62018TJ0074_RES
Kohtuasi T‑74/18
Visi/one GmbH
versus
Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet
Üldkohtu (kaheksas koda) 13. juuni 2019. aasta otsus
Ühenduse disainilahendus – Kehtetuks tunnistamise menetlus – Registreeritud ühenduse disainilahendus, mis kujutab sõidukitele mõeldud sildihoidjat – Varasem disainilahendus – Tõendid avalikustamise kohta – Määruse (EÜ) nr 6/2002 artikkel 7 – Kehtetuks tunnistamise alus – Eristatavuse puudumine – Asjatundlik kasutaja – Autori vabadusaste – Erineva üldmulje puudumine – Määruse nr 6/2002 artikkel 6 ja artikli 25 lõike 1 punkt b
Ühenduse disainilahendused – Kehtetuks tunnistamise põhjused – Eristatavuse puudumine – Üldsusele avalikustamine – Tõendid avalikustamise kohta
(Nõukogu määrus nr 6/2002, artikli 7 lõige 1)
(vt punktid 21–24)
Ühenduse disainilahendused – Menetlusnormid – EUIPO otsused – Kaitseõiguste tagamine – Põhimõtte ulatus
(Nõukogu määrus nr 6/2002, artikli 62 teine lause)
(vt punkt 49)
Ühenduse disainilahendused – Menetlusnormid – Otsuste põhjendav osa – Määruse nr 6/2002 artikli 62 esimene lause – ELTL artikliga 296 identne kohaldamisala – Apellatsioonikoja kasutatud kaudne põhjendus – Lubatavus – Tingimused
(ELTL artikkel 296; nõukogu määrus nr 6/2002, artikli 62 esimene lause)
(vt punktid 57 ja 58)
Ühenduse disainilahendused – Kehtetuks tunnistamise põhjused – Eristatavuse puudumine – Disainilahendus, millest ei jää asjatundlikule kasutajale varasemast disainilahendusest jäävast üldmuljest erinevat üldmuljet – Hindamiskriteeriumid
(Nõukogu määrus nr 6/2002, artikli 6 lõige 1 ja artikli 25 lõike 1 punkt b)
(vt punktid 66)
Ühenduse disainilahendused – Kehtetuks tunnistamise põhjused – Eristatavuse puudumine – Disainilahendus, millest ei jää asjatundlikule kasutajale varasemast disainilahendusest jäävast üldmuljest erinevat üldmuljet – Asjatundlik kasutaja – Mõiste
(Nõukogu määrus nr 6/2002, artikli 6 lõige 1 ja artikli 25 lõike 1 punkt b)
(vt punktid 69, 70 ja 72)
Ühenduse disainilahendused – Kehtetuks tunnistamise põhjused – Eristatavuse puudumine – Disainilahendus, millest ei jää asjatundlikule kasutajale varasemast disainilahendusest jäävast üldmuljest erinevat üldmuljet – Hindamiskriteeriumid – Autori vabadus
(Nõukogu määrus nr 6/2002, artikli 6 lõige 2 ja artikli 25 lõike 1 punkt b)
(vt punktid 74–76 ja 79)
Ühenduse disainilahendused – Kehtetuks tunnistamise põhjused – Eristatavuse puudumine – Disainilahendus, millest ei jää asjatundlikule kasutajale varasemast disainilahendusest jäävast üldmuljest erinevat üldmuljet – Varasema disainilahenduse kõigi osade igakülgne hindamine
(Nõukogu määrus nr 6/2002, artikli 6 lõige 1 ja artikli 25 lõike 1 punkt b)
(vt punktid 83 ja 84)
Ühenduse disainilahendused – Kehtetuks tunnistamise põhjused – Eristatavuse puudumine – Disainilahendus, millest ei jää asjatundlikule kasutajale varasemast disainilahendusest jäävast üldmuljest erinevat üldmuljet – Sõidukitele mõeldud sildihoidja kujutis
(Nõukogu määrus nr 6/2002, artikli 6 lõige 1 ja artikli 25 lõike 1 punkt b)
(vt punktid 88–93)
Kohtumenetlus – Kohtukulud – Kohtumenetluse võitnud poole osa kohtukulude tema enda kanda jätmine
(Üldkohtu kodukord, artikli 134 lõige 1 ja artikli 135 lõige 1)
(vt punktid 96 ja 97)
Kokkuvõte
Üldkohus jättis oma 13. juuni 2019. aasta otsusega Visi/one vs. EUIPO ‐ EasyFix (sõidukitele mõeldud sildihoidja) (T‑74/18) rahuldamata hagi, milles paluti tühistada otsus, millega Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) kolmas apellatsioonikoda tunnistas eristatavuse puudumise tõttu kehtetuks disainilahenduse, mis on ette nähtud kasutamiseks sõidukitele mõeldud sildihoidjate osana.
Üldkohus täpsustas, et varasema disainilahenduse avalikustamise tõendamiseks tuleb läbi viia kaheetapiline analüüs, mille käigus kontrollitakse esimesena, kas kehtetuks tunnistamise taotluses esitatud tõendid tõendavad esiteks disainilahenduse avalikustamise asjaolusid ja teiseks seda, et avalikustamine oli vaidlustatud disainilahenduse taotlemise kuupäevast või prioriteedikuupäevast varasem, ning teisena juhul, kui vaidlustatud disainilahenduse omanik on väitnud vastupidist, kontrollitakse, kas liidus tegutsevad asjaomase sektori ringkonnad võisid mõistliku ootuse kohaselt nendest asjaoludest tavapärase majandustegevuse käigus teada saada, kuna vastasel juhul käsitatakse avalikustamist toimetuna ja seda ei võeta arvesse.
Kõnealuses asjas leidis Üldkohus, et kuigi tuleb kahetsusega märkida, et EUIPO haldusteenistus edastas hagejale kehtetuks tunnistamise taotluse lisas B esitatud kaks kataloogi segiaetud numeratsiooniga, mis ei vastanud originaalkataloogide lehekülgede järjekorrale, ei saa niisugune asjaolu siiski kahtluse alla seada vaidlustatud otsuse õiguspärasust seoses sõidukitele mõeldud sildihoidja – mis on vaidlustatud otsuse punktis 4 ära toodud seoses lisaga B – avalikustamise asjaolude ja selle tõendamisega, et avalikustamine oli varasem, ning täpsemalt nende dokumentide tõendusliku väärtusega varasema disainilahenduse avalikustamise tõendamisel. Pealegi ei ole hageja ei tõendanud ega isegi väitnud, et juhtumi asjaolud võisid mõistliku ootuse kohaselt takistada seda, et liidus tegutsevad asjaomase sektori ringkonnad saavad kõnealustest asjaoludest tavapärase majandustegevuse käigus teada. Kuna puuduvad vastupidised kaudsed tõendid, mis oleksid võimaldanud asuda seisukohale, et kõnealuseid katalooge ei levitatud spetsialiseerunud ringkondades, võis apellatsioonikoda viga tegemata järeldada, et varasem disainilahendus oli avalikustatud.
Mis puudutab asjatundliku kasutaja teadmiste ja tähelepanelikkuse taset, siis asus Üldkohus seisukohale, et kohtupraktikast nähtub täpsemalt, et isegi kui sellisel võrdlusisikul on asjaomases sektoris olemasolevatest erinevatest disainilahendustest teatud tasemel teadmised ning kui ta näitab nende kasutamisel üles suhteliselt suurt tähelepanelikkust ja erilist valvsust, ei ole ta ekspert ega spetsialist, nagu [patendiõiguses] „oma ala meister“, kes oleks võimeline üksikasjalikult tähele panema vähimaidki erinevusi, mis võivad vastandatud disainilahenduste puhul esineda.
Üldkohus täpsustas samuti, et mõju, mida eristatavusele avaldab tegur, mis on seotud autori vabadusastmega vaidlustatud disainilahenduse väljatöötamisel, varieerub vastavalt pöördvõrdelisuse reeglile.