Asia T‑229/24
Isabel Sánchez
vastaan
Euroopan komissio
Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (kymmenes jaosto) 29.4.2026
Henkilöstö – Virkamiehet – Palvelukseen ottaminen – Kilpailuilmoitus – Avoin kilpailu EPSO/AD/391/21 – Päätös olla sisällyttämättä kantajan nimeä varallaololuetteloon – Yhdenvertainen kohtelu – Arvostelun yhdenmukaistaminen – Perusteluvelvollisuus – Puolustautumisoikeudet – Hyvän hallinnon periaate – Hallinnollisen menettelyn kesto – Kohtuullinen käsittelyaika
1.      Virkamiehet – Kilpailu – Tutkintoihin ja kokeisiin perustuva kilpailu – Valintalautakunnan velvollisuudet – Hakijoiden ansioiden vertailu – Arvostelun yhdenmukaistaminen – Velvollisuus mainita asia kilpailuilmoituksessa tai ilmoittaa siitä hakijoille ennen kokeita – Tällaista velvollisuutta ei ole
(Henkilöstösääntöjen liitteessä III olevan 1 artiklan 1 kohdan e alakohta)
(ks. 37–44 ja 69 kohta)
2.      Virkamiehet – Kilpailu – Tutkintoihin ja kokeisiin perustuva kilpailu – Arvosteluperusteiden ja niiden painotuksen soveltaminen käytännössä – Valintalautakunnan harkintavalta – Arvostelun yhdenmukaistaminen kokeiden jälkeen – Hyväksyttävyys
(Henkilöstösääntöjen 27 artikla ja liite III)
(ks. 46–49 ja 51–54 kohta)
3.      Virkamiehet – Kilpailu – Euroopan unionin henkilöstövalintatoimisto (EPSO) – Virkamiesten palvelukseen ottamista varten järjestettävien kilpailujen kulku – EPSOn tehtävä – Valintalautakunnan avustaminen – Tekninen tuki hakijoiden arvostelua yhdenmukaistettaessa – Hyväksyttävyys – Tarve määrätä EPSOn osallistumisesta kilpailuilmoituksessa – Tällaista tarvetta ei ole
(Henkilöstösääntöjen liitteessä III olevan 1 artiklan 1 kohdan e alakohta ja 7 artiklan 1–3 kohta)
(ks. 70–77 kohta)
4.      Virkamiehet – Kilpailu – Valintalautakunta – Päätös olla merkitsemättä varallaololuetteloon – Perusteluvelvollisuus – Ulottuvuus – Työskentelyn salaisuuden säilyttäminen – Eri kokeista saatujen arvosanojen ilmoittaminen – Hyväksyttävyys – Lisäperustelujen tarve tilanteessa, jossa valintalautakunta yhdenmukaistaa arvostelun – Tällaista tarvetta ei ole
(SEUT 296 artikla; henkilöstösääntöjen liitteessä III oleva 6 artikla)
(ks. 91–100 kohta)
5.      Virkamiehet – Periaatteet – Puolustautumisoikeudet – Velvollisuus kuulla asianomaista ennen hänelle vastaisen päätöksen tekemistä – Ulottuvuus – Soveltaminen kilpailun valintalautakunnan päätöksiin – Velvollisuus antaa tieto arvostelua yhdenmukaistettaessa sovelletusta matemaattisesta kaavasta – Tällaista velvollisuutta ei ole
(Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklan 2 kohdan a alakohta)
(ks. 104–109 ja 117–120 kohta)
6.      Virkamiehet – Kilpailu – Tutkintoihin ja kokeisiin perustuva kilpailu – Hakijoiden ansioiden arviointi – Hakemusten uudelleentarkastelu – Kohde
(Henkilöstösääntöjen liitteessä III olevan 7 artiklan 2 kohdan b alakohta)
(ks. 113 kohta)
7.      Henkilöstökanne – Edeltävä hallinnollinen valitus – Valituksen hylkäämistä koskeva implisiittinen päätös – Myöhempi nimenomainen päätös – Kohtuullisessa ajassa toimimista koskevan velvollisuuden laiminlyönti – Tätä velvollisuutta ei ole lyöty laimin
(Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklan 1 kohta; henkilöstösääntöjen 90 artikla ja 91 artiklan 3 kohta)
(ks. 127–132 kohta)
8.      Virkamiehet – Kilpailu – Unionin toimielinten velvollisuus varmistaa, että kaikkien hakijoiden valintakokeet sujuvat rauhallisesti ja säännönmukaisesti – Laiminlyönti – Kokeiden laillisuuteen vaikuttava seikka – Edellytykset – Todistustaakka
(ks. 142–145 ja 149–152 kohta)
Tiivistelmä
Unionin yleinen tuomioistuin hylkää avoimeen kilpailuun EPSO/AD/391/21 osallistuneen hakijan nostaman kumoamiskanteen ja ottaa kyseisen kanteen johdosta ensimmäistä kertaa kantaa väitteisiin, joilla kyseenalaistetaan arvostelun yhdenmukaistaminen kilpailussa.
Kantaja ilmoittautui toukokuussa 2021 hakijaksi kyseiseen kilpailuun, jonka tarkoituksena oli vahvistaa varallaololuetteloja, joilta Euroopan unionin toimielimet ja erityisesti Euroopan komissio voivat ottaa palvelukseen virkamiehiä.
Kantajalle ilmoitettiin joulukuussa 2022 kilpailun viimeisen vaiheen muodostaneiden kokeiden jälkeen, että hänen nimeään ei ollut merkitty varallaololuetteloon, koska hän ei lukeutunut korkeimmat pisteet kyseisissä kokeissa saaneisiin hakijoihin.
Nyt kyseessä olevassa tapauksessa kantaja moittii lähinnä sitä, että tietoa arvostelun yhdenmukaistamismenetelmästä arvostelumenetelmänä ei ollut julkaistu kilpailuilmoituksessa, ja katsoo, että kilpailun valintalautakunnan olisi ainakin tullut määrittää menetelmän sisältö ja ilmoittaa siitä ennen kokeiden alkamista.
Unionin yleisen tuomioistuimen arviointi
Unionin yleinen tuomioistuin aloittaa palauttamalla mieleen, että kilpailun valintalautakuntien työskentelyssä on yleensä ainakin kaksi erillistä vaihetta, joista ensimmäisessä tutkitaan hakemukset kilpailuun hyväksyttävien hakijoiden seulomiseksi ja toisessa tutkitaan hakijoiden soveltuvuutta täytettävänä olevaan virkaan varallaololuettelon laatimiseksi.
Valintalautakunnan työskentelyn toiseen vaiheeseen kuuluvalla arvostelun yhdenmukaistamisella pyritään poistamaan kokeiden tarkastajien suorittaman arvostelun suhteellinen subjektiivisuus, sillä jotkut tarkastajat ovat objektiivisesti arvioiden ankarampia kuin toiset. Arvostelun yhdenmukaistaminen voi osoittautua aiheelliseksi kunkin palvelukseenottomenettelyn yksilöllisistä olosuhteista riippuen. Tällä menetelmällä pyritään yhdenvertaisen kohtelun periaatteen toteuttamiseen, sillä yhtäältä menetelmää sovelletaan samalla tavalla kaikkiin hakijoihin, joita vähintään kaksi eri tarkastajaa on itsenäisesti arvioinut. Toisaalta se mahdollistaa hakijoiden vertailun vertailukelpoisten tietojen eli tässä tapauksessa kaikkien kilpailun hakijoiden yhdenmukaistettujen arvosanojen perusteella arvioinnin yhdenmukaisuuden varmistamiseksi.
Arvostelun mahdollista yhdenmukaistamista koskevan tiedon julkaisemista tai siitä ilmoittamista ennen kokeita ei edellytetä Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä (jäljempänä henkilöstösäännöt) eikä varsinkaan sen liitteessä III olevan 1 artiklan 1 kohdan e alakohdassa. Arvostelun yhdenmukaistamista ei siten ole pakko mainita kilpailuilmoituksessa.
Lisäksi päätös arvostelun yhdenmukaistamisesta voidaan tehdä vasta kokeiden jälkeen, kun tarkastajien antamat pisteet ovat valintalautakunnan jäsenten tiedossa ja kun on todettu, että eri tarkastajien antamat pisteet poikkeavat toisistaan liikaa. Ei siis voida tietää etukäteen, onko arvostelun yhdenmukaistaminen tarpeen, eikä valintalautakunta siten voi tehdä päätöstä arvostelun yhdenmukaistamisesta ennen kuin kokeet on tarkastettu.
Kun otetaan huomioon valintalautakunnan laaja harkintavalta työskentelynsä järjestämisessä, valintalautakunta voi yhdenmukaistaa arvostelun ja määrittää yhdenmukaistamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, vaikka mahdollista arvostelun yhdenmukaistamista ei ole kilpailuilmoituksessa mainittu.
Toisin kuin kokeiden luonteen ja niiden arvioinnin, jotka koskevat itse kokeita ja siten objektiivisia tietoja, jotka on täsmennettävä kilpailuilmoituksessa, arvostelun yhdenmukaistamisen tarkoituksena on näet poistaa subjektiivisuus valintalautakunnan vertailevista arvioinneista, joita koskee valintalautakunnan työskentelyn salaisuus. Kuten kantaja on myöntänyt istunnossa, tieto siitä, että valintalautakunta yhdenmukaistaisi arvostelun, ei myöskään olisi konkreettisesti vaikuttanut siihen, miten hän valmistautui kilpailuun.
Euroopan unionin henkilöstövalintatoimiston (EPSO) puuttumisesta arvostelun yhdenmukaistamisvaiheeseen on todettava, että EPSO on kyseisessä menettelyssä ainoastaan soveltanut tarkastajien antamiin pisteisiin tieteelliseen näyttöön perustuvaa matemaattista kaavaa, ja valintalautakunta on lopulta päättänyt vahvistaa toisen kahdesta EPSOn esittämästä ehdotuksesta arvostelun yhdenmukaistamiseksi. EPSOn rooli on henkilöstösääntöjen liitteessä III olevan 7 artiklan 1–3 kohdan mukaan avustaa eri toimielimiä määrittelemällä ja järjestämällä virkamiesten valintamenettelyt kyseisten toimielinten hyväksymien yleisten sääntöjen mukaisesti, eikä EPSO siis ole ylittänyt roolinsa rajoja.
Kilpailun valintalautakunnan perusteluvelvollisuuden ulottuvuuden osalta unionin yleinen tuomioistuin katsoo, ettei arvostelun yhdenmukaistaminen edellytä lisäperusteluja.
Koska arvostelun yhdenmukaistamisen tarkoituksena on edesauttaa hakijoiden vertailevaa arviointia, hakijan vaatimus saada tieto arvostelun yhdenmukaistamisen vaikutuksesta hänen arvosanaansa näet edellyttäisi, että hänelle annetaan tieto hänen ja muiden hakijoiden väliaikaisista pisteistä. Tällaisen tiedon antaminen edellyttäisi myös suoritettujen laskutoimitusten ilmaisemista.
Väliaikaisia pisteitä, joiden ilmaiseminen voisi paljastaa tietoja hakijoiden henkilöä koskevista arvioinneista tai heidän vertailustaan, koskee väistämättä valintalautakunnan työskentelylle ominainen salaisuus.
Kun otetaan huomioon tarve sovittaa yhteen perusteluvelvollisuus ja valintalautakunnan työskentelyä koskeva salassapito, kantaja ei siis voi saada tietoonsa väliaikaisia pisteitä eikä näiden pisteiden perusteella tehtyjä laskelmia.
Vaikka arvostelua yhdenmukaistettaessa sovellettua matemaattista kaavaa ei koske valintalautakunnan työskentelyn salaisuus, asia on toisin väliaikaisten pisteiden ja arvostelua yhdenmukaistettaessa suoritettujen laskutoimitusten osalta, sillä näiden ilmaiseminen rikkoisi puolustautumisoikeuksien ja valintalautakunnan työskentelyn salassapidon välisen tasapainon.