62024CJ0363_RES
C‑363/24. sz. ügy
Finansinspektionen kontra Carnegie Investment Bank AB
(a Högsta domstolen [Svédország] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
A Bíróság ítélete (negyedik tanács), 2026. március 19.
„Előzetes döntéshozatal iránti kérelem – 596/2014/EU rendelet – Piaci visszaélés – A 7. cikk (1) bekezdése – A »bennfentes információ« fogalma – A 7. cikk (2) bekezdése – »Pontos« információ – Valamely személynek a bennfentesek jegyzékébe való felvételével kapcsolatos információkat tartalmazó email – Az e felvételhez vezető okok említésének hiánya – A körülmények helyes értékelése – Helyes információ – Szükségesség”
Jogszabályok közelítése – Bennfentes kereskedelem és piaci manipuláció (piaci visszaélés) – Tilalom – Bennfentes információk – Pontos információk – Fogalom – A kibocsátó közlése, hogy valamely személyt felvettek a bennfentesek jegyzékébe, és számára tilos a kibocsátó részvényeinek értékesítése – Az indokok megjelölésének hiánya – Az észszerű befektető által döntéseinek megalapozására felhasználható közlés – A többi befektetőhöz képest kedvezőbb helyzet – Bennfoglaltság
(596/2014 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) és (2) bekezdés)
(lásd: 29., 30., 34., 36., 38., 39., 45., 46., 57. pont és a rendelkező rész 1. pontja)
Jogszabályok közelítése – Bennfentes kereskedelem és piaci manipuláció (piaci visszaélés) – Tilalom – Bennfentes információk – Pontos információk – Fogalom – Utólagos vizsgálat során tévesnek bizonyuló információ – A nyilvánosságra hozatalkor valószínű információ, amely gazdasági előnyhöz juttathatja birtokosát a többi befektetőhöz képest – Bennfoglaltság
(596/2014 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 7. cikk, (1) és (2) bekezdés)
(lásd: 62–72., 74. pont és a rendelkező rész 2. pontja)
Összefoglalás
A Högsta domstolen (legfelsőbb bíróság, Svédország) által előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem alapján eljárva a Bíróság az 596/2014 rendelet (
1
) 7. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében vett „pontos információ” fogalmáról határoz valamely információ e rendelkezések értelmében vett „bennfentesnek” minősítése céljából.
A BAK – aki egyben a Starbreeze társaság vezérigazgatója és fő részvényese is volt – által irányított Varvtre társaság a társaság részvényeit biztosítékként adva letéti kölcsönre vonatkozó szerződést kötött a Carnegie bankkal. A Starbreeze részvényei árfolyamának csökkenése miatt a Varvtre túlzott eladósodottságba került, amelyre a Carnegie e részvények értékesítésére irányuló eljárás megindításával reagált.
Másnap a Starbreeze kommunikációs igazgatója e‑mailt küldött a Carnegie részére, amelyben arról tájékoztatta, hogy BAK‑ot felvették a Starbreeze bennfenteseinek jegyzékébe, és hogy már nem végezhet részvényértékesítési ügyleteket. Ez az e‑mail nem tartalmazott semmilyen információt e jegyzékbe való felvétel okáról, és a Carnegie szerint nem állt fenn a Starbreeze‑hez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó és bennfentesnek minősülő információ, mivel az említett igazgatónak a pénzügyi igazgató lemondásával összefüggő nyilatkozatai sem minősülnek ilyennek. Ezen e‑mail kézhezvételét követően a Carnegie felfüggesztette a Starbreeze részvényeinek értékesítésére irányuló eljárást, majd néhány órával később újrakezdte azt.
A pénzügyi felügyeleti hatóság, mivel úgy ítélte meg, hogy az említett e‑mail kézhezvételével a Carnegie bennfentes információkhoz fért hozzá, keresetet indított ez utóbbival szemben, amelyben bírság kiszabását kérte a bennfentes kereskedelem tilalmának megsértése miatt.
A kérdést előterjesztő bíróság, mivel kétségei merültek fel azzal kapcsolatban, hogy az e‑mailben szereplő információk kellően pontosak‑e ahhoz, hogy bennfentes információnak minősüljenek, úgy határozott, hogy előzetes döntéshozatal iránti kérelmet terjeszt a Bíróság elé.
A Bíróság álláspontja
A Bíróság mindenekelőtt emlékeztet arra, hogy ahhoz, hogy valamely információ „bennfentesnek” minősüljön, pontosnak kell lennie, azt nem hozhatták még nyilvánosságra, közvetlenül vagy közvetve érintenie kell egy vagy több pénzügyi eszközt vagy azok kibocsátóit, és nyilvánosságra hozatala esetén alkalmasnak kell lennie arra, hogy jelentős hatást gyakoroljon az érintett pénzügyi eszközök árára.
Ezenkívül az információ akkor tekinthető pontosnak, ha egyrészt létező vagy észszerűen feltételezhető körülményekre hivatkozik, másrészt kellően pontos ahhoz, hogy következtetést lehessen levonni az ilyen körülményeknek az érintett pénzügyi eszközök árfolyamára gyakorolt lehetséges hatására vonatkozóan.
Annak vizsgálata érdekében, hogy a második feltétel teljesül‑e, a Bíróság pontosítja, hogy az egyes ügyek sajátos körülményeire tekintettel meg kell állapítani, hogy az adott információ lehetővé teszi‑e az általa hivatkozott körülményeknek vagy eseménynek az érintett pénzügyi eszközök árfolyamára gyakorolt lehetséges hatására vonatkozó következtetés levonását.
Márpedig a Bíróság megállapítja, hogy a bennfentes információkhoz hozzáférő személyeknek a bennfentesek jegyzékébe való felvétele a pénzügyi eszközök kibocsátóit az 596/2014 rendelet 18. cikke értelmében terhelő, következésképpen pedig az érintett kibocsátó belső szervezetéhez kapcsolódó, az illetékes hatóság által ellenőrzött kötelezettség hatálya alá tartozik.
Ekképpen az olyan közlés, amelynek tárgya valamely személynek a kibocsátó bennfenteseinek jegyzékébe való felvétele, főszabály szerint önmagában nem lehet hatással az érintett pénzügyi eszközök árfolyamára, és ennélfogva nem minősülhet bennfentes információnak.
Mindazonáltal a Bíróság nem zárja ki eleve, hogy az ilyen közlést az azt kísérő egyéb tényezők, többek között azon megjegyzés miatt, hogy e személy nem jogosult e kibocsátó részvényeinek értékesítésére, kellően pontosnak lehessen tekinteni, amennyiben közvetve olyan mögöttes esemény megtörténtét tárja fel vagy vonja maga után, amely hatással lehet az érintett pénzügyi eszközök árfolyamára.
E célból azt kell megvizsgálni, hogy az adott eset összes körülményére tekintettel az ilyen információ közlése lehetővé teheti‑e a címzett számára, hogy annak alapján közvetlenül vagy közvetve részvények vásárlása vagy eladása során előnyben részesüljön, ezáltal a többi befektetőhöz képest kedvezőbb helyzetbe hozva magát.
Ugyanis, bár egy bizonyos személy egyszerű felvétele valamely társaság bennfenteseinek jegyzékébe főszabály szerint és önmagában semleges azon kérdés szempontjából, hogy a befektető számára célszerű lenne‑e ezen társaság részvényeit inkább megvásárolni, mint eladni, az említett társaság részvényeinek értékesítésére vonatkozó tilalom e személlyel szembeni előírásával kapcsolatos információ hozzáadása szükségszerűen magában foglalja, hogy a szóban forgó személy tudomással bír az ugyanezen társaság érdekeire nézve negatív jellegű eseményről, és ez befolyásolhatja az ilyen befektető döntéseit, amikor erről tudomást szerez.
Kétségtelen, hogy az 596/2014 rendelet 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően a bennfentes információ puszta birtoklása nem egyenértékű az információ felhasználásával, és így bennfentes kereskedelem elkövetésével, amennyiben az ügyletet egy esedékessé vált kötelezettség teljesítésének biztosítása érdekében, jóhiszeműen, nem pedig a bennfentes kereskedelem tilalmának megkerülése céljából hajtják végre.
Mindazonáltal a fent hivatkozott cikk (6) bekezdése előírja, hogy a bennfentes kereskedelem tilalmának megsértését továbbra is megtörténtnek lehet tekinteni, ha az illetékes hatóság megállapítja, hogy a szóban forgó vételi vagy eladási megbízások, ügyletek vagy magatartások mögött jogellenes indok húzódott meg.
A Bíróság megállapítja, hogy a kibocsátó azon közlése, amely jelzi, hogy valamely személyt felvettek a bennfentesek jegyzékébe, anélkül hogy megjelölné e felvétel okát, és hogy e személy nem jogosult e kibocsátó részvényeinek értékesítésére, pontosnak minősülhet valamely információ „bennfentesnek” minősítése szempontjából, amennyiben megállapítható, hogy az észszerűen eljáró befektető felhasználhatja az említett közlést a befektetési döntései megalapozása során oly módon, hogy az azt nem ismerő személyek hátrányára nyereségre tesz szert, kedvezőbb helyzetbe hozva magát a pénzügyi eszközökkel való kereskedés keretében.
(
1
)	A piaci visszaélésekről (piaci visszaélésekről szóló rendelet), valamint a 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2003/124/EK, a 2003/125/EK és a 2004/72/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16‑i 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2014. L 173., 1. o.; helyesbítés: HL 2016. L 287., 320. o.).