62007CJ0429
SODBA SODIŠČA (četrti senat)
z dne 11. junija 2009 (
*1
)
„Politika konkurence — Člena 81 ES in 82 ES — Člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1/2003 — Pisno predložene pripombe Komisije — Nacionalni spor glede možnosti davčnega odbitka globe, naložene z odločbo Komisije“
V zadevi C-429/07,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 234 ES, ki ga je vložilo Gerechtshof te Amsterdam (Nizozemska) z odločbo z dne 12. septembra 2007, ki je prispela na Sodišče, v postopku
Inspecteur van de Belastingdienst
proti
X BV,
SODIŠČE (četrti senat),
v sestavi K. Lenaerts, predsednik senata, T. von Danwitz, E. Juhász (poročevalec), G. Arestis in J. Malenovský, sodniki,
generalni pravobranilec: P. Mengozzi,
sodni tajnik: N. Nanchev, administrator,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 18. decembra 2008,
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:
—
za X BV G. Th. K. Meussen, odvetnik,
—
za nizozemsko vlado Y. de Vries in M. de Grave, zastopnika,
—
za italijansko vlado I. M. Braguglia, zastopnik, skupaj s F. Areno, avvocato dello Stato,
—
za Komisijo Evropskih skupnosti A. Bouquet in W. Wils, zastopnika,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalnega pravobranilca na obravnavi 5. marca 2009,
izreka naslednjo
Sodbo
1
Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 15(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL 2003, L 1, str. 1).
2
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med Inspecteur van de Belastingdienst (davčni inšpektor, v nadaljevanju: inšpektor) in družbo nizozemskega prava X BV s sedežem v P glede možnosti davčnega odbitka globe, ki jo je naložila Komisija Evropskih skupnosti zaradi kršitve konkurenčnih pravil Skupnosti.
Pravni okvir
Skupnostna ureditev
3
V uvodni izjavi 21 Uredbe št. 1/2003 je navedeno:
„Enotnost pri uporabi pravil konkurence zahteva tudi vzpostavitev oblik sodelovanja med sodišči držav članic in Komisijo. To velja za vsa sodišča držav članic, ki uporabljajo člena 81 in 82 Pogodbe, ne glede na to ali uporabljajo ta pravila v pravnih sporih med zasebnimi strankami ali pa delujejo kot organi, pristojni za konkurenco, oziroma kot pritožbena sodišča. Zlasti morajo nacionalna sodišča imeti možnost, da Komisijo zaprosijo za informacije ali njeno mnenje v zadevah, ki se tičejo uporabe zakonodaje Skupnosti o konkurenci. Komisija in organi, pristojni za konkurenco v državah članicah, morajo imeti tudi možnost, da predložijo pisne ali ustne ugotovitve sodiščem, ki uporabljajo člena 81 in 82 Pogodbe. Te pripombe je treba predložiti v okviru nacionalnih proceduralnih pravil in ravnanj, vključno s tistimi, ki varujejo pravice strank. Zato je treba sprejeti ukrepe, ki zagotavljajo, da so Komisija in organi, pristojni za konkurenco v državah članicah, stalno dobro obveščeni o postopkih, ki tečejo pred nacionalnimi sodišči.“
4
Člen 15 Uredbe št. 1/2003 določa:
„Sodelovanje z nacionalnimi sodišči
1.   V postopkih za uporabo člena 81 in člena 82 Pogodbe lahko sodišča držav članic zaprosijo Komisijo, da jim pošlje informacije, s katerimi razpolaga, ali svoje mnenje o vprašanjih glede uporabe pravil konkurence Skupnosti.
2.   Države članice Komisiji posredujejo kopije vseh pisnih sodb nacionalnih sodišč o uporabi člena 81 ali člena 82 Pogodbe. Posredujejo jih takoj, ko je celotna pisna sodba vročena strankam.
3.   Organi, pristojni za konkurenco v državah članicah, lahko nacionalnim sodiščem svoje države članice po uradni dolžnosti pisno predložijo pripombe o vprašanjih glede uporabe člena 81 ali člena 82 Pogodbe. Sodiščem svoje države članice lahko dajo svoja mnenja tudi ustno z dovoljenjem zadevnega sodišča. Kadar skladna uporaba člena 81 ali člena 82 Pogodbe tako zahteva, lahko Komisija na lastno pobudo pisno predloži svoje opombe sodiščem držav članic. Svoje pripombe z dovoljenjem zadevnega sodišča lahko da tudi ustno.
Zgolj za pripravo svojih pripomb lahko organi, pristojni za konkurenco v državah članicah, in Komisija zahtevajo od zadevnega sodišča države članice, da jim pošlje ali zagotovi pošiljanje vseh dokumentov, ki so potrebni za oceno primera.
4.   Ta člen ne posega v pooblastila za dajanje pripomb pred sodišči, ki so dodeljena organom, pristojnim za konkurenco v državah članicah, v skladu s pravom države članice.“
5
V točkah od 31 do 35 obvestila Komisije o sodelovanju med Komisijo in nacionalnimi sodišči pri uporabi členov 81 in 82 Pogodbe ES (UL 2004, C 101, str. 54) je navedeno:
„31.
V skladu s členom 15(3) Uredbe [št. 1/2003] lahko nacionalni organi, pristojni za konkurenco, in Komisija predložijo pripombe v zvezi z vprašanji glede uporabe členov 81 [ES] ali 82 ES nacionalnemu sodišču, ki uporablja te določbe. [Ta] uredba razlikuje med pisnimi pripombami, ki jih nacionalni organi, pristojni za konkurenco, in Komisija lahko predložijo po uradni dolžnosti, in ustnimi pripombami, ki se lahko predložijo le z dovoljenjem nacionalnega sodišča […].
32.
Uredba natančno določa, da Komisija predloži pripombe le, kadar skladna uporaba členov 81 [ES] ali 82 ES tako zahteva. Ob upoštevanju tega cilja Komisija svoje pripombe omeji na ekonomsko in pravno analizo dejstev, ki so podlaga postopka, ki teče pred nacionalnim sodiščem.
33.
Z namenom predložitve koristnih pripomb lahko Komisija od nacionalnih sodišč zahteva, da ji pošljejo ali zagotovijo, da se ji pošlje, izvod vseh dokumentov, ki so potrebni za oceno zadeve. Komisija v skladu s členom 15(3), drugi pododstavek, Uredbe [št. 1/2003] uporabi te dokumente zgolj za pripravo svojih pripomb […]
34.
Ker [ta] uredba za predložitev pripomb ne določa postopkovnega okvira, je ustrezni postopkovni okvir določen s pravili in postopki držav članic. Če država članica še ni opredelila ustreznega postopkovnega okvira, mora nacionalno sodišče določiti, katera postopkovna pravila so ustrezna za predložitev pripomb v postopku, ki teče pred njim.
35.
Postopkovni okvir mora spoštovati načela, določena v točki 10 tega obvestila. To med drugim pomeni, da postopkovni okvir za predložitev pripomb glede vprašanj v zvezi z uporabo členov 81 [ES] ali 82 ES
a)
mora biti združljiv s splošnimi načeli prava Skupnosti, zlasti s temeljnimi pravicami strank, udeleženih v postopku;
b)
ne sme pretirano otežiti ali praktično onemogočiti predložitve takšnih pripomb (načelo učinkovitosti) […] ter
c)
ne sme otežiti predložitve takšnih pripomb v primerjavi s predložitvijo pripomb v sodnih postopkih, v katerih se uporablja enakovredna nacionalna zakonodaja ([…] načelo enakovrednosti).“
Nacionalna ureditev
6
Zakon o novih pravilih ekonomske konkurence (zakon o konkurenci) (wet houdende nieuwe regels omtrent de economische mededinging (Mededingingswet)) z dne 22. maja 1997 (Stb. 1997, št. 242), kot je bil spremenjen z zakonom z dne Stb. (Stb. 2005, št. 172, v nadaljevanju: zakon o konkurenci), v členu 89h določa:
„1.   Če [upravni] svet [Nederlandse Mededingingsautoriteit (nizozemskega organa, pristojnega za konkurenco, v nadaljevanju: NMa)] ali Komisija Evropskih skupnosti nista stranki v postopku, lahko v skladu s členom 15(3), prvi pododstavek, Uredbe št. 1/2003 v okviru obravnave tožbe pri upravnem sodišču predložita pisne pripombe le, če sta svet [NMa] ali Komisija Evropskih skupnosti glede tega izrazila to željo. Sodišče lahko za to določi rok. Z dovoljenjem sodišča lahko med obravnavo pripombe podata tudi ustno.
2.   Sodišče svetu [NMa] in Komisiji Evropskih skupnosti v skladu s členom 15(3), drugi pododstavek, Uredbe št. 1/2003 na zahtevo predloži vse dokumente, navedene v tej določbi. V roku, ki ga določi sodišče, lahko stranke izrazijo stališča do dokumentov, ki jih je treba predložiti.
3.   Stranke se lahko na pripombe sveta [NMa] ali Komisije Evropskih skupnosti odzovejo v roku, ki ga določi sodišče. To lahko strankam dovoli, da se odzovejo na zadevne pripombe.“
7
Navedeni člen 89h izhaja iz zakona o spremembi zakona o konkurenci in iz nekaterih drugih zakonov v zvezi z uveljavljanjem uredb Sveta (ES) št. 1/2003 in št. 139/2004 (wet tot wijziging van de Mededingingswet en van enige andere wetten in verband met de implementatie van EG-verordeningen 1/2003 en 139/2004) z dne 30. junija 2004 (Stb. 2004, št. 345). Iz predložitvene odločbe je razvidno, da obrazložitev tega zakona vsebuje to:
„2.5 Sodelovanje z nacionalnimi sodišči
Sodelovanje med Komisijo in nacionalnimi sodišči je določeno v členu 15 in v uvodni izjavi 21 [Uredbe št. 1/2003].
[…]
V odstavku 3 tega člena je med drugim določeno, da lahko Komisija in nacionalni organi, pristojni za konkurenco, med sodno obravnavo zadeve izrazijo svoje pripombe pisno ali ustno (amicus curiae). Te pripombe imajo status mnenja, njihov cilj pa je spodbujati skladno uporabo pravil o konkurenci.
Komisija in nacionalni organi, pristojni za konkurenco, morajo zato upoštevati nizozemska postopkovna pravila. V postopku med strankama je namreč sodišče pasivno in to določa potek postopka. Poleg tega mnenje Komisije sodišča ne zavezuje (uvodna izjava 21). Neodvisnost sodišča torej ni sporna. Komisija in nacionalni organi, pristojni za konkurenco, morajo spoštovati pravice strank in poskrbeti za to, da zaupne poslovne informacije ostanejo zaupne. Nazadnje ima nacionalno sodišče v skladu s členom 15(1) Uredbe št. 1/2003 pravico, da od Komisije zahteva posredovanje informacij ali mnenja.
[…]
3.4 Sodelovanje med generalnim direktorjem NMa, Komisijo in sodišči
Člen 15(3) Uredbe [št. 1/2003] določa, da lahko nacionalni organi, ki so pristojni za uveljavljanje konkurenčnega prava, po uradni dolžnosti predložijo pisne pripombe glede uporabe člena 81 ali 82 Pogodbe in da lahko z dovoljenjem sodišča predložijo svoja mnenja tudi ustno.
Člen 15(1) Uredbe [št. 1/2003] poleg tega določa, da lahko sodišče zaprosi Komisijo za informacije ali mnenje glede uporabe členov 81 ali člena 82 Pogodbe […]
[…] Člen 15 Uredbe [št. 1/2003] se pred upravnimi sodišči izvaja s prilagoditvijo zakona o konkurenci (člen 1, del G, [zakona o spremembah,] členi 89h, 89i in 89j [zakona o konkurenci]) in pred civilnimi sodišči s prilagoditvijo zakonika o pravdnem postopku (Wetboek van Burgerlijke Rechtsvordering) (člen III).“
8
Člen 3.14 z naslovom „Splošni stroški, ki se ne morejo odbiti“ zakona o dohodnini iz leta 2001 (Wet Inkomstenbelasting 2001) je v različici, ki je veljala za dohodke, prejete v letu 2002, določal:
„1.   Pri izračunu dobička ni mogoče odbiti stroškov in izdatkov, vezanih na naslednje postavke:
[…]
c.
globe, ki jih naloži nizozemsko sodišče, in zneske, izplačane državi, da se preprečijo sodni postopki na Nizozemskem ali izpolni pogoj, povezan z odločbo o ukinitvi kazni, pa tudi globe, ki jih naloži institucija Evropske unije, ter globe in povišanja, naložena na podlagi splošnega zakona o državnih davkih (Algemene wet inzake rijksbelastingen), zakona s področja carine (Douanewet), usklajenega zakona o socialni varnosti (Coördinatiewet Sociale Verzekering), zakona glede upravnega predpisa za kršitve nekaterih določb cestnoprometnih predpisov (Wet administratiefrechtelijke handhaving verkeersvoorschriften) in zakona o konkurenci;
[…]“
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
9
Z Odločbo Komisije 2005/471/ES z dne 27. novembra 2002 o postopku iz člena 81 Pogodbe ES proti podjetjem BPB PLC, Gebrüder Knauf Westdeutsche Gipswerke KG, Société Lafarge SA in Gyproc Benelux N. V. (zadeva št. COMP/E-1/37.152 – Mavčne plošče (UL L 166, str. 8) so bile družbam BPB, Knauf, Lafarge in Gyproc naložene globe 138,6 milijona EUR, 85,8 milijona EUR, 249,6 milijona EUR oziroma 4,32 milijona EUR. Te globe so bile začasno plačane ali zagotovljene z bančno varščino.
10
Kazni, ki jih je tako naložila Komisija, je Sodišče prve stopnje Evropskih skupnosti potrdilo s sodbami z dne 8. julija 2008 v zadevi Saint-Gobain Gyproc Belgium proti Komisiji (T-50/03), v zadevi Knauf Gips proti Komisiji (T-52/03), v zadevi BPB proti Komisiji (T-53/03, ZOdl., str. II-1333) in v zadevi Lafarge proti Komisiji (T-54/03). Družbi Knauf in Lafarge sta pri Sodišču vložili pritožbo zoper sodbi Sodišča prve stopnje, s katerimi sta bili njuni tožbi zavrnjeni (zadevi C-407/08 P in C-413/08 P).
11
Preden so bile te sodbe Sodišča prve stopnje izdane, je ena od zadevnih družb, ki ima, kot je razvidno iz spisa, sedež v Nemčiji in ki jo predložitveno sodišče imenuje družba X KG, delno prenesla globo, ki ji je bila naložena v okviru skupine, kjer ima položaj matične družbe, in sicer na eno od svojih nizozemskih hčerinskih družb, družbo X BV.
12
Nizozemska davčna uprava je 13. marca 2004 družbi X BV poslala odločbo o odmeri davka od dohodkov pravnih oseb za davčno leto 2002. Ta družba je z dopisom z dne pri inšpektorju vložila ugovor zoper to odločbo o odmeri davka in ugovarjala, da bi bila globa, ki jo je naložila Komisija in ki jo je nanjo delno prenesla njena matična družba, globa v smislu člena 3.14 (prvi stavek) in (1)(c) zakona o dohodnini iz leta 2001, na podlagi katerega glob, ki jih naložijo institucije Skupnosti, ni dovoljeno odbiti zaradi izračuna obdavčljivih dobičkov družbe. Inšpektor je z odločbo z dne ta ugovor zavrnil.
13
Družba X BV je 19. decembra 2005 pri Rechtbank Haarlem (sodišče v Haarlemu) vložila tožbo.
14
To je s sodbo z dne 22. maja 2006 priznalo možnost delnega odbitka te globe.
15
Inšpektor je 30. junija 2006 pri Gerechtshof te Amsterdam (pritožbeno sodišče v Amsterdamu) zoper to sodbo vložil pritožbo.
16
Komisija, obveščena iz tiska in prek nacionalnih organov za konkurenco, je z dopisom z dne 15. marca 2007 obvestila predložitveno sodišče, da želi na podlagi člena 15(3) Uredbe št. 1/2003 in v skladu s členom 89h zakona o konkurenci posredovati kot amicus curiae. Poleg tega je zahtevala, naj se za to določi rok in naj se ji pošljejo dokumenti, potrebni za razumevanje spora.
17
Stranke v postopku v glavni stvari in Komisija so bile na obravnavi pri Gerechtshof te Amsterdam 22. avgusta 2007 pozvane, naj izrazijo svoje mnenje o tem, ali je s členom 15(3) Uredbe št. 1/2003 Komisiji med postopkom v glavni stvari dovoljeno, da v postopku pred sodiščem po uradni dolžnosti predloži pisne pripombe.
18
V teh okoliščinah je Gerechtshof te Amsterdam prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo to vprašanje:
„Ali lahko Komisija na podlagi člena 15(3) Uredbe […] št. 1/2003 po uradni dolžnosti predloži pisne pripombe v postopku, ki se nanaša na možnost odbitka globe – ki jo je Komisija zaradi kršitve konkurenčnega prava [Skupnosti] naložila družbi X KG in jo je slednja (delno) prenesla na zainteresirano stranko – od (obdavčenega) dobička, ki ga je v davčnem letu 2002 ustvarila zainteresirana stranka?“
Vprašanje za predhodno odločanje
19
Predložitveno sodišče v bistvu sprašuje, ali člen 15(3) Uredbe št. 1/2003 dovoljuje Komisiji, da pred nacionalnim sodiščem po uradni dolžnosti pisno predloži pripombe v postopku, ki se nanaša na možnost, da se od obdavčljivega dobička odbije znesek ali del globe, ki ga je Komisija naložila zaradi kršitve člena 81 ES ali 82 ES.
20
Da bi se zagotovila skladna uporaba pravil konkurence v državah članicah, je bila v poglavju IV Uredbe št. 1/2003 uvedena oblika sodelovanja med Komisijo, nacionalnimi organi za konkurenco in sodišči držav članic.
21
To sodelovanje spada v okvir načela lojalnega sodelovanja, navedenega v členu 10 ES, ki ureja odnose med državami članicami in institucijami Skupnosti. Kot je ugotovilo Sodišče, je obveznost lojalnega sodelovanja institucij Skupnosti še posebej pomembna, ko se to vzpostavi s sodnimi organi držav članic, ki so pristojni za zagotavljanje uporabe in spoštovanja prava Skupnosti v nacionalnem pravnem redu (glej sklep z dne 13. julija 1990 v zadevi Zwartveld in drugi, C-2/88 IMM, Recueil, str. I-3365, točka 18).
22
V tem smislu ravnajo po eni strani nacionalna sodišča ter po drugi strani Komisija in sodišča Skupnosti glede na vlogo, ki jim jo določa Pogodba (glej v tem smislu sodbo z dne 14. decembra 2000 v zadevi Masterfoods in HB, C-344/98, Recueil, str. I-11369, točka 56).
23
Členi od 11 do 14 Uredbe št. 1/2003 določajo različne oblike sodelovanja med Komisijo in nacionalnimi organi za konkurenco.
24
Člen 15 navedene uredbe z naslovom „Sodelovanje z nacionalnimi sodišči“ uvaja sistem medsebojne izmenjave informacij med Komisijo in sodišči držav članic in določa, da lahko v določenih okoliščinah Komisija in organi, pristojni za konkurenco v državah članicah, posredujejo v postopkih pred nacionalnimi sodišči.
25
Kot je navedeno v uvodni izjavi 21 Uredbe št. 1/2003, oblika sodelovanja med Komisijo in sodišči držav članic velja za vsa sodišča držav članic, ki uporabljajo člen 81 ES ali 82 ES v pravnih sporih med zasebnimi strankami kot organi, pristojni za konkurenco, oziroma kot pritožbena sodišča.
26
Po eni strani odstavek 1 člena 15 Uredbe št. 1/2003 določa, da lahko navedena sodišča zaprosijo Komisijo, da jim pošlje informacije, s katerimi razpolaga, ali svoje mnenje o vprašanjih glede uporabe pravil konkurence Skupnosti. Po drugi strani odstavek 2 tega člena določa, da države članice Komisiji pošljejo kopije vseh pisnih sodb nacionalnih sodišč o uporabi člena 81 ES ali 82 ES.
27
Prvi in drugi stavek odstavka 3, prvi pododstavek, navedenega člena 15 dovoljujeta organom, pristojnim za konkurenco v državah članicah, da sodiščem svoje države članice po uradni dolžnosti predložijo pripombe pisno, in z dovoljenjem zadevnega sodišča ustno, o vprašanjih glede uporabe člena 81 ES ali 82 ES. Tretji in četrti stavek te določbe prav tako dovoljujeta, da Komisija po uradni dolžnosti pisno, in z dovoljenjem zadevnega sodišča ustno, poda svoje pripombe sodiščem držav članic, kadar tako zahteva skladna uporaba člena 81 ES ali 82 ES.
28
Člen 15(3), prvi pododstavek, Uredbe št. 1/2003 tako določa dve različni vrsti posredovanja, ki imata različni področji uporabe: posredovanje nacionalnih organov, pristojnih za konkurenco, pred sodišči svoje države članice o vprašanjih glede uporabe člena 81 ES ali 82 ES in posredovanje Komisije pred sodišči države članice, kadar skladna uporaba člena 81 ES ali 82 ES tako zahteva.
29
Štirje stavki tega pododstavka, in predvsem dejstvo, da sta drugi in četrti stavek v njem skoraj popolnoma enaka, kažejo, da je bil namen zakonodajalca Skupnosti ločitev teh dveh primerov, čeprav sta v istem pododstavku.
30
Zato jezikovna razlaga člena 15(3), prvi pododstavek, Uredbe št. 1/2003 vodi k ugotovitvi, da je možnost Komisije, da sodiščem držav članic po uradni dolžnosti pisno predloži pripombe, pogojevana le s tem, da to zahteva skladna uporaba člena 81 ES ali 82 ES. Ta pogoj je lahko izpolnjen tudi v primerih, v katerih zadevni postopek ne poteka o vprašanjih glede uporabe členov 81 in 82 Pogodbe.
31
Navedene razlage ne izpodbije četrti stavek uvodne izjave 21 Uredbe št. 1/2003, v skladu s katerim morajo imeti Komisija in organi, pristojni za konkurenco v državah članicah, možnost, da predložijo pisne ali ustne ugotovitve sodiščem, ki uporabljajo člena 81 ES in 82 ES. Ta uvodna izjava zgolj določa tipičen položaj, ne da bi izključevala druge primere, v katerih lahko Komisija posreduje. Poleg tega uvodna izjava uredbe, tudi če bi omogočala razlago, ki jo je treba podati glede pravnega pravila, sama po sebi ni takšno pravilo (sodbi z dne 13. julija 1989 v zadevi Casa Fleischhandels, 215/88, Recueil, str. 2789, točka 31, in z dne v zadevi Deutsches Milch-Kontor, C-136/04, ZOdl., str. I-10095, točka 32 in navedena sodna praksa).
32
Poleg tega v nasprotju s trditvami družbe X BV in nizozemske vlade razlaga člena 15(3), prvi pododstavek, Uredbe št. 1/2003, ki je podana v točki 30 te sodbe, ni v nasprotju s točkami od 31 do 35 obvestila Komisije o sodelovanju med Komisijo in nacionalnimi sodišči pri uporabi členov 81 in 82 Pogodbe ES, ki določajo, da lahko Komisija predloži pripombe v zvezi z vprašanji glede uporabe člena 81 ES ali 82 ES. Splošni pojem „vprašanja glede uporabe člena 81 [ES] ali 82 ES“ v navedenem obvestilu namreč vključuje možnost Komisije, da pred nacionalnimi sodišči pisno predloži pripombe, kadar skladna uporaba člena 81 ES ali 82 ES tako zahteva. Nikakor pa vsebina obvestila Komisije ne more prevladati nad določbami uredbe.
33
Pravo Skupnosti je vzpostavilo celosten sistem nadzora omejevalnih sporazumov in zlorab prevladujočega položaja, ki opredeljuje načelo splošne prepovedi, vsebovano v členih 81 ES in 82 ES, in njegovo kazen, ki se sprejme na podlagi člena 83 ES. Navedene člene je treba obravnavati tako, kot da so del celovitega sklopa zahtev, s katerimi se želi prepovedati in kaznovati protikonkurenčno ravnanje.
34
Iz člena 83(2)(a) ES izhaja, da je namen glob in periodičnih denarnih kazni, ki se lahko v okviru uporabe konkurenčnega prava Skupnosti naložijo podjetjem, „zagotovitev upoštevanja prepovedi iz členov 81(1) [ES] in 82 [ES]“. Namen člena 83 ES je tako zlasti zagotavljanje učinkovitega nadzora omejevalnih sporazumov in zlorab prevladujočega položaja.
35
Pooblastilo Komisije, da podjetjem, ki so namerno ali iz malomarnosti kršila določbe člena 81(1) ES ali člena 82 ES, naloži globe, je eno od sredstev, ki so dana Komisiji, da bi lahko ta opravljala nalogo nadzora, ki ji jo je poverilo pravo Skupnosti (glej v tem smislu sodbi z dne 7. junija 1983 v združenih zadevah Musique Diffusion française in drugi proti Komisiji, od 100/80 do 103/80, Recueil, str. 1825, točka 105, in z dne v zadevi Britannia Alloys & Chemicals proti Komisiji, C-76/06 P, ZOdl., str. I-4405, točka 22).
36
Ločitev načela prepovedi protikonkurenčnega ravnanja od kazni, ki so določene ob njenem neupoštevanju, bi zato odvzela učinkovitost ukrepom organov, ki so odgovorni za nadzor upoštevanja te prepovedi in kaznovanja takega ravnanja. Določbe členov 81 ES in 82 ES bi tako bile brezpredmetne, če jih ne bi spremljali prisilni ukrepi, določeni v členu 83(2)(a) ES. Kot je poudaril generalni pravobranilec v točki 38 sklepnih predlogov, obstaja med globami in uporabo členov 81 ES in 82 ES posebna zveza.
37
Učinkovitost kazni, ki jih na podlagi člena 83(2)(a) ES naložijo nacionalni organi ali organi Skupnosti, pristojni za konkurenco, je torej pogoj za skladno uporabo členov 81 ES in 82 ES.
38
V postopku, ki se nanaša na kazni na področju protikonkurenčnega ravnanja, ki so določene v členu 83(2)(a) ES, pa lahko odločitev, ki jo mora izdati odločajoče sodišče, ogrozi učinkovitost teh kazni in torej skladno uporabo člena 81 ES ali 82 ES.
39
V okoliščinah postopka v glavni stvari je očitno, da lahko izid spora v zvezi z možnostjo davčnega odbitka dela zneska globe, ki jo je naložila Komisija, ogrozi učinkovitost kazni, ki jo je naložil organ Skupnosti, pristojen za konkurenco. Učinkovitost odločitve Komisije, s katero je ta družbi naložila globo, bi namreč lahko bila znatno zmanjšana, če bi lahko zadevna družba ali vsaj z njo povezana družba v celoti ali delno odbila znesek te globe od zneska svojega obdavčljivega dobička, saj bi bila posledica te možnosti delno nadomestilo bremena navedene globe z zmanjšanjem davčnega bremena.
40
Na podlagi zgoraj navedenega je treba člen 15(3), prvi pododstavek, tretji stavek, Uredbe št. 1/2003 razlagati tako, da lahko Komisija sodišču države članice po uradni dolžnosti pisno predloži pripombe v postopku, ki se nanaša na možnost, da se od obdavčljivega dobička odbije znesek ali del globe, ki ga je Komisija naložila zaradi kršitve člena 81 ES ali 82 ES.
Stroški
41
Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (četrti senat) razsodilo:
Člen 15(3), prvi pododstavek, tretji stavek, Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe je treba razlagati tako, da lahko Komisija Evropskih skupnosti sodišču države članice po uradni dolžnosti pisno predloži pripombe v postopku, ki se nanaša na možnost, da se od obdavčljivega dobička odbije znesek ali del globe, ki ga je Komisija naložila zaradi kršitve člena 81 ES ali 82 ES.
Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: nizozemščina.