62023TJ0239_RES
T‑239/23. sz. ügy
Comité interprofessionnel du vin de ChampagneésInstitut national de l’origine et de la qualité (INAO)
kontra
Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)
A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) 2025. június 25‑i ítélete
„Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A NERO CHAMPAGNE európai uniós szóvédjegy bejelentése – Korábbi »Champagne« OEM – Viszonylagos kizáró ok – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikkének (6) bekezdése – Az (EU) 1308/2013 rendelet 103. cikke (2) bekezdésének a) és c) pontja – OEM‑et tartalmazó védjegy – Az OEM termékleírásának megfelelő áruk – Indokolási kötelezettség – A 2017/1001 rendelet 94. cikke”
Mezőgazdaság – Egységes szabályozások – A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalma – 1308/2013 rendelet – Oltalom alatt álló eredetmegjelölést tartalmazó vagy abból álló védjegy – Az ilyen védjegy lajstromozásának akadálya – Hiány
(1308/2013 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 102. cikk, (1) bekezdés, és 103. cikk, (2) bekezdés)
(lásd: 31–34. pont)
Mezőgazdaság – Közös piacszervezés – Bor – Borok leírása és kiszerelése – Oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom alatt álló földrajzi jelzések – Oltalom alatt álló eredetmegjelölés hírnevével való visszaélés – Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés termékleírásának megfelelő, kapcsolódó áruk és szolgáltatások – Az e megjelölés hírnevével való visszaélés hiányára vonatkozó megdönthetetlen vélelem – Kizártság
(1308/2013 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 103. cikk, (2) bekezdés, a) pont, ii. alpont)
(lásd: 47–52., 58–60., 64–66., 69. pont)
Mezőgazdaság – Közös piacszervezés – Bor – Borok leírása és kiszerelése – Oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom alatt álló földrajzi jelzések – Oltalom alatt álló eredetmegjelölés hírnevével való visszaélés – Fogalom – Oltalom alatt álló eredetmegjelölés azon célból történő használata, hogy annak hírneve révén jogtalanul előnyhöz jussanak
(1308/2013 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 103. cikk, (2) bekezdés, a) pont, ii. alpont)
(lásd: 52. pont)
Mezőgazdaság – Közös piacszervezés – Bor – Borok leírása és kiszerelése – Oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom alatt álló földrajzi jelzések – A hamis vagy félrevezető jelzésekkel szembeni védelem – Terjedelem
(1308/2013 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 103. cikk, (2) bekezdés, c) pont)
(lásd: 75. pont)
Európai uniós védjegy – Az európai uniós védjegy meghatározása és megszerzése – Viszonylagos kizáró okok – Nem lajstromozott védjegy, illetve a gazdasági tevékenység körében használt más megjelölés jogosultjának felszólalása – Földrajzi jelzések és eredetmegjelölések – NERO CHAMPAGNE szóvédjegy – Champagne eredetmegjelölés
(1308/2013 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 103. cikk, (2) bekezdés, a) és c) pont, és 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 8. cikk, (6) bekezdés)
(lásd: 80–84. pont)
Összefoglalás
Ítéletében a Törvényszék egyrészt az 1308/2013 rendelet (
1
) 103. cikke (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontjáról határoz egy oltalom alatt álló eredetmegjelölés (OEM) hírnevével való esetleges visszaélésről egy – eddig még fel nem merült – olyan esetben, amikor az ezen OEM‑et tartalmazó védjegyet az érintett OEM termékleírásának megfelelő árukra, valamint az ilyen árukhoz kapcsolódó szolgáltatásokra korlátozva kérik bejegyezni, másrészt pedig az 1308/2013 rendelet 103. cikke (2) bekezdésének c) pontjáról, amely azon eshetőségre vonatkozik, amikor egy OEM‑et tartalmazó védjegy hamis vagy megtévesztő jelzést közvetíthet.
2019. február 19‑én a Nero Lifestyle Srl európai uniós védjegy lajstromozása iránti kérelmet nyújtott be az EUIPO‑hoz a NERO CHAMPAGNE szóvédjegyre vonatkozóan, több áru és szolgáltatás tekintetében. (
2
) Néhány hónappal később, 2019. augusztus 2‑án a Comité interprofessionnel du vin de Champagne és az Institut national de l’origine et de la qualité (INAO), akik a jelen eljárás felperesei, felszólalást nyújtottak be a bejelentett védjegy lajstromozásával szemben, amely felszólalás az Európai Unióban 1973. szeptember 18‑án borok tekintetében bejegyzett „Champagne” eredetmegjelölésen (OEM) alapult.
Az EUIPO felszólalási osztálya az 1308/2013 rendelet 103. cikke (2) bekezdésének c) pontja alapján részben helyt adott a felszólalásnak, a többi áru és szolgáltatás tekintetében pedig elutasította a felszólalást.
2023. február 17‑i határozatával (a továbbiakban: megtámadott határozat) az EUIPO fellebbezési tanácsa, amelyhez a felperesek fordultak, részben hatályon kívül helyezte a felszólalási osztály határozatát, abban a részében, amelyben az bizonyos szolgáltatások tekintetében elutasította a felszólalást, következésképpen e szolgáltatások tekintetében helyt adott a felszólalásnak. Ezzel szemben elutasította a felszólalást a „Champagne” OEM‑nek megfelelő árukhoz kapcsolódó többi áru és szolgáltatás tekintetében.
A felperesek ennek kapcsán fordultak a Törvényszékhez a fellebbezési tanács határozata azon részének hatályon kívül helyezése és megváltoztatása iránti keresettel, amely elutasította a felszólalást.
A Törvényszék álláspontja
Elsőként a Törvényszék rámutat arra, hogy az 1308/2013 rendelet 102. cikkének (1) bekezdése főszabály szerint nem tiltja, hogy valamely védjegy OEM‑et tartalmazzon vagy abból álljon. Az ilyen védjegy lajstromozását kizárólag két esetben lehet megtagadni vagy érvényteleníteni, nevezetesen akkor, ha az OEM nem felel meg az érintett termék termékleírásának, vagy ha annak használata ugyanezen rendelet 103. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartozik. Ez utóbbi cikk azon gyakorlatok kimerítő felsorolását tartalmazza, amelyek ellen az OEM‑ek oltalma védelmet nyújt. Közelebbről, a 103. cikk (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontja alapján az OEM‑ek oltalmat élveznek azok bármilyen közvetlen vagy közvetett kereskedelmi célú használatával szemben, amennyiben az ilyen használat visszaél az OEM hírnevével.
Így az 1308/2013 rendelet 102. cikke (1) bekezdésének és 103. cikke (2) bekezdésének együttes olvasatából az következik, hogy e rendelkezések nem képezik akadályát az OEM‑et tartalmazó vagy abból álló védjegy mint ilyen lajstromozásának, kivéve ha az ilyen lajstromozás a fent kifejtett esetek valamelyikébe ütközik.
Másodikként, a Törvényszék az EUIPO fellebbezési tanácsa által a megtámadott határozatban alkalmazott „korlátozás elméletéről” határoz. (
3
) Ezen elmélet szerint lényegében azt vélelmezik, hogy egy OEM‑et tartalmazó védjegy főszabály szerint nem tud visszaélni ezen OEM hírnevével, ha e védjegyet kizárólag az ezen OEM termékleírásának megfelelő áruk, valamint az ilyen árukkal kapcsolatos szolgáltatások tekintetében lajstromozzák.
Mindazonáltal a Törvényszék hangsúlyozza, hogy a megtámadott határozat nem egyértelmű az említett „korlátozás elméletének” alkalmazása tekintetében, különösen az OEM hírnevével való visszaélés hiányára vonatkozó vélelem jellegét illetően. Ennélfogva a Törvényszék az indokolását két eshetőségre bontja, egyrészt arra az eshetőségre, hogy egy megdönthetetlen vélelemről van szó, másrészt arra az eshetőségre, hogy egy megdönthető vélelemről van szó.
Az első eshetőséget illetően a Törvényszék megállapítja, hogy a fellebbezési tanács kiemelte, hogy az 1308/2013 rendelet 103. cikkének (2) bekezdése nem volt alkalmazandó, mivel a bejelentett védjegy az OEM termékleírásának megfelelő árukra, valamint az ilyen árukkal kapcsolatos szolgáltatásokra vonatkozott. Az e rendelet 103. cikkének (2) bekezdésében felsorolt esetek azonban nem a termékleírásnak meg nem felelő árukra vonatkoznak. A 103. cikk (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontja ugyanis nem pontosítja, hogy az kizárólag a szóban forgó OEM‑nek az összehasonlítható áruk tekintetében, vagy pedig az ezen OEM termékleírásának meg nem felelő áruk és szolgáltatások tekintetében történő használatára vonatkozik. Így ugyanezen rendelet 103. cikke (2) bekezdése a) pontja ii. alpontjának és b)–d) pontjának szövegében semmi nem utal arra, hogy az ott írt esetek ne lennének alkalmazhatók valamely OEM‑nek a termékleírásának megfelelő áruk tekintetében történő használatára.
Ennélfogva a Törvényszék megállapítja, hogy az 1308/2013 rendelet 103. cikke (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontjára hivatkozni lehet az OEM‑et tartalmazó vagy abból álló védjegy lajstromozásával szemben akkor is, ha a bejelentett védjeggyel jelölt, ilyen termékekhez kapcsolódó áruk és szolgáltatások megfelelnek a szóban forgó OEM termékleírásának. E tekintetben a fellebbezési tanácsnak elemzést kellett volna végeznie annak értékelése céljából, hogy a bejelentett védjegy visszaél‑e az OEM hírnevével, vagyis hogy ezen OEM használata arra irányul‑e, hogy tisztességtelenül kihasználja annak hírnevét.
Következésképpen a Törvényszék úgy véli, hogy a fellebbezési tanács azáltal, hogy egy megdönthetetlen vélelmet vezetett be, tévesen alkalmazta a jogot az 1308/2013 rendelet 103. cikke (2) bekezdése a) pontja ii. alpontjának értelmezése során.
Ami azt a lehetőséget illeti, amely szerint az OEM hírnevével való visszaélés hiányának vélelme megdönthető, a Törvényszék megjegyzi, hogy vélelmezhető, hogy egy OEM‑et tartalmazó vagy abból álló védjegy, amelyet kizárólag az ezen OEM termékleírásának megfelelő áruk vagy az azokhoz kapcsolódó szolgáltatások tekintetében lajstromoztak, nem használja ki tisztességtelenül ezen OEM hírnevét az 1308/2013 rendelet 103. cikke (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében, mivel azt a piacon csak az ezen OEM‑re vonatkozó minőségi követelményeknek megfelelő áruk vagy az ilyen árukkal kapcsolatos szolgáltatások tekintetében fogják használni. Mindazonáltal e vélelem megdönthető, ha konkrét, alátámasztott és egybehangzó bizonyítékok alapján bizonyítható, hogy az adott védjegy kihasználhatja valamely OEM hírnevét, még akkor is, ha kizárólag olyan árukat, illetve az ezekhez kapcsolódó szolgáltatásokat jelöl, amelyek megfelelnek az OEM termékleírásának. Az EUIPO szervezeti egységeinek feladata tehát annak vizsgálata, hogy az ilyen bizonyítékok lehetővé teszik‑e ezen vélelem megdöntését.
Következésképpen a Törvényszék megállapítja, hogy amennyiben a megtámadott határozatot úgy kell értelmezni, hogy az egy megdönthető vélelmet vezet be, az nem minősül téves jogalkalmazásnak. Mindazonáltal meg kell vizsgálni, hogy a fellebbezési tanács a jogilag megkövetelt módon fejtette‑e ki azokat az okokat, amelyek alapján arra a következtetésre jutott, hogy e vélelmet a jelen ügyben nem döntötték meg.
A Törvényszék rámutat arra, hogy a közigazgatási eljárás szakaszában több olyan körülményre is hivatkoztak, amely annak bizonyítására irányul, hogy a bejelentett védjegy kihasználhatja a „Champagne” OEM hírnevét. Többek között a „Champagne” OEM különösen jó hírnevéről van szó, továbbá arról, hogy a bejelentett védjegy egy olyan szóvédjegy, amelyet számos különféle módon lehet a piacon használni, ideértve az OEM céljaival ellentétes módot is, illetve azokról az érvekről, amelyek a Nero Lifestyle által forgalmazott áruk címkézésére vonatkoznak.
Így tehát a Törvényszék úgy véli, hogy a fellebbezési tanács azzal, hogy nem fejtette ki kellőképpen, hogy a benyújtott bizonyítékok miért nem alkalmasak a jelen ügyben a vélelem megdöntésére, megsértette a rá háruló indokolási kötelezettséget.
Következésképpen a Törvényszék hatályon kívül helyezi a fellebbezési tanács határozatát abban a részében, amelyben az elutasította a hozzá benyújtott fellebbezést.
Végezetül a Törvényszék megvizsgálja, hogy a bejelentett védjegy, amely a megnevezésében a „Champagne” OEM‑et tartalmazza, úgy is felfogható‑e, mint amely hamis vagy megtévesztő jelzést közvetít az 1308/2013 rendelet 103. cikke (2) bekezdésének c) pontja értelmében véve. (
4
) Egyrészt hangsúlyozza, hogy a „nero” szót több ismert olasz borszőlő, valamint számos szőlő‑növényfajta nevében is használják. Ez az érintett közönséget tehát megtévesztheti, mivel azt gondolhatja, hogy a bejelentett védjegy a szóban forgó pezsgő szőlőfajtájára utal.
Másrészt a „nero” szót az olaszul értő közönség „feketét” jelentőként fogja érteni. Így az érintett közönséget megtéveszthetik a bejelentett védjeggyel forgalmazott Champagne‑ból származó borok színét illetően, azáltal, hogy az azt gondolhatja, hogy egy új pezsgőfajtáról, nevezetesen „fekete pezsgőről” van szó, miközben az OEM termékleírása szerint a pezsgő csak fehér vagy rozé lehet.
Következésképpen a Törvényszék úgy véli, hogy az EUIPO fellebbezési tanácsa értékelési hibát vétett, amikor úgy ítélte meg, hogy a bejelentett védjegy nem tartozik az 1308/2013 rendelet 103. cikke (2) bekezdése c) pontjának hatálya alá.
Így a Törvényszék gyakorolja a megváltoztatásra vonatkozó hatáskörét, és helyt ad a felszólalásnak a szóban forgó árukat és szolgáltatásokat illetően, ideértve a 33. osztályba tartozó „Champagne [OEM] termékleírásának megfelelő borokat” is.
(
1
)	A mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17‑i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 671. o.).
(
2
)	Közelebbről, a védjegyekkel ellátható termékek és szolgáltatások nemzetközi osztályozására vonatkozó, 1957. június 15‑i, később felülvizsgált és módosított Nizzai Megállapodás szerinti 33., 35. és 41. osztályba tartozó árukról és szolgáltatásokról volt szó.
(
3
)	Ez az elmélet az EUIPO‑nak az európai uniós védjegyek vizsgálatára vonatkozó iránymutatásaiból (C. rész [Felszólalás], 6. szakasz [Földrajzi árujelzők], 3.1.3 pont [A földrajzi árujelzők oltalma terjedelmének viszonylagos okok miatti korlátai]) ered, amelyek szerint „ha a [védjegy] bejelentésének árujegyzék leírása az [OEM vagy OFJ] hatálya alá tartozó termékekkel azonos áruk tekintetében csak az érintett [OEM vagy OFJ] termékleírásának megfelelő árukat foglal magában, az érintett [OEM vagy OFJ] funkciója biztosított ezen áruk tekintetében. A [védjegy]bejelentés ugyanis csak az adott földrajzi származású és az ahhoz kapcsolódó sajátos minőségi jellemzőkkel rendelkező árukra vonatkozik. Következésképpen a megfelelően korlátozott [védjegy]bejelentésekkel szemben benyújtott felszólalásokat el kell utasítani.”
(
4
)	Az 1308/2013 rendelet 103. cikke (2) bekezdésének c) pontja az [OEM]‑eket és az oltalom alatt álló földrajzi jelzéseket [OFJ] szeretné védeni a következőkkel szemben: „a termék származására, eredetére, jellegére vagy alapvető tulajdonságaira vonatkozó bármely egyéb, a belső vagy a külső csomagoláson, az adott borászati termékhez kapcsolódó reklámanyagon vagy dokumentumon elhelyezett hamis vagy félrevezető jelzés, valamint a termék eredetét illetően hamis benyomást keltő tárolóedénybe történő csomagolás”.