62024TJ0656
UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (ennakkoratkaisujaosto)
4 päivänä maaliskuuta 2026 (
*1
)
Ennakkoratkaisupyyntö – Lentoliikenne – Matkustajille lennon pitkäaikaisen viivästymisen tai peruuttamisen johdosta maksettava korvaus – Korvausvelvollisuudesta vapautuminen – Asetuksen (EY) N:o 261/2004 5 artiklan 3 kohta – Poikkeukselliset olosuhteet – Häiriöt lentoaseman turvatarkastuksessa – Lentoliikenteen harjoittajan itsenäinen päätös odottaa matkustajia, jotka eivät olleet vielä läpäisseet turvatarkastusta – Konerotaatio – Viivästyneen lennon jälkeisten lentojen uudelleenjärjestely – Syy-yhteys
Asiassa T‑656/24,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Landgericht Düsseldorf (Düsseldorfin alueellinen alioikeus, Saksa) on esittänyt 20.11.2024 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 6.12.2024, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
NI ja
HZ
vastaan
European Air Charter AG,
UNIONIN YLEINEN TUOMIOISTUIN (ennakkoratkaisujaosto),
toimien päätösneuvottelussa kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja S. Papasavvas sekä tuomarit N. Półtorak, M. Sampol Pucurull (esittelevä tuomari), D. Petrlík ja W. Valasidis,
julkisasiamies: J. Martín y Pérez de Nanclares,
kirjaaja: hallintovirkamies S. Jund,
ottaen huomioon, että unionin tuomioistuin on 19.12.2024 siirtänyt ennakkoratkaisupyynnön unionin yleiselle tuomioistuimelle Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 50 b artiklan kolmannen kohdan mukaisesti,
ottaen huomioon, että asia koskee Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 50 b artiklan ensimmäisen kohdan e alakohdassa tarkoitettua alaa ja että asiaan ei liity kyseisen perussäännön 50 b artiklan toisessa kohdassa tarkoitettuja tulkintaa koskevia itsenäisiä kysymyksiä,
ottaen huomioon asian käsittelyn kirjallisessa vaiheessa esitetyn,
ottaen huomioon 17.10.2025 pidetyssä istunnossa esitetyn,
ottaen huomioon huomautukset, jotka sille ovat esittäneet
–
European Air Charter, edustajinaan P. Kauffmann ja K. Witt, Rechtsanwälte,
–
Alankomaiden hallitus, asiamiehinään M. K. Bulterman ja A. Hanje,
–
Euroopan komissio, asiamiehinään G. von Rintelen ja N. Yerrell,
kuultuaan julkisasiamiehen 26.11.2025 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
on antanut seuraavan
tuomion
1
Ennakkoratkaisupyyntö koskee matkustajille heidän lennolle pääsynsä epäämisen sekä lentojen peruuttamisen tai pitkäaikaisen viivästymisen johdosta annettavaa korvausta ja apua koskevista yhteisistä säännöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 295/91 kumoamisesta 11.2.2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 261/2004 (EUVL 2004, L 46, s. 1) 5 artiklan 3 kohdan tulkintaa.
2
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat yhtäältä kaksi lentomatkustajaa eli NI ja HZ ja toisaalta lentoliikenteen harjoittaja European Air Charter AG ja joka koskee sitä, että viimeksi mainittu on kieltäytynyt maksamasta korvausta näille matkustajille, joiden lento on viivästynyt pitkäaikaisesti.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Unionin oikeus
3
Asetuksen N:o 261/2004 johdanto-osan 1, 14 ja 15 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”(1)
Lentoliikenteen alalla toteutettavalla yhteisön toiminnalla olisi pyrittävä muun muassa varmistamaan matkustajien suojelun korkea taso. Lisäksi olisi otettava kaikilta osin huomioon kuluttajansuojelun yleiset vaatimukset.
– –
(14)
Montrealin yleissopimuksen mukaisesti olisi lennosta vastaaville lentoliikenteen harjoittajille asetettujen velvollisuuksien oltava rajoitettuja tai niitä ei pitäisi olla ollenkaan, jos tapaus on johtunut poikkeuksellisista olosuhteista, joita ei olisi voitu välttää, vaikka kaikki kohtuulliset toimenpiteet olisi toteutettu. Tällaisia poikkeuksellisia olosuhteita saattaa syntyä erityisesti poliittisesti epävakaissa oloissa, sääolosuhteiden ollessa kyseisen lennon suorittamiseen sopimattomat, turvallisuusriskien ja odottamattomien lentoturvallisuuteen vaikuttavien puutteiden ilmetessä ja lennosta vastaavan lentoliikenteen harjoittajan toimintaan vaikuttavissa työtaistelutilanteissa.
(15)
Poikkeuksellisten olosuhteiden olisi katsottava vallitsevan, jos ilmaliikenteen hallintaa koskevan päätöksen vaikutus tiettyyn lentokoneeseen jonakin tiettynä päivänä aiheuttaa kyseisen lentoliikenteen harjoittajan kyseisen lentokoneen yhden tai useamman lennon pitkäaikaisen viivästymisen, lennon siirtymisen seuraavaan päivään tai sen peruutuksen, vaikka lentoliikenteen harjoittaja on ryhtynyt kaikkiin kohtuullisiin järjestelyihin välttääkseen viivästykset tai peruutukset.”
4
Asetuksen N:o 261/2004 5 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetään seuraavaa:
”1.   Jos lento peruutetaan:
– –
c)
matkustajalla on oikeus saada lennosta vastaavalta lentoliikenteen harjoittajalta korvaus 7 artiklan mukaisesti, paitsi jos – – matkustajalle on ilmoitettu peruutuksesta
– –
3.   Lennosta vastaavan lentoliikenteen harjoittajan ei tarvitse maksaa 7 artiklan mukaista korvausta, jos se pystyy osoittamaan, että peruutus johtuu poikkeuksellisista olosuhteista, joita ei olisi voitu välttää, vaikka kaikki kohtuudella edellytettävät toimenpiteet olisi toteutettu.”
5
Asetuksen N:o 261/2004 7 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Jos tähän artiklaan viitataan, matkustajan on saatava seuraavan suuruinen korvaus:
– –
b)
400 euroa yhteisön sisäisten lentojen osalta, joiden pituus on yli 1500 kilometriä, ja muiden lentojen osalta, joiden pituus on yli 1500 mutta alle 3500 kilometriä;
– –”
Saksan oikeus
6
Ilmailun turvallisuudesta 11.1.2005 annetun lain (Luftsicherheitsgesetz; BGBl. 2005 I, s. 78), sellaisena kuin se on muutettuna ilmailun turvallisuutta koskeviin säännöksiin perustuvien taustatarkastusten yleisten edellytysten parantamisesta 22.4.2020 annetulla lailla (Gesetz zur Verbesserung der Rahmenbedingungen luftsicherheitsrechtlicher Zuverlässigkeitsüberprüfungen; BGBl. 2020 I, s. 840; jäljempänä LuftSiG), 2 §:ssä, jonka otsikko on ”Tehtävät”, säädetään seuraavaa:
”Ilmailun turvallisuudesta vastaavan viranomaisen tehtävänä on estää 1 §:ssä tarkoitetut ilmailun turvallisuuteen kohdistuvat loukkaukset. Tätä varten sen on erityisesti
1. tarkastettava matkustajat ja heidän matkatavaransa 5 §:n mukaisesti
– –”
7
LuftSiG:n 5 §:n, jonka otsikko on ”Ilmailun turvallisuudesta vastaavien viranomaisten erityisvaltuudet”, 1 momentissa säädetään, että ”ilmailun turvallisuudesta vastaava viranomainen voi tutkia tai muulla asianmukaisella tavalla tarkastaa henkilöt, jotka ovat päässeet tai haluavat päästä lentoaseman turvavalvotulle alueelle, [ja] se voi tutkia tai muulla asianmukaisella tavalla tarkastaa esineet, jotka on tuotu tai jotka aiotaan tuoda kyseisille alueille”.
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
8
NI:llä ja HZ:lla oli kummallakin varaus European Air Charterin lennolle, jonka oli tarkoitus lähteä 23.7.2022 Düsseldorfista (Saksa) klo 15.00 ja saapua samana päivänä Varnaan (Bulgaria) klo 17.50 (jäljempänä pääasiassa kyseessä oleva lento).
9
Pääasiassa kyseessä oleva lento oli tarkoitus suorittaa rotaatiossa käytetyllä European Air Charterin ilma-aluksella. Alkuperäisen aikataulun mukaan tämän rotaation ensimmäisen lennon oli tarkoitus lähteä 23.7.2022 Kölnin–Bonnin lentoasemalta (Saksa) klo 7.40 ja saapua Varnaan klo 10.30. Rotaation toisen lennon oli tarkoitus lähteä Varnasta klo 11.20 ja saapua Düsseldorfiin klo 14.10. Rotaation kolmas lento oli pääasiassa kyseessä oleva lento.
10
Koska odotusaika Kölnin–Bonnin lentoaseman turvatarkastukseen oli 23.7.2022 poikkeuksellisen pitkä turvatarkastushenkilökunnan ylikuormituksen takia, kaikki rotaation ensimmäisen lennon matkustajat ilmoittautuivat myöhässä lähtöportille. European Air Charter päätti odottaa turvatarkastuksessa olevia kyseisen lennon matkustajia, ja rotaation ensimmäisen lennon lähtö viivästyi siis yli viisi tuntia.
11
Jotta asianomaisen rotaation matkustajat eivät joutuisi odottamaan liian pitkään, European Air Charter päätti lisäksi järjestää rotaation ensimmäisen lennon jälkeiset lennot uudelleen ja siirsi nämä lennot suoritettavaksi toisella koneella. Rotaation toinen lento suoritettiin siis korvaavalla koneella, joka pääsi lähtemään vasta klo 14.10, koska sille oli ensin saatava lupa laskeutua määräpaikkana olevalle lentoasemalle, ja saapui Düsseldorfiin klo 17.33. Pääasiassa kyseessä oleva lento suoritettiin tällä korvaavalla koneella, ja se lähti klo 18.39. NI ja HZ saapuivat määräpaikkaansa klo 21.12 eli yli 3 tuntia aikataulun mukaista saapumisaikaa myöhemmin.
12
Amtsgericht Düsseldorf (Düsseldorfin paikallinen alioikeus, Saksa), jossa NI ja HZ nostivat kanteen, jossa he kumpikin vaativat European Air Charterilta 400 euron suuruista korvausta lentonsa viivästymisen vuoksi, hylkäsi heidän vaatimuksensa 19.2.2024 antamallaan tuomiolla.
13
NI ja HZ valittivat tästä tuomiosta Landgericht Düsseldorfiin (Düsseldorfin alueellinen alioikeus, Saksa), joka on ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin.
14
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan turvatarkastushenkilökunnan äkillinen ja merkittävä vajaus voisi lähtökohtaisesti olla asetuksen N:o 261/2004 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu poikkeuksellinen olosuhde, koska lentomatkustajien turvatarkastus on tehtävä, jota ei LuftSiG:n 2 §:n 1 momentin ja 5 §:n mukaan ole osoitettu lentoliikenteen harjoittajille. Henkilökunnan vajaus ja siitä aiheutuvat viivästykset ovat siis olosuhteita, jotka eivät kuulu lentoliikenteen harjoittajan toimintaan liittyviin riskeihin ja joihin lentoliikenteen harjoittaja ei voi vaikuttaa.
15
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo kuitenkin, että sen ratkaistavana olevan asian lopputulos riippuu siitä, onko poikkeuksellisena olosuhteena Kölnin–Bonnin lentoaseman turvatarkastushenkilökunnan äkillisen ja merkittävän vajauksen sekä pääasiassa kyseessä olevan lennon saapumisen viivästymisen välillä syy-yhteys.
16
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen oman vakiintuneen oikeuskäytännön ja unionin tuomioistuimen asiaa koskevan oikeuskäytännön perusteella ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan on mahdollista katsoa, ettei pääasiassa kyseessä olevan lennon Varnaan saapumisen viivästyminen johtunut välittömästi Kölnin–Bonnin lentoaseman turvatarkastuksessa ilmenneistä viivästyksistä vaan se johtui European Air Charterin tekemästä itsenäisestä päätöksestä odottaa turvatarkastuksessa olleita matkustajia ja sen seurauksena vuokrata korvaava kone pääasiassa kyseessä olevan lennon suorittamista varten.
17
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa kuitenkin, että asia saattaa olla toisin, jos lennon peruuttamisen tai saapumisen pitkäaikaisen viivästymisen välitöntä syytä olisi arvioitava punnitsemalla niiden eri matkustajaryhmien etuja, joihin sama rotaatio vaikuttaa. Kun lentosuunnitelmia muutettaessa saman rotaation eri matkustajaryhmien edut otetaan huomioon samalla tavalla, ”yksinkertainen” syy-seuraussuhde voi siis riittää sen osoittamiseen, että poikkeuksellisen olosuhteen ja lennon peruuttamisen tai sen saapumisen pitkäaikaisen viivästymisen välillä on syy-yhteys.
18
Tässä tilanteessa Landgericht Düsseldorf päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)
Johtuuko lennon saapumisen viivästyminen vähintään kolmella tunnilla välittömästi [asetuksen N:o 261/2004] 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta poikkeuksellisesta olosuhteesta silloinkin, kun lennosta vastaava lentoliikenteen harjoittaja on päättänyt samana päivänä suoritetun edeltävän lennon yhteydessä turvatarkastuksessa ilmenneiden pitkäaikaisten viivästysten vuoksi odottaa matkustajia, jotka eivät vielä olleet läpäisseet turvatarkastusta, ja kun tästä aiheutunutta viivästymistä ei voida kuroa umpeen ennen riidanalaista lentoa?
2)
Jos ensimmäiseen kysymykseen annettava vastaus riippuu siitä, ilmoittautuiko kyseistä lentoa edeltäneen viivästyneen lennon lähtöportille matkustajia, ja jos ilmoittautui, montako, miten suuren osuuden lennolle varauksen tehneistä matkustajista vähintään on tosiasiallisesti ilmoittauduttava lähtöportille, jotta edeltävän lennon (lisä)viivästymisen ei enää katsota johtuvan välittömästi asetuksen N:o 261/2004 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista poikkeuksellisista olosuhteista vaan lentoliikenteen harjoittajan yksinomaiseen määräysvaltaan kuuluvasta itsenäisestä päätöksestä?”
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
Ensimmäinen kysymys
19
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee ensimmäisellä kysymyksellään lähinnä, voiko lentoliikenteen harjoittajan itsenäinen päätös odottaa lennon matkustajia, jotka eivät vielä olleet läpäisseet turvatarkastusta turvatarkastushenkilökunnan ylikuormituksen takia, katkaista syy-yhteyden tästä turvatarkastustoiminnan häiriöstä muodostuvan poikkeuksellisen olosuhteen ja sellaisen myöhemmän lennon saapumisen viivästymisen välillä, joka oli aikataulun mukaan tarkoitus suorittaa samana päivänä samalla koneella.
20
Alustavasti on huomautettava ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen lähtevän siitä olettamasta, että turvatarkastustoiminnan häiriö kyseessä olevalla lentoasemalla oli laajamittainen ja että se oli siis poikkeuksellinen olosuhde, joten se pohtii ainoastaan rotaation ensimmäiseen lentoon vaikuttaneen poikkeuksellisen olosuhteen ja pääasiassa kyseessä olevan lennon saapumisen viivästymisen välillä vallitsevaa syy-yhteyttä.
21
Heti alkuun on muistutettava, että viivästyneiden lentojen matkustajat voidaan rinnastaa peruutettujen lentojen matkustajiin korvausta koskevan oikeuden soveltamisen kannalta ja että he voivat näin ollen vedota asetuksen N:o 261/2004 7 artiklan mukaiseen korvausta koskevaan oikeuteen, kun heille aiheutuu viivästyneen lennon johdosta vähintään kolmen tunnin pituinen ajan menetys eli kun he saapuvat lopulliseen määräpaikkaansa vähintään kolme tuntia lentoliikenteen harjoittajan ilmoittamaa aikataulun mukaista saapumisaikaa myöhemmin (ks. tuomio 13.6.2024, D. (Moottorin suunnitteluvirhe), C‑411/23, EU:C:2024:498, 24 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
22
Asetuksen N:o 261/2004 5 artiklan 3 kohdassa, luettuna kyseisen asetuksen johdanto-osan 14 ja 15 perustelukappaleen valossa, vapautetaan lentoliikenteen harjoittaja tästä korvausvelvollisuudesta, jos se pystyy osoittamaan, että peruutus tai saapumisen pitkäaikainen viivästyminen johtuu poikkeuksellisista olosuhteista, joita ei olisi voitu välttää, vaikka kaikki kohtuudella edellytettävät toimenpiteet olisi toteutettu (ks. tuomio 13.6.2024, D. (Moottorin suunnitteluvirhe), C‑411/23, EU:C:2024:498, 25 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
23
Unionin tuomioistuin on jo todennut, että vapautuakseen velvollisuudestaan maksaa matkustajille korvausta lennon pitkäaikaisen viivästymisen tai peruuttamisen tapauksessa lennosta vastaavan lentoliikenteen harjoittajan täytyy voida vedota poikkeukselliseen olosuhteeseen, joka on vaikuttanut sen itsensä samalla ilma-aluksella kyseisen ilma-aluksen kolmanneksi viimeisen rotaation yhteydessä toteuttamaan aiempaan lentoon (ks. tuomio 22.4.2021, Austrian Airlines, C‑826/19, EU:C:2021:318, 55 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
24
Kun otetaan huomioon paitsi asetuksen N:o 261/2004 ensimmäisessä perustelukappaleessa tarkoitettu matkustajien suojelun korkean tason tavoite myös kyseisen asetuksen 5 artiklan 3 kohdan sanamuoto, tällaiseen poikkeukselliseen olosuhteeseen vetoamisen edellytyksenä on kuitenkin, että tämän edeltäneeseen lentoon vaikuttaneen olosuhteen ilmenemisen ja myöhemmän lennon viivästymisen tai peruuttamisen välillä on välitön syy-yhteys (ks. tuomio 22.4.2021, Austrian Airlines, C‑826/19, EU:C:2021:318, 56 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
25
On silti todettava, ettei asetuksen N:o 261/2004 5 artiklan 3 kohdassa eikä missään muussakaan kyseisen asetuksen säännöksessä täsmennetä niitä vaatimuksia, jotka liittyvät poikkeuksellisen olosuhteen ja lennon viivästymisen tai peruuttamisen välisen syy-yhteyden välittömyyteen. Euroopan unionin oikeuden yhtenäisen tulkinnan varmistamiseksi on siis viitattava analogisesti sopimussuhteen ulkopuolisen unionin vastuun, joka on vertailukelpoinen järjestelmä, alalla sovellettaviin syy-yhteyttä koskeviin kriteereihin siltä osin kuin vastuun syntyminen edellyttää kyseisen järjestelmän mukaan sitä, että esiin tuodun tapahtuman ja väitetyn vahingon välillä on syy-yhteys.
26
Tältä osin on muistutettava, että pelkästään se, että joku menettely on ollut välttämätön edellytys (conditio sine qua non) vahingon ilmenemiselle siinä mielessä, ettei vahinkoa olisi tapahtunut ilman kyseistä menettelyä, ei riitä osoittamaan unionin oikeuskäytännössä tarkoitettua riittävän välitöntä syy‑yhteyttä (ks. tuomio 23.5.2019, Remag Metallhandel ja Jaschinsky v. komissio, T‑631/16, ei julkaistu, EU:T:2019:352, 52 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
27
Oikeuskäytännöstä ilmenee tältä osin, että syy-yhteyttä koskevan edellytyksen mukaan syy-yhteyden on oltava riittävän välitön siten, että moititun menettelyn on oltava vahingon ratkaiseva syy (ks. vastaavasti tuomio 13.12.2018, Euroopan unioni v. Gascogne Sack Deutschland ja Gascogne, C‑138/17 P ja C‑146/17 P, EU:C:2018:1013, 22 kohta ja tuomio 5.9.2019, Euroopan unioni v. Guardian Europe ja Guardian Europe v. Euroopan unioni, C‑447/17 P ja C‑479/17 P, EU:C:2019:672, 32 kohta).
28
Syy-yhteys voi lisäksi katketa muun muassa sellaisen toimen vuoksi, joka tehdään moititun menettelyn jälkeen ennen väitettyä vahinkoa, kun tämä toimi on kyseisen vahingon ratkaiseva syy. Tällainen toimi voi olla muun muassa päätös edellyttäen kuitenkin, ettei kyseisen päätöksen tehnyt henkilö ollut pakotettu tekemään sitä (ks. vastaavasti ja analogisesti tuomio 18.12.2025, WS ym. v. Frontex (Yhteinen palautusoperaatio), C‑679/23 P, EU:C:2025:976, 151 ja 152 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
29
Tästä seuraa, että pelkästään se, että poikkeuksellinen olosuhde on vaikuttanut asianomaista lentoa edeltävään lentoon, ei riitä vapauttamaan lentoliikenteen harjoittajaa korvausvelvollisuudestaan. Tämän poikkeuksellisen olosuhteen on lisäksi pitänyt olla asianomaisen lennon viivästymisen ratkaiseva syy.
30
Nyt käsiteltävässä tapauksessa on todettava, että lentoliikenteen harjoittaja on turvatarkastuksessa ilmenneen häiriön vuoksi päättänyt pääasiassa odottaa ensimmäisen lennon matkustajia, jotka eivät vielä olleet läpäisseet turvatarkastusta, vaikka kyseinen lento oli valmis lähtemään aikataulun mukaisesti.
31
Tästä seuraa, että tämä lentoliikenteen harjoittajan päätös odottaa ensimmäisen lennon matkustajia tehtiin poikkeuksellisen olosuhteen ilmenemisen ja pääasiassa kyseessä olevan lennon viivästymisen välissä. Kyseinen päätös voi katkaista välittömän syy-yhteyden näiden kahden tapahtuman välillä, jos se on pääasiassa kyseessä olevan lennon viivästymisen ratkaiseva syy ja jos asianomainen lentoliikenteen harjoittaja ei ollut pakotettu tekemään kyseistä päätöstä etenkään lakisääteisen velvollisuuden nojalla, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on selvitettävä.
32
On täsmennettävä, että tällaisessa tutkinnassa ei tarvitse ottaa huomioon asetuksen N:o 261/2004 tavoitetta, jona on varmistaa tiettyjen matkustajien suojelun korkea taso. Kuten julkisasiamies on ratkaisuehdotuksensa 70 kohdassa todennut, kyseinen tavoite ei näet edellytä sitä, että lentoliikenteen harjoittaja punnitsee niiden eri matkustajaryhmien etuja, joihin sama rotaatio vaikuttaa.
33
Unionin tuomioistuin on lisäksi jo todennut, ettei voida katsoa, että lentoliikenteen harjoittaja voisi vetoamalla muiden matkustajien intressiin tulla kuljetetuiksi kohtuullisessa ajassa laajentaa huomattavasti tilanteita, joissa sillä olisi oikeus evätä hyväksyttävästi matkustajalta pääsy lennolle. Tällaisesta päätelmästä seuraisi väistämättä, että tällaiselta matkustajalta vietäisiin kaikki suoja, mikä olisi vastoin asetuksen N:o 261/2004 tavoitetta (tuomio 4.10.2012, Finnair, C‑22/11, EU:C:2012:604, 34 kohta).
34
Lentoliikenteen harjoittaja ei näet voi niiden matkustajien etuun vedoten, joita poikkeuksellinen olosuhde koskee välittömästi, laajentaa tilanteita, joissa se voitaisiin vapauttaa korvausvelvollisuudestaan. Kuten julkisasiamies on ratkaisuehdotuksensa 73 kohdassa todennut, se, että lentoliikenteen harjoittajan sallittaisiin vedota eri matkustajaryhmien, joihin rotaatio vaikuttaa, etujen punnintaan välttääkseen velvollisuutensa maksaa korvauksia jollekin näistä ryhmistä, merkitsisi näet sellaisen uuden lausekkeen käyttöön ottamista, jonka nojalla asetuksen N:o 261/2004 5 artiklan 3 kohdassa säädetystä korvausvelvollisuudesta voisi vapautua
35
Kaiken edellä esitetyn perusteella ensimmäiseen kysymykseen on vastattava, että asetuksen N:o 261/2004 5 artiklan 3 kohtaa on tulkittava siten, että lennosta vastaavan lentoliikenteen harjoittajan itsenäinen päätös odottaa lennon matkustajia, jotka eivät vielä olleet läpäisseet turvatarkastusta turvatarkastustoiminnassa ilmenneen häiriön vuoksi, voi katkaista välittömän syy‑yhteyden tästä häiriöstä muodostuvan poikkeuksellisen olosuhteen ja sellaisen myöhemmän lennon vähintään kolmella tunnilla viivästyneenä saapumisen välillä, joka oli aikataulun mukaan tarkoitus suorittaa samana päivänä samalla koneella, jos kyseinen päätös on viivästymisen ratkaiseva syy.
Toinen kysymys
36
Kun otetaan huomioon ensimmäiseen kysymykseen annettu vastaus, toiseen kysymykseen ei ole tarpeen vastata.
Oikeudenkäyntikulut
37
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin yleisessä tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin yleiselle tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla
UNIONIN YLEINEN TUOMIOISTUIN (ennakkoratkaisujaosto)
on ratkaissut asian seuraavasti:
Matkustajille heidän lennolle pääsynsä epäämisen sekä lentojen peruuttamisen tai pitkäaikaisen viivästymisen johdosta annettavaa korvausta ja apua koskevista yhteisistä säännöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 295/91 kumoamisesta 11.2.2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 261/2004 5 artiklan 3 kohtaa
on tulkittava siten, että
lennosta vastaavan lentoliikenteen harjoittajan itsenäinen päätös odottaa lennon matkustajia, jotka eivät vielä olleet läpäisseet turvatarkastusta turvatarkastustoiminnassa ilmenneen häiriön vuoksi, voi katkaista välittömän syy-yhteyden tästä häiriöstä muodostuvan poikkeuksellisen olosuhteen ja sellaisen myöhemmän lennon vähintään kolmella tunnilla viivästyneenä saapumisen välillä, joka oli aikataulun mukaan tarkoitus suorittaa samana päivänä samalla koneella, jos kyseinen päätös on viivästymisen ratkaiseva syy.
Papasavvas
Półtorak
Sampol Pucurull
Petrlík
Valasidis
Julistettiin Luxemburgissa 4 päivänä maaliskuuta 2026.
Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: saksa.