61983CJ0246_DA
Dommens præmisser
Afgørelse om sagsomkostninger
Afgørelse
Dommens præmisser
1 Ved staevning, indgivet til Domstolens justitskontor den 8 . november 1983, har Claudia De Angelis, der har vaeret tjenestemand ved Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber siden den 1 . december 1982, anlagt sag, hvori hun i det vaesentlige har nedlagt paastand om annullation af Kommissionens stiltiende afgoerelse om ikke at yde sagsoegeren udlandstillaeg, udtrykt ved sagsoegerens loensedler fra og med februar 1983 ; sagsoegeren har desuden paastaaet sig tilkendt morarenter af efterbetalingerne af udlandstillaegget .
2 Sagsoegeren, der er italiensk statsborger, boede med sin mand paa Ischia ( Italien ), indtil hun i 1970 flyttede til Bruxelles med sin mand, som tiltraadte tjenesten ved Kommissionen, og som siden da har faaet udbetalt udlandstillaeg .
3 I februar 1983 konstaterede sagsoegeren, at der paa hendes loenseddel, som ligeledes indeholdt angivelse af loennen for december og januar, ikke var angivet det i artikel 4, stk . 1, i vedtaegtens bilag VII fastsatte udlandstillaeg ; i bestemmelsens litra a ), 2 . led, hedder det, at tillaegget gives til den tjenestemand, der »i den femaars periode, der udloeber seks maaneder foer hans tiltraedelse af tjenesten, hverken har udoevet sit hovederhverv eller haft bopael paa en varig maade paa statens europaeiske omraade . Ved anvendelse af denne bestemmelse ses der bort fra de tilfaelde, hvor vedkommende har gjort tjeneste for en anden stat eller en international organisation« .
4 Ved skrivelse af 18 . marts 1983 indgav sagsoegeren i medfoer af vedtaegtens artikel 90, stk . 2, en klage vedroerende loenseddelen for februar, for saa vidt den er udtryk for et afslag paa at yde hende udlandstillaeg .
5 Kommissionens naestformand afviste klagen ved skrivelse af 5 . august 1983 . I skrivelsen hedder det, at Kommissionen fandt det rimeligt ikke laengere at foelge den tidligere administrative praksis, hvorefter bestemte familiemedlemmer ved anvendelsen af artikel 4, stk . 1, i vedtaegtens bilag VII blev sidestillet med tjenestemanden selv, bl.a . i betragtning af den sociale udvikling og de foretagne aendringer af vedtaegten : ophaevelse af begrebet familieoverhoved og indfoerelse af det saerlige udlandstillaeg . Selv om den ene aegtefaelle »blot foelger« den anden, og »saaledes i social henseende er naert knyttet til, maaske endda fuldt ud afhaengig af den anden aegtefaelle«, kan en saadan situation ikke vaere afgoerende for, hvorledes Kommissionen skal fortolke undtagelsesbestemmelsen i ovennaevnte artikel .
6 Da sagsoegerens klage saaledes blev afvist udtrykkeligt, har hun anlagt naervaerende sag .
7 Til stoette for soegsmaalet har sagsoegeren fremfoert tre hovedanbringender . For det foerste har hun gjort gaeldende, at den anfaegtede afgoerelse er retsstridig ifoelge sin begrundelse, idet der ikke er taget hensyn til bestemmelsens aand og formaal . Udlandstillaegget skal kompensere for de vanskeligheder og ulemper, der foelger af status som udlaending, hvorfor der maa tages hensyn til de tilfaelde, hvor tjenestemanden ikke har knyttet varige forbindelser til tjenestelandet . Da sagsoegerens mand utvivlsomt ikke har knyttet saadanne forbindelser, og da hun blot har fulgt sin mand, kan hun heller ikke antages at have knyttet saadanne forbindelser til tjenestelandet . Sagsoegeren har ikke haft andet valg end at foelge sin mand, idet hustruen efter dagaeldende italiensk ret var tvunget til at foelge sin mand overalt, hvor han maatte oenske at tage bopael . Hun var saaledes netop i en situation, hvor hendes mand gjorde tjeneste for en international organisation, nemlig Kommissionen .
8 Sagsoegeren har dernaest bemaerket, at Kommissionen til og med 1980 fortolkede artikel 4, stk . 1, litra a ), 2 . led, sidste saetning, i vedtaegtens bilag VII, saaledes, at den periode, en person havde tilbagelagt i et land, hvori den paagaeldende kun havde taget bopael som foelge af, at aegtefaellen gjorde tjeneste for en stat eller en international organisation, ikke skulle medregnes ved ydelse af udlandstillaegget . Den naevnte fortolkning blev aendret for tjenestemaend, der tiltraadte efter 1980, samtidig med at udlandstillaegget fortsat blev ydet til tjenestemaend i samme situation, men som har tiltraadt tjenesten paa et tidligere tidspunkt . Kommissionen tilsidesaetter saaledes princippet om forbud mod forskelsbehandling af tjenestemaend, ved ikke at anvende vedtaegtens bestemmelser paa samme maade over for samtlige tjenestemaend, der befinder sig i den samme i vedtaegten naevnte situation .
9 Endelig har sagsoegeren gjort gaeldende, at Kommissionens nye fortolkning foerer til en forskelsbehandling mellem mandlige og kvindelige arbejdstagere og naermere bestemt er en tilsidesaettelse af bestemmelserne i Raadets direktiv af 10 . februar 1975 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivninger om gennemfoerelse af princippet om lige loen til maend og kvinder ( EFT L 45, s . 19 ). Sociale hensyn og de familiemaessige forpligtelser, der paahviler kvinder, bl.a . at opdrage deres boern, til de har naaet skolealderen, giver i relativt lange perioder ikke tjenestemaends hustruer mulighed for at soege en stilling ved den institution, hvor deres maend er ansat . En undladelse af at tage hensyn til saadanne faktiske forhold ved fortolkningen af den paagaeldende bestemmelse er ensbetydende med en forskelsbehandling .
10 For saa vidt angaar det spoergsmaal, om der foreligger en ifoelge sin begrundelse retsstridig afgoerelse, har Kommissionen understreget, at sagsoegeren ikke var tvunget til at skifte bopael som foelge af, at hun tiltraadte tjenesten . Hun har boet i Bruxelles siden 1970 og har derfor ikke haft de saerlige byrder og ulemper i forbindelse med sin tiltraeden af tjenesten ved Kommissionen, og hun har allerede knyttet varige forbindelser til Belgien .
11 Kommissionen har begrundet aendringen af den administrative praksis med den sociale udvikling ( ophaevelse af begrebet familieoverhoved ) og foretagne aendringer af vedtaegen ( indfoerelse af det saerlige udlandstillaeg ). En saadan aendring kan imidlertid ikke bevirke, at rettigheder erhvervet af tjenestemaend, der har tiltraadt tjenesten paa et tidligere tidspunkt, bortfalder . Kommissionen har bemaerket, at den altid maa kunne aendre fortolkningen af en vedtaegtsbestemmelse som foelge af den sociale udvikling . Situationen for en tjenestemand, der har tiltraadt tjenesten inden en aendring af administrativ praksis, kan ikke sammenlignes med situationen for en tjenestemand, der har tiltraadt tjenesten efter . Spoergsmaalet om, hvorvidt der er tale om udlaendighed, konstateres ved indkaldelsen, som er det afgoerende tidspunkt for, om tillaegget skal gives .
12 Med hensyn til anbringendet om, at der er tale om forskelsbehandling mellem mandlige og kvindelige arbejdstagere, har Kommissionen bestridt, at der foreligger en saadan forskelsbehandling, idet den har anfoert, at saafremt den paagaeldende bestemmelse fortolkes forskelligt alt efter den beroerte persons koen, saaledes som sagsoegeren i det vaesentlige foreslaar, er der reelt tale om en tilsidesaettelse af forbudet mod forskelsbehandling .
13 Hertil bemaerkes foerst, at Domstolen allerede gentagne gange har fastslaaet, at udlandstillaegget har til formaal at opveje de saerlige byrder og ulemper, som ansaettelsen ved Faellesskaberne forvolder tjenestemaendene, der af denne grund er tvunget til at skifte bopael ( jfr . dom af 9 . oktober 1984, Witte mod Europa-Parlamentet, sag 188/83, endnu utrykt ). Dernaest afhaenger begrebet udlaendighed ligeledes af tjenestemandens subjektive forhold, dvs . spoergsmaalet om, i hvilket omfang tjenestemanden er integreret i sine nye omgivelser, f.eks . derved at han har bopael eller udoever sit hovederhverv dér . I den henseende goeres der kun undtagelse for den tjenestemand, der i den femaarsperiode, der udloeber seks maaneder foer hans tiltraedelse af tjenesten, har haft bopael i tjenestelandet, saafremt han gjorde tjeneste for en anden stat eller en international organisation . Denne undtagelse er fastsat for at tage hensyn til, at tjenestemanden under de naevnte omstaendigheder ikke kan anses for at have et egentligt tilhoersforhold til tjenestelandet, saaledes som Domstolen fastslog i dommen af 15 . januar 1981 ( Vutera, sag 1322/79, Sml . s . 127 ).
14 Af ovennaevnte praksis fremgaar det for det foerste, at kun den tjenestemand kan kraeve det paagaeldende tillaeg, som hverken har haft varig bopael eller udoevet sit hovederhverv paa tjenestelandets omraade i den i artikel 4 i bilag VII fastsatte periode . Det maa dernaest fastslaas, at undtagelsen for bestemte personer kun vedroerer de situationer, hvor det er den tjenestemand, der tiltraeder tjenesten, som selv har gjort den naevnte tjeneste . Undtagelsesbestemmelsen begunstiger kun personer, som har gjort tjeneste for en anden stat eller en international organisation inden deres tiltraedelse af tjenesten, saaledes at de ikke stilles ringere paa den maade, at de mister udlandstillaegget som foelge af, at de skifter erhverv, og de ikke har faaet et egentligt tilhoersforhold til tjenestelandet . En saadan undtagelse fra en almindelig regel kan derfor ikke udvides til at omfatte andre personer end dem, som udtrykkeligt er omfattet af bestemmelsen .
15 Det bemaerkes desuden, at sagsoegeren ikke kan paaberaabe sig, at hun var forpligtet til at foelge sin mand paa grund af deres aegteskab og derfor er omfattet af ovennaevnte undtagelsesbestemmelse i vedtaegten . Efter de gaeldende faellesskabsretlige bestemmelser er det den faktiske bopael ved tiltraedelsen, der laegges til grund, uanset om den bestaar i medfoer af retsregler eller har andre aarsager .
16 Det kan herefter fastslaas, at sagsoegeren havde haft bopael i Bruxelles siden 1970, dvs . i laengere tid end angivet i den paaberaabte bestemmelse . Sagsoegeren var derfor ikke tvunget til at skifte bopael og maatte heller ikke taale saerlige byrder og ulemper som foelge af, at hun tiltraadte tjenesten . Hun kan heller ikke goere gaeldende, at hun har gjort tjeneste for en anden stat eller en international organisation ; anbringendet om, at der foreligger en ifoelge sin begrundelse retsstridig afgoerelse, kan derfor ikke laegges til grund .
17 Med hensyn til anbringendet om tilsidesaettelse af princippet om forbud mod forskelsbehandling af tjenestemaend maa det fastslaas, saaledes som Domstolen allerede udtalte i ovennaevnte dom af 9 . oktober 1984 vedroerende et tilsvarendeanbringende om den samme aendring af faellesskabsinstitutionernes administrative praksis, at bortset fra, at ingen til egen fordel kan paaberaabe sig en ulovlighed, der er begaaet til fordel for tredjemand, kan det ikke under de foreliggende omstaendigheder antages, at Kommissionen ved at afslaa at yde sagsoegeren udlandstillaeg har fraveget gaeldende administrativ praksis paa det tidspunkt, hvor den anfaegtede retsakt blev udstedt . Da der saaledes ikke er tale om forskelsbehandling af sagsoegeren, kan dette anbringende heller ikke laegges til grund .
18 For saa vidt angaar det sidste anbringende om tilsidesaettelse af princippet om lige loen til maend og kvinder, maa det foerst fastslaas, at hverken den paagaeldende bestemmelses ordlyd eller Kommissionens anvendelse af den paa nogen maade peger i retning af en direkte eller indirekte forskelsbehandling paa grundlag af tjenestemaendenes koen . Dernaest betyder princippet om ligebehandling, at maend og kvinder skal vaere sikret de samme arbejdsvilkaar uden forskelsbehandling, mens institutionen ikke er forpligtet til at fortolke vedtaegtens bestemmelser forskelligt med henblik paa at kompensere for eventuelle byrder eller familiemaessige eller sociale forpligtelser .
19 Sagsoegte vil saaledes vaere at frifinde .
Afgørelse om sagsomkostninger
Sagens omkostninger
20 Ifoelge procesreglementets artikel 69, stk . 2, doemmes den part, der taber sagen, til at afholde sagens omkostninger, saafremt der er nedlagt paastand herom .
21 I henhold til procesreglementets artikel 70 baerer institutionerne imidlertid selv de udgifter, de har afholdt i sager anlagt af de ansatte ved Faellesskaberne .
Afgørelse
Paa grundlag af disse praemisser
udtaler og bestemmer
DOMSTOLEN ( anden afdeling )
1 ) Sagsoegte frifindes .
2 ) Hver part baerer sine omkostninger .