62023TJ0480_RES
Byla T‑480/23
Vladimir Gheorghe Plahotniuc
prieš
Europos Sąjungos Tarybą
2024 m. spalio 23 d. Bendrojo Teismo (penktoji kolegija) sprendimas
„Bendra užsienio ir saugumo politika – Ribojamosios priemonės, kurių imtasi dėl Moldovą destabilizuojančių veiksmų – Lėšų įšaldymas – Leidimo atvykti į valstybių narių teritoriją apribojimai – Asmenų, subjektų ir įstaigų, kuriems taikomas lėšų įšaldymas ir leidimo atvykti į valstybių narių teritoriją apribojimai, sąrašai – Pareiškėjo pavardės įtraukimas į sąrašus – Trečiosios valstybės institucijų pradėti baudžiamieji tyrimai ir baudžiamasis persekiojimas – Pareiga patikrinti, ar šiuo sprendimu nėra pažeidžiamos teisė į gynybą ir teisė į veiksmingą teisminę gynybą – Pareiga motyvuoti“
Institucijų aktai – Motyvavimas – Pareiga – Apimtis – Ribojamosios priemonės, taikomos atsižvelgiant į padėtį Moldovoje – Draudimas atvykti, keliauti tranzitu ir asmenų, atsakingų už veiksmus, kuriais kenkiama Moldovos suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi, lėšų įšaldymas – Pareiga nurodyti tokią priemonę pateisinančius specifinius ir konkrečius motyvus – Sprendimas, kurio priėmimo kontekstas žinomas suinteresuotajam asmeniui, todėl jis gali suprasti jam nustatytos priemonės reikšmę – Leistinumas glaustai išdėstyti motyvus
(SESV 296 straipsnis; Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/891 su pakeitimais, padarytais Sprendimu (BUSP) 2023/1047; Tarybos reglamentai 2023/888 ir 2023/1045)
(žr. 20–24 punktus)
Institucijų aktai – Motyvavimas – Pareiga – Apimtis – Ribojamosios priemonės, priimtos remiantis bendra užsienio ir saugumo politika, teisinio pagrindo nurodymas – Nenurodymas, kuris nėra esminė klaida – Ribos – Aiškios nuorodos būtinumas teisminei kontrolei vykdyti
(Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/891 su pakeitimais, padarytais Sprendimu (BUSP) 2023/1047; Tarybos reglamentai 2023/888 ir 2023/1045)
(žr. 26, 27 punktus)
Bendra užsienio ir saugumo politika – Ribojamosios priemonės, taikomos atsižvelgiant į padėtį Moldovoje – Sprendimas įšaldyti lėšas – Priėmimas ar palikimas galioti remiantis trečiosios valstybės valdžios institucijų pradėtais baudžiamaisiais tyrimais ar bylomis dėl valstybės lėšų pasisavinimo – Leistinumas – Sąlyga – Nacionalinis sprendimas, priimtas paisant teisės į gynybą ir teisės į veiksmingą teisminę gynybą – Tarybai tenkanti pareiga patikrinti – Pareiga motyvuoti – Apimtis – Priėmimas arba palikimas galioti remiantis spaudos straipsniais ir spaudos pranešimais apie tokius baudžiamuosius tyrimus ir procesus – Poveikio nebuvimas
(SESV 296 straipsnis; Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/891 su pakeitimais, padarytais Sprendimu (BUSP) 2023/1047; Tarybos reglamentai 2023/888 ir 2023/1045)
(žr. 40–49 punktus)
Bendra užsienio ir saugumo politika – Ribojamosios priemonės, taikomos atsižvelgiant į padėtį Moldovoje – Sprendimas įšaldyti lėšas – Priėmimas ar palikimas galioti remiantis trečiosios valstybės valdžios institucijų atlikta teismine procedūra valstybės lėšų pasisavinimo srityje – Sąlygos – Nacionalinis sprendimas, priimtas paisant teisės į gynybą ir teisės į veiksmingą teisminę gynybą – Sąjungos kompetentingos institucijos pareiga kilus ginčui įrodyti motyvų, nurodytų dėl atitinkamų asmenų ar subjektų, pagrįstumą – Tarybai tenkanti pareiga patikrinti kaip paisoma minėtų teisių – Pažeidimas
(Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/891 su pakeitimais, padarytais Sprendimu (BUSP) 2023/1047; Tarybos reglamentai 2023/888 ir 2023/1045)
(žr. 50–52 punktus)
Santrauka
Savo sprendimu Bendrasis Teismas atmetė Vladimir Gheorghe Plahotniuc pareikštą ieškinį dėl aktų, kuriais Europos Sąjungos Taryba 2023 m. įtraukė jo pavardę į asmenų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, atsižvelgiant į padėtį Moldovos Respublikoje, sąrašus (
1
). Ši byla leido Bendrajam Teismui patikslinti Sprendime Azarov / Taryba (
2
) suformuotą jurisprudenciją dėl Tarybos pareigos, kai ji grindžia savo priimtas ribojamąsias priemones trečiosios valstybės sprendimu, patikrinti, ar šis sprendimas buvo priimtas paisant teisės į gynybą ir teisės į veiksmingą teisminę gynybą.
Atsižvelgiant į grėsmes Moldovos Respublikos stabilumui, ribojamosios priemonės pirmą kartą buvo nustatytos 2023 m. balandžio mėn. (
3
). Ieškovo, Moldovos piliečio politiko ir verslininko lėšos ir ekonominiai ištekliai buvo įšaldyti, motyvuojant tuo, kad „dėl didelių finansinių pažeidimų, susijusių su viešosiomis lėšomis, ir neteisėto kapitalo eksporto be leidimo jis yra atsakingas už veiksmus ir politikos įgyvendinimą, kuriais kenkiama demokratijai, teisinei valstybei, stabilumui ar saugumui Moldovos Respublikoje arba į juos kėsinamasi, kenkiant Moldovos Respublikos demokratiniam politiniam procesui ir darant sunkius finansinius pažeidimus, susijusius su viešosiomis lėšomis“.
Bendrojo Teismo vertinimas
Pirmiausia Bendrasis Teismas pažymėjo, kad įtraukimo į ginčijamus aktus motyvuose nurodydama „rimtus finansinius nusižengimus [pažeidimus], susijusius su viešosiomis lėšomis, ir neteisėtą kapitalo eksportą“, Taryba taikė kriterijų, kuris skiriasi nuo Reglamento 2023/888 2 straipsnio 3 dalies a punkto iii papunktyje (
4
) ir Sprendimo 2023/891 1 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktyje (
5
) nurodyto kriterijaus. Tokia dviprasmiška formuluotė gali sukelti pagrįstų abejonių dėl to, ar Reglamento 2023/888 2 straipsnio 3 dalyje a punkto i papunktyje numatytas kriterijus, susijęs su kenkimu demokratiniam politiniam procesui Moldovos Respublikoje, iš tikrųjų buvo šios institucijos taikomas ieškovui. Šiuo klausimu Bendrasis Teismas manė, kad nors dėl tokio neaiškumo negalima konstatuoti visų ginčijamų aktų motyvų trūkumo, vis dėlto tai reiškia, kad ieškovo įtraukimas į nagrinėjamus sąrašus grindžiamas vieninteliu kriterijumi, siejamu su sunkiais finansiniais pažeidimais, susijusiais su viešosiomis lėšomis, ir su neteisėtu kapitalo eksportu.
Toliau Bendrasis Teismas nagrinėjo pagrindą, grindžiamą tuo, kad Taryba pažeidė ieškovo teises pagal ESS 6 straipsnį, siejamą su ESS 2 ir 3 straipsniais, ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 ir 48 straipsnius, vien dėl to, kad ieškovas buvo įtrauktas į nagrinėjamus sąrašus remiantis kriterijumi, siejamu su sunkiais finansiniais pažeidimais, susijusiais su viešosiomis lėšomis, ir su neteisėtu kapitalo eksportu.
Bendrasis Teismas konstatavo, kad nagrinėjamu atveju iš ginčijamų aktų motyvų matyti, kad ieškovo įtraukimas į nagrinėjamus sąrašus grindžiamas tik Moldovos valdžios institucijų sprendimais pradėti tyrimą ir baudžiamąjį procesą prieš jį.
Žinoma, Taryba tiesiogiai rėmėsi ne Moldovos valdžios institucijų, kurios yra kompetentingos šiuo klausimu, sprendimais pradėti baudžiamąjį tyrimą ar baudžiamąjį procesą dėl nusikalstamų veikų, susijusių su valstybės lėšų pasisavinimu, bet iš esmės spaudos straipsniais ir Moldovos Respublikos baudžiamojo proceso tyrimo institucijų pranešimais spaudai, trečiųjų šalių valstybinių institucijų oficialiais pranešimais spaudai arba ataskaitomis, kuriuose visuose patvirtinama apie tokius tyrimus ir baudžiamuosius procesus.
Vis dėlto, Bendrojo Teismo teigimu, ši aplinkybė negali atleisti Tarybos nuo jai tenkančios pareigos, kai ribojamųjų priemonių nustatymą ar palikimą galioti ji grindžia trečiosios valstybės sprendimu, patikrinti, ar šis sprendimas buvo priimtas paisant, be kita ko, teisės į gynybą ir teisės į veiksmingą teisminę gynybą šioje valstybėje, o vėliau aktuose, kuriais nustatomos ribojamosios priemonės, parodyti, kad ji įsitikino, jog minėtos valstybės sprendimas, kuriuo ji grindžia šias priemones, buvo priimtas paisant šių teisių.
Atvirkščiai, ši Sprendime Azarov / Taryba suformuota jurisprudencija Tarybai turi būti taikoma dar griežčiau, nes įrodymai, kuriais remiasi ši institucija, yra tik netiesioginiai tyrimo priemonių ir baudžiamojo persekiojimo įrodymai, pateisinantys ieškovo įtraukimą į nagrinėjamus sąrašus.
Taigi, kad ir kokie būtų įrodymai, kuriais grindžiamas pirminis įtraukimas į sąrašą, Taryba gali tiesiogiai ar netiesiogiai remtis trečiųjų valstybių institucijų sprendimais pradėti tyrimus ar baudžiamąjį procesą tik tuo atveju, jeigu laikosi pareigos patikrinti ir motyvuoti.
Bet kokia kita išvada leistų Tarybai nesilaikyti griežtų pareigų, nustatytų Teisingumo Teismo jurisprudencijoje, ir remtis ne atitinkamų valstybių institucijų, kompetentingų pradėti baudžiamąjį tyrimą ar baudžiamąsias bylas dėl valstybės lėšų pasisavinimo, dokumentais, o tik dokumentais, kuriuose nurodoma apie juos.
Nagrinėjamuose įtraukimo motyvuose Taryba nepažymėjo, kad patikrino, ar juose nurodyti persekiojimai buvo vykdomi paisant ieškovo teisės į gynybą ir teisės į veiksmingą teisminę gynybą
Todėl Bendrasis Teismas padarė išvadą, kad Taryba neįvykdė pareigos motyvuoti, ir panaikino ginčijamus aktus, kiek jie susiję su ieškovu.
(
1
)	2023 m. gegužės 30 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/1047, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2023/891 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į veiksmus, kuriais destabilizuojama Moldovos Respublika (OL L 140 I, 2023, p. 9), ir 2023 m. gegužės 30 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/1045, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) 2023/888 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į veiksmus, kuriais destabilizuojama Moldovos Respublika (OL L 140 I, 2023, p. 1).
(
2
)	2018 m. gruodžio 19 d. Sprendimas Azarov / Taryba (C‑530/17 P, EU:C:2018:1031).
(
3
)	Žr. Sprendimo 2023/891 1 straipsnio 1 dalį ir Reglamento 2023/888 2 straipsnio 3 dalį.
(
4
)	2023 m. balandžio 28 d. Tarybos reglamentas (BUSP) 2023/888 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į veiksmus, kuriais destabilizuojama Moldovos Respublika (OL L 114, 2023, p. 1).
(
5
)	2023 m. balandžio 28 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/891 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į veiksmus, kuriais destabilizuojama Moldovos Respublika (OL L 114, 2023, p. 15).