Začasna izdaja
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA
M. CAMPOSA SÁNCHEZ-BORDONE,
predstavljeni 7. maja 2026(1)
Združeni zadevi C-266/25 in C-267/25
I-Sete – Inovação, Soluções Económicas e Tecnologias Ecológicas, Lda.
proti
EDIA – Empresa de Desenvolvimento e Infra-estruturas do Alqueva, S.A.,
ob udeležbi:
DST Solar, S.A.,
Domingos da Silva Teixeira, S.A.,
Greenvolt Next Portugal, Lda
(Predloga za sprejetje predhodne odločbe, ki ju je vložilo Tribunal Administrativo e Fiscal do Porto, Portugalska)
„ Predhodno odločanje – Revizijski postopki oddaje javnih naročil – Jamstvo učinkovitega pravnega sredstva – Izpodbijanje akta o oddaji naročila – Direktiva 89/665/EGS – Člen 2(1)(a), (3) in (4) – Samodejni odlog izvršitve izpodbijanega akta o oddaji – Začasna odprava odložilnega učinka – Projekti, ki se financirajo ali sofinancirajo iz evropskih skladov – Tehtanje zadevnih nasprotnih interesov – Domneva javnega interesa – Člen 2(5) – Postopek za sprejetje začasnih ukrepov “
1.        Portugalski zakonodajalec je leta 2024 spremenil splošno ureditev nujnih
tožb v upravnem sporu zoper akte o oddaji javnih naročil.(2) S to spremembo je bilo dotlej veljavno pravilo (ki je pomenilo samodejni
odlog izvršitve akta o oddaji javnega naročila v primeru zahtevka za revizijo) dopolnjeno z drugim pravilom, ki v bistvu zahteva začasno odpravo tega odloga v primeru tveganja izgube financiranja naročila, ki se financira ali sofinancira iz evropskih skladov.
2.        Predložitveno sodišče v dveh združenih predlogih za sprejetje predhodne odločbe Sodišče
sprašuje, ali je nova nacionalna ureditev skladna z določbami Direktive 89/665/EGS.(3)
I.      Pravni okvir
A.      Pravo Unije. Direktiva 89/665
3.        Člen 2 („Zahteve za revizijske postopke“) določa:
„1.      Države članice zagotovijo, da sprejeti ukrepi v zvezi z revizijskimi postopki, določenimi v členu 1, vključujejo zagotovitev pooblastil, da:
(a)      se kar najbolj zgodaj in z začasnimi postopki sprejmejo začasni ukrepi, s katerimi naj bi se odpravile domnevne kršitve ali preprečilo nadaljnje škodovanje zadevnim interesom, vključno z ukrepi, s katerimi se začasno prekine ali zagotovi začasna prekinitev postopka oddaje javnih naročil ali izvajanje katere koli odločitve, ki jo sprejme naročnik;
[…]
3.      Če prvostopenjski organ, ki je neodvisen od naročnika, opravi revizijo odločitve o oddaji javnega naročila, države članice zagotovijo, da naročnik ne more skleniti pogodbe, dokler revizijski organ ne sprejme odločitve glede zahtevka za začasne ukrepe ali za revizijo. Začasna prekinitev se ne more končati pred potekom obdobja mirovanja iz členov 2a(2) ter 2d(4) in (5).
4.      Razen v primerih iz odstavka 3 in člena 1(5) ni nujno, da imajo revizijski postopki sami po sebi samodejni suspenzivni učinek na postopke oddaje javnega naročila, na katere se nanašajo.
5.      Države članice lahko predvidijo, da lahko organ, pristojen za revizijske postopke, upošteva verjetne posledice začasnih ukrepov za vse interese, ki se jim lahko povzroči škoda, in javni interes, ter se odloči, da takšnih ukrepov ne uvede, če obstaja možnost, da bi njihove negativne posledice presegale njihove prednosti.
[…]“.
4.        Člen 2a („Obdobje mirovanja“) določa:
„1.      Države članice zagotovijo, da imajo osebe, navedene v členu 1(3), na voljo primerne roke, ki jim zagotavljajo učinkovita pravna sredstva zoper odločitve o oddaji naročila, ki jih sprejmejo naročniki, in sicer tako, da sprejmejo potrebne določbe, ki upoštevajo minimalne pogoje, navedene v odstavku 2 tega člena in v členu 2c.
2.      Do sklenitve pogodbe, ki sledi odločitvi o oddaji naročila s področja uporabe Direktive 2014/24/EU ali Direktive 2014/23/EU, ne sme priti pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko se zadevnim ponudnikom in kandidatom po faksu ali po drugih elektronskih komunikacijskih sredstvih pošlje odločitev o oddaji naročila, oziroma, če so bila uporabljena druga komunikacijska sredstva, pred potekom roka, ki ne sme biti krajši od 15 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu, ko je bila zadevnim ponudnikom in kandidatom poslana odločitev o oddaji naročila, ali od 10 koledarskih dni od dneva, ki sledi datumu prejema odločitve o oddaji naročila.
[…]“.
5.        Člen 2d („Neveljavnost“) določa:
„1.      Države članice zagotovijo, da naročilo za neveljavno razglasi revizijski organ, neodvisen od naročnika, oziroma da je neveljavnost naročila rezultat odločitve takšnega revizijskega organa v katerem koli od naslednjih primerov:
[…]
(b)      ko gre za kršitev člena 1(5), člena 2(3) ali člena 2a(2) te direktive, če zaradi te kršitve ponudnik, ki je zaprosil za revizijo, ni imel možnosti uporabiti predpogodbenih pravnih sredstev, če je navedena kršitev združena s kršitvijo Direktive 2014/24/EU ali Direktive 2014/23/EU, če je ta kršitev vplivala na možnost ponudnika, ki je zaprosil za revizijo, da pridobi javno naročilo;
[…]
2.      Posledice, ki izhajajo iz dejstva, da se naročilo šteje za neveljavno, se določijo v nacionalnem pravu.
Nacionalno pravo lahko razveljavi vse pogodbene obveznosti z veljavnostjo za nazaj ali pa omeji obseg razveljavitve na tiste obveznosti, ki bi jih bilo treba še izpolniti. V slednjem primeru predvidijo države članice uporabo drugih kazni v smislu člena 2e(2).
3.      Države članice lahko določijo, da revizijski organ, neodvisen od naročnika, na podlagi utemeljitev, navedenih v odstavku 1, naročila ne šteje za neveljavno, čeprav je bilo oddano nezakonito, če revizijski organ po preučitvi vseh zadevnih vidikov ugotovi, da bi bilo treba zaradi prevladujočih razlogov v zvezi s splošnim interesom ohraniti učinke naročila. V tem primeru predvidijo države članice alternativne kazni v smislu člena 2e(2), ki se bodo uporabile namesto tega.
Ekonomski interesi v zvezi z veljavnostjo naročila se lahko upoštevajo kot prevladujoči razlogi le, če bi v izjemnih okoliščinah neveljavnost povzročila nesorazmerne posledice.
Vendar pa ekonomski interesi, neposredno povezani z zadevnim naročilom, ne predstavljajo prevladujočih razlogov splošnega interesa. Ekonomski interesi, neposredno povezani z javnim naročilom, med drugim zajemajo stroške, ki nastanejo zaradi zamud pri izvajanju javnega naročila, stroške, ki nastanejo zaradi izvajanja novega postopka za oddajo [j]avnega naročila, stroške, ki nastanejo zaradi zamenjave gospodarskega subjekta, ki izvaja javno naročilo, in stroške pravnih obveznosti, ki nastanejo zaradi neveljavnosti.
[…]“.
B.      Portugalsko pravo
1.      Zakon št. 43/2024
6.        S spremembo zakona št. 30/2021 je bil z zakonom št. 43/2024 navedenemu zakonu dodan člen 25-A, ki določa:
„1 - Nujne tožbe v upravnem sporu na področju javnega naročanja, katerih namen je izpodbijanje aktov o oddaji javnih naročil v zvezi s postopki za izvajanje projektov, ki se financirajo ali sofinancirajo iz evropskih sredstev – če so vložene v desetih delovnih dneh, odkar so vsi ponudniki obveščeni o oddaji naročila –, samodejno odložijo učinke izpodbijanega akta.
2 - Toženi subjekt lahko po preteku desetih delovnih dni, odkar so vsi ponudniki obveščeni o oddaji javnega naročila, predlaga, naj sodišče brez predhodnega zaslišanja nasprotne stranke začasno odpravi samodejni odložilni učinek, tako da priloži povzetek listinskih dokazov.
3 - Samodejni odložilni učinek se začasno odpravi, ko sodišče v največ 48 urah sumarno preveri izpolnjevanje naslednjih kumulativnih pogojev:
(a)      iztek roka desetih delovnih dni od obvestitve vseh ponudnikov o odločitvi o oddaji javnega naročila;
(b)      nevarnost izgube financiranja v okviru pogodbe, namenjene izvedbi projekta, ki se financira ali sofinancira iz evropskih sredstev.
4 - Za namene točke (b) prejšnjega odstavka se domneva, da obstaja nevarnost izgube financiranja, če obstaja povezava med predmetom naročila in izvajanjem projektov, ki se financirajo ali sofinancirajo iz evropskih sredstev, pri čemer za to zadostuje, da vlagatelj priloži dokument, ki dokazuje odločitev o financiranju projekta, v katerega spada pogodba.
5 - Če je odložilni učinek začasno odpravljen, se o tem nemudoma obvesti tožečo stranko, ki ima pet dni časa, da z obrazložitvijo zahteva ohranitev samodejnega odložilnega učinka do odločitve o začasnem ukrepu, ker zahteve iz odstavka 3 niso bile izpolnjene.
6 - Če tožeča stranka zahteva ohranitev samodejnega odložilnega učinka, se toženo stranko obvesti, naj v sedmih dneh dopolni razloge že vložene zahteve v skladu z odstavkom 2, tako da vanjo vključi tehtanje zadevnih javnih in zasebnih interesov ter škode, ki bi nastala z ohranitvijo odložilnega učinka.
7 - Tožeča stranka ima na voljo sedem dni za odgovor na zahtevo za odlog iz prejšnjega odstavka, čemur brez dodatnih vlog in najpozneje sedem dni po zaključku nujno potrebnih preiskovalnih dejanj sledi sodnikova odločitev o začasnem ukrepu.
8 - Odložilni učinek se odpravi, če se po ustreznem tehtanju vseh javnih in zasebnih interesov izkaže, da bi bila škoda, ki bi nastala zaradi ohranitve tega učinka, večja od škode, ki bi lahko nastala zaradi njegove odprave.
9 - Ta ureditev se uporablja za pogodbe, sklenjene po postopkovni ureditvi, določeni s tem zakonom, za pogodbe, sklenjene po postopkovni ureditvi, ki izhaja iz zakonika o javnih naročilih,(4) in tudi za pogodbe, sklenjene pod pogoji iz druge zakonodaje o javnem naročanju.
10 - Za vse primere, ki niso predvideni v prejšnjih odstavkih, se uporabljajo členi od 100 do 103-B Código de Processo nos Tribunais Administrativos (zakonik o upravnem sporu).“(5)
2.       Zakonik o upravnem sporu
7.        Člen 103-A („Samodejni odložilni učinek“) določa:
„1 - Tožbe v upravnem sporu na področju javnega naročanja, katerih namen je izpodbijanje aktov o oddaji naročil, v zvezi s postopki iz člena 104(1)(a) zakonika o javnih naročilih – če so vložene v desetih delovnih dneh od obvestitve vseh ponudnikov o odločitvi o oddaji javnega naročila –, samodejno odložijo učinke izpodbijanega akta oziroma izvajanje pogodbe, če je bila pogodba že sklenjena.
2 - Med postopkom lahko toženi subjekt in stranke, ki ugovarjajo, sodišču predlagajo odpravo odložilnega učinka iz prejšnjega odstavka.
3 - Tožeča stranka ima na voljo pet dni za odgovor na predlog za odpravo, čemur brez dodatnih vlog in najpozneje sedem dni po zaključku nujno potrebnih preiskovalnih dejanj sledi sodnikova odločitev o vprašanju.
4 - Odložilni učinek se odpravi, če se po ustreznem tehtanju vseh javnih in zasebnih interesov izkaže, da bi bila škoda, ki bi nastala zaradi ohranitve tega učinka, večja od škode, ki bi lahko nastala zaradi njegove odprave“.
II.    Dejansko stanje, spora v glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
8.        EDIA – Empresa de Desenvolvimento e Infra-estruturas do Alqueva, S.A. (v nadaljevanju: Edia ali naročnik) je začelo dva postopka za oddajo javnih naročil za gradnjo plavajočih sončnih elektrarn na različnih črpališčih:
–        prvo naročilo(6) v vrednosti 17.619.893,50 EUR je bilo oddano ponudbi „Proposta CONSÓRCIO DSTSolar | DST“;
–        drugo naročilo(7) v vrednosti 7.467.990,56 EUR je bilo oddano konzorciju podjetij „Proposta Greenvolt/EDP“.
9.        Družba I-Sete – Inovação, Soluções Económicas e Tecnologias Ecológicas, Lda. (v nadaljevanju: I-Sete) je odločitvi o oddaji naročila izpodbijala pred Tribunal Administrativo e Fiscal do Porto (upravno in davčno sodišče v Portu, Portugalska).
10.      Predložitveno sodišče v zadevi C-266/25 kot upoštevno dejansko stanje navaja le naslednje dejansko stanje:
–        „Izvedba naročila gradnje plavajoče sončne elektrarne črpališča Os Álamos v regiji Alqueva se financira s sredstvi Razvojne banke Sveta Evrope v skupnem znesku 45 milijonov EUR.“
–        „Tožeča stranka izpodbija odločitev o oddaji naročila […] skupini, ki jo sestavljata njeni konkurentki, ker meni, da bi morala biti ponudba teh konkurentk izločena, pri čemer v bistvu navaja, da tehnična rešitev, ki sta jo ti predlagali, presega prag za izhodno moč, kot je opredeljen v specifikacijah, pri obratovanju pod 40 °C.“
–        „Zato sklepa, da bi moralo biti navedeno naročilo v skladu z navedenim merilom za oddajo javnega naročila oddano njej na podlagi ponudbe, ki jo je predložila, saj se je izkazala za ekonomsko najugodnejšo.“
–        „Toženi
subjekt trdi, da je v skladu s podpisano pogodbo o financiranju (glej točko 1 zgoraj) rok za izvedbo naročila 31. december 2025, sicer bodo navedena evropska sredstva izgubljena.“
–        „Meni, da če samodejni odložilni učinek, ki je bil priznan v tej zadevi v skladu s členom 25a(1) zakona št. 30/2021 […] (kakor je bil spremenjen z zakonom št. 43/2024 […]), ne bo odpravljen, bo obstajala resna nevarnost izgube navedenih evropskih sredstev zaradi nezmožnosti pravočasne izvedbe naročila.“
11.      Opis upoštevnega dejanskega stanja v predlogu za sprejetje predhodne odločbe v zadevi C-267/25 je podoben tistemu v zadevi C-266/25.
12.      Tribunal Administrativo e Fiscal do Porto (upravno in davčno sodišče v Portu) pred odločitvijo o sporih v zvezi z odlogom
učinkov akta o oddaji naročila Sodišču v obeh primerih postavlja enaki vprašanji:
„1.      Ali je začasna odprava samodejnega odložilnega učinka brez zaslišanja nasprotne stranke, ki je določena v členu 25-A(2) in (3) zakona št. 30/2021 […], kakor je bil spremenjen z zakonom št. 43/202[4] […], v skladu s členom 2d Direktive [2007/66], če se razlaga tako, da je odprava takega učinka vedno odvisna od zaslišanja nasprotne stranke in predhodnega vsebinskega tehtanja vseh vidikov, upoštevnih za sprejetje odločitve?
2.      Ali je treba člen 2d navedene direktive razlagati tako, da ne nasprotuje nacionalni zakonodaji, ki ekonomski interes morebitne izgube evropskih sredstev zaradi zamude pri izvedbi financiranega projekta šteje za nujni razlog v splošnem interesu, ki upravičuje odpravo samodejnega odložilnega učinka? Ali je zgolj ekonomska izguba glede na interese, ki naj bi bili varovani s samodejnim odložilnim učinkom, nesorazmerna posledica, ki je združljiva z določbami člena 2d(3), drugi pododstavek?“
III. Postopek pred Sodiščem
13.      Sodno tajništvo Sodišča je predloga za sprejetje predhodne odločbe prejelo 8. aprila 2025.
14.      Pisna stališča so predložile družbi Edia, I-Sete, češka in portugalska vlada ter Evropska komisija. Vse razen češke vlade so se udeležile obravnave 5. marca 2026.
IV.    Presoja
A.      Uvod
15.      Zaradi boljšega razumevanja spora je koristno na kratko predstaviti sistem, uveden s členom 25-A zakona št. 30/2021, spremenjenega leta 2024, v skladu s katerim:
–        če je v začetni fazi pravočasno vložena nujna tožba zoper odločitev o oddaji javnega naročila, se učinki te oddaje samodejno odložijo;(8)
–        v drugi (in morebitni) fazi lahko tožena stranka(9) sodišču predlaga, naj brez zaslišanja nasprotne stranke začasno odpravi samodejni
odlog. Sodišče mora tej prošnji ugoditi, če sumarno ugotovi, da obstaja tveganje izgube evropskega financiranja, za kar zadostuje, da vlagatelj predloži dokument, ki potrjuje odločitev o financiranju projekta, katerega del je pogodba. V takem primeru začasno odpravi prvotno odobreni
odlog;
–        v tretji fazi, po tem ko je tožeča stranka obveščena o odobritvi začasne odprave samodejnega odloga, lahko zahteva ohranitev (rectius, ponovno uvedbo) odloga, ki se naslovi na naročnika;
–        nazadnje, sodišče sprejme odločitev o začasnem ukrepu, s katero odpravi odložilni učinek, če po tehtanju zadevnih javnih in zasebnih interesov meni, da je škoda, ki bi nastala zaradi ohranitve odložilnega učinka večje od tiste, ki bi lahko nastala zaradi njegove odprave.
B.      Upoštevne določbe prava Unije
16.      Vprašanji za predhodno odločanje predložitvenega sodišča se nanašata na razlago člena 2d Direktive 89/665.
17.      Direktiva 89/665 z ureditvijo revizijskih postopkov oddaje javnih naročil v členu 2d določa neveljavnost navedenih javnih naročil po njihovi sklenitvi. Med razlogi, ki lahko povzročijo njihovo neveljavnost, se razlog iz odstavka 1(b) navedenega člena nanaša na kršitev nekaterih določb (iste direktive), če zaradi navedene kršitve ponudnik, ki je zaprosil za revizijo, ni imel možnosti uporabiti predpogodbenih pravnih sredstev.
18.      Člen 2d torej spada na področje popogodbenih sporov. Predpostavlja, da je bilo javno naročilo že sklenjeno in da je zaradi nekaterih napak neveljavno.
19.      Vendar se v obeh zadevah, ki sta predmet predloga za sprejetje predhodne odločbe, obravnava vprašanja v zvezi z začasnim varstvom iz člena 2(1)(a) Direktive 89/665. Nacionalna določba, katere združljivost s to direktivo se izpodbija (to je člen 25-A zakona št. 30/2021, spremenjenega leta 2024), spada v okvir predpogodbenih sporov, kakor je navedeno prav v njenem naslovu.
20.      Zato se člen 2d Direktive 89/665 ne uporablja za poseganje v začasne ukrepe, predlagane zoper akt o oddaji javnega naročila, ki jih ureja člen 2 te direktive.
21.      Natančneje, člen 2 Direktive 89/665 ureja začasni postopek v zvezi z zahtevkom za sprejetje začasnih ukrepov (odstavek 1), samodejni odlog
izvršitve odločitve o oddaji (odstavek 3) in pristojnosti organa, pristojnega za revizijske postopke, da sprejme ali zavrne začasne ukrepe (odstavek 5).
22.      Vprašanji za predhodno odločanje je zato treba preučiti z vidika člena 2 Direktive 89/665, ne da bi to vplivalo na dejstvo, da bi se bilo pri njuni analizi koristno sklicevati na člen 2d te direktive.
C.      Prvo vprašanje za predhodno odločanje
23.      Predložitveno sodišče dvomi o tem, ali je „[…] začasna odprava samodejnega odložilnega učinka brez zaslišanja nasprotne stranke, ki je določena v členu 25-A(2) in (3) zakona št. 30/2021 […], kakor je bil spremenjen z zakonom št. 43/202[4] […]“ skladna z Direktivo 89/665.
24.      V skladu s členom 25-A(2) in (3) zakona št. 30/2021 sodišče brez predhodnega zaslišanja nasprotne stranke začasno odpravi samodejni odložilni učinek, kadar to zahteva tožena stranka, ki zatrjuje tveganje izgube financiranja naročila.
25.      Člen 1(1), četrti pododstavek, Direktive 89/665 državam članicam nalaga, da sprejmejo potrebne zakonodajne ukrepe, da se zagotovi učinkovita revizija odločitev naročnikov skladno s pogoji, določenimi v členih od 2 do 2f te direktive.
26.      V skladu s ciljem „zagotoviti polno upoštevanje pravice do učinkovitega pravnega sredstva […] v skladu s prvim in drugim pododstavkom člena 47 Listine“(10) je Sodišče razsodilo, da je treba zainteresiranim osebam zagotoviti „dejansko možnost vložiti pravno sredstvo in predvsem predlog za izdajo začasne odredbe“ pred oddajo javnega naročila.(11)
27.      Člen 2(3) Direktive 89/665 določa, da se revizija zoper odločitev o oddaji naročila vloži pri „prvostopenjsk[em] organ[u], ki je neodvisen od naročnika“.(12) Zaradi vložitve navedene revizije naročnik ne more skleniti pogodbe.
28.      S pravom države članice je namreč treba v skladu s členom 2(3) Direktive 89/665 zagotoviti, da naročnik ne sklene pogodbe, dokler navedeni prvostopenjski revizijski organ ne odloči o zahtevku za začasne ukrepe ali za revizijo. Ta začasna prekinitev se ne more končati pred iztekom roka, določenega v drugih določbah Direktive 89/655.(13)
29.      V skladu s členom 2(4) Direktive 89/665 primer iz člena 2(3) spada med primere, v katerih ima revizijski postopek samodejni odložilni učinek.
30.      Sporna nacionalna zakonodaja najprej spoštuje samodejnost odloga učinkov akta o oddaji javnega naročila: sama vložitev pravnega sredstva zoper navedeni akt (v roku desetih delovnih dni od obvestitve) pomeni ex lege, da je akt o oddaji javnega naročila začasno brez učinkov.
31.      Težava nastane, kadar se naročnik (v nadaljevanju: toženi subjekt) odzove na odlog učinkov akta o oddaji javnega naročila in trdi, da ker gre za javno naročilo, ki se financira ali sofinancira iz evropskih skladov, obstaja tveganje izgube navedenega financiranja.
32.      V takem primeru sporna zakonodaja sodišču nalaga, naj začasno odpravi odlog brez predhodnega zaslišanja osebe, ki je vložila tožbo, ki je povzročila navedeni
odlog.(14) Obvezna odprava odloga prav tako ne zajema nobene analize zadevnih interesov.
33.      Prvo vprašanje za predhodno odločanje se ne osredotoča le na odpravo že pridobljenega samodejnega
odloga, ampak tudi na neobstoj predhodnega zaslišanja (v tej drugi fazi začasnega ukrepanja) vlagatelja pravnega sredstva, ki je dosegel samodejni
odlog
izvršitve akta o oddaji javnega naročila.
34.      Ločeno bom analiziral oba dela sporne določbe: (a) odpravo samodejnega odloga kot takega, in (b) odsotnost tožene stranke v tej fazi začasnega ukrepanja.
1.      Odprava samodejnega odloga
35.      V zvezi z odpravo samodejnega odloga učinkov akta o oddaji javnega naročila sem že pojasnil, kako člen 2(3) in (4) Direktive 89/665 določa, da se z izpodbijanjem akta o oddaji naročila samodejno odložijo učinki navedenega akta.(15)
36.      Odlog je treba ohraniti (da se zagotovi, da naročnik ne more skleniti pogodbe), dokler revizijski organ „ne sprejme odločitve glede zahtevka za začasne ukrepe ali za revizijo“ (člen 2(3) Direktive 89/665).
37.      Razlog za obstoj te določbe temelji na popolnem pravnem varstvu, ki ga je treba v skladu s členom 2(1) Direktive 89/665 zagotoviti pred sklenitvijo pogodbe „v fazi, ko je kršitve mogoče še popraviti“.(16) To ponudnikom omogoča, da imajo dejansko možnost učinkovitega pravnega sredstva in ne le, da se naknadno odzovejo na izvršena dejanja.(17)
38.      Vendar sporna zakonodaja uvaja pravilo, ki izključuje samodejni odlog
izvršitve odločitve o oddaji javnega naročila, saj jo nadomesti z obrnjenim pravilom: samodejni
odlog se odpravi, preden pristojni organ odloči o zahtevku za začasne ukrepe ali za revizijo, če to zahteva naročnik (in trdi, da bi se lahko izgubilo evropsko financiranje za javno naročilo).
39.      Čeprav to v predložitveni odločbi ni navedeno s temi besedami, je smisel pravila „odprave samodejnega odloga“ omogočiti sklenitev pogodbe od navedenega trenutka naprej, ne da bi se počakalo na poznejšo odločitev revizijskega organa (običajno sodišča). Edina ovira za to, da bi naročnik to pogodbo sklenil z izbranim ponudnikom, ki ga je določil, je bil samodejni
odlog, ki po odzivu naročnika nanj preneha.
40.      Na obravnavi so vse stranke (vključno s portugalsko vlado in naročnikom) potrdile, da odprava samodejnega
odloga naročniku omogoča sklenitev pogodbe.(18) Kot pravilno trdita Komisija in češka vlada, ta ugotovitev pomeni, da sporna določba ni združljiva s členom 2 Direktive 89/665.
41.      Nič v Direktivi 89/665 ne dovoljuje, da bi nacionalna zakonodaja uvedla tako obsežno izjemo od izrecnega pooblastila, v skladu s katerim se ob reviziji odločitve o oddaji naročila samodejno odloži njegova izvršitev, dokler revizijski organ ne odloči o zahtevku za izdajo začasne odredbe ali za revizijo.
42.      Naj ponovim, da je posledica sporne določbe obrnitev pooblastila iz člena 2 Direktive 89/665: njegova ureditev je nadomeščena z ureditvijo, ki povzroči korenito spremembo glede na samodejni učinek revizije. Samodejnost prvotnega
odloga postane samodejnost odprave navedenega
odloga.
43.      Poleg tega je treba upoštevati, da v skladu s spornim pravilom revizijski organ nima nikakršnega polja proste presoje, da bi se v navedeni fazi odločil, ali bo odpravil samodejni odlog: kot sem že navedel, zadostuje, da naročnik to pravočasno zahteva in priloži dokument, ki potrjuje odločitev o financiranju projekta. V tej fazi začasnega ukrepanja torej revizijski organ sam ne more tehtati zadevnih javnih in zasebnih interesov.
44.      (Relativna) avtonomija, ki jo imajo države članice pri določanju podrobnih pravil revizijskega postopka v mejah Direktive 89/665, ne more omajati obveznega pravila iz navedene direktive, kakršno je pravilo, ki nalaga samodejni
odlog ob vložitvi zahtevka za revizijo, dokler revizijski organ ne sprejme odločitve.
2.      Zaslišanje tožeče stranke v tej fazi začasnega ukrepanja
45.      Nezdružljivost zadevne nacionalne določbe s členom 2 Direktive 89/665 je poudarjena s tem, da do odprave samodejnega odloga pride inaudita altera parte, torej brez možnosti, da bi se lahko tožeča stranka izrekla glede zahtevka naročnika.
46.      Odsotnost tožeče stranke v tej fazi postopka ni združljiva s temeljnimi pravili, ki urejajo revizijske postopke iz Direktive 89/665.
47.      Portugalska vlada trdi, da nobeden od devetih odstavkov člena 2 Direktive 89/665 ne zahteva zaslišanja tožeče stranke, če sodišče zavrne izdajo začasne odredbe, kakršna je začasna prekinitev postopka oddaje javnega naročila.(19) Dodaja, da navedeni člen državam članicam prepušča polje proste presoje, da določijo, ali in kdaj lahko tožeča stranka posreduje v primerih, v katerih sodišče meni, da mora zavrniti sprejetje začasnih ukrepov.(20)
48.      Menim, da navedeni pristop ni pravilen: tu gre prav za odpravo bistvenega jamstva revizije, kakor je določeno v členu 2 Direktive 89/665 (to je samodejni
odlog oddaje naročila, ki se izvede na zahtevo tožeče stranke). Če pa naročnik navedeni
odlog izpodbija in zahteva njegovo odpravo, zahteve načela kontradiktornosti določajo, da mora biti nasprotna stranka zaslišana, preden sodišče sprejme odločitev v zvezi s tem.
49.      Mogoče bi bilo trditi, da je posredovanje tožeče stranke določeno v odstavkih 5, 6 in 7 člena 25-A zakona št. 30/2021, kar bi pomenilo nekakšno pravno sredstvo za odpravo njene predhodne (obvezne) odsotnosti. Portugalska vlada to sredstvo opredeljuje kot „mehanizem odložene kontradiktornosti“.(21)
50.      Vendar menim, da naknadno posredovanje, s katerim tožeča stranka predlaga ponovno uvedbo samodejnega odloga po njegovi odpravi v njeni odsotnosti, ne zadostuje za odpravo resnega postopkovnega primanjkljaja, ki sem ga prej navedel.
51.      Naj ponovim, da odložena kontradiktornost, na katero se sklicuje portugalska vlada, ne more nadomestiti predhodnega posredovanja tožeče stranke, ki je vložila zahtevek, katerega vložitev je vodila do samodejnega odloga
izvršitve akta o oddaji naročila. Tožeči stranki je treba priznati vsaj možnost, da se izreče pred razglasitvijo odprave navedenega odloga.
52.      Vsekakor ne razumem, zakaj postopkov iz odstavkov 5, 6 in 7 člena 25-A zakona št. 30/2021 ne bi bilo mogoče izvesti po tem, ko je naročnik vložil predlog za odpravo odloga.(22) Navedeni predlog bi se posredoval tožeči stranki, ki bi lahko navedla trditve v prid ohranitve odloga.
53.      V skladu s členom 103-A CPTA, ki vsebuje skupno ureditev glede samodejnega odložilnega učinka predpogodbenih tožb, ima namreč tožeča stranka na voljo kratek rok (pet dni), da odgovori na predlog za odpravo samodejnega odloga
izvršitve akta o oddaji naročila, ki jo je zahtevala nasprotna stranka. S tem se spoštuje temeljno načelo kontradiktornosti.
54.      Družba EDIA in portugalska vlada sta na obravnavi trdili, da nova ureditev ustreza prizadevanju za uskladitev roka, ki je v skupnem pravu javnih naročil določen za sklenitev pogodbe (trideset dni), in roka, določenega za rešitev začasnega ukrepa v zvezi z dokončno odpravo ali ohranitvijo odloga
izvršitve akta o oddaji javnega naročila.(23)
55.      Vendar ne glede na to, da navedena trditev še vedno ne pojasnjuje, zakaj druga stranka ne bi bila predhodno zaslišana (zadostovala bi razdelitev rokov med naročnikom in tožečo stranko), kaže na določeno nedoslednost modela: če se ne motim, se ob primerjavi trajanja postopkov izredni postopek iz člena 25-A zakona št. 30/2021 razteza na osemindvajset dni, medtem ko bi bilo mogoče splošni postopek, ki ga določa CPTA (odvisno od skrbnosti naročnika pri vložitvi njegovega predloga za odpravo odloga), rešiti le v 13 dneh, vključno s tistimi, ki se nanašajo na zaslišanje druge stranke.
3.      Vmesni predlog
56.      Na podlagi zgornjih preudarkov predlagam nikalen odgovor na prvo vprašanje za predhodno odločanje: nacionalno pravilo, ki nalaga začasno odpravo samodejnega odložilnega učinka, ki je neločljivo povezan z vložitvijo pravnega sredstva zoper akt o oddaji javnega naročila (a) brez zaslišanja tožeče stranke, ki je predlagala odlog izvršitve tega akta, in (b) ne da bi lahko sodišče v navedenem trenutku pretehtalo zadevne javne in zasebne interese, ni združljivo s členom 2 Direktive 89/665.
D.      Drugo vprašanje za predhodno odločanje
57.      Predložitveno sodišče želi v prvem delu tega vprašanja izvedeti, ali „[…] ekonomski interes morebitne izgube evropskih sredstev zaradi zamude pri izvedbi financiranega projekta šteje za nujni razlog v splošnem interesu, ki upravičuje odpravo samodejnega odložilnega učinka“.
58.      Odgovor na tako postavljeno vprašanje je odvisen od trenutka postopka, na katerega se šteje, da se nanaša:
–        če se nanaša na drugo fazo predpogodbenega postopka (to je odpravo odloga
inaudita altera parte in brez možnosti, da bi lahko sodišče v navedenem trenutku pretehtalo zadevne javne in zasebne interese), sem na to vprašanje predložitvenega sodišča že odgovoril z odgovorom na prvo vprašanje za predhodno odločanja: navedeni mehanizem preprosto ni v skladu z Direktivo 89/665;
–        če pa se vprašanje nanaša na vpliv dejavnika tveganja (morebitne izgube evropskega financiranja projekta) na končno odločitev organa, ki odloča o začasnih ukrepih, potem ko so zaključeni postopki iz odstavkov 5, 6 in 7 člena 25-A zakona št. 30/2021, je scenarij drugačen in si zasluži podrobnejšo analizo.
59.      Moji nadaljnji preudarki se nanašajo na ta drugi scenarij.
60.      Člen 2(5) Direktive 89/665 revizijskemu organu omogoča, da upošteva verjetne posledice začasnih ukrepov za vse interese, ki se jim lahko povzroči škoda.(24)
61.      Med navedenimi interesi so: (a) interesi neizbranih ponudnikov, katerih namen je zagotoviti, da se javno naročilo ne sklene, in (b) splošn interesi, bodisi tisti, ki so namenjeni zagotavljanju hitrosti postopkov oddaje javnih naročil in učinkovitosti upravnih ukrepov, bodisi tisti, katerih namen je preprečiti izgubo vira financiranja za samo naročilo.
62.      V skladu s členom 2(5) Direktive 89/665 mora organ, ki odloča o začasnih ukrepih, pretehtati zadevne javne in zasebne interese. Naj ponovim, da je zakonodajalec Unije s to določbo želel spraviti interese neizbranega ponudnika z interesi naročnika (vključno z interesi že izbranega ponudnika) in z drugimi splošnimi interesi.
63.      Portugalska vlada meni, da sporna zakonodaja sledi cilju v splošnem interesu, ki ga priznava Unija: zagotoviti hitre postopke oddaje naročil, da bi se pred 31. decembrom 2025 izvedli projekti strateškega pomena za nacionalni razvoj in bi se tako ohranilo evropsko financiranje, ki je bilo za navedene projekte dodeljeno Portugalski republiki.
64.      Res je, da je hitrost postopkov oddaje javnih naročil legitimen cilj v splošnem interesu.(25) Vsekakor pa ni edini ali tisti, ki mora prevladati.
65.      Prav tako je legitimno, da si portugalski organi, vključno z zakonodajno oblastjo, prizadevajo, da ne bi izgubili evropskega financiranja za nekatera naročila, za katera se računa na tovrstno financiranje. Potencialna gospodarska škoda, ki izhaja iz nevarnosti izgube evropskega financiranja, je javni interes, ki ga mora revizijski organ upoštevati pri presoji na podlagi člena 2(5) Direktive 89/665.
66.      Vendar je ključno, da revizijski organ ohrani pristojnost za tehtanje zadevnih interesov, pri čemer grožnja izgube evropskega financiranja ne more biti edini razlog za odobritev odprave odloga učinkov akta o oddaji javnega naročila.
67.      Strinjam se s češko vlado,(26) da bi lahko revizijski organ po posamični presoji v smislu člena 2(5) Direktive 89/665, če se k verjetni izgubi evropskega financiranja dodajo drugi preudarki, ki izhajajo iz okoliščin naročila (na primer njegov kritični pomen za obrambo, za varnost ali za namestitev bistvene infrastrukture), ugotovil, da ti javni interesi prevladajo nad interesi ponudnikov in da je zakonito odpraviti odložilni učinek.
68.      Na podlagi teh preudarkov bi izključil to, da tveganje izgube financiranja deluje kot nujni razlog v splošnem interesu, ki bi vedno in po definiciji pretehtal na stran naročnika v škodo tistega, ki izpodbija njegove odločitve.(27)
69.      Če bi bilo varstvo javnega interesa za izkoriščanje evropskih sredstev absolutno prevladujoče, bi lahko spodbudilo oportunistično ravnanje naročnikov, ki bi, zaščiteni z navedenim interesom, poskušali nezakonito oddati javna naročila za izvedbo tako financiranih projektov, saj bi vedeli, da izvršitev njihovih aktov o oddaji naročila nikoli ne bo odložena.
70.      Če se člen 25-A(8) zakona št. 30/2021 (ki, kot sem že navedel, navaja vsebino člena 103-A(4) CPTA) razlaga tako, ni nezdružljiv s členom 2(5) Direktive 89/665. Nacionalna določba daje organu, ki odloča o začasnih ukrepih, pristojnost, da ustrezno pretehta vse zadevne javne in zasebne interese, da bi ocenil, ali je škoda, ki bi nastala zaradi ohranitve odložilnega učinka, večja od škode, ki izhaja iz njegove odprave.
71.      V okviru navedene presoje bo revizijski organ sicer lahko ocenil periculum in mora (konkretno tveganje, da zamuda povzroči izgubo financiranja), pa tudi druge dejavnike, ki se običajno upoštevajo pri odločanju o začasnih ukrepih. V zvezi z zadnjenavedenimi bo moral presoditi, ali se zdi, da je izpodbijanje kandidata, katerega ponudba je bila zavrnjena, pravilno.
72.      V tej fazi se postavlja vprašanje, ali je člen 2d(3) Direktive 89/665 koristen za odgovor na prvi del drugega vprašanja za predhodno odločanje.
73.      Direktiva 89/665 po spremembi z Direktivo 2007/66/ES(28) dovoljuje (uvodni izjavi 21(29) in 22(30) Direktive 2007/66 ter člena 2d in 2e Direktive 89/665, kakor je bila spremenjena), da se v primeru pogodb, ki bi jih bilo treba načeloma razveljaviti zaradi njihove nezakonitosti, „prizna[jo] nekater[i] ali vs[i] začasn[i] učink[i] naročila“, to je, da se učinki pogodbe ohranijo, brez poseganja v naložitev ustreznih kazni in odškodnine.(31)
74.      Kot sem že navedel, se člen 2d Direktive 89/665 uporablja za popogodbeno fazo, in ne za predpogodbeno fazo. Njegovih določb torej ni mogoče prenesti na ureditev začasnih ukrepov, določeno v členu 2 iste direktive.
75.      Če bi se kljub temu želelo poiskati vodilno merilo v vsebini člena 2d(3) Direktive 89/665, bi bilo treba upoštevati, da ta določba:
–        dopušča, da se naročilo ne šteje za neveljavno, čeprav je bilo oddano nezakonito, če je treba zaradi prevladujočih razlogov v zvezi s splošnim interesom ohraniti učinke navedenega naročila;
–        dopušča, da se lahko ekonomski interesi v zvezi z veljavnostjo naročila upoštevajo kot prevladujoči razlogi (splošnega interesa) le, če bi v izjemnih okoliščinah neveljavnost navedenega naročila povzročila nesorazmerne posledice.
76.      Merila iz člena 2d(3) Direktive 89/665 so zasnovana tako, da pod določenimi pogoji omogočajo ohranitev učinkov nezakonito oddanega naročila. V tem smislu se ne uporabljajo za položaj, v katerem lahko sodišče, ne da bi bila pogodba sklenjena, odloži učinke oddaje naročila.
77.      Ta del mojega odgovora je povezan s končnim vprašanjem, ki ga je predložitveno sodišče postavilo v drugem vprašanju za predhodno odločanje: „Ali je zgolj ekonomska izguba […] nesorazmerna posledica, ki je združljiva z določbami člena 2d(3), drugi pododstavek [Direktive 89/665]?“
78.      Ne glede na sklicevanje na člen 2d Direktive 89/665 mora revizijski organ iz razlogov, ki sem jih že preučil, presoditi o večji ali manjši teži zadevnih javnih in zasebnih interesov ob upoštevanju vseh okoliščin posameznega primera. Abstraktna rešitev, ki bi jo bilo mogoče posplošiti, da bi ugotovili, ali je ena možnost (odprava odloga) ali druga možnost (ohranitev istega
odloga do odločitve o reviziji v glavni stvari) bolj ali manj sorazmerna, ne obstaja.
V.      Predlog
79.      Glede na navedeno predlagam, naj se na vprašanji za predhodno odločanje, ki ju je postavilo Tribunal Administrativo e Fiscal do Porto (upravno in davčno sodišče v Portu, Portugalska), odgovori:
„Člen 2(3), (4) in (5) Direktive Sveta 89/665/EGS z dne 21. decembra 1989 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje
je treba razlagati tako, da
nasprotuje nacionalni ureditvi, ki s tem, da le z utemeljitvijo, da je naročilo predmet evropskega financiranja ali sofinanciranja, nacionalnemu sodišču na zahtevo naročnika nalaga, da začasno odpravi samodejni odložilni učinek pravnega sredstva, vloženega zoper odločitev o oddaji javnega naročila;
ne nasprotuje nacionalni ureditvi, ki sodišču, pristojnemu za izdajo začasnih odredb, podeljuje pristojnost, da ustrezno pretehta vse zadevne javne in zasebne interese, da bi ocenilo, ali je škoda, ki bi nastala zaradi ohranitve odložilnega učinka, večja od škode, ki izhaja iz njegove odprave. Nič ne nasprotuje temu, da se med navedene javne interese kot dodatni dejavnik presoje, ki ni nujno prevladujoč, vključi dejavnik v zvezi s preprečevanjem izgube evropskega financiranja ali sofinanciranja gradbenega projekta, ki je predmet naročila“.
1      Jezik izvirnika: španščina.
2      Sprememba je bila izvedena z Lei n.º 43/2024, de 2 de dezembro, que altera a Lei n.º 30/2021, de 21 de maio, que aprova medidas especiais de contratação pública (zakon št. 43/2024 z dne 2. decembra 2024 o spremembi zakona št. 30/2021 z dne 21. maja 2021 o sprejetju posebnih ukrepov na področju javnega naročanja; v nadaljevanju: zakon št. 43/2024). Z zakonom št. 43/2024 je bilo v Lei n.º 30/2021, de 21 de maio, que aprova medidas especiais de contratação pública e altera o Código dos Contratos Públicos, aprovado em anexo ao Decreto-Lei n.º 18/2008, de 29 de janeiro, o Código de Processo nos Tribunais Administrativos, aprovado em anexo à Lei n.º 15/2002, de 22 de fevereiro, e o Decreto-Lei n.º 200/2008, de 9 de outubro (zakon št. 30/2021 z dne 21. maja 2021 o sprejetju posebnih ukrepov na področju javnega naročanja in spremembi zakonika o javnih naročilih, sprejetega v prilogi k uredbi-zakonu št. 18/2008 z dne 29. januarja 2008, zakonika o upravnem sporu, sprejetega v prilogi k zakonu št. 15/2002 z dne 22. februarja 2002, in uredbe-zakona št. 200/2008 z dne 9. oktobra 2008, v nadaljevanju: zakon št. 30/2021 ali zakon št. 30/2021, spremenjen leta 2024), dodanih več členov (med drugim člen 25-A).
3      Direktiva Sveta z dne 21. decembra 1989 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 6, zvezek 1, str. 246), spremenjena z Direktivo 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 2014, L 94, str. 1).
4      Decreto-Lei n.º 18/2008, Código dos Contratos Públicos (uredba-zakon št. 18/2008, zakonik o javnih naročilih) z dne 29. januarja 2008 (Diário da República, 1. serija, št. 20, z dne 29. januarja 2008), v različici, ki je veljala po spremembi z Decreto-Lei n.º 111-B/2017 (uredba-zakon št. 111-B/2017) z dne 31. avgusta 2017 (Diário da República, 1. serija, št. 168, 2. dodatek, z dne 31. avgusta 2017).
5      Lei n.º 15/2002, Código de Processo nos Tribunais Administrativos (zakon št. 15/2002, zakonik o upravnem sporu; v nadaljevanju: CPTA) (Diário da República št. 45/2002, I serija-A, št. 45, z dne 22. februarja 2002).
6      „Empreitada de Construção da Central Fotovoltaica Flutuante da Estação Elevatória dos Álamos“ (naročilo za gradnjo plavajoče sončne elektrarne na črpališču Os Álamos).
7      „Empreitada de Construção das Centrais Fotovoltaicas Flutuantes da Estação Elevatória de S. Pedro e da Estação Elevatória de S.Matias“ (naročilo za gradnjo plavajoče sončne elektrarne na črpališčih San Pedro in San Matías).
8      Dejansko se zdi, da ta faza ne pomeni odstopanja glede na splošno ureditev iz člena 103-A CPTA.
9      Ta določba se nanaša le na „toženi subjekt“, izraz, ki ga bom uporabljal v nadaljevanju, enako kot izraz „naročnik“.
10      Uvodna izjava 36 Direktive 2007/66.
11      Sklep z dne 23. aprila 2015, Komisija/Vanbreda Risk & Benefits (C-35/15 P(R), EU:C:2015:275, točka 29), v katerem je navedena sodba z dne 11. septembra 2014, Fastweb (C-19/13, EU:C:2014:2194, točka 60). Moj poudarek.
12      V zvezi s to določbo napotujem na moje sklepne predloge v zadevi CROSS Zlín (C-303/22, EU:C:2023:652, točka 44 in naslednje).
13      Obdobje mirovanja je podrobno urejeno v členu 2a.
14      Navedena obveznost sodišča je podana, če sta izpolnjena dva formalna pogoja: da je bil odziv predložen v določenem roku (deset delovnih dni od obvestitve o oddaji javnega naročila) in da mu je priložen dokument, ki dokazuje odločitev o financiranju projekta.
15      Člen 2(4) Direktive 89/665 je kategoričen: „Razen v primerih iz odstavka 3 in člena 1(5) ni nujno, da imajo revizijski postopki sami po sebi samodejni suspenzivni učinek na postopke oddaje javnega naročila, na katere se nanašajo.“ Zato je, a contrario sensu, v primeru iz člena 2(3) Direktive 89/665 odložilni učinek revizijskega postopka samodejen.
16      Sodba z dne 11. septembra 2014, Fastweb (C-19/13, EU:C:2014:2194, točki 34 in 59).
17      Portugalska vlada je na obravnavi trdila, da prednostnemu ponudniku še vedno preostane možnost uveljavljanja civilne odgovornosti za povrnitev škode, povzročene z izvedbo naročila. V zvezi s tem je Komisija trdila, da člen 2 Direktive 89/665 državam članicam nalaga, da zagotovijo ne le to, da osebe, ki so oškodovane zaradi kršitve, dobijo odškodnino, ampak da se kar najbolj zgodaj in z začasnimi postopki sprejmejo začasni ukrepi, s katerimi naj bi se odpravile domnevne kršitve. Če bi interes, ki ga pomeni tveganje izgube evropskega financiranja, absolutno prevladal, bi člen 2(1)(a) Direktive 89/665 v povezavi z odstavkom 5 tega člena izgubil pomen: iz teh dveh določb izhaja, da je treba pri sprejetju teh začasnih ukrepov pretehtati vse interese, ki se jim lahko povzroči škoda.
18      Portugalska vlada je navedla, da odprava samodejnega odloga omogoča izpolnjevanje formalnosti v zvezi s podpisom pogodbe, njeno sklenitev in celo izvršitev. Vendar je dodala, da ti akti v praksi zahtevajo nekaj časa, tako da je medtem mogoče meritorno odločiti o predlagani začasni odredbi.
19      Točka 23 pisnih stališč portugalske vlade.
20      Točka 24 pisnih stališč portugalske vlade.
21      Točka 25 pisnih stališč portugalske vlade.
22      Portugalska vlada je na obravnavi kot edino (in nezadovoljivo) pojasnilo za ta ukrep navedla pospešitev postopka.
23      Trditev temelji na premisi, da portugalska sodišča strogo spoštujejo postopkovne roke in se o začasnih ukrepih odločajo pred iztekom tridesetdnevnega roka, določenega v pravu o javnih naročilih. Družba I-Sete je ugovarjala temu, da je to v praksi tako.
24      Sodba z dne 18. januarja 2024, CROSS Zlín (C-303/22, EU:C:2024:60, točki 61 in 62).
25      „[…] Interes, da se lahko javna naročila sklenejo brez večjih zamud, pa je tak javni interes“ (sodba z dne 18. januarja 2024, CROSS Zlín, C-303/22, EU:C:2024:60, točka 62). Vendar v zvezi z obveznostjo, da se zainteresirane stranke dovolj jasno obvestijo o ureditvi rokov za pritožbo, ki veljajo za nekatere odločitve naročnika, po mnenju Sodišča „[t]ake neobvestitve ni mogoče utemeljiti s ciljem pospešitve postopka“ (sodba z dne 28. januarja 2010, Komisija/Irska, C-456/08, EU:C:2010:46, točka 63).
26      Točka 18 pisnih stališč češke vlade.
27      Portugalska vlada je na obravnavi, potem ko je trdila, da se presoja s tehtanjem nanaša na vse zadevne interese, navedla, da nekatera sodišča pripisujejo prevladujoč pomen tveganju izgube evropskega financiranja ali sofinanciranja. Družba I-Sete je pojasnila, da so sodišča prešla s celovitega tehtanja na to, da tveganje izgube evropskega financiranja štejejo za izjemno in prevladujočo okoliščino.
28      Direktiva 2007/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 (UL 2007, L 335, str. 31).
29      „[…] Z nacionalno zakonodajo se lahko denimo razveljavijo vse že izpolnjene pogodbene obveznosti z veljavnostjo za nazaj (ex tunc), ali pa se, nasprotno, omeji obseg razveljavitve na tiste obveznosti, ki bi jih bilo treba še izpolniti (ex nunc)“.
30      „[L]ahko države članice organu, pristojnemu za revizijske postopke, dajo možnost, da naročila ne postavi pod vprašaj ali da prizna nekatere ali vse začasne učinke naročila, kadar izjemne okoliščine danega primera zahtevajo upoštevanje določenih nujnih ali neizbežnih razlogov splošnega interesa. […]“. Moj poudarek.
31      Tu povzemam premisleke, ki sem jih predstavil v sklepnih predlogih v zadevi CROSS Zlín (C-303/22, EU:C:2023:652, točka 80).