62013CJ0101_LV
Puses
Sprieduma pamatojums
Rezolutīvā daļa
Puses
Lieta C‑101/13
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši LESD 267. pantam, ko Verwaltungsgerichtshof Baden-Württemberg
(Vācija) iesniedza ar lēmumu, kas pieņemts 2013. gada 6. februārī un kas Tiesā reģistrēts 2013. gada 28. februārī, tiesvedībā
U
pret
Stadt Karlsruhe .
TIESA (ceturtā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs L. Bejs Larsens [ L. Bay Larsen ], tiesneši M. Safjans [ M. Safjan ], J. Malenovskis [ J. Malenovský ] (referents), A. Prehala [ A. Prechal ] un K. Jirimēe [ K. Jürimäe ],
ģenerāladvokāts N. Jēskinens [ N. Jääskinen ],
sekretārs M. Aleksejevs [ M. Aleksejev ], administrators,
ņemot vērā rakstveida procesu un 2014. gada 15. janvāra tiesas sēdi,
ņemot vērā apsvērumus, ko sniedza:
– U k‑ga vārdā – R. Faller, Rechtsanwalt,
– Vācijas valdības vārdā – T. Henze
un A. Wiedmann, pārstāvji,
– Eiropas Komisijas vārdā – G. Wils
un W. Bogensberger, pārstāvji,
noklausījusies ģenerāladvokāta secinājumus 2014. gada 30. aprīļa tiesas sēdē,
pasludina šo spriedumu.
Sprieduma pamatojums
Spriedums
1. Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmu ir par to, kā interpretēt Padomes 2004. gada 13. decembra Regulu (EK) Nr. 2252/2004 par drošības elementu un biometrijas standartiem dalībvalstu izdotās pasēs un ceļošanas dokumentos (OV L 385, 1. lpp.), kas ir grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 444/2009 (OV L 142, 1. lpp.; un grozījumi – OV L 188, 127. lpp.; turpmāk tekstā – “Regula Nr. 2252/2004”).
2. Šis lūgums tika iesniegts tiesvedībā starp U k‑gu un Stadt Karlsruhe
(Karlsrūes pilsēta) jautājumā par pēdējās minētās atteikumu grozīt viņa dzimtā uzvārda atveidi Vācijas pasē.
Atbilstošās tiesību normas
Savienības tiesības
3. Regulas Nr. 2252/2004 preambulas 2.–4. apsvērumā ir noteikts:
“(2) Ar 2000. gada 17. oktobrī Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūciju tika ieviesti minimālie drošības standarti pasēm [..]. Šobrīd lietderīgi atjaunināt šo rezolūciju ar pasākumiem Kopienas līmenī, lai panāktu uzlabotus, saskaņotus drošības standartus pasēm un ceļošanas dokumentiem, aizsargājot tos pret viltošanu. Tajā pašā laikā pasē vai ceļošanas dokumentā būtu jāiekļauj biometriski identifikatori, lai radītu uzticamu saikni starp dokumenta īsto turētāju un dokumentu.
(3) Drošības elementu saskaņošana un biometrisku identifikatoru iekļaušana ir svarīgs solis pretim jaunu elementu izmantošanai, ņemot vērā turpmāko notikumu attīstību Eiropā, kas ceļošanas dokumentu padarīs drošāku un nodrošinās uzticamāku saikni starp dokumenta turētāju un pasi vai ceļošanas dokumentu, tādējādi sniedzot svarīgu ieguldījumu dokumentu aizsardzības nodrošināšanā pret to izmantošanu krāpnieciskos nolūkos. Būtu jāņem vērā Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas ( ICAO ) priekšraksti un jo īpaši tie, kas izklāstīti dokumentā 9303 par mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem.
(4) Šī regula paredzēta vienīgi drošības elementu saskaņošanai, tostarp dalībvalstu pasu un ceļošanas dokumentu biometrisko identifikatoru saskaņošanai. [..]”
4. Saskaņā ar šīs regulas 1. panta 1. punkta pirmo daļu:
“Dalībvalstu izsniegtās pases un ceļošanas dokumenti atbilst pielikumā izklāstītajiem obligātajiem [minimālajiem] drošības standartiem.”
5. Minētās regulas pielikumā “Minimālie drošības standarti dalībvalstu izdotām pasēm un ceļošanas dokumentiem” ir ietverts 2. punkts “Personas datu lapa”, kurā ir paredzēts:
“Pasē vai ceļošanas dokumentā ir mašīnlasāma personas datu lapa, kas atbilst ICAO
dokumenta [Nr.] 9303 1. daļai (mašīnlasāmas pases), un to izdošanas veids atbilst minētajā dokumentā noteiktajiem priekšrakstiem mašīnlasāmām pasēm.”
ICAO dokumenta 9303 1. daļa
6. ICAO
dokumenta 9303 1. daļas piektās daļas ievadā ir norādīts:
“[..] ICAO
izstrādā starptautiskus standartus, kurus līgumslēdzējām valstīm ir jāīsteno [..]. Pamatprincips šo standartu izstrādē ir tāds, ka valsts iestādēm, lai atvieglotu liela gaisa ceļotāju skaita pārbaužu formalitātes, ir jābūt pietiekošam uzticības līmenim attiecībā uz ceļošanas dokumentu ticamību un pārbaudes procedūru efektivitāti. Standartizētu specifikāciju izdošanas šiem ceļošanas dokumentiem un datiem, ko tie ietver, mērķis ir iedibināt šādu uzticību.”
7. ICAO
dokumenta 9303 1. daļas IV sadaļa “Mašīnlasāmo pasu tehniskās specifikācijas” ietver 5.2. punktu šādā redakcijā:
“Lai ņemtu vērā tiesību aktu prasību un izmantošanas dažādību valstīs un lai nodrošinātu maksimālu normalizāciju, ņemot vērā šīs prasības, [mašīnlasāmās pases ( PLM )] datu lapa ir sadalīta šādās septiņās daļās:
PLM pirmā datu lapa
I zona	Obligātais virsraksts
II zona	Obligātie un papildu personas datu elementi
III zona 	Obligātie un papildu datu elementi saistībā ar dokumentu
IV zona	Dokumenta turētāja paraksts vai ierastais apzīmējums (oriģināls vai reprodukcija)
V zona	Obligātie identifikācijas elementi
VII zona	Obligātā mašīnlasāmā (OML) zona
PLM otrā vai blakus esošā lapa
VI zona	Izvēles datu elementi.”
8. Minētās IV sadaļas 8.4. punkts ir formulēts šādi:
“[ Informācijas lauki ]. Ja zemāk norādītajā sarakstā nav pretēja rakstura normu, tad visi informācijas lauki, kas paredzēti obligātiem datiem [Vizuālās pārbaudes zonā (I–VI zona)], jāaizpilda ar norādēm izdevējvalsts oficiālajā valodā vai izdevējorganizācijas darba valodā. Ja norādes tiek veiktas izdevējvalsts oficiālajā valodā vai izdevējorganizācijas darba valodā, kas ir cita, nevis franču, angļu vai spāņu, tad kursīvā jāsniedz tulkojums vienā no šīm trim valodām.”
9. Attiecībā uz II zonas 6. un 7. informācijas lauku mašīnlasāmās pases informatīvajā lapas pusē šīs pašas sadaļas 8.6. punktā ir noteikts, ka:
“[Pases] turētāja pilns personvārds, ko norāda izdevējvalsts vai izdevējorganizācija. Ja iespējams, personvārdu sadala divās daļās, pirmajā norādot valsts vai organizācijas definēto daļu saistībā ar īpašnieka “primārām identifikācijas pazīmēm” (piemēram, uzvārds, dzimtais uzvārds un vēlāk uzvārds laulībā, patronīma uzvārds) un otrajā daļā norādot visus citus elementus, kas veido īpašnieka personvārdu (piemēram, vārdus un iniciāļus), ko izdevējvalsts vai izdevējorganizācija uzskata par tādu, kas kopumā ataino “sekundārās identifikācijas pazīmes”. Abas daļas (primārās un sekundārās identifikācijas pazīmes) kopā veido pases turētāja pilnu personvārdu.
Ja izdevēja valsts vai organizācija konstatē, ka pases turētāja personvārds nav sadalāms divās daļās, kā minēts iepriekš, tad kā primāro identifikācijas pazīmi norāda pases turētāja pilnu personvārdu.”
10. It īpaši attiecībā uz 6. informācijas lauku, kas paredzēts primāro identifikācijas pazīmju norādīšanai, ICAO
dokumenta 9303 1. daļas IV sadaļas 8.6. punktā ir noteikts:
“Pases turētāja personvārda galvenā(‑s) sastāvdaļa(‑s), kā norādīts tālāk. Gadījumā, kad īpašnieka personvārda galvenās sastāvdaļas (piemēram, ja to veido dubultuzvārdi) nevar ierakstīt pilnībā vai tajā pašā kārtībā vietas trūkuma dēļ 6. un 7. informācijas laukā, vai tādēļ, ka valstī tas netiek izmantots, tad tiek ierakstīta vissvarīgākā primārā identifikācijas pazīme (ko nosaka valsts vai organizācija).”
11. Attiecībā uz 7. informācijas lauku, kas paredzēts sekundāro identifikācijas pazīmju norādīšanai, ICAO
dokumenta 9303 1. daļas IV sadaļas 8.6. punktā ir noteikts:
“Pases turētāja personvārda sekundārā(‑s) sastāvdaļa(‑s), kā norādīts tālāk. Īpašnieka personvārda sekundārās identifikācijas svarīgākās sastāvdaļas ir jānorāda pilnībā, maksimāli izmantojot informācijas lauka izmērus. Citas sastāvdaļas var apzīmēt ar iniciāli, ja nepieciešams. Ja pases turētāja personvārds sastāv tikai no galvenajām sastāvdaļām, tad šo informācijas lauku atstāj tukšu. Valsts pēc savas ierosmes var izmantot jebkuru zonu, kas ietver 6. un 7. informācijas lauku, kā vienīgo lauku. Šādā gadījumā primārā identifikācijas pazīme tiek norādīta vispirms, pēc tam seko komats un atstarpe, pēc kā – sekundārā identifikācijas pazīme.”
12. Attiecībā uz 13. informācijas lauku datu lapas II zonā, kurā paredzēts ietvert “Papildu personas datus”, ICAO
dokumenta 9303 1. daļas IV sadaļas 8.6. punktā ir sniegts šāds paskaidrojums:
“Papildu personas dati, piemēram, personas identifikācijas numurs vai pirkstu nospiedumi, pēc izdevējvalsts vai izdevējorganizācijas ieskatiem. [..]”
Vācijas tiesības
13. Savā lūgumā sniegt prejudiciālu nolēmumu iesniedzējtiesa norāda, ka saskaņā ar iekšējām tiesībām par personu civilstāvokli personvārds sastāv tikai no vārda [vai vārdiem] un uzvārda. Tā precizē, ka saskaņā ar Vācijas tiesībām atbilstoši Civilkodeksa [ Bürgerliches Gesetzbuch ] 1616. un 1617. pantam personas uzvārds principā ir tās dzimtais uzvārds [ Geburtsname ], bet ka it īpaši laulības gadījumā dzimto uzvārdu var vairs neizmantot kā uzvārdu.
14. Attiecībā uz pasu izdošanu 1986. gada 19. aprīļa Pasu likuma [ Passgesetz ] ( BGBl.
1986 I, 537. lpp.), kas pēdējo reizi grozīts ar 2009. gada 30. jūlija likumu ( BGBl.
2009 I, 2437. lpp.), 4. panta 1. punkta pirmajā un otrajā teikumā ir noteikts:
“Pases jāizsniedz atbilstoši vienai vienotai formai; tām ir sērijas numurs. Pasē papildus pases turētāja fotogrāfijai ir tā paraksts, izdevējiestādes nosaukums, pases izdošanas datums un tās derīguma termiņš, tikai šādas ziņas par tās turētāja personu:
1.
Uzvārds un dzimtais uzvārds
2.
Vārdi,
[..].”
15. Noteikumu par Pasu likuma piemērošanu ( Passverordnung ) 11. pielikuma 6. piezīme ir formulēta šādi:
“Ja ir dzimtais uzvārds, tam piešķir vismaz vienu pilnu rindiņu. Šī rindiņa sākas ar šādām piecām zīmēm: “GEB. ” vai “geb. ”.”
Pamatprāva un prejudiciālie jautājumi
16. Prasītāja pamatlietā uzvārds ir U, un viņa vārdi ir S un P. Viņa dzimtais uzvārds ir E, un tas neveido viņa uzvārda daļu. Turklāt no lietas materiāliem izriet, ka prasītājs ir ieguvis “Doktor” grādu, kurš saskaņā ar Vācijas tiesībām tiek uzskatīts par personvārda sastāvdaļu.
17. Viņa pases ailē “Name/Surname/Nom” ir šāds ieraksts divās rindiņās:
“DR [U]
GEB. [E]”
18. Prasītājs pamatlietā uzskata, ka viņa uzvārda atveide pasē nav pareiza un rada pārpratumus, kad viņam profesionālu iemeslu dēļ jādodas uz ārzemēm. Viņš uzskata, ka tas, ka pases informācijas laukā, kas paredzēts uzvārda ierakstīšanai, norādot viņa dzimto uzvārdu, kurš nav daļa no viņa personvārda, kā tas ir definēts valsts tiesībās par civilstāvokli, kuram priekšā ir apzīmējums “GEB.”, kas savukārt ir paredzēts īpašības vārda “geboren” [dzimis] aizstāšanai, izraisa to, ka darījumu attiecībās ar privātpersonām un, saņemot vīzas, viņš tiek saukts, piemēram, kā “Mr. GEB [E]”, “Mr. [E U]”, “Dr [U] GEB [E]” vai arī “[S E] Dr [U]”.
19. Šī iemesla dēļ viņš lūdza Stadt Karlsruhe grozīt viņa pases datus tādējādi, lai arī vāciski nerunājošām personām nepārprotami būtu skaidrs, ka viņa personvārds ir “Dr. U”, bet tā šo lūgumu noraidīja.
20. Prasītājs pamatlietā iesniedza sūdzību Regierungspräsidium Karlsruhe
un vēlāk, tā kā tā sūdzību noraidīja, prasību Verwaltungsgericht Karlsruhe
[Karlsrūes Administratīvajā tiesā], bet arī tā tika noraidīta. Prasītājs pamatlietā pēc tam vērsās iesniedzējtiesā.
21. Šādos apstākļos Verwaltungsgerichtshof Baden-Württemberg nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“1) Vai saskaņā ar [Regulas Nr. 2252/2004] pielikumu mašīnlasāmas personas datu lapas dalībvalstu izdotajās pasēs izdošanas veidam ir jāatbilst visām obligātajām [ ICAO
dokumenta 9303 1. daļā] paredzētajām specifikācijām?
2) Ja saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem par personvārdiem kādas personas vārds ietver vārdu un uzvārdu, vai šī dalībvalsts saskaņā ar Regulas Nr. 2252/2004 pielikumu, skatot to kopā ar [ ICAO
dokumenta 9303 1. daļas] IV nodaļas 8.6. punkta noteikumiem, ir tiesīga pases mašīnlasāmās personas datu lapas 6. informācijas laukā kā primāro identifikācijas pazīmi ierakstīt arī dzimto uzvārdu?
3) Ja saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem par personvārdiem kāds personas vārds ietver vārdus un uzvārdu, vai dalībvalsts saskaņā ar Regulas Nr. 2252/2004 pielikumu, skatot to kopā ar [ ICAO
dokumenta 9303 1. daļas] IV nodaļas 8.6. punkta noteikumiem, ir tiesīga pases mašīnlasāmās personas datu lapas 7. informācijas laukā kā primāro identifikācijas pazīmi ierakstīt arī dzimto uzvārdu?
4) Ja atbilde uz otro vai trešo jautājumu ir apstiprinoša, vai dalībvalstij, saskaņā ar kuras tiesību aktiem par personvārdiem kādas personas vārds ietver vārdus un uzvārdu, pamatojoties uz personvārda aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (turpmāk teksta – “Harta”) 7. pantu un Romā 1950. gada 4. novembrī parakstītās Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 8. pantu, ir pienākums pases mašīnlasāmās personas datu lapas informācijas laukā, kurā tiek ierakstīts dzimtais uzvārds, aprakstā norādīt, ka šajā informācijas laukā tiek ierakstīts arī dzimtais uzvārds?
5) Ja atbilde uz ceturto jautājumu ir noliedzoša, vai dalībvalstij, saskaņā ar kuras tiesību aktiem par personvārdiem kādas personas vārds ietver vārdus un uzvārdu un saskaņā ar kuras tiesību aktiem par pasēm informācijas lauku virsraksti pases mašīnlasāmajā personas datu lapā ir norādīti arī [angļu un franču valodā] un pases mašīnlasāmās personas datu lapas 6. informācijas laukā atsevišķā ailē ir norādāms dzimtais uzvārds un pirms šī dzimtā uzvārda – saīsinājums “geb.”, kas nozīmē “geboren” [dzimis], pamatojoties uz personvārda aizsardzību saskaņā ar Hartas 7. pantu un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 8. pantu, ir pienākums minēto saīsinājumu norādīt arī [angļu un franču valodā]?
6) Ja saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem par personvārdiem kādas personas vārds ietver tās vārdus un uzvārdu, vai dalībvalsts saskaņā ar Regulas Nr. 2252/2004 pielikumu, skatot to kopā ar [ ICAO
dokumenta 9303 1. daļas] IV nodaļas [..] 8.6. punkta noteikumiem, ir tiesīga pases mašīnlasāmās personas datu lapas 13. informācijas laukā kā papildu personas informāciju ierakstīt arī dzimto uzvārdu?”
Par prejudiciāliem jautājumiem
Par pirmo jautājumu
22. Ar savu pirmo jautājumu iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai Regulas Nr. 2252/2004 pielikums ir jāinterpretē tādējādi, ka tajā ir pieprasīts, lai dalībvalsts izdotās mašīnlasāmās pases personas datu lapa atbilstu visām obligātajām specifikācijām, kas paredzētas ICAO
dokumenta 9303 1. daļā.
23. Šajā ziņā vispirms ir jānorāda, ka saskaņā ar Regulas Nr. 2252/2004 1. pantu dalībvalstu izsniegtajām pasēm ir jābūt atbilstošām obligātajiem [minimālajiem] drošības standartiem, kas ir aprakstīti šīs regulas pielikumā. Taču no šī pielikuma 2. punkta “Personas datu lapa” pirmās daļas izriet, ka dalībvalstu izdotas mašīnlasāmās pases personas datu lapā ir jāievēro ICAO
dokumenta 9303 1. daļā noteiktās mašīnlasāmām pasēm piemērojamās specifikācijas.
24. Līdz ar to no Regulas Nr. 2252/2004 pielikuma izriet, ka dalībvalsts izdotās mašīnlasāmās pases personas datu lapai ir jāatbilst visām obligātajām specifikācijām, kas paredzētas ICAO
dokumenta 9303 1. daļā.
25. Turklāt ir svarīgi konstatēt, ka šis pienākums atbilst mērķim pastiprināt ceļošanas dokumentu drošību Eiropas Savienībā, kas ir izvirzīts Regulā Nr. 2252/2004.
26. Šajos apstākļos uz pirmo jautājumu ir jāatbild, ka Regulas Nr. 2252/2004 pielikums ir jāinterpretē tādējādi, ka tajā ir pieprasīts, lai mašīnlasāmās pases personas datu lapa atbilstu visām obligātajām specifikācijām, kas paredzētas ICAO
dokumenta 9303 1. daļā.
Par otro un trešo jautājumu
27. Ar savu otro un trešo jautājumu, kuri ir jāizskata kopā, iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai Regulas Nr. 2252/2004 pielikums, to lasot kopā ar ICAO
dokumenta 9303 1. daļu, ir jāinterpretē tādējādi, ka tas nepieļauj – ja dalībvalsts tiesībās ir paredzēts, ka personvārdu veido personas vārdi un uzvārds –, ka šī valsts tomēr varētu ierakstīt dzimto uzvārdu vai nu kā primārās identifikācijas pazīmi mašīnlasāmās pases personas datu lapas 6. informācijas laukā, vai kā sekundārās identifikācijas pazīmi šīs lapas 7. informācijas laukā, vai arī vienīgajā saliktajā informācijas laukā, kuru veido minētie 6. un 7. lauks.
28. Vispirms jānorāda, ka saskaņā ar ICAO
dokumenta 9303 1. daļas IV sadaļas 8.6. punktu mašīnlasāmās pases personas datu lapas 6. un 7. informācijas lauks ir paredzēti, lai tajos ietvertu izdevējas dalībvalsts identificētos elementus, kā, piemēram, pases turētāja “pilnu uzvārdu”.
29. Līdz ar to ir jānosaka, pirmkārt, vai saskaņā ar atbilstošajiem tiesību aktiem, ko ir precizējusi iesniedzējtiesa savos jautājumos, dzimtais uzvārds drīkst figurēt minētajā 6. un/vai 7. informācijas laukā.
30. Šajā sakarā no ICAO
dokumenta 9303 1. daļas IV sadaļas 5.2. punkta izriet, ka specifikācijas attiecībā uz mašīnlasāmās pases personas datu lapas saturu ir izstrādātas tā, lai tās būtu pielāgotas dažādu izdevējvalstu dažādajām tiesību aktu prasībām un izmantošanai. No tā izriet, ka, ievērojot šīs lapas parastās prezentācijas prasību robežas, izdevējvalstīm ir rīcības brīvība izvēlēties tos elementus, kas tiek ierakstīti dažādajos šīs lapas datu laukos.
31. Ņemot vērā šo valstīm piešķirto rīcības brīvību un tā kā ICAO
dokumenta 9303 1. daļas IV sadaļas 8.6. punktā ir atsauce uz “izdevējvalsts norādīto pilno uzvārdu”, neprecizējot tālāk šo jēdzienu, šis pēdējais ir jāinterpretē tādējādi, ka tas atstāj valstīm rīcības brīvību izvēlēties elementus, kas veido “pilno personvārdu”. Tādējādi jākonstatē, ka šis dokuments neaizliedz, ka saskaņā ar atbilstošajiem tiesību aktiem, ko iesniedzējtiesa ir precizējusi savos jautājumos, valsts mašīnlasāmās pases personas datu lapas 6. un/vai 7. informācijas laukā drīkst norādīt
arī citus elementus, nevis tikai [pases] turētāja uzvārdu un vārdus, tostarp šī pēdējā minētā dzimto uzvārdu.
32. Šādu secinājumu stiprina ar Regulu Nr. 2252/2004 izvirzītais mērķis, kas ir norādīts tās preambulas 2. un 3. apsvērumā, radīt uzticamu saikni starp pasi un tās turētāju. Faktiski, tā kā dzimtais uzvārds ir elements, kas ļauj nošķirt personas ar vienādiem uzvārdiem, šīs informācijas pieminēšana pasē var izveidot stingrāku saikni starp šo dokumentu un tā turētāju.
33. Ņemot vērā ICAO
dokumenta 9303 1. daļas IV sadaļas 8.6. punktu, kā arī ar Regulu Nr. 2252/2004 izvirzīto mērķi, tātad ir jāuzskata, ka Regulas Nr. 2252/2004 pielikums, to lasot kopā ar ICAO
dokumenta 9303 1. daļu, ir jāinterpretē tādējādi, ka tas atļauj, ka saskaņā ar atbilstošiem tiesību aktiem, kādus iesniedzējtiesa ir precizējusi savos jautājumos, dalībvalsts var ierakstīt pases turētāja dzimto uzvārdu mašīnlasāmās pases personas datu lapas 6. un/vai 7. informācijas laukā.
34. Kas attiecas, otrkārt, uz jautājumu par to, kurā konkrēti informācijas laukā – 6. vai 7. – drīkst pieminēt pases turētāja dzimto uzvārdu, no ICAO
dokumenta 9303 1. daļas IV sadaļas 8.6. punkta izriet, ka izdevējvalstīm starp elementiem, kas veido pases turētāja pilno personvārdu, jāidentificē tie, kuri ir galvenās tā sastāvdaļas un kuriem tādēļ jāfigurē minētajā 6. laukā, un tie, kuri ir tā sekundārās sastāvdaļas un kuriem jāfigurē mašīnlasāmās pases personas datu lapas 7. informācijas laukā. Saskaņā ar šo pašu 8.6. punktu izdevējvalstis var arī uzskatīt, ka “pilna [person]vārda” dažādās sastāvdaļas nav sadalāmas, bet ka tās ir jāizmanto kā primārās identifikācijas pazīmes vai ka minētie 6. un 7. informācijas lauks ir jāizmanto kā viens vienots lauks.
35. Šajos apstākļos, ja dalībvalsts nolemj norādīt mašīnlasāmajā pasē tās turētāja dzimto uzvārdu, tai ir tiesības to ierakstīt vai nu kā primāro identifikācijas pazīmi mašīnlasāmās pases personas datu lapas 6. informācijas laukā, vai kā sekundāro identifikācijas pazīmi šīs lapas 7. informācijas laukā, vai arī vienotajā laukā, ko veido minētie 6. un 7. lauks.
36. Ņemot vērā iepriekš minēto, uz otro un trešo jautājumu ir jāatbild, ka Regulas Nr. 2252/2004 pielikums, to lasot kopā ar ICAO
dokumenta 9303 1. daļu, ir jāinterpretē tā, ka tas neaizliedz dalībvalsts tiesībās paredzēt, ka personvārdu veido personas vārdi un uzvārds, tomēr šī valsts var ierakstīt dzimto uzvārdu vai nu kā primāro identifikācijas pazīmi mašīnlasāmās pases personas datu lapas 6. informācijas laukā, vai kā sekundāro identifikācijas pazīmi šīs lapas 7. informācijas laukā, vai arī vienotajā laukā, ko veido minētie 6. un 7. lauks.
Par sesto jautājumu
37. Ar savu sesto jautājumu, kurš jāizskata kā nākamais, iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai Regulas Nr. 2252/2004 pielikums, to lasot kopā ar ICAO
dokumenta 9303 1. daļas IV sadaļas 8.6. punkta normām, ir jāinterpretē tādējādi, ka, ja dalībvalsts tiesībās ir paredzēts, ka personvārdu veido personas vārdi un uzvārds, tas nepieļauj, ka šī dalībvalsts varētu mašīnlasāmās pases personas datu lapas 13. informācijas laukā kā papildu personas informāciju ierakstīt dzimto uzvārdu.
38. Šajā sakarā ir jānorāda, ka saskaņā ar minēto 8.6. punktu šajā 13. informācijas laukā jābūt personas papildu datu elementiem. No tā izriet, ka tikai tie datu elementi, par kuriem ir jau paredzēts, ka tiem pēc to rakstura jābūt citā datu informācijas laukā, un kuriem tātad ir obligāts raksturs, var tikt ierakstīti šajā 13. informācijas laukā.
39. Tā kā saskaņā ar šo pašu 8.6. punktu izdevējvalstīm šīs lapas 6. un 7. informācijas laukā ir jānorāda datu elementi, kas veido pasu, ko tās izdod, turētāju “pilnu personvārdu” un tātad noteikti visu elementu kopumu saistībā ar personvārdu, jākonstatē, ka minētais 13. lauks vairs nevar ietvert nevienu no šiem datu elementiem.
40. Šo secinājumu apstiprina, pirmkārt, apstāklis, ka šajā pašā 8.6. punktā norādītā ilustrācija saistībā ar šīs pašas lapas 13. informācijas lauku, proti, ieinteresētās personas personīgais identifikācijas kods un pirkstu nospiedumi, attiecas tikai uz pilnīgi citāda rakstura datiem nekā tie, kas saistās ar pases turētāja vārdu.
41. Otrkārt, no ICAO
dokumenta 9303 1. daļas piektās daļas ievada izriet, ka šajā dokumentā noteikto specifikāciju mērķis ir garantēt, sniedzot pietiekami normālu atbilstošu datu prezentāciju, apmierinošu uzticības līmeni attiecībā uz ceļošanas dokumentu ticamību un tādējādi atvieglot pārbaužu formalitātes. Taču, lai gan izdevējvalstis var ierakstīt ar vārdu saistītos elementus citos informācijas laukos, kas tieši šim nolūkam ir paredzēti, no tā izrietētu risks, ka dažas valsts iestādes tiktu maldinātas, identificējot pases turētāju, kas būtu pretrunā minētajam mērķim.
42. Ņemot vērā iepriekš minēto, uz sesto jautājumu ir jāatbild tādējādi, ka Regulas Nr. 2252/2004 pielikums, to lasot kopā ar ICAO
dokumenta 9303 1. daļas IV sadaļas 8.6. punkta normām, ir jāinterpretē tādējādi, ka, ja dalībvalsts tiesībās ir paredzēts, ka personvārdu veido personas vārdi un uzvārds, tas nepieļauj, ka šī valsts varētu mašīnlasāmās pases personas datu lapas 13. informācijas laukā kā personas papildu informāciju ierakstīt dzimto uzvārdu.
Par ceturto jautājumu
43. Ar savu ceturto jautājumu iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai Regulas Nr. 2252/2004 pielikums, to lasot kopā ar ICAO
dokumenta 9303 1. daļas normām, ir jāinterpretē tādējādi, ka, ņemot vērā Hartas 7. pantu tā, ka, ja dalībvalsts paredz, ka personvārds tiek veidots no personas vārdiem un uzvārda, [un] ja šī valsts tomēr izvēlas norādīt pases turētāja dzimto uzvārdu mašīnlasāmās pases personas datu lapas 6. un/vai 7. informācijas laukā, tai ir jānorāda šo lauku aprakstā, ka tajos tiek ierakstīts dzimtais uzvārds.
44. Jānorāda, ka tiktāl, ciktāl šī sprieduma 41. punktā atgādinātais mērķis nozīmē, ka mašīnlasāmās pases personas datu lapas dažādajos laukos esošo informāciju citu valstu iestādes var viegli un efektīvi pārbaudīt, tās turētāja personvārdu veidojošo dažādo daļu atainojumam jābūt absolūti nepārprotamam, kā arī bez sajaukšanas riska.
45. Tālāk, ja dalībvalsts saskaņā ar atbilstošajiem tiesību aktiem, ko iesniedzējtiesa ir precizējusi savos jautājumos, nolemj ierakstīt pases turētāja dzimto uzvārdu mašīnlasāmās pases personas datu lapas 6. un/vai 7. laukā, šo lauku aprakstā ir jāprecizē, ka tajos tiek ierakstīts dzimtais uzvārds.
46. Turklāt, ņemot vērā ICAO
dokumenta 9303 1. daļas IV sadaļas 8.4. punktu, šim apzīmējumam ir jābūt šīs valsts oficiālajā valodā, vajadzības gadījumā tam pievienojot tulkojumu kursīvā kādā no šajā normā norādītajām valodām.
47. Līdz ar to šīs prasības nav izpildītas, ja pasē ieinteresētās personas dzimtā uzvārda ieraksts tiek apzīmēts ar saīsinājumu, kas turklāt nav iztulkots kādā no pieprasītajām valodām.
48. Turklāt šādu interpretāciju atbalsta prasības saistībā ar tiesībām uz identitātes un privātās dzīves aizsardzību, kuru veidojošs elements ir personas vārda aizsardzība, kas ir nostiprināta Hartas 7. pantā (šajā ziņā skat. spriedumu Runevič-Vardyn
un Wardyn, C‑391/09, EU:C:2011:291, 66. punkts).
49. Šajā sakarā, lai gan, pildot Regulas Nr. 2252/2004 mērķus, valstij ir tiesības pievienot pases turētāja personvārdam, kas ir definēts tās tiesību aktos par civilstāvokli, citus elementus, it īpaši dzimto uzvārdu, tomēr šo tiesību izmantošanas kārtībā ir jāievēro ieinteresētās personas tiesības uz privāto dzīvi. Tāpat, lai ievērotu šīs tiesības, [pases] turētāja uzvārdam ir jābūt skaidri nošķirtam no šiem papildu elementiem, turklāt šāds skaidrs uzstādījums nekādi netraucē īstenot Regulas Nr. 2252/2004 mērķus.
50. Faktiski nav strīda par to, ka pārprotama vai nepareiza personvārda atveide valsts izdotajos dokumentos nolūkā apliecināt viņa identitāti šim pēdējam var radīt nopietnas gan profesionāla, gan privāta rakstura neērtības tiktāl, ciktāl rodas šaubas attiecībā uz šīs personas identitāti, iesniegto dokumentu autentiskumu vai tajos ietvertās informācijas datu patiesumu (šajā ziņā skat. spriedumus Grunkin
un Paul, C‑353/06, EU:C:2008:559, 23. punkts, kā arī Sayn-Wittgenstein, C‑208/09, EU:C:2010:806, 69. punkts).
51. Ņemot vērā iepriekš minēto, uz ceturto jautājumu jāatbild, ka Regulas Nr. 2252/2004 pielikums, to lasot kopā ar ICAO
dokumenta 9303 1. daļas normām, ir jāinterpretē, ņemot vērā Hartas 7. pantu, tādējādi, ka, ja dalībvalsts tiesībās ir paredzēts, ka personvārdu veido personas vārdi un uzvārds, ja šī valsts tomēr izvēlas norādīt pases turētāja dzimto uzvārdu mašīnlasāmās pases personas datu lapas 6. un/vai 7. informācijas laukā, tai šo lauku aprakstā nepārprotami ir jānorāda, ka tajos tiek ierakstīts dzimtais uzvārds.
Par piekto jautājumu
52. Ņemot vērā uz ceturto jautājumu sniegto atbildi, uz piekto jautājumu vairs nav jāatbild.
Par tiesāšanās izdevumiem
53. Attiecībā uz pamatlietas pusēm šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto pušu izdevumi, nav atlīdzināmi.
Rezolutīvā daļa
Ar šādu pamatojumu Tiesa (ceturtā palāta) nospriež:
1) Padomes 2004. gada 13. decembra Regulas (EK) Nr. 2252/2004 par drošības elementu un biometrijas standartiem dalībvalstu izdotās pasēs un ceļošanas dokumentos, kas ir grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 444/2009, pielikums ir jāinterpretē tādējādi, ka tajā ir pieprasīts, lai mašīnlasāmās pases personas datu lapa atbilstu visām obligātajām specifikācijām, kas paredzētas Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas ( ICAO ) dokumenta 9303 1. daļā;
2) Regulas Nr. 2252/2004, kas ir grozīta ar Regulu Nr. 444/2009, pielikums, to lasot kopā ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas dokumenta 9303 1. da ļu, ir jāinterpretē tā, ka tas neaizliedz dalībvalsts tiesībās paredzēt, ka personvārdu veido personas vārdi un uzvārds, tomēr šī valsts var ierakstīt dzimto uzvārdu vai nu kā primāro identifikācijas pazīmi mašīnlasāmās pases personas datu lapas 6. informācijas laukā, vai kā sekundāro identifikācijas pazīmi šīs lapas 7. informācijas laukā, vai arī vienotajā laukā, ko veido minētie 6. un 7. lauks;
3) Regulas Nr. 2252/2004, kas ir grozīta ar Regulu Nr. 444/2009, pielikums, to lasot kopā ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas dokumenta 9303 1. daļas IV sadaļas 8.6. punkta normām, ir jāinterpretē tādējādi, ka, ja dalībvalsts tiesībās ir paredzēts, ka personvārdu veido personas vārdi un uzvārds, tas nepieļauj, ka šī valsts varētu mašīnlasāmās pases personas datu lapas 13. informācijas laukā kā personas papildu informāciju ierakstīt dzimto uzvārdu;
4) Regulas Nr. 2252/2004, kas ir grozīta ar Regulu Nr. 444/2009, pielikums, to lasot kopā ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas dokumenta 9303 1. daļas normām, ir jāinterpretē, ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. pantu, tādējādi, ka, ja dalībvalsts tiesībās ir paredzēts, ka personvārdu veido personas vārdi un uzvārds, ja šī valsts tomēr izvēlas norādīt pases turētāja dzimto uzvārdu mašīnlasāmās pases personas datu lapas 6. un/vai 7. informācijas laukā, tai šo lauku aprakstā nepārprotami ir jānorāda, ka tajos tiek ierakstīts dzimtais uzvārds.