62021CC0054
MANUEL CAMPOS SÁNCHEZ‑BORDONA
FŐTANÁCSNOK INDÍTVÁNYA
Az ismertetés napja: 2022. május 12. (
1
)
C‑54/21. sz. ügy
Konsorcjum: ANTEA POLSKA S. A., Pectore‑Eco sp. z o.o., Instytut Ochrony Środowiska – Państwowy lnstytut Badawczy
kontra
Państwowe Gospodarstwo Wodne Wody Polskie;
az ARUP Polska sp. z o.o.,
a CDM Polska sp. z o.o.,
a Konsorcjum: Multiconsult Polska Sp. z o.o., ARCADlS Sp. z o.o., HYDROCONSULT sp. z o.o. Biuro Studiów i Badań Hydrogeologicznych i Geofizycznych
részvételével
(a Krajowa Izba Odwoławcza [nemzeti fellebbezési tanács, Lengyelország] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
„Előzetes döntéshozatal – Közbeszerzés – 2014/24/EU irányelv – 21. cikk – Bizalmas jelleg – Bizalmas jelleg megállapítása iránti indokolt kérelem és bizonyíték – Az ajánlatkérő szerv hatásköre – A bizalmas jelleg megállapítása – Indokolás – A bizalmas jelleg terjedelmének a nemzeti jogszabályok általi módosítása – Üzleti titkok – (EU) 2016/943 irányelv – Alkalmazhatóság – Különféle típusú dokumentumok bizalmas jellegének megítélése – Kizárás – Egyedi értékelés”
1.
A jelen előzetes döntéshozatal iránti kérelemben arra kérik a Bíróságot, hogy határozza meg az ajánlattevők által a közbeszerzési eljárásában az ajánlatukkal együtt szolgáltatott információk bizalmasságának korlátait.
2.
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem nyilvántartásba vétele után hozott Klaipèdos ítéletben (
2
) a Bíróság a 2014/24/EU irányelvnek (
3
) az ilyen információk bizalmasságára vonatkozó rendelkezéseivel és különösen annak 21. cikkével kapcsolatban felmerülő problémákra adott választ.
3.
Az ezen ítéletben szereplő megfontolások választ adnak a kérdést előterjesztő bíróság, a Krajowa Izba Odwoławcza (nemzeti fellebbezési tanács) egyes kérdéseire. (
4
)
I. Jogi háttér
A.
Az uniós jog
1. A 2014/24 irányelv
4.
A 21. cikk („Titoktartás”) a következőket mondja ki:
„(1)   Hacsak ezen irányelv vagy az ajánlatkérő szervre vonatkozó nemzeti jog, különösen az információhoz való hozzáféréssel kapcsolatos jogszabályok másként nem rendelkeznek, és az odaítélt szerződések közzétételére vonatkozó kötelezettségek, valamint a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők részére az 50. és 55. cikk értelmében nyújtandó tájékoztatásra vonatkozó kötelezettségek sérelme nélkül, az ajánlatkérő szerv nem hozhat nyilvánosságra olyan, a részére gazdasági szereplők által megadott adatokat, amelyeket azok bizalmasnak minősítettek, ideértve, de nem kizárólagosan a műszaki vagy üzleti titkokat és az ajánlatok bizalmas vonatkozásait.
(2)   Az ajánlatkérő szervek előírhatnak a gazdasági szereplők számára olyan követelményeket, amelyek célja az ajánlatkérő szervek által a közbeszerzési eljárás során rendelkezésre bocsátott információk bizalmas jellegének a védelme.”
5.
Az 50. cikk („Tájékoztató a szerződés odaítéléséről”) előírja:
„[…]
(4)   A szerződés odaítélésére vagy a keretmegállapodás megkötésére vonatkozó egyes információk közlése mellőzhető, amennyiben azok közlése akadályozná a jogérvényesítést vagy más módon ellentétes volna a közérdekkel, vagy sértené egy meghatározott – magán vagy állami tulajdonú – gazdasági szereplő jogos üzleti érdekeit, vagy sértené a gazdasági szereplők közötti tisztességes versenyt.”
6.
Az 55. cikk („A részvételre jelentkezők és az ajánlattevők tájékoztatása”) értelmében:
„[…]
(3)   Az ajánlatkérő szerv dönthet úgy is, hogy egyes, az (1) és (2) bekezdésben említett, a szerződés odaítélésére vagy a keretmegállapodás megkötésére, illetve dinamikus beszerzési rendszerbe való felvételre vonatkozó információk közlését mellőzi, amennyiben azok közlése akadályozná a jogérvényesítést vagy más módon ellentétes volna a közérdekkel, vagy sértené egy meghatározott – magán vagy állami tulajdonú – gazdasági szereplő jogos üzleti érdekeit, vagy sértené a gazdasági szereplők közötti tisztességes versenyt.”
2. Az (EU) 2016/943 irányelv (
5
)
7.
A (18) preambulumbekezdés szerint:
„Ezen túlmenően, ha jogszabályok írják elő vagy teszik lehetővé az üzleti titkok megszerzését, hasznosítását, vagy felfedését, akkor az ezen irányelv alkalmazásában jogszerűnek tekintendő. […] Ez az irányelv nem mentheti fel a hatóságokat különösen az üzleti titkok jogosultjai által részükre átadott információk tekintetében rájuk vonatkozó – akár az uniós, akár a nemzeti jogban meghatározott – titoktartási kötelezettségek alól. Ilyen titoktartási kötelezettségek többek között a közbeszerzési eljárásokkal összefüggésben az ajánlatkérő szerveknek továbbított információkra vonatkozó, például a […] 2014/24/EU […] irányelvben […] foglalt kötelezettségek.”
8.
Az 1. cikk („Tárgy és hatály”) az alábbiakat határozza meg:
„[…]
(2)   Ez az irányelv nem érinti:
[…]
c)
azon uniós vagy nemzeti szabályok alkalmazását, amelyek előírják vagy lehetővé teszik az uniós intézmények és szervek vagy a nemzeti hatóságok számára, hogy az uniós és nemzeti jogban foglalt kötelezettségek és kiváltságok értelmében és ezeknek megfelelve, a vállalkozások által benyújtott és az említett intézmények, szervek vagy hatóságok által birtokolt információkat felfedjék;
[…]”.
9.
A 2. cikk („Fogalommeghatározások”) így szól:
„Ezen irányelv alkalmazásában:
1.
»üzleti titok«: az alábbi követelmények mindegyikének megfelelő információ:
a)
titkos abban az értelemben, hogy – mint egységes egész vagy mint elemeinek egy adott pontos konfigurációban összeállított összessége – általánosan nem ismert, illetve nem könnyen hozzáférhető az általában ilyen jellegű információval foglalkozó körökhöz tartozó személyek számára;
b)
titkossága folytán kereskedelmi értékkel bír;
c)
titokban tartása érdekében az információ feletti ellenőrzést jogszerűen gyakorló személy a körülmények figyelembevételével elvárható lépéseket megtette;
[…]”.
10.
A 3. cikk („Üzleti titok jogszerű megszerzése, hasznosítása és felfedése”) a következőket rögzíti:
„[…]
(2)   Az üzleti titkok megszerzése, hasznosítása vagy felfedése jogszerűnek minősül, amennyiben azt az uniós vagy a nemzeti jog előírja vagy megengedi.”
B.
A lengyel jog
1. Az Ustawa z dnia 29 stycznia 2004 r. – Prawo zamówień publicznych (
6
)
11.
Az 7. cikk a következőket írja elő:
„1.   A közbeszerzési eljárás előkészítése és végrehajtása során az ajánlatkérő úgy jár el, hogy biztosítsa a tisztességes versenyt és a gazdasági szereplőkkel való egyenlő bánásmódot, valamint tiszteletben tartja az arányosság és az átláthatóság elvét.
[…]”.
12.
A 8. cikk így szól:
„1.   A közbeszerzési eljárás nyilvános.
2.   Az ajánlatkérő a közbeszerzési eljárással kapcsolatos információkhoz való hozzáférést csak a törvényben előírt esetekben korlátozhatja.
2a.   Az ajánlatkérő az ajánlattételhez szükséges dokumentációban megállapíthatja a gazdasági szereplővel az eljárás során közölt információk bizalmas jellegének megőrzésére vonatkozó követelményeket.
3.   A tisztességtelen verseny elleni küzdelemre vonatkozó jogszabályok értelmében az üzleti titoknak minősülő információk nem hozhatók nyilvánosságra, ha a gazdasági szereplő legkésőbb az ajánlatok vagy a részvételi jelentkezés benyújtására nyitva álló határidőn belül kijelentette, hogy azokat nem lehet hozzáférhetővé tenni, és igazolta, hogy a visszatartott információk üzleti titoknak minősülnek. A gazdasági szereplő nem tarthat vissza a 86. cikk (4) bekezdésében foglalt információkat. E rendelkezés a tervpályázatra megfelelően alkalmazandó.
[…]”.
2. Az Ustawa z dnia 16 kwietnia 1993 r. o zwalczaniu nieuczciwej konkurencji (
7
)
13.
A 11. cikk 2. bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„Üzleti titoknak minősülnek a vállalkozások olyan műszaki, technológiai és szervezeti információi vagy a gazdasági értékkel bíró egyéb olyan információk, amelyek – mint egységes egész vagy mint elemeinek egy adott pontos konfigurációban összeállított összessége – általánosan nem ismert, illetve nem könnyen hozzáférhető az általában ilyen jellegű információval foglalkozó személyek számára, amennyiben az ezen információk felhasználására vagy azokkal való rendelkezésre jogosult személy kellő gondosság mellett intézkedéseket hozott ezen információk titokban tartása érdekében.”
II. A tényállás, az eljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
14.
2019‑ben (
8
) a Państwowe Gospodarstwo Wodne Wody Polskie (lengyel állami vízgazdálkodási hatóság, Lengyelország) a „vízgyűjtő‑gazdálkodási tervek II. aktualizálási projektjei tervezeteinek módszertannal együtt történő kidolgozására” (II aPGW) irányuló nyílt közbeszerzési eljárást indított.
15.
Az ajánlattételhez szükséges dokumentáció három értékelési szempontot jelölt meg: az árat (40%), a megvalósítási koncepciót (42%) és a szerződés teljesítési módjának leírását (18%).
16.
Négy gazdasági szereplő, köztük az ANTEA POLSKA S.A (a továbbiakban: Antea Polska) által vezetett vállalkozáscsoport nyújtott be ajánlatot. A CDM Smith Sp.z o.o. (a továbbiakban: ACDM) lett a nyertes ajánlattevő. (
9
)
17.
A második helyre rangsorolt Antea Polska az odaítéléssel szemben fellebbezést nyújtott be a Krajowa Izba Odwoławczához (nemzeti fellebbezési tanács). Egyik kereseti kérelme a CDM és más ajánlattevők által üzleti titoknak minősített bizonyos dokumentumokhoz és információkhoz való hozzáférésre irányult.
18.
Az Antea Polska szerint az információ titkosnak minősítése sértette az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvét, amelyek értelmében a bizalmasságot szigorúan kell értelmezni. Ezen túlmenően az információk bizalmas jellegének túlzott mértékű elismerése, valamint a minősítések megfelelő indokolásának hiánya megfosztotta az Antea Polskát a hatékony jogorvoslathoz való jogától, mivel nem ismerte versenytársai ajánlatainak részleteit.
19.
Ezen állásponttal szemben az ajánlatkérő szerv egyéb megfontolások mellett azzal érvelt, hogy:
–
Az információkat visszatartó jogalanyok teljesítették azon kötelezettségüket, hogy hitelt érdemlően magyarázatot adjanak arra, hogy az információknak miért kell a titkot megillető védelemben részesülniük.
–
A megvalósítási koncepció és a szerződés teljesítési módjának leírása olyan szerzői tanulmányok, amelyek nyilvánosságra hozatala sértheti alkotójuk érdekeit.
–
A CDM ajánlatában szereplő információk kereskedelmi értékkel rendelkeznek. Közlésük lehetővé tenné a versenytársak számára, hogy felhasználják az ajánlattevő know‑how‑ját és az általa kidolgozott műszaki vagy szervezési megoldásokat.
–
A szerződés teljesítésében részt vevő személyek jegyzékében olyan adatok szerepelnek, amelyek lehetővé teszik a személyek azonosítását, ami miatt a gazdasági szereplőt veszteség érheti, ha a versenytársak kísérletet tesznek e személyek „megszerzésére”. Hasonlóképpen, az ajánlati adatlap tartalmazza az erőforrásokat rendelkezésre bocsátó harmadik személyek adatait is, ami kereskedelmi értéket jelent.
20.
E körülmények között az ajánlatkérő szerv határozatával szembeni jogorvoslati kérelmet elbíráló Krajowa Izba Odwoławcza (nemzeti fellebbezési tanács, Lengyelország) előzetes döntéshozatal céljából hét kérdést terjesztett elő. A Bíróság kérésének megfelelően csak az első négy kérdéssel foglalkozom, amelyek szövege a következő:
„1)
A gazdasági szereplőkkel való egyenlő és megkülönböztetés‑mentes bánásmódnak, valamint az átláthatóságnak a […] 2014/24[…] irányelv […] 18. cikkének (1) bekezdésében szereplő elvei lehetővé teszik‑e a 2014/24 […] irányelv 21. cikke (1) bekezdésének és a […] 2016/943 […] irányelv […] 2. cikke 1. pontjának, különösen az e rendelkezésekben foglalt, »– mint egységes egész vagy mint elemeinek egy adott pontos konfigurációban összeállított összessége – általánosan nem ismert, illetve nem könnyen hozzáférhető« és »titkossága folytán kereskedelmi értékkel bír« meghatározások, valamint »az ajánlatkérő szerv nem hozhat nyilvánosságra a gazdasági szereplők által bizalmasnak minősített [adatokat]« előírás olyan értelmezését, amelynek következtében a gazdasági szereplő üzleti titokként bármely információt visszatarthat azon az alapon, hogy ezt az információt nem akarja felfedni a versenytárs gazdasági szereplők előtt?
2)
A gazdasági szereplőkkel való egyenlő és megkülönböztetés‑mentes bánásmódnak, valamint az átláthatóságnak a 2014/24/EU irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében szereplő elvei lehetővé teszik‑e a 2014/24[…] irányelv 21. cikke (1) bekezdésének és a 2016/943 irányelv 2. cikke 1. pontjának olyan értelmezését, amelynek következtében az ajánlattevő gazdasági szereplők a 2014/24[…] irányelv 59. és 60. cikkében, valamint XII. mellékletében foglalt dokumentumokat részben vagy egészben üzleti titokként visszatarthatják, különösen a megszerzett tapasztalatok, referenciák, a szerződés teljesítésére javasolt személyek jegyzéke, szakmai képzettsége és neve, valamint azon szervezetek kapacitása tekintetében, amelyeknek a kapacitására támaszkodnak, valamint az alvállalkozók kapacitása tekintetében, ha e dokumentumokat az eljárásban való részvétel feltételei teljesítésének igazolása céljából, vagy az ajánlatok értékelési szempontjai szerinti értékelés vagy annak megállapítása érdekében írják elő, hogy az ajánlat megfelel‑e az ajánlatkérő szerv eljárás dokumentációjában (eljárást megindító hirdetményben, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban) foglalt egyéb követelményeinek?
3)
A gazdasági szereplőkkel való egyenlő és megkülönböztetés‑mentes bánásmódnak, valamint az átláthatóságnak a [2014/24] irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében szereplő elvei – a [2014/24] irányelv 58. cikkének (1) bekezdésével, 63. cikkének (1) bekezdésével és 67. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összefüggésben értelmezve – lehetővé teszik‑e azt, hogy az ajánlatkérő szerv egyszerre fogadja el a gazdasági szereplő azon nyilatkozatát, miszerint rendelkezik az ajánlatkérő szerv által megkövetelt és bejelentett önálló humán forrásokkal, szervezetekkel, amelyekre támaszkodni kíván, illetve alvállalkozókkal, amit az előírásoknak megfelelően az ajánlatkérő szerv számára bizonyítania kell, és azt a nyilatkozatot, miszerint az e személyekre vagy szervezetekre vonatkozó adatoknak (neveknek, cégneveknek, tapasztalatnak és képesítésnek) a versenytárs gazdasági szereplőkkel való puszta közlése azt eredményezi, hogy e személyeket, illetve szervezeteket e gazdasági szereplők »átcsábítják«, ami miatt szükséges ezen információk üzleti titoknak való minősítése? Következésképpen a gazdasági szereplő és e személyek, illetve szervezetek között fennálló ilyen nem tartós kapcsolat tekinthető‑e ezen erőforrással való rendelkezés igazolásának, és különösen az ajánlatok értékelési szempontjai alapján megítélhetők‑e többletpontok e gazdasági szereplő részére?
4)
A gazdasági szereplőkkel való egyenlő és megkülönböztetés‑mentes bánásmódnak, valamint az átláthatóságnak a [2014/24] irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében szereplő elvei lehetővé teszik‑e a [2014/24] irányelv 21. cikke (1) bekezdésének és a 2016/943 irányelv 2. cikke 1. pontjának olyan értelmezését, amelynek következtében az ajánlattevő gazdasági szereplők üzleti titokként visszatartanak olyan dokumentumokat, amelyek az ajánlatok ajánlatkérő által kiadott, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban (így a szerződés tárgyának leírásában) foglalt követelményeinek való megfelelésének vizsgálatához vagy ajánlatok értékelési szempontjai keretében történő értékeléséhez szükségesek, különösen ha e dokumentumok az ajánlatkérő szerv ajánlattételhez szükséges dokumentációban, jogszabályokban vagy nyilvánosság vagy az érdekeltek számára hozzáférhető más dokumentumokból foglalt követelményeinek teljesítésére vonatkoznak, különösen ha ezen értékelésre nem objektíve összehasonlítható minták, valamint mérhető és matematikai, illetve fizikai alapon összehasonlítható mutatók, hanem az ajánlatkérő szerv egyéni értékelése alapján kerül sor? Következésképpen, értelmezhető‑e a [2014/24] irányelv 21. cikkének (1) bekezdése és a 2016/943 irányelv 2. cikkének 1. pontja úgy, hogy adott gazdasági szereplő üzleti titkának tekinthető az ajánlat keretében általa benyújtott, arra vonatkozó nyilatkozat, hogy adott szerződés tárgyát az ajánlatkérő szerv által az ajánlattételhez szükséges dokumentációban foglalt azon utasításainak megfelelően hajtja végre, amelyeket az ajánlatkérő szerv e követelményeknek való megfelelés tekintetében ellenőriz és értékel, még akkor is, ha az ajánlatkérő szerv által előírt hatás (a szerződés tárgya) elérését célzó módszerek kiválasztása a gazdasági szereplő feladata?”
III. A Bíróság előtti eljárás
21.
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem 2021. január 29‑én érkezett a Bírósághoz.
22.
Az Antea Polska, a Państwowe Gospodarstwo Wodne Wody Polskie (lengyel állami vízgazdálkodási hatóság), az osztrák és a lengyel kormány, valamint az Európai Bizottság terjesztett elő írásbeli észrevételeket.
23.
A 2022. március 16‑i tárgyaláson az Antea Polska, a Państwowe Gospodarstwo Wodne Wody Polskie (lengyel állami vízgazdálkodási hatóság), a CDM, a lengyel kormány és a Bizottság vett részt.
IV. Értékelés
A.
Előzetes megjegyzés: az alkalmazandó szabályozási aktus
24.
A Klaipėdos ítéletben (96–102. pont) a Bíróság megállapította, hogy a közbeszerzési eljárások során a bizalmasság védelmével kapcsolatos kérdésekre alkalmazandó szabályokat nem a 2016/943 irányelv, hanem a lex specialisnak minősülő 2014/24 irányelv fekteti le.
25.
E megállapítás többek között a következőket vette figyelembe:
–
„A 2016/943 irányelv – figyelemmel a (4) preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett 1. cikkének (1) bekezdésében kimondott tárgyára – csak az üzleti titkok jogosulatlan megszerzésére, hasznosítására vagy felfedésére vonatkozik, és nem ír elő az üzleti titok bizalmasságának a másfajta bírósági eljárásokban, például a közbeszerzések odaítélésével kapcsolatos eljárásokban való védelmét célzó intézkedéseket”. (
10
)
–
A 2016/943 irányelv (18) preambulumbekezdése szerint „[e]z az irányelv nem mentheti fel a hatóságokat […] az üzleti titkok jogosultjai által részükre átadott információk tekintetében rájuk vonatkozó – akár az uniós, akár a nemzeti jogban meghatározott – titoktartási kötelezettségek alól. Ilyen titoktartási kötelezettségek többek között a közbeszerzési eljárásokkal összefüggésben az ajánlatkérő szerveknek továbbított információkra vonatkozó, például a […] [2014/24] […] irányelvben […] foglalt kötelezettségek”.
26.
Ezen előfeltevés alapján semmi sem akadályozza a 2016/943 irányelv (
11
) fogalmainak figyelembevételét, amikor – a jelen ügyhöz hasonlóan – a nemzeti jogszabályok a közbeszerzési eljárások bizalmassági rendszerének szabályozása céljából hivatkoznak azokra. E kérdésre később térek ki.
B.
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdés
27.
A kérdést előterjesztő bíróság először is azt kívánja megtudni, hogy a 2014/24 irányelv (
12
) 21. cikkének értelmezése felhatalmazást ad‑e arra, hogy az ajánlattevő üzleti titokra hivatkozva bármely olyan információt, amelyet nem akar a versenytársai ellőt felfedni, bizalmas jellegűnek minősítsen.
28.
E kérdés alapján megállapítható, hogy a kérdést előterjesztő bíróságot nem annyira az ajánlattevő egyoldalú fellépése, mint inkább az ajánlatkérő szerv számára ebből fakadó következmények aggasztják.
29.
Véleményem szerint a válasz a Klaipėdos ítéletből vezethető le, amelyben a Bíróság kimondta:
–
„[…] a közbeszerzésre vonatkozó uniós szabályok elsődleges célja magában foglalja a tisztességes verseny megnyitását valamennyi tagállamban, továbbá hogy e cél elérése érdekében fontos, hogy az ajánlatkérő szervek ne közöljenek a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos olyan információkat, amelyek tartalmát – akár a folyamatban lévő közbeszerzési eljárásban, akár későbbi közbeszerzési eljárásokban – a verseny torzítására lehet felhasználni”. (
13
)
–
„A 2014/24 irányelvnek a jelen ítélet 113. és 114. pontjában felidézett rendelkezéseiből [a 2014/24 irányelv 21. cikkének (1) és (2) bekezdése, 50. cikkének és 55. cikke (2) bekezdésének c) pontja], valamint [az] […] ítélkezési gyakorlatból következik, hogy az az ajánlatkérő szerv, amelyhez valamely gazdasági szereplő az azon versenytárs ajánlatában szereplő, bizalmasnak tekintett információk közlése iránti kérelemmel fordult, amely versenytársnak a közbeszerzési szerződést odaítélték, főszabály szerint nem közölheti ezeket az információkat”. (
14
)
–
„[…] azonban […] az ajánlatkérő szervet nem kötheti egy gazdasági szereplő azon puszta állítása, hogy a benyújtott információk bizalmasak. A gazdasági szereplőnek ugyanis igazolnia kell azon információk valóban bizalmas jellegét, amelynek felfedését ellenzi, például annak bizonyításával, hogy ezek az információk műszaki vagy kereskedelmi titkokat tartalmaznak, hogy azokat a verseny torzítására lehet felhasználni, illetve hogy felfedésük számára kárt okozhat.” (
15
)
–
„[…] ha az ajánlatkérő szerv az említett gazdasági szereplő által benyújtott információk bizalmas jellegére vonatkozó kérdéseket tesz fel, akkor – az érintett gazdasági szereplő védelemhez való joga tiszteletben tartásának biztosítása céljából – még az ezen információkhoz való hozzáférést a kérelmező számára engedélyező határozat meghozatala előtt lehetőséget kell biztosítania az érintett gazdasági szereplőnek arra, hogy további bizonyítékokat nyújtson be”. (
16
)
30.
Ennek megfelelően az ajánlatkérő szervre és az annak határozatait felülvizsgáló szervekre ruházták azt a feladatot, hogy értékeljék az ajánlattevő által kért bizalmas jelleget, és ne egyszerűen már megállapított tényként fogadják el azt. E szervek megfelelő hatáskörrel rendelkeznek ahhoz, hogy fellépjenek az ellen, ami az előzetes döntéshozatalra utaló határozat szerint azon ajánlattevők visszaélésszerű gyakorlatának („patologikus visszaélésének”) minősül, akik hozzászoktak ahhoz, hogy mértéktelenül kihasználják azt a lehetőséget, hogy ajánlataik egyes olyan elemeit bizalmasnak minősísék, amelyek valójában nem azok.
31.
Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból az következik, hogy noha a lengyel jogalkotó korlátozni kívánta a bizalmas jelleg kiterjedését, egyes ajánlattevők rendszeresen arra hivatkoznak, hogy az ajánlatukban szereplő információk nagy része üzleti titok, az ajánlatkérő szervek pedig hajlamosak hitelt adni ezeknek az állításoknak. (
17
)
32.
Amennyiben ez így van, és a 2014/24 irányelvet átültető nemzeti szabály alkalmazásában rendellenesség áll fenn, a nemzeti bíróságok feladata, hogy az uniós jog tiszteletben tartása érdekében kiigazítsák e rendellenességet.
33.
Jóllehet a kérdést előterjesztő bíróság nem szentel különösebb figyelmet az alábbiakban kifejtettekre, a felek észrevételeiben és a tárgyaláson vita tárgyát képezte a nemzeti szabályozás (a közbeszerzésekről szóló törvény 8. cikkének (3) bekezdése) által előírt azon korlátozás, amely csak olyan információ nyilvánosságra hozatalát akadályozza meg, amely a tisztességtelen versenyre vonatkozó szabályozás értelmében üzleti titoknak minősül. (
18
)
34.
A vitának az volt a tárgya, hogy e nemzeti szabály összeegyeztethető‑e a 2014/24 irányelv 21. cikkével, amely a műszaki és üzleti titkoknál (
19
) szélesebb körben védi a bizalmas jelleget (például „az ajánlatok bizalmas vonatkozásaira” is kiterjed).
35.
Amint azt már korábban kifejtettem, (
20
) a 2014/24 irányelv 21. cikke értelmében a védelem nem korlátozódik a műszaki és az üzleti titokra, hanem többek között az „ajánlatok bizalmas vonatkozásaira” is kiterjed. Következésképpen e rendelkezés olyan információkra is vonatkozhat, amelyek szigorúan véve nem minősülhetnek műszaki vagy üzleti titoknak. Véleményem szerint ugyanez a gondolat szerepel a Klaipèdos ítélet különböző szövegrészeiben is. (
21
)
36.
Amennyiben a 2016/943 irányelvet átültető tisztességtelen versenyről szóló törvény (
22
) 11. cikkének új szövege az irányelvben szereplő „üzleti titok” meghatározását tartalmazza, az ilyen hivatkozási lánc eredményeként a közbeszerzési szerződésekre vonatkozó lengyel szabályozás a 2016/943 irányelvben szereplő „üzleti titok” fogalmához vezet. (
23
)
37.
Közvetve tehát az a kérdés merül fel, hogy összeegyeztethető‑e a 2014/21 irányelv 21. cikke azon belső jogszabályokkal, amelyek a bizalmas jellegnek az említett rendelkezésnél szűkebb terjedelmet biztosítanak.
38.
Első látásra nem lenne akadálya annak, hogy a nemzeti jog ilyen korlátozást tartalmazzon, mivel a 2014/24 irányelv 21. cikke kimondja, hogy „[h]acsak ezen irányelv vagy az ajánlatkérő szervre vonatkozó nemzeti jog […] másként nem rendelkeznek”.
39.
E fenntartás – a 2014/24 irányelv más, nemzeti jogszabályokra hivatkozó rendelkezéseihez hasonlóan – mérlegelési mozgásteret biztosít a tagállamok számára. Ez a helyzet a 2014/24 irányelv 57. cikkének (7) bekezdésével, amelynek értelmében a tagállamok e rendelkezés alkalmazásának feltételeit „az uniós jogot is figyelembe véve” határozzák meg.
40.
A Bíróság azonban úgy értelmezte, hogy „a tagállamok értékelési hatásköre nem abszolút, és ha egy tagállam úgy dönt, hogy saját jogába illeszti a 2014/24 irányelvben előírt fakultatív kizárási okok egyikét, tiszteletben kell tartania annak az ezen irányelvben szereplő alapvető jellemzőit. Annak előírásával, hogy a tagállamok határozzák meg »e cikk végrehajtási feltételeit«»az uniós jogot is figyelembe véve«, a 2014/24 irányelv 57. cikkének (7) bekezdése megakadályozza, hogy a tagállamok megfosszák lényegüktől az e rendelkezésben meghatározott fakultatív kizárási okokat, vagy nem vesznek tudomást az ezen okok alapját képező célkitűzéseket vagy elvekről”. (
24
)
41.
Véleményem szerint ezen ítélkezési gyakorlat analógia útján átültethető a jelen ügyre. Az uniós jog tiszteletben tartása mellett a tagállamok módosíthatják a bizalmas jelleg terjedelmét, így főszabály szerint nincs akadálya annak, hogy a védett információk körét a 2014/24 irányelv 21. cikkében foglalt általános előírásnál szűkebb körű „üzleti titkokra” korlátozzák.
42.
Az üzleti titok fogalmának értelmezéséhez hasznos lehet a 2016/943 irányelvet igénybe venni, amely körülhatárolja a 2014/24 irányelv 21. cikkében használt fogalmat. Ez különösen akkor van így, ha egy nemzeti jogszabály az általam korábban kifejtett hivatkozási lánc miatt a közbeszerzés területén a bizalmas jelleg értékelését a 2016/943 irányelvet átültető törvényben meghatározott üzleti titokhoz köti.
43.
A 2016/943 irányelv – mivel az üzleti titok általános jellegű szabályozására irányul – lehetővé teszi, hogy az ajánlatkérő szerv – és a határozatait felülvizsgáló szervek – a bizalmas jelleget kifejezetten érintő, illetve a 2014/24 irányelv közbeszerzési rendszere, valamint a hatékony jogorvoslati rendszerhez való hozzáférés alapjául szolgáló elvek közti egyensúlyra törekedjenek.
44.
Márpedig a 2014/24 irányelv általános céljaira tekintettel ezen irányelv 21. cikkén kívül annak más rendelkezéseit is figyelembe kell venni. Az irányelv alkalmazásából az következik, hogy bizonyos bizalmas információkat – még ha azok szigorúan véve nem is tartoznak az üzleti titok fogalmába – meg kell védeni a gazdasági szereplők közötti torzulásoktól mentes verseny vagy a gazdasági szereplők jogos kereskedelmi érdekeinek megőrzése érdekében.
45.
A 2014/24 irányelv 21. cikke értelmében az ajánlatkérő szerv a részvételre jelentkezők és ajánlattevők részére köteles az 50. és 55. cikkben meghatározott tájékoztatást nyújtani. E tájékoztatás főszabály szerint nem minősül bizalmas jellegűnek, azonban ilyen minősítést nyerhet, amennyiben a 2014/24 irányelv 50. cikkének (4) bekezdésében és 55. cikkének (3) bekezdésében említett körülmények fennállnak.
46.
Ennek megfelelően, azon – nem feltétlenül üzleti titoknak minősülő – adatok, amelyek közlése „sértené egy meghatározott gazdasági szereplő jogos üzleti érdekeit, vagy sértené a gazdasági szereplők közötti tisztességes versenyt”, a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartoznak.
47.
Jóllehet a 2014/24 irányelv 55. cikkének (3) bekezdése kifejezetten az ugyanezen cikk (1) és (2) bekezdésében említett adatokra hivatkozik, a jelen ügy szempontjából a (versenytárs) gazdasági szereplő jogos üzleti érdekeit érintő kedvezőtlen hatások elkerülésére és a verseny megóvására irányuló figyelmeztetés tekinthető relevánsnak.
48.
E kettős figyelmeztetést a Bíróság közbeszerzésekre vonatkozó ítélkezési gyakorlata tágabb értelemben vette át. Ebből az következik, hogy:
–
Sérülhet a gazdasági szereplők közötti verseny, ha a gazdasági szereplők valamelyike a mások által az ilyen típusú eljárások során szolgáltatott érzékeny információkat jogellenesen használja fel. A Klaipèdos ítéletben a Bíróság megerősítette, hogy „fontos, hogy az ajánlatkérő szervek ne közöljenek a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos olyan információkat, amelyek tartalmát – akár a folyamatban lévő közbeszerzési eljárásban, akár későbbi közbeszerzési eljárásokban – a verseny torzítására lehet felhasználni”. (
25
)
–
A más gazdasági szereplők által az ajánlatkérő szerv részére nyújtott információk nyilvánosságra hozatalának észszerű korlátjaként el kell kerülni ezen magán‑ vagy állami tulajdonú gazdasági szereplő jogos érdekeinek sérelmét. Pontosan az ajánlatkérő szerv feladata, hogy az ajánlattevő kérésére megítélje, hogy fűződik‑e jogos érdek vagy sem bizonyos információkhoz kapcsolódó titkok megóvásához. (
26
)
49.
A 2014/24 irányelv 50. cikkének (4) bekezdése és 55. cikkének (3) bekezdése lehetővé teszi az ajánlatkérő szervek számára annak eldöntését, hogy az e két rendelkezésben hivatkozott érzékeny információk közlését mellőzik‑e. A két rendelkezés egyike sem tartalmazza ugyanezen irányelv 21. cikkének (1) bekezdését jellemző fenntartást („[h]acsak […] [a] nemzeti jog […] másként nem rendelkez[ik]”), ily módon annak alkalmazása a nemzeti rendelkezésektől független.
50.
Mindenesetre az ajánlatkérő szerveknek az ajánlatokban szereplő információk nyilvánosságra hozatalára vonatkozó hatáskörét – még ha azok nem is minősülnek szigorú értelemben vett üzleti titoknak – más ilyen előírást tartalmazó ágazati rendelkezések korlátozhatják. (
27
)
51.
Összefoglalva, úgy vélem, hogy az előzetes döntéshozatalra előterjesztetett első kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 2014/24 irányelv 21. cikke:
–
Kizárja, hogy a gazdasági szereplő bármilyen információt titkosnak minősítsen pusztán azért, mert ezen információt egyébként nem akarja felfedni a versenytársak előtt.
–
Kimondja, hogy az ajánlatkérő szervet nem köti egy gazdasági szereplő azon puszta állítása, hogy a benyújtott információk bizalmasak.
–
Nem zárja ki, hogy valamely tagállam a bizalmas jelleget az üzleti titkokra korlátozza, feltéve, hogy az uniós jogot tiszteletben tartják, és hogy a felfedett információ – mivel nem illeszthető bele e fogalomba – nem használható fel más gazdasági szereplők jogos üzleti érdekeinek sérelmére vagy a gazdasági szereplők közötti verseny torzítására.
C.
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett második, harmadik és negyedik kérdés
52.
Ezen együttesen megválaszolható kérdésekkel a kérdést előterjesztő bíróság azzal kapcsolatban fejezi ki kétségeit, hogy az ajánlattevő által hivatkozott bizalmas jelleg különösen a következőket érintheti:
–
„[A] megszerzett tapasztalatok leírását, a referenciák jegyzékét, a szerződés teljesítésére javasolt személyek és szakmai képzettségük jegyzékét, valamint azon szervezetek vagy alvállalkozók nevét és kapacitását, amelyek kapacitására támaszkodnak” (második kérdés).
–
„[A] gazdasági szereplő azon nyilatkozatát, miszerint rendelkezik az ajánlatkérő szerv által megkövetelt és bejelentett önálló humán forrásokkal, szervezetekkel, amelyekre támaszkodni kíván, illetve alvállalkozókkal” (harmadik kérdés).
–
„[O]lyan dokumentumokat, amelyek az ajánlatok ajánlatkérő által kiadott, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban (így a szerződés tárgyának leírásában) foglalt követelményeinek való megfelelésének vizsgálatához vagy ajánlatok értékelési szempontjai keretében történő értékeléséhez szükségesek, különösen ha e dokumentumok az ajánlatkérő szerv ajánlattételhez szükséges dokumentációban, jogszabályokban vagy nyilvánosság vagy az érdekeltek számára hozzáférhető más dokumentumokból foglalt követelményeinek teljesítésére vonatkoznak” (negyedik kérdés).
53.
A Klaipèdos ítélet megint csak megadja a kérdést előterjesztő bíróság számára az ahhoz szükséges elemeket, hogy kezébe adja annak lehetőségét, hogy maga állapítsa meg, hogy ezen – vagy bármely más, az ajánlattevő ajánlatához kapcsolódó – információk bizalmas jellegűek‑e az elé terjesztett jogvitában.
54.
A Klaipèdos ítélet véleményem szerint a lehető legkonkrétabb bizalmas jelleg mellett foglal állást: (
28
)
–
Először is, a „bizonyos adatok bizalmasként való kezelésével kapcsolatos döntés” és a „semleges módon közölnie […] kell [a bizalmas] adatok alapvető tartalmát […] az azokat kérő ajánlattevővel” (
29
) közötti kapcsolat arra utal, hogy el kell utasítani az adatvédelmi nyilatkozatok átfogó vagy a dokumentumok általános típusaira vonatkozó adatvédelmi nyilatkozatokat.
–
Másodszor, noha az egymással feszültségben lévő elvek közötti egyensúly fenntartásának módjai változatosak és nehezen meghatározhatók, „[a]z ajánlatkérő szerv […] – különösen és amennyiben ez nem ellentétes a rá vonatkozó nemzeti joggal – összefoglaló formában közölheti egy részvételi jelentkezés vagy ajánlat bizonyos aspektusait és műszaki jellemzőit oly módon, hogy azokban ne lehessen azonosítani a bizalmas információkat”. (
30
)
–
Harmadszor, olyan mechanizmusok állnak az ajánlatkérő szervek rendelkezésére, amelyek növelik mozgásterüket: „a 2014/24 irányelv 21. cikkének (2) bekezdése alapján […] előírhatnak a gazdasági szereplők számára olyan követelményeket, amelyek célja az ajánlatkérő szervek által a közbeszerzési eljárás során rendelkezésre bocsátott információk bizalmas jellegének a védelme. Egy ajánlatkérő szerv tehát – feltéve, hogy a nem bizalmas információk e célból megfelelőek – az elutasított ajánlattevő hatékony jogorvoslathoz való joga tiszteletben tartásának biztosítása céljából is élhet ezzel a lehetőséggel oly módon, hogy arra kéri a nyertes ajánlatot benyújtó gazdasági szereplőt, hogy bocsássa rendelkezésére a bizalmas információkat tartalmazó dokumentumok nem bizalmas változatát”. (
31
)
55.
A 2014/24 irányelv 21. cikkének ebből az ítélkezési gyakorlatból fakadó értelmezése összhangban van az irányelvnek a bizalmas jelleg egyedi sajátosságára utaló más rendelkezéseivel. (
32
)
56.
A tárgyaláson vita tárgyát képezte a kérdést előterjesztő bíróság szóhasználata szerinti „adattakarékosság elve” mint olyan kritérium, amely a bizalmas jelleget a szükséges minimumra korlátozza. Az ajánlatokhoz csatolt (vagy magának az ajánlati) dokumentumoknak csak azon információi, adatai, elemei vagy szövegrészei minősülnek ilyen jellegűnek, amelyek kifejezetten nélkülözhetetlenek az ajánlattevő jogos érdekeinek védelme, valamint annak elkerülése érdekében, hogy bizonyos versenytársak torzítsák a köztük fennálló versenyt.
57.
Semmi nem akadályozza meg ezen elv alkalmazását, amely – amennyiben az ajánlatkérő szerv indokoltnak tartja – csak a szolgáltatott információk meghatározott részére, nem pedig a dokumentumok egészére vonatkozik. Mindenesetre nem lehet előzetesen megállapítani, hogy az egyik vagy a másik dokumentum mikor minősülhet bizalmasnak, mivel e minősítés az adott jogvitában szereplő egyes dokumentumok jellemzőitől függ.
58.
Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból az a következtetés vonható le, hogy az ajánlatkérő szerv meghatározott adattípusok tekintetében általános jelleggel járt el, a szükséges személyre szabott minősítést elkerülve.
59.
Ez az értékelés azonban kizárólag a kérdést előterjesztő bíróság hatáskörébe tartozik, amelynek keretében a bíróságnak részletesen és indokolással ellátva kell értékelnie a következőket:
–
Az ajánlattevő üzleti titok részben vagy egészében történő megállapítására irányuló, megfelelően indokolt kérelmet nyújtott‑e be minden olyan dokumentumra vonatkozóan, amelynek tartalmát a versenytársak előtt nem kívánta felfedni.
–
Az ajánlatkérő szerv határozott‑e eseti alapon azon okokról, amelyek alapján egy adott dokumentumot, vagy iratok összességét bizalmas jellegűnek kell minősíteni, valamint a bizalmas jelleg hatályáról és feltételeiről.
–
Megalapozottak voltak‑e az ajánlatkérő szerv által kifejtett, az ajánlattevő által visszatartott információk bizalmas jellegének fenntartására vonatkozó indokok.
60.
Anélkül, hogy ezen – a valóságban inkább a szabály alkalmazását, mintsem értelmezését érintő – feladatot illetően a kérdést előterjesztő bíróság helyébe kívánnék lépni, röviden utalok az ajánlatokra vonatkozó azon információkra, amelyekre az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések irányulnak, és amelyeket a kérdést előterjesztő bíróság két csoportba sorol.
61.
Az első csoportba a „kiválasztott gazdasági szereplő tapasztalatával, illetve a szerződés teljesítéséhez felajánlott szervezetekkel és alkalmazottakkal kapcsolatos helyzetét ismertető dokumentumok” tartoznak.
62.
A kérdést előterjesztő bíróság véleménye szerint az ajánlattételhez szükséges dokumentációban – a nemzeti jogon felül – megkövetelt dokumentumok csak a 2014/24 irányelv 59. és 60. cikkében, valamint XII. mellékletében előírt dokumentumok voltak.
63.
Amennyiben ez így van, akkor aligha ítélhető meg, hogy azon dokumentumok, amelyek közzétételét maga a 2014/24 irányelv írja elő, üzleti titoknak vagy más típusú bizalmas információnak minősíthetők‑e.
64.
A kérdést előterjesztő bíróság az ajánlattevő szubjektív helyzetére (finanszírozási képesség) vonatkozó adatokkal kapcsolatban hozzáteszi, hogy az ajánlattételhez szükséges dokumentáció annak jelzésére szorítkozott, hogy a finanszírozási képességnek meg kell haladnia egy bizonyos szintet, de nem írta elő e képesség részletezését, vagy annak pontos meghatározását, hogy az ajánlattevő milyen pénzeszközökkel rendelkezik a bankban.
65.
Ugyanez érvényes az ajánlattevő ajánlatában felajánlott alvállalkozók vagy azon harmadik felek vagy szervezetek helyzetére, akiknek erőforrásaira az ajánlattevő támaszkodni kíván. A személyes adatok védelmére vonatkozó általános kötelezettségek sérelme nélkül, egyikük kijelölése sem maradhat titokban, amennyiben az ajánlattételhez szükséges dokumentáció megköveteli azok közzétételét, és nem elegendő az ajánlattevő humán forrása „átcsábít[ásának]” feltételezett kockázatára való hivatkozás.
66.
A második dokumentumtípusba „az ajánlatkérő által megkövetelt olyan tanulmányok tartoznak, amelyek az ajánlatok minőségi szempontok […] alapján történő értékelésére szolgálnak”, amely szempontokat a „megvalósítási koncepció” és a „szerződés teljesítési módjának leírása” pontosít.
67.
Főszabály szerint nem zárható ki, hogy a gazdasági szereplő által az ajánlattal együtt benyújtott dokumentumok a szellemi tulajdon védelme alá tartozó, a megfelelő felhatalmazással nem rendelkező harmadik fél számára nem hozzáférhető érzékeny információkat tartalmaznak. (
33
)
68.
A felek a tárgyaláson e tekintetben nem értettek egyet, majd végül megerősítést nyert, hogy a jogvita körülményei alapján a kérdést előterjesztő bíróságnak kell értékelnie, hogy megsértették‑e az ilyen jellegű jogokat. (
34
)
69.
Ezen megfontolások is alátámasztják, hogy milyen nehéz elvonatkoztatottan, előzetesen megítélni, hogy az ajánlattevők ajánlataiban szereplő információk bizalmas jellegű információknak minősülnek‑e, függetlenül attól, hogy üzleti titokról van‑e szó. Elkerülhetetlen, hogy a 2014/24 irányelv 21. cikke olyan általános formulákat alkalmazzon, amelyek lehetővé teszik az ajánlatkérő szervek és a felülvizsgálati szervek számára, hogy azokat minden esetben indokolt módon alkalmazzák.
V. Végkövetkeztetések
70.
A fent kifejtettekre figyelemmel a Krajowa Izba Odwoławcza (nemzeti fellebbezési tanács, Lengyelország) előzetes döntéshozatalra előterjesztett első négy kérdésére a következő választ javaslom adni:
„A közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26‑i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 21. cikkét úgy kell értelmezni, hogy:
–
Az ajánlatkérő szervet nem köti egy gazdasági szereplő azon puszta állítása, hogy a benyújtott információk bizalmasak.
–
Valamely tagállam a bizalmasságot az üzleti titkokra korlátozhatja, feltéve, hogy az uniós jogot tiszteletben tartják, és hogy a felfedett információ – mivel nem illeszthető bele e fogalomba – nem használható fel egy meghatározott gazdasági szereplő jogos érdekeinek sérelmére vagy ezen gazdasági szereplők közötti tisztességes verseny torzítására.
–
Azon ajánlatkérő szervnek, amelyhez a gazdasági szereplő információk bizalmasnak minősítése iránti kérelmet nyújtott be, részletesen és indokolással együtt kell meghatároznia, hogy az adott gazdasági szereplő adatai védelméhez fűződő jogát mindenképpen előnyben kell‑e részesíteni a versenytársak azon jogával szemben, hogy megismerjék ezen adatokat, adott esetben a szerződés odaítélésére vonatkozó határozat megtámadása érdekében.”
(
1
)	Eredeti nyelv: spanyol.
(
2
)	2021. szeptember 7‑iKlaipėdos regiono atliekų tvarkymo centras ítélet (C‑927/19, EU:C:2021:700; a továbbiakban: Klaipèdos ítélet). A jelen ügyre gyakorolt hatását a tárgyaláson részt vevő felek vetették fel.
(
3
)	A közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26‑i európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 94., 65. o.; helyesbítések: HL 2015. L 275., 68. o.; HL 2020. L 211., 22. o.).
(
4
)	A Bíróság többek között a 2012. december 13‑iForposta és ABC Direct Contact ítéletben (C‑465/11, EU:C:2012:801) és a 2017. május 11‑iArchus és Gama ítéletben (C‑131/16, EU:C:2017:358) ismerte el e bíróság arra való alkalmasságát, hogy előzetes döntéshozatal iránti kérelmet nyújtson be.
(
5
)	A nem nyilvános know‑how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, hasznosításával és felfedésével szembeni védelemről szóló, 2016. június 8‑i (EU) 2016/943 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2016. L 157., 1. o.).
(
6
)	A közbeszerzésekről szóló, 2004. január 29‑i törvény.
(
7
)	A tisztességtelen verseny elleni küzdelemről szóló, 1993. április 16‑i törvény.
(
8
)	Az ajánlati felhívást az Európai Unió Hivatalos Lapjában2019. december 29‑én 2019/S 245–603343. szám alatt tették közzé.
(
9
)	A konzorciumot az Antea Polska mellett a Pectore‑Eco sp. z o.o. és az Instytut Ochrony Środowiska – Państwowy lnstytut Badawczy alkották.
(
10
)	A Klaipėdos ítélet 97. pontja (kiemelés tőlem). Ebben az ügyben helyénvaló volt a bírósági eljárásokra való hivatkozás, mivel a kérdés a 2016/943 irányelv 9. cikkének értelmezésére vonatkozott („Az üzleti titok bizalmas jellegének megőrzése bírósági eljárások folyamán”). Az ítélet indokolása azonban minden további nélkül kiterjeszthető az ajánlattételt megelőző szakaszra, amely során az ajánlatkérő szervnek a bizalmasság tekintetében határoznia kell.
(
11
)	Egyes nyelvi változatok (a spanyol, az angol, a német, a román, az olasz és a portugál) mind a 2014/24 irányelvben, mind pedig a 2016/943 irányelvben különbségtétel nélkül az „üzleti titkokra” utalnak. Más nyelvi változatok (például a lengyel vagy a francia) az előbbiben az „üzleti titok”, az utóbbiban a „vállalati titok” kifejezést használják. Az eltérésnek a jelen jogvita szempontjából nincs jelentősége, tehát mindkét fogalom egyenértékű.
(
12
)	Noha a kérdés a gazdasági szereplőkkel való egyenlő és megkülönböztetés‑mentes bánásmód, valamint az átláthatóság elvére is hivatkozik, megválaszolásához elegendő a 2014/24 irányelvnek az említett elveket rögzítő 21. cikkét értelmezni.
(
13
)	A Klaipėdos ítélet 115. pontja.
(
14
)	Uo., 116. pont.
(
15
)	Uo., 117. pont.
(
16
)	Uo., 118. pont.
(
17
)	Az előzetes döntéshozatalra utaló határozat IV.B pontja. A kérdést előterjesztő bíróság kifejti, hogy ennek során az ajánlatkérő szerveket kettős indíttatás vezérli: egyrészt a nehézségek és felelősségre vonás elkerülése érdekében tartanak a bizalmasként benyújtott dokumentumok nyilvánosságra hozatalától; másrészt megfelel számukra az át nem láthatóság, ami gyakorlatilag megtámadhatatlanná teszi a határozataikat, mivel az ajánlattevőknek nincs információjuk a nyertes ajánlattevő ajánlatának erősségeiről vagy gyenge pontjairól.
(
18
)	A figyelem hiánya talán annak tudható be, hogy – amint azt a lengyel kormány a tárgyaláson kifejtette – amennyiben a nyertes ajánlattal együtt közölt információk titkosak, úgy megfelelnének az üzleti titok fogalmának. Szükségtelen lenne tehát a 2014/24 irányelv 21. cikkében szereplő többi fogalmat megvitatni.
(
19
)	A 2016/943 irányelv esetében a műszaki titkok az üzleti titkok körébe tartoznak. Ezen irányelv (14) preambulumbekezdése a know‑how‑t az „üzleti titkok” részeként határozza meg.
(
20
)	A Klaipėdos ügyre vonatkozó indítvány (C‑927/19, EU:C:2021:295, 44. pont).
(
21
)	Például a 130. pontban, amely „a valóban bizalmas információk és kiváltképpen a közbeszerzési eljárás résztvevői üzleti titkai megóvása szükségességé[re]” hivatkozik. Kiemelés tőlem.
(
22
)	A lengyel kormány a tárgyaláson megerősítette, hogy a 2016/94 irányelvet az ustawa z dnia 5 lipca 2018 r. o zmianie ustawy o zwalczaniu nieuczciwej konkurencji oraz niektórych innych ustaw (a tisztességtelen versenyről és más jogszabályokról szóló törvény módosításáról szóló törvény [Dz.U. 2018/1637 z dnia 2018.08.27]) ültette át a belső jogba.
(
23
)	A tisztességtelen versenyről szóló törvény 11. cikke (2) bekezdésének a 2016/943 irányelv 2. cikke (1) bekezdésével való összevetése az üzleti titok fogalmának lényeges egyezésére mutat rá mindkét szövegben, amivel kapcsolatban a kérdést előterjesztő bíróság nem utal semmiféle súrlódásra.
(
24
)	2019. június 19‑iMeca ítélet (C‑41/18, EU:C:2019:507, 33. pont). E megállapítást erősíti meg az 2019. november 20‑iIndaco Service végzés (C‑552/18, nem tették közzé, EU:C:2019:997, 23. pont).
(
25
)	115. pont (kiemelés tőlem).
(
26
)	A Klaipėdos ítélet 115: pontja: „[m]ivel […]a közbeszerzési eljárások az ajánlatkérő szervek és a gazdasági szereplők közötti bizalmi kapcsolaton alapulnak, a közbeszerzési eljárásban ezen utóbbiaknak anélkül kell tudniuk közölni az ajánlatkérő szervekkel minden hasznos információt, hogy attól tartanának, az ajánlatkérő szervek olyan adatokat közölnek harmadik személyekkel, amelyeknek a felfedése kárt okozhat az említett gazdasági szereplőknek” (lásd ebben az értelemben: 2008. február 14‑iVarec ítélet, C‑450/06, EU:C:2008:91, 34–36. pont; 2021. július 15‑iBizottság kontra Landesbank Baden‑Württemberg és CRU ítélet, C‑584/20 P és C‑621/20 P, EU:C:2021:601, 112. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat). Kiemelés tőlem.
(
27
)	A tárgyaláson szó esett a személyes adatok védelmével és a szellemitulajdon‑jogokkal kapcsolatos szempontokról. Ez utóbbira később térek ki.
(
28
)	A Klaipèdos ítélet 129. pontja az „elegendő információ” fogalmát a hatékony jogorvoslathoz való jog megőrzésére használja. Ez utóbbit „egyensúlyba kell állítani a más gazdasági szereplőknek a bizalmas információik […] védelméhez fűződő jogával.”
(
29
)	A Klaipėdos ítélet 123. pontja.
(
30
)	Uo., 124. pont.
(
31
)	Uo., 125. pont. A nem bizalmas változat rendelkezésre bocsátása az információk bizalmasságának megőrzésére vonatkozó egyedi sajátosság kifejeződése és konkrét megvalósulása. Ez azt jelenti, hogy egy dokumentum kezelhető úgy, hogy csak egyes részei nem lesznek hozzáférhetők a nyilvánosság számára.
(
32
)	Ez a helyzet például a 2014/24 irányelv 31. cikkének (6) bekezdésével: „[t]öbb partnerrel létrehozott innovációs partnerség esetében az ajánlatkérő szerv a 21. cikkel összhangban a partnerség keretében valamely partner által közölt, javasolt megoldásokat vagy egyéb bizalmas információt a partner beleegyezése nélkül nem közölhet a többi partnerrel. Az ilyen beleegyezés nem adható meg általános mentesség formájában, hanem azt konkrét információ tervezett közlésére tekintettel kell megadni” (kiemelés tőlem).
(
33
)	Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22‑i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2001. L 167., 10. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 230. o.; helyesbítések: HL 2008. L 314., 16. o.; HL 2014. L 10., 32. o.) 2–4. cikkei különösen arra kötelezik a tagállamokat, hogy a szerzők számára a műveik tekintetében biztosítsák a többszörözés engedélyezésének, illetve megtiltásának kizárólagos jogát (a 2. cikk a) pontja), azok nyilvánossághoz közvetítésének engedélyezését, illetve megtiltását (a 3. cikk (1) bekezdése), valamint azok nyilvános terjesztésének engedélyezését, illetve ennek megtiltását (a 4. cikk (1) bekezdése).
(
34
)	Az előzetes döntéshozatalra utaló határozat (IV.B pont) szerint senki nem vitatta, hogy „a tervek nem tartalmaznak az ágazatban innovatívnak minősülő megoldásokat, és így az ágazatban működő szakemberek számára hozzáférhető ismereteket tartalmaznak”.