62023CJ0216
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (kilencedik tanács)
2024. május 8. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal – Jogszabályok közelítése – Mezőgazdaság – Az ízesített borászati termékek meghatározása, megnevezése, kiszerelése, jelölése és földrajzi árujelzőinek oltalma – A 251/2014/EU rendelet – A 3. cikk (4) bekezdése – Ízesített boralapú koktél – Meghatározás – Az »alkohol« és a »ízesítő élelmiszer« fogalma”
A C‑216/23. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Bayerischer Verwaltungsgerichtshof (bajor tartományi közigazgatási felsőbíróság, Németország) a Bírósághoz 2023. április 4‑én érkezett, 2023. március 23‑i határozatával terjesztett elő
a Hauser Weinimport GmbH
és
a Freistaat Bayern
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (kilencedik tanács),
tagjai: O. Spineanu‑Matei tanácselnök, S. Rodin és L. S. Rossi (előadó) bírák,
főtanácsnok: N. Emiliou,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel az írásbeli szakaszra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–
a Hauser Weinimport GmbH képviseletében A. Reinhart Rechtsanwalt,
–
a Freistaat Bayern képviseletében C. Diroll és J. Vogel, meghatalmazotti minőségben,
–
az Európai Bizottság képviseletében B. Hofstötter és B. Rechena, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a 2021. december 2‑i (EU) 2021/2117 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL 2021. L 435., 262. o.; helyesbítés: HL L, 2024/90096, 2024.2.14.) módosított, az ízesített borászati termékek meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, jelöléséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról és az 1601/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26‑i 251/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2014. L 84., 14. o.; helyesbítés: HL 2014. L 105., 12. o.; a továbbiakban: 251/2014 rendelet) 3. cikke (4) bekezdése c) pontjának és I. melléklete 1. b) pontja ii. alpontjának az értelmezésére vonatkozik.
2
E kérelmet a Hauser Weinimport GmbH és a Freistaat Bayern (Bajorország, Németország) között egy alapvetően bor és sör keverékéből álló, a 251/2014 rendelet értelmében vett „ízesített boralapú koktélként” megjelölt ital forgalomba hozatala tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
Jogi háttér
A 251/2014 rendelet
3
A 251/2014 rendelet (1), (4), (7), (9) és (11) preambulumbekezdésének szövege a következő:
„(1)
Az [ízesített bor, ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló, 1991. június 10‑i] 1601/91/EGK tanácsi rendelet [(HL 1991. L 149., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 11. kötet, 286. o.)] és a[z ízesített bor, az ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló 1601/91/EGK rendelet alkalmazására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról szóló, 1994. január 25‑i] 122/94/EK bizottsági rendelet [(HL 1994. L 21., 7. o., magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 16. kötet, 8. o.)] sikeresnek bizonyult az ízesített bor, az ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok (a továbbiakban: ízesített borászati termékek) szabályozásában. A technológiai innováció, a piaci fejlemények és a fogyasztói elvárások alakulásának fényében azonban naprakésszé kell tenni egyes ízesített borászati termékek meghatározására, megnevezésére, kiszerelésére, jelölésére és földrajzi árujelzőinek oltalmára vonatkozó szabályokat, figyelembe véve ugyanakkor a hagyományos előállítási módszereket is.
[…]
(4)
Az ízesített borászati termékek fontosak a fogyasztók, a gyártók és a mezőgazdasági ágazat számára az [Európai] Unióban. Az ízesített borászati termékekre vonatkozó intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a fogyasztóvédelem magas szintjének a biztosításához, a megtévesztő eljárások megelőzéséhez, valamint a piac átláthatóságának és a tisztességes versenynek a megvalósításához. Mindezek révén az intézkedések hozzájárulnak az uniós ízesített borászati termékek által a belső piacon és a világpiacon elért hírnév megőrzéséhez azáltal, hogy továbbra is figyelembe veszik az ízesített borászati termékek előállítása során alkalmazott hagyományos eljárásokat, valamint a fogyasztóvédelem és a fogyasztók tájékoztatása iránti megnövekedett igényt. Ugyanakkor figyelembe kell venni a technológiai innovációt is azoknál a termékeknél, amelyeknél az innováció a minőség javítását szolgálja anélkül, hogy az érintett ízesített borászati termékek hagyományos jellegét befolyásolná.
[…]
(7)
Az ízesített borászati termékeket szabályozó uniós jog egyértelműségének és átláthatóságának biztosítása érdekében egyértelműen meg kell határozni az említett jog hatálya alá tartozó termékeket, valamint az ízesített borászati termékek előállítására, megnevezésére, kiszerelésére és címkézésére vonatkozó kritériumokat, különös tekintettel a kereskedelmi megnevezésekre. […]
[…]
(9)
Az ízesített borászati termékeket olyan szabályoknak és korlátozásoknak megfelelően kell előállítani, amelyek biztosítják, hogy a fogyasztók minőséggel és előállítási módszerekkel kapcsolatos elvárásai teljesüljenek. Az e területre vonatkozó nemzetközi előírások teljesítése érdekében meg kell határozni az előállítási módszereket, és a Bizottságnak főszabályként a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) által ajánlott és közzétett előírásokat kell figyelembe vennie.
[…]
(11)
Ezen túlmenően a fogyasztói elvárásoknak és a hagyományos minőségi eljárásoknak való megfelelés érdekében az ízesített borászati termékek előállítása során felhasznált etil‑alkohol kizárólag mezőgazdasági eredetű lehet. Ezzel az alapvető mezőgazdasági termékek piaci elhelyezése is biztosított lesz.”
4
A 251/2014 rendelet 1. cikke előírja:
„(1)   Ez a rendelet megállapítja az ízesített borászati termékek meghatározására, megnevezésére, kiszerelésére és jelölésére vonatkozó szabályokat.
[…]
(3)   E rendeletet alkalmazni kell az Unió piacán forgalomba hozott valamennyi ízesített borászati termékre, függetlenül attól, hogy azokat a tagállamokban vagy harmadik országban állították‑e elő, valamint az Unióban kivitel céljára előállított ízesített borászati termékekre.”
5
E rendeletnek „Az ízesített borászati termékek meghatározása, megnevezése, kiszerelése és jelölése” című 3. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1)   Az ízesített borászati termékek a borászati ágazatnak az [a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17‑i] 1308/2013/EU rendeletben [HL 2013. L 347., 671. o.; helyesbítések: HL 2014. L 189., 261. o.; HL 2014. L 232., 25. o.; HL 2016. L 130., 9. o.; HL 2017. L 262., 16. o.] említett termékeiből előállított olyan termék, amelyet ízesítettek. E termékek a következő kategóriákba sorolhatók:
a)
ízesített borok;
b)
ízesített boralapú italok;
c)
ízesített boralapú koktélok.
(2)   Ízesített bor az olyan ital:
a)
amelyet, a »retsina« bor kivételével, az 1308/2013/EU rendelet II. melléklete IV. részének 5. pontjában, valamint VII. melléklete II. részének 1. és 3–9. pontjában meghatározott egy vagy több szőlőből készült termékből állítanak elő;
b)
amelyben az a) pontban említett szőlőből készült termékek a termék össztérfogatának legalább 75%‑át teszik ki;
c)
amely alkohol hozzáadásával készülhet;
d)
amely színezőanyagok hozzáadásával készülhet;
e)
amely szőlőmust, részben erjedt szőlőmust vagy mindkettő hozzáadásával készülhet;
f)
amelyet édesíthetnek;
g)
amelynek térfogatszázalékban kifejezett tényleges alkoholtartalma minimum 14,5 térfogatszázalék és legfeljebb 22 térfogatszázalék és térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma legalább 17,5 térfogatszázalék.
(3)   Ízesített boralapú ital az olyan ital:
a)
amelyet, az alkohol hozzáadásával készült borok és a »retsina« bor kivételével, az 1308/2013/EU rendelet VII. melléklete II. részének 1., 2. és 4–9. pontjában meghatározott egy vagy több szőlőből készült termékből állítanak elő;
b)
amelyben az a) pontban említett, szőlőből készült termékek a termék össztérfogatának legalább 50%‑át teszik ki;
c)
amelyet alkohol hozzáadása nélkül készítenek, kivéve, ha a II. melléklet eltérően nem rendelkezik;
d)
amely színezőanyagok hozzáadásával készülhet;
e)
amely szőlőmust, részben erjedt szőlőmust vagy mindkettő hozzáadásával készülhet;
f)
amelyet édesíthetnek;
g)
amelynek térfogatszázalékban kifejezett tényleges alkoholtartalma legalább 4,5 térfogatszázalék és kevesebb, mint 14,5 térfogatszázalék.
(4)   Ízesített boralapú koktél az olyan ital:
a)
amelyet, az alkohol hozzáadásával készült borok és a »retsina« bor kivételével, az 1308/2013/EU rendelet VII. melléklete II. részének 1., 2. és 4–11. pontjában meghatározott egy vagy több, szőlőből készült termékből állítanak elő;
b)
amelyben az a) pontban említett, szőlőből készült termékek a termék össztérfogatának legalább 50%‑át teszik ki;
c)
amelyet alkohol hozzáadása nélkül készítenek;
d)
amely színezőanyagok hozzáadásával készülhet;
e)
amelyet édesíthetnek;
f)
amelynek térfogatszázalékban kifejezett tényleges alkoholtartalma több mint 1,2 térfogatszázalék és kevesebb mint 10 térfogatszázalék.”
6
A 251/2014 rendelet 4. cikkének (1) bekezdése előírja:
„Az ízesített borászati termékek előállításakor be kell tartani az I. és a II. mellékletben meghatározott előírásokat, korlátozásokat és megnevezéseket.”
7
E rendelet „Technikai meghatározások, követelmények és korlátozások” című I. melléklete előírja:
„1. Ízesítés
[…]
b)
A következő termékek használata engedélyezett ízesített boralapú italok és ízesített boralapú koktélok ízesítéséhez:
[…]
ii.
fűszernövények és/vagy fűszerek és/vagy ízesítő élelmiszerek.
Az ilyen anyagok hozzáadása a bortól különböző érzékszervi jellemzőket ruház a késztermékre.
[…]
3. Alkohol hozzáadása
Az alábbi termékek engedélyezett egyes ízesített borok, illetve egyes ízesített boralapú italok készítése során:
a)
mezőgazdasági, többek között szőlészeti eredetű etil‑alkohol a [szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. január 15‑i] 110/2008/EK rendelet [(HL 2008. L 39., 16. o.)] I. mellékletének 1. pontjában meghatározottak szerint;
b)
borból vagy aszalt szőlőből előállított alkohol;
c)
borból vagy aszalt szőlőből előállított párlat;
d)
mezőgazdasági eredetű párlat a 110/2008/EK rendelet I. mellékletének 2. pontjában meghatározottak szerint;
e)
borpárlat a 110/2008/EK rendelet II. mellékletének 4. pontjában meghatározottak szerint;
f)
törkölypárlat a 110/2008/EK rendelet II. mellékletének 6. pontjában meghatározottak szerint;
g)
erjedt aszalt szőlőből előállított szeszes italok.
Az ízesített borászati termékek készítése során használt színezékek, aromák vagy más engedélyezett adalékanyagok hígításához vagy feloldásához használt etil‑alkoholnak mezőgazdasági eredetűnek kell lennie és csak a feltétlenül szükséges adagban lehet felhasználni, és az ilyen használat nem minősül ízesített borászati termék előállítása céljából történő alkohol‑hozzáadásnak.
[…]
5. Víz hozzáadása
Az ízesített borászati termékek előállítása során történő vízhozzáadás engedélyezett, amennyiben a szükséges adagban használják:
–
ízesítő esszencia előállításához,
–
színezékek és édesítőszerek feloldásához,
–
a termék végső összetételének kiigazításához.
[…]”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
8
A Hauser Weinimport egy 55% borból és 10% sörből álló alkoholtartalmú kevert italt gyárt és forgalmaz. Ennek az italnak az alkoholtartalma 5,5 térfogatszázalék, és bodzavirág‑aromával ízesítik. „Ízesített boralapú koktél” elnevezéssel hozták forgalomba.
9
A Freistaat Bayern (Bajorország, Németország) vitatta e megnevezést azzal az indokkal, hogy az említett italban jelen lévő sör a 251/2014 rendelet 3. cikke (4) bekezdésének c) pontja értelmében „alkoholnak” minősül, amelyet tilos bármely, „ízesített boralapú koktélként” megjelölt italhoz hozzáadni. Következésképpen Bajorország megtiltotta a Weinimportnak, hogy ugyanezt az italt ezen elnevezés alatt forgalmazza.
10
Ez utóbbi szerint kizárólag a 251/2014 rendelet I. mellékletének 3. pontjában felsorolt termékeket kell az e rendelet 3. cikke (4) bekezdésének c) pontja értelmében vett „alkoholnak” tekinteni, mivel az alkohol említett rendelet 3. cikke értelmében vett hozzáadásának az alkoholtartalom növekedését, nem pedig csökkentését kell eredményeznie. Márpedig a jelen esetben a szóban forgó ital 10%‑ának megfelelő, csekély alkoholtartalmú, kis mennyiségű sör hozzáadása nem növeli ezen ital alkoholtartalmát. Mindenesetre a sör az ugyanezen rendelet I. melléklete 1. b) pontjának ii. alpontja értelmében vett olyan ízesítő élelmiszer, amelynek hozzáadása engedélyezett.
11
2020. szeptember 21‑i ítéletével a Bayerisches Verwaltungsgericht Augsburg (augsburgi közigazgatási bíróság, Németország) elutasította a Hauser Weinimport keresetét azzal az indokkal, hogy a szőlőből származó termékeken kívül semmilyen alkohol nem adható hozzá a „ízesített borászati termék koktél” elnevezésű italhoz.
12
Az ezen ítélettel szemben benyújtott fellebbezés tárgyában eljáró Bayerischer Verwaltungsgerichtshof (bajor közigazgatási felsőbíróság, Németország), amely a kérdést előterjesztő bíróság, a 251/2014 rendelet több rendelkezésének értelmezését kéri. Noha e bíróság hajlik arra, hogy helyt adjon a fellebbezésnek azáltal, hogy helyt ad a Hauser Weinimport jelen ítélet 10. pontjában összefoglalt érvelésének, elismeri, hogy nem tudja kellő bizonyossággal meghatározni az uniós jog azon értelmezését, amelytől az előtte folyamatban lévő jogvita megoldása függ.
13
E körülmények között a Bayerischer Verwaltungsgerichtshof (bajor közigazgatási felsőbíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)
Úgy kell‑e értelmezni a [251/2014 rendelet] 3. cikke (4) bekezdésének c) pontját, hogy az »alkohol« fogalma magában foglalja az olyan italt is, amely alkoholt tartalmaz, és nem minősül a[z ezen] rendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében vett szőlőből készült terméknek?
2)
Azt jelenti‑e a [251/2014 rendelet] 3. cikke (4) bekezdésének c) pontja értelmében vett »hozzáadás«, hogy a végtermék alkoholtartalmát a [251/2014 rendelet] 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében vett szőlőből készült termékhez képest növelnie kell?
c)
Az [első] kérdésre adott igenlő válasz esetén úgy kell‑e értelmezni a [251/2014 rendelet]nek az I. melléklet 1. b) pontja ii. alpontjával összefüggésben értelmezett 3. cikke (1) bekezdésének első mondatát, hogy az »ízesítő élelmiszer« fogalma magában foglalja az [első] kérdés szerinti alkoholtartalmú italt?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
Az első és a második kérdésről
14
Első és második kérdésével, amelyeket célszerű együttesen vizsgálni, a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 251/2014 rendelet 3. cikke (4) bekezdésének c) pontját úgy kell‑e értelmezni, hogy az „ízesített boralapú koktél” elnevezésű italhoz hozzá nem adható „alkohol” e rendelkezés értelmében vett fogalma kiterjed az olyan alkoholtartalmú italra, amely – mint a sör – nem az e rendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében vett, szőlőből készült termék, amely hozzáadásának azonban az ilyen koktél alkoholtartalmának, az utóbbi rendelkezésben említett, szőlőből készült termék vagy termékek alkoholtartalmához viszonyított növeléséhez kell vezetnie.
15
Meg kell állapítani, hogy a 251/2014 rendelet az 1. cikkének (1) és (3) bekezdése értelmében megállapítja az „ízesített borászati termékek” meghatározására, megnevezésére, kiszerelésére és jelölésére vonatkozó szabályokat, és az Unióban forgalomba hozott valamennyi ilyen termékre alkalmazandó. E szabályoknak, amint azt e rendelet (4) és (9) preambulumbekezdése hangsúlyozza, hozzá kell járulniuk a fogyasztóvédelem magas szintjéhez, különösen a fogyasztók tájékoztatásához, a megtévesztő gyakorlatok megelőzéséhez, és biztosítaniuk kell, hogy a minőséggel és a termelési módszerekkel kapcsolatos fogyasztói elvárások teljesüljenek. Ezenkívül, amint azt az említett rendelet (7) preambulumbekezdése hangsúlyozza, az egyértelműség és az átláthatóság szükségessé teszi az ízesített borászati termékek egyértelmű meghatározását, az e termékek előállítására, megnevezésére, kiszerelésére és címkézésére, különösen a termékek kereskedelmi megnevezésekre vonatkozó kritériumokat.
16
A 251/2014 rendelet „Az ízesített borászati termékek fogalommeghatározása és osztályozása” című 3. cikkének (1) bekezdése e célokra tekintettel három kategóriába sorolja a borágazatból származó ezen termékeket, nevezetesen az a) pontban az „ízesített borok”, a b) pont alatt az „ízesített boralapú italok”, valamint a c) pont alatt az „ízesített boralapú koktélok” kategóriájába.
17
A 251/2014 rendelet 3. cikkének (2)–(4) bekezdése felsorolja azokat a jellemzőket, amelyeknek az ezen egyes kategóriákba tartozó italoknak meg kell felelniük.
18
Így e rendelet 3. cikke (2) bekezdése a)–c) pontjának megfelelően az „ízesített bort” az e rendelkezésben említett, egy vagy több, szőlőből készült olyan termékből kell előállítani, amelyek ezen ital össztérfogatának legalább 75%‑át teszik ki, és amely „alkohol hozzáadásával készülhet”.
19
Az említett rendelet 3. cikke (3) bekezdésének a)–c) pontja értelmében az „ízesített boralapú italt” az e rendelkezésben említett, egy vagy több, szőlőből készült olyan termékből kell előállítani, amelyek ezen ital össztérfogatának legalább 50%‑át teszik ki, és „amelyet alkohol hozzáadása nélkül készítenek, kivéve, ha a II. melléklet eltérően nem rendelkezik”.
20
Az „ízesített boralapú koktél” alapügy tárgyát képező megnevezésével kapcsolatban a 251/2014 rendelet 3. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy az ilyen koktélt az e rendelkezés a) pontjában említett, egy vagy több, szőlőből készült olyan termékből kell előállítani, amelyek ezen ital össztérfogatának legalább 50%‑át teszik ki, amelyet az említett rendelkezés c) pontja értelmében „alkohol hozzáadása nélkül készítenek”. Ugyanezen rendelkezés f) pontja pontosítja, hogy a térfogatszázalékban kifejezett tényleges alkoholtartalma több mint 1,2 térfogatszázalék és kevesebb mint 10 térfogatszázalék.
21
Ebből következik, hogy az „ízesített boralapú koktél” valóban állhat borból, de a 251/2014 rendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontjában említett, szőlőből készült termékek kivételével nem foglalhatja magában „alkohol hozzáadását”.
22
Meg kell jegyezni, hogy a 251/2014 rendelet nem tartalmazza az „alkohol hozzáadása” fogalmának meghatározását.
23
Igaz, hogy – amint arra a Hauser Weinimport rámutat – a 251/2014 rendelet I. melléklete az „Alkohol hozzáadása” című 3. pontjában hét, „egyes ízesített borok, illetve egyes ízesített boralapú italok készítése során” engedélyezett terméket sorol fel, amelyek között nem szerepel a sör.
24
Ez a megállapítás azonban nem jelentheti azt, hogy az „alkoholnak” az e rendelet értelmében vett fogalma kizárólag az említett rendelet I. mellékletének 3. pontjában felsorolt hét terméket foglalja magában, és hogy következésképpen az „ízesített boralapú koktél” megnevezést viselő italkategória részben olyan alkoholtartalmú italokból állhat, amelyek nem szerepelnek abban, amint az a sör esetében a helyzet.
25
Amint ugyanis az a 251/2014 rendelet I. mellékletének 3. pontjából kitűnik, a 251/2014 rendelet I. mellékletének 3. pontja hétféle alkoholt tartalmazó kimerítő lista engedélyezésére szorítkozik, nevezetesen a mezőgazdasági, többek között szőlészeti eredetű etil‑alkohol, borból vagy aszalt szőlőből előállított alkohol, borból vagy aszalt szőlőből előállított párlat, a mezőgazdasági eredetű párlat, borpárlat vagy tönkölypárlat és az erjedt aszalt szőlőből előállított szeszes italok, amelyek célja, hogy ezeket a termékeket bizonyos „ízesített borok” vagy bizonyos „ízesített boralapú italok” előállítása során felhasználják, ami nem foglalja magában az e rendelet 3. cikkének (4) bekezdésében említett „ízesített boralapú koktélok” kategóriáját.
26
Ennélfogva nemcsak a 251/2014 rendelet I. mellékletének 3. pontjában felsorolt alkohol nem adható hozzá az „ízesített boralapú koktélok” kategóriájába tartozó italhoz, hanem e rendelkezést nem lehet úgy értelmezni, hogy az hallgatólagosan lehetővé teszi ugyanezen kategória tekintetében az e rendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontjában említett, szőlőből készült terméktől eltérő olyan alkohol hozzáadását, amely nem szerepel az általa meghatározott kimerítő felsorolásban.
27
Ezt az értelmezést megerősíti a 251/2014 rendelet által követett cél, amely az Unióban forgalomba hozott valamennyi ízesített borászati termék egységes módon történő meghatározására irányul annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztók elvárásai teljesüljenek, a fogyasztókat megtévesztő gyakorlatok megelőzésével.
28
Ezzel szemben e rendelet I. melléklete 3. pontjának Weinimport által képviselt értelmezése ahhoz a paradox helyzethez vezetne, amely ellentétes az említett rendelet fent hivatkozott céljával, hogy az olyan alkoholtartalmú italok, mint a whisky, a vodka vagy a sör, amelyek hozzáadása az „ízesített borok” és az „ízesített boralapú italok” kategóriái esetében kizárt, hallgatólagosan engedélyezhetők lennének az „ízesített boralapú koktélok” tekintetében. Közelebbről, az ilyen helyzet nyilvánvalóan alkalmas arra, hogy megtévessze a fogyasztókat az „ízesített boralapú koktél” megnevezés meghatározását és hatályát illetően, noha a 251/2014 rendelet 3. cikke (4) bekezdésének c) pontja tiltja az „alkohol hozzáadását” az e megnevezés alá tartozó italokhoz.
29
Ráadásul a Hauser Weinimport érve, amely szerint az ilyen koktél alkoholtartalmára vonatkozó kritérium, amelyet a Weinimport szerint az „alkohol hozzáadásának” meghatározása során szempontként figyelembe kell venni, ugyanezen buktatókba ütközik.
30
Az ilyen kritérium relevanciájának elismerése ugyanis azt eredményezné, hogy a 251/2014 rendelet rendelkezéseinek alkalmazása a körülményektől, azaz az „ízesített boralapú koktél” megnevezésű italban található alkohol alkoholtartalmától, valamint az ezen alkohol által abban képviselt résztől függően változna az Unióban. Ez bizonytalanságot eredményez ezen elnevezés hatályát, valamint annak kockázatát illetően, hogy a fogyasztók tévedhetnek annak használatát illetően.
31
Ezenfelül nem fogadható el a Hauser Weinimport által képviselt azon értelmezés sem, amely szerint a 251/2014 rendelet I. mellékletének 3. pontjában a „hozzáadás” kifejezés használatának kizárólag a végtermék – a jelen esetben az ilyen koktél – alkoholtartalmának növekedését kell jelentenie, ami kizárja az alacsony alkoholtartalmú, kis mennyiségű sör hozzáadását. E tekintetben elegendő megjegyezni, hogy a 251/2014 rendelet I. mellékletének 5. pontjában ugyanezt a kifejezést használják a „víz hozzáadásának” az összes ízesített borászati termék vonatkozásában történő engedélyezésével kapcsolatban, holott közismert, hogy az ilyen hozzáadás csökkenti a végtermék alkoholtartalmát.
32
A fenti megfontolásokra tekintettel az első és a második kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 251/2014 rendelet 3. cikke (4) bekezdésének c) pontját úgy kell értelmezni, hogy az „ízesített boralapú koktél” elnevezésű italhoz hozzá nem adható „alkohol” e rendelkezés értelmében vett fogalma kiterjed az olyan alkoholtartalmú italra, amely – mint a sör – nem az e rendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében vett, szőlőből készült termék, függetlenül attól a körülménytől, hogy az ilyen alkoholtartalmú ital hozzáadása nem eredményezi az ilyen koktél alkoholtartalmának az utóbbi rendelkezésben említett szőlőből készült termék vagy termékek alkoholtartalmához viszonyított növelését.
A harmadik kérdésről
33
Harmadik kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság arra vár választ, hogy a 251/2014 rendelet 3. cikke (4) bekezdésének c) pontját úgy kell‑e értelmezni, hogy az alkohol „ízesített boralapú koktélhoz” történő hozzáadásának e rendelkezés által előírt tilalmával ellentétes az, hogy olyan alkoholtartalmú ital – mint a sör –, amely nem tartozik az említett rendelkezés szerinti szőlőtermékek közé, az e rendelet I. melléklete 1. b) pontjának ii. alpontja szerinti „ízesítő élelmiszerként” ilyen koktélhoz adható legyen.
34
Hangsúlyozni kell, hogy a 251/2014 rendelet I. mellékletének 1. pontja felsorolja az e rendelet 3. cikkében említett ízesített borászati termékek három kategóriájának „ízesítéséhez” engedélyezett összetevőket. Az említett rendelet I. melléklete 1. a) pontja és 1. b) pontja szerint ezen összetevők között szerepelnek az „fűszernövények és/vagy fűszerek és/vagy ízesítő élelmiszerek”.
35
Mivel a 251/2014 rendelet nem határozza meg az „ízesítő élelmiszer” fogalmát, nem zárható ki – amint azt a Bizottság is elismeri –, hogy valamely alkoholtartalmú ital alkalmas arra, hogy ízesítő élelmiszernek minősüljön.
36
A 251/2014 rendelet szövegével, rendszerével és célkitűzéseivel ellentétes lenne azonban, ha az „ízesített boralapú koktélhoz” olyan alkoholos italnak, mint a sörnek, az e rendelet 3. cikke (4) bekezdésének c) pontja szerint tiltott hozzáadása, végső soron az említett rendelet I. melléklete 1. b) pontjának ii. alpontja szerint engedélyezhető lenne, mivel az ilyen alkoholos ital alkalmas arra, hogy ízesítő élelmiszernek minősüljön.
37
A 251/2014 rendelet rendelkezéseinek ettől eltérő értelmezése megfosztaná a 3. cikke (4) bekezdésének c) pontjában kimondott tilalmat a hatékony érvényesüléstől, és sértené az e rendelet által követett, a jelen ítélet 15. pontjában felidézett célkitűzést, amely a fogyasztók magas szintű védelmének többek között megfelelő tájékoztatás és a megtévesztésre alkalmas gyakorlatok megelőzése révén történő biztosítására irányul.
38
A fenti megfontolásokra tekintettel a harmadik kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 251/2014 rendelet 3. cikke (4) bekezdésének c) pontját úgy kell értelmezni, hogy alkohol „ízesített boralapú koktélhoz” történő hozzáadásának e rendelkezés által előírt tilalmával ellentétes az, hogy olyan alkoholtartalmú ital, amely – mint a sör – nem tartozik az említett rendelkezés szerinti szőlőtermékek közé, az e rendelet I. melléklete 1. b) pontjának ii. alpontja szerinti „ízesítő élelmiszerként” ilyen koktélhoz adható legyen.
A költségekről
39
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (kilencedik tanács) a következőképpen határozott:
1)
A 2021. december 2‑i (EU) 2021/2117 európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, az ízesített borászati termékek meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, jelöléséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról és az 1601/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26‑i 251/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikke (4) bekezdésének c) pontját
a következőképpen kell értelmezni:
az „ízesített boralapú koktél” elnevezésű italhoz hozzá nem adható „alkohol” e rendelkezés értelmében vett fogalma kiterjed az olyan alkoholtartalmú italra, amely – mint a sör – nem az e rendelet 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében vett, szőlőből készült termék, függetlenül attól a körülménytől, hogy az ilyen alkoholtartalmú ital hozzáadása nem eredményezi az ilyen koktél alkoholtartalmának az utóbbi rendelkezésben említett szőlőből készült termék vagy termékek alkoholtartalmához viszonyított növelését.
2)
A 2021/2117 rendelettel módosított 251/2014 rendelet 3. cikke (4) bekezdésének c) pontját
a következőképpen kell értelmezni:
alkohol „ízesített boralapú koktélhoz” történő hozzáadásának e rendelkezés által előírt tilalmával ellentétes az, hogy olyan alkoholtartalmú ital, amely – mint a sör – nem tartozik az említett rendelkezés szerinti szőlőtermékek közé, az e rendelet I. melléklete 1. b) pontjának ii. alpontja szerinti „ízesítő élelmiszerként” ilyen koktélhoz adható legyen.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: német.