62016CC0632
NÁVRHY GENERÁLNEHO ADVOKÁTA
HENRIK SAUGMANDSGAARD ØE
prednesené 22. februára 2018 (
1
)
Vec C‑632/16
Dyson Ltd,
Dyson BV
proti
BSH Home Appliances NV
[návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Rechtbank van koophandel te Antwerpen (Obchodný súd Antverpy, Belgicko)]
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Smernica 2010/30/EÚ – Delegované nariadenie (EÚ) č. 665/2013 – Predaj vysávačov – Energetický štítok – Uvedenie podmienok, za ktorých boli uskutočnené testy, ktoré viedli k energetickej klasifikácii vysávača – Zákaz zmeniť formát alebo obsah energetického štítka – Zákaz používať doplňujúce štítky reprodukujúce alebo spresňujúce informácie, ktoré sú uvedené na energetickom štítku – Smernica 2005/29/ES – Nekalé obchodné praktiky – Ochrana spotrebiteľov – Článok 2 písm. d) – Pojem obchodná praktika – Používanie energetického štítka – Článok 3 ods. 4 – Právne predpisy Únie upravujúce osobitné aspekty nekalých obchodných praktík – Pojem rozpor – Existencia – Neuplatniteľnosť smernice – Článok 7 – Klamlivé opomenutie – Podstatná informácia – Neexistencia – Informácia, ktorej oznámenie nie je vyžadované nariadením č. 665/2013“
I. Úvod
1.
Rozhodnutím zo 6. júla 2016, ktoré bolo Súdnemu dvoru doručené 7. decembra 2016, Rechtbank van koophandel te Antwerpen (Obchodný súd Antverpy, Belgicko) požiadal Súdny dvor o rozhodnutie v prejudiciálnom konaní týkajúce sa výkladu článku 7 smernice 2005/29/ES (
2
) a delegovaného nariadenia (EÚ) č. 665/2013 (
3
).
2.
Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi spoločnosťami Dyson Ltd a Dyson BV (ďalej len spoločne „Dyson“) a spoločnosťou BSH Home Appliances NV (ďalej len „BSH“) týkajúceho sa viacerých štítkov uvádzajúcich energetickú spotrebu vysávačov, ktoré BSH predáva pod značkami Siemens a Bosch, vrátane energetického štítka, ktorého používanie je stanovené nariadením č. 665/2013 (ďalej len „energetický štítok“). Dyson sa domnieva, že používanie týchto štítkov spoločnosťou BSH bez spresnenia, že odrážajú výsledky testov uskutočnených s prázdnym vreckom na prach, predstavuje nekalú obchodnú praktiku v zmysle smernice 2005/29. Vnútroštátny súd sa okrem toho pýta, či je s týmto nariadením zlučiteľné používanie štítkov spoločnosťou BHS, ktoré reprodukujú informácie uvedené na energetickom štítku.
3.
Navrhujem, aby Súdny dvor odpovedal na tieto otázky v tom zmysle, že nariadenie č. 665/2013 ukladá dodávateľom a obchodníkom povinnosť používať výlučne energetický štítok, a to bez zmeny jeho obsahu alebo formátu. Tento prístup vyplýva podľa mňa z potreby zachovať cieľ zjednotenia informácie o energetickej spotrebe poskytovanej konečným užívateľom s cieľom umožniť ľahké porovnanie predmetných výrobkov, ktorý bol zavedený ustanoveniami smernice 2010/30/EÚ (
4
) a tohto nariadenia.
4.
S ohľadom na výklad tohto nariadenia, ktorý navrhujem, sa domnievam, že článok 3 ods. 4 smernice 2005/29 sa má vykladať v tom zmysle, že táto smernica nie je uplatniteľná za okolností sporu vo veci samej vzhľadom na to, že dotknutým obchodníkom nebol ponechaný priestor na voľnú úvahu, pokiaľ ide o používanie energetického štítka a doplňujúcich štítkov, ktoré reprodukujú alebo spresňujú informácie na ňom uvedené.
II. Právny rámec
A.
Právo Únie
1. Smernica 2005/29
5.
Odôvodnenie 10 smernice 2005/29 stanovuje:
„Je nevyhnutné zabezpečiť vnútorný súlad medzi touto smernicou a existujúcim právom [Únie], najmä v špecifických odvetviach, kde sa uplatňujú podrobné ustanovenia o nekalých obchodných praktikách. … Táto smernica sa teda primerane uplatní iba vtedy, ak neexistujú iné osobitné predpisy práva [Únie] upravujúce osobitné aspekty nekalých obchodných praktík, akými sú napríklad požiadavky na informácie a pravidlá o spôsobe poskytovania informácií spotrebiteľovi. Poskytuje ochranu spotrebiteľom tam, kde neexistujú osobitné predpisy pre určité odvetvie na úrovni [Únie], a zakazuje obchodníkom vytvárať klamlivú predstavu o povahe produktov. To je obzvlášť dôležité pri zložitých produktoch s vysokou mierou rizika pre spotrebiteľov, ako napríklad niektoré produkty finančných služieb. V dôsledku toho táto smernica dopĺňa acquis [Únie], ktoré sa vzťahuje na obchodné praktiky poškodzujúce ekonomické záujmy spotrebiteľov.“
6.
Článok 2 písm. d) tejto smernice uvádza nasledujúcu definíciu pojmu „obchodné praktiky“: „akékoľvek konanie, opomenutie, spôsob správania alebo vyjadrenie, obchodná komunikácia vrátane reklamy a marketingu obchodníka, priamo spojené s podporou, predajom alebo dodávkou produktu spotrebiteľom“.
7.
Pod názvom „Rozsah pôsobnosti“ článok 3 ods. 4 tejto smernice stanovuje:
„V prípadoch rozporu medzi ustanoveniami tejto smernice a inými právnymi predpismi [Únie] upravujúcimi osobitné aspekty nekalých obchodných praktík majú prednosť a na tieto osobitné aspekty sa použijú iné právne predpisy [Únie].“
8.
Článok 7 smernice 2005/29, nazvaný „Klamlivé opomenutia konania“, stanovuje:
„1.   Obchodná praktika sa považuje za klamlivú, ak v skutkovej súvislosti, berúc do úvahy všetky jej črty, okolnosti a obmedzenia komunikačného prostriedku, opomenie podstatnú informáciu, ktorú priemerný spotrebiteľ potrebuje v závislosti od kontextu na to, aby urobil kvalifikované rozhodnutie o obchodnej transakcii, a tým zapríčiňuje alebo môže zapríčiniť, že priemerný spotrebiteľ urobí rozhodnutie o obchodnej transakcii, ktoré by inak neurobil.
2.   Za klamlivé opomenutie sa taktiež považuje, ak obchodník skrýva alebo poskytuje nejasným, nezrozumiteľným, viacvýznamovým alebo nevhodným spôsobom podstatné informácie uvedené v odseku 1, vzhľadom na okolnosti popísané v uvedenom odseku, alebo neoznámi obchodný účel obchodnej praktiky, ak už nie je zrejmý z kontextu, a tam, kde v jednom alebo druhom prípade toto spôsobí alebo je pravdepodobné, že spôsobí, že priemerný spotrebiteľ prijme rozhodnutie o obchodnej transakcii, ktoré by inak neprijal.
…
5.   Požiadavky na informácie zavedené právom [Únie] vo vzťahu k obchodnej komunikácii vrátane reklamy alebo marketingu, ktorých demonštratívny výpočet je uvedený v prílohe II, sa považujú za podstatné.“
2. Smernica 2010/30
9.
Odôvodnenia 5 a 8 smernice 2010/30 uvádzajú:
„(5)
Zabezpečenie presných, odborných a porovnateľných informácií o špecifickej energetickej spotrebe energeticky významných výrobkov by malo ovplyvniť koncového užívateľa, aby pri výbere uprednostňoval také výrobky, ktoré spotrebujú menej energie alebo nepriamo prispievajú k nižšej spotrebe energie a iných podstatných zdrojov počas používania. Takto sú výrobcovia pobádaní, aby uskutočnili opatrenia na znižovanie spotreby energie a iných podstatných zdrojov pri výrobkoch, ktoré vyrábajú. To by takisto malo nepriamo podnecovať účinné využitie týchto výrobkov v záujme prispenia k cieľu zvýšenia energetickej účinnosti v EÚ o 20 %. Pri nedostatku týchto informácií pôsobenie len samotných trhových mechanizmov zlyhá pri presadzovaní racionálneho využitia energie a iných podstatných zdrojov pri týchto výrobkoch.
(8)
Informácie zohrávajú kľúčovú rolu pri pôsobení trhového mechanizmu, a preto je potrebné zaviesť jednotné označovanie pre všetky výrobky toho istého typu, aby sa potenciálnym kupujúcim poskytli doplňujúce štandardizované informácie o nákladoch spojených s prevádzkou týchto výrobkov súvisiacich so spotrebou energie a iných podstatných zdrojov a aby sa prijali opatrenia na zabezpečenie týchto informácií aj pre potenciálnych koncových užívateľov, ktorí nevidia výrobok vystavený, a teda nemajú možnosť vidieť štítok. S cieľom pôsobiť účinne a úspešne by mal byť štítok ľahko rozoznateľný pre koncových užívateľov, jednoduchý a výstižný. Na tieto účely by základom informovania koncových užívateľov o energetickej účinnosti výrobkov mala zostať existujúca štruktúra štítku. Energetická spotreba a ďalšie informácie týkajúce sa výrobkov sa musia merať v súlade s harmonizovanými normami a metódami.“
10.
Pod názvom „Rozsah pôsobnosti“ článok 1 ods. 1 tejto smernice stanovuje:
„Touto smernicou sa ustanovuje rámec zosúladenia vnútroštátnych opatrení týkajúcich sa informácií pre koncového užívateľa najmä pomocou označovania a pomocou štandardných informácií o výrobku, o spotrebe energie a prípadne aj iných podstatných zdrojov počas používania a doplňujúcich informácií týkajúcich sa energeticky významných výrobkov, čím sa koncovým užívateľom umožní, aby si vybrali účinnejšie výrobky.“
11.
Pod názvom „Povinnosti členských štátov“ článok 3 ods. 1 tejto smernice stanovuje:
„Členské štáty zabezpečujú, aby:
a)
všetci dodávatelia a obchodníci so sídlom na ich území plnili povinnosti uvedené v článkoch 5 a 6;
b)
v súvislosti s výrobkami, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, bolo zakázané použitie ďalších štítkov, značiek, symbolov alebo nápisov, ktoré nie sú v súlade s požiadavkami tejto smernice a príslušných delegovaných aktov, ak by to mohlo byť zavádzajúce alebo zmätočné pre koncových užívateľov vzhľadom na spotrebu energie, prípadne iných podstatných zdrojov počas používania;
…“
12.
Článok 4 smernice 2010/30, nazvaný „Požiadavky na informácie“, ustanovuje:
„Členské štáty zabezpečujú, aby:
a)
sa informácie týkajúce sa spotreby elektrickej energie, iných foriem energie a prípadne aj iných podstatných zdrojov počas používania a doplňujúce informácie dali v súlade s delegovanými aktmi podľa tejto smernice do pozornosti koncových užívateľov pomocou informačného listu a štítka vzťahujúcich sa na výrobky ponúkané na predaj, prenájom, predaj na splátky alebo predvádzaných koncovému užívateľovi priamo alebo nepriamo akýmikoľvek prostriedkami predaja na diaľku vrátane internetu;
…“
13.
Článok 10 smernice 2010/30 zveruje Európskej komisii právomoc prijať delegované akty na účely stanovenia podrobností týkajúcich sa štítku a informačného listu v súvislosti s každým typom výrobku.
3. Nariadenie č. 665/2013
14.
Nariadenie č. 665/2013, prijaté najmä na základe článkov 10 a 11 smernice 2010/30, špecifikuje vo svojom odôvodnení 5 jednotné vyhotovenie a obsah energetických štítkov určených pre vysávače.
15.
Článok 1 ods. 1 tohto nariadenia s názvom „Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti“ stanovuje:
„Týmto nariadením sa ustanovujú požiadavky na označovanie štítkami a poskytovanie dodatočných informácií o elektrických vysávačoch napájaných zo siete vrátane hybridných vysávačov.“
16.
Článok 3 ods. 1 tohto nariadenia, nazvaný „Povinnosti dodávateľov a časový rozvrh“, stanovuje:
„Dodávatelia zabezpečia, aby sa od 1. septembra 2014:
a)
každý vysávač dodával s vytlačeným štítkom vo formáte a s obsahom informácií stanovenými v prílohe II;
…“
17.
Článok 4 tohto nariadenia, nazvaný „Povinnosti obchodníkov“, stanovuje:
„Obchodníci zabezpečia, aby od 1. septembra 2014:
a)
každý model prezentovaný na predajnom mieste bol vybavený štítkom poskytnutým dodávateľom v súlade s článkom 3, umiestneným zvonku na zariadení alebo zaveseným na ňom tak, aby bol jasne viditeľný;
…“
18.
Príloha II tohto nariadenia s názvom „Štítok“ stanovuje úpravu energetického štítku určeného pre vysávače a vymenúva informácie, ktoré majú byť na ňom uvedené.
B.
Belgické právo
19.
Článok VI.97 bod 2 Wetboek Economisch Recht (Hospodársky zákonník, Moniteur belge z 30. decembra 2013, s. 103506), ktorý sleduje prebratie článku 6 ods. 1 písm. a) smernice 2005/29, stanovuje, že obchodná praktika sa považuje za klamlivú, ak obsahuje nesprávne informácie, a preto je nepravdivá, alebo akýmkoľvek spôsobom, vrátane celkového prevedenia, uvádza do omylu alebo je spôsobilá uviesť do omylu priemerného spotrebiteľa, a to aj keď je táto informácia týkajúca sa podstatných znakov produktu vecne správna, ako sú okrem iných výsledky a podstatné ukazovatele skúšok alebo kontrol vykonaných na produkte, a v skutočnosti alebo pravdepodobne ho podnietili k takému rozhodnutiu o obchodnej transakcii, ktoré by inak neprijal.
20.
Článok VI.105 bod 1 písm. a) Hospodárskeho zákonníka zakazuje reklamu podniku, ktorá s ohľadom na všetky zložky akýmkoľvek spôsobom, vrátane jej úpravy alebo vynechania informácií, uvádza do omylu alebo je spôsobilá uviesť do omylu osobu, ktorej je určená alebo ku ktorej sa dostane, najmä v súvislosti so znakmi tovaru, ako sú výsledky a podstatné ukazovatele skúšok alebo kontrol vykonaných na tovaroch alebo službách.
21.
Podľa článku VI.99 § 1 tohto zákonníka, ktorý sleduje prebratie článku 7 ods. 1 smernice 2005/29, sa obchodná praktika považuje za klamlivé opomenutie, ak v konkrétnom prípade s ohľadom na všetky skutkové súvislosti, berúc do úvahy všetky jej črty, okolnosti a obmedzenia komunikačného prostriedku, opomenie podstatnú informáciu, ktorú priemerný spotrebiteľ potrebuje v závislosti od kontextu na to, aby urobil kvalifikované rozhodnutie o obchodnej transakcii, a tým zapríčiňuje alebo môže zapríčiniť, že priemerný spotrebiteľ urobí rozhodnutie o obchodnej transakcii, ktoré by inak neurobil.
III. Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
22.
Dyson predáva vysávače, ktoré pracujú bez vrecka na prach. BHS predáva vysávače pod značkami Siemens a Bosch s klasickým spôsobom fungovania s vreckom na prach.
23.
Dyson spochybnila uvádzanie energetického štítka na vysávačoch predávaných spoločnosťou BSH z nasledujúcich dôvodov. Tento štítok odráža výsledky testov energetickej účinnosti, ktoré sa uskutočňujú s prázdnym vreckom na prach. Podľa spoločnosti Dyson však za bežných podmienok používania dochádza k uzatvoreniu pórov tohto vrecka, keď sa naplní prachom, čo má za následok, že motor musí podať vyšší výkon, aby si vysávač zachoval rovnakú saciu schopnosť. Na základe toho sa Dyson domnieva, že energetický štítok týchto vysávačov uvádza spotrebiteľa do omylu. Okrem toho vysávače, ktoré predáva Dyson, ktoré pracujú bez vrecka na prach, nie sú za bežných podmienok používania ovplyvnené touto stratou energetickej účinnosti.
24.
Dyson podala z týchto dôvodov 20. októbra 2015 žalobu proti spoločnosti BSH na Rechtbank van koophandel te Antwerpen (Obchodný súd Antverpy, Belgicko), ktorá pozostáva z dvoch častí.
25.
Dyson sa na jednej strane domnieva, že nižšie uvedené reklamné informácie sú nesprávne a uvádzajú spotrebiteľa do omylu, pokiaľ ide o účinnosť vysávača Siemens VSQ8POWER4 a všetkých ďalších modelov BSH, ktoré majú rovnaké technické vlastnosti. BSH na základe toho porušila článok VI.97 bod 2 Hospodárskeho zákonníka a dopustila sa nekalej obchodnej praktiky v zmysle článku VI.105 bodu 1 písm. a) tohto zákonníka.
26.
Reklamné informácie, ktorých sa týka táto prvá časť, sú nasledujúce:
–
energetický štítok s uvedením triedy A pre energetickú účinnosť a čistiaci výkon na kobercoch,
–
zelený energetický štítok s uvedením triedy A pre energetickú účinnosť,
–
štítok pre koberce s uvedením triedy A pre čistiaci výkon na kobercoch,
–
štítok AAAA na obale a samotnom vysávači,
–
oranžový štítok AAAA na obale,
–
ekoštítok na obale a
–
údaj „filter HEPA.“
27.
Na druhej strane Dyson sa domnieva, že BSH uvádza spotrebiteľa do omylu v zmysle článku VI.99 ods. 1 Hospodárskeho zákonníka tým, že nespresnila, že tieto reklamné informácie sú založené na výsledkoch testov uskutočnených s prázdnym vreckom na prach.
28.
Vnútroštátny súd spresňuje, že VDE Prüf‑ und Zertifizierunginstitut (Testovací a certifikačný inštitút VDE, Nemecko) uskutočnil na návrh spoločnosti BSH niekoľko testov, a to 15. januára 2015, 29. októbra 2015 a 2. novembra 2015, z ktorých vyplýva, že vysávač Siemens VSQ8POWER4 je správne zaradený do energetickej triedy účinnosti A. Tento súd dodáva, že z tohto dôvodu nemožno súhlasiť s tvrdením spoločnosti DYSON, podľa ktorého BSH neoprávnene používa pre tento vysávač štítok A.
29.
So zreteľom na výsledky týchto testov sa vnútroštátny súd domnieva, že riešenie sporu vo veci samej spočíva v dvoch problémoch týkajúcich sa na jednej strane energetického štítka, ktorého používanie je vyžadované nariadením č. 665/2013, a na druhej strane ostatných štítkov, ktoré dodatočne umiestňuje BSH.
30.
Pokiaľ ide o energetický štítok, vzniká otázka, či BSH uvádza spotrebiteľa do omylu v zmysle článku 7 smernice 2005/29, keď neudáva, že testy boli uskutočnené s prázdnym vreckom na prach. Tento súd súhlasí so spoločnosťou Dyson v súvislosti so skutočnosťou, že tieto testy neumožňujú porovnať energetickú účinnosť vysávačov pracujúcich s vreckom na prach a bez vrecka na prach. Uvedený súd však uvádza, že BSH dôsledne dodržala ustanovenia nariadenia č. 665/2013. Pýta sa okrem toho, či by uvedenie tohto údaja bolo v súlade s ustanoveniami posledného uvedeného nariadenia, ktoré definujú formát a obsah tohto štítka.
31.
Vnútroštátny súd tiež konštatuje, že BSH použila viacero symbolov, ktoré nie sú stanovené v nariadení č. 665/2013, ako napríklad:
–
zelený štítok s údajom „Energy A“, z ktorého vyplýva, že pokiaľ ide o energetickú účinnosť, vysávač dosiahol celkovo triedu A,
–
oranžový štítok s údajom „AAAA Best rated: A in all classes“, z ktorého vyplýva, že pokiaľ ide o čistiaci výkon, a to tak na kobercoch, ako aj na tvrdých podlahách, vysávač dosiahol v energetickej účinnosti a v reemisiách triedu A,
–
čierny štítok so symbolom koberca a informáciou „class A Performance“, z ktorého vyplýva, že pokiaľ ide o odstraňovanie prachu z kobercov, vysávač dosiahol triedu A.
32.
Tento súd však konštatuje, že tieto štítky reprodukujú informácie uvedené na energetickom štítku. Na základe toho sa pýta, či je používanie týchto štítkov v súlade s týmto nariadením s ohľadom na riziko, že by mohli spotrebiteľov uviesť do omylu alebo miasť, pokiaľ ide o energetickú spotrebu.
33.
V tomto kontexte Rechtbank van koophandel te Antwerpen (Obchodný súd Antverpy, Belgicko) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:
„1.
Možno dôsledné dodržiavanie [nariadenia č. 665/2013] bez doplnenia [energetického štítku], ktorý je stanovený v jeho prílohe II, o informácie o testovacích podmienkach, ktoré viedli k zaradeniu do energetickej triedy podľa prílohy I [tohto nariadenia], považovať za klamlivé opomenutie v zmysle článku 7 [smernice 2005/29]?
2.
Bráni [nariadenie č. 665/2013] doplneniu [energetického štítku] o iné symboly, ktoré uvádzajú rovnaké informácie?“
IV. Konanie pred Súdnym dvorom
34.
Návrh na začatie prejudiciálneho konania bol do kancelárie Súdneho dvora podaný 7. decembra 2016.
35.
Písomné pripomienky predložili Dyson, BSH, belgická, nemecká a talianska vláda, ako aj Komisia.
36.
Na pojednávaní, ktoré sa konalo 26. októbra 2017, sa zúčastnili a predniesli svoje pripomienky Dyson, BSH, belgická vláda a Komisia.
V. Analýza
37.
Vnútroštátny súd sa svojou prvou otázkou pýta, či používanie energetického štítku v súlade s nariadením č. 665/2013 bez spresnenia podmienok, za ktorých boli uskutočnené testy vedúce k zaradeniu vysávača do energetickej triedy, môže predstavovať klamlivé opomenutie v zmysle článku 7 smernice 2005/29.
38.
Táto prvá otázka obsahuje podľa mňa dve odlišné časti. V prvej etape treba určiť, či nariadenie č. 665/2013 bráni tomu, aby informácie, ktoré sú uvedené na energetickom štítku, boli spresnené či už na tomto štítku alebo na doplňujúcom štítku, na účely uvedenia podmienok, za ktorých boli testy uskutočnené. Až v druhej etape bude treba preskúmať, s ohľadom na výklad tohto nariadenia, či používanie energetického štítku môže predstavovať klamlivé opomenutie v zmysle článku 7 smernice 2005/29.
39.
Okrem toho sa druhá otázka týka určenia, či nariadenie č. 665/2013 bráni tomu, aby sa popri energetickom štítku umiestňovali doplňujúce štítky, ktoré reprodukujú informácie na ňom uvedené. Podľa môjho názoru možno túto druhú otázku a prvú časť prvej otázky preskúmať spoločne, keďže sa obe týkajú výkladu tohto nariadenia.
40.
S ohľadom na vyššie uvedené bude môj nasledujúci výklad rozdelený na dve časti, jedna bude venovaná výkladu nariadenia č. 665/2013 a druhá výkladu smernice 2005/29.
A.
O výklade nariadenia č. 665/2013
41.
Vnútroštátny súd sa svojou prvou časťou prvej otázky a druhou otázkou v podstate pýta, či sa nariadenie č. 665/2013 má vykladať v tom zmysle, že na jednej strane bráni tomu, aby bol obsah alebo formát energetického štítku zmenený, a na druhej strane tomu, aby boli popri tomto štítku umiestnené doplňujúce štítky, ktoré reprodukujú alebo spresňujú informácie, ktoré uvádza, najmä na účely uvedenia podmienok, za ktorých boli uskutočnené testy, ktoré viedli k zaradeniu vysávača do energetickej triedy.
42.
V mojom nasledujúcom výklade preskúmam tieto dve problematiky oddelene.
43.
Predtým, než pristúpim k tomuto preskúmaniu, musím zdôrazniť, že režim týkajúci sa označovania vysávačov energetickými štítkami bol napriek svojej dlhej existencii (
5
) predmetom relatívne skromnej judikatúry na úrovni súdov Únie. (
6
) Podľa môjho názoru ani táto judikatúra a ani tá, ktorá sa týka režimu energetickej hospodárnosti budov, (
7
) neobsahuje relevantné údaje na účely odpovede na otázky položené v rámci prejednávanej veci.
44.
Pokiaľ ide konkrétne o žalobu o neplatnosť, ktorú podala Dyson proti nariadeniu č. 665/2013, pripomínam, že podľa ustálenej judikatúry akty inštitúcií Únie v zásade požívajú prezumpciu zákonnosti a majú z tohto dôvodu právne účinky dovtedy, kým neboli derogované, zrušené v konaní o žalobe o neplatnosť alebo vyhlásené za neplatné v nadväznosti na návrh na začatie prejudiciálneho konania alebo námietku nezákonnosti. (
8
) V rámci prejednávanej veci sa však od Súdneho dvora nepožaduje preskúmanie platnosti tohto nariadenia, ale posúdenie, či uvedené nariadenie a/alebo smernica 2005/29 bránia používaniu energetického štítka a/alebo doplňujúcich štítkov za okolností sporu vo veci samej. Keďže o žalobe o neplatnosť, ktorú podala Dyson, rozhoduje Všeobecný súd, (
9
) Súdny dvor musí v rámci prejednávanej veci vychádzať z predpokladu, že nariadenie č. 665/2013 je platné.
1. O zákaze meniť obsah alebo formát energetického štítka
45.
Na účely odpovede na prvú položenú otázku je potrebné preskúmať, či je prípustné, aby výrobcovia a obchodníci s vysávačmi zmenili obsah alebo formát energetického štítka najmä na účely uvedenia podmienok, za ktorých boli uskutočnené testy, ktoré viedli k energetickej klasifikácii vysávača. V kontexte sporu vo veci samej by existencia takéhoto priestoru na voľnú úvahu mohla pre BSH znamenať možnosť spresniť na samotnom štítku, že informácie, ktoré sú na ňom uvedené, odrážajú výsledky testov uskutočnených s prázdnym vreckom na prach, v súlade s požiadavkou spoločnosti Dyson.
46.
Som však presvedčený o tom, že pokiaľ ide o formát a obsah energetického štítka, toto nariadenie neponúka výrobcom ani obchodníkom žiaden priestor pre voľnú úvahu.
47.
Ako spresňuje jeho názov, nariadenie č. 665/2013 dopĺňa smernicu 2010/30, pokiaľ ide o označovanie vysávačov štítkami. Podľa článku 4 písm. a) tohto nariadenia obchodníci zabezpečia, že každý model vysávača bude mať „jasne viditeľný“ energetický štítok poskytnutý dodávateľom v súlade s prílohou II tohto nariadenia.
48.
Príloha II nariadenia č. 665/2013 obsahuje tri časti, nazvané postupne „Štítok 1“, „Štítok 2“ a „Grafický návrh štítka“. Časť „Štítok 2“ nie je relevantná v kontexte sporu vo veci samej, keďže táto časť sa podľa článku 3 ods. 2 tohto nariadenia uplatňuje až od 1. septembra 2017. (
10
)
49.
Okrem toho každá z týchto troch častí je rozdelená na tri podčasti, ktoré sa týkajú postupne „univerzálnych vysávačov“, „vysávačov na tvrdé podlahy“ a „vysávačov na koberce“. V prípade absencie spresnenia klasifikácie modelu, o ktorý ide v spore vo veci samej, treba odkázať na body 1.1 a 3.1 tejto prílohy, ktoré sa venujú „univerzálnym vysávačom“. V každom prípade zdôrazňujem, že malé odlišnosti, ktoré existujú medzi týmito podčasťami, nie sú relevantné na účely prejednávanej veci. (
11
)
50.
Bod 1.1 prílohy II nariadenia č. 665/2013 vymenúva informácie, ktoré musí obsahovať energetický štítok, a síce meno dodávateľa alebo jeho ochrannú známku, identifikačný kód modelu, triedu energetickej účinnosti, priemernú ročnú spotrebu energie, triedu reemisie prachu, triedu čistiacej účinnosti na kobercoch, triedu čistiacej účinnosti na tvrdých podlahách a hladinu akustického výkonu.
51.
Okrem toho spresňuje, že úprava energetického štítka musí byť v súlade s bodom 3.1 tejto prílohy. (
12
) Tento bod presným a podrobným spôsobom určuje grafický návrh energetického štítka, ktorý musí byť poskytnutý dodávateľmi a umiestnený obchodníkmi s vysávačmi. Tento bod definuje najmä minimálne rozmery tohto štítka a jeho zložiek, ako aj farby a typy písma, ktoré majú byť použité pre každú z týchto zložiek.
52.
Z vyššie uvedeného podľa mňa vyplýva, že dodávatelia a obchodníci s vysávačmi nedisponujú žiadnou mierou voľnej úvahy, pokiaľ ide o používanie a zostavenie energetického štítka. Na jednej strane je jeho používanie povinné. Na druhej strane tento štítok musí dodržiavať všetky ustanovenia prílohy II tohto nariadenia, tak pokiaľ ide o jeho formát, ako aj o informácie, ktoré na ňom musia byť uvedené. V tomto ohľade jediné dve zmiernenia povinnosti pozostávajú z možnosti uviesť, na doplnenie, kópiu environmentálnej značky udelenú podľa nariadenia (ES) č. 66/2010 (
13
) (bod 1.1 tejto prílohy) (
14
) a použiť energetický štítok väčších rozmerov, než sú požadované minimálne rozmery (bod 1.3 uvedenej prílohy).
53.
Inými slovami normotvorca Únie uskutočnil prijatím nariadenia č. 665/2013 vedome výber, pokiaľ ide o informácie – v nevyhnutne obmedzenom počte – ktoré musia byť oznámené spotrebiteľom prostredníctvom energetického štítka, medzi ktorými sa nenachádza metodológia použitá pri meraní energetickej účinnosti vysávačov.
54.
Z vyššie uvedeného vyplýva, že nariadenie č. 665/2013 sa má vykladať v tom zmysle, že bráni tomu, aby bol obsah alebo formát energetického štítka zmenený, najmä na účely spresnenia podmienok, za ktorých boli uskutočnené testy, ktoré viedli k energetickej klasifikácii vysávača.
55.
Musím ešte preskúmať, či by táto informácia mohla byť uvedená na doplňujúcom štítku, umiestnenom popri energetickom štítku.
2. O zákaze používania doplňujúcich štítkov, ktoré reprodukujú alebo spresňujú informácie uvedené na energetickom štítku
56.
Vnútroštátny súd sa svojou druhou otázkou Súdneho dvora v podstate pýta, či sa nariadenie č. 665/2013 má vykladať v tom zmysle, že bráni tomu, aby boli popri energetickom štítku uvedené doplňujúce štítky reprodukujúce informácie na ňom uvedené. Za okolností sporu vo veci samej sa táto otázka týka viacerých symbolov používaných spoločnosťou BSH, ktoré nie sú stanovené v tomto nariadení, a síce zeleného štítku s údajom „Energy A“, oranžového štítku s údajom „AAAA Best rated: A in all classes“ a čierneho štítku so symbolom koberca a informáciou „class A Performance“ (
15
).
57.
Okrem toho na účely odpovede na prvú otázku (
16
) je tiež potrebné určiť, či uvedené nariadenie bráni tomu, aby bol popri energetickom štítku uvedený doplňujúci štítok, spresňujúci, že uvedené informácie odrážajú výsledky testov uskutočnených s prázdnym vreckom na prach, v súlade s návrhom spoločnosti Dyson. Účelom tohto doplňujúceho štítku by nebolo reprodukovať informácie uvedené na energetickom štítku, ale spresniť tieto informácie.
58.
Tieto dve problematiky vyžadujú podľa mňa spoločnú odpoveď, a síce, že nariadenie č. 665/2013 v spojení so smernicou 2010/30 sa má vykladať v tom zmysle, že bráni používaniu doplňujúcich štítkov reprodukujúcich alebo spresňujúcich informácie uvedené na energetickom štítku.
59.
Tento výklad vychádza po prvé zo samotného cieľa režimu zavedeného touto smernicou, tak ako vyplýva z jej článku 1 ods. 1, ktorým je zjednotenie informácií oznamovaných koncovým užívateľom, pokiaľ ide o spotrebu energie a iné podstatné zdroje, s cieľom umožniť ľahké porovnanie dotknutých výrobkov. (
17
) Povolenie výrobcom alebo obchodníkom používať doplňujúce štítky reprodukujúce alebo spresňujúce informácie uvedené na energetickom štítku by však spochybnilo toto zjednotenie. (
18
)
60.
To by platilo o to viac, že povolenie používania týchto štítkov by mohlo vyvolať predbiehanie medzi výrobcami vysávačov, ktorí by mohli vyzbrojiť svoje modely viacerými a rôznymi doplňujúcimi štítkami, čím by sa zrušilo zjednotenie informácií stanovené smernicou 2010/30 a nariadením č. 665/2013.
61.
Po druhé tento výklad vyplýva tiež z článku 3 ods. 1 písm. b) smernice 2010/30, ktorý od členských štátov vyžaduje, aby zakázali použitie ďalších štítkov, ktoré nie sú v súlade s touto smernicou alebo delegovanými aktmi, ak by to mohlo byť zavádzajúce alebo zmätočné pre koncového užívateľa, pokiaľ ide o spotrebu energie.
62.
Presne to by bol prípad štítkov reprodukujúcich alebo spresňujúcich informácie uvedené na energetickom štítku. Prípadná existencia týchto doplňujúcich štítkov by totiž podľa mňa mohla vyvolať zmätok u konečného užívateľa, pokiaľ ide o energetickú účinnosť vysávačov, ktoré tieto štítky majú a vysávačov, ktoré tieto štítky nemajú.
63.
Napríklad použitie oranžového štítku s údajom „AAAA Best rated: A in all classes“ spoločnosťou BSH za okolností sporu vo veci samej (
19
) by konečných užívateľov mohlo priviesť k názoru, že dotknutý model je výkonnejší ako model bez tohto doplňujúceho štítka. Rovnakým spôsobom doplňujúci štítok spresňujúci podmienky, za ktorých boli uskutočnené testy, ktoré viedli k energetickej klasifikácii, ktorého použitie by bolo uložené spoločnosti BSH podľa článku 7 smernice 2005/29, by mohol konečného užívateľa priviesť k názoru, že dotknutý model je menej výkonný ako model, ktorý tento štítok nemá.
64.
Po tretie potvrdenie tohto výkladu nachádzam tiež v prílohe II nariadenia č. 665/2013. Totiž jediné zmiernenie povinnosti používať energetický štítok sa nachádza v bode 1.1 tejto prílohy, podľa ktorého odchylne od tohto ustanovenia platí, že k modelu možno pripojiť kópiu environmentálnej značky udelenej podľa nariadenia č. 66/2010. Vyvodzujem z toho a contrario, že toto nariadenie bráni používaniu akéhokoľvek iného doplňujúceho štítka reprodukujúceho alebo spresňujúceho informácie uvedené na energetickom štítku. (
20
)
65.
Spresňujem, že výklad, ktorý navrhujem, sa týka výlučne informácií, ktoré patria do pôsobnosti nariadenia č. 665/2013. Toto nariadenie zjavne nebráni oznamovaniu informácií, ktoré nepatria do jeho pôsobnosti, ako je napríklad predajná cena, miesto výroby alebo záručná doba. Podľa môjho názoru naopak bráni používaniu štítkov, ktoré reprodukujú alebo spresňujú informácie uvedené na energetickom štítku, ako je prípad štítka uvádzajúceho podmienky, za ktorých boli vykonané testy, ktoré viedli k energetickej klasifikácii.
66.
Pre úplnosť dodávam, že prístup, ktorý je tu rozvinutý, neznamená, že testy uskutočnené na účely jednotného označovania štítkami stanoveného nariadením č. 665/2013 odrážajú bežné podmienky používania vysávačov, bez ohľadu na to, či tieto vysávače pracujú s vreckami alebo bez vreciek. V tomto ohľade zdôrazňujem, že každé úsilie o štandardizáciu ako to, ktoré bolo uskutočnené na účely tohto označovania štítkami, vedie nevyhnutne k zjednodušeniu reality, ako v podstate uviedla spoločnosť BSH. (
21
) Ak je toto zjednodušenie v rozpore s ustanoveniami práva Únie vyššej právnej sily, je možné napadnúť jeho platnosť na súdoch Únie, podobne ako to urobila Dyson, ktorá proti tomuto nariadeniu podala žalobu o neplatnosť. (
22
)
67.
Naproti tomu existencia tohto zjednodušenia nemôže v žiadnom prípade spochybniť zjednotenie označovania energetickými štítkami, uskutočnené smernicou 2010/30, ako aj, pokiaľ ide o vysávače, nariadením č. 665/2013, tým, že dotknuté podniky môžu zmeniť formát energetického štítku alebo používať doplňujúce štítky reprodukujúce alebo spresňujúce informácie, ktoré sú na ňom uvedené.
68.
Z týchto dôvodov navrhujem, aby Súdny dvor odpovedal na druhú otázku nasledujúcim spôsobom. Nariadenie č. 665/2013 v spojení so smernicou 2010/30 sa má vykladať v tom zmysle, že na jednej strane bráni tomu, aby bol zmenený obsah alebo formát energetického štítka, a na druhej strane bráni tomu, aby boli popri tomto štítku uvedené doplňujúce štítky, ktoré reprodukujú alebo spresňujú informácie na ňom uvedené, najmä na účely uvedenia podmienok, za ktorých boli uskutočnené testy, ktoré viedli k energetickej klasifikácii vysávača.
69.
V rámci odpovede na prvú otázku mi teraz ostáva preskúmať, či by ustanovenia smernice 2005/29 mohli zakladať povinnosť spresniť, že informácie uvedené na energetickom štítku odrážajú výsledky testov uskutočnených s prázdnym vreckom na prach.
B.
O výklade smernice 2005/29
70.
Prvá otázka, ktorú položil vnútroštátny súd, sa týka určenia toho, či použitie energetického štítku v súlade s nariadením č. 665/2013 bez spresnenia podmienok, za ktorých boli uskutočnené testy, ktoré viedli k energetickej klasifikácii vysávača, môže predstavovať klamlivé opomenutie v zmysle článku 7 smernice 2005/29.
71.
Domnievam sa, že ak použitie tohto štítku predstavuje „obchodnú praktiku“ v zmysle článku 2 písm. d) tejto smernice (časť 1), článok 3 ods. 4 poslednej uvedenej smernice sa má vykladať v tom zmysle, že táto smernica sa neuplatňuje na osobitné aspekty nekalých obchodných praktík upravené nariadením č. 665/2013, keďže toto nariadenie neponecháva dotknutým obchodníkom žiaden priestor na voľnú úvahu (časť 2). Subsidiárne sa domnievam, že neuvedenie podmienok, za ktorých boli uskutočnené testy, ktoré viedli k energetickej klasifikácii vysávača, nepredstavuje klamlivé opomenutie v zmysle článku 7 tejto smernice, keďže toto nariadenie neukladá povinnosť uvádzať túto informáciu (časť 3).
1. O existencii „obchodnej praktiky“ v zmysle článku 2 písm. d) smernice 2005/29
72.
BSH na základe tvrdenia o neexistencii voľnej úvahy, pokiaľ ide o používanie a zostavenie energetického štítka, ktoré som opísal v predchádzajúcej časti, uvádza, že používanie tohto štítku nepredstavuje „obchodnú praktiku“ v zmysle článku 2 písm. d) smernice 2005/29. Táto smernica by tak nebola uplatniteľná v kontexte sporu vo veci samej.
73.
Podľa tohto uvažovania výraz „[zo strany] obchodníka“, použitý v znení tohto ustanovenia, predpokladá existenciu voľnej úvahy, ktorú by mohol využiť obchodník na účely ovplyvnenia spotrebiteľa. Okrem toho použitie tohto štítka nie je „priamo spojené s podporou, predajom alebo dodávkou produktu spotrebiteľom“ v zmysle uvedeného ustanovenia, ale vyplýva z informačnej povinnosti uloženej obchodníkovi, a to aj vtedy, keď sú informácie uvedené na štítku v rozpore s jeho záujmami z dôvodu zlých výsledkov, ktoré dosiahol vysávač.
74.
Toto tvrdenie ma nepresvedčilo.
75.
Pripomínam, že podľa ustálenej judikatúry sa smernica 2005/29 vyznačuje „mimoriadne širokým vecným rozsahom pôsobnosti“ vzťahujúcim sa na všetky obchodné praktiky, ktoré priamo súvisia s podporou, predajom alebo dodávkou tovaru spotrebiteľom. (
23
)
76.
S ohľadom na túto judikatúru sa domnievam, že stanovisko zastávané spoločnosťou BSH je príliš formálne. Oznamovanie informácií týkajúcich sa najmä energetickej účinnosti a čistiacej účinnosti (
24
) vysávača vystaveného na účely jeho predaja spotrebiteľom predstavuje nepopierateľne „obchodn[ú] komunikáci[u] vrátane reklamy a marketingu obchodníka, priamo spojen[ú] s… predajom alebo dodávkou produktu spotrebiteľom“ v zmysle článku 2 písm. d) smernice 2005/29.
77.
Zo samotného znenia tohto ustanovenia vyplýva, že pojem „obchodná komunikácia“ je širší ako pojem „reklama“. Nevidím preto žiaden dôvod na vylúčenie, že táto komunikácia môže zahŕňať informácie, ktoré sú v rozpore so záujmami obchodníka, na rozdiel od toho, čo uviedla BSH. (
25
) Okrem toho je irelevantné, že táto komunikácia sa stala povinnou na základe nariadenia č. 665/2013. Pokiaľ autorom obchodnej praktiky musí byť, vzhľadom na definíciu, obchodník, okolnosť, že tento obchodník konal spontánne alebo na účely zosúladenia sa s právnou úpravou Únie, nie je relevantná.
78.
Z vyššie uvedeného vyvodzujem, že v rozpore s tým, čo tvrdí BSH, používanie energetického štítku predstavuje „obchodnú praktiku“ v zmysle článku 2 písm. d) smernice 2005/29.
79.
Dodávam, že tvrdenie uvádzané spoločnosťou BSH poukazuje v podstate na problematiku vzťahu medzi nariadením č. 665/2013 a smernicou 2005/29. Táto problematika musí byť podľa môjho názoru chápaná z hľadiska výkladu článku 3 ods. 4 tejto smernice, ktorého cieľom je práve riešiť rozpory medzi uvedenou smernicou a právnymi predpismi Únie upravujúcimi osobitné aspekty nekalých obchodných praktík.
2. O existencii „rozporu“ v zmysle článku 3 ods. 4 smernice 2005/29
80.
Podľa zásady prednosti stanovenej v jej článku 3 ods. 4, iné právne predpisy Únie upravujúce osobitné aspekty nekalých obchodných praktík majú „v prípadoch rozporu“ prednosť pred ustanoveniami smernice 2005/29.
81.
Výklad tohto ustanovenia má podstatný strategický význam. Táto smernica je totiž predurčená uplatňovať sa na každú nekalú obchodnú praktiku nezávisle od dotknutej oblasti činnosti, a to na účely zabezpečenia vysokej úrovne ochrany spotrebiteľa. (
26
) Podľa znenia, ktoré použila Komisia v oznámení zo 14. marca 2013, „smernica [2005/29] poskytuje vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa vo všetkých sektoroch. Funguje ako záchranná sieť pre prípady, na ktoré sa nevzťahujú žiadne iné osobitné sektorové pravidlá EÚ“ (
27
).
82.
Každá situácia, na ktorú sa neuplatňuje smernica 2005/29 v zmysle svojho článku 3 ods. 4, je rizikom, že naruší záchrannú sieť stanovenú touto smernicou v prípade, že iné právne predpisy Únie – ktoré majú prednosť – nezabezpečia spotrebiteľom rovnako vysoký stupeň ochrany.
83.
Zdá sa mi, že toto riziko vyžaduje reštriktívny, či dokonca opatrný prístup pri výklade daného ustanovenia.
84.
Podľa môjho názoru a s ohľadom na túto požiadavku reštriktívneho výkladu treba zo znenia tohto ustanovenia vyvodiť, že neuplatniteľnosť smernice 2005/29 podlieha spojeniu dvoch podmienok. Prvá podmienka sa týka existencie „iný[ch] právny[ch] predpis[ov] [Únie] upravujúci[ch] osobitné aspekty nekalých obchodných praktík“. Druhá podmienka sa týka existencie „rozporu“ medzi týmito inými predpismi a ustanoveniami tejto smernice. (
28
)
85.
Okrem toho v prípade, že sú tieto dve podmienky splnené, neuplatniteľnosť uvedenej smernice bude obmedzená len na osobitné aspekty nekalých obchodných praktík upravené týmito inými právnymi predpismi, v súlade so znením článku 3 ods. 4 tejto smernice. Za okolností vo veci samej tak uvedená smernica a najmä jej články 6 a 7 ostávajú plne uplatniteľné na všetky aspekty neupravené nariadením č. 665/2013, (
29
) a to dokonca aj v prípade rozporu s týmto nariadením.
86.
V rámci prejednávanej veci treba po prvé overiť, či nariadenie č. 665/2013 upravuje osobitné aspekty nekalých obchodných praktík.
87.
V tomto ohľade musím uviesť, že prvý cieľ jednotného označovania štítkami stanovený smernicou 2010/30, na ktorej je založené toto nariadenie, nespočíva v ochrane spotrebiteľov proti týmto praktikám, ale v ochrane životného prostredia prostredníctvom zníženia spotreby energie a iných podstatných zdrojov v rámci Únie. (
30
)
88.
Napriek tomu však opatrenie zavedené touto smernicou na účely dosiahnutia tohto cieľa spočíva v povinnosti informovať spotrebiteľov prostredníctvom jednotného štítku v súlade s článkom 1, článkom 4 písm. a), článkom 5 písm. a) a článkom 6 tejto smernice. Pokiaľ ide o vysávače, formát a obsah energetického štítka sú striktne definované v prílohe II nariadenia č. 665/2013. (
31
)
89.
Ako som však už spresnil vyššie, používanie energetického štítku predstavuje „obchodnú praktiku“ v zmysle článku 2 písm. d) smernice 2005/29. (
32
) Tým, že dodávateľom a obchodníkom ukladá povinnosť používať štítok, ktorý jednotným spôsobom uvádza informácie týkajúce sa najmä energetickej účinnosti vysávačov, tak toto nariadenie upravuje osobitné aspekty nekalých obchodných praktík v zmysle článku 3 ods. 4 smernice 2005/29, a to aj vtedy, ak to nie je jeho prvotný cieľ.
90.
Po druhé musím ešte overiť existenciu „rozporu“ medzi ustanoveniami nariadenia č. 665/2013 a smernice 2005/29. Podľa môjho názoru a s ohľadom na reštriktívny prístup, ktorý treba zaujať pri výklade článku 3 ods. 4 tejto smernice, (
33
) táto podmienka vyžaduje posúdenie toho, či sú povinnosti vyplývajúce z týchto nástrojov nezosúladiteľné na úrovni dotknutých obchodníkov, alebo inými slovami či tieto povinnosti nemôžu byť splnené súčasne. Z tohto dôvodu sa domnievam, že obyčajné „prekrývanie“ medzi pôsobnosťou uvedenej smernice a pôsobnosťou iných právnych predpisov práva Únie nemôže stačiť na vylúčenie uplatniteľnosti tejto smernice na aspekty nekalých obchodných praktík, ktoré sú upravené týmito predpismi. (
34
)
91.
Po tomto spresnení musí byť existencia takéhoto rozporu nevyhnutne konštatovaná v prípade, keď „iné právne predpisy Únie“ neponechávajú žiadnu mieru voľnej úvahy dotknutým obchodníkom. V takom prípade by totiž každá dodatočná povinnosť, ktorá by mohla vyplývať z ustanovení smernice 2005/29, bola nevyhnutne v rozpore s povinnosťami stanovenými týmito inými právnymi predpismi.
92.
V kontexte prejednávanej veci som však vysvetlil dôvody, na základe ktorých sa domnievam, že nariadenie č. 665/2013 neponecháva žiadnu mieru voľnej úvahy výrobcom a obchodníkom, pokiaľ ide o používanie energetického štítka alebo doplňujúcich štítkov. (
35
) Hypoteticky možno predpokladať, že neexistencia spresnenia podmienok, za ktorých boli uskutočnené testy, skutočne predstavuje klamlivé opomenutie v zmysle článku 7 smernice 2005/29, ako to tvrdí Dyson. V takom prípade by bolo nevyhnutné konštatovať existenciu rozporu podľa článku 3 ods. 4 tejto smernice, keďže nariadenie č. 665/2013 neumožňuje dodať takýto údaj, či už ide o energetický štítok alebo o doplňujúci štítok.
93.
Z tohto dôvodu a bez toho, aby bolo potrebné overiť existenciu klamlivého opomenutia podľa článku 7 smernice 2005/29, treba článok 3 ods. 4 tejto smernice vykladať v tom zmysle, že táto smernica sa neuplatňuje na osobitné aspekty nekalých obchodných praktík, ktoré sú upravené právnymi predpismi Únie, ktoré neponechávajú žiaden priestor na voľnú úvahu dotknutým obchodníkom, akými sú povinnosť používať energetický štítok a zákaz používať doplňujúce štítky, ktoré reprodukujú alebo spresňujú informácie, ktoré sú na ňom uvedené.
94.
Pre úplnosť by som ešte chcel preskúmať tvrdenie uvedené na pojednávaní, podľa ktorého sa článok 3 ods. 4 smernice 2005/29 má vykladať v tom zmysle, že sa netýka rozporov medzi touto smernicou a aktom, ktorý nemá legislatívnu povahu, akým je nariadenie č. 665/2013. Toto tvrdenie nepovažujem za presvedčivé. Toto ustanovenie sa totiž týka všetkých „iných právnych predpisov“ práva Únie, bez obmedzenia vzťahujúceho sa na povahu aktu, v ktorom sú obsiahnuté. Ak by mal normotvorca Únie takýto úmysel, bolo by pre neho jednoduchšie spresniť, že tieto iné právne predpisy musia byť „legislatívne“, vychádzajúc zo znenia článku 290 ZFEÚ. (
36
)
3. O neexistencii „klamlivého opomenutia“ v zmysle článku 7 smernice 2005/29
95.
Subsidiárne, ak by mal Súdny dvor rozhodnúť, že smernica 2005/29 je uplatniteľná na aspekty obchodných praktík, ktoré sú upravené nariadením č. 665/2013, domnievam sa, že neuvedenie podmienok, za ktorých boli uskutočnené testy, ktoré viedli k energetickej klasifikácii vysávača, nepredstavuje klamlivé opomenutie v zmysle článku 7 tejto smernice, keďže uvedenie tejto informácie nie je stanovené týmto nariadením.
96.
V zmysle tohto ustanovenia môže byť totiž opomenutie klamlivé, iba ak sa týka „podstatnej“ informácie, ktorú priemerný spotrebiteľ potrebuje v závislosti od kontextu na to, aby urobil kvalifikované rozhodnutie o obchodnej transakcii.
97.
Podľa článku 7 ods. 5 smernice 2005/29 informácie, ktorých uvedenie je vyžadované nariadením č. 665/2013, a síce tie, ktoré sú uvedené na energetickom štítku, sa považujú za „podstatné“. Otázka, ktorá sa kladie v tomto štádiu, však nie je upravená článkom 7 ods. 5 tejto smernice, keďže sa týka informácie, ktorá nie je
vyžadovaná týmto nariadením, a síce uvedenia podmienok, za ktorých sa uskutočnili testy energetickej výkonnosti.
98.
V tomto ohľade sa domnievam, tak ako v podstate uviedli BSH a nemecká vláda, že normotvorca Únie pri prijímaní nariadenia č. 665/2013 stanovil taxatívny zoznam informácií, ktoré treba považovať za podstatné v rámci pôsobnosti tohto nariadenia a ktoré preto musia byť oznamované spotrebiteľom prostredníctvom energetického štítka. Vnútroštátne súdy nemôžu podľa môjho názoru spochybniť tento politický výber normotvorcu Únie rozhodnutím, od prípadu k prípadu, že informácia, ktorú nevyžaduje uvedené nariadenie, je „podstatná“ z hľadiska článku 7 smernice 2005/29. Akýkoľvek iný výklad by mohol úplne zrušiť úsilie o zjednotenie informácie týkajúcej sa spotreby energie s cieľom umožniť ľahké porovnanie dotknutých výrobkov. (
37
)
99.
So zreteľom na všetky predchádzajúce úvahy navrhujem, aby Súdny dvor odpovedal na prvú otázku takto. Článok 3 ods. 4 smernice 2005/29 sa má vykladať v tom zmysle, že táto smernica nie je uplatniteľná na osobitné aspekty nekalých obchodných praktík, ktoré sú upravené právnymi predpismi Únie, ktoré dotknutým obchodníkom neponechávajú žiaden priestor na voľnú úvahu, akými sú povinnosť používať energetický štítok a zákaz používať doplňujúce štítky, ktoré reprodukujú alebo spresňujú informácie, ktoré sú na ňom uvedené.
VI. Návrh
100.
So zreteľom na vyššie uvedené navrhujem, aby Súdny dvor odpovedal na prejudiciálne otázky, ktoré položil Rechtbank van koophandel te Antwerpen (Obchodný súd Antverpy, Belgicko), takto:
1.
Článok 3 ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady č. 2005/29/ES z 11. mája 2005 o nekalých obchodných praktikách podnikateľov voči spotrebiteľom na vnútornom trhu, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 84/450/EHS, smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES, 98/27/ES a 2002/65/ES a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004, sa má vykladať v tom zmysle, že táto smernica nie je uplatniteľná na osobitné aspekty nekalých obchodných praktík, ktoré sú upravené právnymi predpismi Únie, ktoré dotknutým obchodníkom neponechávajú žiaden priestor na voľnú úvahu, akými sú povinnosť používať energetický štítok, stanovená delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 665/2013 z 3. mája 2013, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/30/EÚ, pokiaľ ide o označovanie vysávačov energetickým štítkom, a zákaz používať doplňujúce štítky, ktoré reprodukujú alebo spresňujú informácie, ktoré sú na ňom uvedené.
2.
Nariadenie č. 665/2013 v spojení so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/30/EÚ z 19. mája 2010 o udávaní spotreby energie a iných zdrojov energeticky významnými výrobkami na štítkoch a štandardných informáciách o výrobkoch sa má vykladať v tom zmysle, že na jednej strane bráni tomu, aby bol zmenený obsah alebo formát energetického štítka, ktorý je stanovený týmto nariadením, a na druhej strane tomu, aby boli popri tomto štítku uvedené doplňujúce štítky, ktoré reprodukujú alebo spresňujú informácie na ňom uvedené, najmä na účely uvedenia podmienok, za ktorých boli uskutočnené testy, ktoré viedli k energetickej klasifikácii vysávača.
(
1
)	Jazyk prednesu: francúzština.
(
2
)	Smernica Európskeho parlamentu a Rady z 11. mája 2005 o nekalých obchodných praktikách podnikateľov voči spotrebiteľom na vnútornom trhu, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 84/450/EHS, smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES, 98/27/ES a 2002/65/ES a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 (Ú. v. EÚ L 149, 2005, s. 22).
(
3
)	Delegované nariadenie Komisie z 3. mája 2013, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/30/EÚ, pokiaľ ide o označovanie vysávačov štítkami (Ú. v. EÚ L 192, 2013, s. 1).
(
4
)	Smernica Európskeho parlamentu a Rady z 19. mája 2010 o udávaní spotreby energie a iných zdrojov energeticky významnými výrobkami na štítkoch a štandardných informáciách o výrobkoch (Ú. v. EÚ L 153, 2010, s. 1). Táto smernica bola zrušená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369 zo 4. júla 2017, ktorým sa stanovuje rámec pre energetické označovanie a zrušuje smernica 2010/30/EÚ (Ú. v. EÚ L 198, 2017, s. 1), s účinnosťou od 1. augusta 2017, podľa článku 20 tohto nariadenia.
(
5
)	Základný režim bol pôvodne stanovený smernicou Rady 79/530/EHS zo 14. mája 1979 o označovaní spotreby elektrickej energie na štítkoch domácich spotrebičov [neoficiálny preklad] (Ú. v. ES L 145, 1979, s. 1), ktorá bola následne nahradená smernicou Rady 92/75/EHS z 22. septembra 1992 o udávaní spotreby energie a iných zdrojov domácimi spotrebičmi na štítkoch a štandardných informáciách o výrobkoch (Ú. v. ES L 297, 1992, s. 16; Mim. vyd. 13/011, s. 216), smernicou 2010/30 a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369 zo 4. júla 2017, ktorým sa stanovuje rámec pre energetické označovanie a zrušuje smernica 2010/30/EÚ (Ú. v. EÚ L 198, 2017, s. 1).
(
6
)	Rozsudky z 12. februára 1998, Komisia/Taliansko (C‑139/97, EU:C:1998:58); z 12. decembra 2002, Komisia/Rada (C‑281/01, EU:C:2002:761); z 18. novembra 2004, Komisia/Luxembursko (C‑79/04, neuverejnený, EU:C:2004:736); z 3. apríla 2014, Rätzke (C‑319/13, EU:C:2014:210); z 11. novembra 2015, Dyson/Komisia (T‑544/13, EU:T:2015:836), ako aj z 11. mája 2017, Dyson/Komisia (C‑44/16 P, EU:C:2017:357).
(
7
)	Tento režim bol stanovený smernicou č. 2002/91/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 16. decembra 2002 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. ES L 1, 2003, s. 65; Mim. vyd. 12/002, s. 168), ktorá bola nahradená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 2010, s. 13). Pozri rozsudky zo 17. januára 2008, Komisia/Grécko (C‑342/07, neuverejnený, EU:C:2008:25); z 29. októbra 2009, Komisia/Luxembursko (C‑22/09, neuverejnený, EU:C:2009:684), z 13. júna 2013, Komisia/Taliansko (C‑345/12, neuverejnený, EU:C:2013:396), zo 16. januára 2014Komisia/Španielsko (C‑67/12, EU:C:2014:5); ako aj z 2. marca 2017, Komisia/Grécko (C‑160/16, neuverejnený, EU:C:2017:161).
(
8
)	Rozsudok zo 6. októbra 2015, Schrems (C‑362/14, EU:C:2015:650, bod 52 a citovaná judikatúra).
(
9
)	Po tom, čo zrušil rozsudok Všeobecného súdu z 11. novembra 2015, Dyson/Komisia (T‑544/13, EU:T:2015:836), Súdny dvor vrátil vec Všeobecnému súdu. Pozri rozsudok z 11. mája 2017, Dyson/Komisia (C‑44/16 P, EU:C:2017:357).
(
10
)	Žaloba spoločnosti Dyson v spore vo veci samej bola podaná 20. októbra 2015. Pozri bod 24 vyššie.
(
11
)	Energetický štítok pre „univerzálne vysávače“ musí uvádzať tak triedu čistiacej účinnosti na kobercoch, ako aj triedu čistiacej účinnosti na tvrdých podlahách (bod 1.1, VI a VII). Energetický štítok pre „vysávače na tvrdé podlahy“ musí uvádzať triedu čistiacej účinnosti na tvrdých podlahách a značku vylúčenia namiesto triedy čistiacej účinnosti na kobercoch (bod 1.2, VI a VII). Energetický štítok pre „vysávače na koberce“ musí naopak uvádzať triedu čistiacej účinnosti na kobercoch a značku vylúčenia namiesto triedy čistiacej účinnosti na tvrdých podlahách (bod 1.3, VI a VII). Pozri tiež body 3.2 a 3.3, ktoré spresňujú formát týchto značiek vylúčenia.
(
12
)	Uvádzam, že odkazy na úpravy štítkov stanovené v bode 3 prílohy II nariadenia č. 665/2013, uvedené v bodoch 1 a 2 tejto prílohy, museli byť predmetom korigenda (Ú. v. EÚ L 59, 2017, s. 40), keďže nesprávne odkazovali na bod 4 – neexistujúci – danej prílohy.
(
13
)	Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady z 25. novembra 2009 o environmentálnej značke EÚ (Ú. v. EÚ L 27, 2010, s. 1).
(
14
)	Pozri bod 64 nižšie.
(
15
)	Pozri body 31 a 32 vyššie.
(
16
)	Zákaz používania týchto doplňujúcich štítkov totiž nevyhnutne povedie k existencii „rozporu“ v zmysle článku 3 ods. 4 smernice 2005/29. Pozri body 90 až 93 nižšie.
(
17
)	Pozri tiež odôvodnenia 5 a 8 smernice 2010/30.
(
18
)	Pozri tiež odôvodnenie 5 nariadenia č. 665/2013.
(
19
)	Pozri bod 31 vyššie.
(
20
)	Za okolností sporu vo veci samej BSH umiestnila ekoštítok na obal: pozri bod 26 vyššie.
(
21
)	V tomto ohľade vnútroštátny súd zdá sa považuje za nesporné, že testy uskutočnené s prázdnymi vreckami na prach neumožňujú zohľadniť stratu výkonnosti, ku ktorej dochádza u vysávačov pracujúcich s vreckom, akými sú vysávače predávané spoločnosťou BSH, keď sa vrecko naplní prachom. Pozri bod 30 vyššie. BSH napriek tomu tvrdí, že ani testy uskutočnené na vysávačoch pracujúcich bez vrecka, akými sú vysávače, ktoré predáva Dyson, neumožňujú zohľadniť stratu výkonnosti, ku ktorej dochádza u týchto vysávačov, keď sa naplnia prachom.
(
22
)	Pozri rozsudok z 11. mája 2017, Dyson/Komisia (C‑44/16 P, EU:C:2017:357), ktorý zrušil rozsudok z 11. novembra 2015, Dyson/Komisia (T‑544/13, EU:T:2015:836).
(
23
)	Súdny dvor zaradil do tejto „zvlášť širokej“ vecnej pôsobnosti viazané ponuky (rozsudok z 23. apríla 2009, VTB‑VAB a Galatea, C‑261/07 a C‑299/07, EU:C:2009:244, bod 49 a nasl.); reklamné kampane podmieňujúce bezplatnú účasť spotrebiteľa na lotérii tým, že zakúpi tovar alebo služby (rozsudky zo 14. januára 2010, Plus Warenhandelsgesellschaft, C‑304/08, EU:C:2010:12, bod 36 a nasl., ako aj rozsudok z 9. novembra 2010, Mediaprint Zeitungs‑ und Zeitschriftenverlag, C‑540/08, EU:C:2010:660, bod 17 a nasl.); uvedenie nižšej než skutočnej ročnej percentuálnej miery nákladov v zmluve o spotrebiteľskom úvere (rozsudok z 15. marca 2012, Pereničová a Perenič, C‑453/10, EU:C:2012:144, bod 38 a nasl.); uverejnenie informácie o úplnom výpredaji výrobkov obchodu (rozsudok zo 17. januára 2013, Köck, C‑206/11, EU:C:2013:14, bod 26 a nasl.); uverejnenie informácie týkajúcej sa exkluzivity cestovnej kancelárie (rozsudok z 19. septembra 2013, CHS Tour Services, C‑435/11, EU:C:2013:574, bod 27 a nasl.); reklamy na lieky (rozsudok zo 16. júla 2015, Abcur, C‑544/13 a C‑545/13, EU:C:2015:481, bod 74 a nasl.); reklamu na služby starostlivosti o ústnu dutinu a chrup (rozsudok zo 4. mája 2017, Vanderborght, C‑339/15, EU:C:2017:335, bod 23 a nasl.), ako aj úkony s cieľom vymoženia pohľadávok (rozsudok z 20. júla 2017, Gelvora, C‑357/16, EU:C:2017:573, bod 19 a nasl.). Naproti tomu vylúčil z nej uverejnenie redakčných článkov, ktoré nemajú reklamnú povahu (rozsudok zo 17. októbra 2013, RLvS, C‑391/12, EU:C:2013:669, bod 37 a nasl.).
(
24
)	Pozri bod 50 vyššie.
(
25
)	Dodávam, že rozhodnutie obchodníka neoznámiť niektoré informácie týkajúce sa výrobku ponúkaného na predaj spotrebiteľom môže tiež predstavovať obchodnú praktiku v zmysle článku 2 písm. d) smernice 2005/29.
(
26
)	V tomto smere pozri účel definovaný v článku 1 smernice 2005/29, osobitne široké definície stanovené v článku 2 písm. a) až d) tejto smernice, ako aj rámec pôsobnosti, tak ako vyplýva z článku 3 ods. 1 uvedenej smernice.
(
27
)	Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru o uplatňovaní smernice o nekalých obchodných praktikách, COM(2013) 138 final.
(
28
)	Uvádzam, že tieto dve podmienky boli výslovne určené Súdnym dvorom v rozsudku zo 16. júla 2015, Abcur (C‑544/13 a C‑545/13, EU:C:2015:481, body 79 až 81). Naproti tomu Súdny dvor explicitne neoveril existenciu rozporu v rozsudku zo 7. júla 2016, Citroën Commerce (C‑476/14, EU:C:2016:527, body 42 až 46). Z dôvodov právnej istoty sa mi však zdá vhodnejšie preskúmať tieto dve podmienky oddelene a explicitne.
(
29
)	Pozri bod 65 vyššie.
(
30
)	Pozri odôvodnenia 5 a 8 smernice 2010/30.
(
31
)	Pozri body 47 až 52 vyššie.
(
32
)	Pozri body 75 až 78 vyššie.
(
33
)	Pozri body 81 až 84 vyššie.
(
34
)	Táto požiadavka „rozporu“ musí byť najmä odlíšená od ustálenej judikatúry, podľa ktorej sa akékoľvek vnútroštátne opatrenie v oblasti, ktorá bola predmetom úplnej harmonizácie na úrovni Európskej únie, musí posudzovať s prihliadnutím na ustanovenia takéhoto harmonizačného opatrenia a nie na ustanovenia primárneho práva. Za tohto predpokladu obyčajné „prekrývanie“ stačí na vylúčenie uplatniteľnosti ustanovení primárneho práva. Pozri najmä rozsudky z 5. októbra 1977, Tedeschi (5/77, EU:C:1977:144, body 33 až 35); z 12. novembra 2015, Visnapuu (C‑198/14, EU:C:2015:751, bod 40), ako aj zo 7. septembra 2017, Eqiom a Enka (C‑6/16, EU:C:2017:641, bod 15). Táto judikatúra je však irelevantná na účely výkladu článku 3 ods. 4 smernice 2005/29. Na jednej strane pôsobnosť vyššie uvedenej judikatúry je obmedzená na osobitný prípad, a síce prípad ustanovenia primárneho práva, ktorého dosah je spresnený nástrojom sekundárneho práva. Na druhej strane znenie vyššie uvedeného ustanovenia vyžaduje existenciu „rozporu“, a nie obyčajného prekrývania.
(
35
)	Pozri body 54 a 68 vyššie.
(
36
)	Spresňujem, že odôvodnenie 10 smernice 2005/29 nemôže otriasť mojím presvedčením v tejto otázke. Ako vyplýva na jednej strane z judikatúry Súdneho dvora, aj keď preambula aktu Únie môže spresňovať jeho obsah, nemožno sa na ňu odvolávať na účely odchýlenia sa od samotných ustanovení dotknutého aktu (pozri najmä rozsudok z 20. decembra 2017, Acacia a D'Amato, C‑397/16 a C‑435/16, EU:C:2017:992, bod 40). Na druhej strane žiaden záver nemožno vyvodiť z terminológie použitej v tomto odôvodnení, ktoré sa týka všeobecne „predpisov práva [Únie]“ (bez spresnenia pokiaľ ide o povahu aktu) a „práva [Únie]“.
(
37
)	Pozri body 59 a 60 vyššie. Spresňujem, že tento pokus o zjednotenie by bol spochybnený dvoma spôsobmi: na jednej strane z dôvodu rizika vzniku rozdielov vo výklade článku 7 smernice 2005/29 medzi členskými štátmi a osobitne pri kvalifikácii informácie za „podstatnú“; na druhej strane z dôvodu rizika vzniku rozdielov pri informáciách poskytovaných obchodníkmi v členských štátoch, v ktorých je toto ustanovenie vykladané tak, že ukladá povinnosť oznamovania informácií, ktoré nie sú vyžadované nariadením č. 665/2013.