61988CJ0070_FI
Asianosaiset
Tuomion perustelut
Päätökset oikeudenkäyntikuluista
Päätöksen päätösosa
Asianosaiset
Asiassa C-70/88,
Euroopan parlamentti, asiamiehinään oikeudelliset neuvonantajat Francesco Pasetti Bombardella ja Jorge Campinos, avustajina oikeudellisen yksikön virkamiehet Christian Pennera ja Johann Schoo, prosessiosoite Luxemburgissa Euroopan parlamentin pääsihteeristö, Kirchberg,
kantajana,
vastaan
Euroopan yhteisöjen neuvosto, asiamiehinään oikeudellisen yksikön pääjohtaja Raffaello Fornasier ja oikeudellinen neuvonantaja Bernhard Schloh, prosessiosoite Luxemburgissa c/o Euroopan investointipankin lakiasiainosaston johtaja Jörg Käser, 100 boulevard Konrad-Adenauer,
vastaajana,
jota tukevat
Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta, asiamiehenään J. Gensmantel, Treasury Solicitor's Department, prosessiosoite Luxemburgissa Yhdistyneen kuningaskunnan suurlähetystö, 14 boulevard Roosevelt,
ja
Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään oikeudellinen neuvonantaja Michel Van Ackere-Pietri ja oikeudellisen yksikön virkamies Jürgen Grünwald, prosessiosoite Luxemburgissa c/o oikeudellisen yksikön virkamies Georgios Kremlis, Centre Wagner, Kirchberg,
väliintulijoina,
jossa menettelyn tässä vaiheessa käsitellään sellaisen ETY:n perustamissopimuksen 173 artiklan ja Euratomin perustamissopimuksen 146 artiklan nojalla nostetun kanteen tutkittavaksi ottamista, jossa vaaditaan kumoamaan elintarvikkeiden ja rehujen radioaktiivisen saastumisen sallituista enimmäistasoista ydinonnettomuuden tai muun säteilyhätätilan jälkeen 22 päivänä joulukuuta 1987 annettu neuvoston asetus (Euratom) N:o 3954/87 (EYVL L 371, s. 11),
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN,
toimien kokoonpanossa: presidentti O. Due, jaostojen puheenjohtajat Sir Gordon Slynn, C. N. Kakouris, F. A. Schockweiler ja M. Zuleeg sekä tuomarit G. F. Mancini, R. Joliet, J. C. Moitinho de Almeida ja G. C. Rodríguez Iglesias,
julkisasiamies: W. Van Gerven,
kirjaaja: johtava hallintovirkamies D. Louterman,
ottaen huomioon suullista käsittelyä varten laaditun kertomuksen,
kuultuaan asianosaisten huomautukset 5.10.1989 pidetyssä istunnossa, jossa Euroopan parlamentin asiamiehinä ovat olleet Francesco Pasetti Bombardella, Christian Pennera ja Johann Schoo, avustajinaan asianajaja Michel Waelbroeck, Bryssel, neuvoston asiamiehinä Raffaello Fornasier ja Bernhard Schloh ja komission asiamiehinä oikeudellisen yksikön pääjohtaja Jean-Louis Dewost, avustajanaan oikeudellinen neuvonantaja Denise Sorasio,
kuultuaan julkisasiamiehen 30.11.1989 pidetyssä istunnossa esitettämän ratkaisuehdotuksen,
on antanut seuraavan
tuomion
Tuomion perustelut
1
Euroopan parlamentti on yhteisöjen tuomioistuimen kirjaamoon 4.3.1988 toimittamallaan kannekirjelmällä nostanut Euratomin perustamissopimuksen 146 artiklan ja ETY:n perustamissopimuksen 173 artiklan nojalla kanteen, jossa vaaditaan kumoamaan elintarvikkeiden ja rehujen radioaktiivisen saastumisen sallituista enimmäistasoista ydinonnettomuuden tai muun säteilyhätätilan jälkeen 22 päivänä joulukuuta 1987 annettu neuvoston asetus (Euratom) N:o 3954/87 (EYVL L 371, s. 11).
2
Tässä asetuksessa, joka perustuu Euratomin perustamissopimuksen 31 artiklaan, määritellään menettely, jota noudatetaan vahvistettaessa kaupan pidettävien elintarvikkeiden ja rehujen radioaktiivisen saastumisen sallittuja enimmäistasoja ydinonnettomuuden tai muun sellaisen säteilyhätätilan jälkeen, joka uhkaa aiheuttaa tai on aiheuttanut elintarvikkeiden ja rehujen huomattavan radioaktiivisen saastumisen. Jos elintarvikkeiden ja rehujen saastuneisuus ylittää kanteen kohteena olevan asetuksen säännösten mukaisesti annetulla säädöksellä vahvistetut sallitut enimmäistasot, on niiden kaupan pitäminen kiellettyä.
3
Kanteen kohteena olevan asetuksen laatimisen yhteydessä parlamentti, jota neuvosto on Euratomin perustamissopimuksen 31 artiklan mukaisesti kuullut, on ilmaissut eriävän mielipiteensä komission käyttämästä oikeudellisesta perustasta ja vaatinut komissiota esittämään uuden, ETY:n perustamissopimuksen 100 a artiklaan perustuvan ehdotuksen. Koska komissio ei ole myöntynyt vaatimukseen, neuvosto on antanut asetuksen (Euratom) N:o 3954/87 Euratomin perustamissopimuksen 31 artiklan perusteella, minkä jälkeen parlamentti on nostanut käsiteltävänä olevan kanteen kyseisen asetuksen kumoamiseksi.
4
Neuvosto on esittänyt yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 91 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisen oikeudenkäyntiväitteen ja pyytänyt yhteisöjen tuomioistuinta ratkaisemaan oikeudenkäyntiväitteen pääasiaa käsittelemättä.
5
Oikeudenkäyntiväitteensä tueksi neuvosto on kirjallisessa menettelyssä - hetkenä, jona asiassa 302/87, Euroopan parlamentti vastaan neuvosto, "Komitologia", sittemmin 27.9.1988 annettua tuomiota (Kok. 1988, s. 5615) ei vielä ollut annettu - esittänyt väitteitä, jotka ovat olleet samankaltaisia kuin väitteet, joita se on esittänyt oikeudenkäyntiväitteensä tueksi asiassa 302/87. Neuvosto on 5.10.1989 pidetyssä istunnossa esittänyt, että kysymys parlamentin oikeudesta kumoamiskanteen nostamiseen oli selvästi ratkaistu 27.9.1988 annetussa yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossa ja että käsiteltävänä olevaa kannetta ei näin ollen voitu ottaa tutkittavaksi.
6
Euroopan parlamentti on vaatinut oikeudenkäyntiväitteen hylkäämistä ja esittänyt, että käsiteltävänä oleva asia sisälsi uuden tekijän, jota ei ollut asiassa 302/87. Se katsoo, että yhteisöjen tuomioistuin on perustellakseen kielteisen kantansa siihen, että Euroopan parlamentilla olisi oikeus nostaa kumoamiskanne, todennut, että komission tehtävänä on ETY:n perustamissopimuksen 155 artiklan mukaisesti suojata parlamentin oikeuksia ja tarpeen vaatiessa nostaa asiaa koskevia kumoamiskanteita. Käsiteltävänä olevasta asiasta ilmenee kuitenkin, että komissio ei voi suorittaa kyseistä tehtäväänsä sen vuoksi, että se on perustanut ehdotuksensa muulle kuin parlamentin aiheelliseksi katsomalle oikeudelliselle perustalle. Tämän vuoksi parlamentti ei voi luottaa siihen, että komissio puolustaa sen oikeuksia kumoamiskanteen nostamisen avulla.
7
Parlamentti lisää, että koska neuvosto on antanut kanteen kohteena olevan asetuksen, kysymyksessä ei ole sellainen implisiittinen toiminnasta kieltäytyminen, joka antaisi parlamentille mahdollisuuden laiminlyöntikanteen nostamiseen. Edelleen, parlamentin oikeuksien suojaaminen yksityisten oikeussubjektien nostamien kanteiden avulla olisi täysin sattumanvaraista ja siten tehotonta.
8
Parlamentin mukaan kysymyksessä on oikeudellinen aukko, joka yhteisöjen tuomioistuimen olisi täytettävä tunnustamalla, että Euroopan parlamentilla on omien oikeuksiensa suojaamiseen rajoitettu oikeus nostaa kumoamiskanne.
9
Euroopan yhteisöjen komissio on 13.7.1988 annetulla määräyksellä hyväksytty väliintulijaksi tukemaan vastaajan vaatimuksia. Vaikka komissio on vaatinut kanteen hylkäämistä pääasian osalta, se on istunnossa vaatinut yhteisöjen tuomioistuinta hylkäämään neuvoston esittämän oikeudenkäyntiväitteen. Myös Yhdistynyt kuningaskunta on 18.1.1989 annetulla määräyksellä hyväksytty väliintulijaksi tukemaan vastaajaa. Yhdistynyt kuningaskunta ei ole esittänyt kanteen tutkittavaksi ottamista koskevia vaatimuksia.
10
Pääasiaa koskevia tosiseikkoja, menettelyn kulkua sekä asianosaisten perusteluja ja väitteitä koskevat tarkemmat tiedot ilmenevät suullista käsittelyä varten laaditusta kertomuksesta. Asiakirja-aineiston näitä osia käsitellään jäljempänä vain, mikäli se on tarpeen yhteisöjen tuomioistuimen perustelujen selvittämiseksi.
11
Ensin on todettava, että koska kanteen kohteena oleva asetus perustuu Euratomin perustamissopimuksen määräykseen, asetuksen kumoamista koskevan kanteen tutkittavaksi ottamista on arvioitava suhteessa kyseiseen perustamissopimukseen.
12
Kuten 27.9.1988 annetusta tuomiosta ilmenee, parlamentilla ei ole oikeutta nostaa kumoamiskannetta ETY:n perustamissopimuksen 173 artiklan määräysten eikä Euratomin perustamissopimuksen 146 artiklan sisällöltään samanlaisten määräysten nojalla.
13
Ensinnäkään parlamenttia ei mainita 173 artiklan ensimmäisessä kohdassa eikä 146 artiklan ensimmäisessä kohdassa niiden toimielinten joukossa, jotka voivat jäsenvaltioiden tavoin nostaa kanteen toisen toimielimen toimien kumoamiseksi.
14
Toiseksi, koska parlamentti ei ole yksityinen oikeushenkilö, se ei voi saattaa asiaansa yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi kyseisten artiklojen toisten kohtien nojalla, eikä kyseisissä kohdissa tarkoitettu järjestelmä edes sovellu parlamentin nostaman kumoamiskanteen tapaukseen.
15
Selvitettyään 27.9.1988 antamassaan tuomiossa syyt, joiden vuoksi parlamentilla ei ole oikeutta saattaa asiaa yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi ETY:n perustamissopimuksen 173 artiklan nojalla, yhteisöjen tuomioistuin on todennut useiden oikeussuojateiden olevan mahdollisia parlamentin oikeuksien kunnioittamisen varmistamiseksi. Kuten kyseisestä tuomiosta ilmenee, parlamentilla on oikeus nostaa laiminlyöntikanne, ja tämän lisäksi perustamissopimukset mahdollistavat parlamentin oikeuksia laiminlyöden annettujen neuvoston tai komission toimien saattamisen yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi.
16
Käsiteltävänä olevaa asiaa koskevista olosuhteista ja asiassa esitetystä selvityksestä ilmenee kuitenkin, että Euratomin ja ETY:n perustamissopimuksissa määrätyt oikeussuojatiet voivat hyödyllisyydestään ja moninaisuudestaan huolimatta osoittautua tehottomiksi tai epävarmoiksi.
17
Ensinnäkin, laiminlyöntikannetta ei voida käyttää jo toteutetun toimen oikeudellisen perustan riitauttamiseen.
18
Toiseksi, ennakkoratkaisupyynnön esittäminen tällaisen toimen pätevyyden arvioimisesta ja kyseisen toimen saattaminen yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi yksityisten oikeussubjektien tai jäsenvaltioiden nostamalla kumoamiskanteella ovat pelkkiä mahdollisuuksia, joiden toteutumiseen parlamentti ei voi luottaa.
19
Kolmanneksi, vaikka komission tehtävänä on valvoa parlamentin oikeuksien kunnioittamista, tätä tehtävää ei voida ulottaa niin pitkälle, että se olisi velvollinen omaksumaan parlamentin kannan ja nostamaan sellaisen kumoamiskanteen, jota se itse pitää perusteettomana.
20
Edeltävästä aiheutuu, että lukuisten oikeussuojateiden olemassaolo ei varmuudella kaikissa olosuhteissa riitä takaamaan sitä, että parlamentin oikeuksia loukaten annettu neuvoston tai komission toimi saatetaan yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi.
21
Parlamentin oikeudet ovat yksi osa perustamissopimuksilla luotua toimielinten välistä tasapainoa. Perustamissopimuksissa on toteutettu yhteisön toimielinten välistä toimivallan jakoa koskeva järjestelmä, jossa kullekin toimielimelle on annettu oma tehtävänsä yhteisön toimielinrakenteessa ja yhteisölle uskottujen tehtävien toteuttamisessa.
22
Toimielinten välisen tasapainon huomioon ottaminen edellyttää sitä, että kukin toimielin käyttää toimivaltaansa muiden toimielinten toimivaltaa kunnioittaen. Se edellyttää myös, että tämän säännön rikkomisesta voidaan määrätä seuraamuksia.
23
Yhteisöjen tuomioistuimen, jonka tehtävänä on perustamissopimusten mukaisesti varmistaa, että perustamissopimuksia tulkittaessa ja sovellettaessa noudatetaan lakia, on näin ollen voitava varmistaa toimielinten välisen tasapainon säilyminen ja siten parlamentin oikeuksien kunnioittamiseen liittyvä tuomioistuinvalvonta silloin, kun parlamentti saattaa tätä varten asian yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi tavoitteeseensa soveltuvalla oikeussuojakeinolla.
24
Tätä tehtäväänsä suorittaessaan yhteisöjen tuomioistuin ei tietenkään voi lukea parlamenttia niihin toimielimiin, jotka voivat nostaa kumoamiskanteen ETY:n perustamissopimuksen 173 artiklan tai Euratomin perustamissopimuksen 146 artiklan nojalla olematta velvollisia perustelemaan oikeussuojan tarvettaan.
25
Yhteisöjen tuomioistuimen tehtävänä on kuitenkin varmistaa perustamissopimuksissa olevien, toimielinten välistä tasapainoa koskevien määräysten täysimääräinen soveltaminen ja huolehdittava siitä, ettei muiden toimielinten tavoin myöskään parlamentin oikeuksia voida rikkoa siten, että kyseinen toimielin ei voisi turvautua sellaiseen perustamissopimuksissa määrättyyn oikeussuojakeinoon, jota voidaan käyttää varmalla ja tehokkaalla tavalla.
26
Se, että perustamissopimuksissa ei ole määräystä parlamentin oikeudesta nostaa kumoamiskannetta, voi muodostaa menettelyllisen aukon, mutta tämä puute ei voi olla ensisijainen suhteessa siihen perustavanlaatuiseen intressiin, joka liittyy Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksilla määritellyn toimielinten välisen tasapainon säilyttämiseen.
27
Parlamentilla on tämän vuoksi oikeus saattaa yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi kanne, jossa se vaatii neuvoston tai komission toimea kumottavaksi, jos kyseisellä kanteella pyritään ainoastaan suojaamaan parlamentin oikeuksia ja jos kanne perustuu ainoastaan näiden oikeuksien loukkaamista koskeviin kanneperusteisiin. Parlamentin nostamaan kumoamiskanteeseen sovelletaan tällä varauksella niitä perustamissopimusten määräyksiä, jotka koskevat muiden toimielinten kumoamiskanteita.
28
Parlamentille annettuihin oikeuksiin kuuluu perustamissopimuksissa tarkoitetuissa tapauksissa sen oikeus osallistua lainsäädäntömenettelyyn ja erityisesti ETY:n perustamissopimuksessa määrättyyn yhteistoimintamenettelyyn.
29
Tässä tapauksessa parlamentti väittää, että kanteen kohteena oleva asetus perustuu Euratomin perustamissopimuksen 31 artiklaan, jossa määrätään ainoastaan parlamentin kuulemisesta, vaikka asetuksen olisi pitänyt perustua ETY:n perustamissopimuksen 100 a artiklaan, jossa edellytetään yhteistoimintamenettelyn toteuttamista parlamentin kanssa.
30
Parlamentti päättelee edeltävän perusteella, että neuvoston tekemä valinta kanteen kohteena olevan asetuksen oikeudelliseksi perustaksi on johtanut parlamentin oikeuksien loukkaamiseen ja riistänyt parlamentilta yhteistoimintamenettelyn antaman mahdollisuuden osallistua lainsäädäntötoimen antamiseen kuulemismenettelyn antamaa mahdollisuutta tehokkaammalla ja aktiivisemmalla tavalla.
31
Koska parlamentti väittää, että sen oikeuksia on loukattu kanteen kohteena olevan asetuksen oikeudellisen perustan valitsemisen johdosta, edellä esitetyistä seikoista seuraa, että parlamentin nostama kanne voidaan ottaa tutkittavaksi. Neuvoston esittämä oikeudenkäyntiväite on näin ollen hylättävä ja menettelyssä edettävä pääasian tarkastelemiseen.
Päätökset oikeudenkäyntikuluista
Oikeudenkäyntikulut
32
Oikeudenkäyntikuluista päätetään myöhemmin.
Päätöksen päätösosa
Näillä perusteilla
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN
on antanut seuraavan tuomiolauselman:
1)
Neuvoston esittämä oikeudenkäyntiväite hylätään.
2)
Menettelyssä edetään pääasian tarkastelemiseen.
3)
Oikeudenkäyntikuluista päätetään myöhemmin.