62020CJ0132_RES
Asia C-132/20
DM_ENjaBN
vastaan
Getin Noble Bank S.A.
(Ennakkoratkaisupyyntö – Sąd Najwyższy)
Unionin tuomioistuimen tuomio (suuri jaosto) 29.3.2022
Ennakkoratkaisupyyntö – Tutkittavaksi ottaminen – SEUT 267 artikla – Tuomioistuimen käsite – SEU 19 artiklan 1 kohta – Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artikla – Oikeusvaltio – Tehokas oikeussuoja – Tuomareiden riippumattomuuden periaate – Etukäteen laillisesti perustettu tuomioistuin – Tuomioistuin, jonka jäsenen on nimittänyt ensimmäisen kerran tuomarin virkaan epädemokraattisen järjestelmän täytäntöönpanovaltaa käyttävä poliittinen elin – Krajowa Rada Sądownictwan (kansallinen tuomarineuvosto, Puola) toimintatapa – Sen lain, johon perustuu kyseisen neuvoston kokoonpano, perustuslainvastaisuus – Mahdollisuus luokitella kyseinen elin unionin oikeudessa tarkoitetuksi puolueettomaksi ja riippumattomaksi tuomioistuimeksi
Ennakkoratkaisukysymykset – Tutkittavaksi ottaminen – Edellytykset – SEUT 267 artiklassa tarkoitetun kansallisen tuomioistuimen esittämä pyyntö – Olettama tutkittavaksi ottamiskelpoisuudesta riippumatta kyseisen tuomioistuimen konkreettisesta kokoonpanosta – Rajat
(SEU 19 artiklan 1 kohdan toinen alakohta; SEUT 267 artikla; Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artikla)
(ks. 69, 72, 74 ja 75 kohta)
Ennakkoratkaisukysymykset – Unionin tuomioistuimen toimivalta – Rajat – Unionin oikeuden tulkinta sellaisessa oikeusriidassa, jossa on tarpeellista ratkaista alustava kysymys, joka liittyy seikkoihin, jotka edeltävät Euroopan unionin jäsenvaltioksi liittymistä – Alustava kysymys, joka liittyy tilanteeseen, jolla on edelleen vaikutuksia tämän liittymisen jälkeen, sisältyy tulkintaan
(SEUT 267 artikla)
(ks. 86 ja 87 kohta)
Jäsenvaltiot – Velvoitteet – Tarvittavien muutoksenhakukeinojen käyttöön ottaminen tehokkaan oikeussuojan takaamiseksi – Ulottuvuus
(SEU 19 artiklan 1 kohdan toinen alakohta; Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artikla ja 51 artiklan 1 kohta)
(ks. 89–91 ja 93 kohta)
Euroopan unionin oikeus – Periaatteet – Oikeus tehokkaaseen oikeussuojaan – Oikeus saada asiansa käsitellyksi riippumattomassa ja puolueettomassa tuomioistuimessa, joka on etukäteen laillisesti perustettu – Ulottuvuus
(SEU 2 artikla)
(ks. 94–96, 118, 119, 121 ja 122 kohta)
Jäsenvaltiot – Velvoitteet – Tarvittavien muutoksenhakukeinojen käyttöön ottaminen tehokkaan oikeussuojan takaamiseksi – Oikeusriita, joka koskee kohtuuttomien sopimusehtojen käyttämistä kuluttajan ja elinkeinonharjoittajan välisessä sopimuksessa – Muutoksenhakutuomioistuimen suorittama varmistus siitä, että oikeusriidan käsitellyt ratkaisukokoonpano on ollut lainmukainen – Tuomarit, jotka kyseessä olevassa jäsenvaltiossa vallinneen epädemokraattisen järjestelmän elimet ovat nimittäneet tällaiseen virkaan ennen kyseisen valtion liittymistä Euroopan unioniin ja jotka ovat pysyneet viroissaan tämä järjestelmän lakkaamisen jälkeen – Tätä liittymistä edeltäneet olosuhteet eivät vaikuta heidän riippumattomuuteensa ja puolueettomuuteensa – Edellytys
(SEU 19 artiklan 1 kohdan toinen alakohta ja SEU 49 artikla; Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artikla; neuvoston direktiivin 93/13 7 artiklan 1 ja 2 kohta)
(ks. 67 ja 100–108 kohta sekä tuomiolauselman 1 kohta)
Jäsenvaltiot – Velvoitteet – Tarvittavien muutoksenhakukeinojen käyttöön ottaminen tehokkaan oikeussuojan takaamiseksi – Oikeusriita, joka koskee kohtuuttomien sopimusehtojen käyttämistä kuluttajan ja elinkeinonharjoittajan välisessä sopimuksessa – Muutoksenhakua käsittelevän kansallisen tuomioistuimen suorittama varmistus siitä, että oikeusriidan käsitellyt ratkaisukokoonpano on ollut lainmukainen – Tuomarit, jotka on nimitetty tällaiseen virkaan sen johdosta, että heidät on valinnut jäsenvaltion elin, joka on joko muodostettu myöhemmin perustuslainvastaiseksi todetun lainsäädännön nojalla tai joka on muodostettu lainmukaisesti mutta menettelyssä, joka ei ole avoin – Näiden seikkojen vaikutuksen puuttuminen kyseisten tuomareiden riippumattomuuteen ja puolueettomuuteen – Edellytys
(SEU 19 artiklan 1 kohdan toinen alakohta; Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artikla; neuvoston direktiivin 93/13 7 artiklan 1 ja 2 kohta)
(ks. 113, 114 ja 123–132 kohta sekä tuomiolauselman 2 kohta)
Tiivistelmä
Puolassa useat kuluttajat olivat vuonna 2017 nostaneet toimivaltaisessa alueellisessa tuomioistuimessa kanteen, joka koski heidän Getin Noble Bank -pankin kanssa tekemässään luottosopimuksessa olevan sopimusehdon väitettyä kohtuuttomuutta. Koska kantajien kaikkia vaatimuksia ei hyväksytty ensimmäisessä oikeusasteessa eikä muutoksenhakuasteessa, he tekivät valituksen Sąd Najwyższylle (ylin tuomioistuin, Puola), joka on ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin.
Kun kansallinen tuomioistuin tutkii sille tehdyn valituksen tutkittavaksi ottamisen edellytyksiä, sen on kansallisen oikeuden mukaan tutkittava, onko valituksenalaisen tuomion antanut ratkaisukokoonpano lainmukainen. Tässä yhteydessä se pohtii yhden tuomarin kokoonpanossa muutoksenhakutuomioistuimen kokoonpanon yhdenmukaisuutta unionin oikeuden kanssa. Sen mukaan muutoksenhakutuomioistuimen kolmen tuomarin riippumattomuus ja puolueettomuus voidaan kyseenalaistaa heidän tuomarinvirkoihinsa nimittämiseen liittyvien olosuhteiden vuoksi.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tarkoittaa tältä osin yhtäältä sitä seikkaa, että yhden näistä tuomareista (FO) ensimmäinen nimittäminen tällaiseen virkaan perustui päätökseen, jonka oli tehnyt sellaisen epädemokraattisen järjestelmän elin, joka Puolassa vallitsi ennen sen liittymistä Euroopan unioniin ja sitä, että hän oli pysynyt tässä virassa tämän järjestelmän lakkaamisen jälkeen vannomatta uutta valaa ja hyötymällä tämän järjestelmän voimassa ollessa saavutetusta virkaiästä (
1
). Toisaalta kyseessä olevat tuomarit on nimitetty muutoksenhakutuomioistuimeen Krajowa Rada Sądownictwan (kansallinen tuomarineuvosto, Puola; jäljempänä KRS) ehdotuksesta, yksi heistä vuonna 1998, kun tämän elimet päätökset eivät olleet perusteltuja eivätkä muutoksenhakukelpoisia, kaksi muuta vuosina 2012 ja 2015, jolloin Trybunał Konstytucyjnyn (perustuslakituomioistuin, Puola) mukaan KRS ei toiminut avoimesti ja jolloin sen kokoonpano oli perustuslainvastainen.
Unionin tuomioistuin katsoo suuren jaoston kokoonpanossa antamassaan tuomiossa lähinnä, että unionin oikeuteen perustuvien yksityisten oikeuksien tehokasta oikeussuojaa koskevaa periaatetta (
2
) on tulkittava siten, että lainvastaisuudet, joihin ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin vetoaa kyseessä oleviin muutoksenhakutuomioistuimen tuomareihin nähden, eivät itsessään ole omiaan herättämään perusteltuja ja vakavia epäilyjä yksityisissä näiden tuomareiden riippumattomuudesta ja puolueettomuudesta eivätkä siten horjuttamaan sen kokoonpanon luonnetta riippumattomana ja puolueettomana tuomioistuimena, joka on etukäteen laillisesti perustettu.
Unionin tuomioistuimen arviointi asiasta
Unionin tuomioistuin hylkää aluksi oikeudenkäyntiväitteen, jonka mukaan Puolan ylimmän tuomioistuimen ainoa tuomari, jonka on tutkittava sille tehdyn valituksen tutkittavaksi ottamista, ei ollut toimivaltainen esittämään unionin tuomioistuimelle ennakkoratkaisukysymyksiä hänen omaa nimittämistään rasittavien virheiden vuoksi, jotka horjuttaisivat hänen riippumattomuuttaan ja puolueettomuuttaan. Siltä osin kuin ennakkoratkaisupyynnön on esittänyt kansallinen tuomioistuin, on oletettava, että se täyttää vaatimukset, jotka unionin tuomioistuin on asettanut SEUT 267 artiklassa tarkoitetulle tuomioistuimelle. Tällainen olettama voidaan kuitenkin kumota, jos kansallisen tai kansainvälisen tuomioistuimen antama lopullinen tuomioistuinratkaisu johtaisi siihen, että katsottaisiin, ettei ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ole riippumaton, puolueeton ja laillisesti perustettu. Koska unionin tuomioistuimella ei ole tietoja, joiden avulla tällainen olettama voitaisiin kumota, ennakkoratkaisupyyntö on siis otettava tutkittavaksi.
Unionin tuomioistuin tutkii tämän jälkeen esitettyjen kysymysten molemmat näkökohdat.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee ensimmäisen näkökohdan osalta, ovatko SEU 19 artiklan 1 kohdan toinen alakohta ja perusoikeuskirjan 47 artikla esteenä sille, että kansallinen tuomioistuin, joka toimii yhden sellaisen yhden tuomarin kokoonpanossa, joka FO:n tavoin on aloittanut uransa kommunistisessa järjestelmässä ja joka on pysynyt virassaan kyseisen järjestelmän lakkaamisen jälkeen, luokitellaan riippumattomaksi ja puolueettomaksi tuomioistuimeksi.
Sen jälkeen, kun unionin tuomioistuin on katsonut olevansa toimivaltainen lausumaan tästä kysymyksestä (
3
), se täsmentää, että vaikka tuomioistuinten organisointi jäsenvaltioissa kuuluu niiden toimivaltaan, niiden on tätä toimivaltaa käyttäessään noudatettava niitä velvoitteita, jotka niille aiheutuvat unionin oikeudesta, mukaan lukien velvollisuus varmistaa tehokkaan oikeussuojan periaatteen noudattaminen.
Tuomarin riippumattomuuteen ja puolueettomuuteen vaikuttaneista liittymistä edeltäneistä olosuhteista, jotka ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on tuonut esiin FO:n kaltaisten tuomareiden osalta, unionin tuomioistuin muistuttaa, että Puolan liittyessä Euroopan unioniin on lähtökohtaisesti katsottu sen oikeusjärjestelmän olleen unionin oikeuden mukainen. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ei ole myöskään esittänyt mitään konkreettista selitystä, joka osoittaisi, miten FO:n ensimmäiseen nimitykseen liittyneet olosuhteet voisivat mahdollistaa sen, että häneen kohdistuisi tällä hetkellä sopimatonta vaikuttamista. Näin ollen hänen ensimmäiseen nimitykseensä liittyvien olosuhteiden ei voida sellaisenaan katsoa synnyttävän yksityisten mielessä perusteltuja ja vakavia epäilyjä tämän tuomarin riippumattomuudesta ja puolueettomuudesta hänen hoitaessaan myöhempiä lainkäyttötehtäviään.
Esitettyjen kysymysten toisen näkökohdan osalta pyritään lähinnä selvittämään, ovatko SEU 19 artiklan 1 kohdan toinen alakohta, perusoikeuskirjan 47 artikla ja direktiivin 93/13 7 artiklan 1 ja 2 kohta esteenä sille, että jäsenvaltion alaisuuteen kuuluvaksi riippumattomaksi ja puolueettomaksi tuomioistuimeksi, joka on etukäteen laillisesti perustettu, luokitellaan ratkaisukokoonpano, johon kuuluu tuomari, jonka ensimmäinen nimitys tuomarinvirkaan taikka hänen myöhempi nimityksensä ylempään tuomioistuimeen on tapahtunut joko sen johdosta, että hänet on valinnut ehdokkaaksi tuomarinvirkaan elin, joka on muodostettu kyseisen jäsenvaltion perustuslakituomioistuimen myöhemmin perustuslainvastaisiksi toteamien lain säännösten perusteella (jäljempänä ensimmäinen kyseessä oleva seikka), tai sen johdosta, että hänet on valinnut ehdokkaaksi tuomarinvirkaan elin, joka on muodostettu lainmukaisesti mutta sellaisen menettelyn päätteeksi, joka ei ollut avoin, julkinen eikä mahdollinen muutoksenhakumenettelyn kohde (jäljempänä toinen kyseessä oleva seikka).
Tältä osin unionin tuomioistuin toteaa, etteivät kaikki virheet, jotka voivat tapahtua tuomarin nimittämismenettelyssä, ole luonteeltaan sellaisia, että ne voisivat herättää epäilyjä kyseisen tuomarin riippumattomuudesta ja puolueettomuudesta.
Nyt käsiteltävässä asiassa unionin tuomioistuin toteaa ensimmäisestä kyseessä olevasta seikasta, ettei perustuslakituomioistuin ole lausunut KRS:n riippumattomuudesta todetessaan perustuslainvastaiseksi tämän elimen kokoonpanon, sellaisena kuin se oli silloin, kun kaksi muuta tuomaria kuin FO nimitettiin ratkaisukokoonpanoon, joka antoi ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa käsiteltävänä olevan valituksenalaisen tuomion. Tämä perustuslainvastaisuutta koskeva toteamus ei näin ollen voi yksinään johtaa kyseisen elimen riippumattomuuden kyseenalaistamiseen eikä herättää yksityisissä epäilyksiä näiden tuomareiden riippumattomuudesta ulkoisiin tekijöihin nähden. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ei ole myöskään esittänyt mitään konkreettista seikkaa tällaisten epäilyjen olemassaolon tueksi.
Sama päätelmä pätee toiseen kyseessä olevaan seikkaan. Ennakkoratkaisupyynnöstä ei ilmene, ettei KRS, sellaisena kuin se oli Puolan epädemokraattisen järjestelmän lakkaamisen jälkeen, olisi riippumaton toimeenpano- ja lainsäädäntövallasta.
Näissä olosuhteissa nämä kaksi seikkaa eivät ole omiaan osoittamaan, että tuomareiden nimittämistä koskevia perustavanlaatuisia sääntöjä olisi rikottu. Koska esiin tuodut lainvastaisuudet eivät aiheuta todellista vaaraa siitä, että toimeenpanoviranomainen voisi käyttää asiatonta harkintavaltaa, joka vaarantaa tuomareiden nimittämismenettelyn tuloksen koskemattomuuden, unionin oikeus ei ole esteenä sille, että kyseessä olevien tuomareiden muodostama ratkaisukokoonpano luokitellaan riippumattomaksi ja puolueettomaksi tuomioistuimeksi, joka on laillisesti perustettu.
(
1
)	Tähän viitataan jäljempänä liittymistä edeltäneinä olosuhteina.
(
2
)	Periaate, johon viitataan SEU 19 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa, jonka mukaan ”jäsenvaltiot säätävät tarvittavista muutoksenhakukeinoista tehokkaan oikeussuojan takaamiseksi unionin oikeuteen kuuluvilla aloilla” ja joka vahvistetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä perusoikeuskirja) 47 artiklassa sekä kuluttajasopimusten kohtuuttomista ehdoista 5.4.1993 annetussa neuvoston direktiivissä 93/13/ETY (EYVL 1993, L 95, s. 95). Viimeksi mainitun direktiivin 7 artiklan 1 ja 2 kohdassa vahvistetaan uudelleen kuluttajien oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin, jos he katsovat, että kyseisistä ehdoista on aiheutunut vahinkoa heille.
(
3
)	Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan unionin tuomioistuimella on toimivalta tulkita unionin oikeutta ainoastaan siltä osin kuin kyse on sen soveltamisesta uudessa jäsenvaltiossa sen unioniin liittymisen jälkeen. Nyt käsiteltävässä asiassa on niin, että vaikka esitetty kysymys koskee Puolan unioniin liittymistä edeltäneitä olosuhteita, se koskee tilannetta, jonka kaikki vaikutukset eivät kohdistu kyseistä päivämäärää edeltäneeseen aikaan, koska FO, joka on nimitetty tuomariksi ennen liittymistä, on tällä hetkellä tuomari ja hoitaa tätä asemaa vastaavia tehtäviä.