61995C0172
JULKISASIAMIEHEN RATKAISUEHDOTUS
MICHAEL B. ELMER
13 päivänä kesäkuuta 1996 (
*1
)
Johdanto
1.
Sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn yhteydessä on otettu käyttöön sokerinvalmistajilta perittäviä eri maksuja. Yhteisöjen tuomioistuimella on ollut aikaisemmin asiassa C-19/94, SAFBA, antamassaan tuomiossa (
1
) tilaisuus antaa ratkaisunsa siitä, milloin niin sanotun varastointimaksun suoritusvelvollisuus syntyy. Ne kysymykset, joista yhteisöjen tuomioistuimen on annettava ratkaisunsa esillä olevassa asiassa, koskevat hetkeä, jolloin tiettyjen muiden maksujen suoritusvelvollisuus syntyy, samoin kuin hetkeä, jolloin tiettyjä näistä maksuista voidaan alkaa periä.
Asian kannalta merkitykselliset yhteisön oikeuden säännökset
2.
Asia koskee kolmea erilaista maksua, jotka liittyvät sokerialan yhteiseen markkinajärjestelyyn: tuotantomaksu, poistomaksu ja erityinen poistomaksu.
3.
Tuotantomaksu otettiin käyttöön yhteiseen markkinajärjestelyyn liittyvien tappioiden kattamiseksi. Tätä koskevat säännökset ovat sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1981 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1785/81 (
2
) (jäljempänä perusasetus), sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, ja asetuksen 28 artiklan 3 ja 4 kohdassa säädetään seuraavaa:
”3.
Jos — — tarkoitetut — — tarkistetut toteamukset johtavat ennakoitavaan kokonaistappioon, tappio jaetaan kyseisenä markkinointivuotena tuotetun — — sokerin — — ennakoitavalla määrällä — —. Tuloksena oleva määrä peritään valmistajilta perustuotantomaksuna heidän — — sokerin — — tuotannostaan.
——
4.
Jos perustuotantomaksun enimmäismäärällä ei voida kattaa kokonaan — — kokonaistappiota, jäännös jaetaan kyseisenä markkinointivuonna tuotetun — — sokerin — — ennakoitavalla määrällä. Tuloksena oleva määrä peritään valmistajilta —— maksuna heidän —— sokerin —— tuotannostaan—— ”.
4.
Poistomakstt otettiin käyttöön yhteiseen markkinajärjestelyyn liittyneen, markkinointivuosilta 1981/82—1985/86 todetun lisätappion kattamiseksi. Tätä koskevat säännökset otettiin käyttöön perusasetukseen 32 a artiklana 24 päivänä maaliskuuta 1986 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 934/86 (jäljempänä poistomaksusta annettu asetus). (
3
) Kyseisen 32 a artiklan 1 kohta on sanamuodoltaan seuraava:
”Sokerin — — valmistajilta peritään markkinointivuosina 1986/1987—1990/1991 — — sokerin —— tuotannosta poistomaksu, jonka tarkoituksena on poistaa ajanjaksona 1981/1982—1985/1986 sovelletun kiintiöjärjestelmän aikana todettu 400 miljoonan ecun alijäämä ——.”
Siten 3 päivänä lokakuuta 1986 annetulla komission asetuksella (ETY) N:o 3046/86 (
4
) (jäljempänä soveltamisasetus) säädettiin perusasetuksen 32 a artiklan 6 kohdan nojalla poistomaksun perimismuodollisuuksista. Kyseisen soveltamisasetuksen 1 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltiot perivät sokerin —— valmistajilta poistomaksun, jonka [määrät vahvistetaan] [perusasetuksen] 32 a artiklan 2 ja 3 kohdassa kahdessa osassa. Maksu peritään kunakin markkinointivuotena ennen markkinointivuoden joulukuun 15 päivää ensimmäisen osan osalta, joka on ennakkomaksu, ja toisen osan osalta, joka on jäännösmaksu, ennen tätä seuraavan markkinointivuoden joulukuun 15 päivää”. (
*2
)
5.
Erityinen poistomaksu otettiin käyttöön ennakoidun, markkinointivuotta 1986/1987 koskeneen sellaisen tappion kattamiseksi, jota ei voitaisi kattaa tuottajien sokerijärjestelyn yhteydessä maksamilla maksuilla. Tätä koskevista säännöksistä on säädetty 2 päivänä heinäkuuta 1987 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1914/87 (
5
) (jäljempänä asetus erityisestä poistomaksusta), jonka 1 artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
”2.
Erityinen poistomaksu lasketaan jokaisen sokerintuottajayrityksen —— osalta liittämällä summaan, joka yrityksen on maksettava tuotantomaksuina markkinointivuoden 1986/1987 osalta, erikseen määriteltävä kerroin — —
Erityinen poistomaksu on suoritettava ennen 15.12.1987.” (
*3
)
Komission 13.10.1987 antamalla asetuksella (ETY) N:o 3061/87 (
6
) (jäljempänä laskenta-kertoimesta annettu asetus) säädettiin erityistä poistomaksua koskevan asetuksen 1 artiklan 4 kohdan nojalla säännökset sokerin markkinointivuotta 1986/1987 koskevaan erityiseen poistomaksuun sovellettavasta laskentakertoimesta. Kyseisen asetuksen 2 artiklan mukaan
”Jäsenvaltiot perivät erityisen poistomaksun samaan aikaan kuin [perusasetuksen] 28 artiklan mukaisen tuotantomaksujen jäännöksen.
Jäsenvaltiot määrittelevät tässä tarkoituksessa jokaisen sokerintuottajayrityksen —— osalta [erityistä poistomaksua koskevan asetuksen] 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ennakon markkinointivuoden 1986/1987 osalta ennen 1.11.1987”. (
*4
)
Asian tosiseikat
6.
Société sucrière agricole de Maizyn (jäljempänä Maizy) toimintaa on sokerin valmistus ja valmistuksen jätetuotteiden tislaus ja myynti. Kun Maizyn osalta oli tehty tilintarkastus koskien yhtiöverotusta, kyseisen yhtiön verotusta muutettiin verotettavien tulojen osalta. Tietyt näistä muutoksista koskevat tilikausien 1985/1986 ja 1986/1987 nojalla maksettavia poistomaksuja ja varastojen arvostusta.
7.
Ranskan verojärjestelmän mukaan yhteisön oikeuden mukaiset poistomaksut ovat maksuja, jotka yritysten on sisällytettävä tilinpäätökseensä. Siten nämä maksut sisältyvät verotettavaan tuloon, joka määritellään Code general des impôts:n mukaan seuraavasti:
”Nettotulos muodostuu tilinpäätöksen nettomääräisten aktiivojen ja sen jakson tilinavauksen nettomääräisten aktiivojen arvojen erosta, jonka tulos on verotuksen perustana; tästä summasta vähennetään osakepääoman lisäykset ja siihen lisätään kyseisenä aikana omistajalle tai yhtiömiehille annetut lainat. Nettomääräiset aktiivat tarkoittavat summaa, jolla ne ylittävät sen osan passiivoista, joka muodostuu kolmannen osapuolen saatavista, sekä perustelluista poistoista ja varauksista”.
Tästä säännöksestä seuraa toimitettujen tietojen mukaan, että kolmannen osapuolen saatava voidaan merkitä tilivuoden päättyessä kirjanpitoon kuluna vain silloin, jos tämä saatava, jonka peruste on selvä ja jonka määrä on täsmällisesti määritelty, liittyy kyseistä tilivuotta koskevaan toimenpiteeseen.
8.
Maitzy kirjasi tilikauden 1985/1986 tilinpäätöksessä (30.6.1986) kuluksi 4011830 FRF, joka vastasi poistomaksun arvioitua kokonaissummaa, joka sen olisi maksettava, ja 3 149290 FRF erityisenä poistomaksuna. Koska poistomaksu oli jaettava viiteen osaan markkinointivuosille 1986/1987—1990/1991, varausta vähennettiin markkinointivuonna 1986/1987 todellisuudessa suoritetun maksun määrään eli 802366 FRF:ksi. Varauksen todellinen arvo laskettiin myöhemmin, jolloin tehtiin 170064 FRF:n täydentävä varaus.
9.
Verohallinto toteutti jälkiverotuksen seuraavasti: poistomaksun osalta tilikauden 1985/1986 osalta todettu kustannus (4011830 FRF) ja tilikauden 1986/1987 osalta todellisten arvojen laskennan perusteella tehty täydentävä varaus (170064 FRF) lisättiin yhtiöiltä kannettavan veron perusteeseen. Vastaavasti se osa varauksesta, joka kirjattiin kuluksi markkinointivuoden 1986/1987 osalta (802366 FRF), hyväksyttiin tuloksen vähennykseksi, koska yhtiö oli purkanut kyseisen osan varauksesta. Erityisen poistomaksun osalta viranomaiset katsoivat, ettei kyseistä maksua voitaisi kirjata varauksena tilikautena 1985/1986, koska katsottiin, että maksulla pyrittiin kattamaan markkinointivuotta 1986/1987 koskevat kokonaistappiot. Veroviranomaiset oikaisivat näin ollen kirjanpitoa, mikä merkitsi kyseisen yhtiön verotuksen muutosta, koska yhtiöveroprosentti oli muuttunut vuosien 1986 ja 1987 välisenä aikana.
Lopuksi Maizy ei ollut ottanut varastonsa arvostuksessa huomioon poistomaksuja eikä tuotantomaksuja, koska se arvioi, että nämä eri maksut liittyivät suoraan sokerin myyntiin. Veroviranomaiset eivät olleet samaa mieltä, mikä johti kirjanpidon oikaisuun 8292457 FRF:lla.
10.
Maizy esitti tämän jälkeen paikalliselle verojohtajalle vaatimuksen siitä, että se vapautettaisiin maksamasta sille määrättyjä yhtiöveroa koskevia lisäveroja, ja se vetosi tässä yhteydessä siihen, että muutetut summat perustuvat varastointimaksun, tuotantomaksujen ja poistomaksujen suoritusvelvollisuutta koskevien yhteisön oikeussääntöjen virheelliseen tulkintaan.
Ennakkoratkaisukysymykset
11.
Maizy nosti 14.11.1990 kanteen Tribunal administratif d'Amiensissa paikallista verojohtajaa vastaan. Oikeudenkäyntiasiakirjojen mukaan Société sucrière de Berneuil-sur-Aisne jatkoi oikeudenkäyntiä.
12.
Tribunal administratif d'Amiens päätti 22.5.1995 tekemällään päätöksellä lykätä asian käsittelyä ja pyytää yhteisöjen tuomioistuimelta ennakkoratkaisua asian kannalta merkityksellisten yhteisön oikeuden säännösten tulkinnasta. Ennakkoratkaisupyynnön esittänyt tuomioistuin ei ole muotoillut kysymyksiä, joihin yhteisöjen tuomioistuimelta pyydetään vastausta. Ennakkoratkaisupyyntöä koskevan päätöksen 1 artikla kuuluu siten seuraavasti:
”Asian käsittelyä lykätään —— Maizyn nostaman kanteen osalta, kunnes Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on antanut ratkaisunsa ennakkoratkaisukysymyksistä, jotka esitetään tämän päätöksen perusteluissa.”
Näyttää siltä, että asiaankuuluvat perusteet ovat seuraavat:
—
”Asian ratkaisu riippuu edellä mainittujen yhteisön säännösten tulkinnasta siltä osin kuin kysymyksessä on varastointi-maksun suoritusvelvollisuuden aiheuttava tapahtuma.”
—
”Asian ratkaisu riippuu edellä mainittujen yhteisön säännösten tulkinnasta siltä osin kuin kysymyksessä on poistomaksujen perimisjakso.” (Päätöksen muista perusteluista käy ilmi, että kysymyksessä on poistomaksu ja erityinen poisto-maksu).
—
”Asian ratkaisu riippuu edellä mainittujen yhteisön säännösten tulkinnasta siltä osin kuin kysymyksessä on riidanalaisten maksujen aiheuttava tapahtuma.” (Perustelujen edellisestä kohdasta käy ilmi, että kysymyksessä ovat tuotantomaksut ja kaksi poistomaksua).
13.
Ensimmäinen peruste koskee kysymystä varastointimaksun suoritusvelvollisuuden aiheuttavasta tapahtumasta. On todettu, että yhteisöjen tuomioistuin on jo ottanut kantaa tähän kysymykseen asiassa SAFBA antamassaan tuomiossa, jossa se tulkitsi perusasetuksen 8 artiklan 2 kohtaa ja katsoi, että varastointimaksun suoritusvelvollisuuden edellytykset täyttyvät sokerin myynti-ajankohtana. Näissä olosuhteissa yhteisöjen tuomioistuimen kirjaamo lähetti Tribunal administratif d'Amiensille 14.7.1995 päiväämällään kirjeellä yhteisöjen tuomioistuimen edellä mainitussa asiassa antaman tuomion ja tiedusteli, halusiko kansallinen tuomioistuin pysyttää ennakkoratkaisukysymyksensä voimassa. Tribunal administratif d'Amiensin kirjaaja vastasi 30.8.1995 päiväämällään kirjeellä yhteisöjen tuomioistuimen kirjeeseen, että asiassa SAFBA annettu tuomio koski yksinomaan kysymystä varastointimaksuista. joten yhteisöjen tuomioistuimen oli silti annettava vastaus kahteen muuhun kysymykseen.
Katson siten, ettei ole tarpeellista antaa vastausta kysymykseen, joka koskee varastointi-maksua.
14.
Voitaisiin kysyä, estääkö jäljelle jäävien kysymysten epätarkkuus pääasian tutkimisen. Katson kuitenkin, että ei ole riittävää syytä jättää kannetta tutkimatta, koska ennakkoratkaisupyynnöstä kokonaisuutena arvioituna käy riittävän selvästi ilmi kysymykset, joihin ennakkoratkaisupyynnön esittänyt tuomioistuin pyytää yhteisöjen tuomioistuimen ratkaisua, joten muotoilemalla nämä kysymykset uudelleen on mahdollista antaa ennakkoratkaisupyynnön esittäneelle tuomioistuimelle hyödyllinen vastaus.
15.
Kysymykset, joihin kansallinen tuomioistuin tosiasiallisesti pyytää yhteisöjen tuomioistuimen ratkaisua, ovat seuraavat:
1)
Millä hetkellä tuotantomaksun, poisto-maksun ja erityisen poistomaksun suoritusvelvollisuus syntyy?
2)
Mistä hetkestä alkaen poistomaksua ja erityistä poistomaksua voidaan periä?
Ensimmäinen kysymys
16.
Aluksi on korostettava, että kuten yhteisöjen tuomioistuin on todennut asiassa SAFBA antamassaan tuomiossa, ”maksun suoritusvelvollisuuden aiheuttava tapahtuma” ei ole yhteisön oikeuden käsite, vaan Ranskan vero-oikeuden käsite. Yhteisöjen tuomioistuin ei voi antaa ratkaisuaan kansallisen oikeuden käsitteen sisällöstä; sen on kuitenkin tulkittava asian kannalta merkityksellisiä yhteisön oikeuden säännöksiä yhteisöjen tuomioistuimen ja kansallisten tuomioistuinten välisen yhteistyön perusteella, jotta voitaisiin täsmentää, mistä hetkestä alkaen näiden säännösten mukaiset maksun suoritusvelvollisuuden edellytykset ovat täyttyneet. Kansallisen tuomioistuimen tehtävänä on tämän jälkeen kansallisen vero-oikeuden soveltaminen yhteisöjen tuomioistuimen tulkinnan mukaisesti.
17.
Yhteisöjen tuomioistuin on lisäksi todennut edellä mainitussa asiassa SAFBA antamassaan tuomiossa maksun suoritusvelvollisuuden edellytysten täyttymisen osalta, että
” — — On välttämätöntä määritellä maksun määrä velvoitteen täsmällisen laajuuden rajaamiseksi, koska velvoitetta ei muutoin voida pitää syntyneenä.” (
7
)
18.
Siten tutkin seuraavassa jokaisen kolmen maksun osalta asian kannalta merkityksellisiä säännöksiä sen arvioimiseksi, mistä hetkestä alkaen näiden säännösten mukaiset maksujen suoritusvelvollisuuden edellytykset ovat täyttyneet.
Tuotantomaksu
19.
Ranskan ja Kreikan hallitukset sekä komissio ovat katsoneet, että perusasetuksen 28 artiklan 3 ja 4 kohtaa on tulkittava siten, että niiden mukaisten maksujen suoritusvelvollisuus syntyy sokerin tuotantohetkellä eikä, kuten perusasetuksen 8 artiklan 2 kohdassa on todettu varastointimaksun osalta, vasta sokerin myyntihetkellä.
20.
Korostan, että perusasetuksen 28 artiklan 3 kohdan sanamuodon mukaan tuotantomaksu peritään valmistajilta niiden sokerintuotannosta aina, kun tietyn markkinointivuoden osalta on odotettavissa kokonaistappiota. Maksu lasketaan jakamalla kokonaistappio ”kyseisenä markkinointivuonna tuotetun” sokerin ennakoitavalla määrällä, joka perustuu ennen yksittäisen markkinointivuoden loppua tehtyihin toteamuksiin. Myös asetuksen 28 artiklan 1 kohdassa, jossa säädetään toteamuksista, jotka on tehtävä mahdollisen tappion ennakoimiseksi, viitataan tuotantoon ”kyseisenä markkinointivuonna”.
21.
Perusasetuksen 28 artiklan 4 kohdan mukaan sokerin tuotannosta peritään täydentävä tuotantomaksu, jos perustuotantomaksun enimmäismäärällä ei voida kattaa kokonaan ennakoitavaa kokonaistappiota. Tämä täydentävä maksu lasketaan jakamalla jäännös ”kyseisenä markkinointivuonna” tuotettavalla ennakoitavalla määrällä.
22.
Siten katson, että sokerin tuotanto sinänsä aiheuttaa perusasetuksen 28 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisten tuotantomaksujen suoritusvelvollisuuden. Maksujen suoritusvelvollisuus ei näytä liittyvän muihin edellytyksiin, ja maksun määrä on mahdollista määritellä jokaisen markkinointivuoden lopussa sokerin kokonaistuotannon ennakoitavan määrän perusteella.
Poistomaksu
23.
Ranskan ja Kreikan hallitukset sekä komissio ovat kaikki sitä mieltä, että poistomaksun suoritusvelvollisuus syntyy tuotettaessa sokeria markkinointivuosina 1986/1987—1990/1991.
24.
Poistomaksulla pyritään tietenkin poistamaan markkinointivuosina 1981/1982-— 1985/1986 syntynyttä alijäämää. Poistomaksua koskevan asetuksen seitsemännestä ja kahdeksannesta perustelukappaleesta käy kuitenkin ilmi, että alijäämä on jaettava seuraavalle viidelle markkinointivuodelle, toisin sanoen markkinointivuosille 1986/1987-— 1990/1991. Asetuksen perustelukappaleiden mukaan tämä johtuu yhteisvastuullisuuden ja tasapuolisuuden periaatteesta, sekä aineellisesta mahdottomuudesta määrätä maksua yksittäisten tuottajien maksettavaksi niiden aikaisemmin saaman hyödyn perusteella.
25.
Perusasetuksen 32 a artiklan mukaan sokerinvalmistajilta peritään ”markkinointivuosina 1986/1987—1990/1991 sokerin —— tuotannosta poistomaksu — —”. Siten poistomaksun käyttöön ottavien säännösten sanamuodosta seuraa, että kyseisen maksun suoritusvelvollisuus syntyy tuotettaessa sokeria markkinointivuosina 1986/1987—1990/1991.
26.
Perusasetuksen 32 a artiklan 1 ja 2 kohdan mukaan kyseisessä artiklassa käyttöön otetun poistomaksun laskentamenetelmä perustuu yhteisön eri alueiden kokonaistuotantoon. Mainitun 32 a artiklan 4 kohdan mukaan maksua voidaan tarkistaa, jos poistomaksusta saatavat tulot eivät ole ennakoidun suuruisia. Soveltamisasetuksen 1 artiklaan sisältyy poistomaksun maksamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä. Niistä käy ilmi, että kyseinen maksu on maksettava kahdessa osassa, joista ensimmäinen osa lasketaan kertomalla kyseisen yrityksen sokeri-kiintiöiden summa ”kyseisenä markkinointivuonna” 80 prosentilla siitä poistomaksusta, joka on määritelty asianomaisen alueen osalta.
27.
Siten sokerin tuotanto markkinointivuosina 1986/1987—1990/1991 on ratkaiseva poistomaksun määrittelemisessä, eikä yksittäisten valmistajien sokerintuotantoa alijäämäisinä markkinointivuosina 1981/1982— 1985/1986 oteta mitenkään huomioon tässä laskennassa. Yksittäisten valmistajien osalta sovellettava poistomaksun lopullinen määrä voidaan määritellä esitetyn laskentamenetelmän perusteella jokaisen markkinointivuoden lopussa ajanjaksona 1986/1987 —1990/1991.
28.
Katson tällä perusteella, että poistomaksun suoritusvelvollisuuden edellytykset täyttyvät sillä hetkellä, kun lasketaan sokerin ennakoitava tuotanto jokaisen markkinointivuoden lopussa ajanjaksona 1986/1987— 1990/1991.
Erityinen poistomaksu
29.
Ranskan ja Kreikan hallitukset sekä komissio katsovat, että erityisen poistomaksun suoritusvelvollisuus syntyy tuotettaessa sokeria markkinointivuonna 1986/1987.
30.
Erityisellä poistomaksulla pyritään poistamaan markkinointivuodelle 1986/1987 ennakoitava alijäämä. Siten erityisestä poisto-maksusta annetun asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa säädetään, että kyseinen maksu peritään sokerinvalmistajilta liittämällä summaan, joka yrityksen on maksettava tuotantomaksuina kyseisen markkinointivuoden osalta, prosentuaalinen lisä. Laskentakertoimesta annetun asetuksen 2 artiklan mukaan jäsenvaltiot perivät erityisen poistomaksun samaan aikaan kuin tuotantomaksujen jäännöksen.
Koska kysymys on perustuotantomaksun lisäyksestä, on katsottava, että maksu on samanluontoinen kuin perustuotantomaksu. Kuten olen edellä ratkaisuehdotuksen 22 kohdassa todennut, tuotantomaksun suoritusvelvollisuuden edellytykset täyttyvät jokaisen markkinointivuoden lopussa, jolloin lasketaan sokerin tuotannon ennakoitava määrä, joten erityisen poistomaksun suoritusvelvollisuuden markkinointivuoden 1986/1987 alijäämän kattamiseksi on katsottava myös täyttyvän tämän markkinointivuoden lopussa.
31.
Näissä olosuhteissa katson, että erityisen poistomaksun suoritusvelvollisuuden edellytykset täyttyvät sillä hetkellä, kun lasketaan sokerin ennakoitava tuotanto markkinointivuoden 1986/1987 lopussa.
32.
Siten ensimmäiseen kysymykseen on vastattava, että tuotantomaksun suoritusvelvollisuuden edellytykset täyttyvät sillä hetkellä, kun lasketaan sokerin ennakoitava tuotanto jokaisen markkinointivuoden lopussa. Poistomaksun suoritusvelvollisuuden edellytykset täyttyvät sillä hetkellä, kun lasketaan sokerin ennakoitava tuotanto jokaisen markkinointivuoden lopussa ajanjaksona 1986/1987—1990/1991. Erityisen poistomaksun suoritusvelvollisuuden edellytykset täyttyvät sillä hetkellä, kun lasketaan sokerin ennakoitava tuotanto markkinointivuoden 1986/1987 lopussa.
Toinen kysymys
Poistomaksu
33.
Komissio katsoo, että maksun ensimmäinen osa on maksettava viimeistään kyseisen markkinointivuoden joulukuun 15 päivään mennessä, ja toinen osa on maksettava viimeistään kyseistä markkinointivuotta seuraavan markkinointivuoden joulukuun 15 päivään mennessä.
34.
Kuten olen edellä todennut, soveltamisasetuksen 1 artiklan 1 kohdasta käy ilmi, että poistomaksu on maksettava kahdessa osassa. Tässä tarkoituksessa jäsenvaltiot laskevat asetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti jokaisen yrityksen osalta sen maksettavaksi tulevan määrän. Maksu lasketaan ensimmäisen osan osalta ennen kyseisen markkinointivuoden marraskuun 1 päivää ja toisen osan osalta ennen kyseistä markkinointivuotta seuraavan markkinointivuoden marraskuun 1 päivää.
Edellä tarkoitetun laskelman perusteella jäsenvaltiot perivät soveltamisasetuksen 1 artiklan 1 kohdan nojalla ensimmäisen osan ennen kyseisen markkinointivuoden joulukuun 15 päivää ja toisen osan ennen tätä markkinointivuotta seuraavan markkinointivuoden joulukuun 15 päivää.
35.
Katson siten, että poistomaksun ensimmäinen osa erääntyy 15 päivänä joulukuuta jokaisena markkinointivuotena ajanjaksolla 1986/1987—1990/1991, ja poistomaksun toinen osa erääntyy kyseistä markkinointivuotta seuraavan markkinointivuoden joulukuun 15 päivänä.
Erityinen poistomaksu
36.
Komissio on katsonut, että erityinen poistomaksu oli maksettava viimeistään 15.12.1987.
37.
Laskentakertoimesta annetun asetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltiot tekevät jokaisen sokerintuottajayrityksen osalta markkinointivuotta 1986/87 koskevan laskelman ennen 1.11.1987. Tämän laskelman perusteella jäsenvaltiot perivät asetuksen 2 artiklan 1 kohdan nojalla erityisen poistomaksun sekä tuotantomaksujen jäännöksen. Komission asetuksen (ETY) N:o 1443/82, (
8
) sellaisena kuin se on muutettuna 21 päivänä syyskuuta 1984 annetulla komission asetuksella (ETY) N:o 2682/84, (
9
) 7 artiklan 2 kohdan mukaan tuotantomaksun jäännös ja tuotantomaksun lisäyksen jäännös on maksettava ennen seuraavaa joulukuun 15 päivää.
38.
Katson siten, että erityinen poistomaksu erääntyi 15.12.1987.
39.
Siten toiseen kysymykseen on vastattava, että poistomaksun ensimmäinen osa erääntyy jokaisen markkinointivuoden joulukuun 15 päivänä ajanjaksolla 1986/1987— 1990/1991 ja toinen osa kyseistä markkinointivuotta seuraavan markkinointivuoden joulukuun 15 päivänä. Erityinen poistomaksu erääntyi 15.12.1987.
Ratkaisuehdotus
40.
Ehdotan siten, että yhteisöjen tuomioistuin vastaa ennakkoratkaisukysymyksiin seuraavasti:
1)
Sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1981 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, 28 artiklan 3 ja 4 kohdassa käyttöön otettujen tuotantomaksujen suoritusvelvollisuuden edellytykset täyttyvät sillä hetkellä, kun lasketaan asetuksessa tarkoitettujen tuotteiden ennakoitava tuotanto jokaisen markkinointivuoden lopussa.
Sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1981 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, 32 a artiklan 1 kohdassa käyttöönotetun poistomaksun suoritusvelvollisuuden edellytykset täyttyvät sillä hetkellä, kun lasketaan asetuksessa tarkoitettujen tuotteiden ennakoitava tuotanto jokaisen markkinointivuoden lopussa ajanjaksona 1986/1987—1990/1991.
Erityisen poistomaksun käyttöön ottamisesta sokerialalla markkinointivuonna 1986/1987 2 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1914/87 1 artiklan mukaisen erityisen poistomaksun suoritusvelvollisuuden edellytykset täyttyvät sillä hetkellä, kun lasketaan asetuksessa tarkoitettujen tuotteiden ennakoitava tuotanto markkinointivuoden 1986/1987 lopussa.
2)
Sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1981 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, 32 a artiklan 1 kohdassa käyttöön otetun poistomaksun ensimmäinen osa erääntyy jokaisen markkinointivuoden joulukuun 15 päivänä ajanjaksolla 1986/1987—1990/1991 ja toinen osa kyseistä markkinointivuotta seuraavan markkinointivuoden joulukuun 15 päivänä. Erityisen poistomaksun käyttöön ottamisesta sokerialalla markkinointivuonna 1986/1987 2 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1914/87 1 artiklassa käyttöön otettu erityinen poistomaksu erääntyi 15.12.1987.
(
*1
)	Alkuperäinen kieli: tanska.
(
1
)	Asia C-19/94, SAFBA, tuomio 4.5.1995 (Kok. 1995, s. I-1051).
(
2
)	EYVL L 177, s. 4.
(
3
)	Sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 1785/81 muuttamisesta annettu neuvoston asetus (EYVL L 87, s. 1).
(
4
)	EYVL L 283, s. 15.
(
*2
)	Virallisen käännöksen puuttuessa komission asetuksen N:o 3046/86 ratkaisuehdotuksessa lainatut kohdat on suomennettu yhteisöjen tuomioistuimessa.
(
5
)	EYVL L 183, s. 5.
(
*3
)	Virallisen käännöksen puuttuessa neuvoston asetuksen N:o 1914/87 ratkaisuehdotuksessa lainatut kohdat on suomennettu yhteisöjen tuomioistuimessa.
(
6
)	EYVL L 290, s. 10.
(
*4
)	Virallisen käännöksen puuttuessa komission asetuksen N:o 3061/87 ratkaisuehdotuksessa lainatut kohdat on suomennettu yhteisöjen tuomioistuimessa.
(
7
)	Tuomion 30 kohta.
(
8
)	Sokerialan kiintiöjärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 8 päivänä kesäkuuta 1982 anneltu komission asetus (ETY) N:o 1443/82 (EYVL L 158, s. 17).
(
9
)	EYVL L 254, s. 9.