62018CC0742
GENERALINĖS ADVOKATĖS
JULIANE KOKOTT IŠVADA,
pateikta 2020 m. kovo 12 d. (
1
)
Byla C‑742/18 P
Čekijos Respublika
prieš
Europos Komisiją
(nuotoliniai patikrinimai, susiję su EŽŪGF ir EŽŪFKP)
„Apeliacinis skundas – EŽŪGF ir EŽŪFKP – Europos Sąjungos nefinansuojamos išlaidos – Čekijos Respublikos išlaidos – Reglamentas (EB) Nr. 1122/2009 – Parama už plotus – Patikrinimai vietoje – Nuotoliniai patikrinimai – Abejonės atliktų patikrinimų tinkamumu ir veiksmingumu – Įrodinėjimo pareigos paskirstymas – Reglamentas (EB) Nr. 555/2008 – Investicijos į vyno sektorių – Įgyvendinimo kontrolė – Imtys“
I. Įvadas
1.
Dėl daugelio Europos Sąjungos paramos priemonių žemės ūkio sektoriuje masto ir sudėtingumo valstybės narės privalo atlikti išsamius patikrinimus, siekdamos nustatyti, ar šios priemonės atitinka paramos skyrimo sąlygas ir yra tinkamai įgyvendinamos. Dėl šios priežasties Komisija gali apskritai atsisakyti finansuoti Sąjungos lėšomis valstybės narės remiant žemės ūkį patirtas išlaidas arba sumažinti finansavimą ne tik nustačiusi, kad konkreti priemonė ar konkretus paramos objektas neatitinka paramos reikalavimų. Priešingai, korekcijai pakanka aplinkybės, kad valstybė narė tinkamai ir veiksmingai nekontroliuoja, ar visos jos įgyvendinamos priemonės atitinka paramos skyrimo sąlygas (
2
).
2.
Apeliaciniu skundu Čekijos Respublika ginčija 2018 m. rugsėjo 13 d. Bendrojo Teismo sprendimą (toliau – skundžiamas sprendimas) (
3
), kuriuo patvirtintas atsisakymas finansuoti tam tikro dydžio išlaidas Europos žemės ūkio garantijų fondo (toliau – EŽŪGF) ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (toliau – EŽŪFKP) lėšomis. Konkrečiau kalbant, šalys nesutaria dėl tam tikros su plotu susijusios pagalbos ir paramos investicijoms į vyno sektorių. Atsisakymą finansuoti patirtas išlaidas Komisija savo 2016 m. birželio 20 d. įgyvendinimo sprendime (toliau – ginčijamas įgyvendinimo sprendimas) (
4
) motyvavo vien tuo, kad Čekijos Respublika vykdė nepakankamą kontrolę.
3.
Šio apeliacinio skundo esmė, viena vertus, yra klausimas, kaip įvertinti paramos reikalavimus atitinkančių plotų kontrolės veiksmingumą. Kita vertus, nesutariama dėl to, kaip valstybės narės turi kontroliuoti investicijų įgyvendinimą vyno sektoriuje.
II. Teisinis pagrindas
4.
Byloje taikytiną teisinį pagrindą sudaro Reglamentas (EB) Nr. 73/2009 (
5
) ir juo remiantis priimtas Įgyvendinimo reglamentas (EB) Nr. 1122/2009 (
6
). Taip pat konkrečiai vyno sektoriui svarbus Įgyvendinimo reglamentas (EB) Nr. 555/2008 (
7
), kuriame daroma nuoroda į bendrąjį EŽŪFKP reikšmingą Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 65/2001 (
8
).
A.
Reglamentas Nr. 73/2009
5.
Šioje byloje reikšmingu laikotarpiu Reglamentu Nr. 73/2009 buvo reglamentuojamos tiesioginės išmokos pagal bendrąją žemės ūkio politiką. Tiesioginės išmokos gali būti susijusios su tam tikrais paramos skyrimo reikalavimus atitinkančiais žemės ūkio paskirties plotais.
6.
Pagal Reglamento Nr. 73/2009 (
9
) 20 straipsnį valstybės narės taip tikrina, ar plotas atitinka pagalbos skyrimo reikalavimus:
„1.   Valstybės narės vykdo administracinę paraiškų paramai gauti kontrolę siekdamos patikrinti, ar jos atitinka paramos skyrimo sąlygas.
2.   Be administracinės kontrolės, dar atliekami patikrinimai vietoje, kuriais siekiama patikrinti paramos skyrimo sąlygų atitiktį. Šiuo tikslu valstybės narės sudaro žemės ūkio valdų imčių ėmimo planą.
Valstybės narės žemės ūkio paskirties sklypų patikrinimams vietoje gali naudoti nuotolinių stebėjimų <…> technologijas.
3.   <…>“
B.
Reglamentas Nr. 1122/2009
7.
Reglamente Nr. 1122/2009 buvo nustatytos Reglamento Nr. 73/2009 įgyvendinimo taisyklės, susijusios su integruota administravimo ir kontrolės sistema pagal ūkininkams skirtas tiesioginės paramos schemas. Reglamento Nr. 1122/2009 26 straipsnio 1 dalyje (
10
) buvo nustatyti bendrieji patikrinimų principai:
„Šiame reglamente numatyta administracinė kontrolė ir patikrinimai vietoje atliekami taip, kad būtų užtikrinta veiksminga atitikties paramos skyrimo reikalavimams ir kompleksinio paramos susiejimo reikalavimams bei standartams patikra.“
8.
Šio reglamento 30 straipsnyje (
11
) buvo nustatytos tokios patikrinimų vietoje tikrinimo normos:
„1.   Kasmet vietoje iš viso turi būti patikrinta ne mažiau kaip 5 % visų ūkininkų, pateikusių paraiškas gauti paramą pagal bendrosios išmokos schemą ir vienkartinių išmokų už plotus schemą, taip pat išmokas už plotą taikant specialiąją paramą. Valstybės narės užtikrina, kad patikrinimai vietoje būtų taikomi ne mažiau kaip 3 % ūkininkų, teikiančių paraiškas gauti paramą pagal visas kitas Reglamento (EB) Nr. 73/2009 III, IV ir V antraštinėse dalyse numatytas paramos už plotus schemas.
<…>
3.   Jei per patikrinimus vietoje nustatoma didelių neatitikimų, susijusių su konkrečia paramos schema arba regionu ar regiono dalimi, kompetentinga institucija atitinkamai padidina einamaisiais metais atliekamų patikrinimų vietoje skaičių ir kitais metais vietoje tikrintinų ūkininkų procentinę dalį.
4.   Kai nustatyta, kad konkrečių patikrinimo vietoje elementų patikra gali būti grindžiama imties tikrinimu, tokia imtimi užtikrinama patikima ir reprezentatyvi kontrolė. Valstybės narės nustato imčių atrankos kriterijus. Jei tikrinant minėtą imtį nustatoma neatitikimų, imties apimtis didinama.“
9.
Reglamento Nr. 1122/2009 31 straipsnio (
12
) 1 ir 2 dalyse buvo nustatyta kontrolinės imties atranka:
„1.   Šiame reglamente nurodytų patikrinimų vietoje kontrolines imtis atrenka kompetentinga institucija, remdamasi rizikos analizės rezultatais ir atsižvelgdama į pateiktų paramos paraiškų reprezentatyvumą.
Reprezentatyvumui užtikrinti valstybės narės atsitiktine tvarka atrenka ne mažiau kaip 20–25 % ūkininkų, kuriems taikomi 30 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatyti patikrinimai vietoje.
<…>
2.   Kasmet rizikos analizės parametrų veiksmingumas įvertinamas ir atnaujinamas:
a)
nustatant kiekvieno rizikos veiksnio tinkamumą;
b)
palyginant rizikos analize pagrįstos ir atsitiktine tvarka atrinktos imties, nurodytos šio straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje, rezultatus;
c)
atsižvelgiant į valstybės narės padėtį.“
10.
Reglamento Nr. 1122/2009 33 straipsnyje (
13
) buvo nustatyti patikrinimų vietoje aspektai:
„Patikrinimai vietoje taikomi visiems žemės ūkio paskirties sklypams, dėl kurių prašoma paramos pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 I priede išvardytas paramos schemas, išskyrus susijusias su to reglamento 87 straipsnyje nurodytos paramos už sėklą paraiškomis. Tačiau nustatant, kokiam plotui turi būti taikomas patikrinimas vietoje, imtis gali būti sumažinta bent iki 50 % žemės ūkio paskirties sklypų, dėl kurių buvo pateikta paraiška gauti paramą pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 III, IV ir V antraštinėse dalyse nustatytas schemas, jei ta imtimi bus garantuota patikima ir reprezentatyvi tiek tikrinamo ploto, tiek prašomos paramos kontrolė. Kai tikrinant imtį nustatoma nukrypimų, faktiškai tikrinamų žemės ūkio paskirties sklypų skaičius didinamas.
Valstybės narės gali, kai tai įmanoma, naudotis 35 straipsnyje nurodytu nuotoliniu stebėjimu <…>“
11.
Šio reglamento 35 straipsnyje (
14
) išsamiau apibūdinami nuotoliniai patikrinimai:
„1.   Jei valstybė narė naudojasi 33 straipsnio antroje pastraipoje numatyta galimybe patikrinimus vietoje pakeisti nuotoliniais patikrinimais, ji:
a)
atlieka visų žemės ūkio paskirties sklypų, nurodytų kiekvienoje tikrintinoje paraiškoje, palydovu gautų vaizdų arba aeronuotraukų analizę, kad nustatytų dirvos dangą ir išmatuotų plotą;
b)
atlieka visų žemės ūkio paskirties sklypų, kurių nuotraukų analizės kompetentinga institucija nelaiko pakankama deklaracijos tikslumo patikra, fizinius lauko patikrinimus.
2.   Papildomi 30 straipsnio 3 dalyje nurodyti patikrinimai atliekami taikant tradicines patikrinimų vietoje priemones, jei einamaisiais metais jų nebeįmanoma atlikti taikant nuotolinį stebėjimą.“
C.
Reglamentas Nr. 555/2008
12.
Reglamente Nr. 555/2008 nustatytos Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2008 dėl bendro vyno rinkos organizavimo (
15
) įgyvendinimo taisyklės, visų pirma taikomos kontrolei vyno sektoriuje. Reglamento Nr. 555/2008 [9] straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje reglamentuojamas finansų paramos priemonėms valdymas:
„Prieš išmokant paramą būtina įsitikinti, kad vienas veiksmas arba visi veiksmai, numatyti paramos paraiškoje, atsižvelgiant į valstybės narės pasirinktą priemonės valdymo būdą, buvo įgyvendinti ir atlikti jų patikrinimai vietoje.“
13.
Reglamento Nr. 555/2008 76 straipsnyje nustatyti patikrinimų vyno sektoriuje principai:
„Nepažeisdamos šio reglamento ir kitų Bendrijos teisės aktų specialiųjų nuostatų, valstybės narės atlieka būtinus patikrinimus ir imasi priemonių tinkamam Reglamento (EB) Nr. 479/2008 ir šio reglamento taikymui užtikrinti. Šie patikrinimai ir priemonės turi būti veiksmingi, proporcingi ir atgrasantys, kad būtų tinkamai apsaugoti Bendrijų finansiniai interesai.
Valstybės narės visų pirma užtikrina, kad:
<…>
e)
kontrolė būtų vykdoma sistemingai arba atrankos būdu. Jei kontrolė vykdoma atrankos būdu, valstybės narės užtikrina, kad patikrinimai, atsižvelgiant į jų skaičių, pobūdį ir dažnumą, apimtų visą valstybės narės teritoriją ir, kai taikoma, atitiktų parduodamų arba laikomų parduoti vyno sektoriaus produktų kiekį;
<…>“
14.
Šio reglamento 77 straipsnio 3 ir 5 dalyse taip pat nustatyti bendrieji patikrinimų principai:
„3.   Išskyrus atvejus, kai Reglamente (EB) Nr. 479/2008 arba šiame reglamente numatyta atlikti sistemingus patikrinimus vietoje, kompetentingos institucijos atlieka atitinkamos paramos gavėjų ir (arba) gamintojų procentinės dalies patikrinimus vietoje, remdamasi rizikos analize, atlikta pagal šio reglamento 79 straipsnį.
<…>
5.   Reglamento (EB) Nr. 479/2008 15 straipsnio 1 dalyje numatytų priemonių atveju Reglamento (EB) Nr. 1975/2006<…> 26, 27 ir 28 straipsniai taikomi mutatis mutandis.“
15.
Reglamento Nr. 479/2008 15 straipsnyje (
16
) nurodytos priemonės „investicijoms į perdirbimo įrengimų materialųjį ir nematerialųjį turtą, vyno gamybos infrastruktūrą ir vyno pardavimą“.
D.
Reglamentas Nr. 65/2011
16.
Reglamento Nr. 555/2008 77 straipsnio 5 dalyje (
17
) dėl priemonių pagal Reglamento Nr. 479/2008 15 straipsnį patikrinimų daroma nuoroda į Reglamento Nr. 1975/2006 (
18
) 26–28 straipsnius.
17.
Reglamentas Nr. 1975/2006 buvo panaikintas 2011 m. sausio 1 d. Reglamentu Nr. 65/2011 (
19
). Nuorodos į Reglamentą Nr. 1975/2006 pagal Reglamento Nr. 65/2011 34 straipsnio 2 dalį laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir aiškinamos pagal šio reglamento II priede pateiktą atitikmenų lentelę. Reglamento Nr. 1975/2006 26–28 straipsnius atitinka Reglamento Nr. 65/2011 4 straipsnio 5 dalis ir 24–26 straipsniai.
18.
Reglamento Nr. 65/2011 25 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys (
20
) taip pat yra nuostata dėl patikrinimų vietoje:
„Valstybės narės rengia patvirtintų operacijų patikrinimus vietoje, remdamosi tinkamai sudaryta imtimi.“
III. Bylos aplinkybės ir procesas Bendrajame Teisme
19.
2016 m. birželio 20 d. Komisija priėmė ginčijamą įgyvendinimo sprendimą. Sprendimu ji nutarė nefinansuoti Sąjungos lėšomis tam tikro dydžio valstybių narių patirtų išlaidų, kurias šios deklaravo kaip išlaidas, finansuotinas iš EŽŪGF arba EŽŪFKP. Šis sprendimas skirtas, be kitų valstybių narių, Čekijos Respublikai. Kiek tai susiję su šios valstybės narės patirtomis išlaidomis, Komisija visų pirma neįtraukė šių išlaidų:
–
462517,83 EUR atsietajai tiesioginei pagalbai, susijusiai su tam tikrais žemės ūkio paskirties žemės plotais, 2013–2015 finansiniais metais,
–
636516,20 EUR, susijusių su investicijomis į vyno sektorių 2011–2014 finansiniais metais,
–
29485612,55 EUR, susijusių su sąlygų nustatymo kontrole 2011–2014 finansiniais metais (
21
).
20.
2016 m. rugpjūčio 31 d. ieškiniu Čekijos Respublika paprašė Bendrojo Teismo panaikinti ginčijamo įgyvendinimo sprendimo dalį, kurioje atsisakoma finansuoti Sąjungos lėšomis 30206401,58 EUR Čekijos Respublikos išlaidas (
22
).
21.
Bendrasis Teismas iš dalies patenkino ieškinį ir panaikino ginčijamo įgyvendinimo sprendimo dalį, kurioje atsisakoma finansuoti iš EŽŪGF 6356909,30 EUR Čekijos Respublikos išlaidas dėl sąlygų nustatymo kontrolės 2011 finansiniais metais.
22.
Likusią ieškinio dalį Bendrasis Teismas atmetė.
IV. Procesas Teisingumo Teisme
23.
2018 m. lapkričio 27 d. Čekijos Respublika apskundė Bendrojo Teismo sprendimą apeliacine tvarka. Ji prašo:
–
panaikinti skundžiamą sprendimą, kiek Bendrasis Teismas atmetė ieškinį pirmojoje instancijoje,
–
panaikinti ginčijamą įgyvendinimo sprendimą, kiek juo atsisakoma finansuoti 462517,83 EUR išlaidas, susijusias su vienkartinėmis išmokomis už plotus,
–
panaikinti ginčijamą įgyvendinimo sprendimą, kiek juo atsisakoma finansuoti 636516,20 EUR išlaidas, susijusias su investicijomis į vyno sektorių,
–
priteisti iš Komisijos bylinėjimosi išlaidas.
24.
Komisija savo ruožtu prašo:
–
atmesti apeliacinį skundą ir
–
priteisti iš Čekijos Respublikos bylinėjimosi išlaidas.
25.
Šalys pateikė pastabas dėl apeliacinio skundo raštu ir žodžiu 2020 m. sausio 29 d. teismo posėdyje.
V. Vertinimas
26.
Grįsdama apeliacinį skundą Čekijos Respublika nurodo keturis pagrindus. Pirmieji du apeliacinio skundo pagrindai susiję su Sąjungos lėšų neskyrimu tiesioginėms išmokoms už plotą, o trečiasis ir ketvirtasis apeliacinio skundo pagrindai – su atsisakymu finansuoti investicijų į vyno sektorių išlaidas.
A.
Dėl neskirtų lėšų vienkartinėms išmokoms už plotus (pirmasis ir antrasis apeliacinio skundo pagrindai)
27.
Siekiant geriau suprasti du pirmuosius apeliacinio skundo pagrindus, reikėtų trumpai priminti atsisakymo finansuoti su plotu susijusias patirtas išlaidas aplinkybes. Komisija atsisakymą grindžia tuo, kad Čekijos Respublika nepakankamai tikrino, ar remiami žemės ūkio paskirties plotai atitinka paramos skyrimo sąlygas.
28.
Su plotu susijusi pagalba yra skirta konkrečiam plotų naudojimui žemės ūkio tikslais skatinti, jos dydis priklauso nuo sklypo dydžio. Taigi, valstybių narių atliekamų patikrinimų objektas yra, viena vertus, sklypų naudojimas, atitinkantis paramos gavėjo deklaraciją, kita vertus, faktinis šių sklypų dydis. Visi pagalbos paraiškų neatitikimai laikomi pažeidimais.
29.
Reglamente Nr. 1122/2009, be administracinių patikrinimų, šiuo klausimu minimi du patikrinimo vietoje tipai: „tradiciniai“ patikrinimai vietoje (
23
), taigi, fizinis patikrinimas lauke, arba nuotoliniu būdu atliekami patikrinimai vietoje (
24
). Šie patikrinimai pagal Reglamento Nr. 1122/2009 26 straipsnio 1 dalį turi būti veiksmingi, t. y. jie turi leisti patikimai patikrinti, ar įvykdytos pagalbos skyrimo sąlygos.
30.
Pagal Teisingumo Teismo jurisprudenciją Komisija, manydama, jog valstybė narė neatlieka tinkamų ir veiksmingų tam tikrų paramos priemonių patikrinimų, neprivalo išsamiai įrodyti, kad valstybės narės patikrinimai yra nepakankami arba kad pateikti skaičiai yra neteisingi. Jai pakanka pateikti įrodymų, kad turi pagrįstų abejonių dėl tokių patikrinimų ar duomenų (
25
). Savo abejonių pagrįstumą Komisija turi patvirtinti tam tikromis išvadomis. Tai gali būti, pavyzdžiui, išvada, kad valstybė narė pateikė prieštaringus skaičius (
26
).
31.
Vis dėlto atitinkama valstybė narė gali paneigti Komisijos išvadas įrodydama, kad išvados neteisingos, o jos priežiūros sistema iš tiesų yra patikima ir veikianti (
27
). Priešingu atveju laikoma įrodyta prielaida, kad yra rimtų abejonių dėl valstybės narės patikrinimų ir stebėsenos sistemos tinkamumo ir veiksmingumo (
28
).
1. Dėl apeliacinio skundo pirmojo pagrindo
32.
Pirmajame apeliacinio skundo pagrinde Čekijos Respublika nurodo, pirma, kad Bendrasis Teismas padarė teisės klaidą konstatuodamas, jog Komisija įrodė abejonių remiamų plotų patikrinimų veiksmingumu pagrįstumą. Antra, Bendrasis Teismas padarė teisės klaidą vertindamas, ar Čekijos Respublika išsklaidė šias abejones, ir galiausiai tai taip pat klaidingai paneigė.
a) Dėl apeliacinio skundo pirmojo pagrindo pagrįstumo
33.
Apeliacinio skundo pirmojo pagrindo esmė – klausimas, kokio pobūdžio išvados gali pagrįsti abejones patikrinimų veiksmingumu, kaip tai suprantama pagal pirma nurodytą jurisprudenciją (
29
).
34.
Konkrečiau kalbant, reikia įvertinti, ar Bendrasis Teismas padarė teisės klaidą, skundžiamo sprendimo 22 punkte nuspręsdamas, jog, siekiant įrodyti abejones nuotolinio stebėjimo veiksmingumu, gali pakakti aplinkybės, kad taikant šį patikrinimo metodą nustatomas mažesnis pažeidimų lygis, nei atliekant tradicinį patikrinimą vietoje (
30
). Pažeidimų lygis nurodo nustatytų pažeidimų skaičiaus ir bendro patikrintų sklypų skaičiaus santykį.
35.
Bendrojo Teismo nuomone, abiejų patikrinimų vietoje, kurie atliekami remiantis atitinkamos valstybės narės teritorijos reprezentatyviomis imtimis, tipų rezultatai turi būti „iš esmės panašūs“ (
31
).
36.
Kitaip tariant, Bendrasis Teismas mano, kad jau iš aplinkybės, jog ir per tradicinį patikrinimą vietoje, ir per nuotolinį patikrinimą tikrinami pavieniai sklypai Čekijos Respublikoje (t. y. pasirinktinai), matyti, jog taikant abu kontrolės metodus turėtų būti nustatomas vienodas pažeidimų lygis.
37.
Pažeidimų tikimybė prieš atrenkant kontrolines imtis apskaičiuojama remiantis rizikos analize. Atliekant šią rizikos analizę pagal įvairius rizikos veiksnius nustatoma tikimybė, kad faktinis sklypo naudojimas arba dydis skiriasi nuo deklaruoto paraiškoje gauti paramą. Per posėdį kaip rizikos veiksnys visų pirma nurodytas vietovės reljefas.
38.
Šiomis aplinkybėmis Bendrojo Teismo išvada nėra įtikinama. Tokia išvada galėtų būti teisinga tik tuo atveju, jei pažeidimų tikimybė atliekant nuotoliniu būdu tikrintinų imčių ir vietoje tikrinamų imčių patikrinimus, vertinant vidurkį, būtų vienoda.
39.
Vis dėlto, kaip matyti iš Čekijos Respublikos argumentų pirmojoje instancijoje ir šiame apeliaciniame procese, nagrinėjamu atveju yra kitaip. Kaip nurodė ši valstybė narė, pažeidimų tikimybė atliekant imčių, kurias tikslinga tikrinti nuotoliniu būdu, patikrinimus yra sistemingai mažesnė, nei atliekant tradicinius vietoje tikrinamų imčių patikrinimus.
40.
Konkrečiai Čekijos Respublika teigia, pirma, kad imtis, t. y. sklypus nuotoliniam patikrinimui atlikti, ji privalo atrinkti dar prieš paraiškų atitinkamiems metams pateikimą. Dėl šios priežasties rizikos analizę reikia atlikti remiantis ankstesnių metų duomenimis. Patikrinimams vietoje, atvirkščiai, didžiausia pažeidimų tikimybė, kuria remiantis tikslingai atrenkami pareiškėjai, apskaičiuojama remiantis naujausių paraiškų duomenimis.
41.
Antra, dėl nuotolinio stebėjimo pobūdžio iš karto apimami labai dideli plotai, taigi, labai daug sklypų. Tai lemia, kad nuotolinis stebėjimas negali būti susijęs tik su tam tikrais „didelės rizikos“ sklypais, jis visada automatiškai apima gretimus sklypus, kuriuose pažeidimų tikimybė tam tikromis aplinkybėmis daug mažesnė. Dėl to automatiškai sumažėja pažeidimų lygis.
42.
Trečia, nuotolinis stebėjimas taikomas tik tikrinant vietoves, kuriose ne mažiau kaip 25 % ploto naudojama žemės ūkio reikmėms. Vis dėlto pažeidimų tikimybė dažnai būna ypač didelė būtent tose vietovėse, kuriose yra tik pavieniai žemės ūkio reikmėms naudojami plotai, kurie būtų tikrinami atliekant patikrinimus vietoje.
43.
Galiausiai Čekijos Respublika, viena vertus, teigia, kad sklypų grupės, t. y. sklypų visuma, iš kurios atrenkamos imtys kiekvienam kontrolės metodui, skiriasi dėl tiems metodams būdingų skirtumų. Kita vertus, pažeidimų tikimybė šiose sklypų grupėse, vertinant vidurkį, skiriasi. Vadinasi, abejonė nuotolinio patikrinimo veiksmingumu negali būti grindžiama vien nustatytu skirtingu pažeidimų lygiu.
44.
Tiesa, Komisijos nuomone, iš Reglamento Nr. 1122/2009 31 straipsnio 2 dalies b punkto matyti, kad su skirtingomis imtimis susijusių patikrinimų rezultatai iš tiesų gali būti lyginami.
45.
Pagal minėtą nuostatą rizikos analizės, kuri atliekama prieš atrenkant imtis tam tikram patikrinimo metodui, parametrų veiksmingumas įvertinamas palyginant rizikos analize pagrįstos imties ir kitos, atsitiktine tvarka atrinktos imties rezultatus. Vis dėlto Komisija neatsižvelgia į tai, kad sklypų grupė, iš kurios kartą atrenkama atsitiktine tvarka ir kartą – remiantis rizikos analize, yra ta pati. Būtent tai ir ginčija Čekijos Respublika, viena vertus, dėl patikrinimų vietoje, kita vertus, dėl nuotolinių patikrinimų.
46.
Bendrasis Teismas nenagrinėjo atitinkamų argumentų. Visų pirma Bendrasis Teismas nekonstatavo, kad Čekijos Respublikos argumentai yra klaidingi ir kad nuotoliniams patikrinimams ir patikrinimams vietoje vis dėlto gali būti taikomos tos pačios imtys ar bent kad vidutinė pažeidimų tikimybė abiem atvejais yra maždaug tokia pati.
47.
Bet kuriuo atveju Bendrasis Teismas, remdamasis vien ta aplinkybe, kad ir patikrinimai vietoje, ir nuotoliniai patikrinimai atliekami remiantis atitinkamos valstybės narės teritorijos reprezentatyviomis imtimis, negalėjo daryti išvados, kad per šiuos patikrinimus nustatomas „iš esmės panašus pažeidimo lygis“.
48.
Be to, nuotoliniai patikrinimai negali būti laikomi mažiau veiksmingais dėl to, kad šiam kontrolės metodui taikytinoms imtims vertinant vidurkį būdinga mažesnė pažeidimų tikimybė.
49.
Pirma, kontrolės sistemos veiksmingumas turi būti vertinamas bendrai. Sklypai, kurių veiksmingai negalima patikrinti nuotoliniu būdu, pavyzdžiui, dėl geografinės padėties, jokiu būdu nelieka nepatikrinti. Priešingai, atliekamas jų patikrinimas vietoje. Antra, Reglamento Nr. 1122/2009 26 straipsnio 1 dalyje nustatyta pareiga patikimai patikrinti, ar laikomasi paramos skyrimo reikalavimų, nereiškia, kad valstybės narės privalo taikyti konkretų metodą konkrečiam sklypui, kai tam tikriems sklypams atrodo tinkamesnis kitas metodas. Neatmestina, kad vertinant tinkamumą gali būti svarbūs praktiniai ir ekonominiai aspektai (
32
).
50.
Apibendrinant pažymėtina, jog iš to, kas išdėstyta, matyti, kad Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 22 punkte klaidingai nusprendė, jog Komisija patvirtino savo abejonių nuotolinių patikrinimų veiksmingumu pagrįstumą nustačiusi skirtingus pažeidimų lygius, viena vertus, po nuotolinių patikrinimų, kita vertus, po tradicinių patikrinimų vietoje. Ši išvada negali kelti abejonių dėl konkretaus kontrolės metodo veiksmingumo.
51.
Taigi nebereikia nagrinėti klausimo, ar Čekijos Respublika išsklaidė šias abejones.
52.
Iš to, kas išdėstyta, matyti, kad pirmasis apeliacinio skundo pagrindas yra pagrįstas.
b) Dėl pirmojo apeliacinio skundo pagrindo pagrįstumo pasekmių
53.
Pagal Teisingumo Teismo statuto 61 straipsnio pirmos pastraipos pirmą sakinį Teisingumo Teismas panaikina Bendrojo Teismo sprendimą, jeigu apeliacinis skundas pagrįstas. Pirmojo apeliacinio skundo pagrindo pagrįstumas šiuo atveju savaime pateisina skundžiamo sprendimo dalies, kurioje Bendrasis Teismas atmetė ieškinį dėl atsisakymo skirti 69054,23 EUR vienkartinių išmokų už plotus, panaikinimą. Išlaidos buvo sumažintos šia suma dėl tariamų nuotolinių patikrinimų trūkumų (
33
).
54.
Tiesa, pirmojoje instancijoje Komisija pateikė dar vieną prieštaravimą dėl Čekijos nuotolinių patikrinimų veiksmingumo. Komisija nurodė, jog abejonių dėl veiksmingumo taip pat kyla atsižvelgiant į faktą, kad 2012 m. atlikus rizikos analize pagrįstus nuotolinius patikrinimus nustatytas pažeidimų lygis buvo mažesnis už pažeidimų lygį, nustatytą po atsitiktinių nuotolinių patikrinimų (
34
).
55.
Iš Reglamento Nr. 1122/2009 31 straipsnio 2 dalies b punkto matyti, kad dėl tokio palyginimo rezultato reikia pagerinti rizikos analizę. Tai savo ruožtu reiškia, kad toks rezultatas galėtų atskleisti, kokių jis gali sukelti abejonių dėl rizikos analizės veiksmingumo, taigi, ir pačių Čekijos nuotolinių patikrinimų veiksmingumo (
35
). Vis dėlto Bendrasis Teismas negrindė šia aplinkybe išvados, kad Komisija patvirtino savo abejonių nuotolinių patikrinimų veiksmingumu pagrįstumą.
56.
Tiesa, Teisingumo Teismas iš esmės gali pakeisti Bendrojo Teismo motyvus, jei paaiškėja, kad išvada dėl kitų, nei nurodyta, motyvų yra teisinga (
36
). Vis dėlto šioje byloje Bendrasis Teismas praleido galimybę pateikti reikiamas faktines išvadas dėl antrojo Komisijos prieštaravimo. Visų pirma Bendrasis Teismas nekonstatavo, kad toks nukrypimas egzistavo 2012 m. ir jį lėmė ne kas kita, o Komisijos nurodytos priežastys. Dėl šios priežasties motyvų pakeisti negalima.
2. Dėl antrojo apeliacinio skundo pagrindo
57.
Antrajame apeliacinio skundo pagrinde Čekijos Respublika tvirtina, kad pažeisti Reglamento Nr. 1122/2009 33, 57 ir 58 straipsniai. Bendrasis Teismas padarė teisės klaidą nuspręsdamas, jog tikrinamų žemės ūkio paskirties sklypų skaičius turi būti automatiškai didinamas vien nustačius, kad plotas yra 0,1–2 hektaro arba 3 % mažesnis, nei deklaruotas paraiškoje gauti paramą. Be to, Bendrasis Teismas padarė teisės klaidą nuspręsdamas, kad valstybė narė savo sprendime negali atsižvelgti į konkretaus atvejo aplinkybes. Čekijos Respublika esant 1–2 hektarų arba 3 % neatitikimui konkrečiu atveju iš tikrųjų sprendžia, ar padidinti imtį (
37
).
58.
Šiuo klausimu pirmiausia reikia pažymėti, kad pagal Reglamento Nr. 1122/2009 33 straipsnio pirmos pastraipos antrą sakinį bent 50 % deklaruotų tikrinamų ūkių sklypų turi būti patikrinta atliekant faktinį patikrinimą vietoje. Šios pastraipos trečiame sakinyje nustatyta, kad „faktiškai tikrinamų žemės ūkio paskirties sklypų skaičius didinamas“, kai tikrinant imtį nustatoma „nukrypimų“. Vis dėlto jame nenurodyta, ar pakanka vieno nustatyto „nukrypimo“, t. y. ar dėl kiekvieno per didelio deklaruoto ploto valstybė narė įpareigojama padidinti imtį.
59.
Bet kuriuo atveju, priešingai, nei mano Čekijos Respublika, remiantis aplinkybe, kad sąvoka „nukrypimai“ Reglamento Nr. 1122/2009 33 straipsnyje vartojama daugiskaita, negalima daryti išvados, jog valstybė narė privalo išplėsti kontrolinę imtį tik esant rimtesniems pažeidimams. Šiuo klausimu Čekijos Respublika mano, kad sąvoka „nukrypimas“ būtų buvusi vartojama vienaskaita, jei taip pat turėtų apimti pavienius, todėl galiausiai nereikšmingus nustatytus faktus.
60.
Tiesa, yra svarių argumentų pritarti de minimis ribai, kurią Bendrasis Teismas galiausiai nustatė kaip 0,1 hektaro (
38
). Vis dėlto 2 hektarais ar 3 % ir daugiau per didelis deklaruotas plotas negali būti laikomas nereikšmingu nukrypimu.
61.
Be to, Reglamento Nr. 1122/2009 33 straipsnio formuluotė taip pat nesuteikia galimybės aiškinti taip, kad valstybės narės, bendrai įvertinusios konkretaus atvejo aplinkybes, gali apsispręsti, ar išplėsti kontrolinę imtį, ar ne. Imties išplėtimas priskiriamas ribotai kompetencijai („<…> didinamas“ (
39
)), o ne diskrecijai.
62.
Šiuo klausimu Čekijos Respublikos nurodyta jurisprudencija, kuria remiantis priimant sprendimą visada turi būti atsižvelgiama į visus konkrečiu atveju svarbius aspektus, susijusi tik su diskreciniais sprendimais (
40
).
63.
Taigi, darytina išvada, kad antrąjį apeliacinio skundo pagrindą reikia atmesti.
B.
Finansavimo nesuteikimas vyno sektoriui (trečiasis ir ketvirtasis apeliacinio skundo pagrindai)
64.
Trečiasis ir ketvirtasis apeliacinio skundo pagrindai susiję su nacionaline paramos tam tikroms investicijoms į vyno sektorių programa. Šiuo klausimu Komisija ginčijamame įgyvendinimo sprendime, viena vertus, priekaištauja Čekijos Respublikai, kad ši išmokėjo lėšas apskritai prieš įsigaliojant paramos programai. Kita vertus, Komisija teigia, kad Čekijos Respublika ir šiame kontekste tinkamai nekontroliavo atitinkamų investicijų įgyvendinimo.
1. Dėl trečiojo apeliacinio skundo pagrindo
65.
Trečiajame apeliacinio skundo pagrinde Čekijos Respublika tvirtina, kad Bendrasis Teismas iškraipė faktines aplinkybes nuspręsdamas, jog ginčijamas patikslinimas susijęs tik su investicijomis, atliktomis prieš pradedant taikyti nacionalinę paramos programą (
41
). Čekijos Respublika šiuo klausimu jau pirmojoje instancijoje teigė, kad Komisija neskyrė finansavimo ir toms investicijoms, kurių lėšos buvo išmokėtos nustačius nacionalinę paramos programą, bet prieš patikrinant atskiras paraiškas gauti paramą.
66.
Bendrasis Teismas atmetė šį prieštaravimą skundžiamo sprendimo 49 punkte, motyvuodamas tuo, kad jis yra nereikšmingas. Čekijos Respublika mano, kad tai yra teisės klaida.
67.
Vis dėlto iš tikrųjų neįžvelgtina, kad Bendrasis Teismas būtų iškraipęs faktines aplinkybes. Komisija pirmojoje instancijoje nurodė, kad atitinkamą patikslinimą ji grindė tik iki nacionalinės paramos programos nustatymo atliktais mokėjimais.
68.
Grįsdama savo nuomonę, jog patikslinimas iš tikrųjų taip pat susijęs su išlaidomis, patirtomis po paramos programos nustatymo, bet prieš atskirų paraiškų patikrinimą, Čekijos Respublika tik nurodė faktą, kad ji pateikė atitinkamus dokumentus Komisijai ir dėl šių išlaidų.
69.
Vis dėlto tai neleidžia daryti išvados, kad Komisija atliko patikslinimą ir dėl minėtų išlaidų. Čekijos Respublika nenurodė jokių ginčijamo įgyvendinimo sprendimo dalių, susijusių su šiomis išlaidomis.
70.
Tiesa, šiuo klausimu Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 43 punkte nurodė, jog patikslinimas visų pirma grindžiamas tuo, kad tai yra mokėjimai, kurie buvo atlikti prieš patikrinant atskiras paraiškas gauti paramą. Vis dėlto Bendrasis Teismas remiasi mokėjimais, kurie bet kuriuo atveju buvo įvykdyti ir prieš nustatant nacionalinę paramos programą (
42
).
71.
Taigi, Bendrasis Teismas nepadarė teisės klaidos atmesdamas nagrinėjamą Čekijos Respublikos kaltinimą ir neiškraipė faktinių aplinkybių.
72.
Vadinasi, trečiasis apeliacinio skundo pagrindas taip pat nepagrįstas.
2. Dėl ketvirtojo apeliacinio skundo pagrindo
73.
Ketvirtuoju apeliacinio skundo pagrindu Čekijos Respublika galiausiai tvirtina, kad pažeista Reglamento Nr. 555/2008 77 straipsnio 5 dalis. Šia nuostata valstybėms narėms leidžiama atlikti patvirtintų investicijų patikrinimus vietoje remiantis imtimis. Čekijos Respublikos teigimu, Bendrasis Teismas suklydo nuspręsdamas, kad Čekijos Respublika pagal Reglamento Nr. 555/2008 [9] straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą įpareigota atlikti sistemingus investicijų į vyno sektorių patikrinimus vietoje.
74.
Šis apeliacinio skundo pagrindas iš esmės susijęs su klausimu, kuri iš šių dviejų nuostatų nagrinėjamu atveju taikytina investicijų kontrolei ir kiek šia nuostata iš valstybių narių reikalaujama vykdyti kontrolę – sistemingai ar atrankos būdu.
75.
Reglamento Nr. 555/2008 77 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad valstybės narės atlieka paramos gavėjų patikrinimus vietoje remdamosi rizikos analize, „[i]šskyrus atvejus, kai <…> šiame reglamente numatyta atlikti sistemingus patikrinimus vietoje“. Bendrasis Teismas Reglamento Nr. 555/2008 [9] straipsnį šiuo klausimu laikė lex specialis 77 straipsnio atžvilgiu ir tuo remdamasis padarė išvadą dėl pareigos atlikti sistemingus patikrinimus vietoje (
43
).
76.
Reglamento Nr. 555/2008 [9] straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatyta, jog parama konkrečiai investicinei priemonei mokama įsitikinus, „kad vienas veiksmas arba visi veiksmai, numatyti paramos paraiškoje, atsižvelgiant į valstybės narės pasirinktą priemonės valdymo būdą, buvo įgyvendinti ir atlikti jų patikrinimai vietoje“.
77.
Šiuo klausimu pirmiausia reikia pažymėti, kad Reglamento Nr. 555/2008 [9] straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos tekste, priešingai, nei mano Bendrasis Teismas, nenustatyta privaloma sisteminga kontrolė (
44
). [9] straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyta tik tai, kad valstybės narės privalo atlikti įgyvendintų priemonių patikrinimą vietoje. Tai nereiškia, kad šis patikrinimas vietoje negali būti atliekamas atrankos būdu.
78.
Antra, bendra Reglamento Nr. 555/2008 teisėkūros technika leidžia daryti išvadą, kad reikalavimas atlikti sistemingus patikrinimus aiškiai įtvirtinamas, jei valstybės narės privalo juos vykdyti: pavyzdžiui, Reglamento Nr. 555/2008 76 straipsnio 2 dalies e punkte, kuriame įtvirtinti kontrolės vyno sektoriuje principai, valstybėms narėms leidžiama pasirinkti, kaip vykdyti kontrolę: sistemingai ar atrankos būdu. Reglamento Nr. 555/2008 77 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad sistemingi patikrinimai vietoje atliekami išimties tvarka, o to paties straipsnio 2 dalyje reikalaujama sistemingai atlikti administracinius patikrinimus. Tai, kad Reglamente Nr. 555/2008 aiškiai nustatomas reikalavimas atlikti sistemingus patikrinimus, taip pat matyti iš šio reglamento 78 straipsnio 1 dalies trečio sakinio, pagal kurį konkreti išimtis taikoma, kai „numatyti sistemingi patikrinimai vietoje“. Speciali Reglamento Nr. 555/2008 12 straipsnio nuostata dėl neprinokusių vynuogių derliaus taip pat yra aiškiai nustatyto reikalavimo vykdyti sistemingus patikrinimus vietoje pavyzdys (
45
).
79.
Trečia, visų tiesioginių išmokų, kurioms taikoma bendrosios žemės ūkio politikos kontrolės sistema, atveju iš valstybių narių paprastai reikalaujama atlikti atranka grindžiamus patikrinimus vietoje (
46
). Atsižvelgiant į paramos mastą ir smulkų jos paskirstymą praktikoje būtų vargiai įmanomas kitoks būdas. Šiuo požiūriu sistemingi patikrinimai vietoje taip pat yra išimtis.
80.
Net jei remiantis Reglamento Nr. 555/2008 [9] straipsnio 1 dalies pirma pastraipa būtų daroma išvada, jog valstybės narės privalo atlikti sistemingus investicijų patikrinimus, iš [9] straipsnio ir 77 straipsnio vietos reglamento struktūroje matyti, kad pastarasis turėtų būti laikomas lex specialis, o ne atvirkščiai.
81.
Viena vertus, bendroji taisyklė paprastai nustatoma prieš specialiąją. Kita vertus, [9] straipsnis yra II antraštinės dalies „Paramos programos“ II skyriaus („Reikalavimus atitinkančios priemonės) 6 skirsnyje apie investicijas. 77 straipsnis yra V antraštinėje dalyje apie kontrolę vyno sektoriuje, I skyriuje (Kontrolės principai). Tai leidžia daryti išvadą, kad [9] straipsnis yra bendroji nuostata dėl investicijų, o investicijų (ir kitų rūšių pagalbos) patikrinimai išsamiau reglamentuojami V antraštinėje dalyje apie kontrolę vyno sektoriuje. Reglamento 77 straipsnio 5 dalis rodo, kad antraštinė dalis apie kontrolę vyno sektoriuje taip pat apima investicijų kontrolę. Ši nuostata taikoma priemonėms pagal Reglamento Nr. 479/2008 15 straipsnį. Visos šios priemonės yra investicijos (
47
).
82.
Priešingai, nei mano Bendrasis Teismas (
48
), šios išvados nepaneigia tai, kad 77 straipsnis pavadintas „Bendrieji principai“. Tiesa, nurodytoje nuostatoje įtvirtinti bendrieji vyno sektoriaus kontrolės principai. Vis dėlto šioje antraštinėje dalyje taip pat yra daug kitų nuostatų, kuriose nurodomi kontrolės įgyvendinimo reikalavimai (
49
). Šiuo atžvilgiu Reglamento Nr. 555/2008 77 straipsnį reikia suprasti kaip bendrąją normą, susijusią su specialiosiomis kontrolės normomis, taikomomis vyno sektoriui.
83.
Be to, jei Reglamento Nr. 555/2008 [9] straipsnis būtų lex specialis investicijų kontrolės srityje, todėl valstybės narės turėtų vykdyti sistemingus investicijų patikrinimus vietoje, 77 straipsnio 5 dalis būtų nebetaikoma. Pagal šią nuostatą investicijoms mutatis mutandis taikomos tam tikros Reglamento Nr. 65/2011 (
50
) nuostatos, visų pirma jo 25 straipsnis. Vis dėlto šio straipsnio 1 dalies pirmame sakinyje būtent ir nustatyta, kad patikrinimai vietoje vykdomi remiantis tinkamai sudaryta imtimi. Tokia nuoroda nesuderinama su Reglamento Nr. 555/2008 [9] straipsnio 1 dalyje nustatytu įpareigojimu vykdyti sistemingus patikrinimus vietoje.
84.
Priešingai, nei mano Bendrasis Teismas (
51
), kitokia išvada negalima ir todėl, kad Reglamento Nr. 65/2011 25 straipsnio taikymo sritis išlieka nepriklausomai nuo nuorodos Reglamente Nr. 555/2008. Kaip teisingai pažymi Čekijos Respublika, tai nekeičia aplinkybės, kad Reglamento Nr. 555/2008 77 straipsnio 5 dalies taikymo sritis remiantis Bendrojo Teismo pateiktu aiškinimu virstų niekais.
85.
Tai reiškia, kad [9] straipsnis nėra lex specialis Reglamento Nr. 555/2008 77 straipsnio 5 dalies atžvilgiu.
86.
Vadinasi, Bendrasis Teismas padarė teisės klaidą, laikydamas Reglamento Nr. 555/2008 [9] straipsnį lex specialis 77 straipsnio atžvilgiu ir atitinkamai padarydamas išvadą, kad Čekijos Respublika privalėjo vykdyti sistemingus atliktų investicijų patikrinimus vietoje.
87.
Taigi, darytina išvada, kad ketvirtasis apeliacinio skundo pagrindas yra pagrįstas.
88.
Dėl ketvirtojo apeliacinio skundo pagrindo pagrįstumo panaikinama skundžiamo sprendimo dalis, kurioje Bendrasis Teismas atmetė ieškinį dėl 636516,20 EUR dydžio finansavimo nesuteikimo. Dėl šios teisės klaidos Bendrasis Teismas neprieštaravo ginčijamam įgyvendinimo sprendimui tuo aspektu, kad Komisija Čekijos Respublikos imčių pagrindu atliktus investicijų į vyno sektorių patikrinimus vietoje pripažino nepakankamais.
VI. Dėl bylos grąžinimo Bendrajam Teismui
89.
Pagal Teisingumo Teismo statuto 61 straipsnio pirmos pastraipos antrą sakinį Bendrojo Teismo sprendimo panaikinimo atveju jis gali pats paskelbti galutinį sprendimą, jei toje bylos stadijoje tai galima daryti, arba grąžinti bylą Bendrajam Teismui.
90.
Šiuo atveju byla nėra pasiekusi galutinio sprendimo priėmimo stadijos.
91.
Kiek susiję su skundžiamo sprendimo panaikinimu dėl pirmojo apeliacinio skundo pagrindo pagrįstumo (
52
), tai lemia aplinkybė, kad norint priimti galutinį sprendimą byloje būtina papildomai nustatyti faktines aplinkybes (
53
).
92.
Kiek susiję su skundžiamo sprendimo panaikinimu dėl ketvirtojo apeliacinio skundo pagrindo pagrįstumo (
54
), reikia pažymėti, kad Komisija atsisakymą finansuoti 636516,20 EUR išlaidų, susijusių su investicijomis į vyno sektorių, grindė ne tik nepakankamais patikrinimais vietoje, bet ir lėšų išmokėjimu prieš įsigaliojant nacionalinei paramos programai (
55
). Tai yra Bendrojo Teismo pareiga įvertinti, ar atsisakymas finansuoti 636516,20 EUR išlaidas taip pat pateisinamas remiantis vien antruoju iš šių dviejų aspektų.
93.
Taigi, byla turi būti grąžinta Bendrajam Teismui, kad šis priimtų sprendimą.
VII. Bylinėjimosi išlaidos
94.
Atsižvelgiant į tai, kad byla turi būti grąžinta Bendrajam Teismui, bylinėjimosi išlaidų klausimo nagrinėjimas atidedamas.
VIII. Išvada
95.
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, siūlau Teisingumo Teismui nuspręsti taip:
1.
Panaikinti 2018 m. rugsėjo 13 d. Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimo Čekijos Respublika / Komisija (T‑627/16, EU:T:2016:538) dalį, kurioje Bendrasis Teismas atmetė Čekijos Respublikos ieškinį dėl atsisakymo skirti 69054,23 EUR vienkartinių išmokų už plotus ir atsisakymo skirti 636516,20 EUR investicijoms.
2.
Atmesti likusią apeliacinio skundo dalį.
3.
Bylą grąžinti Bendrajam Teismui, kad jis priimtų sprendimą dėl Čekijos Respublikos reikalavimų, susijusių su atsisakymu skirti 69054,23 EUR vienkartinių išmokų už plotus ir atsisakymu skirti 636516,20 EUR investicijoms.
4.
Atidėti bylinėjimosi išlaidų klausimo nagrinėjimą.
(
1
)	Originalo kalba: vokiečių.
(
2
)	Tai yra Sąjungos teisės pažeidimas, kuriuo galima pateisinti finansavimo korekcijas; žr. 2005 m. vasario 24 d. Sprendimą Graikija / Komisija (C‑300/02, EU:C:2005:103, 32 ir 33 punktai).
(
3
)	2018 m. rugsėjo 13 d. Sprendimas Čekijos Respublika / Komisija (T‑627/16, nepaskelbtas Rink., EU:T:2018:538).
(
4
)	2016 m. birželio 20 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/1059 dėl valstybių narių patirtų tam tikrų išlaidų nefinansavimo Europos Sąjungos lėšomis iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) (OL L 173, 2016, p. 59).
(
5
)	2009 m. sausio 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009, nustatantis bendrąsias tiesioginės paramos schemų ūkininkams pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantis tam tikras paramos schemas ūkininkams, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 1290/2005, (EB) Nr. 247/2006, (EB) Nr. 378/2007 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 (OL L 30, 2009, p. 16; klaidų ištaisymai OL L 43, 2010, p. 7 ir OL L 130, 2013, p. 60, toliau – Reglamentas Nr. 73/2009). Vėlesni pakeitimai nesusiję su šiuo atveju reikšmingu 20 straipsniu. Reglamentas Nr. 73/2009 buvo panaikintas 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1307/2013 (OL L 347, 2013, p. 608; klaidų ištaisymas OL L 130, 2016, p. 13).
(
6
)	2009 m. lapkričio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1122/2009, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 įgyvendinimo taisyklės, susijusios su kompleksiniu paramos susiejimu, moduliavimu ir integruota administravimo ir kontrolės sistema pagal tame reglamente numatytas ūkininkams skirtas tiesioginės paramos sistemas, ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 įgyvendinimo taisyklės, susijusios su kompleksiniu paramos susiejimu pagal vyno sektoriui numatytą paramos sistemą (OL L 316, 2009, p. 65; klaidų ištaisymai OL L 327, 2012, p. 58 ir OL L 246, 2013, p. 3, toliau – Reglamentas Nr. 1122/2009). Vėlesni Reglamento Nr. 1122/2009 pakeitimai nesusiję su šioje byloje reikšmingomis nuostatomis. Reglamentas Nr. 1122/2009 buvo panaikintas 2014 m. kovo 11 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) Nr. 640/2014 (OL L 181, 2014, p. 48, toliau – Reglamentas Nr. 640/2014).
(
7
)	2008 m. birželio 27 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 555/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2008 dėl bendro vyno rinkos organizavimo įgyvendinimo taisyklės, taikomos vyno sektoriaus paramos programoms, prekybai su trečiosiomis šalimis, gamybos potencialui ir kontrolei (OL L 170, 2008, p. 1; klaidų ištaisymai OL L 114, 2009, p. 23, OL L 139, 2010, p. 3 ir OL L 5, 2011, p. 28), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2009 m. rugpjūčio 3 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 702/2009 (OL L 202, 2009, p. 5, toliau – Reglamentas Nr. 555/2008).
(
8
)	2011 m. sausio 27 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 65/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 kontrolės procedūrų įgyvendinimo ir kompleksinio paramos susiejimo įgyvendinimo taisyklės, susijusios su paramos kaimo plėtrai priemonėmis (OL L 25, 2011, p. 8; klaidų ištaisymas OL L 201, 2011, p. 20), toliau – Reglamentas Nr. 65/2011. Vėlesni pakeitimai nesusiję su šioje byloje reikšmingomis nuostatomis. Reglamentas Nr. 65/2011 taip pat buvo panaikintas Reglamentu Nr. 640/2014.
(
9
)	Dabar šį straipsnį atitinka 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (OL L 347, 2013, p. 549; klaidų ištaisymas OL L 130, 2016, p. 9 ir OL L 327, 2017, p. 83), 74 straipsnis.
(
10
)	Žr. šiuo metu galiojančio 2014 m. liepos 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento Nr. 809/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatų dėl integruotos administravimo ir kontrolės sistemos, kaimo plėtros priemonių ir kompleksinės paramos taikymo taisyklės (OL L 227, 2014, p. 69), iš dalies pakeisto 2019 m. spalio 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/1804 (OL L 276, 2019, p. 12, toliau – Reglamentas Nr. 809/2014), 24 straipsnio 1 dalį.
(
11
)	Žr. šiuo metu galiojančio Reglamento Nr. 809/2014 50 straipsnį.
(
12
)	Žr. šiuo metu galiojančio Reglamento Nr. 809/2014 69 straipsnį.
(
13
)	Žr. šiuo metu galiojančio Reglamento Nr. 809/2014 70 straipsnį.
(
14
)	Žr. šiuo metu galiojančio Reglamento Nr. 809/2014 40 straipsnį.
(
15
)	2008 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 479/2008 dėl bendro vyno rinkos organizavimo, iš dalies keičiantis Reglamentus (EB) Nr. 1493/1999, (EB) Nr. 1782/2003, (EB) Nr. 1290/2005, (EB) Nr. 3/2008 ir panaikinantis Reglamentus (EEB) Nr. 2392/86 bei (EB) Nr. 1493/1999 (OL L 148, 2008, p. [1]; klaidų ištaisymas OL L 220, 2008, p. 35, toliau – Reglamentas Nr. 479/2008). Reglamentas Nr. 479/2008 buvo panaikintas 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 491/2009 (OL L 154, 2009, p. 1; klaidų ištaisymas OL L 313, 2011, p. 47, toliau – Reglamentas Nr. 491/2009).
(
16
)	Atitinka šiuo metu galiojančio Reglamento Nr. 491/2009 103u straipsnį ir Reglamento Nr. 479/2008 15 straipsnį.
(
17
)	Šios išvados 14 punktas.
(
18
)	2006 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1975/2006, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 kontrolės procedūrų įgyvendinimo ir kompleksinio paramos susiejimo įgyvendinimo taisykles, susijusias su paramos kaimo plėtrai priemonėmis (OL L 368, 2006, p. 74), iš dalies pakeistas 2009 m. birželio 9 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 484/2009 (OL L 145, 2009, p. 25) (toliau – Reglamentas Nr. 1975/2006).
(
19
)	Reglamento Nr. 65/2011 34 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa.
(
20
)	Žr. šiuo metu galiojančio Reglamento Nr. 809/2014 50 straipsnį.
(
21
)	Skundžiamo sprendimo 2 ir 3 punktai.
(
22
)	Skundžiamo sprendimo 5 ir 7 punktai.
(
23
)	Žr. Reglamento Nr. 1122/2009 35 straipsnio 2 dalį ir 48 konstatuojamąją dalį
(
24
)	Reglamento Nr. 1122/2009 33 straipsnio antra pastraipa.
(
25
)	2005 m. vasario 24 d. Sprendimas Graikija / Komisija (C‑300/02, EU:C:2005:103, 33 ir 34 punktai) ir 2019 m. rugsėjo 19 d. Sprendimas Lenkija / Komisija (C‑358/18 P, nepaskelbtas Rink., EU:C:2019:763, 42 punktas).
(
26
)	Žr. 2005 m. vasario 24 d. Sprendimą Graikija / Komisija (C‑300/02, EU:C:2005:103, 39 punktas).
(
27
)	2005 m. vasario 24 d. Sprendimas Graikija / Komisija (C‑300/02, EU:C:2005:103, 35 punktas) ir 2019 m. rugsėjo 19 d. Sprendimas Lenkija / Komisija (C‑358/18 P, nepaskelbtas Rink., EU:C:2019:763, 42 punktas).
(
28
)	2019 m. rugsėjo 19 d. Sprendimas Lenkija / Komisija (C‑358/18 P, nepaskelbtas Rink., EU:C:2019:763, 42 punktas).
(
29
)	Žr. šios išvados 30 punktą.
(
30
)	Kaip Bendrasis Teismas konstatavo skundžiamo sprendimo 18 punkte, 2012 m. pažeidimų lygis po nuotolinio stebėjimo siekė 0,29 %, o po tradicinių patikrinimų vietoje –0,87 %. 2013 m. nuotoliniu stebėjimu nustatytas 0,28 % pažeidimų lygis, palyginti su 1,13 % pažeidimų lygiu po tradicinių patikrinimų vietoje.
(
31
)	Skundžiamo sprendimo 22 punktas.
(
32
)	Žr. 2014 m. balandžio 10 d. Sprendimą Maatschap T. van Oosterom en A. van Oosterom-Boelhouwer (C‑485/12, EU:C:2014:250, 62 punktas).
(
33
)	Skundžiamo sprendimo 11 punktas.
(
34
)	Žr. skundžiamo sprendimo 19 punktą.
(
35
)	Bendrasis Teismas pats tai pripažįsta, žr. 2015 m. birželio 16 d. Sprendimą Portugalija / Komisija (T‑3/11, nepaskelbtas Rink., EU:T:2015:388, 75 punktas) ir 2017 m. liepos 20 d. Sprendimą Ispanija / Komisija (T‑143/15, nepaskelbtas Rink., EU:T:2017:534, 38 punktas).
(
36
)	2008 m. rugsėjo 9 d. Sprendimas FIAMM ir kt. / Taryba ir Komisija (C‑120/06 P ir C‑121/06 P, EU:C:2008:476, 187 punktas).
(
37
)	Šiuo klausimu žr. Bendrojo Teismo išvadas skundžiamo sprendimo 27, 29 ir 39 punktuose, kurių Čekijos Respublika neginčijo.
(
38
)	Žr. skundžiamo sprendimo 35, 36 ir 38 punktus.
(
39
)	Prancūzų kalba: „est élargi“; anglų kalba: „shall be increased“; lenkų kalba: „zwiększa się próbę“; ispanų kalba: „se aumentará la muestra“; nyderlandų kalba: „wordt de steekproef <…> uitgebreid“.
(
40
)	Čekijos Respublika visų pirma remiasi 2018 m. balandžio 17 d. Sprendimu B ir Vomero (C‑316/16 ir C‑424/16, EU:C:2018:256, 70 punktas), susijusiu su sprendimu išsiųsti Sąjungos pilietį.
(
41
)	Skundžiamo sprendimo 50 punktas.
(
42
)	Skundžiamo sprendimo 48 punktas.
(
43
)	Skundžiamo sprendimo 56 punktas.
(
44
)	„Patikrinimas vietoje prieš kiekvieną paramos investicijoms išmoką“, skundžiamo sprendimo 56 punktas.
(
45
)	Dėl 12 straipsnio žr. Reglamento Nr. 555/2008 19 konstatuojamąją dalį.
(
46
)	Žr. Reglamento Nr. 73/2009 20 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos antrą sakinį, arba šiuo metu galiojančio Reglamento Nr. 1306/2013 74 straipsnio 2 dalį.
(
47
)	Žr. šios išvados 15 punktą.
(
48
)	Skundžiamo sprendimo 56 punktas.
(
49
)	T. y. pavyzdžiui, dėl kontrolės institucijų savitarpio pagalbos (II skyrius), dėl analitinių duomenų banko (III skyrius) ir dėl kontrolinio ėminių ėmimo (IV skyrius).
(
50
)	Žr. šios išvados 14 punktą.
(
51
)	Skundžiamo sprendimo 60 ir 61 punktai.
(
52
)	Žr. šios išvados 53 punktą.
(
53
)	Žr. šios išvados 46 ir 56 punktus.
(
54
)	Žr. šios išvados 88 punktą.
(
55
)	Žr. skundžiamo sprendimo 43 ir paskesnius punktus ir šios išvados 64 punktą.