T‑762/18. R. sz. ügy
(kivonatos közzététel)
Sofia AthanasiadouésKonstantinos Soulantikas
kontra
Európai Bizottság
A Törvényszék elnökének végzése, 2019. szeptember 10.
„Ideiglenes intézkedés iránti kérelem – Pénzügyi rendelkezések (költségvetés, pénzügyi keret, saját források, csalás elleni küzdelem) – Végrehajtás – Felfüggesztés iránti kérelem – Elfogadhatóság – A sürgősség hiánya”
Ideiglenes intézkedés iránti kérelem – A végrehajtás felfüggesztése – Elfogadhatósági feltételek – Pénzügyi kötelezettséget tartalmazó határozat végrehajtásának felfüggesztése iránti kérelem – Az alapkereset benyújtásának hiánya – Hatás hiánya
(EUMSZ 256. cikk, (1) bekezdés, EUMSZ 278. és EUMSZ 299. cikk; az Európai Unió Alapjogi Chartája, 47. cikk; a Törvényszék eljárási szabályzata, 156. cikk, (1) bekezdés)
(lásd: 31–36. pont)
Összefoglalás
A 2019. szeptember 10‑i Athanasiadou és Soulantikas kontra Bizottság ügyben hozott végzésben (T‑762/18 R) a Törvényszék elnöke ideiglenes intézkedés iránti kérelem keretében elutasította az alapkereset benyújtásának elmaradására vonatkozó elfogadhatatlansági kifogást.
A Görögországban lakóhellyel rendelkező S. Athanasiadou és K. Soulantikas megalapította az ECOSE polgári jogi társaságot. Ez a társaság az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökséggel támogatási megállapodást kötött a „Cselekvő idősek” projekt megvalósítása céljából. Egy, 59 696,98 euró összeg behajtását javasló könyvvizsgálati jelentés következtében a Bizottság elfogadta az ezen összegnek és kamatainak az ECOSE‑től történő behajtására vonatkozó határozatot (a továbbiakban: megtámadott határozat). A görög polgári perrendtartás rendelkezéseinek megfelelően a Bizottság a megtámadott határozat és a fizetési meghagyás kézbesítését bírósági végrehajtóra bízta. 2018. október 30‑án a felperesek kifogást terjesztettek az athéni egyesbíróság (Görögország) elé. 2018. december 31‑én ugyanezen felperesek a megtámadott határozat végrehajtásának felfüggesztése iránti, az EUMSZ 299. cikken alapuló kérelmet(1) nyújtottak be a Törvényszékhez. Észrevételeiben a Bizottság az ideiglenes intézkedés iránti kérelem elfogadhatatlanságára hivatkozott azon okból, hogy nem nyújtottak be semmiféle, a megtámadott határozat megsemmisítésére irányuló keresetet, megsértve a Törvényszék eljárási szabályzatának 161. és 156. cikkét.(2)
Először is a Törvényszék elnöke emlékeztetett azon kizárólagos hatáskörére, hogy kimondja a megtámadott határozat végrehajtásának felfüggesztését, mivel az érintett nemzeti bíróságok hatásköre a végrehajtási intézkedések jogszerűségének ellenőrzésére korlátozódik.(3)
Másodszor megállapította, hogy az eljárási szabályzat 156. cikke aszerint ír elő különböző eljárási szabályokat, hogy az ideiglenes intézkedés iránti kérelem milyen jogalapon alapul. Ennek megfelelően az említett szabályzat 156. cikkének (1) bekezdésében rögzített követelmény, amely egy intézmény aktusa végrehajtásának felfüggesztésére irányuló ideiglenes intézkedés iránti kérelem elfogadhatóságát attól teszi függővé, hogy nyújtottak‑e be elsődlegesen vagy egyidejűleg ezen aktussal szemben alapkeresetet, kifejezetten az EUMSZ 278. cikk és az EAKSZ 157. cikk alapján előterjesztett keresetekre korlátozódik. Következésképpen e kötelezettség nem szükségszerűen alkalmazandó a jelen ügyben.
Harmadszor a Törvényszék elnöke úgy ítélte meg, hogy e kötelezettség teljesítése megfosztaná a felpereseket a hatékony jogorvoslathoz való jogtól. A jelen ügy körülményei között ugyanis ahhoz, hogy lehetővé váljék a nemzeti bíróságok számára, hogy rendelkezzenek az ahhoz szükséges idővel, hogy az EUMSZ 299. cikk (4) bekezdése értelmében gyakorolhassák a végrehajtási intézkedések szabályszerűségének ellenőrzésére vonatkozó hatáskörüket, kizárólag az erre egyedül jogosult uniós bíróságtól kérhető, hogy adott esetben mondja ki a végrehajtás felfüggesztését.
Ezen eset tekintetében a Törvényszék elnöke hangsúlyozta, hogy ennek egyenes következményeként a fumus boni juris fennállásának bizonyítása keretében hivatkozott jogalapoknak olyan jogalapoknak kell lenniük, amelyek a nemzeti bíróság hatáskörébe tartoznak, és amelyek láthatóan megalapozottak. A határozat jogszerűségére vonatkozó jogalapok ugyanis hatástalanok, kivéve ha azokra valamely, az EUMSZ 278. cikken alapuló olyan kérelem keretében hivatkoznak, amely valamely, az EUMSZ 263. cikk értelmében benyújtott alapkeresethez kapcsolódik, mivel a végrehajtható határozatok megalapozottsága kizárólag a megsemmisítés elbírálására hatáskörrel rendelkező bíróság előtt, e rendelkezés alapján vitatható.
E tekintetben, és anélkül, hogy ebben a szakaszban szükséges lenne megalapozottságukról határozni, a Törvényszék elnöke megállapította, hogy a jelen ügyben a felperesek által a fumus boni juris feltétele teljesítésének alátámasztására hivatkozott bizonyos indokok éppen hogy a görögországi végrehajtási eljárásra és a végrehajtási intézkedések szabályszerűségére vonatkoznak, következésképpen a nemzeti bíróság hatáskörébe tartoznak. Ily módon az ideiglenes intézkedés kérelem arra irányul, hogy a nemzeti bíróság számára lehetővé váljon az EUMSZ 299. cikken alapuló hatásköreinek gyakorlása.
Következésképpen a Törvényszék elnöke úgy határozott, hogy az alapkereset benyújtásának hiányán alapuló elfogadhatatlansági kifogást el kell utasítani. Végül pedig az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet a sürgősség hiánya miatt elutasították.
1      Az EUMSZ 299. cikk szerint a Bizottság olyan jogi aktusai, amelyek az államoktól eltérő jogalanyokra vagyoni kötelezettséget rónak, végrehajthatók. A behajtásra annak az államnak a hatályos polgári eljárásjogi szabályai vonatkoznak, amelynek területén arra sor kerül. A határozatot végrehajtási záradékkal az a nemzeti hatóság látja el – az okirat valódiságának vizsgálatán kívül minden más ellenőrzést mellőzve –, amelyet az egyes tagállamok kormányai erre a célra kijelölnek, és amelyről a Bizottságot és az Európai Unió Bíróságát tájékoztatják. Ha ezeknek az alaki követelményeknek az érintett fél kérelmére eleget tettek, a fél a nemzeti jognak megfelelően közvetlenül az illetékes hatóságtól kérheti a végrehajtást. A végrehajtás csak az Európai Unió Bíróságának határozatával függeszthető fel. A végrehajtási eljárás szabálytalanságára vonatkozó panaszok tekintetében azonban a nemzeti igazságszolgáltatási szervek rendelkeznek hatáskörrel.
2      A Törvényszék eljárási szabályzata 156. cikke (1) bekezdéséből következik, hogy a valamely intézmény által hozott jogi aktus végrehajtásának felfüggesztése iránti kérelem az EUMSZ 278. cikk és az EAKSZ 157. cikk alapján csak akkor fogadható el, ha a kérelmező ezt a jogi aktust a Törvényszék előtt megtámadta.
3      Az EUMSZ 256. cikk (1) bekezdésével, az EUMSZ 39. cikk (1) bekezdésével és az Európai Unió Bírósága Alapokmánya 53. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett EUMSZ 299 cikknek megfelelően.