61998CJ0339_FI
Asianosaiset
Tuomion perustelut
Päätökset oikeudenkäyntikuluista
Päätöksen päätösosa
Asianosaiset
Asiassa C-339/98,
jonka Finanzgericht Düsseldorf (Saksa) on saattanut EY:n perustamissopimuksen 177 artiklan (josta on tullut EY 234 artikla) nojalla yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi saadakseen tässä kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevassa asiassa
Peacock AG
vastaan
Hauptzollamt Paderborn
ennakkoratkaisun tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (EYVL L 256, s. 1) liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna 2.8.1989 annetun komission asetuksen N:o 2886/89 (EYVL L 282, s. 1), 31.7.1990 annetun komission asetuksen N:o 2472/90 (EYVL L 247, s. 1), 26.7.1991 annetun komission asetuksen N:o 2587/91 (EYVL L 259, s. 1), 14.7.1992 annetun komission asetuksen N:o 2505/92 (EYVL L 267, s. 1), 10.8.1993 annetun komission asetuksen N:o 2551/93 (EYVL L 241, s. 1) ja 20.12.1994 annetun komission asetuksen N:o 3115/94 (EYVL L 345, s. 1) liitteillä, olevan yhteisen tullitariffin yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdan tulkinnasta,
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN (viides jaosto),
toimien kokoonpanossa: ensimmäisen jaoston puheenjohtaja M. Wathelet, joka hoitaa viidennen jaoston puheenjohtajan tehtäviä, sekä tuomarit D. A. O. Edward (esittelevä tuomari), J.-P. Puissochet, P. Jann ja L. Sevón,
julkisasiamies: F. G. Jacobs,
kirjaaja: apulaiskirjaaja H. von Holstein,
ottaen huomioon kirjalliset huomautukset, jotka sille ovat esittäneet
Peacock AG, edustajanaan asianajaja H. Nehm, Düsseldorf,
Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään oikeudellisen yksikön virkamiehet R. Tricot ja J. Schieferer,
ottaen huomioon suullista käsittelyä varten laaditun kertomuksen,
kuultuaan Peacock AG:n, edustajanaan asianajaja H. Nehm, Alankomaiden hallituksen, asiamiehenään ulkoasiainministeriön oikeudellinen apulaisneuvonantaja M. A. Fierstra, ja komission, asiamiehinään R. Tricot ja J. Schieferer, 16.9.1999 pidetyssä istunnossa esittämät suulliset huomautukset,
kuultuaan julkisasiamiehen 28.10.1999 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
on antanut seuraavan
tuomion
Tuomion perustelut
1 Finanzgericht Düsseldorf on esittänyt 14.9.1998 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen 17.9.1998, EY:n perustamissopimuksen 177 artiklan (josta on tullut EY 234 artikla) nojalla ennakkoratkaisukysymyksen tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (EYVL L 256, s. 1) liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna 2.8.1989 annetun komission asetuksen N:o 2886/89 (EYVL L 282, s. 1), 31.7.1990 annetun komission asetuksen N:o 2472/90 (EYVL L 247, s. 1), 26.7.1991 annetun komission asetuksen N:o 2587/91 (EYVL L 259, s. 1), 14.7.1992 annetun komission asetuksen N:o 2505/92 (EYVL L 267, s. 1), 10.8.1993 annetun komission asetuksen N:o 2551/93 (EYVL L 241, s. 1) ja 20.12.1994 annetun komission asetuksen N:o 3115/94 (EYVL L 345, s. 1) liitteillä, olevan yhteisen tullitariffin yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdan tulkinnasta.
2 Tämä kysymys on esitetty asiassa, jossa kantajana on Peacock AG -niminen yhtiö (jäljempänä Peacock) ja vastaajana Hauptzollamt Paderborn ja joka koskee vaatimusta sellaisten tullien palauttamiseksi, joita on suoritettu vuoden 1990 heinäkuusta vuoden 1995 toukokuuhun tuotaessa yhteisöön verkkokortteja, jotka on tarkoitettu asennettaviksi henkilökohtaisiin tietokoneisiin, jotta nämä voisivat vaihtaa tietoja muiden lähiverkkoon liitettyjen tietokoneiden kanssa.
3 Pääasiassa kyseessä olevat verkkokortit on luovutettu vapaaseen vaihdantaan ja ne on ilmoitettu vuoteen 1993 asti yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeellä 8473 30 "nimikkeen 8471 koneiden osat ja tarvikkeet" ja vuodesta 1994 lähtien alanimikkeellä 8473 30 10. Tanskan, Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan tulliviranomaiset ilmoittivat näistä pakottavista tullimääräyksistä Peacockille ja kahdelle sen tytäryhtiöistä ensimmäisen kerran 13.10.1993. Näin ollen verkkokorteista on kannettu vuoteen 1994 asti 4 prosentin suuruinen tulli ja vuonna 1995 3,8 prosentin suuruinen tulli.
4 Hauptzollamt Paderborn totesi kuitenkin oikaisuissaan ja 11.9.1995 tekemässään päätöksessä, että verkkokortit olisi luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8517 "Sähkölaitteet langallista puhelua tai langallista sähkötystä varten, myös kantoaaltojärjestelmissä käytettävät teleliikennelaitteet", ja määräsi näille 7,5 prosentin suuruisen tullin. Se vaati jälkikäteen tullien välisen erotuksen suorittamista.
5 Peacock valitti näistä päätöksistä Finanzgericht Düsseldorfiin sillä perusteella, että verkkokortit eivät ole yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdassa tarkoitettuja erityistoimintoja suorittavia koneita, vaan automaattisten tietojenkäsittelykoneiden osia, joilla säädellään tietokoneiden yhdistämisestä aiheutuvaa tietojen kulkua, ja sillä perusteella, että yhdistetyn nimikkeistön nimike 8517 ei ole asianmukainen, koska verkkokortit eivät toimi tele- tai sähkötystekniikan periaatteiden mukaisesti.
6 Yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohta kuuluu seuraavasti:
"Automaattiset tietojenkäsittelykoneet voivat olla järjestelmiä, jotka koostuvat vaihtelevista määristä eri ulkokuoriin rakennettuja yksiköitä. Yksikköä pidetään täydellisen järjestelmän osana, jos se täyttää seuraavat edellytykset:
a) se voidaan yhdistää keskusyksikköön joko suoraan tai yhden tai useamman muun yksikön kautta;
b) se on erityisesti suunniteltu tällaisen järjestelmän osaksi (voimayksikköä lukuun ottamatta sen on erityisesti kyettävä ottamaan vastaan tai luovuttamaan sellaisessa muodossa koodina tai signaaleina olevaa tietoa, jota järjestelmä voi käyttää).
Tällaiset yksiköt luokitellaan nimikkeeseen 8471 myös erikseen tullattaviksi ilmoitettuina.
Nimikkeeseen 8471 eivät kuulu koneet, joilla suoritetaan erityistoimintoja ja jotka sisältävät automaattisen tietojenkäsittelykoneen tai jotka toimivat tällaisen koneen yhteydessä. Tällaiset koneet luokitellaan siihen nimikkeeseen, joka vastaa niiden asianomaisia toimintoja, tai jollei sellaisia ole, kaatonimikkeeseen."
7 Finanzgericht Düsseldorf oli epätietoinen yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdan tulkinnasta ja päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
"Onko vuosina 19901995 voimassa olleen yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohtaa tulkittava siten, että perusteluissa tarkemmin kuvailtujen verkkokorttien avulla toteutettavaa tietojen siirtämistä ei pidetä erityistoimintona, vaan tietojenkäsittelynä, jolloin nämä tavarat on luokiteltava nimikkeeseen 8473?"
8 Tällä kysymyksellä kansallinen tuomioistuin pyrkii selvittämään, mikä oli verkkokorttien asianmukainen nimike yhdistetyssä nimikkeistössä pääasian tosiseikkojen tapahtuessa.
9 Kuten yhteisöjen tuomioistuin on toistuvasti todennut, tavaroiden tariffiluokittelun ratkaisevana perustana on yleensä oltava tavaroiden objektiivisesti todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet, sellaisina kuin ne on määritelty yhteisen tullitariffin nimiketekstissä ja jaksojen tai ryhmien huomautusten teksteissä (ks. erityisesti asia C-11/93, Siemens Nixdorf, tuomio 19.5.1994, Kok. 1994, s. I-1945, 11 kohta ja asia C-382/95, Techex, tuomio 18.12.1997, Kok. 1997, s. I-7363, 11 kohta).
10 Yhteisen tullitariffin ryhmiä edeltävät huomautukset ja tulliyhteistyöneuvoston nimikkeistön selitykset ovat tärkeitä keinoja yhteisen tullitariffin yhtenäisen tulkinnan varmistamiseksi, ja niitä voidaan pitää sellaisenaan pätevinä tulkintakeinoina (ks. em. asia Siemens Nixdorf, tuomion 12 kohta ja em. asia Techex, tuomion 12 kohta).
11 Pääasian tosiseikkojen tapahtuessa yhdistetyn nimikkeistön ja Maailman tullijärjestön harmonoidun järjestelmän nimikkeiden 8471, 8473 ja 8517 otsikot olivat seuraavat:
"8471 Automaattiset tietojenkäsittelykoneet ja niiden yksiköt; magneettimerkkien lukijat ja optiset lukijat, koneet tietojen siirtämistä varten tietovälineelle koodimuodossa ja koneet tällaisten tietojen käsittelemistä varten, muualle kuulumattomat",
"8473 Osat ja tarvikkeet (muut kuin suojuspeitteet, kantolaukut ja niiden kaltaiset tavarat), jotka soveltuvat käytettäviksi yksinomaan tai pääasiallisesti nimikkeiden 84698472 koneissa",
"8517 Sähkölaitteet langallista puhelua tai langallista sähkötystä varten, myös kantoaaltojärjestelmissä käytettävät teleliikennelaitteet".
12 Vaikka verkkokortit on tarkoitettu yksinomaan automaattisiin tietojenkäsittelykoneisiin asennettaviksi, komissio väittää, että niillä suoritetaan muita erityistoimintoja kuin tietojenkäsittelyä ja että yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdan mukaisesti ne eivät siten kuulu nimikkeeseen 8471. Komission mukaan verkkokortteja käytetään tietojen siirtämiseen. Koska tietoja siirretään teletekniikan avulla, verkkokortit pitäisi komission mielestä luokitella nimikkeeseen 8517.
13 Kun otetaan huomioon se, että verkkokortti ei ole yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdassa tarkoitettu "kone, joka sisältää automaattisen tietojenkäsittelykoneen", on tarkasteltava, onko se kuitenkin kone, jolla suoritetaan erityistoimintoja ja joka toimii tällaisen koneen yhteydessä. Molempien edellytysten on tällöin täytyttävä.
14 Tältä osin komissio väittää, että verkkokorteilla suoritetaan muita erityistoimintoja kuin tietojenkäsittelyä, eli tietojen siirtämistä.
15 On todettava, että tämä arvio ei perustu verkkokortin objektiivisesti todettaviin ominaispiirteisiin ja ominaisuuksiin, vaan niihin kokonaisuutena tarkastellun automaattisen tietojenkäsittelykoneen toimintoihin, jotka se mahdollistaa.
16 Kuten kansallinen tuomioistuin on todennut, verkkokortit on tarkoitettu käytettäviksi yksinomaan automaattisten tietojenkäsittelykoneiden osina, ne on asennettu suoraan tällaisiin koneisiin ja niillä siirretään ja vastaanotetaan tietoja tällaisten koneiden tarvitsemassa muodossa. Verkkokortit ovat siten verrattavissa muihin keinoihin, joilla automaattiset tietojenkäsittelykoneet ottavat vastaan tai luovuttavat tietoja, koska niillä ei voida suorittaa toimintoja ilman tällaista konetta.
17 Näin ollen ilman, että on tarpeen selvittää, voidaanko verkkokortteja pitää yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdassa tarkoitettuna koneena, niillä ei voida missään tapauksessa katsoa suoritettavan "erityistoimintoja".
18 Tämän vuoksi on todettava, että yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdassa ei suljeta pois sitä mahdollisuutta, että verkkokortit voitaisiin luokitella nimikkeeseen 8471.
19 On myös tarkasteltava, onko verkkokortit luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471 automaattisten tietojenkäsittelykoneiden "yksikköinä" vai nimikkeeseen 8473 tällaisten koneiden "osina" tai "tarvikkeina".
20 Tältä osin on todettava, että verkkokortit täyttävät yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdassa luetellut "yksikköihin" liittyvät edellytykset, koska ne voidaan yhdistää keskusyksikköön ja koska ne on erityisesti suunniteltu automaattisen tietojenkäsittelyjärjestelmän osaksi.
21 Käsitteessä "osa" puolestaan edellytetään sellaisen kokonaisuuden olemassaoloa, jonka toiminnan kannalta osa on välttämätön, mikä ei toteudu verkkokorttien osalta. Asiakirjoista ilmenee tältä osin, että verkkokortit, jotka ovat koneeseen asennettavien korttien muodossa, voivat toimia myös muussa muodossa, kuten itsenäisinä yksikköinä.
22 Maailman tullijärjestön harmonoidun järjestelmän nimikkeistön selityksissä mainitaan esimerkkinä "tarvikkeista" levykkeet, joita käytetään tietojenkäsittelykoneiden levyasemien puhdistamiseen. Verkkokortit ovat selvästikin muunlaisia ja kuuluvat pikemminkin Maailman tullijärjestön harmonoidun järjestelmän selityksissä mainittuihin "osia" koskeviin esimerkkeihin. Yhdistetyn nimikkeistön nimikettä 8471 koskevassa selityksessä I D mainitaan ohjaimet ja sovittimet, joilla keskusyksikkö kytketään toisiin tietojenkäsittelykoneisiin, ja signaalinmuunninyksiköt, jotka tekevät ulkopuolisen tulosignaalin koneelle ymmärrettäväksi ja tulostettaessa muuntavat antosignaalit käyttökelpoisiksi koneen ulkopuolella.
23 Edellä esitetyn perusteella verkkokortit on luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471 automaattisten tietojenkäsittelykoneiden "yksikköinä".
24 Näin ollen ennakkoratkaisukysymykseen on vastattava, että yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohtaa on tulkittava siten, että verkkokortit, jotka on tarkoitettu automaattisiin tietojenkäsittelykoneisiin asennettaviksi, voidaan luokitella yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471. Vuoden 1990 heinäkuun ja vuoden 1995 toukokuun välisenä aikana verkkokortit oli siten luokiteltava nimikkeeseen 8471 tällaisten koneiden yksikköinä.
Päätökset oikeudenkäyntikuluista
Oikeudenkäyntikulut
25 Yhteisöjen tuomioistuimelle huomautuksensa esittäneille Alankomaiden hallitukselle ja komissiolle aiheutuneita oikeudenkäyntikuluja ei voida määrätä korvattaviksi. Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta.
Päätöksen päätösosa
Näillä perusteilla
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN (viides jaosto)
on ratkaissut Finanzgericht Düsseldorfin 14.9.1998 tekemällään päätöksellä esittämän kysymyksen seuraavasti:
Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (EYVL L 256, s. 1) liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna 2.8.1989 annetun komission asetuksen N:o 2886/89, 31.7.1990 annetun komission asetuksen N:o 2472/90, 26.7.1991 annetun komission asetuksen N:o 2587/91, 14.7.1992 annetun komission asetuksen N:o 2505/92, 10.8.1993 annetun komission asetuksen N:o 2551/93 ja 20.12.1994 annetun komission asetuksen N:o 3115/94 liitteellä, olevan yhteisen tullitariffin yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohtaa on tulkittava siten, että verkkokortit, jotka on tarkoitettu automaattisiin tietojenkäsittelykoneisiin asennettaviksi, voidaan luokitella yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471. Vuoden 1990 heinäkuun ja vuoden 1995 toukokuun välisenä aikana verkkokortit oli siten luokiteltava nimikkeeseen 8471 tällaisten koneiden yksikköinä.