30. mail 2022 esitatud hagi – Passalacqua versus komisjon
(kohtuasi T-318/22)
Kohtumenetluse keel: itaalia
Pooled
Hageja: Roberto Passalacqua (Brüssel, Belgia) (esindaja: advokaat G. Belotti)
Kostja: Euroopa Komisjon
Nõuded
Hageja palub Üldkohtul:
tühistada komisjoni otsus jätta hageja 2021. aasta edutamise raames palgaastmele AD 11 edutamata, kuna ta on edutatud ametnike nimekirjast välja jäetud;
tühistada komisjoni otsus edutada palgaastmele AD 11 ametnikud, kes on 2021. aasta edutamise raames kantud edutatud ametnike nimekirja;
tühistada komisjoni 1. aprilli 2022. aasta otsus jätta rahuldamata kaebus nr R/620/21, mille hageja oli esitanud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel;
tühistada kõik eelnevad, järgnevad või muul viisil asjaga seotud otsused;
teise võimalusena hüvitada komisjoni ebaseadusliku tegevusega tekitatud kahju.
Väited ja peamised argumendid
Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.
Esimene väide, et võimu on kuritarvitatud ja hageja teeneid on ilmselgelt hinnatud osaliselt ja põhjendusi esitamata, võrreldes teiste ametnike teenetega, kes edutamist vähem väärivad.
Sellega seoses väidab hageja, et komisjonile on kahtlemata antud õigus jätta ametnik edutamata, et teha järeldused teenete erapooletu võrdleva hindamise põhjal, kuid et käesoleval juhul on seda õigust kuritarvitatud selleks, et karistada hagejat 2021. aastal tuumaenergia valdkonnas teadusliku arvamuse avaldamise eest, milleks oli nõuetekohaselt antud eelnev luba ja mida selles osalenud isikud pidasid asjakohaseks, kuid mille kohta hiljem selgus, et see ei meeldinud ühele kõrgele ametnikule, kes ei kuulunud hageja ülemuste hulka ja kes varasematel juhtudel oli hageja suhtes sobimatuid väljendeid kasutanud.
Teine väide põhineb asjaolul, et kuigi komisjon ei ole kohustatud esitama edutamata jäetud ametnikule oma otsuse põhjendusi, on tal seevastu kohustus põhistada otsust, millega ta jätab rahuldamata kaebuse, mille edutamata jäetud kandidaat on esitanud personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel, ja viimasena nimetatud otsuse põhjendused peavad langema kokku selle otsuse põhjendustega, mille peale oli esitatud kaebus. Käesoleval juhul see nii ei ole.
Sellega seoses väidab hageja, et lisaks kõigele ei vasta kaebuse rahuldamata jätmise põhjendus objektiivsuse ja erapooletuse nõuetele, mis väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on selles valdkonnas liidu õigusega ette nähtud.
____________