62006TO0082
YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN MÄÄRÄYS (viides jaosto)
19 päivänä helmikuuta 2008 (
*1
)
Asiassa T-82/06,
Apple Computer International, kotipaikka Cork (Irlanti), edustajinaan solicitor G. Breen, P. Sreenan, SC, ja barrister B. Quigley,
kantajana,
vastaan
Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään X. Lewis ja J. Hottiaux,
vastaajana,
jossa vaaditaan kumottavaksi tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön 23.12.2005 annettu komission asetus (EY) N:o 2171/2005 (EUVL L 346, s. 7),
EUROOPAN YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIN (viides jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja M. Vilaras sekä tuomarit M. Prek (esittelevä tuomari) ja V. Ciucă,
kirjaaja: E. Coulon,
on antanut seuraavan
määräyksen
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Yhdistetty nimikkeistö
1
Yhteisen tullitariffin soveltamiseksi sekä yhteisön ulkomaankaupan tilastoinnin sekä muita tavaroiden tuontiin tai vientiin liittyviä yhteisön politiikkoja koskevan tilastoinnin helpottamiseksi neuvosto otti tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetulla asetuksella (ETY) N:o 2658/87 (EYVL L 256, s. 1; jäljempänä yhdistetystä nimikkeistöstä annettu asetus) käyttöön kattavan nimikkeistön tavaroista, joita tuodaan yhteisöön tai viedään yhteisöstä (jäljempänä yhdistetty nimikkeistö). Tämä nimikkeistö sisältyy kyseisen asetuksen liitteeseen I.
2
Varmistaakseen yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen yhteisössä komissio voi toteuttaa jäsenvaltioiden edustajista koostuvan komitean (jäljempänä nimikkeistökomitea) avustuksella tiettyjä toimenpiteitä, jotka on mainittu yhdistetystä nimikkeistöstä annetun asetuksen 9 artiklassa. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat muun muassa komissiolle annettu mahdollisuus antaa asetuksia tiettyjen tavaroiden luokittelemisesta yhdistettyyn nimikkeistöön (yhdistetystä nimikkeistöstä annetun asetuksen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan ensimmäinen luetelmakohta).
3
Tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön 23.12.2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2171/2005 (EUVL L 346, s. 7; jäljempänä riidanalainen asetus) antamishetkellä yhdistetyn nimikkeistön tariffinimikkeiden 8471 ja 8528 sanamuoto oli seuraava:
—
nimike 8528: ”televisiovastaanottimet, myös samaan ulkokuoreen yhdistetyin yleisradiovastaanottimin tai äänen tai videosignaalin tallennus- tai toistolaittein; videomonitorit ja videoprojektorit”
—
nimike 8471: ”automaattiset tietojenkäsittelykoneet ja niiden yksiköt; magneettimerkkien lukijat ja optiset lukijat, koneet tietojen siirtämistä varten tietovälineelle koodimuodossa ja koneet tällaisten tietojen käsittelemistä varten, muualle kuulumattomat”.
Sitovat tariffitiedot
4
Yhteisön tullikoodeksista 12.10.1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (EYVL L 302, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 19.12.1996 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 82/97 (EYVL 1997, L 17, s. 1 ja oikaistu toisinto EYVL 1997, L 179, s. 11; jäljempänä tullikoodeksi), 11 artiklan 1 kohdan ja 12 artiklan nojalla taloudelliset toimijat voivat saada tulliviranomaisilta sitovia tariffitietoja. Kyseessä ovat tiettyjen tavaroiden tariffiluokittelua koskevat tiedot, jotka sitovat tulliviranomaisia sitovan tariffitiedon hakijaan ja/tai saajaan nähden.
5
Tullikoodeksin 12 artiklassa säädetään seuraavaa:
”– –
5.   Sitova tieto lakkaa olemasta voimassa:
a)
tariffien osalta:
i)
jos annetaan asetus eikä tieto enää ole kyseisellä asetuksella säädetyn oikeuden mukainen,
– –
6.   Sitovan tiedon, joka lakkaa olemasta voimassa 5 kohdan a alakohdan ii tai iii alakohdan tai b alakohdan ii tai iii alakohdan mukaisesti, saaja voi jatkaa sen käyttöä kuuden kuukauden ajan mainituista julkaisemisesta tai ilmoituksesta, jos tämä on sitovan tiedon perusteella ennen kyseisen toimenpiteen toteuttamista tehnyt sitovia ja lopullisia kyseisten tavaroiden ostoa tai myyntiä koskevia sopimuksia. Tuotteisiin, joista tullimuodollisuuksia täytettäessä esitetään tuonti-, vienti- tai ennakkovahvistustodistus, sovelletaan kuitenkin kuuden kuukauden määräajan asemesta kyseisen todistuksen jäljellä olevaa voimassaoloaikaa.
Edellä 5 kohdan a alakohdan i alakohdassa ja b alakohdan i alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa voidaan asetuksessa tai sopimuksessa vahvistaa määräaika, jona ensimmäistä alakohtaa sovelletaan.
– –”
Tosiseikat
6
Kantaja Apple Computer International on Irlannin oikeuden mukaan perustettu yhtiö, joka vastaa Apple Computer Inc:n, joka on Palo Altossa, Kaliforniassa (Yhdysvalloissa) perustettu tietokoneiden, ohjelmistojen ja tietoteknisten lisälaitteiden suunnittelija, valmistaja ja myyjä (jäljempänä Apple), Euroopan toiminnasta. Kantaja toimii nestekidenäyttöisten värimonitorien (Liquid Crystal Display (LCD)) maahantuojana ja jakelijana yhteisön alueella.
7
Kantaja pyysi syyskuussa 2004 Irish Revenue Commissionersia (Irlannin vero- ja tulliviranomainen, jäljempänä IRC) antamaan sitovan tariffitiedon sen Cinema-sarjan LCD-monitoreista. Koska IRC ei ollut varma oikeasta luokittelusta, se esitti pyynnön nimikkeistökomitealle saadakseen tältä neuvoa.
8
Kantaja esitteli kyseiselle komitealle tammikuussa 2005, kuinka sen 30-tuumainen LCD-monitori toimii yhdistettynä Apple-tietokoneeseen.
9
Kantaja pyysi heinäkuussa 2005 Saksan tulliviranomaisia antamaan sitovan tariffitiedon 20-, 23- ja 30-tuumaisista LCD-monitoreistaan. Nämä kolme tuotetta luokiteltiin tullitariffin alanimikkeeseen, joka vastaa CN-koodia 84716090.
10
Nimikkeistökomitea päätti joulukuussa 2005 tiettyjen monitorien luokittelusta, mukaan lukien 20-tuumaiset LCD-monitorit, jotka vastasivat teknisiltä ominaisuuksiltaan ja kuvaukseltaan kantajan LCD-monitoreja. Komissio antoi tämän jälkeen riidanalaisen asetuksen, joka julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä 29.12.2005. Riidanalaisen asetuksen liite sisältää taulukon, joka on jaettu kolmeen sarakkeeseen. Kyseisen taulukon ensimmäinen sarake sisältää tavaran kuvauksen, toinen sarake luokittelun CN-koodiin ja kolmas sarake perusteet.
11
Näin ollen riidanalaisen asetuksen liitteessä olevan taulukon ensimmäisen sarakkeen 2 kohta sisältää seuraavan tavaran kuvauksen:
”2.
Nestekidenäyttöinen värimonitori (LCD), jonka kuvaruudun läpimitta on 50,8 cm (20”) ja jonka leveys on 47,1 cm, korkeus 40,4 cm, syvyys 17,4 cm (kuvasuhde 16:10) ja jossa
—
näytön kuvapistetiheys on 100 dpi
—
kuvapisteen koko on 0,25 mm
—
kuvan erottelukyky on enintään 1680 × 1050 kuvapistettä
—
kiinteä kaistanleveys on 120 MHz.
Tämä tuote on suunniteltu korkealaatuisen grafiikan (CAD/CAM-järjestelmä) tuottamiseen sekä videokuvan muokkaukseen ja tuottamiseen.
Tuotteessa on DVI-liitäntä, jonka avulla sillä voidaan toistaa automaattisesta tietojenkäsittelyjärjestelmästä tulevia signaaleja sellaisen grafiikkakortin kautta, jolla voidaan käsitellä videosignaaleja (esim. videofilmien muokkausta ja tuottamista varten).
Tuotteella voidaan myös toistaa tekstejä, laskentataulukoita, esityksiä jne.”
12
Riidanalaisen asetuksen liitteessä olevan taulukon toisessa sarakkeessa luokitellaan näin kuvatut tavarat CN-koodiin 85282190.
13
Kyseisen taulukon kolmannessa sarakkeessa perustellaan toisen sarakkeen luokittelua seuraavasti:
”Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten, 84 ryhmän 5 huomautuksen B ja E kohdan ja CN-koodien 8528, 852821 ja 85282190 nimiketekstien mukaisesti.
Tuotetta ei voida luokitella alanimikkeeseen 847160, koska monitoria ei käytetä yksinomaan tai pääasiallisesti automaattisissa tietojenkäsittelyjärjestelmissä (ks. 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohta).
Tuotetta ei voida luokitella nimikkeeseen 8531, sillä sen tehtävä ei ole näkyvien merkkien antaminen merkinantotarkoituksessa (ks. harmonoidun järjestelmän nimikettä 8531 koskevien selittävien huomautusten D kohta).
Tuote on tarkoitettu toistamaan videosignaaleja grafiikan tuottamista tai videokuvan muokkaamista ja tuottamista varten CAD/CAM-järjestelmässä tai videoeditointijärjestelmässä (ks. 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohta).”
14
Saksan tulliviranomaisten tullikoodeksin 12 artiklan 5 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaisesti antama sitova tariffitieto kantajan 20-tuumaisesta LCD-monitorista lakkasi olemasta voimassa, koska se ei enää ollut yhdenmukainen riidanalaisessa asetuksessa säädetyn luokittelun kanssa.
Menettely ja asianosaisten vaatimukset
15
Kantaja on ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaamoon 14.3.2006 jättämällään kannekirjelmällä nostanut tämän kanteen.
16
Komissio on ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaamoon 2.6.2006 jättämällään erillisellä asiakirjalla esittänyt ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 114 artiklan nojalla oikeudenkäyntiväitteen.
17
Kantaja toimitti 18.7.2006 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen kyseistä oikeudenkäyntiväitettä koskevat kirjalliset huomautuksensa.
18
Kantaja vaatii kanteessaan, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin
—
toteaa, että riidanalaisen asetuksen liitteessä olevan taulukon 2 kohdassa oleva luokittelu muodostaa tosiasiassa päätöksen, joka koskee kantajaa suoraan ja erikseen, vaikka onkin asetuksen muodossa
—
kumoaa riidanalaisen asetuksen siltä osin kuin siinä luokitellaan mainitun asetuksen liitteessä olevan taulukon 2 kohdassa olevaa tyyppiä oleva nestekidenäyttöinen värimonitori CN-koodiin 85282190
—
toteaa, että monitorit, joilla on riidanalaisen asetuksen liitteessä olevan taulukon 2 kohdassa täsmennetyt tekniset ominaisuudet, kuuluvat asiallisesti yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471
—
velvoittaa komission korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
19
Komissio vaatii oikeudenkäyntiväitteessään, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin
—
jättää kanteen tutkimatta
—
velvoittaa kantajan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
20
Kantaja vaatii oikeudenkäyntiväitteestä tekemissään huomautuksissa, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin
—
hylkää komission oikeudenkäyntiväitteen
—
toissijaisesti tekee päätöksen oikeudenkäyntiväitteestä vasta pääasiasta antamassaan tuomiossa
—
velvoittaa komission korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
Oikeudellinen arviointi
21
Työjärjestyksen 114 artiklan mukaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi, jos asianosainen sitä vaatii, ratkaista tutkittavaksi ottamisen edellytyksiä koskevan väitteen pääasiaa käsittelemättä. Saman artiklan 3 kohdan mukaan jatkokäsittely on suullinen, jollei ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin päätä toisin. Nyt esillä olevassa asiassa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoo saaneensa asiakirja-aineiston tarkastelusta riittävästi tietoja antaakseen ratkaisun asianomaisesta vaatimuksesta ilman suullista käsittelyä.
Asianosaisten lausumat
22
Komissio katsoo ensinnäkin, että kanne on jätettävä osittain tutkimatta, koska sen tavoitteena on riidanalaisen asetuksen liitteessä olevan taulukon kaikkien neljän kohdan – eikä ainoastaan 2 kohdan – kumoaminen, vaikka kaikki kantajan esittämät väitteet koskevat 20-tuumaista LCD-monitoria, jota se markkinoi. Kanne on siksi jätettävä tutkimatta siltä osin kuin siinä vaaditaan riidanalaisen asetuksen liitteessä olevan taulukon 1, 3 ja 4 kohdan kumoamista.
23
Toiseksi se katsoo, että riidanalainen asetus ei esillä olevassa asiassa koske kantajaa erikseen. Kyseinen asetus koskee objektiivisesti määriteltyjä tilanteita, ja sen oikeusvaikutukset kohdistuvat yleisesti ja abstraktisti määriteltyihin henkilöryhmiin eli etenkin siinä kuvailtujen tuotteiden maahantuojiin. Komissio katsoo erityisesti, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan asetukset tavaroiden luokittelemisesta yhdistettyyn nimikkeistöön eivät koske toimijoita erikseen.
24
Väitteidensä tueksi komissio vetoaa muun muassa kahteen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen määräykseen eli asiassa T-120/98, Alce vastaan komissio, 29.4.1999 annettuun määräykseen (Kok. 1999, s. II-1395) ja asiassa T-49/00, Iposea vastaan komissio, 30.1.2001 annettuun määräykseen (Kok. 2001, s. II-163), joissa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin jätti kanteet tutkimatta tariffiluokittelua koskevassa asiassa.
25
Lisäksi asia T-243/01, Sony Computer Entertainment Europe vastaan komissio, jossa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin antoi tuomion 30.9.2003 (Kok. 2003, s. II-4189), on komission mukaan ainoa asia, jossa tariffiluokittelusta annettu asetus on koskenut toimijaa erikseen, ja tämä johtui neljän tekijän yhdistymisestä; nyt esillä olevassa asiassa ei kuitenkaan ole kyse vastaavanlaisesta tilanteesta.
26
Esillä olevassa asiassa ei voida päätyä samaan johtopäätökseen kuin edellä mainitussa asiassa Sony Computer Entertainment Europe vastaan komissio annetussa tuomiossa, koska kantaja ei ole riittävässä määrin osoittanut, että kyse on ”poikkeuksellisista olosuhteista”. Etenkin IRC:n nimikkeistökomitealle tekemällä neuvonantopyynnöllä, joka koski kyseessä olevan tuotteen luokittelua, voi olla vain vähäinen merkitys tai ei merkitystä ollenkaan, koska menettely, joka johtaa komission tariffiluokittelua koskevan asetuksen antamiseen, aloitetaan aina tuotteen luokittelua koskevien ongelmien vuoksi. Kantaja ei lisäksi pitänyt tuotteensa esittelyä omaan lukuunsa vaan Euroopan tieto- ja viestintätekniikan alan yhdistyksen (European Information and Communication Technologies Association – EICTA) jäsenenä. Näin esitelty tuote oli 30-tuumainen monitori, kun taas kyseessä oleva tuote on 20-tuumainen monitori, joka ei siten koskaan ole ollut nimikkeistökomitean tutkittavana.
27
Komission tiedossa ei lisäksi ole yhtään kansallisten tuomioistuinten menettelyä, joka koskisi kyseessä olevan tuotteen luokittelua ja jonka lopputulos olisi riippuvainen riidanalaisesta asetuksesta.
28
Kantaja ei ole ainoa yritys, jota riidanalainen asetus tosiasiallisesti tai mahdollisesti koskee erikseen. Kyseinen asetus ei sisällä ainuttakaan kuvaa kantajan tuotteista eikä viittausta tämän logoon, tavaramerkkiin tai muuhun oikeuteen. Kantaja on itse vahvistanut tullisuspensiohakemuksessaan ja irlantilaisille viranomaisille riidanalaisen asetuksen antamisen jälkeen osoittamassaan saatekirjeessä, että siltä puuttuu yksinoikeudet tuoda maahan LCD-monitoreja, joilla on samat tekniset ominaisuudet kuin riidanalaisen asetuksen liitteessä olevan taulukon ensimmäisen sarakkeen 2 kohdassa kuvatuilla monitoreilla.
29
Komission mukaan kantaja ei myöskään ole väittänyt, että se olisi kyseessä olevan tuotteen ainoa valtuutettu maahantuoja.
30
Kantaja toteaa, että vaikka riidanalaisen asetuksen liitteessä olevan taulukon 2 kohdan luokittelu on asetuksen säännöksen muodossa, on kyseessä tosiasiassa päätös, joka koskee kantajaa suoraan ja erikseen.
31
Kantaja korostaa, että vakiintuneessa oikeuskäytännössä on todettu, että yleisesti sovellettava toimi voi tietyissä olosuhteissa koskea tiettyjä taloudellisia toimijoita suoraan ja erikseen, ja nämä voivat siten riitauttaa sen EY 230 artiklan neljännen kohdan nojalla (ks. em. asia Sony Computer Entertainment Europe v. komissio, tuomion 59 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen). Kantajan mukaan ”Plaumann-oikeuskäytännön kriteerit” täyttyvät nyt esillä olevassa asiassa.
32
Kantaja toteaa, että riidanalainen asetus vaikuttaa suoraan sen oikeusasemaan ja ettei se jätä niille, joille toimenpide on osoitettu ja joiden tehtävänä on sen täytäntöönpano, ollenkaan harkintavaltaa, jolloin täytäntöönpano on puhtaasti automaattista ja perustuu yksinomaan yhteisön lainsäädäntöön eikä edellytä välissä olevien sääntöjen soveltamista (ks. asia C-386/96 P, Dreyfus v. komissio, tuomio 5.5.1998, Kok. 1998, s. I-2309, 43 kohta).
33
Siltä osin kuin on kyse siitä, koskeeko säädös kantajaa erikseen, kantaja toteaa, että riidanalainen asetus koskee sitä erikseen sille tunnusomaisten erityispiirteiden tai sellaisen tilanteen takia, jonka perusteella se erottuu kaikista muista ja se voidaan yksilöidä samalla tavalla kuin se, jolle päätös on osoitettu.
34
Kantaja väittää tältä osin, että hallinnollinen menettely, joka johti riidanalaisen asetuksen antamiseen, pantiin alulle kantajan IRC:lle syyskuussa 2004 esittämällä sitovaa tariffitietoa koskeneella hakemuksella, jonka IRC lähetti eteenpäin nimikkeistökomitealle saadakseen tältä lausunnon. Tammikuussa 2005 kantaja esitteli lisäksi omasta pyynnöstään ja EICTA:n tukemana 30-tuumaisen LCD-monitorinsa toimintaa kyseisen komitean jäsenille. Jäsenvaltioihin jaettiin lisäksi luonnos tariffiluokittelusta annettavaksi asetukseksi, jossa viitataan Apple-tyyppisiin monitoreihin. Se on liitetty komission valmisteluasiakirjaan, jonka viite on TAXUD/573/2005.
35
Kantajan mukaan nimikkeistökomiteassa ei ollut yhtään samaa tai vastaavaa laitetta esiteltävänä tai käsiteltävänä sen menettelyn puitteissa, joka johti riidanalaisen asetuksen antamiseen. Kantaja on lisäksi ainut yritys, joka on saanut kyseisestä tuotteesta sitovan tariffitiedon nimikkeeseen 8471.
36
Kantaja väittää lisäksi, että riidanalainen asetus koskee erityisesti Applen 20-tuumaisen LCD-monitorin luokittelua, koska kyseisen asetuksen liitteessä olevan taulukon 2 kohdassa kuvaillaan yksityiskohtaisesti tuotteen kaikki ominaisuudet ja koska markkinoilla ei ole muita tuotteita, joilla olisi samanlaisia ominaisuuksia. Siten kantaja on ainut yritys, jonka oikeudelliseen asemaan riidanalaisen asetuksen antaminen vaikuttaa tai voi vaikuttaa.
37
Siltä osin kuin on kyse edellä mainitusta asiassa Sony Computer Entertainment Europe vastaan komissio annetusta tuomiosta, kantaja väittää, että siinä esillä olleet tosiseikat eivät ole ainoat sellaiset ”poikkeukselliset olosuhteet”, joiden perusteella voitaisiin katsoa, että säädös koskee yritystä erikseen. Kyseisestä tuomiosta implisiittisesti johdettavan ylemmäntasoisen oikeusperiaatteen mukaan asian kaikkia tosiseikkoja, huolimatta siitä, mitkä ne ovat, on päinvastoin tarkasteltava samanaikaisesti ja asiayhteydessään, jotta voidaan arvioida, koskeeko tariffiluokittelu tiettyä tuotetta, vaikka se olisi laadittu yleisesti ja abstraktisti.
38
Edellä mainittu asia Sony Computer Entertainment Europe vastaan komissio ja nyt käsiteltävänä oleva asia ovat kantajan mukaan hyvin samankaltaisia erityisesti, koska molemmat luokittelut ovat saaneet alkunsa asianomaisten hakijoiden sitovaa tariffitietoa koskeneen hakemuksen johdosta ja koska molemmissa tapauksissa kansalliset viranomaiset ottivat komissioon yhteyttä kohtaamansa luokitteluongelman takia. Riidanalainen asetus koski lisäksi kaikkia kansallisia menettelyjä, joissa kantaja teki IRC:lle luokittelupyynnön 20-, 23- ja 30-tuumaisista LCD-monitoreista.
39
Kantaja piti esittelyn kyseessä olevan tuotteen toiminnasta EICTA:n alaisuudessa ainoastaan, koska komissio edellytti kyseisen toimialaliiton edustajan läsnäoloa ja koska oli mahdotonta löytää muuta ajankohtaa esittelyn järjestämiseksi. Lisäksi 30-tuumaisen LCD-monitorin käyttö johtui ainoastaan siitä, että esittely pidettiin suuressa salissa, ja siitä, että tällaista monitoria käytettäessä komitean jäsenet pystyivät näkemään paremmin. Nämä kaksi tuotetta ovat kantajan mukaan täysin samanlaiset kokoa lukuun ottamatta.
40
Kantaja arvioi siksi, että vaikka riidanalaisessa asetuksessa ei ole kuvaa Applen logosta, ei ole mitään epäilystä siitä, että nimikkeistökomitean jäsenet tiesivät, että he keskustelivat Applen LCD-monitorin asianmukaisesta luokittelusta. Tätä vahvistaa se seikka, että kyseiseen monitoriin viitattiin esimerkinomaisesti IRC:n nimikkeistökomitealle esittämässä asiakirjassa.
41
Siltä osin kuin on kyse kantajan tullisuspensiohakemuksesta, kantaja esittää, että siinä ei viitattu selvästi Applen 20-tuumaiseen LCD-monitoriin, koska siihen sisältynyt kuvaus oli yleinen kuten komission ohjeet edellyttävät.
42
Lopuksi edellä mainitussa asiassa Sony Computer Entertainment Europe vastaan komissio annetussa tuomiossa Sonyn toimimisella kyseisen tuotteen ainoana valtuutettuna maahantuojana yhteisön alueella ei ollut merkitystä sen toteen näyttämiseksi, että asetus koski sitä erikseen. Lisäksi mahdollisuus ostosten tekemiseen internetin kautta tekee mahdottomaksi sellaisen tuotteen ainoana maahantuojana toimimisen.
43
Kanteen kohteen osalta kantaja selventää, että se pyytää ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta kumoamaan riidanalaisen asetuksen liitteessä olevan taulukon 2 kohdan mutta ei kumoamaan toimenpidettä kokonaan.
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen arviointi asiasta
44
EY 230 artiklan neljännen kohdan nojalla luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön asetuksesta nostama kumoamiskanne otetaan tutkittavaksi sillä edellytyksellä, että riidanalainen asetus on asiasisällöltään tosiasiassa päätös, joka koskee tätä suoraan ja erikseen. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan asetuksen ja päätöksen välisenä erotteluperusteena on se, onko kyseessä yleisesti sovellettava toimi. Toimi on yleisesti sovellettava, jos sitä sovelletaan objektiivisesti määriteltyihin tilanteisiin ja jos sen oikeusvaikutukset kohdistuvat yleisesti ja abstraktisti määriteltyihin henkilöryhmiin (ks. asia T-35/06, Honig-Verband v. komissio, määräys 11.9.2007, Kok. 2007, s. II-2865, 39 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
45
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt eivät lähtökohtaisesti voi nostaa EY 230 artiklan neljännen kohdan nojalla kannetta, jolla pyritään kumoamaan tariffiluokittelusta annettuja asetuksia. Huolimatta niihin sisältyvien kuvausten konkreettisuudesta näiden toimien soveltamisala on kuitenkin kaikilta osin yleinen, sillä ne koskevat ensinnäkin kaikkia kuvausta vastaavia tuotteita riippumatta niiden yksilöllisistä ominaisuuksista ja alkuperästä, ja toiseksi niiden vaikutukset koskevat kaikkia yhteisön tulliviranomaisia ja kaikkia maahantuojia, jotta yhteistä tullitariffia sovellettaisiin yhdenmukaisesti (ks. asia C-40/84, Casteels v. komissio, tuomio 14.2.1985, Kok. 1985, s. 667, 11 kohta ja em. asia Sony Computer Entertainment Europe v. komissio, tuomion 58 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
46
Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa riidanalaisen asetuksen liitteessä olevan taulukon 2 kohdassa säädetään, että ensimmäisessä sarakkeessa kuvaillut tavarat on luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön CN-koodiin 85282190. Säännöstä sovelletaan kaikkiin tuotteisiin, jotka vastaavat kuvausta, riippumatta niiden yksilöllisistä ominaisuuksista ja alkuperästä (ks. vastaavasti em. asia Casteels v. komissio, tuomion 11 kohta).
47
Tämä säännös on siten EY 249 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettu yleisesti sovellettava toimenpide. Se koskee objektiivisesti määriteltyjä tilanteita, ja sen oikeusvaikutukset kohdistuvat yleisesti ja abstraktisti määriteltyihin henkilöryhmiin eli etenkin siinä kuvailtujen tuotteiden maahantuojiin (ks. vastaavasti em. asia Iposea v. komissio, määräyksen 24 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
48
Yleisesti sovellettava toimikin voi kuitenkin tietyissä olosuhteissa koskea tiettyjä taloudellisia toimijoita erikseen, jotka voivat siten riitauttaa sen EY 230 artiklan neljännen kohdan nojalla, jos kyseinen säännös koskee niitä erikseen niille tunnusomaisten erityispiirteiden tai sellaisen tilanteen takia, jonka perusteella ne erottuvat kaikista muista ja ne voidaan yksilöidä samalla tavalla kuin se, jolle päätös on osoitettu (ks. asia 25/62, Plaumann v. komissio, tuomio 15.7.1963, Kok. 1963, s. 197, 223, Kok. Ep. I, s. 181 ja asia C-309/89, Codorníu v. neuvosto, tuomio 18.5.1994, Kok. 1994, s. I-1853, Kok. Ep. XV, s. I-177, 20 kohta).
49
Tältä osin kantaja väittää, että luokittelu on saanut alkunsa kantajan IRC:lle esittämän sitovaa tariffitietoa koskevan hakemuksen johdosta, että nimikkeistökomiteassa ei ollut yhtään vastaavaa tuotetta esiteltävänä ja että kyseessä olevan tuotteen esittelyn perusteella jäsenvaltioihin jaettiin luonnos tariffiluokittelusta annettavaksi asetukseksi, jossa viitataan Apple-tyyppisiin monitoreihin.
50
Tällaiset olosuhteet eivät kuitenkaan ole sellaiset, että ne yksilöivät kantajan EY 230 artiklan neljännessä kohdassa tarkoitetulla tavalla. Toimijan osallistuminen menettelyyn, joka johtaa toimen antamiseen, yksilöi nimittäin tämän toimijan suhteessa kyseiseen toimeen ainoastaan silloin, kun sovellettavassa yhteisön lainsäädännössä myönnetään hänelle tiettyjä menettelyllisiä takuita (ks. asia T-369/03, Arizona Chemical ym. v. komissio, määräys 14.12.2005, Kok. 2005, s. II-5839, 72 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen). Tästä ei tässä tapauksessa kuitenkaan ole kyse.
51
Lisäksi vaikka ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin otti huomioon vastaavat olosuhteet päättäessään kanteen ottamisesta tutkittavaksi edellä mainitussa asiassa Sony Computer Entertainment Europe vastaan komissio, eivät ne ole voineet olla määräävä tekijä, etenkin, kun otetaan huomioon edellä mainittu oikeuskäytäntö. Vain ”käsiteltävään asiaan liittyvissä poikkeuksellisissa olosuhteissa” katsottiin kyseisessä asiassa, että kantaja voidaan yksilöidä (ks. em. asia Sony Computer Entertainment Europe v. komissio, tuomion 77 kohta).
52
Sama pätee väitteeseen, jonka mukaan kantaja on ainut yritys, joka on saanut kyseisestä tuotteesta sitovan tariffitiedon nimikkeeseen 8471. Itse tullikoodeksin 12 artiklassa säädetään sitovan tariffitiedon rajoitetusta voimassaoloajasta. Toisaalta on muistettava, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan se, että on mahdollista jollakin tarkkuudella määritellä niiden oikeussubjektien lukumäärä, jotka kuuluvat toimenpiteen soveltamisalaan, tai jopa yksilöidä nämä oikeussubjektit, ei suinkaan merkitse sitä, että kyseisen toimenpiteen on katsottava koskevan heitä erikseen, jos asetusta sovelletaan kyseessä olevassa toimessa objektiivisesti määritellyn oikeudellisen tilanteen tai tosiseikaston perusteella (asia T-138/98, ACAV ym. v. neuvosto, tuomio 22.2.2000, Kok. 2000, s. II-341, 64 kohta ja em. asia Iposea v. komissio, määräyksen 31 kohta).
53
On tarkennettava, että se, että kantaja on tai ei ole kyseisen tuotteen ainut valtuutettu maahantuoja yhteisössä, on merkityksellinen seikka arvioitaessa sitä, koskeeko asetus häntä erikseen, ainoastaan, kun ”otetaan huomioon muut edellä käsitellyt seikat”, mutta se ei sinänsä riitä osoittamaan, että riidanalainen asetus koskee kantajaa erikseen (ks. vastaavasti em. asia Sony Computer Entertainment Europe v. komissio, tuomion 75 kohta). Kantaja ei tältä osin väitä olevansa kyseessä olevien LCD-monitorien ainut maahantuoja kyseessä olevassa asiassa eikä mainitse, että sillä olisi oikeus, jonka perusteella se voisi kieltää kyseisten tuotteiden maahantuonnin Euroopan talousalueelle. Riidanalainen asetus koskee kantajaa ainoastaan kantajan sen objektiivisen ominaisuuden vuoksi, että se on 20-tuumaisten LCD-monitorien tosiasiallinen tai potentiaalinen maahantuoja.
54
Kyseessä olevan luokittelun kohteena olevan tuotteen kuvaus on hyvin yleinen. Lisäksi riidanalaisen asetuksen liitteessä olevassa taulukossa ei ole ainuttakaan valokuvaa, logoa tai muuta merkkiä, joka sisältäisi Applen tavaramerkin.
55
Tätä johtopäätöstä ei saata kyseenalaiseksi se, että IRC:n nimikkeistökomitealle esittämässä asiakirjassa viitattiin Applen monitoreihin, tai se todistamaton väite, että jäsenvaltioihin jaettiin luonnos tariffiluokittelusta annettavaksi asetukseksi, jossa viitataan Apple-tyyppisiin monitoreihin. Kyseessä on riidanalaisen asetuksen antamiseen johtaneen menettelyn aikana tehty viittaus yleiseen vertailutuotteeseen eikä tietyn tuotteen yksilöiminen.
56
Tiivistetysti voidaan todeta, että kantaja väittää, että riidanalainen asetus on annettu sillä perusteella, että kantaja pyysi sitovaa tariffitietoa, että kantaja piti nimikkeistökomitealle esittelyn kyseessä olevan tuotteen toiminnasta, että jäsenvaltioille jaettiin luonnos tariffiluokittelusta annettavaksi asetukseksi, jossa viitataan Apple-tyyppisiin monitoreihin, ja että kantaja on ainut yritys, joka on saanut kyseisestä tuotteesta sitovan tariffitiedon nimikkeeseen 8471.
57
Kaikesta edellä mainitusta seuraa, että mikään näistä seikoista ei ole yksinään riittävä sen toteamiseksi, että riidanalainen asetus koskee kantajaa erikseen. Edellä mainitussa asiassa Sony Computer Entertainment Europe vastaan komissio annetun tuomion valossa on kuitenkin tarkasteltava, yksilöikö riidanalainen asetus kantajan ”käsiteltävään asiaan liittyvissä poikkeuksellisissa olosuhteissa” samalla tavalla kuin sen, jolle päätös on osoitettu.
58
Tästä ei tässä tapauksessa kuitenkaan ole kyse. Kyseessä olevien tavaroiden melko yleinen kuvaus ja se seikka, että selvä visuaalinen tai tekstiviittaus konkreettiseen taloudelliseen toimijaan puuttuu, tarkoittaa, ettei asetus esillä olevassa asiassa koske kantajaa erikseen.
59
Tästä seuraa, että riidanalainen asetus koskee kantajaa ainoastaan sen objektiivisen aseman takia, jossa se on kyseisen asetuksen liitteessä olevassa taulukossa määriteltyjen LCD-monitorien maahantuojana, samoin kuin se koskee kaikkia muita toimijoita, jotka ovat tosiasiallisesti tai mahdollisesti samassa tilanteessa.
60
Kaikesta edellä olevasta seuraa, että riidanalainen asetus ei koske kantajaa erikseen ja että kanne on siksi jätettävä tutkimatta.
Oikeudenkäyntikulut
61
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 87 artiklan 2 kohdan mukaan asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut. Koska kantaja on hävinnyt asian, se on velvoitettava korvaamaan oikeudenkäyntikulut komission vaatimusten mukaisesti.
Näillä perusteilla
YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIN (viides jaosto)
on määrännyt seuraavaa:
1)
Kanne jätetään tutkimatta.
2)
Apple Computer International velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
Annettiin Luxemburgissa 19 päivänä helmikuuta 2008.
E. Coulon
kirjaaja
M. Vilaras
jaoston puheenjohtaja
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: englanti.