62024CC0084
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNE PRAVOBRANILKE
TAMARE ĆAPETA,
predstavljeni 3. julija 2025 (
1
)
Zadeva C-84/24
„EM SYSTEM“ UAB
proti
SEB bankas AB,
„Citadele banka“ AS Lietuvos filialas
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Vrhovno sodišče Litve, Litva)
„Predlog za sprejetje predhodne odločbe – Skupna zunanja in varnostna politika – Omejevalni ukrepi proti Belorusiji – Uredba (ES) št. 765/2006 – Zamrznitev sredstev nekaterih oseb in subjektov – Vpliv na sredstva družbe, v kateri ima oseba s seznama 50-odstotni delež“
I. Uvod
1.
Zaseg jaht, hitrih avtomobilov in luksuznih domov kot del izvajanja omejevalnih ukrepov Unije je v zadnjih letih pritegnil veliko medijske pozornosti. Čeprav te pobude morda zadovoljijo javno mnenje, je resnični izziv za učinkovitost teh ukrepov ciljno usmerjanje finančnih interesov oseb, ki jih je Svet Evropske unije uvrstil na seznam.
2.
Ta zadeva se nanaša na prav ta vidik. Obravnava se vprašanje, ali „sredstva in gospodarski viri“ fizične osebe, ki jih je treba zamrzniti, ker je ta oseba z uredbo o uvedbi omejevalnih ukrepov uvrščena na seznam, zajemajo tudi sredstva družbe, v kateri ima ta oseba 50-odstotni delež.
3.
To vprašanje se postavlja v okviru Uredbe (ES) št. 765/2006 (v nadaljevanju: Uredba o sankcijah proti Belorusiji). (
2
) Po uvrstitvi A. V. S., beloruskega državljana, v prilogo k tej uredbi sta banki SEB bankas AB in „Citadele banka“ AS Lietuvos filialas (v nadaljevanju: toženi banki) blokirali račune litovske družbe EM SYSTEM UAB, v kateri je A. V. S. imetnik točno 50 % deležev.
4.
Družba EM SYSTEM pred pristojnimi litovskimi sodišči izpodbija to odločitev. Ta družba v bistvu trdi, da je neodvisen pravni subjekt in da torej ni mogoče domnevati, da bi se morala zamrznitev sredstev, ki se uporablja za enega od njenih družbenikov, razširiti na njena sredstva in gospodarske vire.
II. Dejansko stanje v postopku v glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
5.
Evropski svet je 24. marca 2006 obsodil „akcijo beloruskih oblasti, v kateri so […] aretirale mirne demonstrante, ki so uveljavljali svojo zakonito pravico do svobodnega zbiranja in protestirali proti načinu izvedbe predsedniških volitev“ v Belorusiji in se „odločil sprejeti omejevalne ukrepe proti odgovornim za kršenje mednarodnih volilnih standardov, med drugim tudi proti predsedniku Lukašenku“. (
3
)
6.
Svet je 10. aprila 2006 sprejel Skupno stališče 2006/276/CFSP. (
4
)
7.
To skupno stališče je bilo spremenjeno s Skupnim stališčem 2006/362/SZVP, (
5
) da bi se uvedla zamrznitev sredstev za nekatere osebe, ki so soodgovorne za zatrtje civilne družbe in demokratične opozicije v Belorusiji.
8.
Obe skupni stališči sta se izvajali z Uredbo o sankcijah proti Belorusiji na podlagi (sedanjega) člena 215 PDEU.
9.
Svet je 15. oktobra 2012 sprejel Sklep 2012/642/SZVP. (
6
) V tem sklepu je bilo pojasnjeno, da bi bilo treba glede na „načrtno in usklajeno kršenje mednarodnih standardov za človekove pravice ter zakonodaje Republike Belorusije“ obstoječe „ukrepe uvesti tudi proti osebam na vodilnih položajih v Belorusiji ter osebam in subjektom, ki izkoriščajo ali podpirajo režim Lukašenka, zlasti proti osebam in subjektom, ki režimu zagotavljajo finančno ali materialno podporo“. (
7
)
10.
V skladu s tem je bilo v členu 4 Sklepa 2012/642 določeno:
„1.   Vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v lasti oziroma jih posedujejo ali nadzirajo:
(a)
osebe, subjekti ali organi, ki so odgovorni za hude kršitve človekovih pravic ali zatiranje civilne družbe in demokratične opozicije ali katerih dejavnosti na kakršen koli način resno ogrožajo demokracijo ali pravno državo v Belorusiji, ali katere koli fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi, ki so z njimi povezani, pa tudi pravne osebe, subjekti ali organi, ki so v njihovi lasti ali pod njihovim nadzorom;
(b)
fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi, ki izkoriščajo ali podpirajo režim Lukašenka, in pravne osebe, subjekti ali organi, ki so v njihovi lasti ali pod njihovim nadzorom,
in so navedene v Prilogi, se zamrznejo.
2.   Takim fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom s seznama v Prilogi ne smejo biti dana na razpolago ali v njihovo korist nikakršna sredstva ali gospodarski viri, ne posredno ne neposredno.“
11.
Ta sklep se je izvajal z Uredbo (EU) št. 1014/2012, (
8
) s katero je bila spremenjena Uredba o sankcijah proti Belorusiji med drugim zato, ker je Svet s Sklepom 2012/642 „odločil, da pojasni merila za uvrstitev fizičnih ali pravnih oseb, subjektov in organov“. (
9
)
12.
V spremenjenem členu 2 Uredbe o sankcijah proti Belorusiji je navedeno:
„1.   Zamrznejo se vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo ali so v lasti, s katerimi razpolagajo ali jih nadzorujejo fizične ali pravne osebe, subjekti in organi, navedeni v Prilogi I.
2.   Fizičnim ali pravnim osebam, subjektom in organom iz Priloge I niso neposredno ali posredno na voljo ali v korist nobena sredstva ali gospodarski viri.
3.   Prepovedano je zavestno in namerno sodelovanje v dejavnostih, katerih namen ali posledica je neposredno ali posredno izogibanje ukrepom iz odstavkov 1 in 2.
4.   Priloga I vsebuje seznam fizičnih ali pravnih oseb, subjektov in organov, ki jih je Svet v skladu s točko (a) člena 4(1) Sklepa Sveta [2012/642] […] opredelil kot odgovorne za hude kršitve človekovih pravic ali izvajanje represivnih ukrepov nad civilno družbo in demokratično opozicijo, ali kot osebe, katerih dejavnosti kakor koli drugače resno ogrožajo demokracijo ali pravno državo v Belorusiji, ali kot katere koli fizične ali pravne osebe, subjekte in organe, povezane z njimi, ter kot pravne osebe, subjekte ali organe, ki so v njihovi lasti ali pod njihovim nadzorom.
5.   Priloga I vsebuje tudi seznam fizičnih ali pravnih oseb, subjektov in organov, ki jih je Svet v skladu s točko (b) člena 4(1) Sklepa [2012/642] opredelil kot tiste, ki izkoriščajo Lukašenkov režim ali ga podpirajo, ter pravnih oseb, subjektov in organov, ki so v njihovi lasti ali pod njihovim nadzorom.“
13.
Glede na nadaljnjo represijo nad civilno družbo v Belorusiji je Svet 17. decembra 2020 sprejel Izvedbeno uredbo (EU) 2020/2129 (v nadaljevanju: Uredba o uvrstitvi na seznam iz leta 2020), (
10
) s katero je v Prilogo I k Uredbi o sankcijah proti Belorusiji dodal več fizičnih in pravnih oseb.
14.
Ena od oseb, ki jih je Svet uvrstil na seznam, je bil A. V. S. Svet je v razlogih za uvrstitev A. V. S. na seznam pojasnil, da je ta izkoriščal in podpiral Lukašenkov režim ter da je v javnih izjavah obsodil opozicijske proteste v Belorusiji, s čimer je prispeval k represiji nad civilno družbo in demokratično opozicijo v tej državi. (
11
)
15.
Toženi banki sta 18. decembra 2020, dan po tem, ko je Svet A. V. S. uvrstil na seznam, enostransko in torej na lastno pobudo zamrznili sredstva družbe EM SYSTEM zaradi 50-odstotnega deleža A. V. S. v tej družbi.
16.
Iz nacionalnega spisa je razvidno, da je tožena banka SEB bankas AB tistega dne stopila v stik tudi z ministrstvom Republike Litve za zunanje zadeve in ga prosila za pojasnila o tem, ali je bilo pravilno, da je glede na uvrstitev A. V. S. kot osebe, za katero velja zamrznitev sredstev in njegovega deleža v EM SYSTEM, izvedla to zamrznitev in ali naj ta banka nadaljuje zamrzovanje računov družbe EM SYSTEM.
17.
Kot je bilo potrjeno na obravnavi, pristojni litovski organi niso izdali nikakršnega deklaratornega akta, s katerim bi potrdili, da družba EM SYSTEM spada na področje uporabe zamrznitve sredstev iz člena 2(1) Uredbe o sankcijah proti Belorusiji. Direktor Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnyba prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerija (urad za preiskovanje finančnih kaznivih dejanj v okviru ministrstva za notranje zadeve Republike Litve) je šele 14. oktobra 2022, po začetku veljavnosti nove zakonodaje, izdal odredbo, v kateri je pojasnjeno, da je družba EM SYSTEM povezana z osebo, na katero se nanašajo omejevalni ukrepi. Iz predložitvene odločbe je razvidno, da pred Vilniaus apygardos administracinis teismas (regionalno upravno sodišče v Vilni, Litva) ločeno poteka ničnostna tožba zoper to odredbo.
18.
Družba EM SYSTEM je 30. novembra 2021 pred Vilniaus miesto apylinkės teismas (okrožno sodišče v Vilni, Litva) izpodbijala odločitev toženih bank o zamrznitvi njenih sredstev.
19.
Vilniaus miesto apylinkės teismas (okrožno sodišče v Vilni) je s sodbo z dne 25. januarja 2023 tožbo zavrnilo. Iz predložitvene odločbe je razvidno, da sodba tega sodišča temelji predvsem na razumevanju, da 50-odstotni delež A. V. S. v družbi EM SYSTEM pomeni „nadzor“ nad sredstvi in gospodarskimi viri te družbe v smislu člena 2(1) Uredbe o sankcijah proti Belorusiji. Zato naj bi zamrznitev sredstev, ki jo nalaga ta določba, veljala tudi za sredstva družbe EM SYSTEM, ki jih nadzoruje A. V. S.
20.
Družba EM SYSTEM je zoper to sodbo pri Vilniaus apygardos teismas (regionalno sodišče v Vilni, Litva) vložila pritožbo, to pa je 23. maja 2023 navedeno sodbo in razlogovanje v njej potrdilo.
21.
Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (vrhovno sodišče Litve, Litva), ki je predložitveno sodišče v tej zadevi, je v okviru kasacijske pritožbe ugotovilo, da člen 2(1) Uredbe o sankcijah proti Belorusiji ne opredeljuje merila, ki ga je treba upoštevati pri oceni, ali je pravna oseba ali subjekt „v lasti oziroma [z njim] razpolagajo ali [ga] nadzorujejo“ druge fizične ali pravne osebe. Vendar to sodišče poudarja, da je v litovski jezikovni različici smernic iz leta 2018 (
12
) in dokumenta o najboljših praksah iz leta 2022 (
13
) v točkah 55a oziroma 62 za pojem lastništva določeno merilo „več kot 50 %“ lastniških pravic subjekta. (
14
) Poleg tega se naslednje spremembe Uredbe o sankcijah proti Belorusiji, izražene v členu 1j in členu 1k(c), nanašajo na sankcije, ki se naložijo pravni osebi, subjektu ali organu, „katerega več kot 50-odstotni delež je v neposredni ali posredni lasti“ osebe s seznama. (
15
) Predložitveno sodišče vsekakor navaja, da je v točkah 55b in 63 smernic iz leta 2018 ter v dokumentu o najboljših praksah iz leta 2022 generalnega sekretariata Sveta navedeno, da je treba pojem „nadzor“ razumeti med drugim tako, da se kaže v pristojnosti za preprečevanje imenovanja direktorja družbe.
22.
Predložitveno sodišče zato ugotavlja, da obstaja negotovost glede tega, kako določiti „lastništvo“ ali „nadzor“ v smislu člena 2(1) Uredbe o sankcijah proti Belorusiji v položaju, kakršen je ta v obravnavani zadevi, v katerem ima oseba s seznama v lasti točno 50 % subjekta, ki ni na seznamu.
23.
Nazadnje predložitveno sodišče ugotavlja, da se v primeru domneve, da je pogoj za uporabo navedenega člena 2(1) izpolnjen, postavlja vprašanje, ali je to domnevo mogoče izpodbijati, in če je odgovor pritrdilen, ali se subjekt, ki spada na področje uporabe te določbe, lahko sklicuje na dejstvo, da je pogoj iz člena 2(2) Uredbe o sankcijah proti Belorusiji – v skladu s katerim se prepoved dostopa do sredstev uporablja, če sredstva družbe uporablja oseba s seznama v Prilogi I k tej uredbi, ali se uporabljajo v njeno korist – izpolnjen.
24.
V teh dejanskih in pravnih okoliščinah je Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (vrhovno sodišče Litve) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja:
„(1)
Ali je treba člen 2(1) in (2) [Uredbe o sankcijah proti Belorusiji] razlagati tako, da se v primeru, če se ugotovi, da ima oseba s seznama v Prilogi I k Uredbi v lasti natančno 50 % deležev v družbi, domneva, da so sredstva družbe v lasti subjekta iz Priloge I k Uredbi oziroma da ta z njimi razpolaga ali jih nadzoruje?
(2)
Ali je mogoče v postopku pred nacionalnim sodiščem, kot je ta v postopku v glavni stvari, v katerem družba, katere sredstva so bila zamrznjena, ker je imetnik natančno 50 % deležev oseba s seznama v Prilogi I k [Uredbi o sankcijah proti Belorusiji], od sodišča zahteva, naj bankama kot toženima strankama naloži izpolnitev pogodb o vodenju bančnega računa ter s tem družbi omogoči neomejen dostop do sredstev na svojih bančnih računih, izpodbijati odločitev banke o zamrznitvi sredstev na podlagi trditve, da oseba s seznama v Prilogi I k navedeni uredbi ne uporablja sredstev družbe oziroma da se ne uporabljajo v njeno korist?
(3)
Če je odgovor na drugo vprašanje pritrdilen, katera merila je treba uporabiti, da se v takem postopku pred nacionalnim sodiščem oceni, ali oseba s seznama v Prilogi I k [Uredbi o sankcijah proti Belorusiji] res ne uporablja sredstev oziroma se ne uporabljajo v njeno korist? Ali je mogoče šteti, da okoliščine, kot so (1) ločenost sredstev družbe od sredstev družbenikov, (2) dejstvo, da vodja družbe (ki ni oseba s seznama v Prilogi I k Uredbi) deluje v imenu družbe, ter (3) dejstvo, da je dostop do bančnih računov družbe odobren le vodji družbe, onemogočajo uporabo sredstev družbe v korist osebe s seznama v Prilogi I k Uredbi, katere delež v družbi znaša natančno 50 %?“
25.
Pisno podana stališča sta predložili toženi stranki na prvi stopnji, finska, estonska, latvijska, litovska in nemška vlada ter Evropska komisija. Na obravnavi, ki je potekala 27. marca 2025, so družba EM SYSTEM, banki SEB bankas AB in „Citadele banka“ AS Lietuvos filialas, španska, nemška, litovska in latvijska vlada ter Svet Evropske unije in Komisija, tudi ustno podali stališča.
III. Analiza
26.
Omejevalni ukrepi, ki jih je Unija uvedla proti Belorusiji, med drugim določajo ciljno usmerjene ukrepe proti osebam, ki podpirajo ali izkoriščajo Lukašenkov režim. Ti ukrepi določajo, da je treba sredstva in gospodarske vire, „ki pripadajo ali so v lasti, s katerimi razpolagajo ali jih nadzorujejo“ osebe s seznama, zamrzniti.
27.
Če ima oseba s seznama 50-odstotni delež v družbi s sedežem v državi članici, se postavlja vprašanje, ali je treba člen 2(1) Uredbe o sankcijah proti Belorusiji razlagati tako, da se od bank zahteva, da zamrznejo tudi sredstva in gospodarske vire te družbe. To je bistvo prvega postavljenega vprašanja v obravnavani zadevi.
28.
Nanj bom odgovorila v dveh korakih. Najprej bom pojasnila, da se zamrznitev sredstev, uvedena z Uredbo o sankcijah proti Belorusiji, ne razširi samodejno na vse družbe, v katerih ima oseba s seznama deleže. Z drugimi besedami, uvrstitev družbenika na seznam, tudi če je ta oseba večinski družbenik, sama po sebi ne povzroči uvrstitve na seznam družbe, katere deleži so v lasti navedene osebe (oddelek III.A). Zatem bom pojasnila, da tudi če sama družba morda ni uvrščena na seznam, je njena sredstva vseeno mogoče razumeti kot sredstva, ki so „pod nadzorom“ osebe s seznama. Lastništvo 50-odstotnega deleža je treba razumeti tako, da ustvarja domnevo o „nadzoru“ ne le nad podjetjem, temveč tudi nad njegovimi sredstvi in gospodarskimi viri (oddelek III.B). Za namene obravnavane zadeve to pomeni, da tožene banke s tem, da so zamrznile sredstva družbe EM SYSTEM na podlagi 50-odstotnega deleža A. V. S. v tej družbi, niso storile napake. Vendar, kot bom prav tako pojasnila, mora biti ta domneva izpodbojna. Družbi mora omogočati, da dokaže, da čeprav ima oseba s seznama v njej deleže, njenih sredstev ne more nadzorovati (oddelek III.C).
29.
Predložitveno sodišče želi z drugim vprašanjem v bistvu ugotoviti, ali lahko družba, za katero se domneva, da jo nadzoruje družbenik, to domnevo izpodbija z dokazovanjem, da se sredstva družbe ne uporabljajo v korist osebe s seznama. Zamrznitev sredstev in gospodarskih virov iz člena 2(1) Uredbe o sankcijah proti Belorusiji ter prepoved dajanja sredstev in gospodarskih virov na voljo osebi s seznama iz člena 2(2) te uredbe pa sta, kot bom prikazala, dva neodvisna in nepovezana ukrepa. Zato bom Sodišču predlagala, naj na drugo vprašanje predložitvenega sodišča odgovori nikalno – torej, da učinkov zamrznitve premoženja ni mogoče izpodbijati z obrazložitvijo, da oseba s seznama zadevnih sredstev ne uporablja oziroma se ne uporabljajo v njeno korist. V teh okoliščinah na tretje postavljeno vprašanje ni treba odgovoriti (oddelek III.D).
A.
Samodejna zamrznitev sredstev brez uvrstitve na seznam ne obstaja
30.
Nemška vlada v svojem stališču navaja, da analiza predložitvenega sodišča domnevno nakazuje, da so bila sredstva in gospodarski viri družbe EM SYSTEM zamrznjeni zgolj na podlagi dejstva, da je 50 % deležev te družbe v imetništvu A. V. S.
31.
Z drugimi besedami, zdi se, da predložitveno sodišče člen 2(1) Uredbe o sankcijah proti Belorusiji razlaga tako, da določa samodejno zamrznitev sredstev in gospodarskih virov neodvisnih in pravno ločenih oseb, tudi če ta pravna oseba ni uvrščena na seznam.
32.
Take razlage ni mogoče sprejeti.
33.
Sklep 2012/642 določa, da Svet lahko zamrzne sredstva in gospodarske vire oseb ali subjektov, ki jih „nadzoruje“ oseba s seznama.
34.
Ta sklep je bil sprejet na podlagi člena 29 PEU, ki določa sprejetje ukrepov zunanje politike v okviru posamezne „geografske ali vsebinske“ narave, za katero Svet opredeli „pristop Unije“.
35.
Ukrepi skupne zunanje in varnostne politike (SZVP), sprejeti na podlagi člena 29 PEU, se izvajajo z uredbami Sveta, sprejetimi na podlagi člena 215 PDEU. Taka ureditev ima lahko dve obliki: (i) uredbe, ki določajo delno ali popolno prekinitev ali omejitev gospodarskih in finančnih odnosov z eno ali več tretjimi državami, in ki se jih sprejme na podlagi člena 215(1) PDEU; (
16
) in (ii) tiste, ki „so usmerjene“ v fizične ali pravne osebe, skupine ali nedržavne subjekte, ki spadajo na področje uporabe člena 215(2) PDEU.
36.
Svet v obeh primerih sprejme uredbo s kvalificirano večino na skupni predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Komisije ter o teh določbah obvesti Evropski parlament.
37.
Čeprav Svet na podlagi člena 215(2) PDEU lahko sprejme sankcije, ki so usmerjene v posamezne osebe ali subjekte, pristojnosti, ki so Svetu tako podeljene, tej instituciji ne puščajo prostih rok za uvedbo omejevalnih ukrepov proti kateri koli fizični ali pravni osebi.
38.
Omejevalni ukrepi, uvedeni na podlagi člena 215(2) PDEU, se lahko zaradi svoje neločljive povezave s členom 29 PEU nanašajo le na tiste fizične in pravne osebe, ki so dovolj tesno povezane z vsebinsko ali geografsko naravo, ki se uresničuje z zadevnimi ukrepi. (
17
)
39.
Sodišča Unije na podlagi obrazložitve, ki utemeljuje (
18
) uvrstitev fizičnih ali pravnih oseb na seznam zaradi njihove povezave z navedeno geografsko ali vsebinsko naravo, izvajajo svoje pristojnosti nadzora (
19
) nad diskrecijsko pravico Sveta. (
20
)
40.
V obravnavani zadevi so bili z Uredbo o sankcijah proti Belorusiji uvedeni nekateri omejevalni ukrepi v zvezi z Belorusijo. Del teh ukrepov je zamrznitev sredstev, ki jo določa člen 2(1), za fizične in pravne osebe iz Priloge I k tej uredbi. Svet meni, da so osebe, navedene v tej prilogi, vsebinsko povezane s kršenjem človekovih pravic ter zatiranjem civilne družbe in demokracije v tej državi.
41.
Svet je z Uredbo o uvrstitvi na seznam iz leta 2020 na ta seznam fizičnih ali pravnih oseb dodal A. V. S.
42.
Vendar v tej Uredbi o uvrstitvi iz leta 2020 v okviru vnosa A. V. S. ni navedena družba EM SYSTEM. (
21
)
43.
Ta družbe prav tako ni kot ločen vnos dodana v Prilogo I k Uredbi o sankcijah proti Belorusiji. (
22
)
44.
Z drugimi besedami, ko so tožene banke 18. decembra 2020 zamrznile račune družbe EM SYSTEM zaradi povezave te družbe z A. V. S., ta družba ni bila vpisana v Prilogo I k Uredbi o sankcijah proti Belorusiji.
45.
Čeprav je torej jasno, da je Svet v zvezi z A. V. S. menil, da obstaja zadostna povezava z „geografsko ali vsebinsko naravo“ ukrepov, uvedenih z Uredbo o sankcijah proti Belorusiji, nič ne kaže na to, da je Svet menil, da taka povezava obstaja tudi v zvezi z družbo EM SYSTEM – ne glede na razloge za uvrstitev A. V. S. na seznam. (
23
)
46.
Sredstva in gospodarski viri te družbe zato niso bili samodejno zamrznjeni v skladu z Uredbo o sankcijah proti Belorusiji.
47.
Če bi se domnevalo, da je bila taka uvrstitev v zvezi z družbo EM SYSTEM opravljena kljub neobstoju ustreznega ukrepa Sveta, bi bila taka domneva v nasprotju z zahtevami po varstvu temeljnih pravic, ki jih zagotavlja pravo Unije.
48.
Kot je namreč ugotovilo Sodišče, morajo biti fizične ali pravne osebe obveščene o omejevalnih ukrepih in razlogih za njihovo uvrstitev na seznam ter morajo imeti možnost zaslišanja. (
24
)
49.
Kot ugotavlja nemška vlada, iz člena 4(1) Sklepa 2012/642, ki se izvaja z Uredbo o sankcijah proti Belorusiji, jasno izhaja, da se samodejno zamrznejo le sredstva oseb, subjektov ali organov, navedenih v prilogi. Tako je tudi v primeru družb, ki so povezane z osebami, ki so uvrščene na seznam, ker so odgovorne za kršitve človekovih pravic ali ker resno ogrožajo demokracijo v Belorusiji, ali so v lasti teh oseb ali pod njihovim nadzorom.
50.
Čeprav je torej družbe, ki so povezane s takimi osebami ali so v njihovi lasti ali pod njihovim nadzorom, mogoče uvrstiti na seznam zaradi njihove povezave z osebo s seznama, Sklep 2012/642 ne omogoča samodejne zamrznitve sredstev in gospodarskih virov teh družb, če taka uvrstitev v zvezi z njimi ne obstaja. (
25
)
51.
Glede na to, da je bil namen ukrepov Sveta, sprejetih na podlagi člena 215 PDEU, prenesti v pravo Unije in izvajati Sklep 2012/642, je treba Uredbo o sankcijah proti Belorusiji – kolikor je mogoče – razlagati ob upoštevanju tega sklepa. (
26
)
52.
Ob taki razlagi je po mojem mnenju jasno, da je treba zamrznitev sredstev, uvedeno z Uredbo o sankcijah proti Belorusiji, razumeti tako, da zajema le fizične in pravne osebe s seznama v Prilogi I.
53.
Iz tega izhaja, da se ta zamrznitev sredstev ne uporablja za sredstva in gospodarske vire družbe EM SYSTEM.
54.
Navedeni ukrep pa bi za ta sredstva in gospodarske vire vseeno lahko veljal, če zadevnih sredstev dejansko ne nadzira ta družba, temveč oseba s seznama. (
27
)
55.
To me pripelje do prvega vprašanja predložitvenega sodišča, ki se nanaša na to, ali je mogoče domnevati, da tak nadzor obstaja, če ima oseba s seznama v družbi, ki ni na seznamu, 50 % deležev.
B.
Kadar sredstva družbe, ki ni na seznamu, nadzoruje oseba s seznama
56.
V obravnavani zadevi iz nacionalnega spisa izhaja, da so tožene banke zamrznile račune družbe EM SYSTEM, ker so bila njena sredstva „pod nadzorom“ osebe s seznama. Ta „nadzor“ naj bi izhajal iz 50-odstotnega deleža A. V. S. v tej družbi.
57.
Ker se člen 2(1) Uredbe o sankcijah proti Belorusiji uporablja za sredstva in gospodarske vire, „ki pripadajo ali so v lasti, s katerimi razpolaga[…] ali jih nadzoruje[…]“ A. V. S., je jasno, da je treba deleže, ki jih ima ta oseba, zamrzniti. (
28
)
58.
Namen tega ukrepa je preprečiti, da bi ta oseba navedene deleže prodala zato, da bi pridobila sredstva in gospodarske vire ter se tako izognila zamrznitvi.
59.
Ker uredbe, sprejete na podlagi člena 215 PDEU, ustvarjajo neposredne obveznosti za vse subjekte prava Unije, (
29
) ne da bi bili za to potrebni izvedbeni ukrepi, (
30
) so bile tožene banke dolžne zagotoviti učinkovitost zamrznitve sredstev, ki je bila sprejeta v zvezi z A. V. S.
60.
Vendar se zdi – kar je treba preveriti – da A. V. S. nima v „lasti“ niti ne „poseduje“ sredstev, ki so predmet tega spora, prav tako pa mu ne „pripadajo“. Zdi se, da so sredstva, ki so jih zamrznile tožene banke, v lasti družbe EM SYSTEM.
61.
Zato je za namene postopka pred predložitvenim sodiščem najpomembnejša razlaga pojma „nadzor“.
62.
To je zato, ker bi za sredstva na računih družbe EM SYSTEM tudi veljala zamrznitev iz člena 2(1) Uredbe o sankcijah proti Belorusiji samo, če bi se ugotovilo, da A. V. S. lahko izvaja nadzor nad temi bančnimi računi.
63.
Vendar v Uredbi o sankcijah proti Belorusiji pojem „nadzor“ ni opredeljen.
64.
Zato ni presenetljivo, da se stranke, ki so se udeležile tega postopka, ne strinjajo glede razlage tega pojma, kot je naveden v členu 2(1) Uredbe o sankcijah proti Belorusiji.
65.
Španska, estonska, latvijska, litovska in finska vlada ter Svet in Komisija v bistvu menijo, da vsakršen „nadzor“, ki ga A. V. S. lahko izvaja nad družbo EM SYSTEM zaradi deleža, ki ga ima v njej, vključuje tudi njegov nadzor nad sredstvi in gospodarskimi viri te družbe. Na podlagi obvladujočega deleža se torej ustvarja domneva o nadzoru nad sredstvi in gospodarskimi viri te družbe.
66.
Nemška vlada je nasprotnega mnenja. Meni, da nadzor nad družbo zaradi lastništva deležev v njej ne zadostuje, da bi se ugotovil tudi nadzor nad sredstvi in gospodarskimi viri te družbe. Zato naj na podlagi obvladujočega deleža ne bi bilo mogoče sprejeti domneve o nadzoru nad sredstvi in gospodarskimi viri družbe; razumeti naj bi ga bilo mogoče le kot indic, da nadzor morda obstaja. Tako naj bi bili potrebni dodatni elementi za ugotovitev, da nadzor nad družbo zajema tudi sredstva in gospodarske vire družbe. Navedena vlada trdi tudi, da bi uvedba domneve o nadzoru nad sredstvi in gospodarskimi viri te družbe povzročila prenos dokaznega bremena, kar ni določeno v Uredbi o sankcijah proti Belorusiji.
67.
Zgolj z vidika običajnega pomena pojma „nadzor“ na področju prava družb je trditev nemške vlade seveda pravilna. Samo imetništvo deleža v družbi, tudi če je večinsko, ne zagotavlja nikakršne neposredne pravice do nadzora nad sredstvi in gospodarskimi viri družbe. Imetništvo deležev zagotavlja lastniku nekatere pravice, kot so glasovalne pravice pri imenovanju vodstva in prejetje dividend. Vendar to običajno ne vpliva na nadzor sredstev in gospodarskih virov družbe. Njihova uporaba ostaja v diskreciji same družbe in izvajajo jo njeni direktorji. Za zadnjenavedene veljajo nekatere deontološke in pravne obveznosti, s katerimi se zagotovi, da pri ravnanju s sredstvi družbe delujejo v najboljšem interesu družbe, ne pa njenih družbenikov.
68.
Če bi se sprejelo razlago pojma „nadzor“, ki jo je podala nemška vlada, bi se nedvomno strinjala, da na podlagi imetništva deleža v družbi ni mogoče sprejeti domneve o nadzoru nad sredstvi in gospodarskimi viri te družbe.
69.
Vendar pojem „nadzor“ na področju omejevalnih ukrepov nima enakega pomena, kot ga ta običajno ima na področju prava družb. (
31
)
70.
Na področju omejevalnih ukrepov je treba temu pojmu pripisati pomen, ki odraža cilj ukrepov, katerih del je.
71.
Ti ukrepi so ciljno usmerjeni v fizične in pravne osebe, za katere je Svet menil, da prispevajo k zatiranju civilne družbe in demokratične opozicije v Belorusiji, ter tiste, za katere je menil, da izkoriščajo Lukašenkov režim ali ga podpirajo. (
32
)
72.
Če bi v tem okviru pojmu „nadzor“ pripisali ozko razlago, ki jo zagovarja nemška vlada, ne bi upoštevali neštetih načinov, na katere bi lahko A. V. S. posredno vplival na uporabo teh sredstev in s tem omogočil izogibanje zadevnim ukrepom. (
33
)
73.
Ta nevarnost izogibanja je še posebej pomembna, kadar se obravnava mrežo odnosov, ki temeljijo na pokroviteljstvu in zvestobi oseb, ki izkoriščajo in podpirajo režim, v katerega so usmerjeni omejevalni ukrepi. (
34
)
74.
V takem položaju natančne podrobnosti prava družb (vključno z obveznostmi neodvisnih direktorjev) ne odražajo dejanskega stanja o morebitnih načinih prenosa sredstev v kratkem času. (
35
)
75.
Iz tega izhaja, da je treba za zagotovitev učinkovitosti zadevne zamrznitve sredstev pojem „nadzor“ iz člena 2(1) Uredbe o sankcijah proti Belorusiji razlagati tako, da zajema neposredne in posredne načine vplivanja na uporabo sredstev in gospodarskih virov subjekta, ki je povezan z osebo s seznama. (
36
)
76.
Za namene te zadeve se torej ne postavlja vprašanje, ali lahko A. V. S. zaradi svojega deleža v družbi EM SYSTEM prosto razpolaga s sredstvi in gospodarskimi viri te družbe, temveč vprašanje, ali mu ta povezava z družbo EM SYSTEM omogoča, da vpliva na odločitve navedene družbe v zvezi z navedenimi sredstvi in gospodarskimi viri. (
37
)
77.
Kadar gre za zamrznitev sredstev, je čas bistvenega pomena. Zato je Sodišče že potrdilo, da v primeru zamude pri izvajanju takih ukrepov obstaja tveganje, da bo kapital preusmerjen stran od fizične ali pravne osebe, na katero se nanašajo omejevalni ukrepi. Zato mora biti vedno zagotovljen učinek presenečenja. (
38
)
78.
To pomeni, da morajo biti vse osebe, za katere se uporablja pravo Unije, sposobne izvesti zamrznitev sredstev v najkrajšem možnem času.
79.
V ta namen je treba uporabiti nekatere domneve glede notranje strukture odločanja pravnih oseb, na katere bi se to lahko nanašalo.
80.
To je razvidno tudi iz smernic Sveta iz leta 2018 in dokumenta o najboljših praksah iz leta 2022, v katerih je navedeno, da je kazalnik „nadzora“ lahko pristojnost za izvajanje prevladujočega vpliva nad pravno osebo. (
39
)
81.
Taka pristojnost sicer lahko obstaja tudi pri manjših deležih, vendar kadar ima oseba v družbi 50-odstotni delež, lahko ta običajno narekuje ali prepreči nekatere odločitve v tej družbi ali vsaj zagotovi, da se posli subjekta izvajajo v skladu z njenimi željami. (
40
)
82.
Zato je upravičeno domnevati, da 50-odstotni delež v družbi omogoča nadzor ne le nad to družbo, ampak tudi nad njenimi sredstvi in gospodarskimi viri.
83.
Za namene obravnavane zadeve iz tega izhaja, da tožene banke s tem, da so zamrznile račune družbe EM SYSTEM zaradi 50-odstotnega deleža A. V. S. v tej družbi, niso storile napake, temveč so bile dolžne zamrzniti te račune na podlagi člena 2(1) Uredbe o sankcijah proti Belorusiji.
84.
Čeprav predložitveno sodišče poleg tega pojasnjuje, da bi „nadzor“ A. V. S. lahko izhajal tudi iz statuta družbe EM SYSTEM, menim, da ta ali kakršna koli druga dodatna presoja ni potrebna ali koristna. Navsezadnje ni mogoče razumno pričakovati, da je vsem osebam, za katere se uporablja pravo Unije, na voljo statut vseh družb s sedežem v Evropski uniji.
85.
Prav tako je povsem mogoče, da pravica do izvrševanja nekaterih glasovalnih pravic zaradi imetništva deležev ne pomeni nujno „nadzora“ nad sredstvi in gospodarskimi viri družbe. Toda tudi če bi imeli na voljo strukturo upravljanja zadevnih podjetij (in potrebno strokovno znanje), bi bilo treba preučiti, ali v posameznem primeru glasovalne pravice na podlagi imetništva deleža lahko pomenijo možnost nadzora.
86.
Taki dodatni koraki zahtevajo čas, ki pa ga primanjkuje, kadar je treba sredstva zamrzniti takoj.
87.
Hkrati se uporabe domnev ne sme obravnavati brezbrižno in zanje morajo veljati nekatere omejitve. Sledi obravnava tega vprašanja.
C.
Izpodbijanje domneve o „nadzoru“
88.
Zamrznitev sredstev in gospodarskih virov družbe ima precejšnje negativne posledice za ugled družbe in njeno sposobnost opravljanja dejavnosti. (
41
)
89.
Če se torej člen 2(1) Uredbe o sankcijah proti Belorusiji razlaga na način, da uvaja domnevo, da imetništvo 50-odstotnega deleža pomeni, da je družbeniku podeljen nadzor nad sredstvi in gospodarskimi viri te družbe, je ta domneva lahko upravičena le, če zadevna družba lahko predloži nasprotni dokaz in zagotovi varstvo svoje pravice do obrambe. (
42
)
90.
Ko je ta domneva (v tem primeru s strani toženih bank) vzpostavljena, se dokazno breme prevali na zadevno družbo, ki mora dokazati, da čeprav ima oseba s seznama 50-odstotni delež v njej, ta oseba ne more izvajati nadzora nad njenimi sredstvi in gospodarskimi viri.
91.
V nasprotju s trditvijo nemške vlade ni nujno, da je taka „prevalitev“ dokaznega bremena izrecno določena z zakonom. Ta izid je lahko implicitno razviden, če se člen 2(1) Uredbe o sankcijah proti Belorusiji razlaga tako, da določa domnevo o nadzoru zaradi 50-odstotnega deleža.
92.
Postavlja pa se vprašanje, komu je treba predložiti dokaz o neobstoju nadzora.
93.
To je lahko oseba, ki je izvajala zadevni omejevalni ukrep. V obravnavanem primeru so to tožene banke. Vendar bi odločitev o takem vprašanju lahko predstavljala preveliko breme za te subjekte. Poleg tega pri njih ni nujno spodbude za spremembo stališča, saj Uredba o sankcijah proti Belorusiji vsebuje izrecno določbo, ki te subjekte ter njihove direktorje in uslužbence varuje pred odgovornostjo, če zadevne ukrepe izvajajo v dobri veri. (
43
)
94.
Druga možnost je predložitev takih dokazov organu zadevne države članice. V obravnavani zadevi, čeprav se je, kot sem pojasnila, litovska zakonodaja očitno spremenila, v času nastanka dejanskega stanja v tem sporu ni bil vključen noben tak organ. (
44
)
95.
V takem primeru je domnevo o „nadzoru“ mogoče izpodbijati le pri pristojnih sodiščih države članice.
96.
Zadevna družba mora biti sposobna pred temi sodišči dokazati, da oseba s seznama ne more izvajati nadzora nad njenimi sredstvi in gospodarskimi viri. Kot je navedla španska vlada, morajo imeti ta sodišča neomejeno pristojnost za presojo dokazov, ki so jim predloženi.
97.
Kot je razvidno iz tega postopka, je ta možnost neodvisnega nadzora v Litvi na voljo v skladu z zahtevami, ki izhajajo iz člena 19(1), drugi pododstavek, PEU, saj družba EM SYSTEM pred pristojnimi civilnimi sodišči izpodbija odločitev toženih bank, da zamrznejo njene račune. (
45
)
98.
Vendar se zdi, da predložitveno sodišče ni prepričano, kako bi bilo treba dokazati neobstoj nadzora.
99.
V tem smislu to sodišče z drugim vprašanjem sprašuje, ali se lahko dejstvo, da za družbo velja prepoved dajanja sredstev ali gospodarskih virov na razpolago osebi s seznama, v skladu s členom 2(2) Uredbe o sankcijah proti Belorusiji uporabi kot argument za dokazovanje neobstoja nadzora. (
46
)
100.
In abstracto je težko navesti argumente, na katere se lahko sklicuje družba, za katero velja domneva o „nadzoru“. Ti so odvisni od številnih dejavnikov, kot so struktura upravljanja družbe, njen statut in dejansko delovanje družbe. (
47
)
101.
Okoliščine, ki jih predložitveno sodišče navaja v tretjem vprašanju, in sicer (i) ločenost sredstev družbe od sredstev družbenikov, (ii) dejstvo, da vodja družbe (ki ni oseba s seznama v Prilogi I k Uredbi o sankcijah proti Belorusiji) deluje v imenu družbe, ter (iii) dejstvo, da je dostop do bančnih računov družbe odobren le vodji družbe, lahko vse kažejo na neobstoj nadzora s strani obvladujočega družbenika.
102.
Vendar nobeden od teh elementov sam po sebi ne zadostuje za dokazovanje neobstoja nadzora zaradi 50-odstotnega deleža in ti elementi sami po sebi ne morejo zagotoviti, da navedeni družbenik ne more vplivati in ne vpliva na to, kako se uporabljajo sredstva in gospodarski viri družbe.
103.
Iz tega izhaja, da je treba na prvo vprašanje odgovoriti, da se zamrznitev sredstev, ki se v skladu s členom 2(1) Uredbe o sankcijah proti Belorusiji uporablja za osebe s seznama v Prilogi I k navedeni uredbi, ne razširi samodejno na družbo, ki ni na seznamu v tej prilogi. Če pa ima oseba s seznama v tej prilogi v lasti 50 % deležev v tej družbi ali več, je mogoče domnevati, da sredstva in gospodarske vire te družbe nadzoruje oseba s seznama v tej prilogi, in jih je zato treba zamrzniti. Ta domneva je izpodbojna in je predmet nadzora nacionalnega sodišča.
D.
Povezava med prepovedjo dajanja sredstev ali gospodarskih virov na razpolago in zahtevo po „nadzoru“
104.
Predložitveno sodišče z drugim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali bi družba EM SYSTEM lahko dokazala, da A. V. S. nima nadzora nad njenimi sredstvi in gospodarskimi viri, ker mu ta sredstva niso neposredno ali posredno dana na razpolago.
105.
To vprašanje bom obravnavala na kratko.
106.
Prepoved neposrednega ali posrednega dajanja sredstev ali gospodarskih virov na razpolago fizičnim ali pravnim osebam s seznama ali v njihovo korist iz člena 2(2) Uredbe o sankcijah proti Belorusiji je po mojem mnenju avtonomna in ločena od obveznosti zamrznitve sredstev iz člena 2(1) te uredbe.
107.
S tem stališčem se strinjata tudi Komisija in nemška vlada.
108.
Prvič, Uredba o sankcijah proti Belorusiji teh dveh ukrepov ne povezuje, o taki povezavi pa prav tako ni mogoče sklepati iz njunega namena.
109.
Drugič, sam obstoj prepovedi dajanja sredstev na razpolago osebi s seznama, kot je A. V. S., tej osebi ne preprečuje izvajanja nadzora nad sredstvi in gospodarskimi viri družbe, ki ni na seznamu, kot je družba EM SYSTEM.
110.
Tretjič, prepoved dajanja sredstev na razpolago osebi s seznama, kot je A. V. S., še naprej obstaja ne glede na to, ali družba, ki ni na seznamu, kot je družba EM SYSTEM, uspe dokazati, da ta oseba ne izvaja nadzora nad njenimi sredstvi in gospodarskimi viri. (
48
)
111.
Iz tega izhaja, da je treba na drugo vprašanje odgovoriti, da se odločitev o zamrznitvi sredstev in gospodarskih virov subjekta, ki ni na seznamu in ki je pod nadzorom osebe s seznama v Prilogi I k Uredbi o sankcijah proti Belorusiji, sprejme neodvisno od prepovedi dajanja sredstev in gospodarskih virov na razpolago tej osebi. Odločitve o zamrznitvi sredstev ni mogoče izpodbijati z obrazložitvijo, da sredstev družbe, ki so zamrznjena, oseba s seznama ne uporablja oziroma se ne uporabljajo v njeno korist.
112.
Ker je bilo tretje vprašanje postavljeno pod pogojem, da se na drugo vprašanje odgovori pritrdilno, na to vprašanje ni treba odgovoriti.
IV. Predlog
113.
Glede na zgoraj navedene ugotovitve Sodišču predlagam, naj na vprašanja za predhodno odločanje, ki jih je postavilo Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (vrhovno sodišče Litve, Litva), odgovori:
1.
Člen 2(1) Uredbe Sveta (ES) št. 765/2006 z dne 18. maja 2006 o nekaterih omejevalnih ukrepih proti predsedniku Lukašenku in nekaterim uradnikom Belorusije (v nadaljevanju: Uredba o sankcijah proti Belorusiji)
je treba razlagati tako, da se zamrznitev sredstev, ki se v skladu s to določbo uporablja za osebe s seznama v Prilogi I k Uredbi o sankcijah proti Belorusiji, ne razširi samodejno na družbo, ki ni na seznamu v tej prilogi.
Če pa ima oseba s seznama v tej prilogi v lasti 50 % deležev v tej družbi ali več, je mogoče domnevati, da sredstva in gospodarske vire te družbe nadzoruje oseba s seznama v tej prilogi, in jih je zato treba zamrzniti.
Ta domneva je izpodbojna in je predmet nadzora nacionalnega sodišča.
2.
Člen 2(1) in 2(2) Uredbe o sankcijah proti Belorusiji
je treba razlagati tako, da se odločitev o zamrznitvi sredstev in gospodarskih virov subjekta, ki ni na seznamu in ki je pod nadzorom osebe s seznama v Prilogi I k Uredbi o sankcijah proti Belorusiji, sprejme neodvisno od prepovedi dajanja sredstev in gospodarskih virov na razpolago tej osebi.
Odločitve o zamrznitvi sredstev ni mogoče izpodbijati z obrazložitvijo, da sredstev družbe, ki so zamrznjena, oseba s seznama ne uporablja oziroma se ne uporabljajo v njeno korist.
(
1
)	Jezik izvirnika: angleščina.
(
2
)	Uredba Sveta z dne 18. maja 2006 o omejevalnih ukrepih proti predsedniku Lukašenku in nekaterim uradnikom Belorusije (UL 2006, L 134, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU) št. 1014/2012 z dne 6. novembra 2012 o spremembi Uredbe (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Belorusijo (UL 2012, L 307, str. 1).
(
3
)	Sklepi predsedstva Evropskega sveta v Bruslju z dne 23. in 24. marca 2006, CONCL 1, ST/7775/1/06, 24. marec 2006, str. 35.
(
4
)	Skupno stališče Sveta 2006/276/SZVP z dne 10. aprila 2006 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim uradnikom Belorusije in razveljavitvi Skupnega stališča 2004/661/CFSP(UL 2006 L 101, str. 5).
(
5
)	Skupno stališče Sveta 2006/362/SZVP z dne 18. maja 2006 o spremembah Skupnega stališča 2006/276 (UL 2006 L 134, str. 45).
(
6
)	Sklep Sveta z dne 15. oktobra 2012 o omejevalnih ukrepih proti Belorusiji (UL 2012 L 285, str. 1, v nadaljevanju: Sklep 2012/642).
(
7
)	Sklep 2012/642, uvodni izjavi 5 in 6.
(
8
)	Uredba Sveta z dne 6. novembra 2012 o spremembi Uredbe (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Belorusijo (UL 2012, L 307, str. 1, v nadaljevanju: Uredba št. 1014/2012).
(
9
)	Uredba št. 1014/2012, uvodna izjava 2.
(
10
)	Izvedbena uredba Sveta z dne 17. decembra 2020 o izvajanju člena 8a(1) [Uredbe o sankcijah proti Belorusiji] (UL 2020, L 426I, str. 1).
(
11
)	V tej utemeljitvi je v celoti navedeno: „Je eden vodilnih poslovnežev v Belorusiji, s poslovnimi interesi v gradbeništvu, strojegradnji, kmetijstvu in drugih sektorjih. Po poročanju naj bi bil eden od tistih, ki so se najbolj okoristili s privatizacijo med Lukašenkovim predsedovanjem. Je tudi član prezidija javnega združenja ‚Belaya Rus‘, ki podpira Lukašenka, in član Sveta za razvoj podjetništva Republike Belorusije. Zato ima koristi od Lukašenkovega režima in ga podpira. Julija 2020 je v svojih javnih izjavah obsodil opozicijske proteste v Belorusiji, s čimer je prispeval k represiji nad civilno družbo in demokratično opozicijo.“
(
12
)	Generalni sekretariat Sveta, Smernice za izvajanje in ocenjevanje omejevalnih ukrepov (sankcij) v okviru skupne zunanje in varnostne politike EU z dne 4. maja 2018 (ST/5664/18, v nadaljevanju: smernice iz leta 2018).
(
13
)	Generalni sekretariat Sveta, najboljše prakse EU za učinkovito izvajanje omejevalnih ukrepov z dne 27. junija 2022 (ST/10572/22, v nadaljevanju: dokument o najboljših praksah iz leta 2022).
(
14
)	Moj poudarek. Opomba k točki 55a smernic iz leta 2018 in točka 63 dokumenta o najboljših praksah iz leta 2022 vsebujeta sklicevanje na Uredbo Sveta (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 18, zvezek 1, str. 207, v nadaljevanju: Uredba o režimu za boj proti terorizmu iz leta 2001), ki v členu 1(5) navaja, da „‚biti lastnik pravne osebe, skupine ali organizacije‘ pomeni imeti v lasti 50 % ali več lastniških pravic pravne osebe, skupine ali organizacije ali v njih imeti lastniški delež“.
(
15
)	Moj poudarek.
(
16
)	Kot izhaja iz sodne prakse, se te vrste določb nanašajo tudi na „voditelje […] države ter tudi posameznike in subjekte, ki so z njimi povezani oziroma jih ti posredno ali neposredno nadzorujejo“; glej sodbo z dne 3. septembra 2008, Kadi in Al Barakaat International Foundation/Svet in Komisija (C-402/05 P in C-415/05 P, EU:C:2008:461, točka 166), in glej v tem smislu sodbo z dne 13. marca 2012, Tay Za/Svet (C-376/10 P, EU:C:2012:138, točka 61).
(
17
)	Glej v tem smislu sodbo z dne 21. aprila 2015, Anbouba/Svet (C-605/13 P, EU:C:2015:248, točka 52) (v kateri je razloženo, da „Svet izpolni dokazno breme, ki ga nosi, če sodišču Unije predloži vrsto dovolj konkretnih, natančnih in skladnih indicev, ki omogočajo, da se dokaže obstoj zadostne povezave med osebo, za katero velja ukrep zamrznitve njenih sredstev, in razdvojenim režimom“. Glej v tem smislu kar zadeva sedanji člen 215(1) PDEU tudi sodbe z dne 3. septembra 2008, Kadi in Al Barakaat International Foundation/Svet in Komisija (C-402/05 P in C-415/05 P, EU:C:2008:461, točka 166); z dne 13. marca 2012, Tay Za/Svet (C-376/10 P, EU:C:2012:138, točka 64); in z dne 28. julija 2016, Tomana in drugi/Svet in Komisija (C-330/15 P, EU:C:2016:601, točka 46) (v vseh je govora o „zadostni povezavi“ med zadevnimi osebami in tretjo državo, za katero se uporabljajo omejevalni ukrepi, ki jih je sprejela Unija).
(
18
)	Glej v tem smislu sodbo z dne 18. julija 2013, Komisija in drugi/Kadi (C-584/10 P, C-593/10 P in C-595/10 P, EU:C:2013:518, točka 116 in navedena sodna praksa) (v kateri je pojasnjeno, da se v skladu z obveznostjo obrazložitve iz člena 296 PDEU zahteva, da so „v obrazložitvi navedeni posamični, specifični in konkretni razlogi, na podlagi katerih pristojni organi menijo, da je treba za zadevno osebo uvesti omejevalne ukrepe“).
(
19
)	Glej sodbo z dne 3. septembra 2008, Kadi in Al Barakaat International Foundation/Svet in Komisija (C-402/05 P in C-415/05 P, EU:C:2008:461, točka 326) (v kateri je pojasnjeno, da „morajo sodišča Skupnosti – v skladu s svojimi pristojnostmi na podlagi Pogodbe ES – zagotoviti načeloma popoln nadzor zakonitosti vseh aktov Skupnosti, glede na temeljne pravice, ki so del splošnih načel prava Skupnosti, vključno z ukrepi SZVP“.
(
20
)	Glej v tem smislu sodbo z dne 28. marca 2017, Rosneft (C-72/15, EU:C:2017:236, točka 88) (v kateri je pojasnjeno, da „ob upoštevanju širokega obsega ciljev SZVP, kot so navedeni v členu 3(5) PEU in členu 21 PEU ter posebnih določbah glede SZVP, zlasti členih 23 in 24 PEU, ima Svet veliko svobode pri določitvi tega predmeta“).
(
21
)	Taka je bila zasnova v Sklepu Sveta 2008/475/ES z dne 23. junija 2008 o izvajanju člena 7(2) Uredbe (ES) št. 423/2007 o omejevalnih ukrepih proti Iranu (UL 2008, L 163, str. 29), s katerim je bila priloga k Uredbi Sveta (ES) št. 423/2007 z dne 19. aprila 2007 o omejevalnih ukrepih proti Iranu (UL 2007, L 103, str. 1) dopolnjena tako: „Bank Melli, Melli Bank Iran ter vse izpostave in podružnice vključno z: (a) Bank Melli plc (b) Bank Melli Iran Zao“. Vendar čeprav lahko vpis več subjektov na podlagi iste obrazložitve izpolnjuje zahtevo po varstvu temeljnih pravic, kot trdita nemška vlada in Komisija, pri čemer se sklicujeta na sodbo z dne 9. julija 2009, Melli Bank/Svet (T-246/08 in T-332/08, EU:T:2009:266, točka 146), nedoločno sklicevanje na posebno značilnost, ki jo deli več neopredeljenih subjektov, kot na primer „hčerinska družba“ družbe, ki je uvrščena na seznam, te zahteve ne izpolnjuje.
(
22
)	Svet je na obravnavi na vprašanje, zakaj družba EM SYSTEM ni bil uvrščena na seznam, zlasti po tem, ko je bil leta 2024 nanj uvrščen drugi družbenik, ki je imel v lasti preostalih 50 % deležev te družbe, odgovoril, da visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko take uvrstitve ni predlagal (glej vnos št. 278 Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2024/3177 z dne 16. decembra 2024 o izvajanju člena 8a(1) Uredbe (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji in vpletenosti Belorusije v rusko agresijo proti Ukrajini (UL L, 2024/3177).
(
23
)	Glej v zvezi s tem tudi člen 8a Uredbe o sankcijah proti Belorusiji, ki določa poseben postopek, ki ga mora Svet uporabiti, če želi spremeniti Prilogo I k tej uredbi. V odstavku 1 tega člena je izrecno navedeno, da „[k]adar Svet sklene, da bodo za fizično ali pravno osebo, subjekt ali organ veljali ukrepi iz člena 2(1), ustrezno spremeni Prilogo I“. V odstavku 2 tega člena je navedeno, da „Svet o svojem sklepu, vključno z razlogi za vključitev na seznam, obvesti [zadevno] fizično ali pravno osebo, subjekt ali organ […] bodisi neposredno, če je naslov znan, bodisi z objavo obvestila, s čimer taki fizični ali pravni osebi, subjektu ali organu da možnost, da predloži pripombe“.
(
24
)	Glej v zvezi s tem sodbo z dne 3. septembra 2008, Kadi in Al Barakaat International Foundation/Svet in Komisija (C-402/05 P in C-415/05 P, EU:C:2008:461, točka 284) (v kateri je pojasnjeno, da je spoštovanje človekovih pravic pogoj za zakonitost aktov Unije in da ukrepi, ki niso združljivi s tem spoštovanjem, niso dopustni v pravnem redu Unije). Glej tudi člen 215(3) PDEU, ki določa, da omejevalni ukrepi, uvedeni na podlagi te določbe, „vključujejo potrebne določbe o pravnih jamstvih“, in Izjavo 25 v zvezi s členoma 75 in 215 [PDEU] (v skladu s katero „spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin pomeni predvsem namenjanje primerne pozornosti varstvu in spoštovanju na zakonu temelječih pravic zadevnih fizičnih oseb ali subjektov. V ta namen in za zagotovitev temeljitega sodnega nadzora nad odločitvami, s katerimi so fizične osebe ali subjekti izpostavljeni omejevalnim ukrepom, morajo take odločitve temeljiti na jasnih in razločnih merilih. Ta merila morajo biti prilagojena posebnostim posameznega omejevalnega ukrepa.“)
(
25
)	Opozoriti moram tudi, da se zdi pomen besede „nadzor“, kot se uporablja v členu 4(1)(a) in (b) Sklepa 2012/642 in v členu 2(5) Uredbe o sankcijah proti Belorusiji, drugačen od pomena iste besede, kot je uporabljena v prvem stavku člena 4(1) Sklepa 2012/642. Medtem ko prvi določa merila, na podlagi katerih lahko Svet določi, katere subjekte je mogoče uvrstiti na seznam (torej osebno področje uporabe ukrepa), drugi določa zamrznitev sredstev, ki so pod nadzorom subjekta s seznama (torej vsebinsko področje uporabe ukrepa).
(
26
)	Glej sodbo z dne 28. marca 2017, Rosneft (C-72/15, EU:C:2017:236, točka 141) (v kateri je pojasnjeno, da je treba glede na to, da je cilj uredbe Sveta, sprejete na podlagi člena 215 PDEU, sprejetje ukrepov, ki so potrebni za izvajanje sklepa Sveta na področju SZVP, izraze iz te uredbe razlagati, kolikor je mogoče, ob upoštevanju tega sklepa).
(
27
)	Zdi se, da je to tudi ugotovitev Sveta v točki 35 dokumenta o najboljših praksah iz leta 2022: „[…] niso zajeta sredstva in gospodarski viri subjekta, ki ni uvrščen na seznam in ima ločeno pravno osebnost od osebe ali subjekta s seznama, razen če jih oseba ali subjekt s seznama nadzira ali z njimi razpolaga.“
(
28
)	V členu 1(1) Uredbe o sankcijah proti Belorusiji so „sredstva“ opredeljena kot „vse vrste finančnih sredstev in koristi, kar vključuje, vendar ni omejeno na […] (c) javne in zasebne vrednostne papirje […], vključno z delnicami in deleži“. Jasno je torej, da deleži spadajo na področje uporabe zamrznitve sredstev, uvedene s členom 2(1) te uredbe.
(
29
)	V zvezi s tem je treba poudariti, da člen 288 PDEU določa, da se „uredba […] splošno uporablja [in je] [z]avezujoča […] v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah“.
(
30
)	Glej po analogiji sodbo z dne 22. junija 2021, Venezuela/Svet (Nanašanje na tretjo državo) (C-872/19 P, EU:C:2021:507, točka 90) (v kateri je pojasnjeno, da se omejevalni ukrepi v zvezi z Venezuelo „uporabljajo, ne da bi bilo za to potrebno, da bodisi Unija bodisi države članice sprejmejo izvedbene ukrepe“).
(
31
)	Glej v tem smislu sodbo z dne 10. septembra 2019, HTTS/Svet (C-123/18 P, EU:C:2019:694, točka 70) (v kateri je pojasnjeno, da „pojem ‚družba, ki je v lasti ali pod nadzorom‘ […] na področju omejevalnih ukrepov nima enakega obsega kot na splošno pojem, ki se uporablja v pravu družb, kadar gre za ugotavljanje poslovne odgovornosti družbe, ki je glede odločanja pravno pod nadzorom drugega gospodarskega subjekta“).
(
32
)	Sklep 2012/642, uvodni izjavi 6 in 7.
(
33
)	Glej v tem smislu sodbo z dne 10. septembra 2019, HTTS/Svet (C-123/18 P, EU:C:2019:694, točka 69) (v kateri je bilo zavzeto stališče, da če bi pojma „v lasti“ ali „pod nadzorom“ razlagali tako, da vključujeta le neposredno lastništvo ali nadzor, „bi se bilo mogoče ukrepom izogniti s številnimi pogodbenimi ali dejanskimi možnostmi za nadzor“).
(
34
)	Glej sodbo z dne 7. junija 2023, Shakutin/Svet (T-141/21, EU:T:2023:303, točka 153) (v kateri se priznava, da je Svet ugotovil, da „je opravljanje pomembnih gospodarskih dejavnosti s strani poslovnežev v Belorusiji mogoče le ob podpori Lukašenkovega režima“). Glej po analogiji tudi sodbo Court of Appeal of England and Wales (pritožbeno sodišče za Anglijo in Wales, Združeno kraljestvo) z dne 27. februarja 2024 v zadevi Dalston Projects Ltd in drugi/Secretary of State for Transport (2024) (EWCA Civ 172, točka 122) (ki vsebuje sklicevanje na izjavo priče, ki pojasnjuje, da je „narava ruskega političnega gospodarstva predvsem pokroviteljska“, to je torej „sistem, v katerem država zagotavlja priložnosti in materialne ugodnosti, javne pogodbe ter visoke položaje v vladi in vladnih ustanovah majhnemu krogu ljudi v zameno za njihovo zvestobo in podporo“).
(
35
)	Glej tudi sodbo Court of Appeal of England and Wales (pritožbeno sodišče za Anglijo in Wales) z dne 27. februarja 2024, v zadevi Dalston Projects Ltd in drugi/Secretary of State for Transport (2024) (EWCA Civ 172, točka 183) (v kateri je to sodišče menilo, da je dejstvo, da kadar dva ali več poslovnih partnerjev, ki imajo povezave z režimom, proti kateremu se je treba boriti z omejevalnimi ukrepi, posedujejo skupni delež v družbi, obstaja tveganje za izogibanje zamrznitvi premoženja, „ugotovitev, ki jo narekuje zdrav razum“ in „ne vprašanje, ki je povezano z natančnimi podrobnostmi prava družb“).
(
36
)	Glej po analogiji sodbo z dne 11. novembra 2021, Bank Sepah (C-340/20, EU:C:2021:903, točki 43 in 56) (v kateri je v zvezi z obsegom zamrznitve sredstev navedeno, da je „namen zamrznitve sredstev kar najbolj omejiti transakcije, ki se lahko izvedejo z zamrznjenimi sredstvi“ in da „ za dosego [ciljev omejevalnega ukrepa] torej ni samo legitimno, ampak tudi nujno, da ima opredelitev pojmov ‚zamrznitev sredstev‘ in ‚zamrznitev gospodarskih virov‘ široko razlago, ker gre za preprečevanje vsakršne uporabe zamrznjenega premoženja, ki bi omogočala izogibanje zadevnim uredbam in izrabljanje slabosti sistema“).
(
37
)	Glej v tem smislu sodbo z dne 10. septembra 2019, HTTS/Svet (C-123/18 P, EU:C:2019:694, točki 70 in 71) (v kateri je pojasnjeno, da je treba pojem „družba v lasti ali pod nadzorom“ razumeti tako, da se nanaša na položaj, v katerem lahko fizična ali pravna oseba „vpliva na poslovne izbire drugega subjekta, s katerim ima poslovne odnose, in to tudi v primeru, če med tema gospodarskima subjektoma ni nikakršne pravne ali lastniške povezave ali udeležbe v kapitalu“).
(
38
)	Glej v tem smislu sodbo z dne 21. decembra 2011, Francija/People’s Mojahedin Organization of Iran (C-27/09 P, EU:C:2011:853, točka 61) (v kateri je pojasnjeno, da mora tak ukrep v primeru zamrznitve sredstev, da ne bi bila ogrožena njegova učinkovitost, „omogočati učinek presenečenja in uporabiti ga je treba nemudoma“).
(
39
)	Glej smernice iz leta 2018, točka 55b, in dokument o najboljših praksah iz leta 2022, točka 63. Ti določbi razlikujeta med pravico do izvajanja takega vpliva in pristojnostjo za to tudi ob neobstoju take pravice.
(
40
)	Na tem mestu je morda koristno navesti, da je bil po podatkih iz nacionalnega spisa kmalu po objavi Uredbe o uvrstitvi iz leta 2020 izveden poskus prenosa znatnega zneska denarja z računov družbe EM SYSTEM na osebni bančni račun njenega direktorja. Ta prenos je blokirala ena od toženih bank.
(
41
)	Glej v tem smislu sodbo z dne 29. novembra 2018, National Iranian Tanker Company/Svet (C-600/16 P, EU:C:2018:966, točka 33) (v kateri se priznava, da je interes za povrnitev ugleda pomemben tudi za družbe, na katere se nanašajo omejevalni ukrepi).
(
42
)	Glej točko 55c smernic iz leta 2018 in točko 65 dokumenta o najboljših praksah iz leta 2022, v katerih Svet pojasnjuje, da so po njegovem mnenju merila lastništva ali nadzora izpodbojna. Glej po analogiji tudi sodbo z dne 10. septembra 2019, HTTS/Svet (C-123/18 P, EU:C:2019:694, točka 74) (v kateri je poudarjeno razlogovanje Splošnega sodišča na področju omejevalnih ukrepov, v skladu s katerim, „čeprav se obstoj pravnega razmerja, lastništva ali udeležbe v kapitalu družbe lahko v nekaterih primerih kaže z možnostjo vplivanja na izbiro subjekta, ki je v lasti ali pod nadzorom, ne gre za pogoj sine qua non za izvajanje takega vpliva“).
(
43
)	Glej člen 6 Uredbe o sankcijah proti Belorusiji
(
44
)	Kot je pojasnila litovska vlada, sedaj obstaja možnost, da se domneva o „nadzoru“ izpodbija pred državnim organom, pristojnim za pripravo seznama subjektov, katerih sredstva nadzorujejo osebe s seznama. Neuspešno izpodbijanje tega „izvajanja“ torej omogoča vložitev pravnega sredstva pri upravnih sodiščih te države članice.
(
45
)	Poleg tega, kot je poudarjeno v predložitveni odločbi predložitvenega sodišča, se zdi, je v Litvi vzpostavljen sistem, v okviru katerega je mogoče zaprositi za sprostitev zamrznjenih sredstev, če oseba s seznama nima več v lasti ali pod nadzorom zadevnih sredstev ali če se uporablja eno od odstopanj, določenih v pravu Unije, kot je odstopanje, ki je navedeno v členu 3(1) Uredbe o sankcijah proti Belorusiji.
(
46
)	Kot bom pojasnila v oddelku III.D, to po mojem mnenju ni mogoče.
(
47
)	Kot je pravilno poudarila litovska vlada, za to oceno ni pomembno, ali je oseba s seznama, ki ima 50-odstotni delež, dejansko izvajala prevladujoč nadzor ali posegala v vsakodnevno odločanje v zvezi s sredstvi in gospodarskimi viri subjekta, ki ni na seznamu. Pomembno je, da zaradi deležev te osebe v navedeni družbi ta možnost obstaja. Glej v istem smislu sodbi z dne 9. julija 2009, Melli Bank/Svet (T-246/08 in T-332/08, EU:T:2009:266, točka 125) in z dne 4. februarja 2014, Syrian Lebanese Commercial Bank/Svet (T-174/12 in T-80/13, EU:T:2014:52, točka 110) (v katerih se zavrača argument, da bi bil neobstoj preteklega posredovanja obvladujočega družbenika odločilen za prihodnje ravnanje te osebe v okviru omejevalnih ukrepov).
(
48
)	Na primer, ne glede na to, ali so sredstva in gospodarski viri družbe EM SYSTEM zamrznjeni zaradi deležev A. V. S. v njej, mu ta družba ne more izplačati dividend za njegove deleže.