Ideiglenes változat
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (harmadik tanács)
2026. április 30.(*)
„ Előzetes döntéshozatal – Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7.) jegyzőkönyv – 10. cikk – Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) tagjai – A mentelmi jog felfüggesztése – Olyan tag, akinek a mentelmi jogát bűncselekményekkel kapcsolatos bírósági eljárás során felfüggesztették – Új parlamenti ciklus keretében történő kinevezés – Ugyanazon cselekmények miatt a mentelmi jog újabb felfüggesztése szükségességének hiánya ”
A C‑30/25. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a tribunal de première instance francophone de Bruxelles (brüsszeli francia nyelvű elsőfokú bíróság, Belgium) a Bírósághoz 2025. január 13‑án érkezett, 2025. január 7‑i határozatával terjesztett elő az
FR
ellen folytatott,
az
Auditeur du travail,
ZT,
GQ,
KH,
AN,
FU,
az
Európai Gazdasági és Szociális Bizottság
részvételével folyamatban lévő büntetőeljárásban,
A BÍRÓSÁG (harmadik tanács),
tagjai: C. Lycourgos tanácselnök, O. Spineanu‑Matei, S. Rodin, N. Piçarra és N. Fenger (előadó) bírák,
főtanácsnok: L. Medina,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel az írásbeli szakaszra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–        FR képviseletében M. Aboudi és M. Casado García‑Hirschfeld avocats,
–        az auditeur du travail képviseletében M. Laurent, a munkaügyi felügyelő helyettese,
–        ZT képviseletében N. de Montigny avocate,
–        GQ, KH, AN, FU képviseletében V. Bodson és L. Levi avocats,
–        az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság képviseletében L. Camarena Januzec, K. Gambino és M. Pascua Mateo, meghatalmazotti minőségben,
–        a belga kormány képviseletében P. Cottin, L. Jans és C. Pochet, meghatalmazotti minőségben,
–        az Európai Bizottság képviseletében M. Heller és S. Pardo Quintillán, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2026. február 12‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
meghozta a következő
Ítéletet
1        Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7.) jegyzőkönyv (HL 2016. C 202., 266. o.; a továbbiakban: a
kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv) 10. cikkének értelmezésére vonatkozik.
2        E kérelmet az FR, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) tagja ellen ZT‑vel, GQ‑val, KH‑val, AN‑nel és FU‑val szembeni munkahelyi erőszak vagy lelki zaklatás állítólagos elkövetése miatt indított büntetőeljárás keretében terjesztették elő.
Jogi háttér
Az EUM‑Szerződés
3        Az EUMSZ 300. cikk (4) bekezdése értelmében „[a] Gazdasági és Szociális Bizottságnak
[…] a tagjai nem utasíthatók. Feladataik ellátása során teljes mértékben függetlenek, és az [Európai] Unió általános érdekében járnak el”.
4        Az EUMSZ 343. cikk a következőképpen rendelkezik:
„Az Uniót a tagállamok területén megilletik a feladatai ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek [a kiváltságokról és mentességekről] szóló […] jegyzőkönyvben megállapított feltételek szerint. Ugyanez vonatkozik az Európai Központi Bankra és az Európai Beruházási Bankra.”
A kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv
5        A kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv 9. cikke kimondja:
„Az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt, az Európai Parlament tagjai:
a)      saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik,
b)      a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól.
A mentesség akkor is megilleti a tagokat, amikor az Európai Parlament üléseinek helyére utaznak, illetve onnan visszatérnek.
[…]”
6        E jegyzőkönyv 10. cikkének a szövege a következő:
„Az uniós intézmények munkájában részt vevő tagállami képviselők, valamint az ő tanácsadóik és szakértőik feladataik ellátása, valamint az ülések helyére történő utazás és az onnan történő visszatérés során a szokásos kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket élvezik.
Ezt a cikket az Unió tanácsadó szerveinek tagjaira is alkalmazni kell.”
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjaira vonatkozó szabályzat
7        Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjaira vonatkozó 2012. januári szabályzat, amelyet többek között e tanácsadó szerv eljárási szabályzata alapján fogadtak el, „A védelem és a mentelmi jog a megbízatás gyakorlása közben” című 9. cikkében a következőket írta elő:
„[…]
3.      Mentelmi jog
3.1      A tagok személyes szabadságának mindennemű korlátozása – melynek oka közvetlenül vagy közvetve kapcsolódik megbízatásuk ellátásához –, csak az EGSZB előzetes engedélyével történhet, a tettenérés esetét kivéve.
[…]
4.      A mentelmi joghoz kapcsolódó eljárások
4.1      Az Elnökséghez kell továbbítani minden, az elnökhöz egy tagállam illetékes hatósága által a tag mentelmi jogának felfüggesztése céljából intézett kérelmet.
[…]
6.      Az intézmény és az elnök feladatai
6.1      A kiváltságokra és mentességekre vonatkozó jogkör gyakorlása során az EGSZB elsődleges szempontnak tekinti, hogy – mint demokratikus konzultatív szerv – mindig egységesen lépjen fel, és biztosítsa a tagok függetlenségét feladataik végrehajtása közben.
[…]”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
8        2018. december 6‑án az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatot indított FR ellen, aki 2004. március 1‑je óta az EGSZB tagja volt, az e tanácsadó szerv személyi állományának tagjaival szembeni, bűncselekménynek minősülő magatartásra vonatkozó állításokkal kapcsolatban.
9        2020. január 10‑én az OLAF megküldte jelentését a ministère publicnek (ügyészség, Belgium). E jelentés tárgya az FR által többek között GQ‑val, KH‑val, AN‑nel és FU‑val szemben tanúsított visszaélésszerű magatartás és zaklatás.
10      FR‑nek az EGSZB tagjaként az EUMSZ 343. cikken és a kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv 10. cikkén alapuló mentelmi joga volt a bűncselekménynek minősülő magatartásra vonatkozó állításokkal érintett időszakban.
11      2020. június 4‑én az OLAF által folytatott vizsgálat közlését követően a munkaügyi vizsgálóbizottság arra kérte az EGSZB‑t, hogy függessze fel FR mentelmi jogát.
12      2020. július 15‑i határozatával az EGSZB plenáris ülése FR egyetértésével felfüggesztette FR mentelmi jogát. E határozat az OLAF vizsgálatán alapuló eljárás egészére, valamint az abból eredő, a 2015 októbere és 2020 szeptembere közötti megbízatás során állítólagosan elkövetett bűncselekmények miatti bírósági eljárásokra vonatkozik.
13      2020. szeptember 21‑én új parlamenti ciklus kezdődött, és FR‑t öt évre szóló új megbízatással az EGSZB tagjává nevezték ki.
14      2024. március 20‑án a munkaügyi vizsgálóbizottság a tribunal de première instance francophone de Bruxelles (brüsszeli francia nyelvű elsőfokú bíróság, Belgium), amely a kérdést előterjesztő bíróság, elé idézte FR‑t a ZT‑vel, GQ‑val, KH‑val, AN‑nel és FU‑val szembeni munkahelyi erőszak, illetve lelki zaklatás miatt. A felrótt cselekményekre állítólag a 2011. január 1. és 2020. július 17. közötti időszakban került sor.
15      FR azzal érvelt, hogy új megbízatással rendelkezik, amelyhez a kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv 10. cikkében előírt mentelmi jog is kapcsolódik, így véleménye szerint a munkaügyi vizsgálóbizottságnak ezen újbóli kinevezést követően ismét kérnie kellett volna a mentelmi joga felfüggesztését, hogy e felfüggesztés megtörténjen.
16      A kérdést előterjesztő bíróság pontosítja, hogy FR érvelését bizonyos mértékben alátámaszthatja a 2019. december 19‑i Junqueras Vies ítélet (C‑502/19, EU:C:2019:1115), amelyben a Bíróság a kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv 9. cikkét illetően kimondta, hogy az Európai Parlamentbe megválasztott személy mentelmi jogának felfüggesztését kell kérni annak érdekében, hogy e személyt előzetes letartóztatásban tarthassák, amennyiben az előzetes letartóztatás kezdete és az azt igazoló cselekmények megelőzték a szóban forgó megválasztást, és így az érintett személy számára mentelmi jogot biztosító megbízatást, ami utalhat arra, hogy ahhoz, hogy a büntetőeljárás folytatódhasson, a mentelmi jog felfüggesztését ismét kérni kell, ha új megbízatásra kerül sor.
17      E bíróság ugyanakkor megjegyzi, hogy ez az ítélet nem valamely tagállam olyan képviselőjére vonatkozott, mint a jelen ügyben, akire e jegyzőkönyv 10. cikke alkalmazandó, hanem az Európai Parlament egy olyan tagjára, akire az említett jegyzőkönyv 9. cikke alkalmazandó.
18      E körülmények között a tribunal de première instance francophone de Bruxelles (brüsszeli francia nyelvű elsőfokú bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„Annak érdekében, hogy az európai intézmények és tagjaik feladataikat és megbízatásaikat teljesen függetlenül, kényszer és indokolatlan nyomásgyakorlás nélkül láthassák el, a [kiváltságokról és mentességekről szóló] jegyzőkönyv 10. cikke azt feltételezi, hogy az Unió intézményeinek munkájában részt vevő valamely tagállami képviselővel szembeni, büntetőbíróság előtti eljárás előtt fel kell függeszteni e képviselő mentelmi jogát. A mentelmi jog felfüggesztésére irányuló új kérelmet kell‑e benyújtani az érintett európai intézményhez abban az esetben, ha a mentelmi jog első felfüggesztését követően és a vizsgálat folyamán, de a bírósági eljárás kezdete előtt az érintettet új parlamenti ciklus keretében ugyanazon európai intézményen belül ellátandó új megbízatásra nevezték ki?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
19      Kérdésével az előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv 10. cikkét úgy kell‑e értelmezni, hogy amikor az EGSZB meghatározott bűncselekmények miatt felfüggesztette valamely tagjának mentelmi jogát azzal az indokkal, hogy az ilyen felfüggesztés nem ellentétes az Unió érdekével, e tanácsadó szervhez új kérelmet kell intézni a mentelmi jog felfüggesztése iránt abban az esetben, ha az érintettet új parlamenti ciklus keretében az említett tanácsadó szervben betöltendő új megbízatásra nevezték ki.
20      Először is, az EUMSZ 343. cikk értelmében az Uniót a tagállamok területén megilletik a feladatai ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek a kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyvben megállapított feltételek szerint.
21      Egyébiránt az e jegyzőkönyv 10. cikkének második bekezdésében szereplő, e 10. cikk első bekezdésére történő hivatkozásból az következik, hogy az EGSZB‑hez hasonló uniós tanácsadó szerv tagjai a feladataik ellátása, valamint az ülések helyére történő utazás és az onnan történő visszatérés során a szokásos kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket élvezik.
22      Mindemellett az említett jegyzőkönyv 10. cikkének első bekezdésében említett „szokásos mentességek”, amelyek a diplomáciai kapcsolatokról Bécsben, 1961. április 18‑án aláírt nemzetközi szerződésben (kihirdette: az 1965. évi 22. tvr.) előírt mentességekre utalnak, amelyeket a diplomatáknak abból a célból nyújtanak, hogy biztosítsák a diplomáciai és konzuli képviseletek feladatainak a fogadó államban való hatékony ellátását, az Unió munkájában részt vevő tagállami képviselőket védik (2021. november 30‑i LR Ģenerālprokuratūra ítélet, C‑3/20, EU:C:2021:969, 43. pont).
23      Márpedig az EUMSZ 300. cikk (4) bekezdéséből az következik, hogy az EGSZB tagjai nem utasíthatók, feladataik ellátása során teljes mértékben függetlenek, és az Unió általános érdekében járnak el.
24      Amint azt a főtanácsnok az indítványának 46. pontjában hangsúlyozta, az EGSZB tagjai tehát nem képviselik a tagállamokat, és azok tekintetében teljesen függetlenül járnak el.
25      Ebből következik, hogy a kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv 10. cikkének második bekezdésében szereplő, az e cikk első bekezdésében említett, szokásos mentességekre való utalás nem jelentheti azt, hogy az EGSZB tagjai számára e 10. cikk második bekezdése értelmében elismert mentesség ugyanolyan jellegű, mint az említett 10. cikk első bekezdése értelmében az Unió munkájában részt vevő tagállami képviselők számára biztosított mentesség.
26      Másodszor, a kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv által követett célkitűzésből kitűnik, hogy az e jegyzőkönyvben az Unió számára elismert kiváltságok, mentességek és könnyítések funkcionális jellegűek, mivel céljuk az Unió működése és függetlensége akadályozásának elkerülése, ami különösen azt jelenti, hogy az EGSZB tagjai számára biztosított kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket kizárólag az Unió érdekében biztosítják (lásd analógia útján: 2021. november 30‑i LR Ģenerālprokuratūra ítélet, C‑3/20, EU:C:2021:969, 57. pont; 2026. február 5‑i Puigdemont i Casamajó és társai kontra Parlament [A parlamenti mentelmi jog felfüggesztése] ítélet, C‑572/23 P, EU:C:2026:70, 75–77. pont).
27      Ebből következik, hogy az EGSZB valamely tagjának a feladatai ellátása során az e tanácsadó szerv feladatainak ellátásához szükséges kiváltságokban, mentességekben és könnyítésekben kell részesülnie (lásd analógia útján: 2021. november 30‑i LR Ģenerālprokuratūra ítélet, C‑3/20, EU:C:2021:969, 46. pont).
28      Egyébiránt az EGSZB tagjai számára biztosított mentesség velejárója, hogy mivel az Unió érdeke nem követeli meg az érintettet megillető mentelmi jog fenntartását, azt fel kell függeszteni. Tekintettel ugyanis a tagállamokkal való lojális együttműködés kötelezettségére, amely az Unió intézményei, szervei és hivatalai részéről áll fenn, az uniós tanácsadó szerv egy tagja mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelmet teljesíteni kell, kivéve, ha azt állapítják meg, hogy az az Unió érdekeivel ellentétes (2021. november 30‑i LR Ģenerālprokuratūra ítélet, C‑3/20, EU:C:2021:969, 74. pont).
29      E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az EGSZB tagjainak funkcionális mentessége nem abszolút, és azt össze kell egyeztetni más jogokkal és közérdekekkel, többek között a jogállamiság elvével, közelebbről a bűncselekmények független és pártatlan felderítése és elbírálása biztosításának szükségességével és a nyomozás alá vont személyek büntetlensége elkerülésének szükségességével (lásd: 2020. december 17‑i Bizottság kontra Szlovénia [Az EKB irattárai] ítélet, C‑316/19, EU:C:2020:1030, 103. pont).
30      A jelen ügyben az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjaira vonatkozó szabályzat 9. cikkének megfelelően valamely tagállam illetékes hatósága az e tanácsadó szerv egyik tagja mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemmel fordult az EGSZB‑hez az állítólagos bűncselekményekkel kapcsolatban, és annak a 2020. július 15‑i határozatával helyt adott.
31      Ez a határozat, amelyet FR nem vitatott, azt mutatja, hogy az EGSZB úgy ítélte meg, hogy e tagnak az ilyen cselekmények miatt büntetőbíróság elé állítása nem ellentétes az Unió érdekével.
32      Márpedig sem az uniós Szerződésekből, sem a kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyvből, sem az uniós jog más eszközeiből nem következik, hogy egy ilyen, a mentelmi jogot felfüggesztő határozat időben korlátozott hatályú lenne, vagy hogy hatályát veszti abban az esetben, ha az EGSZB azon tagját, akinek a mentelmi jogát felfüggesztették, az e tanácsadó szervben egy új parlamenti ciklus keretében új megbízatásra nevezik ki. Ezenkívül maga az alapügyben szóban forgó, mentelmi jogot felfüggesztő határozat sem korlátozott időben.
33      Amint arra az EGSZB és a Bizottság az írásbeli észrevételeiben lényegében hivatkozik, amikor az EGSZB hozzájárult valamely tagja mentelmi jogának felfüggesztéséhez, és megállapította, hogy e tag büntetőbíróság elé állítása nem ellentétes az Unió érdekével, e megállapítást nem változtathatja meg önmagában az a körülmény, hogy az érintettet egy új parlamenti ciklus keretében az EGSZB‑n belül betöltendő új megbízatásra nevezték ki, mivel maga a figyelembe veendő érdek nem kapcsolódik ehhez a körülményhez.
34      E tekintetben hangsúlyozni kell egyrészt, hogy a mentelmi jogot felfüggesztő határozat az EGSZB mint uniós szerv hatáskörébe tartozik, nem pedig az őt egy adott időpontban alkotó személyekébe, másrészt pedig, hogy e határozatot – amint az a fenti megfontolásokból kitűnik – kizárólag az Unió érdekét, nem pedig az EGSZB tagjainak személyes érdekét figyelembe véve kell meghozni.
35      Egyébiránt a mentességet felfüggesztő határozat, amelynek érvényessége nem függ az érintett tag megbízatásának időtartamától, hozzájárulhat a tagállamokban folytatott büntetőeljárások hatékonyságához, amely maga is közvetlenül az Unió érdekeinek körébe tartozhat (lásd ebben az értelemben: 2021. november 30‑i LR Ģenerālprokuratūra ítélet, C‑3/20, EU:C:2021:969, 74. pont).
36      Ebben az összefüggésben az a körülmény, hogy az EGSZB új összetételű, nem jelenti azt, hogy a mentelmi jogot felfüggesztő, az EGSZB által már meghozott határozatot kizárólag azon az alapon felül kell vizsgálni, hogy az egyik tagjának megbízatását megújították, vagy hogy az EGSZB összetétele megváltozott.
37      A fenti megfontolásokat ebben az összefüggésben nem kérdőjelezheti meg a 2019. december 19‑i Junqueras Vies ítélet (C‑502/19, EU:C:2019:1115).
38      Ez az ítélet ugyanis kizárólag arra a kérdésre vonatkozott, hogy egy, az európai parlamenti választások eredményei kihirdetésének időpontjában ideiglenes fogva tartásban lévő személy e kihirdetéstől kezdve részesül‑e a kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv 9. cikkének második bekezdése szerinti mentességben, ami a fogvatartási intézkedés felfüggesztését vonná maga után, nem pedig a parlamenti mentelmi jog felfüggesztését.
39      Márpedig a jelen ügyben a kérdést előterjesztő bíróság arra keresi a választ, hogy hogyan kell értelmezni e jegyzőkönyv 10. cikkét, amely a tanácsadó szerv egy tagja mentelmi jogának az olyan cselekmények miatt folytatott büntetőeljárás keretében történő felfüggesztésére vonatkozik, amelyek tekintetében a mentelmi jogot már felfüggesztették, figyelembe véve, hogy a nyomozás folytatása büntetőjogi szankciók kiszabásához vezethet, anélkül hogy az előző megbízatás alatt szóban forgó kényszerítő intézkedéshez képest új vagy attól eltérő kényszerítő intézkedés esetleges kiszabásáról lenne szó.
40      Ráadásul, amint arra a főtanácsnok az indítványának 71–73. pontjában rámutatott, az EGSZB és az Európai Parlament közötti szerkezeti és funkcionális különbségek miatt az EGSZB tagjaira alkalmazandó mentességi rendszer nem elemezhető a kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv – 2019. december 19‑i Junqueras Vies ítéletben (C‑502/19, EU:C:2019:1115) értelmezett – 9. cikkében az európai parlamenti képviselőkre vonatkozóan előírt rendszerrel való analógia útján.
41      Végül emlékeztetni kell arra, hogy az FR mentelmi jogát felfüggesztő határozatot a munkaügyi vizsgálóbizottság által a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmében az EGSZB elé terjesztett tények vonatkozásában fogadták el. Következésképpen az EGSZB kizárólag az e cselekmények miatt kilátásba helyezett büntetőeljárásokra tekintettel vélte úgy, hogy FR büntetőbíróság elé állítása nem ellentétes az Unió érdekével, és ezért fel kell függeszteni a mentelmi jogát. Ezzel szemben az ilyen, mentelmi jogot felfüggesztő határozat nem igazolhatja, hogy az EGSZB e tagját büntetőeljárás alá vonják a feladatai ellátása során elkövetett, a mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemben említettektől eltérő cselekmények miatt, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell vizsgálnia.
42      A fenti megfontolások összességére tekintettel az előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy a kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv 10. cikkét az EUMSZ 343. cikkel összhangban úgy kell értelmezni, hogy amikor az EGSZB meghatározott bűncselekmények miatt felfüggesztette valamely tagjának mentelmi jogát azzal az indokkal, hogy az ilyen felfüggesztés nem ellentétes az Unió érdekével, e tanácsadó szervhez nem kell új kérelmet intézni a mentelmi jog felfüggesztése iránt abban az esetben, ha az érintettet új parlamenti ciklus keretében az említett tanácsadó szervben betöltendő új megbízatásra nevezték ki, amennyiben a büntetőeljárás tárgyát időközben nem terjesztették ki. A kérdést előterjesztő bíróság feladata annak vizsgálata, hogy az alap‑büntetőeljárás tárgyát valóban lefedi‑e az EGSZB mentelmi jogot felfüggesztő határozata.
A költségekről
43      Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (harmadik tanács) a következőképpen határozott:
Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7.) jegyzőkönyv 10. cikkét az EUMSZ 343. cikkel összhangban úgy kell értelmezni, hogy amikor az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság meghatározott bűncselekmények miatt felfüggesztette valamely tagjának mentelmi jogát azzal az indokkal, hogy az ilyen felfüggesztés nem ellentétes az Európai Unió érdekével, e tanácsadó szervhez nem kell új kérelmet intézni a mentelmi jog felfüggesztése iránt abban az esetben, ha az érintettet új parlamenti ciklus keretében az említett tanácsadó szervben betöltendő új megbízatásra nevezték ki, amennyiben a büntetőeljárás tárgyát időközben nem terjesztették ki. A kérdést előterjesztő bíróság feladata annak vizsgálata, hogy az alap‑büntetőeljárás tárgyát valóban lefedi‑e az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság mentelmi jogot felfüggesztő határozata.
Aláírások
*      Az eljárás nyelve: francia.