62023TJ0480_RES
T‑480/23. sz. ügy
Vladimir Gheorghe Plahotniuc
kontra
az Európai Unió Tanácsa
A Törvényszék ítélete (ötödik tanács), 2024. október 23.
„Közös kül‑ és biztonságpolitika – A Moldovát destabilizáló tevékenységekre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – A pénzeszközök befagyasztása – A tagállamok területére való belépésre vonatkozó korlátozások – Olyan személyek, szervezetek és szervek jegyzéke, akikre, illetve amelyekre a pénzeszközök befagyasztása és a tagállamok területére való belépésre vonatkozó korlátozások alkalmazandók – A felperes nevének a jegyzékekbe való felvétele – Harmadik állam hatóságai által indított vizsgálatok és büntetőeljárások – Annak ellenőrzésére vonatkozó kötelezettség, hogy ezt a határozatot a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog tiszteletben tartásával hozták meg – Indokolási kötelezettség”
Intézmények jogi aktusai – Indokolás – Kötelezettség – Terjedelem – A moldovai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – Beutazási és átutazási tilalom, valamint a Moldova szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedésekért felelős személyek pénzeszközeinek befagyasztása – Az említett intézkedést igazoló különös és konkrét tényezők indokolásban való azonosításának kötelezettsége – Az érintett előtt ismert olyan összefüggésben meghozott határozat, amely lehetővé teszi számára a vele szemben hozott intézkedés jelentőségének megértését – Rövidített indokolás megengedhetősége
(EUMSZ 296. cikk; a (KKBP) 2023/1047 határozattal módosított (KKBP) 2023/891 tanácsi határozat; 2023/888 és 2023/1045 tanácsi rendelet)
(lásd: 20–24. pont)
Intézmények jogi aktusai – Indokolás – Kötelezettség – Terjedelem – A közös kül‑ és biztonságpolitika keretében meghozott korlátozó intézkedés jogalapjára történő hivatkozás – Lényeges hibának nem minősülő mulasztás – Korlátok – A bírósági felülvizsgálat gyakorlásához elengedhetetlen kifejezett hivatkozás
(a (KKBP) 2023/1047 határozattal módosított (KKBP) 2023/891 tanácsi határozat; 2023/888 és 2023/1045 tanácsi rendelet)
(lásd: 26., 27. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – A moldovai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – Pénzeszközök befagyasztására vonatkozó határozat – Harmadik állam hatóságai által állami pénzeszközök hűtlen kezelése miatt folytatott nyomozás vagy büntetőeljárás alapján történő elfogadás vagy fenntartás – Megengedhetőség – Feltétel – A védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog tiszteletben tartása mellett elfogadott nemzeti határozat – A Tanácsot terhelő vizsgálati kötelezettség – Indokolási kötelezettség – Terjedelem – E hatóságok ilyen nyomozásokra és büntetőeljárásokra vonatkozó újságcikkei és sajtóközleményei alapján történő elfogadás vagy fenntartás – Hatás hiánya
(EUMSZ 296. cikk; a (KKBP) 2023/1047 határozattal módosított (KKBP) 2023/891 tanácsi határozat; 2023/888 és 2023/1045 tanácsi rendelet)
(lásd: 40–49. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – A moldovai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – Pénzeszközök befagyasztására vonatkozó határozat – Harmadik állam hatóságai által állami pénzeszközök hűtlen kezelése miatt folytatott bírósági eljárás alapján történő elfogadás vagy fenntartás – Feltételek – A védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog tiszteletben tartása mellett elfogadott nemzeti határozat – Az Unió illetékes hatóságának azon kötelezettsége, hogy vitatás esetén bizonyítsa az érintett személyekkel vagy szervezetekkel szemben figyelembe vett indokok megalapozottságát – Az említett jogok tiszteletben tartásának ellenőrzésére vonatkozó, a Tanácsot terhelő kötelezettség – Megsértés
(a (KKBP) 2023/1047 határozattal módosított (KKBP) 2023/891 tanácsi határozat; 2023/888 és 2023/1045 tanácsi rendelet)
(lásd: 50–52. pont)
Összefoglalás
Ítéletében a Törvényszék helyt ad a Vladimir Gheorghe Plahotniuc által azon jogi aktusokkal (
1
) szemben benyújtott megsemmisítés iránti keresetnek, amelyekkel őt az Európai Unió Tanácsa 2023‑ban felvette a Moldovai Köztársaságban fennálló helyzetre tekintettel korlátozó intézkedésekkel érintett személyek és szervezetek jegyzékekbe. Ez az ügy lehetővé teszi a Törvényszék számára, hogy pontosítsa az Azarov kontra Tanács ítéletben (
2
) a Tanács azon kötelezettségével kapcsolatban kialakított ítélkezési gyakorlatot, hogy amikor az általa elfogadott korlátozó intézkedéseket harmadik állam határozatára alapítja, ellenőrizze, hogy e határozatot a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog tiszteletben tartásával fogadták‑e el.
A Moldovai Köztársaság stabilitását fenyegető veszélyek kezelése érdekében első alkalommal 2023 áprilisában vezettek be korlátozó intézkedéseket. (
3
) A felperes, egy moldovai állampolgárságú politikus és üzletember pénzeszközeit és gazdasági erőforrásait azzal az indoklással fagyasztották be, hogy „az általa elkövetett, állami pénzeszközöket érintő súlyos pénzügyi kötelességszegés és engedély nélküli tőkekivitel révén, valamint a Moldovai Köztársaság demokratikus politikai folyamatának aláásása által őt felelősség terheli olyan tevékenységekért és olyan politikák végrehajtásáért, amelyek aláássák és fenyegetik a demokráciát, a jogállamiságot, a stabilitást és a biztonságot a Moldovai Köztársaságban.”
A Törvényszék álláspontja
A Törvényszék mindenekelőtt megállapítja, hogy a Tanács azáltal, hogy a megtámadott jogi aktusokban szereplő jegyzékbe vételi indokokban „az állami pénzeszközöket érintő súlyos pénzügyi kötelességszegésre és engedély nélküli tőkekivitelre” hivatkozott, olyan kritériumot alkalmazott, amely eltér a 2023/888 rendelet 2. cikke (3) bekezdése a) pontjának iii. alpontjában (
4
) és a 2023/891 határozat 1. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontjában (
5
) szereplő kritériumtól is. Az ilyen kétértelmű megfogalmazás alkalmas arra, hogy észszerű kétséget ébresszen azon kérdést illetően, hogy a Moldovai Köztársaság demokratikus politikai folyamatának aláásására vonatkozó, a 2023/888 rendelet 2. cikke (3) bekezdése a) pontjának i. alpontjában előírt kritériumot ezen intézmény ugyancsak alkalmazta‑e a felperessel szemben. A Törvényszék álláspontja e kérdést illetően az, hogy bár az ilyen kétértelműség nem alapozhatja meg a megtámadott jogi aktusok összességében vett indokolásának elégtelenségét, mindazonáltal azt jelenti, hogy meg kell állapítani, hogy a felperesnek a szóban forgó jegyzékekbe való felvétele kizárólag az állami pénzeszközöket érintő súlyos pénzügyi kötelezettségszegésekre és az engedély nélküli tőkekivitelre vonatkozó kritériumon alapul.
A Törvényszék ezt követően a felperest az EUSZ 2. és EUSZ 3. cikkel összefüggésben értelmezett EUSZ 6. cikk, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. és 48. cikke alapján megillető jogok Tanács általi megsértésére alapított jogalapot kizárólag a felperesnek a szóban forgó jegyzékekbe való felvétele címén vizsgálja meg az állami pénzeszközöket érintő súlyos pénzügyi kötelezettségszegésekre és az engedély nélküli tőkekivitelre vonatkozó kritérium alapján.
A jelen ügyben a Törvényszék megállapítja, hogy a megtámadott jogi aktusok indokolásából kitűnik, hogy a felperesnek a szóban forgó jegyzékekbe való felvétele kizárólag a moldovai hatóságoknak a vele szembeni nyomozások és büntetőeljárások lefolytatására vonatkozó határozatain alapul.
Kétségtelen, hogy a Tanács e tekintetben közvetlenül nem az állami pénzeszközök hűtlen kezelésével kapcsolatos bűncselekményekre vonatkozó nyomozások vagy büntetőeljárások megindítására hatáskörrel rendelkező moldovai hatóságok határozataira támaszkodott, hanem lényegében újságcikkekre, valamint a Moldovai Köztársaság nyomozó‑ vagy vizsgálóhatóságainak sajtóközleményeire, harmadik országok állami szerveinek hivatalos közleményeire, vagy akár jelentésekre, amelyek mindegyike ilyen nyomozásokra és büntetőeljárásokra utal.
Mindazonáltal a Törvényszék szerint ez a körülmény a jelen ügyben nem mentesítheti a Tanácsot azon kötelezettsége alól, hogy amikor a korlátozó intézkedések elfogadását vagy fenntartását valamely harmadik állam határozatára alapítja, ellenőrizze, hogy e határozatot ezen államban többek között a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog tiszteletben tartásával fogadták el, majd a korlátozó intézkedéseket előíró jogi aktusokban feltüntesse, hogy meggyőződött arról, hogy az említett állam határozatát, amelyen ezen intézkedések alapulnak, e jogok tiszteletben tartásával fogadták el.
Éppen ellenkezőleg, az Azarov kontra Tanács ítéletből eredő ezen ítélkezési gyakorlatnak annál is inkább szigorúbban kell érvényesülnie a Tanácsra nézve, mivel azon bizonyítékok, amelyekre ezen intézmény támaszkodik, csupán közvetett bizonyítékai azon nyomozati és büntetőeljárási cselekményeknek, amelyek a felperesnek a szóban forgó jegyzékekbe való felvételét igazolják.
Így bármilyen bizonyítékokon alapul is az eredeti jegyzékbe vétel, a Tanács csak akkor támaszkodhat – akár közvetlenül, akár közvetve – harmadik államok hatóságainak nyomozás vagy büntetőeljárás megindítására vonatkozó határozataira, ha eleget tesz az ellenőrzési és indokolási kötelezettségnek.
Minden más következtetés lehetővé tenné a Tanács számára, hogy mentesüljön a Bíróság ítélkezési gyakorlata által előírt szigorú kötelezettségek alól azáltal, hogy nem az érintett államoknak az állami pénzeszközök hűtlen kezelésével kapcsolatos bűncselekményekre vonatkozó nyomozások vagy büntetőeljárások megindítására hatáskörrel rendelkező hatóságaitól származó dokumentumokra, hanem kizárólag olyan dokumentumokra támaszkodik, amelyek ezek megindításáról való tájékoztatásra korlátozódnak.
Márpedig a jelen ügyben a Tanács elmulasztotta annak feltüntetését, hogy ellenőrizte, hogy az azokban említett eljárásokat a felperes védelemhez való jogának és a hatékony bírói jogvédelemhez való jogának tiszteletben tartásával folytatták‑e le.
Ennélfogva a Törvényszék megállapítja, hogy a Tanács megsértette az indokolási kötelezettségét, és a felperest érintő részükben megsemmisíti a megtámadott jogi aktusokat.
(
1
)	A Moldovai Köztársaságot destabilizáló tevékenységekre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2023/891 határozat módosításáról szóló, 2023. május 30‑i (KKBP) 2023/1047 tanácsi határozat (HL 2023. L 140. I., 9. o.) és a Moldovai Köztársaságot destabilizáló tevékenységekre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (EU) 2023/888 rendelet végrehajtásáról szóló, 2023. május 30‑i (EU) 2023/1045 tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2023. L 140. I., 1. o.).
(
2
)	2018. december 19‑iAzarov kontra Tanács ítélet (C‑530/17 P, EU:C:2018:1031).
(
3
)	Lásd: a 2023/891 határozat 1. cikkének (1) bekezdése és a 2023/888 rendelet 2. cikkének (3) bekezdése.
(
4
)	A Moldovai Köztársaságot destabilizáló tevékenységekre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2023. április 28‑i (EU) 2023/888 tanácsi rendelet (HL 2023. L 114., 1. o.).
(
5
)	A Moldovai Köztársaságot destabilizáló tevékenységekre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2023. április 28‑i (KKBP) 2023/891 tanácsi határozat (HL 2023. L 114., 15. o.).