62011CJ0595
TIESAS SPRIEDUMS (otrā palāta)
2013. gada 18. aprīlī (
*1
)
“Tirdzniecības politika — Regula (EK) Nr. 1470/2001 — Regula (EK) Nr. 1205/2007 — Kopējais muitas tarifs — Tarifu klasifikācija — Kombinētā nomenklatūra — Galīgais antidempinga maksājums par kompakto luminiscējošo spuldžu importu — Galīgā antidempinga maksājuma piemērojamība attiecībā uz precēm, kas klasificētas antidempinga regulas tarifu apakšpozīcijā — Attiecīgā prece — Piemērošanas joma”
Lieta C-595/11
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši LESD 267. pantam, ko Finanzgericht Düsseldorf (Vācija) iesniedza ar lēmumu, kas pieņemts 2011. gada 16. novembrī un kas Tiesā reģistrēts 2011. gada 25. novembrī, tiesvedībā
Steinel Vertrieb GmbH
pret
Hauptzollamt Bielefeld.
TIESA (otrā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētāja R. Silva de Lapuerta [R. Silva de Lapuerta], tiesneši Dž. Arestis [G. Arestis] (referents), Ž. K. Bonišo [J.-C. Bonichot], A. Arabadžijevs [A. Arabadjiev] un Ž. L. da Krušs Vilasa [J. L. da Cruz Vilaça],
ģenerāladvokāts M. Vatelē [M. Wathelet],
sekretārs M. Aleksejevs [M. Aleksejev], administrators,
ņemot vērā rakstveida procesu un 2012. gada 5. decembra tiesas sēdi,
ņemot vērā apsvērumus, ko sniedza:
—
Steinel Vertrieb GmbH vārdā – H.-M. Wolffgang, Steuerberater, kā arī S. Kastner un J. Borggräffe, Rechtsanwälte,
—
Hauptzollamt Bielefeld vārdā – K. Greven, pārstāvis,
—
Eiropas Komisijas vārdā – H. van Vliet un T. Maxian Rusche, pārstāvji,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
1
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt Padomes 2001. gada 16. jūlija Regulu (EK) Nr. 1470/2001, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par tādu kompakto elektronisko luminiscējošo gāzizlādes spuldžu (CFL-i) importu, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (OV L 195, 8. lpp.), kas grozīta ar Padomes 2006. gada 1. septembra Regulu (EK) Nr. 1322/2006 (OV L 244, 1. lpp.; turpmāk tekstā – “Regula Nr. 1470/2001”), un Padomes 2007. gada 15. oktobra Regulu (EK) Nr. 1205/2007, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas, kuru veica saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu, nosaka antidempinga maksājumus par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes integrētu, elektronisku, kompaktu, luminiscējošu spuldžu (CFL-i) importu un attiecina tos uz šā paša ražojuma importu no Vjetnamas Sociālistiskās Republikas, Pakistānas Islāma Republikas un Filipīnu Republikas (OV L 272, 1. lpp.; turpmāk tekstā kopā ar Regulu Nr. 1470/2001 – “CFL-i regulas”).
2
Šis lūgums tika iesniegts tiesvedībā starp Steinel Vertrieb GmbH (turpmāk tekstā – “Steinel Vertrieb”) un Hauptzollamt Bielefeld (turpmāk tekstā – “Hauptzollamt”) saistībā ar strīdus preču, ko Steinel Vertrieb importējusi laišanai brīvā apgrozībā, klasifikāciju atbilstoši tarifu pozīcijām kombinētajā nomenklatūrā, kas iekļauta I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 1. lpp.), kas grozīta ar Padomes 2000. gada 31. janvāra Regulu (EK) Nr. 254/2000 (OV L 28, 16. lpp.; turpmāk tekstā – “KN”).
Atbilstošās tiesību normas
Pamatregula
3
Tiesību normas, kas regulē Eiropas Savienības veikto antidempinga pasākumu piemērošanu un kas attiecas uz tiesvedību pamatlietā, ir iekļautas Padomes 1995. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 56, 1. lpp.), kas grozīta ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 17. lpp.; turpmāk tekstā – “Pamatregula”).
4
Pamatregulas 1. panta 1., 2. un 4. punktā ir paredzēts:
“1.   Antidempinga nodevu [maksājumu] var piemērot visām precēm par dempinga cenām, kuru brīva apgrozība Kopienā rada zaudējumus.
2.   Preci uzskata par dempinga preci, ja to eksportē uz [Savienību] par cenu, kas parastās tirdzniecības operācijās eksportētājvalstī ir zemāka, salīdzinot ar līdzīgas preces cenu.
[..]
4.   Šajā regulā terminu “līdzīga prece” saprot kā preci, kas ir identiska, tas ir, vienāda ar attiecīgo preci, raugoties no visiem aspektiem, vai arī, ja šādas preces nav, ar to saprot citu preci, kuras īpašības ir ļoti līdzīgas attiecīgās preces īpašībām, kaut arī, raugoties no visiem aspektiem, tās nav identiskas.”
5
Pamatregulas 9. panta ar nosaukumu “Lietas izbeigšana, nesākot pasākumus; galīgo nodevu [maksājumu] uzlikšana” 4. punktā ir paredzēts:
“Ja fakti galīgi apliecina dempinga un tā radīto zaudējumu pastāvēšanu, un Kopienas interesēs ir iejaukties saskaņā ar 21. pantu, Padome pēc Komisijas priekšlikuma un konsultācijām ar Konsultatīvo komiteju [..] uzliek galīgo antidempinga nodevu. [..]”.
6
Šīs regulas 11. panta, kas attiecas uz pārskatīšanas procesu, 2.–4. punktā ir paredzēts:
“2.   Galīgā antidempinga pasākuma termiņš beidzas piecus gadus pēc tā uzlikšanas vai piecus gadus pēc datuma, kurā beidzās pēdējais pārskats par dempingu un zaudējumiem, ja vien pārskatā nekonstatē, ka pasākuma beigas var novest pie dempinga un zaudējumu turpināšanās vai atkārtošanās. Šādu termiņa beigu pārskatu sāk pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc Kopienas ražotāju pieprasījuma vai viņu vārdā iesniegta pieprasījuma, un pasākums paliek spēkā, kamēr nav zināmi šāda pārskata rezultāti.
[..]
3.   Ja uzskata par lietderīgu, pēc Komisijas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts pieprasījuma, vai pēc kāda eksportētāja vai importētāja pieprasījuma, ar noteikumu, ka pēc galīgā pasākuma ieviešanas ir pagājis attiecīgs laikposms vai vismaz viens gads, vai pēc Kopienas ražotāju pieprasījuma, kurā ir ietverti pietiekami pierādījumi, kas pamato nepieciešamību pēc šādas starpposma pārskata, var pārskatīt arī nepieciešamību turpināt pasākumu piemērošanu.
Starpposma pārbaudi uzsāk, ja pieprasījumā ir sniegti pietiekami pierādījumi tam, ka pasākuma turpmāka piemērošana, lai neitralizētu dempingu, ilgāk nav nepieciešama, un/vai nav domājams, ka zaudējumi turpināsies vai atkārtosies, ja pasākumu atceltu vai mainītu, vai ka ar esošo pasākumu nepietiek vai vairs nepietiek, lai neitralizētu dempingu, kas rada zaudējumus.
Ja izmeklēšanas pasākumus veic, ievērojot šo punktu, Komisija cita starpā var apsvērt, vai ar dempingu un zaudējumiem saistītie apstākļi ir ievērojami mainījušies un vai esošie pasākumi nodrošina cerētos rezultātus un novērš zaudējumus, kas ir konstatēti iepriekš saskaņā ar 3. pantu. Šajā sakarā, pieņemot galīgo lēmumu, ņem vērā visus būtiskos un pienācīgi dokumentētos pierādījumus.
4.   Pārskatu veic arī, lai konstatētu attiecīgās eksportētājvalsts to jauno eksportētāju dempinga individuālās starpības, kuri netika eksportējuši preci izmeklēšanas laikposmā, ar kuru pamatoti pasākumi.
Pārskatu uzsāk, ja jaunais eksportētājs vai ražotājs var parādīt, ka nav saistīts ar kādu no tiem eksportētājvalsts eksportētājiem vai ražotājiem, uz kuriem attiecas precei piemērotie antidempinga pasākumi, un ka tas faktiski ir eksportējis preci uz [Savienību] pēc iepriekšminētā izmeklēšanas laikposma, vai ja tas var nodemonstrēt, ka ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz [Savienību] ievērojamu ražojumu daudzumu.
[..]”
7
Minētās regulas 13. panta ar nosaukumu “Pasākumu apiešana” 1. punktā ir paredzēts:
“Saskaņā ar šo regulu uzlikto antidempinga maksājumu darbības jomu var paplašināt arī attiecībā uz nedaudz pārveidota vai nepārveidota līdzīga produkta importu no trešām valstīm vai uz nedaudz pārveidota līdzīga produkta vai šāda produktu sastāvdaļu importu no valsts, uz kuru attiecas pasākumi, ja notiek šo pasākumu apiešana. Antidempinga maksājumus, kuri nepārsniedz saskaņā ar 9. panta 5. punktu uzlikto atlikušo antidempinga maksājuma likmi, var attiecināt arī uz importu no uzņēmumiem, kas gūst labumu no atsevišķiem maksājumiem valstīs, uz kurām attiecas pasākumi, ja notiek šo pasākumu apiešana. Apiešanu definē kā pārmaiņas tirdzniecības modelī starp trešām valstīm un [Savienību] vai starp atsevišķiem uzņēmumiem valstī, kas pakļauta pasākumiem, un [Savienību], kuri izriet no prakses, procesa vai darba un kam bez maksājuma uzlikšanas nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma, ja ir pierādījumi, ka maksājuma koriģējošā ietekme mazinās līdzīgo produktu cenu un/vai daudzumu izteiksmē, un ja vajadzības gadījumā saskaņā ar 2. panta noteikumiem ir pierādījumi par dempingu attiecībā uz līdzīgam produktam agrāk noteiktajām normālajām vērtībām.
[..]”
8
Saskaņā ar šīs pašas regulas 14. panta 1. punktu:
“Pagaidu vai galīgās antidempinga nodevas tiek uzliktas ar regulu; dalībvalstis iekasē nodevas, ievērojot regulā par šādu nodevu ieviešanu noteikto iekasēšanas veidu, likmi un pārējos kritērijus. Šādas nodevas iekasē arī neatkarīgi no muitas nodevām, nodokļiem un citiem maksājumiem, ko parasti uzliek importam. [..]”
CFL-i regulas
9
Komisija ar savu 2001. gada 7. februāra Regulu Nr. 255/2001, ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu par tādu kompakto elektronisko luminiscējošo gāzizlādes spuldžu (CFL-i) importu, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (OV L 38, 8. lpp.), ieviesa pagaidu antidempinga maksājumu attiecībā uz šī veida preci, ko klasificē ar KN kodu ex 8539 31 90. Pēc tam šī veida precēm tika noteikts galīgais antidempinga maksājums, pamatojoties uz Regulu Nr. 1470/2001. Šī pēdējā minētā regula bija spēkā līdz 2008. gada 18. oktobrim.
10
Regulas Nr. 1470/2001 1. panta 1. punktā bija paredzēts:
“Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu tādu kompakto elektronisko luminiscējošo gāzizlādes spuldžu importam, kuras darbojas ar maiņstrāvu (ieskaitot elektroniskās kompaktās luminiscējošās gāzizlādes spuldzes, kas darbojas gan ar maiņstrāvu, gan līdzstrāvu) kurām ir viena vai vairākas stikla caurules, kurām visi apgaismes elementi un elektroniskie komponenti ir piestiprināti spuldzes pamatnei vai tajā ietverti, un kuru KN kods ir ex 8539 31 90 (TARIC kods 8539 31 90*91 līdz 2004. gada 10. septembrim un TARIC kods 8539 31 90*95 no 2004. gada 11. septembra), un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā”.
11
Pēc Padomes 2005. gada 6. jūnija Regulas (EK) Nr. 866/2005, ar ko galīgos antidempinga maksājumus, kurus ar Regulu Nr. 1470/2001 piemēroja Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kompakto elektronisko luminiscējošo gāzizlādes spuldžu (CFL-i) importam, attiecina uz tā paša ražojuma importu no Vjetnamas Sociālistiskās Republikas, Pakistānas Islāma Republikas un Filipīnu Republikas (OV L 145, 1. lpp.), pieņemšanas Regulā Nr. 1205/2007 pēc termiņa beigu pārskatīšanas, kuru veica saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 2. punktu, tika saglabāti ar Regulu Nr. 1470/2001 ieviestie pasākumi un tie tika attiecināti uz importu no citām valstīm.
12
Regulas Nr. 1205/2007 1. panta 1. punktā bija paredzēts:
“Ar šo tiek piemērots galīgais antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kompaktas elektroniskas luminiscējošas gāzizlādes spuldžu, kas darbojas ar maiņstrāvu (tostarp elektroniskas kompaktas luminiscējošas gāzizlādes spuldzes, kas darbojas gan ar maiņstrāvu, gan ar līdzstrāvu), ar vienu vai vairākām stikla caurulēm, ar visiem apgaismes elementiem un elektroniskām sastāvdaļām, kas piestiprinātas spuldzes pamatnei vai integrētas spuldzes pamatnē, ko klasificē ar KN kodu ex 8539 31 90 (TARIC kods 8539 31 90 95), importam”.
Pamatlieta un prejudiciālie jautājumi
13
Steinel Vertrieb ir izveidojusi gaismas detektoru, kas aprīkots ar adaptētu kontroles programmu. Uz šī izstrādājuma pamata tā ir izstrādājusi un patentējusi sensoru (turpmāk tekstā – “gaismmaiņas slēdzis”), kas paredzēts, lai apgādātu [ar enerģiju] spuldzes un ļautu automātiski tās ieslēgt un izslēgt atkarībā no dabiskā apgaismojuma, turklāt šīs darbības neietekmē pašas spuldzes radītais apgaismojums.
14
2007. un 2008. gadā Steinel Vertrieb no Ķīnas importēja energoefektīvās spuldzes, kas aptvertas ar preču zīmi Sensor Light Plus un kuru jauda ir attiecīgi 11, 15 un 18 vati (W), un deklarēja tās KN apakšpozīcijā 8539 39 00 laišanai brīvā apgrozībā, nemaksājot muitas nodevu. No iesniedzējtiesas lēmuma izriet, ka ar preču zīmi Sensor Light Plus aptvertās preces ir maiņstrāvas luminiscējošās spuldzes, ko veido spirālveida termokatoda luminiscējoša caurule, kas ievietota aizsargstiklā un aprīkota ar spuldzes cokolu, kurā atrodas drosele un Steinel Vertrieb izstrādāts un patentēts gaismmaiņas slēdzis.
15
Pēc pārbaudes veikšanas Hauptzollamt uzskatīja, ka Steinel Vertrieb importētās energoefektīvās spuldzes ir klasificējamas KN apakšpozīcijā 8539 31 90 un ka tādēļ uz šo spuldžu importu attiecas CFL-i regulās paredzētais antidempinga maksājums. Līdz ar to Hauptzollamt ar 2010. gada 31. marta, 17. maija, 13. jūlija un 30. augusta lēmumiem piemēroja Steinel Vertrieb antidempinga maksājumu par kopējo summu EUR 485 240,07 apmērā.
16
Iesniedzējtiesa precizē, ka Steinel Vertrieb ir paskaidrojusi un Hauptzollamt šajā ziņā to nav apstrīdējusi, ka laikā, kad ar Regulu Nr. 255/2001 tika ieviests pagaidu antidempinga maksājums, vienīgi Steinel Vertrieb un Osram GmbH (turpmāk tekstā – “Osram”) Savienībā ražoja luminiscējošās spuldzes ar gaismmaiņas slēdzi. Ķīnā šajā laikā tika ražotas vienīgi luminiscējošās spuldzes bez šī veida slēdža.
17
Hauptzollamt apgalvo, ka Steinel Vertrieb importētās kompaktās luminiscējošās spuldzes ir jāklasificē KN apakšpozīcijā 8539 31 90 tādēļ, ka tās ir maiņstrāvas kompaktās luminiscējošās spuldzes. Šī iemesla dēļ attiecībā uz minētajām precēm ir piemērojams CFL-i regulās paredzētais antidempinga maksājums.
18
Šādos apstākļos Finanzgericht Düsseldorf nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Vai [CFL-i regulas] ir jāinterpretē tādējādi, ka tās attiecas arī uz Steinel Vertrieb importētajām un [iesniedzējtiesas lēmumā] sīkāk raksturotajām kompaktajām luminiscējošajām spuldzēm ar gaismmaiņas slēdzi?”
Par prejudiciālo jautājumu
19
Iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai fakts, ka Steinel Vertrieb importētās kompaktās luminiscējošās spuldzes ar gaismmaiņas slēdzi atbilst KN kodam ex 8539 31 90, nozīmē CFL-i regulās paredzētā antidempinga maksājuma piemērošanu.
Lietas dalībnieku argumenti
20
Steinel Vertrieb būtībā apgalvo, ka tad, kad 2001. gadā tika ieviests antidempinga maksājums, apstrīdētās preces Ķīnā netika ražotas. Pasaules mērogā vienīgi Steinel Vertrieb un Osram bija iesniegušas patentu pieteikumus attiecībā uz elektrisko ierīču, kas aprīkotas ar gaismmaiņas slēdžiem, ražošanu. Tā uzsver faktu, ka gan no CFL-i regulu jēgas, gan to mērķa izriet, ka tajās ir paredzētas tikai vienkāršas energoefektīvās spuldzes. Turpretim preces pamatlietā esot augstākās kvalitātes un ekskluzīvas preces, kas neradot kaitējumu Eiropas ražotājiem, ņemot vērā, ka vienīgi Osram ražojot salīdzināmas preces. Turklāt šīm precēm raksturīgā sensora tehnika un gaismmaiņas slēdzis esot patentēti, un Ķīnā vai Savienībā neeksistējot identiskas preces. Līdz ar to iejaukšanās Savienības interesēs neesot nepieciešama.
21
Steinel Vertrieb ieskatā pasākuma starpposma pārbaude saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 3. punktu neesot tikusi pieprasīta, ņemot vērā, ka attiecīgās preces pamatlietā vairāku gadu laikā tika klasificētas KN apakšpozīcijā 8539 39 00 bez jebkādiem iebildumiem no valsts kompetento iestāžu puses.
22
Komisija uzskata, ka Tiesai ir jāņem vērā tāds faktisko apstākļu konteksts, kā to ir definējusi iesniedzējtiesa. Tā esot nolēmusi, ka Steinel Vertrieb importētās luminiscējošās spuldzes ir klasificējamas KN apakšpozīcijā 8539 31 90 un attiecīgi tās ietilpst CFL-i regulu piemērošanas jomā.
23
Komisija uzskata, ka CFL-i regulu formulējums ir skaidrs un līdz ar to tas pieļauj tikai vienu interpretāciju. Tā noraida attiecīgās tiesību normas teoloģisko interpretāciju, jo tās ieskatā šāds pētījums ir nepiemērots, lai noteiktu antidempinga regulas piemērošanas jomu. Ja muitas iestādēm katrā konkrētajā gadījumā būtu jānosaka, vai tas, ka kāda prece ietilpst antidempinga regulas piemērošanas jomā, patiešām atbilst šīs regulas mērķim un tās pastāvēšanas iemeslam, valsts muitas iestādes vairs nevarētu veikt savus pienākumus. Tāds pienākums esot nesaderīgs ar muitas administrācijas darbības prasībām.
24
Turklāt Komisija uzskata, ka iesniedzējtiesas konstatētajiem faktiskajiem apstākļiem, saskaņā ar kuriem pagaidu antidempinga maksājuma ieviešanas laikā apstrīdētās luminiscējošās spuldzes tika ražotas nevis Ķīnā, bet vienīgi Savienībā, nav nekādas nozīmes, lai noteiktu, vai ar CFL-i regulām ieviestais antidempinga maksājums ir piemērojams attiecībā uz konkrētām luminiscējošām spuldzēm pamatlietā.
25
Šajā ziņā Komisija uzskata, ka nav neparasti, it īpaši, ja runa ir par tādām patēriņa precēm, kuru koncepcija ātri attīstās, ka antidempinga regulas piemērošanas jomas definēšana šajā ziņā ir vispārīga, ka tā aptver arī preces, kuras šīs regulas pieņemšanas brīdī vēl neeksistē vai arī vēl netiek ražotas valstī, kas nodarbojas ar dempingu. Šādos apstākļos pamatlietas kontekstā CFL-i regulu piemērošanas joma neesot ierobežoti attiecināma tikai uz luminiscējošām spuldzēm, kuras Ķīnā jau tika ražotas šo tiesību normu spēkā stāšanās laikā.
26
Komisija piebilst, ka antidempinga regulā tās piemērošanas joma ir jādefinē abstrakti un vispārēji, norādot tās aptvertās preces vai nu ar KN koda palīdzību, vai nu norādot citas raksturīgās iezīmes gadījumā, ja šis kods nav precīzs.
Tiesas vērtējums
27
No iesniedzējtiesas lēmuma izriet, ka apstrīdētās preces ir klasificējamas KN apakšpozīcijā 8539 31 90 un ka šīm precēm piemīt arī citas raksturīgās pamatiezīmes, kas izklāstītas CFL-i regulu 1. panta 1. punktā.
28
Vispirms ir jāatgādina, ka saskaņā ar pastāvīgo judikatūru LESD 267. pantā noteiktā procedūra ir balstīta uz skaidru funkciju sadali starp valstu tiesām un Tiesu tā, ka tikai valsts tiesa, kurā tiek izskatīta lieta un kurai jāuzņemas atbildība par pieņemamo tiesas lēmumu, ir tā, kurai, ņemot vērā lietas īpatnības, ir jāizvērtē gan tas, vai sprieduma taisīšanai ir vajadzīgs prejudiciāls nolēmums, gan Tiesai uzdoto jautājumu piemērotība (skat. 2010. gada 11. februāra spriedumu lietā C-373/08 Hoesch Metals and Alloys, Krājums, I-951. lpp., 59. punkts).
29
Šādos apstākļos prejudiciālā jautājuma vērtējums nav jāpaplašina, lai noskaidrotu, vai Steinel Vertrieb importētās apstrīdētās preces ietilpst CFL-i regulu piemērošanas jomā saistībā ar pamatiem, kurus iesniedzējtiesa nav norādījusi, proti, saistībā ar valsts kompetento iestāžu veiktās attiecīgo preču pamatlietā klasifikācijas KN tarifu pozīcijā vērtējumu (pēc analoģijas skat. iepriekš minēto spriedumu lietā Hoesch Metals and Alloys, 60. punkts). Līdz ar to no iesniedzējtiesas lēmuma ir jāsecina, ka valsts tiesa saistībā ar šo ir atturējusies uzdot Tiesai jautājumu (šajā ziņā skat. 1994. gada 2. jūnija spriedumu lietā C-30/93 AC-ATEL Electronics, Recueil, I-2305. lpp., 19. punkts).
30
Ir jāatgādina, ka saskaņā ar Pamatregulas 14. panta 1. punktu antidempinga maksājumi tiek noteikti ar regulu un dalībvalstis tos iekasē, ievērojot regulā par šādu maksājumu ieviešanu noteikto iekasēšanas veidu, likmi un pārējos kritērijus.
31
Antidempinga regulu rezolutīvajā daļā, lai identificētu preces, attiecībā uz kurām šajās regulās paredz piemērot antidempinga maksājumu, tās tostarp ir aprakstītas, pamatojoties uz KN tarifu apakšpozīciju, kurā šīs preces ietilpst. Tomēr šāda norāde vienmēr nav pietiekama, lai ļautu precīzi identificēt antidempinga tiesiskajā regulējumā norādītās preces, ciktāl šo apakšpozīciju formulējums var nebūt precīzs. Šī iemesla dēļ antidempinga regulas rezolutīvās daļas tekstā preces, kurām piemērojams [antidempinga maksājums], ir aprakstītas, izmantojot papildu atšķirības kritērijus. Vienīgi tad, ja prece ir klasificēta antidempinga regulā paredzētajā KN apakšpozīcijā un ja tai vienlaikus piemīt visas attiecīgās preces iezīmes, kas ir jāizvērtē iesniedzējtiesai, šai precei ir piemērojams [antidempinga maksājums].
32
Pamatlietas kontekstā saskaņā ar CFL-i regulām galīgais antidempinga maksājums ir ieviests attiecībā uz tādu Ķīnas izcelsmes kompakto elektronisko luminiscējošo gāzizlādes spuldžu importu, kuras darbojas ar maiņstrāvu (ieskaitot elektroniskās kompaktās luminiscējošās gāzizlādes spuldzes, kas darbojas gan ar maiņstrāvu, gan līdzstrāvu), kurām ir viena vai vairākas stikla caurules, kurām visi apgaismes elementi un elektroniskie komponenti ir piestiprināti spuldzes pamatnei vai tajā ietverti un kuru KN kods ir ex 8539 31 90, kā arī attiecībā uz tādas pašas preces, kuras izcelsme ir Vjetnama, Pakistāna un Filipīnas, importu.
33
Šajā ziņā ir jānorāda, ka pats CFL-i regulu 1. panta 1. punkta formulējums un it īpaši tajā izmantotais precizējums “klasificē ar KN kodu ex 8539 31 90” ļauj secināt, ka kādas preces iespējamā klasifikācija šajā tarifu apakšpozīcijā automātiski neizraisa antidempinga maksājuma piemērošanu, pamatojoties uz šo tiesību normu (pēc analoģijas skat. 1993. gada 24. jūnija spriedumu lietā C-90/92 Dr. Tretter, Recueil, I-3569. lpp., 13. punkts, un 1996. gada 28. marta spriedumu lietā C-99/94 Birkenbeul, Recueil, I-1791. lpp., 15. punkts).
34
Šādu interpretāciju nevar izslēgt, pamatojoties uz nepieciešamību Savienībā vienoti piemērot muitas tiesisko regulējumu, kas izriet no attiecīgās tiesību normas gramatiskās interpretācijas. Šāda vienota piemērošana faktiski ir jānodrošina ar attiecīgā Savienības tiesiskā regulējuma skaidru, precīzu un pilnīgu formulējumu (skat. 1993. gada 1. aprīļa spriedumu lietā C-136/91 Findling Wälzlager, Recueil, I-1793. lpp., 14. punkts).
35
Šādu interpretāciju nevar izslēgt arī fakts, ka ieinteresētās personas var panākt regulu, ar kurām ievieš antidempinga maksājumus, pārskatīšanu atbilstoši Pamatregulas 11. pantam. Šī pārskatīšana var tikt attaisnota vienīgi noteiktos apstākļos (šajā ziņā skat. iepriekš minēto spriedumu lietā Findling Wälzlager, 15. punkts).
36
Tādējādi, kad galīgie antidempinga pasākumi ir spēkā, Pamatregulas 11. panta 3. un 4. punktā ir paredzēta iespēja veikt starpposma pārskatīšanu par šo pasākumu saglabāšanas iespēju, ja pieprasījumā, ko atbilstoši iesniedzis Savienības eksportētājs, importētājs vai ražotājs, ir ietverti pietiekami pierādījumi tam, ka pasākuma turpmāka piemērošana ilgāk nav nepieciešama vai ja jaunais eksportētājs, kas reģistrēts eksportētājvalstī, attiecībā uz kuru tiek veikti antidempinga pasākumi, var pierādīt, ka nav eksportējis attiecīgās preces izmeklēšanas laikposmā, ar kuru pamatoti pasākumi.
37
Turklāt ir jānorāda, ka saskaņā ar pastāvīgo judikatūru, lai interpretētu kādu Savienības tiesību normu, ir jāņem vērā ne vien tās teksts, bet arī tās konteksts un mērķi, ko īsteno tiesiskais regulējums, kura daļa tā ir (skat. iepriekš minēto spriedumu lietā Birkenbeul, 12. punkts).
38
Šajā ziņā tostarp no Pamatregulas 1. panta un 9. panta 4. punkta izriet, ka vienīgi tām precēm, kas bijušas antidempinga izmeklēšanas priekšmets, var tikt piemēroti antidempinga pasākumi tādēļ, ka ir ticis konstatēts, ka attiecīgās preces tiek eksportētas uz Savienību par cenu, kas ir zemāka nekā līdzīgu preču, kuras ir antidempinga izmeklēšanas priekšmets, cena.
39
Tādējādi gadījumā, kad runa ir par jauniem preču veidiem, kas antidempinga regulas pieņemšanas laikā nav ražoti valstī, uz kuru attiecas antidempinga izmeklēšana, kā to ir konstatējusi iesniedzējtiesa pamatlietā, antidempinga tiesību normu piemērošana attiecībā uz šiem jaunajiem preču veidiem ir atkarīga ne vien no to klasifikācijas KN kodu apakšpozīcijā, kas paredzēta šajā regulā, bet arī no tā, ka šīm precēm piemīt, kā tas ir minēts šī sprieduma 31. punktā, visas raksturīgās iezīmes, kas minētajā regulā ir norādītas to identifikācijas nolūkā.
40
Ja ir jākonstatē, ka jaunajiem preču veidiem, lai gan tos var klasificēt antidempinga regulā paredzētajā apakšpozīcijā, nepiemīt visas pārējās šajā regulā norādītās raksturīgas iezīmes, šīm precēm nevar piemērot antidempinga maksājumu, ja iepriekš nav ticis izvērtēts, vai arī šīs preces ir pārdotas Savienības tirgū par dempinga cenām.
41
Turklāt Pamatregulas 13. panta 1. punktā ir paredzēts, ka gadījumā, kad spēkā esošie antidempinga pasākumi tiek apieti, importējot no trešajām valstīm nedaudz pārveidotas vai nepārveidotas līdzīgas preces, kā arī nedaudz pārveidotas līdzīgas preces vai šādu preču sastāvdaļas no valsts, uz kuru attiecas pasākumi, var tikt uzsākta izmeklēšana, lai izvērtētu nepieciešamību attiecināt spēkā esošos pasākumus uz šādām līdzīgām precēm.
42
Tomēr ir jākonstatē, ka attiecībā uz šādiem jauniem preču veidiem CFL-i regulās paredzētos antidempinga maksājumus var piemērot, ja tiek konstatēts, ka papildus to klasifikācijai šajās regulās paredzētajā KN koda apakšpozīcijā tām piemīt arī tādas pašas raksturīgās iezīmes kā minētajās regulās sākotnēji paredzētajai precei.
43
Turpretim no visiem iepriekš minētajiem apsvērumiem izriet, ka CFL-i regulās paredzēto antidempinga maksājumu piemērošana, attiecinot uz jauniem preču veidiem, kuri, lai gan tiem piemīt tādas pašas raksturīgās pamatiezīmes kā tās, kas paredzētas šajās regulās, un kuri arī klasificējami ar KN kodu ex 8539 31 90, ir atšķirīgas preces tādēļ, ka tām piemīt papildu raksturīgās iezīmes, kas minētajās regulās nav precizētas, nav saderīga ar Pamatregulas mērķi un sistēmu un it īpaši ar tās 1. pantu un 11. pantu attiecībā uz pārskatīšanas procesu, kā arī 13. pantu attiecībā uz [pasākumu] apiešanu.
44
Lai noteiktu, vai runa ir par atšķirīgām precēm, tostarp ir jāizvērtē, vai tām piemīt tādas pašas tehniskās un fiziskās iezīmes, tāds pats galīgais pamata izmantojums un tāda pati saikne starp to kvalitāti un cenu. Šajā ziņā būtu jāizvērtē arī šo preču savstarpējā aizstājamība un konkurence starp tām.
45
Šādos apstākļos uz uzdoto jautājumu ir jāatbild, ka CFL-i regulas aptver visas preces, kurām ir tādas pašas raksturīgās pamatiezīmes kā tām, kuras paredzētas šajās regulās un kuras arī ir klasificējamas KN koda apakšpozīcijā ex 8539 31 90. Iesniedzējtiesai ir jāizvērtē, vai tas attiecas uz konkrētajām precēm pamatlietā, lai gan tām ir pievienots gaismmaiņas slēdzis, vai arī konkrētās preces pamatlietā ir atšķirīgas preces tādēļ, ka tām piemīt papildu raksturīgās iezīmes, kas minētajās regulās nav precizētas.
Par tiesāšanās izdevumiem
46
Attiecībā uz lietas dalībniekiem šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto lietas dalībnieku izdevumi, nav atlīdzināmi
Ar šādu pamatojumu Tiesa (otrā palāta) nospriež:
Padomes 2001. gada 16. jūlija Regula (EK) Nr. 1470/2001, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par tādu kompakto elektronisko luminiscējošo gāzizlādes spuldžu (CFL-i) importu, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, kas grozīta ar Padomes 2006. gada 1. septembra Regulu (EK) Nr. 1322/2006, un Padomes 2007. gada 15. oktobra Regula (EK) Nr. 1205/2007, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas, kuru veica saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu, nosaka antidempinga maksājumus par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes integrētu, elektronisku, kompaktu, luminiscējošu spuldžu (CFL-i) importu un attiecina tos uz šā paša ražojuma importu no Vjetnamas Sociālistiskās Republikas, Pakistānas Islāma Republikas un Filipīnu Republikas, aptver visas preces, kurām ir tādas pašas raksturīgās pamatiezīmes kā tām, kuras paredzētas šajās regulās un kuras arī ir klasificējamas ar koda apakšpozīciju ex 8539 31 90 kombinētajā nomenklatūrā, kas iekļauta I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, kas grozīta ar Padomes 2000. gada 31. janvāra Regulu (EK) Nr. 254/2000. Iesniedzējtiesai ir jāizvērtē, vai tas attiecas uz konkrētajām precēm pamatlietā, lai gan tām ir pievienots gaismmaiņas slēdzis, vai arī konkrētās preces pamatlietā ir atšķirīgas preces tādēļ, ka tām piemīt papildu raksturīgās iezīmes, kas minētajās regulās nav precizētas.
[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – vācu.