62019CJ0830
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (első tanács)
2021. július 8. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal – Mezőgazdaság – Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) – 1305/2013/EU rendelet – 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet – A fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdése – A mezőgazdasági üzemek fejlesztése – A vállalkozás beindításához fiatal mezőgazdasági termelők számára nyújtott támogatás – A hozzáférés feltételei – Egyenértékűség – A tevékenységnek a mezőgazdasági üzem nem egyedüli vezetőjeként való megkezdése – Küszöbértékek – Megállapítás – Kritériumok – A mezőgazdasági üzem standard termelési értéke”
A C‑830/19. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a tribunal de première instance de Namur (namuri elsőfokú bíróság, Belgium) a Bírósághoz 2019. november 15‑én érkezett, 2019. november 6‑i határozatával terjesztett elő a
C. J.
és
a Région wallonne
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (első tanács),
tagjai: J.‑C. Bonichot tanácselnök, L. Bay Larsen (előadó), C. Toader, M. Safjan és N. Jääskinen bírák,
főtanácsnok: M. Campos Sánchez‑Bordona,
hivatalvezető: V. Giacobbo tanácsos,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2020. november 25‑i tárgyalásra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–
C. J. képviseletében A. Grégoire avocat,
–
a Région wallonne képviseletében X. Drion advocaat,
–
az Európai Bizottság képviseletében X. Lewis és M. Kaduczak, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2021. február 4‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
meghozta a következő
Ítéletet
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17‑i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 487. o.; helyesbítés: HL 2016. L 130., 1. o.) 2., 5. és 19. cikkének az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, valamint átmeneti rendelkezések bevezetéséről szóló, 2014. március 11‑i 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2014. L 227., 1. o.; helyesbítések: HL 2015. L 259., 40. o.; HL 2017. L 166., 82. o.) 2. cikkével összefüggésben történő értelmezésére vonatkozik.
2
E kérelmet a C. J. és a Région wallonne (vallon régió, Belgium) között annak tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő, hogy ez utóbbi megtagadta az 1305/2013 rendelet 19. cikkében előírt, a fiatal mezőgazdasági termelőknek a tevékenységük megkezdéséhez nyújtott támogatásnak a C. J. számára történő folyósítását.
Jogi háttér
Az uniós jog
Az 1305/2013 rendelet
3
E rendelet (17) preambulumbekezdése értelmében:
„[…] Szükség van olyan, a mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások fejlesztésére irányuló intézkedésre, amely megkönnyíti a fiatal mezőgazdasági termelők gazdálkodói tevékenységének elindítását, majd az indulást követően mezőgazdasági üzemük szerkezeti kiigazítását. […] A gazdaságilag potenciálisan életképes mezőgazdasági kisüzemek fejlődését is ösztönözni kell. […] Indokolt úgy rendelkezni, hogy vállalkozásindításhoz támogatás csak a vállalkozás élettartamának kezdeti időszakában legyen nyújtható, és ez a támogatás ne válhasson működési támogatássá. […]”
4
E rendelet 2. cikke (1) bekezdésének n) pontja szerint:
„E rendelet alkalmazásában […] az alábbi fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
[…]
n)
»fiatal mezőgazdasági termelő«: olyan személy, aki a kérelem benyújtásának időpontjában legfeljebb 40 éves, megfelelő szakképzettséggel és szakmai alkalmassággal rendelkezik, és első alkalommal kezd gazdálkodni valamely mezőgazdasági üzemben az adott üzem vezetőjeként;”
5
Ugyanezen rendelet 5. cikke a következőket írja elő:
„Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia megvalósításához hozzájáruló vidékfejlesztési célkitűzések teljesítésére a következő hat, a közös stratégiai keret tematikus célkitűzéseinek megfeleltethető uniós vidékfejlesztési prioritás keretében kerül sor:
[…]
(2)
a mezőgazdasági üzemek életképességének javítása és a versenyképesség fokozása valamennyi régióban és a mezőgazdasági termelés valamennyi típusa esetében, valamint az innovatív gazdálkodási technológiák és a fenntartható erdőgazdálkodás előmozdítása, különös tekintettel a következő területekre:
[…]
b)
a megfelelően képzett mezőgazdasági termelők mezőgazdasági ágazatba való belépésének megkönnyítése és ezen belül is különösen a generációs megújulás elősegítése;
[…]”
6
Az 1305/2013 rendelet 19. cikke értelmében:
„(1)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás a következőkre terjedhet ki:
a)
a vállalkozás beindításához nyújtott támogatás:
i.
fiatal mezőgazdasági termelők számára;
[…]
(2)   Az (1) bekezdés a) pontjának i. alpontja szerinti támogatás fiatal mezőgazdasági termelőknek ítélhető oda.
[…]
(4)   […]
A tagállamok alsó és felső küszöbértékeket határoznak meg a mezőgazdasági üzemeknek az (1) bekezdés a) pontjának i. és iii. alpontja szerinti támogatásra való jogosultságára vonatkozóan. […] A támogatás kizárólag a mikro‑ és kisvállalkozások fogalommeghatározása alá tartozó mezőgazdasági üzemek számára ítélhető oda.
[…]
(8)   Az EMVA‑források hatékony és eredményes felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 83. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az üzleti tervek minimális tartalmára és a tagállamok által az e cikk (4) bekezdésében említett küszöbértékek meghatározásához alkalmazandó kritériumokra vonatkozóan.”
A 807/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet
7
A 807/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet (2) és (5) preambulumbekezdése előírja:
„(2)
A tagállamoknak egyedi feltételeket kell megállapítaniuk és alkalmazniuk a fiatal mezőgazdasági termelők támogatása tekintetében, amennyiben azok nem egyedüli vezetői a mezőgazdasági üzemnek. A kedvezményezettekkel való – a mezőgazdasági vállalkozás jogi formájától függetlenül megvalósított – egyenlő bánásmód biztosítása érdekében rendelkezni kell arról, hogy a jogi személy vagy egyéb partnerségi forma a természetes személlyel egyenrangú feltételek mellett minősüljön »fiatal mezőgazdasági termelőnek«. Megfelelően hosszú türelmi időszakot kell biztosítani, amely a fiatal mezőgazdasági termelők számára lehetővé teszi a szükséges képesítések megszerzését.
[…]
(5)
[…] A kedvezményezettekkel szemben az egész Unióban érvényesülő egyenlő bánásmód biztosítása és a nyomon követés megkönnyítése érdekében [az 1305/2013 rendelet] 19. cikkének (4) bekezdésében előírt küszöbérték meghatározásához a mezőgazdasági üzem termelési potenciálját kell meghatározó kritériumként figyelembe venni.”
8
E felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének (1) bekezdése így rendelkezik:
„A tagállamok egyedi feltételeket állapítanak meg és alkalmaznak az 1305/2013/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének n) pontja szerinti fiatal mezőgazdasági termelők támogatása tekintetében, amennyiben a szóban forgó mezőgazdasági termelők – a mezőgazdasági vállalkozás jogi formájától függetlenül – nem egyedüli vezetői a mezőgazdasági üzemnek. E feltételeknek egyenértékűeknek kell lenniük a tevékenységét a mezőgazdasági üzem egyedüli vezetőjeként megkezdő fiatal mezőgazdasági termelő esetében megkövetelt feltételekkel. A mezőgazdasági üzem vezetését minden esetben fiatal mezőgazdasági termelőknek kell ellátnia.”
9
Az említett, felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkének (2) bekezdése előírja:
„A tagállamok az 1305/2013/EU rendelet 19. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésében említett küszöbértékeket a mezőgazdasági üzem termelési potenciáljában határozzák meg, [a mezőgazdasági gazdaságok közösségi tipológiájának létrehozásáról szóló, 2008. december 8‑i 1242/2008/EK bizottsági rendelet (HL 2008. L 335., 3. o.)] 5. cikke szerinti standard termelési értékben vagy azzal egyenértékű mértékegységben kifejezve.”
Az 1242/2008 rendelet
10
Az 1242/2008 rendelet 5. cikkének (1) bekezdése előírta:
„E rendelet alkalmazásában a »standard termelési érték« a bruttó termelés standard értékét jelenti.
[…]”
A belga jog
A vallon kormány rendelete
11
Az arrêté du gouvernement wallon du 10 septembre 2015 relatif aux aides au développement et à l’investissement dans le secteur agricole (a vallon kormány 2015. szeptember 10‑i rendelete a mezőgazdasági ágazatban a fejlesztési és beruházási támogatásokról; a továbbiakban: a vallon kormány rendelete) 25. cikke a támogatások nyújtását illetően a következőket írja elő:
„Az átvett vagy létesített üzem megfelel a következő feltételeknek:
[…]
6°
az […] 1242/2008 […] rendelet 5. cikke értelmében vett bruttó termelési értéke […] megfelel a miniszter által meghatározott alsó és felső küszöbértéknek.
[…]”
A miniszteri rendelet
12
Az arrêté ministériel du 10 septembre 2015 exécutant l’arrêté du gouvernement wallon (a vallon kormány rendeletének végrehajtásáról szóló, 2015. szeptember 10‑i miniszteri rendelet) 7. cikke (2) bekezdésének második albekezdése – az alapügyre alkalmazandó változatában – a következőképpen szól:
„A [valon kormány rendelete] 25. cikke első albekezdésének 6. pontja szerinti felső küszöbérték egymillió euró abban az esetben, ha fiatal mezőgazdasági termelő kezd tevékenységet folytatni, és 1500000 euró abban az esetben, ha kettő vagy több fiatal mezőgazdasági termelő egyidejűleg kezd el tevékenységet folytatni.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
13
Az alapeljárás felperese egy Belgiumban letelepedett fiatal mezőgazdasági termelő. Az üzem átvételéről szóló megállapodással C. J. 1/3 részben átvette a szülei mezőgazdasági üzemét azzal a céllal, hogy a családi gazdaságot tovább vigye. A tevékenységét édesapjával alkotott „de facto társulás” formájában végzi, aki szintén az üzem 1/3‑ával rendelkezik, míg a fennmaradó 1/3 rész az alapeljárás felperesének édesanyjáé.
14
2016. január 27‑én az alapeljárás felperese a tevékenység megkezdéséhez nyújtott támogatás iránti kérelmet nyújtott be a Région wallonne‑hoz.
15
2016. október 28‑án a Région wallonne e kérelmet elutasította, mert az átvett üzem bruttó termelési értéke (a továbbiakban: BTÉ) túllépte a nemzeti szabályozás által megengedett, egymillió euróban meghatározott felső küszöbértéket.
16
Az alapeljárás felperese panaszt nyújtott be ezen elutasító határozattal szemben a kifizető ügynökséghez, amelyben azt kérte, hogy a BTÉ meghatározásakor vegyék figyelembe azt a tényt, hogy nem egyedüli vezetője a mezőgazdasági üzemnek.
17
2016. február 17‑i határozatával a kifizető ügynökség elutasította e panaszt, és helybenhagyta az első határozatát, mivel úgy ítélte meg, hogy a BTÉ figyelembe veendő értéke az üzem egészének értéke, azaz 1976980,45 euró, ami így meghaladta a nemzeti szabályozásban előírt felső küszöbértéket.
18
2017. október 12‑én az alapeljárás felperese a kérdést előterjesztő bíróság előtt megtámadta ezt a határozatot.
19
E bíróság kétségeit fejezi ki a 807/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkében előírt, az olyan fiatal mezőgazdasági termelőnek a tevékenysége megkezdéséhez nyújtott támogatás megszerzésére vonatkozó feltételek értelmezése tekintetében, aki nem egyedüli vezetője a mezőgazdasági üzemnek.
20
E körülmények között a tribunal de première instance de Namur (namuri elsőfokú bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„Az [1305/2013] rendelet 2., 5., és 19. cikkének és [a 807/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet] 2. cikkének együttes értelmezésével ellentétes‑e, hogy e rendelkezések végrehajtása keretében a tagállam az alsó és felső küszöbérték meghatározása céljából az üzem egészét veszi figyelembe, nem pedig kizárólag a fiatal mezőgazdasági termelő üzemrészét és/vagy munkaerőegységeit, amennyiben a mezőgazdasági üzem de facto társulás, amelynek a fiatal mezőgazdasági termelő csak egy osztatlan részét szerzi meg, és az üzemnek nem egyedüli vezetőjévé válik?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
21
Kérdésével az előterjesztő bíróság lényegében arra keresi a választ, hogy az 1305/2013 rendelet 2., 5. és 19. cikkét a 807/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. és 5. cikkével összefüggésben úgy kell‑e értelmezni, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében a felső küszöbérték meghatározásának kritériuma, ami lehetővé teszi egy olyan fiatal mezőgazdasági termelő számára, aki a mezőgazdasági üzem nem egyedüli vezetőjeként kezdi meg a tevékenységét, hogy a vállalkozás beindításához nyújtott támogatást kapjon, a teljes mezőgazdasági üzem BTÉ‑je, és nem kizárólag az e fiatal mezőgazdasági termelő üzemrésze.
22
Előzetesen emlékeztetni kell arra, hogy az 1305/2013 rendelet 2. cikke (1) bekezdésének n) pontja olyan személyként határozza meg a „fiatal mezőgazdasági termelőt”„aki a kérelem benyújtásának időpontjában legfeljebb 40 éves, megfelelő szakképzettséggel és szakmai alkalmassággal rendelkezik, és első alkalommal kezd gazdálkodni valamely mezőgazdasági üzemben az adott üzem vezetőjeként”.
23
Amennyiben ‑ amint az az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik – az alapügyben szóban forgó üzem jogi személyiséggel nem rendelkező egyesület formájában működik, amely az alapeljárás felperesén kívül olyan természetes személyeket is magában foglal, akik nem fiatal mezőgazdasági termelők, meg kell állapítani, hogy e rendelkezés szövege nem határozza meg előre sem azt, hogy az ilyen üzem milyen jogi formát ölthet (lásd ebben az értelemben: 2012. október 25‑iKetelä ítélet, C‑592/11, EU:C:2012:673, 42. pont), sem pedig a tevékenység ezen üzemben, üzemvezetőként és más mezőgazdasági termelőkkel való megkezdésének a lehetőségét.
24
Az 1305/2013 rendelet 19. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a mezőgazdasági üzemek és vállalkozások fejlesztése címén nyújtott támogatás többek között a fiatal mezőgazdasági termelőknek a vállalkozás beindításához nyújtott támogatásra terjed ki.
25
E rendelet 19. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése előírja, hogy a tagállamok alsó és felső küszöbértékeket határoznak meg a mezőgazdasági üzemek – fiatal mezőgazdasági termelők számára nyújtott, az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti – támogatásra való jogosultságára vonatkozóan; e támogatás kizárólag a mikro‑ és kisvállalkozások fogalommeghatározása alá tartozó mezőgazdasági üzemek számára ítélhető oda.
26
Noha e rendelkezések szövege nem érinti kifejezetten azt a kérdést, hogy a tagállamok meghatározhatják‑e az e rendelkezésekben említett küszöbértékeket mezőgazdasági üzemenként, nem pedig fiatal mezőgazdasági termelőnként, az 1305/2013 rendelet 19. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdését, az 1305/2013 rendeletet kiegészítő 807/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben kell értelmezni, mivel ez utóbbi rendelkezés határozza meg azt a kritériumot, amelyet ezen államoknak az e 19. cikk (4) bekezdésében említett küszöbértékek meghatározása során figyelembe kell venniük.
27
Amint az ugyanis az 1305/2013 rendelet 19. cikkének (8) bekezdéséből kitűnik, az EMVA‑források hatékony és eredményes felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el többek között az e cikk (4) bekezdésében említett küszöbértékek meghatározása érdekében.
28
E tekintetben a 807/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkének (2) bekezdéséből kitűnik, hogy a tagállamoknak az említett küszöbértékeket a mezőgazdasági üzem termelési potenciáljában kell meghatározniuk, standard termelési értékben vagy azzal egyenértékű mértékegységben kifejezve. Az 1242/2008 rendelet 5. cikkének (1) bekezdése e tekintetben pontosította, hogy a standard termelési érték a „bruttó termelés standard értékét” jelenti.
29
A 807/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 1305/2013 rendelet 19. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében vett, a vállalkozás beindításához nyújtott támogatáshoz való hozzáférés felső küszöbértékét meghatározó kritérium hatályának megállapítása érdekében elsőként az említett rendelkezések – adott esetben az összefüggések és az 1305/2013 rendelet céljai alapján értelmezett – szövegét kell figyelembe venni (2012. október 25‑iKetelä ítélet, C‑592/12, EU:C:2012:673, 39. pont).
30
Az 1305/2013 rendelet 19. cikke (1) bekezdése a) pontja i. alpontjának és (4) bekezdése harmadik albekezdésének a 807/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett szövegét illetően meg kell állapítani, hogy e rendelkezések nem zárják ki, hogy a tagállamok a teljes mezőgazdasági üzem BTÉ‑jét figyelembe vegyék. A 807/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében a „mezőgazdasági üzem termelési potenciálja” kifejezés használata, amely a „mezőgazdasági üzem” objektív kritériumára utal, megerősíti ezt az értelmezést.
31
Azon szövegkörnyezetet illetően, amelybe e rendelkezések illeszkednek, meg kell állapítani, hogy – amint azt a 807/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet (5) preambulumbekezdése kimondja – az uniós jogalkotó többek között a nyomon követés megkönnyítése érdekében hozta létre az 1305/2013 rendelet 19. cikkének (4) bekezdésében előírt küszöbérték meghatározásához a mezőgazdasági üzem termelési potenciáljának meghatározó kritériumát.
32
Márpedig megkönnyíti a nyomon követést ez utóbbi rendelkezés olyan értelmezése, amely szerint meg lehet mezőgazdasági üzemenként állapítani a mezőgazdasági üzemek támogatáshoz jutásának küszöbértékeit, mind azon különböző jogi formákra tekintettel, amelyeknek megfelelően a mezőgazdasági termelők a tevékenység megkezdése mellett dönthetnek, mind az ezen egyes formákban rejlő, különösen a mezőgazdasági üzem hányadainak felosztására vonatkozó szabályokra tekintettel.
33
Az előző pontban elfogadott értelmezést megerősíti az 1305/2013 rendelet célkitűzése is.
34
E tekintetben ki kell emelni, hogy az 1305/2013 rendelet meghatározza azokat a célkitűzéseket, amelyekhez a vidékfejlesztési politikának hozzá kell járulnia, valamint a vonatkozó uniós vidékfejlesztési prioritásokat, és előírja az említett politika végrehajtására alkalmas intézkedéseket. Ebben az összefüggésben e rendelet 5. cikke hat prioritást említ a vidékfejlesztés terén, amelyek között szerepel a mezőgazdasági üzemek életképességének javítása és a versenyképesség fokozása a mezőgazdasági termelés valamennyi típusa esetében, többek között a megfelelően képzett mezőgazdasági termelők mezőgazdasági ágazatba való belépésének megkönnyítése és különösen a „generációs megújulás” elősegítése útján.
35
Egyébiránt emlékeztetni kell arra, hogy – amint az az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdésének a) pontjából és (4) bekezdéséből kitűnik – az érintett támogatás célja a fiatal mezőgazdasági termelők vállalkozása beindításának az előmozdítása. E tekintetben ugyanezen rendelet (17) preambulumbekezdése pontosítja, hogy indokolt úgy rendelkezni, hogy vállalkozásindításhoz támogatás csak a vállalkozás élettartamának kezdeti időszakában legyen nyújtható, és ez a támogatás ne válhasson működési támogatássá.
36
Következésképpen, amint arra a főtanácsnok az indítványának 73. és 74. pontjában rámutatott, e támogatást nem azért nyújtják, hogy különbségtétel nélkül előnyben részesítsék valamennyi mezőgazdasági üzem beindítását, hanem csak azon üzemekét, amelyek megfelelnek a mezőgazdasági üzemek vezetőire, tevékenységeire vagy méretére vonatkozó feltételeknek, ami lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy az e támogatás nyújtására vonatkozó szabályokat a fiatal mezőgazdasági termelők által átvett üzemek sajátos jellemzői alapján határozzák meg.
37
Márpedig az alapügyben szóban forgó támogathatósági kritérium éppen e céloknak kíván megfelelni, mivel az a mezőgazdasági üzemek életképessége javításának logikájába illeszkedve azzal a hatással jár, hogy a mezőgazdasági támogatáshoz való hozzáférést azon fiatal mezőgazdasági termelők számára tartja fenn, akik tevékenységüket olyan mezőgazdasági üzemekben kezdik meg, amelyek össztermelése nem halad meg egy bizonyos szintet, ezáltal megkönnyítve a mezőgazdasági termelők mezőgazdasági ágazatba való belépését. Amint arra e tekintetben a Bizottság és a Région wallonne a Bíróság előtti tárgyaláson rámutatott, a nemzeti szabályozásban előírthoz hasonló támogathatósági kritérium alkalmazása ugyanis annak elkerülésére irányul, hogy az említett támogatást olyan fiatal mezőgazdasági termelőknek nyújtsák, akiknek a mezőgazdasági üzeme olyan mértékű BTÉ‑t hoz létre, hogy e mezőgazdasági termelőknek valójában nincs szükségük támogatásra.
38
A 807/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke, amely a kérdést előterjesztő bíróság e tekintetben felmerülő kétségeit okozza, nem kérdőjelezheti meg a tagállamok azon lehetőségét, hogy az érintett támogatáshoz való hozzáférés felső küszöbértékét ne kedvezményezettenként, hanem mezőgazdasági üzemenként határozzák meg.
39
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy e felhatalmazáson alapuló rendelet (2) preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett 2. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok egyedi feltételeket állapítanak meg és alkalmaznak az 1305/2013 rendelet 2. cikke (1) bekezdésének n) pontja szerinti fiatal mezőgazdasági termelők támogatáshoz való hozzáférése tekintetében, amennyiben a szóban forgó mezőgazdasági termelők nem egyedüli vezetői a mezőgazdasági üzemnek. Az említett 2. cikk (1) bekezdéséből az is következik, hogy e feltételeknek egyenértékűeknek kell lenniük a tevékenységét a mezőgazdasági üzem egyedüli vezetőjeként megkezdő fiatal mezőgazdasági termelő esetében megkövetelt feltételekkel, és e feltételek attól függetlenül alkalmazandók, hogy a támogatás kedvezményezettjei milyen jogi formájú mezőgazdasági üzemben kezdik meg a tevékenységüket. A mezőgazdasági üzemet minden esetben fiatal mezőgazdasági termelőknek kell vezetniük.
40
A 807/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének (1) bekezdése egyrészt azon fiatal mezőgazdasági termelőre vonatkozik, aki az alapeljárás felpereséhez hasonlóan a tevékenységét más természetes személyekkel együtt kezdi meg, másrészt pedig azon fiatal mezőgazdasági termelőre, aki a tevékenységét egyedül, az üzem egyedüli vezetőjeként kezdi meg. E rendelkezés szerint a mezőgazdasági termelők e két kategóriájától megkövetelt, a mezőgazdasági támogatáshoz való hozzáférés feltételeinek egyenértékűeknek kell lenniük.
41
Márpedig az olyan szabályozás, amely a vállalkozás beindításához nyújtott támogatáshoz való hozzáférést a fiatal mezőgazdasági termelő esetében a teljes mezőgazdasági üzem BTÉ‑jétől teszi függővé, a tevékenységét egyedül megkezdő fiatal mezőgazdasági termelő tekintetében olyan követelményeket ír elő, mint amelyek azon fiatal mezőgazdasági termelőre vonatkoznak, aki az e kategóriába nem tartozó, más mezőgazdasági termelőkkel kezdi meg tevékenységét. Következésképpen az ilyen szabályozás a fortiori megfelel a 807/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében foglalt egyenértékűségi követelménynek.
42
Annak érdekében, hogy a kérdést előterjesztő bíróság számára hasznos választ lehessen adni, meg kell állapítani, hogy az alapügyben szóban forgó nemzeti szabályozás a mezőgazdasági üzem BTÉ‑jének felső küszöbértékét 1,5 millió euróban határozza meg abban az esetben, ha kettő vagy több fiatal mezőgazdasági termelő egyidejűleg kezd el tevékenységet folytatni, ezzel szemben ez az összeg egymillió euró abban az esetben, ha a fiatal mezőgazdasági termelő egyedül kezd tevékenységet folytatni vagy ha – mint az alapügyben – az e kategóriába nem tartozó, a mezőgazdasági üzem más vezetőivel kezdi meg tevékenységét. Az így megemelt felső küszöbérték a helyzetek objektív különbségét veszi figyelembe. Két vagy több fiatal mezőgazdasági termelő ugyanis, akik együtt mezőgazdasági üzem vezetőjeként kezdik meg tevékenységüket, főszabály szerint többet termelhetnek, mint a tevékenységét egyedül megkezdő, fiatal mezőgazdasági termelő. Ez az oka annak, hogy az így megemelt felső küszöbérték bevezetése nem sérti a fiatal mezőgazdasági termelők közötti egyenértékűség követelményét a tevékenység megkezdéséhez nyújtott támogatáshoz való hozzáférésre vonatkozó feltételek tekintetében attól függően, hogy egyedül vagy más fiatal mezőgazdasági termelőkkel kezdik meg tevékenységüket.
43
Kétségtelen, hogy e szabályozás eltérő feltételeket ír elő a tevékenység megkezdéséhez nyújtott támogatáshoz való hozzáférés vonatkozásában aszerint, hogy a fiatal mezőgazdasági termelő más fiatal mezőgazdasági termelőkkel kezdi‑e meg a tevékenységét, vagy az e kategóriába nem tartozó, más mezőgazdasági termelőkkel. Mindazonáltal sem az 1305/2013 rendelet, sem a 807/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet egyetlen rendelkezése sem írja elő, hogy a két különböző helyzetben lévő fiatal mezőgazdasági termelők esetében a tevékenység megkezdéséhez nyújtott támogatáshoz való hozzáférésre vonatkozó feltételek egyenértékűek legyenek. Ezenkívül megfelel a fiatal mezőgazdasági termelők tevékenysége megkezdéséhez nyújtott támogatás céljának, hogy az e támogatáshoz való hozzáférés feltételei kedvezőbbek legyenek azon fiatal mezőgazdasági termelők esetében, akik együtt kezdik meg a tevékenységüket, mint azon fiatal mezőgazdasági termelő esetében, aki az e kategóriába nem tartozó mezőgazdasági termelőkkel kezdi meg a tevékenységét.
44
A fenti megfontolások összességére tekintettel az előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy az 1305/2013 rendelet 2., 5. és 19. cikkét a 807/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. és 5. cikkével összefüggésben úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében a felső küszöbérték meghatározásának kritériuma, ami lehetővé teszi egy olyan fiatal mezőgazdasági termelő számára, aki a mezőgazdasági üzem nem egyedüli vezetőjeként kezdi meg a tevékenységét, hogy a vállalkozás beindításához nyújtott támogatást kapjon, a teljes mezőgazdasági üzem BTÉ‑je, és nem kizárólag az e fiatal mezőgazdasági termelő üzemrésze.
A költségekről
45
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (első tanács) a következőképpen határozott:
Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17‑i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2., 5. és 19. cikkét az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, valamint átmeneti rendelkezések bevezetéséről szóló, 2014. március 11‑i 807/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. és 5. cikkével összefüggésben úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében a felső küszöbérték meghatározásának kritériuma, ami lehetővé teszi egy olyan fiatal mezőgazdasági termelő számára, aki a mezőgazdasági üzem nem egyedüli vezetőjeként kezdi meg a tevékenységét, hogy a vállalkozás beindításához nyújtott támogatást kapjon, a teljes mezőgazdasági üzem bruttó termelési értéke, és nem kizárólag az e fiatal mezőgazdasági termelő üzemrésze.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: francia.