62022TJ0625_RES
Byla T-625/22
Austrijos Respublika
prieš
Europos Komisiją
2025 m. rugsėjo 10 d. Bendrojo Teismo (didžioji kolegija) sprendimas
„Aplinka – Deleguotasis reglamentas (ES) 2022/1214 – Taksonomija – Ekonominė veikla, susijusi su iškastinėmis dujomis ir branduoline energija – Priskyrimas prie tvarios ekonominės veiklos – Investicijos – Prisidėjimas prie perėjimo prie neutralaus anglies dioksido poveikio ekonomikos, siekiant Paryžiaus susitarime nustatyto 1,5 °C tikslo – Nulinio grynojo išmetamų teršalų kiekio tikslas iki 2050 m. – Svarus prisidėjimas prie klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos – Reglamento (ES) 2020/852 10 ir 11 straipsniai – Sąvoka „mažo anglies dioksido kiekio veikla“ – Reikšminga žala aplinkos tikslams – Rizika, kylanti dėl sunkių reaktoriaus avarijų – Rizika, kylanti dėl labai radioaktyvių atliekų – Rizika, kylanti dėl sausros ir su klimatu susijusių pavojų – Atsargumo principas – Techninės analizės kriterijai – Išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimas – SESV 290 straipsnis – Pagal teisėkūros procedūrą priimto akto „esminių nuostatų“ sąvoka – Mokslo įrodymai – Komisijos diskrecija – Akivaizdi vertinimo klaida“
Europos Sąjungos institucijos – Įgaliojimų įgyvendinimas – Komisijai suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus – Apimtis – Sudėtingi vertinimai – Plati diskrecija – Reglamentas dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo – Aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijų nustatymas – Komisijos priimtas deleguotasis reglamentas, kuriuo nustatomi techninės analizės kriterijai – Teisminė kontrolė – Ribos – Akivaizdi vertinimo klaida – Įrodinėjimo pareiga
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas 2020/852; Komisijos reglamentas 2022/1214)
(žr. 32–37, 179, 204, 214, 225, 230, 276, 338, 383, 440, 469, 516, 536, 538, 567, 578, 590, 604 punktus)
Teisės aktų derinimas – Sistema tvariam investavimui palengvinti – Aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijų nustatymas – Komisijos priimtas deleguotasis reglamentas, kuriuo nustatomi techninės analizės kriterijai, taikomi veiklai, susijusiai su iškastinėmis dujomis ir branduoline energija, ir iš dalies keičiamas esamas deleguotasis reglamentas – Poveikio vertinimas ir konsultacijos su visuomene dėl šių veiklos rūšių priimant esamą deleguotąjį reglamentą – Komisijos pareigos atlikti papildomą poveikio vertinimą ir rengti papildomas konsultacijas su visuomene nebuvimas
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas 2020/852; Komisijos reglamentai 2021/2139 ir 2022/1214)
(žr. 72–74, 79–83, 92 punktus)
Europos Sąjungos institucijos – Įgaliojimų įgyvendinimas – Komisijai suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus – Pareiga nekeisti esminių pagrindinio teisės akto nuostatų – Pagrindinis reglamentas, kuriame nustatyti aplinkos tvarumo kriterijai – Deleguotasis reglamentas, kuriame nustatyti techninės analizės kriterijai, taikomi visų rūšių veiklai, atitinkančiai tvarumo kriterijus – Leistinumas
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 2020/852 3 straipsnis; Komisijos reglamentas 2022/1214)
(žr. 100–126 punktus)
Teisės aktų derinimas – Sistema tvariam investavimui palengvinti – Aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijų nustatymas – Komisijos priimtas deleguotasis reglamentas, kuriuo nustatomi techninės analizės kriterijai, taikomi veiklai, susijusiai su iškastinėmis dujomis ir branduoline energija – Šios veiklos priskyrimas prie pereinamosios veiklos, siekiant užtikrinti energijos tiekimo saugumą – Leistinumas
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 2020/852 10 straipsnio 2 dalis)
(žr. 160, 164–170, 594–596 punktus)
Europos Sąjungos teisė – Aiškinimas – Metodai – Aiškinimas atsižvelgiant į Sąjungos sudarytus tarptautinius susitarimus – Reglamento 2020/852 aiškinimas atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimą
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 2020/852 10 straipsnio 2 dalis)
(žr. 188–195 punktus)
Institucijų aktai – Motyvavimas – Pareiga – Apimtis – Pareigos motyvuoti vertinimas atsižvelgiant į bylos aplinkybes – Būtinybė nurodyti visas svarbias faktines ir teisines aplinkybes – Nebuvimas
(SESV 296 straipsnis)
(žr. 216–218, 241, 325, 365 punktus)
Teisės aktų derinimas – Sistema tvariam investavimui palengvinti – Aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijų nustatymas – Komisijos priimtas deleguotasis reglamentas, kuriuo nustatomi techninės analizės kriterijai, taikomi veiklai, susijusiai su branduoline energija – Išankstinis pavojaus žmonių sveikatai ir aplinkai vertinimas – Atsargumo principo taikymas – Apimtis – Rizikos ir pavojaus sąvokos – Rizikos lygio, laikytino nepriimtinu visuomenei, nustatymas – Atitinkamu teisės aktu paskirtos Sąjungos institucijos kompetencija – Pareiga užtikrinti aukštą visuomenės sveikatos, saugumo ir aplinkos apsaugos lygį – Teisminė kontrolė – Ribos – Akivaizdi vertinimo klaida
(SESV 11 straipsnis, 168 straipsnio 1 dalis, 169 straipsnio 1 ir 2 dalys ir 191 straipsnio 1 ir 2 dalys; Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 2020/852 3 straipsnio b punktas, 9 ir 17 straipsniai)
(žr. 247–257, 262, 274, 297, 298, 307–309, 315–324, 326, 334, 345, 357, 360 ir 373 punktus)
Teisės aktų derinimas – Sistema tvariam investavimui palengvinti – Aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijų nustatymas – Komisijos priimtas deleguotasis reglamentas, kuriuo nustatomi techninės analizės kriterijai, taikomi veiklai, susijusiai su iškastinėmis dujomis ir branduoline energija – Pareiga atsižvelgti į prekių ar paslaugų gyvavimo ciklą – Apimtis – Atsižvelgimas į prieš tai ir po to vykdomos ekonominės veiklos gyvavimo ciklą – Neįtraukimas
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 2020/852 17 straipsnio 2 dalis ir 19 straipsnio 1 dalies g punktas)
(žr. 429–438, 574–576 punktus)
Teisės aktų derinimas – Sistema tvariam investavimui palengvinti – Aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijų nustatymas – Komisijos priimtas deleguotasis reglamentas, kuriuo nustatomi techninės analizės kriterijai, taikomi veiklai, susijusiai su iškastinėmis dujomis ir branduoline energija – Kai kurių teisinių sąvokų ir sąlygų, kurių reikia paisyti, neapibrėžtumas – Leistinumas – Teisinio saugumo principo pažeidimas – Sąlygos – Dviprasmiški techninės analizės kriterijai, keliantys abejonių dėl jų apimties ar prasmės
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 2020/852 19 straipsnio 1 dalies k punktas)
(žr. 484–486 ir 676 punktus)
Teisės aktų derinimas – Sistema tvariam investavimui palengvinti – Aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijų nustatymas – Komisijos priimtas deleguotasis reglamentas, kuriuo nustatomi techninės analizės kriterijai, taikomi veiklai, susijusiai su iškastinėmis dujomis – Leistinumas – Sąlyga – Alternatyvių mažo anglies dioksido pėdsako šaltinių, galinčių užtikrinti tiekimo saugumą, nebuvimas
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 2020/852 10 straipsnio 2 dalis)
(žr. 507–517 punktus)
Teisės aktų derinimas – Sistema tvariam investavimui palengvinti – Aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos kriterijų nustatymas – Komisijos priimtas deleguotasis reglamentas, kuriuo nustatomi techninės analizės kriterijai, taikomi veiklai, susijusiai su iškastinėmis dujomis – Laipsniškas metodas – Leistinumas
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 2020/852 10 straipsnio 2 dalis)
(žr. 535, 538–540 punktus)
Teismo procesas – Ieškinio reikalavimai – Patikslinimas vykstant procesui – Aktas, kuriuo vykstant procesui iš dalies pakeičiamas ginčijamas aktas – Pradinių reikalavimų ir pagrindų tikslinimas – Leistinumas – Sąlygos
(Bendrojo Teismo procedūros reglamento 86 straipsnis)
(žr. 689–694 punktus)
Santrauka
Bendrasis Teismas atmetė Austrijos Respublikos ieškinį dėl Europos Komisijos deleguotojo reglamento 2022/1214 (
1
), kuriuo papildomas Reglamentas 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo (
2
) (toliau – Taksonomijos reglamentas), panaikinimo. Jis pirmą kartą turėjo progą pareikšti nuomonę dėl Taksonomijos reglamente nustatytų kriterijų taikymo ekonominei veiklai, susijusiai su iškastinėmis dujomis ir branduoline energija.
Taksonomijos reglamentu Sąjungos lygmeniu suderinami kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla laikoma tvaria aplinkos atžvilgiu, atsižvelgiant į įvairius aplinkos tikslus, pavyzdžiui, klimato kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie jos (
3
).
Šiomis aplinkybėmis 2021 m. birželio 4 d. Komisija priėmė Deleguotąjį reglamentą (ES) 2021/2139 (
4
), kuriuo Taksonomijos reglamentas papildytas techninės analizės kriterijais, pagal kuriuos nustatoma, kokiomis sąlygomis ekonominė veikla laikoma svariai prisidedančia prie klimato kaitos švelninimo arba prisitaikymo prie jos ir ar ta ekonominė veikla nedaro reikšmingos žalos kitiems aplinkos tikslams.
2022 m. kovo mėn. Komisija priėmė ginčijamą reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas 2021/2139, nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos tam tikrą branduolinės energijos ir iškastinių dujų sektorių veiklą būtų galima priskirti prie veiklos, laikomos svariai prisidedančia prie klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos.
Austrijos Respublika Bendrajame Teisme pareiškė ieškinį dėl ginčijamo reglamento panaikinimo; ji manė, kad juo pažeidžiamos kai kurios Taksonomijos reglamento nuostatos.
Bendrojo Teismo vertinimas
Pirmiausia Bendrasis Teismas priminė, kad įgyvendindama jai patikėtą kompetenciją, susijusią su deleguotaisiais įgaliojimais, kaip jie suprantami pagal SESV 290 straipsnį, Komisija turi plačią diskreciją, kai, be kita ko, turi atlikti sudėtingus vertinimus. Vykdydamas akto, priimto naudojantis tokia diskrecija, pagrįstumo teisminę kontrolę, Sąjungos teismas turi ne pakeisti Komisijos vertinimą savuoju, o patikrinti, ar toks sprendimas nėra grindžiamas iš esmės netiksliais faktais ir ar jame nepadaryta jokios akivaizdžios vertinimo klaidos arba nepiktnaudžiauta įgaliojimais.
Sąjungos teismas turi patikrinti ne tik pateiktų įrodymų faktinį teisingumą, patikimumą ir nuoseklumą, bet ir tai, ar šie įrodymai apima visus esminius duomenis, į kuriuos reikia atsižvelgti vertinant sudėtingą situaciją, ir ar jie gali pagrįsti jais remiantis padarytas išvadas. Iš tiesų, kai institucija turi plačią diskreciją, procedūrinių garantijų, tarp kurių yra jos pareiga rūpestingai ir nešališkai išnagrinėti visas reikšmingas nagrinėjamos situacijos aplinkybes, užtikrinimas ypač svarbus.
Vis dėlto, kiek tai susiję su teisės klausimais, Bendrasis Teismas vykdo išsamią kontrolę. Jis yra kompetentingas aiškinti teisės nuostatas remdamasis objektyviais kriterijais ir patikrinti, ar įvykdytos tokios nuostatos taikymo sąlygos.
Be to, siekiant konstatuoti, kad vertindama sudėtingas faktines aplinkybes institucija padarė akivaizdžią klaidą, kuria galima pateisinti šio akto panaikinimą, ieškovo pateiktų įrodymų turi pakakti tam, kad šiame akte esantis faktinių aplinkybių vertinimas pasirodytų neįtikinamas.
Atsižvelgdamas būtent į šiuos samprotavimus Bendrasis Teismas, pirma, atmetė ieškinio pagrindus, grindžiamus, be kita ko, Taksonomijos reglamente numatytų procedūrinių nuostatų pažeidimu priimant ginčijamą reglamentą.
Šiuo klausimu jis pažymėjo, kad ginčijamas reglamentas yra Deleguotojo reglamento 2021/2139 tęsinys. Konkrečiai kalbant, per jo priėmimo procedūrą Techninė ekspertų grupė tvarių finansų klausimais (toliau – TEG) atsižvelgė į ekonominę veiklą, susijusią su branduoline energija, ir rekomendavo atlikti kitus tyrimus, kurie buvo atlikti vėliau.
Vadinasi, priimdama ginčijamą reglamentą Komisija galėjo pagrįstai remtis ekspertizėmis, atliktomis rengiantis priimti Deleguotąjį reglamentą 2021/2139. Abiem deleguotaisiais reglamentais papildomas Taksonomijos reglamentas, o jų priėmimo procedūros papildo viena kitą, kiek tai susiję su ekonominės veiklos, susijusios su branduoline energija, analize. Taigi Komisija neprivalėjo atlikti specialaus papildomo poveikio vertinimo ir rengti papildomų konsultacijų su visuomene.
Tas pats pasakytina apie su iškastinėmis dujomis susijusios veiklos išmetamųjų teršalų ribines vertes, nes ekspertizės ir konsultacijos su visuomene šiame sektoriuje jau buvo atliktos siekiant priimti Deleguotąjį reglamentą 2021/2139.
Antra, Bendrasis Teismas atmetė ieškinio pagrindą, grindžiamą SESV 290 straipsnio pažeidimu, nes veiklos, susijusios su branduoline energija, kvalifikavimas kaip tvarios veiklos yra esminė Taksonomijos reglamento nuostata, kuri negalėjo būti įtvirtinta deleguotajame akte, nes branduolinės energijos įtraukimas į šį reglamentą yra politinis ir kontraversiškas sprendimas.
Šiuo klausimu Bendrasis Teismas konstatavo, kad, atsižvelgiant į Taksonomijos reglamento tikslą ir turinį, jo esminės nuostatos yra, be kita ko, aplinkos tikslų, tvarumo aplinkos atžvilgiu kriterijų ir techninės analizės kriterijams taikomų reikalavimų nustatymas. Taigi pačios ekonominės veiklos ir techninės analizės kriterijų nustatymas kiekvienai ekonominei veiklai, įgyvendinant tvarumo kriterijus, išskyrus iškastinį kurą, kuris aiškiai neįtrauktas į šį reglamentą, nėra esminės šio reglamento nuostatos.
Be to, pasirinkęs palikti Komisijai galimybę nustatyti techninės analizės kriterijus visų rūšių veiklai, atitinkančiai tvarumo kriterijus, Sąjungos teisės aktų leidėjas jai taip pat leidžia pritaikyti techninės analizės kriterijus atsižvelgiant į technologijų raidą. Taip pat teisės aktų leidėjas negali būti įpareigotas išvardyti visų esamų ar numatomų technologijų, nes dėl to teisės aktai būtų nepritaikyti ateičiai ir taptų technologiškai nebeaktualūs, kadangi juose nebūtų galima atsižvelgti į neišvengiamas ir pageidaujamas technologines inovacijas.
Aplinkybė, kad su branduoline energija susijusios ekonominės veiklos įtraukimas yra politinis aspektas, dėl kurio nesutaria valstybės narės, negali paneigti šios išvados, nes Sąjungos teisės aktų leidėjas, kitaip nei elektros energijos gamybos iš kietojo iškastinio kuro atveju, nepasirinko neįtraukti šios veiklos. Bet kuriuo atveju ši aplinkybė neturi reikšmės atsižvelgiant į SESV 290 straipsnį, pagal kurį pagal teisėkūros procedūrą priimamuose aktuose įtvirtinamos tik esminės tam tikros srities nuostatos, o ne jos politinės ir prieštaringos nuostatos.
Trečia, Bendrasis Teismas atmetė ieškinio pagrindą, susijusį su Taksonomijos reglamento 10 straipsnio 2 dalies pažeidimu, kiek, viena vertus, ši nuostata netaikoma mažo anglies dioksido kiekio ekonominei veiklai, kaip antai susijusiai su branduoline energija, ir, kita vertus, neįvykdytos šios nuostatos taikymo sąlygos.
Šioje nuostatoje įtvirtintos sąlygos, kurioms esant ekonominė veikla, neturinti technologiškai ir ekonomiškai pagrįstos mažo anglies dioksido kiekio alternatyvos, laikoma „pereinamąja veikla, t. y. svariai prisidedančia prie klimato kaitos švelninimo, kai ja remiamas perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos laikantis trajektorijos, kuria siekiama apriboti temperatūros padidėjimą, kad jis neviršytų 1,5 °C, palyginti su ikipramoniniu lygiu.
Šiuo aspektu Bendrasis Teismas priminė, kad aiškinant Sąjungos teisės nuostatą būtina atsižvelgti ne tik į jos formuluotę, bet ir į kontekstą bei aktu, kuriame ji įtvirtinta, siekiamus tikslus.
Taigi iš Taksonomijos reglamento 10 straipsnio 2 dalies pažodinio, teleologinio ir sisteminio aiškinimo matyti, kad pereinamoji veikla gali apimti veiklą, kuri nėra mažo anglies dioksido kiekio veikla ir kuri neturi technologiškai ir ekonomiškai pagrįstos mažo anglies dioksido kiekio alternatyvos, taip pat a fortiori mažo anglies dioksido kiekio veiklą, kuri neatitinka šio straipsnio 1 dalies taikymo sąlygų (
5
), jeigu tenkinamos konkrečios minėto straipsnio 2 dalyje nurodytos sąlygos.
Be to, ginčijamame reglamente nustačiusi, kad „nepakanka“ mažo anglies dioksido kiekio alternatyvų branduolinei energijai, „kad būtų galima nuolat ir patikimai patenkinti energijos paklausą“, Komisija neišplėtė Taksonomijos reglamento 10 straipsnio 2 dalies taikymo srities.
Bendrasis Teismas priminė, kad, pirma, priemonės, kurių Komisija imasi kuriant vidaus rinką ar jai veikiant, kaip antai ginčijamas reglamentas, turi atitikti energetinio solidarumo principą, įtvirtintą SESV 194 straipsnio 1 dalyje, ir užtikrinti, be kita ko, energijos tiekimo saugumą Sąjungoje.
Antra, Taksonomijos reglamentu siekiama skatinti perėjimą prie saugios, neutralios klimatui, atsparios klimato kaitai, efektyviau išteklius naudojančios ir žiedinės ekonomikos. Šiam tikslui būtų pakenkta, jei naudojant energijos šaltinius, laikomus svariai prisidedančiais prie klimato kaitos švelninimo, nepavyktų užtikrinti pakankamo energijos tiekimo paklausai patenkinti.
Trečia, Taksonomijos reglamento 10 straipsnio 2 dalyje kalbama apie „technologiškai ir ekonomiškai pagrįstos“ mažo anglies dioksido kiekio alternatyvos nebuvimą. Taigi Sąjungos teisės aktų leidėjas pabrėžė šių alternatyvų įgyvendinamumą ir prieinamumą, o tai yra tiekimo saugumo reikalavimo ir Sąjungos energijos poreikių tenkinimo pagrindas. Taigi ši nuostata turi būti aiškinama kaip susijusi su pereinamąja veikla, neturinčia realių ir įgyvendinamų alternatyvų, kurios padėtų Sąjungai toliau tenkinti savo energijos poreikius.
Dėl argumentų, grindžiamų tuo, kad su branduoline energija susijusi ekonominė veikla neatitinka Taksonomijos reglamento 10 straipsnio 2 dalyje numatytų sąlygų, Bendrasis Teismas priminė, kad aiškinant sutartį reikia atsižvelgti, be kita ko, į visus vėlesnius šalių sudarytus susitarimus dėl sutarties ar jos nuostatų aiškinimo ir į vėlesnę šios sutarties taikymo praktiką, kuria išreiškiamas šalių susitarimas dėl sutarties aiškinimo (
6
).
Nagrinėjamu atveju iš Paryžiaus susitarimo matyti, kad siekdamos sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (toliau – ŠESD) kiekį šio susitarimo šalys įsipareigojo prisidėti prie pasaulinių pastangų, visų pirma spartindamos netaršių ir mažataršių technologijų, kaip antai branduolinės energijos, diegimą.
Taigi Taksonomijos reglamento 10 straipsnio 2 dalies aiškinimas, atitinkantis minėtą susitarimą, patvirtina, kad su branduoline energija susijusi ekonominė veikla gali būti laikoma pereinamąja veikla, kaip tai suprantama pagal šią nuostatą.
Be to, iš minėtos nuostatos, kurios teisėtumas neginčijamas, matyti, kad šie klimato tikslai pasiekiami, kai nagrinėjama ekonominė veikla skatina perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, be kita ko, nebeišmetant ŠESD. Nagrinėjamu atveju Komisija, remdamasi per šio reglamento priėmimo procedūrą gautomis nuomonėmis, nurodė, kad su branduoline energija susijusi ekonominė veikla yra mažo anglies dioksido kiekio veikla, kad gaminant branduolinę energiją išmetamas ŠESD kiekis beveik lygus nuliui ir kad esama išsamių ir aiškių įrodymų, jog branduolinė energija gali labai prisidėti prie klimato kaitos švelninimo tikslų įgyvendinimo.
Ketvirta, įtraukusi su branduoline energija susijusią ekonominę veiklą kaip pereinamąją veiklą ir nustačiusi šios veiklos techninės analizės kriterijus Komisija nepažeidė nei atsargumo principo, nei Taksonomijos reglamento 19 straipsnio 1 dalies f ir g punktų, nei RŽNP kriterijaus, t. y. kriterijus, pagal kurį atitinkama ekonominė veikla neturi daryti reikšmingos žalos vienam iš šio reglamento 17 straipsnyje numatytų aplinkos tikslų.
Pirmiausia Bendrasis Teismas priminė, kad taikant atsargumo principą reikia atlikti mokslinį rizikos įvertinimą, nustatyti priimtinu laikomą rizikos lygį ir prireikus imtis tinkamų apsaugos priemonių.
Nagrinėjamu atveju Bendrasis Teismas visų pirma atmetė Austrijos Respublikos argumentus, kad tikrinant, ar laikomasi atsargumo principo, didelės žalos mokslo įrodymų nebuvimo kriterijus nėra reikšmingas, nes svarbi tik galimybė pašalinti bet kokias pagrįstas abejones dėl tokios žalos. Iš tiesų pagal atsargumo principą nereikalaujama, kad būtų pašalintos bet kokios pagrįstos mokslo abejonės dėl žalos aplinkai buvimo, nes tai reikštų nulinės rizikos Komisijai nustatymą, o tai prieštarautų jurisprudencijai. Taigi kriterijus, kad nėra mokslo įrodymų dėl didelės žalos, atitinka Taksonomijos reglamento 19 straipsnio 1 dalies f punktą, kuriame tik reikalaujama, kad Komisija remtųsi įtikinamais mokslo įrodymais.
Dėl argumento, kad Komisija neatsižvelgė į pasekmes, kurių sunkios reaktoriaus avarijos gali turėti Taksonomijos reglamente nustatytiems aplinkos apsaugos tikslams, Bendrasis Teismas pažymėjo, kad RŽNP kriterijaus laikymasis turi būti tikrinamas ne in abstracto, o veikiau atsižvelgiant į ginčijamame reglamente nustatytus techninės analizės kriterijus.
Su branduoline energija susijusi ekonominė veikla Sąjungos teisėje reglamentuojama griežtai, siekiant sumažinti sunkių reaktoriaus avarijų tikimybę ir tokių avarijų poveikio žmonių sveikatai ir aplinkai rimtumą. Šiuo klausimu techninės analizės kriterijuose aiškiai remiamasi visomis Sąjungos branduolinės saugos taisyklėmis ir naujausiomis Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA) ir Vakarų Europos reguliavimo institucijų asociacijos (WENRA) tarptautinėmis gairėmis.
Be to, Austrijos Respublika neįrodė, kad Komisija padarė akivaizdžią vertinimo klaidą, kai nusprendė, jog, kiek tai susiję su ginčijamame reglamente nurodytomis Sąjungos branduolinės saugos taisyklėmis, buvo laikomasi RŽNP kriterijaus ir, konkrečiai kalbant, nebuvo įrodyta, jog ekonominė veikla, susijusi su branduoline energija, kenkia gerai vandens telkinių ar jūrų vandenų aplinkos būklei ir dėl jos labai padidėjo į vandenį, orą ar dirvožemį išmetamų teršalų kiekis.
Tas pats pasakytina apie riziką, kylančią dėl labai radioaktyvių atliekų, nes Austrijos Respublika neįrodė, kad vertindama, ar dėl su branduoline energija susijusių atliekų tvarkymo padaroma didelė žala aplinkai, ar ne, Komisija padarė akivaizdžią klaidą.
Šiuo klausimu Bendrasis Teismas pažymėjo, kad Direktyvoje 2011/70/Euratomas (
7
) nustatyta sistema, kuria siekiama Sąjungos teisės lygmeniu užtikrinti atsakingą ir saugų panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą. Šia direktyva užtikrinama, kad valstybės narės patvirtintų reikiamas nacionalines panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo aukšto lygio saugos užtikrinimo priemones. Ginčijamame reglamente daroma nuoroda į šią direktyvą.
Kita vertus, negalima reikalauti, kad Komisija remtųsi mokslo įrodymais, kurie nekelia jokių abejonių ir patvirtina, kad labai radioaktyvių atliekų atliekynai iš esmės nepakenks Taksonomijos reglamento 17 straipsnio 1 dalies c–f punktuose nustatytiems aplinkos tikslams, nes tai reikštų, kad būtų nustatytas nulinis rizikos lygis, prieštaraujantis jurisprudencijai.
Galiausiai dėl argumentų, kad Komisija neatsižvelgė į visą branduolinės energijos gyvavimo ciklą, t. y. į urano rūdos gavybą ir apdorojimą, urano rafinavimą, konversiją ir sodrinimą, kuro surinkimą, transportą ir galimus ginkluotus konfliktus, Bendrasis Teismas pažymėjo, kad ši veikla vykdoma prieš ginčijamame reglamente nurodytą veiklą, susijusią su branduoline energija, arba po jos. O tiek iš Taksonomijos reglamento 17 straipsnio 2 dalies, tiek iš 19 straipsnio 1 dalies g punkto formuluotės matyti, kad reikalavimas atsižvelgti į veiklos gyvavimo ciklą nebūtinai taikomas veiklai, kuri vykdoma prieš atitinkamą ekonominę veiklą ar po jos.
Galiausiai, penkta, dėl su iškastinėmis dujomis susijusios veiklos Austrijos Respublika tvirtina, kad Taksonomijos reglamento 10 straipsnio 2 dalyje nustatyta sąlyga, pagal kurią turi nebūti mažo anglies dioksido kiekio alternatyvos, neįvykdyta, nes atsinaujinantieji energijos ištekliai, pažangieji tinklai ir energijos kaupimo bei vartojimo mažinimo technologijos yra galimos mažo anglies dioksido kiekio alternatyvos, kuriomis galima pakeisti su iškastinėmis dujomis susijusią ekonominę veiklą.
Šiuo klausimu Bendrasis Teismas pabrėžė, kad pagal šią sąlygą reikia atsižvelgti į su tiekimo saugumu susijusius aspektus. Iš ginčijamo reglamento matyti, kad tam tikruose sektoriuose dar nėra pakankamai mažo anglies dioksido kiekio alternatyvų, leidžiančių užtikrinti būtiną energijos tiekimą.
Taigi Komisija laikėsi nuomonės, kad reikėtų numatyti ir kitą požiūrį nei tiesioginis išmetamo ŠESD kiekio ribojimas, kuris turėtų padėti pasiekti panašių rezultatų per 20 metų laikotarpį. Pagal šį kitą požiūrį, viena vertus, įrenginiai gali pasiekti tokius rezultatus sumažindami eksploatavimo valandų skaičių arba anksčiau pereidami prie dujų iš atsinaujinančiųjų išteklių ar mažo anglies dioksido pėdsako dujų. Kita vertus, iškastinių dujų naudojimui taikomais techninės analizės kriterijais taip pat turėtų būti užtikrinta, kad būtų aiškių įrodymų, jog tas pats energijos gamybos pajėgumas negali būti pasiektas naudojant atsinaujinančiuosius išteklius, ir kad atsižvelgiant į geriausius sektoriaus veiklos rezultatus kiekvienam įrenginiui būtų parengti veiksmingi planai, siekiant iki tam tikros datos visiškai pereiti prie atsinaujinančiųjų išteklių arba mažo anglies dioksido pėdsako dujų.
Iš to matyti, kad Taksonomijos reglamento 10 straipsnio 2 dalis turi būti aiškinama taip, jog tam, kad veikla nebūtų laikoma tvaria aplinkos atžvilgiu, nepakanka, kad egzistuotų alternatyvūs šaltiniai, jie taip pat turi pasiekti tokį patį pajėgumą kaip ir esami šaltiniai.
Bendrasis Teismas taip pat atmetė argumentus, kad ginčijamame reglamente numatytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės, taikomos su iškastinėmis dujomis susijusiai veiklai, yra nesuderinamos, be kita ko, su Taksonomijos reglamento 10 straipsnio 2 dalyje nustatytu 1,5 °C tikslu ir kad kiti techninės analizės kriterijai neleidžia prisidėti prie klimato kaitos švelninimo.
Šiuo aspektu Bendrasis Teismas nurodė, kad Komisija taikė didesnę nei 100 gramų (g) CO2 ekvivalento (CO2eq) per kilovatvalandę (kWh) (
8
) ribinę vertę, nes 100 g ribinė vertė dujomis kūrenamoms elektrinėms, neturinčioms CO2 surinkimo sistemos, šiuo metu nepasiekiama. Taigi taikydama aukštesnę ribą šios rūšies įrenginiams Komisija užtikrino, kad jie patektų į ginčijamo reglamento taikymo sritį ir jiems būtų taikomi kiti techninės analizės kriterijai. Toks požiūris atitinka Taksonomijos reglamento tikslą išvengti neveikimo ar vėlavimo imtis veiksmų.
Taip yra juo labiau dėl to, kad atitinkama veikla taip pat turi pakeisti esamą didelio išmetamųjų teršalų kiekio elektros energijos gamybos veiklą, kurioje naudojamas kietasis arba skystasis iškastinis kuras, ir dėl jos per naujai įrengtų elektros energijos gamybos pajėgumų eksploatavimo laikotarpį išmetamųjų ŠESD kiekis turi sumažėti bent 55 %, o valstybė narė turi būti įsipareigojusi laipsniškai atsisakyti elektros energijos gamybos kūrenant akmens anglį.
Galiausiai Komisija taip pat nepadarė klaidos, kai atsižvelgė į dėl veiklos tiesiogiai išmetamą ŠESD kiekį, o ne į per visą gyvavimo ciklą išmetamą ŠESD kiekį. Iš Taksonomijos reglamento (
9
) matyti, kad reikalavimas atsižvelgti į veiklos gyvavimo ciklą nebūtinai taikomas veiklai, kuri vykdoma prieš atitinkamą ekonominę veiklą ar po jos. Taigi pareiga atsižvelgti į produktų ir paslaugų, tiekiamų vykdant su iškastinėmis dujomis susijusią ekonominę veiklą, gamybą, naudojimą ir gyvavimo ciklo pabaigą nereiškia, kad reikia atsižvelgti į iškastinių dujų gavybą ir paskirstymą prieš jas deginant, nes ši veikla savaime nėra susijusi su elektros energijos gamyba.
Be to, Taksonomijos reglamentu siekiama sukurti bendrą ekonominės veiklos, kuri laikoma tvaria aplinkos atžvilgiu, klasifikavimo sistemą. Taigi šis klasifikavimas arba taksonomija yra susiję su tam tikra ekonomine veikla. Vadinasi, Komisijos nustatyti techninės analizės kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, ar veikla gali būti laikoma svariai prisidedančia švelninant klimato kaitą ir nedaro reikšmingos žalos aplinkos tikslams, kiekvienu konkrečiu atveju yra susiję su konkrečia ekonomine veikla.
Kadangi kiti ieškinio pagrindai, kaip taip pat paaiškėjo, yra nepriimtini arba nepagrįsti, Bendrasis Teismas atmetė visą ieškinį.
(
1
)	2022 m. kovo 9 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/1214, kuriuo dėl ekonominės veiklos tam tikruose sektoriuose iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2139 ir dėl tam tikros informacijos apie tą ekonominę veiklą viešo atskleidimo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2178 (OL L 188, 2022, p. 1; toliau – ginčijamas reglamentas).
(
2
)	2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020, p. 13).
(
3
)	Taksonomijos reglamento 3 ir 9 straipsniai.
(
4
)	2021 m. birželio 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2139, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 papildomas nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, kokiomis sąlygomis ekonominė veikla laikoma svariai prisidedančia prie klimato kaitos švelninimo arba prisitaikymo prie jos ir ar ta ekonominė veikla nedaro reikšmingos žalos kitiems aplinkos tikslams (OL L 442, 2021, p. 1).
(
5
)	Šioje nuostatoje apibrėžiama ekonominė veikla, kuri laikoma svariai prisidedančia prie klimato kaitos švelninimo.
(
6
)	1969 m. gegužės 23 d. Vienos konvencijos dėl tarptautinių sutarčių teisės (Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 1155 t., p. 331) 31 straipsnio 3 dalies a ir b punktai.
(
7
)	2011 m. liepos 19 d. Tarybos direktyva 2011/70/Euratomas, kuria nustatoma panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo Bendrijos sistema (OL L 199, 2011, p. 48).
(
8
)	TEG mano, kad 100 g CO2eq/kWh ribinė vertė moksliškai lemia, kad bus laikomasi sąlygos skatinti perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir kad ji turėtų būti mažinama kas penkerius metus.
(
9
)	Taksonomijos reglamento 17 straipsnio 2 dalis ir 19 straipsnio 1 dalies g punktas