Preliminär utgåva
DOMSTOLENS DOM (nionde avdelningen)
den 23 april 2026
(*)
” Begäran om förhandsavgörande – Tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om maskiner – Tekniska standarder och föreskrifter – Direktiv 98/37/EG – Maskin som är försedd med en normal stoppanordning och en nödstoppsanordning – Grundläggande hälso- och säkerhetskrav – Risk för personers säkerhet och hälsa – Oavsiktlig eller avsiktlig påverkan av en av stoppanordningarna – Blockering av nödstoppsanordningen – Lämplig åtgärd som kan häva blockeringen av nödstoppsanordningen ”
I
mål C‑887/24,
angående en begäran om förhandsavgörande enligt artikel 267 FEUF, framställd av Oberlandesgericht München (Regionala överdomstolen i München, Tyskland) genom beslut av den 9 december 2024, som inkom till domstolen den 20 december 2024, i målet
YH
mot
Widl GmbH,
meddelar
DOMSTOLEN (nionde avdelningen)
sammansatt av avdelningsordföranden M. Condinanzi samt domarna N. Jääskinen och A. Kornezov (referent),
generaladvokat: A. Biondi,
justitiesekreterare: A. Calot Escobar,
efter det skriftliga förfarandet,
med beaktande av de yttranden som avgetts av:
–        Europeiska kommissionen, genom T.S. Bohr och M. Owsiany-Hornung, båda i egenskap av ombud,
med hänsyn till beslutet, efter att ha hört generaladvokaten, att avgöra målet utan förslag till avgörande,
följande
Dom
1        Begäran om förhandsavgörande avser tolkningen av artikel 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/37/EG av den 22 juni 1998 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om maskiner (EGT L 207, 1998, s. 1) samt punkterna 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6, 1.2.7 och 2.3 c i bilaga I till direktivet.
2        Begäran har framställts i ett mål mellan YH och Widl GmbH angående ersättning för en skada som YH lidit och som orsakats av en maskin som tillverkats av Widl.
Tillämpliga bestämmelser
Unionsrätt
3        I skälen 2, 6, 7 och 9 i direktiv 98/37 anges följande:
”(2)      Den inre marknaden utgörs av ett område utan inre gränser, inom vilken fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital garanteras.
…
(6)      Medlemsstaternas lagstiftning om förebyggande av olyckor skiljer sig kraftigt åt. De tvingande bestämmelser på området som oftakompletteras av i praktiken bindande tekniska specifikationer eller frivilliga standarder leder inte nödvändigtvis till olika hälso- och säkerhetsnivåer, men utgör dock, genom sina olikheter, hinder förhandeln inom [Europeiska] gemenskapen. Dessutom råder avsevärda skillnader mellan systemen för certifiering av maskiners överensstämmelse och för nationell certifiering.
(7)      Gällande nationella hälso- och säkerhetsbestämmelser om skydd mot risker orsakade av maskiner bör harmoniseras för att möjliggöra fri rörlighet för maskiner, utan att nu gällande välgrundade skyddsnivåer i medlemsstaterna därmed sänks. Bestämmelserna i detta direktiv om konstruktion och tillverkning av maskiner, som är av grundläggande betydelse för en säkrare arbetsmiljö, kommer att kompletteras med särskilda bestämmelser om skydd mot vissa risker som arbetstagare kan utsättas för i arbetet, och med bestämmelser som avser organisationen av arbetstagarnas säkerhet på arbetsplatsen.
…
(9)      Styckena 65 och 68 i den vitbok om genomförandet av den inre marknaden som antogs av Europeiska rådet i juni 1985 [(COM(85) 310 final)] föreskriver ett nytt tillvägagångssätt för tillnärmning av lagstiftningen. Tillnärmningen av lagstiftningen bör därför i detta fall begränsas till endast de föreskrifter som anses nödvändiga för att uppfylla de oeftergivliga och grundläggande hälso- och säkerhetskrav som gäller för maskiner.Eftersom dessa krav är av grundläggande natur bör de ersätta gällande nationella föreskrifter.”
4        Artikel 3 i direktivet har följande lydelse:
”Maskiner och säkerhetskomponenter som omfattas av detta direktiv skall uppfylla de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga I.”
5        I punkt 1.1.2 i bilaga I till direktivet, med rubriken ”Principer för integration av säkerheten”, föreskrivs följande:
”a)      Maskiner skall vara utförda så att de kan fungera på avsett vis, samt så att de kan ställas in och underhållas utan att medföra fara för personer som utför dessa uppgifter, när de senare utförs under sådana omständigheter som kan förutses av tillverkaren.
Syftet med åtgärder som vidtas skall vara att undanröja alla olycksrisker under maskinens förväntade livslängd, i vilken ingår sammansättnings- och nedmonteringsfaserna, även om olycksriskerna uppstår till följd av onormala situationer som kan förutses.
b)      Vid valet av lämpligaste metoder skall tillverkaren tillämpa följande principer, i nedan angiven ordning:
–        Risker skall så långt möjligt undanröjas eller minskas (säkerheten integreras redan på konstruktions- och tillverkningstadierna).
–        Nödvändiga skyddsåtgärder skall vidtas för sådana risker som inte kan undanröjas.
–        Tillverkaren skall informera om kvarstående risker som beror på brister i de skyddsåtgärder som vidtagits, ange om särskild utbildning krävs samt om personlig skyddsutrustning behöver tillhandahållas och, i så fall, specificera denna.
c)      Vid konstruktion och tillverkning av maskiner, samt utarbetande av bruksanvisningar för dessa, skall tillverkaren inte bara ta hänsyn till normal användning av maskinerna, utan även sådan annan användning som skäligen kan befaras.
Maskinen skall vara utförd så att onormal användning förhindras om sådan användning ger upphov till risker. I förekommande fall skall anvisningarna uppmärksamma användaren på hur maskinen inte får användas, eftersom sådana användningssätt erfarenhetsmässigt kan tänkas uppkomma.
…”
6        I punkterna 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6 och 1.2.7 i denna bilaga föreskrivs följande:
”1.2.1.      Styrsystems säkerhet och tillförlitlighet
Styrsystem skall vara konstruerade och tillverkade på så sätt att de är säkra och tillförlitliga, så att farliga situationer inte uppstår. Framför allt skall de vara konstruerade och tillverkade så att
–        de kan tåla de påfrestningar som härrör från normal användning och yttre faktorer, och
–        fel i logik inte leder till farliga situationer.
1.2.2.            Manöverdon
Manöverdon skall vara
–        klart synliga och identifierbara samt, vid behov, markerade på lämpligt sätt,
–        placerade så att maskinen kan användas säkert, utan tveksamhet, tidsspillan eller risk för missförstånd,
–        konstruerade så att manöverdonets rörelse överensstämmer med dess verkan,
–        placerade utanför riskområden, med undantag för vissa manöverdon, där så krävs, t.ex. nödstoppdon eller programmeringskonsoler för robotar,
–        placerade så att användningen av dem inte ger upphov till ytterligare risker,
–        konstruerade eller skyddade så att avsedd verkan, om denna kan innebära risk, inte kan uppträda utan avsiktlig påverkan,
–        utförda så de tål förutsebara påfrestningar, varvid nödstoppsanordningar som sannolikt kan utsättas för avsevärda påfrestningar skall beaktassärskilt.
…
1.2.4.            Stoppanordningar
Normalt stopp
Alla maskiner skall vara försedda med ett manöverdon som gör det möjligt att på ett säkert sätt stoppa maskinen fullständigt.
Varje arbetsstation skall vara försedd med ett manöverdon som gör det möjligt att, beroende på typen av risk, stoppa några eller samtliga delar i maskinen så att denna blir säker. Maskinens stoppdon skall vara överordnat dess startdon. Maskinens stoppdon skall vara överordnat dess startdon.
När maskinen eller dess farliga delar har stoppat skall kraftförsörjningen till de berörda drivorganen vara bruten.
Nödstopp
Alla maskiner skall vara försedda med en eller flera nödstoppsanordningar som gör det möjligt att avvärja överhängande fara eller fara som redan uppstått. Detta krav gäller dock ej för
–        maskiner, i vilka en nödstoppsanordning inte skulle minska risken, antingen beroende på att den inte skulle förkorta stopptiden eller beroende på att anordningen skulle göra det omöjligt att vidta de särskilda åtgärder som den aktuella risken kräver, samt
–        handhållna bärbara maskiner och handstyrda maskiner.
Nödstoppsanordningen skall
–        ha klart identifierbara, klart synliga och lättåtkomliga manöverdon,
–        stoppa det farliga förloppet så snabbt som möjligt, utan att därmed ge upphov till ytterligare risk, och
–        vid behov utlösa eller möjliggöra utlösning av vissa rörelser av skyddskaraktär.
När aktiv påverkan av manöverdonet för nödstopp har upphört efter ett stoppkommando så skall detta kommando bli kvar till dess att nödstoppsanordningen återställts; manöverdonet får inte kunna spärras utan att stoppkommando ges; återställning av anordningen får endast kunna ske genom en för ändamålet lämplig åtgärd. Återställning av anordningen får inte återställa maskinen utan endast möjliggöra återstart.
…
1.2.6.            Fel i kraftförsörjningen
Avbrott, återställning efter avbrott eller variationer i kraftförsörjningen till maskinen får inte leda till farliga situationer.
Särskilt skall följande beaktas:
–        Maskinen får inte starta oväntat.
–        Maskinen får inte vara förhindrad att stoppa om stoppkommando har givits.
–        Ingen rörlig del i maskinen eller del som hålls av maskinen får falla eller kastas ut.
–        Automatiskt eller manuellt stopp av någon av de rörliga delarna får ej förhindras.
–        Skyddsanordningarna måste förbli fullständigt effektiva.
1.2.7.            Fel i styrkretsen
Ett fel i styrkretsens logik, liksom fel eller skador på styrkretsen, får inte leda till farliga situationer:
Särskilt skall följande beaktas:
–        Maskinen får inte starta oväntat.
–        Maskinen får inte vara förhindrad att stoppa om stoppkommando har givits.
–        Ingen rörlig del i maskinen eller del som hålls av maskinen får falla eller kastas ut.
–        Automatiskt eller manuellt stopp av någon av de rörliga delarna får inte förhindras.
–        Skyddsanordningarna måste förbli fullständigt effektiva.”
7        I punkt 2 i nämnda bilaga, med rubriken ”Grundläggande hälso- och säkerhetskrav för vissa maskinkategorier”, föreskrivs följande i punkt 2.3 c, med rubriken ”Maskiner för bearbetning av trä och liknande material”:
”Maskiner för bearbetning av trä och maskiner för bearbetning av material med fysiska och tekniska egenskaper liknande de hos trä, t.ex. kork, ben, hårdgummi, hårdplast och andra liknande hårda material, skall uppfylla följande grundläggande hälso- och säkerhetskrav:
…
c)      Maskinen skall vara försedd med automatisk broms som stoppar verktyget på tillräckligt kort tid om det finns risk för kontakt med verktyget medan det löper ut.”
Tysk rätt
8        Direktiv 98/37 har införlivats med tysk rätt genom 1 § och 16 §
Gesetz zur Neuordnung der Sicherheit von technischen Arbeitsmitteln und Verbraucherprodukten (lag om omorganisering av säkerheten för tekniska arbetsredskap och konsumentprodukter) av den 6 januari 2004 (BGBl. 2004 I, s. 2).
9        I enlighet med 1 § i den lagen har den tyska lagtsiftaren antagit Gesetz über technische Arbeitsmittel und Verbraucherprodukte (Geräte- und Produktsicherheitsgesetz – GPSG) (lag om tekniska arbetsredskap och konsumentprodukter (maskin- och produktsäkerhetslagen – GPSG)), av den 6 januari 2004 (BGBl. 2004 I, s. 2).
10      Med stöd av 16 § lagen om omorganisering av säkerheten för tekniska arbetsredskap och konsumentprodukter har lagstiftaren för det första ändrat Neunte Verordnung zum Gerätesicherheitsgesetz (nionde förordningen avseende lagen om maskinsäkerhet (maskinförordningen)) av den 12 maj 1993 (BGBl. 1993 I, s. 704) (som ursprungligen antogs med stöd av artikel 1 i Verordnung zum Gerätesicherheitsgesetz und zur Änderung von Verordnungen zum Gerätesicherheitsgesetz (förordning om maskinsäkerhet och om ändring av förordningar om maskinsäkerhet) av den 12 maj 1993 (BGBl. 1993 I, s. 704)) och, för det andra, den nionde förordningen ”Neunte Verordnung zum Geräte- und Produktsicherheitsgesetz (Maschinenverordnung – 9:e GSGV) (nionde förordningen avseende lagen om maskin- och produktsäkerhet (maskinförordningen – 9:e GSGV))”.
11      I 2 § maskinförordningen – 9:e GSGV föreskrivs följande:
”Maskiner får endast släppas ut på marknaden om de uppfyller de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga I till direktiv [98/37] och om de, när de är korrekt installerade och underhållna och används för avsett ändamål, inte äventyrar människors hälsa och säkerhet eller säkerheten för husdjur och egendom.”
Målet vid den nationella domstolen och tolkningsfrågorna
12      Under 2009 köpte YH en cirkelsåg för trä, tillverkad av Widl (nedan kallad den aktuella sågen), från en återförsäljare.
13      Den aktuella sågen kunde användas i bordsläge och i vippläge. Den var utrustad med en grön startknapp och en röd stoppknapp (nedan kallad den normala stoppanordningen), båda placerade under en lucka, samt en röd nödstoppsknapp placerad ovanför denna lucka (nedan kallad nödstoppsanordningen).
14      Såväl den normala stoppanordningen som nödstoppsanordningen aktiverade en elektronisk broms för att stoppa sågbladet efter cirka tio sekunder.
15      Den 14 december 2016 drabbades YH av en olycka med den aktuella sågen. Han ville växla sågen från vippläge till bordsläge och stängde av motorn med hjälp av en av dessa stoppanordningar. När han lastade uppsågade vedträn i en skottkärra aktiverade han oavsiktligt en av dessa anordningar, antingen en enda gång under minst fyra till fem sekunder eller flera gånger i följd under minst fyra till fem sekunder.
16      Till följd av denna manöver avbröts bromseffekten på sågbladet, så att bladet fortsatte att rotera tyst i cirka elva minuter och därvid sakta ner till dess att det stannade.
17      YH fällde ner skyddet för sågbladet framåt utan att märka att sågbladet fortfarande roterade tyst. Hans vänstra pekfinger fastnade då i sågbladet och skadades.
18      Till följd av denna olycka väckte YH talan vid Landgericht Deggendorf (Regionala domstolen i Deggendorf, Tyskland) mot Widl om skadestånd för den allvarliga skada han hade lidit till följd av användningen av den aktuella sågen.
19      Ett sakkunnigutlåtande har upprättats inom ramen för förfarandet vid den domstolen. I detta utlåtande konstaterade den sakkunnige att även om en bromstid på 13 sekunder hade ställts in för sågbladet, kunde sågbladet stoppas på 8–9 sekunder genom att man aktiverade nödstoppsanordningen. Den sakkunnige påpekade dessutom att när nödstoppsanordningen aktiverades på nytt, antingen en gång under minst 4–5 sekunder eller flera gånger i följd under en sammanlagd period på minst 4–5 sekunder, stannade inte sågbladet inom den inställda bromstiden, utan fortsatte att rotera under cirka elva minuter.
20      Landgericht Deggendorf (Regionala domstolen i Deggendorf) ogillade YH:s skadeståndstalan.
21      YH överklagade den domen till Oberlandesgericht München (Regionala överdomstolen i München, Tyskland), som är den hänskjutande domstolen. YH har i huvudsak gjort gällande att den aktuella sågen inte uppfyller säkerhetskraven i direktiv 98/37.
22      Den hänskjutande domstolen har påpekat att även om YH i stor utsträckning har bidragit till den skada som han har lidit, kan Widl även hållas ansvarigt för en del av denna skada, för det fall den aktuella sågen inte uppfyller säkerhetskraven i direktiv 98/37.
23      Den hänskjutande domstolen anser att den aktuella sågen är behäftad med ett konstruktionsfel och att den inte uppfyller de säkerhetskrav som följer av artikel 3 i och bilaga I till direktiv 98/37, bland annat på grund av att en ny aktivering av nödstoppsanordningen, antingen en gång under en längre tid eller flera gånger i följd, får till följd att sågbladet roterar tyst under cirka elva minuter. Den hänskjutande domstolen har påpekat att det i en nödsituation inte kan uteslutas att en användare i panik kan aktivera denna anordning en enda gång under en längre tid eller flera gånger i följd och att det i ett sådant fall måste säkerställas att detta sågblad stoppas för att säkerhetskraven ska vara uppfyllda.
24      Den hänskjutande domstolen är emellertid osäker på hur punkt 1.2.4 i bilaga I till direktiv 98/37 ska tolkas. I den punkten anges att ”[n]är aktiv påverkan av manöverdonet för nödstopp har upphört efter ett stoppkommando så skall detta kommando bli kvar till dess att nödstoppsanordningen återställts; manöverdonet får inte kunna spärras utan att stoppkommando ges”. Enligt den hänskjutande domstolen kan detta tolkas så, att om nödstoppanordningen åter aktiveras, ska bromsorden inte upprätthållas. Enligt en sådan tolkning uppfyller den aktuella sågen säkerhetskraven i direktiv 98/37. Den hänskjutande domstolen önskar dessutom få klarhet i huruvida en sådan medveten eller omedveten åtgärd utgör en ”lämplig åtgärd” för att häva blockeringen av nödstoppanordningen, i den mening som avses i punkt 1.2.4 i bilaga I till direktiv 98/37.
25      Under dessa omständigheter beslutade Oberlandesgericht München (Regionala överdomstolen i München) att vilandeförklara målet och ställa följande tolkningsfrågor till EU-domstolen:
”1)      Ska artikel 3 i direktiv [98/37], jämförd med bilaga I till samma direktiv, närmare bestämt punkterna 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6, 1.2.7 och 2.3 c i bilagan, tolkas så, att nödstoppsanordningen på en cirkelsåg uppfyller lagstiftningens säkerhetskrav om bromseffekten avbryts efter att ett stoppkommando har givits genom att manöverdonet för nödstopp – medvetet eller omedvetet – påverkas aktivt igen, antingen upprepade gånger eller ihållande under minst fyra till fem sekunder, vilket har till följd att sågbladet inte stannar utan löper ut ljudlöst under cirka elva minuter?
2)      a)      Ska artikel 3 i direktiv 98/37 jämförd med punkt 1.2.4 i bilaga I till direktivet tolkas så, att även en omedveten eller oavsiktlig (förnyad) påverkan av manöverdonet för nödstopp under bromsningstiden utgör en ’åtgärd’ i den mening som avses i denna [sistnämnda] bestämmelse?
b)      Om fråga 2 a ska besvaras jakande, utgör en sådan omedveten eller oavsiktlig påverkan ’en lämplig åtgärd’ för att återställa anordningen i den mening som avses i artikel 3 i direktiv 98/37 jämförd med punkten 1.2.4 i bilaga I till direktivet?
3)      a)      Ska artikel 3 i direktiv 98/37 jämförd med punkt 1.2.4 i bilaga I till direktivet tolkas så, att endast en medveten och avsiktlig (förnyad) påverkan av manöverdonet för nödstopp utgör en ’åtgärd’ i den mening som avses i denna [sistnämnda] bestämmelse?
b)      Om fråga 3 a ska besvaras jakande, utgör en sådan medveten och avsiktlig påverkan ’en lämplig åtgärd’ för att återställa anordningen i den mening som avses i artikel 3 i direktiv 98/37 jämförd med punkt 1.2.4 i bilaga I till direktivet?”
Förfarandet vid domstolen
26      Genom beslut av domstolens ordförande av den 3 mars 2025 tillställdes den hänskjutande domstolen en begäran om upplysningar för att få klarhet i huruvida bestämmelserna i direktiv 98/37 hade införlivats med tysk rätt, med hänsyn till att bestämmelserna i detta direktiv, inom ramen för en sådan tvist mellan enskilda som den som är aktuell i det nationella målet, inte i sig kan medföra skyldigheter för motparten i det nationella målet, utan att direktivet har införlivats med nationell rätt. Vidare anmodade EU-domstolen den hänskjutande domstolen att klargöra huruvida YH, vid olyckan, hade aktiverat den normala stoppanordningen eller nödstoppsanordningen.
27      Den 20 mars 2025 besvarade den hänskjutande domstolen denna begäran om upplysningar. För det första påpekade domstolen att bestämmelserna i direktiv 98/37 hade införlivats med den tyska rättsordningen genom maskinförordningen – 9:e GSGV, i vilken det i 2 § föreskrivs att maskiner endast får släppas ut på marknaden om de uppfyller de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga I till direktiv 98/37 och endast om de inte äventyrar människors säkerhet och hälsa eller säkerheten för husdjur och egendom, när de är korrekt installerade och underhållna och används för avsett ändamål. För det andra har den hänskjutande domstolen preciserat att YH, vid Landgericht Deggendorf (Regionala domstolen i Deggendorf), hade angett att han vid olyckan hade aktiverat den normala stoppanordningen, medan han vid den hänskjutande domstolen hade angett att han hade aktiverat nödstoppsanordningen. Enligt den hänskjutande domstolen är det emellertid inte nödvändigt att fastställa vilken av dessa anordningar som hade aktiverats, eftersom var och en av dem var avsedd att säkerställa en och samma bromsfunktion på den aktuella sågen.
Prövning av tolkningsfrågorna
28      Den hänskjutande domstolen har ställt sina tre frågor, som ska prövas tillsammans, för att få klarhet i huruvida artikel 3 i direktiv 98/37 samt punkterna 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6, 1.2.7 och 2.3 c i bilaga I till detta direktiv ska tolkas så, att en normal stoppanordning och/eller en nödstoppsanordning på en rundsåg för trä uppfyller de hälso- och säkerhetskrav som anges i dessa bestämmelser, när, efter det att det getts order om att maskinen ska stängas av, återaktivering, medvetet eller omedvetet, av den berörda stoppanordningen, antingen en enda gång under en längre tid eller flera gånger i följd, avbryter bromsningen av sågen, så att dess blad inte stannar utan fortsätter att rotera tyst medan det saktar in och slutligen stannar efter flera minuter.
29      Det ska i detta hänseende erinras om att direktiv 98/37 på ett uttömmande sätt harmoniserar bestämmelserna på unionsnivå om väsentliga säkerhetskrav för maskiner och om certifiering av maskinernas överensstämmelse med nämnda krav samt bestämmelserna om de åtgärder som medlemsstaterna får vidta beträffande maskiner som presumeras överensstämma med dessa krav (se, för ett liknande resonemang, dom av den 17 april 2007, AGM-COS.MET, C‑470/03, EU:C:2007:213, punkt 53).
30      Direktiv 98/37 syftar enligt skälen 2, 6, 7 och 9 i direktivet till att möjliggöra fri rörlighet för maskiner på den inre marknaden och tillgodose de krav som anses nödvändiga för att uppfylla de oeftergivliga och grundläggande hälso- och säkerhetskrav som gäller för maskinerna genom att ersätta de nationella systemen för märkning och certifiering av maskiners överensstämmelse med ett harmoniserat system. För detta ändamål anges i direktivet, bland annat i artikel 3 och bilaga I, de grundläggande hälso- och säkerhetskrav som maskiner och säkerhetskomponenter som tillverkas i medlemsstaterna ska uppfylla (dom av den 8 september 2005, Yonemoto, C‑40/04, EU:C:2005:519, punkt 31, och dom av den 17 april 2007, AGM-COS.MET, C‑470/03, EU:C:2007:213, punkt 52).
31      Bland dessa krav anges för det första i punkt 1.1.2 i denna bilaga de principer för integration av säkerheten som maskiner och deras säkerhetskomponenter måste uppfylla. Särskilt anges i punkt 1.1.2 a att maskiner ska vara utförda så, att de kan fungera på avsett vis, samt så, att de kan ställas in och underhållas utan att medföra fara för personer som utför dessa uppgifter, när de senare utförs under sådana omständigheter som kan förutses av tillverkaren. I denna bestämmelse föreskrivs dessutom att syftet med åtgärder som vidtas ska vara att undanröja alla olycksrisker under maskinens förväntade livslängd, i vilken ingår sammansättnings- och nedmonteringsfaserna, även om olycksriskerna uppstår till följd av onormala situationer som kan förutses.
32      Enligt punkt 1.1.2 b i bilaga I till direktiv 98/37 ska tillverkaren dessutom, genom att välja de lämpligaste lösningarna, i angiven ordning först undanröja eller minska säkerhets- eller hälsoriskerna, därefter vidta nödvändiga skyddsåtgärder mot risker som inte kan elimineras och slutligen informera användarna om kvarstående risker till följd av att de vidtagna skyddsåtgärderna inte är helt effektiva, ange om särskild utbildning krävs och om det är nödvändigt att tillhandahålla personlig skyddsutrustning.
33      Principen i punkt 1.1.2 c i denna bilaga kräver dessutom att tillverkaren av den berörda maskinen, när den konstrueras och tillverkas samt vid utarbetandet av bruksanvisningen, inte bara beaktar maskinens normala användning, utan även den användning av maskinen som rimligen kan förväntas.
34      För det andra föreskrivs i punkt 1.2.1 i nämnda bilaga att styrsystemen ska vara konstruerade och tillverkade på så sätt att de är säkra och tillförlitliga, så att farliga situationer inte uppstår och i synnerhet att fel i logik inte leder till farliga situationer, medan det i punkt 1.2.2 i nämnda bilaga bland annat föreskrivs att manöverdonen ska vara konstruerade på ett sådant sätt att deras rörelse överensstämmer med dess verkan.
35      För det tredje krävs enligt punkt 1.2.4 i samma bilaga att alla maskiner ska vara försedda med ett manöverdon som gör det möjligt att på ett säkert sätt stoppa maskinen fullständigt, det vill säga en normal stoppanordning, samt, med vissa undantag som inte är relevanta för avgörandet av det nationella målet, en eller flera nödstoppsanordningar som gör det möjligt att avvärja överhängande fara eller fara som redan uppstått.
36      Vad gäller den normala stoppanordningen föreskrivs i punkt 1.2.4 att anordningen ska göra det möjligt att, beroende på typen av risk, stoppa några eller samtliga delar i maskinen så att denna blir säker. Dessutom ska maskinens stoppdon vara överordnat dess startdon. När maskinen eller dess farliga delar har stoppats ska kraftförsörjningen till de berörda drivorganen vara bruten.
37      Vad gäller nödstoppsanordningen föreskrivs i nämnda punkt 1.2.4 att denna anordning ska ha klart identifierbara, klart synliga och lättåtkomliga manöverdon. Den ska dessutom stoppa det farliga förloppet så snabbt som möjligt, utan att därmed ge upphov till ytterligare risk, och den ska vid behov utlösa eller möjliggöra utlösning av vissa rörelser av skyddskaraktär.
38      I samma punkt 1.2.4 anges dessutom att ”[n]är aktiv påverkan av manöverdonet för nödstopp har upphört efter ett stoppkommando så skall detta kommando bli kvar till dess att nödstoppsanordningen återställts” och att manöverdonet inte får kunna spärras utan att stoppkommando ges. Dessutom får återställning av anordningen endast kunna ske genom en för ändamålet lämplig åtgärd och återställning av anordningen får inte återställa maskinen utan endast möjliggöra återstart.
39      Av detta följer att aktiveringen av nödstoppsordningen ska utlösa en stopporder, vilken ska upprätthållas genom en blockering av nödstoppsanordningen. Den omständigheten att denna anordning upphör att vara aktiverad får således inte leda till att den frigörs, eftersom en sådan återställning endast ska kunna uppnås genom en lämplig åtgärd. Begreppet ”lämplig åtgärd” i den mening som avses i punkt 1.2.4 i bilaga I till direktiv 98/37 ska således förstås så, att det avser en specifik åtgärd som skiljer sig från aktiveringen av samma anordning och som specifikt syftar till att återställa den.
40      Det ska dessutom understrykas att den omständigheten att nödstoppsanordningen återställs genom en sådan lämplig åtgärd inte under några omständigheter får leda till att den berörda maskinen återstartas. Det ska nämligen endast vara möjligt att starta maskinen på nytt genom att ett annat manöverdon aktiveras.
41      För det fjärde föreskrivs det i punkterna 1.2.6 och 1.2.7 i bilaga I till direktiv 98/37 i huvudsak att inga fel i styrkretsens logik eller fel i kraftförsörjningen får leda till farliga situationer eller hindra att den berörda maskinen stoppar om stoppkommando har givits.
42      För det femte och sista ska det påpekas att det i punkt 2.3 i denna bilaga anges ytterligare krav för trämaskiner, såsom den såg som är aktuell i det nationella målet.
43      Vad särskilt gäller bromsning av sådana maskiner föreskrivs i punkt 2.3 c i bilaga I till direktiv 98/37 att maskinen i fråga ska vara utrustad med automatisk broms som stoppar verktyget på tillräckligt kort tid om det finns risk för kontakt med verktyget medan det löper ut.
44      Ett sådant krav är en ytterligare säkerhetsåtgärd för trämaskiner och syftar till att säkerställa att hälso- och säkerhetskraven uppfylls, bland annat genom att verktyget på den berörda träsågen, till exempel blad eller fräsar, stoppas inom en tillräckligt kort tid för att eliminera risken för oavsiktlig kontakt under verktygets inbromsningsfas.
45      I förevarande fall framgår det av begäran om förhandsavgörande att YH, efter att ha aktiverat en stopporder, oavsiktligt aktiverade nödstoppsanordningen eller den normala stoppanordningen, antingen en gång under en längre tid eller flera gånger i följd, vilket fick till följd att bromseffekten avbröts och att bladet på den aktuella sågen fortsatte att rotera tyst under flera minuter.
46      Även om det antas att nödstoppsanordningen kan återställas, i enlighet med bruksanvisningen för den berörda maskinen, genom att denna anordning aktiveras antingen en enda gång under en längre tid eller flera gånger i följd, vilket det ankommer på den hänskjutande domstolen att kontrollera, får detta återställande inte under några omständigheter leda till att maskinen återstartas, utan endast möjliggöra en återstart, såsom uttryckligen föreskrivs i punkt 1.2.4 i bilaga I till direktiv 98/37 och såsom det erinrats om i punkt 38 ovan.
47      Den omständigheten att de åtgärder, oavsett om de är medvetna eller inte, som beskrivs i punkt 45 ovan har lett till att bromseffekten har avbrutits och att bladet på den aktuella sågen under flera minuter har fortsatt att rotera tyst tycks strida mot kravet i punkt 1.2.4 i bilaga I till direktiv 98/37 och kan således inte utgöra en ”lämplig åtgärd” för att återställa nödstoppsanordningen i den mening som avses i samma punkt 1.2.4.
48      Samma slutsats gäller i tillämpliga delar för det fall YH skulle ha aktiverat den normala stoppanordningen, antingen en gång under lång tid eller flera gånger i följd. Även om den normala stoppanordningen och nödstoppanordningen uppvisar vissa skillnader i fråga om de grundläggande hälso- och säkerhetskrav som gäller för dem, omfattas de nämligen i huvudsak av samma principer om integration av säkerheten och har samma grundläggande funktion, nämligen att den berörda maskinen ska stoppas på ett säkert sätt. Den omständigheten att den normala stoppanordningen aktiveras, oavsett om det sker en enda gång under en längre tid eller flera gånger efter varandra, kan således inte under några omständigheter leda till att den stopporder som detta manöverdon är avsett att ge avbryts eller till att den berörda cirkelsågen kan fortsätta att rotera under flera minuter.
49      Dessutom förefaller en sådan konsekvens även strida mot såväl de principer om integration av säkerheten som maskiner och deras säkerhetskomponenter måste uppfylla, vilka anges i punkt 1.1.2 i bilaga I till direktiv 98/37, som de hälso- och säkerhetskrav som följer av punkterna 1.2.1, 1.2.2, 1.2.6, 1.2.7 och 2.3 c i denna bilaga, vilka det erinrats om i punkterna 31–34 och 41–44 ovan, eftersom en sådan konsekvens utsätter de personer som använder maskinen för en ökad risk för deras säkerhet och hälsa. Såsom den hänskjutande domstolen har påpekat är det nämligen fullt förutsebart att den person som använder maskinen i en paniksituation, i syfte att stoppa den så snart som möjligt, antingen en enda gång under lång tid eller flera gånger i följd, aktiverar den normala stoppanordningen eller nödstoppsanordningen. Genom att möjliggöra att den berörda maskinens blad under sådana omständigheter fortsätter att rotera tyst under flera minuter, i stället för att stoppa det inom tillräckligt kort tid, strider dessa anordningar mot samtliga ovannämnda krav.
50      Mot bakgrund av det ovan anförda ska de ställda frågorna besvaras enligt följande. Artikel 3 i direktiv 98/37 samt punkterna 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6, 1.2.7 och 2.3 c i bilaga I till detta direktiv ska tolkas så, att en normal stoppanordning och/eller en nödstoppsanordning på en rundsåg för trä inte uppfyller de hälso- och säkerhetskrav som anges i dessa bestämmelser, när, efter att ett stoppkommando har getts, återaktivering, medvetet eller omedvetet, av den berörda stoppanordningen, antingen en enda gång under en längre tid eller flera gånger i följd, avbryter bromsningen av sågen, så att dess blad inte stannar utan fortsätter att rotera tyst medan det saktar in och slutligen stannar efter flera minuter.
Rättegångskostnader
51      Eftersom förfarandet i förhållande till parterna i det nationella målet utgör ett led i beredningen av samma mål, ankommer det på den hänskjutande domstolen att besluta om rättegångskostnaderna. De kostnader för att avge yttrande till domstolen som andra än nämnda parter har haft är inte ersättningsgilla.
Mot denna bakgrund beslutar domstolen (nionde avdelningen) följande:
Artikel 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/37/EG av den 22 juni 1998 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om maskiner samt punkterna 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6, 1.2.7 och 2.3 c i bilaga I till detta direktiv
ska tolkas så,
att en normal stoppanordning och/eller en nödstoppsanordning på en rundsåg för trä inte uppfyller de hälso- och säkerhetskrav som anges i dessa bestämmelser, när, efter att ett stoppkommando har getts, återaktivering, medvetet eller omedvetet, av den berörda stoppanordningen, antingen en enda gång under en längre tid eller flera gånger i följd, avbryter bromsningen av sågen, så att dess blad inte stannar utan fortsätter att rotera tyst medan det saktar in och slutligen stannar efter flera minuter.
Underskrifter
*      Rättegångsspråk: tyska.