62024CC0215
KOHTUJURISTI ETTEPANEK
TAMARA ĆAPETA
esitatud 5. juunil 2025 (
1
)
Kohtuasi C‑215/24 [Fira] (
i
)
YX,
menetluses osales:
Ministério Público
(eelotsusetaotlus, mille esitas Tribunal Judicial da Comarca do Porto – Juízo Local Criminal de Vila Nova de Gaia (Porto piirkondliku kohtu Vila Nova de Gaia kriminaalasjade kohalik kohtumaja, Portugal))
Eelotsusetaotlus – Õigusalane koostöö kriminaalasjades – Raamotsus 2008/909/JSK – Raamotsus 2002/584/JSK – Vastastikuse tunnustamise põhimõte kriminaalasjades tehtud otsuste puhul, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed – Euroopa vahistamismäärus – Liikmesriikidevaheline üleandmiskord – Kohtu otsusel vangistuse täitmisele pööramise peatamine kooskõlas täidesaatva riigi õigusega
I. Sissejuhatus
1.
Liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal võib isik, kellele on ühes liikmesriigis mõistetud vabadusekaotuslik karistus, kanda karistuse ära teises liikmesriigis, eriti kui see soodustab selle isiku taasühiskonnastamist. (
2
)
2.
Käesolev kohtuasi puudutab isikut, kes on kuriteos süüdi mõistetud Portugalis, kuid elab nüüd Hispaanias. Raamotsuse 2008/909/JSK (
3
) alusel otsustasid Hispaania ametiasutused Tribunal Judicial da Comarca do Porto – Juízo Local Criminal de Vila Nova de Gaia (Porto piirkondliku kohtu Vila Nova de Gaia kriminaalasjade kohalik kohtumaja, Portugal) (edaspidi „Portugali kohus“) määratud vabadusekaotuslikku karistust tunnustada ja selle täide viia.
3.
Juzgado Central de lo Penal n.°1 de Madrid (Madridi üleriigiline kriminaalkohus nr 1, Hispaania) (edaspidi „Hispaania kohus“) aga muutis mõistetud karistust, peatades kuuekuulise vangistuse täitmisele pööramise kaheks aastaks.
4.
Portugali kohus, kes on eelotsusetaotluse esitanud kohus, soovib teada, kas niisugune muudatus on raamotsuse 2008/909 alusel lubatud.
5.
Pooled vaidlevad sisuliselt selle üle, kas otsus karistuse peatamise kohta moodustab osa kohtuotsuse täitmisest, nagu leiab Hispaania valitsus, või muudab see kohtuotsuse olemust, nagu väidavad Portugali valitsus ja Euroopa Komisjon.
II. Põhikohtuasja asjaolud, eelotsuse küsimused ja menetlus Euroopa Kohtus
6.
YXile mõisteti 9. oktoobril 2018 kuuekuuline vangistus selle eest, et ta pani toime maksupettuse, mis on 15. jaanuari 1990. aasta dekreetseaduse nr 20-A/90 (Decreto-Lei n.o 20‑A/90) järgi karistatav. See karistus asendati rahalise karistusega 180 päevamäära ulatuses. (
4
)
7.
YX aga rahalist karistust ei tasunud ega esitanud ka tõendeid selle kohta, et rahalise karistuse tasumata jätmist ei saa talle süüks panna. Seetõttu tühistas eelotsuse taotluse esitanud kohus Código Penali (Portugali karistusseadustik) kohaselt (
5
) asenduskaristuse ja pööras täitmisele esialgse vangistuse. (
6
)
8.
Vangistust ei saanud siiski Portugalis täita, sest YXi ei olnud võimalik leida, et talle selles liikmesriigis vahistamismäärus kätte toimetada. Seetõttu tunnistati ta seoses mõistetud karistusest kõrvalehoidmisega tagaotsitavaks.
9.
Mõni aasta hiljem leiti YX Hispaaniast. Seetõttu tegid Portugali pädevad ametiasutused 22. veebruaril 2022. aastal raamotsuse 2002/584/JSK (
7
) alusel Euroopa vahistamismääruse, millega taotlesid YXi üleandmist kuuekuulise vangistuse ärakandmiseks.
10.
Raamotsuse 2002/584 artikli 4 punktis 6 on ette nähtud Euroopa vahistamismääruse täitmisest keeldumise vabatahtlik alus juhuks, kui isik, kelle üleandmist taotletakse, elab seaduslikult täidesaatvas riigis ja soovib kanda karistust seal. Sellele tuginedes keeldusid Hispaania ametiasutused Euroopa vahistamismäärust täitmast ning kohustusid tunnustama Portugali kohtu otsust ja selle Hispaanias täide viima.
11.
11. oktoobril 2023. aastal peatas Hispaania kohus vastavalt Hispaania Código Penali (Hispaania karistusseadustik) artiklile 80 (
8
) YXile määratud kuuekuulise vangistuse täideviimise kaheks aastaks ja teavitas sellest otsusest Portugali ametiasutusi.
12.
Ministério Público (Portugali prokuratuur) ei nõustunud Hispaania kohtu otsusega karistuse täideviimise peatamise kohta. Seetõttu pöördus ta Tribunal Judicial da Comarca do Porto – Juízo Local Criminal de Vila Nova de Gaia (Porto piirkondliku kohtu Vila Nova de Gaia kriminaalasjade kohalik kohtumaja) poole, kes on käesolevas asjas eelotsusetaotluse esitanud kohus. Selle menetluse raames taotles Portugali prokuratuur eelotsuse saamiseks pöördumist Euroopa Kohtu poole.
13.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et täidesaatva riigi kohus ei saa muuta väljaandjariigi kohtu otsust, asendades süüdimõistva kohtuotsuse enda otsusega. Eelotsusetaotluse esitanud kohus lisab, et karistuse sellise muutmisega nõustumine läheks vastuollu vastastikuse tunnustamise ja usalduse põhimõtetega. Kohtu arvates väljendasid Hispaania kohtud Euroopa vahistamismääruse täitmisest keeldumisega oma valmisolekut võtta karistuse täitmine täies ulatuses üle, ilma võimaluseta muuta vangistus alternatiivseks meetmeks.
14.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab samuti, et Hispaania kohtud oleksid igal juhul pidanud väljaandjariiki eelnevalt teavitama vangistuse täitmisele pööramise peatamise võimalusest, et too saaks vastata.
15.
Seda arvestades otsustas Tribunal Judicial da Comarca do Porto – Juízo Local Criminal de Vila Nova de Gaia (Porto piirkondliku kohtu Vila Nova de Gaia kriminaalasjade kohalik kohtumaja) menetluse peatada ja esitada Euroopa Liidu Kohtule eelotsuse saamiseks järgmised küsimused:
„1.
Kas täidesaatev liikmesriik võib pärast seda, kui ta on raamotsuse 2002/584 artikli 4 punkti 6 alusel keeldunud täitmast Euroopa vahistamismäärust süüdimõistetu elukohta tõttu ja tunnustanud süüdimõistvat kohtuotsust, tugineda oma riigisisese õiguse kohaldamisele ja enda kui täidesaatva riigi pädevusele ning peatada väljaandjariigis mõistetud reaalse vangistuse täitmisele pööramine, ehkki menetlus selle kohtuotsuse täitmiseks on juba algatatud?
2.
Kas täidesaatva riigi kohus võib muuta väljaandjariigi kohtu otsust, mis on nõuetekohaselt jõustunud, väljaspool raamotsuse 2008/909 artiklis 8 ning artikli 17 lõigetes 1 ja 2 ette nähtud juhtumeid?
3.
Kas raamotsuse 2008/909 artikli 17 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et see võimaldab täidesaatval riigil reaalse vangistuse täitmisele pööramist peatada oma riigisiseses õiguses ette nähtud tingimusi kohaldades, kui väljaandjariigi pädevad asutused ei ole teinud seda kooskõlas oma õigusega?
Kui vastus eelnevatele küsimustele on jaatav, siis:
4.
Kas raamotsuse 2008/909 artikleid 12 ja 13 ning artikli 17 lõiget 3 arvestades oleksid Hispaania (täidesaatev riik) kohtud pidanud informeerima väljaandjariiki eelnevalt oma seisukohast küsimuses, kas tagaotsitavale mõistetud vangistuse täitmisele pööramist saab peatada?“
16.
Euroopa Kohtule esitasid kirjalikud seisukohad Hispaania ja Portugali valitsus ning komisjon.
17.
19. märtsil 2025 toimus kohtuistung, kus nimetatud menetlusosalised esitasid oma suulised seisukohad.
III. Analüüs
A.
Sissejuhatus
18.
Liikmesriik võib keelduda vabadusekaotusliku karistuse kandmiseks tehtud Euroopa vahistamismääruse täitmisest ainult juhul, kui ta kohustub täitma karistust sellisena, nagu selle on mõistnud väljaandjariigi kohus.
19.
Kui täidesaatev riik ei saa väljaandjariigi kohtu mõistetud vabadusekaotuslikku karistust mingil põhjusel täide viia, peab ta täitma asjaomase Euroopa vahistamismääruse. (
9
)
20.
Ainsad erandid, mis võimaldavad täidesaatval riigil väljaandjariigi kohtu mõistetud karistusest kõrvale kalduda, on ette nähtud raamotsuse 2008/909 artikli 8 lõigetes 2 ja 3. Neid erandeid kohaldatakse juhul, kui väljaandjariigis mõistetud karistus on oma kestuse või olemuse tõttu vastuolus täidesaatva riigi õigusega. Sellises olukorras peab muudetud karistus vastama võimalikult suures ulatuses algsele karistusele täidesaatva riigi õigusega lubatud piirides. (
10
)
21.
Järelikult toimub süü tuvastamine ja karistuse proportsionaalsuse hindamine väljaandjariigis ning täidesaatev riik ei saa seda ümber hinnata. (
11
)
22.
Sel põhjusel leidis Euroopa Kohus kohtuotsuses Ognyanov, et raamotsuse 2008/909 artiklit 8 tuleb tõlgendada kitsalt ja et see jätab täidesaatvale riigile üksnes piiratud võimalused väljaandjariigi kohtu mõistetud karistuse olemuse või kestuse muutmiseks. (
12
)
23.
Kuigi karistuse määramine (s.o süü tuvastamine ja proportsionaalse karistuse üle otsustamine) kuulub väljaandjariigi pädevusse, on karistuse täideviimine raamotsuse 2008/909 artikli 17 lõike 1 kohaselt täidesaatva riigi pädevuses.
24.
Seetõttu on raamotsuses 2008/909 kajastuv vastastikune tunnustamine kahesuunaline: täidesaatev riik peab põhimõtteliselt tunnustama väljaandjariigi kohtute mõistetud karistusi ning väljaandjariik peab põhimõtteliselt tunnustama täidesaatvas riigis kehtivaid karistuste täideviimise norme.
25.
Käesoleva kohtuasja keskmes on tõik, et Hispaania Kuningriik käsitab vangistuse täitmisele pööramise peatamise otsust tema pädevusse kuuluva täitmisotsusena, Portugali Vabariik koos komisjoniga seevastu peab karistuse peatamise otsust karistuse määramiseks.
26.
Vastus küsimusele, kas vangistuse täitmisele pööramise peatamine kujutab endast selle karistuse muutmist või täideviimist (mis on kolme esimese eelotsuse küsimuse põhisisu), sõltub raamotsuse 2008/909, eelkõige selle artiklite 8 ja 17 tõlgendamisest. Seetõttu analüüsin neid kolme küsimust koos käesoleva ettepaneku alajaotises C.
27.
Kui vangistuse täitmisele pööramise peatamine kujutab endast algse vabadusekaotusliku karistuse olemuse muutmist, siis kuulub kohaldamisele raamotsuse 2008/909 artikkel 8, mis keelab Hispaanias vahistamismäärust täitvatel asutustel muuta vabadusekaotuslik karistus tingimisi vangistuseks. Kui vangistuse täitmisele pööramise peatamine kujutab aga endast sellise karistuse üht täideviimise viisi, siis raamotsuse 2008/909 artikkel 8 ei kohaldu. Sel juhul on täidesaatval riigil nimetatud akti artikli 17 alusel õigus otsustada vangistuse täitmisele pööramine peatada.
28.
Enne selle analüüsi juurde asumist käsitlen lühidalt Hispaania esitatud vastuvõetamatuse vastuväidet (B).
29.
Neljas küsimus sõltub sellest, kas vastus kolmele esimesele küsimusele on jaatav. Kuna ma teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata neile küsimustele eitavalt, ei ole neljandale küsimusele vaja vastata.
B.
Vastuvõetavus
30.
Hispaania valitsus leiab, et eelotsusetaotlus ei ole vastuvõetav. Tema arvates ei ole selge, mis liiki menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus toimub ja miks on Euroopa Kohtu vastused põhikohtuasjas asjakohased.
31.
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt saab Euroopa Kohus vastata eelotsuse küsimustele vaid siis, kui vastus on liikmesriigi kohtule tarvilik tema menetluses oleva kohtuasja lahendamiseks. (
13
)
32.
Samas tuleneb väljakujunenud kohtupraktikast ka eeldus, et liikmesriigi kohtute esitatud küsimused liidu õiguse tõlgendamise kohta on asjakohased. Euroopa Kohus võib keelduda sellisele küsimusele vastamast vaid siis, kui on ilmne, et liidu õigusnormi tõlgendusel puudub igasugune seos eelotsusetaotluse esitanud kohtu menetluses oleva vaidluse esemega. (
14
)
33.
Raamotsusega 2008/909 reguleeritud menetluses peavad väljaandjariigi ametiasutused nõustuma vangistuse täitmisele pööramisega täidesaatvas riigis, väljastades sellekohase tunnistuse. (
15
) Tunnistuse võib tühistada seni, kuni karistuse täideviimine täidesaatvas riigis ei ole alanud. (
16
)
34.
Seega, kuigi eelotsusetaotluse esitanud kohus ei ole käesoleva kohtuasja eelotsusetaotluses kahjuks selgitanud, mis täpselt on Portugali prokuratuuri algatatud kohtumenetluse ese, ei ole vastuvõetavuse eeldust ümber lükatud. Euroopa Kohtu antav vastus võib aidata eelotsusetaotluse esitanud kohtul otsustada, kas tunnistus tuleks väljastada või tühistada (kui see on juba väljastatud). (
17
)
35.
Seega on ilmne, et vastused esitatud küsimustele on eelotsusetaotluse esitanud kohtu menetluses oleva vaidluse lahendamiseks vajalikud. Eelnevale tuginedes teen Euroopa Kohtule ettepaneku eelotsuse küsimustele vastata.
C.
Vangistuse täitmisele pööramise peatamine tähendab selle karistuse muutmist
36.
Leian, et vangistuse täitmisele pööramise peatamise otsus muudab karistuse olemust.
37.
Seega nõustun ma Portugali valitsuse ja komisjoni väidetega, mille kohaselt on reaalne vangistus ja tingimisi kohaldatud vangistus kaks erinevat liiki karistust.
38.
Vangistuse täitmisele pööramise peatamise otsus ei ole niisiis täitmisotsus, vaid kujutab endast pigem karistuse muutmist. Sellest tulenevalt ei kuulu see raamotsuse 2008/909 artikli 17 kohaldamisalasse. Raamotsuse artikkel 8 aga keelab Hispaania Kuningriigil peatada Portugali kohtu mõistetud vangistuse täitmisele pööramist.
39.
Analüüsin oma seisukoha põhjendamiseks raamotsuse 2008/909 asjakohaste sätete sõnastust, konteksti ja eesmärki, vastates ühtlasi menetlusosaliste argumentidele.
1. Raamotsuse 2008/909 artiklil 8 põhinevad argumendid
40.
Karistuse „olemuse“ käsitluse tingib raamotsuse 2008/909 artikkel 8. Selle artikli lõike 1 kohaselt peab täidesaatev riik põhimõtteliselt tunnustama väljaandjariigi kohtu mõistetud karistust ja selle täitma. Üksnes juhul, kui tema õigussüsteemis ei tunnistata teatava kestusega (raamotsuse 2008/909 artikli 8 lõige 2) või teatava olemusega (artikli 8 lõige 3) vabadusekaotuslikke karistusi, võib täidesaatev riik karistust „muuta“ (vt käesoleva ettepaneku punkt 20).
41.
Hispaania karistusõiguses tunnistatakse põhimõtteliselt kuuekuulist vabadusekaotuslikku karistust. Seega ei saa sellise karistuse olemust muutev peatamine olla raamotsuse 2008/909 artikli 8 lõike 3 alusel põhjendatud.
42.
Pealegi peab täidesaatev riik, kui ta peab vajalikuks karistust vastavalt raamotsuse 2008/909 artiklile 8 muuta, oma otsusest väljaandjariiki raamotsuse artikli 12 lõike 1 alusel võimalikult kiiresti teavitama. See võimaldab väljaandjariigil otsustada tunnistus tagasi võtta, kui ta karistuse muutmisega ei nõustu.
43.
Käesoleval juhul ei esitanud Hispaania ametiasutused raamotsuse 2008/909 artikli 12 alusel Portugali ametiasutustele sellist teavet, kuna nende arvates ei muutnud nad tunnustatud karistuse olemust raamotsuse artikli 8 tähenduses. Küll aga teatasid nad Portugali ametiasutustele vangistuse täitmisele pööramise peatamisest täitmise käigus.
44.
Alati ei ole selge, kuidas eristada meedet, mis kujutab endast süüdimõistvat kohtuotsust, ja meedet, mis on seotud karistuse täideviimise või kohaldamisega. (
18
)
45.
Seega väidab Hispaania valitsus käesolevas asjas, et täideviimise peatamine ei muutnud karistuse „olemust“. Tegemist on endiselt kuuekuulise vangistusega, olenemata sellest, et karistuse täideviimine on kaheaastaseks katseajaks peatatud.
46.
Minu arvates võib karistuse „olemuse“ muutumise kohta mõningaid vihjeid leida, kui küsida, kas karistuse see aspekt, millega piiratakse isiku vabadust, on muutunud. Olen seisukohal, et siin on oluline, kas vabadusekaotus on vältimatu, nagu reaalse vangistuse korral, või tingimuslik, nagu tingimisi kohaldatud vangistuse korral. See argument toetab Portugali valitsuse ja komisjoni seisukohta, et reaalne vangistus ja tingimisi kohaldatud vangistus on oma olemuselt kaks erinevat karistust.
47.
Käesoleva kohtuasja kontekstis näib, et Portugali kohus pidas pärast YXi süüdi tunnistamist vajalikuks, et ta kannaks talle määratud vanglakaristuse ära. Kui ta oleks leidnud, et vabadusekaotusliku karistuse täitmine tuleks peatada, oleks ta võinud määrata tingimisi vangistuse. (
19
) Vastastikune tunnustamine, millel põhineb kriminaalasjades tehtav koostöö, nõuab, et täidesaatva riigi asutused nõustuksid väljaandjariigi kohtu otsusega süü ja kohase karistuse kohta.
48.
Järelikult muutis Hispaania kohtu poolne vangistuse täitmise peatamine Portugali kohtu mõistetud vabadusekaotuse olemust, sest see ei olnud määratud tingimisi karistusena. Kuna Hispaania õiguskorras tunnistatakse kuuekuuliseid vabadusekaotuslikke karistusi, ei saa Hispaania Kuningriik täidesaatva riigina sellise karistuse täideviimise peatamisel tugineda ei raamotsuse 2008/909 artikli 8 lõikele 2 ega ka lõikele 3.
2. Raamotsuse 2008/909 artiklil 17 põhinevad argumendid
49.
Raamotsuse 2008/909 artikkel 17 käsitleb karistuse täideviimist, mida reguleeritakse põhimõtteliselt täidesaatva riigi õigusega. Selle artikli lõiked 3 ja 4 puudutavad vanglast tingimisi vabastamist.
50.
Sellega seoses väitis Hispaania valitsus, et tingimisi vangistus on analoogne ennetähtaegse või tingimusliku vabastamisega vanglast. Mõlemal juhul jääb vabadusekaotuslik karistus kas tervikuna või osaliselt kandmata. Samuti on nii vangistuse tingimisi kohaldamata jätmise kui ka vangistusest ennetähtaegse vabastamise otsus tihedalt seotud süüdimõistetu isikliku olukorra ja käitumisega ning seda võib käsitada kui selle isiku paremale taasühiskonnastamisele kaasaaitamist.
51.
Ennetähtaegne või tingimisi vabastamine on raamotsuse 2008/909 artikli 17 kohaselt üks vabadusekaotusliku karistuse täideviimise viise ning Hispaania valitsuse sõnul peaks sarnasusi arvestades olema seda ka vangistuse täitmisele pööramise peatamine.
52.
Hispaania valitsuse argumendil on küll teatav alus, kuid on siiski selge, et ehkki raamotsuse 2008/909 artikkel 17 käsitleb ennetähtaegset vabastamist, ei viita see vabadusekaotuslike karistuste tingimisi kohaldamata jätmisele.
53.
Ilmselt käsitletakse kõnealuses otsuses vanglast ennetähtaegse vabastamise küsimust seetõttu, et seadusandja on märganud olulisi erinevusi eri liikmesriikide ennetähtaegse vabastamise normides. Ühtlasi leiab ennetähtaegne vabastamine alati aset pärast vangistuse täitmisele pööramist, mistõttu ei saagi seda mõista millegi muuna kui karistuse täideviimise viisina. Võimalike probleemide lahendamiseks on artikli 17 lõikes 3 sätestatud täidesaatva riigi kohustus teavitada väljaandjariiki oma ennetähtaegse või tingimisi vabastamise sätetest ning anda väljaandjariigile võimalus tunnistus tagasi võtta, kui too ei nõustu täidesaatva riigi ennetähtaegse vabastamise põhimõtetega. (
20
) Tunnistuse tagasivõtmine ei ole raamotsuse 2008/909 artikli 13 kohaselt pärast täidesaatvas riigis karistuse täitmise algust enam võimalik. Seetõttu on vaja ette näha seadusandlik lahendus, mis võimaldaks väljaandjariigil mitte nõustuda täidesaatva liikmesriigi ennetähtaegse vabastamise reeglistikuga enne, kui täitmine selles riigis algab.
54.
Liidu seadusandja ei ole aga sellist võimalust ette näinud vabadusekaotusliku karistuse täideviimise peatamise puhuks.
55.
Minu arvates ja vastupidi Hispaania valitsuse argumendile pakub seadusandja otsus käsitleda artiklis 17 probleeme, mis tulenevad erinevustest ennetähtaegses vabastamises, kuid mitte vabadusekaotusliku karistuse tingimisi kohaldamises, ühe (sõnalise) argumendi, mis võimaldab lükata tagasi seisukoha, et vangistuse täitmisele pööramise peatamine on selle karistuse üks täideviimise viise. Pigem võimaldab see järeldada, et liidu seadusandja ei käsitanud vabadusekaotusliku karistuse täideviimise peatamist mitte selle karistuse täideviimise viisi, vaid teistsuguse karistusena.
56.
Niisugust järeldust kinnitab raamotsuse 2008/909 laiem kontekst.
3. Kontekstil põhinevad argumendid
57.
Samal aastal, mil liidu seadusandja kehtestas raamotsuse 2008/909, võeti vastu ka raamotsus 2008/947/JSK (
21
), mida kohaldatakse kohtuotsuste ja vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevate otsuste suhtes, et teostada tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet.
58.
Nagu väidab komisjon, on neil kahel raamotsusel erinev kohaldamisala ja need on teineteist välistavad. Kui õigusalane koostöö hõlmab vabadusekaotusliku karistuse tunnustamist ja täideviimist, on kohaldatavad normid sätestatud raamotsuses 2008/909. Kui õigusalane koostöö puudutab tingimisi vangistuse tunnustamist ja täitmist, sisalduvad asjaomased normid raamotsuses 2008/947.
59.
Niisugune seadusandlik lahendus näitab, et liidu seadusandja käsitab tingimisi ja reaalset vabadusekaotuslikku karistust kahe erineva kriminaalkaristusena.
60.
Käesoleval juhul tegutsesid nii täidesaatva kui ka väljaandjariigi asutused raamotsuse 2008/909 alusel.
4. Raamotsuse 2008/909 eesmärgil põhinevad argumendid
61.
Järeldus, et täidesaatev riik ei tohi vabadusekaotuslikku karistust muuta tingimisi vangistuseks, on kooskõlas raamotsuse 2008/909 eesmärgiga.
62.
Selle õigusakti üks eesmärk on võimaldada karistuste vastastikust tunnustamist kriminaalõiguse valdkonnas. Kui liikmesriik nõustub vastastikuse tunnustamise alusel täitma teises liikmesriigis tehtud kohtuotsust ega tugine ühele selle kohtuotsuse täitmisest keeldumise alustest, peaks täitmine tähendama, nagu märkis komisjon, lihtsalt asja edasist menetlust nii, nagu see algas väljaandjariigis. (
22
)
63.
Olen nõus. Asjaolu, et vangistuse täitmisele pööramine toimub muus liikmesriigis kui see, kus karistus mõisteti, ei tohiks muuta selle karistuse täideviimist samamoodi, nagu ei muudeta kohtuotsust, kui see täidetakse sama riigi teises piirkonnas ja mõne muu kohtu alluvuses kui see, kes karistuse mõistis. Isegi kui mõned täitmist puudutavad normid võivad olla erinevad, toimub täitmine lihtsalt karistuse mõistmise jätkuna.
64.
Seega peaks raamotsuses 2008/909 sisalduv vastastikuse tunnustamise põhimõte praktikas väljenduma automaatses liikmesriikide vahelises õiguskaitsekoostöös. See peaks tähendama täidesaatva riigi kohustust viia välisriigi kohtuotsus täide ilma, et uuritaks, kas juhul, kui menetlus oleks toimunud täidesaatva riigi õiguse kohaselt, oleks tehtud samasugune kohtuotsus. (
23
)
65.
Seega tuleb täidesaatva riigi hinnangut selle kohta, kas väljaandjariigis määratud karistus vastab karistusele, mis oleks sama õigusrikkumise eest määratud täidesaatvas riigis, pidada raamotsuse 2008/909 eesmärkide ja mõttega vastuolus olevaks. (
24
)
66.
Isegi kui vabadusekaotusliku karistuse täitmise peatamine Hispaanias on võimalik kahes etapis, millest esimene on vabadusekaotusliku karistuse mõistmine ja teine selle täitmise peatamine – nagu selgitas Hispaania valitsus –, sekkutaks teise etapiga väljaandjariigi kohtu poolt süü kohta antud hinnangusse ja kohase karistuse määramisse.
67.
Seega ei tohiks täidesaatval riigil olla lubatud otsustada vangistuse täitmisele pööramist peatada, kui väljaandjariigi kohus ei ole sellist karistust mõistnud.
5. Kohtupraktikal põhinevad argumendid
68.
Lõpetuseks pean käsitlema Hispaania valitsuse kirjalikes seisukohtades esitatud ja kohtuistungil kinnitatud argumente, mille kohaselt toetavad kohtuotsused Ardic (
25
) ja Minister for Justice and Equality (katseaja tühistamine) (
26
) tema arvamust, et otsus peatada vangistuse täideviimine on üks selle karistuse täitmise viise, mitte karistuse muutmine.
69.
Nendes kohtuotsustes leidis Euroopa Kohus, et varasema otsusega mõistetud vabadusekaotusliku karistuse täideviimise peatamise tühistamise otsus ei mõjuta karistuse liiki ja määra, mis on asjasse puutuvale isikule mõistetud varasemate lõplike süüdimõistvate kohtuotsustega. (
27
)
70.
Portugali valitsuse ja komisjoni arvates ei ole need kohtuasjad praegusel juhul asjakohased, kuna need puudutasid teist küsimust. Ma ei saa sellega nõustuda. Ehkki nendes kohtuasjades tuli Euroopa Kohtul tõlgendada raamotsuse 2002/584 artiklis 4a sisalduvat mõistet „kohtulik arutelu, mille tulemusel otsus tehti“, puudutasid need kohtuotsused sarnast dilemmat – kas täitmise peatamise tühistamine on osa karistuse mõistmisest või pigem üksnes juba määratud karistuse täitmine. Seetõttu leian, et need kohtuasjad on praegusel juhul asjasse puutuvad.
71.
Sellegipoolest olen, nagu komisjongi, arvamusel, et käesolevas kohtuasjas kõne all olev vangistuse täitmisele pööramise peatamise otsus ja eelnimetatud kohtuasjades teemaks olnud täitmise peatamise tühistamine on oma olemuselt erinevad. Kui vangistuse täitmisele pööramise peatamise otsus on osa süüdimõistmise menetlusest, mis hõlmab süü ja sobiva karistuse üle otsustamist, siis täitmise peatamise tühistamine tähendab tingimisi mõistetud vabadusekaotusliku karistuse täitmisele pööramist juba karistuse mõistmise etapis määratud tingimustel.
72.
Sel põhjusel ei välista asjaolu, et Euroopa Kohus pidas vangistuse peatamise tühistamist üheks karistuse täideviimise viisiks, järeldust, et vastupidine olukord ehk otsus peatada vangistuse täitmisele pööramine on osa karistuse mõistmisest.
6. Vahekokkuvõte
73.
Kokkuvõttes leian, et liidu õiguse kohaselt on tingimisi vangistus ja reaalne vangistus kaks erinevat liiki karistust. Järelikult ei saa täidesaatev riik karistuse täitmise ühe võimalusena peatada vangistuse täideviimist olukorras, kus ta on kohustunud karistust tunnustama. Vangistuse täitmisele pööramise peatamine ei ole raamotsuse 2008/909 artikliga 17 reguleeritud täitmise küsimus. Vastupidi, see muudab karistuse olemust, mis on raamotsuse 2008/909 artikliga 8 põhimõtteliselt keelatud.
74.
Kui konkreetsel juhul ei soovi täidesaatev riik vangistust täitmisele pöörata viia, on tal võimalus täita Euroopa vahistamismäärust ja anda süüdimõistetu üle väljaandjariigile, et isik kannaks oma karistuse ära selles riigis.
75.
Olles aga keeldunud Euroopa vahistamismääruse täitmisest raamotsuse 2002/584 artikli 4 punkti 6 alusel süüdimõistetu elukoha tõttu ja tunnustanud süüdimõistvat kohtuotsust, ei või täidesaatev riik reaalse vangistuse täitmise peatamisel tugineda oma riigisisese seaduse kohaldamisele.
76.
Otsusega peatada Portugali kohtu poolt YXi toime pandud maksukuriteo eest proportsionaalseks hinnatud vangistuse täitmisele pööramine ei asunud Hispaania kohus mitte karistust täide viima, vaid muutis seda, rikkudes raamotsuse 2008/909 artiklit 8. Kuna karistuse täideviimist ei ole veel alustatud, võivad Portugali ametiasutused endiselt otsustada tunnistuse tagasi võtta.
IV. Ettepanek
77.
Eeltoodud kaalutlustel teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata Tribunal Judicial da Comarca do Porto – Juízo Local Criminal de Vila Nova de Gaia (Porto piirkondliku kohtu Vila Nova de Gaia kriminaalasjade kohalik kohtumaja, Portugal) esitatud eelotsuse küsimustele järgmiselt:
1.
Nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsuse 2008/909/JSK (vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kriminaalasjades tehtud otsuste suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed, nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil) artikleid 8 ja 17
tuleb tõlgendada järgmiselt:
–
Pärast nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta artikli 4 punkti 6 alusel Euroopa vahistamismääruse täitmisest keeldumist süüdimõistetu elukoha tõttu ja süüdimõistva kohtuotsuse tunnustamist ei või täidesaatev riik tugineda oma riigisisese õiguse kohaldamisele ega peatada väljaandjariigis mõistetud reaalse vangistuse täitmisele pööramist.
–
Täidesaatva riigi kohus võib muuta väljaandjariigi kohtu otsust, mis on nõuetekohaselt jõustunud, üksnes raamotsuse 2008/909 artikli 8 lõigetes 2 ja 3 ette nähtud juhtudel. Sellisel juhul võib täidesaatev riik asendada karistuse teist laadi karistusega üksnes siis, kui tema õigussüsteemis ei tunnistata niisugust laadi karistust, mille on mõistnud väljaandjariigi kohus.
2.
Raamotsuse 2008/909 artikli 17 lõiget 1
tuleb tõlgendada nii, et see ei võimalda täidesaatval riigil reaalse vangistuse täitmisele pööramist peatada oma riigisiseses õiguses ette nähtud tingimusi kohaldades, kui väljaandjariigi pädevad asutused ei ole seda teinud kooskõlas selle riigi õigusega.
3.
Arvestades eelmistele küsimustele antud vastuseid, ei ole neljandale küsimusele vaja vastata.
(
1
)	Algkeel: inglise.
(
i
)	Kohtuasjal on väljamõeldud nimi. See ei vasta ühegi menetlusosalise tegelikule nimele.
(
2
)	Vt nt 11. märtsi 2020. aasta kohtuotsus SF (Euroopa vahistamismäärus – vahistamismäärust täitvasse riiki tagasitoomise tagatis) (C‑314/18, EU:C:2020:191, punkt 51).
(
3
)	Nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsus vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kriminaalasjades tehtud otsuste suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed, nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil (ELT 2008, L 327, lk 27; edaspidi „raamotsus 2008/909“).
(
4
)	Eelotsusetaotluses on selgitatud, et vangistuse asendamine rahalise karistusega on võimalik Portugali karistusseadustiku artikli 45 alusel.
(
5
)	Siinkohal viidatakse eelotsusetaotluses Portugali karistusseadustiku artikli 45 lõikele 2 ja artikli 49 lõikele 3.
(
6
)	Portugali valitsus selgitas kohtuistungil täiendavalt, et Portugali kohtul ei ole sellises olukorras mingit muud võimalust kui pöörata täitmisele algne vangistus. Seega ei olnud kohtul sel ajal enam võimalik teha otsust peatada vangistuse täitmisele pööramine.
(
7
)	Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT 2002, L 190, lk 1; ELT eriväljaanne 19/06, lk 34; edaspidi „raamotsus 2002/584“).
(
8
)	See säte võimaldab kohtutel mõista alla kahe aastase vangistuse tingimisi kahe kuni viieaastase katseajaga.
(
9
)	Vt 29. juuni 2017. aasta kohtuotsus Popławski (C‑579/15, EU:C:2017:503, punktid 22–24).
(
10
)	Seega, kui vastuolu on tingitud kestusest, ei tohi muudetud karistus olla väiksem täidesaatva riigi õiguses sama liiki tegude eest sätestatud karistuse maksimaalsest määrast (raamotsuse 2008/909 artikli 8 lõige 2). Kui vastuolu on tinginud karistuse olemus, peab muudetud karistus või meede vastama võimalikult täpselt väljaandjariigi määratud karistusele ning mingil juhul ei saa karistust muuta rahaliseks karistuseks (raamotsuse 2008/909 artikli 8 lõige 3).
(
11
)	Selgitades mõistet „kohtulik arutelu, mille tulemusel otsus tehti“ raamotsuse 2002/584 artikli 4a tähenduses, leidis Euroopa Kohus, et seal kasutatud mõiste „otsus“ viitab kohtuotsusele, millega kohus on, olles tuvastanud süüteo faktilised asjaolud ja andnud teole õigusliku hinnangu, lõplikult otsustanud isiku süü üle ning mõistnud talle vabadusekaotusliku karistuse. Vt 22. detsembri 2017. aasta kohtuotsus Ardic (C‑571/17 PPU, EU:C:2017:1026, punkt 67).
(
12
)	Vt 8. novembri 2016. aasta kohtuotsus Ognyanov (C‑554/14, EU:C:2016:835, punkt 36). Euroopa Kohus kinnitas seda järeldust sarnases, raamotsuse 2002/584 artikli 5 lõike 3 (mitte artikli 4 lõike 1) kohaldamist puudutanud kohtuasjas oma 11. märtsi 2020. aasta kohtuotsuses SF (Euroopa vahistamismäärus – vahistamismäärust täitvasse riiki tagasitoomise tagatis) (C‑314/18, EU:C:2020:191, punkt 65). Vt ka 15. aprilli 2021. aasta kohtuotsus AV (liitkaristus) (C‑221/19, EU:C:2021:278, punkt 35).
(
13
)	Vt 11. septembri 2008. aasta kohtuotsus CEPSA (C‑279/06, EU:C:2008:485, punkt 31 ja seal viidatud kohtupraktika).
(
14
)	Vt nt 16. detsembri 2021. aasta kohtuotsus AB jt (amnestia tühistamine) (C‑203/20, EU:C:2021:1016, punkt 46) ning 8. aprilli 2025. aasta kohtuotsus Euroopa Prokuratuur (menetlusdokumentide kohtulik kontroll) (C‑292/23, EU:C:2025:255, punkt 36).
(
15
)	Vt raamotsuse 2008/909 artikkel 4 ja I lisa.
(
16
)	Raamotsuse 2008/909 artikkel 13.
(
17
)	Käesolevas kohtuasjas on ebaselge, kas väljaandjariigi ametiasutused on tunnistuse juba väljastanud.
(
18
)	Vt selle kohta 3. aprilli 2025. aasta kohtuotsus MA (Alchaster II) (C‑743/24, EU:C:2025:230, punkt 26). Vt ka kohtujurist Richard de la Touri ettepanek kohtuasjas SH (C‑798/23, EU:C:2025:265, punkt 68), milles ta viitab Euroopa Inimõiguste Kohtu (EIK) 10. novembri 2022. aasta otsusele Kupinskyy vs. Ukraina (CE:ECHR:2022:l 1‑10JUD000508418, punkt 49 ja seal viidatud kohtupraktika).
(
19
)	Siiski näib, et pärast asenduskaristusena määratud rahalise karistuse tasumata jätmist täitmisele pööratud algset karistust – vangistust – ei saanudki Portugali kohus õigusaktide järgi tingimisi kohaldamata jätta (vt käesoleva ettepaneku punkt 7 ja joonealune märkus 6).
(
20
)	Seega tunnustas liidu seadusandja väljaandjariigi õigust mitte nõustuda tema kohtu poolt mõistetud karistuse täideviimisega teises liikmesriigis, kui selle tulemusena võib isik vanglast vabaneda enne karistusega ja väljaandjariigis ennetähtaegset vabastamist reguleeriva õigusaktiga ettenähtud tähtaja möödumist.
(
21
)	Nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsus vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kohtuotsuste ja vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevate otsuste suhtes, et teostada tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet (ELT 2008, L 337, lk 102; edaspidi „raamotsus 2008/947“).
(
22
)	Komisjon nimetas sellist nõuet jätkuva täitmise põhimõtteks.
(
23
)	Vt selle kohta Mitsilegas, V., EU Criminal Law after Lisbon: Rights, Trust and the Transformation of Justice in Europe, Hart Publishing Ltd, 2016, lk 128; Schiff Berman, P., Global Legal Pluralism. A Jurisprudence of Law Beyond Borders, Cambridge University Press, 2012, lk 16.
(
24
)	Vt selle kohta komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule raamotsuste 2008/909/JSK (vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta otsuste suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed), 2008/947/JSK (vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite suhtes) ning 2009/829/JSK (vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kohtueelse kinnipidamisega seotud alternatiivsete võimaluste suhtes) rakendamise kohta liikmesriikides (COM(2014) 057 final, lk 8).
(
25
)	22. detsembri 2017. aasta kohtuotsus (C‑571/17 PPU, EU:C:2017:1026).
(
26
)	23. märtsi 2023. aasta kohtuotsus (C‑514/21 ja C‑515/21, EU:C:2023:235).
(
27
)	22. detsembri 2017. aasta kohtuotsus Ardic (C ‑571/17 PPU, EU:C:2017:1026, punkt 78). Euroopa Kohus kinnitas seda seisukohta ka 23. märtsi 2023. aasta kohtuotsuses Minister for Justice and Equality (katseaja tühistamine) (C‑514/21 ja C‑515/21, EU:C:2023:235, punkt 53).