62022TJ0528_RES
Věc T‑528/22
Belaruskali AAT
v.
Rada Evropské unie
Rozsudek Tribunálu (čtvrtého rozšířeného senátu) ze dne 18. září 2024
„Společná zahraniční a bezpečnostní politika – Omezující opatření vzhledem k situaci v Bělorusku a k zapojení Běloruska do ruské agrese vůči Ukrajině – Zmrazení finančních prostředků – Seznam osob, subjektů a orgánů, na které se vztahuje zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů – Zařazení názvu žalobkyně na seznam – Podpora režimu – Finanční podpora – Podnik ve vlastnictví státu – Prospěch z režimu – Potlačování občanské společnosti – Nesprávné posouzení“
Soudní řízení – Lhůta pro předložení důkazů – Článek 85 odst. 3 jednacího řádu Tribunálu. – Předložení důkazů před ukončením ústní části řízení – Přípustnost – Podmínky – Odůvodněné opožděné předložení – Neexistence odůvodnění
(Jednací řád Tribunálu, čl. 85 odst. 3)
(viz body 29, 30)
Akty orgánů – Odůvodnění – Povinnost – Dosah – Omezující opatření vůči Bělorusku – Zmrazení finančních prostředků některých osob a subjektů vzhledem k situaci v Bělorusku – Rozhodnutí přijaté v souvislostech, které jsou dotčené osobě známy a které jí umožňují pochopit dosah opatření, jež bylo vůči ní přijato – Přípustnost stručného odůvodnění – Porušení – Neexistence
[Článek 296 SFEU, rozhodnutí Rady 2012/642/SZBP, ve znění rozhodnutí (SZBP) 2022/881 a rozhodnutí (SZBP) 2023/421, příloha; nařízení Rady č. 765/2006, 2022/876 a 2023/419, příloha]
(viz body 36–43, 209, 210)
Společná zahraniční a bezpečnostní politika – Omezující opatření vůči Bělorusku – Fyzické nebo právnické osoby, subjekty a orgány, které mají prospěch z Lukašenkova režimu nebo jej podporují – Významný zdroj příjmů a zahraniční měny pro uvedený režim – Pojem – Posouzení skutkového stavu a ověření důkazů
[Rozhodnutí Rady 2012/642/SZBP, ve znění rozhodnutí (SZBP) 2022/881 a rozhodnutí (SZBP) 2023/421, příloha; nařízení Rady č. 765/2006, 2022/876 a 2023/419, příloha]
(viz body 42, 79–83)
Společná zahraniční a bezpečnostní politika – Omezující opatření vůči některým osobám a subjektům vzhledem k situaci v Bělorusku – Rozhodnutí o zmrazení finančních prostředků – Soudní přezkum legality – Dosah – Ustanovení s obecnou působností upravující individuální omezující opatření – Zahrnutí prostřednictvím námitky protiprávnosti
[Článek 29 SEU; článek 275 druhý pododstavec a článek 277 SFEU; rozhodnutí Rady 2012/642/SZBP ve znění rozhodnutí (SZBP) 2022/881 a (SZBP) 2023/421, čl. 4 odst. 1 písm. b); nařízení Rady č. 765/2006, čl. 2 odst. 5, 2022/876 a 2023/419]
(viz body 47, 48)
Evropská unie – Soudní přezkum legality aktů orgánů – Omezující opatření vůči Bělorusku – Zmrazení finančních prostředků některých osob a subjektů vzhledem k situaci v Bělorusku – Rozsah přezkumu – Omezený přezkum obecných pravidel – Kritéria pro přijetí omezujících opatření – Prospěch z Lukašenkova režimu nebo jeho podpory – Dosah – Dodržení zásady právní jistoty vyžadující jasnost, určitost a předvídatelnost účinků právních pravidel
[Článek 29 SEU; čl. 215 odst. 2 SFEU; rozhodnutí Rady 2012/642/SZBP ve znění rozhodnutí (SZBP) 2022/881 a (SZBP) 2023/421, čl. 4 odst. 1 písm. b); nařízení Rady č. 765/2006, čl. 2 odst. 5, články 2022/876 a 2023/419]
(viz body 49, 51–53, 62, 63, 65)
Evropská unie – Soudní přezkum legality aktů orgánů – Omezující opatření vůči Bělorusku – Zmrazení finančních prostředků některých osob a subjektů vzhledem k situaci v Bělorusku – Rozsah přezkumu – Důkaz opodstatněnosti opatření – Povinnost příslušného unijního orgánu prokázat v případě sporu podloženost důvodů uplatněných vůči dotyčným osobám nebo subjektům – Zařazení na seznamy na základě souboru přesných, konkrétních a shodujících se nepřímých důkazů
[Listina základních práv Evropské unie, článek 47; rozhodnutí Rady 2012/642/SZBP, ve znění rozhodnutí (SZBP) 2022/881 a (SZBP) 2023/421, příloha; nařízení Rady č. 765/2006, 2022/876 a 2023/419, příloha]
(viz body 69–71)
Společná zahraniční a bezpečnostní politika – Omezující opatření vůči Bělorusku – Kritéria pro přijetí omezujících opatření – Fyzické nebo právnické osoby, subjekty a orgány, které mají prospěch z Lukašenkova režimu nebo jej podporují – Pojem – Nesprávné posouzení – Neexistence
[Rozhodnutí Rady 2012/642/SZBP, ve znění rozhodnutí (SZBP) 2022/881 a rozhodnutí (SZBP) 2023/421, příloha; nařízení Rady č. 765/2006, 2022/876 a 2023/419, příloha]
(viz body 87–92, 100–104)
Společná zahraniční a bezpečnostní politika – Omezující opatření vůči Bělorusku – Kritéria pro přijetí omezujících opatření – Osoby, subjekty nebo orgány odpovědné za vážná porušování lidských práv, potlačování občanské společnosti a demokratické opozice nebo které narušují demokracii či právní stát – Pojem – Nesprávné posouzení – Neexistence
[Rozhodnutí Rady 2012/642/SZBP, ve znění rozhodnutí (SZBP) 2022/881 a rozhodnutí (SZBP) 2023/421, příloha; nařízení Rady č. 765/2006, 2022/876 a 2023/419, příloha]
(viz body 115, 118–124)
Společná zahraniční a bezpečnostní politika – Omezující opatření vůči Bělorusku – Zmrazení finančních prostředků některých osob a subjektů vzhledem k situaci v Bělorusku – Soudní přezkum legality – Zásada proporcionality – Přiměřenost omezujících opatření – Omezující opatření, která sledují legitimní cíl společné zahraniční a bezpečnostní politiky
[Rozhodnutí Rady 2012/642/SZBP, ve znění rozhodnutí (SZBP) 2022/881 a rozhodnutí (SZBP) 2023/421, příloha; nařízení Rady č. 765/2006, 2022/876 a 2023/419, příloha]
(viz body 163–168, 179–183)
Společná zahraniční a bezpečnostní politika – Omezující opatření vůči Bělorusku – Zmrazení finančních prostředků některých osob a subjektů vzhledem k situaci v Bělorusku – Nepřijetí opatření ke zmrazení finančních prostředků Radou vůči jiným osobám nacházejícím se v podobné situaci – Porušení zásady rovného zacházení – Neexistence
[Rozhodnutí Rady 2012/642/SZBP, ve znění rozhodnutí (SZBP) 2022/881 a rozhodnutí (SZBP) 2023/421, příloha; nařízení Rady č. 765/2006, 2022/876 a 2023/419, příloha]
(viz bod 197)
Evropská unie – Soudní přezkum legality aktů orgánů – Omezující opatření vůči Bělorusku – Zmrazení finančních prostředků některých osob a subjektů vzhledem k situaci v Bělorusku – Rozsah přezkumu – Důkaz opodstatněnosti opatření – Povinnost příslušného unijního orgánu prokázat v případě sporu podloženost důvodů uplatněných vůči dotyčným osobám nebo subjektům – Rozsah prostoru tohoto příslušného orgánu pro uvážení – Relevance důkazů předložených v souvislosti s předchozím zařazením na seznam bez změny důvodů a bez změny situace žalobce či kontextu v Bělorusku
[Rozhodnutí Rady 2012/642/SZBP, ve znění rozhodnutí (SZBP) 2022/881 a rozhodnutí (SZBP) 2023/421, příloha; nařízení Rady č. 765/2006, 2022/876 a 2023/419, příloha]
(viz body 216, 224–227)
Shrnutí
Tribunál ve svém rozsudku zamítl žalobu na neplatnost, kterou společnost Belaruskali AAT podala proti aktům Rady Evropské unie, jimiž byla v roce 2022 (
1
) zařazena a následně v roce 2023 (
2
) ponechána na seznamu osob a subjektů dotčených omezujícími opatřeními přijatými vzhledem k situaci v Bělorusku. Objasňuje judikaturu týkající se analýzy legality a přiměřenosti omezujících opatření individuální povahy.
Tento rozsudek spadá do kontextu řady omezujících opatření, přijatých Evropskou unií od roku 2004 vzhledem ke stavu demokracie, právního státu a lidských práv v Bělorusku a zapojení Běloruska do ruské agrese proti Ukrajině. Žalobkyni, jediné výrobkyni draselných hnojiv v Bělorusku a jedné z největších světových výrobkyň, byly její finanční prostředky a hospodářské zdroje zmrazeny z důvodu, že měla prospěch z režimu prezidenta Lukašenka, podporovala jej (
3
) a byla odpovědná za potlačování občanské společnosti (
4
).
Závěry Tribunálu
Pokud jde o žalobní důvod vycházející z nesprávného posouzení, Tribunál má zaprvé za to, že Rada nepochybila, když měla při přijímání původních aktů za to, že žalobkyně podporuje režim a má z něj prospěch ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. b) rozhodnutí 2012/642.
Rada se totiž nedopustila pochybení, když měla za to, že žalobkyně je veřejným podnikem a jedním z největších světových výrobců potaše, který zajišťoval 20 % celosvětových vývozů potaše a byl jako takový jedním z hlavních zdrojů příjmů a cizích měn pro Lukašenkův režim.
V tomto ohledu Tribunál zejména uvádí, že veškerý kapitál žalobkyně vlastní Běloruská republika, že její generální ředitel je jmenován prezidentem Lukašenkem a že žalobkyně v roce 2019 dosáhla čistého zisku ve výši více než 4,797 miliardy běloruských rublů (BYN) (přibližně 1,8 miliardy eur). Dále vyplácí dividendy státu, který je jejím jediným akcionářem, a kromě daně zaplatila povinné příspěvky do cílového státního rozpočtového fondu pro národní rozvoj, což postačuje k prokázání existence finanční podpory.
Tribunál rovněž poznamenal, že běloruské hospodářství se v rámci Lukašenkova režimu vyznačuje kontrolou, kterou režim vykonává jak ve veřejném, tak v soukromém sektoru, a systémem, který odměňuje loajalitu vůči režimu. Tyto důkazy, jakož i existence monopolu vykonávaného žalobkyní jakožto státním podnikem na tak významném trhu z hlediska celkového běloruského hospodářství, jako je trh draselných hnojiv, tak umožnily Radě dospět k závěru, že žalobkyně měla prospěch z Lukašenkova režimu.
Zadruhé měl Tribunál za to, že Rada nepochybila, když měla při přijímání původních aktů za to, že zastrašovací opatření a propouštění zaměstnanců žalobkyně, kteří se účastnili pokojných stávek a protestů v návaznosti na prezidentskou volbu v srpnu 2020, představují skutečnosti dostatečné k tomu, aby bylo možné mít za to, že žalobkyně potlačuje občanskou společnost v Bělorusku a podporuje režim prezidenta Lukašenka ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a) rozhodnutí 2012/642.
Zaprvé, pokud jde o zastrašování zaměstnanců, Tribunál jednak poznamenává, že rozsah propouštění související se zapojením zaměstnanců do pokojné stávky mezi nimi logicky vyvolal atmosféru strachu. V tomto smyslu žalobkyně využila propuštění jako nástroj k odrazení svých zaměstnanců od účasti na jakékoli formě odporu.
Účast na stávce dále vedla k mnoha případům násilí a zadržení zaměstnanců žalobkyně veřejnými orgány. Přitom vzhledem k úzkým vazbám žalobkyně na režim prezidenta Lukašenka nelze pochybovat o jejich společné účasti na těchto represivních činech.
Kromě toho prohlášení prezidenta Lukašenka, že demonstranti mohou být nahrazeni ukrajinskými horníky, spadá do dynamiky hrozby a zastrašování ze strany orgánů veřejné moci. Svědčí totiž o pohrdavém postoji prezidenta Lukašenka k právu na stávku a k obavám zaměstnanců žalobkyně.
Zadruhé, pokud jde o propouštění zaměstnanců v důsledku zahájení stávky, Tribunál zaprvé uvedl, že striktní použití běloruského zákona nemůže odůvodnit všechny formy represí vůči zaměstnancům, kteří vyjádřili své politické názory. Předpoklad, že by soulad určité činnosti s vnitrostátním zákonem umožnil pouze z tohoto důvodu vyloučit možnost zařazení na dotčené seznamy, by totiž znamenal, že by kritéria pro zařazení na seznam byla zbavena svého smyslu, neboť by tím byl zmařen široký prostor Rady pro uvážení v tomto ohledu.
Zadruhé tyto úkony zjevně svědčí o záměru potrestat zaměstnance za jejich účast na činnostech vyjadřujících jejich nesouhlas s prezidentem Lukašenkem.
Pokud jde o žalobní důvod vycházející z porušení zásady legality a zásady proporcionality původními akty, Tribunál nejprve konstatoval, že přístup Rady, který se zaměřuje na osoby, subjekty a orgány, jejichž akty nebo činnosti přispívají k potlačování občanské společnosti a demokratické opozice, konzistentně odpovídá cíli sledovanému původními akty (
5
). V každém případě nemůže být ve vztahu k němu považována za protiprávní.
Pokud jde dále o přiměřenost původních aktů, Tribunál odmítl argument žalobkyně, podle kterého jí tyto akty zcela zabránily ve vývozu potaše. Ani původní akty, ani odvětvová omezující opatření totiž nezakazují vývoz běloruské potaše do třetích zemí.
Žalobkyně se dále mýlí, když tvrdí, že původní akty, které byly přijaty po přijetí odvětvových omezujících opatření a spočívaly ve zmrazení finančních prostředků žalobkyně, zabránily vývozu nebo převodu potaše v rámci Unie (
6
).
Tribunál navíc konstatoval, že žalobkyně neprokázala ani to, že původní akty nepřiměřeně zasáhly do její svobody podnikání a do běloruské společnosti, ani to, že narušily celosvětovou bezpečnost potravin. V tomto ohledu Tribunál zdůraznil, že důkazy předložené žalobkyní se netýkají původních aktů, kterými se ukládá zmrazení finančních prostředků, ale týkají se hlavně obchodu s hnojivy, včetně draselných hnojiv, na světovém trhu. Ačkoli tyto dokumenty odkazují na celosvětovou potravinovou krizi, netýkají se kromě toho dopadu původních aktů na tuto celosvětovou potravinovou krizi.
Konečně Tribunál odmítl argument žalobkyně, podle kterého Rada mohla přijmout méně omezující alternativní opatření ke zmírnění dopadu zařazení na dotčené seznamy. Navrhla totiž zaprvé, aby byly stanoveny podmínky pro to, aby vnitrostátní orgány členských států mohly udělit povolení osobám a subjektům Unie, aby mohly s žalobkyní provádět transakce týkající se dovozu, nákupu a převodu draselných hnojiv a poskytování souvisejících finančních služeb, a zadruhé stanovení kvót na dodávky těchto hnojiv do Unie.
Tato argumentace se však ve skutečnosti nevztahuje k původním aktům s individuální působností, nýbrž k odvětvovým omezujícím opatřením s obecnou působností.
Ostatně tato argumentace zaprvé neprokazuje, že je žalobkyni zcela bráněno ve vývozu jejích výrobků. Není totiž vyloučeno, že by mohla přepravit své produkty do přístavů jiných zemí mimo Unii.
Zadruhé se navrhovaná alternativní opatření týkají možností vyvážet draselná hnojiva do Unie, a neumožňují tedy účinně dosáhnout sledovaných cílů.
(
1
) – Rozhodnutí Rady (SZBP) 2022/881 ze dne 3. června 2022, kterým se provádí rozhodnutí 2012/642/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Bělorusku a k zapojení Běloruska do agrese Ruska vůči Ukrajině (Úř. věst. 2022, L 153, s. 77), a prováděcí nařízení Rady (EU) 2022/876 ze dne 3. června 2022, kterým se provádí čl. 8a odst. 1 nařízení (ES) č. 765/2006 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Bělorusku a k zapojení Běloruska do ruské agrese proti Ukrajině (Úř. věst. 2022, L 153, s. 1) (dále společně jen „původní akty“).
(
2
) – Rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/421 ze dne 24. února 2023, kterým se mění rozhodnutí 2012/642/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Bělorusku (Úř. věst. 2023, L 61, s. 41), a prováděcí nařízení Rady (EU) 2023/419 ze dne 24. února 2023, kterým se provádí článek 8a nařízení Rady (ES) č. 765/2006 ze dne 18. května 2006 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Bělorusku a k zapojení Běloruska do ruské agrese proti Ukrajině (Úř. věst. 2023, L 61, s. 20).
(
3
) – Viz čl. 4 odst. 1 písm. b) rozhodnutí Rady 2012/642/SZBP ze dne 15. října 2012 o omezujících opatřeních vůči Bělorusku (Úř. věst. 2012, L 285, s. 1) a čl. 2 odst. 1 a 5 nařízení č. 765/2006, ve znění nařízení Rady (EU) č. 1014/2012 ze dne 6. listopadu 2012 (Úř. věst. 2012, L 307, s. 1).
(
4
) – Viz čl. 4 odst. 1 písm. a) rozhodnutí 2012/642 a čl. 2 odst. 4 nařízení č. 765/2006.
(
5
) – Z bodu 6 odůvodnění rozhodnutí 2012/642 vyplývá, že pokud jde o osoby a subjekty, které mají prospěch z Lukašenkova režimu nebo jej podporují, cílem je zaměřit se na všechny osoby nebo subjekty, které mají prospěch z Lukašenkova režimu nebo jej podporují, a to zejména, nikoli však výlučně, na osoby a subjekty poskytujícím režimu materiální nebo finanční pomoc.
(
6
) – Jsou to článek 2g rozhodnutí 2012/642 a článek 1g nařízení č. 765/2006 vložené rozhodnutím Rady (SZBP) 2021/1031 ze dne 24. června 2021, kterým se mění rozhodnutí 2012/642/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Bělorusku (Úř. věst. 2021, L 224 I, s. 15), a nařízení Rady (EU) 2021/1030 ze dne 24. června 2021, kterým se mění nařízení (ES) č. 765/2006 o omezujících opatřeních vůči Bělorusku (Úř. věst. 2021, L 224 I, s. 1), které výslovně stanoví, že je zakázán nákup, dovoz nebo převod produktů z potaše z Běloruska.