62024CJ0003
TEISINGUMO TEISMO (pirmoji kolegija) SPRENDIMAS
2024 m. gruodžio 5 d. (
*1
)
„Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencija – Direktyva (ES) 2015/849 – Taikymo sritis – 2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a papunktis – Įpareigotieji subjektai – Sąvoka „išorės apskaitininkai“ – Papildomos apskaitos paslaugos, teikiamos su paslaugų teikėju susijusioms bendrovėms“
Byloje C‑3/24
dėl Augstākā tiesa (Senāts) (Aukščiausiasis Teismas, Latvija) 2024 m. sausio 4 d. nutartimi, kurią Teisingumo Teismas gavo 2024 m. sausio 4 d., pagal SESV 267 straipsnį pateikto prašymo priimti prejudicinį sprendimą byloje
„MISTRAL TRANS“ SIA
prieš
Valsts ieņēmumu dienests
TEISINGUMO TEISMAS (pirmoji kolegija),
kurį sudaro kolegijos pirmininkas F. Biltgen, pirmosios kolegijos teisėjo pareigas einantis Teisingumo Teismo pirmininko pavaduotojas T. von Danwitz, teisėjai A. Kumin (pranešėjas), I. Ziemele ir S. Gervasoni,
generalinis advokatas P. Pikamäe,
kancleris A. Calot Escobar,
atsižvelgęs į rašytinę proceso dalį,
išnagrinėjęs pastabas, pateiktas:
–
Latvijos vyriausybės, atstovaujamos E. Bārdiņš, J. Davidoviča ir K. Pommere,
–
Europos Komisijos, atstovaujamos C. Auvret, G. von Rintelen ir I. Rubene,
atsižvelgęs į sprendimą, priimtą susipažinus su generalinio advokato nuomone, nagrinėti bylą be išvados,
priima šį
Sprendimą
1
Prašymas priimti prejudicinį sprendimą pateiktas dėl 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinig[ams] pl[auti] ar terorist[ams] finans[uoti] prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (OL L 141, 2015, p. 73), 2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a papunkčio ir 58 straipsnio 1 dalies išaiškinimo.
2
Šis prašymas pateiktas nagrinėjant „MISTRAL TRANS“ SIA (toliau – Mistral Trans) ir Valsts ieņēmumu dienests (Nacionalinis mokesčių administratorius, Latvija; toliau – VID) ginčą dėl baudos, skirtos Mistral Trans už nacionalinių nuostatų, susijusių su pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencija, pažeidimus.
Teisinis pagrindas
Sąjungos teisė
3
Direktyvos 2015/849 1 konstatuojamojoje dalyje nurodyta:
„neteisėtų pinigų srautai gali pakenkti finansų sektoriaus vientisumui, stabilumui bei reputacijai ir kelia grėsmę [Europos] Sąjungos vidaus rinkai bei tarptautiniam vystymuisi. Pinigų plovimas, terorizmo finansavimas ir organizuotas nusikalstamumas tebėra didelės problemos, kurias reikėtų spręsti Sąjungos lygiu. Be toliau plėtojamų baudžiamosios teisės priemonių Sąjungos lygiu, kryptinga ir proporcinga prevencija, neleidžianti pasinaudoti finansų sistema pinigų plovimo ir teroristų finansavimo tikslais, yra būtina ir ta prevencija gali duoti papildomų rezultatų.“
4
Šios direktyvos 1 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatyta:
„1.   Šios direktyvos tikslas – užkirsti kelią Sąjungos finansų sistemos panaudojimui pinigų plovimo ir teroristų finansavimo tikslais.
2.   Valstybės narės užtikrina, kad pinigų plovimas ir teroristų finansavimas būtų uždrausti.“
5
Pagrindinės bylos aplinkybėms taikytinos redakcijos minėtos direktyvos 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta:
„Ši direktyva taikoma šiems įpareigotiesiems subjektams:
1)
kredito įstaigoms;
2)
finansų įstaigoms;
3)
šiems fiziniams ar juridiniams asmenims, kai jie vykdo savo profesinę veiklą:
a)
auditoriams, išorės apskaitininkams ir mokesčių konsultantams;
<…>“
6
Direktyvos 2015/849 58 straipsnio 1 dalyje numatyta:
„Valstybės narės užtikrina, kad įpareigotuosius subjektus būtų galima traukti atsakomybėn už nacionalinių nuostatų, kuriomis į nacionalinę teisę perkeliama ši direktyva, pažeidimus pagal šį straipsnį ir 59–61 straipsnius. Taikomos sankcijos arba priemonės turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos.“
Latvijos teisė
7
2008 m. liepos 17 d.Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas likums (Pinigų plovimo ir terorizmo bei ginklų platinimo finansavimo prevencijos įstatymas) (Latvijas Vēstnesis, 2008, Nr. 116) buvo iš dalies pakeistas siekiant, be kita ko, perkelti Direktyvą 2015/849 į Latvijos teisės sistemą.
8
Šio įstatymo redakcijos, taikytinos pagrindinės bylos faktinėms aplinkybėms (toliau – Prevencijos įstatymas), 3 straipsnio 1 dalies 3 punkte numatyta, kad prie subjektų, kuriems jis taikomas, priskiriami išorės apskaitininkai.
9
Minėto įstatymo 77 straipsnio 3 dalyje nustatyta:
„Priežiūros ir kontrolės institucija, pagal šio straipsnio 1 dalį nustatydama sankcijų ar priežiūros priemonių pobūdį ir apimtį, atsižvelgia į visas svarbias aplinkybes, įskaitant:
1)
pažeidimo sunkumą, trukmę ir sistemingumą;
2)
fizinio ar juridinio asmens atsakomybės laipsnį;
3)
fizinio ar juridinio asmens finansinę padėtį (atsakingo fizinio asmens metinių pajamų sumą arba atsakingo juridinio asmens bendrą metinę apyvartą ir kitus įtakos finansinei padėčiai turinčius veiksnius);
4)
fizinio ar juridinio asmens dėl pažeidimo gautą naudą, jeigu ją galima apskaičiuoti;
5)
pažeidimu padarytą žalą trečiosioms šalims, jei ją galima nustatyti;
6)
tai, kokiu mastu atsakomybėn traukiamas fizinis ar juridinis asmuo bendradarbiauja su priežiūros ir kontrolės institucija;
7)
ankstesnius fizinio ar juridinio asmens padarytus pažeidimus pinigų plovimo ir terorizmo bei ginklų platinimo prevencijos ir tarptautinių ar nacionalinių sankcijų srityje.“
Pagrindinė byla ir prejudiciniai klausimai
10
2013 m. spalio 8 d. įmonė Mistral Trans, kurios pagrindinė veikla yra prekių vežimas, pranešė VID, kad pradėjo teikti užsakomąsias apskaitos paslaugas.
11
2018 m. balandžio 10 d. VID atliko patikrinimą, kad įvertintų, ar Mistral Trans laikosi kovos su pinigų plovimu nuostatų, ir pateikė rekomendacijas nustatytiems trūkumams pašalinti.
12
2019 m. gegužės 16 d. VID atliko naują patikrinimą ir nustatė Mistral Trans vidaus kontrolės sistemos trūkumų, visų pirma susijusių su rizikos vertinimu, deramo klientų patikrinimo priemonėmis, politikos ir procedūrų periodinės peržiūros ir dokumentų naikinimo procedūros nebuvimu.
13
Dėl šios priežasties 2019 m. birželio 12 d. sprendimu, patvirtintu 2019 m. rugpjūčio 15 d. sprendimu, VID skyrė Mistral Trans5000 EUR baudą, atsižvelgdamas į konstatuotų pažeidimų pobūdį, tikslą ir trukmę, bendrovės finansinę padėtį ir į tai, kad Mistral Trans nebandė laikytis VID rekomendacijų, pateiktų po 2018 m. balandžio 10 d. patikrinimo.
14
Mistral Trans apskundė 2019 m. rugpjūčio 15 d. VID sprendimą Administratīvā apgabaltiesa (Apygardos administracinis teismas, Latvija). Skunde ji, be kita ko, teigė, kad užsakomosios apskaitos paslaugos buvo teikiamos tik trims susijusioms bendrovėms, ir patikslino, kad Mistral Trans ir šios susijusios bendrovės turi tuos pačius vadovus, akcininkus ir tikruosius savininkus. Šis apskaitos modelis pasirinktas tik siekiant taupyti išteklius ir išvengti būtinybės kiekvienai bendrovei pirkti atskiras apskaitos programinės įrangos licencijas. Be to, priėmus 2019 m. birželio 12 d. VID sprendimą, apskaita buvo reorganizuota, todėl nuo 2019 m. liepos 2 d. visų susijusių bendrovių apskaita buvo nepriklausoma.
15
2020 m. spalio 29 d. sprendimu Administratīvā apgabaltiesa (Apygardos administracinis teismas) atmetė Mistral Trans skundą. Šiuo klausimu jis nusprendė, kad pagal Direktyvos 2015/849 2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a papunktį ši direktyva taikoma išorės apskaitininkams, o klausimas, kas yra užsakomosios apskaitos paslaugos gavėjai, nėra svarbus. Latvijos kovos su pinigų plovimu teisės nuostatose taip pat nenumatyta jokio švelnesnio taikymo susijusioms šalims. Taigi, šio teismo teigimu, VID teisingai konstatavo, kad Mistral Trans pažeidė nuostatas, susijusias su pinigų plovimu.
16
Be to, kiek tai susiję su sankcijos nustatymu, Administratīvā apgabaltiesa (Apygardos administracinis teismas) atsižvelgė į Prevencijos įstatymo 77 straipsnio 3 dalyje nurodytas aplinkybes, visų pirma į pažeidimo sunkumą ir jo trukmę, Mistral Trans atsakomybės laipsnį ir finansinę padėtį, taip pat į bendradarbiavimą su priežiūros ir kontrolės institucija. Taigi Mistral Trans skirta 5000 EUR bauda priklauso nuo padarytų pažeidimų pobūdžio ir yra proporcinga šios bendrovės finansinei padėčiai ir nacionalinių ekonominių interesų pažeidimui.
17
Mistral Trans dėl šio sprendimo pateikė kasacinį skundą Augstākā tiesa (Senāts) (Aukščiausiasis Teismas, Latvija), kuris yra prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, teigdama, kad skirta bauda yra neproporcinga.
18
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas nurodo, kad, pirma, svarbu nustatyti, ar Direktyvos 2015/849 2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a papunktis taip pat taikomas tais atvejais, kai apskaitos paslaugos teikiamos tik su paslaugų teikėju susijusioms bendrovėms.
19
Šiuo klausimu šis teismas mano, kad apskritai išorės apskaitininkai turi būti laikomi asmenimis, kurių veiklą vykdant kyla palyginti didelė pinigų plovimo rizika. Be to, remdamasis pažodiniu Direktyvos 2015/849 2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a papunktyje vartojamos sąvokos „išorės apskaitininkas“ aiškinimu jis daro išvadą, kad ši direktyva taikoma ne bet kuriam apskaitininkui, o tik tiems, kurių profesinė veikla organizuojama už įmonės, kuriai teikiamos apskaitos paslaugos, ribų.
20
Nagrinėjamu atveju VID nusprendė, kad neturi reikšmės aplinkybė, jog pagrindinė Mistral Trans veikla niekada nebuvo susijusi su apskaitos paslaugų teikimu ir kad nagrinėjama susijusių šalių apskaitos tvarkymo tvarka buvo sukurta siekiant sutaupyti išteklių. Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui kyla abejonių dėl šios VID pozicijos pagrįstumo.
21
Iš tikrųjų tiek konkurencijos teisėje, tiek valstybės pagalbos teisėje susijusios įmonės gali būti laikomos viena įmone. Atrodo abejotina, kad apskaitos paslaugų teikimui tokiose susijusiose įmonėse kyla didesnė pinigų plovimo rizika nei įmonėje, kuri naudojasi samdomų apskaitininkų paslaugomis.
22
Be to, Direktyvos 2015/849 taikymas šiai situacijai taip pat kelia abejonių dėl argumentų, susijusių su šios direktyvos veiksmingumu, nes tiek Mistral Trans, tiek bendrovės, kurioms ji teikė apskaitos paslaugas, yra kontroliuojamos tų pačių asmenų. Tokiomis aplinkybėmis galimybė apskaitos paslaugų teikėjui nepriklausomai ir visiškai įvykdyti jam nustatytas pareigas, taigi ir galimybė pasiekti minėtos direktyvos tikslus, atrodo abejotina.
23
Tuo atveju, jei Direktyvos 2015/849 2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a papunktis būtų taikomas ir tais atvejais, kai apskaitos paslaugos teikiamos su paslaugų teikėju susijusioms šalims, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas primena, kad pagal šios direktyvos 58 straipsnio 1 dalį valstybės narės turi užtikrinti, kad įpareigotieji subjektai galėtų būti laikomi atsakingais už nuostatų, kuriomis perkeliama ši direktyva, pažeidimus, o bet kokios sankcijos ar priemonės turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Šiuo klausimu reikia išsiaiškinti, ar nustatant tinkamą sankciją reikia atsižvelgti į tai, kad apskaitos paslauga teikiama tik susijusioms paslaugų teikėjo šalims.
24
Šiomis aplinkybėmis Augstākā tiesa (Senāts) (Aukščiausiasis Teismas) nutarė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šiuos prejudicinius klausimus:
„1.
Ar Direktyvos [2015/849] 2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a papunkčio sąvoką „išorės apskaitininkas“ reikia aiškinti taip: ji taikoma ir tais atvejais, kai buhalterinės apskaitos paslaugos teikiamos tik su išorės apskaitininku susijusiems asmenims?
2.
Jei atsakymas į pirmąjį klausimą yra teigiamas, ar [Direktyvos 2015/849] 58 straipsnio 1 dalį reikia aiškinti taip: vertinant paskirtos sankcijos proporcingumą, svarbu tai, kad:
a)
buhalterinės apskaitos paslauga teikiama tik su jos teikėju susijusiems asmenims ir
b)
pasirinkimą naudotis išorės apskaitininko paslaugomis lėmė tikslingumo sumetimai susijusių įmonių grupėje, o ne teisės aktuose numatyti ar ekonomine realybe pagrįsti kriterijai?“
Dėl prejudicinių klausimų
Dėl pirmojo klausimo
25
Pirmiausia primintina, kad Direktyvos 2015/849 tikslas, kaip matyti iš jos pavadinimo ir 1 straipsnio 1 ir 2 dalių, yra finansų sistemos naudojimo pinigams plauti ir teroristams finansuoti prevencija (2024 m. balandžio 18 d. Sprendimo Citadeles nekustamie īpašumi, C‑22/23, EU:C:2024:327, 31 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
26
Konkrečiai kalbant, Direktyvos 2015/849 nuostatomis, kurios yra prevencinės, siekiama laikantis rizika grindžiamo požiūrio nustatyti prevencinių ir atgrasomųjų priemonių sistemą, skirtą veiksmingai kovoti su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu, norint išvengti, kaip matyti iš šios direktyvos 1 konstatuojamosios dalies, kad neteisėti pinigų srautai pakenktų Sąjungos finansų sektoriaus vientisumui, stabilumui ir reputacijai ir keltų grėsmę jos vidaus rinkai ir tarptautiniam vystymuisi (2024 m. balandžio 18 d. Sprendimo Citadeles nekustamie īpašumi, C‑22/23, EU:C:2024:327, 32 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
27
Direktyvos 2015/849 2 straipsnio 1 dalyje yra išvardyti subjektai, kuriems dėl jų dalyvavimo vykdant finansinį sandorį ar veiklą taikoma ši direktyva. Kaip numatyta šios nuostatos 3 punkto a papunktyje, tarp šių subjektų yra išorės apskaitininkai, vykdantys savo profesinę veiklą.
28
Be to, Direktyvos 2015/849 58 straipsnio 1 dalyje įtvirtinta, jog valstybės narės užtikrina, kad įpareigotieji subjektai galėtų būti traukiami atsakomybėn už nacionalinių nuostatų, kuriomis ši direktyva perkeliama į nacionalinę teisę, pažeidimus.
29
Nagrinėjamu atveju pagrindinė byla susijusi su patikrinimu, ar Mistral Trans padarė Prevencijos įstatymo nuostatų pažeidimą, už kurį gali būti skirta sankcija.
30
Šiomis aplinkybėmis pirmąjį klausimą reikia suprasti taip, kad juo siekiama išsiaiškinti, ar bendrovė, kaip antai Mistral Trans, atsižvelgiant į jos veiklos pobūdį, turi būti laikoma „įpareigotuoju subjektu“, konkrečiai kalbant, patenkančiu į sąvoką „išorės apskaitininkai“, kaip tai suprantama pagal Direktyvos 2015/849 2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a papunktį.
31
Kadangi sąvoka „išorės apskaitininkai“ Direktyvoje 2015/849 neapibrėžta, jos reikšmė ir apimtis turi būti nustatoma remiantis jos įprasta reikšme bendrinėje kalboje, kartu atsižvelgiant į kontekstą, kuriame ji vartojama, ir teisės aktų, kuriuose ji įtvirtinta, tikslus (pagal analogiją žr. 2020 m. spalio 1 d. Sprendimo Entoma, C‑526/19, EU:C:2020:769, 29 punktą ir jame nurodytą jurisprudenciją).
32
Pirma, kalbant apie žodį „apskaitininkai“, matyti, kad kai kuriose Direktyvos 2015/849 2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a papunkčio kalbinėse versijose, kaip antai versijose vokiečių („Buchprüfer“), prancūzų („experts-comptables“), rumunų („experți contabili“) ar švedų („revisorer“) kalbomis, vartojami terminai susiję su asmenimis, priklausančiais reglamentuojamai profesijai ir kurių veiklą, be kita ko, sudaro apskaitos organizavimas, tikrinimas, vertinimas ar taisymas. Tačiau kitose kalbinėse versijose, kaip antai latvių („grāmatveži“), ispanų („contables“), anglų („accountants“) arba olandų („accountants“), vartojamų terminų taikymo sritis yra platesnė, nes jie labiau susiję su asmenimis, vykdančiais finansinių ataskaitų, be kita ko, įmonių sąskaitų rengimo, tvarkymo ir kontrolės veiklą.
33
Antra, kiek tai susiję su žodžio „išorės“ vartojimu Direktyvos 2015/849 2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a papunktyje, reikia konstatuoti, kad juo siekiama aiškiai netaikyti šioje direktyvoje numatytų pareigų „vidaus“ apskaitininkams, kitaip tariant, asmenims, kaip antai samdomiesiems apskaitininkams, kurie savarankiškai neteikia apskaitos paslaugų tretiesiems asmenims. Remiantis prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo pateikta informacija, šio 2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a papunkčio versijoje latvių kalba („ārštata“) vartojamo žodžio reikšmė iš esmės atspindi šį aiškinimą.
34
Darytina išvada, kad sąvoka „išorės apskaitininkai“, kaip ji suprantama pagal Direktyvos 2015/849 2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a papunktį, apima fizinius ar juridinius asmenis, kurių profesinę veiklą sudaro nepriklausomas apskaitos paslaugų teikimas trečiosioms šalims, kaip antai sąskaitų rengimas, tvarkymas ar kontrolė.
35
Šį aiškinimą patvirtina šios nuostatos kontekstas. Iš tiesų, kaip priminta šio sprendimo 27 punkte, Direktyvos 2015/849 2 straipsnio 1 dalies 1–3 punktuose išvardyti subjektai, kuriems taikoma ši direktyva, vadinami „įpareigotaisiais subjektais“. Šie subjektai pagal 1 punktą yra kredito įstaigos, pagal 2 punktą – finansų įstaigos, o pagal 3 punktą – šiame punkte nurodyti fiziniai ar juridiniai asmenys, kurie vykdo savo profesinę veiklą.
36
Konkrečiai kalbant, pagal Direktyvos 2015/849 2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a papunktį ši direktyva taikoma auditoriams, išorės apskaitininkams ir mokesčių konsultantams.
37
Kovos su pinigų plovimu nuostatos šiems asmenims pradėtos taikyti priėmus 2001 m. gruodžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/97/EB, iš dalies pakeičiančią Tarybos direktyvą 91/308/EEB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui (OL L 344, 2001, p. 76), kurios 15 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad „prievolės <…>, susijusios su kliento tapatybės nustatymu, įrašų tvarkymu ir pranešimu apie įtartinus sandorius, turėtų būti taikomos ribotam skaičiui veiklos rūšių ir profesijų, kurios, kaip paaiškėjo, gali būti ypač dažnai naudojamos pinigų plovimo tikslais“.
38
Tai, kad Direktyvos 2015/849 2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a papunktis skirtas ne tik išorės apskaitininkams, bet ir auditoriams bei mokesčių konsultantams, leidžia manyti, kad ši nuostata susijusi su konkrečių profesijų atstovais, t. y. asmenimis, kurių profesinė veikla yra nepriklausomas atitinkamai apskaitos, audito ir mokesčių teisinių konsultacijų paslaugų teikimas tretiesiems asmenims.
39
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, pažymėtina, kad sąvoka „išorės apskaitininkai“, kaip ji suprantama pagal Direktyvos 2015/849 2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a papunktį, apima fizinius ar juridinius asmenis, kurių profesinę veiklą sudaro nepriklausomas apskaitos paslaugų teikimas trečiosioms šalims, kaip antai sąskaitų rengimas, tvarkymas ar kontrolė. Tačiau ši sąvoka neapima juridinio asmens, kuris, siekdamas optimizuoti išteklius, užtikrina su juo susijusių bendrovių apskaitos tvarkymą.
40
Nagrinėjamu atveju iš nutarties dėl prašymo priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad Mistral Trans, kuri vykdo prekių vežimo veiklą, teikė apskaitos paslaugas susijusioms bendrovėms, kurių vadovai, akcininkai ir tikrieji savininkai yra tie patys, ir tai darė tik siekdama sutaupyti išteklių ir Išvengti programinės įrangos įsigijimo kiekvienai bendrovei. Pagal šio sprendimo 39 punkte pateiktą aiškinimą ir su sąlyga, kad tai patikrins prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, neatrodo, kad tokia įmonė galėtų būti kvalifikuojama kaip „išorės apskaitininkas“, kaip tai suprantama pagal Direktyvos 2015/849 2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a papunktį.
41
Atsižvelgiant į visa tai, kas išdėstyta, į pirmąjį klausimą reikia atsakyti: Direktyvos 2015/849 2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a papunktis turi būti aiškinamas taip, kad sąvoka „išorės apskaitininkai“, kaip ji suprantama pagal šią nuostatą, apima fizinius ar juridinius asmenis, kurių profesinę veiklą sudaro nepriklausomas apskaitos paslaugų teikimas trečiosioms šalims, kaip antai sąskaitų rengimas, tvarkymas ar kontrolė. Vis dėlto ši sąvoka neapima juridinio asmens, kuris, siekdamas optimizuoti išteklius, užtikrina su juo susijusių bendrovių apskaitos tvarkymą.
Dėl antrojo klausimo
42
Atsižvelgiant į atsakymą į pirmąjį klausimą, nereikia nagrinėti antrojo klausimo.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
43
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (pirmoji kolegija) nusprendžia:
2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinig[ams] pl[auti] ar terorist[ams] finans[uoti] prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB, 2 straipsnio 1 dalies 3 punkto a papunktis
turi būti aiškinamas taip:
sąvoka „išorės apskaitininkai“, kaip ji suprantama pagal šią nuostatą, apima fizinius ar juridinius asmenis, kurių profesinę veiklą sudaro nepriklausomas apskaitos paslaugų teikimas trečiosioms šalims, kaip antai sąskaitų rengimas, tvarkymas ar kontrolė. Vis dėlto ši sąvoka neapima juridinio asmens, kuris, siekdamas optimizuoti išteklius, užtikrina su juo susijusių bendrovių apskaitos tvarkymą.
Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: latvių.