62004TO0201_ET
Pooled
Kohtuotsuse põhistus
Resolutiivosa
Pooled
Kohtuasjas T-201/04 R,
Microsoft Corp.,
asukoht Redmond, Washington (Ameerika Ühendriigid), esindajad: advokaat J.-F. Bellis ja I. S. Forrester, QC,
hageja,
versus
Euroopa Ühenduste Komisjon,
esindajad: R. Wainwright, W. Mölls, F. Castillo de la Torre ja P. Hellström, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis,
kostja,
mille esemeks on taotlus komisjoni 24. märtsi 2004. aasta otsuse K(2004) 900 (lõplik), mis käsitleb EÜ artikli 82 kohaldamise menetlust (asi COMP/C-3/37.792 – Microsoft), artikli 4, artikli 5 punktide a–c ja artikli 6 punkti a täitmise peatamiseks,
EUROOPA ÜHENDUSTE ESIMESE ASTME KOHTU PRESIDENT
on andnud järgmise
määruse
Kohtuotsuse põhistus
Vaidlustatud otsus
1. Microsoft Corp. (edaspidi „Microsoft”) arendab ja turustab erinevaid tarkvaratooteid, samuti arvutite ja serverite operatsioonisüsteeme.
2. 24. märtsil 2004 võttis komisjon vastu otsuse, mis käsitleb EÜ artikli 82 kohaldamise menetlust kohtuasjas COMP/C-3/37.792 – Microsoft (edaspidi „otsus”). Otsuse kohaselt rikkus Microsoft EÜ artiklit 82 ja Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingu artiklit 54, kuritarvitades kaks korda turguvalitsevat seisundit.
3. Esimene otsuses sedastatud kuritarvitus seisnes Microsofti keeldumises edastada oma konkurentidele perioodil alates 1998. aasta oktoobrist kuni otsuse tegemiseni otsuse artiklis 1 määratletud „koostalitusvõimealast teavet” ja lubada selle kasutamist toodete arendamiseks ja levitamiseks, mis konkureerivad tema enda toodetega võrguserveri operatsioonisüsteemide turul (otsuse artikli 2 lõige 1).
4. Otsuse kohaselt seisnes teine sedastatud kuritarvitus asjaolus, et Microsoft seadis perioodil alates 1999. aasta maist kuni otsuse tegemiseni Windows Client PC operatsioonisüsteemi kättesaadavuse tingimuseks Windows Media Playeri tarkvara samaaegse omandamise (otsuse artikli 2 lõige 2).
5. Komisjon karistas nende kahe kuritarvituse eest rahatrahvi määramisega summas 497 196 304 eurot (otsuse artikkel 3).
6. Otsuse artikli 4 kohaselt on Microsoft kohustatud lõpetama artiklis 2 sedastatud kuritarvitused vastavalt otsuse artiklites 5 ja 6 ette nähtud tingimustele. Microsoft on kohustatud hoiduma artiklis 2 kirjeldatud käitumise kordamisest ning hoiduma igasugusest käitumisest, millel on samasugune või sarnane eesmärk või mõju.
7. Esimese rikkumise heastamiseks kohustab otsuse artikkel 5 Microsofti võtma järgmisi meetmeid:
„a) Microsoft annab 120 päeva jooksul alates otsuse teatavakstegemisest kõikidele ettevõtjatele, kellel on huvi arendada ja levitada Microsofti toodetega võrguserveri operatsioonisüsteemi turul konkureerivaid tooteid, „koostalitusvõimealast teavet” ja lubab nendel ettevõtjatel seda teavet mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel kasutada Microsofti toodetega võrguserveri operatsioonisüsteemide turul konkureerivate toodete arendamiseks ja levitamiseks;
b) Microsoft tagab, et koostalitusvõimealast teavet uuendatakse pidevalt ja õigeaegselt;
c) Microsoft rakendab 120 päeva jooksul alates otsuse teatavakstegemisest hindamissüsteemi, mis annab huvitatud ettevõtjatele tõhusa võimaluse informatsiooni saamiseks „koostalitusvõimealase teabe” ulatuse ja kasutustingimuste kohta. Microsoft võib esitada mõistlikke ja mittediskrimineerivaid tingimusi tagamaks, et sellega seoses on antud juurdepääs üksnes hindamise eesmärgil.” [mitteametlik tõlge]
8. Otsuse artiklis 5 ette nähtud 120‑päevaline tähtaeg lõppeb 27. juulil 2004.
9. Teise rikkumise hüvitamiseks kohustab otsuse artikkel 6 võtma järgmisi meetmeid:
„a) Microsoft pakub 90 päeva jooksul alates otsuse teatavakstegemisest töötavat Windows Client PC operatsioonisüsteemi versiooni, mis ei sisalda Windows Media Playeri tarkvara. Microsoft jätab endale õiguse pakkuda Windows Client PC operatsioonisüsteemi paaris koos Windows Media Playeri tarkvaraga.
[…]” [mitteametlik tõlge]
10. Otsuse artiklis 6 ette nähtud 90‑päevaline tähtaeg lõppeb 28. juunil 2004.
Menetlus ja poolte argumendid
11. Microsoft esitas EÜ artikli 230 neljanda lõigu alusel hagiavalduse, mis saabus Esimese Astme Kohtu kantseleisse 7. juunil 2004, paludes tühistada otsus või teise võimalusena tühistada määratud trahv või vähendada oluliselt trahvi suurust.
12. Microsoft esitas EÜ artikli 242 alusel samuti taotluse, mis saabus Esimese Astme Kohtu kantseleisse 25. juunil 2004, otsuse artikli 4, artikli 5 punktide a–c ja artikli 6 punkti a täitmise peatamiseks. Selle dokumendiga taotles Microsoft ka Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 105 lõike 2 alusel samade sätete täitmise peatamist kuni ajani, mil on tehtud otsus ajutiste meetmete kohaldamise taotluse kohta.
13. Samal päeval palus ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustav kohtunik komisjonil täpsustada, kas ta kavatseb jätkata otsuse täitmist enne, kui otsus ajutiste meetmete kohaldamise taotluse kohta on tehtud.
14. Samal päeval saabus Esimese Astme Kohtu kantseleisse kiri, milles komisjon teatas ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustavale kohtunikule, et ta on otsustanud otsuse artikli 5 punktide a–c ja artikli 6 punkti a täitmist mitte jätkata ajal, mil ajutiste meetmete kohaldamise menetlus on pooleli.
15. Novell Inc. (edaspidi „Novell”), asukoht Waltham, Massachussets (Ameerika Ühendriigid), esindajad: solicitor
C. Thomas, solicitor M. Levitt, solicitor
V. Harris ja advokaat A. Müller-Rappard, esitas 25. juunil 2004 Esimese Astme Kohtule avalduse ajutiste meetmete kohaldamise menetlusse astumiseks komisjoni nõuete toetuseks.
16. RealNetworks Inc. (edaspidi „RealNetworks”), asukoht Seattle, Washington (Ameerika Ühendriigid), esindajad: advokaadid A. Winckler, M. Dolmans ja T. Graf, esitas 30. juunil 2004 Esimese Astme Kohtule avalduse ajutiste meetmete kohaldamise menetlusse astumiseks komisjoni nõuete toetuseks.
17. Computer & Communications Industry Association (edaspidi „CCIA”), asukoht Washington, DC (Ameerika Ühendriigid), esindajad: J. Flynn, QC
ja advokaadid D. Paemen ja N. Dodoo, esitas 30. juunil 2004 Esimese Astme Kohtule avalduse ajutiste meetmete kohaldamise menetlusse astumiseks komisjoni nõuete toetuseks.
18. Software & Information Industry Association (edaspidi „SIIA”), asukoht Washington, DC (Ameerika Ühendriigid), esindaja: solicitor
C. A. Simpson, esitas 1. juulil 2004 Esimese Astme Kohtule avalduse ajutiste meetmete kohaldamise menetlusse astumiseks komisjoni nõuete toetuseks.
19. The Computing Technology Industry Association Inc. (edaspidi „CompTIA”), asukoht Oakbrook Terrace, Illinois (Ameerika Ühendriigid), esindajad: advokaadid G. Van Gerven ja T. Franchoo ja solicitor
B. Kilpatrick, esitas 1. juulil 2004 Esimese Astme Kohtule avalduse ajutiste meetmete kohaldamise menetlusse astumiseks Microsofti nõuete toetuseks.
20. The Association for Competitive Technology (edaspidi „ACT”), asukoht Washington, DC (Ameerika Ühendriigid), esindaja: advokaat L. Ruessmann, esitas 2. juulil 2004 Esimese Astme Kohtule avalduse ajutiste meetmete kohaldamise menetlusse astumiseks Microsofti nõuete toetuseks.
21. Digimpro Ltd, asukoht London (Ühendkuningriik), TeamSystem SpA, asukoht Pesaro (Itaalia), Mamut ASA, asukoht Oslo (Norra) ja CODA Group Holdings Ltd, asukoht Chippenham, Wiltshire (Ühendkuningriik) (edaspidi ühise nimetuse „Digimpro jt” all), esindaja: advokaat G. Berrisch, esitasid 5. juulil 2004 Esimese Astme Kohtule avalduse ajutiste meetmete kohaldamise menetlusse astumiseks Microsofti nõuete toetuseks.
22. DMDsecure.com BV, asukoht Amsterdam (Madalmaad), MPS Broadband AB, asukoht Stockholm (Rootsi), Pace Micro Technology plc, asukoht Shipley, West Yorkshire (Ühendkuningriik), Quantel Ltd, asukoht Newbury, Berkshire (Ühendkuningriik) ja Tandberg Television Ltd, asukoht Southampton, Hampshire (Ühendkuningriik) (edaspidi ühise nimetuse „DMDsecure.com jt” all), esindaja: advokaat J. Bourgeois, esitasid 5. juulil 2004 Esimese Astme Kohtule avalduse ajutiste meetmete kohaldamise menetlusse astumiseks Microsofti nõuete toetuseks.
23. IDE Nätverkskonsulterna AB, asukoht Stockholm, Exor AB, asukoht Uppsala (Rootsi), T. Rogerson, elukoht Harpenden, Hertfordshire (Ühendkuningriik), P. Setka, elukoht Sobeslav (Tšehhi Vabariik), D. Tomicic, elukoht Nürnberg (Saksamaa), M. Valasek, elukoht Karlovy Vary (Tšehhi Vabariik), R. Rialdi, elukoht Genova (Itaalia) ja B. Nati, elukoht Pariis (Prantsusmaa) (edaspidi ühise nimetuse „IDE Nätverkskonsulterna jt” all), esindajad: advokaadid S. Martínez Lage ja H. Brokelmann, esitasid 8. juulil 2004 Esimese Astme Kohtule avalduse ajutiste meetmete kohaldamise menetlusse astumiseks Microsofti nõuete toetuseks.
24. Menetlusse astumise avaldused toimetati hagejale ja kostjale kätte kodukorra artikli 116 lõike 1 kohaselt.
25. Microsoft teatas Esimese Astme Kohtule 6. juuli 2004. aasta kirjas, mis saabus kohtukantseleisse samal päeval, et tal ei ole RealNetworksi menetlusse astumise avalduse kohta vastuväiteid. Microsoft esitas 7. juuli 2004. aasta kirjas, mis saabus kohtukantseleisse samal päeval, oma märkused Novelli menetlusse astumise avalduse kohta. Microsoft ei ole ettenähtud tähtaja jooksul esitanud märkusi teiste menetlusse astumise avalduste kohta.
26. Microsoft palus 6. ja 8. juuli 2004. aasta kirjades kõikidel pooltel, kellele võidakse anda luba menetlusse astumiseks, käsitleda otsuses sisalduvaid andmeid konfidentsiaalsetena, mille osas nõustus komisjon sellega, et neid ei avalikustata komisjoni veebilehel.
27. Komisjon teatas Esimese Astme Kohtule 6. juuli 2004. aasta kirjades, mis saabusid kohtukantseleisse järgmisel päeval, et tal ei ole Novelli, RealNetworksi, CCIA ja SIIA poolt esitatud menetlusse astumise avalduste kohta vastuväiteid ning et ta ei taotle asja konfidentsiaalsena käsitlemist. Seevastu leidis komisjon, et CompTIA poolt esitatud menetlusse astumise avaldus tuleks jätta rahuldamata.
28. 13. juuli 2004. aasta kirjas, mis saabus Esimese Astme Kohtu kantseleisse samal päeval, teatas komisjon Esimese Astme Kohtule, et tal ei ole ACT poolt esitatud menetlusse astumise avalduse kohta vastuväiteid ja et ta ei taotle asja konfidentsiaalsena käsitlemist.
29. Siiski esitas komisjon 13. juuli 2004. aasta kirjas ja 14. juuli 2004. aasta kirjades oma märkused vastavalt Digimpro jt, DMDsecure.com jt kui ka IDE Nätverkskonsulterna jt menetlusse astumise avalduste kohta.
30. Komisjon esitas oma kirjalikud märkused ajutiste meetmete kohaldamise taotluse kohta 21. juulil 2004. Microsofti teavitati nendest samal päeval.
Menetlusse astumise avaldused
31. Euroopa Kohtu põhikirja artikli 40 teise lõigu alusel, mida kohaldatakse põhikirja artikli 53 esimese lõigu alusel Esimese Astme Kohtu suhtes, on üksikisiku menetlusse astumise õigus seotud tingimusega, mille kohaselt peab viimane olema suuteline tõendama oma huvi kohtuasja tulemuse vastu.
32. Huvi kohtuasja tulemuse vastu tähendab otsese ja tegeliku huvi olemasolu poole nõuete rahuldamise osas, mida menetlusse astuja on kavatsenud toetada (Euroopa Kohtu presidendi 6. märtsi 2003. aasta määrus kohtuasjas C-186/02 P: Ramondín ja Ramondín Cápsulas v . komisjon, EKL 2002, lk I-2415, punkt 7). Seega on menetlusse astumise lubamisel vaja kontrollida, et vaidlustatud akt puudutab otseselt menetlusse astujat ja tema huvi vaidluse lahenduse vastu on tuvastatud (Euroopa Kohtu presidendi 17. juuni 1997. aasta määrus liidetud kohtuasjades C‑151/97 P(I) ja C-157/97 P(I): National Power ja PowerGen v.
British Coal ja komisjon, EKL 1997, lk I-3491, punkt 53).
33. Juhul, kui menetlusse astumise avaldus on esitatud ajutiste meetmete kohaldamise menetluse raames, tuleb huvi kohtuasja tulemuse vastu mõista kui huvi ajutiste meetmete kohaldamise tulemuse vastu (vt selle kohta Esimese Astme Kohtu presidendi 7. juuli 1998. aasta määrus kohtuasjas T-65/98 R: Van den Bergh Foods v.
komisjon, EKL 1998, lk II-2641, punktid 26 ja 27). Sarnaselt põhikohtuasja tulemusega võib ajutiste meetmete kohaldamise menetluse tulemus kolmandate poolte huve kahjustada või olla neile soodne. Sellest tuleneb, et ajutiste meetmete kohaldamise menetluse raames peab menetlusse astumise avalduse esitanud isikute huvi hindama seoses taotletud ajutiste meetmete lubamise või rahuldamata jätmise tagajärgedega nende majanduslikule või õiguslikule seisundile.
34. Oluline on täpsustada, et otsese ja tegeliku huvi hindamisel ajutiste meetmete kohaldamise menetluse tulemuse vastu tuleb arvestada ajutiste meetmete kohaldamise menetluse spetsiifikat. Ajutiste meetmete kohaldamise menetluses võetakse menetlusse astuja poolt avaldatud huvi arvesse huvide tasakaalustamise vajaduse korral (vt selle kohta Euroopa Kohtu presidendi 18. novembri 1999. aasta määrus kohtuasjas C-329/99 P(R): Pfizer Animal Health v.
nõukogu, EKL 1999, lk I‑8343). Samuti on võimalik, et seonduvate huvide tasakaalustamine võib osutuda otsustavaks, kui ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustav kohtunik on asunud esitatud avalduse õiguslikus analüüsis seisukohale, et tingimused esmapilgul põhjendatuse ( fumus boni iuris ) ja kiireloomulisuse kohta on täidetud. Mõistele „huvi kohtuasja tulemuse vastu” tuleb ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustaval kohtunikul anda laiaulatuslik tõlgendus selleks, et tagada erinevate olemasolevate huvide eelarvamustevaba hindamine.
35. Hinnang, mille ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustav kohtunik annab huvi kohta talle esitatud kohtuasja tulemuse vastu, ei mõjuta mingil juhul Esimese Astme Kohtule esitatud menetlusse astumise avalduse kohta tehtavat otsust põhikohtuasjas.
36. Menetlusse astumise avaldused, mis on esitatud ettevõtjate ühenduste poolt ja need, mis on esitatud individuaalselt, kaasa arvatud äriühingute poolt, vaadatakse järgemööda läbi.
Ettevõtjate ühenduste esitatud avaldused
37. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt antakse luba menetlusse astumiseks esindavatele ühendustele, kelle eesmärgiks on oma liikmete kaitsmine kohtuasjades, mille käigus tõusetuvad põhimõttelised küsimused võivad nende liikmeid kahjustada (eespool punktis 32 viidatud määrus National Power ja PowerGen v.
British Coal ja komisjon, punkt 66, ja Euroopa Kohtu presidendi 28. septembri 1998. aasta määrus kohtuasjas C-151/98 P: Pharos v.
komisjon, EKL 1998, lk I-5441, punkt 6; Esimese Astme Kohtu presidendi 30. juuni 1999. aasta määrus kohtuasjas T-13/99: Pfizer Animal Health v.
nõukogu, EKL 1999, lk II-1961, punkt 15, ja Esimese Astme Kohtu presidendi 28. mai 2001. aasta määrus kohtuasjas T-53/01 R: Poste Italiane v.
komisjon, EKL 2001, lk II-1479, punkt 51). Täpsemalt võib ühendusele anda loa menetlusse astumiseks, kui ta esindab arvestatavat hulka asjaomases sektoris tegutsevatest ettevõtjatest, kui tema eesmärkide hulka kuulub oma liikmete huvide kaitse, kui kohtuasjas võib tõusetuda asjaomase sektori toimimist mõjutavaid põhimõttelisi küsimusi ja seega võib tehtav otsus või määrus oluliselt kahjustada tema liikmete huve (vt selle kohta Esimese Astme Kohtu 8. detsembri 1993. aasta määrus kohtuasjas T-87/92: Kruidvat v.
komisjon, EKL 1993, lk II-1375, punkt 14).
38. Lisaks tuleb tõdeda, et ühenduste menetlusse astumise õiguse laia tõlgenduse kasutuselevõtmise eesmärgiks on lihtsustada taoliste kohtuasjade tausta hindamist ja samal ajal vältida mitmeid individuaalseid menetlusse astujaid, mis võib ohustada menetluse tõhusust ja nõuetekohast kulgemist (eespool punktis 32 viidatud määrus National Power ja PowerGen v.
British Coal ja komisjon, punkt 66).
39. CCIA, SIIA, CompTIA ja ACT esitatud menetlusse astumise avalduste vastuvõtmist tuleb kontrollida eespool välja toodud tingimuste ja kaalutluste valguses.
CCIA esitatud avaldus
40. CCIA on ühendus, mis koondab infotehnoloogia- ja telekommunikatsioonisektorites tegutsevaid ettevõtjaid. CCIA taotleb menetlusse astumist komisjoni nõuete toetuseks. Sellega seoses ta märgib, et on juriidiline isik, kelle eesmärgid ja tegevus hõlmavad oma liikmete esindamist ja nende huvide kaitsmist, et ta esindab arvestatavat hulka asjaomases sektoris tegutsevatest ettevõtjatest ja et käesolev kohtuasi tõstatab tema liikmeid kahjustada võivaid põhimõttelisi küsimusi.
41. CCIA täpsustab, et põhikohtuasi ja käesolev ajutiste meetmete kohaldamise menetlus mõjutavad tema liikmeid mitmel viisil. Ta märgib, et osa tema liikmetest toodavad võrguserveri operatsioonisüsteeme ja teised toodavad tarkvara, mis võistleb Windows Media Playeriga. Üldisemalt tegutseb osa CCIA liikmeid turgudel, kus Microsoft rakendab seotud müügi ja müümisest keeldumise strateegiaid, mis on sarnased otsuses sisalduvatega. Peaaegu kõik CCIA liikmed moodustavad olulise osa võrguserveri operatsioonisüsteemide kasutajatest ning seetõttu avaldab Microsofti käitumine neile kahjulikku mõju. CCIA rõhutab samuti, et tema liikmeid ei mõjuta mitte üksnes põhikohtuasja tulemus, vaid ka ajavahemik, mille jooksul kohtuasja lahendatakse, kuna otsuses tuvastatud rikkumised on turgu juba tõsiselt kahjustanud.
42. CCIA lisab lõpuks, et ta osales aktiivselt haldusmenetluses, mille tulemusena võeti vastu otsus.
43. Komisjon teatas, et tal ei ole vastuväiteid seoses CCIA esitatud avaldusega. Microsoft ei ole omalt poolt esitanud mingeid märkusi.
44. Euroopa Kohtu president leiab, et CCIA avaldus menetlusse astumiseks tuleb vastu võtta.
45. Esiteks on CCIA märkinud, ilma et hageja või kostjaks olev institutsioon oleks talle vastuväiteid esitanud, et ta esindab infotehnoloogia sektoris tegutsevate ettevõtjate huve, kelle hulgas esineb ka suurettevõtjaid, kes on otsuses käsitletud teatavatel turgudel Microsoftile otseseks konkurendiks. Sel põhjusel tuleb CCIA-d pidada piisavaks esindajaks asjaomases sektoris tegutsevatele ettevõtjatele.
46. Teiseks on CCIA põhikirja artikli 2 punkti A kohaselt viimase eesmärgiks muuhulgas nii arvuti- ja sidetööstuse huvide edendamine kui ka oma liikmete huvide eest seismine. Ühtlasi märgitakse CCIA põhikirja artikli 1 teises jaos, et üks tema eesmärke on teavitada valitsust ja avalikkust „täieliku, ausa ja avatud konkurentsi” olulisusest nendes sektorites. CCIA põhikirja artikli 1 teises jaos märgitakse ka, et CCIA võib võtta „kõiki õiguslikke […] meetmeid […], mis on sobivad nende eesmärkide elluviimiseks”. Seetõttu tuleb CCIA eesmärgiks pidada oma liikmete huvide kaitsmist.
47. Kolmandaks tõstatab käesolev kohtuasi muuhulgas küsimuse, missugustel tingimustel võib turgu valitseva seisundiga tarkvara tootjalt nõuda kolmandatele isikutele intellektuaalse omandi õigusega kaitstud informatsiooni edastamist, et võimaldada nende kolmandate isikute toodete koostalitust tootja toodetega. Käesolev kohtuasi tõstatab ka küsimuse, millistel tingimustel on EÜ artikliga 82 vastuolus see, kui turgu valitseva seisundiga tarkvara või arvuti riistvara tootja integreerib uusi tooteid või uusi funktsioone olemasolevale tootele. Seisukoht, mille kohtu president ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustava kohtunikuna võib nende kahe põhimõttelise küsimuse osas võtta, mõjutab tingimusi, milles infotehnoloogia sektoris tegutsevad ettevõtjad töötavad.
48. Neljandaks, kuna CCIA liikmed tegutsevad asjaomases sektoris, võib ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustava kohtuniku seisukoht nende huve kahjustada.
49. Lisaks võttis CCIA osa haldusmenetlusest, mille tulemusena võeti vastu otsus.
50. Niisiis tuleb CCIA-le anda luba ajutiste meetmete kohaldamise menetlusse astumiseks.
SIIA esitatud avaldus
51. SIIA on üle 600‑liikmeline tarkvaraarendajate ühendus. Ta taotleb menetlusse astumist komisjoni nõuete toetuseks.
52. SIIA väidab, et haldusmenetluse käigus anti talle luba menetlusse astumiseks tema enda nimel, samamoodi nagu tema kolmele liikmele Time Warner Inc., Novell ja RealNetworks. SIIA märgib, et Esimese Astme Kohtu otsus põhikohtuasjas mõjutab tema liikmete konkureerimise võimalusi Microsoftiga ning ohustab mõnede tema liikmete ärilist elujõulisust, kui otsuses ette nähtud parandusmeetmeid ei rakendata. SIIA rõhutab, et otsuse muutmata jätmine võimaldab tema liikmetel paigutada täiendavaid vahendeid uurimis- ja arendustegevusse.
53. Komisjon teatas, et tal ei ole vastuväiteid SIIA esitatud avalduse kohta. Microsoft ei ole omalt poolt märkusi esitanud.
54. Ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustav kohtunik leidis, et SIIA menetlusse astumise avaldus tuleb vastu võtta.
55. Esiteks märgib SIIA, ilma et Microsoft või komisjon oleks talle vastuväiteid esitanud, et ta on tähtsaim tarkvaraarendajate ühendus, millesse kuulub üle 600 liikme kogu maailmas. SIIA-d võib seega pidada arvestatava hulga ettevõtjate esindajaks infotehnoloogia sektoris.
56. Teiseks märgitakse SIIA põhikirja artiklis II, et viimane on „kutsealane ühendus, mis on moodustatud arvuti tarkvara ja digitaalse sisu sektori ühiste huvide esindamiseks äris ja riiklikus poliitikas”. Samas sättes märgitakse, et SIIA-l on nende eesmärkide saavutamiseks võime osaleda „igasuguses juriidilises tegevuses”. Seega võib käesoleval juhul pidada SIIA eesmärgiks kaitsta oma liikmete huve.
57. Kolmandaks, tulenevalt ülaltoodud punktis 47 toodud põhjustest võib seisukoht, mille kohtu president ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustava kohtunikuna võtab, sõltuda käesoleva kohtuasja raames tõusetunud põhimõttelistest küsimustest ning mõjutada tingimusi, milles infotehnoloogia sektoris tegutsevad ettevõtjad töötavad.
58. Neljandaks on SIIA väitnud, ilma et Microsoft või komisjon oleks talle vastuväiteid esitanud, et ta esindab otsuses viidatud turgudel Microsoftiga konkureerivaid ettevõtjaid, eriti tarkvara projekteerijaid. Nendel tingimustel võib ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustava kohtuniku seisukoht kahjustada SIIA liikmete huve.
59. Lisaks võttis SIIA osa haldusmenetlusest, mille tulemusena võeti vastu otsus.
60. Niisiis tuleb SIIA-le anda luba ajutiste meetmete kohaldamise menetlusse astumiseks.
CompTIA esitatud avaldus
61. CompTIA on ettevõtjate ühendus, mis tegutseb infotehnoloogia- ja sidesektoris. CompTIA taotleb menetlusse astumist Microsofti nõuete toetuseks.
62. CompTIA väidab, et ta täidab kõiki kohtupraktikast tulenevaid tingimusi menetlusse astumiseks (eespool punktis 37 viidatud määrus Kruidvat v.
komisjon; Esimese Astme Kohtu presidendi 30. oktoobri 2003. aasta määrus liidetud kohtuasjades T-125/03 R ja T-253/03 R: Akzo Nobel Chemicals ja Akcros Chemicals v.
komisjon, punkt 4, EKL 2003, lk II‑4771).
63. Esiteks väidab CompTIA end olevat infotehnoloogia- ja sidesektori kõige suurem kutsealane ühendus maailmas, kuhu kuulub rohkem kui 16 000 liiget 89 riigis.
64. Teiseks on CompTIA oma põhikirja alusel kohustatud kaitsma oma liikmete huve ning on volitatud astuma käesolevasse menetlusse määral, mil tema poolt tõstatatud küsimused mõjutavad otseselt tema liikmeid.
65. Kolmandaks, otsus tõstatab fundamentaalseid küsimusi, mis mõjutavad kogu infotehnoloogia sektorit.
66. Komisjon leiab, et CompTIA-l ei ole piisavat huvi kohtuasja tulemuse vastu. Sellega seoses märgib komisjon, et CompTIA põhikiri ei hõlma huvide kaitsmist või oma liikmete esindamist. Peale selle on CompTIA avaldusele lisatud monopolidevastase poliitika deklaratsioon vaid ühise seisukoha eelnõu, mis ei soovita ega mingil moel volita CompTIA-d võtma meetmeid selle seisukoha kaitsmiseks. Lisaks ei ole CompTIA kaasamine amicus curiae ’na teatavatesse Ameerika kohtutesse käesoleval juhul asjakohane. Lõpuks ei ole CompTIA huvitatud poolena haldusmenetlusse kaasamine määrav, kuna haldusmenetluse raames märkuste esitamise loale kohaldatav kriteerium ei vasta tingimata Euroopa Kohtu põhikirja artikli 40 lõikes 2 määratletule.
67. Microsoft ei ole CompTIA avalduse kohta märkusi esitanud.
68. 13. juulil 2004 palus ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustav kohtunik CompTIA-l täpsustada põhikirja neid sätteid, millele ta tugineb, väites, et tema eesmärgiks on kaitsta oma liikmete huve.
69. 16. juuli 2004. aasta kirjas märkis CompTIA, et sel eesmärgil tugineb ta oma põhikirja artiklitele II ja XI, tema nõukogu poolt vastu võetud monopolidevastase poliitika deklaratsioonile kui ka põhimääruse 2. jaole. CompTIA rõhutas ka oma eelmisi menetlusse astumisi Ameerika kohtutes. 21. juulil 2004 esitas komisjon oma märkused, kus ta leidis, et CompTIA-d võib äärmisel juhul pidada ühenduseks, kelle eesmärk on oma liikmete huvide edendamine, ent mitte nende esindamine ega kaitsmine. Ta väidab, et Euroopa ühenduse kohtud on selliste ühenduste menetlusse astumise avaldused juba tagasi lükanud, kes vastutavad pelgalt oma liikmete ühiste huvide edendamise eest (Esimese Astme Kohtu kolmanda koja presidendi 25. juuni 1999. aasta määrus kohtuasjas T-13/99: Pfizer Animal Health v . nõukogu, punkt 28, EKL 1999, lk II‑1961).
70. Ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustav kohtunik leiab, et CompTIA-le tuleb anda luba menetlusse astumiseks.
71. Esiteks märgib CompTIA, ilma et Microsoft või komisjon oleks talle vastuväiteid esitanud, et ta esindab üle 16 000 liikme rohkem kui 80‑s riigis, kellest 200 liikme peakorterid on Euroopas. Need liikmed on seotud infotehnoloogia tööstuse kõikide tasanditega ning hõlmavad tarkvara projekteerijaid, arvuti riistvara tootjaid, infoühiskonna teenuste pakkujaid, jae-, hulgi- ja edasimüüjaid. Niisiis on CompTIA arvestatava hulga ettevõtjate esindajaks infotehnoloogia sektoris.
72. Teiseks, mis puudutab CompTIA eesmärki, siis viimase põhimääruse 2. jaos on sätestatud, et tema eesmärgiks on sekkuda „igasse õiguslikku tehingusse või toimingusse […] milleks võidakse luua äriühingud Connecticuti osariigi kapitalil mittepõhinevate ühingute seaduse (muudetud redaktsioonis) alusel”. See jagu näeb ette, et „piiramata eespool sätestatut”, on CompTIA asutatud selleks, et „edendada ja soodustada kõrgeimaid ametialaseid ja ärilisi teadmisi ning eetikat oma liikmete seas ning kogu infotehnoloogia sektoris üldiselt”. CompTIA põhikirja artikkel II sisaldab neid mitmesuguseid eesmärke, sätestades, et nende eesmärkide saavutamiseks CompTIA „püüdleb […] infotehnoloogia sektoris tegutsevate oma liikmete, riigiasutuste ja avalikkuse ühiseid seisukohti väljendava tegevuskava kehtestamise poole”. CompTIA märgib samuti, et ta on eelnevalt astunud menetlusse Ameerika kohtutes, samuti ka komisjonis läbi viidud haldusmenetluse raames eesmärgiga järgida oma nõukogu poolt vastu võetud monopolidevastase poliitika deklaratsiooni. Nende asjaolude valguses võib CompTIA eesmärgiks muuhulgas pidada oma liikmete huvide kaitset.
73. Kolmandaks, tulenevalt ülaltoodud punktis 47 toodud põhjustest võib seisukoht, mille kohtu president ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustava kohtunikuna võib käesoleva kohtuasja raames tõusetunud põhimõtteliste küsimuste osas võtta, mõjutada tingimusi, milles infotehnoloogia sektoris tegutsevad ettevõtjad töötavad.
74. Neljandaks esindab CompTIA paljusid asjaomastel turgudel tegutsevaid ettevõtjaid, kaasa arvatud tarkvara projekteerijad, kelle huve võib ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustava kohtuniku seisukoht kahjustada.
75. Lisaks võttis CompTIA osa haldusmenetlusest, mille tulemusena võeti vastu otsus.
76. Niisiis tuleb CompTIA-le anda luba käesolevasse ajutiste meetmete kohaldamise menetlusse astumiseks.
ACT esitatud avaldus
77. ACT on kutsealane ühendus, kes koondab natuke vähem kui 3000 tarkvara arenduse, infosüsteemide integreerimise, infotehnoloogiaalase nõustamise ja koolitamise ning e-kaubandusega tegelevat ettevõtjat. ACT taotleb menetlusse astumist Microsofti nõuete toetuseks.
78. ACT leiab, et ta täidab kohtupraktikas kindlaksmääratud tingimused ühenduste poolt esitatud menetlusse astumise avalduste vastuvõtmiseks (eespool punktis 37 viidatud määrus Kruidvat v.
komisjon). Esmalt märgib ACT, et ta võttis osa haldusmenetlusest, mille tulemusena võeti vastu otsus. Ta väidab veelgi, et Microsofti esitatud hagi tõstatas põhimõttelisi küsimusi, mis võivad tuua kaasa tagajärgi kogu infotehnoloogia sektorile ning eriti oma liikmete tegevustele. ACT väidab, et tal on erihuvi platvormipõhise tarkvara õigusliku kohtlemise ühtivuse ja stabiilsuse suhtes Ameerika Ühendriikides ja Euroopa Liidus.
79. ACT liikmed on hõivatud tähtsate tegevustega EMP-s ning põhikohtuasja nurjumine või otsuse viivitamatu täideviimine avaldaks neile kahjulikku mõju. Sellise täideviimise tulemusena väheneks nende intellektuaalomandi õiguste portfellide väärtus ja väheneksid investeeringud infotehnoloogia sektoris tegutsevatesse äriühingutesse. Windowsi infosüsteemi kommunikatsiooniprotokollide avalikustamine on pretsedent, mis toob kaasa võrguserverite operatsioonisüsteemide suurema ebastabiilsuse ning talitushäirete riski. Parandusmeede, mis kohustab Windowsi infosüsteemi turustama ilma Windows Media Playeri tarkvarata, võtab ACT liikmetelt võimaluse tarvitada teatavaid rakenduse programmeerimise liideseid (API) ning ei soodusta kindla platvormi tootmist ega haldamist.
80. Komisjon märkis, et tal ei ole ACT menetlusse astumise avalduse kohta vastuväiteid. Microsoft ei ole ettenähtud tähtaja jooksul oma märkusi esitanud.
81. Ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustav kohtunik leiab, et ACT-le tuleb anda luba menetlusse astumiseks.
82. Esiteks on ACT märkinud, ilma et Microsoft või komisjon oleks talle vastuväiteid esitanud, et ta on kutsealane ühendus, kes esindab üle 3000 liikme, kes tegelevad tarkvara arenduse, infosüsteemide integreerimise, infotehnoloogiaalase nõustamise ja koolitamise ning e-kaubandusega. ACT täpsustab, et tema liikmed paiknevad üle kogu maailma, sealhulgas EMP-s, ning et ta liikmete hulgas on erineva suurusega ettevõtjaid. Niisiis on ACT arvestatava hulga ettevõtjate esindajaks infotehnoloogia sektoris.
83. Teiseks on vastavalt ACT põhikirja artikli II alapunktile d viimase eesmärgiks oma liikmete „õiguste ja privileegide kaitsmine”. ACT põhikirja artikli II alapunkt f täpsustab, et tema eesmärgiks on muuhulgas ka „tugevdada konkurentsi tehnoloogiatööstuses ning kaitsta tehnoloogiatooteid, äriühinguid ning tööstusi liigse reguleerimise või sekkumise eest, mis võib takistada nende toodete, ettevõtjate ja tööstuste vahelist vaba ja avatud konkurentsi”.
84. Kolmandaks, tulenevalt ülaltoodud punktis 47 toodud põhjustest võib seisukoht, mille kohtu president ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustava kohtunikuna võib käesoleva kohtuasja raames tõusetunud põhimõtteliste küsimuste osas võtta, mõjutada tingimusi, milles infotehnoloogia sektoris tegutsevad ettevõtjad töötavad.
85. Neljandaks, ACT-sse kuuluvad tarkvara projekteerimisele spetsialiseerunud ettevõtjad, kelle huve võib ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustava kohtuniku seisukoht kahjustada.
86. Lisaks võttis ACT osa haldusmenetlusest, mille tulemusena võeti vastu otsus.
87. Niisiis tuleb ACT-le anda luba ajutiste meetmete kohaldamise menetlusse astumiseks.
Individuaalselt esitatud avaldused
Novelli esitatud avaldus
88. Novell ja tema tütarettevõtjad tegutsevad erinevatel tarkvara turgudel. Novell tegutseb arvutivõrkude valdkonnas alates 1983. aastast, mil nad arendasid ja turustasid NetWare tarkvara. Oma avalduse toetuseks, mille ta esitas menetlusse astumiseks komisjoni nõuete toetuseks, väidab Novell, et tema huvi ajutiste meetmete kohaldamise menetluse tulemuse vastu põhineb mitmetel asjaoludel. Esiteks, tema osalemine haldusmenetluses, mille tulemusena võeti vastu otsus, oli algusest peale äärmiselt aktiivne ning võimaldas tal mõjutada komisjoni hinnanguid olulistes fakti- ning õigusküsimustes. Teiseks, tähtsaima Microsofti konkurendina võrguserverite operatsioonisüsteemide turul mõjutab Novelli Microsofti keeldumine edastada konkurentidele koostalitusvõimealast teavet. Komisjon sedastab otsuses, et Novelli konkurentsivõime nõrgenes selle tulemusena kiiresti (otsuse põhjendus ed 590, 593 ja 594). Kolmandaks komisjoni tõdemus, mille kohaselt Microsofti keeldumine edastada koostalitusvõimealast teavet on osa Microsofti käitumise üldisest mustrist, põhineb Novelli poolt edastatud koostalitusvõimealase teabe päringute käsitlemisel (otsuse põhjendus 573). Neljandaks loodab Novell kasu saada otsuse artiklis 5 määratud parandusmeetmetest, kuivõrd ta on „ettevõtja, kelle huvi on arendada ja levitada Microsoftiga konkureerivaid tooteid võrguserveri operatsioonisüsteemide turul” selle artikli mõistes.
89. Kui komisjon ei esitanud Novelli menetlusse astumise avalduse kohta mingeid vastuväiteid, siis Microsoft esitas mitmeid märkusi. Esmalt väidab ta, et vastavalt otsuse põhjendusele 573 ei ole Novell palunud Microsoftil talle saata kommunikatsiooniprotokolle, vaid palus Windowsi operatsioonisüsteemi üksuse väljavahetamist NetWare’ süsteemi üksusega. Seejärel väidab Microsoft, et vastavalt Ameerika ametivõimude ja Microsofti vahelisele kokkuleppele ei ole Novell nõudnud serverkliendi kommunikatsiooniprotokolli litsentsi. Sellega seoses küsib Microsoft, kas vastavalt Novelli poolt märgitule võib viimati mainitut pidada komisjoni poolt määratud parandusmeetmest „otseselt kasusaajaks”. Vajadus Microsofti tehnoloogia kasutamise järele ei ole Microsofti arvates põhjendatud, kuna NetWare’ serveri operatsioonisüsteem on koostalitusvõimeline Windowsi operatsioonisüsteemiga ning kuna Microsofti kommunikatsiooniprotokolli litsentsi ei ole taotletud.
90. Ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustav kohtunik leiab, et Novellile tuleb anda luba menetlusse astumiseks komisjoni nõuete toetuseks.
91. Otsuse selles osas, milles leitakse, et Microsoft on kuritarvitanud turgu valitsevat seisundit, keeldudes andmast koostalitusvõimealast teavet ja lubamast seda teavet kasutada tema enda toodetega konkureerivate toodete arendamiseks ja levitamiseks võrguserverite operatsioonisüsteemide turul, tuleb väita, et Novellil on Microsoftiga konkureeriva ettevõtjana huvi tuvastatud kuritarvituse viivitamatu lõpetamise vastu. Selles osas tuleb tõdeda, et otsuses märgitakse, et Microsofti võrguserverite operatsioonisüsteemide turuosa „on suurenenud alates tema sisenemisest turule ning kasvab jätkuvalt nii kaua, kuni tema peamine konkurent turul – Novell – on mõne aastaga langenud juhtivalt positsioonilt teisejärguliseks mängijaks” (põhjendus 590) ja et „komisjoni poolt kogutud andmed näitavad, et on olemas konkurentsi kõrvaldamise risk võrguserverite operatsioonisüsteemide turul” (põhjendus 781).
92. Lisaks võttis Novell väga aktiivselt osa haldusmenetlusest komisjonis. Otsusest nähtub, et Novelli poolt huvitatud kolmanda isikuna nõukogu 6. veebruari 1962. aasta määruse nr 17 (asutamislepingu artiklite 81 ja 82 rakendamise esimene määrus) artikli 19 lõike 2 (EÜT 1962, 13, lk 204) mõttes esitatud märkused võeti komisjoni poolt nõuetekohaselt arvesse.
93. Lõpuks on Novellil otsene huvi otsuse artiklis 5 toodud täitmise peatamist puudutava taotluse rahuldamata jätmiseks, kuna ta on selle sätte kohaldamisalasse kuuluv ettevõtja.
RealNetworksi esitatud avaldus
94. Menetlusse astumise avalduses komisjoni nõuete toetuseks rõhutab RealNetworks, et ta tegutseb Microsofti käitumisest mõjutatud turgudel, kes seob Windows Media Playeri tarkvara müügi Windowsi operatsioonisüsteemide müügiga personaalarvutitele, ning et ta võttis huvitatud kolmanda isikuna aktiivselt osa haldusmenetlusest komisjonis.
95. Microsoft ega komisjon ei ole RealNetworksi esitatud avalduse kohta vastuväiteid esitanud.
96. RealNetworks arendab ja tarnib spetsiifilist tarkvara võrgupõhistele digitaalsetele multimeedia teenustele ja tehnoloogiale, mis võimaldab luua, levitada ja tarbida multimeedia digitaalset sisu. Pidades silmas RealNetworksi poolt menetlusse astumise avalduse toetuseks esitatud asjaolusid, mille põhistatus otsuses on ilmne (vt eriti põhjendused 112–118, 125–134, 812, 855 ja 856), leiab ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustav kohtunik, et RealNetworksil on piisav huvi ajutiste meetmete kohaldamise taotluse rahuldamata jätmise vastu.
Digimpro jt esitatud avaldus
97. Digimpro jt taotles menetlusse astumist Microsofti nõuete toetuseks, millega ta taotleb otsuse sätete täitmise peatamist, mis kohustavad Microsofti pakkuma oma Windowsi operatsioonisüsteemist personaalarvutitele versiooni, mis ei sisalda Windows Media Playeri tarkvara ega selle funktsionaalsust kindlustavat koodi. Iga avalduse esitaja leiab, et tal on otsene ja tegelik huvi otsuse artikli 2, artikli 4 esimese lõigu ja artikli 6 täitmise peatamiseks, kuna nende sätete viivitamatu kohaldamine põhjustaks neile tõsist ja korvamatut kahju.
98. Menetlusse astumise avalduse esitajad toodavad või arendavad tarkvara ja rakendusi, mis töötavad Windowsi operatsioonisüsteemis, ning väidavad, et seetõttu sõltuvad nad otseselt või kaudselt Windows Media Playeri tarkvara funktsionaalsuse sidumisest selle operatsioonisüsteemiga.
99. Esiteks on teatavad avalduse esitajad arendanud ja turustanud või arendavad praegu tooteid, mis töötavad koos Windows Media Playeri tarkvaraga Windowsi operatsioonisüsteemis personaalarvutitele. Otsusega sunnitakse neid muutma oma toodet selliselt, et sinna lisatakse funktsionaalsus, mille eesmärgiks on uurida, kas nende klientide arvutitesse installeeritud operatsioonisüsteemid sisaldavad Windows Media Playeri tarkvara ning kui mitte, siis näidata neile vajalikud sammud Windows Media Playeri tarkvara installeerimiseks. Teise võimalusena võivad nad muuta oma tooteid nii, et nad kopeerivad nendesse Windows Media Playeri tarkvara koodi. Selline sekkumine oleks igal juhul kallis nii raha kui aja mõttes.
100. Teiseks leiavad nad, et mõned nende hulgast peavad pakkuma tarkvara versiooniuuendusi klientidele, kes kasutavad nende toodete käesolevaid või eelmisi versioone tingimusel, et nende kliendid kasutavad neid tooteid eeldatavalt arvutis, mis on varustatud Windowsi operatsioonisüsteemiga, ent millel puudub Windows Media Playeri tarkvara. Sellise parandusmeetme pakkumine tooks kaasa kõrge maksumuse ning tõstataks mitmeid praktilisi probleeme.
101. Kolmandaks võib Windows Media Playeri tarkvara eraldamine Windowsi operatsioonisüsteemist personaalarvutitele häirida avalduse esitajate toodete funktsioneerimist, isegi kui klient installeeris Windows Media Playeri tarkvara oma personaalarvutisse ise. Sellistele funktsionaalsetele häiretele lahenduste otsimine toob avalduse esitanud isikutele kaasa täiendavaid kulutusi.
102. Neljandaks, avalduse esitajad kardavad, et otsus kujutab endast Windowsi operatsioonisüsteemi personaalarvutitele killustamise esimest etappi ja põhjustab seetõttu suurt kaubanduslikku ebakindlust.
103. Viiendaks väidavad avalduse esitajad, et Microsofti poolt Windowsi operatsioonisüsteemi sisse viidud täiustused võimaldavad neil parandada nende endi tooteid ja pakkuda uusi tooteid. Selline tuletatud täiustuste tegemine ei oleks enam võimalik, kui Microsoftil takistataks oma operatsioonisüsteemi arendamist.
104. Microsoft ei esitanud oma märkusi ettenähtud tähtaja jooksul.
105. Komisjon kahtleb tõsiselt Digimpro jt huvis menetlusse astuda. Komisjon väidab, et laiale sõltumatute tarkvaramüüjate hulgale kuuluv avalduse esitajate huvi ei näi olevat otsene, tegelik ega selge.
106. Komisjon leiab esmalt, et tulevaste vaidlustega või Windowsi operatsioonisüsteemi tulevase arendamisega seonduvaid argumente ei saa käsitleda kui huvi kohtuasja tulemuse vastu.
107. Komisjon on samuti seisukohal, et menetlusse astumise avalduses toodud argumendid näitavad kõige enam sõltumatute müüjate soovi arendada rakendusi, mis on ühildatavad Windows Media Playeriga, kuna nad teavad, et see tarkvara on osa Windowsi operatsioonisüsteemist ja et nii saavad kõnealuse süsteemi ostjad selle oma kasutusse automaatselt. Komisjon siiski rõhutab, et otsus ei kohusta avalduse esitajatel muutma oma tooteid. Otsuse eesmärgiks on võimaldada tarbijatel valida Windows Media Playeri tarkvara sisaldava või mittesisaldava operatsioonisüsteemi versiooni vahel ning valik põhineks pakutava toote omadustel, mitte pelgalt asjaolul, et toode on paaris koos Windowsi operatsioonisüsteemiga. Tarkava müüjad peaksid seega kohanduma tarbija valikuga ja korraldama oma tegevused sellele vastavalt. Alati on olemas võimalus projekteerida tooteid üksnes Windows Media Playeri tarkvara jaoks ja seejärel veenda tarbijaid oma toodete ja teenuste omaduste põhjal tegema valikut selle Windowsi operatsioonisüsteemi kasuks, mis sisaldab Windows Media Playeri tarkvara. Seega ei ole põhjust uskuda, et avalduse esitajad võtaksid enda peale kulusid või kannaksid kahju, mis tulenevad otseselt otsusest. Võimalikud kulud, mida nad peavad kandma, sõltuvad tulevikus tehtavatest otsustest, ning avalduse esitajate huvi vaidluse lahenduse vastu ei saa pidada piisavaks (Esimese Astme Kohtu 23. märtsi 1998. aasta määrus kohtuasjas T-18/97: Atlantic Container Line jt v.
komisjon, EKL 1998, lk II-589, punkt 14). Mis puutub aga avalduse esitajate kinnitusse, et nende toode ei pruugi edaspidi enam korralikult töötada, väljendab see komisjoni meelest hüpoteetilist huvi kohtuasja tulemuse vastu.
108. Iga avalduse esitaja väidetavaid huve täpsemalt vaadates väidab komisjon, et Digimpro Ltd ei ole käesoleval hetkel tegev ühelgi turul, et TeamSystem SpA poolt viidatud kahju saab tekkida üksnes siis, kui tarbijad otsustavad kasutada Windowsi operatsioonisüsteemi ilma Windows Media Playeri tarkvarata – olukord, mis võib olla juba saabunud – ja et äriühing Mamut ASA toob välja ühilduvuse probleemid tema ja Microsofti toodete vahel, mis ei ole usutavad nende kahe äriühingu tihedaid suhteid silmas pidades. CODA Group Holding Ltd huvi kohtuasja tulemuse vastu ei ole selge ega otsene, kuna tema tooted ei põhine otse Windowsi operatsioonisüsteemi Windows Media Playeri tarkvaral.
109. Komisjon lisab, et avalduse esitajate argumentide heakskiitmine viiks kohustuseni anda luba peaaegu kõikidele maailma tarkvaraprojekteerijatele.
110. Ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustav kohtunik leiab, et otsuse rakendamine kohustab Microsofti pakkuma müügiks kahte versiooni oma operatsioonisüsteemist personaalarvutitele, millest esimene on ilma Windows Media Playeri tarkvarata ning teine koos seda sisaldava tarkvaraga. Selle uue olukorra tõttu ei saa tarkvara projekteerijad enam eeldada, et kõik Windowsi operatsioonisüsteemiga varustatud arvutid sisaldavad multimeedia rakenduse programmeerimise liidest (API). Sellest tingitud kohandamine nende toodetega ja võimaliku vastutuse võtmine täiendava tehnoloogia lisamise eest võivad kaasa tuua olulisi lisakulutusi asjaomastele projekteerijatele; seevastu suutmatus kohandada oma tooteid uuele turusituatsioonile tulenevalt otsuse täitmisest võib osutuda takistuseks klientide ülevõitmisel ootuspärasel viisil.
111. Neid asjaolusid arvestades tuleb silmas pidada, et Windowsi operatsioonisüsteem personaalarvutitele, mis ei sisalda Windows Media Playeri tarkvara, võib oluliselt mõjutada asjaomaste 	tarkvaraprojekteerijate tegevust ning nende huvi otsuse täitmise peatamiseks on seega tuvastatud. Avalduses esitatud asjaolud lubavad järeldada, et TeamSystem SpA ja Mamut ASA-le tuleb anda luba ajutiste meetmete kohaldamise menetlusse astumiseks Microsofti nõuete toetuseks.
112. Seevastu ei saa menetlusse astumise avalduses edastatud argumentide valguses väita, et Digimpro Ltd on tõendanud, et tal on tegelik huvi ajutiste meetmete kohaldamise menetluse tulemuse vastu. Tema avaldusest ilmneb, et selle äriühingu peamine toode ei ole veel turule jõudnud, ning ta märgib ilma selle turuleviimise täpsele ajakavale viitamata, et selleks tooteks „saab olema” tarkvara, mis võimaldab kasutajatel suhelda salvestatud audio teabega ja et see „töötab” Windows Media Playeri tarkvara liidesena.
113. Menetlusse astumise avalduses esitatud teabe taustal tuleb tagasi lükata ka CODA Group Holdings Ltd. esitatud avaldus. Riski, et Windows Media Playeri tarkvara eraldamine Windowsi operatsioonisüsteemist võib kahjustada mõnede rakenduste töökindlust, ei saa pidada piisavaks, et tuvastada selle ettevõtja huvi menetlusse astuda, kuivõrd ajutiste meetmete menetlusse astumise avaldusest selgub, et neid rakendusi on juba tarnitud klientidele, kes kasutavad Windowsist erinevat platvormi, nagu IBM AS/400 ja Unix, ning tooted, mida ta projekteerib, ei põhine otse Windowsi operatsioonisüsteemi kuuluva Windows Media Playeri tarkvara koodil.
114. Menetlusse astumise avalduse võib vastu võtta niivõrd, kui see on esitatud TeamSystem SpA ja Mamut ASA poolt, ent jätta rahuldamata niivõrd, kui see on esitatud Digimpro Ltd ja CODA Group Holdings Ltd. poolt.
DMDsecure.com jt esitatud avaldus
115. DMDsecure.com jt on meedia, meelelahutuse ja telekommunikatsiooni valdkonnas tegutsevad ettevõtjad, kes taotlevad menetlusse astumist Microsofti nõuete toetuseks. DMDsecure.com BV turustab sisu kaitse ja digitaalõiguste haldusega seonduvaid serveri süsteeme, komponente ja lahendusi. MPS Broadband AB levitab Interneti protokollil põhinevat rahvusvahelist lairiba TV sisule. Pace Micro Technology plc on tegev peamiselt digitaalse võrgu televisioonitehnoloogia valdkonnas. Quantel Ltd pakub arvuti riistvara tooteid televisiooni ja kino sektorites. Tandberg Television Ltd turustab videosüsteeme ja -tooteid otse või nõudmisel erinevate võrkude kaudu.
116. Nad väidavad, et neil on otsene ja tegelik huvi otsuse täitmise peatamise vastu, kuna ajutiste meetmete kohaldamise menetluse tulemus ja põhikohtuasja otsus võivad nende tegevusi otseselt ja oluliselt kahjustada (eespool punktis 37 viidatud määrus Kruidvat v.
komisjon, punkt 10). Microsoftile pandud kohustus arendada ja pakkuda oma operatsioonisüsteemi versiooni, millel ei ole Windows Media Playeri tarkvara, puudutab avalduse esitajaid määral, mil nende tooted töötavad nimetatud tarkvaraga. Seetõttu oleksid nad kohustatud muutma oma tooteid nii, et see võimaldaks neid kasutada muud tarkvaraga. Selline muutmine on kallis, tehniliselt keeruline ning annaks tagasilööke koos kõnealuste toodetega osutatud teenuste osas.
117. Samal ajal kui Microsoft ei ole määratud tähtaja jooksul esitanud menetlusse astumise avalduse kohta vastuväiteid, väljendas komisjon tõsist kahtlust avalduse esitanud isikute huvi suhtes.
118. Komisjon leiab, et avalduse esitajad ei ole väljendanud otsest, tegelikku ega selget huvi ajutiste meetmete kohaldamise menetluse tulemuse vastu. Avalduse esitajate argumendid näitavad nende loomulikku soovi eelistada ühte tehnoloogiat ning seda, et nende otsus põhineda Windows Media Playeri tarkvaral tuleneb asjaolust, et nad teavad, et see tarkvara on seotud Windowsi operatsioonisüsteemiga ning on seetõttu tarbijatele automaatselt kättesaadav.
119. Vastupidi avalduse esitajate väidetele ei kohusta otsus neid mingil viisil oma tooteid muutma. Ta annab tarbijatele üksnes võimaluse valida, kas nad tahavad Windows Media Playeri tarkvara sisaldavat või mitte sisaldavat versiooni ning valik põhineks pakutava toote omadustel, mitte pelgalt asjaolul, et toode on paaris Windowsi operatsioonisüsteemiga. Äriühingud, eriti need, kelle tooted põhinevad laialt levinud Windows Media Playeri tarkvaral, peaksid kohanduma tarbija valikuga ja korraldama oma tegevuse sellele vastavalt. Nendel äriühingutel on alati olemas võimalus projekteerida tooteid üksnes Windows Media Playeri tarkvara jaoks ja seejärel veenda tarbijaid oma toodete ja teenuste omaduste põhjal tegema valikut selle Windowsi operatsioonisüsteemi kasuks, mis sisaldab Windows Media Playeri tarkvara. Seega ei ole põhjust uskuda, et avalduse esitajad võtaksid enda peale kulusid või kannaksid kahju, mis tulenevad otseselt otsusest. Võimalikud kulud, mis nad peavad kandma, sõltuvad tulevikus tehtavatest otsustest nende endi, teiste äriühingute ja nende klientide poolt, ning menetlusse astumist taotlevate isikute huvi kohtuasja tulemuse vastu ei saa pidada piisavaks (eespool punktis 107 viidatud määrus Atlantic Container Line jt v.
komisjon, punkt 14).
120. Komisjon lisab, et kuna nad kuuluvad heterogeensesse äriühingute grupp, siis
menetlusse astumise avalduste rahuldamine viiks kohustuseni anda luba peaaegu kõikidele maailma tarkvaraprojekteerijatele.
121. Ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustav kohtunik leiab, et nendest asjaoludest lähtudes, mis DMDsecure.com jt on oma menetlusse astumise avalduses välja toonud, on tal otsene ja tegelik huvi otsuse täitmise peatamiseks, kuna nende poolt hetkel kasutatav tehnoloogia on suurel määral projekteeritud töötama Windows Media Playeri tarkvara sisaldava Windowsi operatsioonisüsteemi platvormil. Otsuse täitmisega seondub risk, mis võib oluliselt mõjutada tema tegevusi nii, et ta peab kohandama oma tegevused vastavalt muutunud asjaoludele, muutes kasutatud tehnoloogiaid kui ka kohustudes kandma selle muudatusega algselt kaasnevad kulud.
122. Niisiis tuleb DMDsecure.com jt‑le anda luba menetlusse astumiseks Microsofti nõuete toetuseks.
IDE Nätverkskonsulterna jt esitatud avaldus
123. IDE Nätverkskonsulterna jt esitasid menetlusse astumise avalduse Microsofti nõuete toetuseks. Nad pakuvad infotehnoloogia sektoris teenuseid nagu andmete ja süsteemide installeerimine, integreerimine ja migreerimine, tugi ja alltöövõtt, veebikujundus ja tarkvara projekteerimine. Nende teenused sõltuvad Microsofti arendatud tehnoloogiast. Avalduse esitajate sügavad teadmised Microsofti arendatud toodete osas on leidnud Microsofti tunnustuse, kes on andnud neile aunimetuse „Microsofti kõige väärtuslikumad professionaalid”. Seda nimetust ei omistatud üksnes IDE Nätverkskonsulterna AB‑le.
124. Tuginedes Euroopa Kohtu praktikale (Euroopa Kohtu 24. oktoobri 1962. aasta määrus liidetud kohtuasjades 16/62 ja 17/62: Confédération nationale des producteurs de fruits et légumes jt v . nõukogu, EKL 1962, lk 937) on IDE Nätverkskonsulterna jt seisukohal, et kuivõrd otsuse täitmine mõjutaks oluliselt nende õiguslikku ja/või majanduslikku olukorda, on neil otsene ja tegelik huvi Microsofti poolt taotletud otsuse artikli 4 ja artikli 6 alapunkti a täitmise peatamiseks.
125. Windowsi operatsioonisüsteemist Windows Media Playeri tarkvara eraldamise parandusmeetme negatiivne mõju varieerub vastavalt avalduse esitajate tegevustele.
126. Esiteks vastutavad mõned avalduse esitajad operatsioonisüsteemide ja tarkvararakenduste installeerimise eest personaalarvutitesse, integreerimisteenuste, sealhulgas erinevate rakenduste integreerimise eest ja tugiteenuste, nagu perioodiliste versiooniuuenduste, pakkumise eest. Kahe erineva Windowsi operatsioonisüsteemi versiooni olemasolu põhjustab täiendavaid kulutusi, mis on seotud vajadusega kohandada teenused tarbija Windowsi operatsioonisüsteemi versiooniga ja tagada Windows Media Playeri tarkvara mittesisaldava versiooni vajalik töökindlus.
127. Teiseks, avalduse esitajad, kes pakuvad veebikujunduse teenuseid, kasutavad Microsofti arendatud tehnoloogiat. Interneti-lehekülje audiovisuaalse sisu kasutamiseks, mille nad installeerivad, et muuta see kättesaadavaks nendele, kes kasutavad arvutit, mis ei sisalda Windows Media Playeri tarkvara, on avalduse esitajad kohustatud katma arendus- ja tugiteenuste kulud.
128. Kolmandaks, avalduse esitajad, kes pakuvad koolitusteenust Microsofti toodete kohta, peavad oma koolitusprogrammid vastavalt kasutajate profiilile ümber kohandama.
129. Lõpuks pakub hulk avalduse esitajaid tarkvara arendusteenuseid, mille tarvis nad kasutavad Windows Media Playeri tarkvara meedia funktsiooni. Otsuse kohaselt piirdub nende tegevus klientidega, kes on valinud Windows Media Playeri tarkvaraga varustatud Windowsi operatsioonisüsteemi, samal ajal kui nende klientidega, kes ei ole sellist valikut teinud, jätkub nende tegevus kohustusega muuta oma toodete sisu.
130. Microsoft ei ole ettenähtud tähtaja jooksul menetlusse astumise avalduse kohta märkusi esitanud.
131. Komisjon kahtleb tõsiselt aval duse esitajate huvis menetlusse astuda. Komisjoni argumendid on sarnased neile, mis ta andis vastuseks DMDsecure.com jt esitatud avaldusele, mis on toodud eespool punktides 118–120.
132. Ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustav kohtunik leiab, et IDE Nätverkskonsulterna AB esitatud avaldust ei saa vastu võtta.
133. Otsuse viivitamatu täitmise tõttu võis see äriühing tõepoolest olla sunnitud kohandama kliendile pakutavaid teenuseid, milleks on nõustamis- ja alltöövõtuteenused. Arvesse peaks võtma ka arendust ja oma teenuste vastavat kohandamist seoses Windows Media Playeri tarkvara eraldamisega Windowsi operatsioonisüsteemist. Asjaomaste teenuste kohandamist ei saa pidada otsuse täitmise otseseks tagajärjeks, vaid tuleb peamiselt vaadelda kui kliendi otsust teha valik Windows Media Playeri tarkvara mitte sisaldava Windowsi operatsioonisüsteemi kasuks ja nõuda sellele vastavaid teenuseid. Menetlusse astumise avalduses esitatud teabe põhjal ei saa kõnesoleva äriühingu huvi pidada ülalviidatud kohtupraktika mõttes otseseks ega tegelikuks.
134. Seevastu tuleb äriühingule Exor anda luba astuda menetlusse Microsofti nõuete toetuseks. Äriühingu Exor menetlusse astumise avaldusest ilmneb, et äriühing Exor kujundab veebilehekülgi ja arendab suuremastaabilisi rakendusi, kuna tema klientide hulka kuulub – Rootsi riikliku tööhõivebüroo järel – riigi suurim tööhõivebüroo, ning et tehnoloogiad, mida ta praegu nende veebilehekülgede arendamisel kasutab, on kavandatud töötama üksnes Windows Media Playeri tarkvara sisaldava Windowsi operatsioonisüsteemi platvormil. Otsuse täitmisega seondub risk, mis võib oluliselt mõjutada tema tegevust nii, et ta peab mitte ainult kohandama oma tegevuse vastavalt muutunud asjaoludele, muutes kasutatud tehnoloogiaid, vaid ka kohustudes kandma selle muudatusega algselt kaasnevad kulud. Seega on tema otsene ja tegelik huvi selles staadiumis piisavalt väljendatud.
135. Ülejäänud avalduse esitajate osas ei ole nende huvi avalduses sisalduvate andmete põhjal ajutiste meetmete kohaldamise menetluse tulemuse vastu piisavalt tuvastatud.
136. Kuna menetlusse astumise avalduses toodud väited ei ole tõendatud, ei ole võimalik järeldada, et ajutiste meetmete kohaldamise taotluse rahuldamata jätmine mõjutaks oluliselt avalduse esitajate tegevust. T. Rogersoni, D. Tomicici, M. Valaseki ja B. Nati tarkvara arendamist hõlmav tegevus ei ole nende avaldustes ühelgi juhul täpsustatud.
137. Tuleb veel lisada, et arvuti tugiteenuste (T. Rogerson, P. Setka ja D. Tomicic), arvuti koolitusteenuste (P. Setka) ja nõustamisteenuste (D. Tomicic) kohandamist ei saa pidada otsuse täitmise otseseks tagajärjeks, vaid tuleb peamiselt vaadelda kui kliendi otsust teha valik Windows Media Playeri tarkvara mittesisaldava Windowsi operatsioonisüsteemi kasuks ja nõuda sellele vastavaid teenuseid (vt eespool punkt 133).
138. R. Rialdi väidetav huvi ei ole otsene, kuna ajutiste meetmete kohaldamise taotluse rahuldamata jätmine mõjutab teda vaid juhul, kui ta on osanik või aktsionär äriühingus, kus ta on juhatuse liige ja uute tehnoloogiate osakonna juhataja asetäitja.
139. Eeltoodust tulenevalt tuleb IDE Nätverkskonsulterna jt menetlusse astumise avaldus vastu võtta osas, milles see on esitatud Exor AB poolt, ent tagasi lükata teiste avalduse esitajate osas.
Konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus
140. Microsoft taotles, et avalduse esitajatele ei avaldataks otsuse konfidentsiaalset osa.
141. Kuna menetlusse astumine on lubatud Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 116 lõikes 2 toodud tingimuste kohaselt, piirdub pooltele menetlusdokumentide kättetoimetamine Microsofti poolt esitatud mittekonfidentsiaalse osaga. Konfidentsiaalsena käsitlemise taotluse põhistatus otsustatakse vajadusel edaspidi, võttes arvesse võimalikke esitatud vastuväiteid.
Resolutiivosa
Esitatud põhjendustest lähtudes
ESIMESE ASTME KOHTU PRESIDENT
määrab:
1. Anda Computer & Communications Industry Associationile luba kohtuasjas T-201/04 R menetlusse astumiseks kostja nõuete toetuseks.
2. Anda Software & Information Industry Associationile luba kohtuasjas T-201/04 R menetlusse astumiseks kostja nõuete toetuseks.
3. Anda The Computing Technology Industry Association Inc.‑ile luba kohtuasjas T-201/04 R menetlusse astumiseks hageja nõuete toetuseks.
4. Anda The Association for Competitive’ile luba kohtuasjas T-201/04 R menetlusse astumiseks hageja nõuete toetuseks.
5. Anda Novell Inc.‑ile luba kohtuasjas T-201/04 R menetlusse astumiseks kostja nõuete toetuseks.
6. Anda RealNetworks Inc.‑ile luba kohtuasjas T-201/04 R menetlusse astumiseks kostja nõuete toetuseks.
7. Anda TeamSystem SpA-le ja Mamut ASA-le luba kohtuasjas T-201/04 R menetlusse astumiseks hageja nõuete toetuseks.
8. Jätta Digimpro Ltd ja CODA Group Holdings Ltd esitatud avaldus kohtuasjas T-201/04 R menetlusse astumiseks hageja nõuete toetuseks rahuldamata.
9. Anda DMDsecure.com BV-le, MPS Broadband AB-le, Pace Micro Technology plc‑le, Quantel Ltd‑le ja Tandberg Television Ltd‑le luba kohtuasjas T-201/04 R menetlusse astumiseks hageja nõuete toetuseks.
10. Jätta IDE Nätverkskonsulterna AB, T. Rogersoni, P. Setka, D. Tomicici, M. Valaseki, R. Rialdi ja B. Nati esitatud avaldus kohtuasjas T-201/04 R menetlusse astumiseks hageja nõuete toetuseks rahuldatama.
11. Anda Exor AB-le luba kohtuasjas T-201/04 menetlusse astumiseks hageja nõuete toetuseks.
12. Kohtusekretär toimetab menetlusse astujatele mittekonfidentsiaalse osa koopiad menetlusdokumentidest.
13. Anda menetlusse astujatele tähtaeg, mille jooksul nad võivad esitada oma märkused konfidentsiaalsena käsitlemise taotluse kohta. Taotluse põhistatus otsustatakse edaspidi.
14. Anda menetlusse astujatele tähtaeg, mille jooksul nad võivad esitada oma seisukohad, ilma et see piiraks võimalust neid hiljem täiendada, kui tehakse otsus konfidentsiaalsena käsitlemise taotluse põhistatuse kohta.
26. juulil 2004 Luxembourgis.