AZ ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (negyedik tanács)
2004. július 7.
T‑175/03. sz. ügy
Norbert Schmitt
kontra
Európai Újjáépítési Ügynökség (EÚÜ)
„Ideiglenes alkalmazott – Szerződés felmondása – Egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 47. cikke (2) bekezdésének a) pontja – Szerződés rendelkezéseinek betartása – Jogos bizalom”
Teljes szöveg francia nyelven II - 0000
Tárgy: A felperes ideiglenes alkalmazotti szerződését felmondó EÚÜ‑határozat megsemmisítése iránti kérelem, másodlagosan kártérítési
kérelem.
Határozat: Az Elsőfokú Bíróság a felperes ideiglenes alkalmazotti szerződésének felmondásáról szóló, 2003. február 25‑i EUÜ‑határozatot
megsemmisíti. Az Elsőfokú Bíróság az EÚÜ-t kötelezi a költségek, köztük az ideiglenes intézkedés iránti eljárás költségeinek
viselésére.
Összefoglaló
1.     Tisztviselők ─ Kereset ─ Sérelmet okozó aktus ─ Fogalom ─ Ideiglenes alkalmazott szerződését felmondó levél ─ Bennfoglaltság
(Személyzeti szabályzat, 90. és 91. cikk)
2.     Tisztviselők ─ Kereset ─ Előzetes közigazgatási panasz ─ Tárgybeli és jogcímbeli azonosság ─ A panaszban nem szereplő, de
ahhoz szorosan kapcsolódó jogalapok és érvek ─ Elfogadhatóság
(Személyzeti szabályzat, 90. és 91. cikk)
3.     Tisztviselők ─ Elvek ─ Bizalomvédelem ─ Feltételek
4.     Tisztviselők ─ Ideiglenes alkalmazottak ─ Ideiglenes alkalmazott határozatlan időre szóló szerződésének felmondása ─ A közigazgatás
mérlegelési jogköre ─ Szerződéses rendelkezések általi korlátozottság ─ Megengedhetőség
(Az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek, 47. cikk, (2) bekezdés)
1.     Az ideiglenes alkalmazott szerződését felmondó levél sérelmet okozó aktusnak minősítendő, mivel a hatáskörrel rendelkező hatóságtól
származó olyan intézkedésről van szó, amelynek kötelező joghatásai jogi helyzetének minősített módon történő módosításával
közvetlenül és azonnal érintik a felperes érdekeit.
(lásd a 28. pontot)
Hivatkozás: az Elsőfokú Bíróság T‑558/93. sz., Düchs kontra Bizottság ügyben 1994. november 30-én hozott ítéletének (EBHT-KSZ 1994.,
I‑A‑265. és II‑837. o.) 36. pontja; az Elsőfokú Bíróság T‑184/94. sz., O’Casey kontra Bizottság ügyben 1998. május 12-én hozott
ítéletének (EBHT-KSZ 1998., I‑A‑183. és II‑565. o.) 63. pontja, és a hivatkozott ítélkezési gyakorlat.
2.     A személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése szerinti igazgatási panasz és az azt követő kereset közötti összhang szabálya
az elfogadhatatlanság terhe mellet megköveteli, hogy a közösségi bíró előtt felhozott jogalap már a pert megelőző eljárás
során is szerepeljen avégett, hogy a kinevezésre jogosult hatóságnak módja legyen kellő pontossággal megismerni az érintett
által a megtámadott határozattal szemben megfogalmazott kifogásokat. Jóllehet a közösségi bíró elé terjesztett kereseti kérelem
kizárólag a panaszban megjelöltekkel azonos, egyező jogcímen nyugvó követeléseket tartalmazhat, e követelések ugyanakkor a
közösségi bíró előtt kifejthetők, a panaszban nem szükségképpen szereplő, azonban ahhoz szorosan kapcsolódó jogalapok és érvek
előadásával.
(lásd a 42. pontot)
Hivatkozás: az Elsőfokú Bíróság T‑174/02. sz., Wieme kontra Bizottság ügyben 2003. október 14-én hozott ítéletének (EBHT-KSZ 2003.,
I‑A‑241. és II‑1165. o.) 18. pontja, és a hivatkozott ítélkezési gyakorlat.
3.     Minden olyan magánszemélynek, akiben a közösségi adminisztráció konkrét ígéretek tételével megalapozott várakozásokat keltett,
joga van hivatkozni a bizalomvédelemre, amely a Közösség egyik alapelve. Ami a valamely intézménnyel fennálló munkaviszonyt
illeti, az ígéreteknek mindenesetre összhangban kell lenniük a személyzeti szabályzat, avagy az egyéb alkalmazottakra irányadó
alkalmazási feltételek rendelkezéseivel.
(lásd a 46. és 47. pontot)
Hivatkozás: az Elsőfokú Bíróság T‑66/96. és T‑221/97. sz., Mellett kontra Bíróság egyesített ügyekben 1998. július 21-én hozott
ítéletének (EBHT-KSZ 1998., I‑A‑449. és II‑1305. o.) 104. pontja; az Elsőfokú Bíróság T‑319/00. sz., Borremans és társai kontra
Bizottság ügyben 2002. szeptember 26-én hozott ítéletének (EBHT-KSZ 2002., I‑A‑171. és II‑905. o.) 63. pontja; az Elsőfokú
Bíróság T‑205/01. sz., Ronsse kontra Bizottság ügyben 2002. november 5-én hozott ítéletének (EBHT-KSZ 2002., I‑A‑211. és II‑1065. o.)
54. pontja.
4.     Mivel a határozatlan idejű szerződések szerződésben meghatározott felmondási idővel történő, az egyéb alkalmazottakra irányadó
alkalmazási feltételek 47. cikke (2) bekezdésének megfelelő felbontása a hatáskörrel rendelkező hatóság mérlegelési jogkörébe
tartozik, az említett alkalmazási feltételek egyetlen rendelkezése sem zárja ki azt, hogy a hatóság felmondási jogát a személyzet
érdekében szerződési rendelkezésekkel korlátozza. Következésképpen amennyiben az ideiglenes alkalmazott határozatlan idejű
szerződése felbontása jogának gyakorlását – miként a fent hivatkozott rendelkezés – bizonyos előre meghatározott események
bekövetkeztétől teszik függővé, az ilyen szerződési rendelkezések olyan helyzetet teremthetnek, amelyben az érintettet azok
tiszteletben tartása vonatkozásában megilleti a bizalomvédelem.
(lásd az 56. és 59. pontot)
Hivatkozás: a Düchs kontra Bizottság ügyben hozott fent hivatkozott ítélet 43. pontja.