61996B0076
YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN PRESIDENTIN MÄÄRÄYS
13 päivänä heinäkuuta 1996 (
*1
)
Asiassa T-76/96 R,
The National Farmers' Union, englantilainen yhdistys, kotipaikka Lontoo,
International Traders Ferry Limited, englantilainen yhtiö, kotipaikka Tortola (Brittiläiset Neitsytsaaret),
UK Genetics, englantilainen yhtiö, kotipaikka Narrowcombe, Islington, Newton Abbott (Yhdistynyt kuningaskunta),
R. S. and E. M. Wright Limited, englantilainen yhtiö, kotipaikka Mount Farm, Ashby de Launde, Lincoln (Yhdistynyt kuningaskunta),
Prosper De Mulder Limited, englantilainen yhtiö, kotipaikka Doncaster (Yhdistynyt kuningaskunta),
edustajinaan Stuart Isaacs, QC, ja barrister Clive Lewis, Englannin ja Walesin asianajajayhteisö, solicitor Burges Salmonin valtuuttamina, prosessiosoite Luxemburgissa asianajotoimisto Elvinger, Hoss et Prussen, 15 Côte d'Eich,
kantajina,
joita tukee
Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta, asiamiehenään Treasury Solicitor's Departmentin virkamies Lindsey Nicoli, ja edustajanaan barrister Karel Paul Lasok, Englannin ja Walesin asianajajayhteisö, prosessiosoite Luxemburgissa Yhdistyneen kuningaskunnan suurlähetystö, 14 boulevard Roosevelt,
väliintulijana,
vastaan
Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään johtava oikeudellinen neuvonantaja Dierk Boos sekä oikeudellisen yksikön virkamiehet Xavier Lewis ja James Macdonald Flett, prosessiosoite c/o oikeudellisen yksikön virkamies Carlos Gómez de la Gruz, Centre Wagner, Kirchberg,
vastaajana,
jossa kantajat vaativat yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta lykkäämään tietyistä BSE:hen liittyvistä kiireellisistä suojatoimenpiteistä 27 päivänä maaliskuuta 1996 tehdyn komission päätöksen 96/239/EY (EYVL L 78, s. 47) täytäntöönpanon,
EUROOPAN YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN PRESIDENTTI
on antanut seuraavan
määräyksen
Tosiseikat ja oikeudenkäynti
1
Asiakirjoihin liitetyistä tieteellisistä selvityksistä ja artikkeleista [ks. erityisesti Spongiform Encephalopathy Advisory Committeen (BSE:tä koskevia kysymyksiä käsittelevä neuvoa-antava komitea, jäljempänä SEAC) kertomus Transmissible Spongiform Encephalopathies: A summary of Present Knowledge and Research, syyskuu 1994, jäljempänä SEAC:n kertomus vuodelta 1994, sekä otteet aikakauslehdistä Nature, nro 380, 28.3.1996, s. 272—274, ja The Lancet, nro 347, 6.4.1996, s. 921—925] käy ilmi, että tarttuvat spongiformiset enkefalopatiat (transmissible spongiform encephalopathies) muodostavat aivoja rappeuttavien tautien ryhmän, johon kuuluville taudeille on vallitsevan teorian mukaan (The Lancet, s. 916, Nature, s. 273—274) tyypillistä mikroskooppitutkimuksissa havaitut sienimäiset muutokset aivokudoksissa ja se, että aivokudoksissa ja joskus muissakin kudoksissa on epätavallisen muotoista valkuaisainetta eli prioniproteiinia nimeltään PrP (Protease-resistant Protein). Tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden alkuperänä olevien tartuntaa aiheuttavien taudinaiheuttajien tarkka luonne on toistaiseksi tuntematon (Nature, s. 273). Nämä taudit ilmenevät useissa eläinlajeissa, erityisesti lampaissa (lampaankutkatauti eli scrapie), nautaeläimissä, kotikissoissa ja minkeissä.
2
Samojen lähteiden mukaan ihmisissä on havaittu useita tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden muotoja. Yksi niistä on kaikkialla maailmassa esiintyvä harvinainen Creutzfeldt-Jakobin tauti, johon sairastuneet ovat enimmäkseen yli 50- tai 60-vuotiaita. Tapauksista 85 prosenttia ilmenee yksittäisinä tapauksina. Tapauksista 14 prosenttia ilmenee perhepiirissä. Alle prosentti tapauksista johtuu lääketieteellisen tai kirurgisen hoidon aikana tapahtuneesta vahingosta, jonka vuoksi sairaus on siirtynyt ihmisestä toiseen. Creutzfeldt-Jakobin taudin, kuten muutkin tarttuvat spongiformiset enkefalopatiat, aiheuttaa ”epätyypillinen taudinaiheuttaja” (nonconventional agent), johon isännän immuunijärjestelmä ei reagoi millään tavoin ja joka on äärimmäisen vastustuskykyinen sellaisia fysikaalisia ja kemiallisia käsittelyjä vastaan, jotka tuhoavat kaikkein vastustuskykyisimmät bakteerit, itiöt, sienet ja virukset. Taudille on tyypillistä, että se ilmenee nopeasti etenevänä dementiatilana ja johtaa potilaan kuolemaan yleensä 3—6 kuukauden kuluessa ensimmäisten kliinisten oireiden havaitsemisesta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on äskettäin todettu Creutzfeldt-Jakobin taudin uusi muoto kymmenellä nuoremmalla henkilöllä, joilla ilmenee epätyypillisiä kliinisiä ja hermostollisia oireita (The Lancet, s. 921; ks. edellä 9 kohta).
3
Bovine spongiform encephalopathy (jäljempänä BSE) eli hullun lehmän tauti todettiin ensimmäisen kerran Yhdistyneessä kuningaskunnassa 1986. Vuodesta 1988 lähtien britannialaisissa karjoissa on todettu yli 160000 vahvistettua BSE-tapausta; luvut perustuvat Yhdistyneen kuningaskunnan 24.5.1996 tietyistä BSE:hen liittyvistä kiireellisistä suojatoimenpiteistä 27 päivänä maaliskuuta 1996 tehdyn komission päätöksen 96/239/EY (EYVL L 78, s. 47, jäljempänä päätös) 3 artiklan mukaisesti komissiolle toimittamaan kertomukseen (komission huomautusten liite 9). BSE:n yksittäisiä tapauksia on todettu myös Ranskassa, Irlannissa, Portugalissa ja Sveitsissä. Kuten muille tämän ryhmän taudeille, BSE:lle on tyypillistä, että sen itämisaika on hyvin pitkä eli useita vuosia ja että tänä aikana sitä ei voida nykyisen tietämyksen mukaan todeta.
4
BSE on saanut alkunsa siten, että nautaeläinten rehussa on käytetty lampaista tai naudoista saatua liha- tai luujauhoa, joka on sisältänyt sellaisia tartuntaa aiheuttavia taudinaiheuttajia, joita ei ole käsitelty asianmukaisesti. Tilanne on syntynyt siksi, että rehujen valmistusmenetelmiä oli muutettu 1970-luvun lopussa ja 1980-luvulla taloudellisista syistä (The Lancet, s. 915; SEAC:n kertomus vuodelta 1994, s. 27). Kysymys siitä, voiko BSE tarttua muulla tavoin, on avoin. Nykyisin on ainoastaan tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden, kuten lampaankutkataudin eli scrapien, kohdalla vahvistettu, että tauti voi tarttua vertikaalisesti emästä tai horisontaalisesti erityisesti kontaktien kautta (SEAC:n kertomus vuodelta 1994, s. 24, 29 ja 30).
5
Lukuisat merkit viittaavat siihen, että nämä taudinaiheuttajat ovat peräisin geneettisesti erilaisista kannoista, jotka voivat ilmetä eri lajeissa (SEAC:n kertomus vuodelta 1994, s. 24).
6
Kokeissa on voitu osoittaa, että tietyt tarttuvat spongiformiset enkefalopatiat voivat tarttua eläinlajista toiseen tietyissä tapauksissa (ks. erityisesti SEAC:n kertomus vuodelta 1994). Kuitenkaan sitä, että BSE voi tarttua ihmiseen, ei ole todistettu, ja asiantuntijoiden mukaan asia voidaan tieteellisesti vahvistaa tarvittaessa vasta useiden kuukausien, todennäköisesti jopa useiden vuosien kuluttua.
7
Kuitenkin Yhdistyneessä kuningaskunnassa todetun BSE:n vuoksi on esitetty olettamus siitä, että naudoilla ilmenevän taudin aiheuttaja voi tarttua ihmiseen. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on toteutettu tästä syystä lukuisia ehkäiseviä toimenpiteitä. Yksi tällaisista toimenpiteistä on erityisesti Bovine Spongiform Encephalopathy Order 1988 -nimiseen säädökseen sisältyvä Ruminant Feed Ban (SI 1988, nro 1039, sellaisena kuin se on muutettuna SI 1991 nro 2246:11a ja SI 1996 nro 962:11a), jossa kiellettiin heinäkuusta 1988 lähtien saastumisen syyksi epäiltyjen märehtijöistä saatavien valkuaisaineiden käyttö märehtijöiden rehussa. Säädöksessä säädettiin myös velvollisuudesta ilmoittaa tuosta ajankohdasta alkaen kaikki epäillyt tapaukset ja velvoitettiin teurastamaan nämä naudat. Siinä rajoitettiin myös tällaisten nautojen siirtämistä paikasta toiseen ja säädettiin näiden eläinten ruhojen hävittämistä koskevasta valvonnasta sekä lihanleikkaamoiden desinfioimisvelvollisuudesta. Bovine Offal (Prohibition) Regulation 1989 -nimisessä säädöksessä (SI 1989 nro 2061) kiellettiin lisäksi marraskuun lopusta 1989 alkaen sellaisten tiettyjen spesifioitujen naudanlihan sivutuotteiden (aivot, selkäydin, perna, kateenkorva, tonsillat ja suolet) myynti tai käyttö ihmisille tarkoitettuun ravintoon, joiden epäiltiin sisältävän tartunnan aiheuttavaa taudinaiheuttajaa. Kielto ulotettiin Specified Bovine Material Order 1966 -nimisellä säädöksellä (SI 1996 nro 963) koskemaan nautaeläinten päitä (kieltä lukuun ottamatta).
8
Euroopan yhteisö on hyväksynyt myös tiettyjä BSE:n ehkäisemistä koskevia toimenpiteitä. Näitä ovat BSE:hen liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä ja päätösten 89/469/ETY ja 90/200/ETY kumoamisesta 27 päivänä heinäkuuta 1994 tehty komission päätös 94/474/EY (EYVL L 194, s. 96, jäljempänä päätös 94/474), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 18.7.1995 tehdyllä komission päätöksellä 95/287/EY (EYVL L 181, s. 40), jossa säädetään muun muassa seuraavista toimenpiteistä:
—
Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeva kielto viedä muihin jäsenvaltioihin yli 6 kuukauden ikäisiä eläviä nautaeläimiä ja sellaisten lehmien eläviä jälkeläisiä, joiden epäillään sairastavan BSE:tä tai joissa se on todettu.
—
Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeva kielto viedä muihin jäsenvaltioihin tuoretta naudanlihaa, ellei se ole peräisin teurastamishetkellä alle kaksi ja puoli vuotta vanhoista nautaeläimistä tai sellaisista nautaeläimistä, jotka ovat olleet Yhdistyneessä kuningaskunnassa ainoastaan tiloilla, joilla ei ole todettu BSE-tapauksia viimeisten kuuden vuoden aikana, tai kun kyse on luuttomaksi leikatusta tuoreesta lihasta, ellei tällainen liha ole lihaksina, josta on poistettu mukana olevat kudokset, mukaan lukien näkyvät hermo- ja imukudokset.
—
Asianmukaisen tunnistamisjärjestelmän käyttöönotto (kylmäpolttomerkintä tai tatuointi) ja sellaisen todistusjärjestelmän käyttöönotto, jolla voidaan taata, että eläimet ovat edellä mainittujen vaatimusten mukaisia.
Lisäksi nautaeläinten alkioiden BSE:hen liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä Yhdistyneessä kuningaskunnassa 14 päivänä toukokuuta 1992 tehdyssä komission päätöksessä 92/290/ETY (EYVL L 152, s. 37, jäljempänä päätös 92/290) kielletään erityisesti ennen vuotta 1988 syntyneiltä tai sellaisista emistä, joiden epäillään sairastavan BSE:tä, saatujen alkioiden vienti Yhdistyneestä kuningaskunnasta muihin jäsenvaltioihin.
9
Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti tällaisessa tilanteessa 20.3.1996 sen hallituksen riippumattomalta toimielimeltä samana päivänä saamansa lausunnon jälkeen komissiolle ylimääräisistä kansallisista toimenpiteistä, joissa määrättiin toisaalta, että yli 30 kuukauden ikäisten nautojen ruhot on leikattava luuttomaksi hyväksytyissä laitoksissa ja joissa kiellettiin leikkuujätteiden (trimming) myynti tai käyttö ihmisille tarkoitettuun ravintoon, ja toisaalta kiellettiin nisäkkäistä saadun lihaluujauhon käyttö kaikkien kotieläinten ruokinnassa. Edellä mainitussa lausunnossa viitattiin siihen, että Creutzfeldt-Jakobin taudin seurantakeskus Edinburghissa oli todennut Creutzfeldt-Jakobin taudin uuden siihen asti tuntemattoman muodon kymmenellä alle 42-vuotiaalla henkilöllä.
10
Samoihin aikoihin muut jäsenvaltiot päättivät kieltää Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevien elävien nautaeläinten ja naudanlihan tuonnin. Jotkut kolmannet maat kielsivät myös tapauksen mukaan Yhdistyneestä kuningaskunnasta tai Euroopan unionista tai, harvemmin, yhdestä tai useammasta muusta jäsenvaltiosta peräisin olevien naudasta saatavien tuotteiden tuonnin (ks. komission huomautusten liite 17).
11
SEAC:n 20.3.1996 antamassa edellä mainitussa lausunnossa todetaan, että ”vaikka yhteydestä ei ole olemassa suoraa todistetta, nykyisen tiedon perusteella ja sen vuoksi, että ei ole olemassa uskottavaa selvitystä muusta vaihtoehdosta, tällä hetkellä todennäköisin selitys on se, että näillä tapauksilla on yhteys BSE:n kanssa kosketukseen joutumiseen ennen vuonna 1989 toteutettua spesifioitujen naudanlihan sivutuotteiden kieltoa. Tämä aiheuttaa suurta huolestumista”. SEAC:n mukaan on liian aikaista arvioida epäiltyjen tapausten lukumäärää, joka mahdollisesti selviää tulevaisuudessa. SEAC korosti, että on välttämätöntä, että kansanterveyden suojelemiseksi toteutetut toimenpiteet pannaan oikealla tavalla täytäntöön, ja suositteli jatkuvaa valvontaa sen varmistamiseksi, että selkäydin poistetaan kokonaan. SEAC suositteli lisäksi erityisesti, että yli 30 kuukauden ikäisistä naudoista peräisin olevien ruhojen luuttomaksi leikkaaminen tehdään Meat Hygiene Servicen valvomissa hyväksytyissä laitoksissa ja että leikkuujätteet (trimming) luokitellaan spesifioiduiksi naudanlihan sivutuotteiksi sekä että nisäkkäistä saadun lihaluujauhon käyttäminen kielletään kaikkien kotieläinten ruokinnassa. Se totesi lopuksi, että jos kaikki edellä suositellut toimenpiteet pannaan täytäntöön, on nyt todennäköistä, että naudanlihan nauttimiseen liittyvä vaara on äärimmäisen pieni. SEAC vahvisti nämä ensimmäiset suositukset 24.3.1996 antamassaan toisessa lausunnossa. Se katsoi siinä, että vaaran tarkka arviointi on mahdotonta, koska on paljon ”toisiinsa vaikuttavia epäselviä seikkoja ja erityisesti seuraavat seikat: se, minkä suuruinen lajien välinen este on nautaeläinten ja ihmisten välillä; se, ettei ole olemassa tietoja siitä, mikä on nautaeläinten monien tärkeiden kudosten infektoitumisaste, koska niiden infektoitumisastetta ei pystytä toteamaan nykyisillä analyyttisillä testeillä; se, että infektoituminen levittyy epätasaisesti kudoksiin; aika, joka kuluu taudin itämisaikana ennen infektoitumisen näkymistä; se, ettei tiedetä, onko olemassa sellaista annostusta, josta ei aiheudu minkäänlaista tartunnanvaaraa”. SEAC toisti suosituksensa, joka koski märehtijöistä saatavan liha- tai luujauhon käytön kieltämistä kotieläimille tarkoitetuissa rehuissa, täsmentäen, että kotieläimiin luetaan myös kalat ja hevoset. Se suositteli lisäksi, ettei tällaista jauhoa käytetä lannoitteena sellaisilla alueilla, joihin märehtijät voivat päästä.
12
Komissio kuuli nämä tiedot saatuaan Euroopan unionin tieteellistä eläinlääkintäkomiteaa. Edinburghissa sijaitsevan Creutzfeldt-Jakobin taudin seurantakeskuksen johtajan Dr. Willin esittämän raportin jälkeen eläinlääkintäkomitea antoi 22.3.1996 lausunnon, jonka mukaan tällä hetkellä ei ole mitään todisteita siitä, että BSE voisi tarttua ihmiseen. Komitea korosti kuitenkin ottaneensa aina lukuun tarttumisen mahdollisuuden ja katsoi, että on tarpeen tarkistaa, ovatko yhteisön nykyiset toimenpiteet uusien tietojen valossa asianmukaisia. Se katsoi, että komission sen lausuntojen perusteella vuodesta 1990 alkaen toteuttamat toimenpiteet ovat tärkeitä sen vaaran vähentämiseksi, että ihmiset joutuisivat kosketuksiin BSE:n taudinaiheuttajan kanssa. Lisäksi se suositteli, että Euroopan unioni päättää asianmukaisista toimenpiteistä, joissa otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan SEAC:n 20.3.1996 antaman edellä mainitun lausunnon perusteella hyväksymät säännökset. Komitea katsoi vielä, että BSE:n taudinaiheuttajan leviämisen vaaraa voidaan vielä vähentää poistamalla ravintoketjusta sellaiset eläimet, joiden kaikkein todennäköisimmin katsotaan voineen joutua kosketuksiin infektion kanssa ja jotka voivat siten tartuttaa sen edelleen. Komitea lisäsi, että taudin vakavuuden huomioon ottaen kaikkiin Euroopan yhteisön toteuttamiin käytännön toimenpiteisiin tämän taudin vaikutusten torjumiseksi ja tarttumisvaaran vähentämiseksi on suhtauduttava myönteisesti. Tämän lausunnon liitteessä on komitean jäsenen Dr. Ringin seuraava ilmoitus: ”Rajoitettujen tieteellisten tietojen perusteella, jotka perustuvat pelkästään yhdeksästä nautaeläimestä saadun aineiston arviointiin, emme todellakaan voi olla varmoja siitä, ettei naudanliha lihaksen muodossa aiheuta BSE:n tarttumis-vaaraa”.
13
Komissio teki 27.3.1996 päätöksen 96/239, jonka 1 artiklassa kielletään ”tilanteen kokonaisvaltaista tarkastelua odottaessa” Yhdistynyttä kuningaskuntaa toimittamasta muihin jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin
—
eläviä nautaeläimiä, näiden siemennestettä tai alkioita,
—
Yhdistyneessä kuningaskunnassa teurastettujen nautaeläinten lihaa,
—
Yhdistyneessä kuningaskunnassa teurastetuista nautaeläimistä saatuja tuotteita, jotka saattavat joutua ihmisten tai eläinten ravintoketjuun, tai lääketieteelliseen käyttöön, kosmetiikkaan tai lääkkeiden valmistukseen tarkoitettuja tuotteita,
—
nisäkkäistä saatua liha- tai luujauhoa.
14
Päätös perustuu eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annettuun neuvoston direktiiviin 90/425/ETY (EYVL L 224, s. 29, jäljempänä direktiivi 90/425), sellaisena kuin se on muutettuna, ja erityisesti sen 10 artiklan sekä eläin-lääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annettuun neuvoston direktiiviin 89/662/ETY (EYVL L 395, s. 13, jäljempänä direktiivi 89/662), sellaisena kuin se on muutettuna, ja erityisesti sen -9 artiklaan. Näiden kahden direktiivin edellä mainituissa artikloissa valtuutetaan komissio silloin, kun on olemassa ”zoonoosi, sairaus tai muu seikka, joka saattaa olla vakava vaara eläimille tai ihmisten terveydelle”, hyväksymään kaikki tarvittavat toimenpiteet noudattamalla pysyvää eläinlääkintäkomiteaa koskevaa menettelyä. Säännöksissä velvoitetaan komissio seuraamaan tilannetta ja samalla tavoin menettelemällä muuttamaan tai kumoamaan tehdyt päätökset tilanteen kehittymisen mukaan.
15
Komission päätös 96/239 on perusteltu seuraavasti. Komissio viittaa ensiksi niihin Yhdistyneen kuningaskunnan 20.3.1996 toteuttamiin ylimääräisiin toimenpiteisiin, joihin se oli ryhtynyt sen jälkeen, kun oli julkaistu uusia tietoja tietyistä kyseisessä jäsenvaltiossa hiljattain ilmenneistä Creutzfeldt-Jakobin taudin epätyypillisen muodon tartunnoista ja kun toiset jäsenvaltiot olivat kieltäneet tuomasta alueelleen Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevia eläviä nautaeläimiä ja sieltä peräisin olevaa naudanlihaa. Komissio totesi, että tässä tilanteessa ei voida sulkea pois sitä vaaraa, että BSE voi tarttua ihmiseen, ja tästä johtuva epätietoisuus on aiheuttanut kuluttajissa vakavaa huolta. Päätöksen mukaan myös vienti kolmansiin maihin on kiellettävä kiellon kiertämisen estämiseksi.
16
Samaan aikaan komissio ja neuvosto ovat päättäneet useista yhteisön naudanlihan-markkinoita koskevista, BSE:hen liittyvistä tukitoimenpiteistä. Lisäksi intervention edellytyksiä on laajennettu huomattavasti. Eräät näistä toimenpiteistä koskevat erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan tilannetta. Naudanliha-alan poikkeuksellisista markkinatukitoimenpiteistä Yhdistyneessä kuningaskunnassa 19 päivänä huhtikuuta 1996 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 716/96 säädetään yli 30 kuukauden ikäisten nautaeläinten teurastamisesta ja hävittämistä koskevasta ohjelmasta, jonka yhteisö rahoittaa suurimmilta osin (EYVL L 99, s. 14).
17
The National Farmers' Union, joka on ammatillinen yhdistys, ja neljä naudanliha-alalla toimivaa yhtiötä eli International Traders Ferry Ltd (jäljempänä International Traders Ferry), UK Genetics, R. S. & E. M. Wright Ltd (jäljempänä R. S. & E. M. Wright) ja Prosper De Mulder Ltd (jäljempänä Prosper De Mulder) ovat vaatineet yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaamoon 21.5.1996 jättämässään kannekirjelmässä komission päätöksen kumoamista. Kantajat ovat vaatineet 25.5.1996 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaamoon jättämällään hakemuksella ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta lykkäämään päätöksen täytäntöönpanon EY:n perustamissopimuksen 185 artiklan mukaisesti. Kaikki kantajat Prosper De Mulderia lukuun ottamatta ovat myös nostaneet yhdessä muiden yritysten kanssa vireille High Court of Justice, Queen's Bench Divisionissa kanteen komission edellä mainitun päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettuja kansallisia toimenpiteitä vastaan. High Court of Justice, Queen's Bench Division on esittänyt Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen kirjaamoon 8.5.1996 jätetyssä päätöksessä yhteisöjen tuomioistuimelle ennakkoratkaisukysymyksen perustamissopimuksen 177 artiklan mukaisesti komission edellä mainitun päätöksen 1 artiklan pätevyydestä (asia C-157/96).
18
Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta on vaatinut 23. ja 24.5.1996 yhteisöjen tuomioistuimen kirjaamoon jättämillään hakemuksella ja kannekirjelmällä tämän päätöksen 1 artiklan täytäntöönpanon lykkäämistä (asia Cl 80/96 R) ja päätöksen kumoamista (asia Cl80/96).
19
Komissio on vaatinut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaamoon 29.5.1996 jättämässään kirjelmässä EY:n tuomioistuimen perussäännön 47 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta lykkäämään pääasian T-76/96 käsittelyä siihen saakka, kunnes yhteisöjen tuomioistuin on antanut asiassa C-180/96 tuomion, ja lykkäämään välitoimihakemuksen T-76/96 R käsittelyä yhteisön tuomioistuimen välitoimista asiassa C-180/86 R antamaan päätökseen asti. Komissio on vaatinut toissijaisesti ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta luopumaan asioiden T-76/96 ja T-76/96 R käsittelystä, jotta yhteisöjen tuomioistuin voi ratkaista kanteet. Kantajat ovat esittäneet 4.6.1996 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaamoon jättämässään kirjelmässä huomautuksensa edellä mainituista komission vaatimuksista.
20
Ehkäiseviä toimenpiteitä, jotka päätöksen mukaan oli toteutettava, oli sillä välin lievennetty tietyistä BSE:hen liittyvistä kiireellisistä suojatoimenpiteistä tehdyn päätöksen 96/239/EY muuttamisesta 11 päivänä kesäkuuta 1996 tehdyllä komission päätöksellä 96/362/EY (EYVL 139, s. 17, jäljempänä päätös 96/362). Myös tämä uusi päätös on annettu ”tilanteen kokonaisvaltaista tarkastelua odotettaessa”. Komissio on kuullut sitä ennen tieteellistä eläinlääkintäkomiteaa, kosmetiikka-alan tiedekomiteaa, elintarvikealan tiedekomiteaa ja lääkevalmistekomiteaa. Saatujen lisätietojen perusteella päätöksellä 96/362 kumottiin ennen kaikkea nautaeläinten siemennesteen vientikielto, koska tieteellinen eläinlääkintäkomitea oli todennut 26.4.1996 antamassaan lausunnossa, ettei tämän siemennesteen osalta ole ”minkäänlaista vaaraa BSE:n tarttumisesta”. Muiden tuotteiden (pääasiassa gelatiini ja tali) vientikiellon kumoamisen ehdoksi se asetti tiettyjen valmistusmenetelmien käyttämisen ja Yhdistyneen kuningaskunnan suorittaman virallisen valvonnan täytäntöönpanon. Lisäksi päätöksen mukaan komission on suoritettava yhteisön tarkastuksia, jotka koskevat erityisesti sitä, kuinka Yhdistynyt kuningaskunta on pannut virallisen valvonnan täytäntöön, ennen kuin talin ja gelatiinin vienti aloitetaan uudelleen. Komission tehtävänä on sen jälkeen, kun se on kuullut jäsenvaltioita pysyvässä eläinlääkintäkomiteassa, määrätä päivämäärä, josta alkaen toimitukset voidaan aloittaa.
21
Yhdistynyt kuningaskunta on pyytänyt 18.6.1996 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaamossa rekisteröidyssä kirjelmässä saada osallistua väliintulijana oikeudenkäyntiin tukeakseen kantajien vaatimuksia asiassa T-76/96 R.
22
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti on päättänyt kuulla asianosaisia siltä osin kuin on kyse niiden suullisista selityksistä ja niiden vastauksista niille tehtyihin kysymyksiin 21.6.1996. Tässä kuulemistilaisuudessa Yhdistynyt kuningaskunta on hyväksytty väliintulijaksi välitoimimenettelyssä.
23
Kantajista yhtiö Prosper De Mulder, joka on talintuottaja, on ilmoittanut kuulemistilaisuudessa peruuttavansa välitoimia koskevan hakemuksensa edellä mainitun päätöksen 96/362 tekemisen johdosta.
Asianosaisten vaatimukset
24
Kantajat vaativat välitoimia koskevissa hakemuksissaan, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin
—
määrää päätöksen täytäntöönpanon lykättäväksi siihen saakka, kunnes ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on antanut tuomion pääasiassa nostetusta kanteesta tai kunnes yhteisöjen tuomioistuin on ratkaissut High Court of Justice, Queen's Bench Divisionin perustamissopimuksen 177 artiklan mukaisesti tekemän ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle 8.5.1996 toimitetun ennakkoratkaisukysymyksen;
—
määrää kaikista muista lisätoimenpiteistä, jotka välitoimista päättävä tuomari katsoo asianmukaisiksi;
—
velvoittaa komission korvaamaan välitoimimenettelystä aiheutuvat oikeudenkäyntikulut.
Kantajat vaativat toissijaisesti, että päätöksen täytäntöönpanoa lykätään osittain eli siltä osin kuin kyseessä on
—
vienti kolmansiin maihin;
—
ja/tai kaikki tai tietyt seuraavat tuotteet: nautaeläinten siemenneste, nautaeläinten alkiot, alle 6 kuukauden ikäiset elävät vasikat, teurastettaessa alle kaksi ja puoli vuotta vanhoista nautaeläimistä peräisin oleva tuore naudanliha, tali ja gelatiini.
Kantajat ovat ilmoittaneet asianosaisia kuultaessa luopuvansa vaatimuksistaan siemennesteen viennin osalta päätöksen 96/362 johdosta.
Komissio vaatii, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin:
—
hylkää välitoimista tehdyn hakemuksen;
—
velvoittaa kantajat korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
Oikeudelliset seikat
25
Perustamissopimuksen 185 ja 186 artiklan ja Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen perustamisesta 24 päivänä lokakuuta 1988 tehdyn neuvoston päätöksen 88/591/EHTY, ETY, Euratom (EYVL L 319, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 8.6.1993 tehdyllä neuvoston päätöksellä 93/350/Euratom, EHTY, ETY (EYVL L 144, s. 21) ja 7.3.1994 tehdyllä neuvoston päätöksellä 94/149/EHTY, EY (EYVL L 66, s. 29), 4 artiklan nojalla ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi määrätä kanteen kohteena olevan säädöksen täytäntöönpanon lykättäväksi, jos se katsoo olosuhteiden sitä edellyttävän, tai päättää tarpeellisista välitoimista.
26
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 104 artiklan 1 kohdan mukaan täytäntöönpanon lykkäämistä koskeva hakemus otetaan tutkittavaksi ainoastaan, jos hakija on nostanut kanteen tätä säädöstä vastaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa. Saman artiklan 2 kohdassa säädetään, että perustamissopimuksen 185 ja 186 artiklassa tarkoitettuja välitoimia koskevissa hakemuksissa on ilmoitettava seikat, joiden vuoksi asia on kiireellinen, sekä ne tosiseikat ja oikeudelliset perusteet, joiden vuoksi vaadittujen välitoimien myöntäminen on ilmeisesti perusteltua. Vaadittujen välitoimien on oltava luonteeltaan väliaikaisia siten, että ne eivät saa vaikuttaa pääasiassa annettavaan ratkaisuun (ks. viimeksi asia T-41/96 R, Bayer v. komissio, presidentin määräys 3.6.1996, 13 kohta, Kok. 1996, s. II-381).
27
Ennen kuin asiassa aloitetaan päätöksen täytäntöönpanon lykkäämisestä tehdyn hakemuksen tutkiminen, on ratkaistava komission vaatimus, jossa se on vaatinut välitoimimenettelyn lykkäämistä tai vaatinut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta luopumaan asian käsittelystä siltä osin kuin se koskee nyt esillä olevaa välitoimea koskevaa hakemusta.
Vaatimus, jossa vaaditaan lykkäämään asian käsittelyä tai vaaditaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta luopumaan asian käsittelystä
Asianosaisten perustelut
28
Komissio on vaatinut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta lykkäämään pääasian asian käsittelyä ja välitoimia koskevan hakemuksen käsittelyä (asiat T-76/96 ja T-76/96 R) EY:n tuomioistuimen perussäännön 47 artiklan kolmannen kohdan ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 77 ja 78 artiklan mukaisesti siihen saakka, kunnes yhteisöjen tuomioistuin on antanut tuomion Yhdistyneen kuningaskunnan pääasiassa nostamasta kanteesta (C-180/96) ja sen tekemästä välitoimia koskevasta hakemuksesta (asia C-180/96 R), joissa vaaditaan kumoamaan sama päätös kuin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa vireillä olevassa kanteessa tai lykkäämään kokonaan tai osittain päätöksen täytäntöönpanoa. Komissio on toissijaisesti vaatinut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta luopumaan asioiden T-76/96 ja T-76/96 R käsittelystä EY:n tuomioistuimen perussäännön edellä mainitun 47 artiklan ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 80 artiklan nojalla.
29
Kantajat ovat korostaneet edellä mainittuihin komission vaatimuksiin liittyvissä kirjallisissa huomautuksissaan tarvetta päättää kiireellisesti välitoimia koskevasta hakemuksesta kantajille aiheutuvan vakavan ja korvaamattoman vahingon vaaran takia. Lisäksi ne katsovat, että niillä on oikeudellinen intressi asiassa, koska niiden esittämät oikeudelliset perusteet ja perustelut, jotka koskevat päätöksen vaikutuksia kantajien tilanteeseen, on tutkittava ja otettava huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan asemasta riippumatta. Kantajat pitävät ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta asianmukaisena elimenä näiden seikkojen tutkimiseen ja vaativat näin ollen, että sekä asian käsittelyn lykkäämisestä tehty vaatimus että vaatimus, jossa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta vaaditaan luopumaan asian käsittelystä, on hylättävä.
30
Kantajat huomauttavat toissijaisesti, että siinä tapauksessa, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin päättäisi olla ratkaisematta esillä olevaa välitoimia koskevaa hakemusta välittömästi, olisi sopivaa, että tämä tuomioistuin luopuisi asian käsittelystä ja siirtäisi oikeudenkäynnin asiakirjat yhteisöjen tuomioistuimelle, jotta yhteisöjen tuomioistuin voisi tutkia kantajien perustelut ja päättää niiden välitoimia koskevasta hakemuksesta.
Välitoimista päättävän tuomarin arviointi asiasta
31
Ensinnäkin on todettava, että EY:n tuomioistuimen perussäännössä ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksessä ei ole mitään erityistä määräystä, jossa määrättäisiin, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimella on mahdollisuus lykätä välitoimiasian käsittelyä tai luopua säädöksen täytäntöönpanon lykkäämisestä tehdyn hakemuksen käsittelystä silloin, kun saman säädöksen täytäntöönpanon lykkäämistä koskeva hakemus on saatettu samanaikaisesti yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi.
32
Välitoimista päättävä tuomari ei voi tässä tilanteessa hyväksyä komission lykkäämisestä tekemää vaatimusta. Tällaisesta lykkäämisestä tehdyn hakemuksen hyväksyminen on periaatteessa yhteensopimaton sellaisen oikeussuojakeinon kuin Idireellisen oikeudenkäyntimenettelyn varsinaisen luonteen ja tarkoituksen kanssa. Koska tässä tapauksessa komissio ei perustele vaatimustaan erityisesti mitenkään, asian käsittelyn lykkääminen olisi vastoin hyvän oikeudenhoidon periaatetta. Tämän osalta on todettava, että asianosaiset voivat kaikissa tapauksissa hakea muutosta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentin välitoimiasiassa antamaan määräykseen. Lisäksi viivästyttämällä kantajien välitoimia koskevan hakemuksen tutkimista välitoimihakemuksen käsittelyn lykkäämisellä saatetaan loukata kantajien menettelyllisten oikeuksien ja oikeudellisten intressien suojelemista. Kantajilla on nimittäin perustamissopimuksen 185 ja 186 artiklan perusteella sekä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 104 artiklan perusteella oikeus tietyissä tilanteissa vaatia välitoimimenettelyssä sellaisen säädöksen täytäntöönpanon lykkäämistä, jonka pätevyyden ne ovat riitauttaneet ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa. Tässä tapauksessa kantajat ovat kuitenkin korostaneet, että jos päätöksen täytäntöönpanoa ei pikaisesti lykätä, niiden oikeuksia ja etuja voidaan loukata vakavalla ja korjaamattomalla tavalla; sitä paitsi ne ovat vaatineet ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta kumoamaan kyseisen päätöksen.
33
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti ei myöskään voi hyväksyä komission vaatimusta siitä, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin luopuu välitoimia koskevan hakemuksen käsittelemisestä, koska ei ole olemassa erityistä määräystä, jonka perusteella välitoimista päättävällä tuomarilla olisi oikeus luopua säädöksen täytäntöönpanon lykkäämisestä tehdyn hakemuksen käsittelystä silloin, kun yhteisöjen tuomioistuimessa on samanaikaisesti vireillä saman säädöksen täytäntöönpanon lykkäämistä koskeva hakemus. Silloin kun ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on toimivaltainen päättämään asiasta edellä mainitun 24.10.1988 tehdyn päätöksen 88/591, sellaisena kuin se on muutettuna, olennaisten määräysten perusteella, se ei voi luopua toimivallan jakoa koskevan periaatteen johdosta asian käsittelystä, jollei luopumisesta ole nimenomaisesti määrätty perussäännössä. Perussäännön 47 artiklan kolmannessa kohdassa määrätään pelkästään mahdollisuudesta luopua asian käsittelystä kumoamiskanteiden osalta. Siinä ei mainita välitoimia koskevia hakemuksia.
34
Koska ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ei ole aikaisemmin päättänyt luopua asian käsittelystä, jotta yhteisöjen tuomioistuin voisi antaa tuomion kantajien nostamasta kumoamiskanteesta, ei ole tarpeen tutkia, mitä sellainen luopuminen vaikuttaisi määritettäessä sitä, mikä tuomioistuin on toimivaltainen käsittelemään päätöksen täytäntöönpanon lykkäämisestä tehtyä hakemusta, joka liittyy samaan asiaan.
35
Kaikkien näiden syiden perusteella välitoimista päättävän tuomarin on hylättävä nyt käsiteltävänä olevan välitoimia koskevan hakemuksen osalta sekä asian käsittelyn lykkäämisestä tehty hakemus, että vaatimus, jossa vaadittiin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta luopumaan asian käsittelystä.
Päätöksen täytäntöönpanon lykkäämistä koskeva hakemus
Asianosaisten perustelut
— Pääasian kanteen tutkittavaksi ottaminen
36
Kantajat väittävät, että niillä kaikilla on asiavaltuus, koska päätös koskee niitä suoraan ja erikseen niiden omien ominaisuuksien ja sellaisten olosuhteiden takia, jotka erottavat ne selvästi kaikista muista henkilöistä. Ne vetoavat erityisesti yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-358/89, Extramet Industrie v. neuvosto, 16.5.1991 antamaan tuomioon (Kok. 1991, s. I-2501, 17 kohta). International Traders Ferry ja UK Genetics ovat tässä tapauksessa alansa ainoita yrityksiä siten, että toinen niistä kuljettaa Yhdistyneestä kuningaskunnasta vasikoita muihin jäsenvaltioihin, kun taas toinen vie Yhdistyneestä kuningaskunnasta nautaeläinten siemennestettä ja alkioita. Lisäksi ne olivat tehneet ennen päätöksen tekoa sopimuksia, joista johtuvat velvoitteet sitoivat niitä päätöksen tekemisajankohtana. Edelleen UK Genetics on osallistunut kolmansien maiden kanssa käytyihin neuvotteluihin kantajien mukaan niistä eläinlääkinnällisistä määräyksistä (veterinary health protocols), jotka koskivat Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevan nautaeläinten genetiikan viemiseksi näihin maihin tarvittavaa tuontilupaa. Päätös koskee R. S. ja E. M. Wright -nimistä yhtiötä, joka vie maasta valkorasvaisia hiehoja (white fat heifers), erikseen tämän yhtiön tuotteen erityislaadun takia, koska tämä tuote on tarkoitettu yksinomaan Italian markkinoille, eikä sille ole markkinoita Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
37
Päätös koskee suurinta osaa Englannin ja Walesin maanviljelijöitä edustavaa ammatillista järjestöä National Farmers Unionia erikseen kahdella tavalla. Ensinnäkin järjestö toimii tiettyjen sellaisten jäsentensä lukuun, joita päätös koskee erikseen. Toiseksi sillä on perustellusti oma oikeussuojan tarve siltä osin kuin päätöksellä loukataan sen asemaa toimivaltaisten viranomaisten tunnustamana etujärjestönä, jota kuullaan BSE:n ehkäisemistä koskevien säädösehdotusten valmistelun yhteydessä ja joka osallistuu niistä käytäviin neuvotteluihin.
38
Komissio katsoo, että pääasian kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytykset puuttuvat selvästi. Päätöksessä on kyse yleisesti sovellettavasta toimesta, joka soveltuu objektiivisesti määriteltyihin tapauksiin ja saa aikaan oikeudellisia vaikutuksia yleisesti ja abstraktisti määriteltyjen henkilöryhmien osalta. Päätös ei vaikuta yhdenkään kantajan oikeudelliseen asemaan niiden sellaisen tosiasiallisen tilanteen takia, jonka perusteella ne erotettaisiin kaikista muista ja yksilöitäisiin samalla tavalla kuin se, jolle päätös on osoitettu.
— Fumus boni juris
39
Kantajien mukaan päätöksen perusteluista käy selvästi ilmi, että sen tarkoituksena ei ole eläinten tai ihmisten terveyden suojelemisen varmistaminen vakavaa vaaraa vastaan, vaan ”kuluttajien vakavan huolen” lieventäminen, joka johtuu epätietoisuudesta sen suhteen, voiko BSE tarttua ihmiseen. Kyseisen päätöksen tekemiseen liittyvien seikkojen arviointi vahvistaa päätöksen sisältöä koskevan tämän tulkinnan.
40
Nimittäin päätöksen antamiseen johtaneet Yhdistyneen kuningaskunnan 20.3.1996 ilmoittamat uudet tiedot koskivat siellä ilmenneitä kymmentä Creutzfeldt-Jakobin taudin sairastumistapausta, joiden todennäköisin selitys SEAC:n lausunnon mukaan oli kosketuksiin joutuminen BSE:n taudinaiheuttajan kanssa ennen vuoden 1989 Bovine Offal (Prohibition) Regulationsilla toteutettua naudanlihan spesifioituja sivutuotteita koskevaa kieltoa. Kuitenkin toimenpiteitä, joita tarvitaan kansanterveyden suojelemisen varmistamiseksi mainittua vaaraa vastaan, oli jo otettu käyttöön erityisesti päätöksillä 94/474 ja 92/290 sekä BSE:hen ja nisäkkäistä saatuihin eläinvalkuaisiin perustuvaan ravintoon liittyvistä suojatoimenpiteistä 27 päivänä kesäkuuta 1994 tehdyllä komission päätöksellä 94/381/EY (EYVL L 172, s. 23), jossa jäsenvaltioiden edellytetään kieltävän nisäkkäistä saatavien valkuaisainekuitujen käyttö märehtijöiden rehussa. Toisin kuin aikaisemmat päätökset, päätös 96/239 oli ensimmäinen asiassa annettu toimenpide, jonka tarkoituksena oli samana päivänä jaetun lehdistötiedotteen sanamuodon mukaan (pääasian kanteen liite 14) tasapainottaa tilannetta ja rauhoittaa kuluttajia vakuuttamalla heidät naudanlihan vaarattomuudesta eurooppalaisen teollisuuden turvaamiseksi Euroopan sisällä ja kansainvälisesti. Lehdistötiedotteessa viitataan lisäksi komission maatalousasioista ja maaseudun kehittämisestä vastaavan jäsenen ilmoituksiin, joiden perusteella näyttää — olettaen, että BSE:n ja Creutzfeldt-Jakobin taudin välillä on yhteys — tulleen todistetuksi, että naudanlihan spesifioituihin sivutuotteisiin liittyvän vuonna 1989 päätetyn kiellon jälkeen ihmisen terveydelle aiheutuva vaara on poistettu tai huonoimmassakin tapauksessa vähennetty minimiin.
41
Kantajat katsovat näissä olosuhteissa ensinnäkin, että vastaajana olevalla toimielimellä ei ollut toimivaltaa päätöksen tekemiseen. Direktiiveissä 90/425 ja 89/662 valtuutetaan komissio toteuttamaan ainoastaan toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on toisaalta eläimien ja ihmisten terveyden suojeleminen vakavalta vaaralta ja jotka toisaalta ovat tarpeellisia tämän tavoitteen kannalta. Kantajat esittävät, että näissä direktiiveissä ei missään tapauksessa ole annettu komissiolle toimivaltaa asettaa vientikieltoa tavaroiden viennille jostakin jäsenvaltiosta kolmansiin maihin.
42
Toiseksi kantajien mukaan päätöstä tehtäessä on käytetty väärin harkintavaltaa, koska niiden edellä mainittujen kahden direktiivin, joiden perusteella päätös on annettu, vastaisesti päätöksen pääasiallisena päämääränä ei ole varmistaa kansanterveyden suojeleminen vakavaa vaaraa vastaan, vaan rauhoittaa kuluttajia taloudellisten syiden takia.
43
Kolmanneksi päätöksessä loukataan kantajien mukaan suhteellisuusperiaatetta. Jos päätöksen tarkoituksena oli todella ihmisten terveyden suojeleminen, minkä kantajat kiistävät, päätös ei ollut tarpeellinen eikä tarkoituksenmukainen kuluttajien huolen vähentämiseksi tai ihmisten terveyden suojelemiseksi.
44
Kantajien mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan eläinten ja ihmisten terveyden suojelemiseksi aikaisemmin hyväksymät ehkäisevät toimenpiteet olivat nimittäin riittäviä. Yhdistyneen kuningaskunnan 20.3.1996 toimittamien uusien tietojen mukaan naudanlihan tai naudasta saatavien tuotteiden nauttimiseen ei liittynyt mitään sellaista lisääntynyttä vaaraa, jota ei olisi jo otettu huomioon päätettäessä aikaisemmista ehkäisevistä toimenpiteistä, jotka perustuivat sen vaaran mahdollisuuteen, että BSE voi tarttua ihmiseen. Tältä osin eläinlääkintäkomitea totesi 22.3.1996 antamassaan edellä mainitussa lausunnossa, ettei ole olemassa varmuutta siitä, voiko BSE tarttua ihmiseen. Komitea korosti niiden jo voimassa olevien toimenpiteiden tärkeyttä, joiden tarkoituksena on vähentää vaaraa siitä, että ihmiset joutuvat kosketuksiin BSE:n taudinaiheuttajan kanssa, ja esitti lisäksi lyhyen luettelon suositeltavista parannuksista. Päätökseltä puuttui siten kokonaan tieteellinen perusta. Kantajat huomauttivat asianosaisia kuultaessa erityisesti, että riippumatta siitä, olivatko ennen päätöksen tekemistä hyväksytyt ehkäisevät toimenpiteet tehokkaita, päätöksellä nyt toteutetuilla, entisiin toimenpiteisiin verrattuna radikaaleilla toimenpiteillä otettu ”askel” ei ole loogisesti perusteltavissa. Tämän arvion vahvistaa oikeaksi lisäksi se tosiseikka, ettei komissio ollut katsonut tarpeelliseksi päättää toimenpiteistä, jotka olisivat koskeneet tuotteiden vientiä Yhdistyneestä kuningaskunnasta ennen päätöksen voimaantuloa, eikä se ole katsonut tarpeelliseksi laajentaa vientikieltoa koskemaan sellaisia muita jäsenvaltioita, joissa BSE:tä on tavattu, kuten Ranskaa.
45
Lisäksi, kun otetaan huomioon se, miten vakavasti päätöksellä loukataan vapaan liikkuvuuden ja markkinoiden yhtenäisyyttä koskevaa periaatetta, ja kun otetaan huomioon päätöksestä aiheutuvat tuhoisat taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset naudanliha-alalle Yhdistyneessä kuningaskunnassa, päätös on selvästi suhteeton siihen nähden, että komissiolla oli käytössään tarkoituksenmukaisena, vähemmän rajoittavana vaihtoehtona käyttää todistusjärjestelmää ja/tai pakkausmerkintävelvollisuutta, joiden perusteella voidaan taata, että naudan- tai vasikanliha on peräisin sellaisesta karjasta, jossa ei ole BSE:tä ja ettei eläinten saama rehu ole sisältänyt eläinperäisiä valkuaisaineita.
46
Erityisesti vientikiellosta kolmansiin maihin kantajat katsovat, ettei komissio ole näyttänyt millään tavoin, että sen pelkäämä kiellon kiertäminen olisi niin laajaa, että riitautetun toimenpiteen toteuttaminen olisi siksi perusteltua. Petoksen vaara, johon vastaajana oleva toimielin viittaa, voidaan välttää tarkoituksenmukaisemmilla ja vähemmän rajoittavilla toimenpiteillä, joilla kielletään tuomasta tuotteita takaisin Euroopan unioniin ja määrätään asianmukaisesta todistusjärjestelmästä.
47
Edellä olevat seikat huomioon ottaen kantajat katsovat toissijaisesti, että päätös on suhteeton ainakin siltä osin kuin se koskee kyseessä olevien tuotteiden viennin kieltämistä kolmansiin maihin ja tiettyjen näiden tuotteiden, kuten nautaeläinten alkioiden, alle kuuden kuukauden ikäisten elävien vasikoiden, teurastettaessa alle kahden ja puolen vuoden ikäisistä nautaeläimistä saatavan tuoreen lihan, talin ja gelatiinin vientiä muihin jäsenvaltioihin.
48
Kaikkien näiden seikkojen perusteella kantajat esittivät vastauksena asianosaisia kuultaessa esitettyyn kysymykseen, että vastoin komission väitettä, pyydetyn täytäntöönpanon lykkäykseen suostuminen ei vaikuta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen pääasiassa myöhemmin antamaan tuomioon. Vientikiellon kumoamiseen ei kantajien mukaan liity pääasian käsittelyn aikana minkäänlaista vakavaa ja korjaamatonta vahinkoa.
49
Asianosaisia kuultaessa Yhdistynyt kuningaskunta yhtyi esittämissään suullisissa huomautuksissa kantajien esittämiin perusteisiin ja perusteluihin. Se on korostanut, että ennen päätöksen tekemistä voimassa olleet sekä kansalliset toimenpiteet että yhteisön toimenpiteet olivat asianmukaisia ja riittäviä. Niiden soveltamisen seurauksena BSE-tapaukset olivat vähentyneet huomattavasti Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Maailman terveysjärjestö ja Comité international de l'Office international des Epizooties (kansainvälisen eläintautiviraston kansainvälinen toimikunta) hyväksyivät nämä toimenpiteet, eivätkä mainitut järjestöt suositelleet lisätoimenpiteitä niiden erikseen 3.4. ja vastaavasti 12.5.1996 antamissa lausunnoissa. Päätökseltä puuttui kokonaan tieteellinen peruste ja sillä tavoiteltiin puhtaasti taloudellisia päämääriä eli kuluttajien luottamuksen palauttamista.
50
Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on vastustanut erityisesti komission sitä perustelua, jonka mukaan päätöksen päätarkoituksena ei ollut vientikiellon asettaminen, vaan rajoittamistoimenpiteen käyttöotto. Koska BSE on tarttunut nautaeläimiin niiden syömästä tartuntaa aiheuttavasta rehusta, sellainen toimenpide ei ole perusteltu. Ei ole olemassa minkäänlaista tieteellistä todistetta siitä, että tämä tauti voisi tarttua eläimestä toiseen. Päinvastoin teoriaa siitä, että tauti ei voi siirtyä vertikaalisesti tai horisontaalisesti, tukee se, että ilmenneiden BSE-tapausten lukumäärä on huomattavasti laskenut vuonna 1988 asetetun sellaisen kiellon seurauksena, jonka mukaan nautaeläimille tarkoitetussa rehussa ei saa enää käyttää eläin-valkuaista.
51
Siten BSE:n torjuntaa koskeva kysymys kuuluu selvästi menneisyyteen, sillä tartunnanlähde on poistettu. Joka kuukausi suoritettavissa yli 500 virallisessa tarkastuksessa ja äskettäin paikan päällä tehdyissä tarkastuksissa, jotka koskivat kotieläimille tarkoitettuja rehuja ja niiden varastoja, ei ole havaittu minkäänlaisia rikkomuksia yhtä yksittäistapausta lukuun ottamatta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on otettu lisäksi käyttöön vuodesta 1990 lähtien nautaeläinten tunnistamismenetelmiä, joiden avulla voidaan määritellä, onko eläin sellaisen emän jälkeläinen, jonka epäillään saaneen BSE-tartunnan, tai onko se ollut yhteydessä sellaisen karjan kanssa, jossa BSE-tapauksia on ilmennyt. Näin ollen ne eläimet tai tuotteet, joille päätöksessä on määrätty vientikielto, eivät aiheuta minkäänlaista sellaista vaaraa kansanterveydelle, jota ei voitaisi hyväksyä. Yhdistynyt kuningaskunta korostaa, että tuote on katsottava turvalliseksi, jos vaara on vähäinen tai hyväksytty, kuten esimerkiksi tuoreeseen maitoon liittyvä vaara.
52
Komissio esittää puolestaan, että toisin kuin kantajat ovat väittäneet, asetetut vientikiellot on katsottava selvästi kiireellisiksi toimenpiteiksi, jotka ovat luonteeltaan väliaikaisia ja joiden asiallisuus on tutkittava uudelleen erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan myöhemmin toteuttamien toimenpiteiden perusteella. Vaaditulla täytäntöönpanon lykkäämisellä vaikutettaisiin näissä olosuhteissa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen pääasian ratkaisuun.
53
Sitä paitsi riitautettu päätös ei ylitä komission toimivallan rajoja, eikä sen tekemisessä ole käytetty väärin harkintavaltaa, sekä päätöksessä on noudatettu suhteellisuusperiaatetta. Komissio esittää aluksi, että päätöksellä otetaan käyttöön menettelytapa, jonka tarkoituksena on rajoittaa ensiksi tauti (a policy of containment), mikä katsotaan yleismaailmallisesti tiedeyhteisössä hyväksytyksi ja välttämättömäksi ehkäistäessä vaarallisia tauteja, jotta nämä taudit voitaisiin hävittää kokonaan. Tämä kansanterveyden suojelemista koskeva päämäärä sisältyy yhteismarkkinoiden toteuttamiseen päätöksen oikeudellisena perustana olevissa direktiiveissä määriteltyjen päämäärien mukaisesti.
54
Tässä tapauksessa Yhdistyneen kuningaskunnan 20.3.1996 toimittamien uusien tietojen perusteella kävi ilmi, että edellä mainituissa direktiiveissä tarkoitettu vakava vaara ihmisten terveydelle oli olemassa. Kun Yhdistyneen kuningaskunnan ja yhteisön aikaisemmin toteuttamat toimenpiteet perustuivat yksinkertaiseen oletukseen siitä, että BSE voi siirtyä ihmiseen, SEAC:n lausunnossa ilmaistaan ensimmäisen kerran, että havaituilla kymmenellä Creutzfeldt-Jakobin taudin tautitapauksella on hyvin todennäköisesti yhteys joutumiselle kosketuksiin BSE:n taudinaiheuttajan kanssa ennen vuonna 1989 toteutettua spesifioituja sivutuotteita koskevaa kieltoa.
55
Komissio on korostanut kuulemistilaisuudessa sitä, että eläimiä on vaikea tunnistaa, kun vielä otetaan huomioon sairauden pitkä itämisaika ja se, että käytännössä eläimiä siirretään usein maatilalta toiselle. Nimittäin yhdellä maatilalla havaitussa BSE-tapauksessa tartunta on voitu saada toisella maatilalla siten, että eläimet ovat syöneet tartunnan aiheuttavaa rehua, minkä takia tämän toisen maatilan kaikki eläimet ovat joutuneet alttiiksi tartuntavaaralle. Lisäksi, vaikka suurin osa Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuoden 1988 jälkeen havaitusta 160000 BSEtapauksesta voidaan selittää nautaeläimien rehussa käytetyllä eläinvalkuaisella, nykyisten tieteellisten tietojen perusteella ei voida sulkea pois muita mahdollisia tartuntatapoja. Erityisesti kysymys siitä, voiko BSE siirtyä emän kautta tai horisontaalisesti, jää avoimeksi. Toimivaltaiset viranomaiset käsittelevät ja tutkivat tieteellisesti tätä asiaa pysyvästi. Vientikiellon kumoamismahdollisuutta tiettyjen tuotteiden, kuten alle kuuden kuukauden ikäisten elävien vasikoiden, alkioiden tai tietyn tuoreen naudanlihan osalta, voidaan harkita vakavasti vasta näistä tutkimuksista saatujen tulosten perusteella ja sen jälkeen, kun niitä koskevat menetelmät ovat olleet käytössä.
56
Mitä tulee kiellon ulottamiseen koskemaan kolmansiin maihin tapahtuvaa vientiä, kiellon katsotaan olevan välttämätön päätöksellä toteutetun rajoittamismenettelyn vuoksi. Ulottamista voidaan perustella petosten vaaralla ja sillä, että on mahdotonta taata asianmukaisten valmistusmenetelmien noudattamista yhteisöön tuotavien nautaeläimistä saatavien tuotteiden tapauksessa.
57
Ottaen huomioon tällaisissa olosuhteissa toisaalta sen vaaran, joka koskee alttiiksi joutumista BSE:lle, joka voi hyvin todennäköisesti tarttua ihmiseen, ja toisaalta Creutzfeldt-Jakobin taudin vakavuuden, päätös on suhteellisperiaatteen mukainen.
Kiireellisyys
58
Kantajat katsovat, että päätös on ensimmäinen lajissaan. Vaikka se luonnehditaan kiireelliseksi toimenpiteeksi, sitä ei ole ajallisesti rajoitettu, se koskee kaikkia naudanliha-alan tuotteita ja sillä lykätään kaikkien näiden tuotteiden vientiä Yhdistyneestä kuningaskunnasta.
59
Jos päätöksen täytäntöönpanoa ei lykätä, kantajien mukaan osa niistä häviää markkinoilta. Näin käy International Traders Ferrylle, jonka liikevaihdosta 80 prosenttia tulee vasikoiden viennistä. Tämä yhtiö ei ole saanut lainkaan tuloja päätöksen tekemisen jälkeen ja sen käyttämä pankki on kieltäytynyt antamasta lisärahoitusta päätöksen vuoksi. Yhtiö on joutunut lopettamaan palkkojen maksamisen, ja se pystyy enää suorittamaan yleiskuluja vain 3—6 kuukauden ajalta kerrallaan. R. S. & E. M. Wright -yhtiö, jonka toiminnasta 94 prosenttia koostuu ns. valkorasvaisten hiehojen viennistä Italiaan, on myös menettänyt 94 prosenttia tuloistaan päätöksen soveltamisen vuoksi.
60
UK Geneticsin on tulevaisuudessa pakko lopettaa merkittävä osa toiminnastaan, minkä seurauksena se menettää lopullisesti markkinaosuutensa. Se on luonut kauppasuhteet nautaeläinten siemennesteen ja alkioiden USA:han, Brasiliaan, Chileen, Etelä-Afrikkaan, Uuteen Seelantiin, Thaimaahan ja Koreaan suuntautuvaa vientiä varten. Näiden markkinoiden osuus UK Geneticsin huhtikuun 1995 liikevaihdosta oli 38 prosenttia, ja seuraavana vuonna osuus oli 24 prosenttia.
61
National Farmers' Unionille on syntynyt vakava ja korjaamaton vahinko siksi, että päätöksen takia sen jäsenten työpaikat ja toimeentulo ovat vaarassa.
62
Kantajat täsmentävät asianosaisia kuultaessa, että ne ovat ottaneet huomioon yhteisön toteuttamat tai kansallisesti toteutetut naudanliha-alan tukitoimenpiteet vahinkojensa arvioimisessa. Sitä paitsi jotkut niistä, kuten International Traders Ferry, eivät ole hyötyneet yhdestäkään näistä toimenpiteistä.
63
Komission mukaan kantajat eivät ole näyttäneet, että päätöksestä aiheutuu vakavan ja korjaamattoman vahingon vaara, jos niiden täytäntöönpanon lykkäämistä koskeva hakemus hylätään. Ensinnäkään ne eivät ole ottaneet huomioon kaikkia komission ja neuvoston hyväksymiä markkinoiden tukitoimenpiteitä ja muita toimenpiteitä, joilla pyritään reagoimaan SEAC:n lausunnon aiheuttamaan kriisitilanteeseen. Komissio on tarkentanut istunnossa, että näistä toimenpiteistä aiheutuu yhteisön tulo- ja menoarvioon 1,5 miljardin ecun lisämeno vuonna 1996 ja yhden miljardin ecun lisämeno vuonna 1997. Toiseksi vaadituilla välitoimilla ei palauteta kuluttajien luottamusta, joka järkkyi SEAC:n lausunnon eikä päätöksen vuoksi. Sen takia välitoimilla olisi vain vähäinen käytännön merkitys niihin vahinkoihin, joita kantajat väittävät kärsineensä. Kolmanneksi olemassa olevaksi väitetty vahinko ei ole vakava eikä korjaamaton. Vahinko on taloudellinen, ja se kuuluu sellaisten toimijoiden hyväksymään kaupalliseen riskiin, jotka olivat jo tietoisia BSE:hen liittyvästä ongelmasta.
— Intressivertailu
64
Kantajat korostavat Yhdistyneen kuningaskunnan tukemana sitä, että päätöksen täytäntöönpanon lykkäämisestä kokonaan tai osittain ei aiheudu minkäänlaista vaaraa eläimille tai ihmisten terveydelle, joita jo suojataan Yhdistyneen kuningaskunnan ja yhteisön ennen päätöksen tekemistä toteuttamilla toimenpiteillä. Osa kantajista on päinvastoin vaarassa hävitä markkinoilta, jos tämä välitoimia koskeva hakemus hylätään.
65
Komissio katsoo, että olettaen, että kantajille voi aiheutua vakavaa ja korjaamatonta vahinkoa, minkä se kiistää, asiassa ei ole otettava huomioon ainoastaan sen vahingon laatua, joka saattaa syntyä kullekin asianosaiselle, vaan myös kolmansille kenties syntyvän vahingon laatu ja sitten se, miten todennäköistä tällaisen vahingon syntyminen on. Kansanterveyden suojeleminen on itsessään tärkeämpää kuin kantajien mainitsemat kaupalliset edut. Lisäksi, kun otetaan huomioon Creutzfeldt-Jakobin taudin vakavuus — äsken todetuilla tautitapauksilla on hyvin todennäköisesti yhteys kosketukseen joutumiselle BSE:n kanssa — ja yhteisön sen väestön suuri lukumäärä, joka joutuu alttiiksi vaaralle saada tämä tauti, intressien vertailun perusteella päädytään selvästi puoltamaan riitautettujen kiireellisten toimenpiteiden pysyttämistä.
Välitoimista päättävän tuomarin arviointi asiassa
— Täytäntöönpanon lykkäämistä koskevan hakemuksen kohde
66
Kun otetaan huomioon toisaalta se säädöskokonaisuus, mihin päätös kuuluu (ks. edellä 8 kohta) ja toisaalta tämän päätöksen muuttaminen päätöksellä 96/362 (ks. edellä 20 kohta), on syytä tarkentaa välitoimia koskevan hakemuksen täsmällinen kohde käytännössä ennen kuin voidaan tutkia, ovatko siihen suostumiseen vaadittavat edellytykset täyttyneet.
67
Ensinnäkin 11.6.1996 tehty päätös on vaikuttanut tähän mennessä ainoastaan siten, että sillä on kumottu vientikielto päätöksessä mainituista tuotteista yhden eli nautaeläinten siemennesteen osalta. Komissio on todennut asianosaisia kuultaessa vastauksena sille tehtyyn kysymykseen, että vientikieltoa sovelletaan edelleen taliin ja gelatiiniin, koska tämän kiellon kumoamisen edellytyksenä olevaa valvontaa ei ole vielä toteutettu. Kantajat ovat sitä paitsi ilmoittaneet asianosaisia kuultaessa, että päätöstä muuttava päätös ei vaikuta millään tavoin niiden välitoimia koskevan menettelyn yhteydessä esittämiin kaikkia riitautetussa päätöksessä tarkoitettuja tuotteita koskeviin vaatimuksiin muutoin kuin nautaeläinten siemennesteen osalta.
68
Tästä seuraa, että toisin kuin komissio on väittänyt kirjallisissa huomautuksissaan, tämä välitoimia koskeva hakemus ei ole vailla kohdetta talin ja gelatiinin vientikiellon osalta, koska tämän kiellon kumoamisen edellyksenä olevia toimenpiteitä ei ole tehty.
69
Mitä sitten tulee tämän hakemuksen kohteen rajaamiseen siinä oikeudellisessa yhteydessä, johon liittyvät ne yhteisön ehkäisevät toimenpiteet, jotka yhteisö otti ennen päätöksen hyväksymistä käyttöön BSE:hen liittyvien vaarojen torjumiseksi, kantajien välitoimia koskevasta hakemuksesta käy selvästi ilmi, että kantajat vaativat pelkästään päätöksellä käyttöön otettujen uusien vientikieltotoimenpiteiden täytäntöönpanon lykkäämistä. Ne eivät missään tapauksessa voi asettaa tässä menettelyssä kyseenalaiseksi yhteisön aikaisemmin antamilla säädöksillä käyttöön otettua järjestelmää (ks. edellä 8 kohta).
— Edellytykset täytäntöönpanon lykkäämisen myöntämiseksi
70
Välitoimista päättävän tuomarin on tässä tapauksessa tutkittava, täyttyvätkö täytäntöönpanon lykkäämisen myöntämiseksi vaadittavat kolme aineellista edellytystä, ilman että sitä ennen olisi tarpeen tutkia sitä, voidaanko pääasian kanne ottaa tutkittavaksi. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tätä kysymystä ei periaatteessa pidä tutkia välitoimimenettelyssä, vaan se on ratkaistava pääasian yhteydessä, paitsi jos on ilmeistä, että pääasian kanteen tutkittavaksi ottamista koskevat edellytykset selvästi puuttuvat. Se, että pääasian tutkittavaksi ottamisen edellytyksistä päätettäisiin välitoimimenettelyvaiheessa silloin, kun tutkittavaksi ottaminen ei ole kokonaan poissuljettua, saattaisi vaikuttaa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen pääasian tuomioon (ks. asia 209/87 R, EISA v. komissio, presidentin määräys 10.8.1987, Kok. 1987, s. 3453, 10 kohta; asia T-168/95 R, Eridania ym. v. neuvosto, presidentin määräys 7.11.1995, 27 kohta, Kok. 1995, s. II-2817 ja asia T-219/95 R, Danielson ym. v. komissio, presidentin määräys 22.12.1995, 58 kohta, Kok. 1995, s. II-3051).
71
Tämän asian olosuhteet ja kantajien esittämät perustelut huomioon ottaen kumoamiskanteen tutkittavaksi ottamista koskevien edellysten arvioiminen edellyttää syvällisempää tutkimista, jonka suorittaminen kuuluu ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle pääasian ratkaisemisen yhteydessä ja jota välitoimista päättävä tuomari ei voi suorittaa summittaisen arviointinsa perusteella ilman, että se vaikuttaisi pääasiassa tehtävään päätökseen.
— Fumus boni juris
72
Näiden alustavien huomioiden jälkeen on tutkittava ensiksi, onko vaaditun täytäntöönpanon lykkäämisen myöntäminen ilmeisesti perusteltua kantajien esittämien kolmen perusteen eli komissiolta puuttuvan toimivallan, harkintavallan väärinkäytön tai suhteellisuusperiaatteen loukkaamisen nojalla.
73
Edellä mainitut kaksi ensimmäistä perustetta perustuvat ennen kaikkea oletukseen, jonka mukaan päätöksellä tavoitellaan pelkästään taloudellisia päämääriä, eli kuluttajien luottamuksen palauttaminen Euroopan unionin naudanliha-alaan. Sellainen tavoite ei ole direktiiveissä 90/425 ja 89/662 määriteltyjen päämäärien mukainen; näissä direktiiveissä komissiolle annetaan ainoastaan oikeus ryhtyä sellaisiin toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on kansanterveyden suojeleminen yhteisön sisäisessä kaupassa.
74
Tämä perustelu perustuu toisaalta päätöksen päämäärien ja toisaalta edellä mainittujen direktiivien 90/425 ja 89/662 tavoitteiden ja soveltamisalan ensi näkemältä väärään tai liian ahtaaseen tulkintaan.
75
Neuvosto on antanut päätöksen oikeudellisena perustana olevat edellä mainitut direktiivit perustamissopimuksen 43 artiklan mukaisesti, jossa sille annetaan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa oikeus antaa asetuksia ja direktiivejä sekä tehdä päätöksiä yhteisen maatalouspolitiikan suunnittelemiseksi ja toteuttamiseksi. Nämä direktiivit sisältävät tiettyjä, eläinlääkärintarkastuksiin liittyviä säännöksiä, joiden tarkoituksena on varmistaa kansanterveyden ja eläinten terveyden suojeleminen yhteismarkkinoiden toteuttamista silmällä pitäen. Näistä direktiivistä käy ilmi se seikka, että kansanterveyden suojelemiseen liittyvä huoli kuuluu olennaisena osana yhteiseen maatalouspolitiikkaan. On totta, että yhteismarkkinoiden todellisen toteuttamisen edellytyksenä on, että kansanterveyden ja eläinten terveyden suojelemiseksi on otettu käyttöön riittävät takuut, kuten komissio on kuulemistilaisuudessa korostanut viittaamalla edellä mainittujen direktiivien perustelukappaleisiin (ks. erityisesti direktiivin 90/425 kolmas ja kuudes perustelukappale). Kuitenkaan kansanterveyden suojelemiseen liittyvien seikkojen huomioon ottaminen ei liity pelkästään konkreettiseen tarpeeseen lisätä — tai, kuten tässä tapauksessa, palauttaa — kuluttajien luottamus, jotta markkinat voisivat toimia normaalisti. Se perustuu ennen kaikkea sellaisiin ylemmänasteisiin, ihmisten oikeuksien suojelemiseen liittyviin vaatimuksiin, joiden pohjalle koko yhteisön oikeusjärjestelmä perustuu. Sitä paitsi kansanterveyden suojeleminen on nimenomaisesti mainittu perustamissopimuksessa määriteltyjen päämäärien joukossa; perustamissopimuksen 129 artiklan 1 kohdassa todetaan, että yhteisö myötävaikuttaa ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun toteuttamiseen ja että terveyden suojelua koskevat vaatimukset kuuluvat osana yhteisön muuhun politiikkaan. Pannessaan täytäntöön tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatetta yhteisön toimielinten on otettava huomioon erityisesti terveyden ja ihmisten elämän suojelemiseen liittyvät vaatimukset, mikä voi edellyttää, että niiden on tarvittaessa toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä kansanterveyden riittävän suojaamisen varmistamiseksi.
76
Direktiivin 90/425 10 artiklassa ja direktiivin 89/662 9 artiklassa asetetaan jokaiselle jäsenvaltiolle velvollisuus ilmoittaa välittömästi muille jäsenvaltioille ja komissiolle, jos sen alueella esiintyy jokin zoonoosi, tauti tai muu seikka, joka saattaa olla vakava vaara eläimille tai ihmisten terveydelle, ja siinä annetaan jäsenvaltioille ja komissiolle lupa suoritettavia toimenpiteitä odotettaessa toteuttaa turvaamistoimenpiteitä. Näiden artiklojen 4 kohdassa säädetään, että komission on joka tapauksessa tutkittava tilanne mahdollisimman pian. Niissä annetaan komissiolle oikeus hyväksyä pysyvää eläinlääkintäkomiteaa koskevan menettelyn mukaisesti ”tarvittavat toimenpiteet (direktiivissä tarkoitettujen) eläinten ja tuotteiden osalta ja tilanteen vaatiessa, näistä eläimistä peräisin olevien tuotteiden osalta”. Näissä artikloissa annetaan siten tarkempien yksityiskohtien puuttuessa komissiolle erittäin laaja harkintavalta sen suhteen, mitä keinoja se valitsee kansanterveyttä uhkaavan vakavan vaaran torjumiseksi.
77
Kysymystä siitä, onko komissiolla edellä mainittujen artiklojen perusteella toimivaltaa päättää sellaisista väliaikaisista toimenpiteistä, joilla kielletään tiettyjen tuotteiden vienti kolmansiin maihin, on tutkittava edellä esitettyjen periaatteiden ja päämäärien valossa. Tältä kannalta katsottuna mikään ei näytä estävän sitä, että komissiolle tunnustetaan ensi näkemältä (prima facie) tällainen toimivalta sellaisen taudin torjumiseksi, joka on ”vakava vaara eläimille tai ihmisten terveydelle” ja jota vastaan tarvitaan rajoittavia toimenpiteitä taudin leviämisen estämiseksi, jotta tauti voidaan myöhemmin kokonaan hävittää, silloin kun komissio katsoo, että vaaran luonteen ja vakavuuden vuoksi on perusteltua eristää taudin vaivaama alue paitsi muihin jäsenvaltioihin nähden myös kolmansiin maihin nähden erityisesti suojatoimenpiteiden tehokkaan vaikutuksen (effet utile) takaamiseksi yhteisössä. Kyseessä olevissa direktiiveissä ei ensi näkemältä rajoiteta nimenomaisesti tai hiljaisesti komission toimivaltaa pysyvää eläinlääkintäkomiteaa koskevassa menettelyssä, paitsi edellyttämällä että hyväksyttyjen toimenpiteiden on oltava luonteeltaan ”tarvittavia” kansanterveyden suojelemiseksi yhteismarkkinoilla. Kantajien mainitsema seikka, jonka mukaan direktiivien nimissä viitataan ”eläinlääkärintarkastuksiin yhteisön sisäisessä kaupassa”, ei saa periaatteessa johtaa sen toimivallan ahtaaseen tulkintaan, joka komissiolle on näin annettu kansanterveyden suojelemisen varmistamiseksi näillä markkinoilla. Tämä selittyy pelkästään jo sillä, että direktiivien tavoite on sisämarkkinoiden toteuttaminen eläinten ja eläimistä valmistettavien tuotteiden osalta, mikä edellyttää yhteisön sisärajoilla suoritettavien tarkastusten asteittaista poistamista ja tarkastusten siirtämistä lähetyspaikkaan kuitenkin niin, että tämä edellyttää eläinten terveyden suojeluun liittyvien perusvaatimusten yhdenmukaistamista ja suojatoimenpiteitä koskevan toimivallan antamista komissiolle (ks. erityisesti direktiivin 90/425 neljäs ja kymmenes perustelukappale).
78
Näiden oikeudellisten säännösten yhteydessä suoritettu päätöksen perusteluiden arviointi osoittaa ensinnäkin, että käyttöön otettujen kiireellisten toimenpiteiden tarkoituksena oli kansanterveyden suojelun varmistaminen siltä vaaralta, että BSE voi tarttua ihmiseen, koska nykyisin ”vaaran olemassaoloa ei voi sulkea pois”. Se seikka, että kyseessä olevien toimenpiteiden tarkoituksena oli myös vähentää kuluttajien huolta, joka oli aiheutunut SEAC:n vähän sitä ennen julkaisemista, tätä vaaraa koskevista tiedoista, ei muuta sitä, että päätöksen ensimmäinen päämäärä oli suojella kansanterveyttä yhteisössä, kuten päätöstä edeltävissä, sen perustelukappaleissa mainituissa toimenpiteissä on sitä paitsi vahvistettu. Komissio toteaa nimittäin aluksi, että ”eläinten terveyden ja kansanterveyden suojelemiseksi yhteisössä” se on tehnyt tiettyjä sellaisia päätöksiä — jotka se luettelee —, joissa määrätään BSE:hen liittyvistä suojatoimenpiteistä. Se viittaa sitten Yhdistyneen kuningaskunnan 20.3.1996 tekemään ilmoitukseen, joka koski tämän jäsenvaltion toteuttamia ylimääräisiä toimenpiteitä ”tiettyihin kyseisessä jäsenvaltiossa ilmenneisiin Creutzfeldt-Jakobin taudin tartuntoihin liittyvien uusien tietojen julkaisemisen johdosta”. Saman ajattelutavan mukaisesti komissio perustelee lisäksi päätöksessä vientikiellon ulottamista koskemaan kolmansiin maihin suuntautuvaan vientiin sillä, että kiellon kiertäminen halutaan välttää. Komissio on tarkentanut tältä osin kuulemistilaisuudessa, että kolmansiin maihin tapahtuvan viennin kieltäminen oli perusteltua tässä tapauksessa siksi, että oli tarpeen eristää BSE:n vaivaama alue kokonaisuudessaan. Kaikkien näiden syiden takia kantajien esittämä väite, jonka mukaan päätöksellä tavoitellaan puhtaasti taloudellisia päämääriä, ei näytä yhteensopimattomalta ainoastaan itse päätöksen sisällön vaan myös sen yhteyden kanssa, jossa se tehtiin, ja sen tekemiseen liittyvien olosuhteiden perusteella.
79
Toisin kuin kantajat väittävät, tämä päätelmä ei ole ristiriidassa komission 27.3.1996 jakaman lehdistötiedotteen kanssa, jonka sanamuodon mukaan, komissio on ”hyväksynyt tänään BSE:n torjumiseksi joukon väliaikaisia toimenpiteitä”; tämä väite tuntuu ennemminkin sitä paitsi vahvistavan sitä, että päätöksen tarkoituksena oli eläinten terveyden ja kansanterveyden suojeleminen. Joka tapauksella sellaisella tiedotteella ei ole minkäänlaista oikeudellista merkitystä, eikä sillä voi missään tapauksessa olla vaikutusta päätöksen selvien ja nimenomaisten perustelujen tulkintaan. Lisäksi komissio sai täysin laillisesti painottaa tiedotteessaan kuluttajien luottamuksen palauttamiseen liittyviä seikkoja, jotka olivat merkityksellisiä erityisesti niille taloudellisille toimijoille, joihin naudanliha-alan kriisi vaikuttaa.
80
Päätös näyttää olevan siten päämääränsä ja tavoitteensa osalta kyseessä olevien direktiivien mukainen. Tässä vaiheessa ei ole siis tarpeen tutkia, onko komissio ilmeisesti ylittänyt toimivaltansa sillä perusteella, ettei päätös olisi ollut tarpeen BSE:hen liittyvien vaarojen torjumiseksi. Riittää kun todetaan, että päätöksen tarkoituksena oli kansanterveyden suojelun varmistaminen, kuten edellä mainituissa asian kannalta merkityksellisissä direktiiveissä edellytetään. Ottaen huomioon BSE:n levinneisyyden määrän Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevissa nautakarjoissa ja sen vaaran ”todennäköisyyden”, että BSE voi tarttua ihmiseen, vaikuttaa ilmeiseltä, että tähän sairauteen liittyy vakava vaara, mitä kantajat eivät ole sitä paitsi kiistäneet. Ne vain asettavat kyseenalaiseksi komission toimivallan sen taida, että vaara ei ollut enää uusi ja että sen johdosta oli jo aikaisemmin hyväksytty asianmukaisia ehkäiseviä toimenpiteitä; erityisesti komissio oli hyväksynyt näitä toimenpiteitä. Tämä väite, joka liittyy pikemminkin sen arviointiin, onko päätös perusteltu, tuntuu tuskin merkitykselliseltä silloin, kun tutkitaan komission toimivaltaa.
81
Kantajien esittämät kaksi ensimmäistä perustetta, jotka koskevat komissiolta puuttuvaa toimivaltaa ja harkintavallan väärinkäyttöä, näyttävät tämän takia olevan ensi näkemältä vailla perustetta siltä osin kuin kyse oli sekä vientikiellosta muihin jäsenmaihin että vientikiellosta kolmansiin maihin.
82
Kantajat tukevat kolmannen, suhteellisuusperiaatteen loukkaamista koskevan perusteensa ennen kaikkea siihen seikkaan, että päätöksen tekemistä ei voitu perustella millään sellaisella BSE:hen liittyvällä uudella vaaralla, jonka johdosta jo ei ollut toteutettu asianmukaisia suojelutoimenpiteitä direktiivien 90/425 ja 89/662 merkityksellisten säännösten mukaisesti.
83
Päätöksen tekemiseen johtaneet syyt ja erityisesti juuri niiden tietojen sisältö, jotka koskevat Yhdistyneen kuningaskunnan toteuttamia ylimääräisiä suojatoimenpiteitä SEAC:n 20.3.1996 antaman lausunnon jälkeen ja jotka Yhdistynyt kuningaskunta oli sittemmin toimittanut komissiolle (ks. edellä 9—11 kohta), osoittavat ensi näkemältä tämän väitteen vääräksi. Erityisesti se, että Creutzfeldt-Jakobin seurantakeskus Edinburghissa oli todennut kymmenellä henkilöllä tämän taudin siihen asti tuntemattoman muodon, jonka ”todennäköisin selitys tällä hetkellä” on kosketuksiin joutuminen BSE:n kanssa, on uusi seikka, jonka vuoksi oli perusteltua, että komissio tutki asian direktiivin 90/425 10 artiklan ja direktiivin 89/662 10 artiklan säännösten mukaisesti uudelleen.
84
Vaikka onkin totta, että yhteisön ennen päätöksen tekemistä käyttöön ottama ennalta ehkäisevä järjestelmä perustui siihen oletukseen, että BSE voi tarttua ihmiseen, tätä oletusta ei ole voitu tukea tähän asti minkäänlaisilla lääketieteellisillä tai kokeisiin perustuvilla havainnoilla. Edellä mainitussa SEAC:n lausunnossa ilmoitetaan ensimmäistä kertaa kymmenestä Creutzfeldt-Jakobin taudin epätyypillisestä tautitapauksesta, jotka ovat toimivaltaisilta teknisiltä elimiltä saadun uskottavimman selityksen mukaan voineet johtua siitä, että henkilöt ovat joutuneet kosketuksiin BSE:n kanssa. Sitä paitsi Yhdistynyt kuningaskunta on ottanut huomioon tämän uuden seikan tärkeyden ja vakavuuden siten, että se on toteuttanut ylimääräisiä ehkäiseviä toimenpiteitä sen mahdollisen vaaran osalta, että BSE voi tarttua ihmiseen.
85
Kantajat väittävät kuitenkin, etteivät nämä uudet lääketieteelliset havainnot, joissa vahvistetaan olettamus BSE:n mahdollisesta tarttumisesta ihmiseen, muuta merkittävällä tavalla ongelmaa koskevia tietoja siltä osin kuin on kyse BSE:hen liittyvien vaarojen ehkäisemistä. Nimittäin SEAQn lausunnon mukaan kaikkein todennäköisin selitys edellä mainituille kymmenelle tautitapaukselle on ”kosketukseen joutuminen BSE:n kanssa ennen vuonna 1989 (Yhdistyneen kuningaskunnan) toteuttamaa spesifioitujen naudanlihan sivutuotteiden kieltoa”.
86
Tältä osin on tärkeää todeta, että kantajan ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen esittämää väitettä, jonka mukaan vaara, että tauti tarttuisi ihmisiin, koskee ainoastaan ajanjaksoa, joka edelsi Yhdistyneen kuningaskunnan toteuttamia ehkäiseviä toimenpiteitä, ei tue ensi näkemältä mikään tieteellinen tutkimus. Nimittäin, vaikka oletettaisiin, että edellä mainitut kymmenen Creutzfeld-Jakobin tautitapausta selittyisivät kaikkein todennäköisimmän olettamuksen avulla, eli joutumisella alttiiksi BSE:lle ennen vuotta 1989, tämän sairauden pitkä itämisaika huomioon ottaen ei ole olemassa varmuutta siitä, että tämän päivämäärän jälkeen ei ole vaaraa BSE:hen liittyvästä tartunnasta. Tämän mukaisesti erityisesti Dr. Willin The Lancet-nimisessä aikakauslehdessä julkaistusta artikkelista (em. s. 924—925) käy ilmi, että väestö on joutunut kosketuksiin BSE:n taudinaiheuttajan kanssa todennäköisesti eniten 1980-luvulla, erityisesti mainitun vuosikymmenen loppupuolella, ennen kuin spesifioitujen naudanlihan sivutuotteita koskeva kielto oli otettu käyttöön. Tämä sopisi yhteen näissä tapauksissa 5—10 vuoden pituisen itämisajan kanssa. Kirjoittajat lisäävät kuitenkin, että jos näiden tapausten ilmaantumisen ja BSE:n välillä on syy-yhteys, on todennäköistä, kun otetaan huomioon se aika, jona väestö on joutunut mahdollisesti kosketuksiin BSE:n kanssa ja tämän mahdollisen kosketuksiin joutumisen laajuus, että Creutzfeld-Jakobin taudin uuden muodon mukaisia tautitapauksia ilmaantuu lisää. SE AC viittaa sitä paitsi 20.3.1996 antamassaan lausunnossa siihen, että on epävarmaa, paljonko näitä tapauksia mahdollisesti ilmenee tulevaisuudessa. Se korostaa 24.3.1996 antamassaan lausunnossa erityisesti sitä, että vaaran täsmällistä suuruutta on mahdotonta arvioida (ks. edellä 11 kohta). Tieteellinen eläinlääkintäkomitea suositteli 22.3.1996 antamassaan lausunnossa (ks. edellä 12 kohta) sellaisten asianmukaisten yhteisön toimenpiteiden hyväksymistä, joissa otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan toteuttamat toimenpiteet, ja katsoi, että kaikkiin sellaisiin toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on tämän sairauden vaikutusten torjuminen ja tarttumisvaaran vähentäminen on suhtauduttava myönteisesti.
87
Näin ollen tilanne, johon komissio oli joutunut Yhdistyneen kuningaskunnan edellä mainitun ilmoituksen jälkeen, oli luonteeltaan kiireellinen; kiireellisyys aiheutui siitä, että lääketieteellisten toteamusten perusteella oli vahvistettu, että BSE:n ja Creutzfeldt-Jakobin taudin uuden muodon ilmenemisen välillä oli todennäköisesti yhteys, vaikka nämä kymmenen todettua tapausta eivät tiedemiesten mukaan todista suoraan sitä, että BSE voi tarttua ihmiseen, vaan tämän todistamiseksi tarvitaan kliinistä seurantaa ja neuropatologisia lisätutkimuksia (ks. em. The Lancet, s. 921—925 ja em. SEAC:n 20.3.1996 antama lausunto ja em. Euroopan unionin tieteellisen eläinlääkintäkomitean 22.3.1996 antama lausunto).
88
Tässä yhteydessä ottaen huomioon tapauksen olosuhteet, joihin kuului se, että oli olemassa ”todennäköinen” vaara, joka oli luonteeltaan vakava ja merkittävä, ja että tilanne oli kiireellinen, ja että moninaisten, terveyttä koskevien taloudellisten ja sosiaalisten seikkojen arviointi oli monimutkaista, komissiolla oli, kun se suoritti sille edellä mainittujen direktiivien asian kannalta merkityksellisissä säännöksissä uskottuja tehtäviä kansanterveyden suojelemisen alalla, laaja harkintavalta pysyvää eläinlääkintäkomiteaa koskevan menettelyn mukaisesti ja toimivaltaisia teknisiä elimiä kuultuaan toteuttaa asianmukaisia ja tarvittavia toimenpiteitä (ks., tosin erilaisessa yhteydessä, yhdistetty asia C-296/93 ja C-307/93, Ranska ja Irlanti v. komissio, tuomio 29.2.1996, 30 ja 31 kohta, Kok. 1996, s. I-795).
89
Päätöksellä käyttöön otetut toimenpiteet eivät kuitenkaan vaikuta ensi näkemältä selvästi epäasianmukaisilta tai suhteettomilta ottaen huomioon toisaalta ne vaikeudet, jotka liittyvät sen valvontaan, että sekä yhteisön aikaisemmin hyväksymät että Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksymät ehkäisevät toimenpiteet pannaan tehokkaasti täytäntöön, ja toisaalta sen, että nykyisin ei ole riittävästi tietoa siitä, millä tavoin BSE voi tarttua eläimestä toiseen.
90
Ensi näkemältä ei erityisesti vaikuta siltä, että Ruminant Feed Ban -nimisellä lailla toteutetulla kiellolla käyttää vuodesta 1988 lähtien märehtijöistä saatavaa eläinvalkuaista nautaeläimille tarkoitetussa rehussa, olisi voitu hävittää tarttumisvaara. Vaikka kiistatta tämän toimenpiteen ansiosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa ilmenneiden BSE-tapausten määrä on huomattavasti laskenut, tosiasia on, että esimerkiksi 15.9.1994 päättyneen ajanjakson aikana siellä todettiin BSE 12000:11a sellaisella eläimellä, jotka olivat syntyneet toimenpiteen voimaantulon jälkeen (SEAC:n kertomus vuodelta 1994, s. 39).
91
Lisäksi ensi näkemältä vaikuttaa siltä, että nautaeläinten tunnistamiseen ja siihen valvontaan, jolla seurataan eläinten siirtymistä karjasta toiseen (ks. erityisesti neuvoston päätelmät 29.4. ja 30.4.1996 pidetystä kokouksessa, komission huomautusten liite 9) liittyvien vaikeuksien takia on mahdotonta laatia luetteloa niistä eläimistä, joiden kohdalla tarttumisvaara on välitön joko siksi, että niitä on ruokittu saastuneilla tuotteilla tai siksi, että olettaen, että sairaus siirtyy horisontaalisesti — mitä toimivaltaisten teknisten elinten mukaan ei voida nykyisen tietämyksen perusteella sulkea pois —, niillä on ollut kontakti BSE:n saaneisiin eläimiin. Ottaen kuitenkin huomioon pitkän itämisajan, tällaiset eläimet ovat voineet saada taudin ilman, että niissä ilmenisi näkyviä kliinisiä merkkejä (ks. erityisesti tieteellisen eläinlääkintäkomitean raportti, 20.11.1995, joka liittyy siihen, että yhdellä kesäkuussa 1993 syntyneellä eläimellä oli todettu BSE, komission huomautusten liite 12). Alkioiden osalta käy lisäksi tässä vaiheessa ilmi erityisesti siitä tieteellisen eläinlääkintäkomitean 26.4.1996 antamasta siemennesteen ja alkioiden kauppaa koskevasta lausunnosta (komission huomautusten liite 18), jossa viitataan niihin todisteisiin, jotka koskevat lampaankutkataudin (scrapie) siirtymistä vertikaalisesti, että vaaraa, joka koskee BSE:n siirtymistä vertikaalisesti, ei voida sulkea pois nykyisen tietämyksen perusteella ja että sen selvittämiseksi tarvitaan lisätutkimuksia. Lisäksi kysymys siitä vaarasta, joka liittyy tartunnan saaneesta nautaeläimestä peräisin olevan lihan nauttimiseen, on ensi näkemältä riidanalainen (ks. tieteellisen eläinlääkintäkomitean 22.3.1994 antaman lausunnon liitteenä oleva Dr. Ringin lausuma, joka on toistettu edellä 12 kohdassa).
92
Näissä olosuhteissa ei ensi näkemältä näytä siltä, että komissio olisi tehnyt ilmeisen arviointivirheen arvioidessaan tilannetta tai päättäessään tarkoituksenmukaisten toimenpiteiden valinnasta siten, että se päätti lisätä aikaisemmilla päätöksillä asetettuihin vientikieltoihin vielä kiellot viedä Yhdistyneestä kuningaskunnasta muihin jäsenvaltioihin alle kuuden kuukauden ikäisiä vasikoita, joiden emien ei epäillä sairastavan BSE:tä; sellaisista emistä, joiden ei epäillä sairastavan BSE:tä, vuoden 1988 jälkeen syntyneiltä nautaeläimiltä saatujen alkioiden vienti; tuoretta naudanlihaa, joka on peräisin teurastamishetkellä alle kahden ja puolen vuoden ikäisistä nautaeläimistä tai sellaisista nautaeläimistä, jotka ovat olleet Yhdistyneessä kuningaskunnassa ainoastaan tiloilla, joilla ei ole todettu BSE-tapauksia viimeisten kuuden vuoden aikana ja tuoretta luuttomaksi leikattua lihaa sellaisina lihaksina, joista on poistettu mukana olevat kudokset, mukaan lukien näkyvät hermo- ja imukudokset.
93
Kyseessä olevat vientikiellot ovat nimittäin väliaikaisia suojatoimenpiteitä. Niiden tarkoituksena on ehkäistä nautaeläinten ja edellä mainittujen tuotteiden osalta BSE:hen liittyviä vaaroja siihen nähden, että asiassa on paljon epäselvyyksiä ja että tutkimuksia on tarpeen jatkaa ja selvittää yksityiskohtaisesti tieteellisesti sitä, mikä merkitys nyt saaduilla uusilla tiedoilla on, sillä aikaa kun odotetaan BSE:n tarttumisvaaran poistamiseen tähtäävien toimenpiteiden hyväksymistä ja yleisemmin BSE:n hävittämiseen tähtäävien toimenpiteiden hyväksymistä (ks. päätöksen kuudes ja seitsemäs perustelukappale). Kantajien ehdottamat vaihtoehtoiset ratkaisut, jotka koskevat sellaista todistusjärjestelmää, jossa vahvistetaan, että liha tai vasikat on peräisin sellaisista karjoissa, joissa ei ole BSE:tä ja jotka eivät ole saaneet eläin-valkuaista sisältävää rehua, eivät ensi katsomalta näytä soveltuvan tarjoamaan riittäviä takeita, kun otetaan erityisesti huomioon tunnistamiseen ja eläinten siirtymisen valvontaan liittyvät vaikeudet sekä BSE:n tarttumistavoista vallitseva epävarmuus.
94
Sitä paitsi kantajien kuulemistilaisuudessa esittämä perustelu, jonka mukaan se, että samanlaisia toimenpiteitä ei ole toteutettu sellaisten muiden jäsenvaltioiden osalta, joissa BSE:tä on todettu, tukee sitä seikkaa, että päätös on luonteeltaan selvästi suhteeton, perustuu ensi näkemältä näiden maiden tilanteen virheelliseen arviointiin, koska BSE:tä on todettu niissä ainoastaan yksittäistapauksina ja — kuten komissio on esittänyt kuulemistilaisuudessa ilman että muut asianosaiset olisivat kiistäneet asian paikkansapitävyyttä — taudin toteamisen seurauksena on välittömästi toteutettu äärimmäisen ankaria ehkäiseviä toimenpiteitä, kuten koko karjan teurastaminen.
95
Kiellon laajentaminen siten, että se koskee kaikkea näiden tuotteiden kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiä, ei tunnu tässä vaiheessa selvästi suhteettomalta päätöksessä tavoiteltuun päämäärään eli kansanterveyden suojelemiseen nähden, koska sen tarkoituksena on varmistaa käyttöön otettujen suojatoimenpiteiden tehokas vaikutus (effet utile). Kantajien ehdottamilla vaihtoehtoisilla vähemmän rajoittavilla ratkaisuilla, eli takaisintuonnin kieltämisellä yhdistettynä tarkoituksenmukaiseen todistusjärjestelmään, ei ensi näkemältä pystytä välttämään huomattavaa petoksien vaaraa (ks. ote yhteisön taloudellisten etujen suojelemista koskevasta kertomuksesta vuodelta 1995, komission huomautusten liite 15) eikä sitä mahdollisuutta, että eläimistä saatavia tuotteita tai jalostettuja tuotteita tuodaan takaisin yhteisöön.
96
Talin ja gelatiinin osalta riittää kun tässä vaiheessa todetaan, että edellä mainitussa 11.6.1996 tehdyssä päätöksessä on määrätty kiellon kumoamisesta edellyttäen, että tietyt toimenpiteet, joiden tarkoituksena on taata tuotteiden vaarattomuus, toteutetaan; kiellon kumoamisesta on päätetty toimivaltaisten teknisten elinten lausuntojen mukaisesti, ja sen perustana on ollut ylimääräistä tietoa, joka on helpottanut vaaran täydellisempää arviointia.
97
Kaikkien näiden syiden takia päätöksen täytäntöönpanon lykkääminen ei ole kantajien ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen esittämien perusteiden ja perusteluiden nojalla ilmeisesti perustelua.
— Kiireellisyys ja intressivertailu
98
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kiireellisyys on arvioitava suhteessa tarpeeseen päättää asiassa väliaikaisesti, jotta voitaisiin välttää se, että päätöksen täytäntöönpanon lykkäämistä hakeneelle henkilölle aiheutuu vakavaa ja korjaamatonta vahinkoa. Välitoimista päättävän tuomarin tehtävänä on tämän arvioinnin yhteydessä tutkia, voidaanko ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tekemällä kiistanalaisen päätöksen mahdollisella kumoamisella muuttaa päätöksen välittömällä täytäntöönpanolla aikaansaatava tilanne toiseksi, ja päinvastoin, estettäisiinkö päätöksen täytäntöönpanon lykkäämisellä päätöksen täysien oikeusvaikutusten ilmeneminen, jos pääasian kanne hylättäisiin (ks. erityisesti yhdistetyt asiat 76/89, 77/89 ja 91/89 R, RTE ym. v. komissio, presidentin määräys 11.5.1989, Kok. 1989, s. 1141, 15 kohta)
99
Kantajayhtiöt vetoavat päätöksestä heille mahdollisesti aiheutuneen vahingon vakavuuden osalta ennen kaikkea siihen, että heidän kannaltaan vaarana on se, että he joutuvat kokonaan pois markkinoilta tai menettävät markkinaosuuksia. National Farmers' Union korostaa, että sen jäsenet saattavat menettää toimeentulonsa. Kantajat jättävät kuitenkin yksilöimättä sen, mitkä ovat päätöksen täsmälliset vaikutukset väitettyihin vaaroihin. Kantajat eivät ole ottaneet huomioon sitä osaa näistä vaaroista, joka ei johdu päätöksestä itsestään, vaan edellä mainittuun SEAC:n lausuntoon sisältyneiden niiden uusien tietojen naudanliha-alalla aikaansaamasta kriisistä, jotka liittyvät Creutzfeldt-Jakobin taudin epätyypillistä muotoa olevien tiettyjen tapausten ilmaantumiseen, minkä perusteella Yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut ylimääräiset ehkäisevät toimenpiteet ja muut jäsenvaltiot tai kolmannet maat kieltäneet Yhdistyneestä kuningaskunnassa peräisin olevien nautaeläintuotteiden tuonnin jo ennen 27.3.1996 tehtyä päätöstä.
100
Näin ollen välitoimista päättävällä tuomarilla ei ole käytössään riittävästi viitteitä arvioidakseen päätöksestä itsestään aiheutuvia vaaroja tai päättääkseen näissä olosuhteissa, missä määrin tämän päätöksen täytäntöönpanon lykkäämiseen suostumisen johdosta voitaisiin välttää kantajien väittämät vaarat.
101
Sitä paitsi kantajat ovat tyytyneet kuulemistilaisuudessa yleisesti toteamaan siitä, että niitä vahinkoja, joita he väittävät kärsivänsä, ei voida niiden luonteen vuoksi korjata, ja erityisesti siitä, miten Yhdistyneen kuningaskunnan ja yhteisön toteuttamat tukitoimenpiteet vaikuttavat kiireellisyyden arviointiin, että ne ovat ottaneet huomioon nämä toimenpiteet arvioidessaan väitettyjen riskien suuruutta, ja erityisesti, että International Traders Ferry ei ole päässyt osalliseksi tällaisista toimenpiteistä. Ne eivät ole näyttäneet millään tavoin, etteivät ne pääsisi hyötymään välillisesti tai välittömästi yhteisön kyseisten niiden tukitoimenpiteiden seurauksista, joiden loppusumma nousee komission istunnossa esittämän ilmoituksen mukaan 1,5 miljardiin ecuun varainhoitovuoden 1996 kuluessa ja 1 miljardiin ecuun varainhoitovuonna 1997. Näin ollen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimella ei ole käytettävissään tarpeeksi sellaisia seikkoja, joiden perusteella se voisi vahvistaa, että kantajien kärsimäkseen väittämät vahingot olisivat peruuttamattomia siihen nähden, että edellä mainitun SEAC:n lausunnon jälkeen oli otettu nopeasti käyttöön tukitoimenpiteitä naudanliha-alan kriisin hoitamiseksi.
102
Joka tapauksessa, vaikka oletettaisiinkin, että joillekin kantajille aiheutuvat väitetyt vahingot johtuisivat suurelta osin päätöksestä ja olisivat luonteeltaan sellaisia, että niitä on vaikea korjata, näitä vahinkoja on verrattava niihin vahinkoihin, jotka saattaisivat syntyä kansanterveyden alalla, jos päätöksen täytäntöönpano mahdollisesti lykättäisiin.
103
Tältä osin on tärkeää korostaa, että kansanterveyden suojelemiseen liittyvät vaatimukset on kiistatta asetettava etusijalle taloudellisiin ja kaupallisiin etuihin nähden niiden perustamissopimuksessa määriteltyjen päämäärien, joiden tarkoituksena on toteuttaa ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu, sekä muiden yhteisön oikeuden tätä alaa koskevien perustavanlaatuisten periaatteiden mukaisesti.
104
Tässä tapauksessa on annettava etusija ihmisten terveyden suojelulle erityisesti siksi, että Creutzfeldt-Jakobin tauti johtaa kuolemaan, ja sen vähän aikaa sitten tunnistettu uusi muoto liittyy tämän hetkisen todennäköisimmän selityksen mukaan BSE:hen. Kuitenkin tämän taudin taudinaiheuttajan täsmälliseen luonteeseen ja taudin alkuperään liittyy vielä paljon epävarmuutta (ks. erityisesti SEAC:n kertomus vuodelta 1994, s. 30 ja The Lancet, s. 917), eikä taudille ole olemassa tällä hetkellä tehokasta hoitoa.
105
Näissä olosuhteissa ottaen toisaalta huomioon sen vaaran vakavuuden, joka aiheutuu väestölle siinä tapauksessa, että BSE voi siirtyä ihmiseen, ja toisaalta tämän päätöksen, jossa määrätään kiireellisistä toimenpiteistä tämän vaaran torjumiseksi ja siihen liittyvien lukuisten epävarmojen seikkojen ottamiseksi huomioon, itse luonteen ja kohteen, kansanterveyden suojelemiseen liittyvät vaatimukset on kuitenkin asetettava kantajayhtiöiden ja National Farmers' Unionin jäsenten luonteeltaan taloudellisten etujen edelle niille mahdollisesti aiheutuvan vahingon vakavuudesta riippumatta ja riippumatta niiden sellaisten taloudellisten etujen laillisuudesta, joita ne vaativat suojeltaviksi.
106
Kaikesta edellä olevasta seuraa, että päätöksen täytäntöönpanon lykkäämistä koskevat edellytykset eivät ole täyttyneet tässä asiassa. Esillä oleva hakemus on siksi hylättävä.
Näillä perusteilla
YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN PRESIDENTTI
on määrännyt seuraavaa:
1)
Prosper De Mulder Limited -yhtiön nimi poistetaan välitoimimenettelyn hakijoiden luettelosta.
2)
Yhdistynyt kuningaskunta hyväksytään välintulijaksi tukemaan kantajien vaatimuksia välitoimimenettelyssä.
3)
Välitoimia koskeva hakemus hylätään.
4)
Oikeudenkäyntikuluista päätetään myöhemmin.
Annettiin Luxemburgissa 13 päivänä heinäkuuta 1996.
H. Jung
kirjaaja
A. Saggio
presidentti
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: englanti.