62024CJ0294
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (kilencedik tanács)
2025. július 10. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal – 93/13/EGK irányelv – A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek – A 3. cikk (1) bekezdése – Vízellátási és vízelvezetési szolgáltatások nyújtására irányuló szerződés – A követelés eladó vagy szolgáltató magatartásától függő esedékessége és elévülési idejének e magatartástól függő kezdő időpontja – Az uniós jog egyes rendelkezései Bíróság általi értelmezésének szükségességét igazoló okok bemutatásának követelménye – Kellően részletes ismertetés hiánya – Elfogadhatatlanság”
A C‑294/24. sz. [Zadzhova] (
i
) ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Rayonen sad – Burgas (burgaszi kerületi bíróság, Bulgária) a Bírósághoz 2024. április 24‑én érkezett, 2024. április 24‑i határozatával terjesztett elő
a Vodosnabdyavane i kanalizatsia EAD
és
ED
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (kilencedik tanács),
tagjai: N. Jääskinen tanácselnök, M. Condinanzi és R. Frendo (előadó) bírák,
főtanácsnok: L. Medina,
hivatalvezető: R. Stefanova‑Kamisheva tanácsos,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2025. március 5‑i tárgyalásra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–
a Vodosnabdyavane i kanalizatsia EAD képviseletében G. D. Dobrev, Z. I. Gadzheva, L. I. Todev advokati és T. Mirchev,
–
a bolgár kormány képviseletében T. Mitova és R. Stoyanov, meghatalmazotti minőségben,
–
az Európai Bizottság képviseletében P. Kienapfel, G. Koleva, N. Nikolova és P. Ondrůšek, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5‑i 93/13/EGK tanácsi irányelv (HL 1993. L 95., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 288. o.) 3. cikke (1) bekezdésének az értelmezésére vonatkozik.
2
E kérelmet a Vodosnabdyavane i kanalizatsia EAD (a továbbiakban: VIK) és ED között az ED tulajdonában lévő ingatlanra vonatkozó vízfogyasztási számlák megfizetésének elmulasztása tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
Jogi háttér
Az uniós jog
3
A 93/13 irányelv 3. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„Egyedileg meg nem tárgyalt szerződési feltétel abban az esetben tekintendő tisztességtelen feltételnek, ha a jóhiszeműség követelményével ellentétben a felek szerződésből eredő jogaiban és kötelezettségeiben jelentős egyenlőtlenséget idéz elő a fogyasztó kárára.”
A bolgár jog
4
A Zakon za zadalzheniyata i dogovorite (a kötelmekről és a szerződésekről szóló törvény, a DV 1950. november 22‑i 275. száma; a továbbiakban: ZZD) 84. cikkének első bekezdése a következőket írja elő:
„Amennyiben a kötelezettség teljesítésére határidőt állapítanak meg, az adós a határidő lejártával késedelembe esik […]”
5
A ZZD 114. cikke értelmében:
„Az elévülési idő azon a napon kezdődik, amelyen a követelés esedékessé válik.
[…]”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
6
A VIK Burgasz (Bulgária) városában vízellátási és vízelvezetési szolgáltatásokat nyújt ügyfeleinek az e szolgáltatásoknak a felhasználók részére történő nyújtására vonatkozó általános feltételeket tartalmazó egyedi szerződések (a továbbiakban: általános feltételek) alapján.
7
2023. október 27‑én a VIK a Rayonen sad – Burgashoz (burgaszi kerületi bíróság, Bulgária) fordult, amely a kérdést előterjesztő bíróság, ED fogyasztó arra való kötelezése iránti kérelem tárgyában, hogy a tulajdonában álló, Burgasz városában található ingatlanára vonatkozó bizonyos vízfogyasztási számlákat fizessen meg.
8
A VIK különösen arra hivatkozik, hogy ED a 2020. március 17. és 2023. május 12. közötti vízfogyasztás címén 693,56 bolgár leva (BGN) (hozzávetőleg 350 euró) tőkeösszeg megfizetésére köteles, amelyet a 2021. augusztus 25. és 2023. május 25. közötti időszakban számláztak ki, ezen összeg a kérdést előterjesztő bírósághoz fordulás időpontjától a követelés végleges kifizetéséig számított törvényes kamatokkal, valamint a 2021. szeptember 25. és 2023. október 24. közötti időszak tekintetében 81,30 BGN (hozzávetőleg 41 euró) késedelmi pótlékkal nő.
9
A VIK azt állítja, hogy a szóban forgó fogyasztási időszakra vonatkozóan kiállította a számlákat, amelyeket ED nem fizetett meg az általános feltételek 33. cikkének (2) bekezdésében előírt 30 napos határidőn belül.
10
ED vitatja a követelt összegeket, és többek között az állítólagos követelésnek a hároméves elévülési idő lejártát követő megszűnésére alapított kifogást hoz fel.
11
A kérdést előterjesztő bíróság megjegyzi, hogy a VIK az általános feltételek 33. cikkének (1) bekezdése értelmében köteles havonta számlát kiállítani az ügyfelei részére nyújtott vízellátási és vízelvezetési szolgáltatásokról. Az általános feltételek 33. cikkének (2) bekezdése értelmében a fogyasztó az esedékes összegeket a számla kiállításától számított 30 napon belül köteles megfizetni.
12
Ezenkívül az általános feltételek 42. cikke szerint az a fogyasztó, aki az előírt határidőn belül nem teljesíti fizetési kötelezettségét, köteles a VIK részére a törvényes kamat összegével megegyező összegű késedelmi pótlékot fizetni.
13
A kérdést előterjesztő bíróság megjegyzi, hogy a ZZD 84. cikkének első bekezdése és 114. cikke alapján a számla VIK általi kiállításától számított 30 napos határidő lejártakor a számla követelése esedékessé válik, és az elévülési idő megkezdődik.
14
Ebből következik, hogy e határidő kezdő időpontjának meghatározása a VIK magatartásától, pontosabban a számlák kiállításától függ. Márpedig a VIK rendszeresen figyelmen kívül hagyja az általános feltételek 33. cikke (1) bekezdésének előírásait, amelyek havi számlázást írnak elő számára.
15
A kérdést előterjesztő bíróság kétségeit fejezi ki az általános feltételek 33. cikke (2) bekezdésének esetleges tisztességtelen jellegét illetően, mivel az lehetővé teszi a VIK számára, hogy egyoldalúan, a számlakibocsátás időpontjának függvényében határozza meg a követelései és az azokhoz kapcsolódó késedelmi kamatok esedékessé válását, és következésképpen a rájuk vonatkozó elévülési idő kezdő időpontját.
16
Ebben az összefüggésben a Rayonen sad – Burgas (burgaszi kerületi bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„Úgy kell‑e értelmezni a [93/13] irányelv 3. cikkének (1) bekezdését, hogy [burgaszi vízszolgáltató és csatornázási vállalat] általános szerződési feltételei 33. cikkének (2) bekezdésében foglaltakhoz hasonló feltétel a felek szerződésből eredő jogaiban és kötelezettségeiben jelentős egyenlőtlenséget idéz elő a fogyasztó kárára, tekintettel arra a körülményre, hogy a követelésnek az általános szerződési feltételek e rendelkezése szerinti behajthatósága, illetve a burgaszi vízszolgáltató által a fogyasztóknak nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó követelés elévülésének kezdete kizárólag a vízszolgáltatónak a számla kiállításával kapcsolatban tanúsított magatartásától függ, még akkor is, ha nem teljesíti a havi számla kiállítására vonatkozó kötelezettségét?”
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem elfogadhatóságáról
17
A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint az EUMSZ 267. cikkel bevezetett eljárás a Bíróság és a nemzeti bíróságok közötti együttműködés eszköze, amelynek révén a Bíróság megadja számukra az uniós jog értelmezéséhez azokat a támpontokat, amelyek az általuk eldöntendő jogvita megoldásához szükségesek (2024. február 22‑iEnte Cambiano società cooperativa per azioni ítélet, C‑660/22, EU:C:2024:152, 20. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
18
Mivel az előzetes döntéshozatalra utaló határozat ezen eljárás alapjául szolgál, a nemzeti bíróság köteles magában az előzetes döntéshozatalra utaló határozatban kifejteni az alapeljárás ténybeli és jogszabályi hátterét, és meg kell adnia a szükséges magyarázatokat az értelmezni kért uniós rendelkezések kiválasztásának okairól, valamint arról a kapcsolatról, amelyet e rendelkezések és az előtte folyamatban lévő jogvitára alkalmazandó nemzeti jog között felállít (2024. február 22‑iEnte Cambiano società cooperativa per azioni ítélet, C‑660/22, EU:C:2024:152, 21. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
19
Emlékeztetni kell arra is, hogy a nemzeti bíróság által saját felelősségére meghatározott jogszabályi és ténybeli háttér alapján – amelynek helytállóságát a Bíróság nem vizsgálhatja – az uniós jog értelmezésére vonatkozóan előterjesztett kérdések releváns voltát vélelmezni kell. A Bíróság csak akkor utasíthatja el a nemzeti bíróság által előterjesztett kérelmet, ha az uniós jog kért értelmezése nyilvánvalóan semmilyen összefüggésben nincs az alapügy tényállásával vagy tárgyával, ha a probléma hipotetikus jellegű, vagy ha nem állnak a Bíróság rendelkezésére azok a ténybeli vagy jogi elemek, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az elé terjesztett kérdésekre hasznos választ adhasson (2025. április 8‑iEurópai Ügyészség [Eljárási aktusok bírósági felülvizsgálata] ítélet, C‑292/23, EU:C:2025:255, 36. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
20
Előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésével az előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 93/13 irányelv 3. cikkének (1) bekezdését úgy kell‑e értelmezni, hogy az általános szerződési feltételekben szereplő azon feltétel, amely szerint a fogyasztónak az esedékes összegeket a számla kiállításától számított 30 napon belül meg kell fizetnie, a felek jogaiban és kötelezettségeiben jelentős egyenlőtlenséget idéz elő e fogyasztó kárára.
21
Márpedig meg kell jegyezni, hogy a kérdést előterjesztő bíróság nem fejtette ki azokat az okokat, amelyek miatt az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésében említett rendelkezés értelmezése szükséges az alapjogvita eldöntéséhez.
22
Mind a Bíróság rendelkezésére álló iratokból, mind pedig a Bíróság előtti tárgyaláson folytatott vitákból ugyanis kitűnik, hogy az alapeljárás az eladónak vagy szolgáltatónak az általános feltételek 33. cikkének (1) bekezdésében előírt, havi számlák kiállítására vonatkozó szerződéses kötelezettségének alkalmazására vonatkozik. Márpedig a kérdést előterjesztő bíróság kétségei nem e 33. cikk (1) bekezdésére, hanem inkább annak (2) bekezdésére vonatkoznak, így nyilvánvaló, hogy az alapeljárás tárgya semmilyen összefüggésben nincs a 93/13 irányelv 3. cikke (1) bekezdésének kért értelmezésével.
23
Következésképpen az előzetes döntéshozatal iránti kérelmet elfogadhatatlannak kell nyilvánítani.
24
Emlékeztetni kell azonban arra, hogy a kérdést előterjesztő bíróságnak továbbra is lehetősége van arra, hogy új előzetes döntéshozatal iránti kérelmet terjesszen elő, a Bíróság rendelkezésére bocsátva a határozathozatalhoz szükséges valamennyi adatot (2024. február 22‑iEnte Cambiano società cooperativa per azioni ítélet, C‑660/22, EU:C:2024:152, 35. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
A költségekről
25
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (kilencedik tanács) a következőképpen határozott:
A Rayonen sad – Burgas (burgaszi kerületi bíróság, Bulgária) 2024. április 24‑i határozatával előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem elfogadhatatlan.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: bolgár.
(
i
)	A jelen ügy neve fiktív. Az nem egyezik az eljárásban részt vevő egyetlen fél valódi nevével sem.