62007CC0199
KOHTUJURISTI ETTEPANEK
ELEANOR SHARPSTON
esitatud 9. juulil 2009 (
1
)
Kohtuasi C-199/07
Euroopa Ühenduste Komisjon
versus
Kreeka Vabariik
„Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Riigihange — Direktiiv 93/38/EMÜ — Hanketeade — Uuringu läbiviimine — Automaatsed kõrvaldamiskriteeriumid — Kvalitatiivse valiku kriteeriumid ja lepingu sõlmimise kriteeriumid”
1.
Käesolevas kohtuasjas, mis puudutab Kreeka raudteeameti korraldatud konkreetset projekteerimis- ja konsultatsiooniteenuste hankimise menetlust, väidab komisjon, et Kreeka on rikkunud nõukogu direktiiviga 93/38/EMÜ (edaspidi „direktiiv”) (
2
) ette nähtud kohustusi, EÜ artiklis 12 sätestatud võrdse kohtlemise põhimõtet, EÜ artiklit 49, mis tagab teenuste osutamise vabaduse ühenduses, ja kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise põhimõtet.
Asjassepuutuvad ühenduse õigusaktid
2.
EÜ artikkel 12 keelab diskrimineerimise kodakondsuse alusel.
3.
EÜ artikkel 49 keelab teenuste osutamise vabaduse piirangud liikmesriikide kodanike suhtes, kes asuvad mõnes teises ühenduse riigis kui see isik, kellele teenuseid pakutakse.
Direktiiv
4.
Direktiiviga kooskõlastatakse veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate riigiasutuste ja riigi osalusega äriühingute hankemenetlused. (
3
)
5.
Direktiiv näeb ette kolme liiki menetlused:
—
avatud menetlused, mille puhul saavad pakkumise esitada kõik huvitatud tarnijad, töövõtjad või teenuseosutajad;
—
piiratud menetlused, mille puhul saavad pakkumise esitada ainult tellija [mõiste „tellija” asemel on edaspidi kasutatud täpsemat vastet „hankija”] määratud kandidaadid;
—
läbirääkimistega menetlused, mille puhul konsulteerib hankija enda valitud tarnijate, töövõtjate või teenuseosutajatega ning peab ühe või mitmega neist läbirääkimisi lepingutingimuste üle. (
4
)
6.
Ideekonkurss on määratletud kui siseriiklik pakkumismenetlus, mille tulemusena omandab hankija konkursi käigus žürii väljavalitud kavandi või projekti. (
5
)
7.
Artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et hankijad peavad korraldama muu hulgas ideekonkursse direktiivi sätetele vastavas korras. Artikli 4 lõikes 2 on sätestatud: „[Hankijad] tagavad, et ei esineks vahetegemist eri tarnijate, töövõtjate või teenuseosutajate vahel.”
8.
Direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad transpordisektoris tegutsevate üksustega sõlmitud tarne- ja teenuste lepingud, mille eeldatav maksumus (ilma käibemaksuta) on vähemalt 400000 eurot, ja ehitustöölepingud, mille eeldatav maksumus on vähemalt 5000000 eurot. (
6
)
9.
Artiklid 30–38 (direktiivi V peatükk) hõlmavad hankemenetluse tahke, mis on seotud kvalifikatsiooni, kandidaatide valiku ja lepingute sõlmimisega. Artiklis 31 on sätestatud:
„1.   [Hankijad], kes valivad piiratud menetluse käigus pakkumisi esitavaid kandidaate või läbirääkimistega menetluses osalejate kandidaate, järgivad seejuures oma kehtestatud objektiivseid kriteeriume ja eeskirju, mille nad peavad huvitatud tarnijatele, töövõtjatele või teenuseosutajatele kättesaadavaks tegema.
2.   Kasutatavad kriteeriumid võivad sisaldada ka direktiivi 71/305/EMÜ artiklis 23 ja direktiivi 77/62/EMÜ artiklis 20 määratletud väljaarvamiskriteeriume [Mõiste „väljaarvamiskriteeriumid” asemel on edaspidi kasutatud täpsemat vastet „kõrvaldamiskriteeriumid”]. (
7
)
3.   Kriteeriumide aluseks peab olema [hankija] objektiivne vajadus vähendada kandidaatide arvu tasemeni, mis oleks õigustatud lepingu sõlmimise menetluse konkreetsete näitajate ja selle täitmiseks vajalike vahendite tasakaalustamise seisukohast. Valitud kandidaatide arvu puhul tuleb siiski arvesse võtta piisava konkurentsi tagamise vajadust.”
10.
Kriteeriumid, mis hankija peab võtma lepingu sõlmimisel aluseks, on esitatud artiklis 34, mille asjakohastes lõigetes on sätestatud:
„1.   Ilma et see piiraks teatavate teenuste tasustamist käsitlevate siseriiklike õigusnormide kohaldamist, tugineb [hankija] lepingu sõlmimisel järgmistele kriteeriumidele:
a)
majanduslikult soodsaim pakkumine, kusjuures sõltuvalt kõnealuse lepingu liigist arvestatakse mitmeid kriteeriume, näiteks: tarne- või pakkumise täitmise tähtaeg, jooksvad kulud, tasuvus, kvaliteet, esteetilised ja funktsionaalsed omadused, müügijärgne hooldus ja tehniline abi, varuosadega seoses võetud kohustused, tarnekindlus ja hind; või
b)
üksnes madalaim hind.
2.   Lõike 1 punktis a märgitud juhul nimetavad [hankijad] lepingudokumentides või teates võimaluse korral tähtsuse järjekorras lepingu sõlmimise kriteeriumid, millele kavatsetakse tugineda.”
Direktiiv 92/13/EMÜ
11.
Direktiivis 92/13/EMÜ (
8
) on sätestatud, et liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et hankijate tehtud otsuseid saaks läbi vaadata tõhusalt põhjusel, et kõnealused otsused on vastuolus hankeid reguleeriva ühenduse õigusega või seda õigust rakendavate siseriiklike eeskirjadega. (
9
) Direktiivi 92/13/EMÜ artikli 2 lõikes 6 on sätestatud:
„Lõikes 1 nimetatud volituste kasutamise mõju sõlmitud ja juba täidetud lepingule määratakse kindlaks siseriikliku õigusega. Lisaks sellele võib liikmesriik ette näha, et pärast lepingu sõlmimist piirduvad läbivaatamise korra eest vastutava asutuse volitused kahjutasu maksmisega kõigile rikkumise tõttu kahju kannatanud isikutele, v.a juhud, kui otsus tuleb jätta kõrvale enne kahjutasu maksmist.”
Liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse taust
Vaidlustatud menetlus
12.
Järgmised asjaolud on vaieldamatud.
13.
24. oktoobril 2003. aastal avaldati Euroopa Liidu Teatajas konkursiteade, mis puudutas mitmesuguseid Ateena lähistel asuva Thriaso Pedio kompleksi arendamisega seonduvaid ehitusteenuseid ja nendega seotud projekteerimisteenuseid (edaspidi „vaidlustatud menetlus”). Teates oli öeldud, et tegemist on avatud menetlusega. Hankijaks oli ERGA OSE AE.
14.
ERGA OSE AE on raudteetranspordi valdkonnas avalikke teenuseid osutav avalik-õiguslik asutus. Selle lepingu eeldatav maksumus, mille sõlmimiseks vaidlustatud menetlust puudutav teade avaldati, oli 3240000 eurot, mis on tunduvalt kõrgem direktiivi artikli 14 lõike 1 punktis c sätestatud piirmääradest.
15.
Hankija avaldas vaidlustatud menetlust puudutava teate kooskõlas sel ajal kehtinud siseriiklike õigusnormidega, st seadusega nr 716/1977. (
10
)
16.
Konkursiteate III osas oli märgitud juriidiline, majandus-, finants- ja tehniline teave, mille esitamist kandidaatidelt nõuti. Põhitingimused on esitatud järgmiselt:
„[…]
2.1.
Teenuseosutaja […] olukorda puudutav teave ja tema minimaalse majandusliku seisundi ja tehnilise pädevuse hindamiseks vajalikud formaalsused:
2.1.3.
Tehniline pädevus – nõutavad on tõendavad dokumendid: A. Osalemise taotlus võetakse vastu, kui selle esitajaks on
a)
Kreeka konsultatsioonibüroo, mis on registreeritud vastavas riiklikus registris ja omab sertifikaati:
[…]
b)
Välisriigi konsultatsioonibüroo, mis on asutatud vastavalt Euroopa Liidu liikmesriigi või EMP liikmesriigi õigusnormidele ja mille juhatuse asukoht, peamine äritegevuse koht või põhikirjajärgne asukoht on Euroopa Liidus või EMPs […]. Välisriigi konsultantidel peab olema kõikides uurimisvaldkondades ametlik ja tegelik kvalifikatsioon, mis vastab Kreeka konsultatsioonibüroode registrisse kantud Kreeka konsultantidelt nõutavale kvalifikatsioonile, ning konsultatsioonibüroos peavad olema iga uurimisvaldkonna jaoks Kreeka konsultatsioonibüroodelt nõutavatele töötajatele vastavad töötajad.
NB! Taotlusi ei võeta vastu nendelt välisriigi konsultatsioonibüroodelt/konsultantidelt, kes on esitanud ERGA OSE AE pakkumismenetluses osalemise taotluse kuue kuu jooksul enne käesoleval konkursil osalemise taotlust ja näidanud selles praegusel konkursil osalemiseks nõutavatest erinevatele sertifikaatide kategooriatele vastavat kvalifikatsiooni.” (
11
)
17.
Vaidlustatud teate IV osas kirjeldatakse konkursi menetluslikke tahke.
„1.
Menetluse liik: avatud menetlus
[…]
2.
Lepingu sõlmimise kriteeriumid:
majanduslikult kõige soodsam pakkumine, mis vastab järgmistele tingimustele […]:
Võttes arvesse direktiivi 93/38/EMÜ artikli 34 lõike 1 punkti a, sõlmitakse leping järgmiste kriteeriumide alusel.
1.
Konsultatsioonibüroode või konsultantide ja nende teadustöötajate konkreetne ja üldine kogemus, eelkõige sarnaste projektide projekteerimisel.
2.
Tegelik suutlikkus teha uuring kavandatud ajakava raames, täites samaaegselt kohustusi, mis on võetud seoses teiste uuringutega, ning konkreetsed teadustöötajad ja muu personal, kes peavad kõnealuse uuringu läbi viima, samuti uuringu eesmärgiga seotud varustus […].”
18.
On selge, et III osa punktis 2.1.3.b (edaspidi „vaidlustatud klausel”) nimetatud kvalifikatsioonide kategooriad kajastavad asjaolu, et Kreekas on kasutusel inseneride klassifitseerimise süsteem, mille kohaselt insenerid jagatakse rühmadesse vastavalt nende õpingute kestusele, tasemele ja keerukusele ning inseneribürood jagatakse rühmadesse vastavalt neis töötavate inseneride klassifikatsioonile. Välisriikide konsultatsioonibüroode ja konsultantide puhul vastav klassifitseerimissüsteem puudus; järelikult ei olnud need firmad kohustatud end sel viisil registreerima.
Kohtueelne menetlus
19.
2004. aastal sai komisjon kaks kaebust ettevõttelt, kes väitis, et ta ei esitanud taotlust vaidlustatud menetluses osalemiseks, kuna ta arvas, et ta kõrvaldatakse menetlusest nagunii seetõttu, et ta on välisriigi ettevõte ja on osalenud vähem kui kuue kuu jooksul sama hankija korraldatud konkursil, kus tema klassifikatsioon erines sellest, mis oli nõutav vaidlustatud menetluses.
20.
Kaebust uurides asus komisjon seisukohale, et konkursiteate vaidlustatud klauslis esitatud kriteeriumiga i) võeti kasutusele täiendav kõrvaldamise põhjus lisaks neile, mis on ammendavalt loetletud direktiivi 93/38/EMÜ artikli 31 lõikes 2, ja ii) diskrimineeriti välismaiseid konsultatsioonibüroosid või konsultante, millega Kreeka ametiasutused rikkusid ühenduse õiguses ette nähtud kohustusi.
21.
28. juunil 2005. aastal saatis komisjon Kreeka ametiasutustele kirja, milles palus kaebust uurida. Kreeka ametiasutused vastasid .
22.
Kuna saadud vastus komisjoni ei rahuldanud, saatis ta Kreeka ametiasutustele 18. oktoobril 2005 märgukirja.
23.
Kreeka ametiasutused vastasid 14. detsembril 2005. Nad rõhutasid, et vaidlustatud klausel ei nõudnud välismaistelt ettevõtetelt registreerimist, vaid sellega anti lihtsalt neile võimalus tõendada oma kogemusi. Kreeka ametiasutused väitsid, et ERGA OSE AE ei kõrvaldanud tegelikult ühtegi välismaist ettevõtet nimetatud klausli alusel menetlusest.
24.
Komisjon leidis, et Kreeka ametiasutuste vastus ei ole piisav, ja esitas seetõttu 4. juulil 2006. aastal põhjendatud arvamuse. Ta leidis, et vaidlustatud klausel on vastuolus direktiiviga, diplomite vastastikuse tunnustamise põhimõttega ja võrdse kohtlemise põhimõttega ning et selles ei ole eristatud valikukriteeriume lepingu sõlmimise kriteeriumidest, nagu on nimetatud valdkonnas õiguslikult nõutud.
25.
Kreeka ametiasutused edastasid 30. juunil 2006 vastuse, milles nad väitsid, et i) konkursiteate aluseks olevat siseriiklikku õigusakti (seadus 716/1977) on muudetud ning liikmesriigi kohustuste rikkumise hagi on seetõttu vastuvõetamatu; ii) lepingud on juba sõlmitud heausksete kolmandate isikutega ja seetõttu ei saa neid tühistada; ning iii) vaidlustatud klausel ei mõjuta kuidagi konkurentsivabadust.
26.
Kuna Kreeka ametiasutuste vastus põhjendatud arvamusele komisjoni ei rahuldanud, algatas komisjon käesoleva rikkumismenetluse.
Hagi vastuvõetavus
27.
Kreeka ametiasutused väidavad, et hagi on vastuvõetamatu kolmel põhjusel. Esiteks väidavad nad, et nad järgisid põhjendatud arvamust enne selles määratud tähtaja möödumist. Teiseks kinnitavad nad, et komisjoni hagi läheb kaugemale kohtueelses menetluses esitatud vastuväidetest. Kolmandaks väidavad nad, et liikmesriigi kohustuste väidetavat rikkumist ei ole teatud praktilistel põhjustel (vt allpool punktid 39–41) ja direktiivi 92/13/EMÜ artikli 2 lõike 6 tõttu enam võimalik vaidlustatud menetluse raames sõlmitud lepingute tühistamisega heastada.
28.
Minu arvates on komisjoni hagi vastuvõetav.
Põhjendatud arvamuse järgimine
Poolte argumendid
29.
Kreeka ametiasutused väidavad, et nad järgisid põhjendatud arvamust enne selles määratud tähtaja möödumist, sest seadus nr 716/1977 kuulutati kehtetuks ja asendati seadusega nr 3316/2005, mis keelas vaidlustatud klausliga sarnaste sätete kasutamise ja muutis valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumide eristamise selgemaks.
30.
Oma vastuses selgitab komisjon, et hagi esemeks ei ole siseriiklik õigusraamistik. Seetõttu ei ole seaduse nr 716/1977 kehtetuks kuulutamine käesolevas menetluses asjakohane.
Hinnang
31.
Nõustun komisjoni seisukohaga.
32.
Võttes arvesse, et komisjoni hagi põhineb üksnes vaidlustatud menetlusel, ei mõjuta seaduse nr 716/1977 kehtetuks kuulutamine komisjoni hagi sisu ega muuda seega hagi vastuvõetamatuks.
Hagi ulatus
Poolte argumendid
33.
Kreeka ametiasutused väidavad, et hagi läheb kohtueelses menetluses esitatud vastuväidetest kaugemale kahel põhjusel. Esiteks väidavad nad, et komisjon esitas väite, mille kohaselt Kreeka jättis pakkumismenetluse tühistamata, esimest korda põhjendatud arvamuses, mitte märgukirjas. Teiseks väidavad nad, et väide, et ühenduse õigust rikuti püsivate haldustavade tõttu, esitati esimest korda komisjoni hagiavalduses. Samuti väidab Kreeka, et põhjendatud arvamuse resolutiivosa on ebamäärane ja ebatäpne.
34.
Komisjon selgitab, et tema hagi piirdub vaidlustatud menetlusega. Oma vastuses kinnitab komisjon sõnaselgelt, et ta ei väida, et Kreeka ametiasutused rikkusid ühenduse õigust püsivate haldustavade tõttu.
Hinnang
35.
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab EÜ artikli 226 alusel esitatud hagi ese piirduma kohtueelses menetluses esitatud väidetega; järelikult peavad komisjoni põhjendatud arvamus ja hagiavaldus tuginema samadele põhjendustele. (
12
)
36.
Minu arvates ei ole Kreeka valitsus tõendanud, et komisjon laiendas oma hagi eset põhjendatud arvamuses esitatud väidetest kaugemale. Komisjon ei soovi kinnitust, et Kreeka ametiasutused on pakkumismenetluse tühistanud. Samuti ei väida ta, et ühenduse kohustusi rikuti püsivate haldustavade tõttu. (
13
)
37.
Seetõttu on hagi ulatus kooskõlas kohtueelse menetlusega.
38.
Tingimused, mida tuleb täita EÜ artikli 226 alusel hagi esitamiseks, tulenevad samuti Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast. Sisuliselt tuleb hagiavalduses märkida kohtumenetluse ese ja ülevaade hagi aluseks olevatest väidetest ning hagi peab olema piisavalt selge ja täpne, et võimaldada kostjal kaitseks valmistuda ja Euroopa Kohtul kontrolli teostada. (
14
)
39.
Põhjendatud arvamuse resolutiivosas on komisjoni kaebuse põhjendused esitatud minu arvates selliselt, et see võimaldab Kreeka ametiasutustel aru saada, milles neid süüdistatakse. Seetõttu ei ole ma nõus väitega, et komisjoni hagiavaldus on ebamäärane ja ebatäpne.
Väidetava rikkumise heastamise võimatus
Poolte argumendid
40.
Kreeka ametiasutused väidavad, et väidetavat rikkumist ei ole võimalik heastada õiguslikel ja praktilistel põhjustel.
41.
Õiguslike põhjustega seoses väidavad nad, et vaidlustatud menetlust ei saa tühistada ja selle alusel sõlmitud lepinguid ei saa riiklikul tasandil kehtetuks tunnistada. Eelkõige väidavad nad, et direktiivi 92/13/EMÜ artikli 2 lõiget 6 rakendava siseriikliku õiguse kohaselt piirduvad läbivaatamise eest vastutava asutuse volitused kahju hüvitamisega.
42.
Komisjon väidab, et direktiiv 92/13 ei ole käesoleva hagi suhtes kohaldatav ja seetõttu ei saa Kreeka nimetatud direktiivile tugineda.
43.
Praktiliste põhjustega seoses väidavad Kreeka ametiasutused, et projekti rahastavad osaliselt ühendused ja seetõttu tuleb järgida ajakava, mida ei saa muuta.
44.
Samuti väidetakse, et vaidlustatud menetluse tühistamine ja uuesti läbiviimine moonutaks konkurentsi.
Hinnang
45.
Tühistamise õiguslikku mõju puudutavad väited on seotud kahjustatud isiku õiguste ja õiguskaitsevahenditega siseriiklikul tasandil. Minu arvates ei ole need asjaolud olulised küsimuste jaoks, mis tuleb lahendada käesolevas liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluses.
46.
Direktiivis 92/13 sätestatakse eelkõige, et liikmesriigid peavad tagama, et hankijate otsuseid saaks riiklikul tasandil tõhusalt läbi vaadata, et kontrollida, kas ei ole rikutud riigihankeid käsitlevaid ühenduse eeskirju. (
15
) Seega puudutab see siseriiklikke õiguskaitsevahendeid juhtudel, kui isik taotleb siseriiklikelt ametiasutustelt kahju hüvitamist. EÜ artikli 226 alusel algatatud liikmesriigi kohustuste rikkumise menetlused on täiesti teist laadi. Sellised hagid esitatakse ühenduse tasandil ja küsimus on selles, kas liikmesriik on rikkunud ühenduse õigusega ette nähtud kohustusi. Järelikult ei ole direktiiv 92/13 käesolevas menetluses asjakohane.
47.
Kreeka ametiasutused ei ole esitanud tõendeid põhjendamaks oma väidet, et vaidlustatud menetlust ei ole võimalik nõuetekohaseks muuta praktilistel põhjustel. Seetõttu ei ole kõnealust väidet vaja rohkem uurida.
48.
Nimetatud asjaolusid arvesse võttes on hagi vastuvõetav.
Hageja nõue
49.
Komisjon palub Euroopa Kohtul tuvastada, et kuna Kreeka kehtestas de facto täiendava automaatse kõrvaldamise tingimuse välismaiste konsultatsioonibüroode kahjuks – lisaks neile kriteeriumidele, mis on sõnaselgelt sätestatud direktiivi artikli 31 lõikes 2 –, ning ei eristanud kõnealuses pakkumismenetluses kvalitatiivseid valikukriteeriume lepingu sõlmimise kriteeriumidest, on ta rikkunud kohustusi, mis tulenevad riigihankeid käsitlevatest ühenduse õigusnormidest, eeskätt direktiivi artikli 4 lõikest 2, artikli 31 lõigetest 1 ja 2 ning artikli 34 lõike 1 punktist a, nagu on neid tõlgendanud Euroopa Kohus, ning on eksinud ühenduse riigihangetealase õigusega reguleeritud kvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise põhimõtte ning EÜ artiklite 12 ja 49 vastu.
50.
Kõnealuse nõude aluseks olevate asjaolude kohta tuleks teha kaks sissejuhatavat märkust.
51.
Esiteks peab nõude õiguslik ja faktiline alus olema selge. Teiseks lasub EÜ artikli 226 alusel algatatud menetlustes tõendamiskohustus komisjonil ja ta peab esitama Euroopa Kohtule teabe, mille alusel saab kindlaks teha, et kõnealune kohustus on jäetud täitmata. (
16
)
Poolte sisulised argumendid
52.
Komisjon esitab kuus väidet, mille olen rühmitanud järgmiselt. Esiteks uurin kvalifikatsioonide, valikumenetluse ja lepingu sõlmimise menetlusega seotud kriteeriumide väidetavat rikkumist. Teiseks käsitlen mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtete väidetavat rikkumist.
Kvalifikatsioone, valikut ja lepingu sõlmimise menetlust puudutavate kriteeriumide rikkumine
Direktiivi artikli 31 lõiked 1 ja 2
53.
Artikli 31 alguses viidatakse sõnaselgelt piiratud ja läbirääkimistega menetlustele. (
17
) Vaidlustatud menetlus oli siiski avatud menetlus. (
18
) Seetõttu tuleb uurida, kas ja millisel määral saab komisjon väita, et Kreeka on vaidlustatud menetluses rikkunud artiklis 31 ette nähtud kohustusi.
54.
Kohtuistungil esitatud küsimustele vastates möönis komisjon, et artiklis 31 ei ole avatud menetlusele sõnaselgelt viidatud, kuid väitis, et selle sätteid tuleks kohaldada analoogia alusel. Pole päris selge, mida komisjon sellega silmas pidas, ja suulise menetluse käigus komisjon oma väidet ei täpsustanud.
55.
Hagiavalduses viitab komisjon oma seisukoha toetamiseks siiski kohtuotsustele komisjon vs. Hispaania, (
19
) Teckal Srl (
20
) ja komisjon vs. Hispaania. (
21
) Nimetatud kohtuotsustes sedastas Euroopa Kohus, et riigihangete direktiivide kohaldamisel on lubatud ainult need erandid, mis on kõnealustes direktiivides ammendavalt ja sõnaselgelt nimetatud. Seega võib komisjoni väite sisuks olla see, et hankija tohib kandidaadi hankemenetlusest kõrvaldada ainult artikli 31 lõikes 2 sõnaselgelt nimetatud põhjustel, sõltumata sellest, kas tegemist on piiratud, läbirääkimistega või avatud menetlusega.
56.
Kõnealuse väite põhjal tuleks võtta nimetatud kohtuasjades direktiivi kohaldamisega seoses järgitav üldpõhimõte ja kasutada seda konkreetse direktiivi teatava sätte ümbersõnastamiseks, et laiendada selle sätte kohaldamisala teatud konkreetsetelt menetlustelt kõikidele menetlustele.
57.
Minu arvates ei ole see asjakohane.
58.
Käesolevas kohtuasjas on selge, et vaidlustatud menetlus kuulus direktiivi 93/38 kohaldamisalasse. Seega on Euroopa Kohtu poolt neis kohtuotsustes sätestatud üldpõhimõte juba täidetud. Mulle tundub, et on täiesti erinev – ja lubamatu – kõnealuse üldpõhimõtte kasutamine selleks, et ümber sõnastada tekst, mis algab sõnadega „[Hankijad], kes valivad piiratud menetluse käigus pakkumisi esitavaid kandidaate või läbirääkimistega menetluses osalejate kandidaate […]”, nii et kogu järgnev muutuks kohaldatavaks mitte ainult piiratud või läbirääkimistega menetluste suhtes, vaid kõikide menetluste suhtes. Ilmse ja loomuliku tõlgenduse kohaselt kohaldatakse kõnealust sätet kahe sõnaselgelt nimetatud menetluse suhtes. Seda ei kohaldata kolmanda menetluse suhtes (avatud menetlus, mida kasutati vaidlustatud lepingu sõlmimiseks).
59.
Artikli 31 sellist tõlgendust toetab veel kolm asjaolu.
60.
Esiteks, kui teksti koostaja oleks soovinud, et artikli avasõnadele järgnev kehtiks kõikide menetluste suhtes, ei oleks olnud midagi lihtsamat, kui seda sõnaselgelt öelda. Ta oleks pidanud ainult välja jätma sõnad „kes valivad piiratud menetluse käigus pakkumisi esitavaid kandidaate või läbirääkimistega menetluses osalejate kandidaate”.
61.
Teiseks viitab järgmise lõike (artikli 31 lõige 2) sõnakasutus kindlalt sellele, et kõrvaldamiskriteeriumide loetelu (isegi piiratud ja läbirääkimistega menetluste puhul) ei ole ammendav. Selgituseks: ingliskeelne versioon kõlab: „The criteria used may include the criteria specified in Article 23 of Directive 71/305/EEC and in Article 20 of Directive 77/62/EEC.” Prantsuskeelne versioon kõlab: „Les critères utilisés peuvent inclure ceux d’exclusion énumérés à l’article 23 de la directive 71/305/CEE et à l’article 20 de la directive 77/62/CEE” ja saksakeelne: „Die angewandten Kriterien können die in Artikel 23 der Richtlinie 71/305/EWG und Artikel 20 der Richtlinie 77/62/EWG angegebenen Ausschließungsgründe einschließen.” (Eesti keeles: „Kasutatavad kriteeriumid võivad sisaldada ka direktiivi 71/305/EMÜ artiklis 23 ja direktiivi 77/62/EMÜ artiklis 20 määratletud [kõrvaldamis]kriteeriume.”) (
22
) Eri keeleversioonides kasutatud väljend „võivad sisaldada” näitab (minu arvates üsna järjepidevalt), et nimetatud valikukriteeriumid on suunavad, mitte ammendavad.
62.
Kolmandaks toetab sellist tõlgendust kõnealuse artikli kolmas lõige. Artikli 31 lõikes 3 on samuti kasutatud lubavat sõnastust (hankijad „võivad” [täpsustatud tõlge] sätestada kõrvaldamise kriteeriumid konkreetsel põhjusel, mitte ei „pea” seda tegema) ja selles nimetatud põhjus („objektiivne vajadus vähendada kandidaatide arvu tasemeni, mis oleks õigustatud lepingu sõlmimise menetluse konkreetsete näitajate ja selle täitmiseks vajalike vahendite tasakaalustamise seisukohast”) on otseselt seotud piiratud ja läbirääkimistega menetlustega. Avatud menetluses (tulenevalt määratlusest) kandidaatide algset arvu ei piirata, vaid „pakkumise [saavad] esitada kõik huvitatud tarnijad, töövõtjad või teenuseosutajad”. (
23
) Artikli 31 lõike 3 viimases lauses sisalduv kaitseklausel („Valitud kandidaatide arvu puhul tuleb siiski arvesse võtta piisava konkurentsi tagamise vajadust”) on samuti täiesti arusaadav piiratud ja läbirääkimistega menetluste puhul, kuid avatud menetluse puhul mõttetu. Miski ei „taga piisavat konkurentsi” paremini, kui avada menetlus kõikidele soovijatele.
63.
Lõpetuseks soovib komisjon osaliselt tugineda kohtuotsusele La Cascina jt. (
24
) Minu arvates ei aita kõnealune kohtuotsus Euroopa Kohut direktiivi artikli 31 tõlgendamisel. Kohtuotsuses La Cascina jt leidis Euroopa Kohus, et 18. juuni 1992. aasta direktiivi 92/50/EÜ, millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord, (
25
) artiklis 29 on sätestatud (ammendavalt) seitse põhjust kandidaatide kõrvaldamiseks hankemenetlusest. Direktiivi artikli 31 ülesehitus on siiski teistsugune kui direktiivi 92/50 artiklil 29. Artikli 31 lõige 1 sisaldab kohustuslikke elemente, st kandidaadid valitakse järgides „kehtestatud objektiivseid kriteeriume ja eeskirju” ning hankijad „peavad [need] huvitatud tarnijatele, töövõtjatele või teenuseosutajatele kättesaadavaks tegema”. Vastupidi artiklile 29 annavad artikli 31 lõiked 2 ja 3 seejärel liikmesriikidele mõningase vabaduse kohaldatavate kõrvaldamiskriteeriumide valikul.
64.
Seetõttu leian, et komisjoni väide, et vaidlustatud menetlus on vastuolus artikli 31 lõigetega 1 ja 2, on väär.
Direktiivi artikli 34 lõike 1 punkt a
65.
Komisjon väidab, et selles konkreetses hankemenetluses ei eristanud Kreeka ametiasutused kvalitatiivseid valikukriteeriume lepingu sõlmimise kriteeriumidest, rikkudes sellega artikli 34 lõike 1 punktis a ette nähtud kohustusi.
66.
Piiratud või läbirääkimistega menetlus koosneb kahest etapist: esimeses etapis valib hankija (valikukriteeriumide alusel) kandidaadid, kellel ta palub esitada taotlus või astuda läbirääkimistesse; teises etapis otsustab hankija (lepingu sõlmimise kriteeriumide alusel), kellega leping sõlmida.
67.
Avatud menetluses peab hankija lihtsalt otsustama, kellega (taotluse esitanud huvitatud teenusepakkujatest) leping sõlmida.
68.
Vaidlustatud menetlus oli avatud menetlus.
69.
Seetõttu ei ole mulle selge, miks komisjon väidab, et hankija viis läbi kaheetapilise menetluse, mis hõlmas nii valiku- kui ka lepingu sõlmimise kriteeriumide kohaldamist.
70.
Kaebuse esitaja ei esitanud vaidlustatud menetluses taotlust, sest ta arvas hanketeate III osa punkti 2.1.3 põhjal, et ta kõrvaldatakse automaatselt menetlusest. Komisjon ei ole esitanud Euroopa Kohtule vaidlustatud hankemenetluse ega muude hankemenetluste kohta ühtegi tõendit tõendamaks oma väidet, et Kreeka ametiasutused ei eristanud valikukriteeriume lepingu sõlmimise kriteeriumidest.
71.
Seetõttu leian, et kõnealune väide on alusetu.
Direktiivis sätestatud vastastikuse tunnustamise põhimõtte rikkumine
72.
Komisjon väidab, et Kreeka ametiasutused ei ole täitnud kohustust järgida vastastikuse tunnustamise põhimõtet. Komisjon ei viita selle väite toetuseks ühelegi konkreetsele direktiivi sättele, kuid väidab, et ta tugineb direktiivi põhjendustele 34 ja 36. (
26
) Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ühenduse õigusakti preambulil siiski siduvat jõudu ei ole. (
27
)
73.
Seetõttu ei ole põhjust seda väidet rohkem uurida.
74.
Seega tuleb Euroopa Kohtul lahendada kaks küsimust: kas Kreeka ametiasutused on jätnud täitmata asutamislepingus sätestatud kohustuse järgida vastastikuse tunnustamise põhimõtet ja kas vaidlustatud menetluse läbiviimisel rikuti mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtteid (direktiivi artikli 4 lõikel 2 ja EÜ artiklil 12 ning 49 põhinevad väited).
Asutamislepingus sätestatud kvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise põhimõte
75.
Kvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise põhimõte tuleneb asutamisvabadust puudutavast Euroopa Kohtu praktikast. (
28
) See on siiski samamoodi kohaldatav teenuste osutamise suhtes. (
29
)
76.
Komisjon väidab, et vaidlustatud klausli eesmärk on takistada kandidaatidel oma kvalifikatsiooni ja kogemuste tõendamist nende koduliikmesriigis kehtivate eeskirjade kohaselt.
77.
Kreeka ametiasutused vaidlustavad vaidlustatud klausli komisjonipoolse tõlgenduse, väites, et tehniliste kogemuste ja kvalifikatsiooni tõendamine on välismaiste ettevõtete jaoks vähem kulukam kui kodumaiste ettevõtete jaoks. Nad kinnitavad, et ühtegi kandidaati ei kõrvaldatud konkursilt vaidlustatud klausli alusel.
78.
Kaebuse esitaja ise taotlust ei esitanud, sest ta arvas, et ta kõrvaldatakse vaidlustatud menetlusest. Seega ei ole teada, kas Kreeka ametiasutused oleksid tema kvalifikatsiooni tunnustanud või mitte. Samuti ei ole komisjon esitanud Euroopa Kohtule ühtegi tõendit, mis kinnitaks, et hankija ei oleks tunnustanud kvalifikatsioone mõne teise liikmesriigi kandidaadi puhul, kes esitas taotluse vaidlustatud menetluses osalemiseks.
79.
Järelikult tuleb kõnealune väide põhjendamatuse tõttu tagasi lükata.
Mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtete rikkumine
Direktiivi artikli 4 lõige 2
80.
On üldteada, et vaidlustatud menetlus kuulub direktiivi kohaldamisalasse (
30
) ja järelikult peab ERGA OSE AE direktiivi eeskirju järgima.
81.
Direktiivi artikli 4 lõikes 2 on sätestatud, et hankijad „tagavad”, et ei esineks vahetegemist eri tarnijate, töövõtjate või teenuseosutajate vahel.
82.
Oma riigihangetealases kohtupraktikas viitab Euroopa Kohus vaheldumisi „mittediskrimineerimise põhimõttele” ja „võrdse kohtlemise põhimõttele”. Ta on sedastanud, et võrdse kohtlemise põhimõte on riigihankeid käsitlevate direktiivide aluseks. (
31
) Samuti on ta selgitanud, et mittediskrimineerimise põhimõte riigihangetes on sama ühenduse õiguse üldpõhimõtte konkreetne väljendus. (
32
)
83.
Võrdse kohtlemise põhimõte tähendab omakorda läbipaistvuse tagamise kohustust, mis kehtib kõikide riigihankemenetluste suhtes, (
33
) et kõikidel võimalikel kandidaatidel oleks võrdne võimalus oma osalemistaotluse koostamiseks. (
34
)
84.
Läbipaistvuse kohustuse kohaselt peab hankija tagama, et taotluse esitamise tingimused oleks kõikidele võimalikele taotlejatele kergesti kättesaadavad. See hõlmab ka teavet kandidaatidelt osalemiseks nõutava kvalifikatsiooni kohta. Nagu Euroopa Kohus sedastas kohtuotsuses komisjon vs. Prantsusmaa: (
35
)„[…] direktiivi artikli 4 lõige 2, mis keelab igasuguse pakkujate diskrimineerimise, kaitseb ka neid, kes hoiduvad pakkumise esitamisest, sest hankija rakendatav menetlus asetab nad ebasoodsasse olukorda.”
85.
Kõnealuses kohtuotsuses leidis Euroopa Kohus, et piiratud teabe avaldamine Euroopa Ühenduste Teatajas kujutas endast diskrimineerimist, sest need kandidaadid, kellele oli kättesaadav riigi ametlikus väljaandes avaldatud täiendav teave, olid soodsamas olukorras, sest nende käsutuses oli kogu kättesaadav teave kavandatud ehitustööde täpse ulatuse kohta. (
36
)
86.
Kas Kreeka ametiasutused järgisid vaidlustatud menetluses artikli 4 lõike 2 nõudeid?
87.
Kreeka ametiasutused väidavad, et vaidlustatud klausel ei sunni võimalikke osalejaid kõrvale jääma. Nende arvates andis see lihtsalt teada, et diplomeid ja ametlikke tunnistusi ning üldisi tehnilisi kogemusi tõendavaid dokumente nõuti vaid veendumaks, et pakkujal oli olemas vajalik minimaalne tehniline pädevus. Kreeka väidab, et välismaistel konsultatsioonibüroodel või konsultantidel oli kodumaiste ettevõtete ees tõepoolest teatud eelised, sest neil oli lubatud tõendada enda tingimustele vastavust kõikide sobivate vahenditega, seejuures arvesse võttes ka varasemaid avaldusi kogemuse kohta. Lisaks kordab Kreeka, et iga kandidaat, kes oma sobivuses kahtles, võis lihtsalt paluda hankijaks olevalt asutuselt selgitusi.
88.
Komisjon väidab, et vaidlustatud klauslit saab tõlgendada üksnes nii, et välismaised projekteerimis- ja konsultatsioonibürood tuleb klassifitseerida vastavalt hankijale varem (eelnenud kuue kuu jooksul) esitatud kvalifikatsioonide liigitusele. Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et kaebuse esitaja ei söandanud nimetatud tingimuse tõttu vaidlustatud menetluses osaleda. Samuti leiab komisjon, et vaidlustatud klausliga võeti kasutusele täiendav tingimus, mida välismaistel projekteerimis- ja konsultatsioonibüroodel on eriti raske täita.
89.
Nõustun komisjoni seisukohaga.
90.
Esiteks on vaidlustatud klausel minu arvates juba oma laadilt välismaiseid konsultatsioonibüroosid või konsultante tõrjuva mõjuga, sest selles on (sõnaselgelt) öeldud, et teatud kindlatel asjaoludel neid kandidaatidena ei aktsepteerita.
91.
Teiseks ei ole Kreeka ametiasutused tõendanud, et teave, mis selgitab, kuidas konsultatsioonibüroode või konsultantide kandidatuure käsitatakse, oli hanketeate avaldamise ajal võimalikele kandidaatidele kergesti kättesaadav.
92.
Lõpetuseks ei nõustu ma Kreeka ametiasutuste väitega, et tõrjuv mõju puudus, kuna võimalikud välismaised kandidaadid, kes kahtlesid oma sobivuses, oleksid saanud küsida hankijalt selgitusi oma väljavaadete kohta. Läbipaistvuse põhimõtte kohaselt peab võimalikul pakkujal olema talle kergesti kättesaadava avaldatud teabe alusel võimalik otsustada, kas esitada pakkumine või mitte. Ei piisa sellest, et oma seisundi kindlakstegemiseks peab ta ise initsiatiivi üles näitama ja täiendava üksikasjaliku teabe saamiseks vaeva nägema ning kulutusi tegema. (
37
) See kehtib seda enam juhul, kui (nagu käesolevas kohtuasjas) avaldatud pakkumistingimustes on sõnaselgelt öeldud, et kategooria, kuhu teistest liikmesriikidest pärit võimalikud kandidaadid kuuluvad, kõrvaldatakse menetlusest.
93.
Lisaks on selge, et vähemalt üks võimalik kandidaat (kaebuse esitaja) jättis tõepoolest sel põhjusel taotluse esitamata.
94.
Seetõttu leian, et vaidlustatud menetlus oli vastuolus direktiivi artikli 4 lõike 2 nõuetega.
EÜ artiklid 12 ja 49
95.
Kodakondsuse alusel diskrimineerimine, mis takistab teenuste osutamise vabaduse kasutamist, on loomulikult keelatud EÜ artikli 49 alusel; konkreetne kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeld seoses teenustega on sätestatud EÜ artiklis 12.
96.
Kuna aga vaidlustatud menetlus kuulub direktiivi kohaldamisalasse, ei ole nimetatud asutamislepingu sätete kohaldamist vaja uurida. (
38
)
Kohtukulud
97.
Nii komisjon kui ka Kreeka valitsus on taotlenud kohtukulude hüvitamist. Minu arvates võib rahuldada ainult ühe komisjoni poolt hagiavalduses esitatud väite. See, kuidas pooled on menetluse läbi viinud, ei ole Euroopa Kohut eriti aidanud nende kohtuasja asjaolude määratlemisel ja argumentide selgitamisel, millele kumbki pool on tuginenud.
98.
Vastavalt Euroopa Kohtu kodukorra artikli 69 lõike 3 esimesele lõigule tuleks poolte kohtukulud seetõttu jätta nende endi kanda.
Ettepanek
99.
Eeltoodud asjaoludest lähtudes teen Euroopa Kohtule ettepaneku:
—
tuvastada, et lisades konkursiteatesse (2003/S 205-185214) vaidlustatud klausli, ilma et oleks antud täiendavat teavet välismaiste konsultatsioonibüroode või konsultantide sobivuse kohta oma kandidatuuri esitamiseks, on Kreeka ametiasutused rikkunud nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/38/EMÜ (millega kooskõlastatakse veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate tellijate hankemenetlused) artikli 4 lõikes 2 ette nähtud kohustusi;
—
jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata;
—
jätta poolte kohtukulud nende endi kanda.
(
1
)	Algkeel: inglise.
(
2
)	Nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiiv 93/38/EMÜ, millega kooskõlastatakse veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate tellijate hankemenetlused (EÜT 1993, L 199, lk 84; ELT eriväljaanne 06/02, lk 194), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu . aasta direktiiviga 98/4/EÜ (EÜT 1998, L 101, lk 1; ELT eriväljaanne 06/03, lk 91) ja komisjoni . aasta direktiiviga 2001/78/EÜ (EÜT 2001, L 285, lk 1; ELT eriväljaanne 06/04, lk 94).
(
3
)	Direktiivi artikli 2 lõike 1 punkt a.
(
4
)	Artikli 1 lõige 7.
(
5
)	Artikli 1 lõige 16.
(
6
)	Artikli 14 lõike 1 punkt c.
(
7
)	Lühidalt öeldes, nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/305/EMÜ, mis käsitleb riiklike ehitustöölepingute sõlmimise korra kooskõlastamist (EÜT 1971, L 185, lk 5), artiklis 23 on sätestatud, et kõik töövõtjad, ja nõukogu . aasta direktiivi 77/62/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike tarnelepingute sõlmimise kord (EÜT 1977, L 13, lk 1), artiklis 20 on sätestatud, et kõik tarnijad, kes on pankrotis või süüdi mõistetud ametialaste käitumisreeglitega seotud süüteos, kes on jätnud täitmata maksu- või sotsiaalkindlustusmaksetega seonduvad kohustused või kes on mainitud asjaolusid puudutavas osas ühe või teise nimetatud direktiivi alusel nõutavate andmete esitamisel süüdi raskes pettuses, kõrvaldatakse pakkumismenetlusest.
(
8
)	Nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiiv 92/13/EMÜ veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate üksuste hankemenetlusi käsitlevate ühenduse eeskirjade kohaldamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT 1992, L 76, lk 14; ELT eriväljaanne 06/01, lk 315).
(
9
)	Direktiivi 92/13 artikkel 1.
(
10
)	Seadus nr 716/1977 kuulutati hiljem kehtetuks ja asendati seadusega nr 3316/2005.
(
11
)	Euroopa Liidu Teatajas avaldatud hanketeate (2003/S 205-185214) tõlge. Komisjon vaidlustas viimase lõigu (kohtujuristi kursiiv) ja see on ka vaidlustatud teate ainus lõik, millele ta oma hagis viitab.
(
12
)	26. aprilli 2007. aasta otsus kohtuasjas C-195/04: komisjon vs. Soome (EKL 2007, lk I-3351, punkt 18 ja selles viidatud kohtupraktika).
(
13
)	Vt nt 19. märtsi 2009. aasta otsus kohtuasjas C-489/06: komisjon vs. Kreeka (EKL 2009, lk I-1797, punkt 48) nende asjaolude kohta, mida tuleb esitada, et tõendada liikmesriigi kohustuste täitmata jätmist haldustava tõttu.
(
14
)	12. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus C-195/04: komisjon vs. Soome, punkt 22 ja selles viidatud kohtupraktika.
(
15
)	Vt direktiivi 92/13/EMÜ artikkel 1.
(
16
)	18. detsembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-532/03: komisjon vs. Iirimaa (EKL 2007, lk I-11353, punkt 29 ja seal viidatud kohtupraktika).
(
17
)	Artikli 31 lõige 1.
(
18
)	Vt punkt 17.
(
19
)	17. novembri 1993. aasta otsus kohtuasjas C-71/92: komisjon vs. Hispaania (EKL 1993, lk I-5923).
(
20
)	18. novembri 1999. aasta otsus kohtuasjas C-107/98: Teckal Srl (EKL 1999, lk I-8121).
(
21
)	13. jaanuari 2005. aasta otsus kohtuasjas C-84/03: komisjon vs. Hispaania (EKL 2005, lk I-139).
(
22
)	Vt vastavalt hispaania-, itaalia-, hollandi- ja portugalikeelseid versioone: „Los criterios empleados podrán incluir […]”, „I criteri utilizzati possono comprendere […]”, „De gehanteerde criteria kunnen […] omvatten” ja „Os critérios utilizados podem incluir […]”.
(
23
)	Vt eespool punktis 5 nimetatud artikli 1 lõiget 7 ja võrdle avatud, piiratud ja läbirääkimistega menetluste mõisteid.
(
24
)	9. veebruari 2006. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-226/04 ja C-228/04: La Cascina jt (EKL 2006, lk I-1347, punkt 22).
(
25
)	EÜT 1992, L 209, lk 1; ELT eriväljaanne 06/01, lk 322.
(
26
)	Põhjenduses 34 on öeldud, et ühenduse eeskirju kvalifikatsiooni vastastikuse tunnustamise kohta kohaldatakse juhul, kui ideekonkursil osalemiseks nõutakse teatava kvalifikatsiooni tõendamist. Põhjenduses 36 on öeldud, et direktiivi reguleerimisalas kohaldatakse vastastikuse tunnustamise põhimõtteid. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt esitatakse põhjendustes sisuliste sätete põhjendused vastavalt EÜ artiklile 253.
(
27
)	Vt 24. novembri 2005. aasta otsus kohtuasjas C-136/04: Deutsches Milch-Kontor GmbH (EKL 2005, lk I-10095, punkt 32 ja seal viidatud kohtupraktika).
(
28
)	Vt nt 7. mai 1991. aasta otsus kohtuasjas C-340/89: Vlassopoulou (EKL 1991, lk I-2357, punktid 15–17) ja . aasta otsus kohtuasjas C-255/01: Markopoulos jt (EKL 2004, lk I-9077, punkt 63 ja seal viidatud kohtupraktika).
(
29
)	Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei nõua EÜ artikkel 49 mitte ainult igasuguse diskrimineerimise kõrvaldamist teenuseosutaja kodakondsuse alusel, vaid ka igasuguste piirangute kõrvaldamist, mis võivad keelata, takistada või muuta vähem soodsaks selle teenuseosutaja tegevuse, kelle asukoht on teises liikmesriigis, kus ta seaduslikult sarnaseid teenuseid osutab. Vt nt 17. juuli 2008. aasta otsus kohtuasjas C-389/05: komisjon vs. Prantsusmaa (EKL 2008, lk I-5397, punkt 57).
(
30
)	Vt punkt 14.
(
31
)	16. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas C-213/07: Michaniki (EKL 2008, lk I-9999, punktid 44 ja 45 ning seal viidatud kohtupraktika).
(
32
)	13. oktoobri 2005. aasta otsus kohtuasjas C-458/03: Parking Brixen GmbH (EKL 2005, lk I-8585, punkt 48) ja . aasta otsus kohtuasjas 810/79: Überschär (EKL 1980, lk 2747, punkt 16).
(
33
)	Vt näiteks 25. aprilli 1996. aasta otsus kohtuasjas C-87/94: komisjon vs. Belgia (EKL 1996, lk I-2043, punktid 51–54), . aasta otsus kohtuasjas C-324/98: Telaustria (EKL 2000, lk I-10745, punkt 61) ja eespool 24. joonealuses märkuses viidatud otsus liidetud kohtuasjades C-226/04 ja C-228/04: La Cascina jt, punkt 32.
(
34
)	12. detsembri 2002. aasta otsus kohtuasjas C-470/99: Universale-Bau jt (EKL 2002, lk I-11617, punkt 93).
(
35
)	5. oktoobri 2000. aasta otsus kohtuasjas C-16/98: komisjon vs. Prantsusmaa (EKL 2000, lk I-8315, punkt 109, milles Euroopa Kohus uuris direktiivi artikli 4 lõiget 2).
(
36
)	Vt 35. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa, punkt 111.
(
37
)	Ma ei taha väita, et läbipaistvuse tagamise kohustus on jäetud täitmata, kui võimalik pakkuja saab kätte üksikasjalikuma teabe, esitades hankijale selleks lihtsalt taotluse: vt minu 7. juuni 2007. aasta ettepanek kohtuasjas C-241/06: Lämmerzahl, milles otsus tehti (EKL 2007, lk I-8415, ettepaneku punktid 70–73).
(
38
)	Vt analoogia alusel 18. detsembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-341/05: Laval (EKL 2007, lk I-11767, punktid 54 ja 55).