62004CJ0311_FI
Asianosaiset
Tuomion perustelut
Päätöksen päätösosa
Asianosaiset
Asiassa C‑311/04,
jossa on kyse EY 234 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Gerechtshof te Amsterdam (Alankomaat) on esittänyt 28.6.2004 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen 22.7.2004, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht BV
vastaan
Inspecteur der Belastingdienst – Douanedistrict Rotterdam,
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN (kolmas jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja A. Rosas sekä tuomarit J. Malenovský (esittelevä tuomari), J.‑P. Puissochet, S. von Bahr ja U. Lõhmus,
julkisasiamies: J. Kokott,
kirjaaja: R. Grass,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä esitetyn,
ottaen huomioon huomautukset, jotka sille ovat esittäneet
– Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht BV, edustajinaan advocaat A. Wolkers ja advocaat E. H. Mennes,
– Alankomaiden hallitus, asiamiehenään S. Terstal,
– Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään M. van Beek ja X. Lewis,
kuultuaan julkisasiamiehen 6.10.2005 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
on antanut seuraavan
tuomion
Tuomion perustelut
1. Ennakkoratkaisupyyntö koskee yhtäältä tariffi‑ ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (EYVL L 256, s. 1) liitteessä I olevan, sellaisena kuin se on muutettuna 13.10.2000 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 2388/2000 (EYVL L 264, s. 1 ja oikaisu EYVL L 276, s. 92; jäljempänä asetus N:o 2658/87), 10 ryhmän lisähuomautuksessa 1 olevan f kohdan pätevyyttä. Ennakkoratkaisupyyntö koskee toisaalta yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (EYVL L 302, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 16.11.2000 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2700/2000 (EYVL L 311, s. 17; jäljempänä tullikoodeksi), 220 artiklan 2 kohdan b alakohdan neljännen alakohdan tulkintaa.
2. Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht BV ‑niminen yhtiö (jäljempänä ASAD) ja Inspecteur der Belastingdienst – Douanedistrict Rotterdam (Rotterdamin tullipiirin tullitarkastaja, jäljempänä tarkastaja) ja jossa on kyse tiettyjen riisierien tariffiluokittelusta.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Kansainvälinen oikeus
3. Yhteisö hyväksyi harmonoitua tavarankuvaus‑ ja tavarankoodausjärjestelmää (jäljempänä HS-järjestelmä) koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (jäljempänä HS-järjestelmää koskeva yleissopimus), joka tehtiin Brysselissä 14.6.1983, ja sen 24.6.1986 tehdyn muutospöytäkirjan 7.4.1987 tehdyllä neuvoston päätöksellä 87/369/ETY (EYVL L 198, s. 1).
4. Mainitun yleissopimuksen 3 artiklan 1 kappaleen mukaan sopimuspuoli sitoutuu siihen, että sen tullitariffi‑ ja tilastonimikkeistöt ovat HS-järjestelmän mukaisia, että se käyttää kaikkia HS-järjestelmän nimikkeitä ja alanimikkeitä mitään lisäämättä tai muuttamatta niihin liittyvine numerokoodeineen ja että se noudattaa mainitun järjestelmän numerojärjestystä. Sopimuspuoli sitoutuu myös siihen, että se soveltaa HS-järjestelmän yleisiä tulkintasääntöjä sekä kaikkia osa‑, ryhmä‑ ja alanimikehuomautuksia, ja siihen, ettei se muuta osien, ryhmien nimikkeiden tai alanimikkeiden soveltamisalaa.
5. Tulliyhteistyöneuvosto, josta on tullut Maailman tullijärjestö (jäljempänä WCO) ja joka perustettiin mainitun neuvoston perustamista koskevalla kansainvälisellä yleissopimuksella, joka allekirjoitettiin Brysselissä 15.12.1950, hyväksyy HS-järjestelmää koskevan yleissopimuksen 8 artiklassa määrätyin edellytyksin HS-järjestelmän selityksiä, jotka on antanut HS-järjestelmän komitea, josta määrätään mainitun yleissopimuksen 6 artiklassa.
6. HS-järjestelmää koskevan yleissopimuksen liitteenä olevassa nimikkeistössä on II jakso, jonka otsikko on ”Kasvituotteet” ja johon kuuluu muun muassa 10 ryhmä, jonka otsikko on ”Vilja”. Tässä ryhmässä on muun muassa nimike 10.06, jonka otsikko on ”Riisi”. Alanimikkeet on järjestetty numerokoodeihin seuraavasti: 1006.10 ”Kuorimaton riisi (paddy‑ eli raakariisi)”, 1006.20 ”esikuorittu riisi (cargo‑ eli ruskeariisi)”, 1006.30 ”osittain tai kokonaan hiottu riisi, myös kiillotettu tai lasitettu”, 1006.40 ”rikkoutuneet riisinjyvät”.
7. WCO:n mainittua nimikettä 10.06 koskevan selityksen mukaan tämä nimike kattaa muun muassa seuraavat riisit:
”1) Kuorimaton riisi (paddy‑ eli raakariisi) eli riisi, jossa on riisinjyvää hyvin tiiviisti ympäröivä ulkokuori jäljellä.
2) Esikuorittu riisi (cargo‑ eli ruskeariisi), josta on poistettu ulkokuori tätä tarkoitusta varten olevalla laitteella mutta jossa on edelleen oma kalvo (siemenkalvo). Cargoriisin joukossa on lähes aina pieni määrä paddyriisiä.
3) Osittain hiottu riisi eli riisi, jossa on kokonaisia jyviä, joiden siemenkalvo on osittain poistettu.
4) Hiottu riisi eli riisi, jossa on kokonaisia jyviä, joiden siemenkalvo on poistettu tätä tarkoitusta varten olevalla laitteella – – .”
Yhteisön oikeus
– Yhdistetty nimikkeistö
8. Asetuksella N:o 2658/87 otettiin käyttöön sekä yhteistä tullitariffia (jäljempänä tariffi) että yhteisön ulkopuolisen kaupan tilastointia varten tavaroiden nimikkeistö, jota kutsutaan yhdistetyksi nimikkeistöksi ja joka perustuu HS-järjestelmään, jonka kanssa se on identtinen nimikkeiden ja kuusinumeroisten alanimikkeiden osalta; ainoastaan seitsemäs ja kahdeksas numero muodostavat yhdistetyn nimikkeistön oman alajaon.
9. Pääasian tosiseikkojen tapahtuma-aikaan sovellettu yhdistetyn nimikkeistön versio on asetuksen N:o 2388/2000 liitteessä I. Tämän liitteen toiseen osaan sisältyy II jakso, jonka otsikko on ”Kasvituotteet”. Tähän jaksoon sisältyy muun muassa 10 ryhmä, jonka otsikko on ”Vilja”. Tässä ryhmässä on muun muassa nimike 1006, jonka otsikko on ”Riisi” ja johon kuuluvat muun muassa seuraavat alanimikkeet:
” – –
>lt>1
– – .”
10. Tähän samaan 10 ryhmään sisältyy lisähuomautus (jäljempänä riidanalainen lisähuomautus), jonka mukaan kyseisessä ryhmässä tarkoitetaan ilmaisulla
”d) ’paddy‑ eli raakariisi’ – – riisiä, jossa on ulkokuori jäljellä vielä puimisen jälkeen;
e) ’esikuorittu riisi’ alanimikkeissä – – 1006 20 98 riisiä, josta ainoastaan ulkokuori on poistettu. Tämän käsitteen alle kuuluvat muun muassa riisit, joiden kaupallisina niminä ovat – – ’cargoriisi’ – – ;
f) ’osittain hiottu riisi’ alanimikkeissä – – 1006 30 48 riisiä, josta on poistettu ulkokuori, osa alkiota sekä siemenkalvon (hopeakalvon) uloimmat kerrokset, mutta ei sisempiä kerroksia, kokonaan tai osaksi;
g) ’kokonaan hiottu riisi’ alanimikkeissä – – 1006 30 98 riisiä, josta on poistettu ulkokuori, siemenkalvon ulko- ja sisäkerrokset kokonaisuudessaan, koko alkio (kun on kyse pitkä‑ tai keskipitkäjyväisestä riisistä) tai ainakin osa siitä (kun on kyse lyhytjyväisestä riisistä) – – .”
11. Yhdistetyn nimikkeistön 10 ryhmän lisähuomautuksen 2 mukaan tähän ryhmään kuuluviin sekoituksiin sovellettava tulli on seuraava:
”a) sekoituksista, joissa yksi ainesosa vastaa vähintään 90 prosenttia painosta, kannetaan tähän ainesosaan sovellettavaa tullia;
b) muista sekoituksista kannettava tulli määräytyy sen ainesosan mukaisesti, jonka tulli on määrältään suurin.”
– Tullikoodeksi
12. Tullikoodeksin 217 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1. Tulliviranomaisten on laskettava jokainen tullivelasta johtuva tuonti‑ tai vientitullien määrä, jäljempänä ’tullien määrä’, heti, kun niillä on käytettävissään tarvittavat tiedot, ja kirjattava nämä määrät tilikirjoihin tai muulle vastaavalle tietovälineelle (tileihin kirjaaminen).
– – .”
13. Tullikoodeksin 220 artiklan sanamuoto on seuraava:
”1. Jos tullivelasta johtuvaa tullien määrää ei ole kirjattu tileihin 218 ja 219 artiklan mukaisesti, tai jos se on kirjattu tileihin lain mukaan kannettavaa määrää pienempänä, kannettava tai kannettavaksi jäävä tullien määrä on kirjattava tileihin kahden päivän kuluessa siitä päivästä, jona tulliviranomaiset ovat todenneet tilanteen ja voivat laskea lain mukaan kannettavan tullien määrän sekä osoittaa velallisen (jälkikäteen tapahtuva tileihin kirjaaminen). – –
2. Lukuun ottamatta 217 artiklan 1 kohdan toisessa ja kolmannessa alakohdassa tarkoitettuja tapauksia tileihin kirjaaminen ei tapahdu jälkikäteen, jos:
– –
b) lain mukaan kannettavien tullien määrät ovat jääneet kirjaamatta tileihin tulliviranomaisen erehdyksen vuoksi, jota osaltaan vilpittömässä mielessä toiminut ja kaikkia voimassa olevia tulli‑ilmoitusta koskevia säännöksiä noudattanut velan maksamisesta vastuussa oleva henkilö ei ole voinut kohtuudella havaita.
Jos tavaroiden tullietuuskohteluun oikeuttavan aseman määrityksessä noudatetaan hallinnollisen yhteistyön järjestelmää, johon kolmannen maan viranomaiset osallistuvat, näiden viranomaisten toimesta tapahtuvaa virheelliseksi osoittautuvan todistuksen antamista pidetään erehdyksenä, jota ei ole edellisessä alakohdassa tarkoitetulla tavalla voitu kohtuudella havaita.
Virheellisen todistuksen antamista ei kuitenkaan pidetä erehdyksenä, jos todistus perustuu viejän antamaan virheelliseen selvitykseen tosiasioista, paitsi erityisesti silloin, kun on ilmeistä, että todistuksen antaneet viranomaiset tiesivät tai niiden olisi pitänyt tietää, että tavarat eivät olleet oikeutettuja etuuskohteluun.
Velan maksamisesta vastuussa olevan henkilön vilpittömään mieleen voidaan vedota, jos hän pystyy osoittamaan toimineensa kyseisten kaupallisten toimien aikana asianmukaista huolellisuutta noudattaen varmistaakseen, että kaikki etuuskohtelun edellytykset ovat täyttyneet.
– – .”
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
14. ASAD teki 10.8.2001 tullihuolitsijan ominaisuudessaan Alankomaiden tulliviranomaiselle tuonti-ilmoituksen 1 134 500 kilogramman riisilähetyksestä, johon oli liitetty maininta ”pitkäjyväinen osittain hiottu riisi, jonka pituuden ja leveyden välinen suhdeluku on vähintään 3”. ASAD ilmoitti siten riisin yhdistetyn nimikkeistön nimikkeellä 1006 30 48, joka on osittain hiotun riisin nimike.
15. Tuonti‑ilmoituksessa mainitaan alkuperämaana Aruba. ASAD vetosi tullietuuskohteluun, jota sovelletaan tavaroihin, jotka luetellaan mainitussa nimikkeessä 1006 30 48 ja jotka ovat peräisin Arubasta.
16. ASAD liitti ilmoitukseensa kolme EUR.1‑tavaratodistusta. Näistä kolmesta todistuksesta kaksi oli varustettu Aruban toimivaltaisten viranomaisten leimalla. Kyseisissä todistuksissa oli seuraava tavaroiden kuvaus: ”AKT-valtio Guyanasta peräisin olevaa cargoriisiä, jota on jalostettu Arubassa neuvoston päätöksen 91/482/ETY, joka on tehty 25.7.1991, säännösten sekä sen liitteen II mukaisesti”.
17. Näiden asiakirjojen mukaan oli liitetty AGRIM-tuontitodistus, joka koski yhteensä 3 694 000 kilogrammaa pitkäjyväistä, osittain hiottua riisiä, jonka yhdistetyn nimikkeistön tariffinimike on 1006 30 48, sekä lasku, jossa olevan kuvauksen mukaan kyse oli ”pitkäjyväisestä jalostetusta cargoriisistä – – ”.
18. Alankomaiden tulliviranomaiset ottivat tavaroista näytteitä niiden tutkimiseksi ja ilmoittivat ASAD:lle, että tuonti-ilmoitus voitaisiin hyväksyä vasta tuotteita koskevan tutkimuksen tulosten valmistuttua.
19. Näytetutkimuksissa ilmeni, että riisierästä yli puolet oli esikuorittua riisiä, alle puolet hiottua riisiä ja siihen sisältyi vähäinen määrä muun muassa paddyriisiä. Näihin tuloksiin päädyttiin katsomalla riidanalaisen lisähuomautuksen perusteella, että riisi, josta on poistettu osa siemenkalvoa muttei alkiota, on luokiteltava esikuorituksi riisiksi eikä osittain hiotuksi riisiksi. Tarkastaja luokitteli näiden tulosten perusteella riisin yhdistetyn nimikkeistön tariffinimikkeeseen 1006 20 98 ja hylkäsi siten ilmoituksessa mainitun tariffinimikkeen, minkä johdosta ASAD menetti tullietuuskohtelusta saamansa hyödyn.
20. Tämän oikaisun perusteella tarkastaja osoitti 27.11.2001 ASAD:lle tullia koskevan 541 394,80 Alankomaiden guldenin (245 674,25 euroa) suuruisen tullilaskun.
21. ASAD, joka riitauttaa näin toteutetun luokituksen muuttamisen, teki ensin tuloksetta oikaisuvaatimuksen ja nosti sitten Gerechtshof te Amsterdamissa kanteen. Oikeusriita koskee sitä, onko maksumääräys perusteltu, eikä tullien laskeminen sellaisenaan.
22. Gerechtshof te Amsterdam on todennut, että yhteisön ulkopuolella WCO:n selittävää huomautusta käytetään erottamaan toisistaan HS-järjestelmän nimikkeen 1006.20 ja nimikkeen 1006.30 riisit. Tämä sama tuomioistuin on katsonut, että koska riidanalaisessa lisähuomautuksessa käytetään osittain hiotuksi riisiksi luokittelun osalta lisäedellytystä eli sitä, että riisinjyvän alkio on (osittain) poistettu, yhteisön lainsäätäjä on käyttänyt muunlaista erottelua näiden nimikkeiden välillä. Kyseinen tuomioistuin epäilee riidanalaisen lisähuomautuksen pätevyyttä, koska se arvioi, että yhteisö voi olla tilanteessa, jossa se toimii HS-järjestelmää koskevan yleissopimuksen mukaisten kansainvälisten velvoitteidensa vastaisesti. Mainittu tuomioistuin on katsonut, että siinä tapauksessa, että tätä huomautusta ei julistettaisi pätemättömäksi, ASAD voisi tullilaskua vastustaakseen perustellusti vedota tullikoodeksin 220 artiklan 2 kohdan b alakohtaan, mutta se epäilee, ettei kyseinen yhtiö toiminut asianmukaista huolellisuutta noudattaen varmistaakseen, että kaikki etuuskohtelun saamisen edellytykset ovat täyttyneet.
23. Tässä tilanteessa Gerechtshof te Amsterdam on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) Onko [riidanalainen] lisähuomautus – – pätevä siltä osin kuin siinä asetetaan osittain hiotun riisin käsitteelle muunlaisia vaatimuksia kuin [WCO:n] selityksissä harmonoidun järjestelmän nimikkeeseen 10.06?
2) Jos ensimmäiseen kysymykseen vastataan myöntävästi: Onko tilanteessa, jossa velan maksamisesta vastaava henkilö tunsi [riidanalaisen] lisähuomautuksen – – tai hänen olisi pitänyt tuntea [se] mutta hän ei tiennyt, oliko kyseinen lisähuomautus pätevä, tai hänellä ainakin oli syytä epäillä sen pätevyyttä, kun otetaan huomioon siitä poikkeava [WCO:n] selitys HS-järjestelmän nimikkeeseen 10.06, mahdollista vedota velan maksamisesta vastaavan henkilön vilpittömään mieleen – – tullikoodeksin 220 artiklan 2 kohdan alun ja b alakohdan neljännen alakohdan nojalla?”
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
Ensimmäinen kysymys
24. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee ensimmäisellä kysymyksellään, onko riidanalainen lisähuomautus pätemätön siltä osin kuin siinä olevaan osittain hiotun riisin määritelmään sisältyy osa, joka liittyy riisinjyvän alkioon ja johon ei viitata HS-järjestelmän selityksessä.
25. Aluksi on muistutettava, että HS-järjestelmää koskeva yleissopimus sitoo yhteisön toimielimiä EY 300 artiklan 7 kohdan määräysten mukaisesti. Yhteisö on sitoutunut mainitun yleissopimuksen 3 artiklan nojalla olemaan muuttamatta HS-järjestelmän soveltamisalaa (ks. vastaavasti asia C‑309/98, Holz Geenen, tuomio 28.3.2000, Kok. 2000, s. I‑1975, 13 kohta). Tältä osin on myös syytä muistuttaa, että yhteisön tekemien kansainvälisten sopimusten ensisijaisuus yhteisön johdetun oikeuden teksteihin nähden (asia C‑344/04, IATA ym., tuomio 10.1.2006, 35 kohta, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa) edellyttää, että kyseisille teksteille annetaan niin pitkälti kuin mahdollista näiden sopimusten kanssa yhteensoveltuva tulkinta (asia C‑61/94, komissio v. Saksa, tuomio 10.9.1996, Kok. 1996, s. I‑3989, 52 kohta ja asia C‑286/02, Bellio F.lli, tuomio 1.4.2004, Kok. 2004, s. I‑3465, 33 kohta).
26. Lisäksi vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan oikeusvarmuus ja valvonnan helppous edellyttävät, että tavaroiden tariffiluokittelun ratkaisevana luokitteluperusteena on yleensä oltava tavaroiden objektiivisesti todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet, sellaisina kuin ne on määritelty yhdistetyn nimikkeistön nimiketekstissä sekä sen jaksojen tai ryhmien huomautuksissa (ks. mm. asia C‑396/02, DFDS, tuomio 16.9.2004, Kok. 2004, s. I‑8439, 27 kohta ja asia C‑495/03, Intermodal Transports, tuomio 15.9.2005, 47 kohta, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa).
27. Euroopan yhteisöjen komission laatimat yhdistetyn nimikkeistön selittävät huomautukset ja WCO:n laatimat HS-järjestelmän selitykset auttavat osaltaan huomattavasti eri tariffinimikkeiden sisällön tulkinnassa, vaikka ne eivät olekaan oikeudellisesti sitovia (ks. mm. em. asia DFDS, tuomion 28 kohta ja em. asia Intermodal Transports, tuomion 48 kohta).
28. Mainittujen yhdistetyn nimikkeistön huomautusten sanamuodon on näin ollen oltava yhdistetyn nimikkeistön säännösten mukainen, eikä niillä voida muuttaa kyseisten säännösten soveltamisalaa (ks. mm. asia C‑280/97, ROSE Elektrotechnik, tuomio 9.2.1999, Kok. 1999, s. I‑689, 23 kohta; asia C‑42/99, Eru Portuguesa, tuomio 26.9.2000, Kok. 2000, s. I‑7691, 20 kohta ja em. asia Intermodal Transports, tuomion 48 kohta).
29. Esillä olevassa asiassa on todettava, että eri riisilaatujen kuvausten sanamuoto on sama HS-järjestelmän ja yhdistetyn nimikkeistön nimikkeissä ja alanimikkeissä. Lisäksi on selvää, että riidanalaisen lisähuomautuksen d ja e kohdan sisältämät paddyriisin ja esikuoritun riisin määritelmät ovat samat kuin HS-järjestelmän selityksissä. Siten paddyriisiä on riisi, jonka jyvissä on vielä tallella ulkokuori. Esikuorittua riisiä on riisi, josta on ensimmäisessä käsittelyssä poistettu mainittu kuori.
30. Alanimike 1006 30 puolestaan kattaa sekä HS-järjestelmässä että yhdistetyssä nimikkeistössä riisin, josta tulee lisäkäsittelyssä osittain tai kokonaan hiottua riisiä, myös kiillotettua tai lasitettua. Yhdistetty nimikkeistö on siten HS-järjestelmän mukainen.
31. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen kysymyksessä on kyse sen tutkimisesta, muutetaanko riidanalaisen lisähuomautuksen sisällöllä yhdistetyn nimikkeistön soveltamisalaa osittain hiotun riisin ja kokonaan hiotun riisin määrittelyä koskevilta osin.
32. HS-järjestelmän, jonka soveltamisalaa selventää WCO:n selitys, mukaan osittain hiottua riisiä on riisi, jonka siemenkalvo on osittain poistettu, ja kokonaan hiottua riisiä on riisi, jonka siemenkalvo on poistettu kokonaan. Riidanalaisen lisähuomautuksen f kohdassa olevan määritelmän mukaan osittain hiotulla riisillä tarkoitetaan riisiä, josta on poistettu ulkokuori, osa alkiota sekä siemenkalvon uloimmat kerrokset, mutta ei sisempiä kerroksia, kokonaan tai osaksi. Saman lisähuomautuksen g kohdassa olevan määritelmän mukaan kokonaan hiotulla riisillä tarkoitetaan riisiä, josta on poistettu ulkokuori, siemenkalvon ulko‑ ja sisäkerrokset kokonaisuudessaan sekä koko alkio, kun on kyse pitkä‑ tai keskipitkäjyväisestä riisistä, tai ainakin osa siitä, kun on kyse lyhytjyväisestä riisistä. WCO:n selityksen ja riidanalaisen lisähuomautuksen määritelmien sanamuodot poikkeavat siis toisistaan sen osalta, otetaanko osittain hiotun riisin määritelmässä huomioon alkion poistaminen vai ei.
33. Kuitenkin kun otetaan huomioon riisin objektiivisesti todettavat ominaispiirteet sellaisina kuin ne ilmenevät asiakirja-aineistossa olevista tiedoista, riisi, josta on poistettu osa siemenkalvoa, ei ole enää esikuorittua riisiä, jonka HS-järjestelmän alanimike on 1006.20, koska esikuoritusta riisistä on, kuten tämän tuomion 29 kohdassa todettiin, poistettu ainoastaan ulkokuori. Lisäksi koska HS-järjestelmän mukaan osittain hiottujen riisien luokkaan kuuluvat kaikki riisit, joista on poistettu osa siemenkalvoa, riidanalaisen lisähuomautuksen f kohdan määritelmän mukainen osittain hiottu riisi täyttää tämän kriteerin, ja mainittu huomautus ei näin ollen ole sellaisenaan ristiriidassa HS-järjestelmän kanssa.
34. Jos riidanalaista lisähuomautusta olisi kuitenkin tulkittava siten, että siinä suljetaan alanimikkeen 1006 30 ulkopuolelle riisi, josta on poistettu osa siemenkalvoa muttei alkiota, olisi todettava, että tätä riisiä ei voida luokitella myöskään yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 1006 20. Tällaisesta tulkinnasta seuraisi siten, että tätä riisiä ei voitaisi lainkaan luokitella ja että näin ollen HS-järjestelmän, jonka systematiikassa pyritään nimenomaan siihen, että kaikki tavarat luokitellaan, soveltamisalaa rajoitettaisiin. Tämän tuomion 25 kohdassa mainitut edellytykset, joiden mukaan johdettua oikeutta on tulkittava yhteisöä EY 300 artiklan 7 kohdan nojalla sitovien kansainvälisten sopimusten valossa, huomioon ottaen on siis syytä tutkia, voidaanko riidanalaiselle lisähuomautukselle antaa toisenlaista tulkintaa, joka olisi HS-järjestelmän mukainen.
35. Kuten julkisasiamies toteaa ratkaisuehdotuksensa 42 kohdassa, riidanalaisen lisähuomautuksen f ja g kohdan vertailun perusteella ilmenee, että kyseistä lisähuomautusta voidaan tulkita siten, että siinä rajoitutaan tältä osin täsmentämään, että pitkäjyväisen riisin osalta se, että alkio on osittain poistettu, ei riitä siihen, että tämä riisi luokitellaan kokonaan hiotuksi riisiksi. Näin ollen mainittua huomautusta on tulkittava siten, että alkion osan poistamista koskeva maininta ei ole esikuorituksi riisiksi luokitteluun nähden lisävaatimus, jonka nojalla riisi luokitellaan osittain hiotuksi riisiksi.
36. Koska tämä riidanalaisessa lisähuomautuksessa oleva viittaus alkioon voi vaikuttaa ainoastaan siihen, luokitellaanko riisi joko osittain hiotuksi riisiksi vai kokonaan hiotuksi riisiksi, joilla on molemmilla sama yhdistetyn nimikkeistön alanimike 1006 30, siitä ei voi seurata, että riisi, jonka siemenkalvoa on HS-järjestelmän mukaisesti käsitelty kokonaan tai osittain, suljetaan tämän alanimikkeen ulkopuolelle. Mainittua viittausta on siis pidettävä HS-järjestelmän mukaisena, ja sillä ei siten kyseenalaisteta riidanalaisen lisähuomautuksen pätevyyttä.
37. Kun otetaan huomioon nämä näkökohdat, ensimmäiseen kysymykseen on vastattava, ettei sen tarkastelussa ilmennyt seikkoja, jotka olisivat omiaan vaikuttamaan riidanalaisen lisähuomautuksen f kohdan pätevyyteen.
Toinen kysymys
38. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee toisella kysymyksellään, voidaanko siinä tapauksessa, että riidanalainen lisähuomautus katsottaisiin päteväksi, ASAD:n kaltaisen tullivelan maksamisesta vastuussa olevan henkilön katsoa olevan vilpittömässä mielessä niin, että se vapautuu tuontitullien kantamisesta jälkitullauksin tullikoodeksin 220 artiklan 2 kohdan b alakohdan säännösten mukaisesti, kun vaikuttaa siltä, ettei ole varmaa, että mainittu tullivelan maksamisesta vastuussa oleva henkilö toimi asianmukaista huolellisuutta noudattaen varmistaakseen, että kaikki etuuskohtelun saamisen edellytykset ovat täyttyneet, kun se teki tulli-ilmoituksen WCO:n selityksen eikä riidanalaisen lisähuomautuksen perusteella.
39. Ennakkoratkaisupyynnön esittämisestä tehdystä päätöksestä ilmenee, että toinen kysymys on esitetty ainoastaan sen tilanteen varalta, että riidanalaisen lisähuomautuksen soveltamisesta seuraisi, että riisierät, joissa on kyse riisistä, josta on poistettu osa siemenkalvosta muttei alkiota, olisi luokiteltava eri alanimikkeeseen kuin osittain hiottu tai kokonaan hiottu riisi.
40. Tämän tuomion 35 kohdasta ilmenee kuitenkin, että riidanalaista lisähuomautusta on tulkittava siten, ettei riisiä, josta on poistettu osa siemenkalvoa muttei alkiota, voida luokitella eri alanimikkeeseen kuin osittain hiottua riisiä. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on itse täsmentänyt, että ilmoitettu riisi oli luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 1006 30 ja että ASAD oli noudattanut kaikkia voimassa olevia säännöksiä.
41. Näin ollen toiseen kysymykseen ei ole vastattava.
Oikeudenkäyntikulut
42. Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä yhteisöjen tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Päätöksen päätösosa
Näillä perusteilla yhteisöjen tuomioistuin (kolmas jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
Ensimmäisen kysymyksen tarkastelussa ei ilmennyt seikkoja, jotka olisivat omiaan vaikuttamaan tariffi‑ ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I olevan, sellaisena kuin se on muutettuna 13.10.2000 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 2388/2000, 10 ryhmän lisähuomautuksessa 1 olevan f kohdan pätevyyteen.