62002CJ0338_FI
Asianosaiset
Tuomion perustelut
Päätökset oikeudenkäyntikuluista
Päätöksen päätösosa
Asianosaiset
Asiassa C-338/02,
jossa on kyse EY 234 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä,
jonka Högsta domstolen (Ruotsi) on esittänyt 10.9.2002 tekemällään päätöksellä
, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen 23.9.2002
, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Fixtures Marketing Ltd
vastaan
Svenska Spel AB,
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN (suuri jaosto),
toimien kokoonpanossa: presidentti V. Skouris, jaostojen puheenjohtajat P. Jann, C. W. A. Timmermans, A. Rosas ja K. Lenaerts (esittelevä tuomari) sekä tuomarit J.-P. Puissochet, R. Schintgen, N. Colneric ja J. N. Cunha Rodrigues,
julkisasiamies: C. Stix-Hackl,
kirjaajat: johtavat hallintovirkamiehet M. Múgica Arzamendi ja M.-F. Contet,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 30.3.2004 pidetyssä istunnossa esitetyn,
ottaen huomioon huomautukset, jotka sille ovat esittäneet
– Fixtures Marketing Ltd, edustajanaan advokat J. Ågren,
– Svenska Spel AB, edustajinaan advokat M. Broomé ja advokat S. Widmark,
– Belgian hallitus, asiamiehenään A. Snoecx, avustajanaan advocaat P. Vlaemminck,
– Saksan hallitus, asiamiehenään W.-D. Plessing,
– Alankomaiden hallitus, asiamiehenään S. Terstal,
– Portugalin hallitus, asiamiehinään A. P. Matos Barros ja L. Fernandes,
– Suomen hallitus, asiamiehinään E. Bygglin ja T. Pynnä,
– Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään C. Tufvesson ja K. Banks
kuultuaan julkisasiamiehen
8.6.2004
pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
on antanut seuraavan
tuomion
Tuomion perustelut
1. Ennakkoratkaisupyyntö koskee tietokantojen oikeudellisesta suojasta 11 päivänä maaliskuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/9/EY (EYVL L 77, s. 20; jäljempänä direktiivi) 7 artiklan tulkintaa.
2. Ennakkoratkaisupyyntö on esitetty asiassa, jossa kantajana on Fixtures Marketing Ltd (jäljempänä Fixtures) ja vastaajana Svenska Spel AB (jäljempänä Svenska Spel). Kyseinen riita on syntynyt, kun Svenska Spel on käyttänyt vedonlyöntipelien järjestämisessä tietoja, jotka koskevat Englannin ja Skotlannin jalkapallosarjojen otteluita.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Yhteisön lainsäädäntö
3. Direktiivin tarkoituksena on sen 1 artiklan 1 kohdan mukaan kaikenmuotoisten tietokantojen oikeudellinen suojaaminen. Tietokanta määritellään saman direktiivin 1 artiklan 2 kohdassa niin, että sillä tarkoitetaan sellaisten ”teosten, tietojen tai muiden itsenäisten aineistojen kokoelmaa, jotka on järjestetty järjestelmällisellä tai menetelmällisellä tavalla ja [joihin] elektronisesti tai muulla tavoin on mahdollistettu yksilöllinen pääsy”.
4. Direktiivin 3 artiklan mukaan ”tietokannat, jotka aineiston valinnan tai järjestämisen perusteella muodostavat tekijän omaperäisen henkisen luomuksen”, saavat tekijänoikeussuojaa.
5. Direktiivin 7 artiklassa säädetään sui generis -oikeudesta seuraavasti:
”Suojan kohde
1. Jäsenvaltioiden on säädettävä tietokannan valmistajalle oikeus kieltää sellaisen tietokannan, jonka sisällön kerääminen, varmistaminen tai esittäminen merkitsee määrällisesti ja/tai laadullisesti huomattavaa investointia, koko sisällön tai laadullisesti ja/tai määrällisesti arvioituna olennaisen osan kopiointi ja/tai uudelleenkäyttö.
2. Tätä lukua sovellettaessa tarkoitetaan
a) ’kopioinnilla’ tietokannan koko sisällön tai sen olennaisen osan pysyvää tai väliaikaista siirtämistä tallennusalustalta toiselle millä tavalla ja missä muodossa tahansa;
b) ’uudelleenkäytöllä’ tietokannan koko sisällön tai sen olennaisen osan mitä tahansa saattamista yleisön saataville kopioita levittämällä, vuokraamalla, onlinesiirrolla tai muulla siirtotavalla. Kun oikeudenhaltija tai joku hänen suostumuksellaan on ensimmäisen kerran myynyt tietokannan kopion yhteisössä, oikeudenhaltijan oikeus määrätä kyseisen kopion edelleenmyymisestä yhteisössä raukeaa.
Julkinen lainaaminen ei ole kopiointia tai uudelleenkäyttöä.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu oikeus voidaan siirtää, luovuttaa tai siihen voidaan antaa sopimukseen perustuva käyttölupa.
4. Tämän artiklan 1 kohdassa säädettyä oikeutta sovelletaan riippumatta siitä, että tekijänoikeus tai muut oikeudet mahdollisesti suojaavat tietokantaa. Sen lisäksi mainittua oikeutta sovelletaan riippumatta siitä, että tekijänoikeus tai muut oikeudet mahdollisesti suojaavat tietokannan sisältöä. Tietokantojen suojaaminen tämän artiklan 1 kohdassa säädetyllä oikeudella ei rajoita niiden sisältöön kohdistuvia oikeuksia.
5. Tietokannan sisällön epäolennaisten osien jatkuva ja järjestelmällinen kopiointi tai uudelleenkäyttö, jotka voisivat johtaa tämän tietokannan tavanmukaisen käytön vastaisiin toimiin tai jotka voisivat aiheuttaa kohtuutonta vahinkoa tietokannan valmistajan laillisille eduille, eivät ole sallittuja.”
Kansallinen lainsäädäntö
6. Tietokantojen suojasta säädetään Ruotsissa lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk -nimisessä laissa (laki tekijänoikeudesta kirjallisiin ja taiteellisiin teoksiin, jäljempänä tekijänoikeuslaki).
7. Tekijänoikeuslain 49 §:n 1 momentissa, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivin täytäntöönpanemiseksi annetulla lailla 1997:790, säädetään, että sillä, joka on valmistanut luettelon, taulukon tai muun sellaisen työn, jossa on yhdisteltynä suuri määrä tietoja tai joka on huomattavan investoinnin tulos, on yksinomainen oikeus valmistaa työstä kappaleita ja saattaa se yleisön saataviin.
8. Tekijänoikeuslaissa ei ole direktiivin 7 artiklan 5 kohtaa vastaavaa säännöstä. Lain 1997:790 esitöistä ilmenee kuitenkin, että suojan kohteena on työ kokonaisuutena tai sen olennainen osa ja että yksinoikeus ei kata työhön sisältyvien yksittäisten tietojen tai epäolennaisten osien kopiointia. Esitöissä korostetaan toisaalta sitä, että työn sellaisten osien toistuvaa käyttöä, jotka ovat itsessään epäolennaisia, voidaan kuitenkin pitää työn olennaisen osan käyttönä.
Pääasian oikeudenkäynti ja ennakkoratkaisukysymykset
9. Ammattilaisjalkapallosarjojen organisoinnista vastaavat Englannissa Football Association Premier League Ltd ja Football League Ltd sekä Skotlannissa Scottish Football League. Organisointityön osana laaditaan ottelukauden ottelujärjestys; ottelukauden aikana näitä otteluita on Englannissa noin 2 000 ja Skotlannissa noin 700. Kyseiset tiedot tallennetaan elektronisesti ja julkaistaan muun muassa painetuissa esitteissä sekä otteluaikojen että joukkueiden mukaan järjestettynä.
10. Ottelujärjestyksen laatimiseen liittyvät työt aloitetaan vuotta ennen ottelukauden alkua.
11. Englannin ja Skotlannin jalkapallosarjojen järjestäjät ovat antaneet Football Fixtures Ltd -nimisen yhtiön tehtäväksi säännellä lisenssien kautta näiden jalkapallosarjojen ottelujärjestysten käyttöä. Fixtures on puolestaan saanut oikeuden edustaa näihin ottelujärjestyksiin liittyvien immateriaalioikeuksien haltijoita.
12. Svenska Spel järjestää Ruotsissa rahapelejä, joissa voidaan veikata muun muassa Englannin ja Skotlannin jalkapallosarjojen otteluiden lopputuloksia. Tässä tarkoituksessa Svenska Spel toisintaa ottelutietoja pelikuponkeihinsa.
13. Ehdotettuaan tuloksetta, että Svenska Spel hankkisi maksua vastaan lisenssin ottelujärjestyksiin, Fixtures nosti helmikuussa 1999 Gotlands tingsrättissä (Ruotsi) Svenska Speliä vastaan kanteen, jossa se vaati kohtuullista korvausta Englannin ja Skotlannin jalkapallosarjojen ottelujärjestyksistä peräisin olevien tietojen käytöstä ajanjakson 1.1.1998–16.5.1999 osalta. Fixtures väitti kanteensa tueksi, että ottelujärjestystietoja sisältävät tietokannat kuuluvat tekijänoikeuslain 49 §:n mukaisen suojan piiriin ja että Svenska Spel on loukannut jalkapalloliigojen immateriaalioikeuksia ottelujärjestystietoja käyttämällä.
14. Gotlands tingsrätt hylkäsi kanteen 11.4.2000 antamallaan tuomiolla. Gotlands tingsrättin mukaan ottelujärjestykset nauttivat tosin luettelosuojaa, koska ne ovat huomattavan investoinnin tulos, mutta se katsoi kuitenkin, ettei Svenska Spel ollut loukannut Fixturesin oikeuksia käyttäessään ottelujärjestyksistä peräisin olevia tietoja.
15. Fixtures valitti tuomiosta Svea hovrättiin (Ruotsi), joka pysytti Gotlands tingsrättin tuomion 3.5.2001 antamallaan tuomiolla. Svea hovrätt ei ottanut nimenomaisesti kantaa siihen, kuuluvatko jalkapallosarjojen ottelujärjestykset tekijänoikeuslain 49 §:n mukaisen suojan piiriin, vaan se katsoi, ettei ollut näytetty toteen, että Svenska Spel olisi ottanut juuri jalkapalloliigojen tietokannoista tiedot pelikuponkeihinsa.
16. Fixtures on valittanut edelleen Högsta domstoleniin, jossa se vaatii Svea hovrättin tuomion kumoamista.
17. Högsta domstolenin mukaan tekijänoikeuslakia, sellaisena kuin se on muutettuna lailla 1997:790, on direktiivin täytäntöönpanosäädöksenä tulkittava direktiivin valossa, mutta direktiivissä ei Högsta domstolenin mukaan täsmennetä, onko tietokannan tarkoitukselle annettava merkitystä ratkaistaessa, saako tietokanta tekijänoikeudellista suojaa tai mikä merkitys tarkoitukselle on annettava. Direktiivistä ei Högsta domstolenin mukaan myöskään ilmene yksiselitteisesti, minkälaisia työn ja kustannusten muodossa tehtyjä investointeja voidaan ottaa huomioon tutkittaessa, onko kysymys huomattavasta investoinnista. Högsta domstolen katsoo myös, että on epäselvää, miten on tulkittava direktiivissä käytettyjä ilmaisuja koko tietokannan tai sen olennaisen osan kopiointi ja/tai uudelleenkäyttö, tavanmukainen käyttö ja tietokannan sisällön epäolennaisten osien kopioinnilla tai uudelleenkäytöllä aiheutettu kohtuuton vahinko.
18. Näin ollen Högsta domstolen on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) Kun arvioidaan, onko tietokanta ’huomattavan investoinnin’ tulos [direktiivin] 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, voidaanko tietokannan valmistajan hyväksi lukea sellainen investointi, joka kohdistuu ensisijaisesti jonkin tietokannasta riippumattoman asian luomiseen ja joka ei siten kohdistu ainoastaan tietokannan sisällön ’keräämiseen, varmistamiseen tai esittämiseen’? Onko tällaisessa tapauksessa merkitystä sillä, onko investointi tai osa siitä kuitenkin tietokannan edellytys?
2) Saako tietokanta [direktiivin] mukaista suojaa ainoastaan sellaisten toimintojen osalta, jotka kuuluvat sen tarkoituksen piiriin, jonka vuoksi tietokannan valmistaja on valmistanut tietokannan?
3) Mitä direktiivin 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetaan ilmaisulla ’tietokannan – – sisällön – – laadullisesti ja/tai määrällisesti arvioituna olennainen osa’?
4) Koskeeko direktiivin 7 artiklan 1 kohdan ja 7 artiklan 5 kohdan mukainen suoja tietokannan sisällön ’kopiointia ja/tai uudelleenkäyttöä’ vastaan ainoastaan sellaista käyttöä, joka merkitsee tietokannan suoraa hyödyntämistä, vai kattaako suoja hyödyntämisen myös silloin, kun sisältö on saatavissa jostain muusta lähteestä (toissijainen lähde) tai on yleisesti saatavilla?
5) Miten on tulkittava tietokantadirektiivin 7 artiklan 5 kohdassa käytettyjä käsitteitä ’tavanmukainen käyttö’ ja ’kohtuuttoman vahingon aiheuttaminen’?”
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
19. Aluksi on syytä muistuttaa, että tekijänoikeuslain 49 §:n 1 momentissa, sellaisena kuin se on muutettuna lailla 1997:790, säädetyn suojan edellytyksenä on se, että kyse on luettelosta, taulukosta tai muusta sellaisesta työstä, ”jossa on yhdisteltynä suuri määrä tietoja tai joka on huomattavan investoinnin tulos”.
20. Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että Högsta domstolenin mukaan jalkapallosarjojen ottelujärjestykset eivät ole luettelo, joka sisältää ”suuren määrän tietoja” tekijänoikeuslain 49 §:n 1 momentissa tarkoitetulla tavalla, mikä selittää sen, että Högsta domstolen tiedustelee ensimmäisellä kysymyksellään sitä, mitä huomattavan investoinnin käsitteellä tarkoitetaan direktiivin 7 artiklan 1 kohdan yhteydessä.
21. Tämän kysymyksen yhteydessä Högsta domstolen kysyy erityisesti, onko tietokannan muodostavan henkilön tietojen luomiseen tekemät investoinnit otettava huomioon tutkittaessa sitä, onko tietokannan sisällön keräämiseen, varmistamiseen tai esittﾤmiseen tehty huomattava investointi. Lisäksi se tiedustelee, onko direktiivillä tarkoitus suojata sellaista tietokantaa, jonka sen muodostaja muodostaa osana päätoimintaansa, johon tietojen luominen kuuluu välttämättömänä osana.
22. Direktiivin 7 artiklan 1 kohdan mukaan sui generis -oikeuden mukaista suojaa saavat ainoastaan ne tietokannat, jotka täyttävät sen täsmällisesti määritellyn kriteerin, että tietokannan sis ällön kerääminen, varmistaminen tai esittäminen merkitsee määrällisesti ja/tai laadullisesti huomattavaa investointia.
23. Direktiivin 9, 10 ja 12 perustelukappaleen mukaan direktiivin päämääränä on kannustaa ja suojata investointeja tietojen ”säilyttämiseen” ja ”käsittelyyn” käytettäviin järjestelmiin, jotka myötävaikuttavat tietopalvelumarkkinoiden kehitykseen tilanteessa, jolle on tyypillistä eri toimialoilla vuosittain syntyvien ja käsiteltävien tietomäärien voimakas kasvu. Tästä seuraa, että tietokannan sisällön keräämiseen, varmistamiseen tai esittämiseen liittyvän investoinnin käsite on ymmärrettävä yleisesti niin, että sillä tarkoitetaan investointia, joka on tehty itse tietokannan muodostamiseksi.
24. Tässä yhteydessä tietokannan sisällön keräämiseen liittyvän investoinnin käsite on – kuten Svenska Spel sekä Saksan, Alankomaiden ja Portugalin hallitukset ovat esittäneet – ymmärrettävä niin, että sillä tarkoitetaan voimavaroja, jotka käytetään olemassa olevien aineistojen etsintään ja niiden kokoamiseen tietokantaan, eikä sillä tarkoiteta niitä voimavaroja, jotka käytetään aineistojen luomiseen. Kuten Svenska Spel ja Saksan hallitus ovat esittäneet, direktiivissä säädetyn, sui generis -oikeuden nojalla saatavan suojan tavoitteena on nimittäin se, että kannustetaan olemassa olevien tietojen säilyttämiseen ja käsittelyyn käytettävien järjestelmien luomiseen, eikä tavoitteena siis ole se, että luotaisiin aineistoja, jotka voitaisiin myöhemmin koota tietokantaan.
25. Tätä tulkintaa tukee direktiivin 39 perustelukappale, jonka mukaan sui generis ‑oikeuden tarkoituksena on taata suoja tietokannan ”sisällön laatimisen ja kokoamisen” yhteydessä tehtyjen taloudellisten ja ammatillisten investointien tulosten väärinkäyttämiseltä. Kuten julkisasiamies on todennut ratkaisuehdotuksensa 51–56 kohdassa, siitä huolimatta, että eri kieliversioissa käytetyt termit poikkeavat hieman toisistaan, kaikki tämän 39 perustelukappaleen kieliversiot tukevat sitä tulkintaa, jonka mukaan keräämisen käsite ei kata tietokantaan sisällytettävien aineistojen luomista.
26. Direktiivin 19 perustelukappale, jonka mukaan useista musiikkiesitysten tallenteista muodostuvaan CD-koosteeseen ei liity sui generis -suojan edellyttämää riittävää investointia, on lisäperusteluna tälle tulkinnalle. Siitä ilmenee nimittäin, että tietokannassa olevien teosten tai aineistojen eli tässä tapauksessa CD-koosteen luomiseen käytettyjä voimavaroja ei voida rinnastaa investointiin, joka liittyy tietokannan sisällön keräämiseen, eikä näitä voimavaroja voida siksi ottaa huomioon tutkittaessa, onko tietokannan muodostamiseen liittyvä investointi huomattava.
27. Tietokannan sisällön varmistamiseen liittyvän investoinnin käsite on ymmärrettävä niin, että sillä tarkoitetaan voimavaroja, jotka tietokantaa muodostettaessa ja sen toiminnan aikana käytetään etsittyjen aineistojen paikkansapitävyyden tarkastamiseen sen varmistamiseksi, että tietokantaan sisällytettävä tai sisältyvä informaatio on luotettavaa. Tietokannan sisällön esittämiseen liittyvän investoinnin käsite kattaa puolestaan ne voimavarat, joilla tietokannasta pyritään tekemään tietojenkäsittelyyn soveltuva, eli ne voimavarat, jotka käytetään tietokantaan sisältyvien aineistojen järjestelmälliseen tai menetelmälliseen järjestämiseen ja siihen, että mahdollistetaan yksilöllinen pääsy aineistoihin.
28. Tietokannan muodostamiseen liittyvä investointi voi koostua inhimillisten, taloudellisten tai teknisten voimavarojen tai keinojen käytöstä, mutta investoinnin on oltava määrällisesti tai laadullisesti huomattava. Määrää koskevalla arvioinnilla viitataan laskettavissa olevien voimavarojen käyttöön ja laatua koskevalla arvioinnilla ponnistuksiin, jotka eivät ole mitattavissa, kuten henkisiin ponnistuksiin tai energian käyttöön, kuten direktiivin 7, 39 ja 40 perustelukappaleesta ilmenee.
29. Tässä yhteydessä se, että tietokannan muodostaminen liittyy päätoiminnan harjoittamiseen, jonka osana tietokannan muodostava henkilö samalla myös luo tähän tietokantaan sisällytettävät aineistot, ei sinänsä estä sitä, että tämä henkilö voi vaatia sui generis -oikeuden nojalla saatavaa suojaa; edellytyksenä tältä osin on kuitenkin se, että tämä henkilö osoittaa, että näiden aineistojen keräämiseen, varmistamiseen ja esittämiseen, sellaisina kuin niiden merkitystä on täsmennetty tämän tuomion 24–27 kohdassa, on tehty määrällisesti tai laadullisesti huomattava investointi, joka on itsenäinen suhteessa näiden aineistojen luomiseen käytettyihin voimavaroihin.
30. Vaikka tietojen etsintä ja niiden paikkansapitävyyden varmistaminen tietokantaa muodostettaessa ei lähtökohtaisesti edellytä tietokannan muodostavalta henkilöltä erityisten voimavarojen käyttöä, koska tämä henkilö on luonut tiedot ja ne ovat hänen käytettävissään, tietojen kokoaminen, niiden järjestelmällinen tai menetelmällinen järjestäminen tietokannan osaksi, yksilöllisen tietoihin pääsyn mahdollistaminen ja tietojen paikkansapitävyyden varmistaminen tietokannan koko toiminta-ajan kuluessa voivat edellyttää direktiivin 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua määrällisesti ja/tai laadullisesti huomattavaa investointia.
31. Pääasian oikeudenkäynnissä kyseessä oleva voimavarojen käyttäminen siihen, että jalkapallosarjojen organisoinnin yhteydessä määritetään kyseisten jalkapallosarjojen eri ottelukierrosten otteluiden päivämäärät, kellonajat ja koti- ja vierasjoukkueet, on investointi, joka liittyy ottelujärjestyksen luomiseen, kuten Svenska Spel sekä Belgian, Saksan ja Portugalin hallitukset ovat esittäneet. Tällainen investointi, joka koskee itse jalkapallosarjojen organisointia, liittyy tietokantaan sisällytettävien tietojen eli eri jalkapallosarjojen jokaista yksittäistä ottelua koskevien tietojen luomiseen. Tätä investointia ei siis voida ottaa huomioon sovellettaessa direktiivin 7 artiklan 1 kohtaa.
32. Näin ollen on tutkittava, merkitseekö jalkapallosarjan ottelujärjestyksen sisällön kerääminen, varmistaminen tai esittäminen määrällisesti tai laadullisesti huomattavaa investointia, kun tarkastelun ulkopuolelle jätetään edellisessä tuomion kohdassa mainittu investointi.
33. Jalkapallosarjan ottelujärjestykseen otettavien tietojen etsiminen ja kokoaminen eivät edellytä erityistä ponnistusta ammattijalkapalloliigoilta. Kuten Fixtures itse toteaa huomautuksissaan, näiden tietojen etsiminen ja kokoaminen liittyvät nimittäin erottamattomasti yhteen näiden tietojen luomisen kanssa, ja nämä liigat osallistuvat tähän luomiseen jalkapallosarjojen organisoinnista vastaavina tahoina. Jalkapallosarjan ottelujärjestyksen sisällön kerääminen ei siis edellytä mitään sellaista investointia, joka olisi itsenäinen suhteessa siihen investointiin, jota ottelujärjestykseen sisällytettävien tietojen luominen edellyttää.
34. Ammattijalkapalloliigojen ei myöskään tarvitse tehdä mitään erityistä ponnistusta tarkistaakseen jalkapallosarjojen otteluita koskevien tietojen paikkansapitävyyden ottelujärjestystä laadittaessa, koska jalkapalloliigat ovat itse mukana luomassa näitä tietoja. Ottelukauden aikana ottelujärjestyksen sisällön paikkansapitävyys varmistetaan – kuten Fixturesin huomautuksista ilmenee – niin, että tiettyjä ottelujärjestyksen tietoja mukautetaan silloin, kun jalkapalloliigat päättävät siirtää ottelua tai ottelukierrosta tai kun tällainen siirto tehdään yhteisymmärryksessä liigojen kanssa. Tällaisen varmistamisen ei voida katsoa merkitsevän huomattavaa investointia.
35. Myös jalkapallosarjan ottelujärjestyksen esittäminen on läheisessä yhteydessä ottelujärjestykseen sisältyvien tietojen luomiseen, mitä tukee se, että ennakkoratkaisupyynnössä ei viitata sellaisiin töihin tai voimavaroihin, jotka liittyisivät erityisesti juuri tällaiseen esittämiseen. Tämän esittämisen ei siksi voida katsoa edellyttävän sellaista investointia, joka olisi itsenäinen suhteessa siihen investointiin, joka liittyy tietokantaan sisällytettävien tietojen luomiseen.
36. Tästä seuraa, että jalkapallosarjan ottelujärjestyksen sisällön keräämisen, varmistamisen tai esittämisen ei voida katsoa merkitsevän sellaista huomattavaa investointia, jonka perusteella direktiivin 7 artiklassa säädetyn sui generis ‑oikeuden nojalla saatava suoja voisi kattaa kyseisen ottelujärjestyksen.
37. Edellä esitetyn perusteella ensimmäiseen ennakkoratkaisukysymykseen on vastattava, että direktiivin 7 artiklan 1 kohtaan sisältyvä tietokannan sisällön keräämiseen liittyvän investoinnin käsite on ymmärrettävä niin, että sillä tarkoitetaan voimavaroja, jotka käytetään olemassa olevien aineistojen etsintään ja niiden kokoamiseen tietokantaan. Tämä käsite ei kata niitä voimavaroja, jotka käytetään tietokannan sisällön muodostavien aineistojen luomiseen. Kun kyse on ottelujärjestyksen laatimisesta jalkapallosarjojen organisoimista varten, tämä käsite ei siis kata niitä voimavaroja, jotka käytetään jalkapallosarjan eri otteluiden päivämäärien ja kellonaikojen sekä niissä vastakkain pelaavien joukkueiden määrittämiseen.
38. Edellä esitetyn perusteella muihin ennakkoratkaisukysymykseen ei ole syytä vastata.
Päätökset oikeudenkäyntikuluista
Oikeudenkäyntikulut
39. Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä yhteisöjen tuomioistuimessa, ei voida määrätä korvattaviksi.
Päätöksen päätösosa
Näillä perusteilla yhteisöjen tuomioistuin (suuri jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
Tietokantojen oikeudellisesta suojasta 11 päivänä maaliskuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/9/EY 7 artiklan 1 kohtaan sisältyvä tietokannan sisällön keräämiseen liittyvän investoinnin käsite on ymmärrettävä niin, että sillä tarkoitetaan voimavaroja, jotka käytetään olemassa olevien aineistojen etsintään ja niiden kokoamiseen tietokantaan. Tämä käsite ei kata niitä voimavaroja, jotka käytetään tietokannan sisällön muodostavien aineistojen luomiseen. Kun kyse on ottelujärjestyksen laatimisesta jalkapallosarjojen organisoimista varten, tämä käsite ei siis kata niitä voimavaroja, jotka käytetään jalkapallosarjan eri otteluiden päivämäärien ja kellonaikojen sekä niissä vastakkain pelaavien joukkueiden määrittämiseen.