61996CC0269_FI
Julkisasiamiehen ratkaisuehdotukset
Julkisasiamiehen ratkaisuehdotukset
I Johdanto
1 Esillä oleva asia koskee sitä, voidaanko tehdasta, jossa siirappia jalostetaan sokerijuurikkaista ja jossa valkoista sokeria puhdistetaan raa'an ruokosokerin ja juurikkaista saatavan mehun sekoituksesta, pitää sellaisena puhdistamona, jolle voidaan myöntää tukea Ranskan merentakaisista departementeista peräisin olevan raa'an ruokosokerin (jäljempänä DOM-alueen(1) raakasokeri) markkinointiin. Asia koskee erityisesti sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1981 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81(2) (jäljempänä perusasetus), sellaisena kuin se on muutettuna 23.5.1985 annetulla asetuksella N:o 1482/85(3) ja 19.7.1988 annetulla asetuksella N:o 2250/88(4), sekä toimenpiteistä Ranskan merentakaisissa departementeissa tuotettujen sokerien myymiseksi ja hintaedellytysten yhtenäistämiseksi etuuskohtelun alaisen raakasokerin kanssa 15 päivänä heinäkuuta 1986 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2225/86(5) tulkintaa.
II Asiaa koskevat tosiseikat ja oikeussäännöt
2 Sokeria voidaan uuttaa joko sokeriruo'osta tai sokerijuurikkaasta. Kummassakin tapauksessa alkuvaiheessa tuotetaan joko raakasokeria tai siirappia sokeritehtaassa, joka sijaitsee lähellä sadonkorjuupaikkaa, jotta voidaan minimoida kummallekin kasville mahdollinen sokerin hävikki ja maksimoida uutteen määrä. Seuraavaksi raakasokeri tai siirappi puhdistetaan valkoisen sokerin saamiseksi. DOM-alueen raakasokeri kuljetetaan yleensä puhdistettavaksi Eurooppaan puhdistamoihin, jotka sijaitsevat merisatamien lähellä, kuten Nantesissa ja Marseillessa Ranskassa.
3 Perusasetuksen 3 artiklassa säädetään yhteisön valkoiselle sokerille vahvistettavasta interventiohinnasta. Lisäksi 4 artiklassa säädetään juurikkaan perushinnasta ja 5 artiklassa tiettyjen juurikasmäärien vähimmäishinnasta. Perushinnassa on otettava huomioon jalostuskate sekä valkoisen sokerin interventiohinta.(6) Yhteisön valkoisen sokerin interventiohintaa ei ole täydennetty samankaltaisilla hintajärjestelmillä sokeriruo'on tai sokeriruo'osta saadun raakasokerin osalta. Kaikkea yhteisön valkoista sokeria koskee perusasetuksen 8 artiklan 2 kohdassa asetettu varastointikustannusten maksu, jolla rahoitetaan saman artiklan 1 kohdassa perustettu varastointikustannusten tasausjärjestelmä, sekä 28 artiklan 3 kohdassa asetettu tuotantomaksu, jolla rahoitetaan maailmanmarkkinoilla myytävien ylijäämien vientituki.
4 Neljännen, 15.12.1989 Loméssa allekirjoitetun AKT-ETY-yleissopimuksen(7) pöytäkirjan n:o 8 ja Euroopan talousyhteisön ja Intian tasavallan välisen ruokosokeria koskevan sopimuksen(8) mukaan yhteisö tuo takuuhinnoilla määrätyn määrän raakaa tai valkoista "etuuskohtelun alaista sokeria", joka on peräisin kyseessä olevista kolmansista maista.
5 DOM-alueen raakasokeri on tietyiltä osin huonommassa asemassa yhteisön markkinoilla kuin etuuskohtelun alainen sokeri tai raakasokeri. DOM-alueen raakasokeri on sekä varastointi- että tuotantomaksun alainen, joita ei sovelleta etuuskohtelun alaiseen sokeriin. Yhteisön lainsäätäjä on säätänyt DOM-alueen raakasokerin varastoinnille tuen tasoittaakseen tätä haittaa.(9) DOM-alueen raakasokerille on perustettu myös lisätuki, jolla täydennetään yhteisön myöntämää mukautustukea puhdistamoille, jotka käsittelevät etuuskohtelun alaista raakasokeria.(10)
6 Perusasetuksen 9 artiklan 4 kohtaa (jäljempänä, silloin kun asiayhteyteen sopii, 9 artiklan 4 kohta) on muutettu asetuksella N:o 1482/85 ja siinä säädetään seuraavaa:
"Ranskan merentakaisissa departementeissa tuotetun sokerin myynnin mahdollistamiseksi yhteisön Euroopassa sijaitsevilla alueilla on toteutettava niiden kuljetus- ja varastointikustannuksia koskevat aiheelliset toimenpiteet.
Siinä määrin kuin se on tarpeen puhdistamojen hankinnan kannalta, voidaan säätää, että yhteisössä korjatusta juurikkaasta tuotettu raakasokeri on oikeutettu ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin.
Tässä artiklassa 'puhdistamolla' tarkoitetaan teknistä yksikköä, jonka ainoa toiminta on raakasokerin tai ennen sokerin jähmettämistä tuotettujen siirappien puhdistaminen."
Asetuksen N:o 1482/85 toisessa perustelukappaleessa mainitaan tavoitteeksi varmistaa "raakasokeria valkoiseksi sokeriksi jalostavien yhteisön puhdistamojen säännölli[n]en hankin[ta]" ja siinä myönnetään, että "etuuskohtelun alaisen sokerin lisäksi edellytetään Ranskan merentakaisissa departementeissa tuotetun raa'an ruokosokerin ja yhteisössä korjatun raa'an juurikassokerin toimittamista".
7 Perusasetuksen 9 artiklan 4 kohtaa on täydennetty Espanjan kuningaskunnan ja Portugalin tasavallan liittymisestä Euroopan yhteisöihin tehdyn asiakirjan liitteessä I olevan luettelon XIV c kohdan 2 alakohdassa seuraavasti:(11)
"Kuitenkin Azorien itsehallintoalueelle sijoittautunutta sokerintuotantoyritystä pidetään tässä kohdassa tarkoitettuna puhdistamona, jossa puhdistetaan raakaa juurikassokeria A- ja B-kiintiöiden ja 20 000 tonnin rajoissa toteutuneen todellisen tuotannon erotusta vastaavan valkoisena sokerina ilmoitetun määrän rajoissa."
8 Perusasetuksen 36 artiklan 3 kohdassa puhdistamo määriteltiin samalla tavalla kuin 9 artiklan 4 kohdan kolmannessa alakohdassa, jotta voitiin soveltaa poikkeusta erotusmaksuun, joka liittyi "puhdistamossa puhdistettavaksi tarkoitet[tu]un" etuuskohtelun alaiseen raakasokeriin. Asetuksen 36 artiklan 2 kohdan b alakohdassa sallittiin maksun kantamatta jättäminen määritettäville yhteisön alueille tuodun ja "muussa teknisessä yksikössä kuin puhdistamossa puhdistetun" etuuskohtelun alaisen raakasokerin osalta.(12) Puhdistamo määriteltiin samalla tavalla kuin 9 artiklan 4 kohdan kolmannessa alakohdassa perusasetusta edeltäneen sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä joulukuuta 1974 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3330/74,(13) sellaisena kuin se on muutettuna 13.10.1975 annetulla neuvoston asetuksella N:o 2623/75,(14)
9 artiklan 7 kohdassa. Asetuksen N:o 3330/74, sellaisena kuin se on muutettuna, 9 artiklan 3 kohdassa sallittiin tuen myöntäminen DOM-alueen raakasokerille, joka oli "puhdistettu joko yhteisössä sijaitsevassa puhdistamossa tai muussa teknisessä yksikössä".(15)
9 Asetuksen N:o 2250/88
1 artiklan 1 kohdalla perusasetukseen lisätyssä 9 artiklan 4 b kohdassa säädettiin, että "yhteisön etuuskohtelun alaisen raa'an ruokosokerin puhdistusteollisuudelle myönnetään interventiotoimenpiteenä - - mukautustukea" määritellyn suuruisena 9 artiklan 4 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetuissa puhdistamoissa valkoiseksi sokeriksi puhdistetulle määrätylle määrälle sokeria. Asetuksen 9 artiklan 4 b kohdassa säädettiin myös, että "4 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetuissa puhdistamoissa suoritetulle Ranskan merentakaisissa departementeissa tuotetun raa'an ruokosokerin puhdistamiselle myönnetään lisätukea - - tämän sokerin ja etuuskohtelun alaisen sokerin hintaedellytysten tasapainottamiseksi". Tätä tukea voitiin myöntää myös juurikkaista tuotetulle raakasokerille sovellettaessa 9 artiklan 4 kohdan toista alakohtaa. Nämä tuet myönnetään nykyään samankaltaisin ehdoin asetuksella N:o 1101/95 perusasetukseen lisätyssä uudessa IV osastossa. Perusasetuksen 37 artiklassa, täten muutettuna, säädetään erityisetuuskohtelun alaiselle raa'alle ruokosokerille(16) tarkoitetusta alennetusta tullista "yhteisön puhdistamoiden, sellaisina kuin ne 9 artiklan 4 kohdassa määritellään, tarkoituksenmukaisten hankintojen varmistamiseksi" ja vahvistetaan Suomeen, Ranskan emämaahan, Manner-Portugaliin ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittuneelle puhdistusteollisuudelle arvioitu enimmäismääräinen hankintatarve markkinointivuotta kohden. Vaikuttaa siltä, että Suomen, Manner-Portugalin ja Yhdistyneen kuningaskunnan puhdistusteollisuus nojautuu melkein yksinomaan sokeriruokoon, kun taas Ranskassa on vain kaksi laitosta, joissa puhdistetaan vain sokeriruokoa, eli Nantesissa ja Marseillessa. Asetuksen N:o 1101/95 yhdennentoista perustelukappaleen mukaan "sokeriruo'osta saadaan puhdistamalla korkealaatuisia tuotteita" ja "satamissa sijaitseva puhdistusteollisuus muodostaa - - yhteisössä arvokkaan lisän sokerijuurikkaan jalostusteollisuudelle".
10 Asetuksen N:o 2225/86
3 artiklassa säädetään Ranskan merentakaisissa departementeissa tuotetun sokerin varastointituesta. Tämän tuen edellytyksenä on, että kyseinen sokeri puhdistetaan "yhteisön eurooppalaisilla alueilla sijaitsevissa puhdistamoissa". Asetuksen N:o 2225/86
3 artiklassa ei määritellä puhdistamoa, mutta sen ensimmäisessä perustelukappaleessa viitataan perusasetuksen 9 artiklan 4 kohtaan, jossa säädetään, että Ranskan merentakaisissa departementeissa tuotetun sokerin osalta on toteutettava niiden kuljetus- ja varastointikustannuksia koskevat aiheelliset toimenpiteet. Asetuksen N:o 2225/86
3 artiklan 2 kohdan mukaan varastointitukea myönnetään "niiden yhteisön alueiden, joilla puhdistus voitaisiin toteuttaa, mukaan määritettäviin määriin ja erikseen sen tai niiden kyseisten merentakaisten departementtien mukaan, joista sokeri on lähtöisin". Nämä määrät määritetään "yhteisön raakasokerien hankintataseen perusteella ja näiden sokerien puhdistamiseksi kyseisillä yhteisön eurooppalaisilla alueilla".(17) Asetuksen N:o 2225/86 neljännessä perustelukappaleessa määritetään siinä perustettu tuki tueksi, "joka mahdollistaa Ranskan merentakaisissa departementeissa tuotettujen raakasokerien myynnin yhteisön eurooppalaisilla alueilla ja niiden puhdistuksen ensin mainituilla alueilla". Toisessa perustelukappaleessa mainitaan tarve "erityisesti tämän sokerin Portugalin jalostamoihin hankkimisen mahdollistamiseksi vastaavin hintaehdoin etuuskohtelun alaisen sokerin kanssa". Ranskan merentakaisissa departementeissa tuotettujen sokerien myymiseksi tarkoitettujen toimenpiteiden soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 3016/78 muuttamisesta neljännen kerran 3 päivänä syyskuuta 1986 annetun komission asetuksen N:o 2750/86
3 artiklan toisessa alakohdassa säädetään, että varastointitukea myönnettäessä "puhdistuksella" tarkoitetaan raakasokerin jalostamista valkoiseksi sokeriksi.(18)
11 Pääasian kantaja, Société des sucreries et raffineries d'Erstein (jäljempänä Erstein) on Elsassiin sijoittautunut sokerin valmistaja. Sen teollisuuslaitokseen kuuluu tehdas, jossa sokerijuurikkaat jalostetaan siirapiksi tai raakasokeriksi, ja puhdistamo, jossa siirapista ja raakasokerista jalostetaan valkoista sokeria. Siirappia ja raakasokeria, joita käsitellään puhdistamossa, saadaan sekä sokerijuurikkaista että sokeriruo'osta ja ne sekoitetaan homogeenisen lopputuotteen saamiseksi. Erstein vahvistaa, että sen laitteistot ovat ainutlaatuisia, koska niissä voidaan käsitellä sekä sokerijuurikkaita että sokeriruokoa. Erstein osti vuonna 1993 Guadeloupesta raakaa ruokosokeria, jonka se käytti puhdistamossaan vuosina 1993 ja 1994. Erstein haki useaan otteeseen Fonds d'intervention et de régularisation du marché du sucrelta (sokerialan markkinoiden hallinnoinnista Ranskassa vastaava viranomainen, jäljempänä FIRS) perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdassa ja asetuksen 2225/86
3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua varastointitukea sekä perusasetuksen 9 artiklan 4 b kohdassa tarkoitettua lisätukea. FIRS:n johtaja hylkäsi Ersteinin hakemukset 28.3.1994 ja 7.2.1995 välisenä aikana tekemillään päätöksillä sillä perusteella, että yritys ei ollut osoittanut käsitelleensä erikseen ja eri ajankohtina puhdistamossaan DOM-alueen raakasokeria ja juurikkaista saatavaa mehua ja että tämän vuoksi sitä ei voitu pitää tukea koskevassa lainsäädännössä tarkoitettuna puhdistamona.(19) Erstein vaati näiden päätösten kumoamista Tribunal administratif de Paris'ssa (jäljempänä kansallinen tuomioistuin), koska se katsoi päätösten perustuvan asiassa merkityksellisten yhteisön säännösten virheelliseen tulkintaan.
12 Voidakseen ratkaista asian kansallinen tuomioistuin päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää EY:n perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla seuraavat kysymykset yhteisöjen tuomioistuimelle:
"Jos sokerijuurikkaista valkoista sokeria valmistavassa teollisuuslaitoksessa tuotantoprosessin alkuvaiheessa sijaitsevat laitteet ottavat vastaan juurikkaat, käsittelevät ne ja uuttavat niistä sokerimehun ja tuotantoprosessin myöhemmässä vaiheessa sijaitsevat laitteet muuttavat valkoiseksi sokeriksi mehun ja siirapin, jotka voidaan rikastuttaa lisäämällä niihin merentakaisten departementtien raakaa ruokosokeria, voidaanko kyseisiä tuotantoprosessin loppuvaiheessa sijaitsevia laitteita pitää pysyvästi kyseisen merentakaisista departementeista tuodun sokerin puhdistukselle myönnettävän tuen edellyttäminä 'teknisinä yksikköinä' ja 'puhdistamoina' asetuksen N:o 1785/81
9 artiklan ja asetuksen N:o 2225/86 mukaisesti?
Jos ensimmäiseen kysymykseen vastataan kieltävästi, voidaanko sellaisia laitteistoja pitää väliaikaisesti ja jaksoittaisesti samojen asetusten mukaisina 'teknisinä yksikköinä' ja 'puhdistamoina'?
Jos edelliseen kysymykseen vastataan myöntävästi, onko nämä jaksot rajoitettava niihin, jolloin raaka ruokosokeri jalostetaan valkoiseksi sokeriksi niin, ettei samaan aikaan käsitellä sokerijuurikkaiden siirappiuutetta saman teollisuuslaitoksen tuotantoprosessin alkuvaiheessa olevissa laitteissa?"
III Huomautukset ja tapauksen tarkastelu
13 Erstein, Saksan liittotasavalta, Ranskan tasavalta, Portugalin tasavalta ja komissio ovat toimittaneet kirjalliset huomautuksensa. Erstein, Ranskan tasavalta, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta sekä komissio ovat esittäneet suullisia huomautuksia.
14 Erstein väittää, että perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan kolmannessa alakohdassa esitetty puhdistamon määritelmä kattaa kaikki sokeria puhdistavat tehtaat. Erstein väittää, että "raakasokeri" ei välttämättä ja yksinomaan ole sokeriruo'on, eivätkä "ennen sokerin jähmettämistä tuotetut siirapit" sokerijuurikkaan johdannaisia. Lisäksi 9 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa viitataan nimenomaisesti sokerijuurikkaasta tuotettuun raakasokeriin. Ersteinin mukaan tavoitetta merentakaisista departementeista tuodun sokerin myymisen helpottamisesta ei saavutettaisi, jos tuki rajattaisiin vain puhdistamoihin, jotka jalostavat yksinomaan raakaa ruokosokeria, mikä olisi epäedullisempaa edistyneimmille sekatuottajille ja perustamissopimuksen 40 artiklan 3 kohdan vastaista laitonta syrjintää.
15 Tämä väite ei vaikuta hyväksyttävältä. Kuten Ranskan hallitus ja Ison-Britannian hallitus lausuivat, perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa puhdistamon määritelmässä, joka ulottuisi kaikenlaisiin sokerin puhdistuslaitteistoihin, ei olisi mitään järkeä. Se olisi lisäksi ristiriidassa niiden tiettyjen seikkojen kanssa, jotka sekä itse artiklassa että sen ulkopuolella osoittavat, että määritelmällä pyritään tiettyyn tavoitteeseen. Perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan neljännellä alakohdalla lisätty Azorien alueelle sijoittautunutta sokerijuurikkaan puhdistamoyritystä koskeva luonnehdinta osoittaa, että muutoin tämä yritys ei tulisi määritelmän piiriin. Perusasetuksen entisessä 36 artiklan 2 kohdan b alakohdassa sekä asetuksen N:o 3330/74 9 artiklan 3 kohdassa säädettiin nimenomaisesti muista teknisistä yksiköistä, joissa sokeria kuitenkin puhdistettiin, kuin puhdistamoista (jotka oli määritelty samalla tavalla kuin esillä olevassa säännöksessä).(20)
16 Lisäksi 9 artiklan 4 kohdan sisältämän puhdistamon määritelmän laaja tulkinta olisi ristiriidassa kyseessä olevien tukien tavoitteiden kanssa, joihin sekä komissio että kirjalliset huomautukset tehneet jäsenvaltiot ovat vedonneet suppeamman näkökannan tueksi. Komissio ja Ranskan hallitus vetoavat kaksoistavoitteeseen, eli merentakaisissa departementeissa tuotetun raakasokerin, joka kilpailee etuuskohtelun alaisen sokerin kanssa, myynnin suoraan tukemiseen, sekä sellaisten tiettyjen perinteisten satamassa sijaitsevien puhdistuslaitteistojen säännöllisen raaka-ainehankinnan varmistamiseen, jotka käsittelevät ainoastaan raakaa ruokosokeria ja jotka ovat riippuvuussuhteessa DOM-alueiden raakasokerin tuottajien kanssa, joille ne takaavat säännölliset markkinat. Asetuksen N:o 2225/86 toisessa perustelukappaleessa mainitaan nimenomaisesti Portugalin puhdistamojen tarpeet. Vaikka asetuksen N:o 1101/95
11 perustelukappaleessa mainittu yleinen viittaus "satamissa sijaitsevan puhdistusteollisuuden" rooliin ja perusasetuksen, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella N:o 1101/95, 37 artiklan nimenomainen maininta Suomen, Ranskan emämaan, Manner-Portugalin ja Yhdistyneen kuningaskunnan puhdistusteollisuuden tarpeista ovatkin myöhempiä kuin riidanalaiset päätökset, DOM-alueiden raakasokerin varastointiin myönnettävä tuki on alun perin rajattu koskemaan puhdistamoja, jotka sijaitsevat Ranskan emämaassa, Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, joissa on huomattavia puhdistuslaitteistoja, jotka käsittelevät yksinomaan sokeriruokoa.(21) Lisäksi Ranskan hallituksen asiamies totesi suullisessa käsittelyssä, että Ersteinin käsittelemä DOM-alueen raakasokeri sai asetuksen N:o 2225/86
2 artiklan mukaisesti kuljetustukea, jolla on aivan muut tavoitteet.
17 Komissio ja Saksan hallitus lisäävät, että ruokosokerin puhdistuslaitteistojen kustannusrakenne eroaa huomattavasti niiden laitteistojen kustannusrakenteesta, jotka uuttavat ja puhdistavat sokeria juurikkaista, ja että kilpailu vääristyisi ja tukea väärinkäytettäisiin, jos sitä myönnettäisiin näille jälkimmäisille joka kerta kun ne käyttävät myös raakaa ruokosokeria. Ison-Britannian asiamies viittasi samassa yhteydessä suullisessa käsittelyssä kolmeen tavoitteeseen: tarpeeseen pitää yllä tasapainoa ruokosokeriin erikoistuneiden puhdistamojen ja niiden puhdistamojen välillä, jotka käsittelevät juurikassokeria niiden kustannusetuuksien valossa, joita jälkimmäiset saavat, sekä edellisessä kohdassa kyseessä olleisiin kohteen tavoitteisiin. Kilpailu perinteisten ruokosokerin puhdistamojen ja niiden puhdistamojen välillä, jotka käsittelevät pääasiallisesti juurikassokeria, voisi johtaa ensin mainittujen raaka-ainehankinnan vaikeutumiseen. Komissio toteaa erityisesti, että juurikassokerin puhdistamot hyötyvät vahvistetusta jalostuskatteesta, kun otetaan huomioon, että sekä niiden raaka-aine- että lopputuotehinnat on säädelty yhteisön hintajärjestelyillä, kun taas ruokosokerin puhdistamoille tilanne on eri, koska ei ole olemassa ruokosokerin perus- tai vähimmäishintaa eikä raa'an ruokosokerin vahvistettua hintaa.
18 Epäröin antaa näille ajatuksille samaa tulkinnallista merkitystä kuin niille, joista oli kyse edellä 16 kohdassa. Ensinnäkin merkityksellisessä lainsäädännössä ei viitata kilpailuun toisaalta ruokosokerin puhdistamojen ja toisaalta yksinomaan juurikassokerin puhdistamojen, tai kuten Ersteinin tapauksessa, ruokosokerin ja juurikassokerin puhdistamojen välillä. Toiseksi juurikkaiden ja sokeriruo'on erilaisten markkinajärjestelyjen taloudelliset seuraamukset eivät ole selviä eivätkä yhteisesti hyväksyttyjä. Esimerkiksi Ersteinin edustaja väitti suullisessa käsittelyssä, että ruokosokerin tai raa'an ruokosokerin vahvistettujen hintojen puuttumisesta on tätä raaka-ainetta käyttäville ennemminkin etua kuin haittaa, ilmeisesti koska se mahdollistaa sokeriruo'on tuottajien pyytämien hintojen vetämisen alas. Tämäntyyppinen argumentaatio kuitenkin korostaa ruokosokerin puhdistamojen intressiä taata raaka-ainehankintansa, jos niiden täytyy jatkaa DOM-alueen raakasokerin myynnin turvaamista. Kuten Ison-Britannian asiamies esitti suullisessa käsittelyssä, kaikki se vajaus, joka johtuu väärästä raa'an ruokosokerin määrästä suhteessa erikoistuneiden puhdistamojen laskettuihin tarpeisiin, pakottaisi nämä käyttämään kalliimpaa, korkeiden tullien alaista raakasokeria.
19 Komissio ja kirjalliset huomautukset tehneet jäsenvaltiot esittävät 9 artiklan 4 kohdassa esitetylle puhdistamon määritelmälle kolme mahdollista tulkintatapaa, joissa nämä tavoitteet otetaan huomioon. Ranskan hallitus ehdottaa, että puhdistamoksi katsotaan tehdas, joka puhdistaa yksinomaan raakasokeria tai yksinomaan siirappia, mutta ei kumpaakin. Ranska väittää, että tätä tukee ainakin ranskankielisessä tekstissä käytetty erottava ilmaus.(22) Ranska näyttää katsovan, että tämä tulkinta johtaisi ankaraan erotteluun toisaalta sokeriruo'on puhdistuksen, jossa käytetään raakaa ruokosokeria, ja toisaalta sokerijuurikkaan puhdistuksen, jossa käytetään siirappia (tehtaissa, jotka vastaavat puhdistamon määritelmää mutta joilla ei ole oikeutta DOM-alueen raakasokerin tukeen) sekä raa'an (ruoko-)sokerin ja (juurikkaista saadun) siirapin puhdistuksen välillä. Toinen tulkinta, joka on selvästi tarkoituksenmukaisempi, on komission esittämä, ja siinä suositaan nimenomaisesti niitä laitteistoja, jotka eivät puhdista kuin ruokosokeria. Siten ne teollisuuslaitokset, jotka puhdistavat raakaa ruokosokeria ja tuottavat sokeria juurikkaista, mutta eivät samaan aikaan, täyttäisivät myös nämä tarkoituksenmukaisuutta koskevat edellytykset, erityisesti kustannusrakennetta koskien, ja olisivat tässä suhteessa oikeutettuja tukeen.(23) Näiden ajanjaksojen aikana niiden "ainoa toiminta" olisi raa'an ruokosokerin puhdistaminen.
20 Missään näistä tulkinnoista ei anneta erityistä painoarvoa "teknisen yksikön" määritelmälle; komissio pitää implisiittisesti puhdistustehdasta merkittävänä teknisenä yksikkönä, vaikka se kuuluukin laajempaan teollisuuslaitokseen. Kolmas mahdollisuus on alun perin Saksan hallituksen ja Portugalin hallituksen ehdottama tulkinta, jota Ranskan hallitus ilmeisesti tuki kirjallisissa huomautuksissaan ja jota Ison-Britannian hallitus kehitti yksityiskohtaisemmin suullisessa käsittelyssä. Tämän väitteen puolustajat väittävät tai antavat ymmärtää, että sokeria tuottavan yrityksen teollisuuslaitoksen kokonaisuus muodostaa 9 artiklan 4 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetun tuotantoyksikön siten, että puhdistustehdas, joka kuuluu laajempaan laitokseen, johon kuuluu myös sokeritehdas sokerin uuttamiselle alkuvaiheessa, ei täytä ehtoa, jonka mukaan teknisen yksikön ainoa toiminta on raakasokerin ja siirappien puhdistaminen. Ison-Britannian asiamies puhui myös "erikoistuneista" puhdistamoista tai "puhtaista puhdistamoista".(24) Tämä väite rajoittaa yhteisön eurooppalaisilla alueilla puhdistamon niihin tehtaisiin, jotka käsittelevät ruokosokeria, kun taas sokerin uuttamismenetelmä alkuvaiheessa tapahtuu sokeritehtaissa, jotka sijaitsevat sokeriruo'on viljelyn ei-eurooppalaisilla alueilla. Komission selvityksen mukaan ei ole olemassa juurikkaista tuotetun raakasokerin tai juurikkaista saatavan siirapin markkinoita, jotka mahdollistaisivat näiden tuotteiden puhdistamisen täten määritellyssä puhdistamossa riippumatta sokerin alkuperäisestä uuttamismenetelmästä; 9 artiklan 4 kohdan toista alakohtaa voitaisiin kuitenkin tulkita siten, että siinä annettaisiin tämä mahdollisuus poikkeuksellisesti, kun raa'an ruokosokerin tarjonta on riittämätöntä.
21 Ranskan hallituksen pääväite, jonka mukaan puhdistus tapahtuu ainoastaan joko raakasokerista tai siirapista, ei näytä hyväksyttävältä. Vaikka siinä painotetaankin keskeisesti merkityksellisen säännöksen käsitettä "ainoa toiminta", väite kuitenkin johtaa lopussa harhaan, koska se perustuu väärään käsitykseen sokerin tuotantoprosessista. Näyttäisi mahdolliselta uuttaa raakasokeria ja siirappia sekä ruo'osta että juurikkaasta. Tosiasiassa, kuten Ersteinin edustaja huomautti suullisessa käsittelyssä, 9 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa mainitaan "juurikkaasta tuotettu raakasokeri". Tästä alakohdasta seuraa selvästi, että kolmannessa alakohdassa määritellyissä puhdistamoissa voidaan tilaisuuden tullen pyrkiä puhdistamaan juurikkaita. Vaikka raakasokerin ja siirapin välisellä sekä sokeriruo'on ja sokerijuurikkaan välisellä erottelulla ei ole aivan samaa laajuutta, raakasokerin ja siirapin puhdistuksen ankara erottaminen ei millään tavalla palvele tavoitetta DOM-alueen sokerin puhdistamisen ja myynnin varmistamisesta. Lisään vielä, että Ranskan hallituksen väite ei missään tapauksessa vakuuta sanamuodonkaan osalta, kun otetaan huomioon kaikki merkityksellisenä aikana sovelletut 9 artiklan 4 kohdan kieliversiot.(25)
22 En myöskään hyväksy komission väitettä, jonka mukaan puhdistamoiden luokkaan sisällytettäisiin sellaiset teollisuuslaitteistot, missä sokeriruokoa ja sokerijuurikasta puhdistetaan samassa tehtaassa mutta eri aikaan. Ensinnäkään 9 artiklan 4 kohdan tekstissä ei mikään viittaa siihen, että käsite "ainoa toiminta" tarkoittaisi vain tehtaan yhtenä hetkenä tapahtuvaa ainoaa toimintaa. Lisäksi kaikki se kilpailullinen etu, joka saadaan juurikassokerin ja raa'an ruokosokerin samanaikaisesta puhdistamisesta - mikä mahdollistaa raa'an ruokosokerin käytön tukemisen juurikkaiden alhaisempien puhdistuskustannusten ansiosta vain sokeriruokoa puhdistavien haitaksi - voidaan saavuttaa, kun samassa tehtaassa puhdistetaan samat määrät erikseen, koska kiinteät maksut ja käyttökustannukset ovat pääosin samansuuruiset. Kuten Ison-Briannian asiamies huomautti suullisessa käsittelyssä, sokerijuurikastehdas voi lisäksi puhdistaa raakaa ruokosokeria marginaalisilla kustannuksilla. Jos puhdistustehdas ei voi toimia täydellä teholla, koska sokerijuurikkaita ei saada riittävästi esimerkiksi sokerijuurikassesongin ulkopuolella, ruokosokerin puhdistamisesta saatavalla lisätuotannolla voitaisiin jakaa tehtaan pääoma- ja muita kiinteitä kuluja. Tällaisella kulujen vähentämisellä, jota vielä voimistaa valikoimatta myönnettävän varastointituen saaminen, nämä tehtaat voisivat saada DOM-alueen raakasokeria edullisemmilla tarjouksilla kuin ne, jotka puhdistavat ainoastaan sokeriruokoa, ja siten vaarantaa lyhyellä aikavälillä näiden jälkimmäisten raaka-ainehankinnan ja pitkällä aikavälillä DOM-alueen raakasokerille tarkoitettujen puhdistusmarkkinoiden olemassaolon.
23 Katson, että edellä kehitetyistä tulkinnoista kolmas vaihtoehto on suotuisin. Asetuksen 9 artiklan 4 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettu puhdistamo on teollisuuslaitos tai -laitteisto, jonka ainoa toiminta on raakasokerin tai siirapin jalostaminen valkoiseksi sokeriksi, ja siihen ei kuulu sokerin uuttaminen alkuvaiheessa sokerikasveista kuten sokerijuurikkaasta tai sokeriruo'osta. Tämän tulkinnan ratkaiseva näkökulma on se, että 9 artiklan 4 kohdassa raakasokerin ja siirapin tuotannossa luodaan puhdistusvaiheen ja sokerin uuttamista edeltävän vaiheen välille kaksijakoisuus. Tällä kaksijakoisuudella asetuksen N:o 2225/86
3 artiklassa ja perusasetuksen 9 artiklan 4 b kohdassa säädetyt tukijärjestelmät voidaan rajoittaa puhdistuslaitteistoihin, joilla normaaleissa olosuhteissa jalostetaan ainoastaan ruokosokeria sen tavoitteen mukaisesti, jolla taataan näiden puhdistamojen ja DOM-alueen raakasokerin tuottajien välinen keskinäinen riippuvuus ja raaka-ainehankinnat.
24 Lisäksi tämä tulkinta näyttäisi parhaiten sopivan yhteen 9 artiklan 4 kohdan sanamuodon ja oikeudellisen asiayhteyden kanssa siltä osin kuin siinä mahdollistetaan puhdistamojen rajoittava määritelmä antamalla merkitystä tässä säännöksessä käytetyille termeille "tekninen yksikkö" ja "ainoa toiminta". Tulkinta on myös yhdenmukainen sen kanssa, että DOM-alueen raakasokerille myönnettävä tuki rajoitetaan tiettyihin jäsenvaltioihin, joissa on yksinomaan sokeriruokoa jalostavia puhdistamoja,(26) joiden hankintatarpeita on ilmeisesti käytetty laskettaessa varastointiin jaettavaa tukea ja joiden toiminta kärsisi vahinkoa, jos DOM-alueen raakasokerin markkinoille tulisi tukia saavia yrityksiä, jotka käsittelevät pääasiassa sokerijuurikkaita. Tämä tulkinta ei ole mitenkään ristiriidassa 9 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa olevan juurikkaita koskevan viittauksen kanssa. Tämän säännöksen mukaan juurikkaista tuotettua raakasokeria ei tueta, paitsi siinä määrin kuin se on tarpeen puhdistamojen hankinnan kannalta, mikä tarkoittaa, etteivät kaikki juurikkaat eikä kaikenlainen juurikkaan puhdistaminen voi hyötyä tuesta. Mielestäni tällä säännöksellä halutaan turvata se, että ne puhdistustehtaat, jotka yleensä käsittelevät ainoastaan ruokosokeria, voivat turvautua tuettuun juurikkaista tuotettuun raakasokeriin silloin, kun raakaa ruokosokeria ei ole saatavilla. Muussa tapauksessa ne voisivat joutua lopettamaan toimintansa, mikä lopulta haittaisi DOM-alueen raakasokerin tuottajia.
25 Se, että Ersteinilla on Euroopan ainoa tehdas, joka voi puhdistaa sekä ruokosokeria että sokerijuurikkaita, kuten yrityksen edustaja totesi suullisessa käsittelyssä, ei vaikuta tähän tulkintaan. Vaikka olisikin niin, että Erstein ei voi itse yksinään ottaa ruokosokeriin erikoistuneilta puhdistamoilta suuria määriä DOM-alueen raakasokeria, ei voida poissulkea sitä, että toiset puhdistajat muokkaisivat samalla tavalla laitteitaan ja puhdistaisivat pieniä määriä ruokosokeria, jos ne voisivat siten saada tukea. Edellä esitetyn perusteella pitäisi olla selvää, että en hyväksy Ersteinin väitettä syrjinnästä. Kustannukset, hankintakanavat ja suhteet DOM-alueen raakasokerin tuottajien kanssa ovat toisaalta ruokosokeriin erikoistuneiden puhdistamojen ja toisaalta Ersteinin kaltaisten sekapuhdistamojen välillä riittävän erilaisia, jotta erilainen kohtelu tukea myönnettäessä on oikeutettavissa.
IV Ratkaisuehdotus
26 Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että yhteisöjen tuomioistuin vastaa Tribunal administratif de Paris'n esittämään ennakkoratkaisukysymykseen seuraavasti:
Kun sokerijuurikkaista valkoista sokeria valmistavassa teollisuuslaitoksessa tuotantoprosessin alkuvaiheessa sijaitsevat laitteet ottavat vastaan juurikkaat, käsittelevät ne ja uuttavat niistä sokerimehun ja tuotantoprosessin myöhemmässä vaiheessa sijaitsevat laitteet muuttavat valkoiseksi sokeriksi mehun ja siirapin, jotka voidaan rikastuttaa lisäämällä niihin merentakaisten departementtien raakaa ruokosokeria, kyseisiä tuotantoprosessin loppuvaiheessa sijaitsevia laitteita ei voida pitää pysyvästi eikä väliaikaisesti "teknisinä yksikköinä" ja "puhdistamoina" asetuksen N:o 1785/81
9 artiklan 4 kohdassa ja asetuksen N:o 2225/86
3 artiklassa tarkoitetulla tavalla.
(1) - DOM on yleisesti käytetty lyhenne ranskan département d'outre-merille (Ranskan merentakaiset departementit).
(2) - EYVL L 177, s. 4.
(3) - EYVL L 151, s. 1.
(4) - EYVL L 198, s. 28.
(5) - EYVL L 194, s. 7.
(6) - Perusasetuksen 4 artiklan 2 kohta.
(7) - Yleensä puhutaan neljännestä Lomén sopimuksesta, joka on hyväksytty 25.2.1991 tehdyllä neuvoston ja komission päätöksellä 91/400/EHTY, ETY, jonka liitteenä sopimus on (EYVL L 229, s. 1).
(8) - Hyväksytty 15.7.1975 tehdyllä neuvoston päätöksellä 75/456/ETY, jonka liitteenä sopimus on (EYVL L 190, s. 35).
(9) - Ks. jäljempänä 6 ja 10 kohta. Asetuksen N:o 2225/86 2 artiklassa on myös perustettu Ranskan merentakaisissa departementeissa tuotetulle sokerille kuljetustuki, jotta hyvitettäisiin se, että yhteisön sokerille on vahvistettu kiinteät hinnat fobvaiheessa (vapaasti aluksessa) (ks. perusasetuksen 3 artiklan 3 kohta), kun taas etuuskohtelun alaisen sokerin takuuhinta vahvistetaan cifvaiheessa (kulut, vakuutus ja rahti) tuotaessa sokeri yhteisön eurooppalaisiin satamiin (ks. neljännen Lomén sopimuksen liitteenä olevan pöytäkirjan n:o 8
5 artiklan 4 kohta).
(10) - Ks. jäljempänä 9 kohta.
(11) - EYVL L 302, s. 1. Tämä 9 artiklan 4 kohtaan lisätty alakohta on kumottu 14.6.1993 annetun neuvoston asetuksen N:o 1548/93
1 artiklalla (EYVL L 154, s. 10).
(12) - Nämä säännökset on korvattu sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 1785/81 ja tiettyjen kemianteollisuudessa käytettävien sokerialan tuotteiden tuotantotukeen sovellettavista yleisistä säännöistä annetun asetuksen (ETY) N:o 1010/86 muuttamisesta 24 päivänä huhtikuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1101/95 (EYVL L 110, s. 1), jota tarkastellaan seuraavassa kohdassa tarkemmin, 1 artiklan 12 kohdalla.
(13) - EYVL L 359, s. 1.
(14) - EYVL L 268, s. 1.
(15) - Asetuksen N:o 3330/74, sellaisena kuin se on muutettuna, 46 artiklassa säädettiin samoin termein kuin perusasetuksen alkuperäisversion 36 artiklassa erotusmaksusta.
(16) - Eli AKT-valtioista ja Intiasta tuotu muu kuin neljännen Lomén sopimuksen liitteenä olevassa pöytäkirjassa n:o 8 ja ruokosokerista Euroopan talousyhteisön ja Intian välillä tehdyssä sopimuksessa määritelty etuuskohtelun alainen sokeri.
(17) - Ranskan merentakaisissa departementeissa tuotettujen sokerien myymiseksi tarkoitettujen toimenpiteiden soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 3016/78 muuttamisesta neljännen kerran 3 päivänä syyskuuta 1986 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2750/86 liitteessä eurooppalaiset alueet on asetuksen N:o 2225/86
3 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi jaettu markkinointivuodeksi 1986/1987 Ranskan emämaahan, Portugaliin, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja "muihin yhteisön alueisiin". Tämä jako on säilytetty myöhemmissä asetuksissa ilman että "muille alueille" on jaettu yhtään Ranskan merentakaisissa departementeissa tuotettua raakasokeria: ks. esillä olevan asian kannalta merkittävältä ajanjaksolta esim. 25.10.1993 annettu komission asetus N:o 2930/93 (EYVL L 265, s. 8).
(18) - Nämä käsitteet on määritelty perusasetuksen 1 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa. On outoa määritellä puhdistus varastointitukea varten viittaamalla raakasokerin jalostamiseen valkoiseksi sokeriksi, kun perusasetuksen (jossa määritellään raakasokeri) 9 artiklan 4 kohdan mukaan puhdistamolla, samaa varastointitukea varten, tarkoitetaan teknistä yksikköä, jonka ainoa toiminta on raakasokerin tai siirappien puhdistaminen. Tällä ilmeisellä epäjohdonmukaisuudella ei kuitenkaan näytä olevan merkitystä esillä olevassa asiassa.
(19) - On käynyt ilmi, että Erstein noudatti jatkossa ehtoa, jonka mukaan sokeriruo'on ja sokerijuurikkaan puhdistamisen oli tapahduttava eri aikoina, ja se sai siten varastointitukea markkinointivuodelle 1996/1997.
(20) - Ranskan hallitus väittää lisäksi, että suppea määritelmä sisältyy implisiittisesti siihen, että tullietuussopimusten mukaisen tariffikiintiön rajoissa toteutettavaa puhdistettavaksi tarkoitetun raa'an ruokosokerin tuontia koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 2 päivänä elokuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1916/95 (EYVL L 184, s. 18) 2 artiklan mukaisesti myönnetään lupa tuoda ja puhdistaa erityisen etuuskohtelun alaista sokeria 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti määritellyille puhdistamoille.
(21) - Ks. esim. asetus N:o 2750/86 ja N:o 2930/93, joista on ollut kyse edellä alaviitteessä 17.
(22) - Ranskankielinen teksti on seuraava: "une unité technique dont la seule activité consiste à raffiner soit du sucre brut, soit des sirops produits en amont du sucre à l'état solide". Ranska myöntää, että vaihtoehtoisuus ei ole selvästi ilmaistu muissa kieliversioissa. Erstein vetoaa tässä yhteydessä espanjan-, italian- ja saksankielisiin teksteihin, joissa puhdistamo tai puhdistamot määritellään seuraavasti: "una unidad técnica cuya actividad única consista en refinar, bien azúcar terciado, bien jarabes producidos con anterioridad al azúcar en estado sólido"; "un únità tecnica la cui unica attività consiste nella raffinazione di zucchero greggio o di sciroppi prodotti prima della fase zucchero allo stado solido"; ja (muutettuna oikaisulla, EYVL 1985 L 177, s. 21) "technische Einheiten, deren einzige Tätigkeit darin besteht, Rohzucker oder als Vorstufe für Zucker in fester Form hergestellte Sirupe zu raffinieren".
(23) - Komissio on esittänyt mielipiteensä FIRS:lle 7.7.1993 lähettämässään kirjeessä, johon tämä perusti päätöksensä hylätä Ersteinin vaatimukset.
(24) - Hänen mukaansa tämä jälkimmäinen termi oli otettu komission yhteisestä maatalouspolitiikasta markkinavuodelle 1996/1997 tekemistä työmuistiinpanoista.
(25) - Muut kuin edellä lainatut kieliversiot ovat seuraavat: "For the purposes of this Article, 'refinery' shall mean a production unit whose sole activity consists in refining either raw sugar or syrups produced prior to the crystallising stage" (englanti); "I denne artikel forstås ved raffinaderi: et anlaeg, hvis virksomhed udelukkende består i raffinering af råsukker eller af sirup, som er fremkommet inden det stadium, på hvilket der produceres sukker i fast form" (tanska); "In dit artikel wordt onder raffinaderij verstaan een technische eenheid waarvan de enige activiteit bestaat in het raffineren van hetzij ruwe suiker, hetzij stropen die een tussen stadium in de produktie van vaste suiker vormen" (hollanti); "Na acepção do presente artigo, entende-se por refinaria uma unidade técnica cuja única actividade consiste em refinar quer açúcar bruto, quer xaropes produzidos acima do açúcar no estado sólido" (portugali); "ÊáôÜ ôçí Ýííïéá ôïõ ðáñüíôïò Üñèñïõ, ùò åñãïóôÜóéï ñáöéíáñßóìáôïò íïåßôáé ìéá ôå÷íéêÞ ìïíÜäá ôçò ïðïßáò ç ìüíç äñáóôçñéüôçôá åßíáé íá ñáöéíÜñåé åßôå áêáôÝñãáóôç æÜ÷áñç åßôå óéñüðéá ðïõ Ý÷ïõí ðáñá÷èÝé ðñéí áðï ôçí ðáñáãùãÞ æÜ÷áñçò óå óôåñåÜ êáôÜóôáóç" (kreikka).
(26) - Ks. edellä alaviite 17.