62024CC0084
ĢENERĀLADVOKĀTES TAMARAS ČAPETAS [TAMARA ĆAPETA]
SECINĀJUMI,
sniegti 2025. gada 3. jūlijā (
1
)
Lieta C‑84/24
“EM SYSTEM”UAB
pret
SEB bankas AB,
“Citadele banka”AS Lietuvos filialas
(Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Lietuvas Augstākā tiesa) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Kopējā ārpolitika un drošības politika – Ierobežojoši pasākumi pret Baltkrieviju – Regula (EK) Nr. 765/2006 – Dažu personu un vienību līdzekļu iesaldēšana – Ietekme uz tādas sabiedrības līdzekļiem, kuras 50 % akciju pieder sarakstā iekļautai personai
I. Ievads
1.
Pēdējos gados būtisku mēdiju uzmanību izpelnījušies tādi ES ierobežojošie pasākumi kā jahtu, luksusa automašīnu un māju konfiskācija. Lai gan šādas iniciatīvas var mierināt sabiedrības noskaņojumu, šo pasākumu efektivitātes patiesais izaicinājums ir to personu finanšu interešu ietekmēšana, kuras iekļautas Eiropas Savienības Padomes sarakstos.
2.
Šī lieta ir tieši par šādu aspektu. Te tiek aplūkots jautājums, vai fiziskas personas “līdzekļi un saimnieciskie resursi”, kas ir iesaldējami, jo šī persona ir iekļauta sarakstā, kas noteikts ar regulu, ar kuru piemēro ierobežojošus pasākumus, ietver arī tās sabiedrības aktīvus, kurā šai personai pieder 50 % akciju?
3.
Šis jautājums rodas saistībā ar Regulu (ES) Nr. 765/2006 (turpmāk tekstā – “regula par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai”) (
2
). Pēc Baltkrievijas valstspiederīgā A.V.S. iekļaušanas minētās regulas pielikumā norādītajā sarakstā SEB bankas AB un “Citadele banka”AS Lietuvos filialas (turpmāk tekstā – “atbildētājas bankas”) bloķēja Lietuvas sabiedrības EM SYSTEM UAB, kurā A.V.S. pieder tieši 50 % akciju, kontus.
4.
EM SYSTEM apstrīd šo lēmumu Lietuvas kompetentajās tiesās. Būtībā minētā sabiedrība apgalvo, ka tā ir neatkarīga juridiska persona un ka tādēļ nevar uzskatīt, ka vienam no tās akcionāriem piemērotā līdzekļu iesaldēšana būtu jāattiecina uz tās līdzekļiem un saimnieciskajiem resursiem.
II. Minētās tiesvedības priekšvēsture un prejudiciālie jautājumi
5.
Eiropadome 2006. gada 24. martā nosodīja “Baltkrievijas iestāžu rīcību, kad tās [..] aizturēja miermīlīgus demonstrantus, kuri izmantoja savas likumīgās tiesības brīvi pulcēties, lai protestētu pret prezidenta vēlēšanu norises veidu” Baltkrievijā, un nolēma, “ka būtu jāpiemēro ierobežojoši pasākumi pret personām, kas atbildīgas par starptautisko vēlēšanu standartu pārkāpumiem”, tostarp prezidentu Lukašenko (
3
).
6.
Padome 2006. gada 10. aprīlī pieņēma Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP (
4
).
7.
Minētā kopējā nostāja tika grozīta ar Kopējo nostāju 2006/362/KĀDP (
5
), lai noteiktu aktīvu iesaldēšanu attiecībā uz dažām personām, kuras līdzdarbojās minētajās represijās pret pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju Baltkrievijā.
8.
Šīs abas kopējās nostājas tika īstenotas ar regulu par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai, pamatojoties uz (tagadējo) LESD 215. pantu.
9.
Padome 2012. gada 15. oktobrī pieņēma Lēmumu 2012/642/KĀDP (
6
). Minētajā lēmumā tika paskaidrots, ka, ņemot vērā “sistemātisku un koordinētu starptautisko cilvēktiesību standartu un Baltkrievijas Republikas tiesību aktu pārkāpšanu”, pašreizējie “pasākumi būtu jāpiemēro arī personām, kurām ir vadoša loma Baltkrievijā, un personām un vienībām, kuras gūst labumu no Lukašenko režīma vai atbalsta to, jo īpaši personām un vienībām, kuras sniedz finansiālu vai materiālu atbalstu režīmam” (
7
).
10.
Attiecīgi Lēmuma 2012/642 4. pantā ir noteikts, ka:
“1.   Iesaldē visus līdzekļus un saimnieciskos resursus, kas ir:
a)
tādu personu, vienību vai struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai pārziņā, kuras ir atbildīgas par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem vai pilsoniskās sabiedrības un demokrātiskās opozīcijas apspiešanu vai kuru darbība citādi nopietni apdraud demokrātiju vai tiesiskumu Baltkrievijā, vai jebkuru tādu fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai pārziņā, kas ar tām ir saistītas, kā arī tādu juridisku personu, vienību vai struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai pārziņā, kas ir to īpašumā vai pārziņā;
b)
tādu fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai pārziņā, kuras gūst labumu no Lukašenko režīma vai atbalsta to, kā arī tādu juridisku personu, vienību vai struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai pārziņā, kas ir to īpašumā vai pārziņā, kā uzskaitīts pielikumā.
2.   Fiziskām un juridiskām personām, vienībām un struktūrām, kas uzskaitītas pielikumā, vai to interesēs ne tieši, ne netieši nedara pieejamus nekādus līdzekļus vai saimnieciskos resursus.”
11.
Minētais lēmums tika īstenots ar Regulu (ES) Nr. 1014/2012 (
8
), ar kuru savukārt tika grozīta regula par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai, citastarp tāpēc, ka ar Lēmumu 2012/642 “nolēma precizēt kritērijus fizisko vai juridisko personu, vienību un struktūru iekļaušanai sarakstos” (
9
).
12.
Grozītās regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 2. pants ir šāds:
“1.   Tiek iesaldēti visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir I pielikumā uzskaitīto fizisko vai juridisko personu, vienību un struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē.
2.   Nekādi līdzekļi vai saimnieciskie resursi nav tieši vai netieši pieejami I pielikumā uzskaitītajām fiziskajām vai juridiskajām personām, vienībām un struktūrām vai to interesēs.
3.   Ir aizliegta apzināta un tīša līdzdalība darbībās, kuru mērķis vai sekas ir tieša vai netieša 1. un 2. punktā minēto pasākumu apiešana.
4.   Šīs regulas I pielikumā iekļauj to fizisko vai juridisko personu, vienību un struktūru [sarakstu], kuras Padome saskaņā ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu Padomes Lēmumā [2012/642] [..] ir atzinusi par atbildīgām par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem vai pilsoniskās sabiedrības un demokrātiskās opozīcijas apspiešanu vai kuru darbība citādi nopietni apdraud demokrātiju vai tiesiskumu Baltkrievijā, vai arī jebkuras fiziskās vai juridiskās personas, vienības un struktūras, kas ir ar tām saistītas, kā arī juridiskās personas, vienības vai struktūras, kas tām pieder vai ir to kontrolē.
5.   Šīs regulas I pielikumā iekļauj arī to fizisko vai juridisko personu, vienību un struktūru sarakstu, kuras Padome saskaņā ar 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu Lēmumā [2012/642] ir atzinusi par tādām, kas gūst labumu no Lukašenko režīma vai to atbalsta, kā arī juridiskās personas, vienības un struktūras, kas tām pieder vai ir to kontrolē.”
13.
Ņemot vērā Baltkrievijā notiekošās represijas pret pilsonisko sabiedrību, Padome 2020. gada 17. decembrī pieņēma Īstenošanas regulu (ES) 2020/2129 (
10
) (turpmāk tekstā – “2020. gada regula par iekļaušanu sarakstā”), lai regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai I pielikumā iekļautu vairākas fiziskas un juridiskas personas.
14.
Viena no personām, ko Padome iekļāva sarakstā, bija A.V.S. Pamatojot A.V.S. iekļaušanu sarakstā, Padome paskaidroja, ka viņš guvis labumu no Lukašenko režīma un atbalstījis to un ka viņš publiski paudis komentārus, kuros nosodīja Baltkrievijas opozīcijas protestus, tādējādi veicinot represijas pret pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju šajā valstī (
11
).
15.
2020. gada 18. decembrī, nākamajā dienā pēc tam, kad Padome A.V.S. bija iekļāvusi sarakstā, atbildētājas bankas vienpusēji, tātad pēc savas iniciatīvas, iesaldēja EM SYSTEM turējumā esošos līdzekļus, ņemot vērā A.V.S. piederošās 50 % kapitāldaļas minētajā sabiedrībā.
16.
No valsts lietas materiāliem izriet, ka norādītajā dienā atbildētāja banka SEB bankas AB sazinājās arī ar Lietuvas Republikas Ārlietu ministriju, lai lūgtu skaidrojumu par to, vai, ņemot vērā A.V.S. iekļaušanu sarakstā kā personu, uz kuru attiecas aktīvu iesaldēšana, un viņa kapitāldaļu turējumu EM SYSTEM, ir pareizi veikt aktīvu iesaldēšanu un vai attiecīgajai bankai būtu jāturpina iesaldēt EM SYSTEM kontus.
17.
Kā tika apstiprināts tiesas sēdē, Lietuvas kompetentās iestādes nav izdevušas nekāda veida deklaratīvus pasākumus, kas apstiprinātu, ka EM SYSTEM ietilpst regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 2. panta 1. punktā noteiktās aktīvu iesaldēšanas darbības jomā. Tikai 2022. gada 14. oktobrī – pēc jaunu tiesību aktu stāšanās spēkā – Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnyba prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerija (Iekšlietu ministrijas Finanšu noziegumu izmeklēšanas dienests, Lietuvas Republika) direktors izdeva rīkojumu, kurā precizēja, ka EM SYSTEM ir saistīta ar personu, uz kuru attiecas ierobežojošie pasākumi. Saskaņā ar lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu Vilniaus apygardos administracinis teismas (Viļņas Administratīvā apgabaltiesa, Lietuva) tiek izskatīta atsevišķa prasība par minētā rīkojuma atcelšanu.
18.
2021. gada 30. novembrīEM SYSTEM apstrīdēja Vilniaus miesto apylinkės teismas (Viļņas pilsētas rajona tiesa, Lietuva) atbildētāju banku lēmumu iesaldēt tās aktīvus.
19.
Ar 2023. gada 25. janvāra spriedumu Vilniaus miesto apylinkės teismas (Viļņas pilsētas rajona tiesa) šo prasību noraidīja. No lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu izriet, ka minētās tiesas spriedums galvenokārt ir balstīts uz izpratni, ka tas, ka A.V.S. pieder 50 % EM SYSTEM akciju, nozīmē “kontroli” pār šīs sabiedrības līdzekļiem un saimnieciskajiem resursiem regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 2. panta 1. punkta izpratnē. Attiecīgi ar šo noteikumu noteiktā aktīvu iesaldēšana attiecas arī uz tiem EM SYSTEM aktīviem, kurus kontrolē A.V.S.
20.
EM SYSTEM attiecīgo spriedumu pārsūdzēja Vilniaus apygardos teismas (Viļņas apgabaltiesa, Lietuva), kas 2023. gada 23. maijā atstāja spēkā minēto spriedumu un tā pamatojumu.
21.
Kasācijas sūdzībā Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Lietuvas Augstākā tiesa), kas ir iesniedzējtiesa izskatāmajā lietā, norāda, ka regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 2. panta 1. punktā nav definēts kritērijs, kas jāņem vērā, novērtējot, vai juridiskā persona vai vienība ir citas personas vai vienības “valdījumā, turējumā vai pārziņā”. Tomēr minētā tiesa norāda, ka 2018. gada pamatnostādņu (
12
) un 2022. gada paraugprakses (
13
) lietuviešu valodas versijas 55.a un 62. punktā īpašumtiesību jēdzienam ir noteikts kritērijs “vairāk nekā 50 %” no vienības īpašumtiesībām (
14
). Turklāt turpmākajos regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai grozījumos, kas atspoguļoti 1.j pantā un 1.k panta c) punktā, ir atsauce uz sankcijām, kas piemērojamas juridiskai personai, vienībai vai struktūrai, “kurai vairāk nekā 50 % īpašuma daļu tieši vai netieši ir [sarakstā iekļautas personas] īpašumā” (
15
). Jebkurā gadījumā iesniedzējtiesa norāda, ka Padomes Ģenerālsekretariāta 2018. gada sankciju pamatnostādņu 55.b un 63. punktā un 2022. gada paraugprakses dokumentā attiecīgi ir norādīts, ka jēdziens “kontrole” ir jāsaprot citastarp kā tāds, kas atspoguļojas pilnvarās aizliegt iecelt sabiedrības vadītāju.
22.
Līdz ar to iesniedzējtiesa norāda, ka pastāv neskaidrība par to, kā noteikt “īpašumtiesības” vai “kontroli” regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 2. panta 1. punkta izpratnē tādā gadījumā, kāds ir aplūkots šajā lietā, kad sarakstā iekļautai personai pieder tieši 50 % sarakstā neiekļautas vienības.
23.
Visbeidzot iesniedzējtiesa norāda, ka gadījumā, ja tiek pieņemts, ka ir izpildīts 2. panta 1. punkta piemērošanas nosacījums, rodas jautājums, vai šo pieņēmumu var atspēkot, un, ja tas tā ir, vai subjekts, uz kuru attiecas šī tiesību norma, var atsaukties uz to, ka ir izpildīts regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 2. panta 2. punkta nosacījums, proti, ka aizliegums piekļūt līdzekļiem ir piemērojams, ja sabiedrības līdzekļus izmanto šīs regulas I pielikumā minētā persona vai tās interesēs.
24.
Ņemot vērā šo faktisko un juridisko kontekstu, Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Lietuvas Augstākā tiesa) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“1)
Vai [regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai] 2. panta 1. un 2. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka gadījumā, ja tiek konstatēts, ka regulas I pielikumā minētajai personai pieder precīzi 50 % sabiedrības akciju, tiek pieņemts, ka sabiedrības līdzekļi ir regulas I pielikumā minētās vienības īpašumā, turējumā vai pārziņā?
2)
Vai tādā tiesvedībā valsts tiesā kā pamatlietā, kurā sabiedrība, kuras līdzekļi ir iesaldēti tādēļ, ka precīzi 50 % tās akciju pieder [regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai] I pielikumā minētajai personai, lūdz tiesai izdot rīkojumu pieprasīt bankām kā atbildētājām izpildīt līgumus par bankas konta apkalpošanu, ļaujot šai sabiedrībai bez ierobežojumiem piekļūt saviem bankas kontos esošajiem līdzekļiem – bankas lēmumu iesaldēt tās līdzekļus var apstrīdēt, pamatojoties uz argumentu, ka sabiedrības līdzekļus neizmanto minētās regulas I pielikumā uzskaitītā persona vai tās labā?
3)
Ja atbilde uz otro jautājumu ir apstiprinoša, kādi kritēriji ir jāpiemēro, lai valsts tiesa pamatlietā izvērtētu, vai līdzekļus neizmanto [regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai] I pielikumā uzskaitītā persona vai tās labā? Vai tādi apstākļi kā 1) sabiedrības aktīvu nodalīšana no tās akcionāru aktīviem, 2) fakts, ka sabiedrības vadītājs (kas nav Regulas I pielikumā uzskaitītā persona) rīkojas sabiedrības vārdā, un 3) fakts, ka piekļuve sabiedrības bankas kontiem ir piešķirta tikai sabiedrības vadītājam, ir uzskatāmi par tādiem, kas liedz sabiedrības finanšu līdzekļus izmantot Regulas I pielikumā minētas personas labā, kurai pieder precīzi 50 % no sabiedrības kapitāldaļām?”
25.
Rakstiskus apsvērumus iesniedza atbildētājas pirmajā instancē, Somijas, Igaunijas, Latvijas, Lietuvas un Vācijas valdības un Eiropas Komisija. EM SYSTEM, SEB bankas AB un “Citadele banka”AS Lietuvos filialas, Spānijas, Vācijas, Lietuvas un Latvijas valdības, kā arī Eiropas Savienības Padome un Komisija sniedza arī mutvārdu apsvērumus tiesas sēdē, kas notika 2025. gada 27. martā.
III. Juridiskā analīze
26.
Eiropas Savienības noteiktie ierobežojošie pasākumi pret Baltkrieviju citastarp paredz mērķtiecīgus pasākumus pret personām, kas atbalsta Lukašenko režīmu vai gūst labumu no tā. Minētajos pasākumos noteikts, ka ir jāiesaldē līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir sarakstā iekļauto personu “īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē”.
27.
Ja sarakstā iekļautai personai ir 50 % akciju dalībvalstī reģistrētā sabiedrībā, vai regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 2. panta 1. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka bankām ir pienākums iesaldēt arī attiecīgās sabiedrības līdzekļus un saimnieciskos resursus? Tāds būtībā ir pirmais prejudiciālais jautājums šajā lietā.
28.
Ierosinu atbildēt uz šo jautājumu divos posmos. Pirmkārt, paskaidrošu, ka saskaņā ar regulu par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai noteiktā aktīvu iesaldēšana automātiski neattiecas uz visām sabiedrībām, kurās sarakstā iekļautai personai pieder akcijas. Citiem vārdiem, akcionāra, pat ja šī persona ir vairākuma akcionārs, iekļaušana sarakstā pati par sevi nenozīmē, ka sabiedrība, kuras akcijas pieder šai personai, tiek iekļauta sarakstā (III.A iedaļa). Pēc tam paskaidrošu, ka, lai gan pati sabiedrība var nebūt iekļauta sarakstā, tomēr tās aktīvus var uzskatīt par tādiem, ko “kontrolē” sarakstā iekļautā persona. Īpašumtiesības uz 50 % akciju daļu būtu jāsaprot kā tādas, kas rada “kontroles” prezumpciju ne tikai pār uzņēmumu, bet arī pār tā līdzekļiem un saimnieciskajiem resursiem (III.B iedaļa). Šajā lietā tas nozīmē, ka atbildētājas bankas nav pieļāvušas kļūdu, iesaldējot EM SYSTEM aktīvus, pamatojoties uz to, ka A.V.S. pieder 50 % šīs sabiedrības akciju. Tomēr, kā paskaidrošu, šai prezumpcijai jābūt atspēkojamai. Tai jāļauj sabiedrībai pierādīt, ka, neraugoties uz akciju turējumu, sarakstā iekļautā persona nespēj kontrolēt tās aktīvus (III.C iedaļa).
29.
Ar otro jautājumu iesniedzējtiesa būtībā vēlas noskaidrot, vai sabiedrība, par kuru tiek uzskatīts, ka to kontrolē akcionārs, var atspēkot šo prezumpciju, pierādot, ka sabiedrības aktīvi netiek izmantoti sarakstā iekļautās personas interesēs. Tomēr, kā parādīšu, līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, kā paredzēts regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 2. panta 1. punktā, un aizliegums darīt pieejamus līdzekļus un saimnieciskos resursus sarakstā iekļautai personai, kā paredzēts minētās regulas 2. panta 2. punktā, ir divi neatkarīgi un savstarpēji nesaistīti pasākumi. Tādēļ ierosināšu Tiesai uz otro iesniedzējtiesas jautājumu atbildēt noliedzoši, proti, ka līdzekļu iesaldēšanas sekas nevar apstrīdēt, pamatojoties uz to, ka attiecīgos līdzekļus nav izmantojusi sarakstā iekļauta persona vai tie nav izmantoti tās interesēs. Ņemot vērā minētos apstākļus, nav nepieciešams atbildēt uz trešo Tiesai uzdoto jautājumu (III.D iedaļa).
A.
Aktīvu automātiskas iesaldēšanas bez iekļaušanas sarakstā neiespējamība
30.
Vācijas valdība apsvērumos norāda, ka pēc iesniedzējtiesas veiktās analīzes izskatās, ka EM SYSTEM līdzekļi un saimnieciskie resursi ir iesaldēti tikai tādēļ, ka 50 % šīs sabiedrības akciju pieder A.V.S.
31.
Citiem vārdiem, iesniedzējtiesa, šķiet, interpretē regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 2. panta 1. punktu kā tādu, kas automātiski paredz patstāvīgu un juridiski nodalītu personu līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu pat tad, ja šī juridiskā persona pati šajā regulā nav minēta.
32.
Šāda interpretācija nav pieņemama.
33.
Lēmumā 2012/642 noteikts, ka Padome var iesaldēt to personu vai vienību līdzekļus un saimnieciskos resursus, kuras sarakstā iekļautā persona “kontrolē”.
34.
Minētais lēmums tika pieņemts, pamatojoties uz LES 29. pantu, kas paredz pieņemt ārpolitikas pasākumus īpašos “ģeogrāfiskos vai tematiskos jautājumos”, attiecībā uz kuriem Padome nosaka “Savienības nostāju”.
35.
Saskaņā ar LES 29. pantu pieņemtos Kopējās ārpolitikas un drošības politikas [KĀDP] pasākumus īsteno ar Padomes regulām, kas pieņemtas saskaņā ar LESD 215. pantu. Pēdējās minētās regulas var būt divu veidu: i) regulas, kas paredz pilnīgi vai daļēji pārtraukt vai mazināt ekonomikas un finanšu sakarus ar vienu vai vairākām trešām valstīm un kas pieņemtas, pamatojoties uz LESD 215. panta 1. punktu (
16
); un ii) regulas, kas “vērstas” pret fiziskām vai juridiskām personām un nevalstiskām grupām vai struktūrām, uz kurām attiecas LESD 215. panta 2. punkts.
36.
Abos gadījumos Padome pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas kopīga priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem regulu un informē Eiropas Parlamentu par pieņemtajiem pasākumiem.
37.
Pat ja LESD 215. panta 2. punkts ļauj Padomei pieņemt sankcijas, kas vērstas pret atsevišķām personām vai vienībām, šādi Padomei piešķirtās pilnvaras nedod šai iestādei carte blanche noteikt ierobežojošus pasākumus attiecībā uz jebkuru fizisku vai juridisku personu.
38.
Saskaņā ar LESD 215. panta 2. punktu noteiktie ierobežojošie pasākumi, ņemot vērā to nesaraujamo saikni ar LES 29. pantu, var attiekties tikai uz tām fiziskām un juridiskām personām, kuras ir pietiekami cieši saistītas ar attiecīgo pasākumu tematiskajiem vai ģeogrāfiskajiem jautājumiem (
17
).
39.
Norādot iemeslus, kas pamato (
18
) fizisku vai juridisku personu iekļaušanu sarakstā, pamatojoties uz to saikni ar minētajiem ģeogrāfiskajiem vai tematiskajiem jautājumiem, ES tiesas īsteno pilnīgas pārbaudes pilnvaras (
19
), lai kontrolētu Padomes rīcības brīvību (
20
).
40.
Izskatāmajā lietā ar regulu par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai tika ieviesti konkrēti ierobežojoši pasākumi attiecībā uz Baltkrieviju. Daļa no šiem pasākumiem ir līdzekļu iesaldēšana, kas saskaņā ar regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 2. panta 1. punktu noteikta I pielikumā minētajām fiziskajām un juridiskajām personām. Padome uzskata, ka minētajā pielikumā uzskaitītajām personām ir tematiska saikne ar cilvēktiesību pārkāpumiem un represijām pret pilsonisko sabiedrību un demokrātiju attiecīgajā valstī.
41.
Ar 2020. gada regulu par iekļaušanu sarakstā Padome A.V.S. iekļāva minētajā fizisko un juridisko personu sarakstā.
42.
Tomēr 2020. gada regulas par iekļaušanu sarakstā sadaļā par A.V.S. ietvertajos datos nav norādes uz EM SYSTEM (
21
).
43.
Tā arī nepievieno attiecīgo sabiedrību atsevišķā ierakstā regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai I pielikumā (
22
).
44.
Citiem vārdiem, kad atbildētājas bankas 2020. gada 18. decembrī iesaldēja EM SYSTEM kontus, pamatojoties uz šīs sabiedrības saistību ar A.V.S., minētā sabiedrība nebija iekļauta regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai I pielikumā.
45.
Tādējādi, lai gan ir skaidrs, ka attiecībā uz A.V.S. Padome uzskatīja, ka pastāv pietiekama saikne ar regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai noteikto pasākumu “ģeogrāfiskajiem vai tematiskajiem jautājumiem”, nav norāžu, ka Padome uzskatīja, ka šāda saikne pastāv arī attiecībā uz EM SYSTEM – neatkarīgi no pamatojuma par A.V.S. iekļaušanu sarakstā (
23
).
46.
Tādējādi saskaņā ar regulu par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai minētās sabiedrības līdzekļi un saimnieciskie resursi netika automātiski iesaldēti.
47.
Pieņēmums, ka šāda iekļaušana sarakstā ir notikusi attiecībā uz EM SYSTEM, pat ja nav Padomes pasākuma šajā saistībā, būtu pretrunā ES tiesību aktos garantētajām pamattiesību aizsardzības prasībām.
48.
Patiešām, kā Tiesa ir nospriedusi – fiziskām un juridiskām personām ir jāpaziņo par ierobežojošiem pasākumiem un to iekļaušanas sarakstā iemesliem un jāpiedāvā iespēja tikt uzklausītām (
24
).
49.
Kā norāda Vācijas valdība, no Lēmuma 2012/642 4. panta 1. punkta, ar kuru īsteno regulu par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai, skaidri izriet, ka automātiski tiek iesaldēti tikai pielikumā uzskaitīto personu, vienību vai struktūru aktīvi. Tas tā ir pat tad, ja runa ir par sabiedrībām, kas ir saistītas ar personām, kuras ir iekļautas sarakstā, vai tām pieder, tāpēc, ka tās ir atbildīgas par cilvēktiesību pārkāpumiem vai nopietni grauj demokrātiju Baltkrievijā, kas pieder šādām personām vai ko kontrolē šādas personas.
50.
Tādējādi, lai gan saistītās, īpašumā esošās vai kontrolētās sabiedrības var tikt iekļautas sarakstā, pamatojoties uz to saikni ar sarakstā iekļautu personu, Lēmums 2012/642 neļauj automātiski iesaldēt līdzekļus un saimnieciskos resursus, kas ir šo sabiedrību turējumā, bez šādas iekļaušanas sarakstā (
25
).
51.
Ņemot vērā to, ka Padomes pasākumu, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 215. pantu, mērķis bija ieviest ES tiesību aktos un īstenot Lēmumu 2012/642, regula par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai ir jāinterpretē, cik vien iespējams, ņemot vērā minēto lēmumu (
26
).
52.
Šādi interpretējot, manuprāt, ir skaidrs, ka ar regulu par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai noteiktā aktīvu iesaldēšana ir jāsaprot tādējādi, ka tā attiecas tikai uz tām fiziskajām un juridiskajām personām, kas ir uzskaitītas I pielikumā.
53.
No tā izriet, ka aktīvu iesaldēšana neattiecas uz EM SYSTEM līdzekļiem un saimnieciskajiem resursiem.
54.
Tomēr šo pasākumu joprojām var attiecināt uz šiem līdzekļiem un saimnieciskajiem resursiem, ja attiecīgos aktīvus faktiski nekontrolē minētā sabiedrība, bet gan kāda sarakstā iekļauta persona (
27
).
55.
Tas noved pie iesniedzējtiesas pirmā jautājuma: vai šādas kontroles esamību var prezumēt, ja sarakstā iekļautai personai pieder 50 % sarakstā neiekļautas sabiedrības akciju?
B.
Ja sarakstā neiekļautas sabiedrības aktīvus kontrolē sarakstā iekļauta persona
56.
Izskatāmajā gadījumā no valsts lietas materiāliem izriet, ka atbildētājas bankas iesaldēja EM SYSTEM kontus, pamatojoties uz to, ka tajos esošos aktīvus “kontrolē” kāda sarakstā iekļauta persona. Minētā “kontrole” izriet no tā, ka A.V.S. pieder 50 % minētās sabiedrības akciju.
57.
Ņemot vērā, ka regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 2. panta 1. punkts attiecas uz līdzekļiem un saimnieciskajiem resursiem, kas ir A.V.S. “īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē”, ir skaidrs, ka šīs personas akcijas ir jāiesaldē (
28
).
58.
Šā pasākuma mērķis ir nepieļaut, ka viņš pārdod šīs akcijas, lai iegūtu līdzekļus un saimnieciskos resursus, tādējādi apejot līdzekļu iesaldēšanu.
59.
Ņemot vērā to, ka noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 215. pantu, rada tiešus pienākumus visiem ES tiesību subjektiem (
29
) un šajā nolūkā nav nepieciešami īstenošanas pasākumi (
30
), atbildētājām bankām bija pienākums nodrošināt A.V.S. piemēroto līdzekļu iesaldēšanas pasākumu efektivitāti.
60.
Tomēr – tas vēl jāapstiprina –, šķiet, ka A.V.S. “valdījumā”, “turējumā” vai “īpašumā” nav līdzekļu, kas ir šā strīda priekšmets. Līdzekļi, kurus atbildētājas bankas iesaldēja, šķiet, ir EM SYSTEM valdījumā.
61.
Tādējādi iesniedzējtiesā izskatāmajā lietā galvenā nozīme ir jēdziena “kontrole” interpretācijai.
62.
Tas tā ir tāpēc, ka tikai tad, ja tiktu konstatēts, ka A.V.S. spēj kontrolēt EM SYSTEM kontus, regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 2. panta 1. punktā paredzētā aktīvu iesaldēšana attiektos arī uz tajos esošajiem līdzekļiem.
63.
Tomēr regulā par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai nav definēts jēdziens “kontrole”.
64.
Tāpēc nav pārsteidzoši, ka puses, kas piedalījušās šajā tiesvedībā, atšķirīgi interpretē, kādā mērā šis jēdziens ir ietverts regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 2. panta 1. punktā.
65.
Būtībā Spānijas, Igaunijas, Latvijas, Lietuvas un Somijas valdības, kā arī Padome un Komisija uzskata, ka jebkāda “kontrole”, ko A.V.S. var īstenot pār sabiedrību EM SYSTEM, pamatojoties uz akciju turējumu tajā, attiecas arī uz viņa kontroli pār šīs sabiedrības līdzekļiem un saimnieciskajiem resursiem. Līdz ar to akciju kontrolpakete rada pieņēmumu par kontroli pār šīs sabiedrības līdzekļiem un saimnieciskajiem resursiem.
66.
Vācijas valdība pauž pretēju viedokli. Tā uzskata, ka kontrole pār sabiedrību, pamatojoties uz akciju turējumu, nav pietiekama, lai noteiktu arī kontroli pār šīs sabiedrības līdzekļiem un saimnieciskajiem resursiem. Tāpēc akciju kontrolpakete nevar radīt pieņēmumu, ka tiek kontrolēti uzņēmuma aktīvi un saimnieciskie resursi; to var saprast tikai kā norādi uz to, ka kontrole var pastāvēt. Tādēļ ir vajadzīgi papildu elementi, lai konstatētu, ka kontrole pār uzņēmumu attiecas arī uz sabiedrības līdzekļiem un saimnieciskajiem resursiem. Minētā valdība arī apgalvo, ka, radot pieņēmumu par kontroli pār šīs sabiedrības līdzekļiem un saimnieciskajiem resursiem, tiktu pārnests pierādīšanas pienākums, bet tas regulā par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai nav paredzēts.
67.
Protams, Vācijas valdībai ir taisnība, raugoties tikai no jēdziena “kontrole” vispārpieņemtās nozīmes uzņēmējdarbības tiesību jomā. Tikai akciju turēšana uzņēmumā, pat ja tās veido vairākumu, nedod tiešas tiesības kontrolēt uzņēmuma līdzekļus un saimnieciskos resursus. Akciju turēšana dod īpašniekam noteiktas tiesības, piemēram, balsstiesības iecelt vadību un saņemt dividendes. Taču akciju turējums parasti neietekmē kontroli pār sabiedrības līdzekļiem un saimnieciskajiem resursiem. To izmantošana paliek pašas sabiedrības ziņā, un to īsteno tās direktori. Pēdējie minētie savukārt ir pakļauti noteiktiem deontoloģiskiem un juridiskiem pienākumiem, lai nodrošinātu, ka, rīkojoties ar sabiedrības aktīviem, viņi rīkojas sabiedrības, nevis tās akcionāru interesēs.
68.
Ja tiktu pieņemta Vācijas valdības jēdziena “kontrole” interpretācija, es bez vilcināšanās piekristu, ka līdzdalība sabiedrībā nevar radīt pieņēmumu par kontroli pār šīs sabiedrības līdzekļiem un saimnieciskajiem resursiem.
69.
Tomēr jēdzienam “kontrole” ierobežojošo pasākumu jomā nav tādas pašas nozīmes, kāda tam parasti tiek piešķirta uzņēmējdarbības tiesību jomā (
31
).
70.
Ierobežojošo pasākumu jomā šim jēdzienam ir jāpiešķir nozīme, kas atspoguļo to pasākumu mērķi, kuru daļa tas ir.
71.
Šo pasākumu mērķis ir vērsties pret fiziskām un juridiskām personām, kuras Padome uzskatīja par tādām, kas veicina represijas pret pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju Baltkrievijā, kā arī pret personām, kuras, pēc Padomes domām, atbalsta Lukašenko režīmu (
32
).
72.
Raugoties šādā kontekstā, jēdziena “kontrole” attiecināšana uz Vācijas valdības atbalstīto ierobežojošo interpretāciju neņemtu vērā neskaitāmos veidus, kā A.V.S. varēja netieši ietekmēt šo aktīvu izmantošanu, tādējādi ļaujot apiet attiecīgos pasākumus (
33
).
73.
Šis apiešanas risks ir īpaši svarīgs, ja runa ir par tādu personu patronāžas un lojalitātes tīklu, kuras gūst labumu no režīma, uz ko attiecas ierobežojošie pasākumi, un kuras to atbalsta (
34
).
74.
Šādos apstākļos precīzas uzņēmējdarbības tiesību normas (tostarp neatkarīgo direktoru pienākumi) neatspoguļo praktisko realitāti, kurā aktīvi var tikt pārvietoti īsā laikposmā (
35
).
75.
No tā izriet, ka, lai nodrošinātu attiecīgās līdzekļu iesaldēšanas efektivitāti, regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 2. panta 1. punktā minētais jēdziens “kontrole” ir jāinterpretē tādējādi, ka tas ietver gan tiešus, gan netiešus veidus, kā ietekmēt ar sarakstā iekļauto personu saistītas vienības līdzekļu un ekonomisko resursu izmantošanu (
36
).
76.
Tādējādi šajā lietā jautājums ir nevis par to, vai A.V.S., pamatojoties uz viņa akciju turējumu EM SYSTEM, var brīvi rīkoties ar šīs sabiedrības līdzekļiem un saimnieciskajiem resursiem, bet gan par to, vai saikne ar EM SYSTEM ļauj viņam ietekmēt sabiedrības lēmumus attiecībā uz šiem līdzekļiem un saimnieciskajiem resursiem (
37
).
77.
Ja runa ir par līdzekļu iesaldēšanu, laiks ir ļoti būtisks. Šā iemesla dēļ Tiesa jau ir atzinusi, ka šādu pasākumu īstenošanas kavēšanās gadījumā pastāv risks, ka kapitāls tiks novirzīts no fiziskās vai juridiskās personas, kurai paredzēts piemērot ierobežojošu pasākumu. Tādēļ vienmēr jānodrošina pārsteiguma efekts (
38
).
78.
Tas nozīmē, ka visām personām, uz kurām attiecas ES tiesības, jāspēj iespējami īsā laikā īstenot aktīvu iesaldēšana.
79.
Šajā nolūkā jāstrādā ar noteiktām prezumpcijām attiecībā uz potenciāli skarto juridisko personu iekšējo lēmumu pieņemšanas struktūru.
80.
Tas izriet arī no Padomes 2018. gada pamatnostādnēm un 2022. gada paraugprakses dokumenta, kurā noteikts, ka viens no “kontroles” rādītājiem var būt spēja īstenot dominējošu ietekmi pār juridisku personu (
39
).
81.
Lai gan šādas pilnvaras var būt arī mazāka akciju turējuma gadījumā, ja personai ir 50 % akciju sabiedrībā, šī persona parasti ir spējīga noteikt vai nepieļaut konkrētus lēmumus šajā sabiedrībā vai vismaz nodrošināt, ka vienības darījumi tiek veikti saskaņā ar tās vēlmēm (
40
).
82.
Tāpēc ir pamatoti uzskatīt, ka 50 % akciju turējums sabiedrībā ļauj kontrolēt ne tikai šo sabiedrību, bet arī tās līdzekļus un saimnieciskos resursus.
83.
Šīs lietas izpratnē no tā izriet, ka atbildētājas bankas nav pieļāvušas kļūdu, iesaldējot EM SYSTEM kontus, jo A.V.S. piederēja 50 % akciju šajā sabiedrībā, un patiešām tām bija pienākums tos iesaldēt saskaņā ar regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 2. panta 1. punktu.
84.
Lai gan iesniedzējtiesa arī paskaidro, ka A.V.S. “kontrole” tikpat labi varēja izrietēt no EM SYSTEM statūtiem, neuzskatu, ka šāds vai jebkāda cita veida papildu novērtējums ir nepieciešams vai lietderīgs. Galu galā no visiem ES tiesību subjektiem nevar pamatoti sagaidīt, ka tiem būs pieejami visu Eiropas Savienībā reģistrēto uzņēmumu statūti.
85.
Tāpat, iespējams, ir taisnība, ka tiesības izmantot noteiktas balsstiesības, pamatojoties uz akciju turējumu, ne vienmēr nozīmē “kontroli” pār uzņēmuma aktīviem un saimnieciskajiem resursiem. Tomēr, pat ja to rīcībā būtu attiecīgo sabiedrību pārvaldības struktūra (un nepieciešamās speciālās zināšanas), būtu jāizpēta, vai konkrētajā gadījumā balsstiesības, kas izriet no akciju turējuma, rada kontroles iespējas.
86.
Šādi papildu pasākumi prasa laiku, un laika trūkst, ja aktīvu iesaldēšana ir jāizdara nekavējoties.
87.
Vienlaikus prezumpciju izmantošanu nedrīkst uztvert vienaldzīgi, un uz to jāattiecina noteikti ierobežojumi. Tagad pievērsīšos šai jomai.
C.
Kontroles prezumpcijas atspēkošana
88.
Sabiedrības līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanai ir būtiska negatīva ietekme uz sabiedrības reputāciju un spēju veikt uzņēmējdarbību (
41
).
89.
Līdz ar to, ja regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 2. panta 1. punktu interpretē kā tādu, kas ietver prezumpciju, ka 50 % akciju paketes īpašumtiesības akcionāram nodrošina kontroli pār šīs sabiedrības līdzekļiem un saimnieciskajiem resursiem, tad šī prezumpcija var būt pamatota tikai tad, ja skartā sabiedrība spēj iesniegt pierādījumus par pretējo un nodrošināt savas tiesības uz aizstāvību (
42
).
90.
Tiklīdz šī prezumpcija ir pierādīta (šajā gadījumā to dara atbildētājas bankas), pierādīšanas pienākums tiek nodots skartajai sabiedrībai, lai sniegtu pierādījumus, ka, lai gan 50 % akciju pieder sarakstā iekļautai personai, tai nav iespējas kontrolēt tās līdzekļus un saimnieciskos resursus.
91.
Pretēji Vācijas valdības novērojumam, šādai pierādīšanas pienākuma “pārnešanai” nav jābūt skaidri noteiktai tiesību aktos. Šāds secinājums var tikt izdarīts netieši, ja regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 2. panta 1. punkts tiek interpretēts tādējādi, ka tas ietver prezumpciju par kontroli, pamatojoties uz 50 % akciju turējumu.
92.
Bet kam ir jāiesniedz pierādījumi par kontroles neesamību?
93.
Viena iespēja ir – personai, kas īstenoja attiecīgo ierobežojošo pasākumu. Šajā lietā tās ir atbildētājas bankas. Tomēr lemšana par šādu prasību, iespējams, būtu pārāk daudz prasīts no šīm vienībām. Turklāt, ņemot vērā, ka regulā par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai ir nepārprotams noteikums, kas pasargā šīs vienības un to vadītājus un darbiniekus no atbildības par attiecīgo pasākumu godprātīgu īstenošanu, tiem ne vienmēr ir stimuls mainīt savu nostāju (
43
).
94.
Vēl viena iespēja ir iesniegt šādus pierādījumus attiecīgās dalībvalsts iestādei. Šajā lietā, lai gan, kā jau paskaidroju, Lietuvas tiesību akti, šķiet, ir mainījušies, brīdī, kad radās šī strīda fakti, šāda iestāde nebija iesaistīta (
44
).
95.
Tādā gadījumā vienīgā vieta, kur atspēkot “kontroles” prezumpciju, ir dalībvalsts kompetentā tiesa.
96.
Skartajai sabiedrībai minētajās tiesās ir jāspēj pierādīt, ka sarakstā iekļautā persona nevar īstenot kontroli pār tās līdzekļiem un saimnieciskajiem resursiem. Kā apgalvo Spānijas valdība, šīm tiesām jābūt pilnīgai jurisdikcijai pārbaudīt tām iesniegtos pierādījumus.
97.
Kā liecina izskatāmā tiesvedība, Lietuvā saskaņā ar LES 19. panta 1. punkta otrajā daļā noteiktajām prasībām šāda neatkarīgas pārskatīšanas iespēja ir pieejama, ja EM SYSTEM apstrīd atbildētājas bankas lēmumu iesaldēt tās kontus kompetentajās civiltiesās (
45
).
98.
Tomēr iesniedzējtiesa, šķiet, nav pārliecināta par to, kā jāpierāda kontroles neesamība.
99.
Šajā ziņā ar otro jautājumu tā jautā, vai apstāklis, ka uz sabiedrību attiecas aizliegums darīt pieejamus līdzekļus vai saimnieciskos resursus sarakstā iekļautai personai saskaņā ar regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 2. panta 2. punktu, var tikt izmantots kā arguments, lai pierādītu kontroles neesamību (
46
).
100.
Ir grūti abstrakti uzskaitīt argumentus, uz kuriem sabiedrība, uz kuru attiecas “kontroles” prezumpcija, var atsaukties. Tie būs atkarīgi no vairākiem rādītājiem, piemēram, no sabiedrības pārvaldības struktūras, statūtiem un reālajiem apstākļiem, kādos šī sabiedrība darbojas (
47
).
101.
Apstākļi, kurus iesniedzējtiesa izvirza trešajā jautājumā, proti, i) sabiedrības aktīvu nodalīšana no tās akcionāru aktīviem, ii) tas, ka sabiedrības vadītājs (kas nav regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai I pielikumā minētā persona) rīkojas sabiedrības vārdā, un iii) tas, ka piekļuve sabiedrības bankas kontiem ir piešķirta tikai sabiedrības vadītājam, var liecināt par to, ka kontrolējošais akcionārs nekontrolē sabiedrību.
102.
Tomēr neviens no šiem elementiem pats par sevi nav pietiekams, lai pierādītu kontroles neesamību 50 % akciju turējuma dēļ, kā arī šie elementi paši par sevi nevar garantēt, ka minētais akcionārs nevar ietekmēt un neietekmē to, kā tiek izmantoti uzņēmuma līdzekļi un saimnieciskie resursi.
103.
No tā izriet, ka atbildei uz pirmo jautājumu būtu jābūt tādai, ka līdzekļu iesaldēšana, kas regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 2. panta 1. punktā noteikta pret I pielikumā minētām personām, automātiski neattiecas uz sabiedrību, kas nav minēta attiecīgajā pielikumā. Tomēr, ja šajā sarakstā iekļautai personai pieder 50 % šīs sabiedrības akciju, jāuzskata, ka šīs sabiedrības fondus un ekonomiskos līdzekļus kontrolē pielikumā iekļauta persona un tādēļ tos ir jāiesaldē. Šī prezumpcija ir atspēkojama, un tā ir jāpārbauda kompetentai valsts tiesai.
D.
Saikne starp aizliegumu darīt pieejamus līdzekļus vai saimnieciskos resursus un “kontroles” prasību
104.
Ar otro jautājumu iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai EM SYSTEM varētu pierādīt, ka A.V.S. nekontrolē tās līdzekļus un saimnieciskos resursus, pamatojoties uz to, ka šie līdzekļi nav tieši vai netieši nodoti viņa rīcībā.
105.
Īsi apskatīšu šo jautājumu.
106.
Aizliegums tieši vai netieši darīt pieejamus līdzekļus vai saimnieciskos resursus sarakstā iekļautajām fiziskajām vai juridiskajām personām vai to interesēs, kā noteikts regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 2. panta 2. punktā, manuprāt, ir autonoms un atšķirīgs no 2. panta 1. punktā paredzētā pienākuma iesaldēt līdzekļus.
107.
Šim viedoklim piekrīt Komisija un Vācijas valdība.
108.
Pirmkārt, regula par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai nesaista šos divus pasākumus, un šādu saikni nevar izsecināt arī no to mērķa.
109.
Otrkārt, tas vien, ka pastāv aizliegums padarīt līdzekļus pieejamus sarakstā iekļautai personai, piemēram, A.V.S., neliedz šai personai kontrolēt sarakstā neiekļautas sabiedrības, piemēram, EM SYSTEM, līdzekļus un saimnieciskos resursus.
110.
Treškārt, aizliegums darīt pieejamus līdzekļus sarakstā iekļautai personai, piemēram, A.V.S., turpina pastāvēt neatkarīgi no tā, vai sarakstā neiekļautai sabiedrībai, piemēram, EM SYSTEM, izdodas pierādīt, ka šī persona nekontrolē tās līdzekļus un saimnieciskos resursus (
48
).
111.
No tā izriet, ka atbildei uz otro jautājumu jābūt tādai, ka lēmumu iesaldēt līdzekļus un saimnieciskos resursus vienībai, kas nav iekļauta sarakstā, bet ko kontrolē regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai I pielikumā ietvertā persona, ir neatkarīgs no aizlieguma dot pieeju līdzekļiem un saimnieciskajiem resursiem šai personai. Lēmumu iesaldēt līdzekļus nevar apstrīdēt, pamatojoties uz to, ka tās sabiedrības aktīvus, kuras līdzekļus iesaldē, neizmanto sarakstā minētā persona vai tās interesēs.
112.
Ņemot vērā, ka trešais jautājums tika uzdots ar nosacījumu, ka uz otro jautājumu tiek sniegta apstiprinoša atbilde, nav vajadzības atbildēt uz šo jautājumu.
IV. Secinājumi
113.
Ņemot vērā visus iepriekš minētos apsvērumus, ierosinu Tiesai atbildēt Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Lietuvas Augstākā tiesa) šādi:
1)
Padomes Regulas (EK) Nr. 765/2006 (2006. gada 18. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem pret prezidentu Lukašenko un dažām Baltkrievijas amatpersonām (“regula par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai”) 2. panta 1. punkts jāinterpretē tādējādi, ka
minētajā tiesību normā paredzētā aktīvu iesaldēšana, kas noteikta regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai I pielikumā uzskaitītajām personām, automātiski neattiecas uz sabiedrību, kas nav uzskaitīta attiecīgajā pielikumā.
Tomēr, ja pielikumā minētajai personai pieder 50 % vai vairāk šīs sabiedrības akciju, var uzskatīt, ka šīs sabiedrības līdzekļus un saimnieciskos resursus kontrolē pielikumā minētā persona, un tādēļ tie ir jāiesaldē.
Šī prezumpcija ir atspēkojama, un to var pārskatīt valsts tiesa.
2)
Regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 2. panta 1. un 2. punkts jāinterpretē tādējādi, ka
lēmums iesaldēt sarakstā neiekļautas vienības, kuru kontrolē regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai I pielikuma sarakstā ietverta persona, līdzekļus un saimnieciskos resursus ir pieņemts neatkarīgi no aizlieguma šai personai darīt pieejamus līdzekļus un saimnieciskos resursus.
Lēmumu iesaldēt līdzekļus nevar apstrīdēt, pamatojoties uz to, ka sabiedrības, kuras līdzekļi ir iesaldēti, aktīvus neizmanto sarakstā iekļautā persona vai tās interesēs.
(
1
)	Oriģinālvaloda – angļu.
(
2
)	Padomes Regula (2006. gada 18. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem pret prezidentu Lukašenko un dažām Baltkrievijas amatpersonām (OV 2006, L 134, 1. lpp.), redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1014/2012 (2012. gada 6. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Baltkrieviju (OV 2012, L 307, 1. lpp.).
(
3
)	Briseles Eiropadomes (2006. gada 23.–24. marts) prezidentvalsts secinājumi, CONCL 1, ST/7775/1/06, 2006. gada 24. marts, 35. lpp.
(
4
)	Padomes Kopējā nostāja 2006/276/KĀDP (2006. gada 10. aprīlis) par ierobežojošiem pasākumiem pret dažām Baltkrievijas amatpersonām un ar kuru atceļ Padomes Kopējo nostāju 2004/661/KĀDP (OV 2006, L 101, 5. lpp.).
(
5
)	Padomes Kopējā nostāja 2006/362/KĀDP (2006. gada 18. maijs), ar ko groza Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret dažām Baltkrievijas amatpersonām (OV 2006, L 134, 45. lpp.).
(
6
)	Padomes 2012. gada 15. oktobra Lēmums par ierobežojošiem pasākumiem pret Baltkrieviju (OV 2012, L 285, 1. lpp.) (turpmāk tekstā – “Lēmums 2012/642/KĀDP”).
(
7
)	Lēmuma 2012/642 5. un 6. apsvērums.
(
8
)	Padomes Regula (2012. gada 6. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Baltkrieviju (OV 2012, L 307, 1. lpp.) (turpmāk tekstā – “Regula Nr. 1014/2012”).
(
9
)	Regulas Nr. 1014/2012 2. apsvērums.
(
10
)	Padomes Īstenošanas regula (2020. gada 17. decembris), ar ko īsteno 8.a panta 1. punktu [regulā par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai] (OV 2020, L 426I, 1. lpp.).
(
11
)	Pilnībā šis pamatojums ir formulēts šādi: “Viņš ir viens no vadošajiem uzņēmējiem, kas darbojas Baltkrievijā ar darījumu interesēm būvniecības, mašīnbūves, lauksaimniecības un citās jomās. Tiek ziņots, ka viņš ir viena no personām, kas bija vislielākā ieguvēja no privatizācijas, kura notika laikā, kad Lukashenko bija prezidents. Viņš ir arī Lukashenko atbalstošās sabiedriskās organizācijas Belaya Rus prezidija loceklis un Baltkrievijas Republikas Uzņēmējdarbības attīstības padomes loceklis. Kā tāds viņš ir ieguvējs no Lukashenko režīma un atbalsta to. 2020. gada jūlijā viņš publiski nosodīja opozīcijas protestus Baltkrievijā, tādējādi veicinot represijas pret pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju.”
(
12
)	Padomes Ģenerālsekretariāts, Ierobežojošu pasākumu (sankciju) īstenošanas un izvērtēšanas pamatnostādnes ES kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā, ST/ 5664/18, 2018. gada 4. maijs (turpmāk tekstā – “2018. gada pamatnostādnes”).
(
13
)	Padomes Ģenerālsekretariāts, ES paraugprakse attiecībā uz ierobežojošo pasākumu efektīvu īstenošanu, ST/10572/22, 2022. gada 27. jūnijs (turpmāk tekstā – “2022. gada paraugprakses dokuments”).
(
14
)	Mans izcēlums. 2018. gada pamatnostādņu 55.a punkta zemsvītras piezīmē un 2022. gada paraugprakses dokumenta 63. punkta zemsvītras piezīmē ir atsauce uz Padomes Regulu (EK) Nr. 2580/2001 (2001. gada 27. decembris) par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām (OV 2001, L 344, 70. lpp.) (turpmāk tekstā – “2001. gada Terorisma apkarošanas regula”), kuras 1. panta 5. punktā norādīts, ka ““būt juridiskās personas, grupas vai organizācijas īpašniekam” nozīmē turēt valdījumā vismaz 50 % no juridiskās personas, grupas vai organizācijas īpašumtiesībām vai arī būt to akciju kontrolpaketes īpašniekam”.
(
15
)	Mans izcēlums.
(
16
)	Kā izriet no judikatūras, šāda veida pasākumu piemērošana aptver arī “valstu vadītājus [..], kā arī personas un organizācijas, kas ir saistītas ar šiem vadītājiem vai ko tie tieši vai netieši kontrolē”; skat. spriedumu, 2008. gada 3. septembris, Kadi un Al Barakaat International Foundation/Padome un Komisija (C‑402/05 P un C‑415/05 P, EU:C:2008:461, 166. punkts), un šajā nozīmē skat. spriedumu, 2012. gada 13. marts, Tay Za/Padome (C‑376/10 P, EU:C:2012:138, 61. punkts).
(
17
)	Šajā nozīmē skat. spriedumu, 2015. gada 21. aprīlis, Anbouba/Padome (C‑605/13 P, EU:C:2015:248, 52. punkts) (tajā paskaidrots, ka “Padome ir izpildījusi savu pierādīšanas pienākumu, ja Savienības tiesā tā sniedz pietiekami konkrētu, precīzu un saskaņotu norāžu kopumu, kas ļauj konstatēt, ka pastāv pietiekama saikne starp personu, uz kuru attiecas līdzekļu iesaldēšanas pasākums, un apkaroto režīmu”). Šajā nozīmē attiecībā uz tagadējo LESD 215. panta 1. punktu skat. arī spriedumus, 2008. gada 3. septembris, Kadi un Al Barakaat International Foundation/Padome un Komisija (C‑402/05 P un C‑415/05 P, EU:C:2008:461, 166. punkts); 2012. gada 13. marts, Tay Za/Padome (C‑376/10 P, EU:C:2012:138, 64. punkts), un 2016. gada 28. jūlijs, Tomana u.c./Padome un Komisija (C‑330/15 P, EU:C:2016:601, 46. punkts) (visos tajos ir runa par to, ka ir vajadzīga “pietiekama saikne” starp attiecīgajām personām un trešo valsti, uz kuru attiecas Eiropas Savienības pieņemtie ierobežojošie pasākumi).
(
18
)	Šajā ziņā skat. spriedumu, 2013. gada 18. jūlijs, Komisija u.c./Kadi (C‑584/10 P, C‑593/10 P un C‑595/10 P, EU:C:2013:518, 116. punkts un tajā minētā judikatūra) (tajā paskaidrots, ka LESD 296. pantā noteiktais pienākums norādīt pamatojumu paredz, “ka šajā pamatojumā tiek norādīti individuālie, īpašie un konkrētie iemesli, kādēļ kompetentās iestādes uzskata, ka attiecīgajai personai būtu jāpiemēro ierobežojošie pasākumi”).
(
19
)	Skat. spriedumu, 2008. gada 3. septembris, Kadi un Al Barakaat International Foundation/Padome un Komisija (C‑402/05 P un C‑415/05 P, EU:C:2008:461, 326. punkts) (tajā paskaidrots, ka “Kopienu tiesām atbilstoši tām EK līgumā piešķirtajai kompetencei principā ir pilnībā jāpārbauda visu Kopienu aktu tiesiskums, ievērojot pamattiesības, kas ir neatņemama daļa no Kopienu vispārējiem tiesību principiem, tostarp [KĀDP pasākumu] tiesiskums”).
(
20
)	Šajā ziņā skat. spriedumu, 2017. gada 28. marts, Rosneft (C‑72/15, EU:C:2017:236, 88. punkts) (tajā paskaidrots, ka “ņemot vērā to KĀDP mērķu un uzdevumu plašo tvērumu, kas ir izklāstīti LES 3. panta 5. punktā un 21. pantā, kā arī īpašajās tiesību normās attiecībā uz KĀDP, tostarp LES 23. un 24. pantā, Padomei ir plaša rīcības brīvība šī priekšmeta noteikšanā”).
(
21
)	Tāds modelis tika pieņemts ar Padomes Lēmumu 2008/475/EK (2008. gada 23. jūnijs), ar ko īsteno 7. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 423/2007 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu (OV 2008, L 163, 29. lpp.), ar kuru Padomes Regulas (EK) Nr. 423/2007 (2007. gada 19. aprīlis) par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu (OV 2007, L 103, 1. lpp.) pielikumu papildina šādi: “Bank Melli (Melli banka), Melli Bank Iran un visas filiāles un meitas uzņēmumi, tostarp a) Melli Bank plc, b) Bank Melli Iran Zao”. Tomēr, lai gan vairāku vienību iekļaušana sarakstā ar vienu un to pašu pamatojumu var atbilst pamattiesību aizsardzības prasībai, kā apgalvo Vācijas valdība un Komisija, atsaucoties uz 2009. gada 9. jūlija spriedumu Melli Bank/Padome (T‑246/08 un T‑332/08, EU:T:2009:266, 146. punkts), nenoteikta atsauce uz īpašu pazīmi, kas ir kopīga vairākām sarakstā neiekļautām vienībām, piemēram, ka tie ir sarakstā iekļautas sabiedrības “meitas uzņēmumi”, neatbilst šai prasībai.
(
22
)	Kad tiesas sēdē tika jautāts, kāpēc EM SYSTEM pati netika iekļauta sarakstā, jo īpaši pēc tam, kad 2024. gadā tika iekļauts otrs akcionārs, kuram pieder pārējie 50 % šīs sabiedrības akciju, Padome atbildēja, ka Augstais pārstāvis šādu iekļaušanu sarakstā nav ierosinājis (skat. 278. ierakstu Padomes Īstenošanas regulā (ES) 2024/3177 (2024. gada 16. decembris), ar ko īsteno 8.a panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem, ņemot vērā situāciju Baltkrievijā un Baltkrievijas iesaistīšanos Krievijas agresijā pret Ukrainu (OV L 2024/3177).
(
23
)	Šajā ziņā skat. arī regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 8.a pantu, kurā noteikta īpaša procedūra, kas Padomei jāievēro, ja tā vēlas grozīt minētās regulas I pielikumu. Minētā panta 1. punkts jo īpaši paredz, ka tad, “ja Padome nolemj uz fizisku vai juridisku personu, vienību vai struktūru attiecināt 2. panta 1. punktā minētos pasākumus, tā attiecīgi groza I pielikumu”. Panta 2. punktā ir noteikts, ka “Padome savu lēmumu, tostarp pamatojumu iekļaušanai sarakstā, paziņo attiecīgajai [..] fiziskajai vai juridiskajai personai, vienībai vai struktūrai tieši, ja adrese ir zināma, vai publicējot paziņojumu, dodot šādai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai iespēju izteikt savus apsvērumus”.
(
24
)	Šajā ziņā skat. spriedumu, 2008. gada 3. septembris, Kadi un Al Barakaat International Foundation/Padome un Komisija (C‑402/05 P un C‑415/05 P, EU:C:2008:461, 284. punkts) (tajā paskaidrots, ka atbilstība cilvēktiesībām ir ES tiesību aktu likumības priekšnoteikums un ES tiesību sistēmā nav pieļaujami pasākumi, kas nav saderīgi ar to ievērošanu). Skat. arī LESD 215. panta 3. punktu, kurā noteikts, ka ierobežojošie pasākumi, kas noteikti saskaņā ar šo noteikumu, “ietver nepieciešamos noteikumus par tiesiskām garantijām”, un 25. deklarāciju attiecībā uz [LESD] 75. un 215. pantu (kurā noteikts, ka “pamattiesību un pamatbrīvību ievērošana nozīmē, jo īpaši, pienācīgu uzmanību pret attiecīgo personu un subjektu procesuālo tiesību aizsardzību un ievērošanu. Šajā nolūkā un lai garantētu lēmumu, ar kuriem personām un subjektiem piemēro ierobežojošus pasākumus, pilnīgu izskatīšanu tiesā, šādi lēmumi ir jāpamato ar skaidriem un konkrētiem kritērijiem. Šie kritēriji būtu jāizstrādā atbilstīgi katra ierobežojošā pasākuma īpatnībām”).
(
25
)	Jāatzīmē arī, ka vārda “kontrolē” izpratnei, kā tas tiek izmantots Lēmuma 2012/642 4. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, kā arī regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 2. panta 5. punktā, šķiet, ir cita nozīme nekā tā paša vārda lietojumam Lēmuma 2012/642 4. panta 1. punkta [apakšpunktu] pirmajā teikumā. Pirmajā gadījumā ir izklāstīti kritēriji, pēc kuriem Padome nosaka, kurus subjektus var iekļaut sarakstā (proti, pasākuma personiskā darbības joma), bet otrajā ir noteikts, ka sarakstā iekļautās struktūras kontrolē esošie aktīvi ir jāiesaldē (proti, pasākuma materiālā darbības joma).
(
26
)	Skat. spriedumu, 2017. gada 28. marts, Rosneft (C‑72/15, EU:C:2017:236, 141. punkts) (tajā paskaidrots, ka, tā kā pieņemtās regulas mērķis ir saskaņā ar LESD 215. pantu veikt vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu Padomes lēmumu KĀDP jomā, attiecīgās regulas noteikumi ir jāinterpretē, cik vien iespējams, ņemot vērā minētā lēmuma normas).
(
27
)	Šķiet, ka tāds ir arī Padomes secinājums 2022. gada paraugprakses dokumenta 35. punktā: “[..] pasākumi neattiecas uz tādas sarakstā neiekļautas vienības līdzekļiem un saimnieciskajiem resursiem, kurai piemīt no sarakstā iekļautas personas nošķirta tiesībsubjektība, ja vien šie līdzekļi un resursi nav sarakstā iekļautās personas vai vienības kontrolē vai turējumā.”
(
28
)	Regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 1. panta 1. punktā “līdzekļi” definēti kā “jebkāda veida finanšu aktīvi un ienākumi, tostarp, bet ne tikai: [..] c) publiski vai privāti tirgojami vērtspapīri [..], tostarp vērtspapīri un akcijas”. Tāpēc ir skaidrs, ka uz akcijām attiecas 2. panta 1. punktā paredzētā līdzekļu iesaldēšana.
(
29
)	Šajā ziņā ir vērts atgādināt LESD 288. pantu, kurā noteikts, ka “regulas ir vispārpiemērojamas. Tās uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojamas visās dalībvalstīs”.
(
30
)	Pēc analoģijas skat. spriedumu, 2021. gada 22. jūnijs, Venecuēla/Padome (Trešās valsts skārums) (C‑872/19 P, EU:C:2021:507, 90. punkts) (tajā paskaidrots, ka ierobežojošie pasākumi attiecībā uz Venecuēlu “ir piemērojami, nepastāvot vajadzībai noteikt īstenošanas pasākumus ne Savienībai, ne dalībvalstīm”).
(
31
)	Šajā nozīmē skat. spriedumu, 2019. gada 10. septembris, HTTS/Padome (C‑123/18 P, EU:C:2019:694, 70. punkts) (tajā paskaidrots, ka “jēdzienam “sabiedrība, kas pieder vai ko kontrolē” ierobežojošo pasākumu jomā nav tādas pašas piemērojamības, kā tas vispārīgi ir sabiedrību tiesībās, kad ir runa par kādas tādas sabiedrības komercatbildības noteikšanu, kurā lēmumu pieņemšanu juridiski kontrolē cita ekonomiskā vienība”).
(
32
)	Lēmuma 2012/642 6. un 7. apsvērums.
(
33
)	Šajā nozīmē skat. spriedumu, 2019. gada 10. septembris, HTTS/Padome (C‑123/18 P, EU:C:2019:694, 69. punkts) (tajā pausta nostāja, ka, interpretējot jēdzienus “pieder” vai “kontrolē” tikai kā tiešas īpašumtiesības vai kontroli, ierobežojošos pasākumus būtu iespējams “apiet, izmantojot daudzas līgumiskas vai faktiskas kontroles iespējas”).
(
34
)	Skat. spriedumu, 2023. gada 7. jūnijs, Shakutin/Padome (T‑141/21, EU:T:2023:303, 153. punkts) (tajā atzīts, ka Padome ir konstatējusi, ka “uzņēmēju nozīmīga saimnieciskā darbība Baltkrievijā ir iespējama tikai ar Lukašenko režīma atbalstu”). Pēc analoģijas skat. arī Court of Appeal of England and Wales (Anglijas un Velsas apelācijas tiesa) 2024. gada 27. februāra spriedumu Dalston Projects Ltd u.c./Secretary of State for Transport (2024) EWCA Civ 172, 122. punkts; tajā ir atsauce uz liecinieka liecību, kurā paskaidrots, ka “Krievijas politiskās ekonomikas būtība būtībā ir patronāža”, t.i., “sistēma, kurā valsts nodrošina iespējas un materiālos labumus, valsts līgumus un augstākos amatus valdībā un ar valdību saistītās struktūrās nelielam iekšējās informācijas personu lokam apmaiņā pret viņu lojalitāti un atbalstu”.
(
35
)	Skat. arī Court of Appeal of England and Wales (Anglijas un Velsas apelācijas tiesa) 2024. gada 27. februāra spriedumu Dalston Projects Ltd u.c./Secretary of State for Transport (2024) EWCA Civ 172, 183. punkts; tajā minētā tiesa uzskatīja par “saprātīgu secinājumu” un “nevis jautājumu, kas ir atkarīgs no uzņēmējdarbības tiesību precīzām detaļām”, ka pastāv aktīvu iesaldēšanas pasākumu apiešanas risks, ja diviem vai vairākiem uzņēmējdarbības partneriem, kas ir saistīti ar režīmu, kurš tiks apkarots ar ierobežojošiem pasākumiem, pieder kopīgs turējums sabiedrībā.
(
36
)	Pēc analoģijas skat. spriedumu, 2021. gada 11. novembris, Bank Sepah (C‑340/20, EU:C:2021:903, 43. un 56. punkts) (tajā attiecībā uz līdzekļu iesaldēšanas darbības jomu norādīts, ka “ar līdzekļu iesaldēšanu ir paredzēts pēc iespējas ierobežot darbības, kas varētu tikt sāktas attiecībā pret iesaldētajiem līdzekļiem” un ka, “lai sasniegtu [ierobežojošā pasākuma] mērķus, ir ne tikai leģitīmi, bet arī nepieciešami jēdzienus “līdzekļu iesaldēšana” un “saimniecisko resursu iesaldēšana” interpretēt plaši, jo ir jānovērš jebkāda iesaldēto aktīvu izmantošana, kas ļautu apiet attiecīgās regulas un izmantot sistēmas nepilnības”).
(
37
)	Šajā nozīmē skat. spriedumu, 2019. gada 10. septembris, HTTS/Padome (C‑123/18 P, EU:C:2019:694, 70. un 71. punkts) (tajā paskaidrots, ka jēdziens “piederoša vai kontrolē esoša sabiedrība” ir jāsaprot kā tāds, kas attiecas uz situāciju, kad fiziska vai juridiska persona “ir spējīga ietekmēt citas personas, ar kuru tai ir darījumu attiecības, saimnieciskos lēmumus, pat ja starp abām šīm ekonomiskajām vienībām nepastāv nekāda juridiska, ar īpašumtiesībām vai dalību pamatkapitālā saistīta saikne”).
(
38
)	Šajā ziņā skat. spriedumu, 2011. gada 21. decembris, Francija/People's Mojahedin Organization of Iran (C‑27/09 P, EU:C:2011:853, 61. punkts) (tajā paskaidrots, ka aktīvu iesaldēšanas gadījumā, lai nodrošinātu, ka netiek apdraudēta šā pasākuma efektivitāte, “šādam pasākumam [..] ir jābūt tādam, lai radītu pārsteiguma efektu un lai to varētu piemērot nekavējoties”).
(
39
)	Skat. 2018. gada pamatnostādņu 55.b punktu un 2022. gada paraugprakses dokumenta 63. punktu. Šajās normās attiecīgi tiek nošķirtas tiesības īstenot šādu ietekmi un pilnvaras to darīt, pat ja šādu tiesību nav.
(
40
)	Šajā brīdī būtu lietderīgi atzīmēt, ka saskaņā ar valsts lietas materiāliem neilgi pēc 2020. gada regulas par iekļaušanu sarakstā publicēšanas tika mēģināts pārskaitīt ievērojamu naudas summu no EM SYSTEM kontiem uz tās direktora personīgo bankas kontu. Šo pārskaitījumu bloķēja viena no atbildētājām bankām.
(
41
)	Šajā ziņā skat. spriedumu, 2018. gada 29. novembris, National Iranian Tanker Company/Padome (C‑600/16 P, EU:C:2018:966, 33. punkts) (tajā atzīts, ka vēlme atjaunot savu reputāciju attiecas arī uz uzņēmumiem, kurus ietekmē ierobežojošie pasākumi).
(
42
)	Skat. 2018. gada pamatnostādņu 55.c punktu un 2022. gada paraugprakses dokumenta 65. punktu, kuros Padome paskaidro, ka tā uzskata īpašumtiesību vai kontroles kritērijus par atspēkojamiem. Pēc analoģijas skat. arī spriedumu, 2019. gada 10. septembris, HTTS/Padome (C‑123/18 P, EU:C:2019:694, 74. punkts) (tajā uzsvērts Vispārējās tiesas pamatojums, ka ierobežojošo pasākumu jomā, “lai gan juridiska saikne īpašumtiesību vai dalības sabiedrības pamatkapitālā veidā noteiktos gadījumos var izpausties kā iespēja ietekmēt piederošās vai kontrolētās vienības lēmumus, tā nav sine qua non nosacījums šādas ietekmes īstenošanai”).
(
43
)	Skat. regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 6. pantu.
(
44
)	Kā paskaidroja Lietuvas valdība, patlaban pastāv iespēja atspēkot “kontroles” prezumpciju valsts iestādē, kurai uzticēts sagatavot to vienību sarakstu, kuru aktīvus kontrolē sarakstā iekļautā persona. Ja šī “īstenošana” tiek apstrīdēta nesekmīgi, paveras iespēja sākt tiesvedību attiecīgās dalībvalsts administratīvajās tiesās.
(
45
)	Turklāt, kā uzsvērts iesniedzējtiesas rīkojumā, Lietuvā, šķiet, pastāv sistēma, ar kuras palīdzību ir iespējams pieprasīt iesaldēto aktīvu atbrīvošanu, ja sarakstā iekļautai personai attiecīgie aktīvi vairs nepieder vai tā tos vairs nekontrolē, vai ja ir piemērojama kāda no ES tiesībās paredzētajām atkāpēm, piemēram, tāda, kāda paredzēta regulas par sankciju uzlikšanu Baltkrievijai 3. panta 1. punktā.
(
46
)	Kā paskaidrošu III.D iedaļā, manuprāt, tas nav iespējams.
(
47
)	Kā pareizi norāda Lietuvas valdība, šāda novērtējuma veikšanā nav nozīmes tam, vai sarakstā iekļautā persona, kurai pieder 50 % akciju, iepriekš ir faktiski īstenojusi dominējošu kontroli vai iejaukusies ikdienas lēmumu pieņemšanā attiecībā uz sarakstā neiekļautās sabiedrības līdzekļiem un saimnieciskajiem resursiem. Svarīgi ir tas, ka šāda iespēja pastāv, ņemot vērā attiecīgās personas akciju turējumu šajā sabiedrībā. Līdzīgi skat. arī spriedumus, 2009. gada 9. jūlijs, Melli Bank/Padome (T‑246/08 un T‑332/08, EU:T:2009:266, 125. punkts), un 2014. gada 4. februāris, Syrian Lebanese Commercial Bank/Padome (T‑174/12 un T‑80/13, EU:T:2014:52, 110. punkts) (abos spriedumos noraidīts arguments, ka kontrolējošā akcionāra iepriekšējas iejaukšanās neesamība būtu noteicošais faktors attiecībā uz šīs personas rīcību nākotnē ierobežojošo pasākumu kontekstā).
(
48
)	Piemēram, neatkarīgi no tā, vai tās līdzekļi un saimnieciskie resursi ir iesaldēti, jo A.V.S. ir EM SYSTEM akcionārs, šī sabiedrība nevar viņam izmaksāt dividendes par viņa akcijām.