62003CJ0404_HU
Felek
Az ítélet indoklása
Rendelkező rész
Felek
A C‑404/03. sz. ügyben,
az EK 234. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában,
amelyet a tribunal de grande instance du Mans (Franciaország) a Bírósághoz 2003. szeptember 29-én érkezett 2003. szeptember 8-i határozatával terjesztett elő az előtte
Olivier Dupuy
és
Hervé Rouvre
ellen folytatott büntetőeljárásban,
A BÍRÓSÁG (ötödik tanács),
tagjai: C. Gulmann, az ötödik tanács elnöke, S. von Bahr és R. Silva de Lapuerta (előadó) bírák,
főtanácsnok: F. G. Jacobs,
hivatalvezető: R. Grass,
figyelembe véve a következők által előterjesztett írásbeli észrevételeket:
– a francia kormány képviseletében G. de Bergues és D. Petrausch, meghatalmazotti minőségben,
– az Európai Közösségek Bizottsága képviseletében F. Simonetti és U. Wölker, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
Az ítélet indoklása
1. A tribunal de grande instance du Mans 2003. szeptember 8-i ítéletével, amely szeptember 29-én érkezett a Bírósághoz, az EK 234. cikk alapján előzetes döntéshozatal céljából az 1994. december 20-i 94/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 365., 1. o. magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 13. kötet, 340. o.) módosított, az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/769/EGK tanácsi irányelv (HL L 262., magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 3. kötet, 317. o. 201. o., a továbbiakban: a 76/769 irányelv) I. melléklete 31. pontjának e) alpontja értelmezésére vonatkozó kérdést terjesztett a Bíróság elé.
2. A kérdés egy az egyes magas ólomtartalmú termékek forgalomba hozatala miatt Dupuy és Rouvre urakkal szemben folyó büntetőeljárás során merült fel.
Jogi háttér
A közösségi szabályozás
3. A 76/769 irányelv első preambulumbekezdése szerint „minden olyan szabályozásnak, amely a veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalára vonatkozik, a lakosság védelmét kell szolgálnia és különösen azoknak a személyeknek a védelmét, akik ilyen anyagokat és készítményeket használnak”.
4. Az irányelv 1. cikkének (1) és (3) bekezdései a következőképpen rendelkeznek:
„(1) Az egyéb vonatkozó közösségi rendelkezés sérelme nélkül, ez az irányelv a mellékletben felsorolt veszélyes anyagok és készítmények a Közösség tagállamaiban való forgalomba hozatalának és alkalmazásának korlátozására vonatkozik.
[…]
(3) Ezen irányelv értelmében:
a) anyag: kémiai elemek és azok vegyületei, ahogy azok természetes állapotban előfordulnak, vagy ahogy azokat az ipar előállítja;
b) készítmény: két vagy több anyagból álló keverékek vagy oldatok.”
5. A 76/769/EGK irányelv I. mellékletének (a 94/60/EK irányelv által beiktatott) 31. pontja az ezen anyagok forgalomba hozatalára vonatkozó korlátozások feltételeit a következőképpen tartalmazza:
Anyagok, anyagok csoportjainak vagy készítmények megnevezése:
31. A 67/548/EGK irányelv I. mellékletében feltüntetett, reprodukcióra káros 1. kategóriába vagy reprodukcióra káros 2. kategóriába sorolt és az R60: „A fogamzóképességet vagy nemzőképességet (fertilitást) károsíthatja” és/vagy az R61: „A születendő gyermekre ártalmas lehet” kockázatra utaló mondattal címkézett, és a következőkben felsorolt anyagok:
Reprodukciót károsító 1. kategória
Ld. függelék 5. listája
Reprodukciót károsító 2. kategória
Ld. függelék 6. listája
A korlátozás feltételei:
– A lakosság számára forgalomba kerülő, eladásra szánt anyagokban és készítményekben nem használható a következő egyedi koncentrációban vagy annál magasabb értékben:
– a 67/548/EGK irányelv I. mellékletében megállapított koncentráció, vagy
– a 88/379/EGK irányelv I. melléklete VI. táblázatának 6. pontjában megállapított koncentráció, akkor, ha a 67/548/EGK irányelv I. mellékletében nem szerepel koncentráció-határérték.
[…]
Ettől eltérve ez a rendelkezés nem érvényes:
[…]
e) a 88/379/EGK irányelvben szereplő művészfestékeknél.
6. A 76/769 irányelv I. mellékletének a műszaki fejlődéshez történő harmadik hozzáigazításáról szóló, 1997. február 26-i 97/10/EK bizottsági irányelv (HL L 68., 24. o.) elfogadása után a 76/769 irányelv I. melléklete 31. pontjának e) alpontja d) alpontra változott, de tartalma változatlan maradt.
7. A tagállamoknak a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről szóló, 1988. június 7-i 88/379/EGK tanácsi irányelvet (HL L 187., 14. o.) az 1999. május 31-i 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 200., 1. o.) hatályon kívül helyezte, és a helyébe lépett.
8. Ez utóbbi irányelv 2. cikke több fogalmat is meghatároz, így az (1) bekezdésben az „anyag” és a „készítmény” fogalmát, a (2) bekezdésben pedig a „veszélyes” fogalmát. Nem ad azonban meghatározást a „művészfesték” fogalmára.
A nemzeti szabályozás
9. A veszélyes anyagok felhasználására vonatkozó rendelkezéseket a veszélyes anyagokat tartalmazó egyes termékek forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásáról szóló, 1997. augusztus 7-i együttes rendelet (JORF 1996. augusztus 17., 12218. o.) tartalmazza. E rendeletnek a veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásáról szóló, 1998. október 13-i együttes rendelettel (JORF 1998. november 6., 16772. o.) módosított 1. cikke a következőképpen rendelkezik:
„A rákkeltőnek, mutagénnek vagy reprodukciót károsítónak besorolt anyagokra és készítményekre vonatkozó különös rendelkezések
a) Hatály:
Az alább meghatározott anyagok és készítmények lakosság számára történő forgalomba hozatala és importja tilos:
– a jelen rendelet I. mellékletének 1. vagy 2. kategóriája szerint rákkeltőnek besorolt anyagok;
– a jelen rendelet II. mellékletének 1. vagy 2. kategóriája szerint mutagénnek besorolt anyagok;
– a jelen rendelet III. mellékletének 1. vagy 2. kategóriája szerint reprodukciót károsítónak besorolt anyagok;
– azok a készítmények, amelyek a fentiekben megjelölt egy vagy több rákkeltő, mutagén, illetve reprodukciót károsító anyagot tartalmaznak – az […] 1994. április 20-i rendelet által meghatározott koncentrációs határérték hiányában – akár az […] 1994. április 20-i rendelet I. mellékletében, akár az […] 1990. február 21-i rendelet VI. táblázatában meghatározott egyedi koncentrációnak megfelelő vagy azt meghaladó mértékben.
A lakosság számára történő forgalomba hozatal és import tilalma nem terjed ki a szakmai felhasználásra szánt termékekre.
[…]
A veszélyes anyagok és készítmények címkézésére vonatkozó egyéb rendelkezések sérelme nélkül, az ilyen anyagok és készítmények csomagolásán olvashatóan és letörölhetetlenül fel kell tüntetni:
»Kizárólag szakmai felhasználó részére.«
b) Eltérés:
A lakosság számára történő forgalomba hozatal és import tilalma nem terjed ki a végső felhasználónak szánt, végső állapotban lévő következő termékekre:
[…]
5° a művészfestékekre.”
Az alapügy és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
10. O. Dupuy és H. Rouvre, az alapügy vádlottjai, a Le Mans-i (Franciaország) székhelyű Colart International társaság (a továbbiakban: Colart) tisztviselője, illetve igazgatási és pénzügyi igazgatója volt.
11. A Directions départementales de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes du Nord, de l'Oise et de la Sarthe (Nord-Oise-Sarthe megyei versenyügyi, fogyasztóvédelmi és pénzügyi visszaélések elleni hatóság, a továbbiakban: DDCCRF) tisztviselői 1999. november 23-án, 2000. március 3-án, 29-én, és 30-án, valamint 2000. április 19-én lefolytatott vizsgálatuk alapján megállapították, hogy a Colart úgy gyártott és hozott forgalomba a lakosság számára három terméket, a „Siccatif de Courtrai blanc”-t, a „ Siccatif de Courtrai brun”-t és az „Huile Noire”-t, hogy ezek ólmot tartalmaztak, ami a reprodukcióra káros készítmény kategóriába történő besorolásukat indokolta.
12. A DDCCRF véleménye szerint a három terméket semmilyen körülmények között nem szabad a lakosság számára eladni, és a forgalmazást a szakemberek körére kell korlátozni.
13. Az alapügyben a vádlottaknak nem csak azt róják fel, hogy a lakosság számára forgalomba hozták az említett termékeket, hanem azt is, hogy egyes ügyfeleiket megtévesztették azt állítva, hogy a termékek eladása csak önkiszolgáló boltokban tilos, miközben azok forgalomba hozatala esett tilalom alá.
14. Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kiderül, hogy az alapügy vádlottjai nem vitatják a kérdéses készítmények ólomtartalmát, illetve azok besorolását a reprodukcióra káros készítmények kategóriájába, de álláspontjuk szerint a vád szerinti bűncselekmények nem valósultak meg, mert ha e termékek önkiszolgáló boltokban történő eladása tilos is, az 1997. augusztus 7-i rendelet 1. cikke eltérést biztosít a művészfestékek tekintetében, amelyek az egészségügyi törvény által megállapított egyes korlátozásokkal eladhatók a lakosság számára.
15. Hozzáteszik, hogy az 1997. augusztus 7-i rendelet által megállapított eltérés a vonatkozó európai irányelveket, így a 76/769 irányelv I. mellékletét ülteti át a belső jogba.
16. Álláspontjuk szerint a vitatott szikkatív termékeket a 76/769 irányelvben a „művészfestékek” számára meghatározott eltérés alá tartozóknak kell tekinteni. Azzal érvelnek, hogy e termékeket szükségképpen bele kell keverni a festékekbe, amikor a festő felhasználja őket, és ettől fogva azok alkotóelemeknek és nem külön kezelendő „adalék” anyagokoknak tekintendők.
17. Az ügyészség nem vitatja ugyan, hogy az eljárás tárgyát képező termékeket a használatuk során bele kell keverni a festékekbe, de azon az állásponton van, hogy az alkalmazandó jogszabályt megszorítóan kell értelmezni, és hogy a szikkatívok nem festékek, hanem adalék anyagok.
18. A tribunal de grande instance du Mans úgy döntött, hogy az eljárást felfüggeszti és a következő előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdéssel fordul a Bírósághoz:
„Megtiltják-e a veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának korlátozására vonatkozó közösségi jogi rendelkezések, így különösen a 76/769 és a 94/60 […] irányelv rendelkezései a reprodukcióra káros besorolású ólomvegyületeket tartalmazó szikkatív termékek lakosság számára történő forgalomba hozatalát, vagy pedig megengedik a »művészfestékekre « vonatkozó eltérés alkalmazását ezekre a termékekre?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
19. A kérdést feltevő bíróság lényegében azt kívánja megtudni, hogy a reprodukcióra káros besorolású ólomvegyületeket tartalmazó szikkatív termékek a 76/769 irányelv és ebből következően a reprodukcióra káros termékek lakosság számára történő forgalomba hozatalára vonatkozó tilalom alóli eltérés hatálya alá tartozó „művészfestéknek” minősülhetnek-e.
A Bírósághoz benyújtott észrevételek
20. A Bizottság szerint a „művészfesték” fogalma, amelyre a eltérés vonatkozik, a művészek által használt olyan készítményekre terjed ki, amelyeket a festékek lényegi ismérve, azaz színező hatásuk jellemez. Ezekhez a készítményekhez aztán a művész még hozzáadhat mást is, mindaddig, amíg ez nem érinti a festék lényegi jellemzőjét. A Bizottság álláspontja tehát az, hogy a 76/769 irányelv I. mellékletének 31. pontja szerinti „művészfesték” az olyan készítményeket jelenti, amelyekben van pigmentáló összetevő, ami a festékek lényegi jellemzője.
21. A Bizottság szerint a szikkatívok a festékhártya oxigénfelvételét megindító, gyorsító vagy kiváltó, illetve a száradást gátló körülményeket kiiktató, hozzáadott fémvegyületeket tartalmazó készítmények. A szikkatívokat elsősorban olajfestékekben használják, amelyek lerövidítik az olajfesték száradási idejét, felgyorsítva az olaj oxidációjának folyamatát. A szikkatív megválasztása és az igénybe vett koncentráció a festékréteg megfelelő tartósságának fontos elemei.
22. A Bizottság véleménye szerint a szikkatívok nem kölcsönöznek színező hatást a festéknek, és nem is használják őket rendszeresen a művészi festészetben. Ennek ellenére nélkülözhetetlenek lehetnek egyes festékek, így különösen a nagyon lassan száradó festékek használata során.
23. Figyelemmel ezekre az észrevételekre és összhangban az eltérések megszorító értelmezésének elvével a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szikkatívok adalék anyagok, és nem tekinthetők „művészfestékeknek”, így nem vonatkozik rájuk a eltérés, és azok a szakemberek számára vannak fenntartva.
24. A francia kormány szerint a „művészfestékekre” a 76/769 irányelv alapján vonatkozó eltérés kivételt képez, és mint a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint minden eltérést, azt megszorítóan kell értelmezni. A közegészség-védelmi cél, amit a 76/769 irányelv is követ, szintén ezt az értelmezést támasztja alá. Így az irányelv további rendelkezésének hiányában az eltérés csak a művészfestékekre alkalmazható, és nem terjeszthető ki az ilyen festékek használatát lehetővé tévő termékekre.
A Bíróság válasza
25. A 76/769 irányelv I. mellékletének 31. pontjából kiderül, hogy „a 67/548 irányelv I. mellékletében feltüntetett, reprodukcióra káros 1. kategóriába vagy reprodukcióra káros 2. kategóriába sorolt anyagok” nem használhatók a lakosság számára forgalomba hozott anyagokban és készítményekben, ha koncentrációjuk egy bizonyos szintet meghalad.
26. A 31. pontból az is kiderül, hogy ez a tilalom kivételesen nem alkalmazandó a 88/379 irányelvben szereplő művészfestékekre.
27. Eközben sem ez utóbbi irányelv, sem pedig a helyébe lépett 1999/45 irányelv nem határozza meg a „művészfesték” fogalmát.
28. Mindenekelőtt tehát azt a lényegi ismérvet kell meghatározni, ami egy anyagot vagy készítményt festékké tesz. Ahogy a Bizottság teljes joggal megállapította, a „művészfesték” fogalmát úgy kell értelmezni, hogy az olyan művészek által használt készítményekre vonatkozik, amelyeket a festékek lényegi sajátossága, a színező hatás jellemez.
29. Eszerint a szikkatív termékek, amelyek nem tartalmaznak pigmentáló összetevőt, sem pedig színező hatásuk nincs, és amelyek egyetlen funkciója az olaj oxidációja folyamatának felgyorsítása, nem tekinthetők a 76/769 irányelv I. mellékletének 31. pontja szerinti „művészfestéknek”. A mellékletben meghatározott eltérés csak a festékek lényegi jellemzőjét jelentő pigmentáló összetevőt tartalmazó készítményekre vonatkozik.
30. Ezenkívül célszerű hangsúlyozni, hogy ez az eltérés kivétel a „reprodukcióra káros 1. kategóriába vagy a reprodukcióra káros 2. kategóriába” sorolt termékek lakosság számára történő forgalomba hozatalára vonatkozó általános tilalom alól.
31. A Bíróság ítélkezési gyakorlatából márpedig az következik, hogy tekintettel a 76/769 irányelv által követett közegészség-védelmi célra, a „reprodukcióra káros 1. kategóriába vagy a reprodukcióra káros 2. kategóriába” sorolt termékek vonatkozásában kimondott irányelvi tilalmat tágan, míg az ott a „művészfestékekre” meghatározott eltérést megszorítóan kell értelmezni (lásd ebben az értelemben a C‑286/02. sz. Bellio F.lli ügyben 2004. április 1-jén hozott ítélet, az EBHT-ban még nem tették közzé, 46. pontját).
32. A szikkatívok külön meghatározásának elmaradásával a 76/769 irányelv I. mellékletének 31. pontja szerinti eltérések keretei között, és az irányelv további pontosítást adó rendelkezéseinek hiányában, az eltérés csak a „művészfesték” fogalmának megfelelő termékekre alkalmazható, és nem terjeszthető ki a színező hatás nélküli termékekre vagy az olyan termékekre, amelyek célja egyszerűen az, hogy lehetővé tegyék a művészfesték felhasználását.
33. Az eltérés hatóköre megszorító értelmezését a 76/769 irányelvnek az első preambulumbekezdésben megjelölt alapvető célja is alátámasztja. Minthogy e cél a lakosság védelme, így különösen azoknak a személyeknek a védelme, akik a veszélyes anyagokat és készítményeket használják, az irányelv alkalmazásának vezérfonalaként szolgáló általános elv minden olyan termék tilalma, ami az egészségre káros hatással lehet, és ez alól az elv alól csak az irányelvben kifejezetten meghatározott eltérések tehetők.
34. A feltett kérdésre tehát azt kell válaszolni, hogy a veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának korlátozására vonatkozó közösségi jogi rendelkezések, így különösen a 76/769 irányelv rendelkezései megtiltják a reprodukcióra káros besorolású ólomvegyületeket tartalmazó szikkatív termékek forgalomba hozatalát a lakosság számára.
A költségekről
35. A Bíróságnál észrevételt előterjesztő francia kormány és Bizottság részéről felmerült költségek nem téríthetők meg. Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a nemzeti bíróság előtt folyamatban levő eljárás egy szakaszát képezi, ez utóbbi bíróság dönt a költségekről.
Rendelkező rész
A fenti indokok alapján,
A BÍRÓSÁG (ötödik tanács)
a tribunal de grande instance du Mans 2003. szeptember 6-i ítéletével hozzá intézett kérdésére válaszolva a következőképpen határozott:
A veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának korlátozására vonatkozó közösségi jogi rendelkezések, így különösen az 1994. december 20-i 94/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvével módosított, az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/769/EGK tanácsi irányelv rendelkezései megtiltják a reprodukcióra káros besorolású ólomvegyületeket tartalmazó szikkatív termékek forgalomba hozatalát a lakosság számára.