62017CJ0663_RES
Apvienotās lietas C‑663/17 P, C‑665/17 P un C‑669/17 P
Eiropas Centrālā banka (ECB) u.c.
pret
AS “Trasta Komercbanka” u.c.
Tiesas (virspalāta) 2019. gada 5. novembra spriedums
Apelācija – Pieņemamība – Lietas dalībnieka pārstāvība Tiesā – Advokātam izdota pilnvara – Sabiedrības, kas ir apelācijas sūdzības iesniedzēja, likvidatora atsaukta pilnvara – Sabiedrības, kas ir apelācijas sūdzības iesniedzēja, izpildinstitūcijas tiesvedības turpināšana – Eiropas Savienības Pamattiesību harta – 47. pants – Tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību – Regula (ES) Nr. 1024/2013 – Kredītiestāžu prudenciālā uzraudzība – Lēmums par kredītiestādes licences anulēšanu – Eiropas Savienības Vispārējā tiesā celta prasība atcelt tiesību aktu – Pieņemamība – Sabiedrības, kurai anulēta licence, akcionāru tiešs skārums
Tiesvedība – Lietas dalībnieku pārstāvība – Privāttiesību juridiskas personas prasība – Advokātam izdota pilnvara – Pēc Eiropas Centrālās bankas lēmuma par kredītiestādes licences anulēšanu uzsākts kredītiestādes likvidācijas process – Minētās kredītiestādes likvidatora atsaukta advokātam izdota pilnvara – Šīs kredītiestādes iepriekšējās izpildinstitūcijas celta prasība atcelt šo lēmumu par licences anulēšanu – Likvidators interešu konflikta situācijā – Kredītiestādes pamattiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā – Prasības pieņemamība
(Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pants)
(skat. 57., 59.–62., 69.–79. punktu)
Prasība atcelt tiesību aktu – Fiziskas vai juridiskas personas – Tiesību akti, kas šīs personas skar tieši un individuāli – Tiešs skārums – Kritēriji – Lēmums par kredītiestādes licences anulēšanu – Minētā lēmuma eventuāli tiešās ietekmes uz minētās kredītiestādes akcionāru tiesisko stāvokli konstatēšana – Akcionāru tiesību saņemt dividendes un piedalīties šīs kredītiestādes pārvaldībā skāruma neesamība – Tieša skāruma neesamība – Nepieņemamība
(LESD 263. panta ceturtā daļa)
(skat. 102.–115. punktu)
Rezumējums
Atbildību par kredītiestādes, kurai pēc ECB lēmuma par tās licences anulēšanu uzsākts likvidācijas process, advokātam, lai pārsūdzētu šo lēmumu Savienības tiesā, izdotas pilnvaras atsaukšanu nevar uzticēt likvidatoram, kas atrodas interešu konflikta situācijā, neaizskarot šīs kredītiestādes pamattiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā, kas garantētas Savienības tiesību aktos
2019. gada 5. novembra spriedumā ECB/Trasta Komercbanka u.c. (apvienotās lietas C‑663/17 P, C‑665/17 P un C‑669/17 P) Tiesa (virspalāta) atcēla Vispārējās tiesas rīkojumu (
1
), ar kuru nupat minētā, pirmkārt, nosprieda, ka, tā kā prasību cēlušo sabiedrību vairs nepārstāv advokāts, kuram būtu likumīgi dots pilnvarojums Reglamenta (
2
) izpratnē, tai nav jāizskata tās prasība atcelt Eiropas Centrālās bankas (ECB) lēmumu par tai piešķirtās atļaujas (licences) anulēšanu (
3
) un, otrkārt, daļēji noraidīja ECB izvirzīto iebildi par nepieņemamību, ciktāl tā attiecās uz pārējo prasītāju, proti, vairāku šīs sabiedrības akcionāru, celto prasību.
Prasītāja AS “Trasta Komercbanka” ir Latvijā reģistrēta kredītiestāde, kas sniedz finanšu pakalpojumus, pamatojoties uz licenci, ko izsniegusi Finanšu un kapitāla tirgus komisija (turpmāk tekstā – “FKTK”). ECB, saņēmusi FKTK priekšlikumu anulēt “Trasta Komercbankas” licenci un saņēmusi pēdējās minētās apsvērumus, 2016. gada 3. martā pieņēma strīdīgo lēmumu (
4
). Pēc FKTK lūguma ar piekritīgās Latvijas tiesas 2016. gada 14. marta spriedumu tika uzsākts prasītājas likvidācijas process un tika iecelts likvidators. Minētā tiesa ar nepārsūdzamu spriedumu arī noraidīja šīs kredītiestādes pieteikumu, kurā tika lūgts saglabāt tās izpildinstitūcijas pārstāvības pilnvaras attiecībā uz pārskatīšanas pieteikuma iesniegšanu ECB administratīvajai pārskatīšanas padomei (
5
) un strīdīgā lēmuma pārsūdzēšanu Savienības tiesā. Laikrakstā “Latvijas Vēstnesis”2016. gada 17. martā tika publicēts sludinājums par prasītājas likvidācijas procesa uzsākšanu un par to, ka šīs kredītiestādes vadības vietā ir iecelts likvidators. Tajā pašā dienā šis likvidators pieņēma lēmumu par visu prasītājas izdoto pilnvaru atsaukšanu. Laikrakstā “Latvijas Vēstnesis”2016. gada 21. martā tika publicēts notāra sludinājums par to, ka ir atsauktas visas pilnvaras, kas izdotas pirms 2016. gada 17. marta. Pēc prasības par strīdīgā lēmuma pārskatīšanu noraidīšanas prasītāja un vairāki tās akcionāri 2016. gada 13. maijā cēla prasību Vispārējā tiesā, lūdzot atcelt strīdīgo lēmumu. ECB pret šo prasību izvirzīja iebildi par nepieņemamību.
Attiecībā uz apelācijas sūdzību lietā C‑669/17 P, ciktāl to iesniegusi prasītāja, Tiesa ir nospriedusi, ka Vispārējā tiesa ir pieļāvusi tiesību kļūdu, uzskatīdama, ka Latvijas tiesību aktu piemērošana neizraisīja šīs sabiedrības tiesību uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā aizskārumu, un no tā izsecinādama, ka advokātam, kas prasītājas vārdā bija cēlis prasību Vispārējā tiesā, vairs nebija pilnvarojuma, ko šīs sabiedrības vārdā būtu likumīgi devusi šīm vajadzībām kvalificēta persona, jo viņa pilnvaru ad litem bija atsaucis likvidators. Tiesa šajā ziņā uzsvēra to, ka starp FKTK un likvidatoru pastāv saiknes, kurām raksturīgas uzticības attiecības, un ka tai bija loma strīdīgā lēmuma pieņemšanā. Šie apstākļi kopā ar FKTK tiesībām lūgt likvidatora atcelšanu, ja nupat minētais būtu kļuvis neuzticams, rada tādas sekas, ka minētais likvidators atrodas interešu konflikta situācijā un ka atbildību par prasītājas advokātam, lai pārsūdzētu šo lēmumu Savienības tiesā, izdotas pilnvaras eventuālu atsaukšanu nevarētu uzticēt viņam, neaizskarot minētās sabiedrības tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. panta izpratnē. Tā kā prasītājas iesniegtā apelācijas sūdzība ir gan pieņemama, gan pamatota, Tiesa ir nolēmusi nodot šo lietu atpakaļ izskatīšanai Vispārējā tiesā, lai tā pēc būtības lemtu par “Trasta Komercbankas” celto prasību. Attiecībā uz apelācijas sūdzībām lietās C‑663/17 P un C‑665/17 P, kuras iesniegusi attiecīgi ECB un Komisija, Tiesa ir nospriedusi, ka Vispārējā tiesa ir pieļāvusi tiesību kļūdu, uzskatīdama, ka strīdīgais lēmums tieši skāra prasītājas akcionārus. Proti, pirmkārt, kā prioritāru izvēloties kļūdainu kritēriju – apstrīdētā lēmuma ietekmes “intensitāti”, Vispārējā tiesa nav izpildījusi savu pienākumu konstatēt, vai šis lēmums eventuāli tieši skar prasītājas akcionāru tiesisko stāvokli. Otrkārt, Vispārējā tiesa ir kļūdaini ņēmusi vērā to, kā apstrīdētais lēmums minētās sabiedrības akcionāru stāvokli ietekmē nevis juridiskā ziņā, bet gan saimnieciskā ziņā. Taču strīdīgais lēmums nav tieši skāris akcionāru tiesības saņemt dividendes un piedalīties prasītājas, kas ir sabiedrība, kura dibināta atbilstoši Latvijas tiesību normām, pārvaldībā, jo “Trasta Komercbankas” likvidācijas process tika uzsākts ar tiesas nolēmumu, kas pieņemts, pamatojoties uz Latvijas tiesību normu, kādas Savienības regulējumā nav. Līdz ar to Tiesa ir paudusi uzskatu, ka, tā kā strīdīgais lēmums šīs sabiedrības akcionārus neskar tieši LESD 263. panta ceturtās daļas izpratnē, ECB iebilde par nepieņemamību ir jāapmierina, ciktāl tā attiecas uz šo akcionāru prasību, un līdz ar to šī prasība ir jānoraida kā nepieņemama.
(
1
)	Rīkojums, 2017. gada 12. septembris, Fursin u.c./ECB (T‑247/16, nav publicēts, EU:T:2017:623).
(
2
)	Vispārējās tiesas Reglamenta 51. panta 3. punktā ir paredzēts: ja advokāti pārstāv lietas dalībnieku, kas ir privāttiesību juridiska persona, tiem ir jāiesniedz kancelejā šī pēdējā minētā izsniegta pilnvara.
(
3
)	Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/SSM/2016 – 529900WIP0INFDAWTJ81/1 WOANCA-2016-0005 (2016. gada 3. marts) par “Trasta Komercbankai” piešķirtās atļaujas anulēšanu. Šī atļauja ir bankas licence. Jēdziens “atļauja” ir lietots Padomes Regulā Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV 2013, L 287, 63. lpp.).
(
4
)	Strīdīgais lēmums tika pieņemts, pamatojoties uz Regulas Nr. 1024/2013 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 14. panta 5. punktu.
(
5
)	Šāda padome ir paredzēta Regulas Nr. 1024/2013 24. pantā.