62024TJ0289_RES
T‑289/24. sz. ügy
Brasserie Nationale (anc. Brasseries Funck‑Bricher et Bofferding)ésMunhowen SA
kontra
Európai Bizottság
A Törvényszék ítélete (kibővített hatodik tanács), 2025. július 2.
„Verseny – Összefonódások – Az ital‑nagykereskedelem piaca – A 139/2004/EK rendelet 22. cikke – Az összefonódás vizsgálatára a nemzeti jogszabályok szerint hatáskörrel nem rendelkező tagállami versenyhatóság által a Bizottsághoz intézett áttétel iránti kérelem – Az összefonódás vizsgálatát elrendelő bizottsági határozat – Az áttétel iránti kérelem benyújtásának határideje – A »tudomásra hozás« fogalma – Az érintett vállalkozások tájékoztatása az áttétel iránti kérelemről – A nyelvhasználatra vonatkozó szabályok – Az összefonódás vizsgálatát elrendelő bizottsági határozat kézbesítésének határideje – A tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás – A verseny jelentős befolyásolásának veszélye – Az áttétel megfelelő jellege”
Bírósági eljárás – A felek képviselete – Magánjogi jogi személy keresete – A jogi személytől kellően elkülönülő ügyvéd általi képviseletre vonatkozó kötelezettség – Olyan ügyvéd általi képviselet, aki a felperes társaság igazgatótanácsának elnöke – Megengedhetetlenség
(A Bíróság alapokmánya, 19. cikk, harmadik bekezdés, és 53. cikk)
(lásd: 31–35. pont)
Vállalkozások közötti összefonódások – A Bizottság által végzett vizsgálat – Nemzeti versenyhatóság által benyújtott, valamely összefonódás Bizottsághoz történő áttétele iránti kérelem – A 139/2004 rendelet 22. cikke szerinti áttétel iránti kérelem – A Bizottság azon kötelezettsége, hogy tájékoztassa az érintett vállalkozásokat az áttétel iránti kérelemről – Az érintett vállalkozás tagállamának hivatalos nyelvétől eltérő nyelven megszövegezett tájékoztató levél – Az alkalmazandó nyelvhasználati szabályok megsértése – Az érintett vállalkozásra nézve hátrányos következmények hiánya – A nyelvhasználati szabályok megsértése által a közigazgatási eljárás szabályszerűségére gyakorolt hatás hiánya
(1. tanácsi rendelet, 3. cikk, és 139/2004 tanácsi rendelet, 22. cikk)
(lásd: 38–48. pont)
Vállalkozások közötti összefonódások – A Bizottság által végzett vizsgálat – Nemzeti versenyhatóság által benyújtott, valamely összefonódás Bizottsághoz történő áttétele iránti kérelem – A 139/2004 rendelet 22. cikke szerinti áttétel iránti kérelem – Az áttétel iránti kérelmet benyújtó tagállamban bejelentési kötelezettség hatálya alá nem tartozó összefonódás – Az áttétel iránti kérelem benyújtásának határideje – Kezdet – Az összefonódás érintett tagállam tudomására hozásának időpontja – A tudomásra hozás fogalma
(139/2004 tanácsi rendelet, 22. cikk, (1) bekezdés)
(lásd: 52–54., 58–76. pont)
Vállalkozások közötti összefonódások – A Bizottság által végzett vizsgálat – Nemzeti versenyhatóság által benyújtott, valamely összefonódás Bizottsághoz történő áttétele iránti kérelem – A 139/2004 rendelet 22. cikke szerinti áttétel iránti kérelem – A Bizottság azon kötelezettsége, hogy tájékoztassa az érintett vállalkozásokat az áttétel iránti kérelemről – Terjedelem
(139/2004 tanácsi rendelet, 22. cikk, (2) bekezdés)
(lásd: 101–111. pont)
Vállalkozások közötti összefonódások – A Bizottság által végzett vizsgálat – Nemzeti versenyhatóság által benyújtott, valamely összefonódás Bizottsághoz történő áttétele iránti kérelem – A 139/2004 rendelet 22. cikke szerinti áttétel iránti kérelem – A Bizottság azon kötelezettsége, hogy tájékoztassa az érintett vállalkozásokat az áttétel iránti kérelemről hozott határozatáról – Terjedelem
(139/2004 tanácsi rendelet, 22. cikk, (3) bekezdés)
(lásd: 115–124. pont)
Vállalkozások közötti összefonódások – A Bizottság által végzett vizsgálat – Nemzeti versenyhatóság által benyújtott, valamely összefonódás Bizottsághoz történő áttétele iránti kérelem – A 139/2004 rendelet 22. cikke szerinti áttétel iránti kérelem – A Bizottság azon kötelezettsége, hogy tájékoztassa az érintett vállalkozásokat az áttétel iránti kérelemről – A Bizottság azon kötelezettsége, hogy az áttétel iránti kérelemről való határozathozatalt megelőzően meghallgassa az érintett vállalkozásokat
(139/2004 tanácsi rendelet, 22. cikk, (2) és (3) bekezdés)
(lásd: 132., 133. pont)
Vállalkozások közötti összefonódások – A Bizottság által végzett vizsgálat – Nemzeti versenyhatóság által benyújtott, valamely összefonódás Bizottsághoz történő áttétele iránti kérelem – A 139/2004 rendelet 22. cikke szerinti áttétel iránti kérelem – Az összefonódás Bizottság általi vizsgálata – Feltételek – A tagállamok közötti kereskedelem érintettsége – Szempont – Olyan összefonódás, amely érezhető hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre – A Bizottság mérlegelési mozgástere – Nyilvánvaló mérlegelési hiba hiánya
(139/2004 tanácsi rendelet, 22. cikk, (1) és (3) bekezdés)
(lásd: 143–170. pont)
Vállalkozások közötti összefonódások – A Bizottság által végzett vizsgálat – Nemzeti versenyhatóság által benyújtott, valamely összefonódás Bizottsághoz történő áttétele iránti kérelem – A 139/2004 rendelet 22. cikke szerinti áttétel iránti kérelem – Az összefonódás Bizottság általi vizsgálata – Feltételek – Az áttétel iránti kérelmet benyújtó tagállam területén fennálló versenyre gyakorolt jelentős hatással való fenyegetés – Szempont – Az említett területen fennálló versenyre gyakorolt jelentős káros hatások valós kockázata – A Bizottság mérlegelési mozgástere – Nyilvánvaló mérlegelési hiba hiánya
(139/2004 tanácsi rendelet, 22. cikk, (1) és (3) bekezdés)
(lásd: 177–183., 198–201., 213–215. pont)
Vállalkozások közötti összefonódások – A Bizottság által végzett vizsgálat – Nemzeti versenyhatóság által benyújtott, valamely összefonódás Bizottsághoz történő áttétele iránti kérelem – A 139/2004 rendelet 22. cikke szerinti áttétel iránti kérelem – Az összefonódás Bizottság általi vizsgálata – Teljesült alaki és anyagi feltételek – A Bizottság arra vonatkozó mérlegelési mozgástere, hogy az összefonódás vizsgálata mellett döntsön
(139/2004 tanácsi rendelet, 22. cikk)
(lásd: 220–224. pont)
Összefoglalás
A kibővített tanácsban eljáró Törvényszék elutasítja az Európai Bizottság azon határozatának (
1
) megsemmisítése iránti keresetet, amely elfogadta az Autorité de concurrence du Grand‑Duché de Luxembourg (a Luxemburgi Nagyhercegség versenyhatósága, a továbbiakban: ACL) azon kérelmét, hogy a Bizottság vizsgálja meg a Brasserie Nationale luxemburgi társaság által közölt összefonódás belső piaccal való összeegyeztethetőségét. Ennek keretében a Törvényszék pontosítja az ilyen kérelem nemzeti versenyhatóság általi benyújtására a 139/2004 rendeletben (
2
) előírt határidő kezdő időpontját.
2023. december 22‑én a Brasserie Nationale, amely sör‑ és ásványvízgyártással foglalkozik, felvette a kapcsolatot az ACL‑lel, hogy tájékoztassa arról, hogy a 100%‑os tulajdonában lévő luxemburgi leányvállalata, a Munhowen fel kívánja vásárolni a Boissons Heintzet. Mind a Munhowen, mind a Boissons Heintz, amelynek székhelye szintén Luxemburgban található, italok nagykereskedelmi forgalmazásával foglalkozik, az előbbi társaság Luxemburgban, valamint Franciaország és Belgium szomszédos régióiban, az utóbbi társaság pedig kizárólag Luxemburgban.
A közlés tárgyát képező összefonódás a 139/2004 rendelet 1. cikke értelmében nem volt európai léptékű, ezért azt nem kellett bejelenteni a Bizottságnak. Mivel Luxemburgban nem létezik összefonódás‑ellenőrzési rendszer, e tekintetben nem állt fenn bejelentési kötelezettség e tagállamban sem. Az összefonódást az Európai Unió más tagállamában vagy az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodásban részes államok valamelyikében sem kellett bejelenteni.
2024. február 7‑én az ACL – a Brasserie Nationale‑lal, a Munhowennel és harmadik személyekkel folytatott több levélváltást követően – azt kérte a Bizottságtól, hogy a 139/2004 rendelet 22. cikkének (1) bekezdése alapján vizsgálja meg a szóban forgó összefonódást (a továbbiakban: áttétel iránti kérelem).
A Bizottság az áttétel iránti kérelemről 2024. február 8‑án tájékoztatta a többi tagállam versenyhatóságait, valamint az Európai Szabadkereskedelmi Társulás Felügyeleti Hatóságát. Mindazonáltal egyetlen tagállam vagy az EGT‑Megállapodásban részes állam sem kérte, hogy csatlakozhasson az áttétel iránti kérelemhez.
Ugyanezen a napon kelt levelében a Bizottság tájékoztatta a Brasserie Nationale‑t az áttétel iránti kérelemről, és felhívta észrevételei megtételére. A Bizottság e levelet 2024. február 9‑én továbbította a Brasserie Nationale és a Munhowen jogi képviselőinek.
A Brasserie Nationale által az áttételi kérelemmel kapcsolatban tett észrevételek kézhezvételét követően a Bizottság 2024. március 14‑i határozatával e kérelmet elfogadta.
A Brasserie Nationale és leányvállalata, a Munhowen ezt követően e határozat megsemmisítése iránti keresetet nyújtott be a Törvényszékhez.
A Törvényszék álláspontja
Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek többek között azt állították, hogy az ACL az áttétel iránti kérelmet a 139/2004 rendelet alapján alkalmazandó határidő lejártát követően nyújtotta be a Bizottsághoz.
E tekintetben a Törvényszék megjegyzi, hogy a 139/2004 rendelet 22. cikke (1) bekezdésének második albekezdése szerint „[az áttétel iránti] kérelmet az összefonódás bejelentését, vagy ha azt nem kell bejelenteni, annak az érintett tagállam tudomására hozását követő legfeljebb 15 munkanapon belül kell benyújtani”. A Törvényszék továbbá megállapítja, hogy luxemburgi összefonódás‑ellenőrzési rendszer hiányában e tagállamban nem volt szükség a szóban forgó összefonódás bejelentésére. Ennélfogva a jelen ügyben a tizenöt munkanapos határidő kezdő időpontja ezen összefonódásnak az ACL tudomására hozásának időpontja volt.
Márpedig a megtámadott határozatban a Bizottság azzal az indokkal erősítette meg a tizenöt munkanapos határidő betartását, hogy az összefonódást legkorábban 2024. január 17‑én közölték az ACL‑lel, vagyis abban az időpontban, amikor az ACL első alkalommal kapott releváns információkat ezen összefonódásról és annak hatásairól, lehetővé téve számára annak előzetes értékelését, hogy teljesülnek‑e az áttétel iránti kérelemnek a 139/2004 rendelet 22. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében foglalt feltételei.
A Bizottság ezen érvelését azonban a felperesek arra hivatkozva vitatták, hogy valamely összefonódásnak a 139/2004 rendelet 22. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében vett „tudomásra hozása” nem követeli meg azon releváns információk aktív továbbítását, amelyek lehetővé teszik a nemzeti versenyhatóság számára annak előzetes értékelését, hogy az áttétel iránti kérelem feltételei teljesülnek‑e.
Az állandó ítélkezési gyakorlatra hivatkozva a Törvényszék emlékeztet arra, hogy a 139/2004 rendelet 22. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében vett „tudomásra hozás” fogalmának jelentését e rendelkezés szó szerinti, rendszertani, teleologikus és történeti értelmezése alapján kell meghatározni.
Így a Törvényszék, miután megállapította, hogy e rendelkezés különböző nyelvi változatai eltérnek egymástól, rámutat arra, hogy történeti szempontból a „tudomásra hozás” kifejezés használatára azért volt szükség, hogy lehetővé tegyék a nemzeti összefonódás‑ellenőrzési szabályozással nem rendelkező tagállamok számára, hogy felkérjék a Bizottságot a területükön esetlegesen negatív hatásokkal járó összefonódások ellenőrzésére, amennyiben ezen összefonódások a tagállamok közötti kereskedelmet is érintik. Mindazonáltal e történeti távlatba helyezésen túl a történeti értelmezés nem teszi lehetővé a 139/2004 rendelet 22. cikke (1) bekezdése második albekezdése szövegének tisztázását.
Ezzel szemben a 139/2004 rendelet 22. cikke (1) bekezdése második albekezdésének rendszertani értelmezéséből kitűnik, hogy a „tudomásra hozásnak” olyan információknak az érintett tagállam illetékes hatósága részére történő aktív továbbításából kell állnia, amelyek lehetővé teszik számára az e bekezdés első albekezdésében előírt azon feltételek előzetes értékelését, amelyek mellett áttétel iránti kérelmet lehet előterjeszteni.
E rendszertani értelmezést megerősíti a 139/2004 rendelet 22. cikke (1) bekezdése második albekezdésének teleologikus értelmezése, mivel az ilyen értelmezés lehetővé teszi annak biztosítását, hogy az összefonódásokat a megfelelő ügyintézés és a gazdasági tevékenység követelményeivel egyaránt összeegyeztethető határidőn belül ellenőrizzék.
Egyébiránt ezen értelmezés a jogbiztonság elvére tekintettel is szükséges, mivel biztosítja, hogy a 139/2004 rendelet 22. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében előírt határidő kezdő időpontja egyértelműen meg legyen határozva.
Így a Törvényszék megállapítja, hogy a 139/2004 rendelet 22. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében vett „tudomásra hozásnak” – formáját tekintve – a releváns információknak az érintett tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága részére történő aktív továbbításából kell állnia, tartalmát tekintve pedig elegendő információt kell tartalmaznia ahhoz, hogy e hatóság előzetesen értékelni tudja az e bekezdés első albekezdésében meghatározott feltételeket. Ebben az összefüggésben nincs jelentősége annak, hogy ezen információkat az érintett vállalkozások vagy harmadik személyek továbbították, és azok bármely más forrásból is származhatnak.
A fentiekre tekintettel a Törvényszék megállapítja, hogy mivel nincs bizonyíték arra, hogy a 139/2004 rendelet 22. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében foglalt feltételek előzetes értékelése szempontjából releváns valamennyi információt 2024. január 17. előtt aktívan átadták az ACL‑nek, nem róható fel a Bizottságnak, hogy a megtámadott határozatban ezt az időpontot vette figyelembe az említett bekezdés második albekezdésében előírt tizenöt munkanapos határidő kezdő időpontjaként.
A Törvényszék továbbá elutasítja a Bizottság által a megtámadott határozatban tett azon megállapítást vitató megsemmisítési jogalapot, miszerint luxemburgi nemzeti összefonódás‑ellenőrzési rendszer hiányában az áttétel iránti kérelem elfogadása megfelelő volt, és a Bizottság mérlegelési jogkörének is megfelelt.
E tekintetben a felperesek azzal érveltek, hogy a 139/2004 rendelet 22. cikke olyan jogi szabályozást képez, amelynek alkalmazási feltételeit e cikk (3) bekezdése írja elő. Ilyen rendszerben nincs helye célszerűségi megfontolásoknak, így az említett elfogadás megfelelő jellegének kérdése nem merül fel.
A Törvényszék, miután emlékeztetett arra, hogy a 139/2004 rendelet 22. cikke lehetővé teszi a Luxemburgi Nagyhercegség számára, hogy valamely összefonódás vizsgálatát annak ellenére áttegye a Bizottsághoz, hogy e tagállam nem rendelkezik nemzeti összefonódás‑ellenőrzési szabályozással, hangsúlyozza, hogy e cikk (3) bekezdése értelmében a Bizottság „dönt[het]” úgy, hogy megvizsgálja az ilyen áttétel iránti kérelem tárgyát képező összefonódást, ha az e rendelkezésben előírt alaki és anyagi feltételek teljesülnek.
Bár ebből az következik, hogy e feltételeknek teljesülniük kell az áttétel iránti kérelem elfogadásához, a „dönt[het]” kifejezés azt jelzi, hogy a Bizottság nem köteles azt elfogadni, hanem e tekintetben mérlegelési mozgástérrel rendelkezik. Ennélfogva a jelen ügyben a Bizottság jogosult volt arra, hogy a konkrét helyzetet jellemző tényezőket figyelembe véve értékelje az összefonódás áttételének megfelelő jellegét.
A fentiekre tekintettel és a felperesek által felhozott többi kifogás elutasítását követően a Törvényszék a megsemmisítés iránti keresetet teljes egészében elutasítja.
(
1
)	A vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20‑i 139/2004/EK tanácsi rendelet (HL 2004. L 24., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 3. kötet, 40. o.; helyesbítés: HL 2022. L 103., 18. o.) 22. cikkének (3) bekezdése és az EGT‑Megállapodás 57. cikke alapján hozott, 2024. március 14‑i C(2024) 1788 final európai bizottsági határozat (a továbbiakban: megtámadott határozat).
(
2
)	A vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20‑i 139/2004/EK tanácsi rendelet (HL 2004. L 24., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 3. kötet, 40. o.; helyesbítés: HL 2022. L 103., 18. o.).