62022TJ0528_RES
Kohtuasi T‑528/22
Belaruskali AAT
versus
Euroopa Liidu Nõukogu
Üldkohtu (neljas koda laiendatud koosseisus) 18. septembri 2024. aasta otsus
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Piiravad meetmed seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu – Rahaliste vahendite külmutamine – Isikute, üksuste ja asutuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist – Hageja nime loetellu kandmine – Režiimi toetamine – Rahaline toetus – Riigile kuuluv ettevõte – Režiimist kasu saamine – Kodanikuühiskonna vastu suunatud repressioon – Hindamisviga
Kohtumenetlus – Tõendite esitamise tähtaeg – Üldkohtu kodukorra artikli 85 lõige 3 – Tõendite esitamine enne menetluse suulise osa lõppemist – Lubatavus – Tingimused – Hilise esitamise õigustatus – Põhjenduste puudumine
(Üldkohtu kodukord, artikli 85 lõige 3)
(vt punktid 29 ja 30)
Institutsioonide aktid – Põhjendamine – Kohustus – Ulatus – Valgevene vastu suunatud piiravad meetmed – Teatavate isikute ja üksuste rahaliste vahendite külmutamine seoses olukorraga Valgevenes – Otsus, mis on tehtud huvitatud isikule teadaolevas kontekstis, mis võimaldab tal mõista tema suhtes võetud meetme ulatust – Kokkuvõtliku põhjenduse lubatavus – Rikkumine – Puudumine
(ELTL artikkel 296; nõukogu otsus 2014/642/ÜVJP, mida on muudetud otsustega (ÜVJP) 2022/881 ja (ÜVJP) 2023/421, lisa; nõukogu määrused nr 765/2006, 2022/876 ja 2023/419, lisa)
(vt punktid 36–43, 209 ja 210)
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Valgevene vastu suunatud piiravad meetmed – Füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused, kes saavad kasu Lukašenka režiimist või toetavad seda – Selle režiimi jaoks suur sissetuleku- ja välisvaluuta allikas – Mõiste – Faktide hindamine ja tõendite kontrollimine
(Nõukogu otsus 2012/642/ÜVJP, mida on muudetud otsustega (ÜVJP) 2022/881 ja (ÜVJP) 2023/421, lisa; nõukogu määrused nr 765/2006, 2022/876 ja 2023/419, lisa)
(vt punktid 42 ja 79–83)
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Teatavate isikute ja üksuste suhtes kohaldatavad piiravad meetmed seoses olukorraga Valgevenes – Rahaliste vahendite külmutamise otsus – Seaduslikkuse kohtulik kontroll – Ulatus – Üldkohaldatav säte, mis on seotud individuaalse piirava meetmega – Hõlmamine õigusvastasuse vastuväitega
(ELL artikkel 29; ELTL artikli 275 teine lõik ja artikkel 277; nõukogu otsus 2014/642/ÜVJP, mida on muudetud otsustega (ÜVJP) 2022/881 ja (ÜVJP) 2023/421, artikli 4 lõike 1 punkt b; nõukogu määrus nr 765/2006, artikli 2 lõige 5, ning määrused 2022/876 ja 2023/419)
(vt punktid 47 ja 48)
Euroopa Liit – Institutsioonide aktide seaduslikkuse kohtulik kontroll – Valgevene vastu suunatud piiravad meetmed – Teatavate isikute ja üksuste rahaliste vahendite külmutamine seoses olukorraga Valgevenes – Kontrolli ulatus – Piiratud kontroll üldnormide üle – Piiravate meetmete võtmise kriteeriumid – Lukašenka režiimist kasu saamine või selle toetamine – Ulatus – Õiguskindluse põhimõtte austamine, mis nõuab, et õigusnormid oleksid selged ja täpsed ning nende tagajärjed oleksid ettenähtavad
(ELL artikkel 29; ELTL artikli 215 lõige 2; nõukogu otsus 2014/642/ÜVJP, mida on muudetud otsustega (ÜVJP) 2022/881 ja (ÜVJP) 2023/421, artikli 4 lõike 1 punkt b; nõukogu määrus nr 765/2006, artikli 2 lõige 5, ning määrused 2022/876 ja 2023/419)
(vt punktid 49, 51–53, 62, 63 ja 65)
Euroopa Liit – Institutsioonide aktide seaduslikkuse kohtulik kontroll – Valgevene vastu suunatud piiravad meetmed – Teatavate isikute ja üksuste rahaliste vahendite külmutamine seoses olukorraga Valgevenes – Kontrolli ulatus – Tõend meetme põhjendatuse kohta – Liidu pädeva organi kohustus vaidlustamise korral tõendada puudutatud isikute ja üksuste suhtes kasutatud põhjenduste paikapidavust – Loeteludesse kandmine täpsete, konkreetsete ja ühtelangevate kaudsete tõendite kogumi alusel
(Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 47; nõukogu otsus 2012/642/ÜVJP, mida on muudetud otsustega (ÜVJP) 2022/881 ja (ÜVJP) 2023/421, lisa; nõukogu määrused nr 765/2006, 2022/876 ja 2023/419, lisa)
(vt punktid 69–71)
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Valgevene vastu suunatud piiravad meetmed – Piiravate meetmete võtmise kriteeriumid – Füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused, kes saavad kasu Lukašenka režiimist või toetavad seda – Mõiste – Hindamisviga – Puudumine
(Nõukogu otsus 2012/642/ÜVJP, mida on muudetud otsustega (ÜVJP) 2022/881 ja (ÜVJP) 2023/421, lisa; nõukogu määrused nr 765/2006, 2022/876 ja 2023/419, lisa)
(vt punktid 87–92 ja 100–104)
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Valgevene vastu suunatud piiravad meetmed – Piiravate meetmete võtmise kriteeriumid – Isikud, üksused ja asutused, kes vastutavad inimõiguste raske rikkumise või kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni vastu suunatud repressioonide eest või kahjustavad demokraatiat või õigusriiki – Mõiste – Hindamisviga – Puudumine
(Nõukogu otsus 2012/642/ÜVJP, mida on muudetud otsustega (ÜVJP) 2022/881 ja (ÜVJP) 2023/421, lisa; nõukogu määrused nr 765/2006, 2022/876 ja 2023/419, lisa)
(vt punktid 115 ja 118–124)
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Valgevene vastu suunatud piiravad meetmed – Teatavate isikute ja üksuste rahaliste vahendite külmutamine seoses olukorraga Valgevenes – Seaduslikkuse kohtulik kontroll – Proportsionaalsuse põhimõte – Piiravate meetmete sobivus – Piiravad meetmed, millega järgitakse ühise välis‑ ja julgeolekupoliitika õiguspärast eesmärki
(Nõukogu otsus 2012/642/ÜVJP, mida on muudetud otsustega (ÜVJP) 2022/881 ja (ÜVJP) 2023/421, lisa; nõukogu määrused nr 765/2006, 2022/876 ja 2023/419, lisa)
(vt punktid 163–168 ja 179–183)
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Valgevene vastu suunatud piiravad meetmed – Teatavate isikute ja üksuste rahaliste vahendite külmutamine seoses olukorraga Valgevenes – Asjaolu, et nõukogu ei ole võtnud rahaliste vahendite külmutamise meetmeid muude isikute suhtes, kes on sarnases olukorras – Võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumine – Puudumine
(Nõukogu otsus 2012/642/ÜVJP, mida on muudetud otsustega (ÜVJP) 2022/881 ja (ÜVJP) 2023/421, lisa; nõukogu määrused nr 765/2006, 2022/876 ja 2023/419, lisa)
(vt punkt 197)
Euroopa Liit – Institutsioonide aktide seaduslikkuse kohtulik kontroll – Valgevene vastu suunatud piiravad meetmed – Teatavate isikute ja üksuste rahaliste vahendite külmutamine seoses olukorraga Valgevenes – Kontrolli ulatus – Tõend meetme põhjendatuse kohta – Liidu pädeva organi kohustus vaidlustamise korral tõendada puudutatud isikute ja üksuste suhtes kasutatud põhjenduste paikapidavust – Nimetatud pädeva organi kaalutlusõiguse ulatus – Varasema loetellu kandmise raames esitatud tõendite asjakohasus olukorras, kus põhjused ega hageja olukord ei ole muutunud ning olukord Valgevenes on jäänud samaks
(Nõukogu otsus 2012/642/ÜVJP, mida on muudetud otsustega (ÜVJP) 2022/881 ja (ÜVJP) 2023/421, lisa; nõukogu määrused nr 765/2006, 2022/876 ja 2023/419, lisa)
(vt punktid 216 ja 224–227)
Kokkuvõte
Üldkohus jättis oma otsusega rahuldamata tühistamishagi, mille Belaruskali AAT esitas aktide peale, millega Euroopa Liidu Nõukogu kandis selle äriühingu 2022. aastal (
1
) nende isikute ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes, ning jättis selle sinna 2023. aastal (
2
). Otsuses selgitatakse kohtupraktikat, mis käsitleb individuaalsete piiravate meetmete seaduslikkuse ja proportsionaalsuse analüüsi.
Kohtuotsus asetub selliste piiravate meetmete konteksti, mida Euroopa Liit on alates 2004. aastast võtnud demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste olukorra tõttu Valgevenes ning Valgevene osalemise tõttu Venemaa agressioonis Ukraina vastu. Hageja on ainus kaaliumväetiste tootja Valgevenes ja üks suurimaid kaaliumväetiste tootjaid maailmas; tema rahalised vahendid ja majandusressursid külmutati põhjusel, et ta saab president Lukašenka režiimist kasu, toetab seda (
3
) ning vastutab kodanikuühiskonna vastu suunatud repressioonide eest (
4
).
Üldkohtu hinnang
Mis puudutab hindamisviga käsitlevat väidet, siis leidis Üldkohus esiteks, et nõukogu ei teinud viga, kui ta algsete aktide vastuvõtmisel leidis, et hageja toetas režiimi ja sai sellest kasu otsuse 2012/642 artikli 4 lõike 1 punkti b tähenduses.
Nimelt ei teinud nõukogu viga, kui ta leidis, et hageja on riigile kuuluv ettevõte ja üks maailma suurimaid kaaliumkloriidi tootjaid, kelle osakaal kogu maailma kaaliumkloriidi ekspordist moodustab 20%, ning oli seeläbi Lukašenka režiimi jaoks suur sissetuleku- ja välisvaluuta allikas.
Sellega seoses märkis Üldkohus eeskätt, et kogu hageja kapital kuulub Valgevene Vabariigile, et tema peadirektori nimetab ametisse president Lukašenka ja et ta sai 2019. aastal enam kui 4,797 miljardit Valgevene rublat (BYN) (umbes 1,8 miljardit eurot) puhaskasumit. Peale selle maksab hageja dividende riigile, kes on tema ainuaktsionär, ja teeb lisaks maksude maksmisele kohustuslikke makseid riigi arenguks ette nähtud riigi eelarvefondi – sellest piisab rahalise toetuse tõendamiseks.
Üldkohus märkis samuti, et Lukašenka režiimi all iseloomustab Valgevene majandust režiimi kontroll nii avaliku kui ka erasektori üle ning süsteem, mis kompenseerib lojaalsust režiimi suhtes. Seega võimaldasid need tõendid ja sellise monopoli olemasolu, mida hageja kui riigiettevõte teostas Valgevene majanduse kui terviku seisukohast nii olulisel turul nagu kaaliumväetiste turg, nõukogul järeldada, et hageja saab Lukašenka režiimist kasu.
Teiseks leidis Üldkohus, et nõukogu ei teinud viga, kui ta algsete aktide vastuvõtmisel leidis, et nende hageja töötajate hirmutamise meetmed ja vallandamine, kes pärast 2020. aasta augusti presidendivalimisi streikisid ja osalesid rahumeelsetel meeleavaldustel, on piisavad tõendid järeldamaks, et hageja rakendab kodanikuühiskonna vastu suunatud repressioone Valgevenes ning toetab Lukašenka režiimi otsuse 2012/642 artikli 4 lõike 1 punkti a tähenduses.
Esimesena, mis puudutab hageja töötajate hirmutamise meetmeid, siis märkis Üldkohus ühelt poolt, et töötajate rahumeelses streigis osalemisega seotud vallandamise ulatus tekitas põhjendatult töötajate hulgas hirmuõhkkonna. Selles osas kasutas hageja vallandamist vahendina, et heidutada oma töötajaid mis tahes vormis vaidlustamises osalemast.
Teiselt poolt tõi streigis osalemine kaasa palju vägivallajuhtumeid ja hageja töötajate kinnipidamist ametiasutuste poolt. Võttes arvesse hageja ja Lukašenka režiimi tihedaid seoseid, ei saa aga kahelda nende ühises tegevuses selle repressiooni käigus.
Lisaks on president Lukašenka avaldus, mille kohaselt võidakse meeleavaldajad asendada Ukraina kaevuritega, osa ametiasutuste poolsest ähvardamise ja hirmutamise dünaamikast. See näitab nimelt president Lukašenka põlgavat suhtumist õigusesse streikida ja hageja töötajate muredesse.
Teisena, mis puudutab töötajate vallandamist pärast streigi algust, siis märkis Üldkohus ühelt poolt, et Valgevene õiguse range kohaldamine ei saa õigustada mis tahes vormis repressioone töötajate vastu, kes avaldavad oma poliitilist arvamust. Nimelt tähendaks oletus, et konkreetse meetme kooskõla riigisisese õigusega võimaldab ainuüksi sel põhjusel välistada võimaluse kanda isik kõnealustesse loeteludesse, et loetellu kandmise kriteeriumid kaotaksid oma mõtte, kuna see võtaks nõukogult ulatusliku kaalutlusruumi selles osas.
Teiselt poolt annavad need teod ilmselgelt tunnistust tahtlikust soovist karistada töötajaid nende osalemise eest tegevuses, mis väljendab nende vastuseisu president Lukašenkale.
Mis puudutab algsete aktidega seaduslikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtte rikkumist käsitlevat väidet, siis tuvastas Üldkohus kõigepealt, et nõukogu lähenemisviis, mis seisneb keskendumises isikutele, üksustele ja asutustele, kelle teod või tegevus aitavad kaasa kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni vastu suunatud repressioonidele, on koherentselt vastavuses algsete aktidega taotletava eesmärgiga. (
5
) Seda ei saa igal juhul pidada taotletava eesmärgi saavutamise seisukohast ebaseaduslikuks.
Mis puudutab järgmiseks algsete aktide sobivust, siis lükkas Üldkohus tagasi hageja argumendi, mille kohaselt takistasid need aktid tal täielikult kaaliumkloriidi eksportida. Nimelt ei keela algsed aktid ega valdkondlikud piiravad meetmed Valgevene kaaliumkloriidi eksporti kolmandatesse riikidesse.
Lisaks hageja eksib, kui ta kinnitab, et algsed aktid, mis võeti vastu pärast valdkondlikke piiravaid meetmeid ja mis seisnevad hageja rahaliste vahendite külmutamises, takistasid tal kaaliumkloriidi eksporti või üleandmist liidus. (
6
)
Veel tõdes Üldkohus, et hageja ei ole tõendanud, et algsed aktid kahjustasid ebaproportsionaalselt tema ettevõtlusvabadust ja Valgevene ühiskonda, ega ka seda, et need kahjustasid ülemaailmset toiduga kindlustatust. Sellega seoses rõhutas Üldkohus, et hageja esitatud tõendid ei puuduta algseid akte, mis näevad ette rahaliste vahendite külmutamise, vaid peamiselt väetiste, sealhulgas kaaliumväetistega kauplemist maailmaturul. Lisaks, kuigi need dokumendid viitavad ülemaailmsele toidukriisile, ei puuduta need algsete aktide mõju sellele ülemaailmsele toidukriisile.
Lõpuks lükkas Üldkohus tagasi hageja argumendi, mille kohaselt oleks nõukogu võinud kõnealustesse loeteludesse kandmise mõju leevendamiseks võtta vähem piiravaid alternatiivseid meetmeid. Nimelt tegi ta ühelt poolt ettepaneku kehtestada tingimused selleks, et liikmesriikide ametiasutused saaksid anda liidu isikutele ja ettevõtjatele load, et nad saaksid teha hagejaga tehinguid, mis puudutavad kaaliumväetiste importi, ostmist, üleandmist ja nendega seotud finantsteenuste osutamist, ning teiselt poolt ettepaneku kehtestada nende väetiste liidule tarnimise kvoodid.
Need argumendid ei puuduta tegelikult siiski algseid üksikakte, vaid üldkohaldatavaid valdkondlikke piiravaid meetmeid.
Pealegi ei tõenda need argumendid ühelt poolt, et hagejal oleks täielikult takistatud oma toodete eksport. Nimelt ei ole välistatud, et ta saab vedada oma tooteid muude riikide sadamatesse väljaspool liitu.
Teiselt poolt puudutavad välja pakutud alternatiivsed meetmed võimalust eksportida liitu kaaliumväetisi ega võimalda seega tõhusalt saavutada taotletavaid eesmärke.
(
1
)	Nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2022/881, millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu (ELT 2022, L 153, lk 77), ning nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/876, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu) artikli 8a lõiget 1 (ELT 2022, L 153, lk 1) (edaspidi koos „algsed aktid“).
(
2
)	Nõukogu 24. veebruari 2023. aasta otsus (ÜVJP) 2023/421, millega muudetakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu (ELT 2023, L 61, lk 41), ning nõukogu 24. veebruari 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/419, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu) artiklit 8a (ELT 2023, L 61, lk 20).
(
3
)	Vt nõukogu 15. oktoobri 2012. aasta otsuse 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb Valgevene vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT 2012, L 285, lk 1), artikli 4 lõike 1 punkt b ja määruse nr 765/2006, mida on muudetud nõukogu 6. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1014/2012 (ELT 2012, L 307, lk 1), artikli 2 lõiked 1 ja 5.
(
4
)	Vt otsuse 2012/642 artikli 4 lõike 1 punkt a ja määruse nr 765/2006 artikli 2 lõige 4.
(
5
)	Otsuse 2012/642 põhjendusest 6 nähtub, et mis puudutab Lukašenka režiimist kasu saavaid või seda toetavaid isikuid ja üksusi, siis on eesmärk kohaldada piiravaid meetmeid kõigi isikute ja üksuste suhtes, kes saavad sellest kasu või seda toetavad, eelkõige – ehkki mitte ainuüksi – režiimi materiaalselt või rahaliselt toetavate isikute ja üksuste suhtes.
(
6
)	Tegemist on otsuse 2012/642 artikliga 2g ja määruse nr 765/2006 artikliga 1g, mis lisati nõukogu 24. juuni 2021. aasta otsusega (ÜVJP) 2021/1031, millega muudetakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes (ELT 2021, L 224 I, lk 15), ning nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrusega (EL) 2021/1030, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes (ELT 2021, L 224 I, lk 1), mis näevad sõnaselgelt ette, et Valgevenest on keelatud osta, importida või üle anda kaaliumkloriidi sisaldavaid tooteid.