62019TJ0684_RES
Apvienotās lietas T‑684/19 un T‑704/19
Magyar Energetikai és Közmű‑szabályozási Hivatal (MEKH)un
FGSZ Földgázszállító Zrt.
pret
Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūru
Vispārējās tiesas (otrā palāta paplašinātā sastāvā) 2022. gada 16. marta spriedums
Enerģētika – Regula (ES) 2017/459 – Komisijas pieņemtais tīkla kodekss, kurā ir ietverts “inkrementālās jaudas process” – ACER lēmums, ar kuru apstiprināta inkrementālās jaudas projekta īstenošana – Iebilde par prettiesiskumu – Komisijas kompetences neesamība – Regulas (EK) Nr. 715/2009 6. panta 11. punkts, 7. panta 3. punkts un 8. panta 6. punkts
Atcelšanas prasība – Fiziskas vai juridiskas personas – Pieņemamības nosacījumi – Energoregulatoru sadarbības aģentūras (ACER) lēmums, ar kuru apstiprināta inkrementālās jaudas projekta īstenošana dabasgāzes pārvades sistēmā – Tiesību akts, ar kuru izveidota ACER un kurā ir paredzēta iekšējā pārsūdzības procedūra attiecībā uz ACER lēmumu – Atcelšanas prasība, kas celta par ACER lēmumu, kamēr nav izmantota iekšējā pārsūdzības procedūra – Nepieņemamība
(LESD 263. panta piektā daļa; Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2019/942 34. apsvērums un 28. un 29. pants)
(skat. 29.–32., 35.–39., 41. un 42. punktu)
Iestāžu akti – Piemērošana laikā – Procesuālo tiesību normas – Materiālo tiesību normas – Atšķirība
(skat. 33. punktu)
Atcelšanas prasība – Prasība, kas vērsta pret Energoregulatoru sadarbības aģentūras (ACER) Apelācijas valdes lēmumu – Tiesību akts, ar kuru izveidota ACER un kurā ir izslēgta iespēja Vispārējā tiesā izvirzīt pamatus, kas nav tikuši izvirzīti minētajā valdē – Iebilde par prettiesiskumu, kas pirmoreiz ir izvirzīta atcelšanas prasībā – Pieņemamība
(LESD 263. un 277. pants; Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2019/942 29. pants)
(skat. 47.–51. punktu)
Iebilde par prettiesiskumu – Tvērums – Tiesību akti, uz kuru prettiesiskumu var atsaukties – Regula, kas nav tikusi apstrīdēta, pamatojoties uz LESD 263. pantu – Iebilde par prettiesiskumu, ko izvirzījusi valsts iestāde, kuras atcelšanas prasība nebūtu acīmredzami pieņemama – Pieņemamība
(LESD 263. panta ceturtā daļa un 277. pants; Komisijas Regula 2017/459)
(skat. 54. un 55. punktu)
Iebilde par prettiesiskumu – Tvērums – Tiesību akti, uz kuru prettiesiskumu var atsaukties – Vispārējs tiesību akts, kas ir apstrīdētā lēmuma pamatā – Juridiskas saiknes nepieciešamība starp apstrīdēto lēmumu un apstrīdēto vispārējo aktu
(LESD 277. pants)
(skat. 58. punktu)
Tiesību aktu tuvināšana – Tuvināšanas pasākumi – Kopējie noteikumi dabasgāzes iekšējam tirgum – Regula Nr. 715/2009 – Nosacījumi attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem – Komisijas pilnvaras izstrādāt tīkla kodeksus noteiktās jomās – Tvērums – Komisijas pieņemtais tīkla kodekss, kurā ir ietverts “inkrementālās jaudas process” – Nepieļaujamība
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 715/2009 6. panta 11. punkta pirmā daļa un 8. panta 6. punkts; Komisijas Regulas 2017/459 22.–31. punkts; Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73)
(skat. 66.–74., 95.–97., 100., 102.–105., 109., 110., 114., 119., 123.–126., 128., 134. un 135. punktu)
Tiesību aktu tuvināšana – Tuvināšanas pasākumi – Kopējie noteikumi dabasgāzes iekšējam tirgum – Regula Nr. 715/2009 – Nosacījumi attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem – Tīkla kodeksu izveide – Komisijas regula, ar kuru izveidots gāzes pārvades sistēmu jaudas piešķiršanas mehānismu tīkla kodekss – Inkrementālās jaudas procesa īstenošana – Pasākums, lai nodrošinātu dabasgāzes iekšējā tirgus pareizu darbību – Juridiskais pamats – LESD 114. pants
(LESD 114. pants; Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 715/2009 1. pants; Komisijas Regulas 2017/459 22.–31. pants)
(skat. 83.–88. punktu)
Eiropas Savienības iestādes – Pilnvaru īstenošana – Komisijai piešķirtās pilnvaras pieņemt deleģētos aktus – Pienākums negrozīt pamata leģislatīvā akta būtiskos elementus – Pamatregula, ar kuru Komisijai ir piešķirtas pilnvaras pieņemt tīkla kodeksus noteiktās jomās – Tīkla kodekss, kas ietver noteikumus attiecībā uz jomu, kura nav paredzēta pamatregulā – Nepieļaujamība – Grozījums, kas attiecas uz pamatregulas būtisku elementu
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 715/2009 6. panta 11. punkta otrā daļa, 7. panta 3. punkts un 8. panta 6. punkta g) apakšpunkts; Komisijas Regulas 2017/459 22.–31. pants; Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73)
(skat. 137.–141. punktu)
Rezumējums
2015. gadā Ungārijas gāzes pārvades sistēmas operators FGSZ Földgázszállító Zrt. (turpmāk tekstā – “FGSZ”), kā arī attiecīgie operatori Bulgārijā, Rumānijā un Austrijā sāka reģionālās sadarbības projektu nolūkā palielināt enerģētisko neatkarību, ievedot gāzi no Melnās jūras. Šajā projektā bija paredzēts palielināt inkrementālo jaudu divos starpsavienojuma punktos, tostarp punktā starp Ungāriju un Austriju (turpmāk tekstā – “HUAT projekts”). Šajā sakarā FGSZ un attiecīgais Austrijas operators Gas Connect Austria GmbH (turpmāk tekstā – “GCA”) publicēja kopīgu novērtējuma ziņojumu atbilstoši Regulai 2017/459, ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas piešķiršanas mehānismu tīkla kodeksu (
1
).
Saskaņā ar šo pašu regulu (
2
)FGSZ formāli iesniedza Magyar Energetikai és Közmű‑szabályozási Hivatal (MEKH) – Ungārijas enerģētikas un sabiedrisko pakalpojumu regulatīvajai iestādei – HUAT projekta priekšlikumu, tajā pašā laikā uzsverot, ka tas neatbalsta šī projekta īstenošanu. Savukārt GCA iesniedza priekšlikumu Austrijas elektroenerģijas un dabasgāzes nozaru regulatīvajai iestādei Energie‑Control Austria für die Regulierung der Elektrizitäts- und Erdgaswirtschaft (E‑Control).
E‑Control apstiprināja HUAT projekta priekšlikumu, savukārt MEKH to noraidīja. Tā kā valsts regulatīvās iestādes nav panākušas savstarpēju vienošanos, Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūra (ACER) pati pieņēma lēmumu, apstiprinot HUAT projekta priekšlikumu (turpmāk tekstā – “sākotnējais lēmums”).
Gan MEKH, gan FGSZ iesniedza ACER Apelācijas valdei apelācijas par sākotnējo lēmumu. Tā kā minētā valde bija noraidījusi to apelācijas, MEKH (lietā T‑684/19) un FGSZ (lietā T‑704/19) cēla Vispārējā tiesā divas prasības atcelt šo noraidošo lēmumu, bet MEKH savā prasībā lūdza atcelt arī sākotnējo lēmumu. Prasības atbalstam MEKH citastarp izvirzīja iebildi par Regulas 2017/459 V nodaļas prettiesiskumu.
Savā spriedumā Vispārējās tiesas otrā palāta paplašinātā sastāvā atzīst MEKH atcelšanas prasību par nepieņemamu daļā, kurā tā ir vērsta pret sākotnējo lēmumu, tomēr apmierina MEKH izvirzīto iebildi par prettiesiskumu un līdz ar to atceļ ACER Apelācijas valdes lēmumu noraidīt apelāciju.
Vispārējās tiesas vērtējums
Vispirms Vispārējā tiesa atzīst MEKH atcelšanas prasību par nepieņemamu, ciktāl tā ir vērsta pret sākotnējo lēmumu. Šajā ziņā tā norāda, ka tādas prasības pieņemamība, ko fiziskas vai juridiskas personas ceļ pret ACER aktiem, kuru mērķis ir radīt tiesiskas sekas attiecībā uz šīm personām, ir jāizvērtē, ņemot vērā īpašu kārtību, kas ir paredzēta tiesību aktā, ar kuru izveidota šī aģentūra, proti, Regulā 2019/942 (
3
). Saskaņā ar minēto regulu atcelšanas prasību Vispārējā tiesā var celt tikai par ACER Apelācijas valdes lēmumu (
4
).
Savukārt, neraugoties uz faktu, ka ACER Apelācijas valdē MEKH nebija izvirzījusi iebildi par Regulas 2017/459 V nodaļas prettiesiskumu, Vispārējā tiesa atzīst par pieņemamu šo iebildi, kādu MEKH ir izvirzījusi tiesvedībā šajā tiesā. Proti, tā kā vienīgi Savienības tiesa ir pilnvarota konstatēt vispārpiemērojama tiesību akta prettiesiskumu (
5
), MEKH bija tiesīga izvirzīt šo iebildi pirmoreiz tiesvedībā Vispārējā tiesā, lai apstrīdētu ACER Apelācijas valdes noraidošā lēmuma spēkā esamību.
Runājot par šīs iebildes par prettiesiskumu pamatotību, Vispārējā tiesa vispirms norāda, ka ar Regulas 2017/459, ar kuru ir izveidots gāzes pārvades sistēmu jaudas piešķiršanas mehānismu tīkla kodekss, V nodaļu tiek ieviests inkrementālās jaudas process, kurā pārvades sistēmu operatoriem var rasties pienākums veikt ieguldījumus, kas ir nepieciešami inkrementālās jaudas izveidei tīklā. Proti, no paša formulējuma, kas izmantots minētajā V nodaļā (
6
), izriet, ka inkrementālās jaudas projektu iniciē, ja ir īstenojušies dažādi šajā nodaļā paredzētie nosacījumi, un tas nozīmē, ka pārvades sistēmu operatoriem rodas pienākums veikt šim nolūkam nepieciešamos ieguldījumus.
Turpinājumā Vispārējā tiesa pārbauda, vai, izstrādājot tīkla kodeksu, kurā ir paredzēts šāds inkrementālās jaudas izveides process, Komisija ir pārsniegusi pilnvaras, kas tai piešķirtas ar pamatregulu, proti, Regulu Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (
7
).
Ņemot vērā, ka saskaņā ar minēto pamatregulu Komisijai ir tiesības izstrādāt tīkla kodeksus tikai noteiktās izsmeļoši uzskaitītās jomās un ar nosacījumu, ka gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls (turpmāk tekstā – “ENTSO‑G”) vēl nav izstrādājis šādu kodeksu konkrētajā jomā (
8
), Vispārējā tiesa, pirmām kārtām, pārbauda, vai Regulas 2017/459 V nodaļa ir saistāma ar kādu no attiecīgajām jomām.
Šajā ziņā no pamatregulas gramatiskās interpretācijas izriet, ka tajā uzskaitītās jomas nevar ietvert jautājumu par inkrementālās jaudas izveidi tīklā. Tāpat minētās regulas kontekstuālā interpretācija liecina par atšķirību starp, no vienas puses, jomām, attiecībā uz kurām ENTSO‑G ir kompetence izstrādāt tīkla kodeksus, un, no otras puses, regulējumu, kas attiecas uz ieguldījumiem, kuri ir nepieciešami inkrementālās jaudas izveidei tīklā un attiecībā uz kuriem ENTSO‑G koordinē dalībvalstu kompetences īstenošanu. Turklāt Vispārējā tiesa norāda, ka tieši ar Direktīvu 2009/73 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (
9
) pārvades sistēmas operatoriem attiecīgā gadījumā tiek noteikts pienākums veikt ieguldījumus, kas nepieciešami šādas inkrementālās jaudas izveidei. Šajā sistēmā dalībvalstīm ir jānodrošina šī pienākuma ievērošana, savukārt ENTSO‑G vai Komisijai nav paredzēta normatīva kompetence šajā ziņā. Visbeidzot, neviens no pamatregulas motīviem neļauj identificēt mērķi piešķirt ENTSO‑G un tādējādi Komisijai pilnvaras izstrādāt tīkla kodeksu, kurā tiktu aptverts arī jautājums par ieguldījumiem, kas nepieciešami inkrementālās jaudas izveidei.
Tā kā Regulas 2017/459 V nodaļa nav saistāma ne ar vienu no pamatregulā izsmeļoši uzskaitītajām jomām, Vispārējā tiesa, otrām kārtām, pārbauda, vai Komisijai bija pilnvaras pieņemt noteikumus, kas reglamentē inkrementālās jaudas procesu, pamatojoties uz citām minētās pamatregulas normām, ar kurām Komisijai ir ļauts grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus saistībā ar tīkla kodeksu pieņemšanu (
10
).
Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru pamatregulējuma būtiskie elementi ir tie, kuru pieņemšanai ir jāizdara politiska izvēle, kas ietilpst paša Savienības likumdevēja atbildības jomā. Konkrētajā gadījumā Savienības likumdevējs ir izdarījis politisku izvēli, noteikumu par inkrementālās jaudas izveidi īstenošanu atstājot vienīgi dalībvalstu kompetencē, savukārt pilnvaras, kas atzītas ENTSO‑G un attiecīgi Komisijai jaudas sadales noteikumu jomā (
11
), attiecas tikai uz esošo jaudu tīklā. Tātad ar V nodaļu veiktais grozījums, ar kuru šīs pilnvaras ir paplašinātas, tās attiecinot arī uz inkrementālās jaudas izveidi, attiecas uz pamatregulas būtisku elementu.
Tādējādi, secinot, ka Komisijai nebija pilnvaru izveidot inkrementālās jaudas procesu, Vispārējā tiesa apmierina iebildi par prettiesiskumu un atzīst Regulas 2017/459 V nodaļu par nepiemērojamu. Tā kā ar Apelācijas valdes lēmumu par apelācijas noraidīšanu tika piemērota minētā nodaļa, Vispārējā tiesa turklāt apmierina atcelšanas prasības, ciktāl tās ir vērstas pret minēto lēmumu, atceļot šo lēmumu ar erga omnes iedarbību.
(
1
)	Komisijas Regulas (ES) 2017/459 (2017. gada 16. marts), ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas piešķiršanas mehānismu tīkla kodeksu un atceļ Regulu (ES) Nr. 984/2013 (OV 2017, L 72, 1. lpp.), 26. pants.
(
2
)	Regulas 2017/459 28. panta 1. punkts.
(
3
)	Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/942 (2019. gada 5. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūru (pārstrādāta redakcija) (OV 2019, L 158, 22. lpp.).
(
4
)	Regulas 2019/942 34. apsvērums un 28. un 29. pants.
(
5
)	LESD 277. pants.
(
6
)	Regulas 2017/459 22. panta 3. punkts.
(
7
)	Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 715/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 atcelšanu (OV 2009, L 211, 36. lpp.; turpmāk tekstā – “pamatregula”).
(
8
)	Pamatregulas 6. pants.
(
9
)	Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (OV 2009, L 211, 94. lpp.).
(
10
)	Pamatregulas 6. panta 11. punkta otrā daļa un 7. panta 3. punkts.
(
11
)	Pamatregulas 8. panta 6. punkta g) apakšpunkts.