A KÖZSZOLGÁLATI TÖRVÉNYSZÉK ÍTÉLETE
(első tanács)
2009. március 10.
F‑100/07. sz. ügy
Kyriakos Tsirimiagos
kontra
az Európai Unió Régióinak Bizottsága
„Közszolgálat – Tisztviselők – Díjazás – A díjazás egy részének az alkalmazási hely szerinti országon kívülre történő átutalása – A régi személyzeti szabályzat VII. melléklete 17. cikke (2) bekezdésének b) pontja – Lakástakarék‑számla – Jogalap nélküli kifizetések visszatérítése – Feltételek – Az átutalás szabálytalansága – A szabálytalanság nyilvánvaló jellege”
Tárgy: Az EK 236. cikk és az EAK 152. cikk alapján benyújtott kereset, amelyben K. Tsirimiagos lényegében azt kéri, hogy a Közszolgálati
Törvényszék egyrészt semmisítse meg a Régiók Bizottságának 2006. november 21‑i határozatát, amely elrendeli a 2004 áprilisa
és 2005 májusa között részére kifizetett díjazás Franciaországba átutalt részének korrekciós együtthatója címén a felperesnek
folyósított 2120,16 eurós összegnek a személyzeti szabályzat 85. cikke alapján való visszatérítését, másrészt, amennyiben
szükséges, semmisítse meg a felperes panaszát elutasító 2007. június 21‑i határozatot, mivel ez a határozat 2038,61 euró erejéig
helybenhagyja a visszatérítést, és végül kötelezze a Régiók Bizottságát, hogy térítse meg a felperes számára az illetményéből
visszatartott 2038,61 eurós összeget.
Határozat: A Közszolgálati Törvényszék megsemmisíti a Régiók Bizottságának a 2007. június 21‑i határozattal módosított 2006. november
21‑i határozatát abban a részében, amely elrendeli a felperes részére a 2004 áprilisa és 2005 májusa között kifizetett díjazásoknak
Franciaországba, a lakástakarék‑számlájára átutalt részének korrekciós együtthatója címén folyósított 15 300 euró visszatérítését.
A Közszolgálati Törvényszék kötelezi a Régiók Bizottságát, hogy – késedelmi kamatokkal növelve – fizesse meg a felperes részére
a díjazásából visszatartott 15 300 eurót, amely megfelel a számára 2004 áprilisa és 2005 májusa között a korrekciós együttható
címén folyósított és a lakástakarék‑számlájára átutalt összegnek; a késedelmi kamat számítása a visszatéríttetés napjától
kezdődően a tényleges kifizetés napjáig számítandó, mértéke megfelel az Európai Központi Bank által a főbb refinanszírozási
műveletekre megállapított és az érintett időszakban alkalmazott kamatlábat két százalékponttal meghaladó mértéknek. A Közszolgálati
Törvényszék a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja. A Régiók Bizottsága maga viseli saját költségeit, valamint ezenfelül
köteles viselni a felperesnél felmerült költségek felét. A felperes maga viseli saját költségeinek felét.
Összefoglaló
1.      Tisztviselők – Kereset – Sérelmet okozó aktus – Fogalom – Az adminisztráció feljegyzése, amelyben arról a szándékáról tájékoztatja
az érintettet, hogy kielégítő magyarázat vagy további bizonyító iratok előterjesztésének hiányában elrendeli a jogalap nélküli
kifizetések visszatérítését – Kizártság
(Személyzeti szabályzat, 90. és 91. cikk)
2.      Tisztviselők – Jogalap nélküli kifizetések visszatérítése – Feltételek – A kifizetés nyilvánvaló szabálytalansága – Az érintett
tudomása – A tisztviselő díjazása egy részének az alkalmazási hely szerinti országon kívülre történő átutalása lakástakarék‑számlára
való befizetés céljából
(Személyzeti szabályzat, 85. cikk; VII. melléklet, 17. cikk, (2) bekezdés)
3.      Tisztviselők – Kereset – Korlátlan felülvizsgálati jogkör – A tisztviselő által valamely összeg jogellenes visszatéríttetése
miatt elszenvedett vagyoni kár megtérítése – Megtérítés – Késedelmi kamatok megítélése
(Személyzeti szabályzat, 91. cikk, (1) bekezdés)
1.      Az adminisztráció azon feljegyzése, amelyben arról a szándékáról tájékoztatja a tisztviselőt, hogy amennyiben nem ad kielégítő
magyarázatot, vagy nem nyújt be további bizonyító iratokat intézkedni fog bizonyos jogalap nélküli kifizetések visszatérítéséről,
és e feljegyzésben nem jelöli meg sem az esetleges visszatérítés összegét, sem annak módját, nem tekinthető a tisztviselő
számára sérelmet okozó aktusnak, mivel az nem befolyásolja közvetlenül és azonnal az érdekeit azáltal, hogy a jogi helyzetét
jelentős mértékben módosítja, és az nem minősül az adminisztráció végleges állásfoglalásának sem. Ezenfelül ez a feljegyzés
egyáltalán nem teszi lehetővé az érintett számára azon lehetőség mérlegelését, hogy azt a személyzeti szabályzat 90. cikkének
(2) bekezdése alapján előterjesztett panasz útján vitassa.
(lásd a 41. és 42. pontot)
2.      A személyzeti szabályzat 85. cikkéből kitűnik, hogy a jogalap nélküli kifizetések visszatérítése két együttes feltételtől
függ, amelyből az első az adminisztráció által visszatéríteni kívánt kifizetés szabálytalansága, a második az, hogy a tisztviselő
tudatában volt annak, hogy a kifizetés szabálytalan, vagy annak megállapítása, hogy a szóban forgó kifizetés szabálytalansága
olyan nyilvánvaló volt, hogy a tisztviselő azt nem hagyhatta figyelmen kívül.
Még annak feltételezése esetén is, hogy a személyzeti szabályzat VII. melléklete 17. cikkének (2) bekezdése, a tisztviselők
személyzeti szabályzatának, valamint az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételeinek módosításáról szóló 723/2004 rendelet
hatálybalépését megelőző változatában, lehetővé teszi, hogy a tisztviselő átutaltassa a díjazása egy részét az alkalmazási
hely szerinti országon kívülre – azon költségek fedezése érdekében, amelyek különösen olyan, a tisztviselő által bizonyítottan
rendszeresen végzett kötelezettségekből származnak, amelyeket az intézmény székhelye szerinti országon vagy a feladatainak
ellátása szerinti országon kívül végzett –, nem alkalmazható abban az esetben, ha az átutalásnak valamely tagállam szabályozása
által elismert lakástakarék‑számlára való befizetés a célja, ugyanis az ilyen kifizetés szabálytalansága nem olyan nyilvánvaló,
hogy az említett tisztviselő azt nem hagyhatta figyelmen kívül, különösen ha az alkalmazandó jogszabályok szövege nem teszi
lehetővé azon kérdés világos és egyértelmű megválaszolását, hogy az ilyen átutalásra alkalmazható‑e ez a rendelkezés, és a
hatáskörrel rendelkező szervezeti egységek magatartása alapján a felperes ésszerűen gondolhatta‑e, hogy e szervezeti egységek
álláspontja szerint ez az előírás alkalmazható.
Ezzel szemben, még annak feltételezése esetén is, hogy a lakástakarék‑számlára való átutalás a személyzeti szabályzat VII. melléklete
17. cikke (2) bekezdése fent említett változatának tárgyi hatálya alá tartozik, ez az átutalás csak a nemzeti szabályozásban
az e számlára meghatározott felső korlátig teljesíthető. Ennélfogva semmi esetre sem tekinthető szabályosnak, ha a tisztviselő
díjazásának valamely részét az említett felső korlátot meghaladóan fizetik be a lakástakarék-szerződésre. Meg kell állapítani,
hogy az ilyen szabálytalanságnak nyilvánvalónak kell lennie a közösségi közszolgálati jogban jártas tisztviselő számára.
(lásd az 55., 60., 61., 64., 66., 70., 74. és 75. pontot)
3.      A pénzügyi természetű jogviták terén korlátlan felülvizsgálati jogkörrel rendelkező közösségi közszolgálati bíróság hatáskörrel
rendelkezik arra, hogy az adminisztrációt vagyoni kár megtérítése címén kötelezze az utóbbi által a felperestől jogalap nélkül
visszatéríttetett összegnek és a visszatéríttetés időpontjától a tényleges kifizetés időpontjáig járó késedelmi kamatoknak
a megtérítésére.
(lásd a 79. és 80. pontot)
Hivatkozás:
az Elsőfokú Bíróság T‑29/01. sz., Puente Martín kontra Bizottság ügyben 2002. szeptember 18‑án hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2002.,
I‑A‑157. o. és II‑833. o.) 88. pontja; T‑22/01. sz., Efthymiou kontra Bizottság ügyben 2003. július 9‑én hozott ítéletének
(EBHT‑KSZ 2003., I‑A‑177. o. és II‑891. o.) 45. pontja;
a Közszolgálati Törvényszék F‑126/05. sz., Borbély kontra Bizottság ügyben 2007. január 16‑án hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2007.,
I‑A‑1‑0000. o. és II‑A‑1‑0000. o.) 73. pontja.