62022CC0231
MIŠLJENJE NEZAVISNE ODVJETNICE
LAILE MEDINE
od 8. lipnja 2023. (
1
)
Predmet C‑231/22
État belge
protiv
Autorité de protection des données,
uz sudjelovanje:
LM
(zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio cour d’appel de Bruxelles (Žalbeni sud u Bruxellesu, Belgija))
„Zahtjev za prethodnu odluku – Uredba (EU) 2016/679 – Članak 4. točka 7. i članak 4. točka 8. – Obrada osobnih podataka – Pojmovi ‚voditelj obrade’ i ‚izvršitelj obrade’ – Određivanje svrhe i sredstava obrade podataka – Obveza imenovanja na temelju nacionalnog prava – Službeni list – Objava pravnog akta društva koji je sastavio javni bilježnik – Zahtjev za uklanjanje podataka – Diskrecijska ovlast – Nepromjenjivost – Članak 5. stavak 2. – Uzastopni voditelji obrade – Odvojene obveze zasebnih subjekata”
1.
Acta Diurna bile su starorimska dnevna službena publikacija uklesana u kamenu ili urezana u metalu te izložena na javnim mjestima kao što je Rimski forum. U digitalnom dobu nacionalna tijela mogu se suočiti s pitanjem jesu li i podaci objavljeni u službenom listu određene zemlje uklesani u kamenu, metaforički govoreći, ili se mogu izbrisati ili izmijeniti.
2.
Glavni postupak pokrenut je zbog objave podataka u belgijskom Službenom listu, Moniteur belge, u kojem se službeni dokumenti objavljuju u papirnatom i elektroničkom obliku.
3.
Glavni postupak vodi se između État belge (Belgijska Država) i Autorité de protection des données (Tijelo za zaštitu podataka, Belgija, u daljnjem tekstu: TZP). Nakon što je utvrdio da je pogreškom objavljen odlomak odluke društva koji je ovjerio javni bilježnik i koji je sadržavao, osim podataka koji se zahtijevaju belgijskim pravom, osobne podatke pojedinca, službenik za zaštitu podataka (u daljnjem tekstu: SZP) javnog bilježnika zatražio je od lista Moniteur belge da izbriše te podatke. Međutim, Service Public Fédéral Justice (Savezna javna služba za pravosuđe, Belgija, u daljnjem tekstu: SJS Pravosuđe), odnosno upravno tijelo lista Moniteur belge, odbila je taj zahtjev.
4.
U tim okolnostima, pitanja koja je our d’appel de Bruxelles (Žalbeni sud u Bruxellesu, Belgija) postavio u svojem zahtjevu za prethodnu odluku prilično su uskog opsega. Sud koji je uputio zahtjev u biti pita treba li list Moniteur belge ili SJS Pravosuđe smatrati „voditeljem obrade” u smislu članka 4. točke 7. Uredbe (EU) 2016/679 (u daljnjem tekstu: OUZP (
2
)). Ako je odgovor na to pitanje potvrdan, sud koji je uputio zahtjev također postavlja pitanje o granicama obveza voditelja obrade kada obradu provode uzastopni subjekti.
I. Pravni okvir
A.
Pravo Europske unije
5.
U poglavlju I. OUZP‑a, naslovljenom „Opće odredbe”, njegovim člankom 4. definiraju se, među ostalim, sljedeći pojmovi: „osobni podaci”, „obrada”, „voditelj obrade” i „izvršitelj obrade”.
6.
Članci 5., 6., 17. i 26. OUZP‑a također su relevantni za ovaj predmet.
B.
Nacionalno pravo
1. Zakonik o društvima
7.
Člankom 67. stavkom 1. i člankom 67. stavkom 2. Loija du 7 mai 1999 contenant le Code des sociétés (
3
) (Zakon od 7. svibnja 1999. o Zakoniku o društvima; u daljnjem tekstu: Zakonik o društvima) predviđalo se:
„1.   Ovjereni primjerci javnih isprava, duplikati ili izvornici privatnih isprava i izvadaka, u elektroničkom ili drugom obliku, čije se podnošenje ili objava zahtijeva sljedećim člancima, podnose se tajništvu suda na čijem području nadležnosti društvo ima registrirano sjedište.
[…]
2.   Podneseni dokumenti čuvaju se u spisu koji se vodi u tom tajništvu za svako društvo, a društva o kojima je riječ upisuju se u registar pravnih osoba, odnosno registar Banque‑Carrefour des entreprises [središnje tijelo za registraciju poslovnih subjekata].”
8.
Članak 71. Zakonika glasio je:
„Kad je riječ o javnim ispravama, izvadak iz akata društva potpisuju javni bilježnici, a kad je riječ o privatnim ispravama, svi članovi zajednički i pojedinačno ili jedan od njih, kojem su u tu svrhu drugi članovi dali posebno ovlaštenje.”
9.
Člankom 73. tog zakonika predviđalo se:
„Objava se provodi u prilozima listu Moniteur belge u roku od 15 dana od podnošenja, u suprotnom su službenici kojima se može pripisati propust ili kašnjenje odgovorni za naknadu štete.
[…]”
10.
U skladu s člankom 74. prvim stavkom tog zakonika:
„U skladu s prethodnim člancima podnosi se i objavljuje sljedeće:
1° akti o izmjeni odredbi čija se objava propisuje ovim zakonikom.”
2. Kraljevska uredba od 30. siječnja 2001.
11.
Člankom 1. Arrêtéa royal du 30 janvier 2001 portant exécution du code des sociétés (Kraljevska uredba od 30. siječnja 2001. o provedbi Zakonika o društvima) (
4
) predviđalo se:
„[…] Sudski službenici [trgovačkih] sudova zaprimaju sve akte, izvatke iz akata, zapisnika i dokumenata čije se objavljivanje propisuje Zakonikom o društvima […]”
12.
Člankom 11. te kraljevske uredbe predviđalo se:
„1.   Akti, izvaci iz akata i dokumenti čije se objavljivanje propisuje u prilozima listu Moniteur belge podnose se tajništvu zajedno s preslikom […]
2.   Svi dokumenti podneseni u papirnatom obliku trebaju ispunjavati sljedeće uvjete:
[…]
6°
sadržavati potpis, ovisno o slučaju, vršitelja dužnosti javnog bilježnika ili osoba ovlaštenih za zastupanje pravne osobe u odnosu na treće strane, pri čemu se navodi ime i svojstvo potpisnikâ;
[…]
3.   Preslike akata, izvadaka iz akata i dokumenata navedenih u članku 67., 68. i 74. […] Zakonika o društvima […] namijenjene za list Moniteur belge dostavljaju se bez ispravljanja ili brisanja. […]
[…]”
13.
Članak 14. Kraljevske uredbe glasi kako slijedi:
„Tajnik šalje upravi lista Moniteur belge, najkasnije drugog radnog dana nakon dana podnošenja, preslike akata, izvadaka iz akata i dokumenata […] koje je primio i koje je potrebno objaviti u prilozima listu Moniteur belge.
[…]”
14.
Člankom 16. te kraljevske uredbe određivalo se:
„Kada je objava potrebna, provodi se u prilozima listu Moniteur belge u zakonski propisanim rokovima.”
3. Programski zakon I. od 24. prosinca 2002.
15.
Člankom 472. Loi‑programme du 24 décembre 2002 (Programski zakon od 24. prosinca 2002.) (
5
) predviđa se:
„Moniteur belge službena je publikacija koju objavljuje uprava lista Moniteur belge, koja prikuplja sve tekstove [za koje] se nalaže objava u listu Moniteur belge.”
16.
Člankom 474. tog programskog zakona određuje se:
„Uprava lista Moniteur belge izdaje Moniteur belge u tri primjerka tiskana na papiru.
[…]
Jedan primjerak pohranjuje se u elektroničkom obliku. Kralj određuje načine elektroničkog pohranjivanja […]”
17.
Članak 475. tog programskog zakona glasi kako slijedi:
„Svako drugo stavljanje na raspolaganje javnosti ostvaruje se posredstvom internetske stranice uprave lista Moniteur belge.
Izdanja koja se stavljaju na raspolaganje na toj internetskoj stranici istovjetne su reprodukcije u elektroničkom obliku primjeraka tiskanih na papiru predviđenih člankom 474.”
18.
U skladu s člankom 475.bis Programskog zakona od 24. prosinca 2002.:
„Svaki građanin može od lista Moniteur belge dobiti primjerak akata i dokumenata objavljenih u tom listu putem besplatne telefonske linije za pomoć po nabavnoj cijeni. Ta je služba odgovorna i za pružanje podrške građanima u pogledu pretraživanja dokumenata.”
19.
Člankom 475.ter tog programskog zakona predviđa se:
„Druge popratne mjere poduzimaju se u okviru kraljevske uredbe o kojoj se raspravlja u Vijeću ministara kako bi se osigurali najopsežnije moguće širenje informacija sadržanih u listu Moniteur belge i najširi mogući pristup tim informacijama.”
II. Činjenično stanje, postupak i prethodna pitanja
20.
LM je većinski dioničar društva Bureau LM, belgijskog privatnog društva s ograničenom odgovornošću.
21.
To društvo održalo je 23. siječnja 2019. opću skupštinu na kojoj je odlučilo smanjiti svoj kapital, izmjenom svojeg statuta u tu svrhu.
22.
U skladu s pravnim pravilima kojima se uređuje objavljivanje, javni bilježnik izradio je izvadak. Javni bilježnik podnio ga je 12. veljače 2019. tajništvu tribunala de l’entreprise néerlandophone de Bruxelles (Trgovački sud na nizozemskom jeziku u Bruxellesu, Belgija) radi njegove službene objave u listu Moniteur belge.
23.
Taj je izvadak 22. veljače 2019. objavljen u prilozima listu Moniteur belge. Konkretno, sadržavao je odluku o smanjenju kapitala društva, prvotni iznos kapitala, iznos smanjenja, novi iznos temeljnog kapitala i novi tekst statuta. Osim informacija objavljenih u skladu sa zakonskom obvezom, izvadak o kojem je riječ sadržavao je imena dvaju članova društva o kojem je riječ, iznose koji su im vraćeni i brojeve njihovih bankovnih računa (u daljnjem tekstu: sporni odlomak), čija objava nije bila zakonski propisana.
24.
Nakon što je utvrdio da je javni bilježnik pogreškom uključio sporni odlomak u objavljeni izvadak, SZP javnog bilježnika zatražio je od SJS‑a Pravosuđe, pri čemu se pozvao na članak 17. OUZP‑a, da izbriše sporni odlomak i da ponovno objavi izvadak, taj put bez tog odlomka.
25.
SJS Pravosuđe odbilo je 10. travnja 2019. prihvatiti taj zahtjev (
6
) te je ponudilo objaviti novo izdanje izvatka bez spornog odlomka, a da pritom ne izmijeni prvotnu objavu od 22. veljače 2019.
26.
LM, jedan od dvaju članova društva o kojem je riječ, 21. siječnja 2020. podnio je pritužbu TZP‑u protiv lista Moniteur belge (SJS Pravosuđe) navodeći povredu članka 5. (konkretno, načela smanjenja količine podataka), članka 6. (obrada osobnih podataka) i članka 17. (pravo na brisanje) OUZP‑a.
27.
Odlukom od 23. ožujka 2021. TZP je prihvatio pritužbu i u biti naložio brisanje spornog odlomka.
28.
Belgijska Država protiv te je odluke 22. travnja 2021. podnijela žalbu couru d’appel de Bruxelles (Žalbeni sud u Bruxellesu), sudu koji je uputio zahtjev, pri čemu je tražila njezino poništenje. LM je intervenirao u postupak.
29.
Sud koji je uputio zahtjev ističe da se stranke ne slažu u pogledu tumačenja pojma „voditelj obrade” iz članka 4. točke 7. OUZP‑a. Napominje da je list Moniteur belge, nakon što je primio izvadak od tribunala de l’entreprise néerlandophone de Bruxelles (Trgovački sud na nizozemskom jeziku u Bruxellesu), u skladu s pravnim odredbama kojima se uređuju njegov status i zadaće, objavio taj tekst onakav kakav jest, odnosno bez ikakvih ovlasti revizije ili izmjene. Konkretno, sud koji je uputio zahtjev pita treba li svakog od potencijalnih uzastopnih subjekata ili samo jednog od njih smatrati „voditeljem obrade” u smislu tog članka i stoga, u skladu s člankom 5. stavkom 2. OUZP‑a, odgovornim za poštovanje načela utvrđenih člankom 5. stavkom 1. te uredbe.
30.
U tom pogledu taj sud pita sadržava li ta uredba takav pojam uzastopne ili naknadne odgovornosti. Ako smatra da je list Moniteur belge primatelj podataka u smislu članka 4. točke 9. OUZP‑a, taj sud pita je li pak taj list djelovao u svojstvu „naknadnog” voditelja obrade. Ipak, čini se da to nije slučaj jer, na temelju primjenjivog belgijskog prava, list Moniteur belge ne može definirati sredstva i svrhe vlastite obrade u smislu članka 4. točke 7. OUZP‑a.
31.
U tim je okolnostima cour d’appel de Bruxelles (Žalbeni sud u Bruxellesu) uputio Sudu sljedeća prethodna pitanja:
„1.
Treba li članak 4. točku 7. [OUZP‑a] tumačiti na način da službeni [list] države članice, kojem je povjerena javna zadaća objave i pohrane službenih dokumenata, koji je na temelju primjenjivog nacionalnog zakonodavstva zadužen za objavu službenih dokumenata čiju mu objavu nalažu treća javna tijela, onakvih kakvi jesu kad mu ih ta tijela dostave nakon što su ona sama obradila osobne podatke koje ti dokumenti sadržavaju, a da mu pritom nacionalni zakonodavac nije dodijelio diskrecijsku ovlast u pogledu sadržaja dokumenata za objavu ni u pogledu svrhe i sredstava objave, ima svojstvo voditelja obrade?
2.
U slučaju potvrdnog odgovora na prvo pitanje, treba li članak 5. stavak 2. [OUZP‑a] tumačiti na način da predmetni službeni [list] jedini treba biti dužan poštovati obveze koje ima voditelj obrade u skladu s tom odredbom, isključujući treća javna tijela koja su prethodno obradila podatke navedene u službenim dokumentima čiju objavu od njega traže, ili te obveze kumulativno ima svaki od uzastopnih voditelja obrade?”
32.
TZP, belgijska i mađarska vlada te Europska Komisija podnijeli su pisana očitovanja.
33.
Na raspravi održanoj 23. ožujka 2023. pred Sudom su se pojavili TZP, belgijska vlada i Komisija.
III. Ocjena
A.
Prvo prethodno pitanje
34.
Svojim prvim pitanjem sud koji je uputio zahtjev u biti pita treba li članak 4. točku 7. OUZP‑a tumačiti na način da službeni list države članice ima svojstvo voditelja obrade. Najprije ću iznijeti dva zapažanja koja se odnose na formulaciju tog pitanja.
35.
Kao prvo, iz odluke suda koji je uputio zahtjev proizlazi da se Zakonikom o društvima predviđa pravna obveza društava da objave različite dokumente i odluke u prilozima listu Moniteur belge. Taj sud napominje i da je list Moniteur belge obuhvaćen SJS‑om Pravosuđe, a da to nije dodatno objašnjeno. Budući da je dioba vlasti nacionalnih tijela u državi članici stvar nacionalnih pravila, u ovom ću mišljenju upućivati samo na list Moniteur belge.
36.
Kao drugo, napominjem da sud koji je uputio zahtjev u svojem pitanju dodaje odlomak odijeljen zarezima za koji se čini da je objašnjenje ovlasti koje je belgijski zakonodavac dodijelio listu Moniteur belge.
37.
Slijedom toga, to bi se pitanje moglo preoblikovati tako da se njime u biti pita može li se službeni list države članice, kao što je Moniteur belge, kojem je na temelju primjenjivog nacionalnog zakonodavstva povjerena zadaća objave i pohrane službenih dokumenata, smatrati voditeljem obrade u smislu članka 4. točke 7. OUZP‑a u okolnostima u kojima objavu tih dokumenata, onakvih kakvi jesu, nalažu treći subjekti ako su oni sami obradili osobne podatke koje ti dokumenti sadržavaju i ako taj službeni list nema diskrecijsku ovlast u pogledu sadržaja dokumenata za objavu ni u pogledu svrhe i sredstava te objave.
38.
Kako bih odgovorila na to pitanje, najprije napominjem da je pojam „voditelj obrade” definiran člankom 4. točkom 7. OUZP‑a kao „fizička ili pravna osoba, tijelo javne vlasti, agencija ili drugo tijelo koje samo ili zajedno s drugima određuje svrhe i sredstva obrade osobnih podataka; kada su svrhe i sredstva takve obrade utvrđeni pravom Unije ili pravom države članice, voditelj obrade ili posebni kriteriji za njegovo imenovanje mogu se predvidjeti pravom Unije ili pravom države članice”. Iz te odredbe, kada se tumači zajedno s člankom 5. stavkom 1. OUZP‑a, kojim se utvrđuju načela koja se odnose na obradu osobnih podataka, jasno proizlazi da svaka faza obrade podataka zahtijeva postojanje voditelja obrade (
7
). Stoga bi prilikom obrade osobnih podataka uvijek trebao postojati voditelj obrade koji je ključni sudionik u operacionalizaciji prava o zaštiti podataka (
8
), zbog čega je u svakoj fazi obrade važno utvrditi tko je taj voditelj obrade (
9
). Pojam „voditelj obrade” obuhvaća i fizičke i pravne osobe, kao i tijela javne vlasti, agencije ili druga tijela. Međutim, jasno je da kvalifikacija vrste subjekta u ovom predmetu ne dovodi ni do kakvih poteškoća.
39.
Prije nego što se posvetim srži pitanja, odnosno definiciji pojma „voditelj obrade” u smislu članka 4. točke 7. OUZP‑a, mislim da je bitno pojasniti predstavljaju li postupci o kojima je riječ u ovom predmetu „obradu osobnih podataka” u smislu članka 4. točaka 2. i 1. OUZP‑a.
1. „Obrada osobnih podataka”
40.
Kao prvo, valja podsjetiti na to da se „osobni podaci” u smislu članka 4. točke 1. OUZP‑a definiraju kao „svi podaci koji se odnose na pojedinca čiji je identitet utvrđen ili se može utvrditi”, pri čemu se, prema sudskoj praksi, ta definicija primjenjuje ako su, zbog svojeg sadržaja, svrhe ili učinka, predmetne informacije povezane s određenom osobom (
10
). U ovom predmetu stranke ne osporavaju da podaci iz spornog odlomka, kao što su imena dvaju članova društva i brojevi njihovih bankovnih računa, predstavljaju osobne podatke. Smatram da iznosi koji su vraćeni tim članovima nisu nužno osobni podaci sami po sebi. Međutim, u kombinaciji s imenima osoba koje su ih primile, ti se iznosi doista smatraju osobnim podacima.
41.
Kao drugo, u skladu s člankom 4. točkom 2. OUZP‑a, pojam „obrada” definira se kao „svaki postupak ili skup postupaka koji se obavljaju na osobnim podacima ili na skupovima osobnih podataka, bilo automatiziranim bilo neautomatiziranim sredstvima”, kao što su, među ostalim_„obavljanje uvida” u osobne podatke, njihova „uporaba”, „otkrivanje prijenosom”, „širenjem” ili „stavljanjem na raspolaganje na drugi način”. Te definicije odražavaju činjenicu da je zakonodavac Unije želio tim dvama pojmovima dati široki smisao (
11
).
42.
Primjerice, Sud je u presudi Google Spain utvrdio da aktivnost pretraživača koja se sastoji u pronalaženju informacija objavljenih ili stavljenih na internet od trećih strana, njihovom automatskom indeksiranju, privremenom pohranjivanju i, konačno, stavljanju na raspolaganje internetskim korisnicima u redoslijedu prema zadanim postavkama treba kvalificirati kao „obradu osobnih podataka” u smislu članka 2. točke (b) Direktive 95/46/EZ (
12
), koji u biti odgovara članku 4. točki 2. OUZP‑a, kada te informacije sadržavaju „osobne podatke” (
13
). Osim toga, Sud je u presudi Fashion ID (
14
) odlučio da obradu osobnih podataka mogu činiti jedan ili više postupaka, pri čemu se svaki od njih odnosi na jednu od različitih faza od kojih se obrada osobnih podataka može sastojati.
43.
Smatram da su u ovom predmetu provedene tri uzastopne obrade osobnih podataka. Prva se obrada odnosi na javnog bilježnika koji je sastavio dokument za objavu u listu Moniteur belge (i pritom počinio pogrešku time što je uključio osobne podatke o kojima je riječ) i podnio ga tajništvu Trgovačkog suda. Druga obrada odnosi se na to tajništvo koje je taj dokument dodalo u spis društva i poslalo ga na objavu u list Moniteur belge. Treća obrada uključuje list Moniteur belge, koji nije samo pretvorio papirnati dokument u elektronički dokument, nego ga je i prikupio, zabilježio, pohranio, otkrio i proširio. Prema mojem mišljenju, nedvojbeno je da sva tri slučaja, a osobito postupci koje je proveo list Moniteur belge, predstavljaju „obradu” u smislu članka 4. točke 2. OUZP‑a.
44.
Međutim, činjenica da je obrada provedena u ta tri slučaja ne znači nužno da je list Moniteur belge djelovao kao voditelj obrade podataka. Naime, u OUZP‑u postoji razlika između, s jedne strane, voditeljâ obrade i, s druge strane, izvršiteljâ obrade, utvrđena u članku 4. točki 7. odnosno članku 4. točki 8. OUZP‑a. Dok voditelj obrade definira svrhu i sredstva obrade (
15
), izvršitelj obrade obrađuje osobne podatke u ime voditelja obrade (
16
). Stoga, iako je jasno da ta tri slučaja predstavljaju „obradu” u smislu članka 4. točke 2. OUZP‑a, tim se zaključkom ne utvrđuje ima li list Moniteur belge, ili neki drugi subjekt uključen u taj lanac od tri koraka, svojstvo voditelja obrade u ovom predmetu.
2. Određivanje svrha i sredstava obrade osobnih podataka
45.
Prema mojem mišljenju, za odgovor na pitanje je li list Moniteur belge djelovao kao „voditelj obrade” potrebno je ispitati „određuje [li] svrhe i sredstva obrade osobnih podataka” u smislu članka 4. točke 7. OUZP‑a.
46.
Najprije ističem da, u skladu s relevantnom sudskom praksom Suda, pojam „voditelj obrade” treba široko definirati. Naime, Sud je već presudio da je cilj članka 4. točke 7. OUZP‑a širokom definicijom pojma „voditelj obrade” osigurati učinkovitu i potpunu zaštitu ispitanikâ (
17
). Osim toga, „pojmovi voditelja obrade i izvršitelja obrade funkcionalni su pojmovi: njihov je cilj dodijeliti odgovornosti u skladu sa stvarnim ulogama stranaka” (
18
). Drugim riječima, „[voditelj] obrade osobnih podataka odlučuje zašto i kako će se ti podaci obrađivati” (
19
). Stoga se utvrđivanje odgovornosti voditelja obrade „temelji na činjeničnoj, a ne formalnoj analizi” (
20
).
47.
Kao drugo, navođenjem izraza „samo ili zajedno” s drugima u članku 4. točki 7. OUZP‑a priznaje se da „svrhe i sredstva” obrade podataka može određivati više subjekata. Međutim, opseg u kojem dva ili više sudionika zajednički vode obradu može imati različite oblike (
21
), što ću raspraviti u analizi drugog pitanja.
48.
Kao treće, napominjem da Kraljevina Belgija donošenjem Kraljevske uredbe od 25. lipnja 2020. imenuje SJS Pravosuđe kao voditelja obrade u smislu članka 4. točke 7. OUZP‑a (
22
). Međutim, događaji u glavnom postupku dogodili su se prije stupanja na snagu te uredbe. Stoga se ona ne primjenjuje ratione temporis na ovaj predmet. Iz toga slijedi da Sud treba ispitati podjelu nadležnosti i odgovornosti između nacionalnih subjekata prije stupanja na snagu te uredbe.
49.
Nakon tih uvodnih napomena, sada ću ispitati uvjete utvrđene u članku 4. točki 7. OUZP‑a, odnosno koji od predmetnih subjekata „određuje svrhe i sredstva obrade” osobnih podataka o kojima je riječ.
a) Implicitno imenovanje voditelja obrade na temelju nacionalnog prava
50.
Vođenje obrade može se temeljiti na mjerodavnom zakonu ili može proizlaziti iz analize činjeničnih elemenata ili okolnosti predmeta (
23
). U članku 4. točki 7. OUZP‑a navodi se da, kada su svrhe i sredstva takve obrade utvrđeni konkretno pravom države članice, voditelj obrade ili posebni kriteriji za njegovo imenovanje mogu se predvidjeti tim pravom. Iz toga slijedi da je, kada je subjekt konkretno utvrđen u zakonodavstvu kao voditelj obrade, to imenovanje odlučujuće (
24
). Međutim, u ovom predmetu ne postoji posebna odredba kojom se izričito imenuje voditelj obrade podataka.
51.
Moguće je i da se zakonom, iako implicitno, imenuje subjekt kao voditelj obrade (
25
). Primjerice, kada se nacionalnim zakonodavstvom nalaže obveza subjektu o kojem je riječ da zadrži ili pruži određene podatke, takav bi se subjekt smatrao voditeljem obrade u pogledu obrade koja je potrebna za poštovanje te obveze. Do takvog implicitnog imenovanja na temelju nacionalnog zakonodavstva dolazi kada iz uloge, zadaća i ovlasti dodijeljenih tom tijelu proizlazi da ono određuje svrhe i sredstva obrade o kojoj je riječ. U presudi Manni Sud se oslonio na ocjenu činjenica, pri čemu je naveo da „upisivanjem i čuvanjem navedenih podataka u registru i njihovom dostavom, prema potrebi, na zahtjev trećih”, tijelo zakonski zaduženo za vođenje registra društva provodi „obradu osobnih podataka” za koju je „odgovorno” u smislu definicija iz članka 2. točaka (b) i (d) Direktive 95/46 (
26
).
52.
U ovom predmetu, iako se nacionalnim zakonodavstvom izričito ne imenuje voditelj obrade, njime se predviđa da društva imaju zakonsku obvezu objaviti određene dokumente u listu Moniteur belge (
27
). Time se stvara pravna obveza obrade podataka kojom mora upravljati voditelj obrade. Nacionalni zakonodavac osmislio je sustav u skladu s kojim postoje tri subjekta koja uzastopno obrađuju podatke; međutim, stranke se ne slažu oko toga koji je od tih triju subjekata zapravo voditelj obrade (
28
). Stoga je potrebno utvrditi posebne ovlasti dodijeljene tim subjektima kako bi se odredilo kojeg je od njih zakonodavac implicitno imenovao kao voditelja obrade za treću fazu obrade, odnosno postupke koje je proveo list Moniteur belge.
b) Učinkovita i potpuna zaštita ispitanikâ
53.
U članku 4. točki 7. OUZP‑a, upotrebom glagola „određivati”, od voditelja obrade zahtijeva se da utječe na obradu izvršavanjem ovlasti odlučivanja (
29
). Primjerice, u predmetu dodatka „Sviđa mi se” društvene mreže Facebook (
30
) pitanje je bilo je li društvo Fashion ID, poduzetnik koji se bavi internetskom prodajom modnih artikala, koje je na svoju internetsku stranicu integriralo dodatak za društvenu mrežu „Sviđa mi se” društvene mreže Facebook, zajedno s Facebookom odredilo načine prikupljanja i otkrivanja prijenosom osobnih podataka posjetitelja internetske stranice društva Fashion ID. U tom je predmetu Sud izričito naveo da umetnuvši takav dodatak za društvenu mrežu na svoju internetsku stranicu, društvo Fashion ID ima odlučujući utjecaj na prikupljanje i prijenos osobnih podataka posjetitelja navedene stranice u korist pružatelja navedenog dodatka, u ovom slučaju društva Facebook Ireland, do kojih ne bi došlo da nije bilo umetanja navedenog dodatka (
31
). Iz toga slijedi da postojanje odlučujućeg utjecaja na obradu osobnih podataka podrazumijeva da je subjekt koji izvršava taj utjecaj voditelj obrade. Međutim, nepostojanje odlučujućeg utjecaja nije dovoljno za isključivanje činjenice da subjekt i dalje može imati svojstvo voditelja obrade.
54.
Zbog načina na koji se informacije elektronički stvaraju i distribuiraju, širenje podataka na internetu eksponencijalno povećava opasnosti od povrede temeljnih prava na poštovanje privatnog života i zaštitu osobnih podataka (
32
). Sud je svjestan te opasnosti i stoga je donio široku definiciju pojma „voditelj obrade” (
33
) kako bi se OUZP‑om zajamčila učinkovita i potpuna zaštita ispitanikâ, osobito zaštita njihova prava na privatnost (
34
). U tu je svrhu Sud u presudi Google Spain utvrdio da bi izuzeće operatera pretraživača iz te definicije zato što ne izvršava nadzor nad osobnim podacima objavljenima na mrežnim stranicama trećih strana bilo protivno ne samo jasnom tekstu članka 2. točke (d) Direktive 95/46, koji u biti odgovara članku 4. točki 7. OUZP‑a, nego također i cilju te odredbe (
35
). Jasno je da se Sud donošenjem tako široke definicije opredijelio za teleološko tumačenje te odredbe: definicija pojma „voditelj obrade” mora jamčiti učinkovitu i potpunu zaštitu ispitanikâ. Osim toga, ističem da se takvo tumačenje može potkrijepiti samo OUZP‑om, koji je donesen na temelju članka 16. stavka 1. UFEU‑a, kojim se zakonodavcu Unije daje ovlast da zaštiti temeljno pravo na zaštitu osobnih podataka, predviđeno člankom 8. stavkom 1. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (u daljnjem tekstu: Povelja) (
36
).
55.
U ovom je predmetu jasno da je nacionalni zakonodavac osmislio sustav koji se sastoji od triju različitih obrada, odnosno lanca koji počinje s javnim bilježnikom koji sastavlja i potpisuje dokumente o kojima je riječ, nakon čega tajništvo Trgovačkog suda dodaje dokument u spis društva i pohranjuje ga te završava s listom Moniteur belge koji digitalno transformira i objavljuje te dokumente. Iako je točno da list Moniteur belge mora objaviti predmetni dokument onakav kakav jest, ipak ga za potrebe njegove objave ni javni bilježnik ni tajništvo Trgovačkog suda ne pretvaraju u elektronički dokument. Jedino list Moniteur belge to provodi i zatim na internetu širi dokument o kojem je riječ.
56.
Konkretno, ističem da je nacionalni zakonodavac, donošenjem članaka 474. do 475.b Programskog zakona od 24. prosinca 2002., dodijelio određene ovlasti listu Moniteur belge. Iz tih odredbi proizlazi da list Moniteur belge ne objavljuje samo papirnatu verziju dokumenata o kojima je riječ, nego ih i stavlja na raspolaganje posredstvom svoje internetske stranice u elektroničkom obliku, pohranjuje ih u elektroničkom obliku, stavlja na raspolaganje građanima posredstvom linije za pomoć i službe za podršku pri pretraživanju dokumenata te naposljetku osigurava najopsežnije moguće širenje i pristup informacijama sadržanima u listu Moniteur belge. Stoga, prema mojem mišljenju, iz tih odredbi proizlazi da je nacionalni zakonodavac, time što je listu Moniteur belge povjerio ovlasti u pogledu digitalne transformacije, objave, širenja i pohrane predmetnih dokumenata, tom listu dodijelio ovlasti koje su obuhvaćene pojmom voditelja obrade u smislu članka 4. točke 7. OUZP‑a (
37
).
57.
Time što izvršava navedene postupke koje mu je povjerio zakonodavac, odnosno digitalnu transformaciju, objavu i širenje, list Moniteur belge eksponencijalno povećava opasnost od povrede temeljnih prava osobe o kojoj je riječ (u usporedbi sa samom objavom dokumenta u njegovoj papirnatoj verziji). Obrada koju provodi taj službeni list zapravo ugrožava učinkovitu i potpunu zaštitu ispitanika o kojem je riječ. Slijedom toga, ne vidim drugu mogućnost nego smatrati da se list Moniteur belge ne može isključiti iz definicije „voditelja obrade” u smislu članka 4. točke 7. OUZP‑a zbog cilja da se zajamči učinkovita i potpuna zaštita ispitanika i zbog potencijalne štete koju digitalna transformacija i širenje mogu nanijeti tim ispitanicima.
58.
Naposljetku, kad je riječ o primjenjivosti sudske prakse koja se odnosi na privatne pretraživače za javne subjekte, kao što je list Moniteur belge, valja napomenuti da je Sud u nedavnoj presudi primijenio tu sudsku praksu kako bi potvrdio da se državno odvjetništvo treba smatrati „voditeljem obrade” (
38
). Smatram da se razlog takve primjene temelji na širokom tumačenju pojma „voditelj obrade” u smislu članka 4. točke 7. OUZP‑a kako bi se osigurala učinkovita i potpuna zaštita temeljnih prava i sloboda ispitanikâ utvrđenih primarnim pravom (
39
), neovisno o tome je li voditelj obrade javni ili privatni subjekt (
40
). Kako bi se osigurala takva učinkovita i potpuna zaštita, načela zaštite podataka koja se nalažu privatnim pretraživačima relevantna su i za privatne i za javne subjekte na koje se primjenjuju ista glavna načela u pogledu podataka i obveza u skladu s OUZP‑om, koja predstavljaju konkretan izraz primarnog prava.
c) Je li drugi subjekt voditelj obrade
59.
Belgijska vlada je na raspravi tvrdila da javnog bilježnika treba smatrati voditeljem obrade jer on određuje sredstva i svrhe obrade podataka.
60.
Prema mojem mišljenju, kada bi se smatralo da je javni bilježnik jedini voditelj obrade, to bi u praksi značilo da nitko ne bi bio voditelj treće faze obrade, odnosno postupaka koje provodi list Moniteur belge, s obzirom na to da zakonodavac nije ovlastio javnog bilježnika, kao što to pokazuje činjenično stanje ovog predmeta, da ima odlučujući utjecaj na tu treću fazu obrade. S obzirom na navedeno, tri subjekta o kojima je riječ mogu sudjelovati u obradi osobnih podataka u različitim fazama i stupnjevima, tako da se svaki od njih može smatrati voditeljem obrade, iako s različitim opsegom i razinom odgovornosti koja proizlazi iz vođenja obrade (
41
). Osim toga, ističem da bi se, kao što je to Komisija navela na raspravi, zakonom u teoriji moglo imenovati list Moniteur belge kao izvršitelja obrade, pod uvjetom da se nacionalnim zakonodavstvom više subjekata obveže na sastavljanje, pohranjivanje i digitalno širenje dokumenta o kojem je riječ. Međutim, kako bi se list Moniteur belge mogao smatrati izvršiteljem obrade, trebalo bi ispuniti uvjete iz članka 28. OUZP‑a, što očito nije slučaj u okolnostima koje su iznesene Sudu, s obzirom na to da je svaki subjekt o kojem je riječ odgovoran za svoj dio obrade (
42
). Stoga se list Moniteur belge ne može smatrati „izvršiteljem obrade” u smislu te odredbe.
61.
Osim toga, belgijska vlada tvrdila je da nacionalni zakonodavac sam djeluje kao voditelj obrade ili definira subjekt koji je odgovoran za vođenje obrade, dok je list Moniteur belge samo izvršavao ovlasti koje su mu dodijeljene. Prema mišljenju te vlade, sudska praksa koja se odnosi na privatne pretraživače ne može se primijeniti na javne subjekte jer list Moniteur belge, kao tijelo javne vlasti koje je osnovao zakonodavac, ne može sam odrediti svoju misiju i zadaće.
62.
Kao što sam to već istaknula (
43
), u ovom je predmetu nacionalni zakonodavac implicitno imenovao list Moniteur belge kao voditelja obrade time što mu je dodijelio ovlast izvršavanja nekoliko posebnih zadaća.
63.
U svakom slučaju, smatram da bi, kada bi Sud smatrao da nacionalni zakonodavac ima svojstvo voditelja obrade kad god izvršava svoju ovlast određivanja svrha i sredstava određenog postupka obrade, takav pristup doveo do toga da se pojedincima više ne pruža učinkovita zaštita, tako da bi se pojmu voditelja obrade oduzela njegova učinkovitost. Doista, učinkovita zaštita ispitanikâ ne može se osigurati ako je sam zakonodavac izvršio brojne odgovornosti voditelja obrade u pogledu svake obrade osobnih podataka propisane zakonodavstvom države članice. Stoga, prema mojem mišljenju, kada je tijelu javne vlasti dana ovlast za obradu osobnih podataka, voditelj obrade nije zakonodavac, nego tijelo koje obavlja javne zadaće, odnosno subjekt koji nadzire svrhe i sredstva te obrade (
44
). U ovom je predmetu iz okolnosti jasno da se obrada o kojoj je riječ, kao što je to objašnjeno u točki 43. ovog mišljenja, odvija kao provedba nacionalnog zakonodavstva, što isključuje pretpostavku da je sam zakonodavac, prilikom donošenja zakona, voditelj obrade osobnih podataka.
d) Nepostojanje diskrecijske ovlasti
64.
U ovom predmetu, iz nacionalnog zakonodavstva podnesenog Sudu proizlazi da list Moniteur belge nema ovlast odlučivanja o tekstovima koje je dužan objaviti (
45
). Doista, kao što je to belgijska vlada istaknula u svojim pisanim očitovanjima i na raspravi, list Moniteur belge ima rok od petnaest dana (
46
) za objavu dokumenta koji mora biti istovjetna preslika dokumenta koji je sastavio javni bilježnik. U slučaju propusta ili kašnjenja, protiv službenika lista Moniteur belge može se podnijeti tužba za naknadu štete (
47
). Kako bi se navedeno izbjeglo, to tijelo ne provjerava jesu li informacije koje je dužno objaviti iscrpne, pravilne ili točne. Stoga, kao što to tvrdi belgijska vlada, čini se da list Moniteur belge nije ovlašten nadzirati sadržaj tih dokumenata, uključujući osobne podatke koje oni mogu sadržavati.
65.
Međutim, s obzirom na to da prilikom donošenja zakona sam zakonodavac ne djeluje kao voditelj obrade i da nijedan drugi subjekt nema nikakav utjecaj na određivanje svrha i sredstava obrade o kojoj je riječ, odnosno digitalne transformacije i digitalnog širenja dokumenata o kojima je riječ, kako bi se izbjegla pravna praznina u imenovanju, list Moniteur belge treba imenovati kao voditelja obrade. Javni bilježnik i tajništvo Trgovačkog suda jednostavno nemaju ovlast intervenirati u toj fazi. Ipak, nepostojanje diskrecijske ovlasti lista Moniteur belge ne može služiti kao izuzeće za učinkovitu zaštitu ispitanikâ. Prema tome, valja utvrditi da je list Moniteur belge voditelj obrade u smislu članka 4. točke 7. OUZP‑a, iako je implicitno imenovan, za obradu osobnih podataka prilikom objavljivanja dokumenata, kao što se to zahtijeva nacionalnim zakonodavstvom.
e) Brisanje osobnih podataka
66.
Iz činjeničnog stanja ovog predmeta proizlazi da je SZP javnog bilježnika zatražio od SJS‑a Pravosuđe (koji djeluje u ime lista Moniteur belge) da sporni odlomak izbriše, odnosno ukloni s interneta, i da objavi izvadak bez tog odlomka. SJS Pravosuđe odbio je prihvatiti taj zahtjev i ponudio objaviti novo izdanje izvatka. U tim okolnostima, čini se da javni bilježnik o kojem je riječ nema ovlast naložiti izmjenu ili uklanjanje spornog odlomka. Međutim, naglašavam da se čini da ni jedan drugi subjekt nema tu ovlast.
67.
Belgijska vlada navodi da je namjera nacionalnog zakonodavca bila da dokumenti objavljeni u listu Moniteur belge ostaju nepromjenjivi tijekom vremena radi pohrane i da elektronička verzija izdanja u svakom trenutku bude istovjetna preslika papirnate verzije, što isključuje svaku retroaktivnu izmjenu. Ta vlada dodaje da, kako bi ispravio dokument pravne osobe objavljen u listu Moniteur belge, javni bilježnik treba podnijeti dokument o izmjeni tajništvu Trgovačkog suda, koji zatim treba zatražiti od uprave lista Moniteur belge da objavi taj akt o izmjeni. S druge strane, belgijskim pravom ne dopušta se potpuno brisanje izvornog akta jer bi se u suprotnom moglo povrijediti načelo nepromjenjivosti lista Moniteur belge.
68.
Smatram da je posljedica odbijanja tijela javne vlasti da izbriše odlomak koji sadržava osobne podatke o kojima je riječ i objavi dokument o kojem je riječ bez tog odlomka da ti podaci ostaju javno dostupni. Prema mojem mišljenju, to znači da to tijelo, kada primjenjuje nacionalne zakone, djeluje kao „voditelj obrade” u smislu članka 4. točke 7. OUZP‑a jer time što nije uklonilo sporni odlomak i zadržava ga javno dostupnim određuje svrhe i sredstva obrade osobnih podataka. Kada se list Moniteur belge ne bi priznao kao voditelj obrade, čini se da nijedno tijelo ne bi imalo to svojstvo (
48
).
69.
Prema mojem mišljenju, svojstvo „voditelja obrade” ne može ovisiti o činjenici da tijelo kao što je list Moniteur belge, na temelju nacionalnog prava, ne može ispuniti zahtjev za brisanje podataka. Stoga, kada u nacionalnom zakonodavstvu postoji pravna praznina, na nacionalnim je tijelima i, u ovoj fazi, na nacionalnom sudu da primjenom OUZP‑a imenuju subjekt koji mora poštovati obveze koje proizlaze iz te uredbe. U ovom predmetu, budući da se podaci obrađuju oni ostaju javno dostupni, ali se nacionalnim pravom nije imenovalo nadležno tijelo kao voditelj obrade za taj dio obrade.
70.
U takvom slučaju, s obzirom na to da je nacionalni zakonodavac ostavio pravnu prazninu kada nije imenovao voditelja obrade, Sud bi trebao istaknuti da je na sudu koji je uputio zahtjev da, na temelju okolnosti koje su opisane Sudu, imenuje list Moniteur belge (ili SJS Pravosuđe, u skladu s ocjenom tog suda) kao voditelja obrade. Prema mojem mišljenju, samo je takvo tumačenje, u skladu s ciljem članka 4. točke 7. OUZP‑a da se širokom definicijom pojma „voditelj obrade” osigura učinkovita i potpuna zaštita ispitanikâ (
49
). Time bi se također izbjegle rupe u zakonodavstvu i spriječilo moguće zaobilaženje pravila iz OUZP‑a.
71.
Kad je riječ o praktičnim argumentima koji proizlaze iz načela nepromjenjivosti informacija koje širi list Moniteur belge, na nacionalnom je zakonodavcu da, s obzirom na obveze koje proizlaze, među ostalim, iz članaka 5. i 17. OUZP‑a, donese zakonodavni okvir kojim se uzima u obzir zaštita ispitanikâ i to načelo. Budući da objava osobnih podataka eksponencijalno povećava opasnost od nanošenja štete ispitanicima, nacionalnim je pravom potrebno osigurati inovativna rješenja (
50
).
72.
Zaključno, u ovom predmetu predlažem Sudu da utvrdi da list Moniteur belge djeluje kao „voditelj obrade” u smislu članka 4. točke 7. OUZP‑a kad odlučuje o odbijanju uklanjanja spornog odlomka iz javne domene, odnosno kad zadržava taj odlomak javno dostupnim.
3. Međuzaključak
73.
U ovom predmetu, nacionalnim zakonodavstvom propisuje se obveza imenovanja voditelja obrade podataka kako bi se poštovale obveze koje proizlaze iz OUZP‑a. Kao prvo, kad je riječ o digitalnoj transformaciji, objavi i širenju podataka o kojima je riječ, potrebno je list Moniteur belge utvrditi kao „voditelja obrade” podataka u smislu članka 4. točke 7. OUZP‑a kako bi se osigurala temeljna prava osobe o kojoj je riječ. Kao drugo, kad je riječ o uklanjanju podataka o kojima je riječ, u nacionalnom zakonodavstvu postoji pravna praznina s obzirom na to da nijedan od subjekata o kojima je riječ nije ovlašten ukloniti te podatke. U takvom slučaju na nacionalnom je sudu da, primjenjujući OUZP kako bi osigurao zaštitu temeljnih prava osoba o kojima je riječ, imenuje voditelja obrade, a u ovom se predmetu čini da je to list Moniteur belge.
74.
Slijedom toga, predlažem da se na prvo pitanje odgovori da članak 4. točku 7. OUZP‑a treba tumačiti na način da se službeni list države članice, kao što je Moniteur belge, kojem je na temelju primjenjivog nacionalnog zakonodavstva povjerena zadaća objave i pohrane službenih dokumenata, kako bi se osigurala učinkovita i potpuna zaštita ispitanikâ, može smatrati voditeljem obrade u smislu članka 4. točke 7. OUZP‑a, u okolnostima u kojima objavu tih dokumenata onakvih kakvi jesu nalažu treći subjekti, s obzirom na to da je nacionalni zakonodavac tom listu dao ovlast da odredi sredstva digitalne transformacije, objave, širenja i pohrane dokumenata o kojima je riječ te je široko utvrdio svrhe objavljivanja i širenja. Međutim, kad je riječ o neimenovanju voditelja obrade u pogledu uklanjanja ili brisanja podataka, s obzirom na to da podaci o kojima je riječ ostaju javno dostupni, na nacionalnom je sudu da imenuje subjekt koji mora poštovati obveze koje proizlaze iz OUZP‑a.
75.
Ako Sud prihvati taj odgovor na prvo pitanje, tek bi tada trebao odgovoriti na drugo pitanje, odnosno trebaju li list Moniteur belge ili tijelo koje njime upravlja biti jedini odgovorni za poštovanje obveza koje se OUZP‑om nalažu voditelju obrade.
B.
Drugo prethodno pitanje
76.
Svojim drugim pitanjem sud koji je uputio zahtjev u biti pita treba li članak 5. stavak 2. OUZP‑a tumačiti na način da službeni list o kojem je riječ jedini treba biti dužan poštovati obveze koje ima voditelj obrade u skladu s tom odredbom, isključujući treće subjekte koji su prethodno obradili podatke navedene u službenim dokumentima čiju objavu od njega traže, ili te obveze kumulativno ima svaki od uzastopnih voditelja obrade.
77.
U skladu s člankom 5. stavkom 2. OUZP‑a, voditelj obrade odgovoran je za poštovanje načela iz stavka 1. tog članka, kao što su načelo smanjenja količine podataka i točnosti (
51
), te mora biti moći dokazati usklađenost s tim načelima. Budući da pojedinac želi ishoditi brisanje osobnih podataka čija objava nije propisana nacionalnim zakonodavstvom, sud koji je uputio zahtjev objašnjava da treba odlučiti jesu li list Moniteur belge ili tijelo koje njime upravlja jedini odgovorni za poštovanje načela smanjenja količine podataka i točnosti ili su i druga dva subjekta odgovorna za usklađenost s tim načelima.
78.
Konkretno, sud koji je uputio zahtjev pita, pri čemu navodi da se stranke glavnog postupka ne pozivaju na postojanje zajedničkih voditelja obrade kao što se to predviđa u članku 26. OUZP‑a, treba li svakog od potencijalnih uzastopnih voditelja obrade ili samo jednog od njih smatrati „voditeljem obrade” u smislu članka 4. točke 7. te uredbe i stoga odgovornim, u skladu s člankom 5. stavkom 2. te uredbe, za poštovanje navedenih načela.
1. Uzastopni postupci
79.
Kao što sam to već istaknula (
52
), osobne podatke o kojima je riječ navedene u spornom odlomku koji je objavljen u listu Moniteur belge uzastopno je obradilo nekoliko subjekata, odnosno javni bilježnik koji je sastavio izvadak, tajništvo tribunala de l’entreprise néerlandophone de Bruxelles (Trgovački sud na nizozemskom jeziku u Bruxellesu) koje ga je dodalo spisu društva i, naposljetku, list Moniteur belge koji ga je objavio onakvim kakav jest.
80.
Kad je riječ o tom nizu događaja, valja napomenuti da obrada osobnih podataka o kojoj je riječ koja je povjerena listu Moniteur belge ne slijedi samo nakon obrade koju su proveli javni bilježnik i tajništvo Trgovačkog suda, nego se i tehnički razlikuje od obrade koju su provela ta dva subjekta i nadodaje se na nju. Valja istaknuti da, s obzirom na to da postupci koje je proveo list Moniteur belge konkretno podrazumijevaju digitalnu transformaciju podataka sadržanih u izvacima dokumenata koji su mu podneseni, objavu, stavljanje na raspolaganje javnosti i pohranu tih podataka, postupci koji su zakonito povjereni listu Moniteur belge imaju, u usporedbi s obradom koju su prethodno izvršila druga dva subjekta, značajan i dodatan učinak na i predstavljaju opasnost za temeljna prava na poštovanje privatnog života i zaštitu osobnih podataka (
53
).
81.
Stoga je na listu Moniteur belge da poštuje sve obveze koje se OUZP‑om nalažu voditelju obrade u pogledu postupaka obrade koji mu se nalažu nacionalnim pravom.
2. Isključenje zajedničke odgovornosti
82.
U članku 4. točki 7. OUZP‑a priznaje se mogućnost da nekoliko sudionika odredi „svrhe i sredstva obrade”. U njemu se navodi da se pojam „voditelj obrade” odnosi na tijelo koje „samo ili zajedno s drugima” određuje svrhe i sredstva obrade. Ta se situacija predviđa člankom 26. OUZP‑a, u kojem nekoliko različitih subjekata mogu djelovati kao voditelji iste obrade, pri čemu svaki od njih podliježe odredbama koje se primjenjuju u području zaštite podataka (
54
).
83.
Podsjećam na to da se člankom 26. stavkom 1. OUZP‑a predviđa da ako dvoje ili više voditelja obrade zajednički odrede svrhe i sredstva obrade, oni su zajednički voditelji obrade. U istom stavku dodaje se da zajednički voditelji obrade definiraju svoje odgovornosti kako bi osigurali poštovanje svih zahtjeva iz OUZP‑a na transparentan način, osim ako su njihove obveze definirane, među ostalim, pravom države članice kojem voditelji obrade podliježu i u mjeri u kojoj su one utvrđene. Stoga zajednička odgovornost nekoliko voditelja obrade ne ovisi nužno o postojanju sporazuma između različitih voditelja obrade ili čak o njihovoj namjeri, nego može proizlaziti iz nacionalnog prava pod uvjetom da se imenovanje nekoliko voditelja obrade i obveze svakog od njih s obzirom na zahtjeve iz OUZP‑a mogu izvesti iz tog prava.
84.
Međutim, činjenica da je nekoliko sudionika uključeno u isti lanac obrade ne znači da oni nužno djeluju kao zajednički voditelji obrade (
55
). Osim toga, Sud je presudio da se fizička ili pravna osoba ne može smatrati odgovornom za postupke koji su raniji ili kasniji u odnosu na lanac obrade čiju svrhu ili sredstva ne utvrđuje (
56
). Stoga se u ovom predmetu ne čini da se nacionalnim pravom imenovalo zajedničke voditelje obrade, s obzirom na to da javni bilježnik nema nikakvu kontrolu nad postupcima koje je proveo list Moniteur belge.
85.
Stoga smatram da u ovom predmetu zajednička odgovornost triju subjekata nije utvrđena nacionalnim pravom niti se može utvrditi iz činjenica koje je iznio sud koji je uputio zahtjev. Kad je konkretno riječ o činjenicama u glavnom postupku, ističem da se na tri subjekta u lancu ne primjenjuju ista sredstva obrade, s obzirom na to da list Moniteur belge provodi digitalnu transformaciju, objavu i širenje dokumenata o kojima je riječ. Osim toga, s obzirom na činjenice u glavnom postupku, pojedinac o kojem je riječ koji želi iskoristiti svoje pravo na brisanje u skladu s člankom 17. OUZP‑a morao bi ostvarivati svoja prava iz OUZP‑a u odnosu na svakog od zajedničkih voditelja obrade. Stoga bi iz te perspektive svaki od sudionika bio zasebno odgovoran za poštovanje načela iz članka 5. stavka 1. OUZP‑a (
57
).
86.
Iz toga slijedi da se, prema mojem mišljenju, ne može utvrditi „kumulativna” odgovornost različitih voditelja obrade u skladu s člankom 5. stavkom 2. OUZP‑a. Doista, svaki od sudionika uključenih u lanac obrade može biti odgovoran samo pojedinačno za poštovanje načela iz članka 5. stavka 1. te uredbe u pogledu postupaka obrade koje su proveli u skladu sa svrhama i sredstvima obrade podataka. U ovom predmetu, s obzirom na to da podatke nije pogrešno objavio javni bilježnik, nego list Moniteur belge, čini mi se da to tijelo, unatoč činjenici da ono samo nije uključilo podatke u sporni odlomak, također treba smatrati pojedinačno odgovornim za poštovanje načela iz članka 5. stavka 1. OUZP‑a.
87.
Naposljetku, ističem da je na sudu koji je uputio zahtjev da provjeri usklađenost nacionalnog prava kojim se predviđa mogućnost ispravka, ali ne i brisanja, podataka objavljenih u listu Moniteur belge s OUZP‑om. Doista, čini se da se nacionalnim zakonodavstvom ne dopušta listu Moniteur belge da retroaktivno izbriše podatke koji su već objavljeni (uključujući one u elektroničkom obliku). U tom je kontekstu točno da prava na ispravak i brisanje predviđena člankom 16. odnosno člankom 17. OUZP‑a mogu, kao što je to navedeno u članku 23. te uredbe, biti ograničena nacionalnim pravom. Međutim, takvo ograničenje mora, u skladu s člankom 52. stavkom 1. Povelje, biti propisano zakonom te mora poštovati bit temeljnih prava pojedinaca i načelo proporcionalnosti (
58
).
3. Međuzaključak
88.
Stoga predlažem da se na drugo pitanje odgovori da članak 5. stavak 2. OUZP‑a treba tumačiti na način da je službeni list o kojem je riječ dužan poštovati odgovornosti voditelja obrade podataka u skladu s tom odredbom za postupke koje je proveo. Obrada o kojoj je riječ ne predstavlja zajedničko vođenje obrade i list Moniteur belge jedini je odgovoran za postupke obrade koji su mu propisani nacionalnim pravom.
IV. Zaključak
89.
S obzirom na prethodna razmatranja, predlažem Sudu da na prethodno pitanje koje je uputio cour d’appel de Bruxelles (Žalbeni sud u Bruxellesu, Belgija) odgovori na sljedeći način:
Članak 4. točku 7. Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka)
treba tumačiti na način da se službeni list države članice, kao što je Moniteur belge, kojem je na temelju primjenjivog nacionalnog zakonodavstva povjerena zadaća objave i pohrane službenih dokumenata, kako bi se osigurala učinkovita i potpuna zaštita ispitanikâ, može smatrati voditeljem obrade u smislu članka 4. točke 7. Uredbe 2016/679, u okolnostima u kojima objavu tih dokumenata onakvih kakvi jesu nalažu treći subjekti, s obzirom na to da je nacionalni zakonodavac tom listu dao ovlasti za određivanje sredstava digitalne transformacije, objave, širenja i pohrane dokumenata o kojima je riječ te je široko utvrdio svrhe objavljivanja i širenja. Međutim, kad je riječ o neimenovanju voditelja obrade u pogledu uklanjanja ili brisanja podataka, s obzirom na to da podaci o kojima je riječ ostaju javno dostupni, na nacionalnom je sudu da imenuje subjekt koji mora poštovati obveze koje proizlaze iz Uredbe 2016/679.
Članak 5. stavak 2. Uredbe 2016/679 treba tumačiti na način da je službeni list o kojem je riječ dužan poštovati odgovornosti voditelja obrade podataka u skladu s tom odredbom za postupke koje je proveo. Obrada o kojoj je riječ ne predstavlja zajedničko vođenje obrade i list Moniteur belge jedini je odgovoran za postupke obrade koji su mu propisani nacionalnim pravom.
(
1
)	Izvorni jezik: engleski
(
2
)	Uredba Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL 2016., L 119, str. 1. i ispravci SL 2018., L 127, str. 2. i SL 2021., L 74, str. 35.)
(
3
)	Moniteur belge, 6. kolovoza 1999., str. 29440.
(
4
)	Moniteur belge, 6. veljače 2001., str. 3008.
(
5
)	Moniteur belge, 31. prosinca 2022., str. 58686.
(
6
)	Pozvao se na iznimku predviđenu člankom 17. stavkom 3. i člankom 86. OUZP‑a.
(
7
)	U skladu s člankom 4. točkom 2. OUZP‑a, „obrada” znači „svaki postupak ili skup postupaka koji se obavljaju na osobnim podacima ili na skupovima osobnih podataka, bilo automatiziranim bilo neautomatiziranim sredstvima kao što su prikupljanje, bilježenje, organizacija, strukturiranje, pohrana, prilagodba ili izmjena, pronalaženje, obavljanje uvida, uporaba, otkrivanje prijenosom, širenjem ili stavljanjem na raspolaganje na drugi način, usklađivanje ili kombiniranje, ograničavanje, brisanje ili uništavanje”.
(
8
)	Vidjeti presudu od 13. svibnja 2014., Google Spain i Google (C‑131/12, EU:C:2014:317; u daljnjem tekstu: presuda Google Spain) i Lynskey, O., „Control over Personal Data in a Digital Age: Google Spain v AEPD and Mario Costeja Gonzalez”, The Modern Law Review, sv. 78., br. 3., 2015., str. 522. – 534.
(
9
)	Vidjeti mišljenje nezavisne odvjetnice T. Ćapeta u Norra Stockholm Bygg (C‑268/21, EU:C:2022:755, t. 17.). Vidjeti i presudu od 10. srpnja 2018., Jehovan todistajat (C‑25/17, EU:C:2018:551, t. 68.) i Bygrave, L. A. i Tosoni, L., „Article 4(7). Controller” u Kuner, C., Bygrave, L. A., Docksey, C., Drechsler, L. i Tosoni, L. (ur.), The EU General Data Protection Regulation (GDPR): A Commentary, Oxford University Press, Oxford, 2021., str. 146. – 150.
(
10
)	Vidjeti u tom smislu presudu od 20. prosinca 2017., Nowak, C‑434/16, EU:C:2017:994, t. 35.
(
11
)	Ibidem, t. 34. i presuda od 24. veljače 2022.Valsts ieņēmumu dienests (Obrada osobnih podataka u porezne svrhe) (C‑175/20, EU:C:2022:124, t. 35.)
(
12
)	Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL 1995., L 281, str. 31.).
(
13
)	Presuda Google Spain, t. 41. Vidjeti i presudu od 8. prosinca 2022., Google (Uklanjanje poveznica koje vode do navodno netočnog sadržaja) (C‑460/20, EU:C:2022:962, t. 49.).
(
14
)	Presuda od 29. srpnja 2019. (C‑40/17, EU:C:2019:629, t. 72.)
(
15
)	Članak 4. točka 7. OUZP‑a
(
16
)	Članak 4. točka 8. OUZP‑a Primjerice, Sud je u pogledu odgovornosti pretraživača utvrdio da se obrada osobnih podataka u okviru aktivnosti pretraživača razlikuje i pridodaje aktivnosti urednikâ internetskih stranica koji te podatke stavljaju na internetsku stranicu, pri čemu je naglasio da je c pretraživača osoba koja određuje svrhe i sredstva aktivnosti pretraživača (presuda od 8. prosinca 2022., Google (Uklanjanje poveznica koje vode do navodno netočnog sadržaja), C‑460/20, EU:C:2022:962, t. 44.)
(
17
)	Vidjeti u tom smislu presudu Google Spain, t. 34. i presudu od 5. lipnja 2018., Wirtschaftsakademie Schleswig‑Holstein (C‑210/16, EU:C:2018:388, t. 28.).
(
18
)	Vidjeti Smjernice 07/2020 o pojmovima voditelja i izvršitelja obrade u OUZP‑u, EOZP, t. 12.
(
19
)	Vidjeti mišljenje nezavisnog odvjetnika Y. Bota u Wirtschaftsakademie Schleswig‑Holstein (C‑210/16, EU:C:2017:796, t. 46.).
(
20
)	Mišljenje 1/2010 o pojmovima „voditelj obrade” i „izvršitelj obrade”, WP 169, str. 9. Radne skupine iz članka 29., savjetodavnog tijela osnovanog člankom 29. Direktive 95/46, koja je sada zamijenjena Europskim odborom za zaštitu podataka (u daljnjem tekstu: EOZP), osnovanim u skladu s člankom 68. OUZP‑a.
(
21
)	Van Alsenoy, B., „Chapter 4. Allocation of Responsibility” u Data Protection Law in the EU: Roles, Responsibilities and Liability, 1. izdanje, Intersentia, Mortsel, 2019., str. 43. – 53.
(
22
)	Vidjeti članak 2. Kraljevske uredbe od 25. lipnja 2020. o utvrđivanju predloška za objavu u Moniteur belge navedene u članku 1250. Zakonika o sudovima. Ističem da u svojstvu voditelja obrade u smislu članka 4. točke 7. OUZP‑a, SJS Pravosuđe ne treba samo osigurati „operativno upravljanje objavom i tehnička sredstva obrade”, nego i poštovati obveze u pogledu obrade utvrđene tom uredbom (vidjeti osobito članke 5. i 6. OUZP‑a).
(
23
)	Smjernice 07/2020 o pojmovima voditelja i izvršitelja obrade u OUZP‑u, EOZP, t. 20.
(
24
)	Ibidem
(
25
)	Međutim, obvezom iz članka 4. točke 7. OUZP‑a, u vezi s njegovim člankom 5. stavkom 1. točkom (b), da svrhe budu određene i izričite zahtijeva se barem da svako neizravno određivanje svrha obrade proizlazi iz pravnih odredbi na kojima se temelji aktivnost tijela o kojem je riječ.
(
26
)	Vidjeti presudu od 9. ožujka 2017., Manni (C‑398/15, EU:C:2017:197, t. 35.).
(
27
)	Vidjeti članak 71. i članak 73. prvi stavak Zakonika o društvima.
(
28
)	Na raspravi je belgijska vlada tvrdila da se zakonom implicitno imenovao javni bilježnik kao voditelj obrade, dok je TZP tvrdio da je to svojstvo dodijeljeno listu Moniteur belge.
(
29
)	Presuda od 10. srpnja 2018., Jehovan todistajat (C‑25/17, EU:C:2018:551, t. 68.)
(
30
)	Presuda od 29. srpnja 2019., Fashion ID (C‑40/17, EU:C:2019:629)
(
31
)	Ibidem, t. 78. i 79.
(
32
)	Kao što je to istaknuo nezavisni odvjetnik G. Pitruzzella u svojem mišljenju u Google (Uklanjanje poveznica koje vode do navodno netočnog sadržaja) (C‑460/20, EU:C:2022:271, t. 15.), Sud je zbog tog aspekta u presudi Google Spain naveo da se obrada osobnih podataka u okviru aktivnosti pretraživača razlikuje i nadodaje na aktivnost urednikâ mrežnih stranica koji te podatke stavljaju na internetsku stranicu.
(
33
)	Presuda od 29. srpnja 2019., Fashion ID (C‑40/17, EU:C:2019:629, t. 70.).
(
34
)	Vidjeti u tom smislu presudu od 24. rujna 2019., GC i dr. (Uklanjanje poveznica na osjetljive podatke) (C‑136/17, EU:C:2019:773, t. 37.).
(
35
)	Presuda Google Spain, t.34.
(
36
)	Vidjeti uvodnu izjavu 1. OUZP‑a.
(
37
)	Vidjeti točku 68. ovog mišljenja.
(
38
)	Presuda od 8. prosinca 2022., Inspektor v Inspektorata kam Visšia sadeben savet (Svrhe obrade osobnih podataka – kaznena istraga), (C‑180/21, EU:C:2022:967, t. 80.)
(
39
)	Vidjeti točku 54. ovog mišljenja.
(
40
)	Vidjeti uvodne izjave 1. i 4. te članak 1. stavak 2. OUZP‑a.
(
41
)	Vidjeti u tom smislu presudu od 10. srpnja 2018., Jehovan todistajat (C‑25/17, EU:C:2018:551, t. 66.).
(
42
)	U skladu s člankom 28. člankom 29. OUZP‑a obrada koju provodi izvršitelj obrade uređuje se ugovorom ili pravnim aktom u skladu s pravom Unije ili države članice, koji izvršitelja obrade obvezuje prema voditelju obrade i kojim se utvrđuje postupak obrade. Nacionalni zakonodavac trebao je utvrditi pravila o obradi kako bi se list Moniteur belge mogao smatrati izvršiteljem obrade.
(
43
)	Vidjeti t. 55. i 57. ovog mišljenja.
(
44
)	Usto, taj argument koji je iznijela belgijska vlada proturječi njezinu argumentu iznesenom na raspravi, u kojem je tvrdila da list Moniteur belge ne provodi zakon, nego zahtjev javnog bilježnika.
(
45
)	Članci 474. do 476. Programskog zakona od 24. prosinca 2002.
(
46
)	U skladu s novim pravilima taj rok iznosi deset dana.
(
47
)	Vidjeti osobito članke 73. i 76. Zakonika o društvima.
(
48
)	Ovdje se postavlja pitanje je li belgijski zakonodavac ograničio ovlasti voditelja obrade na način koji je protivan OUZP‑u. Moglo bi se tvrditi da je takvo ograničenje problematično ne samo s obzirom na članak 17. OUZP‑a, nego i na članak 16. stavak 1. UFEU‑a i članak 8. stavak 1. Povelje, te bi moglo ugroziti effet utile (koristan učinak) zaštite koja je zajamčena OUZP‑om. Međutim, iako će sud koji je uputio zahtjev trebati ispitati ta pitanja, s obzirom na to da se zahtjev ispitanikâ temelji na članku 17. OUZP‑a, ona očito nisu obuhvaćena opsegom ovog zahtjeva za prethodnu odluku koji je uputio taj sud.
(
49
)	Vidjeti točku 54. ovog mišljenja.
(
50
)	Komisija je na raspravi objasnila da se, primjerice, Službeni list Europske unije može izmijeniti i da takva rješenja doista postoje.
(
51
)	Vidjeti članak 5. stavak 1. točke (c) i (d) OUZP‑a.
(
52
)	Vidjeti točku 55. ovog mišljenja.
(
53
)	Kao što je to istaknuo nezavisni odvjetnik G. Pitruzzella u svojem mišljenju u Google (Uklanjanje poveznica koje vode do navodno netočnog sadržaja) (C‑460/20, EU:C:2022:271, t. 15.), Sud je zbog tog aspekta u presudi Google Spain naveo da se obrada osobnih podataka u okviru aktivnosti pretraživača razlikuje i nadodaje na aktivnost urednikâ mrežnih stranica koji te podatke stavljaju na internetsku stranicu.
(
54
)	Presuda od 29. srpnja 2019., Fashion ID (C‑40/17, EU:C:2019:629, t. 67.) Vidjeti i Smjernice 07/2020 o pojmovima voditelja i izvršitelja obrade u OUZP‑u, EOZP, t. 29.
(
55
)	Vidjeti Smjernice 07/2020 o pojmovima voditelja i izvršitelja obrade u OUZP‑u, EOZP__ t. 67. Kao što je to navela Komisija, ne podrazumijevaju sve vrste partnerstva ili suradnje da su subjekti zajednički voditelji obrade jer to svojstvo zahtijeva analizu svake obrade i točne uloge koju svaki subjekt ima u svakoj obradi u svakom slučaju zasebno. Smatram da zajedničku odgovornost treba predvidjeti kada dva subjekta provode postupke obrade koji se ne mogu razlikovati kao zasebni koraci obrade.
(
56
)	Vidjeti u tom smislu presudu od 29. srpnja 2019., Fashion ID (C‑40/17, EU:C:2019:629, t. 74.).
(
57
)	Primjerice, samo tajništvo Trgovačkog suda može dodati sporni odlomak u spis društva.
(
58
)	Vidjeti u tom smislu presudu od 16. srpnja 2020., Facebook Ireland i Schrems (C‑311/18, EU:C:2020:559, t. 172. do 176).