61982CJ0045_DA
Dommens præmisser
Afgørelse om sagsomkostninger
Afgørelse
Dommens præmisser
1 Ved staevning, indleveret til Domstolens justitskontor den 5 . februar 1982, har kongeriget Nederlandenes regering i henhold til EOEF-traktatens artikel 173, stk . 1, anlagt sag med paastand om annullation af Kommissionens beslutning 81/1047 af 16 . november 1981 om afslutning af de af kongeriget Nederlandene forelagte regnskaber over de udgifter for regnskabsaaret 1974, der er finansieret gennem Den europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, garantisektionen ( EFT L 375, s . 33 ), for saa vidt den ikke har godkendt et beloeb paa 4 255 409,86 HFL svarende til en stoette til forarbejdning af skummetmaelkspulver til foder .
2 Det fremgaar af sagen, at det nederlandske selskab »Trouw en Co« paa tidspunktet for de faktiske omstaendigheder anvendte skummetmaelkspulver til fremstilling af en foderblanding til kalve og herfor modtog den faellesskabsstoette, der er fastsat i Raadets forordning nr . 804/68 af 27 . juni 1968 ( EFT 1968 I, s . 169 ), Raadets forordning nr . 986/68 af 15 . juli 1968 ( EFT 1968 I, s . 250 ) og Kommissionens forordning nr . 990/72 af 15 . maj 1972 ( EFT 1972 II, s . 414 ).
3 I henhold til artikel 4, stk . 1, litra a ), i ovennaevnte forordning nr . 990/72, som bestemmer, at en foderblanding fremstillet med skummetmaelk for at give ret til faellesskabsstoette skal indeholde mindst 2 % stivelse, tilsatte Trouw sit produkt 2-2, 5 % gelatiniseret majsstivelse, som selskabet koebte hos sine saedvanlige leverandoerer .
4 Som foelge af en fejl hos en leverandoer, som havde leveret Trouw majsstivelse, som var bestemt til anden industriel anvendelse end fremstilling af foder, og som indeholdt et giftigt stof, nemlig kviksoelvphenylacetat, anvendte Trouw mellem den 28 . maj og den 13 . juli 1974 til fremstilling af 7 385 300 kg kalvefoder 60 000 kg af denne forurenede stivelse samt 173 000 kg ikke-forurenet stivelse .
5 Da dette blev opdaget, blev produktionen af kalvefoder indstillet, og de endnu ikke anvendte partier af produktet blev trukket tilbage fra markedet . Der blev indledt straffesag mod Trouw for overtraedelse af de nationale be
stemmelser om foder, og de maengder af produktet, der endnu var paa lager, blev beslaglagt . Imidlertid antog anklagemyndigheden, at Trouw havde handlet i god tro, og at der ikke var tale om nogen fejl fra selskabets side, og frafaldt straffesagen .
6 De nederlandske myndigheder traf veterinaerpolitimaessige foranstaltninger for at begraense de farlige foelger af, at det forurenede foder var bragt i omsaetning, men fandt ikke, at den faellesskabsstoette, der allerede var udbetalt til virksomheden, skulle tilbagekraeves .
7 Efter Kommissionens opfattelse, som stoettedes paa bestemmelserne i forordning nr . 990/72, hvorefter faellesskabsstoetten er betinget af, at det foder, der fremstilles af skummetmaelk, udviser en for foder typisk sammensaetning og umiddelbart kan anvendes som foder, var disse betingelser ikke opfyldt i dette tilfaelde, da foderet indeholdt en giftig bestanddel, og Kommissionen naegtede foelgelig ved afslutningen af regnskabet at godkende posten vedroerende denne stoette .
8 Den nederlandske regering har stoettet sin paastand om annullation af den omhandlede beslutning paa foelgende argumenter :
a ) de paa omraadet gaeldende forordningsbestemmelser er tvetydige og modstridende, saaledes at det er umuligt af deres ordlyd at udlede det princip, at foder fremstillet af skummetmaelk for at give ret til faellesskabsstoette skal opfylde visse betingelser med hensyn til kvalitet og sammensaetning ;
b)de naevnte bestemmelser skal foelgelig fortolkes paa baggrund af de af faellesskabslovgiver forfulgte formaal . Disse formaal er imidlertid ikke en korrekt fodring af kvaeg, men i det vaesentlige en aflastning af markedet for maelk og mejeriprodukter og afsaetning af overskudsprodukter ;
c)da dette formaal er blevet naaet i dette tilfaelde, idet skummetmaelken er blevet anvendt til fremstilling af foder, saaledes at det er blevet umuligt at anvende den til menneskelig ernaering, er faellesskabsstoetten blevet udbetalt med rette ;
d)stoetten har ikke kunnet naegtes Trouw, naar ogsaa henses til, at selskabet har vaeret i god tro og ikke har begaaet nogen fejl, idet ulykken har vist sig udelukkende at skyldes leverandoerens fejl .
9 Subsidiaert har den nederlandske regering anfoert, at det i den paagaeldende periode producerede foder kun var delvis forurenet, idet kun en tredjedel af den stivelse, der blev anvendt til fremstillingen, var behandlet med kviksoelv . Den del af faellesskabsstoetten, der svarer til den ikke-forurenede del af foderet, er foelgelig blevet udbetalt med rette, hvorfor det paagaeldende regnskabsbeloeb i hvert fald burde have vaeret delvis godkendt .
10 Sagsoegerens foerste argument er baseret paa de forskellige formuleringer af visse bestemmelser i de forordninger, der regulerer det omtvistede spoergsmaal . Forordningerne nr . 804/68 og nr . 986/68 indeholder udtrykkene skummetmaelk »anvendt til« eller »forarbejdet til foder« ( -blanding ); ifoelge artikel 4, stk . 1, litra c ), i forordning nr . 990/72 skal varer, »som umiddelbart kan anvendes« som foder, endvidere anses som foderblanding . Sagsoegeren mener, at da disse bestemmelser er modstridende, er det umuligt at udlede af dem, om skummetmaelken for at give ret til stoette kun skal vaere »bestemt« til foderstoffer, eller om det ogsaa kraeves, at den »faktisk anvendes« hertil .
11 Det bemaerkes, at de af den nederlandske regering anfoerte bestemmelser langt fra udelukker, at det foder, der fremstilles med skummetmaelken, skal have en vis kvalitet, og at bestemmelserne hverken indeholder forskelle eller modsigelser med hensyn til kravet om, at det foder, der fremstilles med skummetmaelken, skal opfylde visse betingelser med hensyn til kvalitet og sammensaetning og navnlig anvendelsen til foder .
12 Forordning nr . 986/68, som fastsaetter betingelserne for ydelse af den omtvistede stoette, bestemmer i artikel 2, stk . 4, at de foderblandinger, hvori skummetmaelken er anvendt, for at give ret til stoette skal opfylde »bestemte mind
stekrav med hensyn til deres sammensaetning« . Samme princip fastslaas i den tredje og femte betragtning til forordning nr . 990/72 .
13 Desuden bestemmer artikel 1, stk . 1 og 2, i sidstnaevnte forordning, at den skummetmaelk, der anvendes til fremstilling af foderblandinger, kun kan give ret til stoette, hvis dette foder opfylder de i artikel 4 naevnte betingelser . Denne bestemmelse, som indeholder mindstekravene med hensyn til de paagaeldende foderstoffers sammensaetning og kvalitet, bestemmer bl.a ., at disse skal udvise »en for foder typisk sammensaetning« og »umiddelbart [kunne] anvendes som foder« .
14 Heraf foelger, at de naevnte forordninger indeholder betingelser med hensyn til kvalitet og sammensaetning, som ikke er opfyldt af foder, der er uegnet til ernaering af dyr, fordi det i de ovenfor anfoerte forhold indeholder et giftigt stof .
15 Dette resultat er i overensstemmelse med den nationale lovgivning, som artikel 4, stk . 3, i forordning nr . 990/72 henviser til med hensyn til foderets typiske sammensaetning . Den lovgivning, der var gaeldende i Nederlandene paa tidspunktet for de faktiske omstaendigheder, nemlig »Verordening Veevoeder 1970« ( anordning om foder ) udstedt af Produktschap voor Veevoeder, forboed udtrykkeligt i artikel 5, stk . 1, enhver tilsaetning af kviksoelv til foder .
16 Foelgelig maa argumentet om de gaeldende bestemmelsers paastaaede tvetydige affattelse forkastes .
17 Argumentet vedroerende den paagaeldende stoetteordnings formaal maa ligeledes forkastes . Ovenstaaende betragtninger viser, at opfyldelsen af formaalet, nemlig afsaetning af overskudsproduktionen af skummetmaelk, ikke i sig selv er tilstraekkelig til at opfylde betingelserne for ydelse af faellesskabsstoette . Det fremgaar af de paagaeldende bestemmelser som helhed, og navnlig af den anden og den tredje betragtning til forordning nr . 986/68, at disses formaal ikke blot er afsaetning af et produkt og aflastning af markedet for maelk og mejeriprodukter, men ogsaa produktets anvendelse til hensigtsmaessige oeko
nomiske formaal, nemlig at stille proteinrige foderblandinger af god kvalitet og til en rimelig pris til raadighed for opdraettere .
18 Sagsoegeren har endvidere gjort gaeldende, at denaturering af skummetmaelk, som er foreskrevet som alternativ til dens anvendelse til fremstilling af foderblandinger, i henhold til ovennaevnte bestemmelser i sig selv er tilstraekkelig til at give ret til stoette, da det ikke er noedvendigt, at den denaturerede maelk ogsaa skal kunne »anvendes som foder« . Sagsoegeren har heraf udledt, at hvis man stiller andre betingelser for produktion af foderblandinger, vil man saaledes indfoere en ulovlig forskelsbehandling mellem denatureret maelk og maelk, der anvendes til fremstilling af foderblandinger .
19 Det bemaerkes, at artikel 2, stk . 5, i forordning nr . 986/68, som blev indsat ved Raadets forordning nr . 1038/72 af 18 . maj 1972 ( EFT 1972 II, s . 440 ), hvorefter »hver af de i stk . 1 naevnte varer, til hvilke der ydes stoette, [kun] maa anvendes til foder«, ligeledes gaelder for »denatureret skummetmaelkspulver«, som er naevnt i samme artikels stk . 1, litra c ). Den paastaaede forskel mellem denatureret skummetmaelkspulver og skummetmaelkspulver, der anvendes til foder, eksisterer foelgelig ikke, da begge produkter skal kunne anvendes til foder for at kunne give ret til faellesskabsstoette .
20 Sagsoegerens sidste argument, som vedroerer den paagaeldende virksomheds gode tro og manglende fejl, er heller ikke relevant, da det drejer sig om at fastslaa, om visse betingelser for ydelse af en begunstigelse er opfyldt . I denne henseende er det tilstraekkeligt at fastslaa, at den nederlandske regering ikke har godtgjort, at virksomhedens gode tro fritager den paagaeldende stat for at overholde betingelserne for udbetaling af stoette .
21 Da de betingelser, der er fastsat i de paa omraadet gaeldende forordninger, ikke er opfyldt i dette tilfaelde, maa sagsoegerens principale paastand foelgelig forkastes .
22 Med hensyn til den subsidiaere paastand om en i det mindste delvis godkendelse af det paagaeldende beloeb, bemaerkes, at skrivelsen af 20 . november 1974 fra direktionen for det nederlandske landbrugs- og fiskeriministeriums gene
relle inspektionstjeneste til Produktschap voor Veevoeder, som Kommissionen har fremlagt i sit svar paa Domstolens spoergsmaal foer retsmoedet, henviser til, at 60 000 kg forurenet stivelse er blevet blandet med 173 000 kg stivelse af anden oprindelse . I dette dokument udtrykker ministeriets tjenestegren sig saaledes :
»De 60 000 kg Amijel-majsstivelse ( den forurenede stivelse ) er blevet blandet med 173 000 kg stivelse af anden oprindelse og anvendt samtidig mellem den 28 . maj 1974 og den 13 . juli 1974 i tre produktionsled for at blive forarbejdet til :
, faerdigt foder7 385 300 kg
, forblandinger 16 700 kg
, foder til pelsdyr 42 400 kg
7 444 400 kg«
23 Dette dokuments indhold bekraeftes af en anden skrivelse af 27 . november 1974, som blev tilsendt Produktschap voor Veevoeder af Hoofdproduktschap voor Akkerbouwprodukten, og i hvilken der henvises til virksomhedens erklaering om, at det parti Amijel-majsstivelse, som indeholdt kviksoelv, »er blevet iblandet 7 385 300 kg maelkefoder i perioden 28 . maj 1974 - 13 . juli 1974« . Under den mundtlige forhandling har parterne endvidere erkendt, at ifoelge de analyser, der blev foretaget af 24 proever af det beslaglagte produkt, indeholdt 21 heraf kviksoelvphenylacetat .
24 Det kan udledes af disse omstaendigheder, at som foelge af blandingen af de to partier stivelse var alt det foder, der blev fremstillet i den paagaeldende periode, forurenet . Som Kommissionen med rette har fremhaevet, er det under alle omstaendigheder umuligt i dette tilfaelde at skelne mellem det forurenede produkt og det ikke-forurenede produkt, samt at fastslaa de respektive maengder .
25 Sagsoegerens subsidiaere paastand maa derfor ogsaa forkastes .
Afgørelse om sagsomkostninger
Sagens omkostninger
26 Ifoelge procesreglementets artikel 69, stk . 2, doemmes den part, der taber sagen, til at afholde sagens omkostninger . Sagsoegeren har tabt sagen, og boer derfor afholde sagens omkostninger .
Afgørelse
Paa grundlag af disse praemisser
udtaler og bestemmer
DOMSTOLEN
1 . Sagsoegte frifindes .
2 . Kongeriget Nederlandene betaler sagens omkostninger .