62013CJ0546
EUROOPA KOHTU OTSUS (kümnes koda)
6. november 2014 (
*1
)
„Eelotsusetaotlus — Määrus (EMÜ) nr 2658/87 — Ühine tollitariifistik — Tariifne klassifitseerimine — Kombineeritud nomenklatuur — Rubriigid 8471 ja 8518 — Elektromagnetsignaali helilaineteks muundades heli taasesitavad kõlarid, mida saab ühendada üksnes arvutiga ja mida turustatakse eraldi”
Kohtuasjas C‑546/13,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Corte suprema di cassazione (Itaalia) 19. märtsi 2013. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 22. oktoobri 2013, menetluses
Agenzia delle Dogane,
Ufficio di Verona dell’Agenzia delle Dogane
versus
ADL American Dataline Srl,
EUROOPA KOHUS (kümnes koda),
koosseisus: koja esimees C. Vajda (ettekandja), kohtunikud A. Rosas ja E. Juhász,
kohtujurist: Y. Bot,
kohtusekretär: A. Calot Escobar,
arvestades kirjalikku menetlust,
arvestades kirjalikke seisukohti, mille esitasid:
—
Itaalia valitsus, esindaja: G. Palmieri, keda abistas avvocato dello Stato F. Urbani Neri,
—
Euroopa Komisjon, esindajad: A. Caeiros ja G. Gattinara,
arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi ilma kohtujuristi ettepanekuta,
on teinud järgmise
otsuse
1
Eelotsusetaotlus puudutab nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382) I lisas sisalduva kombineeritud nomenklatuuri selle versioonides, mis tulenevad järjestikku komisjoni 13. oktoobri 2000. aasta määrusest (EÜ) nr 2388/2000 (EÜT L 264, lk 1), komisjoni 6. augusti 2001. aasta määrusest (EÜ) nr 2031/2001 (EÜT L 279, lk 1), komisjoni 1. augusti 2002. aasta määrusest (EÜ) nr 1832/2002 (EÜT L 290, lk 1) ja komisjoni 11. septembri 2003. aasta määrusest (EÜ) nr 1789/2003 (EÜT L 281, lk 1), (edaspidi „KN”) tõlgendamist.
2
Eelotsusetaotlus on esitatud kohtuvaidluse raames, mille pooled on ühelt poolt Agenzia delle Dogane (tolliamet) ja Ufficio di Verona dell’Agenzia delle Dogane (tolliameti Verona büroo, edaspidi „Verona tollibüroo”) ja teiselt poolt ADL American Dataline Srl (edaspidi „ADL”) ning mis käsitleb valjuhääldite tariifset klassifitseerimist vastavalt KN‑ile.
Õiguslik raamistik
Kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteem
3
Tollikoostöö Nõukogu (nüüd Maailma Tolliorganisatsioon, Word Customs Organization, edaspidi „WCO”) asutati Brüsselis 15. detsembril 1950 allkirjastatud konventsiooniga nimetatud nõukogu asutamise kohta. Kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „HS”) töötas välja WCO ja see kehtestati 14. juunil 1983 Brüsselis sõlmitud rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga (edaspidi „HS‑konventsioon”), mis kiideti koos selle 24. juuni 1986. aasta muutmisprotokolliga Euroopa Majandusühenduse nimel heaks nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsusega 87/369/EMÜ (EÜT L 198, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 288).
4
HS‑konventsiooni artikli 3 lõike 1 kohaselt kohustub iga konventsiooniosaline tagama, et tema tollitariifi‑ ja statistikanomenklatuurid on HS‑iga kooskõlas, ja kasutama kõiki HS‑i rubriike ja alamrubriike ilma täienduste või muudatusteta ning nende vastavate arvkoodidega ning järgima selle süsteemi numeratsiooni. Iga konventsiooniosaline kohustub kasutama HS üldisi tõlgendamisreegleid ning märkusi jaotise, grupi ja alamrubriigi kohta ning hoiduma muutmast jaotiste, gruppide ja alamrubriikide ulatust.
5
WCO kiidab HS‑konventsiooni artiklis 8 sätestatud tingimustel heaks nimetatud konventsiooni artiklis 6 ette nähtud HS-i komitee poolt vastu võetud selgitavad märkused ja klassifitseerimise arvamused.
6
Põhikohtuasja faktiliste asjaolude asetleidmise kuupäeval oli HS‑i selgitav märkus, mis käis KN‑i rubriigi 8471 kohta, sõnastatud järgmiselt:
„I. Arvutid, nende plokid
Andmetöötlus tähendab igasuguse informatsiooni käitlust eelnevalt kehtestatud loogilises järgnevuses ja kindlal eesmärgil või eesmärkidel.
[…]”
7
HS‑konventsiooni artikli 8 lõike 2 alusel 1. veebruaril 2002 jõustunud HS‑i selgitav märkus rubriigi 8471 kohta oli sõnastatud järgmiselt:
„D. Eraldi tarnitavad plokid
[…]
Plokki loetakse andmetöötlussüsteemi osaks, kui see täidab andmetöötluse funktsiooni ja vastab kõigile järgmistele tingimustele:
a)
on üksnes või peamiselt automaatsetes andmetöötlussüsteemides kasutatavat tüüpi;
b)
on ühendatav keskseadmega (protsessoriga) kas vahetult või ühe või mitme muu ploki kaudu ning
c)
on suuteline võtma vastu või edastama andmeid selles süsteemis kasutataval kujul (koodi või signaalina).
Kui plokk täidab muud spetsiifilist funktsiooni kui andmetöötlus, klassifitseeritakse see funktsioonile vastavas rubriigis või sellise puudumisel vastavas jääkrubriigis (vt selle grupi märkust 5 E).
[…]”
8
HS‑konventsiooni artikli 8 lõike 2 alusel 1. veebruaril 2004 jõustunud HS‑i selgitav märkus rubriigi 8518 oli sõnastatud järgmiselt:
„B. Valjuhääldid, korpusesse monteeritud või monteerimata
[…]
Valjuhääldid võivad olla monteeritud raamidele, šassiidele või erinevat tüüpi kappidesse (sageli akustiliselt projekteeritud) või isegi mööblielementidesse. Nad jäävad selles rubriigis klassifitseerituks ka siis eeldusel, et selle terviku põhifunktsiooniks on olla valjuhääldi. Eraldi esitatud raamid, šassiid, kapid jne jäävad ka siin klassifitseerituks eeldusel, et nad on ära tuntavad kui peamiselt valjuhääldite monteerimiseks ettenähtud; grupis 94 nimetatud mööbliesemed, mis lisaks oma normaalfunktsioonile võivad olla kasutatud valjuhääldite paigutamiseks, klassifitseerittakse grupis 94.
Rubriiki kuuluvad arvutiga ühendamiseks mõeldud valjuhääldid, kui nad on eraldi esitatud.”
Määrus nr 2658/87
9
Määruse (EMÜ) nr 2658/87 artikli 10 lõige 2 näeb ette:
„Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse [nõukogu 28. juuni 1999. aasta] otsuse 1999/468/EÜ[, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (EÜT L 184, lk23; ELT eriväljaanne 01/03, lk 124)] artikleid 4 ja 7.
Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.”
10
Määruse artikkel 12 sätestab:
„1.   Komisjon võtab igal aastal määruse vormis kooskõlas artikliga 1 vastu [KN‑i] täieliku variandi koos tollimaksumääradega, nagu see tuleneb nõukogu või komisjoni poolt vastuvõetud meetmetest. Nimetatud määrus avaldatakse hiljemalt 31. oktoobril Euroopa Ühenduste Teatajas ja seda kohaldatakse alates järgneva aasta 1. jaanuarist.
2.   Ühise tollitariifistiku või TARIC-iga [(Euroopa ühenduste integreeritud tariif)] seotud meetmed ja andmed edastatakse võimaluse korral elektroonilisel kujul, kasutades selleks elektroonilisi vahendeid.
3.   Ühise tollitariifistiku ja TARIC-i ühtse kohaldamise tagamiseks soodustab komisjon liikmesriikide tollilaborite tegevuse kooskõlastamist ja ühtlustamist, kasutades võimaluse korral elektroonilisi vahendeid.”
KN
11
Euroopa Liitu imporditud kauba tolliotstarbel klassifitseerimist reguleerib KN. Põhikohtuasja faktiliste asjaolude asetleidmise ajal – ajavahemikus 2001. aastast 2003. aastani – kehtinud KN‑i versioonid on kehtestatud määrustega nr 2388/2000, nr 2031/2001, nr 1832/2002 ja nr 1789/2003. Kõigist neist määrustest tulenevates versioonides on eelotsuse küsimustega seotus klassifitseerimise üldreeglid ja KN‑i grupi 84 rubriigid ning selle grupi märkused sõnastatud identselt.
12
KN‑i esimese osa I jao A-osas sisalduvates KN‑i klassifitseerimise üldreeglites on sätestatud:
„Kaupade [KN‑i] klassifitseerimine toimub järgmiste põhimõtete kohaselt.
1.
Jaotiste, kaubagruppide ja alamgruppide nimetused on antud suunaval eesmärgil; ametlik klassifitseerimine peab toimuma lähtuvalt rubriikide kirjeldustest ja vastavate jaotiste ja gruppide märkustest ning alljärgnevatest sätetest tingimusel, et need rubriigid või märkused ei näe ette muud.
[…]
3.
Kui [...] mõnel […] põhjusel kaup osutub esmapilgul klassifitseeritavaks kahte või enamasse rubriiki, toimub klassifitseerimine järgmiselt.
a)
kaupa täpsemalt kirjeldav rubriik on eelistatud üldisemat kirjeldust sisaldavate rubriikide ees. Kui aga kaks või enam rubriiki kirjeldavad vaid osa ainetest või materjalidest, mis sisalduvad segatud või kombineeritud tootes, või ainult osa jaekaubanduse jaoks mõeldud komplekti kuuluvatest üksikesemetest, siis vaadeldakse neid rubriike nende kaupade suhtes kui võrdselt sobivaid, isegi kui üks rubriikidest kirjeldab kaupa täielikumalt või täpsemalt;
b)
segud, erinevatest materjalidest või komponentidest koosnevad kaubad ja jaekaubanduse jaoks mõeldud komplektina esitatud kaubad, mida pole võimalik klassifitseerida reegli 3 punkti a järgi, klassifitseeritakse materjali või komponendi järgi, mis määrab nende põhiomadused, kui selline kriteerium on rakendatav;
c)
kaubad, mida ei saa klassifitseerida reegli 3 punkti a või b järgi, klassifitseeritakse rubriiki, mis on neid võrdsel määral kirjeldavate rubriikide numbrilises järjestuses kõige viimane.
[…]
6.
Kaupade ametlik klassifitseerimine iga rubriigi alamrubriikidesse toimub nende alamrubriikide kirjelduste ja alamrubriikide kohta käivate märkuste põhjal, kasutades eespool toodud reegleid vajalike muudatustega ning arvestades, et omavahel on võrreldavad vaid sama taseme alamrubriigid. Selle reegli kohaldamisel kasutatakse ka vastavaid märkusi jaotiste ja gruppide kohta, kui kontekst ei nõua teisiti.”
13
KN‑i teises osas on XVI jaotis pealkirjaga „Helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestamise ja taasesitamise seadmed, nende osad ja tarvikud”.
14
KN‑i XVI jaotise märkused 3, 4 ja 5 on sõnastatud järgmiselt:
„3.
Kui kontekst ei nõua teisiti, siis kahest või enamast omavahel tervikuks ühendatud masinast koosnevad liitmasinad ja muud kahe või enama üksteist täiendava või asendava funktsiooni täitmiseks konstrueeritud masinad klassifitseeritakse nii, nagu koosneksid nad ainult sellest komponendist või oleksid sellised masinad, mis täidavad põhifunktsiooni.
4.
Kui masin, sealhulgas masinate kombinatsioon, koosneb eraldi (kas sõltumatutest või torustike, ülekandeseadmete, elektrikaablite või muude seadmete kaudu ühendatud) komponentidest, mis on mõeldud mõne grupi 84 või 85 rubriigis täpselt määratletud funktsiooni ühildatud täitmiseks, siis klassifitseeritakse masin tervikuna rubriiki, mis vastab sellele funktsioonile.
5.
Käesolevates märkustes tähistab termin „masin” gruppide 84 ja 85 mis tahes rubriigis käsitletud masinat, seadmestikku, mehhanismi, aparaati või seadet.”
15
KN‑i jaotises on grupp 84 pealkirjaga „Tuumareaktorid, katlad, masinad ja mehaanilised seadmed; nende osad”. Grupp sisaldab muu hulgas järgmisi rubriike:
„8471 arvutid, nende plokid; optilised ning magnetriiderid, seadmed kodeeritud andmete kirjutamiseks andmekandjatele, mujal nimetamata seadmed nende andmete töötlemiseks:
[…]
—
muud arvutid:
[…]
8471 60 – sisend- või väljundseadmed, sisaldavad või ei sisalda samas korpuses mäluseadet:
[…]
8471 60 90 – – – muud
[…]”
16
Grupi 84 märkus 5 on sõnastatud nii:
„[…]
B.
Arvutid võivad olla süsteemide kujul, mis koosnevad erinevast hulgast omaette korpuses paiknevatest plokkidest. Kui punktist E ei tulene teisiti, loetakse plokki süsteemi osaks, kui see vastab järgmistele tingimustele:
a)
on üksnes või peamiselt automaatsetes andmetöötlussüsteemides kasutatavat tüüpi;
b)
on ühendatav keskseadmega kas vahetult või ühe või mitme muu ploki kaudu ning
c)
on suuteline võtma vastu või edastama andmeid selles süsteemis kasutataval kujul (koodi või signaalina).
[…]
E.
Masinad, mis täidavad muud spetsiifilist funktsiooni kui andmetöötlus ja mis sisaldavad arvutit või töötavad koos arvutiga, klassifitseeritakse nende funktsioonidele vastavatesse rubriikidesse või selliste puudumisel jääkrubriikidesse.”
17
KN‑i grupi 84 märkuse 5 punkte C ja D muudeti komisjoni 17. oktoobri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1549/2006, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa, (ELT L 301, lk 1), mis jõustus 1. jaanuaril 2007. Selle grupi märkuse 5 punkt C on sõnastatud järgmiselt:
„C. Kui punktidest D ja E ei tulene teisiti, loetakse plokki automaatse andmetöötlussüsteemi osaks siis, kui ta vastab järgmistele tingimustele:
1)
on üksnes või peamiselt automaatsetes andmetöötlussüsteemides kasutatavat tüüpi;
2)
on ühendatav keskseadmega (protsessoriga) kas vahetult või ühe või mitme muu ploki kaudu ning
3)
on suuteline võtma vastu või edastama andmeid selles süsteemis kasutataval kujul (koodi või signaalina).
Tollile eraldi esitatavad automaatse andmetöötlusseadme (arvuti) plokid klassifitseeritakse rubriiki 8471.
[…]”
18
KN‑i grupi 84 märkuse 5 punkti D punkt 3 määrusega nr 1549/2006 muudetud kujul on järgmine:
„D. Rubriiki 8471 ei kuulu järgmised tooted, kui need esitatakse eraldi, isegi kui need vastavad kõigile märkuses 5 C sätestatud tingimustele:
[…]
3)
valjuhääldid ja mikrofonid;
[…]”
19
KN‑i XVI jaotises on samuti grupp 85 pealkirjaga „Elektrimasinad ja -seadmed, nende osad; helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestamise ja taasesitamise seadmed, nende osad ja tarvikud”.
20
Määrusest nr 2388/2000 tulenevas KN‑i versioonis on KN‑i rubriik 8518 sõnastatud järgmiselt:
„8518 Mikrofonid ja nende alused; valjuhääldid, korpusesse monteeritud või monteerimata; kõrvaklapid, nende kombinatsioonid mikrofoniga; elektrilised helisagedusvõimendid; elektriline helivõimendusaparatuur:
[…]
8518 22 – – valjuhääldid, mitmekaupa korpuses:
[...]
8518 22 90 – – – muud”
21
Nii määrusest nr 2031/2001 kui ka määrusest nr 1832/2002 tulenevas KN‑i versioonis on KN‑i rubriik 8518 sõnastatud järgmiselt:
„8518 Mikrofonid ja nende alused; valjuhääldid, korpusesse monteeritud või monteerimata; kõrvaklapid ja kuularid, komplektis mikrofoniga või mikrofonita, ning mikrofoni ja üht või mitut valjuhääldit sisaldavad komplektid; elektrilised helisagedusvõimendid; elektriline helivõimendusaparatuur:
[…]
8518 22 – – valjuhääldid, mitmekaupa korpuses:
[...]
8518 22 90 – – – muud”
22
Määrusest nr 1789/2003 tulenevas KN‑i versioonis on KN‑i rubriik 8518 sõnastatud järgmiselt:
„8518 Mikrofonid ja nende alused; valjuhääldid, korpusesse monteeritud või monteerimata; kõrvaklapid ja kuularid, komplektis mikrofoniga või mikrofonita, ning mikrofoni ja üht või mitut valjuhääldit sisaldavad komplektid, elektrilised helisagedusvõimendid; elektriline helivõimendusaparatuur:
[…]
8518 22 – –valjuhääldid, mitmekaupa korpuses:
[…]
8518 22 90 – – – muud”
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
23
ADL importis ajavahemikul 2001. aasta detsembrist kuni 2003. aasta oktoobrini liidu tolliterritooriumile Ameerika Ühendriikides asuva äriühingu Harman Multimedia toodetud kõlareid, mis on mõeldud kasutamiseks ainult kaubamärgi Apple arvutite väljundseadmetena.
24
Tollideklaratsiooni märkis ADL imporditud kõlarite klassifikatsiooniks KN‑i alamrubriigi 8471 60 90 (arvutite välisseadmed), mille puhul kehtib seega tollimaksuvabastus. Kui Verona ja Treviso (Itaalia) tollibürood mõne eelnimetatud imporditoimingu käigus kaupa füüsiliselt kontrollisid, ei esitanud nad sellise tariifse klassifikatsiooni kohta ühtegi märkust.
25
Jõustunud maksuteate muutmise menetluse tulemusel nõudis Verona tollibüroo 2005. aastal ADL‑ilt tagantjärele tollimaksu tasumist põhjendusel, et asjaomased kõlarid klassifitseeriti importimisel valesti KN‑i alamrubriiki 8471 60 90 kui arvutite välisseadmed, mille tõttu need on tollimaksuvabad, mitte kui valjuhääldid, mis kuuluvad KN‑i alamrubriiki 8518 22 90 ja mille tollimaksumäär on 4,5%.
26
Pädevates Commissione tributariates (maksukohus) toimunud sisulises menetluses, mille ese oli ADL‑ile adresseeritud tollimaksuotsuse tühistamistaotlus, tehti otsus viimase kasuks.
27
Commissione tributaria della regione Veneto (Veneto maakonna maksukohus) asus oma 10. juuli 2009. aasta otsuses seisukohale, et imporditud kõlarid klassifitseeriti õigesti KN‑i alamrubriiki 8471 60 90, kuna seadme kasutusjuhendist selgub, et seda „saab kasutada ainult siis, kui see on USB‑kaabli abil ühendatud arvutiga, millel on MAC OS 9.04 või kõrgema versiooni operatsioonisüsteem” ja see ei ühildu „muude heliaparatuuridega kui personaalarvuti oma ega personaalarvutitega, mis töötavad teiste operatsioonisüsteemidega kui MAC OS 9”.
28
Agenzia delle Dogane vaidlustas selle kohtuotsuse eelotsusetaotluse esitanud kohtus, väites muu hulgas, et kõnealuste kõlarite tariifne klassifikatsioon on vale. Sisuliselt väitis ta, et neid imporditud tooteid on kirjeldatud kui kõlareid („speakers multimedia”), mille funktsioon on taasesitada heli, muundades elektromagnetsignaali helilaineteks, ja mida saab ühendada ainult personaalarvutiga. Agenzia delle Dogane sõnul on tootel kõik omadused, mis võimaldavad selle klassifitseerida nii KN‑i rubriiki 8518 kui valjuhääldid kui ka KN‑i alamrubriiki 8471 60 kui arvutite väljundseadmed.
29
Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab ühelt poolt, et asja sisuliselt arutanud kohtu tuvastatud tehniline asjaolu, et imporditud tooteid saab kasutada ainuüksi siis, kui need on ühendatud arvutiga, ning et need toimivad ainult koos konkreetse operatsioonisüsteemiga, toetab KN‑i alamrubriiki 8471 60 90 klassifitseerimise põhjendatust. Teiselt poolt leiab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et akustiliste kõlarite funktsionaalne aspekt – seade on mõeldud heli taasesitamiseks – räägib KN‑i alamrubriiki 8518 22 90 klassifitseerimise kasuks, sest see konkreetne funktsioon on käsitatav kui „muu spetsiifiline funktsioon kui andmetöötlus”, nagu on täpsustatud KN‑i grupi 84 märkuse 5 punktis E.
30
Neil asjaoludel otsustas Corte suprema di cassazione (kassatsioonikohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.
Kas [määruse nr 2658/87] artikli 10 lõikega 2 ja artikliga 12 ning õiguskindluse põhimõttega on vastuolus see, kui [määruse nr 1549/06] I lisa teises osas oleva tollimaksude loendi grupi 84 märkustesse tehtud muudatusi (millega jäeti valjuhääldid [KN‑i] rubriigist 8471 välja, kui need on arvutist eraldi esitatud) tõlgendatakse nii, et [ADL‑i] imporditud tooted […] täidavad „muud” spetsiifilist funktsiooni (heli taasesitamine ja võimendamine) kui andmetöötlus?
2.
Kas [ADL‑i] imporditud tooted […] kui „valjuhääldeid”, mida turustatakse arvutist eraldi, tuleb käsitada kui seadmeid, mis „täidavad muud spetsiifilist funktsiooni kui andmetöötlus” – juhul, kui heli taasesitamist ja võimendamist tuleb selliseks funktsiooniks lugeda –, või tuleb neid hoopis käsitada süsteemi plokkidena, mis täidavad muud spetsiifilist funktsiooni kui andmetöötlus, sest võttes arvesse nende spetsiifilisi tehnilisi omadusi (ühendatavad ainult USB kaabliga; nõutav MAC OS 9. operatsioonisüsteem), „ei ole neil sellist funktsiooni, mida nad saaksid täita sellise seadme [st arvuti] abita”; (Euroopa Kohtu […] otsus [Peacock, C‑339/98, EU:C:2000:573], punktid 14 ja 15, ning […] otsus [Olicom, C‑142/06, EU:C:2007:449], punktid 20, 29 ja 30, – kuigi need puudutavad teistsuguseid seadmeid, nimelt võrgukaarte ja nn kombineeritud võrgukaarte, tunduvad taandavat spetsiifilise „muu” funktsiooni puudumise kahele tegurile: et seade toimib ainult personaalarvuti kaudu ja et seade suudab arvuti edastatud signaale vastu võtta ja neid väljundseadmena töödelda)?”
Eelotsuse küsimused
Teine küsimus
31
Teise küsimusega, mida tuleb käsitleda esimesena, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada saada, kas põhikohtuasjas käsitletavad tooted tuleb arvuti väljundseadmetena klassifitseerida KN‑i alamrubriiki 8471 60 90 või valjuhäälditena KN‑i alamrubriiki 8518 22 90.
32
Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale on õiguskindluse ning lihtsa järelkontrolli tagamiseks vajalik, et kaupade tariifse klassifitseerimise otsustav kriteerium oleksid kauba objektiivsed tunnused ning omadused selliselt, nagu need on kindlaks määratud KN‑i rubriigi ning jaotise või grupi märkuste sõnastuses (kohtuotsus Delphi Deutschland, C‑423/10, EU:C:2011:315, punkt 23 ja seal viidatud kohtupraktika).
33
KN‑i selgitavad märkused, mille on välja töötanud komisjon, ning HS‑i selgitavad märkused, mille on välja töötanud WCO, aitavad tõlgendada tariifirubriikide reguleerimisala, kuid ei ole siiski õiguslikult siduvad (kohtuotsus Delphi Deutschland, EU:C:2011:315, punkt 24 ja seal viidatud kohtupraktika).
34
Lisaks sellele tuleb kohasesse rubriiki klassifitseerimise kohta meelde tuletada, et objektiivne klassifitseerimiskriteerium võib olla ka toote kasutuseesmärk, juhul kui see tuleneb nimetatud toote olemusest, mida omakorda saab hinnata selle toote objektiivsete tunnuste ning omaduste alusel (vt kohtuotsus Olicom, C‑142/06, EU:C:2007:449, punkt 18).
35
Tuleb tõdeda, et KN‑i alamrubriigi 8471 60 90 sõnastus on „muud”. Nagu nähtub alamrubriigile 8471 60 eelnevast alajaotisest, käib KN‑i alamrubriik 8471 60 90 siiski „muude arvutite” kohta. Tuleb tõdeda ka, et KN‑i alamrubriigi 8518 22 90 sõnastus on „muud”. Seega tuleneb KN‑i alamrubriigi 8518 22 sõnastusest, et KN‑i alamrubriik 8518 22 90 käib mitmekaupa samasse korpusesse monteeritud valjuhääldi kohta.
36
KN‑i grupi 84 märkuse 5 punkti E kohaselt „[klassifitseeritakse m]asinad, mis täidavad muud spetsiifilist funktsiooni kui andmetöötlus ja mis sisaldavad arvutit või töötavad koos arvutiga, […] nende funktsioonidele vastavatesse rubriikidesse või selliste puudumisel jääkrubriikidesse”.
37
Märkuse sõnastusest tuleneb, et koos arvutiga töötava seadme „spetsiifiline funktsioon” peab olema „muu […] kui andmetöötlus” (kohtuotsus Kip Europe jt, C‑362/07 ja C‑363/07, EU:C:2008:710, punkt 32 ja seal viidatud kohtupraktika).
38
Lisaks tuleneb nimetatud märkuse üldisest ülesehitusest ja eesmärgist, et märkuses esitatud väljendiga „klassifitseeritakse nende funktsioonidele vastavatesse rubriikidesse” ei soovita muuta klassifitseeritava seadme üht funktsiooni määravamaks kui teised selle seadme funktsioonid, mis seonduvad andmetöötlusega, vaid vältida seda, et seadmed, mille funktsioon ei seisne andmetöötluses, klassifitseeritakse rubriiki 8471 üksnes seetõttu, et nende ehitusse kuulub ka automaatne andmetöötlusseade või et nad töötavad niisuguse seadmega ühendatuna (kohtuotsus Kip Europe jt, EU:C:2008:710, punkt 33).
39
Mis puutub mõistesse „andmetöötlus”, siis esiteks näeb KN‑i rubriiki 8471 puudutava HS‑i selgitava märkuse I peatüki esimene lõik ette, et andmetöötlus tähendab igasuguse informatsiooni käitlust eelnevalt kehtestatud loogilises järgnevuses ja kindlal eesmärgil või eesmärkidel. Arvestades teiseks selle selgitava märkuse üldist ülesehitust ja konteksti, on ilmne, et seda mõistet tuleb sisuliselt käsitada nii, et see tähendab põhimõtteliselt andmete kasutamist, st andmete salvestamist, muutmist, säilitamist, konverteerimist ja töötlemist (vt kohtuotsus Data I/O, C‑370/08, EU:C:2010:284, punkt 35).
40
Sellest tulenevalt täidavad põhikohtuasjas käsitletavad tooted, mille spetsiifiline funktsioon on taasesitada heli, muundades elektromagnetsignaali helilaineteks, muud funktsiooni kui andmetöötlus. Nagu nähtub käesoleva kohtuotsuse punktist 38, ei välista asjaolu, et valjuhääldi tuleb ühendada teise seadmega, nagu KN‑i rubriiki 8471 kuuluv arvuti, selle klassifitseerimist rubriiki, mis vastab tema spetsiifilisele funktsioonile.
41
Lisaks tuleb KN‑i rubriigi 8518 oleva termini „valjuhääldi” tõlgendamisel arvestada seda rubriiki 8518 puudutava HS‑i selgitava märkuse punktiga B ka enne selle selgitava märkuse jõustumist toimunud asjaomaste toodete impordi puhul. Kuna selle rubriigi määrusest nr 1789/2003 tulenev sõnastus on „valjuhääldi” osas identne sama KN‑i rubriigi sõnastusega määrusest nr 2388/2000, 2031/2001 ja 1832/2002 tulenevas versioonis, siis ei ole põhimõtteliselt vaja anda terminile „valjuhääldi” teistsugust tähendust kui see, mis tuleneb mainitud selgitava märkuse punktist B (vt selle kohta kohtuotsus Delphi Deutschland, EU:C:2011:315, punkt 26).
42
Vastavalt KN‑i rubriigi 8158 kohta käiva asjaomase selgitava märkuse punktile B kuuluvad sellesse rubriiki arvutiga ühendamiseks mõeldud valjuhääldid, kui nad on eraldi esitatud.
43
Kõiki eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb teisele küsimusele vastata, et KN‑i tuleb tõlgendada nii, et sellised tooted nagu need, millega on tegemist põhikohtuasjas, mis ühendatakse operatsioonisüsteemiga „MAC OS” või hilisema operatsioonisüsteemiga varustatud arvutiga, tuleb klassifitseerida selle nomenklatuuri 8518 22 90 kui valjuhääldid.
Esimene küsimus
44
Arvestades teisele küsimusele antud vastust, ei ole vaja esimesele küsimusele vastata.
Kohtukulud
45
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (kümnes koda) otsustab:
Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas sisalduva kombineeritud nomenklatuuri selle versioonides, mis tulenevad järjestikku komisjoni 13. oktoobri 2000. aasta määrusest (EÜ) nr 2388/2000, komisjoni 6. augusti 2001. aasta määrusest (EÜ) nr 2031/2001, komisjoni 1. augusti 2002. aasta määrusest (EÜ) nr 1832/2002 ja komisjoni 11. septembri 2003. aasta määrusest (EÜ) nr 1789/2003, tuleb tõlgendada nii, et sellised tooted nagu need, millega on tegemist põhikohtuasjas ja mis ühendatakse operatsioonisüsteemiga „MAC OS” või hilisema operatsioonisüsteemiga varustatud arvutiga, tuleb klassifitseerida selle nomenklatuuri 8518 22 90 kui valjuhääldid.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: itaalia.