62023CC0247
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA
ANTHONYJA MICHAELA COLLINSA,
predstavljeni 12. septembra 2024 (
1
)
Zadeva C‑247/23 [Deldits] (
i
)
VP
proti
Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Fővárosi Törvényszék (županijsko sodišče v Budimpešti, Madžarska))
„Predlog za sprejetje predhodne odločbe – Varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov – Uredba (EU) 2016/679 – Člen 16 – Pravica do popravka netočnih osebnih podatkov – Podatki v zvezi s spolom transspolnega begunca – Obseg“
I. Uvod
1.
Ali lahko člen 16 Splošne uredbe o varstvu podatkov, (
2
) ki ureja pravico do popravka, v povezavi s členom 5(1)(d) SUVP, ki se nanaša na načelo točnosti, zahteva, da organ, ki vodi nacionalni register beguncev, popravi osebne podatke o spolu osebe, ki jih je vpisal v evidenco? Če se to zahteva, katere dokaze lahko zahteva od osebe, ki zahteva popravek podatkov v tej evidenci? Fővárosi Törvényszék (županijsko sodišče v Budimpešti, Madžarska) želi odgovore na ti vprašanji.
II. Pravni okvir
A.
SUVP
2.
Člen 5 SUVP, naslovljen „Načela v zvezi z obdelavo osebnih podatkov“, določa:
„1.   Osebni podatki so:
[…]
(d)
točni in, kadar je to potrebno, posodobljeni; sprejeti je treba vse razumne ukrepe za zagotovitev, da se netočni osebni podatki brez odlašanja izbrišejo ali popravijo ob upoštevanju namenov, za katere se obdelujejo („točnost“);
[…].“
3.
Člen 16 SUVP, naslovljen „Pravica do popravka“, določa:
„Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico doseči, da upravljavec brez nepotrebnega odlašanja popravi netočne osebne podatke v zvezi z njim. Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima ob upoštevanju namenov obdelave, pravico do dopolnitve nepopolnih osebnih podatkov, vključno s predložitvijo dopolnilne izjave.“
4.
Člen 23 SUVP, naslovljen „Omejitve“, določa:
„1.   Pravo Unije ali pravo države članice, ki velja za upravljavca ali obdelovalca podatkov, lahko z zakonodajnim ukrepom omeji obseg obveznosti in pravic iz členov 12 do 22 in člena 34, pa tudi člena 5, kolikor njegove določbe ustrezajo pravicam in obveznostim iz členov 12 do 22, če taka omejitev spoštuje bistvo temeljnih pravic in svoboščin ter je potreben in sorazmeren ukrep v demokratični družbi za zagotavljanje:
(a)
državne varnosti;
(b)
obrambe;
(c)
javne varnosti;
(d)
preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem;
(e)
drugih pomembnih ciljev v splošnem javnem interesu Unije ali države članice, zlasti pomembnega gospodarskega ali finančnega interesa Unije ali države članice, vključno z denarnimi, proračunskimi in davčnimi zadevami, javnim zdravjem in socialno varnostjo;
(f)
varstva neodvisnosti sodstva in sodnega postopka;
(g)
preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kršitev etike v zakonsko urejenih poklicih;
(h)
spremljanja, pregledovanja ali urejanja, povezanega, lahko tudi zgolj občasno, z izvajanjem javne oblasti v primerih iz točk (a) do (e) in (g);
(i)
varstva posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali pravic in svoboščin drugih;
(j)
uveljavljanja civilnopravnih zahtevkov.
[…]“
B.
Madžarsko pravo
5.
Člen 81 menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény (zakon št. LXXX iz leta 2007 o pravici do azila; v nadaljevanju: zakon o pravici do azila) (
3
) določa:
„Organ, pristojen za odločanje o azilu, v ustreznem registru obdeluje osebne podatke beguncev, upravičencev do subsidiarne zaščite, upravičencev do statusa sprejetega prosilca, upravičencev do začasne zaščite ter prosilcev za mednarodno zaščito in oseb, za katere velja dublinski postopek, (v nadaljevanju: skupaj: osebe, za katere velja ta zakon) podatke v zvezi z njihovim prebivališčem in pomočjo ter podporami, do katerih so upravičeni, in njihovih naknadnih sprememb, da bi:
(a)
se preverilo, ali imajo status beguncev, upravičencev do subsidiarne zaščite, upravičencev do začasne zaščite ali upravičencev do statusa sprejetega prosilca, ter zagotovilo, da so upravičeni do pravic, ki izhajajo iz tega statusa;
(b)
se preverilo, ali imajo pravico do pomoči in podpor, ki so določene v tem zakonu in drugih predpisih;
(c)
se jih identificiralo;
(d)
se preprečilo podvajanje postopkov in
(e)
se ugotovilo, ali je bila prošnja vložena večkrat.“
6.
Člen 82(f) tega zakona določa:
„Za namene tega poglavja se za identifikacijske podatke fizičnih oseb štejejo naslednji podatki o osebah, za katere velja ta zakon:
[…]
(f) spol.“
7.
Člen 83(1)(a) tega zakona določa:
„Azilni register vsebuje naslednje podatke o osebah, za katere velja ta zakon:
(a)
identifikacijske podatke fizičnih oseb;
[…].“
8.
Člen 83/A(5) zakona o pravici do azila določa:
„Organ, pristojen za odločanje o azilu, mora po uradni dolžnosti izbrisati vnose, ki so v nasprotju s predpisi, popraviti nepravilnosti in dopolniti izpuščene vnose v uradni register, ki ga vodi.“
III. Spor o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
9.
Leta 2014 je pristojni organ na Madžarskem osebi VP (v nadaljevanju: tožeča stranka) – (
4
) iranskemu državljanu, ki se je rodil kot ženska – priznal status begunca. V postopku, v katerem je bila izdana ta odločba, se je tožeča stranka sklicevala na svojo transseksualnost kot podlago za priznanje statusa begunca in v dokaz predložila potrdila specialistov psihiatrije in ginekologije. Po priznanju statusa begunca je Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság (nacionalni generalni direktorat policije za tujce; Madžarska, v nadaljevanju: tožena stranka) v azilni register, ki ga je vodil, da bi olajšal identifikacijo tožeče stranke, vpisal njene osebne podatke, vključno s spolom. V evidenci je navedeno, da je tožeča stranka ženska.
10.
Tožeča stranka je leta 2022 v skladu s členom 16 SUVP pri toženi stranki vložila zahtevo za popravek dveh podatkov v azilnem registru: imena, pod katerim je bila vpisana v register, in spola, za katerega je želela, da se ga spremeni iz ženskega v moškega. Tožeča stranka je v podporo tej zahtevi predložila ista zdravniška dokazila, kot jih je predložila v azilnem postopku. Tožena stranka je z odločbo z dne 11. oktobra 2022 (v nadaljevanju: odločba) to zahtevo zavrnila. Navedla je, da predloženi dokumenti zgolj potrjujejo, da je bila tožeča stranka transspolna oseba. Dokumenti niso dokazovali, da je opravila operacijo spremembe spola in da je prišlo do spremembe spola tožeče stranke.
11.
Tožeča stranka je pri predložitvenem sodišču vložila tožbo za razglasitev ničnosti te odločbe. Tožeča stranka se je v celotnem upoštevnem obdobju opredeljevala kot moški. Trdila je, da transseksualnost s pojmovnega vidika pomeni spremembo spola. Predložena zdravniška poročila potrjujejo, da je tožeča stranka videti kot moški in da ji je bila postavljena diagnoza s kodo F64.0 Mednarodne klasifikacije bolezni, ki ustreza transseksualizmu. Tožeča stranka je ob sklicevanju na sodno prakso ESČP (
5
) navedla, da za novo določitev spola ni potrebna operacija. Postopek popravka iz člena 16 SUVP naj ne bi zahteval, da oseba predloži „pretirane dokaze“, zlasti potrdilo, da je opravila operacijo za spremembo spola. Ta zahteva naj bi bila vsekakor v nasprotju s sodno prakso ESČP. Prav tako naj bi kršila člen 1 (pravica do človekovega dostojanstva), člen 3 (pravica do telesne in duševne celovitosti), člen 7 (pravica do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja) in člen 52(3) (načelo enakovrednosti na področju varstva temeljnih pravic) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: Listina). Tožeča stranka je opozorila, da več držav članic (
6
) priznava izjavo transspolne osebe kot pravni dokaz njene spolne identitete.
12.
Tožena stranka predlaga zavrnitev tožbe. Navaja, da tožeča stranka ni predložila niti javne listine niti zdravniškega dokazila, ki bi potrjevala zatrjevano spremembo spola.
13.
Predložitveno sodišče meni, da je razlaga člena 16 SUVP potrebna za pojasnitev pogojev, pod katerimi lahko posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zahteva popravek vpisanega podatka glede svojega spola. Zakon o pravici do azila sicer predvideva obdelavo sprememb vpisanih podatkov in popravek napačnih vnosov, vendar ne ureja niti postopka niti pogojev, pod katerimi bi bilo mogoče vpisati spremembo spola ali posledično spremembo imena.
14.
Alkotmánybíróság (ustavno sodišče, Madžarska) je v sodbi z dne 27. junija 2018 (
7
) ugotovilo, da je to, da madžarski zakonodajalec ni sprejel postopka, ki bi osebam, ki nimajo madžarskega državljanstva in zakonito prebivajo [na Madžarskem], omogočil spremembo spola in imena, čeprav je to možnost zagotovil madžarskim državljanom, protiustavno zaradi kršitve člena II (nedotakljivost človekovega dostojanstva) in člena XV(2) (prepoved diskriminacije) Magyarország Alaptörvény (madžarski temeljni zakon). Alkotmánybíróság (ustavno sodišče) je madžarsko državno skupščino pozvalo, naj to kršitev odpravi najpozneje do 31. decembra 2018. ESČP je v sodbi z dne 16. julija 2020, Rana proti Madžarski, (
8
) odločilo, da je Madžarska kršila člen 8 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, podpisane v Rimu 4. novembra 1950 (v nadaljevanju: EKČP), ker beguncu ni omogočila dostopa do postopka za zakonito priznanje spremembe spola.
15.
Fővárosi Törvényszék (županijsko sodišče v Budimpešti) opozarja, da ne glede na sodbi Alkotmánybíróság (ustavno sodišče) in ESČP madžarska zakonodaja osebam, ki zakonito prebivajo na Madžarskem, vendar nimajo državljanstva te države članice, ne daje na voljo postopka za zakonito priznanje spremembe spola. Po sodbi Alkotmánybíróság (ustavno sodišče) Madžarska ne zagotavlja več zakonitega priznanja spremembe spola državljana. Predložitveno sodišče zato meni, da ne more „zapolniti pravne praznine z analogno uporabo določb, ki bi veljale za madžarske državljane“.
16.
Fővárosi Törvényszék (županijsko sodišče v Budimpešti) je prekinilo postopek in Sodišču predložilo naslednja vprašanja v predhodno odločanje:
„1.
Ali je treba člen 16 SUVP razlagati tako, da mora organ, ki je v skladu z nacionalnim pravom pristojen za registre, v zvezi z uveljavljanjem pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, popraviti osebni podatek v zvezi s spolom, ki ga je vpisal organ, če se je ta podatek spremenil po njegovem vpisu v register in zato ni v skladu z načelom točnosti iz člena 5(1)(d) SUVP?
2.
Če je odgovor na prvo vprašanje pritrdilen, ali je treba člen 16 SUVP razlagati tako, da mora oseba, ki zahteva popravek podatka o svojem spolu, predložiti dokaze v podporo svoji zahtevi za popravek?
3.
Če je odgovor na drugo vprašanje pritrdilen, ali je treba člen 16 SUVP razlagati tako, da mora stranka, ki zahteva popravek, dokazati, da je opravila operacijo spremembe spola?“
IV. Postopek pred Sodiščem
17.
Tožeča stranka, estonska, španska, francoska, madžarska, nizozemska in portugalska vlada ter Evropska komisija so predložile pisna stališča.
18.
V pisnem stališču tožeče stranke je bilo navedeno, da je „medtem“ pridobila madžarsko državljanstvo in da to, da je vpisana v register, ni bilo več potrebno. V skladu s členom 101(1) Poslovnika Sodišča je Sodišče zaprosilo predložitveno sodišče, naj pojasni vpliv te spremembe okoliščin na postopek v glavni stvari. Predložitveno sodišče je odgovorilo, da to ne vpliva na izid tega postopka, saj v skladu s členom 85(2) közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (zakon št. I iz leta 2017 o zakoniku o upravnem sporu) (
9
) to sodišče „preveri zakonitost upravne dejavnosti v skladu z dejstvi, ki so veljala v času njenega izvajanja“.
19.
Tožeča stranka, španska, francoska, madžarska in nizozemska vlada ter Evropska komisija so na obravnavi 3. junija 2024 predstavile ustne navedbe in odgovorile na vprašanja Sodišča.
V. Presoja
A.
Prvo vprašanje
1. Trditve glede prvega vprašanja
20.
Tožeča stranka trdi, da je treba v skladu s členom 5(1)(d) SUVP točnost podatkov presojati ob upoštevanju namenov, za katere se obdelujejo. Namen azilnega registra je, da identificira osebe, ki jih Madžarska priznava kot begunce. Če spol transspolne osebe, kot je vpisan v evidenco, odraža le njeno pravno identiteto, ne pa tudi identitete, pod katero je prepoznana v javnosti, ta evidenca ne olajša njene identifikacije ter jo lahko celo izpostavi diskriminaciji in nadlegovanju. Člen 16 SUVP je torej treba razlagati tako, da omogoča popravek podatkov o spolu transspolnih oseb.
21.
Estonska vlada se sklicuje na člen 5(1)(d), člen 6(2) in člen 16 SUVP ter trdi, da morajo države članice uvesti nacionalna postopkovna pravila, ki osebi, ki je spremenila spol, omogočajo, da zahteva popravek osebnih podatkov v javnem registru, ki so postali netočni glede na namene, za katere so bili obdelani.
22.
Španska vlada trdi, da nacionalna zakonodaja o zakonitem priznanju transspolne identitete, ki določa pogoje za osebe, ki želijo popraviti osebne podatke glede svojega spola, vpisane v javnih registrih, omejuje uresničevanje pravice do popravka iz člena 16 SUVP. Čeprav je take omejitve mogoče utemeljiti s potrebo po varovanju interesov iz člena 23 SUVP, se Madžarska na to določbo ne more sklicevati, saj ni sprejela zakonodaje, s katero bi priznala spol transspolnih oseb. Različni interesi, na katere se nanaša ta določba, v okoliščinah zadeve, ki jo obravnava predložitveno sodišče, vsekakor ne veljajo.
23.
Ker ima tožeča stranka status begunca, španska vlada dalje trdi, da so za ta predlog za sprejetje predhodne odločbe upoštevne druge določbe prava Unije, in ne SUVP, tako da bi moralo Sodišče prvo vprašanje preoblikovati. Med ukrepi, ki bi jih moralo Sodišče razlagati v tem okviru, so tudi člena 7 in 21 Listine ter člen 24(1) (
10
) in člen 25(1) (
11
) Direktive 2011/95. (
12
) Španska vlada navaja, da te določbe nasprotujejo nacionalnemu pravnemu sistemu, ki „ne določa nobenega postopka, ki bi osebi s statusom begunca, ki ima transspolno identiteto, omogočil, da spremeni podatek o svojem spolu v azilnem registru“. Neobstoj takega postopka tudi krši sodno prakso ESČP. (
13
) Španska vlada se po analogiji sklicuje na sodbo v zadevi Freitag, (
14
) ki se je nanašala na to, da država članica ni hotela priznati spremembe imena, ki jo je izvedla druga država članica. V tej zadevi je Sodišče menilo, da sta zmeda in neprijetnost, ki sta nastali zaradi razhajanja med imenoma, ki sta se uporabljali za isto osebo, ovirali uresničevanje pravice do prostega gibanja in prebivanja na ozemljih držav članic, ki je določena v členu 21 PDEU. Po mnenju španske vlade bi lahko razhajanje med ženskim spolom, vpisanim v dovoljenju za prebivanje ali potovalnih dokumentih, izdanih v skladu s členom 24(1) in členom 25(1) Direktive 2011/95, ter tem, da se tožeča stranka opredeljuje kot moški – kar je, kot je ugotovilo predložitveno sodišče, v skladu z njenim vedenjem in zunanjim videzom – povzročilo zmedo in dvom glede identitete tožeče stranke ter verodostojnosti teh dokumentov.
24.
Francoska vlada razlikuje med podatki, ki so bili netočni v trenutku, ko so bili vpisani v evidenco, in podatki, ki so netočni postali pozneje. Navaja, da se lahko v skladu s členom 5(1)(d) in členom 16 SUVP podatki v zvezi s spolom popravijo z retroaktivnim učinkom, če so bili netočni v času, ko so bili vpisani v evidenco. V registrih, v katere se vpisuje osebno stanje, imajo lahko javni organi interes, da spremljajo razvoj podatkov o identiteti določene osebe. Vsak postopek za olajšanje takega popravka je torej lahko zasnovan tako, da pusti sled vseh podatkov, vpisanih v te registre. (
15
)
25.
Madžarska vlada meni, da člen 16 SUVP v povezavi s členom 5(1)(d) SUVP in členom 8(2) Listine daje osebi pravico do popravka podatkov o spolu, ki ne ustrezajo dejanskemu stanju. Če bi tožeča stranka želela popraviti podatke o svojem spolu, ki so bili že na začetku napačno vpisani, ne bi prišlo do nobenih težav. Ker po mnenju madžarske vlade tožeča stranka želi popraviti podatke, ki so bili pravilno vpisani v evidenco, se člen 16 SUVP ne uporablja. V podporo temu pristopu ta vlada vleče vzporednico s sodbo Nowak, (
16
) v kateri je Sodišče razsodilo, da nepravilnih odgovorov na izpitnem izdelku ni mogoče popraviti.
26.
Nizozemska vlada ugotavlja, da neobstoj učinkovitega postopka za zakonito priznanje spremembe spola osebe pomeni kršitev člena 3 (pravica do osebne celovitosti) in člena 7 (spoštovanje zasebnega in družinskega življenja) Listine. Neobstoj takega postopka je ovira za uresničevanje pravice tožeče stranke do popravka podatkov glede njenega spola v skladu s členom 16 SUVP.
27.
Portugalska vlada meni, da člen 16 SUVP, razlagan ob upoštevanju členov 1, 3, 7, 8 in 21 Listine, zahteva, da se posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, dovoli popravek podatkov o svojem spolu, vpisanih v evidenco zaradi identifikacije, če so se ti podatki od prvotnega vpisa v register spremenili.
28.
Komisija trdi, da prvo vprašanje temelji na predpostavki, da so podatki o tožeči stranki v azilnem registru morda netočni. Ta domneva postavlja vprašanje, ali je točnost podatkov o spolu osebe odvisna od zakonitega priznanja spremembe spola. Glede na člen 8 EKČP, člena 7 in 8 Listine ter sodno prakso ESČP (
17
) Komisija meni, da neobstoj sistema za priznanje spremembe spola ne sme ovirati popravka netočnih podatkov o spolu osebe v javnem registru. V takih okoliščinah člen 16 SUVP v povezavi s členi 7, 8 in 52(1) Listine zahteva, da organ, ki vodi to evidenco, popravi osebne podatke o spolu posameznika, na katerega se podatki nanašajo, ko ti postanejo netočni.
2. Obseg prvega vprašanja
29.
Prvo vprašanje Fővárosi Törvényszék (županijsko sodišče v Budimpešti) temelji na predpostavki, da so bili podatki o spolu tožeče stranke v azilnem registru pravilno vpisani in da so ti podatki postali netočni zaradi spremembe okoliščin po tem vpisu. Predložitveno sodišče se zato sprašuje, ali člen 16 SUV podeljuje pravico do popravka teh osebnih podatkov na način, da odražajo spremembo spola transspolne osebe.
30.
Postopek iz člena 267 PDEU je instrument za sodelovanje med Sodiščem in nacionalnimi sodišči, v okviru katerega prvo zadnjim zagotovi razlago prava Unije, ki tem omogoči, da odločijo v postopku, ki teče pred njimi. V okviru tega sodelovanja Sodišče dopušča domnevo upoštevnosti vprašanj nacionalnih sodišč o pravu Unije. Sodišče odločanje o takih vprašanjih torej zavrne samo, če je očitno, da zahtevana razlaga prava Unije nima nobene zveze z dejanskim stanjem ali predmetom spora o glavni stvari, če je problem hipotetičen ali če Sodišče nima na voljo dejanskih in pravnih elementov, ki so potrebni, da bi lahko na ta zastavljena vprašanja dalo koristne odgovore. Ker je naloga Sodišča v okviru postopka predhodnega odločanja prispevanje k izvajanju sodne oblasti v državah članicah, in ne oblikovanje posvetovalnih mnenj o splošnih ali hipotetičnih vprašanjih, lahko preoblikuje vprašanja, ki so mu bila predložena. (
18
)
31.
V tem primeru ugotavljam bistveno razliko med dejanskim stanjem, ki ga je predložitveno sodišče opisalo v predložitveni odločbi, in besedilom prvega vprašanja. To dejansko stanje razkriva, da je do spremembe spolne identitete tožeče stranke prišlo pred priznanjem njenega statusa begunca leta 2014, tako da se zdi, da je Madžarska na podlagi te spremembe spolne identitete tožeči stranki priznala status begunca. (
19
) Poleg tega se zdi, da se spol tožeče stranke od leta 2014 ni razvil ali spremenil. Podatek v azilnem registru v zvezi s spolom tožeče stranke je bil torej nepravilen, ko je bil vpisan v ta register. V zadevi, ki jo obravnava predložitveno sodišče, gre torej za primer, ko so bili podatki, ki jih je treba popraviti, v evidenco nepravilno vpisani na začetku, in ne za primer, ko so postali netočni „po“ (
20
) tem vpisu. Tožeča stranka s tožbo, vloženo pri predložitvenem sodišču, torej želi, da se popravi napaka, ki je nastala na začetku, in ne da se ta podatek v evidenci spremeni na način, da bi odražal spremembo okoliščin.
32.
Da bi se izognilo odgovoru na hipotetično vprašanje, s čimer bi prekoračilo pristojnost, ki mu jo podeljuje člen 267 PDEU, Sodišču svetujem, naj pri odgovoru na prvo vprašanje upošteva dejansko stanje, na katerem temelji predložitvena odločba. (
21
)
33.
V nasprotju z ugotovitvami španske vlade menim, da Fővárosi Törvényszék (županijsko sodišče v Budimpešti) s svojimi vprašanji ne želi ugotoviti, ali pravo Unije zahteva, da država članica vzpostavi pravni okvir za lažje priznanje spremembe spolne identitete osebe, ki ji priznava status begunca. Predlog za sprejetje predhodne odločbe izrecno sprašuje o naravi in obsegu pravice do popravka netočnih podatkov v skladu s členoma 5 in 16 SUVP. Razlaga teh določb ob upoštevanju dejanskega stanja, ki ga opiše predložitveno sodišče, tako zadostuje, da lahko predložitveno sodišče odloča v postopku v glavni stvari. V zvezi s tem ugotavljam, da Fővárosi Törvényszék (županijsko sodišče v Budimpešti) ni predložilo nobenega vprašanja v zvezi z zahtevo za popravek imena tožeče stranke v azilnem registru, tako da se zdi, da je ta zahteva povezana z zahtevo za spremembo vpisa o njenem spolu. Predlog za sprejetje predhodne odločbe tako ne obravnava morebitne uporabe člena 16 SUVP v okviru zahteve za spremembo vpisa imena. (
22
) Prav tako ta postopek Sodišču ne daje priložnosti za razlago člena 24(1) in člena 25(1) Direktive 2011/95. V odločbi Fővárosi Törvényszék (županijsko sodišče v Budimpešti) te določbe niso omenjene niti niso navedene podrobnosti o dovoljenjih za prebivanje ali potovalnih dokumentih, ki bi lahko bili tožeči stranki izdani v skladu s temi določbami. (
23
)
3. Pravica do popravka
34.
Iz člena 1(2) SUVP v povezavi z uvodnima izjavama 4 in 10 SUVP izhaja, da je namen SUVP med drugim zagotoviti visoko raven varstva temeljnih pravic in svoboščin posameznikov pri obdelavi njihovih osebnih podatkov v Evropski uniji. SUVP vzpostavlja pravni okvir za izvajanje zahtev iz člena 8 Listine, zlasti glede varstva osebnih podatkov. Tesno je povezana s pravico do spoštovanja zasebnega življenja iz člena 7 Listine. (
24
)
35.
SUVP ima zelo široko stvarno področje uporabe. V skladu s členom 2(1) SUVP se ta uredba „uporablja za obdelavo osebnih podatkov v celoti ali delno z avtomatiziranimi sredstvi in za drugačno obdelavo kakor z avtomatiziranimi sredstvi za osebne podatke, ki so del zbirke ali so namenjeni oblikovanju dela zbirke“, brez razlikovanja glede identitete osebe, ki je podatke obdelovala. SUVP se, razen v primeru izjem, navedenih v členu 2(2) te uredbe, na katerega se tožena stranka, kot se zdi, ne sklicuje, uporablja za dejanja obdelave, ki jih izvajajo tako zasebnopravni subjekti kot tudi javni organi. (
25
)
36.
Opredelitev pojma „osebni podatki“ v točki 1 člena 4 SUVP ne navaja „spola“ posameznika kot dejavnik, ki lahko neposredno ali posredno določi posameznika. Izraz „kater[a] koli informacij[a]“ v opredelitvi pojma „osebni podatki“ v tej določbi kljub temu daje temu pojmu širok pomen. (
26
) Zdi se, da je sklicevanje na „dejavnik[e], ki so značilni za fizično, fiziološko, genetsko, duševno, gospodarsko, kulturno ali družbeno identiteto tega posameznika“, dovolj široko, da lahko vključuje spol posameznika. (
27
) Iz tega sledi, da vpis osebnih podatkov tožeče stranke, vključno s spolom, v javni register oseb s priznanim statusom begunca pomeni „obdelav[o]“ osebnih podatkov za namene člena 4(2) SUVP.
37.
Osebni podatki morajo biti v skladu s členom 5(1)(a), (b), (c) in (d) SUVP obdelani zakonito, pošteno in na pregleden način v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki; zbrani za določene, izrecne in zakonite namene; ustrezni, relevantni in omejeni na to, kar je potrebno za njihovo obdelavo; ter točni in, kadar je to potrebno, posodobljeni. (
28
) V skladu s členom 5(1)(d) SUVP obdelava osebnih podatkov „mora biti“ točna. Sprejeti je treba vse razumne ukrepe za zagotovitev, da se netočni osebni podatki brez odlašanja izbrišejo ali popravijo ob upoštevanju namenov, za katere se obdelujejo.
38.
Člen 6(1) SUVP določa izčrpen seznam primerov, v katerih je obdelava osebnih podatkov zakonita. (
29
) Obdelava osebnih podatkov v azilnem registru je načeloma zakonita na podlagi člena 6(1), prvi pododstavek, točka (e), SUVP. V skladu s členom 6(2) SUVP lahko države članice ohranijo ali sprejmejo podrobne določbe, da bi prilagodile uporabo pravil te uredbe v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v skladu s členom 6(1), prvi pododstavek, točka (e), da zagotovijo, da je taka obdelava zakonita in poštena. V skladu s členom 6(3) SUVP mora podlaga za obdelavo iz člena 6(1), prvi pododstavek, točka (e), SUVP temeljiti na pravu Unije ali pravu države članice, ki velja za upravljavca. Pravna podlaga mora biti tudi v javnem interesu in sorazmerna z zakonitim ciljem, za katerega si prizadeva. (
30
) V spisu, predloženem Sodišču, nič ne kaže na to, da vpis in vodenje evidence o spolu begunca v azilnem registru na Madžarskem nista v skladu s členom 6 SUVP. (
31
)
39.
Člen 8(2) Listine med drugim določa, da ima „vsakdo […] pravico dostopa do podatkov, zbranih o njem, in pravico zahtevati, da se ti podatki popravijo“. Člen 16 SUVP odraža to pravico. (
32
) Pravica do popravka in njeno uveljavljanje na pobudo posameznikov (
33
) pomagata pri zagotavljanju skladnosti z načelom točnosti iz člena 5(1)(d) SUVP.
40.
Ker se točnost osebnih podatkov lahko razlikuje glede na kontekst, v katerem se obdelujejo, namen zbiranja podatkov neposredno vpliva na presojo njihove točnosti. (
34
) Eden od naštetih namenov azilnega registra na Madžarskem je identifikacija osebe, (
35
)„spol“ pa se šteje za „podatek, ki identificira fizično osebo“. (
36
) Leta 2014, ko je Madžarska tožeči stranki priznala status begunca, se je ta opredelila kot transspolni moški. Pristojni madžarski organi so sprejeli dokaze, ki jih je tožeča stranka predložila v podporo tej spolni identiteti. Vpis spola tožeče stranke kot „ženskega“ v azilni register se tako zdi netočen za namene člena 5(1)(d) SUVP.
41.
Načeloma mora biti tako evidenco mogoče popraviti na podlagi člena 16 SUVP v povezavi s členom 5(1)(d) SUVP. (
37
) Ne glede na morebitne pomisleke v zvezi z uporabo teh določb za popravek evidence, ki je bila pravilna v času, ko je bila ustvarjena (kar postavlja vprašanje obsega dolžnosti, ki jo SUVP nalaga upravljavcem podatkov glede posodabljanja podatkov in njihove dinamične obdelave), se zdi, da te določbe, če posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, ne bi zagotavljale pravice do popravka podatka v evidenci, ki je bil ob vpisu dokazano netočen, ne bi imele nobenega smisla.
42.
Madžarska vlada vseeno navaja, da se lahko pravica posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 6(2) in (3) SUVP do popravka vpisa v uradni evidenci, kot je azilni register, uresničuje samo v skladu s pravom države članice in ne z neposrednim sklicevanjem na člen 16 SUVP.
43.
Čeprav določbe člena 6(1), prvega pododstavka, točka (e), v povezavi s členom 6(2) in (3) SUVP dajejo državam članicam „manevrski prostor“, (
38
) da bi te lahko ohranile ali uvedle podrobnejše določbe, s katerimi bi „prilagodile“ (
39
) pravila SUVP, na podlagi katerih lahko upravljavci zakonito obdelujejo osebne podatke v okviru opravljanja naloge v javnem interesu ali pri izvajanju javne oblasti, (
40
) v nasprotju z navedbami madžarske vlade člen 16 SUVP jasno določa, da je pravica do popravka pogoj za zakonito obdelavo podatkov v skladu s členom 6(1), prvi pododstavek, točka (e), te uredbe. Drugače od drugih določb SUVP o pravicah posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, člen 16 SUVP ne določa načina uresničevanja pravice do popravka ob upoštevanju nekaterih določb člena 6 te uredbe. (
41
) Pristojnosti držav članic, da ohranijo ali uvedejo take določbe, v nobenem primeru ne smejo odstopati od pravice do popravka iz člena 8(2) Listine. To, da lahko države članice vzpostavijo pravni okvir za zagotovitev praktične uporabe pravice do popravka v skladu s členom 16 SUVP, med drugim v zvezi z javnimi registri, ki se vodijo zaradi splošnega javnega interesa v skladu s členom 6(1), prvi pododstavek, točka (e), te uredbe, nikakor ne sme omejiti dostopa do ali uživanja pravice do popravka. (
42
)
44.
Kljub temu pravica do popravka v povezavi z načelom točnosti iz člena 5(1)(d) SUVP ni absolutna, njeno uveljavljanje pa je lahko pod določenimi pogoji omejeno. (
43
) V členu 23 SUVP je navedenih več okoliščin, v katerih se lahko ta pravica, poleg drugih pravic, ki jih uživajo posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, omeji. Predlog za sprejetje predhodne odločbe se ne sklicuje na to določbo niti se madžarska vlada nanjo ne sklicuje v svojem pisnem stališču, da bi razmejila uporabo člena 16 SUVP v okoliščinah, ki so razlog za ta predlog. Člen 23(1)(e) (
44
) in uvodna izjava 73 SUVP med drugim določata, da lahko pravo Unije ali države članice, ki velja za upravljavca ali obdelovalca podatkov, omeji obseg obveznosti in pravic iz členov 5 in 16 te uredbe „za zagotavljanje […] drugih pomembnih ciljev v splošnem javnem interesu Unije ali države članice“, kot je „vodenje javnih registrov iz razlogov splošnega javnega interesa“. (
45
) Taka omejitev mora biti vsebovana v zakonodajnem ukrepu, spoštovati mora bistvo temeljnih pravic in svoboščin ter je potreben in sorazmeren ukrep v demokratični družbi. (
46
) Država članica se torej lahko sklicuje na člen 23(1)(e) SUVP, da v določenih okoliščinah omeji pravico do popravka, da se zagotovita zanesljivost in doslednost javnih evidenc, vključno z evidencami osebnega stanja. (
47
) To samo po sebi ne more biti ovira za ugoditev zahtevi za popravek spola tožeče stranke v azilnem registru, tako da bi bila njena spolna identiteta v evidenco vpisana taka, kot je bila, ko je bila vpisana v register. Ugoditev taki zahtevi zgolj poveča zanesljivost tega registra in točnost vanj vpisanih podatkov. (
48
)
45.
Sodišču torej predlagam, da člen 16 SUVP v povezavi s členom 5(1)(d) SUVP razlaga tako, da mora nacionalni organ, pristojen za vodenje registra beguncev, na zahtevo popraviti osebne podatke o spolu begunca, ki jih je nepravilno vpisal, ko je bil ta begunec zaveden v ta register.
B.
Drugo in tretje vprašanje
46.
Drugo in tretje vprašanje se nanašata na dokaze, ki jih mora oseba, ki želi popraviti podatek o svojem spolu, vpisan v evidenci, v skladu s členom 16 SUVP, predložiti v podporo tej zahtevi, in na to, ali se od te osebe lahko zahteva predložitev dokaza o opravljeni operaciji spremembe spola. Ti vprašanji se lahko obravnavata skupaj.
47.
V členu 16 SUVP ni določeno, katere dokaze, če sploh, mora posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, predložiti, da doseže, „da upravljavec brez nepotrebnega odlašanja popravi netočne osebne podatke v zvezi z njim“. To odraža dejstvo, da je treba (ne)točnost podatkov in potrebo po njihovem popravku presojati za vsak primer posebej, zaradi česar se bodo dokazi, ki se lahko za to zahtevajo, razlikovali. Glede na široko opredelitev pojma „upravljavec“ v točki 7 člena 4 SUVP, ki vključuje javne organe in fizične osebe, so lahko pravila ali načini v zvezi s pravico do popravka določeni v zakonodaji (
49
) ali pa se o njih odloča ad hoc, tako da se upoštevajo posamezne okoliščine. Iz tega izhaja, da se od osebe, ki zahteva popravek podatkov, lahko zahteva predložitev dokazov, ki se lahko razumno zahtevajo za ugotovitev netočnosti teh podatkov ob upoštevanju namenov, za katere so bili zbrani ali obdelani. (
50
) Poudariti je treba, da posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, ni treba zatrjevati ali dokazovati posebnega interesa za popravek netočnih podatkov ali tega, da domnevna netočnost povzroča kakršno koli škodo. V obravnavani zadevi menim, da zadošča, da tožeča stranka predloži dokaze, iz katerih je razvidno, da ji je Madžarska leta 2014 priznala status begunca na podlagi njene že obstoječe transspolne identitete in da v azilnem registru ta identiteta ni točno vpisana, kar pa mora preveriti predložitveno sodišče. (
51
)
48.
SUVP ne nalaga zahteve, da prosilec dokaže, da je opravil operacijo spremembe spola. ESČP je že večkrat obsodilo naložitev take zahteve in menilo, da „pogojevanje priznanja spolne identitete transspolnih oseb s sterilizacijsko operacijo ali zdravljenjem (ali operacijo ali zdravljenjem, ki bi zelo verjetno pripeljala do sterilizacije), ki ga ne želijo opraviti, torej pomeni, da je polno uresničevanje njihove pravice do spoštovanja zasebnega življenja iz člena 8 [EKČP] pogojeno z odpovedjo polnemu uresničevanju njihove pravice do spoštovanja telesne celovitosti, kot jo varujeta ta določba in tudi člen 3 [EKČP]“. (
52
) V številnih primerih bi naložitev take zahteve povzročila izničenje pravice do popravka netočnih podatkov o spolu transspolne osebe v skladu s členom 16 SUVP. (
53
) Zahteva po predložitvi takih dokazov bi po mojem mnenju tudi ogrozila človekovo dostojanstvo, ki je v skladu s členom 1 Listine nedotakljivo ter ga je treba spoštovati in varovati. Taka zahteva je prav tako nezdružljiva s členom 3(1) Listine, ki določa, da ima „[v]sakdo […] pravico do spoštovanja telesne in duševne celovitosti“, in členom 7 Listine (spoštovanje zasebnega in družinskega življenja). V tem okviru bi dodal, da morajo nacionalna sodišča, ko uporabljajo SUVP, spoštovati pravice, priznane v Listini.
VI. Predlog
49.
Glede na navedeno predlagam, da Sodišče na vprašanja, ki jih je postavilo Fővárosi Törvényszék (županijsko sodišče v Budimpešti, Madžarska), odgovori tako:
Člen 16 Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46 (Splošna uredba o varstvu podatkov) v povezavi s členom 5(1)(d) te uredbe
je treba razlagati tako, da nacionalni organ, pristojen za vodenje registra beguncev:
1.
mora na zahtevo popraviti osebne podatke o spolu begunca, ki jih je ta organ nepravilno vpisal, ko je bil ta begunec zaveden v ta register.
2.
lahko od osebe, ki zahteva popravek podatkov, zahteva predložitev dokazov za ugotovitev netočnosti teh podatkov ob upoštevanju namenov, za katere so bili zbrani ali obdelani, vendar od nje ne more zahtevati predložitve dokazov o tem, da je opravila operacijo spremembe spola.
(
1
)	Jezik izvirnika: angleščina.
(
i
)	Ime te zadeve je izmišljeno in ne ustreza imenu nobene od strank v postopku.
(
2
)	Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46 (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL 2016 L 119, str. 1; v nadaljevanju: SUVP).
(
3
)	Magyar Közlöny, 2007/83.
(
4
)	V skladu z Oxford Dictionary of English, Second Edition, Revised (2005), se lahko spolno nevtralni zaimki „they“, „them“ in „their“ uporabljajo „za osebo nedoločenega spola“. Da ne bi posegali v nalogo predložitvenega sodišča, da ugotovi dejstva v skladu s členom 267 PDEU, ti sklepni predlogi tožečo stranko naslavljajo temu ustrezno. To je zavesten odmik od prakse Evropskega sodišča za človekove pravice (v nadaljevanju: ESČP), ki v svojih sodbah o vprašanjih spolne identitete ne glede na izid postopka, ki teče pred njim, uporablja zaimke, ki jih pritožnice uporabijo v svojih vlogah.
(
5
)	Glej zlasti sodbi z dne 6. aprila 2017, A. P., Garçon in Nicot proti Franciji (CE:ECHR:2017:0406JUD007988512), in z dne 11. oktobra 2018, S. V. proti Italiji (CE:ECHR:2018:1011JUD005521608).
(
6
)	Kraljevina Belgija, Kraljevina Danska, Irska, Helenska republika, Republika Malta, Portugalska republika in Kraljevina Švedska.
(
7
)	Sodba 6/2018, (VI. 27.).
(
8
)	CE:ECHR:2020:0716JUD004088817.
(
9
)	Magyar Közlöny 2017/30.
(
10
)	Ki določa, da države članice upravičencem do statusa begunca izdajo dovoljenje za prebivanje.
(
11
)	V skladu s katerim države članice upravičencem do statusa begunca izdajo potovalne dokumente za namen potovanja izven njihovega ozemlja.
(
12
)	Direktiva 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite (prenovitev) (UL 2011, L 337, str. 9).
(
13
)	Glej zlasti sodbi z dne 16. julija 2020, Rana proti Madžarski (CE:ECHR:2020:0716JUD004088817), in z dne 22. junija 2023, R. K. proti Madžarski (CE:ECHR:2023:0622JUD005400620).
(
14
)	Sodba z dne 8. junija 2017, Freitag (C‑541/15, EU:C:2017:432; v nadaljevanju: sodba Freitag).
(
15
)	Glej po analogiji sodbo z dne 17. februarja 2022, Y proti Poljski (CE:ECHR:2022:0217JUD007413114).
(
16
)	Sodba z dne 20. decembra 2017, Nowak (C‑434/16, EU:C:2017:994; v nadaljevanju: sodba Nowak).
(
17
)	Glej zlasti sodbo z dne 11. julija 2002, Christine Goodwin proti Združenemu kraljestvu (CE:ECHR:2002:0711JUD002895795, točke od 86 do 93).
(
18
)	Sodbi z dne 15. septembra 2011, Unió de Pagesos de Catalunya (C‑197/10, EU:C:2011:590, točke od 16 do 18), in z dne 26. septembra 2019, UTEP 2006. (C‑600/18, EU:C:2019:784, točka 17).
(
19
)	Spis, ki ga je predložitveno sodišče posredovalo Sodišču, vsebuje dokumente in dokaze, predložene med azilnim postopkom, ki se obširno sklicujejo na transspolno identiteto tožeče stranke. Čeprav v odločbi o priznanju statusa begunca tožeči stranki niso navedeni natančni razlogi, na katerih je temeljila, se zdi, da je bil tožeči stranki status begunca priznan zaradi dejanj preganjanja v zvezi z njeno transspolno identiteto, kar mora preveriti predložitveno sodišče. Glej po analogiji člen 10(1)(d) Direktive 2011/95.
(
20
)	Glej besedilo prvega vprašanja.
(
21
)	Glej sodbo z dne 16. decembra 1981, Foglia (244/80, EU:C:1981:302, točki 18 in 19).
(
22
)	Na obravnavi je zastopnik tožeče stranke navedel, da je zahteva za spremembo imena povezana z zahtevo za spremembo spola. Madžarska vlada v svojem pisnem stališču trdi, da sprememba imena ni povezana s spremembo spola. Generalni pravobranilec J. Richard de la Tour je v svojih sklepnih predlogih v zadevi Asociaţia Accept in drugi (C‑4/23, EU:C:2024:385, točke od 59 do 64) menil, da je priznanje spremembe imena mogoče ločiti od priznanja spremembe spola, „čeprav se zdi, da je ime povezano s spolom, ki se razlikuje od tistega, s katerim se sociološko povezuje spol, ki je bil vpisan ob rojstvu“.
(
23
)	Sodbo Freitag je po analogiji težko uporabiti za okoliščine obravnavane zadeve. Ta sodba se nanaša na temeljno pravico državljanov Unije do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic v skladu s členom 21 PDEU. Kot izhaja iz točke 18 teh sklepnih predlogov, je predložitveno sodišče izrecno izključilo upoštevnost državljanstva Unije tožeče stranke za spor, ki ga obravnava. Prav tako se zdi, da ta zadeva ne vsebuje nobenega čezmejnega elementa. Ker se o tem ni razpravljalo, Sodišču predlagam, da o tem ne odloča. Glej tudi sklepne predloge generalnega pravobranilca J. Richarda de la Toura v zadevi Asociaţia Accept in drugi (C‑4/23, EU:C:2024:385, točke 40, 89 in 90) in sodbo z dne 14. decembra 2021, Stolichna obshtina, rayon Pancharevo (C‑490/20, EU:C:2021:1008, točka 42 in navedena sodna praksa), v katerih je poudarjena upoštevnost državljanstva Unije v primerljivih kontekstih.
(
24
)	Sodba z dne 5. junija 2023, Komisija/Poljska (Neodvisnost in zasebno življenje sodnikov) (C‑204/21, EU:C:2023:442, točka 332).
(
25
)	Sodba z dne 2. marca 2023, Norra Stockholm Bygg (C‑268/21, EU:C:2023:145, točka 26 in navedena sodna praksa). Člen 2(3) SUVP vsebuje dodatno izjemo glede obdelave osebnih podatkov s strani institucij, organov, uradov in agencij Unije. Člen 2(2) SUVP se razlaga ozko: glej sodbo z dne 16. julija 2020, Facebook Ireland in Schrems (C‑311/18, EU:C:2020:559, točka 84 in navedena sodna praksa).
(
26
)	Sodba z dne 4. maja 2023, Österreichische Datenschutzbehörde in CRIF (C‑487/21, EU:C:2023:369, točka 23).
(
27
)	Glej po analogiji sodbo z dne 17. julija 2014, YS in drugi (C‑141/12 in C‑372/12, EU:C:2014:2081, točka 38 in navedena sodna praksa).
(
28
)	Izvorno zakonita obdelava točnih podatkov lahko sčasoma postane nezdružljiva s SUVP, če so podatki neprimerni, neustrezni ali ne več ustrezni ali pretirani glede na te namene in pretečen čas. Sodba z dne 24. septembra 2019, GC in drugi (Odstranitev povezav do občutljivih podatkov) (C‑136/17, EU:C:2019:773, točka 74 in navedena sodna praksa).
(
29
)	Sodba z dne 4. julija 2023, Meta Platforms in drugi (Splošni pogoji uporabe družbenega omrežja) (C‑252/21, EU:C:2023:537, točka 90 in navedena sodna praksa).
(
30
)	Sodba z dne 5. junija 2023, Komisija/Poljska (Neodvisnost in zasebno življenje sodnikov)(C‑204/21, EU:C:2023:442, točke od 335 do 337).
(
31
)	Zdi se, da obdelava podatkov tožeče stranke in vpis njenega spola v azilni register ne spadata med posebne vrste osebnih podatkov, katerih obdelava je prepovedana v skladu s členom 9(1) SUVP. Podatke o spolu osebe po mojem mnenju ni mogoče enačiti z „genetski[mi] podatk[i]“ ali „podatk[i] v zvezi s posameznikovim spolnim življenjem ali spolno usmerjenostjo“.
(
32
)	V tem smislu glej sodbo z dne 12. januarja 2023, Österreichische Post (Informacije o uporabnikih osebnih podatkov) (C‑154/21, EU:C:2023:3, točka 44).
(
33
)	Člen 79(1) SUVP določa, da ima, brez poseganja v katero koli razpoložljivo upravno ali izvensodno sredstvo, posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki in dejanje obdelave osebnih podatkov, pravico do učinkovitega pravnega sredstva, kadar meni, da so bile njegove pravice iz te uredbe kršene zaradi obdelave teh osebnih podatkov, ki ni bila v skladu s to uredbo.
(
34
)	Po analogiji glej sodbo Nowak (točka 53). Točnost podatkov se presoja za vsak primer posebej ob upoštevanju vseh upoštevnih okoliščin.
(
35
)	Glej odstavek 81(c) zakona o pravici do azila.
(
36
)	Glej odstavek 82(f) zakona o pravici do azila.
(
37
)	Neskladje med razlogi za priznanje statusa begunca tožeči stranki in vpisom njenega spola kot „ženskega“ v azilni register je tudi v nasprotju s pravico do dobrega upravljanja. Čeprav se člen 41(1) Listine ne nanaša na države članice, je pravica do dobrega upravljanja, določena v tej določbi, izraz splošnega načela prava Unije, ki ga morajo države članice spoštovati pri izvajanju tega prava, vključno z Direktivo 2011/95. Sodba z dne 10. februarja 2022, Bezirkshauptmannschaft Hartberg‑Fürstenfeld (Zastaralni rok) (C‑219/20, EU:C:2022:89, točki 36 in 37).
(
38
)	Glej uvodno izjavo 10 SUVP.
(
39
)	Raba izraza „prilagodile“ v členu 6(2) SUVP razkriva, da je cilj te določbe omogočiti državam članicam, da ohranijo ali uvedejo posebne določbe o obdelavi osebnih podatkov pri opravljanju nalog, ki se izvajajo v javnem interesu, ali pri izvajanju javne oblasti. Zato ne more delovati tako, da bi omejeval polni učinek pravic in obveznosti, določenih drugje v tej uredbi: glej uvodno izjavo 10 SUVP.
(
40
)	Sodba z dne 20. oktobra 2022, KoalitsiaDemokratichna Bulgaria – Obedinenie (C‑306/21, EU:C:2022:813, točka 50).
(
41
)	Glej zlasti člen 21(1) SUVP, ki se nanaša na pravico do ugovora v okviru obdelave osebnih podatkov na podlagi člena 6(1), točka (e) ali (f), te uredbe. Glej tudi člen 13(1)(d) in (2)(b), člen 17(1)(b) in člen 20(1)(a) SUVP, ki se nanašajo na posamezne točke člena 6(1) SUVP.
(
42
)	Glej uvodno izjavo 59, ki določa, da „bi bilo treba [zagotoviti] načine za lažje uresničevanje pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, iz te uredbe, vključno z mehanizmi, s katerimi se zahtevajo in po potrebi brezplačno pridobijo zlasti dostop do osebnih podatkov in popravek ali izbris osebnih podatkov ter uresničuje pravica do ugovora. Upravljavec bi zato moral omogočiti tudi elektronsko vlaganje zahtev, zlasti kadar se osebni podatki obdelujejo z elektronskimi sredstvi. Upravljavec bi moral biti zavezan, da na zahtevo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, odgovori brez nepotrebnega odlašanja in najpozneje v enem mesecu in da v primeru, ko ne namerava izpolniti take zahteve, to utemelji“.
(
43
)	Po analogiji glej sodbo z dne 21. junija 2022, Ligue des droits humains (C‑817/19, EU:C:2022:491, točka 112), v kateri je Sodišče opozorilo, da temeljne pravice iz členov 7 in 8 Listine niso absolutne, temveč jih je treba upoštevati glede na njihovo funkcijo v družbi.
(
44
)	Glej sklepne predloge generalnega pravobranilca M. Bobka v zadevi J & S Service (C‑620/19, EU:C:2020:649, točka 130) o „odprtem besedilu“ člena 23(1)(e) SUVP. Čeprav je treba omejitve razlagati ozko, raba besede „zlasti“ v členu 23(1)(e) SUVP ne omejuje te določbe na zadeve, opisane v njej, temveč vključuje „druge pomembne cilje v splošnem javnem interesu Unije ali države članice“. Glede ozke razlage omejitev v skladu s členom 23 SUVP glej sodbo z dne 6. oktobra 2020, La Quadrature du Net in drugi (C‑511/18, C‑512/18 in C‑520/18, EU:C:2020:791, točka 210). Glej tudi poglavje 3 Smernic Evropskega odbora za varstvo podatkov 10/2020 o omejitvah iz člena 23 SUVP, različica 2.1., sprejete 13. oktobra 2021. https://www.edpb.europa.eu/system/files/2021-10/edpb_guidelines202010_on_art23_adopted_after_consultation_en.pdf.
(
45
)	V skladu z uvodno izjavo 73 SUVP se „[o]mejitve glede posebnih načel in pravic do obveščenosti, dostopa in popravka […] osebnih podatkov […] lahko uvedejo s pravom Unije ali pravom držav članic, če je to v demokratični družbi potrebno in sorazmerno zaradi zaščite […] vodenja javnih registrov iz razlogov splošnega javnega interesa […]. Te omejitve bi morale biti skladne z zahtevami iz Listine in [EKČP].“
(
46
)	To v bistvu odraža člen 52(1) Listine.
(
47
)	Glej po analogiji sodbo z dne 31. januarja 2023, Y proti Franciji (CE:ECHR:2023:0131JUD007688817, točka 89).
(
48
)	Kar mora preveriti predložitveno sodišče.
(
49
)	Glej po analogiji sodbo z dne 14. decembra 2023, Natsionalna agentsia za prihodite (C‑340/21, EU:C:2023:986, točka 60).
(
50
)	Glej po analogiji sodbo z dne 8. decembra 2022, Google (Odstranitev povezav do domnevno netočne vsebine) (C‑460/20, EU:C:2022:962, točka 68).
(
51
)	Iz spisa, ki ga je predložilo predložitveno sodišče, je razvidno, da ima na voljo tehtne dokaze, na podlagi katerih lahko ugotovi netočnost podatka, vpisanega v azilni register, ki se nanaša na spol tožeče stranke.
(
52
)	Glej sodbo z dne 6. aprila 2017, A. P., Garçon in Nicot proti Franciji (CE:ECHR:2017:0406JUD007988512, točka 131). Glej tudi sodbo z dne 19. januarja 2019, X in Y proti Romuniji (CE:ECHR:2021:0119JUD000214516, točka 165). Sodbe ESČP za Sodišče niso zavezujoče, ker Unija ni pristopila k EKČP. V skladu s členom 52(3) Listine mora Sodišče zagotoviti, da njegova razlaga člena 3(1) in člena 7 Listine zagotavlja raven varstva, ki ni nižja od tiste, ki jo določata člena 3 in 8 EKČP, kot ju razlaga ESČP. Glej po analogiji sodbo z dne 6. oktobra 2021, W. Ż. (Senat vrhovnega sodišča za izredni nadzor in javne zadeve – Imenovanje) (C‑487/19, EU:C:2021:798, točka 123 in navedena sodna praksa). Standard, ki ga je ESČP med drugim določilo v svoji končni sodbi z dne 6. aprila 2017, A. P., Garçon in Nicot proti Franciji (CE:ECHR:2017:0406JUD007988512), je torej upošteven za postopek pred predložitvenim sodiščem.
(
53
)	Glej po analogiji sodbo z dne 8. decembra 2022, Google (Odstranitev povezav do domnevno netočne vsebine) (C‑460/20, EU:C:2022:962, točka 68).