62024TJ0414_EXT
SODBA SPLOŠNEGA SODIŠČA (peti senat)
z dne 3. decembra 2025 (
*1
)
„Skupna zunanja in varnostna politika – Omejevalni ukrepi, sprejeti glede na razmere v Siriji – Zamrznitev sredstev – Omejitve glede vstopa na ozemlje držav članic – Seznami oseb, subjektov in organov, za katere veljajo zamrznitev sredstev in gospodarskih virov ter omejitve glede vstopa na ozemlje držav članic – Ohranitev imena tožeče stranke na seznamih – Merilo povezanosti z osebo ali subjektom, za katerega veljajo omejevalni ukrepi – Padec režima Basharja al‑Assada – Napaka pri presoji“
V zadevi T‑414/24,
Amer Foz, stanujoč v Dubaju (Združeni arabski emirati), ki ga zastopa L. Cloquet, odvetnik,
tožeča stranka,
proti
Svetu Evropske unije, ki ga zastopata D. Laurent in E. Nadbath, agenta,
tožena stranka,
SPLOŠNO SODIŠČE (peti senat),
ob posvetovanju v sestavi J. Svenningsen, predsednik, J. Laitenberger in J. Martín y Pérez de Nanclares (poročevalec), sodniki,
sodna tajnica: M. Zwozdziak-Carbonne, administratorka,
na podlagi pisnega dela postopka,
na podlagi obravnave z dne 10. septembra 2025,
izreka naslednjo
Sodbo (
1
)
1
Tožeča stranka, Amer Foz, s tožbo na podlagi člena 263 PDEU predlaga razglasitev ničnosti Sklepa Sveta (SZVP) 2024/1510 z dne 27. maja 2024 o spremembi Sklepa 2013/255/SZVP o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji (UL L, 2024/1510), Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2024/1517 z dne 27. maja 2024 o izvajanju Uredbe (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji (UL L, 2024/1517) (v nadaljevanju skupaj: akta o ohranitvi iz leta 2024), Sklepa Sveta (SZVP) 2025/1096 z dne 27. maja 2025 o spremembi Sklepa 2013/255/SZVP o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji (UL L, 2025/1096), Izvedbenega sklepa Sveta (SZVP) 2025/1095 z dne 27. maja 2025 o izvajanju Sklepa 2013/255/SZVP o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji (UL L, 2025/1095), Uredbe Sveta (EU) 2025/1098 z dne 27. maja 2025 o spremembi Uredbe (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji (UL L, 2025/1098) in Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2025/1094 z dne 27. maja 2025 o izvajanju Uredbe (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji (UL L, 2025/1094) v delu, v katerem se vsi navedeni akti nanašajo nanjo.
I. Dejansko stanje spora in dejstva po vložitvi tožbe
[…]
3
Ta zadeva spada v okvir omejevalnih ukrepov, ki jih je Svet Evropske unije od leta 2011 naprej sprejel proti Sirski arabski republiki in osebam, odgovornim za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva v Siriji, kot je razvidno iz Sklepa Sveta 2011/273/SZVP z dne 9. maja 2011 o omejevalnih ukrepih proti Siriji (UL 2011, L 121, str. 11).
4
Imena oseb, odgovornih za to zatiranje, ter oseb in subjektov, ki imajo od sirskega režima koristi ali ga podpirajo, ter z njimi povezanih oseb in subjektov so bila uvrščena na seznama iz Priloge II k Uredbi Sveta (EU) št. 36/2012 z dne 18. januarja 2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 442/2011 (UL 2012, L 16, str. 1) in Priloge I k Sklepu Sveta 2013/255/SZVP z dne 31. maja 2013 o omejevalnih ukrepih proti Siriji (UL 2013, L 147, str. 14) (v nadaljevanju skupaj: zadevna seznama).
A. Ohranitev imena tožeče stranke na seznamih, priloženih k aktoma o ohranitvi iz leta 2024
5
Z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2020/212 z dne 17. februarja 2020 o izvajanju Sklepa 2013/255 (UL 2020, L 43 I, str. 6) in Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2020/211 z dne 17. februarja 2020 o izvajanju Uredbe št. 36/2012 (UL 2020, L 43 I, str. 1) je bilo ime tožeče stranke dodano v vrstico 291 zadevnih seznamov.
6
Ime tožeče stranke je bilo nato na zadevnih seznamih ohranjeno. Razlogi za uvrstitev na seznama so bili spremenjeni ob sprejetju Sklepa Sveta (SZVP) 2021/855 z dne 27. maja 2021 o spremembi Sklepa 2013/255 (UL 2021, L 188, str. 90) in Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2021/848 z dne 27. maja 2021 o izvajanju Uredbe št. 36/2012 (UL 2021, L 188, str. 18) (v nadaljevanju skupaj: akta o ohranitvi iz leta 2021).
7
Svet je z dopisom z dne 31. marca 2023 tožečo stranko obvestil, da namerava njeno ime ohraniti na zadevnih seznamih iz razlogov, ki se delno razlikujejo od zgoraj navedenih razlogov. Poslal ji je dokument z referenčno številko WK 3121/2023 INIT z dne 3. marca 2023 (v nadaljevanju: dokument WK 3121/2023) in dokument z referenčno številko WK 206/2023 EXT 2 z dne 24. marca 2023 (v nadaljevanju: dokument WK 206/2023), ki vsebujeta dokaze v podporo predlogu za spremembo razlogov za ohranitev imena tožeče stranke v primerjavi s prejšnjimi razlogi. Poleg tega jo je pozval, naj do najkasneje 17. aprila 2023 predloži svoje pripombe k temu predlogu.
[…]
9
Svet je 25. maja 2023 sprejel Sklep (SZVP) 2023/1035 o spremembi Sklepa 2013/255 (UL 2023, L 139, str. 49), s katerim je bila uporaba Sklepa 2013/255 podaljšana do 1. junija 2024, na drugi strani pa Izvedbeno uredbo (EU) 2023/1027 o izvajanju Uredbe št. 36/2012 (UL 2023, L 139, str. 1). Ime tožeče stranke je bilo ohranjeno v vrstici 291 zadevnih seznamov. Svet je sprejetje omejevalnih ukrepov zoper tožečo stranko utemeljil z razlogi, ki se razlikujejo od tistih, navedenih v aktih o ohranitvi iz leta 2021 (v nadaljevanju: obrazložitev iz leta 2023).
10
V obrazložitvi iz leta 2023 je navedeno:
„Vodilni poslovnež z osebnimi in družinskimi poslovnimi interesi in dejavnostmi v različnih sektorjih sirskega gospodarstva. Ima finančne koristi od dostopa do poslovnih priložnosti in podpira sirski režim.
Povezan je tudi s svojim bratom Samerjem Fozom, ki ga je od januarja 2019 Svet uvrstil na seznam kot vodilnega poslovneža, ki deluje v Siriji in podpira režim ali ima koristi od njega. Skupaj z bratom izvaja številne komercialne projekte, zlasti na območju Adra al-Ummaliyya (predmestja Damaska). Ti projekti vključujejo tovarno za proizvodnjo kablov in kabelskih pripomočkov ter projekt za proizvodnjo elektrike s sončno energijo. V imenu [režima Basharja Al-Assada] sta sodelovala tudi pri različnih dejavnostih z [Islamsko državo Iraka in Levanta (ISIL, Daeš)], vključno z dobavo orožja in streliva v zameno za pšenico in nafto.“
11
Svet je 27. maja 2024 sprejel akta o ohranitvi iz leta 2024. Obrazložitev za ohranitev imena tožeče stranke je v primerjavi z obrazložitvijo iz leta 2023 ostala nespremenjena. Svet je z dopisom z dne 28. maja 2024 zastopnika tožeče stranke obvestil o ohranitvi njenega imena na zadevnih seznamih.
B. Ohranitev imena tožeče stranke na seznamih, priloženih k Izvedbenemu sklepu 2025/1095 in Izvedbeni uredbi 2025/1094
12
Po padcu režima Basharja Al-Assada v Siriji 8. decembra 2024 je Svet 27. maja 2025 sprejel Sklep 2025/1096 in Uredbo 2025/1098.
13
Svet je v uvodni izjavi 8 Sklepa 2025/1096 navedel, da „[k]ljub padcu režima Basharja Al-Assada in vzpostavitvi prehodnih oblasti so razmere v Siriji še vedno nestabilne, mreža Basharja al-Assada, ki je razširjena znotraj in zunaj Sirije, pa še ni odgovarjala za svoja dejanja in je še ni mogoče šteti za razpuščeno“. Svet je dodal, da „[š]e vedno obstaja verjetna nevarnost destabilizacije in morebitnega ponovnega porasta vpliva nekdanjega režima, kar se kaže v incidentih v podporo režimu Basharja al-Assada, katerih cilj je spodkopavanje procesa tranzicije in ki so privedli do smrtonosnega nasilja v obalni regiji Sirije“. Po mnenju Sveta imajo „[p]osamezniki in subjekti, uvrščeni na seznam, povezani z režimom Basharja al‑Assada, […] še naprej močno vplivno vlogo in pomenijo tveganje, da bodo s financiranjem ali drugimi sredstvi podpirali nadaljnje oborožene spopade, ter lahko sodelujejo pri poskusih, da se ustavi in obrne tranzicija“.
14
Natančneje, v uvodni izjavi 13 Sklepa 2025/1096 je navedeno, da so „[v] Siriji delujoči vodilni poslovneži, ki so povezani z režimom Basharja al-Assada ter so zaradi te povezave pridobili veliko bogastvo in moč, […] še vedno vplivni in imajo še naprej vzpostavljene mreže“ in da „[z]ato za te posameznike obstaja tveganje nasilnega zatiranja civilne družbe in mirne tranzicije v Siriji“.
15
Besedilo člena 27(1) in (2) ter člena 28(1) in (2) Sklepa 2013/255 je bilo spremenjeno s Sklepom 2025/1096. Ta člena zdaj določata omejitve vstopa na ozemlje držav članic ali tranzita prek njega ter zamrznitev sredstev, zlasti „[o]sebam, odgovornim za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva v Siriji, osebam in subjektom, ki imajo od nekdanjega režima Basharja al-Assada koristi ali ga podpirajo, ter z njimi povezanim osebam“ ter „v Siriji delujočim vodilnim poslovnežem, povezanim z nekdanjim režimom Basharja al-Assada“. Z Uredbo 2025/1098 je bilo med drugim spremenjeno besedilo člena 15 Uredbe št. 36/2012, da bi se vanj vključila nova merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu 2025/1096.
16
Svet je z dopisom z dne 15. aprila 2025 tožečo stranko obvestil, da namerava njeno ime ohraniti na zadevnih seznamih iz razlogov, ki se delno razlikujejo od razlogov v obrazložitvi iz leta 2023. Nato ji je poslal dokument z referenčno številko WK 4862/2025 INIT z dne 11. aprila 2025 (v nadaljevanju: dokument WK 4862/2025) in dokument z referenčno številko WK 4875/2025 REV 1 z dne 14. aprila 2025 (v nadaljevanju: dokument WK 4875/2023), ki vsebujeta dokaze v podporo predlogu za spremembo razlogov za ohranitev njenega imena v primerjavi z obrazložitvijo iz leta 2023. Nazadnje jo je pozval, naj do najkasneje 27. aprila 2025 predloži svoje pripombe k temu predlogu.
[…]
18
Svet je 27. maja 2025 sprejel Izvedbeni sklep 2025/1095 in Izvedbeno uredbo 2025/1094. Ime tožeče stranke je bilo ohranjeno v vrstici 291 zadevnih seznamov. Svet je ohranitev omejevalnih ukrepov zoper tožečo stranko utemeljil z razlogi, ki se delno razlikujejo od razlogov v obrazložitvi iz leta 2023 (v nadaljevanju: obrazložitev iz leta 2025).
19
V obrazložitvi iz leta 2025 je navedeno:
„Vodilni poslovnež, povezan z nekdanjim režimom Basharja al-Assada, z osebnimi in družinskimi poslovnimi interesi in dejavnostmi v različnih sektorjih sirskega gospodarstva. Ima finančne koristi od dostopa do poslovnih priložnosti in podpira nekdanji režim Basharja al-Assada.
Povezan je tudi s svojim bratom Samerjem Fozom, ki ga je od januarja 2019 Svet uvrstil na seznam kot vodilnega poslovneža, ki deluje v Siriji in podpira režim Basharja al-Assada ali ima koristi od njega. V imenu nekdanjega režima Basharja al-Assada skupaj z bratom sodeluje pri različnih dejavnostih z ISIL (Daeš), vključno z dobavo orožja in streliva v zameno za pšenico in nafto.“
II. Predlogi strank
20
Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:
–
razglasi ničnost Sklepa 2024/1510, Izvedbene uredbe 2024/1517, Sklepa 2025/1096, Izvedbenega sklepa 2025/1095, Uredbe 2025/1098 in Izvedbene uredbe 2025/1094 v delih, v katerih se nanašajo nanjo;
–
Svetu naloži plačilo stroškov.
21
Svet Splošnemu sodišču predlaga, naj:
–
tožbo zavrže kot nedopustno v delu, v katerem se nanaša na Uredbo 2025/1098;
–
tožbo zavrne kot neutemeljeno;
–
tožeči stranki naloži plačilo stroškov;
–
podredno, če bi Splošno sodišče Sklep 2024/1510 in Izvedbeni sklep 2025/1095 razglasilo za nična v delu, v katerem se nanašata na tožečo stranko, odredi ohranitev učinkov teh sklepov v delu, v katerem se nanašata na tožečo stranko, do izteka roka za pritožbo iz člena 56, prvi odstavek, Statuta Sodišča Evropske unije ali, če je v tem roku vložena pritožba, do njene morebitne zavrnitve.
III. Pravo
[…]
B. Dopustnost predlogov za razglasitev ničnosti v delu, v katerem se nanašajo na Uredbo 2025/1098
28
Svet izpodbija dopustnost predlogov za razglasitev ničnosti v delu, v katerem se nanašajo na Uredbo 2025/1098, ker naj tožeča stranka ne bi imela procesnega upravičenja. Prvič, tožeča stranka naj namreč ne bi bila naslovnica Uredbe 2025/1098, drugič, določbe te uredbe naj se nanjo ne bi nanašale niti neposredno niti posamično in, tretjič, te določbe naj bi potrebovale izvedbene ukrepe.
29
Tožeča stranka trditve Sveta izpodbija. Na obravnavi je poudarila, da je bila Uredba 2025/1098 omenjena v dopisu z dne 28. maja 2025, ki ga je poslal Svet ter s katerim je bila obveščena o sprejetju Sklepa 2025/1096, Izvedbenega sklepa 2025/1095, Uredbe 2025/1098 in Izvedbene uredbe 2025/1094. Če Uredba 2025/1098 ne bi imela neposrednega in posamičnega učinka na položaj tožeče stranke, je ne bi bilo treba obvestiti. Poleg tega trdi, da so uvodne izjave Uredbe 2025/1098 pomembne in vplivajo na to, kako mora Svet razlagati Izvedbeno uredbo 2025/1094.
30
V zvezi s tem je treba najprej poudariti, da okoliščina, da je bila Uredba 2025/1098 omenjena v dopisu z dne 28. maja 2025, tožeči stranki ne more dovoliti odstopanja od obveznih pogojev dopustnosti, kot so določeni v členu 263 PDEU.
31
Dalje, v skladu s členom 263, četrti odstavek, PDEU lahko fizične ali pravne osebe pod pogoji iz prvega in drugega odstavka vložijo tožbe zoper nanje naslovljene akte ali akte, ki se nanje neposredno in posamično nanašajo, in zoper predpise, ki se nanje neposredno nanašajo, a ne potrebujejo izvedbenih ukrepov.
32
Poudariti je treba, kot je bilo navedeno v točki 15 zgoraj, da Uredba 2025/1098 spreminja Uredbo št. 36/2012, da bi se vanjo vključila nova merila za uvrstitev, ki so določena s Sklepom 2025/1096, ne da bi se spremenila Priloga II k tej uredbi.
33
Tako gre za splošni akt, ki ni naslovljen na tožečo stranko.
34
Ne da bi bilo treba ugotoviti, ali je Uredba 2025/1098 predpis v smislu člena 263, četrti odstavek, PDEU, je treba ugotoviti, da potrebuje izvedbene ukrepe. Da bi se namreč omejevalni ukrepi, ki so v njej določeni, uporabljali za določene posameznike, je treba njihova imena uvrstiti na seznam, ki je priložen k Uredbi št. 36/2012, ali jih na njem ohraniti, kot izhaja iz člena 32(1) zadnjenavedene uredbe. V obravnavani zadevi so bili taki izvedbeni ukrepi v zvezi s tožečo stranko sprejeti v obliki Izvedbene uredbe 2025/1094.
35
Nazadnje, kar zadeva trditev tožeče stranke, da so uvodne izjave Uredbe 2025/1098 pomembne in da vplivajo na to, kako mora Svet razlagati Izvedbeno uredbo 2025/1094, je treba ugotoviti, da tožeča stranka ni pojasnila, kako naj bi to dejstvo upravičevalo, da se njena tožba šteje za dopustno v delu, v katerem se nanaša na Uredbo 2025/1098. V vsakem primeru, uvodna izjava uredbe, tudi če bi omogočala razlago, ki jo je treba podati glede pravnega pravila, sama po sebi ni takšno pravilo. Preambula akta Evropske unije ni pravno zavezujoča (glej sodbo z dne 26. oktobra 2017, Marine Harvest/Komisija, T‑704/14, EU:T:2017:753, točka 150 in navedena sodna praksa), tako da ne vpliva na pravni položaj tožeče stranke.
36
Zato predlog tožeče stranke za razglasitev ničnosti Uredbe 2025/1098 ni dopusten.
37
Nasprotno, kot priznava Svet, lahko tožeča stranka predlaga razglasitev ničnosti, na eni strani, Sklepa 2025/1096 v delu, v katerem je z njim podaljšana uporaba omejevalnih ukrepov v zvezi z njo do 1. junija 2026, in na drugi strani, Izvedbenega sklepa 2025/1095 in Izvedbene uredbe 2025/1094 v delu, v katerem je s tema aktoma njeno ime ohranjeno na zadevnih seznamih (v nadaljevanju skupaj: akti o ohranitvi iz leta 2025).
C. Utemeljenost
38
Tožeča stranka v utemeljitev svoje tožbe v delu, v katerem se nanaša na akte o ohranitvi iz leta 2024, navaja tri tožbene razloge, od katerih se prvi nanaša na napako pri presoji, drugi na kršitev členov 27 in 28 Sklepa 2013/255 ter pojma „povezanost z osebo, na katero se nanašajo sankcije“, kot je opredeljen v sodni praksi Splošnega sodišča in Sodišča, tretji pa na kršitev sodbe z dne 18. maja 2022, Foz/Svet (T‑296/20, EU:T:2022:298).
39
Poudariti je treba, da se s tremi tožbenimi razlogi, ki jih navaja tožeča stranka, v bistvu zatrjuje, da je Svet storil napako pri presoji, ker, prvič, naj obrazložitev iz leta 2023 ne bi bila podprta z dovolj zanesljivimi ali verodostojnimi dokazi, drugič, ker naj bi se Svet oprl le na obstoj družinske vezi med tožečo stranko in Samerjem Fozom – ki je oseba, uvrščena na zadevne sezname – za utemeljitev ohranitve omejevalnih ukrepov proti njej in, tretjič, ker naj bi Svet v razlogih za ohranitev njenega imena napačno ohranil sklicevanje na poslovne projekte, ki se izvajajo v regiji Adra al-Ummaliyya (Sirija), medtem ko je Splošno sodišče v točki 160 (neobjavljena) sodbe z dne18. maja 2022, Foz/Svet (T‑296/20, EU:T:2022:298), menilo, da Svet ni predložil sklopa dovolj natančnih in skladnih indicev, da je tožeča stranka izvedla nekatere poslovne projekte v regiji Adra al‑Ummaliyya.
40
Svet trditve tožeče stranke izpodbija.
41
Ob upoštevanju navedb, ki jih je tožeča stranka podala v okviru treh tožbenih razlogov, je slednje treba preučiti skupaj.
42
Kar zadeva akte o ohranitvi iz leta 2025, tožeča stranka ponavlja prvi in drugi tožbeni razlog, ki ju je treba preučiti skupaj iz istih razlogov, kot so navedeni v točki 39 zgoraj. Ker pa se obrazložitev iz leta 2025 ne nanaša več na komercialne projekte v regiji Adra al-Ummaliyya, meni, da tretjega tožbenega razloga ni več treba ohraniti.
1.
Uvodne ugotovitve
[…]
48
Presojo utemeljenosti uvrstitve je treba opraviti tako, da se dokazi ne obravnavajo ločeno, temveč v okviru, v katerega so ti umeščeni (glej v tem smislu sodbi z dne 21. aprila 2015, Anbouba/Svet, C‑630/13 P, EU:C:2015:247, točka 51, in z dne 21. aprila 2015, Anbouba/Svet, C‑605/13 P, EU:C:2015:248, točka 50).
[…]
2.
Akta o ohranitvi iz leta 2024
[…]
b)
Upoštevnost dokazov, ki jih je predložil Svet
[…]
66
Kar zadeva dokaze, vsebovane v dokumentu WK 206/2023, je treba priznati, da se vsebina listin na tožečo stranko ne nanaša posamično. Vendar pa ti dokazi zagotavljajo kontekst, v katerem je bila zadevna oseba uvrščena na seznam, zlasti glede strategij, ki so jih sirski poslovneži vzpostavili za izogibanje omejevalnim ukrepom, ki jih je sprejela Unija, in glede mesta, ki ga ima Samer Foz v sirskem gospodarstvu. Tako v skladu s sodno prakso, navedeno v točki 48 zgoraj, in čeprav ti dokazi, obravnavani ločeno, sami po sebi ne morejo upravičiti utemeljenosti ohranitve imena tožeče stranke na zadevnih seznamih, ta okoliščina ni takšna, da bi jim odvzela ves pomen v okviru presoje zakonitosti aktov o ohranitvi iz leta 2024. Z njimi se namreč lahko zagotovijo kontekstualne informacije, s katerimi je mogoče dopolniti in okrepiti druge predložene dokaze, ki natančneje omenjajo tožečo stranko (glej v tem smislu sodbi z dne 16. decembra 2020, Haikal/Svet, T‑189/19, neobjavljena, EU:T:2020:607, točka 120, in z dne 18. maja 2022, Foz/Svet, T‑296/20, EU:T:2022:298, točka 101 (neobjavljena)). Zato je to trditev treba zavrniti.
[…]
69
Prvič, kar zadeva poročilo Pro-justice, je treba na eni strani poudariti, da je bila obrazložitev iz leta 2023 – v primerjavi z obrazložitvijo, navedeno v aktih o ohranitvi iz leta 2021 – sicer spremenjena, vendar se ta sprememba ni nanašala na del razlogov, ki naj bi bili utemeljeni v poročilu Pro-justice. Obrazložitev iz leta 2023 se namreč razlikuje od obrazložitve iz leta 2021 v tem, da je bilo sklicevanje na dejstvo, da je bila „med letoma 2012 in 2019 [tožeča stranka] generalni direktor družbe ASM International [General] Trading LLC“, črtano. Vendar je Svet poročilo Pro-justice predložil v utemeljitev drugega dela razlogov za ohranitev njenega imena, ki ob sprejetju obrazložitve iz leta 2023 ni bil spremenjen, in sicer da sta bila tožeča stranka in njen brat, Samer Foz, vključena v poslovne projekte v regiji Adra al-Ummaliyya in da sta z Islamsko državo Iraka in Levanta (ISIL) izvajala dejavnosti v imenu režima Basharja al‑Assada.
70
Na drugi strani, tožeča stranka ni navedla elementov, na podlagi katerih bi bilo mogoče šteti, da so se razmere v Siriji med datumom sprejetja aktov o ohranitvi iz leta 2021 in datumom sprejetja aktov o ohranitvi iz leta 2024 spremenile, tako da naj poročilo Pro-justice ne bi bilo več upoštevno. Tožeča stranka namreč zgolj meni, da je poročilo Pro-justice zastarelo, saj je bilo sprejeto leta 2020, medtem ko sta bila navedena akta sprejeta leta 2024.
71
Poleg tega dokument WK 206/2023 vsebuje dokaze, da je bila struktura sirskega gospodarstva na datum sprejetja aktov o ohranitvi iz leta 2024 še vedno enaka, in sicer da je temeljila na obstoju strogega nadzora, ki ga je izvajal sirski režim, ter na tesnih povezavah med tem režimom in ožjim krogom sirskih vodilnih poslovnežev. Tako je, za ponazoritev, v dokazu št. 5, in sicer v poročilu, naslovljenem „Replacing the Old Business Elite With the New War Profiteers in Syria“ (Nadomestitev nekdanje poslovne elite z novimi vojnimi dobičkarji v Siriji), ki ga je pripravil Center Harmoon in ki je bilo objavljeno julija 2022, preučena vloga vojnih dobičkarjev v sirskem gospodarstvu in način, kako so ob podpori režima obogateli, medtem ko se v dokazu št. 7, in sicer članku z naslovom „Syria using maze of shell companies to avoid sanctions on Assad regime’s elite“ (Sirija uporablja fiktivne družbe za izogibanje gospodarskim sankcijam, naloženim za elito Assadovega režima), ki ga je 22. marca 2022 objavil časopis The Guardian, poroča o obstoju uradnih sirskih dokumentov, ki potrjujejo obstoj strategije, ki jo uporablja sirski režim za ustanavljanje fiktivnih družb, da bi se izognil omejevalnim ukrepom. Zato so bile, kot trdi Svet, razmere v Siriji na dan sprejetja aktov o ohranitvi iz leta 2024 še vedno zaskrbljujoče.
[…]
c)
Zanesljivost dokazov, ki jih je predložil Svet
74
Tožeča stranka v okviru prvega tožbenega razloga izpodbija zanesljivost informativnega poročila, naslovljenega „Syrian personalities subject to Western sanctions system“ (Sirski posamezniki, za katere velja sistem zahodnih sankcij), ki ga je 18. februarja 2022 objavil Jusoor Institute in katerega del je povzet kot dokaz št. 7 v dokumentu WK 3121/2023, v delu, ki ni dostopen.
[…]
d)
Utemeljenost razlogov, ki upravičujejo ohranitev imena tožeče stranke na zadevnih seznamih na podlagi merila povezanosti z osebo ali subjektom, za katerega veljajo omejevalni ukrepi
1) Obseg merila za ohranitev imena tožeče stranke
[…]
83
V zvezi s tem je treba navesti, da se v nasprotju s tem, kar trdi tožeča stranka, obrazložitev iz leta 2023, v kateri je Svet menil, da obstaja povezava med tožečo stranko in njenim bratom, Samerjem Fozom, ne omejuje le na njune družinske vezi, temveč se nanaša tudi na njune poslovne povezave. Poleg tega Svet ne trdi, da je pripadnost družini Foz samostojno merilo za uvrstitev, drugače od pripadnosti družinama al-Assad ali Makhlouf, ki je samostojno merilo, določeno v členu 27(2)(b) in členu 28(2)(b) Sklepa 2013/255, kakor je bil spremenjen zlasti s Sklepom 2015/1836, in ki je, kar zadeva zamrznitev sredstev, povzeto v členu 15(1a)(b) Uredbe št. 36/2012, kakor je bila spremenjena zlasti z Uredbo 2015/1828. Iz tega tudi izhaja, da je treba v okviru preučitve merila povezanosti z osebo ali subjektom, za katerega veljajo omejevalni ukrepi, obstoj te bratske povezave preučiti kot dejanski element.
[…]
3) Različne dejavnosti z ISIL, ki sta jih v imenu sirskega režima izvajala tožeča stranka in njen brat Samer Foz
[…]
98
V zvezi s tem je Splošno sodišče v točki 162 (neobjavljena) sodbe z dne 18. maja 2022, Foz/Svet (T‑296/20, EU:T:2022:298), presodilo, da je glede na informacije iz poročila Pro-justice mogoče ugotoviti, da sta tožeča stranka in njen brat izvajala dejavnosti v imenu sirskega režima, ki vključujejo dobavo orožja in streliva v zameno za pšenico in olje. Glede na navedeno poročilo je do tega trgovanja prišlo, ko je ISIL nadzirala celotno Sirijo, kar je poleg tega potrdil vodja ISIL. Splošno sodišče je dodalo, da je v skladu z navedbami v članku, naslovljenem „Factsheet: Samer Foz, Syria’s Most Powerful businessman“ (Povzetek: Samer Foz, najmočnejši poslovnež v Siriji), ki je bil 19. aprila 2018 objavljen na spletnem mestu The Syria Report in je vključen v dokument WK 1751/2020 kot dokaz št. 10, prevoz pšenice – zlasti v regijah pod nadzorom ISIL – opravljala hčerinska družba družbe Aman Holding, kar je še en dejavnik, ki kaže na pomen Samerja Foza za sirski režim. Poleg tega je Splošno sodišče navedlo, da je družba Aman Holding, ki jo vodi družina Foz – v skladu s člankom, naslovljenim „Exclusive – [Bashar al-]Assad allies profit from Syria’s lucrative food trade“ (Ekskluzivno – zavezniki Basharja Al-Assada kujejo dobiček iz sirske dobičkonosne trgovine z živili), ki je bil objavljen 14. novembra 2013 na spletnem mestu Reuters in je vključen v dokument WK 1751/2020 kot dokaz št. 13 – delovala v imenu sirskega režima v trgovini z žiti. Splošno sodišče je ugotovilo, da je bilo na zadnjenavedenem spletnem mestu navedeno, da je družba Aman Holding za namene trgovanja z žiti sodelovala pri posredniških dejavnostih z družbo Hoboob, ki je v lasti sirske države. Družba Aman Holding je potrdila, da je leta 2013 v Sirijo uvozila pšenico. Nazadnje, družba ASM International General Trading s sedežem v Združenih arabskih emiratih se je prav tako ukvarjala s trgovino s pšenico, kot je razvidno iz dveh člankov iz dokumenta WK 1751/2020, in sicer iz članka, naslovljenega „US sanctions Syrian Businessman Samer Foz, entities for links to Assad“ (ZDA so sankcionirale sirskega poslovneža Samerja Foza in njegove subjekte zaradi povezav z Assadom), ki je bil objavljen 12. junija 2019 na spletnem mestu Arab News in je bil povzet kot dokaz št. 12, ter članka z naslovom „US sanctions Syrian oligarch and his luxury reconstruction business empire“ (ZDA so sankcionirale sirskega oligarha in njegov poslovni imperij luksuzne rekonstrukcije), ki je bil objavljen 11. junija 2019 na spletnem mestu Al Arabiya in je bil povzet kot dokaz št. 8.
[…]
4) Ugotovitve glede povezanosti z osebo, za katero veljajo omejevalni ukrepi
[…]
103
Poleg tega je Splošno sodišče v točki 166 sodbe z dne 18. maja 2022, Foz/Svet (T‑296/20, EU:T:2022:298), menilo, da se obstoj poslovnih povezav med tožečo stranko in njenim bratom, Samerjem Fozom, kaže tudi v obliki usklajevanja pri upravljanju njunih portfeljev lastniških vrednostnih papirjev. V tem smislu je Splošno sodišče ugotovilo, prvič, da je iz dopisa sirskega ministrstva za notranjo trgovino in varstvo potrošnikov z dne 22. novembra 2020, ki potrjuje novo razdelitev lastništva kapitala družbe Aman Holding, in potrdila o registraciji družbe Aman Holding, ki ju je predložila tožeča stranka, razvidno, da sta ona in Samer Foz v istem obdobju (in sicer med 22. novembrom 2020 in 3. decembrom 2020) odsvojila svoje deleže v družbi Aman Holding. Drugič, sklep o likvidaciji družbe ASM International General Trading naj bi potrjeval obstoj neke oblike usklajevanja. V zvezi s tem je Splošno sodišče navedlo, da iz dokazov, ki jih je predložila tožeča stranka, izhaja, da so ta sklep 26. marca 2019 sprejeli delničarji na izredni skupščini te družbe, med njimi Samer Foz in tožeča stranka, kot odziv na uvrstitev imena Samerja Foza na zadevna seznama januarja 2019.
104
V zvezi s tem tožeča stranka meni, da premislek Splošnega sodišča v zvezi s to obliko usklajevanja med njo in Samerjem Fozom ni več aktualen oziroma je zastarel, ker je družba ASM International General Trading prenehala delovati in je bila likvidirana in ker je odsvojila delnice, ki jih je imela v družbi Aman Holding.
105
Prav zaradi okoliščin, v katerih sta se zgodila odsvojitev deležev tožeče stranke v družbi Aman Holding in likvidacija družbe ASM International General Trading, pa je Splošno sodišče ugotovilo neko obliko usklajevanja med tožečo stranko in njenim bratom.
106
Poleg tega je treba ugotoviti, da tožeča stranka ne trdi, da je prekinila svoje odnose s Samerjem Fozom ali da se je od njega distancirala, ter da je nadaljnji obstoj takih povezav potrjen tudi z dokazom št. 7 iz dokumenta WK 3121/2023, ki je naveden v točki 74 zgoraj, iz katerega je razvidno, da dela skupaj s svojim bratom, in z dokazom št. 4 iz navedenega dokumenta, in sicer s poročilom z naslovom „Tactics of Sanctions evasion in Syria“ (Taktike izogibanja sankcijam v Siriji), ki sta ga Syrian Legal Development Programme in Baytna objavila januarja 2022, v katerem je navedeno, da tožeča stranka deluje kot krinka za svojega brata, da bi mu pomagala zaobiti omejevalne ukrepe, ki so mu bili naloženi.
107
Na drugem mestu, tožeča stranka trdi, da niti ona niti njena družina nista povezani s sirskim režimom, kar naj bi dokazoval dokaz št. 10 iz dokumenta WK 1751/2020, ki je naveden v točki 98 zgoraj, in da se je distancirala od sirskega režima ter odločno in brez zadržkov obsodila njegove kršitve.
108
V zvezi s tem je treba spomniti, da se v skladu s členom 27(3) in členom 28(3) Sklepa 2013/255, kakor je bil spremenjen zlasti s Sklepom 2015/1836, osebe, subjekti ali organi, ki se uvrščajo v eno od kategorij iz člena 27(2) in 28(2) tega sklepa, ne vključijo na seznam oseb in subjektov iz Priloge I k Sklepu 2013/255 oziroma se ne ohranijo na njem, če obstaja dovolj informacij o tem, da niso ali niso več povezani z režimom ali nimajo vpliva nanj oziroma ne pomenijo resnične nevarnosti za izognitev. Ta pogoj je bil, kar zadeva zamrznitev sredstev, povzet v členu 15(1b) Uredbe št. 36/2012, kakor je bila spremenjena zlasti z Uredbo 2015/1828.
109
Vendar trditev tožeče stranke, da dokaz št. 10 iz dokumenta WK 1751/2020 dokazuje neobstoj povezave, na eni strani, med njo in njeno družino ter, na drugi strani, med njo in sirskim režimom, ker kaže na to, da Samer Foz ni član družine Basharja al-Assada, da ni povezan z varnostnimi službami ali da ni del alavitske skupnosti, temelji na okrnjenem branju tega članka. V tem članku je namreč navedeno, da „tesno povezavo družine Foz z bratrancem Basharja al-Assada, [ki je] oseba, odgovorna za osebno varnost zadnjih dveh predsednikov, Hafeza [al‑Assada] in [njegovega naslednika] Basharja al-Assada, več virov v Damasku šteje za ključni dejavnik, ki pojasnjuje vzpon družine [Foz]“, in da „[se] zdaj šteje, da je družina [Foz] neposredno povezana z Basharjem al-Assadom osebno“.
110
Kar zadeva trditev, da se je tožeča stranka distancirala od sirskega režima in obsodila njegova dejanja, je treba ugotoviti, da z ničemer ni utemeljena in da je v nasprotju z dokazom št. 7 iz dokumenta WK 3121/2023. Iz tega je namreč razvidno, da je tožeča stranka predložila strateško študijo, ki je bila pripravljena za oživitev sirskega gospodarstva, poleg tega pa tudi mehanizem za obidenje gospodarskih sankcij, ki so jih proti sirskemu režimu uvedle Unija in Združene države Amerike.
111
Vendar so na eni strani poskusi sirskega režima, da bi se izognil omejevalnim ukrepom, ki jih je med drugim uvedla Unija, podprti z drugimi dokazi iz dokumenta WK 206obnov/2023, zlasti z dokazoma št. 5 in 7, navedenima v točki 71 zgoraj, pa tudi z dokazom št. 6, in sicer s člankom, naslovljenim „Names… Fake companies to mislead Western sanctions against Assad, [an] economic researcher warns“ (Imena … lažna podjetja za zavajanje zahodnih sankcij zoper Assada, svari gospodarski raziskovalec), ki je bil objavljen 4. februarja 2022 na spletnem mestu Internet Orient net. Ti dokazi kažejo na to, da se sirski režim poskuša izogniti omejevalnim ukrepom, ki jih je med drugim uvedla Unija, prek fiktivnih družb. Na drugi strani je iz dokaza št. 4 iz dokumenta WK 3121/2023, navedenega v točki 106 zgoraj, razvidno tudi, da se sama tožeča stranka poskuša izogniti omejevalnim ukrepom, ki so ji bili naloženi, tako da uporablja tasta in taščo kot slamnata lastnika.
112
Poleg tega samo dejstvo, da tožeča stranka in njena družina živijo v Dubaju (Združeni arabski emirati) in se redko ali celo nikoli ne vrnejo v Sirijo, samo po sebi ni zadostna okoliščina, na podlagi katere bi bilo mogoče trditi, da tožeča stranka ni povezana s sirskim režimom (glej v tem smislu sodbo z dne 14. aprila 2021, Al-Tarazi/Svet, T‑260/19, neobjavljena, EU:T:2021:187, točka 149).
[…]
116
Vendar v skladu s sodno prakso, ob upoštevanju preventivnosti zadevnih omejevalnih ukrepov, velja, da če sodišče Unije ugotovi, da je vsaj eden od navedenih razlogov dovolj natančen in konkreten, da je utemeljen in da je sam po sebi zadostna osnova za utemeljitev tega sklepa, potem dejstvo, da drugi od teh razlogov to niso, ne more upravičiti razglasitve ničnosti navedenega sklepa (glej sodbo z dne 28 novembra 2013, Svet/Manufacturing Support & Procurement Kala Naft, C‑348/12 P, EU:C:2013:776, točka 72 in navedena sodna praksa).
[…]
3.
Akti o ohranitvi iz leta 2025
a)
Določitev elementov razlogov za ohranitev, ki se navezujejo na vsako od meril
118
Podobno kot pri obrazložitvi iz leta 2023 je treba na podlagi obrazložitve iz leta 2025 sklepati, da je bilo ime tožeče stranke na zadevnih seznamih ohranjeno na podlagi treh meril, in sicer, prvič, merila v Siriji delujočega vodilnega poslovneža, povezanega z nekdanjim režimom Basharja al-Assada, ki je določeno v členu 27(2)(a) in členu 28(2)(a) Sklepa 2013/255, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2025/1096, ter v členu 15(1a)(a) Uredbe št. 36/2012, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo 2025/1098, drugič, merila povezanosti z nekdanjim režimom Basharja al-Assada, ki je določeno v členu 27(1) in členu 28(1) Sklepa 2013/255 ter v členu 15(1)(a) Uredbe št. 36/2012, in tretjič, merila povezanosti z osebo ali subjektom, za katerega veljajo omejevalni ukrepi, ki je opredeljeno v členu 27(2), zadnji del stavka, in členu 28(2), zadnji del stavka, Sklepa 2013/255 ter v členu 15(1a), zadnji del stavka, Uredbe št. 36/2012.
119
Obrazložitev iz leta 2023 in obrazložitev iz leta 2025 se razlikujeta v tem, da je v obrazložitvi iz leta 2025 na eni strani napoteno na povezavo tožeče stranke z nekdanjim režimom Basharja al-Assada, na drugi strani pa je bilo črtano sklicevanje na izvajanje številnih komercialnih projektov, zlasti v regiji Adra al‑Ummaliyya.
[…]
b)
Upoštevnost dokazov, ki jih je predložil Svet
122
Tožeča stranka v okviru prilagoditvene vloge najprej trdi, da je dokaz št. 1 iz dokumenta WK 4862/2025 zastarel, saj je na njem naveden datum 26. avgust 2024 in je torej nastal pred padcem režima Basharja al-Assada. Dalje, dokazi iz dokumenta WK 4875/2025 naj ne bi bili upoštevni, saj naj bi se nanj sklicevali le trije od 21 dokazov, ki jih vsebuje. Nazadnje, tožeča stranka izpodbija upoštevnost dokaza št. 7 iz dokumenta WK 4875/2025, ki je poročilo Pro-justice, ki je že bilo predloženo kot dokaz št. 1 v dokumentu z referenčno številko WK 4361/2021 INIT.
123
Svet trditve tožeče stranke izpodbija.
124
Na prvem mestu, kar zadeva dokaz št. 1 iz dokumenta WK 4862/2025, in sicer članka, objavljenega na spletnem mestu Brookings, z naslovom „Networked Authoritarianism and economic resilience in Syria“ (Mrežni avtoritarizem in gospodarska odpornost v Siriji), je res, kot trdi tožeča stranka, da je bil ta članek napisan pred padcem režima Basharja al-Assada, saj je na njem naveden datum 26. avgust 2024. Vendar mu s to okoliščino samo po sebi ne more biti odvzeta vsa upoštevnost, ker omogoča prikaz gospodarskih razmer v državi, kot so obstajale le nekaj mesecev pred padcem navedenega režima, ter razumevanje interakcij med režimom Basharja al-Assada in v Siriji delujočimi vodilnimi poslovneži.
125
Na drugem mestu, kar zadeva dokaze iz dokumenta WK 4875/2025, v katerih ime tožeče stranke ni omenjeno, je treba trditev tožeče stranke zavrniti iz istih razlogov, kot so navedeni v točki 66 zgoraj. Namen teh dokazov je namreč prikazati gospodarske razmere, ki so obstajale pred padcem režima Basharja al‑Assada, zlasti pa izzive, s katerimi se sooča nova sirska vlada.
126
Na tretjem mestu, kar zadeva poročilo Pro-justice, je treba poudariti, da je poročilo, ki je bilo predloženo kot dokaz št. 7 iz dokumenta WK 4875/2025, popolnoma enako tistemu, ki je bilo predloženo kot dokaz št. 1 iz dokumenta z referenčno številko WK 4361/2021 INIT. Poleg tega, ker ni omenjena nobena informacija o morebitni posodobitvi tega poročila, je treba iz tega sklepati, da je izdaja poročila Pro-justice, ki je bilo predloženo kot dokaz št. 7 iz dokumenta WK 4875/2025, izdaja iz leta 2020, kar sta stranki na obravnavi v bistvu potrdili. To poročilo je bilo torej ob sprejetju aktov o ohranitvi iz leta 2025 staro pet let.
127
Poleg tega, kot je bilo navedeno v točki 69 zgoraj, je poročilo Pro-justice predložil Svet, da bi utemeljil obrazložitev iz leta 2023, v skladu s katero sta bila tožeča stranka in njen brat, Samer Foz, vključena v poslovne projekte v regiji Adra al‑Ummaliyya in sta z ISIL izvajala dejavnosti v imenu režima Basharja al‑Assada.
128
Svet je na vprašanje v zvezi s to točko na obravnavi odgovoril, da je poročilo Pro‑justice še naprej upoštevno, ker je njegov namen dokazati povezanost tožeče stranke z njenim bratom. Poleg tega naj bi bila ta povezava še vedno aktualna in naj bi bila podprta zlasti z dokazom št. 3 iz dokumenta WK 4875/2025, in sicer s člankom, objavljenim na spletnem mestu Daraj 15. maja 2024, naslovljenim „‚Dubai Unlocked‘: 10 Individuals Within Assad’s Close Circle Hide 50 Million dollars in Dubai Estates“ („Dubai Unlocked“: 10 posameznikov, ki so povezani z ožjim krogom Assada, v nepremičninah v Dubaju skriva 50 milijonov dolarjev). Tako naj se okoliščine sprejetja omejevalnih ukrepov zoper tožečo stranko ne bi spremenile.
129
V zvezi s tem je treba na eni strani ugotoviti, da so se razmere v Siriji med datumom sprejetja aktov o ohranitvi iz leta 2021 in leta 2024 ter datumom sprejetja aktov o ohranitvi iz leta 2025 bistveno spremenile, saj je režim Basharja al-Assada pred sprejetjem zadnjenavedenih aktov padel. Vendar se v nobenem od dokazov, ki se nanašajo na datum po padcu režima Basharja al-Assada ter ki so vsebovani v dokumentih WK 4862/2025 in WK 4875/2025, ne omenja nadaljnji obstoj neposrednih ali posrednih povezav med ISIL in nekdanjim režimom Basharja al-Assada. Poleg tega se noben drug dokaz ne nanaša na odnose tožeče stranke ali njenega brata z ISIL niti na trgovanje, ki je potekalo v imenu nekdanjega režima Basharja al‑Assada.
130
Po drugi strani je bilo sklicevanje na poslovne projekte tožeče stranke in njenega brata v regiji Adra al-Ummaliyya, o katerih priča poročilo Pro-justice, črtano iz obrazložitve aktov o ohranitvi iz leta 2025, kot je bilo navedeno v točki 119 zgoraj.
131
Zato položaj tožeče stranke in razmere v Siriji – na datum sprejetja aktov o ohranitvi iz leta 2025 – niso bili več enaki tistim, ki so obstajali na datum sprejetja aktov o ohranitvi iz leta 2021 in iz leta 2024. Poleg tega, ob upoštevanju, da poročilo Pro-justice izhaja iz leta 2020, torej je staro pet let, ni mogoče trditi, da odraža osebne razmere tožeče stranke ali položaj v Siriji, kot naj bi obstajali ob sprejetju aktov o ohranitvi iz leta 2025.
132
Iz navedenega izhaja, da so vsi dokazi iz dokumentov WK 4862/2025 in WK 4875/2025, razen poročila Pro-justice, upoštevni.
c)
Zanesljivost dokazov, ki jih je predložil Svet
133
Tožeča stranka v prilagoditveni vlogi izpodbija zanesljivost dokazov iz dokumentov WK 4862/2025 in WK 4875/2025 v delu, v katerem izvirajo s spletnih mest.
134
Svet trditve tožeče stranke izpodbija.
135
V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da je pri presoji teže primera, ki je del nadzora sorazmernosti zadevnih omejevalnih ukrepov, mogoče upoštevati okvir, v katerega se umeščajo ti ukrepi, zlasti težavnost pridobivanja podrobnejših dokazov v državi, ki je še vedno nestabilna po padcu avtoritarnega režima, za katerega Svet poleg tega meni, da še ni razpuščen (glej po analogiji sodbo z dne 14. aprila 2021, Al-Tarazi/Svet, T‑260/19, neobjavljena, EU:T:2021:187, točka 71 in navedena sodna praksa).
136
Dalje, spomniti je treba, da je v skladu z ustaljeno sodno prakso dejavnost Sodišča in Splošnega sodišča urejena z načelom proste presoje dokazov in da je edino merilo za presojo vrednosti predloženih dokazov njihova verodostojnost. Kot pa je bilo opozorjeno v točki 76 zgoraj, je za oceno dokazne vrednosti posameznega dokumenta treba preveriti verjetnost podatkov, ki jih vsebuje, in upoštevati zlasti izvor dokumenta, okoliščine njegove izdelave in njegovega naslovnika ter se vprašati, ali se glede na njegovo vsebino zdi razumen in zanesljiv (glej po analogiji sodbo z dne 14. aprila 2021, Al-Tarazi/Svet, T‑260/19, neobjavljena, EU:T:2021:187, točka 72 in navedena sodna praksa).
137
Nazadnje, kadar organi Unije v tretjih državah nimajo preiskovalnih pooblastil, mora njihova presoja dejansko temeljiti na javno dostopnih virih informacij, poročilih, člankih v medijih ali drugih podobnih virih informacij (glej po analogiji sodbo z dne 14. aprila 2021, Al-Tarazi/Svet, T‑260/19, neobjavljena, EU:T:2021:187, točka 74 in navedena sodna praksa).
138
V teh okoliščinah se tožeča stranka ne more omejiti na očitek Svetu, da je predložil dokaze s spletnih mest, ne da bi natančneje navedla, kateri od njih bi lahko vzbujali dvom o svoji zanesljivosti in razloge za ta dvom.
d)
Utemeljenost razlogov, ki upravičujejo ohranitev imena tožeče stranke na zadevnih seznamih na podlagi merila povezanosti z osebo ali subjektom, za katerega veljajo omejevalni ukrepi
139
Najprej, navesti je treba, da je iz obrazložitve iz leta 2025 – kot je bilo opozorjeno v točki 19 zgoraj – v bistvu razvidno, da je bilo ime tožeče stranke ohranjeno na zadevnih seznamih zlasti zaradi njenih družinskih poslovnih interesov in njene povezanosti z bratom, Samerjem Fozom, ki je na navedene sezname uvrščen od januarja 2019.
140
Kot je bilo navedeno v točki 83 zgoraj, je treba navesti, da – v nasprotju s trditvami tožeče stranke – obrazložitev iz leta 2025, v kateri je Svet menil, da obstaja povezava med tožečo stranko in njenim bratom, Samerjem Fozom, ni omejena izključno na njune družinske vezi, temveč se nanaša tudi na njune poslovne povezave.
141
Poleg tega je Svet ob sprejetju aktov o ohranitvi iz leta 2025 – tako kot ob sprejetju aktov o ohranitvi iz leta 2024 – menil, da je bila tožeča stranka s svojim bratom, Samerjem Fozom, povezana v okviru poslovnih odnosov, in sicer zaradi različnih skupnih poslovnih interesov in različnih dejavnosti z ISIL, ki so se izvajale v imenu sirskega režima.
142
Prvič, kar zadeva različne dejavnosti z ISIL, ki sta jih tožeča stranka in njen brat, Samer Foz, izvajala v imenu sirskega režima, je treba poudariti, kot je razvidno iz točke 132 zgoraj, da poročilo Pro-justice ni upoštevno. Ker Svet poleg tega ni podal nobene trditve ali drugega dokaza v podporo dejstvu, da sta tožeča stranka in njen brat še naprej vzdrževala poslovne odnose z ISIL v imenu nekdanjega režima Basharja al-Assada, je treba ugotoviti, da Svet ni pravno zadostno dokazal, da je bila tožeča stranka v okviru poslovnih odnosov z ISIL povezana s svojim bratom, Samerjem Fozom.
143
Drugič, kar zadeva povezave tožeče stranke in njenega brata, Samerja Foza, v okviru skupnih poslovnih interesov, je treba ugotoviti, da se Svet ne opira več na poslovne projekte v regiji Adra al-Ummaliyya, da bi dokazal obstoj takih povezav.
144
Nasprotno pa je iz dokaza št. 3 iz dokumenta WK 4875/2025, ki je bil naveden v točki 128 zgoraj, razvidno, da so poslovneži, ki so bili blizu režimu Basharja al‑Assada, med katerimi sta navedena tožeča stranka in njen brat, našli zatočišče v Dubaju, kjer so kupili luksuzne nepremičnine. V njem je navedeno tudi, da ima Samer Foz v Libanonu tri družbe, od katerih je družba Solid 1 Offshore najnovejša in s katerimi je tožeča stranka povezana.
145
Ugotoviti pa je treba, da tožeča stranka v prilagoditveni vlogi ni izpodbijala niti vsebine tega dokaza, niti povezav, ki jih je lahko imela s svojim bratom v okviru teh družb v Libanonu, niti dejstva, da je sprememba razmer v Siriji vplivala na posle, ki sta jih z bratom vodila v Libanonu. Ko je bila tožeča stranka na obravnavi vprašana o tem dokazu, ni navedla nobene podrobne trditve, ampak je zgolj na splošno izpodbijala trditev iz tega dokaza.
146
Poleg tega tožeča stranka – da bi dokazala, da ni bila več povezana s svojim bratom – ni navedla nobenih novih trditev glede na trditve, ki jih je navedla v okviru tožbe in ki so bile zavrnjene v točki 105 zgoraj.
147
Kar zadeva neobstoj povezave med tožečo stranko in nekdanjim režimom Basharja al-Assada – razen trditev, ki so bile navedene že v tožbi in repliki ter zavrnjene v točkah od 107 do 112 zgoraj – tožeča stranka trdi, da neobstoj povezave potrjuje dejstvo, da nova sirska vlada zoper njo ni sprejela sankcij.
148
Vendar gre za neutemeljeno trditev.
149
Res je, da ime tožeče stranke ni navedeno v dokazih, ki jih je predložil Svet in ki se nanašajo na zamrznitev bančnih računov, ki jo je nova sirska vlada uvedla v zvezi z vodilnimi poslovneži, in sicer v dokazih št. 1 in št. 9 iz dokumenta WK 4875/2025, ki sta članka, ki ju je agencija Reuters objavila 23. januarja oziroma 13. februarja 2025 in sta naslovljena „Syria orders freeze of bank accounts linked to former regime“ (Sirija je odredila zamrznitev bančnih računov, povezanih s prejšnjim režimom) in „Exclusive: Syria’s new leaders zero in on Assad’s business barons“ (Ekskluzivno: novi voditelji Sirije se osredotočajo na Assadove poslovne barone), v dokazu št. 11 navedenega dokumenta, ki je članek, objavljen na spletnem mestu Watan 13. februarja 2025 in naslovljen „Syria’s New Government Investigates Assad’s Billionaire Allies in Anti-Corruption Drive“ (Nova sirska vlada preiskuje Assadove zaveznike milijarderje v okviru protikorupcijske kampanje), in v dokazu št. 17 navedenega dokumenta, ki je članek, objavljen na spletnem mestu KaramShaar 18. marca 2025 in naslovljen „Tracking Regime Cronies: How to Deal with Assad’s Economic Networks“ (Odkrivanje sostorilcev režima: kako upravljati Assadova gospodarska omrežja).
150
Vendar zgolj okoliščina, da ime tožeče stranke ni omenjeno, ne dokazuje, da zanjo ne veljajo ukrepi zamrznitve sredstev. V teh člankih namreč ni popolnega seznama zadevnih oseb, temveč so v njih navedeni kvečjemu nekateri primeri zadevnih oseb, med katerimi je sicer naveden brat tožeče stranke.
151
Poleg tega je treba v zvezi z okoliščino, da tožeča stranka živi v Dubaju – ne glede na to, kar je bilo že navedeno v točki 112 zgoraj – poudariti, da je Svet predložil dokaze, in sicer dokaz št. 3 iz dokumenta WK 4875/2025, naveden v točki 144 zgoraj, in dokaz št. 2 iz dokumenta WK 4862/2025, in sicer članek s spletnega mesta Worldcrunch z dne 14. decembra 2024, naslovljen „From Beirut To Moscow, On the Trail Of Syria’s Fleeing Kleptocracy“ (Od Bejruta do Moskve, po sledeh sirske kleptokracije na begu), ki dokazujejo, da je več sirskih vodilnih poslovnežev, ki so blizu nekdanjemu režimu Basharja al-Assada, vlagalo v nepremičnine v Dubaju, vključno s tožečo stranko in njenim bratom, Samerjem Fozom.
152
V teh okoliščinah je treba ugotoviti, da je Svet zadostno dokazal obstoj povezave med tožečo stranko in njenim bratom, Samerjem Fozom, in sicer prek poslovnih odnosov, na dan sprejetja aktov o ohranitvi iz leta 2025.
153
Te ugotovitve ni mogoče izpodbiti z drugimi trditvami tožeče stranke.
154
Prvič, tožeča stranka – ne da bi se sklicevala na nezakonitost režima omejevalnih ukrepov, sprejetih glede na razmere v Siriji po padcu režima Basharja al-Assada, kot je potrdila na obravnavi – vseeno meni, da omejevalni ukrepi proti njej zaradi padca navedenega režima niso potrebni. Cilj, ki je določen s Sklepom 2013/255 in Uredbo št. 36/2012, in sicer padec režima Basharja al-Assada, naj bi bil namreč dosežen.
155
V zvezi s tem je treba spomniti, da ima Svet v skladu s sodno prakso, kar zadeva splošna pravila, ki opredeljujejo podrobna pravila o omejevalnih ukrepih, široko diskrecijsko pravico v zvezi z okoliščinami, ki jih je treba upoštevati pri sprejetju omejevalnih ukrepov. Ker sodišče Unije presoje Sveta zlasti o dokazih, dejstvih in okoliščinah, ki upravičujejo sprejetje takih ukrepov, ne more nadomestiti z lastno presojo, se mora nadzor Splošnega sodišča nad zakonitostjo sklepa o zamrznitvi sredstev omejiti na preverjanje spoštovanja postopkovnih pravil in obrazložitve, vsebinske pravilnosti dejstev, obstoja očitnih napak pri presoji dejstev in zlorabe pooblastil. Ta omejeni nadzor velja zlasti za presojo preudarkov o smotrnosti, na katerih temeljijo taki ukrepi (sodbi z dne 14. oktobra 2009, Bank Melli Iran/Svet, T‑390/08, EU:T:2009:401, točka 36, in z dne 27. aprila 2022, Kanyama/Svet, T‑105/21, neobjavljena, EU:T:2022:250, točka 83).
156
Vendar se tožeča stranka za izpodbijanje ohranitve omejevalnih ukrepov proti njej po padcu režima Basharja al-Assada sklicuje le na padec navedenega režima in meni, da so utemeljitve, ki jih je Svet navedel v uvodni izjavi 8 Sklepa 2025/1096, splošne.
157
Tožeča stranka ne navaja nobene konkretne trditve niti nobenega dokaza, s katerim bi izpodbijala trditev Sveta, izraženo v uvodni izjavi 8 Sklepa 2015/1096, in sicer da „[š]e vedno obstaja verjetna nevarnost destabilizacije in morebitnega ponovnega porasta vpliva nekdanjega režima, kar se kaže v incidentih v podporo režimu Basharja al-Assada, katerih cilj je spodkopavanje procesa tranzicije in ki so privedli do smrtonosnega nasilja v obalni regiji Sirije“.
158
Svet je, nasprotno, predložil dokaze, ki na eni strani dokazujejo krhkost sirskega gospodarstva, katerega velik del je bil še vedno v rokah poslovnežev, povezanih z nekdanjim režimom Basharja al-Assada, in sicer dokaza št. 9 in 17 iz dokumenta WK 4875/2025, ki sta navedena v točki 149 zgoraj, na drugi strani pa vpletenost osebnosti, povezanih z nekdanjim režimom Basharja al-Assada, med njimi Ramija Makhloufa, pri financiranju nasilja v obalni regiji Sirije, in sicer dokaz št. 21 iz dokumenta WK 4875/2025, ki je članek, ki ga je objavila Syria TV 12. aprila 2025 in je naslovljen „Special Source: Rami Makhlouf Involved in Financing Coastal Events“ (Posebni vir: Rami Makhlouf, vpleten v financiranje dogodkov v obalni regiji).
159
Drugič, tožeča stranka trdi, da je utemeljitev Sveta za ohranitev omejevalnih ukrepov proti kategoriji v Siriji delujočih vodilnih poslovnežev, povezanih z nekdanjim režimom Basharja al-Assada, splošna.
160
Vendar ta trditev ni upoštevna v okviru preizkusa utemeljenosti razlogov v zvezi z merilom povezanosti z osebo ali subjektom, za katerega veljajo omejevalni ukrepi.
161
Zato je treba glede na vse navedeno ugotoviti, da je razlog za ohranitev imena tožeče stranke na zadevnih seznamih zaradi njene povezanosti z osebo, za katero veljajo omejevalni ukrepi, dovolj utemeljen, tako da je ohranitev njenega imena na zadevnih seznamih glede na to merilo utemeljena.
162
Glede na sodno prakso, navedeno v točki 116 zgoraj, je treba ta tožbeni razlog in posledično predloge za razglasitev ničnosti v delu, v katerem se nanašajo na akte o ohranitvi iz leta 2025, ter posledično tožbo v celoti zavrniti.
[…]
Iz teh razlogov je
SPLOŠNO SODIŠČE (peti senat)
razsodilo:
1.
Tožba se zavrne.
2.
Amerju Fozu se naloži plačilo stroškov.
Svenningsen
Laitenberger
Martín y Pérez de Nanclares
Razglašeno na javni obravnavi v Luxembourgu, 3. decembra 2025.
Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: angleščina.
(
1
)	Navedene so le točke zadevne sodbe, za katere Splošno sodišče meni, da je njihova objava koristna.