62023TJ1171
UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (kuudes jaosto)
9 päivänä heinäkuuta 2025 (
*1
)
EU-tavaramerkki – Mitättömyysmenettely – Kolmiulotteinen EU‑tavaramerkki – Sellaisen kuution muoto, jonka tahkoissa on ruudukkorakenne ja jonka tahkot erotellaan niiden värin perusteella – Ehdoton mitättömyysperuste – Yksinomaan teknisen tuloksen saavuttamiseksi välttämättömästä tavaran muodosta muodostuva merkki – Asetuksen (EY) N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohta
Asiassa T‑1171/23,
Spin Master Toys UK Ltd, kotipaikka Marlow (Yhdistynyt kuningaskunta), edustajinaan asianajajat V. von Bomhard ja A. Malkmes,
kantajana,
vastaan
Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO), asiamiehinään D. Gája ja V. Ruzek,
vastaajana,
jossa asian käsittelyyn osallistuu EUIPO:n valituslautakunnassa ja väliintulijana unionin yleisessä tuomioistuimessa
Verdes Innovations SA, kotipaikka Chileomodi (Kreikka), edustajanaan asianajaja R. Kunze,
UNIONIN YLEINEN TUOMIOISTUIN (kuudes jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja M. J. Costeira sekä tuomarit M. Kancheva (esittelevä tuomari) ja E. Tichy‑Fisslberger,
kirjaaja: hallintovirkamies R. Ūkelytė,
ottaen huomioon asian käsittelyn kirjallisessa vaiheessa esitetyn,
ottaen huomioon 15.11.2024 pidetyssä istunnossa esitetyn,
on antanut seuraavan
tuomion
1
Kantaja, Spin Master Toys UK Ltd, vaatii SEUT 263 artiklaan perustuvalla kanteellaan Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston (EUIPO) ensimmäisen valituslautakunnan 20.10.2023 tekemän päätöksen (asia R 850/2022-1) (jäljempänä riidanalainen päätös) kumoamista.
Asian tausta
2
Väliintulija, Verdes Innovations SA, esitti 25.1.2013 EUIPO:lle kantajan oikeudellisen edeltäjän Seven Towns Ltd:n 6.2.2007 jättämästä hakemuksesta numerolla 5696232 9.1.2008 rekisteröidyn EU‑tavaramerkin mitättömyyttä koskevan vaatimuksen seuraavan kolmiulotteisen merkin osalta:
3
Riidanalaisen tavaramerkin esitykseen oli liitetty seuraava kuvaus:
”Tavaramerkki muodostuu kuuden sellaisen pinnan esityksestä, jotka on järjestetty geometrisesti kolmen samansuuntaisen parin pinnoiksi ja joissa kukin pari on sijoitettu kohtisuoraan kahteen muuhun pariin nähden, ja sille on ominaista i) se, että kaksi vierekkäistä pintaa ovat erivärisiä, nimittäin punainen (PMS 200C*), vihreä (PMS 347C*), sininen (PMS 293C*), oranssi (PMS 021C*), keltainen (PMS 012C*) ja valkoinen, ja ii) se, että jokainen näistä pinnoista on jaettu yhdeksään yhtä suureen osaan mustilla viivoilla, jotka muodostavat näin ollen ruudukon; merkin graafisessa esityksessä on kultakin kuudelta kyljeltä kaksi kolmiulotteista näkymää, toinen sivulta ja toinen edestä”.
4
Riidanalainen tavaramerkki sisälsi myös seuraavia värejä koskevan vaatimuksen:
”Punainen (PMS 200C), vihreä (PMS 347C), sininen (PMS 293C), oranssi (PMS 021C), keltainen (PMS 012C) ja valkoinen”.
5
Tavarat ja palvelut, jotka riidanalainen tavaramerkki kattaa ja joiden osalta mitättömäksi julistamista vaadittiin, kuuluvat tavaroiden ja palvelujen kansainvälistä luokitusta tavaramerkkien rekisteröimistä varten koskevaan 15.6.1957 tehtyyn Nizzan sopimukseen, sellaisena kuin se on tarkistettuna ja muutettuna, pohjautuvan luokituksen luokkaan 28, ja ne vastaavat seuraavaa kuvausta: ”Lelut, pelit ja palapelit, kolmiulotteiset palapelit; elektroniset pelit; kannettavat elektroniset peliyksiköt”.
6
Mitättömyysvaatimuksen tueksi vedottiin yhteisön tavaramerkistä 26.2.2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 207/2009 (EUVL 2009, L 78, s. 1) 52 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, luettuna yhdessä saman asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a, b, c ja e alakohdan kanssa, tarkoitettuun perusteeseen.
7
Mitättömyysosasto lykkäsi 4.6.2014 vireillä olevaa menettelyä, kunnes tehtiin lopullinen ratkaisu Simba Toysin esittämästä mitättömyysvaatimuksesta, joka koski kolmiulotteista EU‑tavaramerkkiä nro 162784, joka esittää seuraavasti mustavalkoisena kolmiulotteista palapeliä, joka tunnetaan Rubikin kuutiona:
8
Unionin yleinen tuomioistuin antoi 25.11.2014 tuomion Simba Toys v. SMHV – Seven Towns (Kuutio, jonka sivuilla on ruudukkorakenne) (T‑450/09, EU:T:2014:983). Unionin tuomioistuin kumosi kyseisen unionin yleisen tuomioistuimen tuomion ja valituslautakunnan päätöksen 10.11.2016 antamallaan tuomiolla Simba Toys v. EUIPO (C‑30/15 P, EU:C:2016:849). Valituslautakunta julisti 19.6.2017 tekemällään päätöksellä R 452/2017-1 kolmiulotteisen EU-tavaramerkin nro 162784 mitättömäksi yhteisön tavaramerkistä 20.12.1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 40/94 (EYVL 1994, L 11, s. 1) 51 artiklan 1 kohdan a alakohdan, luettuna yhdessä saman asetuksen 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdan kanssa, perusteella. Unionin yleinen tuomioistuin vahvisti kyseisen päätöksen tuomiossaan 24.10.2019, Rubik’s Brand v. EUIPO – Simba Toys (Sellaisen kuution muoto, jonka tahkoissa on ruudukkorakenne) (T‑601/17, ei julkaistu, EU:T:2019:765). Unionin tuomioistuin hylkäsi valituksen unionin yleisen tuomioistuimen kyseisestä tuomiosta (määräys 23.4.2020, Rubik’s Brand v. EUIPO, C‑936/19 P, ei julkaistu, EU:C:2020:286).
9
Riidanalaisen tavaramerkin mitättömäksi julistamista koskevaa menettelyä jatkettiin 22.1.2021.
10
Mitättömyysosasto hyväksyi 25.3.2022 riidanalaisen tavaramerkin mitättömäksi julistamista koskevan vaatimuksen kokonaisuudessaan asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdan perusteella.
11
Kantaja teki 16.5.2022 mitättömyysosaston päätöksestä valituksen EUIPO:hon.
12
Valituslautakunta hylkäsi valituksen riidanalaisella päätöksellä. Se katsoi erityisesti, että kuution kummallakin puolella olevien neliöiden värit ovat riidanalaisen tavaramerkin olennainen piirre ja että ne ovat erottamaton osa kyseisen tavaramerkin muotoa. Se katsoi, että kyseisen kuuden eri värin yhdistelmä on välttämätön teknisen tuloksen saavuttamiseksi. Se totesi lähinnä, että kyseinen tavaramerkki on rekisteröity asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdan säännösten vastaisesti kaikkien rekisteröinnin kohteena olevien tavaroiden osalta.
Asianosaisten vaatimukset
13
Kantaja vaatii unionin yleistä tuomioistuinta
–
kumoamaan riidanalaisen päätöksen ja
–
velvoittamaan EUIPO:n ja väliintulijan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
14
EUIPO vaatii unionin yleistä tuomioistuinta
–
hylkäämään kanteen ja
–
velvoittamaan kantajan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
15
Väliintulija vaatii unionin yleistä tuomioistuinta
–
hylkäämään kanteen ja
–
velvoittamaan kantajan korvaamaan oikeudenkäyntikulut unionin yleisessä tuomioistuimessa ja valituslautakunnassa.
Oikeudellinen arviointi
16
Kun otetaan huomioon kyseessä olevan rekisteröintihakemuksen tekemispäivämäärä eli 6.2.2007, joka on ratkaiseva sovellettavan aineellisen oikeuden tunnistamiseksi, käsiteltävän asian tosiseikkoihin sovelletaan asetuksen N:o 40/94 aineellisia säännöksiä (ks. vastaavasti määräys 5.10.2004, Alcon v. OHMI, C‑192/03 P, EU:C:2004:587, 39 ja 40 kohta ja tuomio 23.4.2020, Gugler France v. Gugler ja EUIPO, C‑736/18 P, ei julkaistu, EU:C:2020:308, 3 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
17
Käsiteltävässä asiassa kyseessä olevien aineellisten sääntöjen osalta valituslautakunnan riidanalaisessa päätöksessä ja asianosaisten kirjelmissään asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohtaan ja 52 artiklan 1 kohdan a alakohtaan tekemillä viittauksilla on näin ollen katsottava tarkoitettavan asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohtaa sekä sen 51 artiklan 1 kohdan a alakohtaa, jotka ovat käsiteltävän asian osalta sisällöltään olennaisilta osin samanlaiset.
18
Lisäksi siltä osin kuin menettelysääntöjä katsotaan yleensä voitavan soveltaa sinä päivänä, jona ne tulevat voimaan (ks. tuomio 11.12.2012, komissio v. Espanja, C‑610/10, EU:C:2012:781, 45 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen), nyt käsiteltävään asiaan sovelletaan Euroopan unionin tavaramerkistä 14.6.2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1001 (EUVL 2017, L 154, s. 1) menettelysäännöksiä.
19
Kantaja vetoaa kanteensa tueksi yhteen ainoaan kanneperusteeseen, joka koskee asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdan, luettuna yhdessä saman asetuksen 51 artiklan 1 kohdan a alakohdan kanssa, rikkomista. Kyseinen kanneperuste jakautuu kolmeen osaan, jotka koskevat ensinnäkin arviointivirhettä riidanalaisen tavaramerkin olennaisten piirteiden määrittämisessä, toiseksi arviointivirhettä kyseisen tavaramerkin toiminnallisuuden arvioinnissa ja kolmanneksi ”palapelejä” koskevaa arviointivirhettä. Kantaja väittää, että riidanalaisella kolmiulotteisella tavaramerkillä on olennaisia piirteitä, nimittäin kuuden erityisen värin yhdistelmä ja niiden sommittelu kuution kuudelle tahkolle, jotka eivät koostu yksinomaan muodosta ja jotka eivät missään tapauksessa ole välttämättömiä teknisen tuloksen saavuttamiseksi.
20
Erityisesti asetuksen N:o 40/94 51 artiklan 1 kohdan a alakohdasta ilmenee, että EU-tavaramerkki julistetaan mitättömäksi EUIPO:lle tehdyllä vaatimuksella, jos kyseinen tavaramerkki on rekisteröity saman asetuksen 7 artiklan säännösten vastaisesti.
21
Asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdan mukaan merkkejä, jotka muodostuvat yksinomaan teknisen tuloksen saavuttamiseksi välttämättömästä tavaran muodosta, ei voida rekisteröidä.
22
On muistutettava, että asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettujen muotojen rekisteröinnin epäämisen perimmäisenä tarkoituksena on välttää se tilanne, että tavaramerkistä johtuvaa pysyvää yksinoikeutta käytettäisiin sellaisten muiden oikeuksien säilyttämiseen, joille unionin lainsäätäjä on asettanut vanhentumisajat (ks. vastaavasti tuomio 6.12.2023, BB Services v. EUIPO – Lego Juris (Sellaisen leluhahmon muoto, jonka päässä on nuppi), T‑297/22, EU:T:2023:780, 25 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
23
Asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdan taustalla olevana intressinä on sen estäminen, että tavaramerkkioikeus johtaisi siihen, että yritykselle annetaan monopoli teknisiin ratkaisuihin tai tavaran käyttöön liittyviin piirteisiin (ks. vastaavasti ja analogisesti tuomio 14.9.2010, Lego Juris v. SMHV, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 43 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen ja tuomio 24.10.2019, Rubik’s Brand v. EUIPO – Simba Toys (Sellaisen kuution muoto, jonka tahkoissa on ruudukkorakenne), T‑601/17, ei julkaistu, EU:T:2019:765, 43 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
24
Asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdan asianmukainen soveltaminen edellyttää, että kyseisen kolmiulotteisen merkin olennaiset piirteet määritetään asianmukaisesti. ”Olennaisia piirteitä” koskeva ilmaisu on ymmärrettävä siten, että sillä tarkoitetaan merkin tärkeimpiä osatekijöitä (tuomio 14.9.2010, Lego Juris v. SMHV, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 68 ja 69 kohta; tuomio 24.10.2019, Rubik’s Brand v. EUIPO – Simba Toys (Sellaisen kuution muoto, jonka tahkoissa on ruudukkorakenne), T‑601/17, ei julkaistu, EU:T:2019:765, 47 kohta ja tuomio 6.12.2023, BB Services v. EUIPO – Lego Juris (Sellaisen leluhahmon muoto, jonka päässä on nuppi), T‑297/22, EU:T:2023:780, 102 kohta).
25
Merkin olennaiset piirteet on määritettävä tapauskohtaisesti, eikä niiden eri osatekijöiden välillä, joita merkki voi sisältää, ole minkäänlaista järjestelmällistä hierarkiaa. Määrittäminen voidaan toteuttaa joko nojautumalla suoraan merkistä saatavaan kokonaisvaikutelmaan tai tutkimalla ensin peräkkäin merkin jokainen osatekijä (ks. vastaavasti tuomio 14.9.2010, Lego Juris v. SMHV, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 70 kohta; tuomio 24.10.2019, Rubik’s Brand v. EUIPO – Simba Toys (Sellaisen kuution muoto, jonka tahkoissa on ruudukkorakenne), T‑601/17, ei julkaistu, EU:T:2019:765, 48 kohta ja tuomio 6.12.2023, BB Services v. EUIPO – Lego Juris (Sellaisen leluhahmon muoto, jonka päässä on nuppi), T‑297/22, EU:T:2023:780, 103 kohta).
26
Kolmiulotteisen merkin olennaisten piirteiden määrittäminen voi näin ollen tapauksen mukaan ja erityisesti ottaen huomioon asian monimutkaisuusaste tapahtua kyseisen merkin pelkän visuaalisen tutkimisen perusteella, tai se voi päinvastoin perustua perusteelliseen tutkimiseen, jossa otetaan huomioon arvioinnin kannalta hyödylliset seikat, kuten tutkimukset ja asiantuntijalausunnot, tai jopa tiedot kyseisille tavaroille aiemmin myönnetyistä immateriaalioikeuksista (tuomio 14.9.2010, Lego Juris v. SMHV, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 71 kohta; tuomio 24.10.2019, Rubik’s Brand v. EUIPO – Simba Toys (Sellaisen kuution muoto, jonka tahkoissa on ruudukkorakenne), T‑601/297, ei julkaistu, EU:T:2019:765, 49 kohta ja tuomio 6.12.2023, BB Services v. EUIPO – Lego Juris (Sellaisen leluhahmon muoto, jonka päässä on nuppi), T‑297/22, EU:T:2023:780, 104 kohta).
27
Toimivaltainen viranomainen voi siis suorittaa perusteellisen tutkimuksen, jossa otetaan huomioon graafisen esityksen ja rekisteröintihakemuksen jättämisen yhteydessä mahdollisesti toimitettujen kuvausten lisäksi merkin olennaisten piirteiden asiaankuuluvassa määrittämisessä hyödylliset seikat (tuomio 6.3.2014, Pi-Design ym. v. Yoshida Metal Industry, C‑337/12 P–C‑340/12 P, ei julkaistu, EU:C:2014:129, 54 kohta ja tuomio 6.12.2023, BB Services v. EUIPO – Lego Juris (Sellaisen leluhahmon muoto, jonka päässä on nuppi), T‑297/22, EU:T:2023:780, 105 kohta).
28
Tästä seuraa, että vaikka kyseessä olevan merkin olennaisten piirteiden määrittäminen on lähtökohtaisesti aloitettava sen graafisen esityksen tutkimisella, toimivaltainen viranomainen voi myös tukeutua muihin hyödyllisiin tietoihin, joiden avulla nämä piirteet voidaan määrittää asianmukaisesti ja joihin kuuluu se, miten kohdeyleisö mieltää merkin (tuomio 23.4.2020, Gömböc, C‑237/19, EU:C:2020:296, 30, 31 ja 37 kohta ja tuomio 6.12.2023, BB Services v. EUIPO – Lego Juris (Sellaisen leluhahmon muoto, jonka päässä on nuppi), T‑297/22, EU:T:2023:780, 106 kohta).
29
Merkin osatekijöiden erottamiskyvyllä tai käytön perusteella syntyneellä merkin erottamiskyvyllä ei myöskään ole merkitystä sen asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdassa tarkoitettujen olennaisten piirteiden määrittämisessä (tuomio 24.9.2019, Roxtec v. EUIPO – Wallmax (Musta neliö, jonka sisällä on seitsemän samankeskistä sinistä rengasta), T‑261/18, EU:T:2019:674, 64 kohta ja tuomio 6.12.2023, BB Services v. EUIPO – Lego Juris (Sellaisen leluhahmon muoto, jonka päässä on nuppi), T‑297/22, EU:T:2023:780, 108 kohta).
30
Kyseessä olevan muodon olennaisten piirteiden määrittämisellä asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdan yhteydessä pyritään nimenomaisesti siihen, että mainitun muodon toiminnallisuus voidaan tutkia (tuomio 24.9.2019, Roxtec v. EUIPO – Wallmax (Musta neliö, jonka sisällä on seitsemän samankeskistä sinistä rengasta), T‑261/18, EU:T:2019:674, 55 kohta; tuomio 30.3.2022, Établissement Amra v. EUIPO – eXpresio, estudio creativo (Ponnahtavan kengän muoto), T‑264/21, ei julkaistu, EU:T:2022:193, 41 kohta ja tuomio 6.12.2023, BB Services v. EUIPO – Lego Juris (Sellaisen leluhahmon muoto, jonka päässä on nuppi), T‑297/22, EU:T:2023:780, 109 kohta). Näin ollen kyseinen määrittäminen on suoritettava objektiivisesti ottaen huomioon kyseisellä muodolla saavutettu tekninen tulos.
31
Merkin olennaisten piirteiden määrittämisen jälkeen EUIPO:n on vielä selvitettävä, johtuvatko kaikki nämä piirteet kyseisen tavaran teknisestä tehtävästä tai jostakin sen teknisestä tehtävästä (ks. vastaavasti tuomio 14.9.2010, Lego Juris v. SMHV, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 72 kohta; tuomio 23.4.2020, Gömböc, C‑237/19, EU:C:2020:296, 28 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen ja tuomio 6.12.2023, BB Services v. EUIPO – Lego Juris (Sellaisen leluhahmon muoto, jonka päässä on nuppi), T‑297/22, EU:T:2023:780, 110 kohta), eli arvioitava merkin toiminnallisuutta.
32
Asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdassa tarkoitetun merkin toiminnallisuuden arvioimiseksi on mahdollisuuksien mukaan arvioitava teknisen tuloksen saavuttamiseksi välttämättömän muodon olennaisia piirteitä esitetyn konkreettisen tavaran tekniseen tehtävään nähden. Tällaista arviointia ei voida tehdä ottamatta tarvittaessa huomioon muita kyseisen konkreettisen tavaran tehtävään liittyviä seikkoja, vaikka ne eivät olisikaan näkyvissä esityksessä (tuomio 10.11.2016, Simba Toys v. EUIPO, C‑30/15 P, EU:C:2016:849, 46 ja 48 kohta ja tuomio 6.12.2023, BB Services v. EUIPO – Lego Juris (Sellaisen leluhahmon muoto, jonka päässä on nuppi), T‑237/22, EU:C:2023:780, 111 kohta).
33
Asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdassa tarkoitetun merkin toiminnallisuuden arvioimiseksi on näin ollen niin, että unionin tuomioistuimia eivät sido yksinomaan tavaramerkin graafiseen esitykseen perustuvat näkyvät tehtävät, vaan niiden on otettava huomioon konkreettiseen tavaraan perustuvat muut osatekijät, joita ovat esimerkiksi Rubikin kuution kiertomekanismi (ks. vastaavasti tuomio 24.10.2019, Rubik’s Brand v. EUIPO – Simba Toys (Sellaisen kuution muoto, jonka tahkoissa on ruudukkorakenne), T‑601/17, ei julkaistu, EU:T:2019:765, 85 ja 86 kohta), palikan alapinta Lego-palikka-tapauksessa (tuomio 12.11.2008, Lego Juris v. SMHV – Mega Brands (Punainen Lego-palikka), T‑270/06, EU:T:2008:483, 78 kohta) ja laastarin osalta sen käyttötapa (tuomio 31.1.2018, Novartis v EUIPO – SK Chemicals (Lääkelaastarin kuva), T‑44/16, ei julkaistu, EU:T:2018:48, 37 kohta). Unionin tuomioistuimet eivät kuitenkaan voi lisätä konkreettisen tavaran muotoon osatekijöitä, jotka eivät siihen kuulu (tuomio 3.6.2021, Yokohama Rubber ja EUIPO v. Pirelli Tyre, C‑818/18 P ja C‑6/19 P, ei julkaistu, EU:C:2021:431, 62–66 kohta ja tuomio 6.12.2023, BB Services v. EUIPO – Lego Juris (Sellaisen leluhahmon muoto, jonka päässä on nuppi), T‑297/22, EU:T:2023:780, 112 kohta).
34
Vaikka tiedot, jotka eivät ilmene merkin graafisesta esityksestä, voidaan ottaa huomioon määritettäessä sitä, johtuvatko nämä piirteet kyseisen tavaran teknisestä tehtävästä, näiden tietojen on oltava peräisin objektiivisista ja luotettavista lähteistä, eikä kohdeyleisöllä merkistä oleva mielikuva voi sisältyä niihin (tuomio 23.4.2020, Gömböc, C‑237/19, EU:C:2020:296, 37 kohta ja tuomio 6.12.2023, BB Services v. EUIPO – Lego Juris (Sellaisen leluhahmon muoto, jonka päässä on nuppi), T‑297/22, EU:T:2023:780, 113 kohta).
35
Edellytys, jonka mukaan tavaran muodon EU-tavaramerkiksi rekisteröinti voidaan evätä asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdan nojalla vain, jos muoto on tavoitellun teknisen tuloksen saavuttamiseksi ”välttämätön”, ei tarkoita sitä, että kyseisen muodon olisi oltava ainoa muoto, jonka avulla tämä tulos voidaan saavuttaa (tuomio 14.9.2010, Lego Juris v. SMHV, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 53 kohta; tuomio 24.10.2019, Rubik’s Brand v. EUIPO – Simba Toys (Sellaisen kuution muoto, jonka tahkoissa on ruudukkorakenne), T‑601/17, ei julkaistu, EU:T:2019:765, 46 kohta ja tuomio 6.12.2023, BB Services v. EUIPO – Lego Juris (Sellaisen leluhahmon muoto, jonka päässä on nuppi), T‑297/22, EU:T:2023:780, 114 kohta).
36
Muiden sellaisten muotojen olemassaolo, joita käyttäen voidaan saavuttaa sama tekninen tulos, ei asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdan soveltamisen kannalta ole seikka, joka estäisi hylkäysperusteen soveltamisen (ks. tuomio 14.9.2010, Lego Juris v. SMHV, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 58 ja 83 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen ja tuomio 6.12.2023, BB Services v. EUIPO – Lego Juris (Sellaisen leluhahmon muoto, jonka päässä on nuppi), T‑297/22, EU:T:2023:780, 115 kohta).
37
Toisin sanoen asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohta on esteenä sellaisen muodon rekisteröinnille, joka olennaisilta piirteiltään muodostuu yksinomaan teknisesti kausaalisesta tavaran muodosta, joka riittää tarkoitetun teknisen tuloksen saavuttamiseen, vaikka tähän tulokseen voidaan päästä muilla muodoilla, joissa käytetään samaa tai toista teknistä ratkaisua (tuomio 12.11.2008, Lego Juris v. SMHV – Mega Brands (Punainen Lego-palikka), T‑270/06, EU:T:2008:483, 43 kohta ja tuomio 6.12.2023, BB Services v. EUIPO – Lego Juris (Sellaisen leluhahmon muoto, jonka päässä on nuppi), T‑297/22, EU:T:2023:780, 116 kohta).
38
Tutkittaessa tavaran muodosta muodostuvan merkin toiminnallisuutta on kyseisen merkin olennaisten piirteiden tultua määritetyiksi arvioitava yksinomaan sitä, johtuvatko nämä piirteet kyseisen tavaran teknisestä tehtävästä. On selvää, että tämä on selvitettävä tutkimalla tavaramerkkihakemuksen kohteena olevaa tai riidanalaista merkkiä eikä merkkejä, jotka muodostuvat tavaran muista muodoista. Muodon piirteiden teknistä toiminnallisuutta voidaan arvioida muun muassa ottamalla huomioon aikaisempia patentteja koskevat asiakirjat, joissa kuvaillaan kyseisen muodon toiminnallisia osatekijöitä (tuomio 14.9.2010, Lego Juris v. SMHV, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 84 ja 85 kohta ja tuomio 6.12.2023, BB Services v. EUIPO – Lego Juris (Sellaisen leluhahmon muoto, jonka päässä on nuppi), T‑297/22, EU:T:2023:780, 117 kohta).
39
Ainoastaan sellaisten tavaran muotojen rekisteröinti evätään, joihin sisältyy pelkästään tekninen ratkaisu ja joiden rekisteröiminen tavaramerkiksi haittaisi näin ollen todella sitä, että muut yritykset voivat käyttää tätä teknistä ratkaisua. Tavaran yksinomaan toiminnallisen muodon rekisteröiminen tavaramerkiksi on omiaan mahdollistamaan sen, että kyseisen tavaramerkin haltija voi kieltää muita yrityksiä käyttämästä sekä samaa muotoa että myös samankaltaisia muotoja (tuomio 14.9.2010, Lego Juris v. SMHV, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 48 ja 56 kohta; tuomio 24.10.2019, Rubik’s Brand v. EUIPO – Simba Toys (Sellaisen kuution muoto, jonka tahkoissa on ruudukkorakenne), T‑601/17, ei julkaistu, EU:T:2019:765, 45 ja 46 kohta ja tuomio 6.12.2023, BB Services v. EUIPO – Lego Juris (Sellaisen leluhahmon muoto, jonka päässä on nuppi), T‑297/22, EU:T:2023:780, 118 kohta).
40
Sillä, että merkkiin, jonka kaikki olennaiset piirteet sanelee tekninen ratkaisu, jota tämä merkki ilmentää, sisältyy yksi tai useampi vähämerkityksinen mielivaltainen piirre, ei ole vaikutusta päättelyyn, jonka mukaan kyseinen merkki muodostuu yksinomaan teknisen tuloksen saavuttamiseksi välttämättömästä tavaran muodosta, koska muiden kuin olennaisten piirteiden, joilla ei ole teknistä tehtävää, olemassaololla ei ole tässä yhteydessä merkitystä (ks. vastaavasti tuomio 14.9.2010, Lego Juris v. SMHV, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 51 ja 52 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen; tuomio 11.5.2017, Yoshida Metal Industry v. EUIPO, C‑421/15 P, EU:C:2017:360, 27 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen ja tuomio 6.12.2023, BB Services v. EUIPO – Lego Juris (Sellaisen leluhahmon muoto, jonka päässä on nuppi), T‑297/22, EU:T:2023:780, 119 kohta).
41
Sen perusteella, että riidanalaisen tavaramerkin olennaisella osatekijällä, joka on välttämätön teknisen tuloksen saavuttamiseksi, on lisäksi esteettistä arvoa, tai se on luonteeltaan epätavallinen, ei voida sulkea pois asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdan soveltamista (tuomio 5.7.2023, Wajos v. EUIPO (Tavaran pakkauksen muoto), T‑10/22, ei julkaistu, EU:T:2023:377, 45 kohta).
42
Lisäksi se, että yksinomaan toiminnallisten osatekijöiden yhdistelmä lisää esteettistä kokonaisarvoa tai auttaa luomaan riidanalaisesta tavaramerkistä koristeellisen kuvan, ei estä soveltamasta asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdassa säädettyä hylkäysperustetta (ks. vastaavasti tuomio 19.9.2012, Reddig v. SMHV – Morleys (Veitsenkahva), T‑164/11, ei julkaistu, EU:T:2012:443, 40 kohta ja tuomio 5.7.2023, Wajos v. EUIPO (Tavaran pakkauksen muoto), T‑10/22, ei julkaistu, EU:T:2023:377, 49 kohta).
43
Asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohtaa ei sitä vastoin voida soveltaa, jos hakemuksen kohteena oleva tai riidanalainen tavaramerkki koskee sellaista tavaran muotoa, jossa ei-toiminnallisella osatekijällä, kuten koristeellisella tai mielikuvituksellisella osatekijällä, on huomattava merkitys. Tällaisessa tapauksessa kilpailevilla yrityksillä on helposti käytettävissään toiminnallisesti vastaavia vaihtoehtoisia muotoja, jolloin ei ole vaaraa siitä, että kyseisen teknisen ratkaisun vapaana pitäminen vaarantuisi. Tavaramerkin haltijan kilpailijat voisivat tällaisessa tapauksessa vaikeuksitta sisällyttää tämän ratkaisun sellaisiin tavaran muotoihin, joissa ei ole samaa ei‑toiminnallista osatekijää kuin kyseisen tavaramerkin haltijan muodossa ja jotka eivät näin ollen ole samanlaisia eivätkä samankaltaisia kuin tuo muoto (tuomio 14.9.2010, Lego Juris v. SMHV, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 52 ja 72 kohta; tuomio 24.10.2019, Rubik’s Brand v. EUIPO – Simba Toys (Sellaisen kuution muoto, jonka tahkoissa on ruudukkorakenne), T‑601/17, ei julkaistu, EU:T:2019:765, 50 kohta ja tuomio 6.12.2023, BB Services v. EUIPO – Lego Juris (Sellaisen leluhahmon muoto, jonka päässä on nuppi), T‑297/22, EU:T:2023:780, 119 ja 120 kohta).
44
Jotta ei-toiminnallinen osatekijä voidaan luokitella merkittäväksi mielivaltaiseksi piirteeksi, sen on oltava luonteeltaan riittävän merkittävä (tuomio 13.11.2024, Boehringer Ingelheim Pharma v. EIOPO – Glenmark Pharmaceuticals Europe (Inhalaattorin muoto), T‑524/23, ei julkaistu, valitus vireillä, EU:T:2024:809, 54 kohta).
45
Edellä esitetystä seuraa, että asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdassa säädettyä hylkäysperustetta voidaan soveltaa vain, jos asianomaisen merkin jokainen olennainen piirre on välttämätön kyseisellä tavaralla tavoitellun teknisen tuloksen saavuttamiseksi. Tätä perustetta ei sitä vastoin sovelleta, kun on olemassa merkittävä ei-toiminnallinen osatekijä, kuten koristeellinen tai mielikuvituksellinen osatekijä, joka on kyseisen merkin olennainen piirre mutta joka ei ole välttämätön tällaisen teknisen tuloksen saavuttamiseksi (tuomio 6.12.2023, BB Services v. EUIPO – Lego Juris (Sellaisen leluhahmon muoto, jonka päässä on nuppi), T‑297/22, EU:T:2023:780, 121 kohta). Muiden kuin olennaisten piirteiden, myös ei-toiminnallisten piirteiden, olemassaolo ei kuitenkaan estä kyseisen perusteen soveltamista.
46
Yhteenvetona voidaan todeta, että asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdassa säädettyä hylkäysperustetta voidaan soveltaa, jos kaikki kyseessä olevan muodon olennaiset piirteet ovat toiminnallisia, paitsi jos on olemassa ainakin yksi olennainen ei‑toiminnallinen piirre, eikä sillä, onko muu kuin olennainen piirre ei‑toiminnallinen, ole merkitystä.
47
Kyseisten periaatteiden valossa kantajan ainoan kanneperusteen perusteltavuutta on tarkasteltava kahden alustavan huomautuksen jälkeen.
Alustavat huomautukset
Riidanalaisen tavaramerkin tyyppi
48
Riidanalaisen päätöksen 51 kohdassa valituslautakunta totesi, että asianosaiset ovat yhtä mieltä siitä, että riidanalainen tavaramerkki vastaa Ernő Rubikin keksimän kolmiulotteisen palapelin muotoa, jota on 1980-luvulta lähtien menestyksekkäästi markkinoitu Rubikin kuution nimellä.
49
Tältä osin on aluksi korostettava, että riidanalaista tavaramerkkiä haettiin ja se rekisteröitiin kolmiulotteisena tavaramerkkinä tai ulkoasumerkkinä eikä kaksiulotteisena tavaramerkkinä tai sellaista kuviosarjaa koskevana merkkinä, jota käytetään muodon pinnoilla, eikä muotoon sijoitettuna tai kiinnitettynä sijaintimerkkinä eikä myöskään väritavaramerkkinä sinänsä, muodosta riippumatta. Riidanalainen tavaramerkki on lähinnä 3 x 3 neliön versio Rubikin kuutioksi kutsutusta kolmiulotteisesta palapelistä.
50
Oikeuskäytännöstä ilmenee, että jättäessään EUIPO:lle EU‑tavaramerkin rekisteröintiä koskevan hakemuksen hakija tekee valinnan, jolla myönnettävän suojan laajuus rajataan haetun tavaramerkin tyypin mukaan. EUIPO:n on näin ollen otettava huomioon hakijan hakemuksessaan tekemä valinta ja tehtävä siitä asianmukaiset johtopäätökset. Lisäksi asetuksen N:o 40/94 4 artiklasta, sellaisena kuin sitä on analogisesti tulkittu 12.12.2002 annetussa tuomiossa Sieckmann (C‑273/00, EU:C:2002:748, 46–55 kohta), johtuvan selvyyden ja täsmällisyyden vaatimuksen ensisijaisena tavoitteena on oikeusvarmuuden säilyttäminen varmistamalla, että EUIPO:n myöntämän suojan kohde on selkeästi määritelty suhteessa toimivaltaisiin viranomaisiin ja taloudellisiin toimijoihin, erityisesti hakijan kilpailijoihin. Kyseinen vaatimus on sitäkin välttämättömämpi silloin, kun asetuksen 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdassa suojatun yleisen edun mukaisesti on kyse siitä, että vältetään tekniseen ratkaisuun mahdollisesti liittyvä pysyvä monopolisointi (ks. vastaavasti tuomio 27.6.2017, Flamagas v. EUIPO – MatMind (CLIPPER), T‑580/15, ei julkaistu, EU:T:2017:433, 35 ja 36 kohta).
51
Käsiteltävässä asiassa on näin ollen otettava huomioon kantajan (tai kantajan oikeudellisen edeltäjän) tekemä päätös rekisteröidä riidanalainen tavaramerkki kolmiulotteisena merkkinä tai ulkoasumerkkinä.
Riidanalaisen tavaramerkin tekninen tulos
52
Riidanalaisen päätöksen 53 ja 54 kohdassa valituslautakunta viittasi 19.6.2017 tekemäänsä päätökseen R 452/2017-1 (jäljempänä mainittu päätös), jossa se tutki tavaramerkkiä, joka vastasi mustavalkoista Rubikin kuutiota, jonka kullakin tahkolla pienet neliöt on järjestetty 3 x 3 neliön riveihin. Valituslautakunta kuvasi kyseessä olevan kolmiulotteisen palapelin tavoiteltua teknistä tulosta ”peliksi, jossa kuution muotoinen kolmiulotteinen värillinen palapeli kootaan muodostamalla kuusi eriväristä tahkoa”, ja täsmensi, että ”kyseinen tavoite saavutetaan pyörittämällä pystysuoraan ja vaakasuoraan eriväristen pienempien kuutioiden rivejä akselilla, kunnes kuution jokaisen tahkon yhdeksän neliötä ovat samanvärisiä” (mainitun päätöksen 32 kohta).
53
On syytä pitäytyä kyseisessä valituslautakunnan teknistä tulosta koskevassa arvioinnissa, jonka unionin yleinen tuomioistuin on vahvistanut, kuten valituslautakunta totesi, jo 24.10.2019 antamassaan tuomiossa Rubik’s Brand v. EUIPO – Simba Toys (Sellaisen kuution muoto, jonka tahkoissa on ruudukkorakenne) (T‑601/17, ei julkaistu, EU:T:2019:765, 80–83 kohta) ja jota kantaja ei ole kiistänyt, ja siirtää sen soveltuvin osin Rubikin kuution värilliseen 3 x 3 neliön versioon, joka muodostaa käsiteltävässä asiassa riidanalaisen tavaramerkin.
Ainoan kanneperusteen ensimmäinen osa, joka liittyy virheeseen riidanalaisen tavaramerkin olennaisten piirteiden arvioinnissa
54
Ainoan kanneperusteensa ensimmäisessä osassa kantaja moittii valituslautakuntaa siitä, että se rikkoi asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohtaa soveltamalla sitä riidanalaiseen tavaramerkkiin, vaikka tämä ei muodostu yksinomaan muodosta. Kuten valituslautakunta on myöntänyt, yksi tavaramerkin olennaisista piirteistä on kuuden erityisen värin erityinen sommittelu kuution kuudella tahkolla. Kyseinen sommittelu ei kuitenkaan ole erottamaton osa tavaran muotoa, eikä sitä voida rinnastaa siihen. Kantaja väittää, että valituslautakunta ei ole myöntänyt, että väriä ei voida rinnastaa ”muotoon”, mikä on ristiriidassa unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä olevan ”muodon” määritelmän kanssa.
55
Tarkemmin sanottuna ensimmäinen kanneperuste jakautuu alustavaan ja pääasialliseen väitteeseen.
Riidanalaisen tavaramerkin olennaisia piirteitä koskeva alustava väite
56
Kantaja väittää alustavassa väitteessään, joka muodostaa sen pääasiallisen väitteen lähtökohdan, että kuuden eri värin pintakuvio on riidanalaisen tavaramerkin olennainen piirre, kuten valituslautakunta vahvisti mitättömyysosaston jälkeen. Kantaja väittää, että valituslautakunta on riidanalaisen päätöksen 52 kohdassa perustellusti määritellyt kuution muodon ja ruudukkorakenteen lisäksi kyseisen tavaramerkin kolmanneksi olennaiseksi piirteeksi kuuden kyseessä olevan erityisen värin erityisen sommittelun.
57
Tältä osin kantaja väittää myös, että riidanalaisen tavaramerkin graafinen esitys ei jätä epäilystä siitä, että sen tavoitteena on pääasiallisesti kuusi erityistä väriä, jotka on sijoiteltu erityisellä tavalla, koska värit on selvästi eritelty Pantone-koodien avulla, ja niiden sijainti kuutiossa on määritelty kolmiulotteisissa esityksissä sekä edellä 3 kohdassa mainitussa kuvauksessa. Se, että kantaja (tai kantajan oikeudellinen edeltäjä) ei ole pyrkinyt suojaamaan pääasiallisesti muotoa sinänsä vaan pintakuviota eli erityisiä värejä ja niiden sommittelua kuutiossa, käy erittäin selvästi ilmi kyseisestä kuvauksesta.
58
EUIPO ja väliintulija kiistävät kantajan väitteet.
59
On muistutettava, että asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdan asianmukainen soveltaminen edellyttää, että kyseisen kolmiulotteisen merkin olennaiset piirteet määritetään asianmukaisesti (ks. edellä 24 kohta).
60
Valituslautakunta totesi riidanalaisen päätöksen 52 kohdassa, että asianosaiset ovat yhtä mieltä siitä, että riidanalaisen tavaramerkin esityksellä on seuraavat olennaiset piirteet:
–
kuutiomainen muoto
–
kuution kullakin tahkolla on musta ruudukko, joka koostuu 3 x 3 neliön riviin järjestetyistä neliöistä
–
kuution kullakin tahkolla olevissa neliöissä on kuusi eri väriä, nimittäin punainen, vihreä, sininen, oranssi, keltainen ja valkoinen.
61
Riidanalaisen tavaramerkin edellä mainitun kolmannen olennaisen piirteen osalta on hylättävä kantajan alustava väite, jonka mukaan kuuden erityisen värin erityinen sommittelu on kyseisen tavaramerkin olennainen piirre, sellaisena kuin valituslautakunta on sen riidanalaisen päätöksen 52 kohdassa määritellyt. EUIPO:n tavoin on katsottava, että tällainen kyseisen tavaramerkin kolmannen olennaisen piirteen määrittäminen ei sisälly riidanalaiseen päätökseen ja että se on lisäksi virheellinen.
62
Ensinnäkin on todettava, että valituslautakunta ei viittaa riidanalaisen tavaramerkin olennaisena piirteenä mihinkään ”erityisten värien erityiseen sommitteluun”, vaan korostaa pikemminkin sitä, että kyseiset värit ovat erilaisia ja että kyseiset eri värit näkyvät kuution kullakin tahkolla. Valituslautakunnan luettelo kuudesta väristä (punainen, vihreä, sininen, oranssi, keltainen ja valkoinen) on vain kuvaus väreistä, jotka esiintyvät kyseisessä tavaramerkissä kuution tahkoilla. Tällaista luetteloa ei voida tulkita siten, että valituslautakunta olisi katsonut, että kyseiset erityiset värit ja niiden erityinen sommittelu ovat kyseisen tavaramerkin olennainen piirre.
63
Tämän vahvistaa se, että valituslautakunta yhtäältä määritteli ”kuusi eri väriä” yhdeksi ja samaksi olennaiseksi piirteeksi eikä kuudeksi erilliseksi olennaiseksi piirteeksi eikä toisaalta viitannut mihinkään kyseisten värien ”erityiseen sommitteluun”, toisin kuin kantaja väittää. Valituslautakunta totesi yksinkertaisesti, että kyseiset värit olivat erilaisia kuution kunkin tahkon jokaisessa neliössä, ja tyytyi kuvaamaan kyseisiä värejä mahdollisimman yksinkertaisella tavalla.
64
Toiseksi on muistutettava, että asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdassa tarkoitettu kyseessä olevan muodon olennaisten piirteiden määrittäminen on suoritettava objektiivisesti ottaen huomioon kyseisellä muodolla saavutettu tekninen tulos, ja se tehdään nimenomaisesti kyseisen muodon toiminnallisuuden tutkimiseksi (ks. edellä 30 kohta). Toisaalta ”olennaisia piirteitä” koskeva ilmaisu on ymmärrettävä siten, että sillä tarkoitetaan merkin tärkeimpiä osatekijöitä (ks. edellä oleva 24 kohta), sen sijaan, että sillä tarkoitettaisiin vähämerkityksisiä ja mielivaltaisia piirteitä (ks. edellä oleva 40 kohta).
65
Käsiteltävässä asiassa on todettava, että sekä riidanalaisen kolmiulotteisen tavaramerkin yksittäisten osatekijöiden että sen tuottaman kokonaisvaikutelman tutkimisen perusteella – ottaen erityisesti huomioon, että tällainen tutkiminen on suoritettava kyseessä olevalla muodolla saavutetun teknisen tuloksen valossa ja että nimenomaisena tavoitteena on mahdollistaa kyseisen muodon toiminnallisuuden tutkiminen – voidaan päätellä, että kuution tahkoille sijoitetut kuusi erityistä väriä (punainen, vihreä, sininen, oranssi, keltainen ja valkoinen) ja niiden väitetty ”erityinen sommittelu” eivät ole kyseisen tavaramerkin olennainen piirre.
66
Jäljempänä esitetyistä syistä kuuden erityisen värin ja niiden väitetyn ”erityisen sommittelun” on katsottava olevan merkitykseltään vähäisiä ja toissijaisia suhteessa kuution muotoon, ruudukkorakenteeseen ja kuution tahkojen erotteluun eli siihen, että ne ovat erotettavissa toisistaan.
67
Ensinnäkin on todettava, että kyseessä olevat kuusi erityistä väriä ovat, sellaisina kuin ne ilmenevät, perusvärejä, mikä viittaa siihen, että ne ovat merkitykseltään vähäisiä ja toissijaisia suhteessa muotoon. Perusväreinä kyseisten värien tarkoituksena on erottaa kuution eri tahkot toisistaan unionin yleisen tuomioistuimen ”kontrastivaikutukseksi” kutsuman vaikutuksen avulla (tuomio 24.10.2019, Rubik’s Brand v. EUIPO – Simba Toys (Sellaisen kuution muoto, jonka tahkoissa on ruudukkorakenne), T‑601/17, ei julkaistu, EU:T:2019:765, 88 kohta). Lisäksi tällaiset perusvärit, sikäli kuin niitä ei pidetä toiminnallisina, eivät ole riittävän merkittäviä, jotta ne voitaisiin luokitella merkittäviksi mielivaltaisiksi piirteiksi (ks. edellä oleva 44 kohta).
68
Tästä seuraa, että riidanalaisen tavaramerkin olennainen piirre on pikemmin kyseisten kuuden värin erottelu ja erottelun aiheuttama kontrastivaikutus eikä niinkään kyseisten värien erityinen luonne.
69
Kantaja väitti suullisessa käsittelyssä, että riidanalaisesta päätöksestä ei käy ilmi, että kyseessä olevat kuusi väriä ovat perusvärejä. EUIPO vastasi, että mitättömyysosaston päätöksessä tehdystä arvioinnista, johon valituslautakunta yhtyi vahvistamalla sen, ilmenee nimenomaisesti, että kyseiset värit ovat perusvärejä. Tältä osin on muistutettava, että kun valituslautakunta on vahvistanut EUIPO:n alemman elimen päätöksen kokonaisuudessaan, tämä päätös ja sen perustelut kuuluvat asiayhteyteen, jossa valituslautakunnan päätös on tehty, ja tämä asiayhteys on asianosaisten tiedossa ja mahdollistaa sen, että unionin tuomioistuimet voivat täysimääräisesti harjoittaa laillisuusvalvontaansa sen osalta, onko valituslautakunnan arviointi perusteltu (tuomio9.7.2008, Reber v. OHMI – Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli (Mozart), T‑304/06, EU:T:2008:268, 47 kohta). Käsiteltävässä asiassa on todettava, että mitättömyysosasto kutsui kyseistä kuutta väriä kahdesti ”perusväreiksi” päätöksensä sivulla 20.
70
Toiseksi on todettava EUIPO:n tavoin, että värien väitetty ”erityinen sommittelu” kuution tahkoilla, mihin kantaja vetoaa, ei käy selvästi ilmi riidanalaisen tavaramerkin graafisesta esityksestä. Vaikka graafisesta esityksestä käy toki ilmi, että yhtäältä keltainen, vihreä ja punainen väri ja toisaalta sininen, valkoinen ja oranssi väri ovat ”vierekkäisiä”, ei kuitenkaan ole selvää, minkä muiden värien kanssa kukin näistä väreistä on vierekkäin tai millainen olisi kuution tahkoilla se värien ”erityinen sommittelu”, johon kantaja vetoaa, koska tällainen ”erityinen sommittelu” ei käy yksiselitteisesti ilmi riidanalaisen tavaramerkin graafisesta esityksestä eikä sen kuvauksesta. Kantaja ei todellisuudessa voi vedota mihinkään värien ”erityiseen sommitteluun” esittämällä ja kuvaamalla kaikkia vierekkäisiä värejä selkeästi ja yksiselitteisesti, mikä osoittaa, että kyseessä olevan kolmiulotteisen tavaramerkin pääasiallisena tavoitteena on kuution muoto, ruudukkomainen rakenne ja värien erottelu kuution kullakin tahkolla.
71
Tästä seuraa, että toisin kuin värien erottelun aikaansaama kontrastivaikutus, väitetty ”erityinen sommittelu”, johon kantaja vetoaa, ei ole riidanalaisen tavaramerkin olennainen piirre.
72
Kolmanneksi, toisin kuin kantaja väittää, riidanalaisen tavaramerkin kuvauksesta ei käy ”erittäin selvästi” ilmi, pyrkiikö kantaja (tai kantajan oikeudellinen edeltäjä) suojaamaan ensisijaisesti muotoa sellaisenaan vai pintakuviota vai molempia. Toisin kuin kantaja väittää, riidanalaisen tavaramerkin tyyppi (kolmiulotteinen), jonka kantaja (tai kantajan oikeudellinen edeltäjä) on valinnut, ja kyseisen tavaramerkin kuvaus, joka alkaa ilmaisulla ”kuusi pintaa, jotka on järjestetty geometrisesti kolmeksi samansuuntaisten pintojen pariksi, joista kukin on sijoitettu kohtisuoraan kahteen muuhun pariin nähden” ja joka jatkuu värien määrittämisen jälkeen ilmaisulla ”kukin näistä pinnoista on jaettu yhdeksään yhtä suureen osaan mustilla viivoilla, jotka muodostavat näin ollen ruudukon; tavaramerkin graafisessa esityksessä on kaksi kolmiulotteista näkymää, toinen sivulta ja toinen edestä, kultakin kuudelta tahkolta”, eivät viittaa siihen, että suojaa olisi haettu ”pääasiallisesti””pintakuvion eli erityisten värien ja niiden sommittelun osalta kuutiossa”. Kuvauksessa mainitaan erityisesti kuution muoto (”kolme samansuuntaisten pintojen paria, joista kukin on sijoitettu kohtisuoraan kahteen muuhun pariin nähden”) ja se, että kukin näistä pinnoista on ”jaettu yhdeksään yhtä suureen osaan mustilla viivoilla, jotka muodostavat näin ollen ruudukon”. Asiakirjoista ei myöskään ilmene, että väitemenettelyssä tai loukkauskanteessa kantaja (tai kantajan oikeudellinen edeltäjä) vetoaa riidanalaista tavaramerkkiä koskevaan oikeuteensa vain suppeassa määrin kuuden erityisen värin ja erityisen sommittelun osalta.
73
Edellä esitetystä seuraa, että kantaja ei ole osoittanut, että riidanalaisessa tavaramerkissä esitetyn Rubikin kuution tahkoille sijoitetut kuusi perusväriä tai niiden sommittelu, joka on lisäksi epäselvä, muodostavat kyseisen tavaramerkin olennaisen piirteen, ottaen huomioon, että kantajan mukaan tällainen piirre olisi ei‑toiminnallinen. Värien osalta kyseisen tavaramerkin ainoa tärkeä osatekijä ja näin ollen ainoa olennainen piirre on kuution kullakin tahkolla olevien pienten neliöiden erottelu, joka mahdollistaa niiden erottelemisen toisistaan ja saa aikaan kontrastivaikutuksen.
74
Näin ollen on todettava, että riidanalaisen tavaramerkin olennaiset piirteet ovat seuraavat:
–
kuutiomainen muoto
–
ruudukkorakenne, jossa on 3 × 3 pientä neliötä kuution kullakin kuudella tahkolla
–
kuution kullakin tahkolla olevien pienten neliöiden erottelu kuuteen perusväriin (punainen, vihreä, sininen, oranssi, keltainen ja valkoinen), jotta ne voidaan erottaa toisistaan ja jotta niiden välillä saadaan aikaan kontrastivaikutus.
75
Kyseinen riidanalaisen tavaramerkin olennaisten piirteiden arviointi vastaa pääosin valituslautakunnan arviointia riidanalaisen päätöksen 52 kohdassa, jossa ei myöskään mainita mitään ”erityistä sommittelua”. Kantajan esittämä tulkinta ei sitä vastoin ole yhdenmukainen riidanalaisen päätöksen yleisen rakenteen kanssa, jossa ei toiminnallisuutta analysoitaessa oteta huomioon erityisiä värejä eikä erityistä sommittelua. Näin ollen on asianmukaista ymmärtää tämä päätös sen yleisen rakenteen valossa siten, että siinä ei perustellusti myönnetä olennaisen piirteen asemaa kuudelle erityiselle värille sellaisenaan eikä niiden väitetylle ”erityiselle sommittelulle”, vaan se myönnetään ainoastaan niiden kyvylle erottua toisistaan kontrastivaikutuksen avulla.
76
On todettava, että valituslautakunta on arviointivirhettä tekemättä katsonut pääosin, että kuuden värin erottelu, jonka avulla kuution kullakin puolella olevat pienet neliöt voidaan erottaa toisistaan kontrastivaikutuksen avulla, on riidanalaisen tavaramerkin olennainen piirre asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
77
Kantajan alustava väite ei näin ollen voi menestyä.
Pääasiallinen väite, joka perustuu siihen, että erottelua kuuteen väriin ei voida pitää riidanalaisen tavaramerkin muodon erottamattomana osana
78
Kantaja väittää pääasiallisella väitteellään lähinnä, että väri ei ole asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdassa tarkoitettu ”muoto”. Kantaja moittii valituslautakuntaa siitä, että se rikkoi kyseistä artiklaa katsomalla, että ”värit ovat erottamaton osa kyseessä olevan tavaran muotoa”, ja päättelee tästä, että riidanalainen tavaramerkki muodostuu yksinomaan tavaran muodosta.
79
Kantaja esittää tarkemmin sanottuna viisi väitettä. Ensinnäkin kantaja väittää yhtäältä, että Rubikin kuution markkinointi ei ole merkityksellinen kriteeri, jonka perusteella voidaan päätellä, että värit ovat erottamaton osa muotoa. Toisaalta kantaja väittää, että jos olennainen piirre voidaan korvata sattumanvaraisesti millä tahansa graafisella tavalla (esimerkiksi kirjaimilla tai numeroilla) ilman, että se vaikuttaa muotoon, sellaisena kuin se on määritettynä ääriviivojensa perusteella, tällainen piirre ei voi olla muodon erottamaton osa. Toiseksi kantaja väittää, että asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohta, sellaisena kuin sitä sovelletaan käsiteltävässä asiassa, koskee ainoastaan merkkejä, jotka ”muodostuvat yksinomaan tavaran muodosta”, päinvastoin kuin yhteisön tavaramerkistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 207/2009 ja yhteisön tavaramerkistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 40/94 täytäntöönpanosta annetun komission asetuksen (EY) N:o 2868/95 muuttamisesta sekä maksuista sisämarkkinoilla toimivalle yhdenmukaistamisvirastolle (tavaramerkit ja mallit) annetun komission asetuksen (EY) N:o 2869/95 kumoamisesta 16.12.2015 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2015/2424 (EUVL 2015, L 341, s. 21) tehty lainsäädäntömuutos, jolla merkkeihin pyritään sisällyttämään myös ”muita piirteitä”. Kolmanneksi kantaja vetoaa unionin tuomioistuimen tavaran ”muodon” käsitteestä eli sen ääriviivoista esittämään määritelmään, josta seuraa, että pintakuviota ei voida rinnastaa kyseisessä artiklassa tarkoitettuun ”muotoon”. Valituslautakunta katsoi näin ollen virheellisesti, että pintakuvio on riidanalaisen tavaramerkin olennaisena piirteenä erottamaton osa muotoa, sen sijaan, että se olisi unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti hyväksynyt, että kyseisessä säännöksessä tarkoitettu ”muoto” määriteltiin kolmiulotteista tavaraa rajaavien viivojen tai ääriviivojen avulla, kun taas väri, kuten mikä tahansa muukin mahdollinen pintakuvio, on erillinen osatekijä. Neljänneksi kantaja vetoaa muihin ratkaisuihin ja tuomioihin, joita se pitää merkityksellisinä. Viidenneksi kantaja väittää, että sen tulkinta asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdasta ei tee artiklaa tehottomaksi, toisin kuin valituslautakunta on ”hieman liioitellusti” lausunut.
80
Kantajan mukaan viime kädessä on pääteltävä, että kuusi väriä ja niiden erityinen sommittelu kuution tahkoilla, jotka muodostavat kyseessä olevan kolmiulotteisen merkin olennaisen piirteen, eivät ole asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdassa tarkoitettu erottamaton osa ”muotoa”. Kyseistä säännöstä ei siis sovellettaisi riidanalaiseen tavaramerkkiin, koska se ei muodostu yksinomaan tavaran muodosta.
81
EUIPO ja väliintulija kiistävät kantajan väitteet.
82
Riidanalaisen päätöksen 61–63 kohdassa valituslautakunta hylkäsi kuution kullakin puolella olevien neliöiden värien osalta kantajan väitteen, jonka mukaan kyseisiä värejä ei voida pitää asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna muotona. Valituslautakunnan mukaan todisteiden perusteella oli selvää, että riidanalaisen tavaramerkin muoto vastasi tavaraa, jota markkinoitiin värillisenä, kuten vahvistettiin esimerkiksi Wikipedian verkkosivustolta otetulla kuvalla, johon molemmat osapuolet tukeutuivat (ks. jäljempänä oleva 108 kohta). Näin ollen värit ovat erottamaton osa muotoa, eikä niitä voida sulkea pois pelkästään sillä perusteella, että värillä ei sellaisenaan ole ”muotoa”. Valituslautakunta katsoi, että jos kantajan väite on oikea, värin lisääminen, olipa se sitten olennainen tai pelkästään koristeellinen, ulkoasumerkin toiminnalliseen osatekijään riittäisi estämään merkin kuulumisen kyseisen artiklan soveltamisalaan pelkästään sillä perusteella, että sen ei voida katsoa muodostuvan ”yksinomaan” muodosta. Kyseisen säännöksen soveltaminen rajoittuisi tosiasiallisesti mustavalkoisena rekisteröityihin tavaramerkkeihin, eikä se enää takaisi sen taustalla olevaa yleistä etua.
83
Valituslautakunta katsoi riidanalaisen päätöksen 64–70 kohdassa myös, että kantajan viittaus 12.6.2018 annettuun tuomioon Louboutin ja Christian Louboutin (C‑163/16, EU:C:2018:423) ja 14.3.2019 annettuun tuomioon Textilis (C‑21/18, EU:C:2019:199) on täysin hyödytön. Valituslautakunnan mukaan kyseiset tuomiot eivät ensinnäkään koskeneet yhteisön tavaramerkkejä vaan sijaintimerkkejä. Mainitusta 12.6.2018 annetusta tuomiosta Louboutin ja Christian Louboutin (C‑163/16, EU:C:2018:423) ilmeni myös selvästi, että unionin tuomioistuin ei tarkastellut kyseisessä tuomiossa kysymystä siitä, sovelletaanko asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohtaa värillisinä rekisteröityihin yhteisön tavaramerkkeihin. Mainitussa 14.3.2019 annetussa tuomiossa Textilis (C‑21/18, EU:C:2019:199) unionin tuomioistuin ei myöskään tutkinut värillistä muotoa vaan värillistä kaksiulotteista kuviomerkkiä. Valituslautakunnan mukaan mikään tuomioista tai ratkaisuista, joihin kantaja vetoaa, ei tue väitettä, jonka mukaan asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdan mukaisessa arvioinnissa on tehtävä ero muodon ja värin välillä. Käsiteltävässä asiassa riidanalainen tavaramerkki ei sinänsä ole väri eikä kaksiulotteinen kuvio, joka on tarkoitus asettaa kyseessä olevan tavaran (kolmiulotteinen palapeli) pintaan, vaan se muodostuu itse tuotteen värillisestä muodosta.
84
Tässä yhteydessä on todettava, että kun otetaan huomioon asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdan taustalla oleva yleinen etu (ks. edellä olevat 22 ja 23 kohta) ja tarve säilyttää kyseisen säännöksen tehokas vaikutus, ”muodon” käsitettä ei saa tulkita liian suppeasti, mikä sulkisi pois erityisesti kaikki tavaran värilliset muodot.
85
Käsiteltävässä asiassa on muistettava, että riidanalaista tavaramerkkiä haettiin ja se rekisteröitiin kolmiulotteisena merkkinä tai ulkoasumerkkinä eikä kuviosarja-, sijainti- tai väritavaramerkkinä (ks. edellä olevat 49–51 kohta). Kun otetaan huomioon kyseisen tavaramerkin tyyppi sekä sen graafinen esitys ja kuvaus, on todettava, että tavaramerkin kolmas olennainen piirre eli kuution kullakin tahkolla olevien pienten neliöiden erottelu kuuteen perusväriin, joka mahdollistaa niiden erottamisen toisistaan ja saa niiden välillä aikaan kontrastivaikutuksen, on olennainen ja keskeinen osa esitettyä muotoa ja, kuten valituslautakunta on perustellusti todennut, erottamaton osa kyseistä muotoa.
86
Tältä osin on myös todettava EUIPO:n tavoin, että kuuden sellaisen perusvärin lisääminen (ks. edellä oleva 67 kohta), joiden sommittelu on lisäksi epäselvä (ks. edellä oleva 70 kohta), toiminnalliseen kolmiulotteiseen muotoon, joka on selkeästi määritelty ja joka esitetään ruudukon toiminnallisilla viivoilla, ei ole esteenä sille, että riidanalainen tavaramerkki on asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdassa tarkoitettu yksinomaan muodosta muodostuva merkki. Sillä, että muut pinnat voivat tehdä Rubikin kuutiosta enemmän kuin pelkän muodon, ei ole merkitystä sen kannalta, onko käsiteltävässä asiassa kuution tahkojen (pienten neliöiden) perusvärien avulla tapahtuvasta erottelusta johtuva kontrastivaikutus kyseisen tavaramerkin olennainen piirre.
87
Kyseisiä päätelmiä ei voida kumota kantajan esittämillä väitteillä.
88
Ensinnäkin kantajan väitteen, jonka mukaan Rubikin kuution markkinointi ei ole merkityksellinen kriteeri, osalta on muistettava, että teknisen tuloksen saavuttamiseksi välttämättömiä muodon olennaisia piirteitä on mahdollisuuksien mukaan arvioitava esitetyn konkreettisen tavaran tekniseen tehtävään nähden (ks. edellä oleva 32 kohta) ja että vaikka kyseessä olevan merkin olennaisten piirteiden määrittäminen on periaatteessa aloitettava tutkimalla sen graafista esitystä, toimivaltainen viranomainen voi myös tukeutua muihin tietoihin, joiden avulla kyseiset piirteet voidaan määrittää asianmukaisesti ja joihin kuuluu se, miten kohdeyleisö mieltää merkin (ks. edellä oleva 28 kohta). Tästä seuraa, että riidanalaisen tavaramerkin graafisen esityksen lisäksi valituslautakunta saattoi ottaa huomioon myös sen, että kyseisen tavaramerkin muoto vastaa esitettyä konkreettista tavaraa, jota markkinoidaan värillisenä ja jonka kohdeyleisö mieltää värilliseksi.
89
Kantajan väitteestä, joka koskee tapaa, jolla valituslautakunta olisi arvioinut riidanalaisen tavaramerkin muotoa, jos pinnoilla olisi ollut esimerkiksi kirjaimia tai numeroita, on lisäksi todettava, että kyseinen kysymys on puhtaasti hypoteettinen ja että kyseinen väite on hylättävä tehottomana, koska merkin olennaiset piirteet on määritettävä tapauskohtaisesti (ks. edellä oleva 25 kohta). Käsiteltävässä asiassa kuution pintakuvio sulautuu sen muotoon eikä sinänsä ole merkin olennainen piirre (ks. edellä olevat 61–75 kohta), vaan ainoastaan sen aikaansaama kontrastivaikutus on tällainen olennainen piirre. Sillä, katsottaisiinko muut pintakuviot muussa konkreettisessa erityistapauksessa toisen tavaramerkin olennaiseksi ei-toiminnalliseksi piirteeksi, ei ole merkitystä.
90
Toiseksi kantajan väite, jonka mukaan valituslautakunta ei ottanut huomioon lainsäädäntömuutosta, jolla asetuksen N:o 207/2009 (jolla korvattiin asetus N:o 40/94) 7 artiklan 1 kohdan e alakohtaan lisättiin ”muita ominaisuuksia” koskeva ilmaisu, on hylättävä tehottomana. Se, että tavaramerkit, jotka sisältävät ”muita ominaisuuksia” kuin muodon, saattavat kuulua kyseisen artiklan, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella 2015/2424, soveltamisalaan, ei välttämättä tarkoita sitä, että kyseinen artikla ei aikaisemmassa muodossaan kattanut värejä sisältäviä kolmiulotteisia tavaramerkkejä.
91
Tässä yhteydessä on muistutettava EUIPO:n tavoin, että sillä, että asetuksen N:o 207/2009 (jolla korvattiin asetus N:o 40/94) 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohtaan lisättiin asetuksella 2015/2424 ”muita ominaisuuksia” koskeva ilmaisu, ei ollut tarkoitus vahvistaa, että kolmiulotteiset värilliset merkit jäävät nyt kyseisen säännöksen aikaisemman version soveltamisalan ulkopuolelle sen vuoksi, että ne sisältävät värejä. Kyseinen lainsäädäntömuutos liittyi läheisesti siihen, että graafista esitystä koskeva vaatimus poistettiin asetuksella 2015/2424 ja että sen jälkeen Euroopan unionin tavaramerkkijärjestelmässä otettiin käyttöön uudenlaisia ”muita kuin perinteisiä” tavaramerkkejä. Kolmiulotteisia värillisiä tavaramerkkejä ei otettu käyttöön kyseisellä lainsäädäntömuutoksella, vaan ne olivat jo aiemmin olemassa, joten ”muuta ominaisuutta” koskevan ilmaisun lisääminen ei muuttanut tällaisten tavaramerkkien toiminnallisuuden tutkimista. Olennaista on, onko tai ovatko tällaisen kolmiulotteisen tavaramerkin väri tai värit kyseisen tavaramerkin olennainen piirre, eikä niinkään se, ovatko ne osa muotoa tai ”muuta ominaisuutta”.
92
Näin ollen, kuten unionin tuomioistuin on 14.9.2010 antamassaan tuomiossa Lego Juris v. SMHV (C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 51 ja 52 kohta), jossa sovellettiin asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohtaa, lähinnä todennut, sellaisten muiden kuin olennaisten piirteiden, joilla ei ole teknistä tehtävää, lisääminen ei merkitse sitä, että kyseistä ehdotonta hylkäysperustetta ei sovelleta muotoon, jos kaikilla kyseisen muodon olennaisilla piirteillä on kyseinen tehtävä (ks. edellä oleva 40 kohta). Kyseisessä asiassa suuri valituslautakunta ja unionin yleinen tuomioistuin pitivät Lego-palikan punaista väriä muuna kuin olennaisena piirteenä (tuomio 14.9.2010, Lego Juris v. SMHV, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 73 ja 74 kohta). Unionin yleinen tuomioistuin on vastaavissa tapauksissa lisäksi vahvistanut tavaramerkkien mitätöinnin asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdan perusteella ennen sen muuttamista asetuksella 2015/2424 eli silloin, kun kyseisessä säännöksessä viitattiin ainoastaan ”yksinomaan muodosta muodostuviin merkkeihin”, kun läsnä oli värejä, jotka olivat muuta kuin ”muotoa” (tuomio 31.1.2018, Novartis v EUIPO – SK Chemicals (Lääkelaastarin kuva), T‑44/16, ei julkaistu, EU:T:2018:48, 101–104 kohta; tuomio 24.9.2019, Roxtec v. EUIPO – Wallmax (Musta neliö, jonka sisällä on seitsemän samankeskistä sinistä rengasta), T‑261/18, EU:T:2019:674, 70–72 kohta ja määräys 15.7.2021, Roxtec v. EUIPO – Wallmax (Oranssi neliö, jonka sisällä on seitsemän samankeskistä mustaa rengasta), T‑455/20, ei julkaistu, EU:T:2021:483, 51–53 kohta).
93
Kolmanneksi kantajan vetoamisesta 12.6.2018 annettuun tuomioon Louboutin ja Christian Louboutin (C‑163/16, EU:C:2018:423) ja 14.3.2019 annettuun tuomioon, Textilis, (C‑21/18, EU:C:2019:199) on katsottava valituslautakunnan tavoin, että kyseisillä tuomioilla ei ole käsiteltävässä asiassa merkitystä seuraavista syistä.
94
Yhtäältä asia, joka johti 12.6.2018 annettuun tuomioon Louboutin ja Christian Louboutin (C‑163/16, EU:C:2018:423), ei ole analoginen käsiteltävän asian kanssa, koska siinä oli kyse merkistä, joka muodostuu kengänpohjaan levitetystä väristä, eli sijaintimerkistä, eikä kolmiulotteisesta merkistä. Unionin tuomioistuin lähinnä totesi perustellusti, että tavaramerkki, jonka tarkoituksena on selvästi suojata tietyn värin käyttöä tavaran osassa sulkemalla nimenomaisesti pois tavaran ääriviivat, ei muodostu jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä 22.10.2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/95/EY (EUVL 2008, L 299, s. 25) 3 artiklan 1 kohdan e alakohdan iii alakohdassa tarkoitetulla tavalla yksinomaan tavaran muodosta (tuomio 12.6.2018, Louboutin ja Christian Louboutin, C‑163/16, EU:C:2018:423, 27 kohta). Tämä ei ole ristiriidassa sen havainnon kanssa, että värejä sisältävän ulkoasumerkin voidaan yksittäistapauksessa aina katsoa koostuvan yksinomaan tavaran muodosta sovellettaessa asetuksen N:o 207/2009 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohtaa ennen sen muuttamista asetuksella 2015/2424 tai asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohtaa (ks. vastaavasti edellä 92 kohdassa mainitut tuomiot).
95
Toisaalta myöskään 14.3.2019 annettuun tuomioon Textilis (C‑21/18, EU:C:2019:199) johtanut asia ei ole analoginen käsiteltävän asian kanssa, koska unionin tuomioistuin tutki siinä tavaroihin kiinnitettyä koristeellisia kuviointeja sisältävää kuviomerkkiä eikä perusvärejä sisältävää kolmiulotteista tavaramerkkiä.
96
Neljänneksi kantajan vetoamisesta muihin tuomioihin ja ratkaisuihin on katsottava, että myös kyseisiä tuomioita ja ratkaisuja on pidettävä käsiteltävässä asiassa merkityksettöminä.
97
Ensinnäkin rechtbank Gelderlandin (Gelderlandin tuomioistuin, Alankomaat) antaman ratkaisun (liite AP 1) osalta riittää, että todetaan, kuten valituslautakunta teki riidanalaisen päätöksen 69 kohdassa, että tavaramerkkien, joihin kantaja vetosi, ”tarkoituksena ei ollut suojata muotoa vaan ainoastaan kyseessä olevan kuvion soveltamista tiettyyn kohtaan tavarassa” (kyseisen ratkaisun 4.19 kohta). Käsiteltävässä asiassa väite, jonka mukaan riidanalaisen tavaramerkin tarkoituksena on suojata ainoastaan tavaran pintakuviota eli ”erityisten värien erityistä sommitelmaa”, ei sitä vastoin käy ilmi kyseisen tavaramerkin graafisesta esityksestä tai kuvauksesta (ks. edellä olevat 61–75 kohta), vaan kyseessä on pikemminkin värillisenä rekisteröity muoto. Kuten kantaja myöntää, kansalliset ratkaisut eivät myöskään sido EUIPO:ta, ja valituslautakunta on joka tapauksessa ottanut kyseisen ratkaisun asianmukaisesti huomioon.
98
Toiseksi 24.10.2019 annetun tuomion, Rubik’s Brand v. EUIPO – Simba Toys (Sellaisen kuution muoto, jonka tahkoissa on ruudukkorakenne) (T‑601/17, ei julkaistu, EU:T:2019:765) osalta kantajan vetoaminen sen päätelmiin ei ole käsiteltävässä asiassa merkityksellistä. Ensinnäkin on korostettava, että kyseisessä tuomiossa oli kyse edellä 7 kohdassa esitettyä mustavalkoista Rubikin kuutiota koskevasta kolmiulotteisesta EU‑tavaramerkistä nro 162784 eikä riidanalaisesta värillisenä rekisteröidystä tavaramerkistä, joka on esitetty edellä 2 kohdassa. Lisäksi siltä osin kuin unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että ”valituslautakunta voi pätevästi ottaa Rubikin kuution tunnetun piirteen, joka liittyy kuution kuuden tahkon värieroihin ja joka ei ole näkyvissä tavaramerkin graafisessa esityksessä [numero 162784], huomioon ’Rubikin kuution’ sisäisen mekanismin tavoin, joka mahdollistaa pienten kuutioiden rivien pystysuoran ja vaakasuoran kiertämisen, arvioidessaan kyseisen tavaramerkin kahden asianmukaisesti määritetyn olennaisen piirteen toiminnallisuutta” (tuomio 24.10.2019, Rubik’s Brand v. EUIPO – Simba Toys (Sellaisen kuution muoto, jonka tahkoissa on ruudukkorakenne), T‑601/17, ei julkaistu, EU:T:2019:765, 99 kohta), tästä ei voida millään tavoin päätellä, että kuuden perusvärin lisääminen Rubikin kuutioon mahdollistaa sen, että riidanalainen tavaramerkki ei muodostu yksinomaan asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdassa tarkoitetusta muodosta.
99
Kolmanneksi 24.5.2023 annetusta tuomiosta Glaxo Group v. EUIPO – Cipla Europe (Inhalaattorin muoto) (T‑477/21, ei julkaistu, EU:T:2023:280) riittää, että todetaan, että kyseinen asia koski kyseessä olevan tavaramerkin erottamiskykyä eikä sen toiminnallisuutta, joten sillä ei ole käsiteltävässä asiassa merkitystä. Asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdan mukainen tarkastelu ei kuulu samojen sääntöjen soveltamisalaan kuin niiden erottamiskykyisten osatekijöiden tarkastelu, joiden yksilöinnillä pyritään arvioimaan tavaroiden alkuperän osoittamista koskevaa tehtävää kuluttajan kannalta, mikä on eri asia kuin muodon olennaisten osatekijöiden määrittäminen (tuomio 24.9.2019, Roxtec v. EUIPO – Wallmax (Musta neliö, jonka sisällä on seitsemän samankeskistä sinistä rengasta), T‑261/18, EU:T:2019:674, 53 kohta ja tuomio 30.3.2022, Établissement Amra v. EUIPO – eXpresio, estudio creativo (Ponnahtavan kengän muoto), T‑264/21, ei julkaistu, EU:T:2022:193, 43 kohta).
100
Viidenneksi siitä, että kantaja arvostelee valituslautakunnan väitettä, jota kantaja pitää ”hieman liioiteltuna” ja jonka mukaan asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohta muuttuu käytännössä tehottomaksi, jos olennaisen tai pelkästään koristeellisen värin lisäämisestä toiminnalliseen merkkiin seuraa, että kyseistä säännöstä ei voida soveltaa, on todettava, että arvosteltava väite on valituslautakunnan yleistyksen tulos ja että se on käsiteltävässä asiassa ylimääräinen. Väite, jolla ylimääräinen arviointi riitautetaan, ei kuitenkaan ole luonteeltaan sellainen, että sillä olisi vaikutusta riidanalaisen päätöksen päätösosaan, ja se on hylättävä, koska se on tehoton (ks. tuomio 28.6.2023, CEDC International v. EUIPO – Underberg (Pullossa olevan ruohonkorren muoto), T‑145/22, EU:T:2023:365, 113 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
101
Edellä esitetyn perusteella on todettava, että valituslautakunta katsoi arviointivirhettä tekemättä, että riidanalainen tavaramerkki eli värillisenä rekisteröity kolmiulotteinen tavaramerkki muodostuu yksinomaan asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdassa tarkoitetusta muodosta.
102
Kantajan pääasiallinen väite ei näin ollen voi menestyä.
103
Ainoan kanneperusteen ensimmäinen osa on siis hylättävä.
Ainoan kanneperusteen toinen osa, joka liittyy virheeseen riidanalaisen tavaramerkin toiminnallisuuden arvioinnissa
104
Ainoan kanneperusteen toisessa osassa kantaja väittää, että vaikka erityiset värit ja niiden erityinen sommittelu ovat osa riidanalaisen tavaramerkin muotoa, ne eivät ole välttämättömiä teknisen tuloksen saavuttamiseksi. Vaikka kuution kuuden tahkon on toki oltava erotettavissa toisistaan, se, miten se saavutetaan, ei ole tekninen vaan puhtaasti esteettinen kysymys.
105
Kantaja esittää tarkemmin sanottuna neljä väitettä. Kantaja väittää ensinnäkin, että kuution kuuden tahkon erottamisen mahdollistavan pintakuvion suunnittelumahdollisuudet ovat rajattomat ja että tekniset näkökohdat eivät millään tavoin rajoita valintaa. Näin ollen riidanalaisella tavaramerkillä ei anneta muotoon minkäänlaista yksinoikeutta. Toiseksi kantaja vetoaa Rubikin kuution luovaan prosessiin. Rubik valitsi 25.11.1998 antamansa ilmoituksen (kyseisen ilmoituksen 20 kohta) mukaan kyseiset kirkkaat värit tehdäkseen kuutiosta ”jännittävämmän” eikä yksinkertaisesti erottelutarkoituksessa. Kantaja ”väittää, että jännitys ei kuulu tavaran tekniseen tehtävään”. Kolmanneksi kantaja katsoo, että ”vaihtoehtoisia muotoja” koskevaa oikeuskäytäntöä ei sovelleta pelkkiin mielivaltaisiin pintakoristeluihin, joilla ei ole merkitystä tehtävän kannalta, kuten käsiteltävässä asiassa. Jos pintakoristelu on kolmiulotteisen tavaramerkin olennainen piirre, ei ole vaaraa siitä, että muotoon sisältyvä tekninen ratkaisu monopolisoidaan ja että suojan laajuus rajoittuu muihin kuin toiminnallisiin osatekijöihin. Neljänneksi kantaja väittää, että patenteissa, jotka aiemmin suojasivat Rubikin kuutiota, ei esitetty värejä koskevia vaatimuksia eikä niihin edes sisältynyt värejä, vaan niissä viitattiin ainoastaan erotettavissa oleviin tahkoihin. Riidanalaisessa tavaramerkissä kuvatun pintakuvion suojaaminen ei näin ollen johtaisi patenteilla aiemmin suojatun osatekijän pysyvään suojaan.
106
EUIPO ja väliintulija kiistävät kantajan väitteet.
107
Aluksi on todettava, ettei ole tarpeen kyseenalaistaa valituslautakunnan arviointeja, joita kantaja ei ole kiistänyt ja jotka koskevat ruudukkorakenteen ja kuution muodon toiminnallisuuden arviointia.
108
Näin ollen riidanalaisen päätöksen 55–58 kohdassa, siltä osin kuin on kyse ruudukkorakenteesta, joka muodostuu mustista viivoista, jotka leikkaavat vaaka- ja pystysuunnassa kuution jokaisen tahkon ja jakavat jokaisen kuution pieniin samankokoisiin kuutioihin, jotka on järjestetty 3 x 3 neliön riveihin, valituslautakunta katsoi, että tällainen rakenne on välttämätön tavoitellun teknisen tuloksen saavuttamiseksi, tukeutuen mainittuun päätökseen (40–42 kohta), joka koskee Euroopan unionin tavaramerkkiä nro 162784 ja joka vahvistettiin 24.10.2019 annetulla tuomiolla, Rubik’s Brand v. EUIPO – Simba Toys (Sellaisen kuution muoto, jonka tahkoissa on ruudukkorakenne) (T‑601/17, ei julkaistu, EU:T:2019:765, 86 ja 87 kohta). Valituslautakunta katsoi, että pienten kuutioiden fyysinen erottaminen toisistaan on välttämätöntä, jotta pienten kuutioiden eri rivejä voidaan kiertää pystysuoraan ja vaakasuoraan kuution keskelle sijoitetun mekanismin avulla (mainitun päätöksen 40–42 kohta). Valituslautakunta lisäsi, että mitättömyysosastossa käydyn menettelyn aikana kumpikin osapuoli esitti Rubikin kuutiota koskevan Wikipedian verkkosivun (ks. liite 16 ja todiste 1), jossa on alla oleva kuva. Valituslautakunnan mukaan kyseisestä kuvasta ilmeni selvästi, että riidanalainen tavaramerkki viittaa tavaraan, joka ei värejä lukuun ottamatta eroa lainkaan mainitussa päätöksessä tutkitusta tavarasta. Näin ollen kyseisen päätöksen johtopäätöksiä ruudukkorakenteen teknisestä toiminnallisuudesta pitäisi soveltaa myös käsiteltävään asiaan.
109
Valituslautakunta totesi riidanalaisen päätöksen 59 kohdassa kuution muodosta lisäksi, että unionin yleinen tuomioistuin vahvisti päätelmänsä, joiden mukaan kyseinen muoto on välttämätön tavoitellun teknisen tuloksen saavuttamiseksi. Koska kolmiulotteinen palapeli koostuu pienistä kuutioista, jotka on järjestetty 3 x 3 neliön riveihin ja joita on kierrettävä pystysuoraan ja vaakasuoraan, jotta saadaan aikaan palapelin ratkaisu, jossa jokainen tahko on eri värinen, koko tavara on väistämättä kuution muotoinen (tuomio 24.10.2019, Rubik’s Brand v. EUIPO – Simba Toys (Sellaisen kuution muoto, jonka tahkoissa on ruudukkorakenne), T‑601/17, ei julkaistu, EU:T:2019:765, 89 kohta). Käsiteltävässä asiassa valituslautakunta katsoi, että koska kuution muotoa ei voida erottaa ruudukkorakenteesta, kyseiset päätelmät koskevat myös riidanalaista tavaramerkkiä.
110
Nyt on arvioitava kolmannen olennaisen piirteen toiminnallisuutta eli sitä, että kuution kullakin tahkolla olevat pienet neliöt on erotettu kuuteen perusväriin, mikä mahdollistaa niiden erottamisen toisistaan ja saa niiden välillä aikaan kontrastivaikutuksen (ks. edellä oleva 74 kohta).
111
Riidanalaisen päätöksen 71–74 kohdassa valituslautakunta muistutti ”värien teknisen tehtävän” osalta, että se katsoi Euroopan unionin tavaramerkin nro 162784 pätevyyttä koskevassa mainitussa päätöksessä, että kuution kullakin tahkolla olevien neliöiden erilaiset viivoitukset (pystysuorat viivat, vinoviivat, pisteet jne.) viittaavat erilaisiin väreihin ja että kuution kuuden tahkon erilaiset värit muodostavat näin ollen merkin kolmannen olennaisen piirteen. Kun otetaan huomioon tavoiteltu tekninen tulos, joka on kuutiorivien kiertäminen vaaka- ja pystysuunnassa niin, että palapelin jokaisella tahkolla on yhdeksän samanväristä neliötä, valituslautakunta katsoi, että värit ovat välttämättömiä kyseisen tuloksen saavuttamiseksi. Näin ollen kuutio ei toimisi palapelinä, jos kaikki kuusi tahkoa olisivat samanvärisiä (mainitun päätöksen 22 ja 44 kohta). Valituslautakunnan mukaan unionin yleinen tuomioistuin vahvisti 24.10.2019 annetussa tuomiossaan, Rubik’s Brand v. EUIPO – Simba Toys (Sellaisen kuution muoto, jonka tahkoissa on ruudukkorakenne) (T‑601/17, ei julkaistu, EU:T:2019:765) implisiittisesti, että Rubikin kuution värit ovat välttämättömiä teknisen tuloksen saavuttamiseksi.
112
Riidanalaisen päätöksen 75–86 kohdassa valituslautakunta katsoi, että kantajan väitteellä siitä, että haettu kuuden värin erityinen yhdistelmä on erottamiskykyinen ja mielivaltainen, ei voida kyseenalaistaa edellä mainittuja päätelmiä sen lisäksi, että se on suojattu tekijänoikeudella. Aluksi valituslautakunta hylkäsi väitteen, jonka mukaan kantajan menestyksekkäästi markkinoimalle Rubikin kuutiolle annetaan väriyhdistelmällä erottamiskyky. Asetuksen N:o 40/94 51 artiklan 2 kohdasta ilmeni, että vaikka teknisen tuloksen saavuttamiseksi välttämätön tavaran muoto olisi tullut käytön seurauksena erottamiskykyiseksi, se olisi julistettava mitättömäksi. Toiseksi valituslautakunta hylkäsi väitteen, jonka mukaan värit eivät ole ainoa ratkaisu sellaisen teknisen tuloksen saavuttamiseksi, jossa eri kuutiot erotetaan toisistaan, sillä perusteella, että se perustuu virheelliseen oletukseen, jonka mukaan värit on erotettava muodosta. Se, että on olemassa vaihtoehtoisia muotoja, joilla voidaan saavuttaa sama tekninen tulos, ei sinänsä estä tavaramerkkiä kuulumasta kyseisen asetuksen 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdan soveltamisalaan. Sillä, että Rubikin kuutiota koskeva sama tekninen tulos voidaan saavuttaa lisäämällä kuutioiden pintaan kuvioita, symboleja tai kirjaimia, ei näin ollen ole merkitystä arvioitaessa kyseessä olevien värien toiminnallisuutta. Samasta syystä valituslautakunta hylkäsi myös väitteen, jonka mukaan erityiset värit valittiin mielivaltaisesti. Valituslautakunta totesi, että kuten Rubik itse selitti 26.2.2015 antamassaan kirjallisessa ilmoituksessa (mitättömäksi julistamista koskevan hakemuksen liite 22), hän kiinnitti alun perin kuutioiden pintaan erilaisia tarroja, jotta kunkin kierrettävän kuution liike on erotettavissa (ilmoituksen 16 kohta). Valituslautakunnan mukaan tästä seuraa, että mikä tahansa kuuden toisistaan riittävän selvästi erottuvan värin yhdistelmä on sopiva tavoitellun teknisen tuloksen saavuttamiseksi. Valituslautakunta katsoi, että punaisen, vihreän, sinisen, oranssin, keltaisen ja valkoisen värin yhdistelmä vastaa kyseistä kriteeriä ja että se on näin ollen välttämätön Rubikin kuution teknisen tuloksen saavuttamiseksi. Lopuksi valituslautakunta lisäsi, että Rubikin kuution väriyhdistelmän tai muotoilun mahdollisella tekijänoikeussuojalla ei voi olla vaikutusta riidanalaisen tavaramerkin pätevyyden arviointiin kyseisen artiklan nojalla.
113
Riidanalaisen päätöksen 87 kohdassa valituslautakunta katsoi, että kolmas olennainen piirre eli kuution kullakin tahkolla olevien neliöiden kuusi eri väriä on välttämätön teknisen tuloksen saavuttamiseksi.
114
Tältä osin on todettava, että se, että kuution kukin tahko (ja kukin pieni neliö) on erotettavissa kuudella eri värillä, on riidanalaisen tavaramerkin olennainen piirre, joka on välttämätön kyseisen tavaramerkin teknisen tuloksen saavuttamiseksi, kuten edellä 52 ja 53 kohdassa on todettu. Kyseisen olennaisen piirteen tekninen tehtävä on mahdollistaa kontrastivaikutuksen avulla kuution jokaisen tahkon ja kyseisillä tahkoilla olevan ruudukkorakenteen jokaisen pienen neliön erottaminen toisistaan.
115
On myös todettava, että sillä, että riidanalaisessa tavaramerkissä on kuuden perusvärin paletista koostuvia muita kuin olennaisia piirteitä, siltä osin kuin kyseiset värit eivät sinänsä ole toiminnallisia, ei ole merkitystä sen päätelmän kannalta, että kyseinen tavaramerkki koostuu yksinomaan tavaran muodosta, joka on välttämätön teknisen tuloksen saavuttamiseksi, kun otetaan huomioon vähämerkityksisiä ja mielivaltaisia osatekijöitä koskeva oikeuskäytäntö (ks. edellä oleva 40 kohta). Kun lisäksi otetaan huomioon, että kyseiset värit ovat perusvärejä, kantajan väite, jonka mukaan ”jännitys ei kuulu tavaran tekniseen tehtävään”, on käsiteltävässä asiassa tehoton, koska kyseessä olevien eroteltujen värien tekninen tehtävä ei ole saada katsojassa aikaan ”jännitystä”, vaan antaa hänelle mahdollisuus erottaa kontrastivaikutuksen avulla kuution tahkot ja niissä olevat pienet neliöt toisistaan.
116
Kyseisiä päätelmiä ei voida kumota kantajan esittämillä väitteillä.
117
Ensinnäkin kantajan vetoamisesta siihen, että Rubikin kuution pintakuvion suunnittelumahdollisuudet ovat rajattomat, on todettava, että vaikka tavoiteltu tekninen tulos voidaan saavuttaa rajattomalla määrällä pintakuvioita, käsiteltävässä asiassa ei ole kysymys siitä, onko muita kuin olennaisia piirteitä varten olemassa mahdollisia vaihtoehtoja, vaan siinä on kysymys olennaisen piirteen ja teknisen tuloksen välisestä syy-yhteydestä eli siitä, onko riidanalaisen tavaramerkin erityinen ”pintakuvio”, jonka avulla kuution tahkot ja ruudukkorakenteen pienet neliöt voidaan erottaa toisistaan kontrastivaikutuksen avulla, kyseisen tavaramerkin olennainen piirre, joka on välttämätön kyseisen tavaramerkin teknisen tuloksen saavuttamiseksi. Tällainen syy-yhteys on kuitenkin todettu edellä 114 kohdassa. Näin ollen sillä, että muut pintakuviot (graafiset elementit, symbolit, kuviot, kuvat, logot, tunnusmerkit, kirjaimet, numerot, tuntoaistiin perustuvat tai elektroniset keinot, hologrammit, neonvärit tai kirkkaat pastelliset tai tummat metallivärit) ovat mahdollisia, ei ole merkitystä käsiteltävässä asiassa. Äärettömiin suunnittelumahdollisuuksiin vetoaminen on siis tehotonta.
118
EUIPO:n tavoin on myös todettava, että kuuden perusvärin valinta kuution tahkojen erottamiseksi toisistaan on yksi ilmeisimmistä ratkaisuista, joita voidaan harkita. Se, että kyseiset värit ovat perusvärejä, viittaa siihen, että ne ovat vähämerkityksisiä ja toissijaisia muotoon nähden (ks. edellä oleva 67 kohta). Lisäksi niiden sommittelu kuution tahkoilla on epäselvä (ks. edellä oleva 70 kohta). Riidanalaisen tavaramerkin tärkeimmät osatekijät ovat kuution muoto, ruudukkorakenne ja se, että kuution jokainen tahko erottuu toisista kontrastivaikutuksen avulla. Se mahdollisuus, että muut, hienostuneemmat ja luonteeltaan vähemmän perustyyppiset pintakäsittelyt ”korottavat” kyseiset kuviot olennaisiksi piirteiksi, ei ole merkityksellinen käsiteltävän asian ratkaisun kannalta.
119
Toiseksi kantajan väitteestä, joka koskee Rubikin kuution ”luovaa prosessia”, on riittävää todeta, että valituslautakunta täsmensi riidanalaisen päätöksen 78 kohdassa, että ”mikä tahansa kuuden värin yhdistelmä” olisi sopiva tavoitellun teknisen tuloksen saavuttamiseksi. Valituslautakunta ei viitannut muihin mahdollisiin pintakuvioihin, kuten logoihin, jotka ovat visuaalisesti huomiota herättäviä tai ”jännittäviä”. Vaikka valituslautakunta olisikin virheellisesti katsonut, että ”mikä tahansa kuuden värin yhdistelmä” sopii teknisen tuloksen saavuttamiseen, koska tiettyjä muita erityisiä väriyhdistelmiä voidaan yksinään pitää riidanalaisen tavaramerkin olennaisena piirteenä, tämä ei riittäisi kyseenalaistamaan kyseisen päätöksen laillisuutta, koska nyt kyseessä oleva kuuden erityisen värin (joiden sommittelu on lisäksi epäselvä) yhdistelmä ei ole kyseisen tavaramerkin olennainen piirre, vaikka se ei ole sinänsä toiminnallinen. Kyseinen väite on näin ollen tehoton.
120
Kolmanneksi kantajan väite vaihtoehtoisia muotoja koskevan oikeuskäytännön soveltumattomuudesta perustuu oletukseen siitä, että käsiteltävässä asiassa kuuden värin erityinen yhdistelmä on riidanalaisen tavaramerkin olennainen piirre. Nyt kyseessä oleva kuuden värin (joiden sommittelu on lisäksi epäselvä) erityinen yhdistelmä ei ole kyseisen tavaramerkin olennainen piirre, vaikka se ei ole sinänsä toiminnallinen. Näin ollen sillä, katsooko valituslautakunta virheellisesti, että kyseistä oikeuskäytäntöä voidaan soveltaa käsiteltävään asiaan, ei ole merkitystä käsiteltävän asian ratkaisun kannalta. Kyseinen väite on siis tehoton.
121
Neljänneksi kantajan väitteestä, jonka mukaan Rubikin kuutiota aiemmin suojanneissa patenteissa ei esitetty värejä koskevia vaatimuksia eikä niihin edes sisältynyt värejä, vaan niissä viitattiin ainoastaan toisistaan erottuviin sivutahkoihin, on todettava, että tällaisen seikan perusteella ei voida tehdä päätelmiä riidanalaisen tavaramerkin suojan laajuudesta. Kyseisen tavaramerkin, joka on kolmiulotteinen tavaramerkki eikä väri-, sijainti- tai kuviosarjamerkki, esityksestä tai sen kuvauksesta ei käy ilmi, että suojaa haetaan ainoastaan kuuden tietyn värin yhdistelmälle ja niiden sommittelulle, mikä on lisäksi epäselvä. Kyseinen väite on näin ollen tehoton.
122
Tältä osin on täsmennettävä, että Euroopan unionin tavaramerkkioikeudessa ei ole oikeuskäytäntöä, joka vastaa Euroopan unionin mallioikeudessa sovellettavaa oikeuskäytäntöä, jossa ulkonäkö on suojan kohteen ratkaiseva piirre (ks. tuomio 8.3.2018, DOCERAM, C‑395/16, EU:C:2018:172, 25 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen). Kyseisen oikeuskäytännön mukaan silloin, kun tietty piirteiden sommittelu on valittu muusta syystä kuin teknisen tehtävän täyttämiseksi ja erityisesti koristetarkoituksessa, malli on pätevä, mutta se antaa suojan vain kyseiselle erityiselle sommittelulle eikä niille tavaran ulkonäön yksinomaan toiminnallisille piirteille, joihin kyseinen sijoittelu vaikuttaa (ks. vastaavasti tuomio 18.11.2020, Tinnus Enterprises v. EUIPO – Mystic Products et Koopman International (Nesteenjakelulaitteet), T‑574/19, EU:T:2020:543, 25 ja 26 kohta). Unionin tavaramerkkioikeuden mukaan sitä vastoin se, että yksinomaan toiminnallisten elementtien yhdistelmä lisää haetun tavaramerkin esteettistä kokonaisarvoa tai auttaa luomaan tavaramerkistä koristeellisen kuvan, ei estä soveltamasta asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdassa (ks. edellä oleva 42 kohta) säädettyä hylkäysperustetta tai vastaavaa mitättömyysperustetta.
123
Valituslautakunta katsoi näin ollen arviointivirhettä tekemättä pääosin, että olennainen piirre, jossa kuution jokainen pinta (ja jokainen pieni neliö) voidaan erottaa toisistaan kuudella eri värillä, joilla saadaan aikaan kontrastivaikutus, on toiminnallinen eli välttämätön riidanalaisen tavaramerkin teknisen tuloksen saavuttamiseksi.
124
Ainoan kanneperusteen toinen osa on näin ollen hylättävä.
Ainoan kanneperusteen kolmas osa, joka liittyy ”palapelejä” koskevaan arviointivirheeseen
125
Ainoan kanneperusteen kolmannessa osassa, joka koskee erityisesti luokkaan 28 kuuluvia ”palapelejä” (englanniksi ilmaisun ”jigsaw puzzle” suppeassa merkityksessä), kantaja moittii valituslautakuntaa siitä, että tämä sovelsi virheellisesti asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohtaa, koska Rubikin kuution muoto ei ensinnäkään ole ”kuva” ja koska tekninen tulos, johon valituslautakunta perusti arviointinsa (ks. edellä oleva 52 kohta), joka koskee lähinnä jo koottujen osatekijöiden kiertämistä, ei ole palapeli, jonka tarkoituksena on täydentää kuvaa kokoamalla yhteen toisiinsa liitettäviä yksittäisiä osatekijöitä.
126
EUIPO ja väliintulija kiistävät kantajan väitteet.
127
Riidanalaisen päätöksen 88–90 kohdassa valituslautakunta totesi, että mitättömyysosasto katsoi, että ”kolmiulotteiset palapelit”, joiden osalta riidanalaisen tavaramerkin kolmen olennaisen piirteen katsottiin olevan välttämättömiä teknisen tuloksen saavuttamiseksi, olivat identtisiä luokkaan 28 kuuluvien laajempien ryhmien ”lelut, pelit ja leikkikalut, kolmiulotteiset palapelit” kanssa tai sisältyivät niihin. Palapelien osalta mitättömyysosasto katsoi, ettei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että erivärisistä kuutioista koostuvaa kolmiulotteista muotoa voidaan käyttää teknisen tuloksen saavuttamiseksi painamalla kuutioita niin, että ne kootaan tiettyyn asentoon samassa värijärjestyksessä. Valituslautakunta totesi, että sen käsiteltävänä olevassa valituksessa riitautettiin ainoastaan kyseinen palapelejä koskeva perustelu, ja katsoi, että mitättömyysosaston tältä osin antama selitys ei ole ymmärrettävä. Se totesi kuitenkin, että on vahvistettava päätelmä, jonka mukaan riidanalaisella tavaramerkillä suojattu muoto on välttämätön palapelien teknisen tuloksen saavuttamiseksi. Kirjaimellisen merkityksensä mukaan palapeli on peli, jossa mosaiikkimaiset, yleensä epäsäännölliset toisiinsa liittyvät palat, joista jokainen muodostaa yleensä osan kuvasta, kootaan yhteen niin, että kootuista palapelin paloista muodostuu täydellinen kuva. Valituslautakunta katsoi, että vaikka Rubikin kuutio ei ehkä ole ensimmäinen mieleen tuleva esimerkki palapelistä, mikään merkin esityksessä ei estä kuution purkamista ja uudelleenkokoamista täydellisen yhdistelmän aikaan saamiseksi, jolloin ruudukkorakenne on välttämätön eri kuutioiden erottamiseksi toisistaan ja värit ovat välttämättömiä sen osoittamiseksi, missä järjestyksessä kuutiot on koottava uudelleen.
128
Valituslautakunta totesi lähinnä, että riidanalainen tavaramerkki on rekisteröity asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdan säännösten vastaisesti kaikkien rekisteröinnin kohteena olevien tavaroiden osalta, palapelit mukaan lukien.
129
Tältä osin on selvää, että ainoan kanneperusteen kyseinen osa ei koske ”kolmiulotteisia palapelejä” (”mekaanisten päättelypelien” merkityksessä, englanniksi ”mechanical puzzles”), vaan ainoastaan ilmaisua ”palapelit” (suppeassa merkityksessä, englanniksi ”jigsaw puzzles”), toisin sanoen tavaroita, jotka ovat tyypillisesti kaksiulotteisia, vaikka niitä on olemassa myös kolmiulotteisina.
130
On todettava, että vaikka asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdan, joka koskee muotoja ja näin ollen kolmiulotteisia tavaroita, soveltaminen tällaiseen tyypillisesti kaksiulotteisia tavaroita koskevaan ilmaisuun saattaa vaikuttaa hämmentävältä, syy on alun perin siinä, että kantaja (tai kantajan oikeudellinen edeltäjä) on valinnut kyseisen ilmaisun.
131
On kuitenkin muistutettava, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 40/94 täytäntöönpanosta 13.12.1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2868/95 (EYVL 1995, L 303, s. 1) 2 säännön 2 kohdan, sellaisena kuin sitä sovelletaan käsiteltävässä asiassa, mukaan luettelo tavaroista ja palveluista, joita varten tavaramerkkiä haetaan, on muotoiltava niin, että tavaroiden ja palvelujen laatu ilmenee selvästi.
132
Tästä seuraa, että sen, joka hakee merkin rekisteröintiä EU‑tavaramerkiksi, on esitettävä pyynnössään luettelo niistä tavaroista tai palveluista, joita varten rekisteröintiä haetaan, ja toimitettava kustakin näistä tavaroista ja palveluista kuvaus, josta ilmenee selvästi sen laatu (tuomio 6.4.2017, Nanu-Nana Joachim Hoepp v. EUIPO – Fink (NANA FINK), T‑39/16, EU:T:2017:263, 44 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
133
Lisäksi kyseinen selvyysvaatimus on vahvistettu unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöllä, jonka mukaan hakijan on yksilöitävä tavarat ja palvelut, joille EU-tavaramerkkiä haetaan, riittävän selvästi ja täsmällisesti, jotta toimivaltaiset viranomaiset ja taloudelliset toimijat voivat pelkästään tällä perusteella määrittää tavaramerkin antaman suojan laajuuden (tuomio 19.6.2012, Chartered Institute of Patent Attorneys, C‑307/10, EU:C:2012:361, 64 kohta).
134
Käsiteltävässä asiassa on huomattava, että englanninkielistä (riidanalaisen tavaramerkin rekisteröintikieli) ilmaisua ”jigsaw puzzles”, joka koskee luokkaan 28 kuuluvia tavaroita, voidaan tulkita kahdella eri tavalla. Yhtäältä kyseistä ilmaisua voidaan tulkita suppeasti kantajan tavoin siten, että sillä tarkoitetaan kaksiulotteista ”kuvaa”. Kolmiulotteisen tavaramerkin hakeminen tällaisille kaksiulotteisille tavaroille ei kuitenkaan vaikuta uskottavalta. Toisaalta kyseistä ilmaisua voidaan tulkita laajemmin siten, että sillä viitataan sekä (kaksiulotteisiin) kuvapalapeleihin että (kolmiulotteisiin) tilavuuspalapeleihin, mikä olisi uskottavampaa sellaisen kolmiulotteisen tavaramerkin osalta, jonka kantaja (tai kantajan oikeudellinen edeltäjä) on valinnut.
135
On todettava, että ilmaisu ”palapelit” on moniselitteinen, koska se mahdollistaa riidanalaisen kolmiulotteisen tavaramerkin kattamien luokkaan 28 kuuluvien tavaroiden osalta kaksi edellä mainittua erilaista tulkintaa, eikä se näin ollen voi täyttää asetuksen N:o 2868/95 2 säännön 2 kohdasta ja oikeuskäytännöstä johtuvaa selvyysvaatimusta.
136
On kuitenkin muistettava, että oikeuskäytännön mukaan tavaramerkin haltija ei voi hyötyä siitä, että se ei noudata velvollisuuttaan määrittää tavaraluettelo selvästi ja täsmällisesti (ks. tuomio 6.4.2017, NANA FINK, T‑39/16, EU:T:2017:263, 48 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
137
Näin ollen kyseistä ilmaisua ei voida tulkita siten, että se sisältää kantajan hyväksi ainoastaan kaksiulotteiset ”palapelit”, jolloin kyseiseen ilmaisuun ei sovellettaisi asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdassa säädettyä hylkäysperustetta ja vastaavaa mitättömyysperustetta. Kyseistä ilmaisua on tulkittava siten, että se kattaa myös kolmiulotteiset ”palapelit”.
138
Kolmiulotteisten ”palapelien” osalta on todettava, että ne ovat välttämättömiä riidanalaisen tavaramerkin teknisen tuloksen saavuttamiseksi (ks. edellä oleva 52 ja 53 kohta). Kuten valituslautakunta on perustellusti todennut riidanalaisen päätöksen 90 kohdassa, mikään kantajan oikeudellisen edeltäjän kyseisen tavaramerkin esityksessä ei estä kuution purkamista ja sen uudelleenkokoamista täydellisen yhdistelmän aikaansaamiseksi, sillä ruudukkorakenne on välttämätön eri kuutioiden erottamiseksi toisistaan ja värit ovat välttämättömiä osoittamaan, missä järjestyksessä kuutiot on koottava uudelleen.
139
Näin ollen valituslautakunta totesi arviointivirhettä tekemättä, että asetuksen N:o 40/94 7 artiklan 1 kohdan e alakohdan ii alakohdassa säädettyä hylkäysperustetta sovelletaan myös ”palapeleihin” (englanniksi ”jigsaw puzzles”), ja päätteli näin ollen, että riidanalaiseen tavaramerkkiin sovelletaan vastaavaa mitättömyysperustetta kaikkien rekisteröinnin kohteena olevien tavaroiden osalta.
140
Ainoan kanneperusteen kolmas osa on siis hylättävä.
141
Kaikkien edellä olevien seikkojen perusteella kanne on hylättävä kokonaisuudessaan.
Oikeudenkäyntikulut
142
Unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksen 134 artiklan 1 kohdan mukaan asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut.
143
Koska kantaja on hävinnyt asian, se on velvoitettava korvaamaan oikeudenkäyntikulut EUIPO:n ja väliintulijan vaatimusten mukaisesti. Väliintulijalle valituslautakunnassa aiheutuneiden oikeudenkäyntikulujen osalta on riittävää todeta, että koska tässä tuomiossa hylätään riidanalaisesta päätöksestä tehty valitus, kyseessä oleviin oikeudenkäyntikuluihin sovelletaan edelleen kyseisen päätöksen päätösosan 2 kohtaa (ks. vastaavasti tuomio 28.2.2019, Lotte v. EUIPO – Générale Biscuit-Glico France (PEPERO original), T‑459/18, ei julkaistu, EU:T:2019:119, 194 kohta).
Näillä perusteilla
UNIONIN YLEINEN TUOMIOISTUIN (kuudes jaosto)
on ratkaissut asian seuraavasti:
1)
Kanne hylätään.
2)
Spin Master Toys UK Ltd velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
Costeira
Kancheva
Tichy-Fisslberger
Julistettiin Luxemburgissa 9 päivänä heinäkuuta 2025.
Allekirjoitukset
Sisällys
Asian tausta
Asianosaisten vaatimukset
Oikeudellinen arviointi
Alustavat huomautukset
Riidanalaisen tavaramerkin tyyppi
Riidanalaisen tavaramerkin tekninen tulos
Ainoan kanneperusteen ensimmäinen osa, joka liittyy virheeseen riidanalaisen tavaramerkin olennaisten piirteiden arvioinnissa
Riidanalaisen tavaramerkin olennaisia piirteitä koskeva alustava väite
Pääasiallinen väite, joka perustuu siihen, että erottelua kuuteen väriin ei voida pitää riidanalaisen tavaramerkin muodon erottamattomana osana
Ainoan kanneperusteen toinen osa, joka liittyy virheeseen riidanalaisen tavaramerkin toiminnallisuuden arvioinnissa
Ainoan kanneperusteen kolmas osa, joka liittyy ”palapelejä” koskevaan arviointivirheeseen
Oikeudenkäyntikulut
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: englanti.