TEISINGUMO TEISMO (aštuntoji kolegija) NUTARTIS
2023 m. spalio 5 d.(*)
„Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Teisingumo Teismo procedūros reglamento 99 straipsnis – Žemės ūkis – Bendras rinkų organizavimas – Europos Sąjungoje taikomos galvijų, kiaulių ir avių skerdenų klasifikavimo skalės – Deleguotasis reglamentas (ES) 2017/1182 – Bendro įpareigojimo klasifikuoti skerdenas netaikymas – Skerdyklos – 2 straipsnio 1 dalis – Netaikymas mažoms įmonėms – Nacionalinės teisės aktai, kuriuose nenumatyta galimybė taikyti tokias nukrypti leidžiančias nuostatas – Tokių nukrypti leidžiančių nuostatų privalomumas arba neprivalomumas“
Byloje C‑84/23
dėl Înalta Curte de Casație și Justiție – Secția de contencios administrativ și fiscal (Aukščiausiasis Kasacinis Teismas, Administracinių ir mokestinių bylų skyrius, Rumunija) 2022 m. spalio 5 d. nutartimi, kurią Teisingumo Teismas gavo 2023 m. vasario 14 d., pagal SESV 267 straipsnį pateikto prašymo priimti prejudicinį sprendimą byloje
SC Dinamel Trade SRL
prieš
Ministerul agriculturii űi Dezvoltării Rurale
TEISINGUMO TEISMAS (aštuntoji kolegija),
kurį sudaro kolegijos pirmininkas M. Safjan, teisėjai N. Jääskinen ir M. Gavalec (pranešėjas),
generalinė advokatė L. Medina,
kancleris A. Calot Escobar,
atsižvelgęs į išklausius generalinę advokatę priimtą sprendimą išspręsti bylą motyvuota nutartimi pagal Teisingumo Teismo procedūros reglamento 99 straipsnį,
priima šią
Nutartį
1        Prašymas priimti prejudicinį sprendimą pateiktas dėl 2017 m. balandžio 20 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2017/1182, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl Sąjungos galvijų, kiaulių ir avių skerdenų klasifikavimo skalių ir dėl pranešimų apie tam tikrų kategorijų skerdenų ir gyvų gyvulių rinkos kainas, (OL L 171, 2017, p. 74) 2 straipsnio 1 dalies išaiškinimo.
2        Šis prašymas pateiktas nagrinėjant SC Dinamel Trade SRL ir Ministerul Agriculturii și Dezvoltării Rurale (Žemės ūkio ir kaimo plėtros ministerija, Rumunija) ginčą dėl nacionalinės teisės nuostatose numatyto bendro įpareigojimo klasifikuoti galvijų ir kiaulių skerdenas netaikymo.
Teisinis pagrindas
Sąjungos teisė
Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013
3        2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007, (OL L 347, 2013, p. 671) 19 straipsnio „Deleguotieji įgaliojimai“ 6 dalyje nustatyta:
Siekiant atsižvelgti į technikos raidą ir į 10 straipsnyje nurodytų sektorių poreikius, taip pat į poreikį standartizuoti skirtingų produktų pateikimą, kad būtų padidintas rinkos skaidrumas, pagerintas kainų registravimas ir rinkos intervencinių priemonių taikymas, Komisijai pagal 227 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais:
a)      būtų pritaikomos ir atnaujinamos IV priede pateiktos nuostatos dėl Sąjungos skerdenų klasifikavimo, identifikavimo ir pateikimo skalės;
b)      būtų nustatytos papildomos nuostatos, susijusios su skerdenų klasifikavimu, kuris, be kita ko, turėtų būti atliekamas kvalifikaciją turinčių vertintojų, klasifikavimu rūšiuojant, be kita ko, naudojant automatizuotą rūšiavimo įrangą, identifikavimu, svėrimu ir žymėjimu, ir nuostatos dėl vidutinių Sąjungos kainų apskaičiavimo, taip pat nustatyti svertiniai koeficientai, naudojami apskaičiuojant tas kainas;
c)      galvijienos sektoriuje būtų išdėstytos nukrypti leidžiančios nuostatos ir specialios nukrypti leidžiančios nuostatos, kuriomis valstybės narės gali leisti pasinaudoti toms skerdykloms, kuriose skerdžiama nedaug galvijų, ir papildomos atitinkamiems produktams taikomos nuostatos, įskaitant nuostatas dėl raumeningumo ir riebumo klasių, bei avienos sektoriuje kitos nuostatos dėl mėsos svorio ir spalvos bei riebalų sluoksnio, taip pat nustatyti lengvų ėriukų klasifikavimo kriterijai;
d)      valstybėms narėms būtų leidžiama netaikyti kiaulių skerdenų klasifikavimo skalės ir kartu su svorio ir apskaičiuoto raumeningumo kriterijais taikyti vertinimo kriterijus arba kuriais būtų nustatytos leidžiančios nukrypti nuo tos skalės nuostatos.“
4        Šio reglamento 227 straipsnyje „Naudojimasis įgaliojimais“ numatyta:
„1.      Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
2.      Šiame reglamente nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami septynerių metų laikotarpiui nuo 2013 m. gruodžio 20 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki septynerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.
3.      Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti šiame reglamente nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
4.      Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
5.      Pagal šį reglamentą priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“
5        Minėto reglamento IV priedas „Sąjungos skerdenų klasifikavimo skalės, nurodytos 10 straipsnyje“ suformuluotas taip:
„A      Sąjungos aštuonių mėnesių arba vyresnių galvijų skerdenų klasifikavimo skalė
<…>
V.      Klasifikavimas ir identifikavimas
[Patvirtintos skerdyklos] <…> imasi priemonių užtikrinti, kad visos tokiose skerdyklose paskerstų aštuonių mėnesių ir vyresnių galvijų skerdenos <…> būtų klasifikuojamos ir identifikuojamos pagal Sąjungos skalę.
Prieš ženklinimą valstybės narės gali leisti nuo skerdenų ar skerdenų pusių pašalinti išorinius riebalus, jeigu tai pateisinama atsižvelgiant į riebalų sluoksnį.
B.      Sąjungos kiaulių skerdenų klasifikavimo skalė
<…>
II.      Klasifikavimas
Skerdenos skirstomos į šias klases pagal apskaičiuotą jų raumeningumą ir klasifikuojamos taip:
Klasės
Raumenų svorio santykis su skerdenos svoriu, išreikštas procentais (raumeningumas)
S
60 arba daugiau
E
55 arba daugiau, bet mažiau kaip 60
U
50 arba daugiau, bet mažiau kaip 55
R
45 arba daugiau, bet mažiau kaip 50
O
40 arba daugiau, bet mažiau kaip 45
P
mažiau kaip 40“
Deleguotasis reglamentas 2017/1182
6        Deleguotojo reglamento 2017/1182 3 konstatuojamojoje dalyje nustatyta:
„Siekiant sumažinti administracinę naštą, valstybės narės turėtų turėti galimybę bendro įpareigojimo klasifikuoti skerdenas netaikyti mažoms įmonėms. Remdamosi patirtimi, įgyta taikant Sąjungos klasifikavimo skales, tokią nukrypti leidžiančią nuostatą tikslinga taikyti skerdykloms, kuriose metinis vidutinis per savaitę paskerdžiamų galvijų skaičius yra mažiau kaip 150 aštuonių mėnesių arba vyresnių galvijų arba mažiau nei 500 kiaulių. Tačiau siekdamos visų pirma užtikrinti pranešamų kainų reprezentatyvumą, valstybė narės gali nustatyti mažesnes ribas atsižvelgdamos į savo šalies sąlygas.“
7        Šio reglamento 1 straipsnyje „Galvijų amžiaus ir kategorijų nustatymas“ numatyta:
„Galvijų amžius, pagal kurį nustatomos [Reglamento Nr. 1308/2013] IV priedo A dalies II punkte nurodytos kategorijos, patikrinamas remiantis informacija, pateikiama galvijų identifikavimo ir registravimo sistemoje, kuri kiekvienoje valstybėje narėje įdiegta pagal [2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1760/2000, nustatančio galvijų identifikavimo bei registravimo sistemą, reglamentuojančio jautienos bei jos produktų ženklinimą ir panaikinančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 820/97, (OL L 204, 2000, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 3 sk., 30 t., p. 248)] I antraštinę dalį.“
8        Minėto reglamento 2 straipsnyje „Nuostata, leidžianti nukrypti nuo privalomo skerdenų klasifikavimo“ nustatyta:
„1.      Valstybės narės gali nuspręsti, kad Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 IV priedo A dalies V punkte ir B dalies II punkte nustatyti galvijų ir kiaulių skerdenų klasifikavimo reikalavimai neprivalomi skerdykloms, kuriose:
a)      vidutinis metinis per savaitę paskerdžiamų aštuonių mėnesių arba vyresnių galvijų skaičius yra mažiau kaip 150;
b)      vidutinis metinis per savaitę paskerdžiamų kiaulių skaičius yra mažiau kaip 500.
Valstybės narės gali nustatyti mažesnę ribą, visų pirma siekdamos užtikrinti kainų, kurios pranešamos, kaip nurodyta [2017 m. balandžio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/1184, kuriuo nustatomos Reglamento Nr. 1308/2013 įgyvendinimo taisyklės (OL L 171, 2017, p. 103)] 8 straipsnio 2 dalyje, reprezentatyvumą.
2.      Valstybės narės gali nuspręsti, kad galvijų ir kiaulių skerdenų klasifikavimo reikalavimų neprivaloma taikyti:
a)      skerdyklos nuosavų galvijų ir kiaulių skerdenoms, jeigu nesudaromas komercinis šių gyvulių įsigijimo sandoris;
b)      aiškiai apibrėžtų vietinių veislių kiaulių skerdenoms arba taikant ypatingus prekybos būdus, jei dėl ypatingo anatominio sudėjimo vienalytis standartizuotas skerdenų klasifikavimas yra neįmanomas.
3.      Valstybės narės, taikančios avių skerdenų klasifikavimą pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 10 straipsnio antrą pastraipą, remdamosi objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais gali nuspręsti, kad avių skerdenų klasifikavimo reikalavimų neprivalo taikyti tam tikros skerdyklos.
4.      Valstybės narės, nusprendusios taikyti kurią nors iš 1, 2 arba 3 dalyje nustatytų nukrypti leidžiančių nuostatų, praneša apie tai Komisijai.“
Rumunijos teisė
9        2019 m. sausio 30 d. Ordonanța Guvernului Nr. 4/2019 privind reorganizarea sistemului național de clasificare a carcaselor de bovine, porcine și ovine, precum și monitorizarea, controlul și raportarea prețurilor de piață ale carcaselor și ale animalelor vii (Vyriausybės nutarimas Nr. 4/2019 dėl nacionalinės galvijų, kiaulių ir avių skerdenų klasifikavimo sistemos reorganizavimo ir dėl skerdenų ir gyvų gyvulių rinkos kainų stebėsenos, kontrolės ir pranešimo apie jas; toliau – OG Nr. 4/2019) (Monitorul Oficial al României, I dalis, Nr. 81, 2019 m. sausio 31 d.) 2 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad nacionaline klasifikavimo sistema užtikrinamas privalomas Sąjungos galvijų, kiaulių ir avių skerdenų klasifikavimo skalių taikymas, laikantis Sąjungos reglamentų dėl skerdenų klasifikavimo ir galiojančių nacionalinės teisės aktų, siekiant padidinti rinkos skaidrumą ir tiek nacionaliniu, tiek Sąjungos lygmeniu nustatyti panašias skerdenų rinkos kainas, kurios yra susijusių priemonių valdymo ir Komisijos intervencinių mechanizmų taikymo šiame sektoriuje pagrindas.
10      Pagal 2021 m. rugpjūčio 11 d. Hotărârea Guvernului Nr. 842/2021 privind modul de organizare și funcționare a sistemului național de clasificare a carcaselor de bovine, porcine și ovine (Vyriausybės sprendimas Nr. 842/2021 dėl nacionalinės galvijų, kiaulių ir avių skerdenų klasifikavimo sistemos organizavimo ir veikimo būdo; toliau – HG Nr. 842/2021) (Monitorul Oficial al României, I dalis, Nr. 810, 2021 m. rugpjūčio 24 d.) Sąjungos skerdenų klasifikavimo skalių taikymas ir pranešimas apie tam tikrų kategorijų šių skerdenų ir gyvų gyvūnų rinkos kainas, kaip numatyta Sąjungos reglamentuose, yra privalomas ir yra:
„a)      būtinybė, remiantis panašiu pagrindu, stebėti mėsos rinkos kainas visose valstybėse narėse ir apskaičiuoti šias vidutines rinkos kainas Sąjungos lygmeniu; tokia stebėsena būtina galvijienos ir kiaulienos sektoriuje ir kiaulienos sektoriuje, kad būtų galima valdyti susijusias priemones, pavyzdžiui, valstybės intervenciją, privatų sandėliavimą ir eksporto grąžinamąsias išmokas;
b)      tinkamumo taikyti valstybės intervenciją galvijienos sektoriuje sąlyga;
c)      svarbi priemonė skerdenos vertei nustatyti, kuria prisidedama prie rinkos skaidrumo <…>.“
11      Pagal HG Nr. 842/2021 5 straipsnį skerdykloms iš esmės taikomi šie įpareigojimai:
„<…>
b)      sudaryti sutartis dėl kiekvienos skerdžiamų gyvūnų rūšies skerdenų klasifikavimo paslaugų teikimo tik su patvirtintais nepriklausomais skerdenų klasifikavimo specialistais arba vertintojais <…>;
<…>
d)      nuolat užtikrinti, kad įmonėje būtų sudarytos sąlygos paslaugų teikėjui vykdyti visų skerdenų klasifikavimo veiklą pagal technines skerdenų klasifikavimo taisykles, registruoti ir deklaruoti klasifikavimo rezultatus ir mėsos kainas;
<…>
g)      imtis būtinų priemonių užtikrinti nepertraukiamą skerdenų klasifikavimo veiklos vykdymą įmonėje, kai [asmeniui], su kuriuo sudaryta klasifikavimo paslaugų teikimo sutartis, Skerdenų klasifikavimo inspekcija skiria nuobaudą (sustabdė klasifikavimo leidimo galiojimą arba jį panaikino) arba kai klasifikavimo paslaugų teikimo sutartis pakeičiama, papildoma arba nutraukiama;
h)      pranešti apie gyvūnų skerdimo programą [asmeniui], su kuriuo sudaryta klasifikavimo paslaugų teikimo sutartis, kad šis būtų skerdykloje pradedant skersti gyvūnus ir galėtų klasifikuoti skerdenas nustatant jų šiltą svorį ir ne vėliau kaip techniniuose klasifikavimo standartuose nustatytu intervalu, diferencijuotu pagal rūšis;
i)      prieš pradedant klasifikuoti, pateikti vertintojui dokumentus su realybę atitinkančia informacija, kad duomenis būtų galima įrašyti į kompiuterinę programą ir parengti klasifikavimo ataskaitą <…>;
<…>
m)      visus dokumentus, suskirstytus chronologiškai pagal deklaravimo savaitę, archyvuose saugoti dvejus kalendorinius metus nuo metų, kuriais tie dokumentai buvo parengti, pabaigos, laikantis techninių klasifikavimo reikalavimų, diferencijuotų pagal rūšį;
n)      ne vėliau kaip per 48 valandas po to, kai gyvūnai buvo paskersti, visiems gyvūnų tiekėjams ir (arba) gamintojams, kurie pristatė gyvūnus skersti į skerdyklą, pateikti skerdenų vertintojo parengtą ir parašu patvirtintą klasifikavimo ataskaitą;
<…>
p)      pranešti regioninei skerdenų klasifikavimo inspekcijos tarnybai apie visus neatitikimus, nustatytus vertintojui taikant technines skerdenų klasifikavimo taisykles, ir (arba) kai vertintojas nevykdo paslaugų teikimo sutarties sąlygų, ir (arba) kai vertintojas nutraukia paslaugų teikimo sutartį;
<…>
r)      sudaryti sąlygas atlikti patikrinimus <…>, siekiant nustatyti, ar pirminis klasifikavimo ataskaitose užfiksuotų duomenų įrašymas atitinka tikrovę, ir kaupti juos nacionalinėje klasifikavimo duomenų bazėje.“
Pagrindinė byla ir prejudicinis klausimas
12      Dinamel Trade, valdanti nedidelę skerdyklą, pagal OG Nr. 4/2019 ir HG Nr. 842/2021 privalėjo sudaryti sutartis dėl skerdenų klasifikavimo paslaugų teikimo, kad įvykdytų bendrą pareigą klasifikuoti galvijų ir kiaulių skerdenas.
13      Dinamel Trade pateikė Tribunalul Brăila (Breilos apygardos teismas, Rumunija) skundą, kuriuo prašė įpareigoti Žemės ūkio ir kaimo plėtros ministeriją priimti administracinį aktą, atleidžiantį ją nuo pareigos atlikti šias klasifikavimo operacijas.
14      Šį skundą atmetus 2014 m. balandžio 9 d. sprendimu, Dinamel Trade pateikė dėl jo apeliacinį skundą Curtea de Apel Galați (Galacio apeliacinis teismas, Rumunija); šis teismas panaikino minėtą sprendimą ir grąžino bylą nagrinėti Tribunalul Brăila (Breilos apygardos teismas).
15      Tas teismas, gavęs bylą nagrinėti iš naujo, vis dėlto atsisakė jurisdikcijos ir perdavė bylą Curtea de Apel Galați (Galacio apeliacinis teismas); 2016 m. birželio 30 d. sprendimu šis teismas Dinamel Trade skundą atmetė.
16      Dinamel Trade apskundė šį sprendimą prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui – Înalta Curte de Casație și Justiție – Secția de contencios administrativ și fiscal (Aukščiausiasis Kasacinis Teismas, Administracinių ir mokestinių bylų skyrius), o šis 2020 m. vasario 4 d. sprendimu jį atmetė kaip nepagrįstą.
17      Dinamel Trade pateikė priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui prašymą atnaujinti procesą, motyvuodama tuo, kad 2020 m. vasario 4 d. sprendime šis teismas neatsižvelgė į Deleguotąjį reglamentą 2017/1182, nes jis negaliojo tuo metu, kai buvo paskelbtas 2016 m. birželio 30 d. Curtea de Apel Galați (Galacio apeliacinis teismas) sprendimas.
18      Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas patenkino šį prašymą atnaujinti procesą, panaikino savo 2020 m. vasario 4 d. sprendimą ir grąžino bylą į sąrašą, kad kasacinis skundas būtų išnagrinėtas per kitą posėdį.
19      2022 m. gegužės 24 d. Dinamel Trade paprašė, kad prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas kreiptųsi į Teisingumo Teismą dėl prejudicinio sprendimo. Dinamel Trade teigia, kad OG Nr. 4/2019 ir HG Nr. 842/2021 nenumatyta išimtis mažoms įmonėms, o galvijų ir kiaulių skerdenų klasifikavimas yra privalomas, neatsižvelgiant į per savaitę paskerstų galvijų skaičių, nors iš Deleguotojo reglamento 2017/1182 preambulės matyti, kad, siekdamos sumažinti administracinę naštą, valstybės narės, nors ir neprivalo, turėtų turėti galimybę netaikyti mažoms įmonėms bendro įpareigojimo klasifikuoti skerdenas.
20      Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, nurodęs esąs teismas, kurio sprendimai negali būti skundžiami, taigi turintis taikyti SESV 267 straipsnio trečią pastraipą ir privalantis kreiptis į Teisingumo Teismą, teigia manąs, kad akivaizdu, jog Sąjungos teisės aktų leidėjas paliko kiekvienai valstybei narei diskreciją nuspręsti, ar savo nacionalinėje teisėje numatyti nuo įpareigojimo klasifikuoti galvijų ir kiaulių skerdenas nukrypti leidžiančias nuostatas, ir kad Rumunija pasirinko bendrą įpareigojimą klasifikuoti be jokios išimties.
21      Vis dėlto, šio teismo teigimu, nors Deleguotojo reglamento 2017/1182 3 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodo, kad „valstybės narės turėtų turėti galimybę bendro įpareigojimo klasifikuoti skerdenas netaikyti mažoms įmonėms“, ir iš to galima suprasti, kad valstybės narės gali toliau laisvai taikyti tokias nukrypti leidžiančias nuostatas, toliau šioje dalyje ši institucija patikslina, kad „tokią nukrypti leidžiančią nuostatą tikslinga taikyti skerdykloms, kuriose metinis vidutinis per savaitę paskerdžiamų galvijų skaičius yra mažiau kaip 150 aštuonių mėnesių arba vyresnių galvijų arba mažiau nei 500 kiaulių“, ir tai labiau panašu į joms tenkančią pareigą.
22      Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo teigimu, pasinaudojus diskrecija, susijusia su nuo įpareigojimo klasifikuoti skerdenas nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, apsisprendžiant jokių išimčių nenumatyti ir praktiškai ignoruoti Deleguotajame reglamente 2017/1182 nustatytus analizės kriterijus, OG Nr. 4/2019 ir HG Nr. 842/2021 nukrypta nuo Sąjungos teisės aktuose įtvirtintų principų.
23      Taigi reikia nustatyti, ar nacionalinės teisės aktai, kuriuose nenumatyta jokių nuo šio įpareigojimo nukrypti leidžiančių nuostatų, yra suderinami su Deleguotuoju reglamentu 2017/1182 ir ar tai, kaip nacionalinės valdžios institucijos įgyvendina savo diskreciją, atitinka šį reglamentą.
24      Tokiomis aplinkybėmis Înalta Curte de Casație și Justiție – Secția de contencios administrativ și fiscal (Aukščiausiasis Kasacinis Teismas, Administracinių ir mokestinių bylų skyrius) nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šį prejudicinį klausimą:
„Ar [OG Nr. 4/2019] 2 straipsnio 1 dalis, [HG Nr. 842/2021] 3 straipsnio 1 dalis ir 5 straipsnis, kuriais reglamentuojama nacionalinė skerdenų klasifikavimo sistema ir kuriuose nustatyta, kad [galvijų ir kiaulių] skerdenos klasifikavimas yra privalomas neatsižvelgiant į paskerstų gyvūnų skaičių, <…> neatitinka [Deleguotojo reglamento 2017/1182] 2 straipsnio 1 dalies a ir b punktų, kuriuose teigiama, kad tikslinga ir būtina panaikinti įpareigojimą klasifikuoti skerdenas mažose skerdyklose, kuriose vidutinis metinis per savaitę paskerdžiamų galvijų skaičius nesiekia 150 ir vidutinis metinis per savaitę paskerdžiamų kiaulių skaičius nesiekia 500, nurodant, kad „valstybės narės gali nuspręsti, kad <…> galvijų ir kiaulių skerdenų klasifikavimo reikalavimai neprivalomi skerdykloms, kuriose [paskerdžiamas ribotas galvijų ir kiaulių skaičius]“?“
Dėl prejudicinio klausimo
25      Pagal Procedūros reglamento 99 straipsnį, jeigu atsakymą į klausimą, dėl kurio pateiktas prašymas priimti prejudicinį sprendimą, galima aiškiai nustatyti iš jurisprudencijos arba jeigu atsakymas į pateiktą klausimą nekelia jokių pagrįstų abejonių, Teisingumo Teismas, vadovaudamasis teisėjo pranešėjo siūlymu ir išklausęs generalinį advokatą, bet kada gali nuspręsti priimti sprendimą motyvuota nutartimi.
26      Šioje byloje reikia taikyti šią nuostatą.
27      Reikia priminti, kad, remiantis Teisingumo Teismo suformuota jurisprudencija, vykstant SESV 267 straipsnyje įtvirtintai nacionalinių teismų ir Teisingumo Teismo bendradarbiavimo procedūrai, pastarasis nacionaliniam teismui turi pateikti naudingą atsakymą, kuris leistų išnagrinėti jam pateiktą bylą. Atsižvelgiant į tai, Teisingumo Teismui gali tekti performuluoti jam pateiktus klausimus (2021 m. spalio 26 d. Sprendimo PL Holdings, C‑109/20, EU:C:2021:875, 34 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
28      Taip pat reikia priminti, kad per prejudicinio sprendimo priėmimo procedūrą Teisingumo Teismas neturi priimti sprendimo dėl nacionalinės teisės nuostatų suderinamumo su Sąjungos teisės normomis (2022 m. gegužės 16 d. Nutarties Staatsanwaltschaft Köln (Į Rumuniją perkeltas vaikas), C‑724/21, EU:C:2022:393, 18 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
29      Šiomis aplinkybėmis reikia konstatuoti, kad prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės siekia išsiaiškinti, ar Deleguotojo reglamento 2017/1182 2 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a ir b punktus reikia aiškinti taip: pagal juos draudžiami nacionalinės teisės aktai, pagal kuriuos galvijų ir kiaulių skerdenų klasifikavimo reikalavimai, numatyti atitinkamai Reglamento Nr. 1308/2013 IV priedo A.V ir B.II punktuose, taikomi visoms nacionalinėje teritorijoje įsteigtoms skerdykloms, neatsižvelgiant į per savaitę paskerstų gyvulių skaičių.
30      Pagal Deleguotojo reglamento 2017/1182 2 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą valstybės narės gali nuspręsti netaikyti galvijų ir kiaulių skerdenų klasifikavimo reikalavimų, numatytų atitinkamai Reglamento Nr. 1308/2013 IV priedo A.V ir B.II punktuose, skerdykloms, kuriose metinis vidutinis per savaitę paskerdžiamų galvijų skaičius yra mažiau kaip 150 aštuonių mėnesių arba vyresnių galvijų arba mažiau nei 500 kiaulių.
31      Šio deleguotojo reglamento 2 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nustatyta, kad valstybės narės gali nustatyti mažesnę ribą, visų pirma siekdamos užtikrinti kainų, apie kurias pranešama, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/1184 8 straipsnio 2 dalyje, reprezentatyvumą.
32      Pagal Teisingumo Teismo suformuotą jurisprudenciją aiškinant Sąjungos teisės nuostatą reikia atsižvelgti ne tik į jos tekstą, bet ir į kontekstą ir teisės akto, kuriame ji įtvirtinta, tikslus (2020 m. sausio 28 d. Sprendimo Komisija / Italija (Kovos su pavėluotu mokėjimu direktyva), C‑122/18, EU:C:2020:41, 39 punktas ir nurodyta jurisprudencija).
33      Dėl Deleguotojo reglamento 2017/1182 2 straipsnio 1 dalies formuluotės reikia pažymėti, jog iš žodžių „valstybės narės gali nuspręsti, kad“ jos pirmoje pastraipoje išdėstyti „reikalavimai [yra] neprivalomi“, neabejotinai aišku, kad šioje nuostatoje numatyta ne valstybių narių pareiga, o galimybė savo nacionalinės teisės aktuose šių galvijų ir kiaulių skerdenų klasifikavimo reikalavimų nenustatyti kaip privalomų.
34      Minėtos nuostatos antroje pastraipoje aiškiai apibrėžta valstybės narės, kuri nusprendžia savo nacionalinės teisės aktuose numatyti nuo minėtų klasifikavimo pareigų nukrypti leidžiančias nuostatas, diskrecija, o tai dar kartą patvirtina, kad tokias nukrypti leidžiančias nuostatas nustatyti neprivaloma.
35      Taigi iš Deleguotojo reglamento 2017/1182 2 straipsnio 1 dalies formuluotės matyti, kad valstybės narės gali savo nacionalinės teisės aktuose laisvai nustatyti tokias nukrypti leidžiančias nuostatas, neviršydamos šioje nuostatoje nustatytų ribų, arba jų nenustatyti.
36      Tokį aiškinimą, kylantį iš aiškaus Deleguotojo reglamento 2017/1182 2 straipsnio 1 dalies teksto, patvirtina šios nuostatos ir teisės akto, kuriame ji įtvirtinta, kontekstas.
37      Pirma, iš minėto 2 straipsnio 2 ir 3 dalių matyti, kad valstybės narės gali savo numatytomis sąlygomis atleisti tam tikrų rūšių skerdyklas nuo įpareigojimų, susijusių su galvijų, kiaulių ir avių skerdenų klasifikavimu.
38      Antra, reikia atsižvelgti į Deleguotojo reglamento 2017/1182 2 straipsnio 4 dalies formuluotę, pagal kurią valstybės narės praneša Komisijai apie savo sprendimą taikyti bet kurią iš to straipsnio 1–3 dalyse numatytų nukrypti leidžiančių nuostatų.
39      Iš šios formuluotės aiškiai matyti, kad būtent valstybės narės sprendžia, ar taikyti vieną iš šiame 2 straipsnyje numatytų nukrypti leidžiančių nuostatų.
40      Jei reikėtų manyti, kad valstybės narės privalo numatyti tokias nukrypti leidžiančias nuostatas, pranešimas apie jas neturėtų jokio pagrindo.
41      Trečia, reikia priminti, kad Deleguotąjį reglamentą 2017/1182 Komisija priėmė remdamasi jai pagal Reglamento Nr. 1308/2013 227 straipsnį suteiktais įgaliojimais. Pastarojo reglamento 19 straipsnio 6 dalies c punkte, be kita ko, nustatyta, kad „Komisijai <…> suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais <…> būtų išdėstytos <…> specialios nukrypti leidžiančios nuostatos, kuriomis valstybės narės gali leisti pasinaudoti toms skerdykloms, kuriose skerdžiama nedaug galvijų“.
42      Vis dėlto šis įgaliojimas nereiškia, kad Komisija gali priimti deleguotąjį reglamentą, pagal kurį valstybės narės gali būti įpareigotos taikyti tokias nukrypti leidžiančias nuostatas.
43      Taigi šių įgaliojimų ribos patvirtina tokį Deleguotojo reglamento 2017/1182 2 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a ir b punktų aiškinimą, koks matyti iš jo formuluotės.
44      Ketvirta, reikia pridurti, kad šį aiškinimą taip pat patvirtina tam tikrų 2008 m. gruodžio 10 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1249/2008, kuriuo nustatomos išsamios Bendrijos galvijų, kiaulių ir avių skerdenų klasifikavimo skalių taikymo ir pranešimo apie tų skerdenų kainas taisyklės (OL L 337, 2008, p. 3), nuostatų formuluotė. Šio reglamento 5 ir 20 straipsniuose atitinkamai dėl galvijų ir kiaulių nustatyta, kad laikydamosi šiame reglamente nustatytų ribų valstybės narės gali nuspręsti, kad su skerdenų klasifikavimu susijusios nuostatos yra neprivalomos.
45      Žinoma, kaip matyti iš prašymo priimti prejudicinį sprendimą, Reglamentas Nr. 1249/2008 buvo panaikintas ir pakeistas Deleguotuoju reglamentu 2017/1182 ir pagrindinėje byloje netaikytinas ratione temporis.
46      Vis dėlto aiški šių Reglamento Nr. 1249/2008 nuostatų formuluotė, iš kurios jokiu būdu negalima daryti išvados, kad valstybės narės būtų privalėjusios savo nacionalinėse nuostatose numatyti nuo galvijų ir kiaulių skerdenų klasifikavimo reikalavimų nukrypti leidžiančias nuostatas, rodo Deleguotojo reglamento 2017/1182 atitinkamų nuostatų taikymo sritį.
47      Galiausiai, kiek tai susiję su Deleguotojo reglamento 2017/1182 2 straipsnio 1 dalimi siekiamais tikslais, Komisijos išreikštai valiai, kaip matyti iš šio deleguotojo reglamento 3 konstatuojamosios dalies teksto, taip pat neprieštarauja toks aiškinimas, pagal kurį laikydamosi šioje nuostatoje nustatytų ribų valstybės narės gali laisvai nustatyti nuo reikalavimų, susijusių su galvijų ir kiaulių skerdenų klasifikavimu, nukrypti leidžiančias nuostatas ar jų nenustatyti.
48      Šioje konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodo atvejus, kai, jos nuomone, valstybėms narėms būtų tikslinga pasinaudoti joms suteikta galimybe savo nacionaliniuose teisės aktuose numatyti nuo prievolių, susijusių su skerdenų klasifikavimu, nukrypti leidžiančias nuostatas.
49      Pirmu šios konstatuojamosios dalies sakiniu Komisija teigia, jog „valstybės narės turėtų turėti galimybę bendro įpareigojimo klasifikuoti skerdenas netaikyti mažoms įmonėms“, kad šių administracinė našta būtų mažesnė. Taigi šie žodžiai nedviprasmiškai rodo Komisijos ketinimą leisti valstybėms narėms pačioms nustatyti šias nukrypti leidžiančias nuostatas. Vis tik tiesa, jog tos pačios konstatuojamosios dalies antrame sakinyje Komisija patikslina, kad tokias nukrypti leidžiančias nuostatas „tikslinga taikyti“ skerdykloms, kuriose metinis vidutinis per savaitę paskerdžiamų galvijų skaičius yra „mažiau kaip 150 aštuonių mėnesių arba vyresnių galvijų arba mažiau nei 500 kiaulių“, ir kad valstybės narės „gali nustatyti“ mažesnes ribas, atsižvelgdamos į savo šalies padėtį, ir dėl to galima susidaryti kitokią nuomonę.
50      Vis dėlto negalima daryti išvados, kad priimdama Deleguotojo reglamento 2017/1182 2 straipsnio 1 dalį Komisija siekė ne įtvirtinti galimybę, o įpareigoti valstybes nares numatyti nuo reikalavimų, susijusių su galvijų ir kiaulių skerdenų klasifikavimu, nukrypti leidžiančias nuostatas.
51      Papildant tai, kas aiškiai matyti iš šio reglamento 3 konstatuojamosios dalies pirmo sakinio, reikia priminti, kad Sąjungos teisės akto preambulė neturi privalomosios teisinės galios ir ja negali būti remiamasi nei nukrypstant nuo atitinkamo akto nuostatų, nei aiškinant nuostatas akivaizdžiai priešingai jų formuluotei (2018 m. rugsėjo 13 d. Sprendimo Českį pojišťovna, C‑287/17, EU:C:2018:707, 33 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
52      Nagrinėjamu atveju, kaip nurodyta pirmesniuose šios nutarties punktuose, Deleguotojo reglamento 2017/1182 2 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nenustatyta jokia valstybių narių pareiga. Taigi ši nuostata negali būti aiškinama priešingai remiantis tuo, kad taip galima suprasti minėto reglamento 3 konstatuojamosios dalies antrą sakinį.
53      Atsižvelgiant į išdėstytus motyvus, reikia konstatuoti, kad Deleguotojo reglamento 2017/1182 2 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a ir b punktus reikia aiškinti taip: pagal juos nedraudžiami nacionalinės teisės aktai, pagal kuriuos galvijų ir kiaulių skerdenų klasifikavimo reikalavimai, numatyti atitinkamai Reglamento Nr. 1308/2013 IV priedo A.V ir B.II punktuose, taikomi visoms nacionalinėje teritorijoje įsteigtoms skerdykloms, neatsižvelgiant į per savaitę paskerstų gyvulių skaičių.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
54      Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas.
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (aštuntoji kolegija) nusprendžia:
2017 m. balandžio 20 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2017/1182, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl Sąjungos galvijų, kiaulių ir avių skerdenų klasifikavimo skalių ir dėl pranešimų apie tam tikrų kategorijų skerdenų ir gyvų gyvulių rinkos kainas, 2 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a ir b punktus
reikia aiškinti taip:
pagal juos nedraudžiami nacionalinės teisės aktai, pagal kuriuos galvijų ir kiaulių skerdenų klasifikavimo reikalavimai, numatyti atitinkamai 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007, IV priedo A.V ir B.II punktuose, taikomi visoms nacionalinėje teritorijoje įsteigtoms skerdykloms, neatsižvelgiant į per savaitę paskerstų gyvulių skaičių.
Parašai.
*      Proceso kalba: rumunų.