62015TJ0121_RES
Lieta T‑121/15
Fortischem a.s.
pret
Eiropas Komisiju
Vispārējās tiesas (sestā palāta) 2019. gada 24. septembra spriedums
Valsts atbalsts – Ķīmiskā rūpniecība – Lēmums, ar kuru atbalsts atzīts par nesaderīgu ar iekšējo tirgu – Valsts atbalsta jēdziens – Valsts līdzekļi – Priekšrocība – Atgūšana – Saimnieciskā pēctecība – Labas pārvaldības princips – Pienākums norādīt pamatojumu
Valsts atbalsts – Jēdziens – Priekšrocību piešķiršana, izmantojot valsts līdzekļus, par ko ir vainojama valsts – Valsts līdzekļu nodošanas neesamība – Ietekmes neesamība – Uzņēmuma izdevumu samazināšanai paredzēta intervence – Iekļaušana
(LESD 107. panta 1. punkts un 108. pants)
(skat. 58.–61. punktu)
Valsts atbalsts – Jēdziens – Tiesisks raksturs – Interpretācija, balstoties uz objektīviem elementiem – Pārbaude tiesā – Apjoms – Sarežģīts ekonomisks vērtējums – Pierādījumu patiesuma, uzticamības un saskaņotības pārbaude – Attiecīgo datu pilnīguma pārbaude
(LESD 107. panta 1. punkts)
(skat. 62.–64. punktu)
Valsts atbalsts – Jēdziens – Valsts atbalsta saņēmējiem piešķirta priekšrocība – Kārtības, kas atkāpjas no vispārējo tiesību aktu noteikumiem par maksātnespēju, piemērošana maksātnespējīgiem stratēģiskas nozīmes uzņēmumiem – Iekļaušana – Nosacījumi – Maksātnespējas administratora pienākums turpināt uzņēmuma ekspluatāciju neatkarīgi no tā ekonomiskās situācijas un liegt veikt nepamatotu kolektīvu atlaišanu – Iekļaušana
(LESD 107. panta 1. punkts)
(skat. 72. un 75.–79. punktu)
Valsts atbalsts – Jēdziens – Vērtējums, piemērojot privātā kreditora kritēriju – Kārtības, kas atkāpjas no vispārējo tiesību aktu noteikumiem par maksātnespēju, piemērošana maksātnespējīgiem stratēģiskas nozīmes uzņēmumiem – Valsts, kas rīkojas, īstenojot publisko varu – Izslēgšana
(LESD 107. panta 1. punkts)
(skat. 85., 86. un 150. punktu)
Valsts atbalsts – Administratīvais process – Komisijas pienākumi – Rūpīga un objektīva izskatīšana – Iespējami pilnīgāko un ticamāko pierādījumu ņemšana vērā – Pienākuma apjoms – Iespēja pieņemt lēmumu, pamatojoties uz pieejamo informāciju – Nosacījumi
(LES 4. panta 3. punkts; LESD 107. panta 1. punkts un 108. panta 2. punkts)
(skat. 157. un 158. punktu)
Valsts atbalsts – Komisijas lēmums, ar kuru atbalsts atzīts par nesaderīgu ar kopējo tirgu un pieprasīta tā atmaksa – Iespēja Komisijai atstāt valsts iestāžu ziņā precīzi aprēķināt atgūstamā atbalsta summu
(LESD 108. panta 2. punkts)
(skat. 167.–169. punktu)
Valsts atbalsts – Komisijas lēmums, ar kuru konstatēta atbalsta nesaderība ar kopējo tirgu un uzdots to atcelt – Dalībvalsts pienākumu noteikšana – Atgūšanas pienākums – Apjoms – Agrākā stāvokļa atjaunošana
(LESD 108. panta 2. punkts)
(skat. 180. un 181. punktu)
Valsts atbalsts – Nelikumīga atbalsta atgūšana – Parādnieka noteikšana aktīvu nodošanas gadījumā – Uzņēmums, kas saņēmis valsts atbalstu un kļuvis maksātnespējīgs – Jauna uzņēmuma izveidošana, lai turpinātu tā darbības – Atmaksāšana, kas jāveic jaunajam uzņēmumam – Nosacījumi – Tā sauktais uzņēmuma “saimnieciskās pēctecības” kritērijs – Vērā ņemami elementi – Konkurētspējas priekšrocības saņemšana – Pienākums ņemt vērā visus faktus, kuri var tikt ņemti vērā – Neesamība
(LESD 108. panta 2. punkts)
(skat. 205.–212. punktu)
Rezumējums
Spriedumā Fortischem/Komisija (T‑121/15), kas pasludināts 2019. gada 24. septembrī, Vispārējā tiesa noraidīja sabiedrības Fortischem celto prasību atcelt Komisijas Lēmumu 2015/1826 (2014. gada 15. oktobris) par valsts atbalstu, ko Slovākija sniegusi sabiedrībai Novácké chemické závody a.s. (turpmāk tekstā – “NCHZ”) (
1
).
NCHZ bija ķīmisko produktu ražotājs ar trim uzņēmējdarbības vienībām, kas izmantoja ķīmisko produktu rūpnīcu Trenčīnas [Trenčín] apgabalā (Slovākija). Pēc tam, kad šī sabiedrība bija paziņojusi par nespēju turpināt darbību un par maksātnespēju, 2009. gada oktobrī pret to tika uzsākta maksātnespējas procedūra. Pirmajā [maksātnespējas] posmā, proti, laikposmā no 2009. gada 2. decembra līdz 2010. gada 31. decembrim, piemērojot Likumu par stratēģiskas nozīmes sabiedrībām (
2
), Slovākijas iestādes kvalificēja NCHZ par stratēģiskas nozīmes sabiedrību un tai piemēroja kārtību, kas atkāpjas no vispārējo tiesību aktu noteikumiem par maksātnespēju un saskaņā ar kuru maksātnespējas administratoram bija uzdots nepārtraukt sabiedrības ekspluatāciju un tika liegts veikt nepamatotu kolektīvu atlaišanu. Otrajā [maksātnespējas] posmā NCHZ tika piemērots Maksātnespējas likums. Pēc tam, kad 2011. gada 26. janvārī kreditori nolēma turpināt NCHZ ekspluatāciju, Trenčīnas tiesa 2011. gada 7. jūnijā izdeva izpildrīkojumu, ar kuru uzdeva maksātnespējas administratoram uzsākt iepirkuma procedūru NCHZ pārdošanai. Šīs procedūras rezultātā NCHZ tika pārdota sabiedrībai Via Chem Slovakia a.s.; pārdošana tika pabeigta 2012. gada 31. jūlijā. 2012. gada 1. augustāVia Chem Slovakia prasītājai sabiedrībai Fortischem pārdeva NCHZ ķīmiskās uzņēmējdarbības vienību, izņemot nekustamo īpašumu (ēkas un zemi), kas tika nodots tās rīcībā saskaņā ar nomas līgumu.
Ar Lēmumu 2015/1826 Komisija konstatēja, ka Slovākija bija piešķīrusi NCHZ atbalstu par summu 4783424,10 EUR apmērā, piešķirot stratēģiskas nozīmes sabiedrības statusu, ka šis atbalsts bija īstenots nelikumīgi un nebija saderīgs ar iekšējo tirgu un ka līdz ar to šis atbalsts bija jāatgūst no NCHZ un Fortischem, kas to bija iegādājusies.
Prasības pieteikumā prasītāja galvenokārt vispirms apgalvoja, ka stratēģiskas nozīmes sabiedrības statusa piešķiršanu NCHZ nevarēja kvalificēt par valsts atbalstu, jo nebija valsts līdzekļu nodošanas un netika piešķirta ekonomiskā priekšrocība. Atgādinājusi, ka saskaņā ar 1998. gada 1. decembra spriedumu Ecotrade (
3
) tas, ka sabiedrībai tiek piemērota kārtība, kas atkāpjas no vispārējo tiesību aktu noteikumiem par maksātnespēju, ir jāuzskata par apstākli, kas nozīmē valsts atbalsta piešķiršanu, it īpaši, ja šai sabiedrībai tiek ļauts turpināt savu saimniecisko darbību apstākļos, kādos šāda iespēja būtu izslēgta, piemērojot parasto maksātnespējas kārtību, Vispārējā tiesa nosprieda, ka tā tas bija šajā gadījumā. Proti, tā konstatēja, ka Likuma par stratēģiskas nozīmes sabiedrībām piemērošanas rezultātā tika nolemts, pirmkārt, turpināt NCHZ darbību, nekādi neņemot vērā tās ekonomisko situāciju un spēju segt parādus, it īpaši publiskos parādus, kā arī, otrkārt, saglabāt tās darbinieku skaitu sakarā ar šķērsli īstenot kolektīvu atlaišanu. Tādējādi šai sabiedrībai tika ļauts turpināt darboties, sniedzot tās klientiem un piegādātājiem pārliecību, ka tās darbība tiks turpināta līdz 2010. gada beigām. Vienlaikus minētā likuma piemērošana dažiem NCHZ kreditoriem, it īpaši publiskajiem, radīja risku par viņu prasījumu summas pieaugumu maksātnespējas pirmā posma laikā; šis risks turklāt īstenojās. Apstākļos, kas atbilst parastiem tirgus apstākļiem, NCHZ nebūtu varējusi saņemt tādu pašu priekšrocību kā priekšrocība, ko tā saņēma, izmantojot valsts līdzekļus.
Prasītāja arī apgalvoja, ka uz to nevarēja tikt attiecināts valsts atbalsta atgūšanas pienākums, jo starp to un NCHZ nebija nekādas saimnieciskās pēctecības. Šajā ziņā Vispārējā tiesa vispirms atgādināja, ka, ņemot vērā to, ka nelikumīgo atbalstu saņēmušais uzņēmums ir kļuvis maksātnespējīgs un ir izveidota sabiedrība, lai turpinātu daļu no tā darbības, šīs darbības turpināšana situācijā, kad nelikumīgais atbalsts netiek atgūts, var turpināt radīt konkurences izkropļojumus, kurus izraisījusi konkurētspējas priekšrocība, kas šai sabiedrībai ir bijusi tirgū salīdzinājumā ar tās konkurentiem. Tā tas ir it īpaši gadījumā, ja likvidējamās sabiedrības aktīvu iegāde notiek, nesamaksājot atlīdzību, kas atbilst tirgus nosacījumiem, vai ja ir pierādīts, ka šādas sabiedrības izveidošanas sekas bija minētā atbalsta atgūšanas pienākuma apiešana, vienlaikus precizējot, ka nav nepieciešams nodoma elements, lai konstatētu, ka, nododot aktīvus, ir apiets pienākums atgūt atbalstu. Vispārējā tiesa no tā secināja, ka vienīgi apstāklis, ka nodošanas cena atbilst tirgus nosacījumiem, pats par sevi neļauj izslēgt saimnieciskās pēctecības esamību, un ar to noteiktos apstākļos netiek liegts attiecināt atgūšanas pienākumu, ko ir izraisījusi [atbalsta atgūšanas] apiešana, pat ja šādas apiešanas nodoms netiek konstatēts.
Šajā gadījumā, noslēdzot to dažādo elementu analīzi, kuri raksturo prasītājas veikto NCHZ iegādi, Vispārējā tiesa nosprieda, ka Komisija nebija pieļāvusi kļūdu, uzskatīdama, pirmkārt, ka gan darījuma apjoms, gan tā ekonomiskā loģika varēja būt norādes uz saimniecisko pēctecību un, otrkārt, ka nevarēja noteikti apgalvot, ka abi secīgie pārdošanas darījumi tika īstenoti par tirgus cenu. Līdz ar to Komisija varēja pamatoti secināt, ka atgūšanas pienākums bija attiecināms uz prasītāju neatkarīgi no jebkādiem konstatējumiem attiecībā uz apiešanas nodomu.
(
1
)	Komisijas Lēmums (ES) 2015/1826 (2014. gada 15. oktobris) par valsts atbalstu SA.33797 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/CP), ko Slovākija sniegusi NCHZ (OV 2015, L 269, 71. lpp.).
(
2
)	2009. gada 5. novembra Likums Nr. 493/2009 par konkrētiem pasākumiem attiecībā uz stratēģiskas nozīmes sabiedrībām un par atsevišķu likumu grozīšanu.
(
3
)	Tiesas spriedums, 1998. gada 1. decembris, Ecotrade (C‑200/97, EU:C:1998:579, 45. punkts).