62024CJ0086
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (nyolcadik tanács)
2025. október 2. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal – Vámunió – 952/2013/EU rendelet – Az áruk származásának meghatározása – (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet – A Harmonizált Áruleíró és Kódrendszer 730441 alszáma – Varrat nélküli cső és üreges profil vasból vagy acélból (az öntöttvas cső kivételével) – Az acélcsövekre vonatkozó származási szabály érvényessége – Melegen megmunkált, majd hideghengerelt csövek”
A C‑86/24. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Krajský soud v Ostravě – pobočka v Olomouci (Olomoucban eljáró ostravai regionális bíróság, Cseh Köztársaság) a Bírósághoz 2024. február 2‑án érkezett, 2024. január 23‑i határozatával terjesztett elő
a CS STEEL a.s.
és
a Generální ředitelství cel
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (nyolcadik tanács),
tagjai: S. Rodin tanácselnök (előadó), N. Piçarra és N. Fenger bírák,
főtanácsnok: R. Norkus,
hivatalvezető: R. Stefanova‑Kamisheva tanácsos,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2025. március 27‑i tárgyalásra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–
a CS STEEL a.s. képviseletében D. Urbanec advokát,
–
a Generální ředitelství cel képviseletében P. Polák,
–
a cseh kormány képviseletében L. Březinová, L. Halajová, M. Smolek és J. Vláčil, meghatalmazotti minőségben,
–
a spanyol kormány képviseletében M. Morales Puerta és P. Pérez Zapico, meghatalmazotti minőségben,
–
az Európai Bizottság képviseletében B. Eggers és J. Hradil, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2015. július 28‑i (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2015. L 343., 1. o.; helyesbítések: HL 2016. L 87., 35. o.; HL 2017. L 101., 164. o.; HL 2018. L 192., 62. o.) 22‑01. mellékletében előírt, a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszer (a továbbiakban: HR) 730441 alszáma alá tartozó árukra alkalmazandó elsődleges szabály (a továbbiakban: elsődleges szabály) érvényességére vonatkozik.
2
E kérelmet egy cseh társaság, a CS STEEL a.s. és a Generální ředitelství cel (vámügyi főigazgatóság, Cseh Köztársaság; a továbbiakban: nemzeti vámhatóság) között az e társasággal szemben kivetett vám utólagos megállapítása tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
Jogi háttér
A nemzetközi jog
3
A HR‑t a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről szóló, Brüsszelben, 1983. június 14‑én a Vámigazgatások Világszervezete keretében elfogadott nemzetközi egyezmény hozta létre (Recueil des traités des Nations unies, 1503. kötet, 4. o., 25910. szám, [1988]), amely egyezményt – annak 1986. június 24‑én kelt módosító jegyzőkönyvével együtt – az Európai Gazdasági Közösség nevében az 1987. április 7‑i 87/369/EGK tanácsi határozat (HL 1987. L 198., 3. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 288. o.) hagyott jóvá. A HR magyarázó megjegyzéseit a Vámigazgatások Világszervezete dolgozza ki ezen egyezmény rendelkezéseinek megfelelően.
4
A HR 7304 vámtarifaszámhoz tartozó magyarázó megjegyzés így szól:
„Az e vtsz. alá tartozó csöveket és üreges profilokat a következő eljárásokkal lehet előállítani:
[…]
B) Gömbvas melegen történő extrudálása (Ugine – Sejournet eljárás) egy sajtón üveg vagy más csúsztatóanyag felhasználásával. Ez a módszer tulajdonképpen a következő műveleteket foglalja magába: lyukasztás, tágítás vagy sem, és sajtolás.
A fent említett műveleteket különböző befejező megmunkálások követik:
–
befejező meleg eljárások: ebben az esetben a nyers cső újrahevítés után áthalad méretező hengeren vagy nyújtó hengeren és végül simító hengeren vagy
–
befejező hideg eljárás tüskén, padon történő hideghúzás vagy hideg hengerlés (hideg tömörítés) pilger hengerműben (Mannesmann vagy Megaval eljárás). Ezek az eljárások lehetővé teszik, hogy a melegen hengerelt vagy extrudált csőből, nyersdarabként felhasználva, kisebb falvastagságú vagy átmérőjű csöveket lehet nyerni, illetve olyanokat, amelyeknél az átmérő vagy a falvastagság tűrése kisebb (meg kell jegyezni, hogy a Transval eljárással közvetlenül állíthatnak elő vékonyabb falú csöveket). Hideg megmunkálási mód még a dörzscsiszolás és a fényezőhengerlés is, amellyel pl. a pneumatikus emelőkhöz vagy hidraulikus hengerekhez szükséges fényezett felületű (alacsony durvasági fokú) csövet nyernek.
[…]”
Az uniós jog
A Vámkódex
5
Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9‑i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (HL 2013. L 269., 1. o.; helyesbítések: HL 2013. L 287., 90. o.; HL 2016. L 267., 2. o.; HL 2018. L 173., 35. o.; a továbbiakban: Vámkódex) „A származás megszerzése” című 60. cikkének (2) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„Az olyan árut, amelynek előállítása egynél több országot vagy területet érint, abból az országból vagy területről származónak kell tekinteni, ahol az utolsó lényeges, gazdaságilag indokolt feldolgozása vagy megmunkálása történt – egy e célra felszerelt vállalkozás területén –, aminek eredményeként új terméket állítanak elő, vagy ami az előállítás fontos szakaszát képezi.”
6
Ugyanezen kódexnek a „Felhatalmazás” című 62. cikke kimondja:
„A[z Európai] Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 284. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el azon szabályok meghatározására vonatkozóan, amelyek alapján úgy kell tekinteni, hogy az áru – amely tekintetében a nem preferenciális származás megállapítása az 59. cikkben említett [európai] uniós intézkedések alkalmazásának céljából szükséges – teljes egészében egyetlen országban vagy területen jött létre vagy került előállításra, vagy a 60. cikkel összhangban az utolsó lényeges, gazdaságilag indokolt feldolgozása vagy megmunkálása egy adott országban vagy területen – egy e célra felszerelt vállalkozás területén – történt, aminek eredményeként új terméket állítanak elő, vagy ami az előállítás fontos szakaszát képezi.”
7
Az említett kódex „A felhatalmazás gyakorlása” című 284. cikke pontosítja e felhatalmazás gyakorlásának feltételeit.
A 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet
8
A Vámkódex 62. cikkében ráruházott hatáskörét gyakorolva a Bizottság elfogadta a 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendeletet.
9
E felhatalmazáson alapuló rendelet 22‑01. melléklete a „Bevezető megjegyzések és a nem preferenciális származást megalapozó lényeges feldolgozási és megmunkálási műveletek jegyzéke” címet viseli. E melléklet tartalmaz egy „Bevezető megjegyzések” című részt, amelynek 2. és 3. pontja a következőképpen szól:
„2. Az e mellékletben található szabályok alkalmazása
2.1.
Az e mellékletben található szabályokat az árukra a [HR] szerinti besorolásuk, valamint a kifejezetten e melléklet céljára a [HR] vámtarifaszámainak és alszámainak kiegészítéseképpen létrehozott esetleges további kritériumok alapján kell alkalmazni. A [HR] e kritériumok alapján további egységekre bontott vámtarifaszámait és alszámait e mellékletben a továbbiakban a »tovább‑bontott vámtarifaszám« és a »tovább‑bontott alszám« kifejezés jelöli. […]
Az áruknak a [HR] vámtarifaszámai és alszámai alá történő besorolását a [HR] értelmezésére vonatkozó általános szabályok, valamint a [e rendszernek] az érintett áruosztályokhoz, árucsoportokhoz és alszámokhoz tartozó esetleges magyarázatai határozzák meg. Ezek a szabályok és magyarázatok [a vám‑ és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i] 2658/87/EGK tanácsi rendelet [(HL 1987. L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.)] I. mellékletében megállapított Kombinált Nómenklatúra részét képezik. Hacsak e melléklet szövege másként nem rendelkezik, egyes áruk esetében a helyes tovább‑bontott vámtarifaszám vagy alszám e melléklet alkalmazásában történő meghatározásához a [HR] értelmezésére vonatkozó általános szabályokat, valamint a [HR‑nek] az érintett áruosztályokhoz, árucsoportokhoz és alszámokhoz tartozó esetleges magyarázatait kell értelemszerűen alkalmazni.
[…]
3. Rövidítések
Azokhoz az albontásokhoz tartozó elsődleges szabályok, amelyek a tarifális besorolás megváltozásán alapulnak, több helyütt a következő rövidítések valamelyikét tartalmazzák:
[…]
vámtarifaszám változás (vtsz. v.) – olyan változás, amelynek eredményeképpen az áru bármely más vámtarifaszám alól a kérdéses vámtarifaszám alá kerül
[…]”
10
Az említett melléklet 73. árucsoportja tartalmaz egy táblázatot, amely feltünteti azokat az elsődleges szabályokat, amelyeket az ott említett – HR vámtarifaszámmal vagy alszámmal azonosított – áruk származási országának vagy területének meghatározása céljából alkalmazni kell, így többek között a HR 730441 alszám alá tartozó, varrat nélküli rozsdamentes acélból készült, kör keresztmetszetű, hidegen húzott vagy hidegen hengerelt csövekre alkalmazandó elsődleges szabályt is. Az említett táblázat a következőket tartalmazza:
„Kód a 2012. évi HR szerint
Árumegnevezés
Elsődleges szabály
[…]
7304
Varrat nélküli cső és üreges profil vasból vagy acélból (az öntöttvas cső kivételével)
Az alszámokra meghatározottak szerint
– Vezetékcső, amelyet olaj vagy gáz szállítására használnak:
7304 11
– – Rozsdamentes acélból
Vtsz. v.
[…]
– Más, kör keresztmetszetű cső rozsdamentes acélból:
7304 41
– – Hidegen húzva vagy hidegen hengerelve (hidegen tömörítve)
Vtsz. v., vagy változás a 7304 49 alszám alá tartozó üreges profilból
7304 49
– – Más
Vtsz. v.”
Az alapeljárás, az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés és a Bíróság előtti eljárás
11
A Maxim Tubes Company Pvt. Ltd, amely egy Indiában székhellyel rendelkező társaság, a 730411 alszám alá tartozó, az ASTM A312 szabványnak megfelelő, Kínából származó, melegen hengerelt acélcsöveket importált Indiába. Ezeket a csöveket később Indiában hideghengerlési eljárással munkálták meg, hengerléssel, maratással, passziválással, kemencében történő temperálással, egyenesítéssel és vágással, aminek következtében azok méretei megváltoztak. Az így átalakított csöveket, amelyek továbbra is megfeleltek az ASTM A312 szabványnak, a CS STEEL részére exportálta az Unióba.
12
A 2016 januárja és 2017 decembere közötti időszakban a Celní úřad pro Olomoucký kraj (Olomouc régió vámhatósága, Cseh Köztársaság) hat, a CS STEEL által benyújtott vám‑árunyilatkozatot fogadott el, amelyek a HR 730441 alszám alá tartozó, nem preferenciális indiai származásúnak bejelentett, varrat nélküli rozsdamentes acélból készült, kör keresztmetszetű csövek szabad forgalomba bocsátására vonatkoztak.
13
Egy ellenőrzést követően a nemzeti vámhatóság megállapította, hogy e csövek kínai származásúak, következésképpen a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló, 2018. március 5‑i (EU) 2018/330 bizottsági végrehajtási rendeletnek (HL 2018. L 63., 15. o.) megfelelően utólagosan kiigazította a fizetendő vámokat.
14
E hatóság úgy ítélte meg, hogy az említett csövek származásának megváltoztatása csak akkor lett volna lehetséges, ha a csöveket a HR más vámtarifaszámai alá tartozó árukból állították volna elő, mint például a 7204 vámtarifaszám alá tartozó acélhulladék és ‑törmelék vagy a 730449 alszám alá tartozó üreges profil.
15
A kérdést előterjesztő bíróság, a Krajský soud v Ostravě – pobočka v Olomouci (Olomoucban eljáró ostravai regionális bíróság, Cseh Köztársaság), amelyhez a CS STEEL keresetet nyújtott be a nemzeti vámhatóság által ezen utólagos adómegállapítás tárgyában hozott határozatokkal szemben, a HR 730441 alszám alá tartozó áruk származásának meghatározására vonatkozó, a 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 22‑01. mellékletében megállapított elsődleges szabály érvényességével kapcsolatban tesz fel kérdést, amennyiben e szabály szerint a HR 730449 alszám alá tartozó termékek hideghengereléséből származó ilyen áruk a művelet helye szerinti országból származó árukká válnak, míg a HR 730411 alszám alá tartozó termékek ilyen feldolgozása nem kölcsönöz ilyen származást ezeknek az áruknak.
16
E tekintetben a kérdést előterjesztő bíróság megjegyzi, hogy a HR 730441 alszám alá besorolt áruk származásának meghatározására vonatkozó elsődleges szabályból – a 2023. szeptember 21‑iStappert Deutschland ítélettel (C‑210/22, EU:C:2023:693) összefüggésben értelmezve – az következik, hogy a származás megváltoztatásának lényegében vagy a vámtarifa‑besorolás megváltozása, vagy a HR 730449 alszám alá tartozó termék hideghengerelése révén van helye. E bíróság szerint, mivel a 730449 alszám és a 730411 alszám közötti egyetlen releváns különbség láthatóan a csövek rendeltetése, ezen elsődleges szabály alkalmas arra, hogy hátrányosan megkülönböztető módon megkülönböztesse azokat a feldolgozott termékeket, amelyek feldolgozás előtt a HR 730411 alszám alá tartoznak.
17
E körülmények között a Krajský soud v Ostravě – pobočka v Olomouci (Olomoucban eljáró ostravai regionális bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„Érvényes‑e a 2446/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet 22‑01. mellékletében foglalt, a [HR] 730441 alszámában megállapított, a származást meghatározó elsődleges szabály annyiban, amennyiben az kizárja, hogy a 730411 alszám alá tartozó, [és] az ASTM A312‑szabványnak megfelelő, melegen megmunkált csövek származási helyének megváltoztatásához elegendő, ha azokat (hideghengerlési eljárás keretében) hidegen megmunkálják?”
18
A Bíróságnak többek között az érintett csöveken végrehajtott hidegmegmunkálás hatására vonatkozó információkérésére válaszolva a kérdést előterjesztő bíróság rámutatott egyrészt arra, hogy e csövek mérete, szerkezete és anyagának jellemzői jelentős átalakuláson mentek keresztül, másrészt pedig, hogy nem tudta, hogy az említett csövek rendelkeznek‑e olyan jellemzőkkel, amelyek alapján azokat olajvezetékként vagy csővezetékként lehet felhasználni.
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
19
Kérdésével az előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy az elsődleges szabály érvényes‑e a Vámkódex 60. cikkének (2) bekezdésére tekintettel, amennyiben az nem írja elő, hogy a HR 730441 alszám alá tartozó csövekből hidegmegmunkálással kialakított, HR 730411 alszám alá tartozó csövek abból az országból vagy területről származónak tekinthetők, ahol az utolsó feldolgozáson vagy megmunkáláson estek át.
20
E tekintetben meg kell állapítani, hogy az elsődleges szabály szövege szerint a HR 730441 alszám alá tartozó cső és üreges profil származási országának azt kell tekinteni, ahol azokat a HR más vámtarifaszáma alá tartozó termékekből, vagy a HR „730449 alszám alá tartozó üreges profilból” hideghengereléssel gyártották. A Bíróság azonban a 2023. szeptember 21‑iStappert Deutschland ítéletben (C‑210/22, EU:C:2023:693, 66. pont) kimondta, hogy e szabály érvénytelen annyiban, amennyiben az kizárja, hogy a HR 730449 alszám alá tartozó csövekből előállított HR 730441 alszám alá tartozó, varrat nélküli, vasból vagy acélból készült, hidegen húzott vagy hidegen hengerelt (hidegen tömörített) csövek és üreges profilok az ezen átalakítás által eredményezett tarifális besorolásváltozás folytán abból az országból származó terméknek minősüljenek, ahol e változásra sor került.
21
Ennélfogva úgy tűnik, hogy – amint arra lényegében a kérdést előterjesztő bíróság rámutat – az ezen ítélet fényében értelmezett elsődleges szabály a származás meghatározását illetően eltérő bánásmódot állapít meg a HR 730411 alszám alá tartozó csövek hidegen feldolgozása és a HR 730449 alszám alá tartozó csövek hidegmegmunkálása között.
22
Márpedig a Vámkódex 62. cikke szerint a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el azon szabályok meghatározására vonatkozóan, amelyek alapján úgy kell tekinteni, hogy az árunak az e kódex 60. cikkével összhangban az utolsó lényeges, gazdaságilag indokolt feldolgozása vagy megmunkálása egy adott országban vagy területen – egy e célra felszerelt vállalkozás területén – történt, aminek eredményeként új terméket állítanak elő, vagy ami az előállítás fontos szakaszát képezi. Ezek az aktusok annak meghatározására szolgálnak, hogy az utóbbi rendelkezésben rögzített absztrakt kritériumokat hogyan kell konkrét helyzetekben értelmezni és alkalmazni (2023. szeptember 21‑iStappert Deutschland ítélet, C‑210/22, EU:C:2023:693, 52. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
23
Mindazonáltal a Bizottság e hatásköre – amint az a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatából következik – bizonyos követelmények tiszteletben tartása mellett gyakorolható. A felhatalmazáson alapuló rendelet által követett céloknak alkalmasaknak kell lenniük arra, hogy igazolják az elfogadását, e felhatalmazáson alapuló rendeletnek meg kell felelnie az ilyen jogi aktusra vonatkozó indokolási kötelezettségnek, és a Bizottságnak az említett felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó termékek származási országa meghatározására vonatkozó értékelései a Vámkódex 60. cikkének (2) bekezdésére figyelemmel nem alapulhatnak téves jogalkalmazáson és nem szenvedhetnek nyilvánvaló értékelési hibában (2023. szeptember 21‑iStappert Deutschland ítélet, C‑210/22, EU:C:2023:693, 53. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
24
Ezt a származást minden esetben azon meghatározó szempont függvényében kell megállapítani, amelynek az érintett áruk „utolsó lényeges feldolgozása vagy megmunkálása” minősül. E kifejezést magát úgy kell érteni, mint amely a gyártási folyamat azon szakaszára utal, amelynek során ezen áruk jövőbeni felhasználása meghatározásra kerül, továbbá azok olyan sajátos tulajdonságokra és összetételre tesznek szert, amelyekkel korábban nem rendelkeztek, és amelyek tekintetében a későbbiekben nem terveznek jelentős minőségi változtatásokat (2023. szeptember 21‑iStappert Deutschland ítélet, C‑210/22, EU:C:2023:693, 54. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
25
Az elsődleges szabályt megállapító 2015/2446 rendelet 22‑01. mellékletéhez hasonló jogi aktus elfogadása megalapozottságának bírósági felülvizsgálata azon kérdés vizsgálatára irányul, hogy – minden téves jogalkalmazástól függetlenül – a Bizottság a Vámkódex 60. cikke (2) bekezdésének végrehajtása során, figyelemmel az érintett konkrét ténybeli helyzetre, nyilvánvaló értékelési hibát követett‑e el (2023. szeptember 21‑iStappert Deutschland ítélet, C‑210/22, EU:C:2023:693, 55. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
26
A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a hasonló átalakítási műveletek közötti olyan eltérő bánásmódot, mint amilyenre a jelen ítélet 21. pontja utal, a Bizottságnak objektíven indokolnia ahhoz, hogy megállapítható legyen, hogy nem követett el ilyen hibát (lásd ebben az értelemben: 1983. március 23‑iCousin és társai ítélet, 162/82, EU:C:1983:93, 21. pont; 2023. szeptember 21‑iStappert Deutschland ítélet, C‑210/22, EU:C:2023:693, 56. pont).
27
A jelen ügyben a Bizottság azt állítja, hogy a Kínából származó, Indiába behozott, és a HR 730411 alszám alá tartozó csövek ASTM A312 szabványnak való megfelelése azt bizonyítja, hogy e termékek már késztermékek voltak, amelyek nem képezhették gazdaságilag indokolt, a származás megváltozását eredményező lényeges átalakítás tárgyát.
28
Ezen intézmény lényegében arra is hivatkozik, hogy a HR 730411 alszám alá tartozó csövek hidegmegmunkálása, amelynek eredményeként azok oly módon módosulnak, hogy azok a HR 730441 alszám alá tartoznak, nem eredményezi azt, hogy olyan rendeltetést és összetételt kapnak, amellyel korábban nem rendelkeztek, mivel az utolsó minőségi változáson a melegfeldolgozásuk során mentek keresztül, ami az első alszám alá történő besorolásukhoz vezetett. E csövek ilyen hidegmegmunkálása ugyanis e termékek visszafordíthatatlan módosítását eredményezné, elsősorban a méretük csökkentésével, de nem akadályozná meg, hogy azokat gáz‑ vagy szénhidrogén‑vezetékként használják fel, és hogy megfeleljenek az ASTM A312 szabványnak, amint azzal a Bírósághoz észrevételeket benyújtó valamennyi érdekelt fél egyetért. Így az említett hidegmegmunkálás különbözik a 2023. szeptember 21‑iStappert Deutschland ítéletben (C‑210/22, EU:C:2023:693) említett félkész termékeknek minősülő, a HR 730449 alszám alá tartozó csőhöz készült nyersdarabok hidegmegmunkálásától.
29
E tekintetben meg kell állapítani, hogy a HR 730411 és 730441 alszámok alatt szereplő áruk leírása szerint az első alszám a rozsdamentes acélból készült olaj vagy gáz szállításához használt varrat nélküli vezetékcsöveket, a második alszám esetében pedig a kör keresztmetszetű, rozsdamentes acélból készült, hidegen húzott vagy hidegen hengerelt (hidegen tömörített) varrat nélküli csöveket foglalja magában.
30
Következésképpen a csövek a továbbiakban már nem tartoznak a HR 730411 alszám alá, és a HR 730441 alszám alá tartozóvá válhatnak az olaj‑ vagy gázvezetékekhez használt csövek jellemző tulajdonságainak elvesztésével, ami nem feltétlenül eredményezi azoknak a tulajdonságoknak az elvesztését, amelyek e célra felhasználhatóvá teszik őket.
31
A fentiekből következik, hogy a HR 730411 alszám alá tartozó csövek hidegmegmunkálása, amelynek eredményeként azok oly módon módosulnak, hogy a HR 730441 alszám alá tartoznak, bár tulajdonságaikban jelentős változást eredményezhet, önmagában emiatt nem eredményezi e csövek eredeti rendeltetésének és összetételének megváltozását.
32
Ezt az értékelést nem kérdőjelezi meg a kérdést előterjesztő bíróságnak a Bíróság jelen ítélet 18. pontjában hivatkozott információkérésére adott válasza, amely szerint a HR 730411 alszám alá tartozó csövek hidegmegmunkálása jelentős hatással lehet e csövek méretére, szerkezetére és jellemzőire. E válaszból ugyanis nem tűnik ki sem az, hogy az alapügyben szóban forgó csövek hidegmegmunkálása olyan mértékű lett volna, hogy e csövek már nem használhatók kőolaj és földgáz szállítására, sem pedig az, hogy az összetételüket módosította volna. Ezt az értékelést ezzel szemben megerősíti az a tény, hogy ezen átalakítást követően az említett csövek továbbra is megfelelnek az ASTM A312 szabványnak. Amint arra a Bizottság hivatkozik – anélkül hogy ezt a többi érdekelt fél vitatná –, ez a megfelelés tanúsítja, hogy ugyanezen csövek felhasználhatók kőolaj‑ és gázszállításhoz alkalmazott vezetékként.
33
E körülmények között meg kell állapítani, hogy a HR 730411 alszám alá tartozó csövek hidegmegmunkálása és a HR 730449 alszám alá tartozó csövek hidegmegmunkálása közötti, az elsődleges szabály által megállapított eltérő elbánás a származás meghatározása tekintetében objektíve indokolt. Ennélfogva a Bizottság e szabály elfogadásával nem követett el nyilvánvaló mérlegelési hibát.
34
A fenti megfontolások összességére tekintettel az előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy annak vizsgálata nem állapított meg egyetlen olyan körülményt sem, amely befolyásolja az elsődleges szabály érvényességét.
A költségekről
35
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (nyolcadik tanács) a következőképpen határozott:
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés vizsgálata során nem merült fel olyan körülmény, amely a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2015. július 28‑i 2015/2446/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 22‑01. mellékletében foglalt, a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszer 730441 alszáma alá tartozó árukra alkalmazandó elsődleges szabály érvényességét érintené.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: cseh.