1 (3) 
 
 
KOHTUMÄÄRUS 
 
Kohtu nimetus Harju Maakohus 
Kohtunik Toomas Ventsli 
Kohtujurist Allar Kirikmäe 
Määruse tegemise aeg ja koht 30. august 2021.a, Tallinna kohtumaja, Lubja tn 4, Tallinn 
Tsiviilasja number 2-20-136960 
Tsiviilasi Osaühingu Aktiva Finants hagiavaldus M. P.  vastu raha 
tasumise nõudes 
Menetlustoiming Hagiavalduse läbi vaatamata jätmine 
Menetlusosalised ja nende 
esindajad 
 
Hageja Osaühing Aktiva Finants (registrikood 10746479) 
Lepinguline esindaja Alla Žulinskaja 
Kostja M. P. (isikukood xxxxxxxxxxx) 
Viimase kohtuistungi aeg või 
viide asja lahendamisele 
kirjalikus menetluses 
Kirjalik menetlus 
Kohtumääruse resolutsioon  
1. Jätta läbi vaatamata Osaühingu Aktiva Finants (registrikood 10746479) 31.12.2020.a Harju 
Maakohtule esitatud hagiavaldus M. P. (isikukood xxxxxxxxxxx) vastu. 
2. Toimetada kohtumäärus pooltele kätte. 
Menetluskulude jaotus ja 
kindlaksmääramine 
 
3. Jätta menetluskulud Osaühingu Aktiva Finants (registrikood 10746479) kanda. 
4. Jätta M. P. (isikukood xxxxxxxxxxx) menetluskulud kindlaks määramata ja Osaühingult 
Aktiva Finants (registrikood 10746479) välja mõistmata. 
Edasikaebamise kord 
Kohtumääruse peale võib esitada määruskaebuse Tallinna Ringkonnakohtule Ha rju Maakohtu 
kaudu viieteistkümne (15) päeva jooksul alates määruse kättetoimetamisest, kuid mitte pärast viie 
(5) kuu möödumist määruse tegemisest. Kaebus võidakse lahendada kirjalikus menetluses, kui 
kaebuses ei taotleta selle lahendamist istungil. 
Kohus selgitab, et seaduses sätestatud tähtaja järgimiseks peab menetlusabi taotleja tegema tähtaja 
kestel ka menetlustoimingu, mille tegemiseks ta menetlusabi taotleb, eelkõige esitama kaebuse. 
Kaebuse põhjendamiseks või riigilõivu tasumiseks või kaebuses esin eva sellise puuduse 
kõrvaldamiseks, mis on seotud menetlusabi taotlemisega, annab kohus mõistliku tähtaja pärast 
menetlusabi andmise taotluse lahendamist, kui nimetatud taotlus ei olnud esitatud põhjendamatult 
või tähtaja pikendamise eesmärgil. See ei välista menetlustähtaja ennistamist (TsMS § 187 lg 6 ja 
§ 442 lg 6).
2 (3) 
I. Asjaolude kirjeldus 
 
1. Osaühing Aktiva Finants  (hageja) esitas 06.10.2020 Pärnu Maakohtule maksekäsu 
kiirmenetluse avalduse M. P.  (kostja) vastu võlgnevuse väljamõistmiseks. Pärnu Maakohus tegi 
14.10.2020 kohtumäärusega võlgnikule makseettepaneku. Kostjale ei ole õnnestunud 
makseettepanekut mõistliku aja jooksul kätte toimetada. Kohtunikuabi andis 13.12.2020 määrusega 
asja üle Harju Maakohtule menetluse jätkamiseks hagimenetluses. Kohus jättis avalduse 14.12.2020 
kohtumäärusega käiguta ja kohustas hagejat esitama kohtule oma nõude ja põhjendama seda 
hagiavaldusele ettenähtud vormis 14 päeva jooksul arvates kohtumääruse kättetoimetamisest. Hageja 
esitas 31.12.2020 hagiavalduse kostja vastu. Hagiavalduses on hageja kostja aadressiks märkinud  
xxx, xxx, xxx vald. Kohus võttis 07.01.2021 määrusega hagiavalduse menetlusse. 
 
II. Kohtumääruse põhjendused ja õigusaktid, millest kohus juhindus 
 
2. Kostja on rahvastikuregistri andmete Valgevene kodanik. Rahvastikuregistrisse ei ole kantud 
kehtivaid kostja elukoha aadresse. Hageja avaldatud aadressile xxx, xxx, xxx vald, xxxxx Harjumaa 
ei ole menetlusdokumente õnnestunud kätte toimetada. Rahvastikuregistri andmetel kostjal puudub 
Eestis kehtiv elukoha aadress ja kehtiv elamisluba. Politsei - ja Piirivalveametil puuduvad andmed 
kostja asukoha ja kontaktandmete kohta. Kostjale väljastat ud elamisluba on kehtetu. Kohtuasja 
materjalidest ei nähtu asjaolusid, mille põhjal saaks asuda seisukohale, et kostja elaks Eestis. Kostjal 
ei saa ega tohi olla Eesti territooriumil elukohta, sest kostja ei ole Eesti kodanik ja kostjal puudub 
kehtiv elamisluba. Kohtu hinnangul kostjal puudub Eesti territooriumil elukoht. 
 
3. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 423 lg 1 p 13 sätestab, et kohus jätab hagi läbi 
vaatamata, kui kohus ei ole pädev asja lahendama. 
 
TsMS § 70 lg 4 p 1 sätestab, et käesolevas seadustikus rahvusvahelise kohtualluvuse kohta sätestatut 
kohaldatakse üksnes ulatuses, milles ei ole sätestatud teisiti välislepingus või järgmistes Euroopa 
Liidu määrustes: 1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1215/2012 [--]. TsMS § 75 lg 1 
sätestab, et a valduse saanud kohus kontrollib, kas rahvusvahelise kohtualluvuse sätete järgi võib 
avalduse esitada Eesti kohtule. Seejärel kontrollib kohus, kas asi allub kohtule, kuhu avaldus esitati.  
TsMS § 70 lg 1 kohaselt määratakse rahvusvahelise kohtuall uvuse sätete järgi, millal võib asja 
menetleda Eesti kohus. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse 
ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (uuesti sõnastatud) tuleb 
vastavalt selle artikl ile 81 kohaldada alates 10.01.2015 alanud menetlustes. Vastavalt nimetatud 
määruse art 6 p 1 kui kostja alaline elukoht ei ole üheski liikmesriigis, tehakse liikmesriigi kohtute 
pädevus kindlaks iga liikmesriigi oma õiguse kohaselt, kui artikli 18 lõikest 1, artikli 21 lõikest 2 ning 
artiklitest 24 ega 25 ei tulene teisiti. Määruse nr 1215/2012 artikli 18 p 2 kohaselt võib teine 
lepingupool algatada menetluse tarbija vastu üksnes selle liikmesriigi kohtutes, kus on tarbija alaline 
elukoht. TsMS § 79 lg 1 sä testab, et f üüsilise isiku vastu võib hagi esitada tema elukoha järgi ja 
juriidilise isiku vastu tema asukoha järgi. 
 
Hageja nõue kostja vastu tuleneb xxx xxx AS-iga sõlmitud lepingust. Kostja on võlaõigusseaduse 
(VÕS) tähenduses tarbija (VÕS § 1 lg 5). Määruse nr 1215/2012 artikli 18 p 2 kohaselt saab kostjaga 
seotud vaidlused lahendada üksnes kostja elukohajärgses kohtus. 
 
Kohus leiab, et hageja on ettevõtja, kellele on loovutatud nõudeõigus lepingust, mille nõude loovutaja 
sõlmis oma majandustegevuse s tarbijast kostjaga. Hagist ja hagile lisatud tõenditest ei nähtu, et 
lepingupooled on sõlminud kehtiva kohtualluvuse kokkulep pe. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL) nr 1215/2012 (Brüsseli I) art 18 p 2 ja TsMS § 79 lg 1 võib kostja vastu esitada  hagi 
vaid alalise elukoha riigis, milleks ei ole Eesti. 
 
Maakohus peab TsMS § 75 lg 1 esimese lause alusel avalduse saamise järel kontrollima, kas 
rahvusvahelise kohtualluvuse sätete järgi võib avalduse esitada Eesti kohtule. See säte ei välista siiski
3 (3) 
rahvusvahelise kohtualluvuse sätete järgimise kontrollimist ka hiljem, kui hagiavalduses ei ole ühtegi 
viidet sellele, et kostja ei pruugi elada Eestis (nagu praegusel juhul), kuid kostjale ei õnnestu tema 
Eestis teadaolevate kontaktaadresside kaudu kätte toim etada menetlust algatavat dokumenti. 
Rahvusvahelise kohtualluvuse sätete kontrollimist menetluse kestel ei välista ka see, et kui hagi 
menetlusse võtmata jätmise alusena eristab TsMS § 371 lg 1 p -des 1 ja 2 kohtupädevuse või 
kohtualluvuse puudumist, siis T sMS § 423 sätestab hagi läbi vaatamata jätmise alusena sõnaselgelt 
lg 1 p-s 13 vaid pädevuse puudumise. Pädevuse puudumine TsMS § 423 lg 1 p 13 tähenduses tuleb 
vajalikel juhtudel võrdsustada analoogia alusel rahvusvahelise kohtualluvuse puudumisega (vt ka  
Riigikohtu 31.03.2015 määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-179-14, p 10). 
 
Kohus tuvastas eelnevalt, et kostja elukoht ei ole Eestis ning Brüssel I määruse ning TsMS § 79 lg 1 
järgi tuleb hagiavaldus esitada kostja elukohajärgse riigi kohtule. Kohus jätab eeltood ut arvestades 
hagi läbi vaatamata. 
 
Kohus märgib, et kostja ei ela Eestis ja isegi kui oleks võimalik kostjale toimetada hagimaterjalid 
kätte vastavalt hageja taotletule väljaandes Ametlikud Teadaanded avaldamisega, ei pruugi hageja 
kasuks tehtavat võimalikku tagaseljaotsust olla võimalik välisriigis tunnustada ega täita. 
 
4. TsMS § 168 lg 2 sätestab, et h ageja kannab menetluskulud, kui hagi jäetakse läbi vaatamata 
või kui menetlus lõpetatakse määrusega ja käesoleva paragrahvi lõigetest 3 –5 ei tulene teisiti.  
Hagiavaldus jäeti läbi vaatamata. Ts MS § 168 lõigetes 3 -5 sätestatud eeldusi ei esine, et jagada 
menetluskulud teisiti TsMS § 168 lõikes 2 sätestatust. Seetõttu jätab kohus menetluskulud hageja 
kanda. Kostja ei ole menetluses osalenud ega kohtule menetluskulude tekkimist avaldanud. 
Tsiviilasja materjalidest ei nähtu menetluskulude tekkimist kostjale. Seetõttu jätab kohus kostja 
menetluskulude rahalise suuruse kindlaks määramata ja hagejalt kostja kasuks välja mõistmata. 
 
5. Hagejal on õigus saada menetluses tasutud riigilõiv tagasi, sest kohus jättis hagi läbi 
vaatamata. Riigilõivu tagastamiseks peab hageja kohtule esitama taotluse, millest nähtub pangakonto 
number koos pangakonto omaniku nimega, kuhu soovitakse riigilõivu tagastamist. 
 
/allkirjastatud digitaalselt/ 
 
Toomas Ventsli 
kohtunik