Väliaikainen versio
JULKISASIAMIEHEN RATKAISUEHDOTUS
MACIEJ SZPUNAR
18 päivänä joulukuuta 2025 (1)
Asia C‑598/24
CY
vastaan
Gândul Media Network SRL ja
HO
(Ennakkoratkaisupyyntö – Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (ylin tuomioistuin, Romania))
Ennakkoratkaisupyyntö – Henkinen omaisuus – Direktiivi 2001/29/EY – Tekijänoikeus ja lähioikeudet – 2 artikla – Kappaleen valmistamista koskeva oikeus – 3 artikla – Oikeus yleisölle välittämiseen – Teoksen käsite – Facebookissa jaettu ja verkkolehdessä toistettu lyhyt teksti – 5 artiklan 3 kohdan c alakohta – Poikkeukset ja rajoitukset – Ajankohtaisista tapahtumista kertomisen tavoitteeseen liittyvä poikkeus – Yhdenmukaistamisen aste
Johdanto
1.        Unionin tekijänoikeudessa säädetään useista poikkeuksista, jotka koskevat tekijöiden yksinoikeuksia ja joiden nojalla teosten käyttäjät voivat ilman tekijöiden lupaa toteuttaa tiettyjä toimia, jotka kuuluvat tavallisesti näiden oikeudenhaltijoiden monopolin piiriin.
2.        Kaikki nämä poikkeukset ovat yhtä lukuun ottamatta valinnaisia. Jäsenvaltioilla on siis laaja harkintavalta paitsi niiden poikkeusten valinnassa, jotka ne haluavat saattaa osaksi kansallista oikeusjärjestystään, myös niiden konkreettisessa täytäntöönpanossa.
3.        Jotkut näistä poikkeuksista kuitenkin mahdollistavat tekijöiden oikeuksien yksinomaisuuden ja teosten käyttäjien perusoikeuksien – erityisesti sananvapauden eri ulottuvuuksien – yhteensovittamisen. Mielestäni on siis vaikea kuvitella, ettei poikkeuksia millään tavoin saatettaisi osaksi kaikkien jäsenvaltioiden kansallista oikeusjärjestystä.(2)
4.        Käsiteltävässä asiassa unionin tuomioistuimella on tilaisuus täsmentää jäsenvaltioiden harkintavallan laajuutta, kun on kyse sen poikkeuksen täytäntöönpanosta, jolla pyritään takaamaan lehdistön tiedonvälityksen vapaus ajankohtaisissa kysymyksissä.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Unionin oikeus
5.        Tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa 22.5.2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/29/EY(3) 2, 3 ja 5 artiklassa säädetään seuraavaa:
”2 artikla
Jäsenvaltioiden on säädettävä, että yksinoikeus sallia tai kieltää suoraan tai välillisesti, tilapäisesti tai pysyvästi, millä keinolla ja missä muodossa tahansa kokonaan tai osittain tapahtuva kappaleen valmistaminen on:
a)      tekijöillä teostensa osalta;
– –
3 artikla
1.      Jäsenvaltioiden on säädettävä, että tekijöillä on yksinoikeus sallia tai kieltää teostensa langallinen tai langaton välittäminen yleisölle, mukaan lukien teosten saattaminen yleisön saataviin siten, että yleisöön kuuluvilla henkilöillä on mahdollisuus saada teokset saataviinsa itse valitsemastaan paikasta ja itse valitsemanaan aikana.
– –
5 artikla
–       – –
–       3.      Jäsenvaltiot voivat säätää poikkeuksista tai rajoituksista 2 ja 3 artiklassa säädettyihin oikeuksiin seuraavissa tapauksissa:
–       – –
–       c)      kappaleen valmistaminen ajankohtaisia taloudellisia, poliittisia tai uskonnollisia aiheita käsittelevistä julkaistuista artikkeleista tai yleisradioiduista teoksista tai muusta vastaavasta aineistosta lehdistössä, välittäminen yleisölle tai saattaminen yleisön saataviin silloin, kun oikeuksia tällaiseen käyttöön ei ole nimenomaisesti pidätetty, ja sikäli kuin lähde ja myös tekijän nimi mainitaan, tai teosten tai muun aineiston käyttö ajankohtaisista tapahtumista kerrottaessa ja siltä osin kuin käyttö on perusteltua tiedotustarkoituksen vuoksi, ja mainiten lähde ja myös tekijän nimi, jollei tämä osoittaudu mahdottomaksi;
–       – –
5.       Tämän artiklan 1, 2, 3 ja 4 kohdan mukaisia poikkeuksia ja rajoituksia sovelletaan vain tietyissä erityistapauksissa, jotka eivät ole ristiriidassa teoksen tai muun aineiston tavanomaisen hyödyntämisen kanssa eivätkä kohtuuttomasti haittaa oikeudenhaltijan oikeutettuja etuja.”
Romanian oikeus
6.        Tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista 14.3.1996 annetun lain nro 8/1996 (Legea nr. 8/1996 privind dreptul de autor și drepturile conexe)(4) 35 §:n 1 ja 2 momentissa säädetään seuraavaa:
”1.      Yleisön saataville aiemmin saatetun teoksen seuraavat käyttötavat ovat sallittuja ilman tekijän suostumusta ja korvausta maksamatta edellyttäen, että ne ovat hyvän tavan mukaisia, ne eivät ole ristiriidassa teoksen tavanomaisen hyödyntämisen kanssa eivätkä vahingoita tekijää tai käyttöoikeuden haltijoita:
– –
2.       Kappaleen valmistaminen, levittäminen, yleisradioiminen tai välittäminen yleisölle ilman välitöntä tai välillistä kaupallista tai taloudellista hyötyä on sallittua 1 momentissa säädetyin edellytyksin, kun kyse on seuraavista:
– –
c)      lyhyet otteet teoksista osana ajankohtaisia tapahtumia koskevaa tiedotusta, mutta vain siltä osin kuin se on perusteltua tiedotustarkoituksen vuoksi;
– –”
7.        Lain 35 §:n 4 momentissa säädetään muun muassa sen 2 momentin c kohdassa mainittujen tapausten osalta velvollisuudesta ilmoittaa käytetyn teoksen lähde ja tekijän nimi, jollei tämä osoittaudu mahdottomaksi.
Tosiseikat, asian käsittelyn vaiheet ja ennakkoratkaisukysymykset
8.        Pääasian valittaja, joka on koulun opettaja, julkaisi 8.9.2021 Facebook-sivullaan 22 rivin tekstin, jonka otsikko oli ”Pieni opas vanhemmille koulun alkaessa”. Hän ilmoitti siinä humoristisesti ja opettavaisesti, ettei halua saada lahjoja oppilaidensa vanhemmilta.
9.        Toimittaja HO julkaisi 14.9.2021 Gândul Media Network SRL:n, joka on Romanian oikeuden mukaan perustettu yhtiö, ylläpitämän Gândul-verkkolehden sivustolla artikkelin, jonka otsikko oli ”Opettajan erikoinen viesti vanhemmille, jotka aikoivat antaa hänelle lahjoja kouluvuoden alussa” ja jossa toistettiin ensimmäisen kappaleen jälkeen pääasian valittajan julkaisema teksti kokonaisuudessaan. Ennakkoratkaisupyynnön mukaan on kiistatonta, että yhtäältä kyseistä tekstiä käytettiin ilman pääasian valittajan etukäteen antamaa suostumusta ja että toisaalta hänen nimensä ja tekstin lähde lisättiin myöhemmin alkuperäistekstiin johtavan hyperlinkin kautta.
10.      Pääasian valittaja nosti kanteen ja vetosi oikeuteensa saada korvausta tekijänoikeutensa loukkaamisesta aiheutuneesta aineellisesta vahingosta ja henkisestä kärsimyksestä. Tribunalul București (Bukarestin alioikeus, Romania) hylkäsi tämän kanteen 26.4.2022 antamallaan tuomiolla ja totesi, ettei kyseinen teksti voinut saada tekijänoikeussuojaa. Curtea de Apel București (Bukarestin ylioikeus, Romania) vahvisti tämän tuomion 3.5.2023 antamallaan tuomiolla.
11.      Pääasian valittaja valitti Înalta Curte de Casație și Justițieen (ylin tuomioistuin, Romania), joka päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)      Onko [direktiivin 2001/29] 2 artiklan a alakohtaa tulkittava siten, että sosiaalisessa mediassa julkaistua tekstiä, jossa ilmaistaan mielipide sopimattomiksi katsotuista sosiaalisista käytännöistä, voidaan pitää tekijänoikeudella suojattuna teoksena?
2)      Onko [direktiivin 2001/29] 5 artiklan 3 kohdan c alakohtaa tulkittava siten, että se on esteenä sellaiselle kansalliselle lainsäädännölle, jossa sallitaan ajankohtaisista tapahtumista kerrottaessa vain lyhyiden otteiden käyttäminen teoksesta eikä koko teoksen käyttämistä, varsinkin jos teos on lyhyt, ja vain sillä edellytyksellä, että siitä ei ole välitöntä tai välillistä kaupallista tai taloudellista hyötyä?”
12.      Ennakkoratkaisupyyntö saapui unionin tuomioistuimeen 16.9.2024. Pääasian valittaja, Romanian hallitus ja Euroopan komissio esittivät kirjallisia huomautuksia. Unionin tuomioistuin päätti ratkaista asian järjestämättä istuntoa asianosaisten kuulemiseksi.
Asian tarkastelu
13.      Unionin tuomioistuimelle on esitetty kaksi ennakkoratkaisukysymystä käsiteltävässä asiassa. Unionin tuomioistuimen toiveiden mukaisesti keskityn ratkaisuehdotuksessani toiseen kysymykseen. Ensimmäisen kysymyksen osalta riittää, että unionin tuomioistuin muistuttaa vakiintuneesta oikeuskäytännöstään, jonka mukaan kohteen luokitteleminen unionin tekijänoikeudessa tarkoitetuksi teokseksi edellyttää vain kahden kumulatiivisen edellytyksen täyttymistä: kohteen on oltava omaperäinen siinä mielessä, että se on tekijänsä luovan henkisen työn tulos, ja sitä on voitava pitää ilmauksena tällaisesta luovasta henkisestä työstä.(5) Tähän luokitteluun eivät siis vaikuta esimerkiksi tekstin pituus, sen julkaisupaikka ja se, kuuluuko se ennalta määrättyyn kirjallisuuslajiin vai ei. Sen tarkistaminen, täyttyvätkö nämä kaksi edellytystä konkreettisessa tapauksessa, kuuluu kokonaisuudessaan tosiseikkoja koskevaan arviointiin ja siten pääasiaa käsittelevien tuomioistuinten toimivaltaan.
14.      Siirryn näin ollen suoraan tarkastelemaan toista ennakkoratkaisukysymystä.
Toisen ennakkoratkaisukysymyksen kohde
15.      Toinen ennakkoratkaisukysymys koskee direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan tulkintaa.
16.      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyytää etenkin selventämään tämän säännöksen, jossa säädetään ajankohtaisista tapahtumista kertomista koskevasta poikkeuksesta, loppuosan tulkintaa. Kyseisen säännöksen mukaan jäsenvaltiot voivat säätää poikkeuksista tai rajoituksista yksinoikeuksiin, kun kyseessä on ”teosten tai muun aineiston käyttö ajankohtaisista tapahtumista kerrottaessa ja siltä osin kuin käyttö on perusteltua tiedotustarkoituksen vuoksi, ja mainiten lähde ja myös tekijän nimi, jollei tämä osoittaudu mahdottomaksi”.
17.      Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii ensinnäkin, voidaanko pääasiassa kyseessä olevan tekstin julkaisemista pitää direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuna ajankohtaisena tapahtumana, ja toiseksi, onko Romanian lainsäädäntö, jolla kyseinen direktiivi on saatettu osaksi kansallista oikeusjärjestystä, yhteensopiva kyseisen säännöksen kanssa, kun siinä sallitaan ainoastaan ”lyhyiden otteiden” käyttäminen teoksesta ja kielletään kaupallisen tai taloudellisen – myös välillisen – hyödyn saaminen, vaikka direktiivin 2001/29 kyseisessä säännöksessä ei ole tällaisia rajoituksia. Ainoastaan tämä jälkimmäinen näkökohta ilmenee toisesta ennakkoratkaisukysymyksestä. Ensimmäinen näkökohta liittyy kuitenkin siihen, onko ajankohtaisista tapahtumista kertomista koskeva poikkeus sellaisenaan sovellettavissa pääasiassa. On siis hyödyllistä hälventää ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tältä osin esittämät epäilyt.
18.      On korostettava, ettei pääasiassa ole kyse tämän kansallisen säännöksen pätevyyden valvonnasta direktiivin 2001/29 perusteella vaan konkreettisesta riita-asiasta, jossa kyseistä kansallista säännöstä voitaisiin soveltaa. On näin ollen yksinomaan ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävänä tulkita kyseistä säännöstä niin pitkälti kuin mahdollista kyseisen direktiivin mukaisesti tai tarvittaessa jättää se soveltamatta riita-asiassa.(6) Tämän tuomioistuimen on siis arvioitava kyseisen kansallisen säännöksen direktiivin 2001/29 mukaisuutta pääasian olosuhteiden valossa ja kyseisten perusoikeuksien välistä oikeudenmukaista tasapainoa koskevaa vaatimusta noudattaen.
19.      Toisella ennakkoratkaisukysymyksellään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee tarkemmin yhtäältä, mitkä ovat direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan loppuosan soveltamisedellytykset, ja toisaalta, onko kyseistä säännöstä tulkittava siten, että se on esteenä sen täytäntöön panemiseksi annetulle kansalliselle lainsäädännölle, jossa sallitaan ainoastaan lyhyiden otteiden käyttäminen teoksesta ajankohtaisista tapahtumista kerrottaessa ja kielletään välittömän tai välillisen kaupallisen hyödyn saaminen.
Ajankohtaisista tapahtumista kertomista koskevaan poikkeukseen liittyvä oikeuskäytäntö
20.      Ennen kuin tarkastelen ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen esiin tuomia oikeudellisia ongelmia, on mielestäni tarpeen muistuttaa lyhyesti direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan loppuosaa koskevasta oikeuskäytännöstä.
21.      Pääasiassa on kyse tässä säännöksessä säädetyn poikkeuksen erityisestä soveltamistapauksesta, koska teoksen, jota käytetään ajankohtaisesta tapahtumasta kerrottaessa, julkaisemista on sellaisenaan pidettävä tällaisena tapahtumana ja kyseistä kertomista on lähinnä pidettävä tämän teoksen sisällön välittämisenä yleisölle. Unionin tuomioistuin on kuitenkin implisiittisesti mutta väistämättä hyväksynyt tämän poikkeuksen soveltamisen tällaisissa olosuhteissa, erityisesti tuomiossa Spiegel Online.(7)
22.      Kyseisessä tuomiossa unionin tuomioistuin myös vahvisti pääpiirteittäin direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan loppuosan tulkinnan todetessaan muun muassa, ettei kyseisellä säännöksellä yhdenmukaisteta täysimääräisesti sen sisältämää poikkeusta, koska siinä jätetään jäsenvaltioille sen soveltamisedellytysten yksityiskohtaisessa määrittelyssä huomattava liikkumavara, joka mahdollistaa kyseessä olevien intressien punninnan. Unionin tuomioistuimen mukaan tämä liikkumavara perustuu muun muassa kyseiseen säännökseen sisältyvään ilmaisuun ”siltä osin kuin käyttö on perusteltua tiedotustarkoituksen vuoksi”.(8)
23.      Tästä huolimatta unionin tuomioistuin myös totesi, että jäsenvaltioiden harkintavaltaa on rajoitettu monella tapaa.(9)
24.      Ensinnäkin jäsenvaltioiden on direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan loppuosan täytäntöönpanossa noudatettava unionin oikeudesta johtuvia vaatimuksia, erityisesti kyseisessä säännöksessä asetettuja edellytyksiä, sekä suhteellisuusperiaatetta.(10)
25.      Toiseksi jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, ettei direktiivin 2001/29 tavoitteiden, jotka liittyvät tekijänoikeuden korkeatasoisen suojan käyttöönottamiseen ja sisämarkkinoiden toimivuuden takaamiseen, saavuttamista vaaranneta, sekä turvattava kyseisen poikkeuksen tehokas vaikutus.(11)
26.      Kolmanneksi jäsenvaltioiden harkintavaltaa rajoitetaan direktiivin 2001/29 5 artiklan 5 kohdassa.
27.      Neljänneksi ja viimeiseksi jäsenvaltioiden on tämän direktiivin 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan loppuosan täytäntöönpanossa nojauduttava sellaiseen tulkintaan kyseisestä säännöksestä, jolla voidaan varmistaa unionin oikeusjärjestyksessä suojattujen eri perusoikeuksien välinen oikeudenmukainen tasapaino.(12) Kyseisiä perusoikeuksia ovat etenkin yhtäältä tekijöiden henkisen omaisuuden suoja, joka taataan Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä perusoikeuskirja) 17 artiklan 2 kohdassa, ja toisaalta suojatun aineiston käyttäjien sananvapaus ja tiedonvälityksen vapaus, jotka taataan perusoikeuskirjan 11 artiklassa.(13)
28.      Direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan loppuosaa on tulkittava tämän oikeuskäytännön valossa käsiteltävässä asiassa.
Ajankohtaiseksi tapahtumaksi luokitteleminen
29.      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii ensinnäkin, voidaanko direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan loppuosaa soveltaa sellaisessa tapauksessa, jossa verkkosanomalehti välittää yleisölle lukuvuoden alussa Facebook-sivulla julkaistun tekstin, jossa opettaja ilmoittaa pitävänsä tiettyä käyttäytymistä sopimattomana kouluympäristössä. Kyseisen tuomioistuimen epäilykset johtuvat muun muassa siitä, ettei sanomalehti kannustanut julkiseen keskusteluun aiheesta ja esimerkiksi kehottanut lukijoitaan reagoimaan.
30.      Unionin tuomioistuin on todennut direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan loppuosassa tarkoitetusta ajankohtaisen tapahtuman käsitteestä, että sillä tarkoitetaan ”tapahtuma[a], josta yleisö haluaa kertomisajankohtana saada tietoa”.(14)
31.      Mielestäni tämän käsitteen määritelmää ei ole tarpeen täydentää muilla seikoilla. Yhtäältä on nimittäin niin, että kun otetaan huomioon kyseisen poikkeuksen tavoite eli lehdistön tiedonvälitysoikeuden ja yleisön tiedonsaantioikeuden turvaaminen, tämän määritelmän täytyy kattaa kaikki aiheet, joilla on yhteiskunnallista merkitystä sillä hetkellä, kun yleisölle tiedotetaan asiasta. Toisaalta tekijänoikeuksien suojan taso tai näiden oikeuksien loukkaamisen vakavuusaste eivät riipu sen tapahtuman luonteesta, josta kerrotaan kyseistä suojattua teosta käyttämällä. Kyseessä olevien intressien punninta puoltaa siis tässä selvästi ajankohtaisen tapahtuman käsitteen laajaa määritelmää, sellaisena kuin unionin tuomioistuin on sen muotoillut.
32.      Kansallisten tuomioistuinten toimivaltaan kuuluu tietysti se, luokitellaanko opettajan mielipiteen, joka koskee hänen kouluympäristöön sopimattomina pitämiään käytäntöjä, julkaiseminen ajankohtaiseksi tapahtumaksi. Mielestäni mikään ei estä tällaista luokittelua, koska koulujärjestelmän toiminta on sellainen aihe, josta yleisö haluaa selvästikin saada tietoa, ja kyseisestä mielipiteestä voi paljastua käytäntöjä, jotka vaikuttavat tähän toimintaan.
33.      Sillä, että sen sanomalehden lukijoita, jossa kyseistä teosta käytettiin, ei käsiteltävässä asiassa kehotettu reagoimaan, ei mielestäni ole tässä merkitystä. Vaikka onkin totta, kuten ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin huomauttaa, että näin oli tuomioon Funke Medien(15) johtaneessa asiassa, tämä ei kuitenkaan ole direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan loppuosan soveltamisedellytys.
34.      Kuten unionin tuomioistuin on jo todennut, kyseisessä säännöksessä tarkoitetulla ”kertomisella” on ymmärrettävä annettavan tietoa ajankohtaisesta tapahtumasta. Lisäksi on niin, että vaikka pelkkä tällaisesta tapahtumasta ilmoittaminen ei ole kertomista siitä, ilmaisun ”kertominen” tavanomainen merkitys ei kuitenkaan edellytä, että käyttäjä arvioisi tällaisen tapahtuman yksityiskohtaisesti.(16) Näin on varsinkin reagointia koskevan kehotuksen osalta, koska se ylittää selvästi ilmaisun ”kertominen” tavanomaisen merkityksen. Yleisemmällä tasolla on huomattava, että vaikka keskustelu voi usein olla sananvapauden käyttämisen toivottavakin seuraus, se ei ole miltään osin sen edellytys.
35.      Direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan loppuosan soveltamiseksi on siis riittävää, että kyseistä suojattua teosta käytetään tietojen esittämiseksi tapahtumasta, josta yleisö haluaa kyseisten tietojen antamishetkellä saada tietoa.
Ajankohtaisista tapahtumista kertomista koskevan poikkeuksen soveltamisedellytykset Romanian oikeudessa
36.      Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen epäilyt, jotka liittyvät Romanian lainsäädännön, jossa säädetään ajankohtaisista tapahtumista kertomista koskevasta poikkeuksesta, yhteensopivuuteen direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan loppuosan kanssa, koskevat kahta seikkaa eli sitä, että ainoastaan lyhyiden otteiden käyttäminen teoksesta on sallittua, ja sitä, että välittömän tai välillisen kaupallisen tai taloudellisen hyödyn saaminen on kiellettyä.(17)
Rajoitus, jonka mukaan ainoastaan lyhyiden otteiden käyttäminen teoksista on sallittua
37.      Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen epäilys, joka liittyy Romanian lainsäädännön, jolla direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan loppuosa saatetaan osaksi kansallista oikeutta, yhteensopivuuteen, koskee sitä, että tässä säännöksessä sallitaan ”teosten” käyttö, kun taas Romanian lainsäädännössä sallitaan ainoastaan ”lyhyiden otteiden” käyttäminen ”teoksista”.
38.      Haluan todeta heti alkuun, ettei Romanian lainsäätäjä ole näin tehdessään mielestäni ylittänyt kyseisen säännöksen täytäntöönpanoon liittyvää harkintavaltaansa, sellaisena kuin unionin tuomioistuin on sen määritellyt.(18)
39.      Ensinnäkin on todettava direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan loppuosan sanamuodosta ja systematiikasta, että kyseinen säännös on jäsenvaltioille valinnainen, kuten lähes kaikki kyseisessä direktiivissä säädetyt tekijänoikeutta koskevat poikkeukset. Yleisesti hyväksytyn tulkintasäännön mukaan on kuitenkin niin, että se, joka saa tehdä enemmän, saa tehdä myös vähemmän, joten jäsenvaltioiden ei tarvitse näitä poikkeuksia täytäntöön pannessaan lähtökohtaisesti saattaa niitä osaksi kansallista oikeutta kaikessa mahdollisessa laajuudessaan.
40.      Lisäksi tämä säännös sisältää sellaisenaan rajoituksen, jonka mukaan käyttö on ajankohtaisista tapahtumista kertomista koskevan poikkeuksen nojalla sallittua vain ”siltä osin kuin [se] on perusteltua tiedotustarkoituksen vuoksi”. Unionin tuomioistuimen mukaan tässä sanamuodossa jätetään jäsenvaltioille laaja harkintavalta tämän poikkeuksen täytäntöönpanossa.(19) Tämä harkintavaltaa koskee väistämättä etenkin teoksen käytön laajuutta. Tässä yhteydessä jäsenvaltioilla on siis oikeus asettaa rajoitus, jonka mukaan ainoastaan lyhyiden otteiden käyttäminen teoksista on sallittua, jos ne katsovat, ettei laajempi käyttö ole perusteltua kyseisen poikkeuksen tiedotustarkoituksen vuoksi.
41.      Toiseksi on todettava, että tällainen rajoitus on direktiivin 2001/29 tavoitteen, joka koskee tekijänoikeuksien suojan korkean tason varmistamista, mukainen eikä sillä mielestäni kyseenalaisteta tämän direktiivin 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan loppuosassa säädetyn poikkeuksen tehokasta vaikutusta. Kyseisen säännöksen tavoitteena ei nimittäin ole suojattujen teosten käytön salliminen sellaisenaan vaan sen estäminen, että ajankohtaisia tapahtumia koskevan tiedonvälityksen vapautta rajoitetaan perusteettomasti yksinoikeuksilla, joilla suojataan – tavalla tai toisella – näihin tapahtumiin liittyviä teoksia. Siinäkään tapauksessa, että – kuten käsiteltävässä asiassa – tapahtumana, josta kerrotaan, on itse teos tai sen julkaiseminen, tätä kertomista ei pidä sekoittaa kappaleen valmistamiseen teoksesta kokonaisuudessaan ja sen yleisölle välittämiseen, sillä muuten kyseisen säännöksen merkitys vääristyy kokonaan. Rajoitus, jonka mukaan ainoastaan lyhyiden otteiden käyttäminen teoksista on sallittua, ei siis vaaranna kyseisen poikkeuksen tehokasta vaikutusta.
42.      Kolmanneksi direktiivin 2001/29 5 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetyt poikkeukset on pantava täytäntöön tämän artiklan 5 kohdan mukaisesti. Viimeksi mainitussa säännöksessä asetetaan kolme edellytystä, joita kutsutaan myös kolmivaiheiseksi testiksi ja joiden mukaan tekijänoikeutta koskevia poikkeuksia on sovellettava vain tietyissä erityistapauksissa, joilla ei rajoiteta teoksen tavanomaista hyödyntämistä ja joilla ei aiheuteta kohtuutonta haittaa oikeudenhaltijoiden laillisille eduille.
43.      Tältä osin on todettava, että kappaleen valmistaminen teoksesta kokonaisuudessaan ja sen välittäminen yleisölle on lähtökohtaisesti omiaan rajoittamaan teoksen tavanomaista hyödyntämistä ja näin ollen – kolmivaiheisen testin logiikan mukaisesti – aiheuttamaan kohtuutonta haittaa tekijän laillisille eduille. Tällaisessa tilanteessa teoksen toissijainen välittäminen poikkeuksen nojalla korvaa alkuperäisen välittämisen, jolloin käyttäjien ei tarvitse turvautua alkuperäiseen välittämiseen, mikä näin ollen rajoittaa sitä, että tekijä voi tavanomaisesti hyödyntää teostaan.
44.      Internetympäristössä yleisölle välittäminen on usein pysyvää ja helposti toistettavissa, jolloin tekijä voi menettää kokonaan määräysvallan teokseensa, joka liikkuu hänen tahdostaan riippumatta, mistä aiheutuu haittaa paitsi hänen taloudellisille oikeuksilleen myös hänen moraalisille oikeuksilleen.(20) Lisäksi on niin, että vaikka tällä poikkeuksella pyritäänkin lähtökohtaisesti suojaamaan lehdistön oikeutta välittää tietoa ajankohtaisista tapahtumista,(21) sen soveltaminen ei edellytä, että kyseessä oleva käyttäjä on lehdistön virallisen edustajan asemassa. Internetympäristössä kuitenkin jokainen voi väittää välittävänsä tietoja ajankohtaisesta tapahtumasta ja vedota tähän poikkeukseen teoksen välittämiseksi yleisölle ilman tekijän lupaa. On siis olemassa huomattava väärinkäytön vaara.
45.      Näin ollen katson direktiivin 2001/29 5 artiklan 5 kohdan valossa, että jäsenvaltio voi perustellusti asettaa rajoituksen, jonka mukaan ainoastaan lyhyiden otteiden käyttäminen teoksista on sallittua ajankohtaisista tapahtumista kertomista koskevan poikkeuksen nojalla.
46.      Neljänneksi tämän poikkeuksen täytäntöönpanossa on noudatettava oikeudenmukaista tasapainoa sovellettavien perusoikeuksien, kuten yhtäältä henkisen omaisuuden suojan, joka vahvistetaan perusoikeuskirjan 17 artiklan 2 kohdassa, ja toisaalta sananvapauden ja lehdistönvapauden, joita suojataan perusoikeuskirjan 11 artiklassa, välillä. Näin ollen herää kysymys, vastaako rajoitus, jonka mukaan ainoastaan lyhyiden otteiden käyttäminen teoksista on sallittua, tätä tasapainoa.
47.      On todettava henkisen omaisuuden suojan osalta, että – kuten olen jo huomauttanut – teoksen välittäminen yleisölle kokonaisuudessaan ilman tekijän lupaa merkitsee tämän tekijän oikeuksien vakavaa loukkausta. Tämän ratkaisuehdotuksen 44 kohdassa mainitun kaltaisissa äärimmäisissä tapauksissa, joissa tekijä menettää määräysvallan teoksensa hyödyntämiseen, tämä loukkaus olisi mielestäni selvästi suhteeton. Rajoitus, jonka mukaan ajankohtaisista tapahtumista kertomista koskevan poikkeuksen nojalla on sallittua ainoastaan lyhyiden otteiden käyttäminen teoksesta, edistää tämän perusoikeuden suojaamista.
48.      Sen sijaan sananvapautta tietysti rajoitetaan. En kuitenkaan pidä tätä rajoitusta suhteettomana. Sananvapaus, josta tässä on kyse, koskee tietojen antamista tietystä tapahtumasta. Suojattua teosta siis käytetään ainoastaan selvennyksenä näitä tietoja täydennettäessä eikä sen tarvitse olla olennainen osa niitä. Lyhyiden otteiden käyttämisen pitäisi näin ollen yleensä riittää. Tietysti otteiden, joiden käyttö on sallittua, on kuitenkin oltava pituudeltaan kohtuullisia, jotta tiedotustarkoitus voidaan saavuttaa. Tämä näkökohta koskee kuitenkin kansallisen lainsäädännön konkreettista soveltamista.
49.      Näin on mielestäni lähtökohtaisesti kyseisen teoksen pituudesta riippumatta. Jos teokset ovat kuitenkin niin lyhyitä, että ne voidaan mielekkäästi kopioida ainoastaan kokonaisuudessaan, näitä teoksia on voitava käyttää kokonaisuudessaan kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti – sellaisena kuin kansalliset tuomioistuimet ovat sitä tulkinneet – siten, että ne rinnastetaan sellaisinaan otteisiin, jos tämä osoittautuu tarpeelliseksi tiedotustavoitteen saavuttamiseksi. Kaikissa muissa tapauksissa on yleensä mahdollista poimia teoksesta kohdat, jotka ovat tarpeen tietojen välittämiseksi, kopioimatta tätä teosta kokonaisuudessaan. Muistutan, että direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan loppuosan tavoitteena ei ole suojattujen teosten käytön salliminen ilman oikeudenhaltijoiden lupaa vaan ajankohtaisia tapahtumia koskevan tiedonvälityksen vapauden turvaaminen.
50.      Lisäksi erityisesti internetissä useissa tilanteissa – kuten pääasiassa – hyperlinkkien kaltaisten tekniikoiden avulla kyseinen teos voidaan kokonaisuudessaan saattaa yleisön saataviin ja kyseinen tavoite siis helposti saavuttaa ilman, että tekijältä on pyydettävä lupaa, mutta myös loukkaamatta tekijän oikeuksia.(22) Tällaisissa tapauksissa teosta ei siten ole tarpeen kopioida ja välittää yleisölle kokonaisuudessaan sananvapauden ja tiedonvälityksen vapauden vaatimusten täyttämiseksi.
51.      Katson näin ollen, ettei direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan loppuosa ole esteenä jäsenvaltion lainsäädännölle, jonka mukaan ainoastaan lyhyitä otteita teoksista voidaan käyttää ajankohtaisista tapahtumista kerrottaessa, kunhan otteen, jonka käyttö on sallittua, pituus riittää tiedotustarkoituksen saavuttamiseksi.
Kielto, joka koskee taloudellisen tai kaupallisen hyödyn saamista
52.      Romanian lainsäädännössä säädetty kielto, joka koskee välittömän tai välillisen taloudellisen tai kaupallisen hyödyn saamista teoksen käytöstä ajankohtaisista tapahtumista kertomista koskevan poikkeuksen nojalla, on ongelmallisempi.
53.      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ei ilmoita Romanian oikeudessa käytetyn ilmaisun ”välitön tai välillinen kaupallinen tai taloudellinen hyöty” täsmällistä merkitystä. Jos välillistä taloudellista hyötyä koskevaa kieltoa olisi tulkittava laajasti, tämä herättäisi kuitenkin vakavia epäilyjä. Vaikka tiedotusvälineillä on demokraattisessa yhteiskunnassa perustavanlaatuinen tehtävä, joka liittyy tiedonvälitykseen yleisölle ja julkisten toimijoiden valvontaan, ne harjoittavat yleensä taloudellista toimintaa. Tätä toimintaa voidaan rahoittaa joko suoraan asiakkaiden kautta tai välillisesti mainosten kautta. Molemmissa tapauksissa tietojen julkaiseminen muodostaa tarjotun palvelun, jonka sisältö houkuttelee asiakkaita ja vaikuttaa kyseisen talouden toimijan tuloihin. Kyseinen toimija saa siis välillistä taloudellista hyötyä kaikista julkaisuistaan, myös niistä, joissa kerrotaan ajankohtaisista tapahtumista ja joissa suojattuja teoksia käytetään kyseisen poikkeuksen nojalla.
54.      Tällaisen välillisen hyödyn kielto näin ollen heikentää tämän poikkeuksen tehokasta vaikutusta, koska se tekee käytännössä mahdottomaksi kyseisen poikkeuksen soveltamisen tiedotusvälineiden osalta, joiden toimintaa pidetään taloudellisena toimintana.(23) On sanomattakin selvä, ettei tällainen kielto perustu direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan loppuosan sanamuotoon. Ilmaisussa ”siltä osin kuin [se] on perusteltua tiedotustarkoituksen vuoksi” ei nimittäin mainita taloudellista hyötyä, joka siitä voidaan välillisesti saada, vaan se koskee ainoastaan suojattujen teosten käytön laajuutta.
55.      Tätä kieltoa ei voida myöskään perustella direktiivin 2001/29 5 artiklan 5 kohdan kolmivaiheisella testillä. Toisin kuin teoksen käytöstä saatava välitön hyöty, joka voidaan rinnastaa teoksen kaupalliseen hyödyntämiseen, välillinen hyöty, joka muodostuu siitä, että lehdistön toimintaa rahoitetaan tästä toiminnasta – kuten ajankohtaisia tapahtumia koskevien kertomusten julkaisemisesta – kertyvillä tuloilla, ei nimittäin voi heikentää näissä kertomuksissa käytettyjen teosten tavanomaista hyödyntämistä eikä aiheuttaa perusteetonta vahinkoa niiden tekijöille. Näin ollen kyseinen kielto loukkaa myös tasapainoa niiden perusoikeuksien välillä, jotka ajankohtaisista tapahtumista kertomista koskevalla poikkeuksella pyritään sovittamaan yhteen.
56.      Kun Romanian lainsäätäjä on säätänyt kiellosta, joka koskee välillisen taloudellisen hyödyn saamista suojattujen teosten käytöstä ajankohtaisista tapahtumista kertomista koskevan poikkeuksen nojalla, se on näin ollen ylittänyt harkintavaltansa, joka sillä on direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan loppuosan täytäntöönpanossa. Tätä säännöstä on siis tulkittava siten, että se on esteenä tällaiselle kiellolle.
Ratkaisuehdotus
57.      Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että unionin tuomioistuin vastaa Înalta Curte de Casație și Justițien esittämään toiseen ennakkoratkaisukysymykseen seuraavasti:
Tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa 22.5.2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan loppuosaa
on tulkittava siten, että
–        sen soveltamiseksi on riittävää, että kyseistä suojattua teosta käytetään tietojen esittämiseksi tapahtumasta, josta yleisö haluaa kyseisten tietojen antamishetkellä saada tietoa
–        se ei ole esteenä jäsenvaltion lainsäädännölle, jonka mukaan ainoastaan lyhyitä otteita teoksista voidaan käyttää ajankohtaisista tapahtumista kerrottaessa, kunhan otteen, jonka käyttö on sallittua, pituus riittää tiedotustarkoituksen saavuttamiseksi
–        se on esteenä jäsenvaltion lainsäädännölle, jossa kielletään välillisen taloudellisen tai kaupallisen hyödyn saaminen teosten käytöstä ajankohtaisista tapahtumista kerrottaessa.
1      Alkuperäinen kieli: ranska.
2      Ks. vastaavasti mm. tuomio 29.7.2019, Spiegel Online (C‑516/17, EU:C:2019:625; jäljempänä tuomio Spiegel Online, 42 ja 43 kohta).
3      EYVL 2001, L 167, s. 10.
4      Monitorul Oficial al României, osa I, nro 60, 26.3.1996.
5      Ks. viimeksi tuomio 24.10.2024, Kwantum Nederland ja Kwantum België (C‑227/23, EU:C:2024:914, 48 kohta).
6      Ks. vastaavasti äskettäin tuomio 28.1.2025, ASG 2 (C‑253/23, EU:C:2025:40, 90, 91 ja 93 kohta).
7      Tuomion 60–74 kohta ja erityisesti 69 kohta.
Ks. myös tuomio 29.7.2019, Funke Medien NRW (C‑469/17, EU:C:2019:623, 75 kohta).
8      Tuomio Spiegel Online, 27–29 kohta.
9      Tuomio Spiegel Online, 30 kohta.
10      Tuomio Spiegel Online, 31–34 kohta.
11      Tuomio Spiegel Online, 35 ja 36 kohta.
12      Tuomio Spiegel Online, 37 ja 38 kohta.
13      Tuomio Spiegel Online, 42 kohta.
14      Tuomio Spiegel Online, 67 kohta.
15      Tuomio 29.7.2019 (C‑469/17, EU:C:2019:623, 75 kohta).
16      Tuomio Spiegel Online, 66 kohta.
17      Komissio huomauttaa myös, että toisin kuin direktiivin 2001/29
5 artiklan 3 kohdan c alakohdan loppuosassa, 14.3.1996 annetun lain nro 8/1996
35 §:n 2 momentin c kohdassa ei säädetä velvollisuudesta ilmoittaa käytetyn teoksen lähde, mukaan lukien tekijän nimi.
Tällainen vaatimus kuitenkin ilmenee tämän lain 35 §:n 4 momentista ja koskee muun muassa kyseisen pykälän 2 momentin c kohdassa tarkoitettuja tapauksia.
18      Ks. tämän ratkaisuehdotuksen 23–27 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.
19      Ks. tämän ratkaisuehdotuksen 22 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.
20      Esimerkkinä voidaan mainita, että tämän ratkaisuehdotuksen laatimisajankohtana pääasiassa kyseessä oleva teksti oli edelleen saatavilla Gândulin verkkosivustolla ja ainakin kahdella muulla sen kopioineella sivustolla, vaikka alkuperäiseen tekstiin johtava hyperlinkki oli lakannut toimimasta todennäköisesti siksi, että teksti oli poistettu alkuperäisestä julkaisupaikastaan.
21      Ks. vastaavasti tuomio Spiegel Online, 70 kohta.
22      Ks. mm. tuomio 13.2.2014, Svensson ym. (C‑466/12, EU:C:2014:76, tuomiolauselman 1 kohta).
23      Eli käytännössä kaikkien tiedotusvälineiden osalta, koska jopa julkisiksi kutsuttuja tiedotusvälineitä harvoin rahoitetaan yksinomaan valtion varoista.