62022CJ0106_RES
Zadeva C‑106/22
Xella Magyarország Építőanyagipari Kft.
proti
Innovációs és Technológiai Miniszter
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Fővárosi Törvényszék (županijsko sodišče v Budimpešti, Madžarska))
Sodba Sodišča (drugi senat) z dne 13. julija 2023
„Predhodno odločanje – Prost pretok kapitala – Svoboda ustanavljanja – Uredba (EU) 2019/452 – Zakonodaja države članice, s katero se ustanavlja mehanizem pregleda tujih naložb v domača podjetja, za katera se šteje, da so ‚strateška‘ – Odločba, sprejeta na podlagi te zakonodaje, s katero se domači družbi prepoveduje, da bi pridobila vse deleže v drugi domači družbi – Družba, ki se prevzema, ki se šteje za ‚strateško‘ zaradi tega, ker je njena glavna dejavnost pridobivanje nekaterih osnovnih surovin, kot so gramoz, pesek in glina – Prevzemno podjetje, ki se šteje za ‚tujega vlagatelja‘, ker spada v skupino družb, katerih krovna družba ima sedež v tretji državi – Poseg ali nevarnost posega v državni interes, javno varnost, ali javni red države članice – Cilj zagotavljanja zanesljivosti oskrbe gradbenega sektorja z osnovnimi surovinami, zlasti na regionalni ravni“
Skupna trgovinska politika – Pregled neposrednih tujih naložb v Uniji – Uredba 2019/452 – Področje uporabe – Naložbe, ki jih izvedejo podjetja iz države članice, ki so pod odločilnim vplivom podjetja iz tretje države – Izključitev
(Uredba 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta)
(Glej točke od 32 do 34.)
Svoboda ustanavljanja – Družba, ki je ustanovljena v skladu z zakonodajo države članice in ima v tej držav članici statutarni ali dejanski sedež – Določitev povezave s pravnim redom države članice – Kraj statutarnega sedeža, glavne uprave ali glavni kraj poslovanja družb – Vzpostavitev pravice družbe, da se sklicuje na svobodo ustanavljanja – Merila – Kraj sedeža družbe in povezava s pravnim redom – Državljanstvo delničarjev – Nevplivanje
(člen 54 PDEU)
(Glej točke od 45 do 49.)
Vprašanja za predhodno odločanje – Pristojnost Sodišča – Meje – Vprašanje, postavljeno v zvezi s sporom, ki je omejen na eno samo državo članico – Prevzemna in prevzeta družba, ki imata državljanstvo iste države članice – Prevzemna družba, ki spada v skupino družb s sedežem, med drugim, v različnih državah članicah – Pristojnost glede na čezmejno lastniško strukturo družbe rezidentke, ki opravlja prevzem znotraj Unije
(člen 54 PDEU)
(Glej točke od 50 do 52 in 56.)
Svoboda ustanavljanja – Družbe – Pregled neposrednih tujih naložb v Uniji – Domača podjetja, za katera se šteje, da so strateška – Interes zagotavljanja oskrbe z osnovnimi surovinami – Domača družba, ki pridobi vse deleže v drugi domači družbi – Prevzeto podjetje, ki se zaradi svoje glavne dejavnosti, ki je povezana z oskrbo z osnovnimi surovinami, šteje za strateško – Prevzemno podjetje, ki se šteje za tujega vlagatelja, glede na to, da je udeleženo v skupini družb, katerih krovna družba ima sedež v tretji državi – Prevzem, ki je prepovedan zaradi tega, ker potencialno škoduje interesu zagotavljanja oskrbe – Nedopustnost
(členi od 49 do 54 PDEU)
(Glej točke 58, 60, 61, od 64 do 68 in 74 ter izrek.)
Povzetek
Janes és Társa je družba madžarskega prava, katere glavna dejavnost je pridobivanje gramoza, peska in gline v kamnolomu v kraju Lázi (okrožje Győr-Moson-Sopron, Pannonhalma, Madžarska).
Zaradi te dejavnosti je družba Janes és Társa opredeljena kot „strateško podjetje“ v smislu zakona, s katerim je bil uveden mehanizem pregleda tujih naložb. Njen tržni delež na madžarskem trgu proizvodnje zadevnih surovin naj bi znašal 0,52 %.
Xella Magyarország, je neka druga družba madžarskega prava, ki je del skupine družb, katere krovna družba ima sedež na Bermudih in ki na koncu pripada nekemu irskemu državljanu. Ta družba deluje na madžarskem trgu gradbenih materialov, njena glavna dejavnost pa je proizvodnja betonskih gradbenih elementov. Ta družba kupi približno 90 % letne proizvodnje družbe Janes és Társa za predelavo teh surovin v apneno-silikatne zidake v svoji tovarni v bližini kamnoloma.
Družba Xella Magyarország je v oktobru 2020 sklenila prodajno pogodbo za pridobitev 100‑odstotnega deleža družbe Janes és Társa ter je pristojnemu ministru predlagala, naj se seznani z zadevno transakcijo ali potrdi, da ta formalnost glede na njeno lastniško strukturo ni potrebna. Minister je z odločbo, sprejeto julija 2021, prepovedal izvršitev priglašenega pravnega posla, pri čemer je družbo Xella Magyarország opredelil kot „tujega vlagatelja“, ker je posredno v lasti družbe LSF10 XL Investments, registrirane na Bermudih.
Poleg tega je trdil, da sta varnost in predvidljivost pridobivanja in oskrbe s surovinami strateškega pomena, med drugim zaradi resnih motenj v delovanju svetovnih dobavnih verig, ki jih je povzročila pandemija covida-19. Poudaril je, da pri proizvodnji granulatov, kot so pesek, gramoz in zdrobljeni kamen, za gradbeni sektor že prevladujejo madžarski proizvajalci s tujim kapitalom. Zato naj bi, če bi bila družba Janes és Társa posredno v lasti družbe, registrirane na Bermudih, to pomenilo dolgoročno tveganje za zanesljivost oskrbe gradbenega sektorja s surovinami, kakršne so v postopku v glavni stvari, kar bi lahko škodilo „državnemu interesu“ v širšem smislu.
Sodišče je v sodbi ugotovilo, da določbe Pogodbe DEU na področju svobode ustanavljanja nasprotujejo zadevnemu mehanizmu pregleda tujih naložb. Ta mehanizem namreč omogoča, da se prepove pridobitev lastništva družbe rezidentke, za katero se šteje, da je strateška, s strani druge družbe rezidentke, ki spada v skupino družb s sedežem v več državah članicah, v kateri ima podjetje iz tretje države odločilen vpliv. Sodišče je tako zavrnilo trditev madžarske vlade, da taka pridobitev škoduje ali bi lahko škodovala interesu države, da zagotovi zanesljivost oskrbe gradbenega sektorja, zlasti na lokalni ravni, z osnovnimi surovinami.
Presoja Sodišča
Na prvem mestu je Sodišče ugotovilo, da nacionalna zakonodaja, ki organom države članice omogoča, da družbi iz Unije iz razlogov javne varnosti in javnega reda prepovedo pridobitev deleža v „strateški“ družbi rezidentki, ki bi prvonavedeni družbi omogočala izvajanje določenega vpliva na upravljanje in nadzor drugonavedene družbe, za to družbo iz Unije očitno pomeni omejitev svobode ustanavljanja, ki je v obravnavanem primeru še posebej resna.
Sodišče je nato preučilo, ali je to omejitev mogoče upravičiti z nujnim razlogom v splošnem interesu. V zvezi s tem je Sodišče opozorilo, da se v skladu z njegovo sodno prakso za tako utemeljitev zahteva, da je omejitev primerna za zagotovitev uresničitve zastavljenega cilja in da ne presega tega, kar je nujno za njegovo dosego.
V obravnavanem primeru bi poseben interes iz postopka v glavni stvari, ki se nanaša na zagotavljanje zanesljivosti in neprekinjenosti oskrbe gradbenega sektorja z nekaterimi osnovnimi surovinami, lahko spadal na področje uporabe člena 52(1) PDEU. V tej določbi je namreč določeno, da je omejitev svobode ustanavljanja mogoče upravičiti z razlogi javnega reda, javne varnosti ali javnega zdravja.
Iz sodne prakse pa izhaja, da lahko sicer države članice še naprej opredeljujejo zahteve glede javnega reda in javne varnosti glede na svoje nacionalne potrebe, vendar se lahko nanje sklicujejo le v primeru dejanske in dovolj resne grožnje, ki bi lahko prizadela temeljne interese družbe.
Kar zadeva posebej cilj, povezan z zanesljivostjo oskrbe gradbenega sektorja, zlasti na lokalni ravni, z nekaterimi osnovnimi surovinami, je Sodišče ugotovilo, da ta cilj ne more pomeniti razloga javne varnosti in zato z njim ni mogoče upravičiti omejitve svobode ustanavljanja iz postopka v glavni stvari, ki je v obravnavanem primeru še posebej resna. Ni namreč mogoče šteti, da tak cilj spada med „temeljne interese družbe“ v smislu sodne prakse Sodišča.
Poleg tega ni mogoče ugotoviti, da bi pridobitev, ki je z odločbo iz postopka v glavni stvari prepovedana, dejansko lahko povzročila „dejansko in dovolj resno grožnjo“ v smislu sodne prakse Sodišča. Po eni strani je namreč prevzemna družba že pred tem prevzemom kupovala približno 90 % zadevnih osnovnih surovin, ki jih je družba, ki se prevzema, proizvedla v kamnolomu, preostalih 10 % te proizvodnje pa so kupila lokalna gradbena podjetja. Po drugi strani je splošno znano, da imajo te osnovne surovine že po svoji naravi razmeroma nizko tržno vrednost, predvsem glede na stroške njihovega prevoza. Zato je treba ugotoviti, da je tveganje, da bo v praksi prišlo do izvoza znatnega dela proizvodnje teh osnovnih surovin, malo verjetno ali celo izključeno.