ESIMESE ASTME KOHTU OTSUS
(apellatsioonikoda)
8. juuni 2009
Kohtuasi T‑498/07 P
Erika Krcova
versus
Euroopa Ühenduste Kohus
Apellatsioonkaebus – Avalik teenistus – Ametnikud – Töölevõtmine – Katseaeg – Katseaja pikendamine – Katseaja lõpparuanne – Teenistusest vabastamine katseaja lõppedes – Personalieeskirjade artikkel 34 – Avaliku Teenistuse Kohtu põhjendamiskohustus
Ese:      Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 18. oktoobri 2007. aasta otsuse peale kohtuasjas F‑112/06:
Krcova vs. Euroopa Kohus (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata) ja selle otsuse tühistamise nõue.
Otsus: Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. Jätta Erika Krcova kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Ühenduste
Kohtu kohtukulud käesolevas kohtuastmes.
Kokkuvõte
1.      Menetlus – Kohtuotsuste põhjendused – Ulatus – Kohustus teha otsus iga väidetud õigusnormi rikkumise kohta
(Euroopa Kohtu põhikiri, artikkel 36 ja I lisa artikli 7 lõige 1)
2.      Ametnikud – Töölevõtmine – Katseaeg – Katseaja lõpparuanne – Koostamise hilinemine
(Personalieeskirjad, artikkel 34)
3.      Ametnikud – Hagi – Isikut kahjustav meede – Mõiste – Ettevalmistav akt – Katseaja lõpparuanne – Vastuvõetamatus
(Personalieeskirjad, artiklid 34, 90 ja 91)
1.      Kuigi Avaliku Teenistuse Kohtu kohustus oma otsuseid põhjendada ei tähenda seda, et ta peab vastama põhjalikult igale poolte
esitatud argumendile, eriti kui argument ei ole piisavalt selge ja täpne ning puuduvad tõendid, mis seda piisavalt toetaksid,
kohustab see teda vähemalt käsitlema kõiki talle esitatud väiteid õigusnormide rikkumise kohta.
(vt punkt 35)
Viited: Euroopa Kohus, 25. oktoober 2007, kohtuotsus C‑167/06 P: Komninou jt vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus ei avaldata, lk 22)
2.      Personalieeskirjade artikli 34 eesmärk on tagada, et katseajal olev ametnik saab teha oma märkused hindaja hinnangute kohta
ja et institutsioonil oleks seejärel piisava pikkusega tähtaeg, et teha otsus asjaomase isiku alaliselt ametisse nimetamise
kohta võimaluse korral kuupäeval, mis langeb kokku katseaja lõpu kuupäevaga. Kuigi personalieeskirjade artiklis 34 määratud
tähtaegade järgimata jätmine on personalieeskirjade sõnaselgete nõuete eiramine, ei sea see eiramine, kuigi see on väga kahetsusväärne,
juhul kui personalieeskirjade artikliga 34 taotletavat eesmärki järgitakse, siiski kahtluse alla katseajal oleva ametniku
ebapädevuse tõttu teenistusest vabastamise otsuse kehtivust. Eeltoodu ei välista selle ametniku võimalust juhul, kui ta leiab,
et kõnealune eiramine tekitas talle kahju, nõuda asjaomaselt institutsioonilt selle hüvitamist.
(vt punkt 45)
Viited: Euroopa Kohus, 12. juuli 1973, liidetud kohtuasjad 10/72 ja 47/72: di Pillo vs. komisjon (EKL 1973, lk 763, punktid 23–25); 25. märts 1982, kohtuotsus 98/81: Munk vs. komisjon (EKL 1982, lk 1155, punktid 8–10 ); 1. aprill 1992, kohtuotsus T‑26/01: Kupka-Floridi vs. Majandus‑ ja Sotsiaalkomitee (EKL 1992, lk II‑1615, punkt 20); 5. märts 1997, kohtuasi T‑96/95: Rozand-Lambiotte vs. komisjon (EKL AT 1997, lk I‑A‑35 ja II‑97, punkt 68); 21. september 1999, kohtuotsus T‑98/98: Trigari-Venturin vs. tõlkekeskus (EKL AT 1999, lk I‑A‑159 ja II‑821, punkt 74)
3.      Katseaja lõpparuanne kujutab endast ettevalmistavat akti, kuna see on osa menetlusest, millel ei ole muud eesmärki kui võimaldada
ametisse nimetaval asutusel või ametiisikul võtta katseajal oleva ametniku katseaja lõppedes vastu otsus tema alaliselt ametisse
nimetamise kohta või vastasel juhul tema ebapädevuse tõttu teenistusest vabastamise kohta. Seetõttu saab asjaomane isik vaidlustada
katseaja lõpparuande nõuetelevastavuse vaid täiendava nõudega koos hagiga ametisse nimetava asutuse või ametiisiku otsuse
peale, millega ta selles katseaja lõpparuandes antud negatiivsete hinnangute tõttu katseaja lõppedes teenistusest vabastatakse.
(vt punkt 56)