MIŠLJENJE NEZAVISNOG ODVJETNIKA
MACIEJA SZPUNARA
od 22. lipnja 2017.(1)
Predmet C‑163/16
Christian Louboutin,
Christian Louboutin SAS
protiv
Van Haren Schoenen BV
(zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio rechtbank Den Haag (Sud u Haagu, Nizozemska))
„Zahtjev za prethodnu odluku – Žigovi – Direktiva 2008/95/EZ – Apsolutni razlozi za odbijanje ili proglašavanje žiga ništavim – Razlozi primjenjivi na znakove koji se sastoje od oblika proizvoda – Članak 3. stavak 1. točka (e) podtočka iii. – Znak koji se sastoji isključivo od oblika koji proizvodima daje bitnu vrijednost – Područje primjene – Pojam ‚oblik’ proizvoda – Znak koji se sastoji od upotrebe crvene boje na potplatu cipele s visokom potpeticom”
Uvod
1.        Ovaj prethodni postupak Sudu pruža mogućnost da pojasni područje primjene apsolutnih razloga za odbijanje ili proglašenje žiga ništavim u pogledu takozvanih „funkcionalnih” znakova iz članka 3. stavka 1. točke (e) Direktive 2008/95/EZ(2).
2.        Primjena tih razloga ograničena je na znakove koji se sastoje isključivo od „oblika proizvoda”. Stoga valja pojasniti taj pojam u odnosu na žig Beneluksa koji pripada francuskom modnom dizajneru Christianu Louboutinu, a sastoji se od upotrebe crvene boje na potplatu cipele s visokom potpeticom.
3.        Zahtjev je upućen u okviru tužbe zbog povrede između C. Louboutina i društva Christian Louboutin SAS (u daljnjem tekstu zajedno: Louboutin) s jedne strane te Van Haren Schoenen BV (u daljnjem tekstu: Van Haren) s druge strane jer je potonji poduzetnik stavljao na tržište cipele s crvenim potplatom što je negativno utjecalo na žig Louboutina.
Pravni okvir
Pravo Unije
4.        Člankom 3. Direktive 2008/95, naslovljenim „Razlozi za odbijanje ili proglašavanje žiga ništavim”, određuje se:
„1.      Neće se registrirati ili, ako su registrirani, mogu se proglasiti ništavim:
[…]
(e)      znakovi koji se sastoje isključivo od:
i.      oblika koji proizlazi iz same vrste proizvoda;
ii.      oblika proizvoda potrebnog za postizanje nekog tehničkog rezultata;
iii.      oblika koji proizvodima daje bitnu vrijednost;
[…]”
5.        Direktiva 2008/95 zamijenit će se Direktivom (EU) 2015/2436(3), za koju je krajnji rok za prenošenje predviđen do 14. siječnja 2019.. Članak 4. stavak 1. točka (e) podtočka iii. te direktive odnosi se na znakove koji se sastoje isključivo od „oblika, ili drugog obilježja [proizvoda] koji proizvodima daje bitnu vrijednost”(4).
Beneluška konvencija
6.        U Nizozemskoj je pravo o žigu uređeno Beneluškom konvencijom o intelektualnom vlasništvu (žigovi i dizajni), koju su u Haagu 25. veljače 2005. potpisale Kraljevina Belgija, Veliko Vojvodstvo Luksemburg i Kraljevina Nizozemska (u daljnjem tekstu: Beneluška konvencija).
7.        Člankom 2.1. Beneluške konvencije, naslovljenim „Znakovi od kojih se može sastojati žig Beneluksa”, među ostalim, određuje se: „Međutim, žigom se ne mogu smatrati znakovi koji se sastoje isključivo od oblika koji proizlazi iz same vrste proizvoda, koji proizvodima daje bitnu vrijednost ili koji je potreban za postizanje nekog tehničkog rezultata”.
8.        Iz odluke kojom se upućuje zahtjev za prethodnu odluku proizlazi da navedena konvencija još nije bila izmijenjena radi prenošenja Direktive 2015/2436.
Glavni postupak
9.        Christian Louboutin je stilist koji, među ostalim, dizajnira ženske cipele s visokim potpeticama. Posebnost tih cipela je da im je vanjski potplat uvijek crvene boje.
10.      Louboutin je 28. prosinca 2009. podnio prijavu za registraciju žiga, na temelju koje je 6. siječnja 2010. za proizvode iz razreda 25, odnosno „cipele (osim ortopedskih cipela)”, registriran žig Beneluksa br. 0874489 (u daljnjem tekstu: sporni žig). Registracija je 10. travnja 2013. prilagođena tako da su proizvodi na koje se odnosi ograničeni na „cipele s visokim potpeticama (osim ortopedskih cipela)”.
11.      Taj je žig opisan na način da se sastoji „od upotrebe crvene boje (Pantone 18 1663TP) na potplatu cipele kao što je prikazana (obris cipele nije sastavni dio žiga, ali služi kako bi se istaknuo položaj žiga)”. Prikazan je u daljnjem tekstu:
12.      Van Haren se u Nizozemskoj bavi maloprodajom cipela. Tijekom 2012., Van Haren prodavao je ženske cipele s visokim potpeticama i potplatom crvene boje.
13.      Louboutin je podnio zahtjev rechtbank Den Haag (Sud u Haagu, Nizozemska) za utvrđenje povrede koju je počinio Van Haren, koji je taj sud prihvatio.
14.      Protiv te presude donesene zbog ogluhe, Van Haren je uložio prigovor na temelju članka 2.1. stavka 2. Beneluške konvencije, pozivajući se na ništavost spornog žiga.
15.      U odluci kojom se upućuje zahtjev za prethodnu odluku, Rechtbank Den Haag (Sud u Haagu) pojašnjava da se obrana društva Van Haren temelji na tvrdnji da je sporni žig zapravo dvodimenzionalni žig, odnosno u ovom slučaju crvena boja, koja kad se upotrijebi na potplatu cipele odgovara obliku navedenih cipela te im daje bitnu vrijednost.
16.      Sud koji je uputio zahtjev smatra da predmetni žig nije samo dvodimenzionalni žig jer je neodvojivo povezan s potplatom cipele. Navodi da, iako je utvrđeno da sporni žig odgovara elementu proizvoda, ipak nije očito da se pojam „oblik” u smislu članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive 2008/95 ograničuje samo na trodimenzionalna obilježja proizvoda, kao što su obrisi, dimenzije i obujam proizvoda, isključujući boje.
17.      U tom pogledu, prema mišljenju tog suda, ako bi se smatralo da pojam „oblika” ne obuhvaća boje proizvoda, razlozi za odbijanje iz članka 3. stavka 1. točke (e) bili bi neprimjenjivi, tako da bi jedna osoba mogla zauvijek dobiti zaštitu žiga koji se sastoji od boje koja proizlazi iz funkcionalnosti proizvoda, na primjer reflektirajuće zaštitne odjeće ili pak boca obloženih izolacijskim folijama.
Prethodna pitanja i postupak pred Sudom
18.      U tim je uvjetima Rechtbank Den Haag (Sud u Haagu) odlučio prekinuti postupak i postaviti Sudu sljedeće prethodno pitanje:
„Ograničava li se pojam „oblik” u smislu članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive [2008/95] na trodimenzionalna obilježja proizvoda kao što su njegovi obrisi, dimenzije i obujam (izraženi u tri dimenzije) ili su tom odredbom obuhvaćena i druga obilježja proizvoda koja nisu trodimenzionalna kao što je njegova boja?”
19.      Odluku kojom se upućuje zahtjev za prethodnu odluku tajništvo Suda zaprimilo je 21. ožujka 2016. Pisana očitovanja podnijele su stranke u glavnom postupku, njemačka, mađarska, portugalska i finska vlada te Europska komisija. Stranke u glavnom postupku, njemačka vlada i Komisija sudjelovale su na raspravi održanoj 6. travnja 2017.
Analiza
Uvodne napomene
20.      Sustav zaštite žigova predstavlja, s jedne strane, nužni dio sustava tržišnog natjecanja, koji se nastoji uspostaviti i održati pravom Unije. S druge strane, registrirani žig svojemu nositelju za određene proizvode i usluge daje isključivo pravo kojim mu se omogućava monopolizacija znaka registriranog kao žig bez vremenskog ograničenja(5).
21.      Iako ta dva razmatranja općenito nisu proturječna, isto ne vrijedi u slučaju znakova koji se stapaju s izgledom proizvoda. Naime, registracijom takvog znaka kao žiga može se ograničiti mogućnost uvođenja konkurentskih proizvoda na tržište(6).
22.      Na toj se pretpostavci temelji poseban propis naveden u članku 3. stavku 1. točki (e) Direktive 2008/95, primjenjiv na znakove koji se sastoje od oblika proizvoda.
23.      Napominjem da se ta razmatranja također primjenjuju mutatis mutandis na druge znakove kojipredstavljaju izgled proizvoda za koje je podnesena prijava za registraciju.
24.      Stoga je Sud istaknuo da se za znakove koji se sastoje od boja kao takvih u načelu mogu istaknuti jednaki prigovori u pogledu opasnosti od monopolizacije funkcionalnih značajki proizvoda. U tom pogledu, potreba za posebnim pristupom priznata je u presudi Libertel(7).
25.      Te dvije vrste znakova, odnosno, s jedne strane, oni koji se sastoje od oblika proizvoda i, s druge strane, oni koji se sastoje od boje kao takve, obuhvaćene su posebnim postupcima u sustavu Direktive 2008/95, kako je tumači Sud. Za odgovor na pitanje koje je postavio sud koji je uputio zahtjev potrebno je stoga prethodno kvalificirati sporni žig s obzirom na te dvije vrste.
26.      Općenitije, u ovom se predmetu dokazuje da se razmatranja koja se odnose na opasnost od monopolizacije bitnih obilježja predmetnog proizvoda mogu primijeniti na druge vrste žigova kao što su, na primjer, pozicijski žigovi(8) ili žigovi sa znakom kretanja(9) kao i, potencijalno, zvučni, mirisni ili okusni žigovi, koji se također mogu stopiti s izgledom predmetnog proizvoda. Neovisno o kvalifikaciji takvih žigova, važno je da se prilikom njihova ispitivanja radi registracije može uzeti u obzir interes da se određeni znakovi zadrže u javnoj domeni.
27.      U tom pogledu, Sud može primijeniti različite pristupe u tumačenju. S jedne strane, članak 3. stavak 1. točka (e) Direktive 2008/95 može se šire tumačiti, kao što predlažem kasnije u ovom mišljenju. S druge strane, Sud može dopustiti mogućnost uzimanja u obzir interesa da se određeni žigovi zadrže u javnoj domeni, u okviru ispitivanja razlikovnog karaktera znaka u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) te direktive, za sve znakove koji se stapaju s izgledom predmetnog proizvoda, pa čak i za druge vrste znakova čija je dostupnost ograničena(10).
Kvalifikacija spornog žiga
28.      Smatram da je polazište za analizu zahtjeva za prethodnu odluku kvalifikacija spornog žiga s obzirom na, s jedne strane, vrstu znakova iz članka 3. stavka 1. točke (e) Direktive 2008/95 te, s druge strane, vrstu iz presude Libertel(11).
29.      Sud koji je uputio zahtjev utvrđuje da se sporni žig, koji se sastoji od crvene boje potplata cipele, stapa s izgledom predmetnog proizvoda, ali oklijeva kvalificirati taj izgled kao dio „oblika” proizvoda.
30.      Stajališta stranaka u glavnom postupku i četiri država članica koje su intervenirale u predmetu podijeljena su u tom pogledu. Louboutin između ostalog tvrdi da pojmom znaka koji se sastoji „isključivo” od oblika proizvoda nisu obuhvaćeni pozicijski žigovi, kao što je njegov žig s crvenim potplatom, koji se ne sastoje od određenog modela proizvoda, već mogu biti postavljeni na različite modele proizvoda. Suprotno tome, Van Haren tvrdi da se boja može smatrati sastavnim dijelom oblika proizvoda, kao u slučaju spornog žiga. Komisija napominje da nije isključeno da znak koji se sastoji od oblika proizvoda može sadržavati i boju, ali da se u predmetnim okolnostima boja kao takva smatra neovisnim čimbenikom u odnosu na proizvod te stoga neovisnim o obliku proizvoda. Prema tome, navodi da se njezina očitovanja odnose na boju kao takvu.
31.      U tom pogledu, napominjem da kvalifikacija spornog žiga čini ocjenu činjenica, koju je u ovom slučaju dužan provesti sud koji je uputio zahtjev. To razmatranje ne znači da Sud ne smije dati smjernice koje bi mogle pomoći tom sudu u njegovoj ocjeni.
32.      Iako je više stranaka predmetni žig opisalo kao „pozicijski žig”, napominjem da na temelju Direktive 2008/95 i sudske prakse Suda nema pravnih posljedica za takvu kvalifikaciju. Osim toga, kvalifikacija „pozicijskog žiga” sama po sebi ne znači da se ne može smatrati da se isti žig sastoji od oblika proizvoda, s obzirom na to da su potonjom vrstom također obuhvaćeni znakovi koji predstavljaju dio ili element predmetnog proizvoda.
33.      Stoga je, prema mojem mišljenju, na sudu koji je uputio zahtjev da utvrdi radi li se u ovom slučaju o žigu koji se sastoji od boje kao takve ili o žigu koji se sastoji od oblika proizvoda, ali kojim se također traži zaštita boje.
34.      U svrhu tog ispitivanja, sud koji je uputio zahtjev treba provesti sveobuhvatnu ocjenu, uzimajući u obzir grafički prikaz i moguće opise dostavljene prilikom podnošenja prijave za registraciju, kao i eventualno druge elemente korisne za utvrđivanje bitnih obilježja spornog žiga(12).
35.      Najprije, činjenica da je sporni žig registriran kao figurativni žig ne sprječava da ga se kvalificira kao „žig koji se sastoji od oblika proizvoda”(13).
36.      Suprotno tome, valja ispitati traži li se predmetnim žigom zaštita određene boje kao takve bez ikakvog prostornog ograničenja(14) ili se, naprotiv, ta zaštita traži zajedno s drugim obilježjima povezanim s oblikom proizvoda.
37.      U tom pogledu, ako je boja upotrijebljena na točno određenom dijelu proizvoda, ne čini mi se da je isključeno smatrati da je žig prostorno ograničen i da se boja stapa s točno određenim elementom proizvoda.
38.      Činjenica da nositelj žiga ne traži zaštitu obrisa proizvoda, već si ostavlja slobodu da mijenja obrise s obzirom na model, nije nužno odlučujuća. Moguće je, među ostalim, da obrisi u svakom slučaju ne čine bitno obilježje znaka. Zapravo valja utvrditi temelji li se razlikovni karakter znaka na zahtijevanoj boji kao takvoj ili pak na točnom položaju te boje u odnosu na druge elemente oblika proizvoda.
39.      Iako je konačna primjena tih razmatranja na sudu koji je uputio zahtjev, napominjem da više činjeničnih elemenata koji proizlaze iz odluke kojom se upućuje zahtjev za prethodnu odluku ide u prilog zaključku prema kojem je, u svrhu analize eventualnih funkcionalnih značajki, predmetni žig obuhvaćen pojmom „žiga koji se sastoji od oblika proizvoda” i kojim se traži zaštita određene boje povezane s tim oblikom.
40.      Naime, iako je cilj spornog žiga zaštita određene boje, ta se zaštita ne traži u apstraktnom smislu, već za upotrebu te boje na potplatu cipele s visokom potpeticom, kao što je prikazana. Žig se ne odnosi na oblik cipele kao takav, međutim, čini se da su određena obilježja tog oblika, odnosno ona s pomoću kojih se može prepoznati da se radi o ženskoj cipeli s visokom petom, dio žiga. Iz prikaza žiga proizlazi da je boja upotrijebljena na cjelokupnom potplatu, kakvi god bili njegovi točni obrisi. Čini se da su obrisi potplata u svakom slučaju zanemarivi element žiga, čiji se razlikovni karakter temelji na neuobičajenom položaju obojenog elementa kao i eventualno na kromatskom kontrastu različitih dijelova cipele.
41.      Zaključno, smatram da je pri ispitivanju bitnih obilježja spornog žiga potrebno uzeti u obzir boju kao i ostala obilježja predmetnog proizvoda. Taj žig stoga valja izjednačiti sa žigom koji se sastoji od oblika proizvoda i kojim se traži zaštita boje povezane s tim oblikom, a ne sa žigom koji se sastoji od boje kao takve.
42.      Ipak, kako bih dao cjelovit odgovor na prethodno pitanje, ispitat ću dvije mogućnosti.
Primjenjivost članka 3. stavka 1. točke (e) Direktive 2008/95 na žigove koji se sastoje od boje kao takve
43.      Sud je u svojoj sudskoj praksi koja proizlazi iz presude Libertel(15) uzeo u obzir posebnost žigova koji se sastoje od boje.
44.      Prema toj sudskoj praksi, osim u iznimnim okolnostima, osobito na vrlo specifičnim tržištima, boje kao takve nemaju razlikovni karakter ab initio, ali mogu ga dobiti kroz upotrebu u odnosu na proizvode ili usluge za koje se traži zaštita(16).
45.      Osim toga, u okviru analize razlikovnog karaktera znaka koji se sastoji od boje kao takve, valja ocijeniti je li njegova registracija protivna općem interesu da se ne ograniči neopravdano dostupnost boja drugim subjektima koji nude proizvode i usluge iste vrste(17).
46.      Iz te sudske prakse proizlazi da, s jedne strane, znakovi koji se sastoje od boje kao takve nisu obuhvaćeni člankom 3. stavkom 1. točkom (e) Direktive 2008/95 te stoga mogu steći razlikovni karakter time kako ih se upotrebljava, ali da se, s druge strane, kada se radi o znakovima koji se stapaju s izgledom proizvoda, njihova registracija mora ocijeniti uzimajući u obzir ista razmatranja kao ona na kojima se temelji navedeni članak 3. stavak 1. točka (e)(18).
47.      Stoga se uvođenjem tog uvjeta za žigove koji se sastoje od boje kao takve u presudi Libertel(19) u biti uzeo u obzir isti cilj kao što je onaj na kojem se temelji članak 3. stavak 1. točka (e) Direktive 2008/95.
48.      To ne mijenja činjenicu da, ako bi se sporni žig kvalificirao kao „žig koji se sastoji od boje kao takve”, valjalo bi utvrditi da nije obuhvaćen područjem primjene članka 3. stavka 1. točke (e) Direktive 2008/95.
Primjenjivost članka 3. stavka 1. točke (e) Direktive 2008/95 na znakove koji se sastoje od oblika proizvoda i određene boje
49.      Potom valja ispitati primjenjuje li s članak 3. stavak 1. točka (e) Direktive 2008/95 na znakove koji se sastoje od oblika proizvoda i kojima se traži zaštita boje povezane s tim oblikom.
50.      Mišljenje stranaka u glavnom postupku o tom je pitanju podijeljeno(20), kao i mišljenje četiriju država članica intervenijenata(21). Čini se da Komisija polazi od pretpostavke da se u ovom slučaju boja treba smatrati neovisnim obilježjem u odnosu na oblik proizvoda.
51.      Sud koji je uputio zahtjev navodi da se odgovor ne može utvrditi iz teksta te odredbe, ali da je isključivanje iz njezina područja primjene trodimenzionalnih znakova koji se sastoje od boje u suprotnosti s njezinim ciljem jer određeni znakovi mogu sadržavati funkcionalne značajke istodobno povezane s oblikom i bojom, kao što je znak kojim se prikazuje zaštitni prsluk, vatrogasni aparat ili termoreflektirajući proizvod. Stoga pita valja li prilikom analize te vrste znakova s gledišta zabrane funkcionalnih znakova, uzeti u obzir i boju.
52.      Napominjem da se u odgovoru na to pitanje treba uzeti u obzir sustav i struktura članka 3. stavka 1. točke (e) Direktive 2008/95.
53.      Prema ustaljenoj sudskoj praksi, cilj te odredbe sastoji se u sprečavanju da zaštita prava o žigu dâ njegovom nositelju monopol na tehnička rješenja ili funkcionalne značajke proizvoda koje bi korisnik mogao tražiti u proizvodima konkurenata(22). Tom se odredbom omogućava da se u javnoj domeni zadrže bitna obilježja predmetnog proizvoda koja se odražavaju u njegovom obliku.
54.      Smatram da se prisutnost boje upotrijebljene na elementu površine proizvoda može smatrati obilježjem koje se odražava u obliku proizvoda. Osim toga, kao što pokazuju primjeri koje je naveo sud koji je uputio zahtjev, boja može činiti bitnu funkcionalnu značajku određenog proizvoda, tako da monopolizacija boje u odnosu na element oblika proizvoda sprječava konkurente da slobodno nude proizvode koji imaju istu funkcionalnost.
55.      Stoga, ako se znakovi koji se istodobno sastoje od oblika i boje proizvoda ne mogu ispitati sa stajališta njihove funkcionalnosti, opći interes na kojem se temelji članak 3. stavak 1. točka (e) Direktive 2008/95 ne može se u potpunosti osigurati.
56.      Naime, u presudi Libertel(23) omogućava se uzimanje u obzir tog općeg interesa samo u pogledu znakova koji se sastoje od boje kao takve(24), a ne u pogledu znakova u kojima se boja spaja s obilježjima oblika.
57.      U okviru žigova koji se sastoje samo od boje, koje je Sud razmatrao u navedenoj presudi, boja čini obilježje neovisno o obliku proizvoda. Isto ne vrijedi u slučaju znakova na kojima je boja upotrijebljena na određenom dijelu proizvoda. U okviru analize takvih znakova, funkcionalnost boje može proizlaziti iz njezinog položaja na proizvodu, tako da se dva obilježja, oblik i boja, trebaju moći ispitati zajedno.
58.      Stoga, prema mojem mišljenju, za znakove na kojima je boja sastavni dio oblika proizvoda treba provesti analizu funkcionalnosti na temelju članka 3. stavka 1. točke (e) Direktive 2008/95.
59.      Nadalje, to je tumačenje u skladu s načelom prema kojem se ocjena znaka treba temeljiti na njegovom ukupnom dojmu, s obzirom na to da žig treba razmatrati kao cjelinu. Naime, prema ustaljenoj sudskoj praksi, pravilna primjena članka 3. stavka 1. točke (e) Direktive 2008/95 nalaže da se sva bitna obilježja predmetnog znaka pravilno utvrde na temelju ukupnog dojma koji stvara taj znak(25).
60.      U tom pogledu valja uzeti u obzir činjenicu da, prema ustaljenoj sudskoj praksi, registracija znaka koji, unatoč tome što se sastoji od oblika proizvoda, sadržava drugi važan nefunkcionalni element, nije protivna razlozima za odbijanje iz članka 3. stavka 1. točke (e) Direktive 2008/95(26). Stoga, prema mojem mišljenju, pitanje čini li boja funkcionalni element u slučaju žiga koji se sastoji od oblika i boje, valja ispitati u okviru sveobuhvatne ocjene znaka s gledišta članka 3. stavka 1. točke (e) Direktive 2008/95. Osim toga, iz te sudske prakse a contrario proizlazi da se predmetna odredba primjenjuje na oblik proizvoda koji sadržava drugi element, kada je taj element funkcionalan.
61.      Naposljetku, s obzirom na kontekst, čini mi se da taj pristup potkrjepljuju uvjeti donošenja Direktive 2015/2436, u kojoj se u članku 4. stavku 1. točki (e) poziva na „oblik[…], ili drugo[…] obilježj[e], proizvoda”.
62.      Tim se pozivanjem na „drugo obilježje proizvoda” uzima u obzir činjenica da se Direktivom 2015/2436, time što se prihvatio prikaz žiga u bilo kojem prikladnom obliku putem opće dostupne tehnologije(27), omogućava registracija novih vrsta žigova u pogledu kojih se također mogu postaviti pitanja o njihovoj funkcionalnosti, kao što su zvučni žigovi te potencijalno mirisni ili okusni.
63.      Međutim, u pogledu znakova koji se sastoje od oblika i boje proizvoda, koji se mogu registrirati na temelju starog i novog sustava, dodano pozivanje na „drugo obilježje proizvoda” podložno je dvama tumačenjima: može se shvatiti kao izmjena pravnog sustava primjenjivog na te znakove ili samo kao dodavanje pojašnjenja.
64.      Ako valja smatrati da takvi znakovi nisu obuhvaćeni člankom 3. stavkom 1. točkom (e) Direktive 2008/95, već da su obuhvaćeni analognim odredbama nove Direktive 2015/2436, za takvo je tumačenje potrebno donošenje prijelaznih odredbi kako bi se zaštitila legitimna očekivanja nositelja žigova registriranih u okviru postojećeg zakonodavstva(28). Međutim, činjenica da zakonodavac nije smatrao potrebnim predvidjeti takve prijelazne odredbe može upućivati na to da je smatrao da je pravni sustav za te znakove jednak u okviru dviju kasnijih direktiva.
65.      S obzirom na sva ta razmatranja, smatram da se stoga članak 3. stavak 1. točku (e) Direktive 2008/95 može primijeniti na znakove koji se sastoje od oblika proizvoda za koji se traži zaštita određene boje.
66.      Ako sud koji je uputio zahtjev smatra, kao što sam naveo u ovom mišljenju(29), da predmetni žig treba izjednačiti s takvim znakovima, u kojima se spajaju boja i oblik, na taj se žig može odnositi zabrana iz članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive 2008/95.
Tumačenje pojma „oblika koji proizvodima daje bitnu vrijednost”
67.      Podredno, s obzirom na to da se taj vid ne navodi izričito u zahtjevu za prethodnu odluku, podsjećam na uvjete primjene apsolutnog razloga iz članka 3. stavka 1. točke (e) podtočke iii. Direktive 2008/95 u pogledu „oblika koji proizvodima daje bitnu vrijednost”.
68.      Sud je već pojasnio da se ta odredba ne ograničuje na oblik proizvoda koji imaju isključivo umjetničku ili ukrasnu vrijednost, već se primjenjuje i na znakove koji se odnose na proizvode koji, osim njihove estetske funkcije, također ispunjavaju druge bitne funkcije(30).
69.      Primjena predmetnog razloga temelji se na objektivnoj analizi, koja ima za svrhu dokazati da estetska obilježja predmetnog oblika imaju toliko važan utjecaj na privlačnost proizvoda da bi davanje tog prava jednom poduzetniku narušilo uvjete tržišnog natjecanja na predmetnom tržištu. Način na koji potrošač doživljava predmetni oblik nije odlučujući kriterij za tu analizu, koja može uključivati niz činjeničnih elemenata(31).
70.      Osim toga, ta se analiza odnosi isključivo na intrinzičnu vrijednost oblika te pritom ne treba uzimati u obzir privlačnost proizvoda koja proizlazi iz ugleda tog žiga ili njegova nositelja(32).
71.      Valja podsjetiti da se predmetnom odredbom nastoji spriječiti monopolizaciju vanjskih obilježja proizvoda, koja su bitna za njegov uspjeh na tržištu te tako izbjeći da zaštita žiga služi ostvarenju nepoštene prednosti, odnosno prednosti koja ne proizlazi iz tržišnog natjecanja koje se temelji na cijeni i kvaliteti(33).
72.      Suprotno tome, primjena te odredbe nije opravdana kada navedena prednost ne proizlazi iz intrinzičnih obilježja oblika, već iz ugleda žiga ili njegova nositelja. Naime, mogućnost stjecanja takvog ugleda predstavlja važan vid tržišnog natjecanja čijem održavanju pridonosi sustav žigova.
Zaključak
73.      S obzirom na prethodna razmatranja, predlažem Sudu da na prethodno pitanje koje je uputio rechtbank Den Haag (Sud u Haagu, Nizozemska) odgovori kako slijedi:
Članak 3. stavak 1. točku (e) podtočku iii. Direktive 2008/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2008. o usklađivanju zakonodavstava država članica o žigovima treba tumačiti na način da ga se može primijeniti na znak koji se sastoji od oblika proizvoda i kojim se traži zaštita određene boje. Pojam oblika koji proizvodu „daje bitnu vrijednost” u smislu te odredbe odnosi se isključivo na intrinzičnu vrijednost oblika te se njime ne dopušta uzimanje u obzir ugleda žiga ili njegova nositelja.
1      Izvorni jezik: francuski
2      Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2008. o usklađivanju zakonodavstava država članica o žigovima (SL 2008., L 299, str. 25.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 17., svezak 2., str. 149.).
3 Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2015. o usklađivaju zakonodavstava država članica o žigovima (SL 2015., L 336, str. 1.)
4      Istovjetna odredba navedena je u članku 7. stavku 1. točki (e) Uredbe Vijeća (EZ) br. 207/2009 od 26. veljače 2009. o žigu Zajednice (SL 2009., L 78, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 17., svezak 1., str. 226.), kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 2015/2424 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2015. (SL 2015., L 341, str. 21.).
5      Vidjeti presudu od 6. svibnja 2003., Libertel (C‑104/01, EU:C:2003:244, t. 48. i 49.).
6      Vidjeti moje mišljenje u predmetu Hauck (C‑205/13, EU:C:2014:322, t. 31. do 33.).
7      Vidjeti presudu od 6. svibnja 2003., Libertel (C‑104/01, EU:C:2003:244, t. 60. do 65.).
8      Tipičan primjer su ukrasni šavovi na stražnjem džepu traper‑hlača. Vidjeti dokument SCT 16/2 sa 16. sjednice Stalnog odbora za pravo o žigu, industrijskom dizajnu i oznaci zemljopisnog podrijetla Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo u pogledu novih vrsta žigova (dostupno na internetskoj adresi http://www.wipo.int/policy/fr/sct/).
9      Vidjeti, među ostalim, odluku prvog žalbenog vijeća Ureda Europske unije za intelektualno vlasništvo (EUIPO) od 23. rujna 2003. (R 772/2001‑1) u pogledu registracije žiga Europske unije koji se sastoji od znaka kretanja vrata automobila.
10      Vidjeti prijedlog takvog pristupa u pravnoj teoriji, Kur, A., Senftleben, M., European Trade Mark Law, Oxford 2017., str. 115. i Tischner, A., Kumulatywna ochrona wzornictwa przemysłowego w prawie własności intelektualnej (Kumulativna zaštita dizajna u pravu intelektualnog vlasništva), Varšava, 2015, str. 346.
11 Vidjeti presudu od 6. svibnja 2003., Libertel (C 104/01, EU:C:2003:244).
12      Vidjeti u tom smislu presude od 6. ožujka 2014., Pi‑Design i dr./Yoshida Metal Industry (C‑337/12 P do C‑340/12 P, neobjavljena, EU:C:2014:129, t. 54.) i od 10. studenoga 2016., Simba Toys/OHIM (C‑30/15 P, ECLI:EU:C:2016:849, t. 49.).
13      Tim su pojmom obuhvaćeni znakovi koji se sastoje od trodimenzionalnih ili dvodimenzionalnih oblika, kao i figurativni znakovi kojima se prikazuje oblik proizvoda; vidjeti presudu od 18. lipnja 2002., Philips (C‑299/99, EU:C:2002:377, t. 76.).
14      Vidjeti presudu od 6. svibnja 2003., Libertel (C‑104/01, EU:C:2003:244, t. 68.).
15 Vidjeti presudu od 6. svibnja 2003., Libertel (C 104/01, EU:C:2003:244).
16      Vidjeti u tom smislu presude od 6. svibnja 2003., Libertel (C‑104/01, EU:C:2003:244, t. 66. i 67.); od 24. lipnja 2004., Heidelberger Bauchemie (C‑49/02, EU:C:2004:384, t. 39.) i od 21. listopada 2004., KWS Saat/OHIM (C‑447/02 P, EU:C:2004:649, t. 79.).
17      Vidjeti presudu od 6. svibnja 2003., Libertel (C‑104/01, EU:C:2003:244, t. 55.).
18      Vidjeti u tom smislu presudu od 6. svibnja 2003., Libertel (C‑104/01, EU:C:2003:244, t. 53. i 54.).
19 Vidjeti presudu od 6. svibnja 2003., Libertel (C 104/01, EU:C:2003:244).
20      Louboutin smatra da se predmetna odredba ne primjenuje na pozicijske žigove. Van Haren navodi da se ona na njih primjenjuje, s obzirom na to da se radi o žigu koji se istodobno sastoji od boje i oblika.
21      Njemačka i finska vlada smatraju da se za znak kojim se traži zaštita boje ili prostornog položaja boje ne može smatrati da se sastoji „isključivo” od oblika, kako se zahtijeva u članku 3. stavku 1. točki (e) Direktive 2008/95 jer se taj znak ne sastoji od trodimenzionalnih obilježja oblika. Suprotno tome, mađarska i portugalska vlada smatraju da je predmetni žig bliži trodimenzionalnom žigu koji se sastoji od boje te da na tu vrstu žigova treba primijeniti članak 3. stavak 1. točku (e) Direktive 2008/95.
22      Presuda od 18. rujna 2014., Hauck (C‑205/13, EU:C:2014:2233, t. 18. i 20.)
23 Vidjeti presudu od 6. svibnja 2003., Libertel (C 104/01, EU:C:2003:244).
24      Vidjeti točku 24. ovog mišljenja.
25      Vidjeti presude od 14. rujna 2010., Lego Juris/OHIM (C‑48/09 P, EU:C:2010:516, t. 68. do 70.) i od 18. rujna 2014., Hauck (C‑205/13, EU:C:2014:2233, t. 21.)
26      Vidjeti presude od 14. rujna 2010., Lego Juris/OHIM (C‑48/09 P, EU:C:2010:516, t. 52. i 72. i navedena sudska praksa).
27      Vidjeti članak 3. i uvodnu izjavu 13. Direktive 2015/2436.
28 Problem povezan s tim nepostojanjem prijelaznih odredbi primijećen je u doktrini, uz navođenje da bi poništenje žiga zbog promjene zakonodavstva moglo biti jednako eksproprijaciji. Vidjeti Kur, A., Senftleben, M., European Trade Mark Law, Oxford 2017, str. 161.
29      Vidjeti točku 41. ovog mišljenja.
30      Presuda od 18. rujna 2014., Hauck (C‑205/13, EU:C:2014:2233, t. 31. i 32.)
31      Među ostalim narav predmetne kategorije proizvoda, umjetničku vrijednost predmetnog oblika, posebnost tog oblika u odnosu na druge oblike koji su općenito prisutni na predmetnom tržištu, znatnu razliku u cijeni u odnosu na proizvode sličnih obilježja koje proizvode konkurenti ili razvoj promocijske strategije proizvođača prvenstveno isticanjem estetskih obilježja predmetnog proizvoda. Vidjeti presudu od 18. rujna 2014., Hauck (C‑205/13, EU:C:2014:2233, t. 34. i 35.).
32      Vidjeti Botis, D., Maniatis, S., von Mühlendahl, A., Wiseman, I., Trade Mark Law in Europe (3. izdanje), Oxford, Oxford University Press, 2016., str. 239. Vidjeti također u tom smislu presudu Benetton Group (C‑371/06, EU:C:2007:542, t. 25. do 27.).
33      Vidjeti moje mišljenje u predmetu Hauck (C‑205/13, EU:C:2014:322, t. 79. i 80.).