62020CJ0177_RES
Asia C-177/20
”Grossmania” Mezőgazdasági Termelő és Szolgáltató Kft.
vastaan
VAS Megyei Kormányhivatal
(Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságin esittämä ennakkoratkaisupyyntö)
Unionin tuomioistuimen tuomio (kolmas jaosto) 10.3.2022
Ennakkoratkaisupyyntö – Unionin oikeusperiaatteet – Ensisijaisuus – Välitön oikeusvaikutus – Vilpitön yhteistyö – SEU 4 artiklan 3 kohta – SEUT 63 artikla – Jäsenvaltiolle ennakkoratkaisupyyntöön annetusta tuomiosta johtuvat velvollisuudet – Unionin oikeussäännön tulkinta, jonka unionin tuomioistuin on omaksunut ennakkoratkaisupyyntöön antamassaan tuomiossa – Velvollisuus huolehtia unionin oikeuden täyden vaikutuksen toteutumisesta – Kansallisen tuomioistuimen velvollisuus olla soveltamatta kansallista lainsäädäntöä, joka on ristiriidassa unionin oikeuden kanssa, sellaisena kuin unionin tuomioistuin on sitä tulkinnut – Hallintopäätös, josta on tullut lainvoimainen, koska siihen ei ole haettu muutosta tuomioistuimelta – Vastaavuus- ja tehokkuusperiaate – Jäsenvaltion vastuu
Jäsenvaltiot – Velvoitteet – Vilpittömän yhteistyön velvoite – Kansallisten tuomioistuinten velvollisuudet – Kansallinen lainsäädäntö, jonka mukaan käyttö- ja tuotto-oikeudet lakkaavat suoraan lain nojalla ja ne poistetaan kiinteistörekisteristä – Kansallinen lainsäädäntö, joka on ristiriidassa unionin oikeuden kanssa, sellaisena kuin unionin tuomioistuin on sitä tulkinnut – Velvollisuus olla soveltamatta tällaista kansallista lainsäädäntöä – Käyttö- ja tuotto-oikeuksien rekisteristä poistaminen, josta on tullut lainvoimainen, koska siihen ei ole haettu muutosta tuomioistuimelta – Velvollisuus poistaa unionin oikeuden rikkomisesta aiheutuneet lainvastaiset seuraukset – Velvollisuus määrätä toimivaltainen viranomainen merkitsemään kyseiset oikeudet uudelleen rekisteriin – Uudelleenrekisteröinti ei ole mahdollista – Oikeus hyvitykseen
(SEU 4 artiklan 3 kohta; SEUT 63 ja SEUT 267 artikla; Euroopan unionin perusoikeuskirjan 17 artiklan 1 kohta)
(ks. 45, 57, 58, 62, 64–68 ja 75 kohta sekä tuomiolauselma)
Tiivistelmä
”Grossmania” Mezőgazdasági Termelő és Szolgáltató Kft. -nimisellä yhtiöllä (jäljempänä Grossmania), jolla on kotipaikka Unkarissa mutta jonka osakkaat ovat muiden jäsenvaltioiden kansalaisia, oli käyttö- ja tuotto-oikeuksia maatalousmaahan Unkarissa. Nämä oikeudet poistettiin 1.5.2014 kiinteistörekisteristä sellaisen Unkarin lainsäädännön nojalla, jonka mukaan sellaisten henkilöiden välisellä sopimuksella maatalousmaahan perustetut käyttö- ja tuotto-oikeudet, jotka eivät ole toistensa lähiomaisia, lakkaavat suoraan lain nojalla kyseisenä päivänä. Unionin tuomioistuin totesi vuonna 2018 antamassaan tuomiossa SEGRO ja Horváth (
1
), että SEUT 63 artiklassa tarkoitettu pääomien vapaa liikkuvuus on esteenä tällaiselle kansalliselle lainsäädännölle. Grossmania vaati tämän tuomion johdosta toimivaltaisilta viranomaisilta käyttö- ja tuotto-oikeuksiensa merkitsemistä uudelleen kiinteistörekisteriin, mutta rekisteröintihakemus hylättiin.
Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (hallinto- ja työtuomioistuin, Győr, Unkari), jonka käsiteltäväksi uudelleenrekisteröintiä koskevan hakemuksen hylkäämisen lainmukaisuus on saatettu, on pyytänyt unionin tuomioistuinta vastaamaan kysymyksiin ennakkoratkaisupyyntöön annettujen tuomioiden velvoittavien vaikutusten ulottuvuudesta. Tämän kansallisen tuomioistuimen mukaan asiassa SEGRO ja Horváth annetusta unionin tuomioistuimen tuomiosta seuraa näet, että Unkarin lainsäädäntö, johon Grossmanian hakemuksen hylkääminen perustui, on unionin oikeuden vastainen. Mainitussa tuomiossa kyseessä olleista tapauksista poiketen Grossmania ei kuitenkaan ollut riitauttanut tuomioistuimessa käyttö- ja tuotto-oikeuksiensa rekisteristä poistamista. Tästä syystä kansallinen tuomioistuin pohtii, voiko se kuitenkin sivuuttaa asiassa SEGRO ja Horváth annetun tuomion perusteella kyseessä olevan kansallisen lainsäädännön siitä syystä, että se on ristiriidassa unionin oikeuden kanssa, ja määrätä toimivaltaiset viranomaiset merkitsemään rekisteristä poistetut käyttö- ja tuotto-oikeudet uudelleen kiinteistörekisteriin.
Unionin tuomioistuin tarkentaa tuomiossaan niitä jäsenvaltioiden ja etenkin kansallisten tuomioistuinten velvollisuuksia, jotka perustuvat ennakkoratkaisupyyntöön annettuun tuomioon, sellaisen kansallisen lainsäädännön osalta, joka on ristiriidassa unionin oikeuden kanssa, tilanteessa, jossa on kyse tällaisen lainsäädännön soveltamiseen perustuvasta, lainvoimaiseksi tulleesta päätöksestä, sekä toimenpiteitä, joihin niiden on ryhdyttävä poistaakseen kyseisestä lainsäädännöstä aiheutuneet lainvastaiset seuraukset.
Unionin tuomioistuimen arviointi asiasta
Unionin tuomioistuin muistuttaa aluksi, että kun sen oikeuskäytännössä on annettu selvä vastaus unionin oikeuden tulkintaa koskevaan kysymykseen, kansallisen tuomioistuimen on huolehdittava kaikin tarvittavin tavoin siitä, että tätä unionin oikeuden tulkintaa sovelletaan. Unionin oikeuden ensisijaisuuden periaatteen mukaan kansallisen tuomioistuimen on jätettävä soveltamatta kaikkia kansallisia säännöksiä, jotka ovat ristiriidassa sellaisen unionin oikeussäännön kanssa, jolla on välitön oikeusvaikutus, ellei se voi tulkita niitä unionin oikeuden mukaisesti. Muun muassa SEUT 63 artiklalla, jossa määrätään pääomien vapaasta liikkuvuudesta, on katsottu olevan tällainen välitön oikeusvaikutus. Koska siis asiassa SEGRO ja Horváth annetun tuomion mukaan kyseessä oleva Unkarin lainsäädäntö on ristiriidassa SEUT 63 artiklan kanssa, ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen, jonka käsiteltäväksi on saatettu vaatimus kyseiseen lainsäädäntöön perustuvan päätöksen kumoamiseksi, on taattava tämän artiklan täysi vaikutus olemalla soveltamatta tätä kansallista lainsäädäntöä.
Tämän jälkeen unionin tuomioistuin korostaa, että tietyt erityiset olosuhteet voivat SEU 4 artiklan 3 kohdasta johtuvien tehokkuusperiaatteen ja vilpittömän yhteistyön periaatteen nojalla velvoittaa kansallisen hallintoelimen tutkimaan uudelleen lainvoimaiseksi tulleen päätöksen. Tässä yhteydessä on löydettävä tasapaino oikeusvarmuuden vaatimuksen ja sen vaatimuksen välille, joka koskee laillisuutta unionin oikeuteen nähden. Laillisuusvaatimuksella on tässä tapauksessa erityisen suuri merkitys, kun otetaan huomioon kyseessä olevasta kansallisesta lainsäädännöstä ja sen soveltamiseen perustuneesta käyttö- ja tuotto-oikeuksien rekisteristä poistamisesta aiheutunut laajamittainen haitta. Kuten asiassa komissio v. Unkari (Maatalousmaan käyttö- ja tuotto-oikeudet) (
2
) annetussa tuomiossa todettiin, tällä lainsäädännöllä loukataan ilmeisellä ja vakavalla tavalla sekä SEUT 63 artiklassa vahvistettua perusvapautta että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 17 artiklan 1 kohdassa taattua omistusoikeutta, koska loukkaamisella on ollut vaikutuksia yli 5 000:een muun jäsenvaltion kuin Unkarin kansalaiseen.
Siltä osin kuin kansallisesta lainsäädännöstä voi aiheutua epäselvyyttä myös sen osalta, onko sen mukaisesti tehdyt rekisteristä poistamispäätökset riitautettava tuomioistuimessa, unionin tuomioistuin toteaa, ettei oikeusvarmuuden vaatimuksella voida oikeuttaa sitä, ettei Unkarin oikeudessa tarvittaessa sallita tällä välin lainvoimaiseksi tulleen käyttö- ja tuotto-oikeuksien rekisteristä poistamisen riitauttamista tuomioistuimessa valitettaessa näiden oikeuksien uudelleenrekisteröintiä koskevan hakemuksen hylkäävästä päätöksestä. Asiaa käsittelevän kansallisen tuomioistuimen olisi siis sivuutettava tämän mahdollisuuden epäävät säännökset tehokkuusperiaatteen ja vilpittömän yhteistyön periaatteen vastaisena.
Lopuksi unionin tuomioistuin katsoo, että koska unionin oikeudessa ei ole nimenomaisia sääntöjä menettelytavoista, joiden mukaisesti SEUT 63 artiklan rikkomisesta aiheutuvat lainvastaiset seuraukset on poistettava pääasiassa kyseessä olevissa olosuhteissa, tällaisena toimenpiteenä voidaan pitää muun muassa lainvastaisesti lakkautettujen käyttö- ja tuotto-oikeuksien merkitsemistä uudelleen kiinteistörekisteriin. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on kuitenkin selvitettävä, onko asiaa ratkaistaessa vallitsevan oikeudellisen ja tosiasiallisen tilanteen valossa syytä määrätä toimivaltainen viranomainen suorittamaan uudelleenrekisteröinti vai onko tällaiselle toimenpiteelle olemassa objektiivisia ja hyväksyttäviä esteitä, kuten se, että uusi omistaja on vilpittömässä mielessä hankkinut kyseiset maa-alueet, joihin nämä käyttö- ja tuotto-oikeudet kohdistuvat. Siinä tapauksessa, että tällainen uudelleen rekisteröinti osoittautuisi mahdottomaksi, unioin oikeuden rikkomisen lainvastaisten seurausten poistamiseksi olisi lakkautettujen käyttö- ja tuotto-oikeuksien aikaisemmille haltijoille myönnettävä oikeus hyvitykseen, jolla kyettäisiin korvaamaan näiden oikeuksien lakkaamisesta aiheutuneet taloudelliset menetykset.
Edellä mainituista toimenpiteistä riippumatta unionin oikeuden täysi tehokkuus edellyttää lisäksi sitä, että sen periaatteen nojalla, jonka mukaan jäsenvaltio vastaa unionin oikeutta rikkomalla aiheuttamastaan vahingosta, tällaisesta rikkomisesta vahinkoa kärsineillä yksityisillä on myös oikeus korvaukseen unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä vahvistettujen edellytysten täyttyessä, ja tässä tapauksessa ne näyttävät täyttyvän.
(
1
)	Tuomio 6.3.2018, SEGRO ja Horváth (C-52/16 ja C-113/16, EU:C:2018:157).
(
2
)	Tuomio 21.5.2019, komissio v. Unkari (Maatalousmaan käyttö- ja tuotto-oikeudet) (C-235/17, EU:C:2019:432).