62023CJ0157_RES
Byla C‑157/23
Ford Italia SpA
prieš
ZP ir kt.
(Corte suprema di cassazione prašymas priimti prejudicinį sprendimą)
2024 m. gruodžio 19 d. Teisingumo Teismo (penktoji kolegija) sprendimas
„Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Teisės aktų derinimas – Atsakomybė už gaminius su trūkumais – Direktyva 85/374/EEB – 3 straipsnio 1 dalis – Sąvoka „gamintojas“ – Sąvoka „asmuo, kuris prisistato gamintoju“ – Sąlygos – Tiekėjas, kurio pavadinimas iš dalies sutampa su gamintojo pavadinimu ir prekių ženklu, kuriuo gamintojas pažymėjo gaminį“
Teisės aktų derinimas – Atsakomybė už gaminius su trūkumais – Direktyva 85/374 – Sąvoka „gamintojas“ – Asmuo, kuris prisistato gamintoju – Gaminio su trūkumais tiekėjas, nenurodęs ant šio gaminio savo pavadinimo, prekių ženklo ar kito skiriamojo žymens – Tiekėjo pavadinimo ar jo skiriamojo elemento sutapimas su gamintojo pavadinimu ir prekių ženklu, kuriuo šis gamintojas pažymėjo gaminį – Įtraukimas
(Tarybos direktyvos 85/374 1 straipsnio 1 dalis ir 3 straipsnio 1 dalis)
(žr. 31–37, 39–48 punktus ir rezoliucinę dalį)
Santrauka
Gavęs Corte suprema di cassazione (Kasacinis teismas, Italija) prašymą priimti prejudicinį sprendimą, Teisingumo Teismas išaiškino sąvoką „gamintojas“ ir, kalbant konkrečiau, sąvoką „asmuo, kuris prisistato gamintoju“, kaip tai suprantama pagal Direktyvą 85/374 (
1
). Jis nusprendė, kad pastaroji sąvoka apima transporto priemonės tiekėją, kai šis fiziškai ant šio gaminio nenurodė savo pavadinimo, prekių ženklo ar kito skiriamojo žymens, tačiau transporto priemonės prekių ženklas, kuriuo ją pažymėjo gamintojas, sutampa, pirma, su nurodyto tiekėjo pavadinimu ar jo skiriamuoju elementu ir, antra, su gamintojo pavadinimu. Taigi jam priskiriama atsakomybė už gaminį su trūkumais.
2001 m. liepos 4 d. ZP iš Italijoje įsteigtos „Ford“ koncesininkės Stracciari SpA įsigijo šios markės automobilį (toliau – ginčijamas automobilis). Ginčijamą automobilį pagamino Vokietijoje įsteigta bendrovė Ford WAG, po to jį bendrovei Stracciari pristatė tarpininkė Ford Italia, kuri Italijoje platina Ford WAG pagamintus automobilius.
2001 m. gruodžio 27 d. ZP pateko į eismo įvykį, per kurį nesuveikė ginčijamo automobilio oro pagalvė.
2004 m. sausio 8 d. ZP Tribunale di Bologna (Bolonijos teismas, Italija) pareiškė Stracciari ir Ford Italia ieškinį dėl žalos, jo teigimu, patirtos dėl automobilio trūkumo, atlyginimo. Šis teismas pripažino Ford Italia deliktinę atsakomybę už ginčijamame automobilyje įtaisytos oro pagalvės gamybos trūkumą.
Dėl šio sprendimo Ford Italia pateiktą apeliacinį skundą Corte d'appello di Bologna (Bolonijos apeliacinis teismas, Italija) atmetė ir patvirtino, kad Ford Italia tenka tokia pati atsakomybė, kaip ir gamintojui.
Ford Italia šį sprendimą kasacine tvarka apskundė prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui; ji kritikavo šio teismo sprendimą panašioje byloje, kurioje Ford WAG, kaip gamintojos, atsakomybė buvo išplėsta Ford Italia.
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui buvo neaiški Direktyvos 85/374 3 straipsnio 1 dalyje esančios frazės „nurodydamas savo pavadinimą“ apimtis. Jis iš esmės kėlė klausimą, ar pagal tą frazę gamintojo atsakomybė gali būti išplėsta tiekėjui tik tuo atveju, kai šis fiziškai nurodo savo pavadinimą, prekių ženklą ar kitą skiriamąjį žymenį ant gaminio, turėdamas tikslą gauti naudos iš jo ir gamintojo tapatybės supainiojimo, o gal taip išplėsti atsakomybę galima jau esant paprastam tapatybės sutapimui, kaip atsitiko nagrinėjamu atveju.
Teisingumo Teismo vertinimas
Visų pirma, Teisingumo Teismas priminė, kad Direktyva 85/374 siekiama visiškai suderinti atsakomybę už gaminius su trūkumais. Dėl šios priežasties asmenų, kuriems vartotojas gali pareikšti ieškinį dėl atsakomybės už gaminius su trūkumais (
2
), sąrašas turi būti laikomas išsamiu.
Nors, kaip matyti iš Direktyvos 85/374 1 straipsnio, Sąjungos teisės aktų leidėjas iš esmės pripažino gamintoją atsakingu už žalą, atsiradusią dėl jo gaminio trūkumų, šios direktyvos 3 straipsnyje tarp verslininkų, dalyvavusių atitinkamo gaminio gamybos ir platinimo procese, nurodyti subjektai, kuriems taip pat gali tekti prisiimti šioje direktyvoje įtvirtintą atsakomybę. Tarp šių verslininkų nurodytas, pirma, asmuo, bent iš dalies dalyvavęs atitinkamo gaminio gamybos procese ir, antra, asmuo, kuris prisistato kaip gamintojas, ant gaminio nurodydamas savo pavadinimą, prekių ženklą ar kitą skiriamąjį žymenį (
3
). Taigi galima daryti išvadą, jog tam, kad asmuo, prisistatantis kaip gamintojas, būtų laikomas „gamintoju“, nebūtinas jo dalyvavimas gaminio gamybos procese. Ford Italia, kuri negamina automobilių, o tik perka juos iš gamintojo, kad platintų kitoje valstybėje narėje, gali būti laikoma „gamintoju“, jeigu ji taip prisistato, ant ginčijamo automobilio nurodydama savo pavadinimą, prekių ženklą ar kitą skiriamąjį žymenį. Iš tiesų, tokiu nurodymu asmuo, kuris prisistato kaip gamintojas, sudaro įspūdį, kad dalyvauja gamybos procese arba prisiima už jį atsakomybę.
Antra, Teisingumo Teismas pabrėžė, kad Ford Italia, kaip gaminio su trūkumais platintoja, pati fiziškai ant šio gaminio nenurodė savo pavadinimo, prekių ženklo ar kito skiriamojo žymens. Atsižvelgdamas į šį patikslinimą, jis išnagrinėjo, ar to, kad su gamintojo pavadinimu sutampantis prekių ženklas „Ford“, kuriuo ginčijamas automobilis buvo pažymėtas gamybos procese, taip pat atitinka platintojo pavadinimo skiriamąjį elementą, pakanka norint platintoją pripažinti „asmeniu, kuris prisistato gamintoju“, kaip tai suprantama pagal Direktyvos 85/374 3 straipsnio 1 dalį.
Teisingumo Teismas pažymėjo, kad kai asmuo patiekia atitinkamą gaminį, nesvarbu, ar jis pats fiziškai pažymėjo tą gaminį savo pavadinimu, prekių ženklu ar kitu skiriamuoju žymeniu, arba ar jo pavadinime yra nuoroda, kuria šį gaminį pažymėjo gamintojas ir kuri sutampa su pastarojo pavadinimu. Iš tiesų šiais dviem atvejais tiekėjas pasinaudoja aptariamos nuorodos ir savo komercinio pavadinimo sutapimu, kad prisistatytų vartotojui kaip už gaminio kokybę atsakingas asmuo ir sukeltų vartotojo pasitikėjimą, panašų į tą, kuris jam kiltų perkant gaminį tiesiogiai iš gamintojo. Taigi abiem atvejais tiekėjas turi būti laikomas asmeniu, kuris „prisistato gamintoju“, kaip tai suprantama pagal Direktyvos 85/374 3 straipsnio 1 dalį.
Teisingumo Teismas taip pat pabrėžė, kad, atsižvelgiant į Direktyvos 85/374 3 straipsnio 1 dalies kontekstą ir šia direktyva siekiamą tikslą, sąvoka „asmuo, kuris prisistato gamintoju“, reiškia ne tik asmenį, ant gaminio fiziškai nurodžiusį savo pavadinimą, prekių ženklą ar bet kokį kitą skiriamąjį žymenį. Kitoks aiškinimas susiaurintų sąvokos „gamintojas“, kurią Sąjungos teisės aktų leidėjas ketino suprasti plačiai, apimtį ir susilpnintų vartotojo apsaugą, o vartotojas turi galėti laisvai pasirinkti reikalauti visiško jo patirtos žalos atlyginimo iš gamintojo ar asmens, kuris taip prisistato. Kalbant konkrečiai, reikia pripažinti, kad gaminio tiekėjas „prisistato gamintoju“, kai šio tiekėjo pavadinimas ar jo skiriamasis elementas sutampa, pirma, su gamintojo pavadinimu ir, antra, su pastarojo ant gaminio nurodytu pavadinimu, prekių ženklu ar kitu skiriamuoju žymeniu.
Taigi Teisingumo Teismas padarė išvadą, pagal Direktyvos 85/374 3 straipsnio 1 dalį gaminio su trūkumais tiekėjas turi būti laikomas „asmeniu, kuris prisistato šio gaminio gamintoju“, jeigu šis tiekėjas ant gaminio fiziškai nenurodė savo pavadinimo, prekių ženklo ar kito skiriamojo žymens, tačiau prekių ženklas, kuriuo gamintojas pažymėjo gaminį, sutampa, pirma, su to tiekėjo pavadinimu ar jo skiriamuoju elementu ir, antra, su paties gamintojo pavadinimu.
(
1
)	1985 m. liepos 25 d. Tarybos direktyvos 85/374/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių atsakomybę už gaminius su trūkumais, derinimo (OL L 210, 1985, p. 29; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 15 sk., 1 t., p. 257), 3 straipsnio 1 dalis. Pagal šią nuostatą „[g]amintojas“ yra galutinai pagaminto gaminio, bet kokių žaliavų ar sudedamosios dalies gamintojas arba kiekvienas asmuo, kuris prisistato gamintoju, ant gaminio nurodydamas savo vardą [pavadinimą], prekės ženklą ar kitą skiriamąjį ženklą [žymenį].
(
2
)	Direktyvos 85/374 1 ir 3 straipsniai.
(
3
)	Direktyvos 85/374 3 straipsnio 1 dalis.