62008TJ0005_LV
Puses
Sprieduma pamatojums
Rezolutīvā daļa
Puses
Apvienotās lietas no T‑5/08 līdz T‑7/08
Société des produits Nestlé SA, Vevē [ Vevey ] (Šveice), ko pārstāv A. fon Mīlendāls [ A. Von Mühlendahl ], advokāts,
prasītāja,
pret
Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju (preču zīmes, paraugi un modeļi) (ITSB), ko pārstāv R. Petke [ R. Pethke ], pārstāvis,
atbildētājs,
otra procesa ITSB Apelāciju padomē dalībniece, kas iestājusies lietā Vispārējā tiesā, –
Master Beverage Industries Pte Ltd, Singapūra (Singapūra), ko pārstāv N. Klarembo [ N. Clarembeaux ], D. Vervē [ D. Vervaet ] un P. Mājārts [ P. Maeyaert ], advokāti,
par prasību par trim ITSB Apelāciju otrās padomes 2007. gada 1. oktobra lēmumiem lietās R 563/2006‑2, R 568/2006‑2 un R 1312/2006‑2 attiecībā uz iebildumu procesu starp Société des produits Nestlé SA
un Master Beverage Industries Pte Ltd .
VISPĀRĒJĀ TIESA (astotā palāta)
šādā sastāvā: priekšsēdētāja M. E. Martinša Ribeiru [ M. E. Martins Ribeiro ], tiesneši S. Papasavs [ S. Papasavvas ] un A. Ditrihs [ A. Dittrich ] (referents),
sekretārs N. Rozners [ N. Rosner ], administrators,
ņemot vērā prasības pieteikumu, kas Pirmās instances tiesas kancelejā iesniegts 2008. gada 4. janvārī,
ņemot vērā ITSB atbildes rakstu, kas Pirmās instances tiesas kancelejā iesniegts 2008. gada 27. jūnijā,
ņemot vērā personas, kas iestājusies lietā, atbildes rakstu, kas Pirmās instances tiesas kancelejā iesniegts 2008. gada 30. jūnijā,
ņemot vērā 2008. gada 23. maija rīkojumu par lietu T‑5/08, T‑6/08 un T‑7/08 apvienošanu,
pēc 2009. gada 30. aprīļa tiesas sēdes
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
Sprieduma pamatojums
Prāvas priekšvēsture
1. 2003. gada 7. maijā persona, kas iestājusies lietā, – Master Beverage Industries Pte Ltd – Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam (preču zīmes, paraugi un modeļi) (ITSB) iesniedza trīs Kopienas preču zīmes reģistrācijas pieteikumus, pamatojoties uz grozīto Padomes 1993. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi (OV 1994, L 11, 1. lpp.) (aizstāta ar Padomes 2009. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 207/2009 par Kopienas preču zīmi (OV L 78, 1. lpp.)).
2. Trīs preču zīmes, kuras lūdza reģistrēt (turpmāk tekstā kopumā – “reģistrācijai pieteiktās preču zīmes”), ir šādi grafiskie apzīmējumi:
– lietā T‑5/08 (Kopienas preču zīmes reģistrācijas pieteikums Nr. 3157005) – tālāk attēlotais apzīmējums “Golden Eagle” gaiši brūnā, tumši brūnā, sarkanā, dzeltenā, zelta, baltā, sudraba un zilā krāsā (turpmāk tekstā – “reģistrācijai pieteiktā preču zīme Nr. 1”):
>image>4
– lietā T‑6/08 (Kopienas preču zīmes reģistrācijas pieteikums Nr. 3156924) – tālāk attēlotais apzīmējums “Golden Eagle Deluxe” tumši brūnā, gaiši brūnā, sarkanā, zelta, baltā un dzeltenā krāsā (turpmāk tekstā – “reģistrācijai pieteiktā preču zīme Nr. 2”):
>image>5
– lietā T‑7/08 (Kopienas preču zīmes reģistrācijas pieteikums Nr. 3157534) – tālāk attēlotais apzīmējums “Golden Eagle Deluxe” tumši brūnā, gaiši brūnā, sarkanā, zelta, baltā un dzeltenā krāsā (turpmāk tekstā – “reģistrācijai pieteiktā preču zīme Nr. 3”):
>image>6
3. Preces, attiecībā uz kurām tika pieteikta preču zīmes reģistrācija, ietilpst 30. klasē atbilstoši pārskatītajam un grozītajam 1957. gada 15. jūnija Nicas Nolīgumam par preču un pakalpojumu starptautisko klasifikāciju preču zīmju reģistrācijas vajadzībām un atbilst šādam aprakstam: “kafija, kafijas aizstājēji, dzērieni, kuru pamatā ir kafija, kafija ar pienu”.
4. Reģistrācijai pieteiktās preču zīmes Nr. 1 pieteikums tika publicēts 2004. gada 2. februāra Bulletin des marques communautaires [ Kopienas Preču Zīmju Biļetenā ] Nr. 5/2004, reģistrācijai pieteiktās preču zīmes Nr. 2 pieteikums tika publicēts 2003. gada 24. novembra Bulletin des marques communautaires Nr. 83/2003 un reģistrācijai pieteiktās preču zīmes Nr. 3 pieteikums tika publicēts 2003. gada 17. novembra Bulletin des marques communautaires Nr. 82/2003.
5. 2004. gada 1. aprīlī prasītāja – Société des produits Nestlé SA –, pamatojoties uz Regulas Nr. 40/94 42. pantu (tagad – Regulas Nr. 207/2009 41. pants), iesniedza iebildumus pret pieteiktās preču zīmes Nr. 1 reģistrāciju. Turklāt 2004. gada 23. februārī tā iesniedza iebildumus pret pieteiktās preču zīmes Nr. 2 reģistrāciju un 2004. gada 17. februārī – iebildumus pret pieteiktās preču zīmes Nr. 3 reģistrāciju.
6. Iebildumi it īpaši bija pamatoti ar agrākām starptautiskām un valsts preču zīmēm, kurās attēlota sarkana krūze, kura ir novietota uz kafijas pupiņu kārtas (turpmāk tekstā – “agrākās preču zīmes”).
7. Runa ir par starptautisku grafisku preču zīmi sarkanā, melnā, brūnā, baltā, oranžā un zelta krāsā, kas ir reģistrēta ar numuru IR 726641 un ir attēlota šādi:
>image>7
8. 2000. gada 18. janvārī šī preču zīme saskaņā ar pārskatīto un grozīto 1891. gada 14. aprīļa Madrides Nolīgumu par preču zīmju starptautisko reģistrāciju tika reģistrēta attiecībā uz precēm, kas ietilpst 30. klasē Nicas nolīguma izpratnē un atbilst šādam aprakstam: “kafija un kafijas ekstrakti, dzērieni, kuru pamatā ir kafija un kafijas ekstrakti, šķīstošā kafija, bezkofeīna kafija, bezkofeīna kafijas ekstrakti”.
9. Tā it īpaši ir aizsargāta šādās Eiropas Savienības dalībvalstīs: Beļģijā, Vācijā, Spānijā, Francijā, Itālijā, Luksemburgā, Nīderlandē, Austrijā un Portugālē.
10. Šis apzīmējums kā valsts preču zīme ir reģistrēts arī Grieķijā; tas 2000. gada 8. maijā ar numuru 142377 ticis veikts attiecībā uz precēm, kas ietilpst 30. klasē Nicas nolīguma izpratnē, proti, “kafiju, kafijas ekstraktiem un izstrādājumiem, kuru pamatā ir kafija, kafijas aizstājējiem un kafijas aizstājēju ekstraktiem”.
11. Turklāt runa ir par starptautisku grafisku preču zīmi, kura ir aprakstīta kā tāda, kas ir sarkanā, brūnā un zelta krāsā, reģistrēta ar numuru IR 633089 un melnā un baltā krāsā tiek attēlota šādi:
>image>8
12. 1995. gada 9. martā šī preču zīme saskaņā ar Madrides nolīgumu tika reģistrēta attiecībā uz precēm, kas ietilpst 30. klasē Nicas nolīguma izpratnē un atbilst šādam aprakstam: “kafija un kafijas ekstrakti, dzērieni, kuru pamatā ir kafija un kafijas ekstrakti, šķīstošā kafija, bezkofeīna kafija, bezkofeīna kafijas ekstrakti”.
13. Tā it īpaši ir aizsargāta šādās Eiropas Savienības dalībvalstīs: Beļģijā, Vācijā, Spānijā, Francijā, Itālijā, Luksemburgā, Nīderlandē, Austrijā un Portugālē.
14. Turklāt attiecībā uz tām pašām precēm šis apzīmējums kā valsts preču zīme tika reģistrēts vairākās Savienības dalībvalstīs, t.i., Dānijā (1995. gada 3. februāra reģistrācija ar numuru 976.1995), Grieķijā (1999. gada 17. augusta reģistrācija ar numuru 122009) un Somijā (1995. gada 20. septembra reģistrācija ar numuru 140164).
15. Iebildumi bija balstīti uz visām iepriekš minētajām precēm, kas ir aizsargātas ar agrākajām preču zīmēm, un bija vērsti pret visām Kopienas preču zīmju reģistrācijas pieteikumos minētajām precēm.
16. Iebildumu atbalstam norādītie pamatojumi ir ietverti Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā (tagad – Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkts) un Regulas Nr. 40/94 8. panta 5. punktā (tagad – Regulas Nr. 207/2009 8. panta 5. punkts).
17. Ar 2006. gada 27. februāra (lieta T‑5/08), 27. marta (lieta T‑6/08) un 6. septembra (lieta T‑7/08) lēmumiem Iebildumu nodaļa iebildumus noraidīja.
18. 2006. gada 25. aprīlī (lietās T‑5/08 un T‑6/08) un 5. oktobrī (lietā T‑7/08) prasītāja pret katru no Iebildumu nodaļas lēmumiem iesniedza apelācijas sūdzību.
19. Ar trim 2007. gada 1. oktobra lēmumiem (turpmāk tekstā – “apstrīdētie lēmumi”) Apelāciju padome apelācijas sūdzības noraidīja. Tā būtībā uzskatīja, ka iebildumi neesot pamatoti, jo attiecīgās preču zīmes neesot līdzīgas.
Lietas dalībnieku prasījumi
20. Prasītājas prasījumi Vispārējai tiesai [iepriekš – Pirmās instances tiesa] ir šādi:
– atcelt apstrīdētos lēmumus;
– nospriest, ka pieteikto preču zīmju reģistrācijas pieteikumi ir jānoraida;
– piespriest ITSB atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ieskaitot tos, kas ir radušies Apelāciju padomē;
– piespriest personai, kas iestājusies lietā, atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ieskaitot tos, kas ir radušies Apelāciju padomē.
21. ITSB prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:
– prasības noraidīt;
– piespriest prasītājai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
22. Personas, kas iestājusies lietā, prasījumi Vispārējai t iesai ir šādi:
– apstiprināt apstrīdētos lēmumus;
– likt reģistrēt pieteiktās preču zīmes;
– piespriest prasītājai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ieskaitot tos, kas ir radušies Apelāciju padomē.
23. Tiesas sēdē, atbildot uz Pirmās instances tiesas jautājumu, persona, kas iestājusies lietā, norādīja, ka tās otrais prasījums, t.i., likt reģistrēt pieteiktās preču zīmes, patiesībā sakrīt ar tās pirmo prasījumu; par šo apstākli ir izdarīta atzīme tiesas sēdes protokolā.
Juridiskais pamatojums
24. Savus prasījumus pamatojot, prasītāja norāda divus pamatus attiecīgi par Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta un šīs pašas regulas 8. panta 5. punkta pārkāpumu.
1. Par pirmo pamatu – par Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpumu
Lietas dalībnieku argumenti
25. Prasītāja norāda, ka, pamatojoties uz agrākajām preču zīmēm (skat. iepriekš 7.–14. punktu), tās iebildumiem esot bijis jābūt apmierinātiem. Tā uzsver, ka šīs grafiskās preču zīmes tā izmantojot uz visām šķīstošās “Nescafé” kafijas bundžām, kas tiek pārdotas ar apzīmējumu “Classic”, kuras tā Savienībā pārdodot vairāk nekā 50 000 tonnu gadā, kas pārsniedzot viena miljarda euro vērtību.
26. Tā uzskata, ka Apelāciju padome esot kļūdaini uzskatījusi, ka attiecīgās preču zīmes neesot līdzīgas. Agrākās preču zīmes veidojot šādu deviņu elementu kombinācija:
– krūze;
– krūze ir sarkanā krāsā;
– krūze ir novietota tādā veidā, ka ir redzams tās saturs;
– krūzei ir viena osa;
– krūzes iekšējā virsma ir balta;
– krūze ir pildīta ar siltu dzērienu;
– no krūzes paceļas tvaiki;
– krūze ir novietota uz kafijas pupiņu kārtas;
– aizmugure ir brūnā un oranži zeltainā krāsā, un krūzi apņem gaismas oreols.
27. Reģistrācijai pieteiktajās preču zīmēs agrāko preču zīmju deviņi elementi esot pilnībā pārņemti. Reģistrācijai pieteiktās preču zīmes un agrākās preču zīmes vizuāli esot ļoti līdzīgas. Turklāt reģistrācijai pieteiktās preču zīmes Nr. 1 lejasdaļa un reģistrācijai pieteikto preču zīmju Nr. 2 un Nr. 3 labā puse, no vienas puses, un agrākās preču zīmes, no otras puses, esot konceptuāli līdzīgas.
28. Prasītāja norāda, ka saskaņā ar judikatūru, kas esot iedibināta Tiesas 2005. gada 6. oktobra spriedumā lietā C‑120/04 Medion
(Krājums, I‑8551. lpp.), gadījumā, ja agrāka preču zīme ir iekļauta vēlākā preču zīmē, preču zīmes esot līdzīgas tad, ja vēlākā saliktā preču zīmē to kopīgajam elementam ir patstāvīgs atšķirtspējīgais stāvoklis.
29. Apelāciju padome esot kļūdaini uzskatījusi, ka agrākajām preču zīmēm esot vāja atšķirtspēja. Tieši pretēji, šīm preču zīmēm esot augsta atšķirtspēja. Turklāt tām esot reputācija, un tas tā esot neatkarīgi no apstākļa, ka tās tiekot izmantotas kombinācijā ar preču zīmi “Nescafé”.
30. ITSB un persona, kas iestājusies lietā, šo pamatu lūdz noraidīt.
31. ITSB uzskata, ka Apelāciju padome esot pamatoti secinājusi, ka konfliktējošās preču zīmes nav līdzīgas. Agrākajām preču zīmēm esot vāja raksturīgā atšķirtspēja, un prasītājas iesniegtie pierādījumi nepierādot, ka tās būtu ieguvušas augstu atšķirtspēju vai reputāciju. Tas norāda, ka reģistrācijai pieteiktajās preču zīmēs krūzes attēls tiekot vienkārši izmantots kā “dekoratīvs fona elements” un tam neesot patstāvīga atšķirtspējīgā stāvokļa. Turklāt tas uzsver, ka reģistrācijai pieteiktajās preču zīmēs agrākās preču zīmes neesot atspoguļotas negrozītā veidā.
32. Persona, kas iestājusies lietā, arī norāda, ka Apelāciju padome esot pamatoti secinājusi, ka konfliktējošās preču zīmes nav līdzīgas. Tā uzskata, ka pretēji agrākajām preču zīmēm reģistrācijai pieteiktajās preču zīmēs esot iekļauti vārdiski elementi, kuri tajās esot dominējoši. Attiecībā uz reģistrācijai pieteikto preču zīmi Nr. 1 atšķirības no agrākajām preču zīmēm esot vēl izteiktākas ērgļa attēla dēļ, kuram esot augsta atšķirtspēja un kurš esot reģistrācijai pieteiktās preču zīmes Nr. 1 dominējošais grafiskais elements. Tā kā dzērienu reklāmā dzērienu trauka un kafijas pupiņu attēls tiekot izmantots bieži, attiecīgajās preču zīmēs starp šo elementu attēliem pastāvošās atšķirības esot uzskatāmas par būtiskām. Reģistrācijai pieteiktajās preču zīmēs krūzes un kafijas pupiņu attēls esot aprakstošs un tam neesot patstāvīga atšķirtspējīgā stāvokļa. Turklāt persona, kas iestājusies lietā, uzskata, ka, aplūkojot attiecīgās preču zīmes no konceptuālā viedokļa, tās neesot līdzīgas.
Vispārējās Tiesas vērtējums
Ievada apsvērumi
33. Atbilstoši Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunktam, ja agrākas preču zīmes īpašnieks iebilst, pieteikto preču zīmi nereģistrē, ja tās identiskuma vai līdzības dēļ ar agrāko preču zīmi un preču vai pakalpojumu, ko aptver preču zīmes, identiskuma vai līdzības dēļ pastāv iespēja maldināt sabiedrību tajā teritorijā, kur ir aizsargāta agrākā preču zīme; iespēja maldināt ir asociāciju iespēja ar agrāko preču zīmi [sabiedrībai tajā teritorijā, kur ir aizsargāta agrākā preču zīme, pastāv to sajaukšanas iespēja; sajaukšanas iespēja ietver asociāciju iespēju ar agrāko preču zīmi]. Turklāt saskaņā ar Regulas Nr. 40/94 8. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) un iii) daļu (tagad – Regulas Nr. 207/2009 8. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) un iii) daļa) ar agrākām preču zīmēm saprot attiecīgi dalībvalstī reģistrētas preču zīmes un preču zīmes, kas reģistrētas atbilstīgi dalībvalstī spēkā esošiem starptautiskiem nolīgumiem, ja šādu preču zīmju reģistrācijas pieteikuma iesniegšanas datums ir pirms Kopienas preču zīmes reģistrācijas pieteikuma iesniegšanas datuma.
34. Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru sajaukšanas iespēja ir iespēja, ka sabiedrība varētu uzskatīt, ka attiecīgās preces vai pakalpojumi ir no viena uzņēmuma vai no ekonomiski saistītiem uzņēmumiem. Saskaņā ar šo pašu judikatūru sajaukšanas iespēja ir jāvērtē visaptveroši, atbilstoši tam, kā konkrētā sabiedrības daļa uztver attiecīgos apzīmējumus un preces vai pakalpojumus, un ņemot vērā visus uz konkrēto lietu attiecināmos faktorus, it īpaši savstarpējo saistību starp apzīmējumu līdzību un apzīmēto preču vai pakalpojumu līdzību (Pirmās instances tiesas 2003. gada 9. jūlija spriedums lietā T‑162/01 Laboratorios RTB /ITSB – Giorgio Beverly Hills
(“GIORGIO BEVERLY HILLS”), Recueil, II‑2821. lpp., 30.–33. punkts un tajos minētā judikatūra).
Par preču salīdzinājumu
35. Kā izriet no iepriekš minētā 3., 8., 10. un 12. punkta, ir jāsecina, ka Apelāciju padome apstrīdētajos lēmumos (apstrīdētā lēmuma lietā T‑5/08 28. punkts un apstrīdēto lēmumu lietās T‑6/08 un T‑7/08 27. punkts) ir pamatoti uzskatījusi, ka attiecīgās preces ir identiskas.
36. Tomēr tā ir uzskatījusi, ka attiecīgās preču zīmes nav līdzīgas, no kā izriet, ka viens no Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas sine qua non veida nosacījumiem nav izpildīts. Tādējādi ir jāpārbauda, vai Apelāciju padome ir pamatoti uzskatījusi, ka attiecīgās preču zīmes nav līdzīgas.
Par apzīmējumu salīdzinājumu
37. Aplūkojot konfliktējošo apzīmējumu vizuālo, fonētisko un konceptuālo līdzību, sajaukšanas iespējas visaptverošam vērtējumam ir jābalstās uz to radīto kopējo iespaidu, it īpaši ņemot vērā to atšķirīgos un dominējošos elementus. Preču zīmju uztverei, kāda ir attiecīgo preču vai pakalpojumu vidusmēra patērētājam, minētās sajaukšanas iespējas visaptverošajā vērtējumā ir noteicoša loma. Šajā ziņā vidusmēra patērētājs parasti uztver preču zīmi kopumā un neveic dažādu tās elementu pārbaudi (skat. Tiesas 2007. gada 12. jūnija spriedumu lietā C‑334/05 P ITSB/ Shaker, Krājums, I‑4529. lpp., 35. punkts un tajā minētā judikatūra).
38. Šajā ziņā ir jāatgādina, ka, lai noteiktu preču zīmes atšķirtspējas pakāpi, visaptveroši ir jāvērtē, cik lielā mērā preču zīme spēj identificēt preču vai pakalpojumu, attiecībā uz kuriem tā ir reģistrēta, piederību noteiktam uzņēmumam un tādējādi nošķirt šīs preces vai pakalpojumus no citu uzņēmumu precēm vai pakalpojumiem (šajā ziņā un pēc analoģijas skat. Tiesas 1999. gada 22. jūnija spriedumu lietā C‑342/97 Lloyd Schuhfabrik Meyer, Recueil, I‑3819. lpp., 22. punkts). Kombinētas preču zīmes elementa atšķirtspējas vērtējumam ir piemērojams tas pats kritērijs, no kā izriet, ka ir jāvērtē, cik lielā mērā šis preču zīmes elements spēj identificēt preču vai pakalpojumu, attiecībā uz kuriem tā ir reģistrēta, piederību noteiktam uzņēmumam.
– Par attiecīgo preču zīmju elementiem, kas ir jāņem vērā apzīmējumu salīdzinājumā
39. Divu preču zīmju līdzības vērtējumā nevar aprobežoties tikai ar kāda viena kombinētas preču zīmes elementa ņemšanu vērā un tā salīdzinājumu ar citu preču zīmi. Gluži pretēji, salīdzinājums, pārbaudot attiecīgās preču zīmes, ir jāveic, katru no tām apskatot kopumā, kas neizslēdz, ka noteiktos apstākļos konkrētas sabiedrības daļas atmiņā radīto kombinētas preču zīmes kopējo iespaidu nosaka viena vai vairākas tās sastāvdaļas (skat. iepriekš 37. punktā minēto spriedumu lietā ITSB/ Shaker, 41. punkts un tajā minētā judikatūra). Tikai tad, ja visiem citiem preču zīmes elementiem ir nebūtiska nozīme, līdzības vērtējumu var veikt vienīgi uz dominējošā elementa pamata (iepriekš 37. punktā minētais Tiesas spriedums lietā ITSB/ Shaker, 42. punkts, un 2007. gada 20. septembra spriedums lietā C‑193/06 P Nestlé /ITSB, Krājumā nav publicēts, 43. punkts). Tā tas varētu būt it īpaši tad, ja šis elements viens pats var dominēt šīs preču zīmes attēlā, kas paliek konkrētas sabiedrības daļas atmiņā, tādā veidā, ka visas pārējās preču zīmes sastāvdaļas tās radītajā kopējā iespaidā ir nenozīmīgas (iepriekš minētais spriedums lietā Nestlé /ITSB, 43. punkts).
40. Šajā lietā Apelāciju padome ir uzskatījusi, ka reģistrācijai pieteikto preču zīmju dominējošais elements reģistrācijai pieteiktajās preču zīmēs Nr. 2 un Nr. 3 esot vārdisks elements “golden eagle” un reģistrācijai pieteiktajā preču zīmē Nr. 1 – vārdiskais elements “golden eagle” kombinācijā ar ērgļa attēlu. Tā ir uzskatījusi, ka reģistrācijai pieteiktajās preču zīmēs sarkanās krūzes un kafijas pupiņu attēls esot pilnībā dekoratīvs elements. Neraugoties uz līdzīgu grafisku elementu esamību, attiecīgās preču zīmes grafiskajos elementos esošo atšķirību dēļ un vārdisku elementu neesamības agrākajās preču zīmēs dēļ neesot līdzīgas.
41. Vispirms ir jāpārbauda, vai Apelāciju padomes norādītie elementi ir reģistrācijai pieteikto preču zīmju dominējošie elementi un vai citi reģistrācijai pieteikto preču zīmju elementi ir uzskatāmi par nenozīmīgiem.
42. Kas attiecas uz reģistrācijai pieteikto preču zīmi Nr. 1, ir jākonstatē, ka to būtībā veido šādi elementi: ērgļa attēls, vārdiskais elements “golden eagle”, kas novietots zem šī attēla, sarkana krūze ar kafiju, kura atrodas uz kafijas pupiņu kārtas un kura ir novietota zem vārdiskā elementa, un sarkanā līnija, kas šķērso preču zīmes lejasdaļas labo pusi.
43. Ir uzskatāms, ka vārdiskā elementa “golden eagle” kombinācijai ar ērgļa attēlu reģistrācijai pieteiktajā preču zīmē Nr. 1 ir dominējoša nozīme. Kā ir uzsvērusi Apelāciju padome, patērētāji, lai identificētu un iegādātos produktu, parasti ņem vērā vārdisku elementu. Turklāt vārdiskā elementa apmērs nav nenozīmīgs. Pie tam runa ir par ļoti atšķirtspējīgu elementu, jo saistībā ar attiecīgajām precēm tas ir iztēles radīts. Attiecībā uz patērētāju, kuram nav pietiekamu angļu valodas zināšanu, lai varētu saprast vārdiskā elementa nozīmi, tas tomēr tik un tā ir ļoti atšķirtspējīgs, jo šis patērētājs to uztvers kā iztēles radītu elementu, kuram nav konkrētas nozīmes. Turklāt, lai apzīmētu kafiju un dzērienus, kuru pamatā ir kafija, ērgļa attēlam ir ļoti atšķirtspējīgs raksturs, jo šādu attēlu nevar uzskatīt par tādu, kas atmiņā radītu asociāciju ar attiecīgajām precēm.
44. Turpretim reģistrācijai pieteiktās preču zīmes Nr. 1 lejasdaļā norādītajam sarkanas krūzes, kas atrodas uz kafijas pupiņu kārtas, attēlam saistībā ar attiecīgajām precēm ir vāja atšķirtspēja. Sarkano krūzi un kafijas pupiņas nevar uzskatīt par [elementiem], kuriem būtu izteikta atšķirtspēja, jo tie atmiņā rada asociāciju ar attiecīgajām precēm (šajā ziņā attiecībā uz govs ādas attēlu saistībā ar pienu un piena produktiem skat. Pirmās instances tiesas 2006. gada 13. jūnija spriedumu lietā T‑153/03 Inex /ITSB – Wiseman
(Govs ādas attēls), Krājums, II‑1677. lpp., 36. punkts). Turpretim atbilstoši Apelāciju padomes viedoklim ir jākonstatē, ka runa ir par banāliem elementiem. Runājot par kafijas un dzērienu, kuru pamatā ir kafija, tirdzniecību, pagatavotās kafijas krūzē un kafijas pupiņu formā attēls dabiski nāk prātā.
45. Tomēr, runājot par reģistrācijai pieteiktās preču zīmes Nr. 1 kopējo iespaidu, elementu, ko veido uz kafijas pupiņu kārtas novietotā sarkanā krūze, nevar uzskatīt par pavisam nenozīmīgu. Lai gan šis elements daudz mazākā mērā spēj norādīt uz attiecīgo preču komerciālo izcelsmi nekā vārdiskais elements un ērgli attēlojošais grafiskais elements, negrozāms paliek tas, ka tas aizņem aptuveni pusi no reģistrācijai pieteiktās preču zīmes Nr. 1 un ka šī apzīmējuma radītajā kopējā iespaidā tas nav pavisam nenozīmīgs.
46. Saistībā ar reģistrācijai pieteiktajām preču zīmēm Nr. 2 un Nr. 3 ir jākonstatē, ka tās būtībā veido apzīmējumu kreisajā pusē izvietots vārdisks elements “golden eagle deluxe”, labajā pusē novietota sarkana krūze ar kafiju un lejasdaļā izvietotas kafijas pupiņas. Šajās preču zīmēs vārdiskais elements “golden eagle deluxe” ir uzskatāms par dominējošu. Kā ir konstatēts iepriekš, šī vārdu kombinācija neatkarīgi no tā, vai tā tiek vai netiek saprasta, saistībā ar attiecīgajām precēm ir iztēles radīts elements. Turklāt patērētājiem, lai identificētu un iegādātos produktu, ir tendence balstīties drīzāk uz vārdisku nekā grafisku elementu. Pie tam reģistrācijai pieteikto preču zīmju Nr. 2 un Nr. 3 grafiskajam elementam ir vāja atšķirtspēja. Tomēr to nevar uzskatīt par pavisam nenozīmīgu. Šīs grafiskās preču zīmes nevar reducēt līdz to vārdiskajam elementam. Lai gan tas ir rakstīts liela izmēra burtiem, vārdiskais elements aizņem tikai vienu šo preču zīmju virsmas daļu.
47. Ņemot vērā, ka elementu, ko veido sarkanās krāsas krūze un kafijas pupiņas, reģistrācijai pieteikto preču zīmju kopējā iespaidā nevar uzskatīt par pavisam nenozīmīgu, attiecīgo apzīmējumu salīdzinājumu nevar ierobežot ar šo preču zīmju dominējošo elementu.
48. Runājot par agrākajām preču zīmēm, tajās tāpat nav elementa, kas šajos apzīmējumos būtu tādā mērā dominējošs, ka to radītajā kopējā iespaidā citi elementi būtu nenozīmīgi.
49. No iepriekš minētā izriet, ka attiecīgo apzīmējumu salīdzinājums ir jābalsta uz to radīto kopējo iespaidu un to nevar ierobežot ar dažiem to elementiem.
– Par vizuālo līdzību
50. Šajā lietā vispirms ir jāanalizē reģistrācijai pieteikto preču zīmju daļa, ko veido krūzes un kafijas pupiņu attēls, no vienas puses, un agrākās preču zīmes, no otras puses, lai pēc tam reģistrācijai pieteiktās preču zīmes kopumā salīdzinātu ar agrākajām preču zīmēm. Šajā ziņā ir jāpiebilst, ka nekas neliedz vispirms analizēt attiecīgo preču zīmju līdzību, vērā ņemot vienu kombinētās preču zīmes elementu, un pēc tam novērtēt šo līdzību visaptveroši.
51. Attiecībā uz reģistrācijai pieteikto preču zīmi Nr. 1 ir jāteic, ka šīs preču zīmes lejasdaļai un agrākajām preču zīmēm kopīgs ir sarkanas krūzes ar baltu iekšējo virsmu, kas ir novietota uz kafijas pupiņu kārtas, attēls. Turklāt katrā no šīm preču zīmēm krūzes osa ir vērsta uz labo pusi, krūze ir pildīta ar karstu dzērienu (acīmredzot kafiju) un no krūzes paceļas tvaiki. Šo preču zīmju fona krāsa arī ir līdzīga tiktāl, ciktāl reģistrācijai pieteiktās preču zīmes Nr. 1 fons ir oranžā krāsā un gaismas oreols, kas apņem agrākajā ar numuru IR 726641 reģistrētajā preču zīmē norādīto krūzi, tāpat ir oranžā krāsā. Reģistrācijai pieteiktajā preču zīmē Nr. 1 arī ir iespējams izšķirt zināmu krūzi apņemošo gaismas oreolu, lai gan šī oreola kontūras nav tik asas kā tās, kas ir redzamas agrākajā ar numuru IR 726641 reģistrētajā preču zīmē.
52. Saistībā ar atšķirībām starp reģistrācijai pieteiktās preču zīmes Nr. 1 lejasdaļu un agrākajām preču zīmēm ir jānorāda šādi apstākļi. Visizteiktākā atšķirība starp attiecīgajām preču zīmēm ir tāda, ka agrākajās preču zīmēs sarkanā krūze ir izrotāta ar ārēju zelta krāsas līniju, bet tādas nav reģistrācijai pieteiktās preču zīmes Nr. 1 sarkanajai krūzei. Turklāt agrākajās preču zīmēs krūzē esošās kafijas krāsa ir ļoti tumša, gandrīz melna, kamēr reģistrācijai pieteiktajā preču zīmē Nr. 1 tā ir gaiši brūnā krāsā. Pie tam pretēji agrākajām preču zīmēm reģistrācijai pieteiktās preču zīmes Nr. 1 lejasdaļas labo pusi šķērso sarkana līnija.
53. Saistībā ar reģistrācijai pieteiktajām preču zīmēm Nr. 2 un Nr. 3 ir jāteic, ka ar agrākajām preču zīmēm kopīgs tām ir sarkanas krūzes ar baltu iekšējo virsmu un kafijas pupiņu attēls. Turklāt katrā no šīm preču zīmēm krūze ir pildīta ar karstu dzērienu (acīmredzot kafiju) un no tā paceļas tvaiki. Ir līdzība arī saistībā ar šo preču zīmju fona krāsu, jo tāpat kā agrākajā preču zīmē, kas ir reģistrēta ar numuru IR 726641, reģistrācijai pieteikto preču zīmju Nr. 2 un Nr. 3 fons ir daļēji oranžā un daļēji brūnā krāsā.
54. Tomēr pretēji agrākajām preču zīmēm reģistrācijai pieteiktajās preču zīmēs Nr. 2 un Nr. 3 sarkanā krūze nav izrotāta ar ārējo zelta krāsas līniju. Turklāt ir jākonstatē, ka starp reģistrācijai pieteiktajām preču zīmēm Nr. 2 un Nr. 3 un agrākajām preču zīmēm pastāv atšķirības saistībā ar perspektīvu un krūzes redzamo daļu. Agrākajās preču zīmēs krūzes osa ir vērsta uz labo pusi, kamēr reģistrācijai pieteiktajās preču zīmēs Nr. 2 un Nr. 3 tā ir vērsta uz kreiso pusi. Agrākajās preču zīmēs ir redzama gandrīz visa krūze un kafijas pupiņas, uz kurām tā ir novietota, sedz tikai nelielu tās daļu. Turpretim reģistrācijai pieteiktajās preču zīmēs Nr. 2 un Nr. 3 ir redzama tikai augšējā krūzes daļa un rodas iespaids, ka osas vidū attēls ticis nogriezts.
55. Turklāt reģistrācijai pieteiktajām preču zīmēm Nr. 2 un Nr. 3 ir tāda taisnstūra forma, kura platums ir daudz lielāks nekā augstums. Krūze ir novietota nevis šo preču zīmju vidū, bet gan labajā pusē. Turpretim agrāko preču zīmi, kas ir reģistrēta ar Nr. IR 633089, veido kvadrāta forma, bet agrāko preču zīmi, kas ir reģistrēta ar Nr. IR 726641, veido tāda taisnstūra forma, kura platums ir mazāks nekā augstums. Agrākajā preču zīmē, kas ir reģistrēta ar Nr. IR 726641, krūze ir novietota centrā un aizņem ļoti lielu virsmas daļu. Virsma, ko aizņem kafijas pupiņas un fons, šķiet relatīvi reducēta. Turpretim reģistrācijai pieteiktajās preču zīmēs Nr. 2 un Nr. 3 labajā pusē novietotā sarkanā krūze nekādā ziņā neaizņem lielu virsmas daļu. Agrākajā preču zīmē, kas ir reģistrēta ar Nr. IR 633089, krūze ir novietota kafijas pupiņu kārtas vidū. Kafijas pupiņu kārta aizņem aptuveni ceturto daļu šīs preču zīmes augstuma. Turpretim reģistrācijai pieteiktajās preču zīmēs Nr. 2 un Nr. 3 kafijas pupiņas aizņem daudz lielāku virsmas daļu.
56. Attiecībā uz gaismas oreolu, ko prasītāja norādījusi kā vienu no agrāko preču zīmju deviņiem elementiem (skat. iepriekš 26. punktu), Vispārējā tiesa uzskata, ka reģistrācijai pieteiktās preču zīmes Nr. 2 un Nr. 3 nerada iespaidu, ka krūzi apņem gaismas oreols. Šīs preču zīmes drīzāk rada iespaidu, ka apzīmējuma kreisajā daļā aizmugure ir brūna un ka apzīmējuma labajā pusē un vidū aizmugure ir oranžā krāsā.
57. Saistībā ar reģistrācijai pieteikto preču zīmi Nr. 3 turklāt ir jāteic, ka krūzē esošā kafija ir gaiši brūnā krāsā, kamēr agrākajās preču zīmēs kafija ir ļoti tumšā, gandrīz melnā krāsā.
58. No visa iepriekš minētā izriet, ka agrākās preču zīmes un reģistrācijai pieteikto preču zīmju elements, ko veido sarkanas krūzes un kafijas pupiņu attēls, ir uzskatāmi par līdzīgiem.
59. Saistībā ar attiecīgo preču zīmju radītā kopējā iespaida salīdzinājumu vispirms ir jāatgādina, ka reģistrācijai pieteikto preču zīmju daļa, ko veido sarkanas krūzes un kafijas pupiņu attēls, ir vāji atšķirtspējīgs elements, bet reģistrācijai pieteikto preču zīmju vārdiskie elementi un reģistrācijai pieteiktās preču zīmes Nr. 1 grafiskais elements, kas attēlo ērgli, ir ļoti atšķirtspējīgi.
60. Turklāt ir jāatgādina, ka saskaņā ar judikatūru, ja preču zīme sastāv no viena elementa, kas savienots ar agrāku preču zīmi, šī pēdējā preču zīme, pat ja tā nav kombinētās preču zīmes dominējošais elements, kombinētajā preču zīmē var saglabāt patstāvīgu atšķirtspējīgo stāvokli. Šādā gadījumā kombinēto preču zīmi un šo otro preču zīmi var uzskatīt par līdzīgām (šajā ziņā skat. iepriekš 28. punktā minēto spriedumu lietā Medion, 30. un 37. punkts). Ir jāatgādina, ka iepriekš 28. punktā minētajā spriedumā lietā Medion
ir skarta situācija, kurā agrāka preču zīme vēlākā preču zīmē tikusi pārņemta identiskā veidā. Tomēr ir jākonstatē, ka gadījumā, ja agrāka preču zīme vēlākā preču zīmē nav tikusi pārņemta identiskā veidā, arī ir iespējams, ka līdzības starp agrāku preču zīmi un vēlākas preču zīmes elementu, kuram ir patstāvīgs atšķirtspējīgais stāvoklis, dēļ attiecīgie apzīmējumi ir līdzīgi.
61. Šajā lietā saistībā ar reģistrācijai pieteikto preču zīmi Nr. 1 ir jāteic, ka, ņemot vērā, ka elementu, ko veido sarkanas krūzes, kas ir novietota uz kafijas pupiņu kārtas, attēls, šī apzīmējuma radītajā kopējā iespaidā nevar uzskatīt par pavisam nenozīmīgu, un ievērojot šī elementa līdzību ar agrākajām preču zīmēm, šo preču zīmi un agrākās preču zīmes nevar uzskatīt par pavisam atšķirīgām. Tomēr, tā kā elements, ko veido sarkanas krūzes, kas ir novietota uz kafijas pupiņu kārtas, attēls, reģistrācijai pieteiktajā preču zīmē Nr. 1 nav pārņemts identiski un šis reģistrācijai pieteiktās preču zīmes Nr. 1 elements ir vāji atšķirtspējīgs, kamēr vārdiskais elements un grafiskais elements, ko veido ērgļa attēls, ir ļoti atšķirtspējīgi, šīs preču zīmes un agrāko preču zīmju vizuālā līdzība ir uzskatāma par vāju.
62. Attiecībā uz reģistrācijai pieteiktajām preču zīmēm Nr. 2 un Nr. 3 ir jāteic arī, ka, ņemot vērā, ka elementu, ko veido sarkanas krūzes un kafijas pupiņu attēls, šī apzīmējuma radītajā kopējā iespaidā nevar uzskatīt par pavisam nenozīmīgu, un ievērojot šī elementa līdzību ar agrākajām preču zīmēm, šīs preču zīmes un agrākās preču zīmes nevar uzskatīt par pavisam atšķirīgām.
63. Tomēr vienlaikus ir jānorāda, ka iepriekš 54.–57. punktā minētās atšķirības starp agrākajām preču zīmēm un reģistrācijai pieteikto preču zīmju Nr. 2 un Nr. 3 elementu, ko veido sarkanas krūzes un kafijas pupiņu attēls, nevar neievērot. Tā kā šis reģistrācijai pieteikto preču zīmju Nr. 2 un Nr. 3 elements ir vāji atšķirtspējīgs, kamēr to vārdiskais elements ir ļoti atšķirtspējīgs, šo preču zīmju un agrāko preču zīmju vizuālā līdzība ir uzskatāma par vāju.
64. Saistībā ar Apelāciju padomes konstatējumu, atbilstoši kuram atšķirībām starp sarkanas krūzes un kafijas pupiņu attēlu reģistrācijai pieteiktajās preču zīmēs un to attēlu agrākajās preču zīmēs, ievērojot agrāko preču zīmju vājo atšķirtspēju, esot būtisks raksturs (katra no apstrīdētajiem lēmumiem 26. punkts), ir jānorāda šādi apstākļi.
65. Agrākas preču zīmes atšķirtspēja ir viens no faktoriem, kas ir jāņem vērā, novērtējot sajaukšanas iespēju (Pirmās instances tiesas 2005. gada 16. marta spriedums lietā T‑112/03 L’Oréal /ITSB – Revlon
(“FLEXI AIR”), Krājums, II‑949. lpp., 61. punkts, un 2007. gada 13. decembra spriedums lietā T‑134/06 Xentral /ITSB – Pages jaunes
(“PAGESJAUNES.COM”), Krājums, II‑5213. lpp., 70. punkts; šajā ziņā un pēc analoģijas skat. arī Tiesas 1998. gada 29. septembra spriedumu lietā C‑39/97 Canon, Recueil, I‑5507. lpp., 24. punkts). Šajā ziņā ir jāuzsver, ka ir jānosaka atšķirība starp agrākas preču zīmes atšķirtspējas faktoru, kurš ir saistīts ar šai preču zīmei piešķirto aizsardzību, un kombinētas preču zīmes elementam piemītošas atšķirtspējas faktoru, kurš ir saistīts ar tā spēju dominēt šīs preču zīmes radītajā kopējā iespaidā (Tiesas 2006. gada 27. aprīļa spriedums lietā C‑235/05 P L’Oréal /ITSB, Krājumā nav publicēts, 43. punkts). Lai gan ir taisnība, ka kombinētas preču zīmes elementa atšķirtspēja ir jāizskata kopš apzīmējumu līdzības novērtēšanas stadijas, lai noteiktu iespējamus apzīmējuma dominējušos elementus, tomēr agrākas preču zīmes atšķirtspējas pakāpe ir viens no elementiem, kas ir jāņem vērā, visaptveroši novērtējot sajaukšanas iespēju. Tādējādi agrāko preču zīmju atšķirtspējas iespējami vājā pakāpe nav jāņem vērā apzīmējumu līdzības novērtēšanas stadijā.
– Par fonētisko līdzību
66. Prasītāja norāda, ka Apelāciju padome neesot veikusi attiecīgo apzīmējumu salīdzinājumu no fonētiskā viedokļa. Tā uzskata, ka šajā sakarā tam, ka reģistrācijai pieteiktās preču zīmes ietver vārdisku elementu, neesot nozīmes, jo tās ietverot patstāvīgu atšķirtspējīgu elementu, ko veido uz kafijas pupiņu kārtas novietota sarkana krūze.
67. Šajā ziņā ir pietiekami konstatēt, ka fonētisks attiecīgo preču zīmju salīdzinājums neattiecas uz lietu, jo agrākajās preču zīmēs nav ietverts neviens vārdisks elements. Nevar argumentēt, ka attiecīgās preču zīmes esot fonētiski līdzīgas tāpēc, ka patērētājs, aprakstot attiecīgās preču zīmes, izmantos tādus izteicienus kā “sarkana krūze” vai “kafijas pupiņas”. Lai atsauktos uz reģistrācijai pieteiktajām preču zīmēm, sabiedrība citēs to vārdisko elementu, bet neaprakstīs to grafisko elementu.
– Par konceptuālo līdzību
68. Prasītāja Apelāciju padomei pārmet, ka tā neesot veikusi attiecīgo apzīmējumu salīdzinājumu no konceptuālā viedokļa. Šajā ziņā prasītāja norāda, ka reģistrācijai pieteiktās preču zīmes Nr. 1 lejasdaļa un attiecīgi reģistrācijai pieteikto preču zīmju Nr. 2 un Nr. 3 labā puse, no vienas puses, un agrākās preču zīmes, no otras puses, aplūkojot tās no konceptuālā viedokļa, esot identiskas.
69. ITSB uzskata, ka konceptuālajā aspektā atšķirības starp attiecīgajām preču zīmēm esot skaidri redzamas, jo agrākajās preču zīmēs neesot ietverts raksturīgais reģistrācijai pieteiktajās preču zīmēs iekļautā zelta krāsas ērgļa koncepts.
70. Šajā ziņā ir jākonstatē, ka apstrīdētajos lēmumos Apelāciju padome faktiski nav tieši izteikusi viedokli par attiecīgo apzīmējumu konceptuālo līdzību. Tāpat ir jāteic, ka reģistrācijai pieteiktās preču zīmes Nr. 1 lejasdaļu un attiecīgi reģistrācijai pieteikto preču zīmju Nr. 2 un Nr. 3 labo pusi, tāpat kā agrākās preču zīmes, veido ar kafiju pildīta sarkana krūze un kafijas pupiņas.
71. Turklāt ir jāatgādina, ka reģistrācijai pieteikto preču zīmju elementam, ko veido uz kafijas pupiņu kārtas novietotas sarkanas krūzes attēls, ir vāja atšķirtspēja, jo tas atmiņā rada asociāciju ar attiecīgajām precēm.
72. Ir uzskatāms, ka, runājot par ērgļa konceptu, saistībā ar attiecīgajām precēm tam ir augsta atšķirtspēja, jo ar šīm precēm tam nav nekāda sakara (skat. iepriekš 43. punktu). Tomēr ir jāteic, ka patērētājs, kuram nav pietiekamu angļu valodas zināšanu, lai varētu saprast vārda “eagle” nozīmi, nevarēs uztvert norādi, kas attiecībā uz ērgļa konceptu ir izdarīta reģistrācijai pieteiktajās preču zīmēs Nr. 2 un Nr. 3.
73. Tādējādi šajā lietā tomēr nevar noliegt jebkādu attiecīgo preču zīmju līdzību konceptuālā aspektā.
74. No iepriekš minētā izriet, ka apstrīdētajos lēmumos (apstrīdētā lēmuma lietā T‑5/08 28. punkts un apstrīdēto lēmumu lietās T‑6/08 un T‑7/08 27. punkts) Apelāciju padome kļūdaini ir uzskatījusi, ka attiecīgās preču zīmes nav līdzīgas. Tā kā pastāv vizuālā un konceptuālā līdzība, pat ja tā būtu vāja, Apelāciju padomei bija jāveic konfliktējošo preču zīmju sajaukšanas iespējas vērtējums.
75. No iepriekš minētā izriet, ka pirmais pamats ir jāapmierina un tādēļ apstrīdētais lēmums ir jāatceļ, un nepastāv vajadzība izskatīt otro pamatu.
2. Par prasījumu grozīt apstrīdētos lēmumus
76. Attiecībā uz prasītājas otro prasījumu, ar ko Vispārējai tiesai tiek lūgts nospriest, ka pieteikto preču zīmju reģistrācijas pieteikumi ir jānoraida, ir jānorāda šādi apstākļi.
77. Ir jāuzsver, ka iespēja grozīt apstrīdētu lēmumu, kas Vispārējai tiesai ir paredzēta Regulas Nr. 40/94 63. panta 3. punktā (tagad – Regulas Nr. 207/2009 65. panta 3. punkts), principā ir ierobežota ar gadījumiem, kad izskatāmā lieta ir gatava iztiesāšanai, kas nozīmē, ka Vispārējai tiesai uz tai iesniegto pierādījumu pamata būtu jāspēj pieņemt lēmumu, kas bija jāpieņem Apelāciju padomei (Pirmās instances tiesas 2004. gada 8. jūlija spriedums lietā T‑334/01 MFE Marienfelde /ITSB – Vétoquinol
(“HIPOVITON”), Krājums, II‑2787. lpp., 63. punkts). Izskatāmajā gadījumā lieta nav gatava iztiesāšanai, jo sajaukšanas iespējas visaptverošu vērtējumu Apelāciju padome apstrīdētajos lēmumos nav veikusi.
78. Tātad prasītājas prasījums grozīt apstrīdētos lēmumus ir jānoraida.
Par tiesāšanās izdevumiem
79. Atbilstoši Reglamenta 87. panta 2. punktam lietas dalībniekam, kuram spriedums ir nelabvēlīgs, piespriež atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ja to ir prasījis lietas dalībnieks, kuram spriedums ir labvēlīgs. Turklāt atbilstoši šim pašam pantam, ja spriedums ir nelabvēlīgs vairākiem lietas dalībniekiem, Vispārējā tiesa lemj par tiesāšanās izdevumu sadali.
80. Tā kā šajā lietā ITSB un personai, kas iestājusies lietā, spriedums nav labvēlīgs, tiem jāpiespriež atlīdzināt tiesāšanās izdevumus saskaņā ar prasītājas prasījumiem.
Rezolutīvā daļa
Ar šādu pamatojumu
VISPĀRĒJĀ TIESA (astotā palāta)
nospriež:
1) atcelt Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi un modeļi) (ITSB) Apelāciju otrās padomes 2007. gada 1. oktobra lēmumus lietās R 563/2006‑2, R 568/2006‑2 un R 1312/2006‑2;
2) pārējā daļā prasības noraidīt;
3) ITSB un Master Beverage Industries Pte Ltd
sedz paši savus, kā arī atlīdzina Société des produits Nestlé SA
tiesāšanās izdevumus.