62012TJ0048_CS
Účastníci řízení
Odůvodnění rozsudku
Výrok
Účastníci řízení
Ve věci T‑48/12,
Euroscript – Polska Sp. z o.o.,
se sídlem v Krakově (Polsko), zastoupená J.‑F. Steichenem, advokátem,
žalobkyně,
proti
Evropskému parlamentu,
zastoupenému L. Darie a P. Biströmem, jako zmocněnci,
žalovanému,
jejímž předmětem je návrh na zrušení rozhodnutí Parlamentu ze dne 9. prosince 2011, kterým se mění rozhodnutí ze dne 18. října 2011 o zařazení žalobkyně na první místo na seznamu vybraných uchazečů   o zadání hlavní zakázky žalobkyni v rámci zadávacího řízení PL/2011/EU, týkajícího se poskytování překladatelských služeb do polštiny (Úř. věst. 2011/S 56-090361), a podpůrně návrh na zrušení tohoto zadávacího řízení,
TRIBUNÁL (šestý senát),
ve složení S. Frimodt Nielsen, předseda, F. Dehousse a A. M. Collins (zpravodaj), soudci,
vedoucí soudní kanceláře: C. Kristensen, rada,
s přihlédnutím k písemné části řízení a po jednání konaném dne 30. ledna 2014,
vydává tento
Odůvodnění rozsudku
Rozsudek
Právní rámec
1. Zadávání zakázek na služby Evropského parlamentu je upraveno v ustanoveních první části hlavy V nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, s. 1; Zvl. vyd. 01/04, s. 74, dále jen „finanční nařízení“), jakož i v ustanoveních první části hlavy V nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení (Úř. věst. L 357, s. 1; Zvl. vyd. 01/04, s. 145, dále jen „prováděcí pravidla“), ve zněních použitelných na skutkové okolnosti projednávané věci.
Finanční nařízení
2. Článek 100 odst. 2 finančního nařízení stanoví následující:
„Zadavatel sdělí každému zájemci nebo uchazeči, jehož přihláška nebo nabídka byla odmítnuta, důvody odmítnutí a každému uchazeči, který učinil nabídku, jež je v souladu s požadavky, a který o to písemně požádá, vlastnosti a výhody přijaté nabídky i jméno uchazeče, kterému byla zakázka přidělena.
Od zveřejnění některých informací však může být upuštěno, pokud by to bylo překážkou uplatnění zákona, bylo v rozporu s veřejným zájmem nebo by to poškozovalo oprávněné obchodní zájmy veřejných nebo soukromých podniků nebo by to mohlo mezi nimi narušit korektní hospodářskou soutěž.“
3. Článek 103 finančního nařízení stanoví následující:
„Pokud se ukáže, že v zadávacím řízení došlo k podstatným chybám, nesrovnalostem nebo podvodům, pozastaví orgány provádění dané zakázky a mohou přijmout nezbytná opatření včetně zrušení dotyčného řízení.
Pokud se po udělení zakázky ukáže, že v zadávacím řízení nebo při provádění zakázky došlo k podstatným chybám, nesrovnalostem nebo podvodům, mohou orgány v závislosti na stadiu řízení upustit od zadání zakázky nebo pozastavit její provádění, nebo je-li to vhodné, zakázku vypovědět.
[...]“
Prováděcí pravidla
4. Článek 149 prováděcích pravidel stanoví:
„1. Zadavatelé sdělí zájemcům a uchazečům co nejdříve rozhodnutí o jejich nabídce [zadání zakázky], nebo rámcové smlouvě, nebo přijetí do dynamického nákupního systému, včetně důvodů pro každé rozhodnutí nezadat zakázku nebo rámcovou smlouvu nebo zavést [nezavést] dynamický nákupní systém, pro které byla vyhlášena soutěž, nebo znovu zahájit řízení.
2. Zadavatel sdělí nejpozději do 15 kalendářních dní ode dne obdržení písemné žádosti údaje uvedené v čl. 100 odst. 2 finančního nařízení.
3. V případě zakázek zadaných orgány Společenství na vlastní účet o hodnotě stejné nebo vyšší než limity, které jsou stanoveny v článku 158 a nejsou vyloučeny z oblasti působnosti směrnice 2004/18/ES, sdělí zadavatel všem neúspěšným uchazečům nebo zájemcům současně a každému zvlášť, poštou, faxem nebo elektronickou poštou, že jejich návrh nebo nabídka nebyla přijata, a to v jedné z těchto fází:
a) krátce poté, co bylo přijato rozhodnutí na základě kritérií pro vyloučení a výběr, a před rozhodnutím o zadání zakázky v případě zadávacích řízení organizovaných ve dvou samostatných fázích;
b) v případě rozhodnutí o zadání zakázky a o odmítnutí nabídek co nejdříve po rozhodnutí o zadání zakázky, nejpozději však v průběhu následujícího týdne.
Zadavatel v každém případě uvede důvody, proč nebyla nabídka nebo přihláška přijata, a dostupné opravné prostředky.
Zadavatel oznámí současně s oznámeními o odmítnutí, která jsou vyloučeným zájemcům nebo uchazečům zasílána, vybranému zájemci či uchazeči rozhodnutí o zadání zakázky a uvede, že oznámené rozhodnutí daného zadavatele nijak nezavazuje.
Na základě písemné žádosti mohou vyloučení uchazeči nebo zájemci dopisem, faxem nebo e–mailem obdržet doplňující informace o důvodech odmítnutí a všichni uchazeči, kteří předložili vyhovující nabídku, mohou obdržet doplňující informace o vlastnostech a přednostech vybrané nabídky a jméno uchazeče, jemuž byla zakázka zadána, aniž je dotčen čl. 100 odst. 2 druhý pododstavec finančního nařízení. Zadavatelé odpovědí nejpozději do 15 kalendářních dnů ode dne přijetí žádosti.“
5. Článek 153 prováděcích pravidel stanoví následující:
„1. Zakázka bude pozastavena podle článku 103 finančního nařízení za účelem ověření, zda došlo k podstatným chybám, nesrovnalostem nebo podvodu. Pokud nejsou potvrzeny, obnoví se co nejdříve plnění zakázky.
2. Podstatnou chybou nebo nesrovnalostí je každé porušení smlouvy nebo předpisů, které vyplývá z jednání nebo opomenutí, jež způsobuje nebo by mohlo způsobit ztrátu pro rozpočet Společenství.“
6. Článek 158a odst. 1 prováděcích pravidel stanoví následující:
„Zadavatel podepíše zakázku nebo rámcovou smlouvu spadající do oblasti působnosti směrnice 2004/18/ES s úspěšným uchazečem až po uplynutí lhůty čtrnácti kalendářních dnů.
Běh uvedené lhůty započne:
a) dnem [následujícím po dni] současného zaslání rozhodnutí o zadání zakázky a rozhodnutí o odmítnutí nabídek;
b) v případě smlouvy nebo rámcové smlouvy uzavřené na základě vyjednávacího řízení bez předchozího zveřejnění oznámení o zakázce dnem následujícím po zveřejnění oznámení o zadání zakázky uvedené v článku 118 v Úředním věstníku Evropské unie .
V případě potřeby může zadavatel odložit podpis zakázky za účelem dodatečného přezkumu, jestliže je to oprávněné na základě žádostí nebo připomínek neúspěšných nebo poškozených uchazečů nebo zájemců nebo na základě jiné významné informace, kterou obdržel. Tyto žádosti, připomínky nebo informace musí být doručeny během lhůty stanovené v prvním pododstavci. V tomto případě jsou zájemci nebo uchazeči uvědomeni do tří pracovních dnů od rozhodnutí o odkladu.
Kromě případů uvedených v odstavci 2 jsou všechny zakázky podepsané před uplynutím lhůty stanovené v prvním pododstavci neplatné.“
Zadávací řízení
7. Předmětem zadávacího řízení PL/2011/EU (dále jen „zadávací řízení“) bylo poskytování překladatelských služeb z angličtiny, z francouzštiny, z němčiny, z italštiny a ze španělštiny do polštiny Parlamentu, Účetnímu dvoru Evropské unie, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, jakož i Výboru regionů Evropské unie. Toto zadávací řízení sestávalo jednak z výzvy k podávání nabídek a jednak ze zadávací dokumentace.
8. Bod 23 zadávací dokumentace, který odkazuje na články 93 a 94 finančního nařízení, stanoví kritéria pro vyloučení z této zakázky.
9. Podle bodu 24 zadávací dokumentace má uchazeč, jemuž byla zakázka zadána, lhůtu deseti pracovních dnů od oznámení o předběžném zadání zakázky, aby předložil důkaz o tom, že se jej netýkají situace uvedené v bodě 23 zadávací dokumentace.
10. Bod 26.3 zadávací dokumentace, nadepsaný „Zadání zakázky“, stanoví následující:
„Zakázky se zadají uchazečům, kteří předložili hospodářsky nejvýhodnější nabídku, která se posuzuje v závislosti na kritériu pro zadání zakázky, kterým je poměr kvality a ceny.
[…]
Bude vyhotoven seznam obsahující maximálně pět vybraných uchazečů a hlavní zakázka bude zadána uchazeči, který předložil hospodářsky nejvýhodnější nabídku.“
11. Bod 27 zadávací dokumentace, nadepsaný „Oznámení výsledků“, stanoví:
„Zadavatel oznámí všem neúspěšným uchazečům současně a každému zvlášť, dopisem s doručenkou a elektronickou poštou nebo faxem, že jejich nabídka nebyla přijata. Zadavatel v každém případě uvede důvody, proč nebyla nabídka přijata, a dostupné opravné prostředky.
Zadavatel oznámí Současně s oznámeními o odmítnutí vybranému uchazeči rozhodnutí o zadání zakázky a uvede, že oznámené rozhodnutí daného zadavatele nijak nezavazuje. Smlouva bude moci být podepsána až po uplynutí lhůty čtrnácti kalendářních dní ode dne následujícího po dni současného zaslání rozhodnutí o zadání zakázky a rozhodnutí o odmítnutí nabídek. V každém případě bude rozhodnutí o zadání zakázky konečné až poté, co vybraný uchazeč předloží požadované důkazy týkající se kritérií pro vyloučení uvedených v bodě 23 této zadávací dokumentace a tyto důkazy budou zadavatelem přijaty. Takové přijetí se vždy oznámí písemně a umožní vybranému uchazeči podepsat smlouvu, uplynula‑li lhůta čtrnácti kalendářních dní.
Všechny zakázky podepsané před uplynutím lhůty čtrnácti kalendářních dní jsou neplatné.
Všichni vyloučení uchazeči mohou na základě písemné žádosti dopisem, faxem nebo e–mailem obdržet doplňující informace o důvodech odmítnutí jejich nabídky. Pouze uchazeči, kteří předložili vyhovující nabídku, mohou požádat o informace o vlastnostech a přednostech vybrané nabídky a jméno uchazeče, jemuž byla zakázka zadána. Nabídky uchazečů, které nejsou vyloučeny a které splňují kritéria pro výběr, se považují za vyhovující. Od zveřejnění některých informací však může být upuštěno, pokud by to bylo překážkou uplatnění zákona, bylo v rozporu s veřejným zájmem nebo by to poškozovalo oprávněné obchodní zájmy veřejných nebo soukromých podniků nebo by to mohlo mezi nimi narušit korektní hospodářskou soutěž.“
12. Článek 28 zadávací dokumentace, nadepsaný „Přerušení řízení“, stanoví následující:
„V případě potřeby může zadavatel odložit podpis zakázky po oznámení výsledků a před jejím podpisem za účelem dodatečného přezkumu, jestliže je to oprávněné na základě žádostí nebo připomínek neúspěšných nebo poškozených uchazečů nebo na základě jiné významné informace týkající se řízení, kterou obdržel. Dotčené žádosti, připomínky nebo informace musí být doručeny během lhůty čtrnácti kalendářních dní ode dne následujícího po dni současného zaslání rozhodnutí o zadání zakázky a rozhodnutí o odmítnutí nabídek, nebo případně od zveřejnění oznámení o zadání zakázky. V případě odkladu jsou všichni uchazeči uvědomeni do tří pracovních dnů od rozhodnutí o odkladu. V návaznosti na dodatečný přezkum po přerušení řízení může zadavatel rozhodnutí o zadání zakázky potvrdit, změnit jej nebo případně řízení zrušit. Jakékoli nové rozhodnutí je odůvodněno a písemně oznámeno všem zúčastněným uchazečům.“
Skutečnosti předcházející sporu
13. Dne 22. března 2011 Parlament zahájil zadávací řízení.
14. Žalobkyně, Euroscript – Polska Sp. z o.o., polská společnost působící v oblasti překladu, předložila nabídku ve stanovené lhůtě.
15. Dopisem ze dne 18. října 2011 (dále jen „původní rozhodnutí“) Parlament žalobkyni informoval o tom, že její nabídka byla vybrána a že se na seznamu vybraných uchazečů nachází na prvním místě. V souladu s články 23 a 24 zadávací dokumentace byla žalobkyně vyzvána k tomu, aby ve lhůtě deseti pracovních dnů od obdržení původního rozhodnutí předložila důkazy týkající se kritérií pro vyloučení stanovených v článku 93 finančního nařízení. Toto původní rozhodnutí uvádělo následující:
„[...] vyhrazujeme si právo odložit podpis zakázky za účelem dodatečného přezkumu, jestliže je to oprávněné na základě žádostí nebo připomínek neúspěšných uchazečů nebo na základě jiné významné informace, kterou obdržíme, o čemž v takovém případě budete informováni.
Toto oznámení o zadání zakázky nás nijak nezavazuje. Zadavatel může až do podpisu smlouvy upustit od zakázky nebo zrušit zadávací řízení, aniž by Vám vznikl nárok na jakékoli odškodnění.“
16. Téhož dne Parlament zaslal Agencja MAart, polské společnosti, která rovněž předložila nabídku v rámci dotčeného zadávacího řízení, dopis, v němž jí oznámil, že její nabídka byla přijata a že se na seznamu nejlépe umístěných uchazečů nachází na druhém místě. Tato společnost v něm byla za stejných podmínek, jako jsou podmínky v původním rozhodnutí vyzvána k tomu, aby předložila důkazy týkající se kritérií pro vyloučení.
17. Dopisem ze dne 24. listopadu 2011 společnost Agencja MAart požádala Parlament o podrobnosti týkající se hodnocení své nabídky, a následně dopisem ze dne 30. listopadu 2011 požádala o přerušení řízení a o přezkum vybraných nabídek na základě skutečností a opomenutí týkajících se její nabídky, které byly podrobně uvedeny v příloze jejího dopisu.
18. Zasedání hodnotícího výboru se konalo dne 6. prosince 2011, aby znovu přezkoumal nabídku společnosti Agencja MAart. Této společnosti bylo uděleno 3,58 dodatečných bodů za kvalitu.
19. Po tomto zasedání Parlament dne 8. prosince 2011 přijal nové rozhodnutí týkající se seznamu vybraných uchazečů pro účely zadání zakázky. Společnost Agencja MAart se nacházela na prvním místě a žalobkyně na druhém místě.
20. Dopisem ze dne 9. prosince 2011 Parlament informoval žalobkyni o tom, že její nabídka je od nynějška na seznamu nejlépe umístěných uchazečů na druhém místě v návaznosti na udělení 3,58 dodatečných bodů za kvalitu společnosti Agencja MAart (dále jen „napadené rozhodnutí“).
21. Dopisem z e dne 12. prosince 2011 žalobkyně požádala Parlament na základě finančního nařízení, aby jí poskytl informace o vlastnostech a přednostech nabídky uchazeče nacházejícího se na prvním místě. Žalobkyně Parlament rovněž požádala o to, aby jí oznámil datum, kdy se společnost Agencja MAart odvolala proti rozhodnutí, na základě něhož se nacházela na prvním místě nejlépe umístěných uchazečů, důvody, pro něž společnost Agencja MAart obdržela 3,58 dodatečných bodů za kvalitu, jakož i důvod, pro který nebyla informována o odkladu podpisu zakázky.
22. Parlament žalobkyni odpověděl dopisem ze dne 20. prosince 2011, v němž upřesnil, že hodnotící výbor udělil společnosti Agencja MAart 94,9 bodů poté, co tato společnost získala 3 dodatečné body za kvalitu za zohlednění komentářů zadavatele a 0,58 bodů za pokrytí dvou dalších jazyků, a sice češtiny a bulharštiny. K tomuto dopisu připojil hodnocení nabídky žalobkyně hodnotícím výborem s podrobnějšími údaji ohledně 75,45 přidělených bodů, jakož i komentáře hodnotícího výboru.
23. Dopisem zaslaným Parlamentu dne 22. prosince 2011 se žalobkyně u Parlamentu dožadovala informací o vlastnostech nabídky nejlépe umístěného uchazeče, jakož i jeho jména, a znovu zopakovala své žádosti obsažené v dopise ze dne 12. prosince 2011, týkající se data, kdy se společnost Agencja MAart odvolala proti rozhodnutí, na základě něhož se nacházela na prvním místě nejlépe umístěných uchazečů a důvodu, pro který nebyla informována o odkladu podpisu zakázky na překladatelské služby.
24. Ve své odpovědi zaslané žalobkyni dne 12. ledna 2012 Parlament podrobně popsal povahu a chronologický sled událostí, které vedly ke změně pořadí vybraných uchazečů, přičemž upřesnil, že k žádnému přerušení řízení nedošlo.
25. Dopisem ze dne 12. ledna 2012 žalobkyně znovu požádala Parlament, aby jí poskytl informace o vlastnostech a přednostech nabídky nejlépe umístěného uchazeče. Uvedla rovněž, že žádost společnosti Agencja MAart o přehodnocení její nabídky byla podána opožděně, a je tedy nepřípustná, takže hodnotící výbor již nebyl oprávněn přijmout rozhodnutí ze dne 6. prosince 2011.
26. Ve své odpovědi ze dne 18. ledna 2012 Parlament žalobkyni informoval o tom, že jeho původní rozhodnutí nepředstavuje rozhodnutí o zadání zakázky, jelikož toto rozhodnutí bylo přijato dne 9. prosince 2011. Lhůta čtrnácti kalendářních dnů tedy začala běžet tohoto dne. V tomto dopise Parlament žalobkyni sdělil cenu za standardní stranu nabídnutou společností Agencja MAart a připojil hodnocení nabídky posledně uvedené společnosti hodnotícím výborem. Parlament ji rovněž informoval o tom, že smlouva vstoupila v platnost dne 3. ledna 2012.
27. Dopisem ze dne 18. ledna 2012 zaslaným generálnímu ředitelství překladatelské služby Parlamentu žalobkyně poukázala na existenci nesrovnalostí v řízení o zadání zakázky na překladatelské služby týkající se polštiny a generálního ředitele požádala, aby napadené rozhodnutí zrušil a zadal jí hlavní zakázku.
Řízení a návrhová žádání účastníků řízení
28. Návrhem došlým kanceláři Tribunálu dne 6. února 2012 podala žalobkyně projednávanou žalobu.
29. Vzhledem k tomu, že se složení senátů změnilo, byla věc přidělena šestému senátu Tribunálu.
30. Na základě zprávy soudce zpravodaje Tribunál (šestý senát) rozhodl o zahájení ústní části řízení.
31. Žalobkyně navrhuje, aby Tribunál:
– zrušil napadené rozhodnutí;
– podpůrně zrušil zadávací řízení;
– uložil Parlamentu náhradu nákladů řízení.
32. Parlament navrhuje, aby Tribunál:
– zamítl žalobu jako neopodstatněnou;
– uložil žalobkyni náhradu nákladů řízení.
33. Řeči účastníků řízení a jejich odpovědi na ústní otázky položené Tribunálem byly vyslechnuty na jednání konaném dne 30. ledna 2014.
34. Na jednání byl Parlament vyzván k tomu, aby ve lhůtě tří týdnů předložil dopis, který zaslal společnosti Agencja MAart. Parlament této žádosti vyhověl dne 4. února 2014.
35. Žalobkyně podala své vyjádření k tomuto dokumentu dne 14. února 2014.
36. Ústní část řízení byla ukončena dne 24. února 2014.
Právní otázky
37. Na podporu své žaloby žalobkyně uplatňuje dva důvody, z nichž první vychází ze zneužití pravomoci, a druhý z porušení pravidel a zásad unijního práva. Nejdříve je třeba přezkoumat druhý žalobní důvod.
Argumenty účastníků řízení
38. V rámci svého druhého žalobního důvodu žalobkyně uvádí, že v okamžiku, kdy společnost Agencja MAart kontaktovala Parlament a následně požádala o přehodnocení své nabídky, došlo k prekluzi jejího nároku, jelikož měla v souladu se zadávací dokumentací lhůtu čtrnácti dnů od oznámení původního rozhodnutí k tomu, aby zadavatele požádala, aby jí poskytl informace o vlastnostech a přednostech nabídky subjektu, jemuž byla zakázka zadána. Vzhledem k tomu, že se původní rozhodnutí stalo konečným, má za to, že Parlament mohl odmítnout, aby smlouvu podepsala, pouze za podmínky, že přeruší či zruší zadávací řízení anebo od zakázky upustí.
39. Podle žalobkyně jak bod 27, tak bod 28 zadávací dokumentace zmiňují lhůtu čtrnácti dnů, takže neplatí, že se tato lhůta použije pouze v případě žádosti o odklad podané neúspěšným uchazečem. Z článku 158a prováděcích pravidel naopak vyplývá, že se tato lhůta použije ve všech případech, a to nezávisle na existenci či neexistenci rozhodnutí o odkladu podpisu zakázky, s výjimkou případů uvedených v odst. 2 tohoto ustanovení. Cílem uvedené lhůty je podle ní ukončit zadávací řízení, aby se zabránilo tomu, že se bude donekonečna prodlužovat. Za těchto podmínek žalobkyně uvádí, že Parlament nemohl žádosti o přehodnocení podané společností Agencja MAart vyhovět více než jeden měsíc po původním rozhodnutí.
40. Žalobkyně zdůrazňuje skutečnost, že Parlamentu dodala své dokumenty týkající se kritérií pro vyloučení, když uplynula lhůta čtrnácti dnů, takže Parlament nemohl změnit své původní rozhodnutí v případě, že nebyla podána žádost o odklad podpisu zakázky.
41. Parlament uvádí, že společnost Agencja MAart požádala o přehodnocení své nabídky během lhůty pro posuzování kritérií pro vyloučení. Neexistuje přitom žádná lhůta pro prekluzi nároku podat takovou žádost, přičemž taková žádost může být podána až do podpisu zakázky, jak tomu bylo v projednávané věci. Parlament rovněž uvádí, že ve lhůtě čtrnácti dnů stanovené za tímto účelem nebyla podána žádná žádost o odklad podpisu zakázky, který je ostatně pro zadavatele pouze možností.
42. Podle Parlamentu žalobkyně zaměňuje jednak lhůtu patnácti dnů stanovenou v čl. 149 odst. 3 čtvrtém pododstavci prováděcích pravidel, který se týká lhůty, v níž zadavatel musí sdělit uchazeči, který předložil vyhovující nabídku a který o to požádal, informace o vlastnostech a přednostech vybrané nabídky, a jednak lhůtu čtrnácti dnů stanovenou v čl. 158a odst. 1 třetím pododstavci prováděcích pravidel, která se týká podmínek odkladu podpisu zakázky za účelem dodatečného přezkumu. Parlament tvrdí, že se nedopustil nesprávného právního posouzení, když neshledal, že je třeba podpis zakázky odložit. I za předpokladu, že by lhůta stanovená v čl. 158a odst. 1 třetím pododstavci prováděcích pravidel byla lhůtou prekluzivní, Parlament uvádí, že společnost Agencja MAart zaslala své vyjádření před přijetím konečného rozhodnutí o zadání zakázky, které představuje napadené rozhodnutí.
43. Parlament se domnívá, že provedl objektivní přezkum předložených nabídek podle podmínek zadávacího řízení. Uvádí rovněž, že žalobkyně nepodala žádost o odklad podpisu zakázky po oznámení napadeného rozhodnutí.
Závěry Tribunálu
44. Ze zadávací dokumentace vyplývá, že je třeba rozlišit tři po sobě následující fáze zadávacího řízení: první fázi, během níž jsou uplatněna kritéria pro výběr definovaná v bodě 25, druhou fázi, během níž jsou nabídky hodnoceny podle kritérií pro zadání zakázky definovaných v bodě 26 a třetí fázi, během níž jsou uplatněna kritéria pro vyloučení definovaná v bodě 24.
45. V souladu s bodem 26.3 zadávací dokumentace hodnotící výbor vyhotoví seznam obsahující maximálně pět vybraných uchazečů a hlavní zakázku zadá uchazeči, který předložil hospodářsky nejvýhodnější nabídku.
46. Ze spisu vyplývá, že původní rozhodnutí bylo přijato podle kritérií pro zadání zakázky definovaných v bodě 26 zadávací dokumentace. Kromě toho Parlament informoval dotčené uchazeče dne 18. října 2011, že jejich nabídka byla přijata a oznámil jim jejich pořadí. Dopisy zaslané tohoto dne žalobkyni a společnosti Agencja MAart uváděly, že Parlament „oznámil všem uchazečům výsledky fáze výběru a zadání zakázky [...] a požádal vybrané uchazeče o předložení dokumentů nezbytných pro fázi vyloučení“. Bylo rovněž uvedeno, že „toto oznámení o zadání zakázky [Parlament] nijak nezavazuje“.
47. I když bylo původní rozhodnutí popsáno v bodě 24 zadávací dokumentace jako „oznámení o předběžném zadání zakázky“, ukončilo druhou fázi uvedenou v bodě 44 výše, a poskytlo tak dotčeným uchazečům možnost prokázat, že splňují kritéria pro vyloučení. Za těchto podmínek původní rozhodnutí představovalo rozhodnutí o zadání zakázky ve smyslu jednak čl. 149 odst. 3 třetího pododstavce prováděcích pravidel, jehož obsah je připomenut ve druhém pododstavci bodu 27 zadávací dokumentace, a jednak čl. 158a odst. 1 prováděcích pravidel týkajícího se lhůty, která musí uběhnout před podpisem zakázky, který ve svém odst. 1 písm. a) stanoví, že zadavatel může podepsat zakázku až po uplynutí lhůty čtrnácti kalendářních dnů, která běží ode dne následujícího po dni současného zaslání rozhodnutí o zadání zakázky a rozhodnutí o odmítnutí nabídek. Tato lhůta je zopakována rovněž v bodě 27 zadávací dokumentace.
48. Kromě toho je třeba připomenout, že v souladu s čl. 158a odst. 1 třetím pododstavcem prováděcích pravidel, který je převzat do bodu 28 zadávací dokumentace, žádosti nebo připomínky neúspěšných nebo poškozených uchazečů nebo zájemců musí být doručeny zadavateli během této lhůty čtrnácti kalendářních dní ode dne následujícího po dni současného zaslání rozhodnutí o zadání zakázky a rozhodnutí o odmítnutí nabídek, a že případně zadavatel může odložit podpis zakázky za účelem dodatečného přezkumu, jestliže je to oprávněné na základě žádostí nebo připomínek neúspěšných nebo poškozených uchazečů anebo zájemců nebo na základě jiné významné informace, kterou obdržel.
49. Vzhledem k tomu, že rozhodnutí o zadání zakázky bylo žalobkyni a společnosti Agencja MAart oznámeno dne 18. října 2011, lhůta čtrnácti dnů začala běžet dne 19. října 2011 a uplynula dne 2. listopadu 2011.
50. Společnost Agencja MAart dne 24. listopadu 2011 zaslala Parlamentu dopis za účelem získání podrobností týkajících se hodnocení své nabídky.
51. Je třeba uvést, že čl. 149 odst. 2 prováděcích pravidel nestanoví žádnou lhůtu k podání takové žádosti. Kromě toho vzhledem k tomu, že cílem této žádosti nebylo získat informace o vlastnostech a přednostech nejvýhodnější nabídky a jméno uchazeče, kterému byla zakázka zadána, se v projednávaném případě čl. 149 odst. 3 poslední pododstavec prováděcích pravidel nepoužije.
52. Na základě informací, které získala, společnost Agencja MAart následně zaslala dne 30. listopadu 2011 Parlamentu dopis, v němž požádala o přerušení řízení a o přezkum vybraných nabídek na základě skutečností a opomenutí týkajících se její nabídky, na které poukázala.
53. Taková žádost tak spadala pod ustanovení čl. 158a odst. 1 třetího pododstavce prováděcích pravidel, a měla být tedy doručena ve lhůtě čtrnácti dnů stanovené v těchto prováděcích pravidlech.
54. Tento výklad je podpořen skutečností, že finanční nařízení, prováděcí pravidla ani zadávací dokumentace nestanoví, že uchazeči mohou zaslat „žádosti, připomínky nebo informace“ zadavateli po uplynutí lhůty čtrnácti dnů stanovené v čl. 158a odst. 1 třetím pododstavci prováděcích pravidel, připomenuté v bodě 28 zadávací dokumentace.
55. V tomto ohledu je třeba připomenout, že by uskutečnění cíle zadávacího řízení bylo ohroženo, kdyby uchazeči mohli kdykoli v průběhu řízení zasílat zadavateli své žádosti, připomínky nebo informace, v důsledku čehož by zadavatel byl nucen na ně odpovídat, a pro nápravu případných nesrovnalostí případně přerušit nebo znovu zahájit celé řízení (v tomto smyslu viz a obdobně rozsudek Soudního dvora ze dne 30. září 2010, Strabag a další, C‑314/09, Sb. rozh. s. I‑8769, bod 37).
56. V projednávané věci je nesporné, že dopis společnosti Agencja MAart byl Parlamentu zaslán dne 30. listopadu 2011, to znamená několik týdnů po uplynutí lhůty stanovené v čl. 158a odst. 1 třetím pododstavci, ke kterému došlo dne 2. listopadu 2011. V okamžiku, kdy společnost Agencja MAart požádala o přerušení řízení a o přezkum vybraných nabídek, tedy již došlo k prekluzi jejího nároku.
57. Je však třeba poznamenat, že čl. 103 první a druhý pododstavec finančního nařízení stanoví následující:
„Pokud se ukáže, že v zadávacím řízení došlo k podstatným chybám, nesrovnalostem nebo podvodům, pozastaví orgány provádění dané zakázky a mohou přijmout nezbytná opatření včetně zrušení dotyčného řízení.
Pokud se po udělení zakázky ukáže, že v zadávacím řízení nebo při provádění zakázky došlo k podstatným chybám, nesrovnalostem nebo podvodům, mohou orgány v závislosti na stadiu řízení upustit od zadání zakázky nebo pozastavit její provádění, nebo je-li to vhodné, zakázku vypovědět.“
58. I když tedy lhůta stanovená v čl. 158a odst. 1 třetím pododstavci již v okamžiku, kdy společnost Agencja MAart požádala o přerušení řízení a o přezkum vybraných nabídek, uplynula, Parlament mohl, zjistil-li podstatnou chybu, přerušit zadávací řízení a případně provést nové hodnocení nabídek uchazečů.
59. V tomto ohledu je třeba připomenout, že podle judikatury v oblasti veřejných zakázek musí zadávající orgán dodržovat v každé fázi zadávacího řízení jak zásadu rovného zacházení s uchazeči, tak zásadu transparentnosti (rozsudek Soudního dvora ze dne 25. dubna 1996, Komise v. Belgie, C‑87/94, Recueil, s. I‑2043, bod 54, a rozsudek Tribunálu ze dne 17. prosince 1998, Embassy Limousines & Services v. Parlament, T‑203/96, Recueil, s. II‑4239, bod 85). Zásada transparentnosti předpokládá povinnost zadavatele zveřejnit veškeré přesné informace týkající se celého průběhu řízení. Cíli zveřejnění, které musí zadavatel dodržet v rámci povinnosti transparentnosti, je jednak zaručit, že všichni uchazeči mají stejné příležitosti, a jednak chránit legitimní očekávání vybraných uchazečů (v tomto smyslu viz rozsudek Tribunálu ze dne 28. ledna 2009, Centro Studi Manieri v. Rada, T‑125/06, Sb. rozh. s. II‑69, body 86 až 89).
60. V projednávané věci je nutno konstatovat, že Parlament probíhající řízení nepřerušil, ale omezil se na to, že svolal nové zasedání hodnotícího výboru dne 6. prosince 2011, aniž o tom informoval uchazeče, kterým bylo původní rozhodnutí oznámeno. Takový přezkum nabídky přitom vyžadoval, aby Parlament za účelem dodržení své povinnosti transparentnosti přerušil zadávací řízení a informoval o tom vybrané uchazeče, což v projednávané věci neučinil.
61. Dále pak Parlament provedl v rozporu s postupem stanoveným ve finančním nařízení a prováděcích pravidlech nové hodnocení jediné z dotčených nabídek, v daném případě nabídky společnosti Agencja MAart, a nikoli všech nabídek, které mu byly předloženy, což tak způsobilo rozdílné zacházení s nabídkou jednoho z uchazečů účastnících se zadávacího řízení v rozporu se zásadou rovného zacházení.
62. Napadené rozhodnutí je tudíž třeba zrušit, aniž by bylo nezbytné se vyjadřovat k prvnímu žalobnímu důvodu.
K nákladům řízení
63. Podle čl. 87 odst. 2 jednacího řádu Tribunálu se účastníku řízení, který neměl úspěch ve věci, uloží náhrada nákladů řízení, pokud to účastník řízení, který měl ve věci úspěch, požadoval. Vzhledem k tomu, že žalobkyně požadovala náhradu nákladů řízení a Parlament neměl ve věci úspěch, je důvodné uložit posledně uvedenému náhradu nákladů řízení.
Výrok
Z těchto důvodů
TRIBUNÁL (šestý senát)
rozhodl takto:
1) Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 9. prosince 2011, kterým se mění rozhodnutí ze dne 18. října 2011 o zařazení společnosti Euroscript – Polska Sp. z o.o., na první místo na seznamu vybraných uchazečů a o zadání hlavní zakázky této společnosti v rámci zadávacího řízení PL/2011/EU, týkajícího se poskytování překladatelských služeb do polštiny (Úř. věst. 2011/S 56-090361), se zrušuje.
2) Parlamentu se ukládá náhrada nákladů řízení.