62023TJ0094_RES
Zadeva T‑94/23
Pollinis FranceprotiEvropski komisiji
Sodba Splošnega sodišča (četrti razširjeni senat) z dne 19. novembra 2025
„Fitofarmacevtska sredstva – Aktivna snov boskalid – Vloga za obnovitev odobritve aktivne snovi – Podaljšanje obdobja odobritve – Zamuda pri poteku postopka obnovitve odobritve – Razlogi, ki niso odvisni od vlagatelja – Zahteva za notranjo revizijo – Člen 10(1) Uredbe (ES) št. 1367/2006 – Odločitev o zavrnitvi vloge – Člen 17 Uredbe (ES) št. 1107/2009“
Kmetijstvo – Približevanje zakonodaj – Dajanje fitofarmacevtskih sredstev v promet – Uredba št. 1107/2009 – Podaljšanje obdobja odobritve do zaključka postopka obnovitve – Pogoji – Trajanje podaljšanja, določeno glede na konkretne okoliščine primera, nastale med postopkom obnovitve – Dovolj dolgo trajanje za zaključitev postopka obnovitve – Izključitev samodejnega ali sistematičnega podaljšanja
(Uredba št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, uvodna izjava 24 ter členi 13(2), 17, 18 in 20)
(Glej točke od 63 do 89.)
Kmetijstvo – Približevanje zakonodaj – Dajanje fitofarmacevtskih sredstev v promet – Uredba št. 1107/2009 – Podaljšanje obdobja odobritve do zaključka postopka obnovitve – Zamuda pri poteku postopka obnovitve iz razlogov, na katere vlagatelj nima vpliva – Vloga vlagatelja – Preučitev s strani Komisije – Obseg
(Uredba št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, člena 7 in 17; Uredba Komisije št. 844/2012, členi 1, 3, 6, 7, 11(5), 12(3), 13(3) in 14(1))
(Glej točke od 99 do 116.)
Povzetek
Splošno sodišče, pri katerem so organizacije Pesticide Action Network Europe (PAN Europe), Pollinis France oziroma Aurelia Stiftung vložile tri ničnostne tožbe in ki je odločalo v razširjeni sestavi, je razglasilo ničnost treh sklepov Komisije, s katerimi so bile zavrnjene zahteve za notranjo revizijo v zvezi s podaljšanjem obdobja odobritve treh fitofarmacevtskih sredstev, in sicer boskalida, glifosata in dimoksistrobina. (
1
)
Splošno sodišče je s temi sodbami prvič razložilo člen 17 Uredbe št. 1107/2009, (
2
) ki se nanaša na podaljšanje obdobja odobritve aktivne snovi, kadar sklepa o njeni obnovitvi ni mogoče sprejeti pred iztekom roka za odobritev. Ta preizkus je bil opravljen glede na dva različna vidika: trajanje podaljšanja in razloge za zamudo v postopku obnovitve, ki morajo biti taki, da vlagatelj nanje ne more vplivati.
Tožeče stranke so neprofitne organizacije, katerih cilj je zlasti, kar zadeva organizacijo PAN Europe, spodbujanje dejavnosti za zmanjšanje in odpravo uporabe pesticidov, kar zadeva organizaciji Pollinis France in Aurelia Stiftung pa varstvo okolja.
Dimoksistrobin, aktivna snov, ki se uporablja kot fungicid v kmetijstvu, je bila v Evropski uniji prvič odobrena z Direktivo 2006/75, (
3
) obdobje njene odobritve pa je bilo podaljšano leta 2013. Leta 2015 je bila uvrščena na seznam snovi, ki so bile kandidatke za zamenjavo. (
4
) Kljub temu je bila njena odobritev še večkrat podaljšana z obrazložitvijo, da se je njeno ocenjevanje zavleklo iz razlogov, na katere vlagatelji ne morejo vplivati, in da obstaja možnost, da bo odobritev potekla pred sprejetjem sklepa o njeni obnovitvi. V zvezi s predzadnjim od teh podaljšanj (
5
) je bila vložena zahteva za notranjo revizijo, ki jo je Komisija zavrnila s sklepom z dne 27. aprila 2022, katerega razglasitev ničnosti se predlaga v zadevi T‑412/22.
Boskalid je aktivna snov, ki je bila v Uniji prvič odobrena leta 2008 (
6
) in se uporablja v fitofarmacevtskih sredstvih iz družine inhibitorjev sukcinat dehidrogenaze. Obdobje odobritve te snovi je bilo prav tako zaporedoma podaljšano z obrazložitvijo, da se je ocenjevanje te snovi zavleklo iz razlogov, na katere vlagatelji ne morejo vplivati, in da obstaja možnost, da bo odobritev te aktivne snovi potekla pred sprejetjem sklepa o njeni obnovitvi. Izvedbena uredba, s katero je bilo leta 2022 sprejeto tako podaljšanje, je bila predmet zahteve za notranjo revizijo, ki jo je Komisija zavrnila s sklepom z dne 6. decembra 2022, katerega razglasitev ničnosti se predlaga v zadevi T‑94/23.
Glifosat, aktivna snov, ki se pogosto uporablja v herbicidih, je bila v Uniji prvič odobrena leta 2001. (
7
) Njena odobritev je bila večkrat podaljšana, zlasti z obrazložitvijo, da se je ocenjevanje snovi zavleklo iz razlogov, na katere vlagatelj ne more vplivati. Izvedbena uredba o podaljšanju, sprejeta leta 2022, (
8
) je prav tako bila predmet zahteve za revizijo, ki jo je Komisija 3. julija 2023 zavrnila.
Tožeče stranke so te tri zavrnilne sklepe, ki jih je sprejela Komisija, izpodbijale, pri čemer so se sklicevale zlasti na napačno razlago in uporabo člena 17 (
9
) Uredbe št. 1107/2009.
Presoja Splošnega sodišča
Glede, na prvem mestu, trajanja podaljšanja odobritve, je Splošno sodišče v zadevah T‑412/22 in T‑94/23 opozorilo, da mora Komisija pri izvajanju svojih pristojnosti v okviru Uredbe št. 1107/2009 upoštevati previdnostno načelo. Tako lahko Komisija, kadar gre za aktivno snov, sprejme ukrepe, ki omejujejo uporabo te snovi, pri čemer da prednost interesu varnosti potrošnikov, ne da bi počakala na konec postopka obnovitve odobritve te snovi.
Splošno sodišče je tako člen 17 Uredbe št. 1107/2009 razlagalo ob upoštevanju tega načela ter njegovega besedila, konteksta, v katerega je umeščeno, in ciljev, ki se uresničujejo z ureditvijo, katere del je.
Iz te določbe je razvidno, da kadar zaradi razlogov, na katere vlagatelj ne more vplivati, obstaja možnost, da bo odobritev aktivne snovi potekla pred sprejetjem sklepa o obnovitvi, se sprejme sklep o odložitvi prenehanja obdobja odobritve za obdobje, ki zadošča za preučitev vloge. Iz tega sledi, da mora biti trajanje obdobja podaljšanja prilagojeno konkretnim okoliščinam obravnavane zadeve, do katerih je prišlo med postopkom obnovitve, in se ne more uporabljati samodejno ali celo sistematično.
Poleg tega je treba vlogo za obnovitev vložiti najpozneje tri leta pred iztekom obdobja odobritve, za postopek obnovitve pa velja jasen časovni okvir in zahteva po hitrosti. Te zahteve so še toliko pomembnejše, ker ima podaljšanje odobritve aktivne snovi na podlagi člena 17, prvi odstavek, Uredbe št. 1107/2009 enake posledice kot prvotna odobritev ali obnovitev odobritve.
Posledično je Splošno sodišče štelo, da člen 17 Uredbe št. 1107/2009 določa mehanizem, ki ga je treba uporabiti izjemoma. Komisija mora vsakič, ko podaljša odobritev aktivne snovi, oceniti posamezni primer. V tem smislu mora upoštevati upoštevne elemente, da opredeli „obdobje, ki zadošča“ in ki je potrebno za dokončanje ocene snovi.
Čeprav ta člen Komisiji pušča polje proste presoje, da določi, kako dolgo je „obdobje, ki zadošča“, to polje proste presoje ni absolutno. Izraz „obdobje, ki zadošča“ je namreč treba razumeti tako, da zahteva opredelitev obdobja, ki ni niti krajše niti daljše od tistega, kar je potrebno za dokončanje postopka obnovitve za vsak posamezen primer.
Poleg tega mora Komisija, kadar namerava uporabiti člen 17 Uredbe št. 1107/2009, upoštevati celotno trajanje postopka obnovitve, da se zagotovi, da postopek ostane v razumnih mejah glede na zahtevo po hitrosti postopka. Ni mogoče sprejeti, da podaljšanje odobritve, ki je začasno in izjemno, omogoča ohranitev aktivne snovi v prometu v obdobju, ki znatno presega obdobje prvotne odobritve, saj bi bil sicer sistemu obnovitve, vzpostavljenemu s to uredbo, odvzet polni učinek.
Če se člen 17 Uredbe št. 1107/2009 razlaga tako, izraža tehtanje različnih zadevnih interesov, ki je združljivo s cilji te uredbe in previdnostnim načelom. Po eni strani se upoštevajo interesi, ki govorijo v prid temu, da snov, ki je bila odobrena v skladu s pravili Unije, ni nepredvidljivo prepovedana zaradi zamud v časovnem razporedu postopka obnovitve odobritve, na katere vlagatelj ne more vplivati. Po drugi strani je odobreno podaljšanje le začasno: lahko se prekine s sklepom o neobnovitvi ali pa zanj veljajo omejitve glede uporabe snovi, predvsem pa ne sme presegati tega, kar je potrebno, glede na okoliščine vsakega posameznega primera.
Glede, na drugem mestu, razlogov za zamudo v zadevnih postopkih obnovitve, je Splošno sodišče v zadevah T‑94/23 in T‑565/23 razlagalo izraz „razlogi, na katere vlagatelj ne more vplivati“ iz člena 17, prvi odstavek, Uredbe št. 1107/2009, pri čemer je opozorilo, da je treba v primeru razhajanj med različnimi jezikovnimi različicami besedila prava Unije zadevno določbo razlagati glede na kontekst in namen ureditve, katere del je.
Kar zadeva kontekst, v katerega je to pravilo umeščeno, je Splošno sodišče preučilo vlogo vlagatelja v postopku obnovitve glede na člen 17 te uredbe.
V zvezi s tem se tako postopek odobritve kot postopek obnovitve začneta na pobudo vlagatelja vloge, ki je v teh postopkih osrednji akter. Ta je namreč odgovoren za vsebino vloge, predložitev dopolnilne dokumentacije in predložitev dodatnih informacij državi članici poročevalki ali Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA), tej pa lahko poleg tega predloži pripombe v zvezi s poročilom o obnovitvi. Vlagatelj vloge za obnovitev je akter, ki tako sodeluje v vseh fazah postopka, kar mu omogoča, da vpliva na njegov potek.
Kar zadeva podaljšanje obdobja odobritve, pa vlagatelju vloge za obnovitev ni treba predložiti vloge in ni predviden postopek posvetovanja z njim. Postopek se začne po uradni dolžnosti in Komisija mora preveriti, ali zamuda pri poteku postopka obnovitve ni posledica razlogov, „na katere vlagatelj ne more vplivati“. Ob upoštevanju teh elementov je treba ravnanje vlagatelja presojati glede na različne faze postopka obnovitve, ki potekajo pred morebitnim podaljšanjem obdobja odobritve, v katerih je imel ta vlagatelj sodelovalno vlogo.
Med cilji iz člena 17, prvi odstavek, Uredbe št. 1107/2009 mora Komisija posebno pozornost nameniti cilju zagotavljanja visoke ravni varstva zdravja ljudi in živali ter okolja, prav tako pa se mora prepričati ne samo, da je vlagatelj ravnal v skladu z roki, ampak tudi, da je zamuda pri poteku postopka obnovitve neodvisna od njegovih dejanj. V tem okviru je pristop, ki bi zahteval element namere vlagatelja v zvezi z zamudami pri poteku tega postopka, preveč restriktiven in bi lahko ravnovesje, ki ga je vzpostavil zakonodajalec, omajal v korist interesov vlagatelja vloge za podaljšanje. Da bi se spoštovalo to ravnovesje, je potrebna objektivna in konkretna analiza razlogov za zamudo, da bi se ugotovilo, da na to zamudo vlagatelj, ki je moral skrbno spoštovati vsa pravila, ki se uporabljajo za vlogo in postopek podaljšanja, ni mogel vplivati.
Komisija pa je s tem, da ni konkretno analizirala vloge vlagatelja, da je uporabila restriktiven pristop v zvezi z vlogo vlagatelja vloge za obnovitev pri morebitnih zamudah v postopku obnovitve, in da je zanemarila njegovo vsakršno morebitno vlogo, kadar je k zamudi prispeval – čeprav le delno – drug akter, napačno uporabila pravo pri razlagi člena 17 Uredbe št. 1107/2009.
(
1
)	Sklep Komisije Ares(2022) 3275139 z dne 27. aprila 2022, sklep Komisije Ares(2022) 8437051 z dne 6. decembra 2022 in Sklep Komisije Ares(2023) 4611321 z dne 3. julija 2023.
(
2
)	Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL 2009 L 309, str. 1).
(
3
)	Direktiva Komisije 2006/75/ES z dne 11. septembra 2006 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS glede vključitve dimoksistrobina kot aktivne snovi (UL 2006, L 248, str. 3).
(
4
)	Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/408 z dne 11. marca 2015 o izvajanju člena 80(7) Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in pripravi seznama kandidatk za zamenjavo (UL 2015, L 67, str. 18).
(
5
)	Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/2068 z dne 25. novembra 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi benfluralin, dimoksistrobin, fluazinam, flutolanil, mekoprop-P, mepikvat, metiram, oksamil in piraklostrobin (UL 2021 L 421, str. 25).
(
6
)	Z Direktivo Komisije 2008/44/ES z dne 4. aprila 2008 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve bentiavalikarba, boskalida, karvona, fluoksastrobina, Paecilomyces lilacinus in protiokonazola kot aktivnih snovi (UL 2008, L 94, str. 13).
(
7
)	Z Direktivo Komisije 2001/99/ES z dne 20. novembra 2001 o spremembi Priloge I k Direktivi Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet za vključitev aktivnih snovi glifosat in tifensulfuron-metil (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 34, str. 182).
(
8
)	Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2364 z dne 2. decembra 2022 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobja odobritve aktivne snovi glifosat (UL L 2022, 5.12.2022, str. 99).
(
9
)	V členu 17, prvi odstavek, Uredbe št. 1107/2009 je določeno, da „[k]adar zaradi razlogov, na katere vlagatelj ne more vplivati, obstaja možnost, da bo odobritev potekla pred sprejetjem sklepa o obnovitvi, se sklep [o odložitvi prenehanja obdobja odobritve] sprejme v skladu z regulativnim postopkom iz člena 79(3) in prenehanje odobritve za tega vlagatelja se odloži za obdobje, ki zadošča za preučitev vloge“. Člen 17, tretji odstavek, te uredbe določa elemente, ki jih je treba upoštevati pri določitvi obdobja podaljšanja, in sicer so to: „(a) čas, potreben za predložitev zahtevanih informacij; (b) čas, potreben za zaključitev postopka; (c) kjer primerno, potreba po zagotovitvi oblikovanja skladnega delovnega programa, kakor je določen v členu 18“.