Esialgne tõlge
EUROOPA KOHTU OTSUS (seitsmes koda)
16. aprill 2026(*)
Eelotsusetaotlus – Riigihankelepingute sõlmimine – Direktiiv 2014/24/EL – Artikkel 18 – Riigihankelepingute sõlmimise põhimõtted – Võrdne kohtlemine ja läbipaistvus – Artikkel 42 – Tehniline kirjeldus – Hankija kaalutlusõigus – Vajaduse määratlemine – Viide liigile või teatavale tootmisviisile – Juhud, mil sellisele viitele tuleb lisada märge „või samaväärne“
Kohtuasjas C‑568/24,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Curtea de Apel Cluji (Cluji apellatsioonikohus, Rumeenia) 17. juuni 2024. aasta kohtuotsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 23. augustil 2024, menetluses
Sof Medica SA
versus
Spitalul Clinic Judeţean de Urgenţă Cluj-Napoca,
EUROOPA KOHUS (seitsmes koda),
koosseisus: koja president F. Schalin, kohtunikud M. Gavalec (ettekandja) ja Z. Csehi,
kohtujurist: M. Campos Sánchez-Bordona,
kohtusekretär: A. Calot Escobar,
arvestades kirjalikku menetlust,
arvestades seisukohti, mille esitasid:
–        Sof Medica SA, esindaja: avocată L. Duţu,
–        Tšehhi valitsus, esindajad: L. Halajová, M. Smolek ja J. Vláčil,
–        Eesti valitsus, esindajad: H. Hirsik ja M. Kriisa,
–        Leedu valitsus, esindajad: K. Dieninis ja E. Kurelaitytė,
–        Euroopa Komisjon, esindajad: A. Biolan ja G. Wils,
arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi ilma kohtujuristi ettepanekuta,
on teinud järgmise
kohtuotsuse
1        Eelotsusetaotlusega palutakse tõlgendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT 2014, L 94, lk 65) artikli 2 lõike 1 punkti 13, artikli 18 lõiget 1, artikli 42 lõikeid 1–4 ja artiklit 49.
2        Taotlus on esitatud Sof Medica SA ja Spitalul Clinic Judeţean de Urgenţă Cluj-Napoca (Cluj-Napoca maakonna erakorralise meditsiini haigla, Rumeenia) (edaspidi „haigla“) vahelises kohtuvaidluses selle üle, et haigla viib läbi riigihanke teatud tehnilisele kirjeldusele vastava kirurgilise roboti ostmiseks.
Õiguslik raamistik
Liidu õigus
3        Direktiivi 2014/24 põhjendustes 74 ja 92 on märgitud:
„(74)      Avaliku sektori hankijate koostatud tehnilised kirjeldused peavad võimaldama riigihangete avatust konkurentsile ja jätkusuutlikkusega seotud eesmärkide saavutamist. Seepärast peaks olema võimalik esitada pakkumusi, mis põhinevad mitmesugustel tehnilistel lahendustel, standarditel ja turul kasutuses olevatel tehnilistel kirjeldustel, ning pakkumusi, mis on koostatud olelusringi ning ehitustööde, asjade ja teenuste tootmisprotsessi jätkusuutlikkusega seotud tulemuslikkuse kriteeriumide põhjal.
Seega tuleks tehnilised kirjeldused koostada nii, et need ei vähendaks kunstlikult konkurentsi teatavat ettevõtjat soosivate nõuetega, kirjeldades vastava ettevõtja poolt tavapäraselt pakutavate asjade, teenuste või ehitustööde põhiomadusi. Kõige paremini aitab seda eesmärki saavutada see, kui tehnilise kirjelduse koostamisel lähtutakse funktsionaalsetest nõuetest ja kasutusomadustest. Funktsionaalsed ja kasutusomadustega seotud nõuded on samuti sobilikud vahendid innovatsiooni soodustamiseks riigihangetes ja neid peaks kasutama võimalikult ulatuslikult. Kui viidatakse Euroopa standardile või selle puudumisel oma riigi standardile, peaksid avaliku sektori hankijad kaaluma ka teistel samaväärsetel süsteemidel põhinevaid pakkumusi. Nõutava märgisega samaväärsuse tõendamine peaks olema ettevõtja kohustus.
Samaväärsuse tõendamiseks võib pakkujatelt nõuda kolmandate isikute poolt kontrollitud tõendusmaterjali. Samas tuleks siiski aktsepteerida ka muid sobivaid tõendeid, nagu tootja tehniline toimik, kui asjaomasel ettevõtjal puudub juurdepääs sellistele tõenditele või katsearuannetele või tal ei ole võimalik neid asjaomase tähtaja jooksul hankida, tingimusel et asjaomane ettevõtja seeläbi tõendab, et ehitustööd, asjad või teenused vastavad tehnilises kirjelduses, pakkumuste hindamise kriteeriumites või lepingu täitmise tingimustes sätestatud nõuetele või kriteeriumitele.
[…]
(92)      Parima hinna ja kvaliteedi suhte hindamisel peaksid avaliku sektori hankijad kehtestama lepingu esemega seotud majanduslikud ja kvalitatiivsed kriteeriumid, mida nad sellel eesmärgil kasutama hakkavad. Need kriteeriumid peaksid seega võimaldama võrdlevalt hinnata iga pakkuja pakkumust lepingu eseme täitmise seisukohast, nagu on määratletud tehnilistes nõuetes. Seoses parima hinna ja kvaliteedi suhtega on käesolevas direktiivis esitatud võimalike pakkumuste hindamise kriteeriumite mittetäielik loetelu, mis sisaldab sotsiaalseid ja keskkonnaaspekte. Avaliku sektori hankijaid tuleks ergutada valima pakkumuste hindamise kriteeriumid, mis võimaldavad neil saada kvaliteetseid ehitustöid, asju ja teenuseid, mis vastavad optimaalsel viisil nende vajadustele.
Valitud pakkumuste hindamise kriteeriumid ei tohiks anda avaliku sektori hankijale piiramatut valikuvabadust, kriteeriumid peaksid tagama tõhusa ja ausa konkurentsi võimaluse ning hõlmama korda, mis võimaldab pakkujate esitatud teavet kontrollida.
Majanduslikult soodsaima pakkumuse kindlakstegemisel ei peaks lepingu sõlmimise otsus põhinema üksnes kuluga mitteseotud kriteeriumitel. Seetõttu peaks hinnaga seotud kvalitatiivsete kriteeriumitega kaasnema kulupõhised kriteeriumid, mille puhul võib avaliku sektori hankija eelistuse kohaselt lähtuda kas hinna- või kulutõhususepõhisest lähenemisviisist, nagu kogu olelusringi jooksul tekkivate kulude arvestamine. Pakkumuste hindamise kriteeriumid ei tohiks siiski mõjutada selliste riiklike sätete kohaldamist, millega kehtestatakse tasud teatavate teenuste osutamise eest või fikseeritakse teatavate asjade hind.“
4        Direktiivi artikli 2 „Mõisted“ lõike 1 punktis 13 on ette nähtud:
„Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
[…]
13)      „hankedokument“ – avaliku sektori hankija esitatud või tema poolt viidatud dokument, milles kirjeldatakse riigihanke või menetluse elemente või määratakse need kindlaks, sealhulgas hanketeade, eelteade, kui seda kasutatakse riigihanke väljakuulutamiseks, tehniline kirjeldus, kirjeldav dokument, lepingu kavandatavad tingimused, taotlejate ja pakkujate esitatavate dokumentide vormingud, teave kõikide suhtes kehtivate kohustuste kohta ja kõik täiendavad dokumendid;“.
5        Direktiivi artikli 18 „Riigihanke üldpõhimõtted“ lõikes 1 on sätestatud:
„Avaliku sektori hankijad kohtlevad ettevõtjaid võrdselt ja mittediskrimineerivalt ning tegutsevad läbipaistvalt ja proportsionaalselt.
Riigihanke kavandamisel ei tohi lähtuda eesmärgist jätta see käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja või konkurentsi kunstlikult piirata. Konkurentsi peetakse kunstlikult piiratuks, kui riigihanget kavandatakse kavatsusega teatavaid ettevõtjaid sobimatul viisil soodustada või ebasoodsasse olukorda panna.“
6        Direktiivi artikli 29 „Konkurentsipõhine läbirääkimistega hankemenetlus“ lõikes 1 on ette nähtud:
„Konkurentsipõhise läbirääkimistega hankemenetluse puhul võib iga ettevõtja esitada hanketeate peale osalemistaotluse, mis sisaldab V lisa B ja C osas ette nähtud teavet, esitades kvalitatiivse valiku tegemiseks avaliku sektori hankija poolt nõutava teabe.
Avaliku sektori hankijad määravad hankedokumentides kindlaks riigihanke sisu, kirjeldades oma vajadusi ning hangitavate ehitustööde, asjade või teenuste nõutavaid omadusi ning esitavad pakkumuste hindamise kriteeriumid. Samuti osutavad nad, millised selle kirjelduse elemendid määratlevad miinimumnõuded, millele kõik pakkumused peavad vastama.
Esitatud teave peab olema piisavalt täpne, et võimaldada ettevõtjatel kindlaks teha riigihanke olemus ja ulatus ning otsustada, kas esitada hankemenetluses osalemise taotlus.
[…]“.
7        Direktiivi 2014/24 artiklis 42 „Tehniline kirjeldus“ on sätestatud:
„1.      VII lisa punktis 1 määratletud tehniline kirjeldus esitatakse hankedokumentides. Tehnilises kirjelduses määratakse kindlaks ehitustöö, teenuse või asja nõutavad omadused.
Selliste omaduste kirjeldamisel võib käsitleda ka tellitavate ehitustööde tegemise, asjade tootmise või teenuste osutamise teatavat protsessi või meetodit või spetsiifilist protsessi nende olelusringi muu etapi jaoks, isegi kui need tegurid ei ole nende oluliseks osaks, tingimusel et need on seotud lepingu sisuga ning on proportsionaalsed selle väärtuse ja eesmärkide suhtes.
[…]
2.      Tehniline kirjeldus peab võimaldama kõigile ettevõtjatele võrdse juurdepääsu hankemenetlusele ega tohi tekitada põhjendamatuid takistusi riigihangete avamisel konkurentsile.
3.      Ilma et see piiraks kohustuslike siseriiklike tehniliste eeskirjade kohaldamist, kuivõrd need on liidu õigusega kooskõlas, sõnastatakse tehniline kirjeldus ühel järgmisel viisil:
a)      kirjeldades kasutusomadusi või funktsionaalseid nõudeid, sh keskkonnanäitajaid, tingimusel et parameetrid on piisavalt täpsed, et pakkujad saaksid kindlaks teha hankelepingu eseme ning et avaliku sektori hankijad saaksid lepingu sõlmida;
b)      viidates tehnilisele kirjeldusele ja tähtsuse järjekorras Euroopa standardeid ülevõtvatele riiklikele standarditele, Euroopa tehnilisele hinnangule, ühistele tehnilistele kirjeldustele, rahvusvahelistele standarditele, muudele Euroopa standardimisorganite kehtestatud tehnilistele etalonsüsteemidele või nendest mõne puudumisel riiklikele standarditele, riiklikele tehnilistele tunnustustele või riiklikele tehnilistele kirjeldustele ehitustööde projekteerimise, arvutuste ja tööde teostamise ning asjade kasutamise kohta; sellisele viitele lisatakse märge „või samaväärne“;
c)      kirjeldades punktis a osutatud kasutusomadusi või funktsionaalseid nõudeid, viidates punktis b osutatud tehnilisele kirjeldusele kui kasutusomadustele või funktsionaalsetele nõuetele vastavuse tagamise vahendile, või;
d)      viidates teatavate näitajate puhul punktis b osutatud tehnilisele kirjeldusele ja muude näitajate puhul punktis a osutatud kasutusomadustele või funktsionaalsetele nõuetele.
4.      Tehnilises kirjelduses ei nimetata kindlat marki ega allikat või eri protsessi, mis iseloomustab konkreetse ettevõtja tooteid või teenuseid, ega kaubamärki, patenti, liiki, kindlat päritolu ega teatavat tootmisviisi, mis võiks teatavaid ettevõtjaid või tooteid soosida või need välistada, välja arvatud juhul, kui see on hankelepingu eseme seisukohast põhjendatud. Erandkorras lubatakse sellist nimetamist, kui lepingu reguleerimiseset ei ole lõike 3 kohaselt võimalik piisavalt täpselt ja arusaadavalt kirjeldada. Sellisele viitele lisatakse märge „või samaväärne“.
[…]“.
8        Direktiivi artikli 46 „Lepingute osadeks jaotamine“ lõike 1 teises lõigus on sätestatud:
„Välja arvatud lepingute puhul, mille osadeks jagamine on muudetud käesoleva artikli lõike 4 kohaselt kohustuslikuks, peab avaliku sektori hankija märkima peamised põhjused, miks ta otsustas lepingut osadeks mitte jagada; see teave lisatakse hankedokumentidesse või artiklis 84 osutatud üksikaruandesse.“
9        Direktiivi artiklis 49 „Hanketeated“ on ette nähtud:
„Hanketeadet kasutatakse riigihanke väljakuulutamiseks kõigi menetluste korral, ilma et see piiraks artikli 26 lõike 5 teise lõigu ja artikli 32 kohaldamist. Kõnealused hanketeated sisaldavad V lisa C osas esitatud teavet ja need avaldatakse kooskõlas artikliga 51.“
10      Direktiivi 2014/24 V lisa „Eelteates sisalduv teave“ sisaldab C osa, milles on loetletud hanketeates avaldatav teave. Selle osa punkt 30 on sõnastatud järgmiselt:
„Muu asjakohane teave.“
11      Direktiivi
VII lisa „Teatavate tehniliste kirjelduste määratlused“ punktis 1 on ette nähtud:
„Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
1)      „tehniline kirjeldus“ – üks järgmistest
[…]
b)      asjade või teenuste hankelepingute puhul kirjeldus dokumendis, millega määratakse kindlaks asja või teenuse nõutud omadused nagu kvaliteet, keskkonnaohutuse ja kliimanäitajad, universaalnõuetele (sealhulgas puudega inimeste juurdepääs) vastav projekt ja vastavushindamine, tõhusus- ja kasutusnäitajad, ohutus või mõõtmed, sealhulgas tootele esitatavad nõuded, mis puudutavad nime, mille all seda müüakse, terminoloogiat, sümboleid, katsetamist ja katsetamismeetodeid, pakendamist, märgistamist ja tähistamist, kasutusjuhendeid, tootmisprotsesse ja -meetodeid asja või teenuse olelusringi mis tahes etapis ning vastavuse hindamise kriteeriume;“.
Rumeenia õigus
12      19. mai 2016. aasta riigihangete seaduse nr 98/2016 (Legea nr. 98/2016, privind achizițiile publice; Monitorul Oficial al României, I osa, nr 390, 23.5.2016) artikli 2 lõikes 2 on sätestatud:
„Riigihankelepingute sõlmimise ja ideekonkursside korraldamise aluseks on järgmised põhimõtted:
a)      diskrimineerimiskeeld;
b)      võrdne kohtlemine;
c)      vastastikune tunnustamine;
d)      läbipaistvus;
e)      proportsionaalsus;
f)      vastutamine.“
13      Seaduse nr 98/2016 artiklis 50 on ette nähtud:
„1.      Hankija ei tohi hangete ülesehitust ega nende elemente välja töötada ega neid struktureerida eesmärgiga jätta need välja käesoleva seaduse kohaldamisalast või piirata kunstlikult konkurentsi.
2.      Lõike 1 kohaselt loetakse, et konkurentsi kunstliku piiramisega on tegemist siis, kui hange või selle elemendid on välja töötatud või struktureeritud eesmärgiga asetada teatavad ettevõtjad põhjendamatult soodsamasse või ebasoodsamasse olukorda.“
14      Seaduse artikli 155 lõigetes 1, 2 ja 6 on ette nähtud:
„1.      Tehniline kirjeldus määratakse kindlaks hankedokumentides ja see näitab, missuguseid omadusi hanke esemeks olevalt ehitustöölt, teenuselt või tarnelt nõutakse.
2.      Lõikes 1 nimetatud omadused võivad puudutada ka nõutavate tellitavate ehitustööde tegemise, asjade tootmise või teenuste osutamise teatavat protsessi või meetodit või spetsiifilist protsessi nende olelusringi muu etapi jaoks, isegi kui need tegurid ei ole nende oluline osa, tingimusel et need on seotud hanke esemega ning on proportsionaalsed selle väärtuse ja eesmärkidega.
[…]
6.      Tehniline kirjeldus peab võimaldama kõikidele ettevõtjatele võrdse juurdepääsu hankemenetlusele ega tohi kaasa tuua põhjendamatuid takistusi, mis ei võimalda tagada tõhusat konkurentsi ettevõtjate vahel.“
15      Sama seaduse artikli 156 lõigetes 2–4 on ette nähtud:
„2.      Tehnilises kirjelduses ei nimetata kindlat marki ega allikat või eri protsessi, mis iseloomustab konkreetse ettevõtja tooteid või teenuseid, ega kindlat kaubamärki, patenti, liiki, päritolu ega tootmisviisi, mis võiks teatavaid ettevõtjaid või tooteid soosida või need välistada, välja arvatud juhul, kui see on hanke eseme seisukohast põhjendatud.
3.      Erandina lõikest 2 lubatakse tehnilise kirjelduse kindlaksmääramist lõikes 2 nimetatud elementide täpsustamisega erandjuhtudel, kui hanke eset ei ole võimalik piisavalt täpselt ja arusaadavalt kirjeldada lõike 1 kohaselt; niisugustel juhtudel lisatakse lõikes 2 nimetatud elementidele märge „või samaväärne“.
4.      Kui hankija koostab lõike 1 punktis b viidatud tehnilise kirjelduse, ei või ta pakkumust tagasi lükata põhjusel, et pakutavad ehitustööd, tooted või teenused ei ole kooskõlas tehnilise kirjeldusega, kui pakkuja tõendab oma pakkumuses mis tahes sobival viisil, et pakutud lahendused vastavad samaväärselt tehnilises kirjelduses kindlaks määratud nõuetele.“
16      Metoodiliste eeskirjade, mis on lisatud 2. juuni 2016. aasta valitsuse otsusele
nr 395/2016, millega kinnitatakse riigihangete seaduses nr 98/2016 sätestatud riigihankelepingu/raamlepingu sõlmimist käsitlevad metoodilised eeskirjad, ja mis on sellele otsusele lisatud (Hotărârea Guvernului nr. 395/2016, pentru aprobarea Normelor metodologice de aplicare a prevederilor referitoare la atribuirea contractului de achiziție publică/acordului-cadru din Legea nr. 98/2016 privind achizițiile publice; Monitorul Oficial al României, I osa, nr 423, 6.6.2016), artiklis 1 on ette nähtud:
„1.      Iga olukorda, mida ei ole reguleeritud sõnaselge sättega, tõlgendatakse hankemenetluses, lähtudes [seaduse nr 98/2016] artikli 2 lõikes 2 sätestatud põhimõtetest.
2.      Hankemenetluse läbiviimisel on hankija kohustatud võtma kõik vajalikud meetmed selleks, et vältida olukordi, mis võivad viia huvide konfliktini ja/või takistada, piirata või moonutada konkurentsi.
3.      Kui tuvastatakse lõikes 2 nimetatud olukord, on hankijal kohustus kõrvaldada niisuguse olukorra tagajärjed, võttes olenevalt oma pädevusest vajaduse korral parandusmeetmed, mis muudavad, lõpetavad, kaotavad või tühistavad toimingud, mis mõjutasid hankemenetluse või sellega seotud tegevuste nõuetekohast läbiviimist.
[…]“.
17      Metoodiliste eeskirjade artikli 20 lõikes 10 on ette nähtud:
„Hanketingimused peavad sisaldama tehnilist kirjeldust, mis koosneb nõuetest, eeskirjadest ja tehnilistest ettekirjutustest, mis teevad võimalikuks kirjeldada iga tarnet, teenust või tööd objektiivselt nii, et see vastaks hankija vajadustele.“
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
18      Haigla kui hankija kuulutas 23. veebruaril 2024 välja avatud hankemenetluse „Kirurgilise roboti 2 tarnimine, paigaldamine ja töölepanemine“ hinnangulise väärtusega 25 400 000 Rumeenia leud (RON) (ligikaudu 5 000 000 eurot).
19      Haigla oli varem selle pakkumismenetluse esemeks oleva kirurgilise roboti kohta alustanud turuosalistega konsulteerimise menetlust, millest ilmnes esiteks, et eksisteeris kaht tüüpi sarnaste funktsioonidega kirurgilist robotit, nimelt monoblokk-tüüpi robot (roboti käed liiguvad teineteisega koos) ja moodul-tüüpi robot (roboti käed liiguvad iseseisvalt), ning teiseks, et on kindlaks tehtud vähemalt kolm moodul-tüüpi roboti tootjat.
20      Hankedokumentides esitas haigla asjaomase roboti tehnilise kirjelduse järgmiselt: „Moodul-tüüpi ja liikuva roboti toetatav kirurgiaseade, mis koosneb vähemalt neljast moodulist, millel on eraldi robotkäed ning mis on sertifitseeritud vähemalt järgmistes valdkondades: üldkirurgia, günekoloogia, uroloogia, rindkerekirurgia. Seadet peab olema võimalik paigutada operatsiooniplokkidesse, ilma et selleks oleks vaja teha erilisi ettevalmistusi, ning seade peab võimaldama hübriidlähenemist [kirurgilisele] sekkumisele, võimaldades kiiresti üle minna klassikaliselt laparoskoopiliselt kirurgialt assisteeritud robotkirurgiale ja vastupidi, kui see on [kirurgilise] protseduuri ajal vajalik. Seadet peab olema võimalik pidevalt kasutada.“
21      Sof Medica kui monoblokk-tüüpi kirurgiliste robotite tarnija leidis, et selle tehnilise kirjeldusega rikutakse seaduse nr 98/2016 artiklites 2, 50, 155 ja 156 sätestatud riigihanke põhimõtteid, mille eesmärk on rakendada direktiivi 2014/24 artikleid 18 ja 42, kuna tehnilises kirjelduses soositakse üksnes moodul-tüüpi kirurgilisi roboteid. Sof Medica palus seega Tribunalul Clujil (Cluji esimese astme kohus, Rumeenia) kohustada hankijat välja jätma tehniline kirjeldus osas, mis on diskrimineeriv, kehtestama miinimumnõuded, millega tagatakse tõhusal konkurentsil põhinev läbipaistev menetlus, ja kui hankedokumente ei ole võimalik parandada, tühistama asjaomase hankemenetluse.
22      Haigla väitis omakorda, et moodul-tüüpi kirurgilise roboti hankimine oli põhjendatud mitme konkreetse asjaoluga. Nimelt, kuna haiglal on
kasutada vanad hooned, tuleb arvesse võtta operatsiooniplokkide logistilist suutlikkust, mis on väike, samuti vajadust paigutada meditsiiniseadmeid ümber nende plokkide vahel vastavalt vajadusele ja kiireloomulisusele ning operatsioonisaalide arvu ja paigutust. Operatsioonisaalide tõttu on vajalik robot, mis on paindliku konfiguratsiooniga ja kohandatud olemasolevale ruumile ning mille kaal ja põrandapindala on piiratud – see ei vasta monoblokk-tüüpi roboti omadustele.
23      Tribunalul Cluj (Cluji esimese astme kohus) jättis 22. märtsi 2024. aasta kohtuotsusega Sof Medica nõude osaliselt eseme puudumise ja osaliselt põhjendamatuse tõttu rahuldamata.
24      Sof Medica esitas selle kohtuotsuse peale apellatsioonkaebuse Curtea de Apel Clujile (Cluji apellatsioonikohus, Rumeenia), kes on eelotsusetaotluse esitanud kohus.
25      Eelotsusetaotluse esitanud kohtul on kolmel juhul kahtlusi seoses hankija kaalutlusruumiga tehnilise kirjelduse koostamisel.
26      Esiteks küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus, kas arvestades läbipaistvuse põhimõtet, mis tuleneb direktiivi 2014/24 artikli 18 lõikest 1 koostoimes selle direktiivi artikliga 49, võib hankija jätta pakkuja hankemenetlusest kõrvale tehnilise kirjelduse alusel, mis on põhjendatud „objektiivse vajadusega“, kui see vajadus tehti pakkujale teatavaks alles pärast asjaomase hankemenetluse dokumentide avaldamist kohtumenetluses.
27      Teiseks on eelotsusetaotluse esitanud kohtul tekkinud küsimus, kas direktiivi 2014/24 artikli 42 lõiget 1, lõike 3 punkti b ja lõiget 4 võib tõlgendada nii, et seda, kas kõik hanketeate tehnilises kirjelduses nimetatud nõuded on piiravad, mille tõttu peab selle hanke dokumentides olema märge „või samaväärne“, tuleb hinnata kõiki nendes dokumentides sisalduvaid nõudeid arvesse võttes.
28      Kolmandaks ja viimaseks soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus veel teada, kas juhul, kui vastus käesoleva kohtuotsuse punktides 26 ja 27 esitatud küsimustele on jaatav, võib selle direktiivi artikli 18 lõikes 1 sätestatud võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet tõlgendada nii, et tehniliste kirjelduste piiravat laadi tuleb hinnata seoses „objektiivse vajadusega“, millele hankija viitab enne hanketeate ja asjaomaste hankedokumentide avaldamise kuupäeva.
29      Neil asjaoludel otsustas Curtea de Apel Cluj (Cluji apellatsioonikohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.      Kas direktiivi [2014/24] artikli 18 lõikes 1 – koostoimes artikliga 49 ja artikli 2 lõike 1 punktiga 13 – sätestatud läbipaistvuse põhimõtet tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus pakkuja kõrvalejätmine teatava tehnilise kirjelduse abil, mida põhjendab „objektiivne vajadus“, mille hankija määratles alles pärast hanketeate ja hankedokumentide avaldamist?
2.      Kas direktiivi 2014/24 artikli 42 lõiget 1, lõike 3 punkti b ja lõiget 4 võib tõlgendada nii, et seda, kas tehniline kirjeldus – mille tõttu on hankedokumentides vaja kasutada märget „või samaväärne“ – on piirav, tuleb samuti hinnata kõikide hankedokumentides toodud nõuete kumulatiivse analüüsi abil?
3.      Kas jaatava vastuse korral kahele esimesele küsimusele võib direktiivi 2014/42 artikli 18 lõikes 1 sätestatud võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet tõlgendada nii, et tehnilise kirjelduse piiravat laadi tuleb hinnata seoses hankija „objektiivse vajadusega“ enne hanketeate ja hankedokumentide avaldamist?“
Menetlus Euroopa Kohtus
30      Eelotsusetaotluse esitanud kohus esitas taotluse lahendada käesolev eelotsusetaotlus Euroopa Kohtu kodukorra artiklis 105 ette nähtud eelotsuse kiirendatud menetluses.
31      Taotlus jäeti rahuldamata Euroopa Kohtu presidendi 13. detsembri 2024. aasta kohtumäärusega Sof Medica (C‑568/24, EU:C:2024:1055).
Eelotsuse küsimuste analüüs
Esimene ja kolmas küsimus
32      Esimese ja kolmanda küsimusega, mida tuleb analüüsida koos, palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kas direktiivi 2014/24 artikli 18 lõiget 1 koostoimes selle direktiivi artikli 42 lõigetega 1 ja 2 ning artikliga 49 tuleb tõlgendada nii, et artikli 18 lõikest 1 tuleneva läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõttega on vastuolus see, kui asjade riigihanke puhul lükkab hankija pakkuja pakkumuse tehnilise kirjelduse alusel tagasi, ilma et nimetatud direktiivi artikli 2 lõike 1 punkti 13 tähenduses hankedokumentides oleks tehnilist kirjeldust hanketeate avaldamise kuupäevaks objektiivselt põhjendatud.
33      Esiteks on asjakohane märkida, et direktiivi 2014/24 artikli 2 lõike 1 punktis 13 on mõiste „hankedokument“ määratletud kui hankija esitatud või tema poolt viidatud mis tahes dokument, milles kirjeldatakse riigihanke või menetluse elemente või määratakse need kindlaks, sealhulgas hanketeade ja tehniline kirjeldus.
34      Siiski ei ole selles sättes märgitud, kas hanketeate avaldamise kuupäeval on hankija kohustatud esitama tehnilise kirjelduse aluseks olevad objektiivsed põhjendused.
35      Teiseks tuleb tõdeda, et direktiivi 2014/24 artiklis 49 on sisuliselt üksnes ette nähtud, et hanketeadet kasutatakse riigihanke väljakuulutamiseks, et hanketeade sisaldab direktiivi V lisa C osas esitatud teavet ja et hanketeade avaldatakse kooskõlas direktiivi artikliga 51. Kuigi kõnealuses C osas „Eelteates sisalduv teave“ on loetletud avaldatav teave, ei ole selle teabe hulgas mainitud kohustust esitada tehnilise kirjelduse aluseks olevad objektiivsed põhjendused.
36      Kolmandaks nähtub direktiivi 2014/24 artikli 42 lõikest 1, et direktiivi VII lisa punktis 1 määratletud tehniline kirjeldus esitatakse hankedokumentides ja tehnilises kirjelduses määratakse kindlaks asja nõutavad omadused. Mis puudutab asjade või teenuste hankelepinguid, siis on VII lisa punkti 1 alapunktis b tehniline kirjeldus määratletud kui kirjeldus dokumendis, millega määratakse kindlaks asja või teenuse nõutud omadused nagu kvaliteet, keskkonnaohutuse ja kliimanäitajad, universaalnõuetele (sealhulgas puudega inimeste juurdepääs) vastav projekt ja vastavushindamine, tõhusus- ja kasutusnäitajad, ohutus või mõõtmed, sealhulgas tootele esitatavad nõuded nimele, mille all seda müüakse, terminoloogiale, sümbolitele, katsetamisele ja katsetamismeetoditele, pakendamisele, märgistamisele ja tähistamisele, kasutusjuhenditele, tootmisprotsessidele ja -meetoditele asja või teenuse olelusringi mis tahes etapis ning vastavuse hindamise kriteeriumidele. Ei artikli 42 lõike 1 ega punkti 1 alapunkti b sõnastusest ei nähtu siiski, et hankija on kohustatud enda koostatud tehnilist kirjeldust objektiivselt põhjendama.
37      Sellega seoses on Euroopa Kohus otsustanud, et hankijal on hanke tehnilise kirjelduse koostamisel ulatuslik kaalutlusõigus, kuna ta teab kõige paremini, milliseid tarneid ta vajab ja millised nõuded peavad olema täidetud selleks, et saada soovitud tulemus (vt selle kohta 25. oktoobri 2018. aasta kohtuotsus Roche Lietuva, C‑413/17, EU:C:2018:865, punktid 29 ja 30, ning 16. jaanuari 2025. aasta kohtuotsus DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, punkt 42).
38      Hankija peab vastavalt direktiivi 2014/24 artikli 42 lõikele 2 koostoimes selle direktiivi artikli 18 lõikega 1 siiski tagama, et tehniline kirjeldus võimaldaks kõigile ettevõtjatele võrdse võimaluse hankemenetluses osaleda ega tekitaks põhjendamatuid takistusi riigihangete avamisel konkurentsile (16. jaanuari 2025. aasta kohtuotsus DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, punkt 42).
39      Euroopa Kohus on toonitanud, et võrdse kohtlemise, diskrimineerimiskeelu ja läbipaistvuse põhimõte on tehnilise kirjelduse koostamisel olulise tähtsusega, arvestades tehnilise kirjelduse valimise ja sõnastamisega seotud diskrimineerimisohtu (25. oktoobri 2018. aasta kohtuotsus Roche Lietuva, C‑413/17, EU:C:2018:865, punkt 34).
40      Samamoodi on direktiivi 2014/24 põhjenduses 74 märgitud, et tehniline kirjeldus tuleb koostada nii, et see ei vähendaks kunstlikult konkurentsi teatavat ettevõtjat soosivate nõuetega, kirjeldades vastava ettevõtja poolt tavapäraselt pakutavate asjade põhiomadusi. Lisaks peab põhjenduse 74 kohaselt „olema võimalik esitada pakkumusi, mis põhinevad mitmesugustel tehnilistel lahendustel, standarditel ja turul kasutuses olevatel tehnilistel kirjeldustel“.
41      Nende nõuete täitmine on seda olulisem, kui tehniline kirjeldus on sõnastatud iseäranis üksikasjalikult. Mida üksikasjalikum on tehniline kirjeldus, seda suurem on oht, et konkreetse tootja tooteid eelistatakse (25. oktoobri 2018. aasta kohtuotsus Roche Lietuva, C‑413/17, EU:C:2018:865, punkt 37).
42      Seega peab tehnilise kirjelduse üksikasjalikkuse aste olema kooskõlas ka proportsionaalsuse põhimõttega, mis tähendab, et tuleb analüüsida, kas see üksikasjalikkuse aste on taotletavate eesmärkide saavutamiseks vajalik (vt selle kohta 25. oktoobri 2018. aasta kohtuotsus Roche Lietuva, C‑413/17, EU:C:2018:865, punkt 41).
43      Direktiivi 2014/24 artikli 18 lõige 1 ega artikli 42 lõiked 1 ja 2 ei kohusta siiski läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtet tõlgendama nii, et nendega nõutakse hankijalt, et hanketeate avaldamise kuupäeval esitaks ta enda koostatud tehnilise kirjelduse aluseks olevad objektiivsed põhjendused.
44      Läbipaistvuse põhimõte eeldab, et hankemenetluse tingimused ja menetluse kord oleksid hanketeates ja tehnilises kirjelduses sõnastatud selgelt, täpselt ja üheti mõistetavalt, et võimaldada ühelt poolt kõigil piisavalt informeeritud ja mõistlikult tähelepanelikel pakkujatel mõista nende täpset ulatust ja nendest ühtemoodi aru saada ning teiselt poolt hankijal tegelikult kontrollida, kas pakkujate esitatud pakkumused vastavad kõnealuse hankemenetluse tingimustele (10. mai 2012. aasta kohtuotsus komisjon vs. Madalmaad, C‑368/10, EU:C:2012:284, punkt 109 ja seal viidatud kohtupraktika). Läbipaistvuse põhimõte piirdub seega nõudega, et hankedokumendid oleksid selged, täpsed ja üheti mõistetavad, minemata nii kaugele, et selle põhimõttega nõutaks hankijalt, et ta esitaks asjaomase hanketeate avaldamise kuupäeval konkreetselt kõik objektiivsed põhjendused, mis on iga sellise tehnilise kirjelduse aluseks, mida on hankedokumentides mainitud. Viimati nimetatud nõue puudutab seevastu proportsionaalsuse põhimõtte järgimist, mistõttu peab hankija suutma põhjendada, kuidas on see asjaomase tehnilise kirjelduse üksikasjalikkuse aste taotletavate eesmärkide saavutamiseks vajalik.
45      Eeltoodust tuleneb, et direktiivi 2014/24 artikli 18 lõikes 1 viidatud läbipaistvuse põhimõte ei kohusta hankijat esitama objektiivset põhjendust, mis tema arvates selgitaks hankedokumentides esitatud tehnilise kirjelduse sisu.
46      Neljandaks kinnitab seda tõlgendust direktiivi 2014/24 ülesehitus. Nimelt nägi liidu seadusandja juhtudeks, kui ta soovis, et hankija esitab hankedokumentides põhjendused, mis õigustavad üht või teist lepingu sõlmimise või hankemenetlusega seotud tunnust või tingimust, selle sõnaselgelt ette. Nii on see näiteks direktiivi artikli 46 lõike 1 teise lõigu puhul, milles nähakse ette hankija kohustus märkida peamised põhjused, miks ta otsustas lepingut osadeks mitte jagada, või ka direktiivi artikli 29 lõike 1 teise lõigu puhul, milles nähakse ette, et kui hankija otsustab kasutada konkurentsipõhist läbirääkimistega hankemenetlust, peab ta hankedokumentides määrama kindlaks asjaomase hanke eseme, kirjeldades oma vajadusi ning hangitavate asjade, ehitustööde või teenuste nõutavaid omadusi.
47      Viiendaks ja viimaseks võib käesoleva kohtuotsuse punktis 45 esitatud tõlgendusega vastupidine tõlgendus rikkuda tasakaalu, mida liidu seadusandja soovis pakkujate ja hankijate õiguste ja kohustuste vahel saavutada. Selle tulemusel nõutaks hankijalt, et ta põhjendaks üksikasjalikult iga konkreetset nõuet, andes teavet vajaduste kohta, mida ta soovib täita ja mille alusel ta on tehnilise kirjelduse välja töötanud. Sellise põhjendamiskohustusega pandaks asjaomasele hankijale teatud juhtudel eriti suur või isegi ebaproportsionaalne halduskoormus ning seataks kahtluse alla ulatuslik kaalutlusõigus, mis tal on oma vajaduste kindlaksmääramisel ja hanke tehnilise kirjelduse koostamisel.
48      Eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb esimesele ja kolmandale küsimusele vastata, et direktiivi 2014/24 artikli 18 lõiget 1 koostoimes selle direktiivi artikli 42 lõigetega 1 ja 2 ning artikliga 49 tuleb tõlgendada nii, et artikli 18 lõikest 1 tuleneva läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõttega ei ole vastuolus see, kui asjade riigihanke puhul lükkab hankija pakkuja pakkumuse tehnilise kirjelduse alusel tagasi, ilma et nimetatud direktiivi artikli 2 lõike 1 punkti 13 tähenduses hankedokumentides oleks tehnilist kirjeldust hanketeate avaldamise kuupäevaks objektiivselt põhjendatud.
Teine küsimus
49      Teise küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 2014/24 artikli 42 lõiget 1, lõike 3 punkti b ja lõiget 4 tuleb tõlgendada nii, et hankija võib kirurgilise roboti tarnimise hanke tehnilises kirjelduses ette näha nõuded, mis puudutavad selle hanke esemeks oleva kirurgilise roboti moodul-tüüpi ja liikuvust, kaalu, põrandapindala ja robotkäte kasutamist, ilma et nendele nõuetele oleks lisatud märge „või samaväärne“.
50      Kõigepealt tuleb märkida, et asjade riigihankemenetluses on tehnilise kirjelduse sõnastuse eesmärk vastavalt direktiivi 2014/24 artikli 42 lõikele 1 koostoimes direktiivi VII lisa punkti 1 alapunktiga b määratleda kõnealuste asjade nõutavad omadused, nagu asjade tõhusus- ja kasutusnäitajad, ohutus või mõõtmed. Mis puudutab nende omaduste kindlaksmääramist, siis nagu nähtub direktiivi põhjendusest 92, on tehnilises kirjelduses määratletud asjaomase riigihanke ese (vt selle kohta 16. jaanuari 2025. aasta kohtuotsus DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, punkt 40).
51      Direktiivi 2014/24 artikli 42 lõikes 3 on ammendavalt loetletud hankedokumentides esitatava tehnilise kirjelduse koostamise meetodid, kehtestamata nende meetodite vahel hierarhiat (vt selle kohta 16. jaanuari 2025. aasta kohtuotsus DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, punktid 29 ja 30 ning seal viidatud kohtupraktika).
52      Sellega seoses võib hankija otsustada sõnastada tehnilise kirjelduse, kirjeldades kasutusomadusi või funktsionaalseid nõudeid vastavalt direktiivi artikli 42 lõike 3 punktile a. Hankija võib samuti vastavalt artikli 42 lõike 3 punktile b otsustada viidata tehnilisele kirjeldusele ja tähtsuse järjekorras Euroopa standardeid ülevõtvatele riiklikele standarditele, Euroopa tehnilisele hinnangule, ühistele tehnilistele kirjeldustele, rahvusvahelistele standarditele, muudele Euroopa standardimisorganite kehtestatud tehnilistele etalonsüsteemidele või nendest mõne puudumisel riiklikele standarditele, riiklikele tehnilistele tunnustustele või riiklikele tehnilistele kirjeldustele ehitustööde projekteerimise, arvutuste ja tööde teostamise ning asjade kasutamise kohta. Artikli 42 lõike 3 punktide c ja d kohaselt võib ta neid kahte meetodit veel kombineerida. Kui hankija sõnastab tehnilise kirjelduse vastavalt artikli 42 lõike 3 punktis b ette nähtud meetodile, peab iga viide sellele sättele olema varustatud märkega „või samaväärne“.
53      Käesoleval juhul tuleb aga märkida, et kõnealuse hanke tehniline kirjeldus, mis on esitatud käesoleva kohtuotsuse punktis 20, ei ole sõnastatud kooskõlas direktiivi 2014/24 artikli 42 lõike 3 punktis b ette nähtud meetodiga, mistõttu ei ole see säte kohaldatav.
54      Siiski tuleb veel märkida, et direktiivi artikli 42 lõike 4 esimeses lauses
on keelatud tehnilises kirjelduses põhimõtteliselt nimetada „kindlat marki [või] allikat või eri protsessi, mis iseloomustab konkreetse ettevõtja tooteid“, või „liiki [või] teatavat tootmisviisi, mis võiks teatavaid ettevõtjaid või tooteid soosida või need välistada“. Nimelt ei aita sellised viited avada konkreetset riigihanget konkurentsile, vaid pigem piiravad konkurentsi (vt selle kohta 16. jaanuari 2025. aasta kohtuotsus DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, punktid 48 ja 49).
55      Sellest „põhimõttelisest“ keelust on siiski kaks erandit. Esiteks on direktiivi 2014/24 artikli 42 lõike 4 teises lauses ette nähtud, et erandkorras võib hankija lisada tehnilist kirjeldust sisaldavatesse hankedokumentidesse selle direktiivi
artikli 42 lõikes 4 osutatud viite tingimusel, et – nagu selle sätte teises lauses on sisuliselt ette nähtud –
direktiivi artikli 42 lõike 3 punkti a kohaselt nimetatud kasutusomadused või funktsionaalsed nõuded, direktiivi artikli 42 lõike 3 punktis b viidatud tehnilised kirjeldused või nende kahe kombinatsioon ei võimalda iseenesest lepingu reguleerimiseset piisavalt täpselt ja arusaadavalt kirjeldada. Niisugusel juhul peab hankija vastavalt sama direktiivi artikli 42 lõike 4 kolmandale lausele lisama sellele viitele märke „või samaväärne“ (vt selle kohta 16. jaanuari 2025. aasta kohtuotsus DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, punkt 50).
56      Nagu nähtub direktiivi 2014/24 artikli 42 lõike 4 esimeses lauses sisalduvast väljendist „välja arvatud juhul, kui see on hankelepingu eseme seisukohast põhjendatud“, võib selles sättes nimetatud viiteid teha ka juhul, kui see on hanke eseme seisukohast õiguspärane. Seda juhtu, mis erineb artikli 42 lõike 4 teises lauses sätestatust, tuleb mõista kui asjaolu, mis võimaldab hankijal jätta kohaldamata lõike 4 normatiivse sisu, mis sisaldab nimetatud lõike 4 esimeses lauses sätestatud põhimõttelist keeldu, selle lõike teises lauses ette nähtud erandit sellest keelust ja kolmandas lauses ette nähtud nõuet lisada erandi kohaldatavuse korral märge „või samaväärne“ (vt selle kohta 16. jaanuari 2025. aasta kohtuotsus DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, punkt 51).
57      Sellest järeldub, et kui niisugune viide, nagu on direktiivi 2014/24 artikli 42 lõikes 4, on hanke eseme seisukohast põhjendatud, võib selle lisada tehnilisele kirjeldusele, ilma et selle sätte esimeses lauses märgitud keeld või selle sätte teises ja kolmandas lauses ette nähtud tingimused oleksid kohaldatavad (vt selle kohta 16. jaanuari 2025. aasta kohtuotsus DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, punkt 52).
58      Seda juhtu, mida peetakse silmas väljendis „välja arvatud juhul, kui see on hankelepingu eseme seisukohast põhjendatud“, tuleb tõlgendada kitsalt – vastasel juhul kahjustataks riigihangete konkurentsile avatuse eesmärki –, mistõttu hõlmab see üksnes olukordi, kus toote liiki või mõõte puudutav nõue tuleneb vältimatult hanke esemest (vt selle kohta 16. jaanuari 2025. aasta kohtuotsus DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, punkt 53).
59      Kõiki eeltoodud kaalutlusi arvestades peab eelotsusetaotluse esitanud kohus hindama, kas haigla võib õiguspäraselt kehtestada nõudeid, mis puudutavad asjaomase hanke esemeks oleva kirurgilise roboti moodul-tüüpi ja liikuvust, kaalu, põrandapindala ja robotkäte kasutamist, ilma et nendele nõuetele oleks lisatud märge „või samaväärne“.
60      Kuigi käesoleval juhul on lõppkokkuvõttes eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne kohaldada direktiivi 2014/24 artiklis 42 sätestatud norme, nagu Euroopa Kohus on neid tõlgendanud, võib Euroopa Kohus siiski anda juhiseid, et teha kindlaks, mil määral võivad käsitletavad normid olla viidatud nõuete suhtes kohaldatavad.
61      Eelotsusetaotluse esitanud kohtul on tekkinud täpsemalt küsimus hankedokumentides nimetatud nõuete kohta, mis puudutavad asjaomase hanke esemeks oleva kirurgilise roboti moodul-tüüpi ja liikuvust, kaalu, põrandapindala ja robotkäte kasutamist. Sellega seoses tuleb asuda seisukohale, et käsitletavad nõuded on seotud toote „liigi“ või „teatava tootmisviisiga“, mis võiks „teatavaid ettevõtjaid või tooteid soosida või need välistada“ direktiivi 2014/24 artikli 42 lõike 4 esimese lause tähenduses, kuna need nõuded viivad selleni, et välistatakse ettevõtjad, kes tarnivad monoblokk-tüüpi kirurgilisi roboteid või moodul-tüüpi kirurgilisi roboteid, mis ületavad hankedokumentides kindlaks määratud maksimaalset kaalu ja/või põrandapindala.
62      Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on siiski kontrollida, kas vastavalt seaduse nr 98/2016 artikli 156 lõikele 2, millega võetakse üle direktiivi 2014/24 artikli 42 lõike 4 esimene lause, tulenevad eelmises punktis nimetatud nõuded vältimatult asjaomase hanke esemest. Seega peab kohus kontrollima, kas need nõuded on seotud operatsioonisaalide suuruse ja paigutusega, ilma et selleks oleks hankedokumentide kohaselt „vaja teha erilisi ettevalmistusi“. Kui kohus jõuab analüüsi tulemusel järeldusele, et need nõuded tulenevad vältimatult hanke esemest, võib hankija sellised nõuded kehtestada, ilma et neile oleks lisatud märget „või samaväärne“.
63      Välja arvatud juhul, kui sellised nõuded, nagu on kõne all põhikohtuasjas ja mis puudutavad asjaomase hanke esemeks oleva kirurgilise roboti moodul-tüüpi ja liikuvust, kaalu, põrandapindala ja robotkäte kasutust, tulenevad vältimatult hanke esemest, ei või hankija neid nõudeid kehtestada, ilma et nendele nõuetele oleks lisatud märge „või samaväärne.
64      Eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb teisele küsimusele vastata, et direktiivi 2014/24 artikli 42 lõikeid 1 ja 4 tuleb tõlgendada nii, et hankija ei või kirurgilise roboti tarnimise riigihanke tehnilises kirjelduses ette näha nõudeid, mis puudutavad hanke esemeks oleva kirurgilise roboti moodul-tüüpi ja liikuvust, kaalu, põrandapindala ja robotkäte kasutamist, ilma et nendele nõuetele oleks lisatud märge „või samaväärne“, välja arvatud juhul, kui need nõuded tulenevad hankedokumentidest nähtuvalt vältimatult hanke esemest.
Kohtukulud
65      Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse sama kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (seitsmes koda) otsustab:
1.      Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta artikli 18 lõiget 1 koostoimes direktiivi 2014/24 artikli 42 lõigetega 1 ja 2 ning artikliga 49
tuleb tõlgendada nii, et
artikli 18 lõikest 1 tuleneva läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõttega ei ole vastuolus see, kui asjade riigihanke puhul lükkab hankija pakkuja pakkumuse tehnilise kirjelduse alusel tagasi, ilma et direktiivi artikli 2 lõike 1 punkti 13 tähenduses hankedokumentides oleks tehnilist kirjeldust hanketeate avaldamise kuupäevaks objektiivselt põhjendatud.
2.      Direktiivi 2014/24 artikli 42 lõikeid 1 ja 4
tuleb tõlgendada nii, et
hankija ei või kirurgilise roboti tarnimise riigihanke tehnilises kirjelduses ette näha nõudeid, mis puudutavad hanke esemeks oleva kirurgilise roboti moodul-tüüpi ja liikuvust, kaalu, põrandapindala ja robotkäte kasutamist, ilma et nendele nõuetele oleks lisatud märge „või samaväärne“, välja arvatud juhul, kui need nõuded tulenevad hankedokumentidest nähtuvalt vältimatult hanke esemest.
Allkirjad
*      Kohtumenetluse keel: rumeenia.