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen asia soveltaa tätä oikeuskäytäntöä siinä vireillä olevaan riita-asiaan, ennakkoratkaisupyyntöön sisältyvien tietojen perusteella Legal Newsdeskin tekemän käsittelyn tarkoituksena ei uskoakseni ole tietojen, mielipiteiden tai ajatusten ilmaiseminen yleisölle.(24) Kyseinen yritys ainoastaan ylläpitää tietokantaa, jossa voidaan tutustua yksinomaan rikosasioissa annettuihin tuomioistuinratkaisuihin, eikä käsittele tai muokkaa näitä tietoja. Epäilen, että näitä rikostuomioita koskevia tietoja ei julkaista yhteiskunnan huomion kiinnittämiseksi johonkin tiettyyn asiaan. Syntyy pikemminkin – kuten komissio myös vakuuttavasti esitti – vaikutelma siitä, että Legal Newsdesk asettaa tällaiset tiedot ainoastaan niiden saataville, jotka maksavat siitä, eikä ole viitteitä siitä, että kyseinen yritys pyrkisi yleisemmin kiinnittämään yleisön huomiota näihin tietoihin.
47.      Edellä esitetyt näkökohdat huomioon ottaen on mielestäni vaikea esittää, että tällaista toimintaa olisi katsottava harjoitettavan journalistisia tarkoituksia varten.
48.      Ehdotankin, että kolmanteen kysymykseen vastataan, että yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 2 kohtaa on tulkittava siten, että toiminta, jossa rikostuomioita julkisina asiakirjoina saatetaan yleisön saataville internetissä maksua vastaan ilman, että niitä on mitenkään käsitelty tai muokattu, ei ole henkilötietojen käsittelyä journalistisia tarkoituksia varten.
IV     Ratkaisuehdotus
49.      Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että unionin tuomioistuin vastaa Attunda tingsrättin esittämiin ennakkoratkaisukysymyksiin seuraavasti:
1)      Luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27.4.2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) 85 artiklan 1 kohtaa
on tulkittava siten, että se on esteenä kansalliselle lainsäädännölle, jonka mukaan henkilö, jonka henkilötietoja käsitellään asettamalla häntä koskevia rikostuomioita internetissä yleisön saataville maksua vastaan, voi oikeussuojakeinoina ainoastaan panna vireille kunnianloukkausta koskevan rikosoikeudellisen menettelyn tai vaatia vahingonkorvausta kunnianloukkauksesta.
2)      Asetuksen 2016/679 85 artiklan 2 kohtaa
on tulkittava siten, että toiminta, jossa rikostuomioita julkisina asiakirjoina saatetaan yleisön saataville internetissä maksua vastaan ilman, että niitä on mitenkään käsitelty tai muokattu, ei ole henkilötietojen käsittelyä journalistisia tarkoituksia varten.
1      Alkuperäinen kieli: englanti.
2      Luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27.4.2016 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL 2016, L 119, s. 1; jäljempänä yleinen tietosuoja-asetus).
3      Ks. alkuperäisen, vuonna 1981 yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen, joka on saatavilla osoitteessa https://rm.coe.int/1680078b37, johdanto-osa. Kyseistä yleissopimusta ajantasaistettiin kattavasti vuonna 2018 yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä tehdyn yleissopimuksen muuttamisesta tehdyllä pöytäkirjalla (CETS N:o 223 – saatavilla osoitteessa https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list?module=treaty-detail&treatynum=223). Tässä yhteydessä otettiin käyttöön uusia vaatimuksia tietosuojaloukkauksista ilmoittamiselle, tehostettuja oikeuksia yksilöille ja parannettuja mekanismeja rajat ylittäviä tietovirtoja varten. Lisäksi tarkistetun yleissopimuksen 11 artiklan 1 kohdan b alakohdassa mainitaan nyt sananvapaus expressis verbis perusteena tietosuojan rajoittamiselle. Pöytäkirja ei ole tullut vielä voimaan, koska se edellyttää ainakin 38:n yleissopimuksen sopimuspuolen ratifiointia ja vasta 33 niistä on tähän mennessä ratifioinut pöytäkirjan (ks. https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list?module=treaty-detail&treatynum=223). Konsolidoituun tekstiin voi tutustua osoitteessa https://rm.coe.int/convention-108-convention-for-the-protection-of-individuals-with-regar/16808b36f1.
4      Perusoikeuskirjan 8 artikla.
5      Perusoikeuskirjan 11 artikla.
6      Perusoikeuskirjan 13 artikla.
7      Samoin kuin akateemisen, taiteellisen tai kirjallisen ilmaisun tarkoituksia varten, jotka eivät ole merkityksellisiä käsiteltävän asian kannalta.
8      ”Jäsenvaltioiden on – – sovitettava yhteen – –”.
9      Ks. myös vastaavasti Schiedermair, S. teoksessa Ehmann, E. ja Selmayr, M. (toim.), Datenschutz-Grundverordnung, Kommentar, 3. painos, C.H. Beck, Munich, 2022, 85 artikla, 4 kohta.
10      Viittaamisen helpottamiseksi, kun viittaan tästä eteenpäin yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan 2 kohtaan, en tarkoita käsittelyä ”akateemisen, taiteellisen tai kirjallisen ilmaisun tarkoituksia varten”, koska käsiteltävä asia ei koske näitä seikkoja.
11      Ks. yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24.10.1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EYVL 1995, L 281, s. 31) 9 artikla.
12      Ks. ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (yleinen tietosuoja-asetus), COM/2012/011 final – 2012/0011 (COD), hyväksytty 25.1.2012 ja välitetty Euroopan parlamentille ja neuvostolle 27.1.2012, 80 artikla.
13      Ks. Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12.3.2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o …/2014 antamiseksi yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (yleinen tietosuoja-asetus), joka hyväksyttiin ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (yleinen tietosuoja-asetus) (COM(2012)0011 – C7-0025/2012 – 2012/0011(COD)) 12.3.2014 annetulla Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselmalla, 80 artikla.
14      Vaikka kysymyksen sanamuodossa ei käytetä ilmaisua ”journalistisia”, komission ehdotuksen mukaisesti ehdotan, että kysymyksen sanamuotoa muutetaan hieman vastaavasti, sillä on selvää, että ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyytää ohjeita ainoastaan journalististen tarkoitusten käsitteestä eikä (myös) käsitteestä ”akateemisen, taiteellisen tai kirjallisen ilmaisun tarkoituksia”.
15      Ks. Oxford Advanced Learner’s Dictionary
‑sanakirjan määritelmä, saatavilla osoitteessa https://www.oxfordlearnersdictionaries.com/definition/english/journalism?q=journalism.
16      Ks. Cambridge Learner’s Dictionary
‑sanakirjan määritelmä, saatavilla osoitteessa https://dictionary.cambridge.org/dictionary/learner-english/journalism.
17      Ks. tuomio 16.12.2008, Satakunnan Markkinapörssi ja Satamedia (C‑73/07, EU:C:2008:727, 56 kohta) ja tuomio 14.2.2019, Buivids (C‑345/17, EU:C:2019:122, 51 kohta).
18      Ks. tuomio 16.12.2008, Satakunnan Markkinapörssi ja Satamedia (C‑73/07, EU:C:2008:727, 61 kohta).
19      Tämä käy ilmi myös yleisen tietosuoja-asetuksen johdanto-osan 153 perustelukappaleesta, joka on yleisen tietosuoja-asetuksen 85 artiklan kuvaileva vastine ja jossa mainitaan nimenomaisesti ”audiovisuaaliala”.
20      Ks. tuomio 16.12.2008, Satakunnan Markkinapörssi ja Satamedia (C‑73/07, EU:C:2008:727, 58 kohta). Ks. myös julkisasiamies Kokottin ratkaisuehdotus Satakunnan Markkinapörssi ja Satamedia (C‑73/07, EU:C:2008:266, 65 kohta).
21      Ks. tuomio 16.12.2008, Satakunnan Markkinapörssi ja Satamedia (C‑73/07, EU:C:2008:727, 59 kohta).
22      Ks. tuomio 14.2.2019, Buivids (C‑345/17, EU:C:2019:122, 58 kohta). Ks. myös julkisasiamies Sharpstonin ratkaisuehdotus Buivids (C‑345/17, EU:C:2018:780, 55 kohta).
23      Ks. tuomio 16.12.2008, Satakunnan Markkinapörssi ja Satamedia (C‑73/07, EU:C:2008:727, 62 kohta) ja tuomio 14.2.2019, Buivids (C‑345/17, EU:C:2019:122, 59 kohta).
24      Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että kun yhteisöjen tuomioistuin oli antanut 16.12.2008 tuomionsa Satakunnan Markkinapörssi ja Satamedia (C‑73/07, EU:C:2008:727), mainitussa asiassa ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tuli siihen tulokseen, ettei kyseisessä asiassa ollut kyse käsittelystä journalistisia tarkoituksia varten. Ks. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio 21.6.2017, Satakunnan Markkinapörssi Oy ja Satamedia Oy v. Suomi (CE:ECHR:2017:0627JUD000093113, 22 kohta).