62023TJ0202_RES
Byla T‑202/23
Ville Kivikoski ir kt.
prieš
Europos Sąjungos Tarybą
2025 m. balandžio 30 d. Bendrojo Teismo (devintoji išplėstinė kolegija) sprendimas
„Viešoji tarnyba – Pareigūnai – Paaukštinimas – 2022 m. paaukštinimo procedūra – Sprendimas nepaaukštinti ieškovo į AST 8 lygį – Ieškinys dėl panaikinimo – Suinteresuotumas kreiptis į teismą – Perspektyvos būti paaukštintam įrodymas – Priimtinumas – Pareigūnų tarnybos nuostatų 6 straipsnio 2 dalis – Referenciniai daugikliai – Pareigūnų tarnybos nuostatų 45 straipsnio 1 dalis – Nuopelnų palyginimas“
Pareigūnų ieškiniai – Suinteresuotumas kreiptis į teismą – Ieškinys dėl atsisakymo paaukštinti – Būtinumas įrodyti perspektyvos būti paaukštintam buvimą
(Pareigūnų tarnybos nuostatų 6 straipsnio 2 dalis, 35 straipsnis, 45 straipsnio 1 dalis, 90 ir 91 straipsniai)
(žr. 15–28 punktus)
Pareigūnai – Paaukštinimas – Sąlygos – Vidutinės karjeros lygiavertiškumo referencinių daugiklių paisymas – Daugiklių dalykas – Galimybė taikyti kitokį daugiklį nei numatytas Pareigūnų tarnybos nuostatuose, kai yra neatitiktis tarp tam tikrų lygių pareigūnų, kurie gali būti paaukštinti, skaičiaus ir vidutinio laukimo šiuose lygiuose laiko – Netaikymas
(Pareigūnų tarnybos nuostatų 6 straipsnio 2 dalis, 45 straipsnis ir I priedo B skirsnis)
(žr. 36–49 punktus)
Santrauka
Gavęs V. Kivikoski ir kitų dviejų Europos Sąjungos Tarybos pareigūnų ieškinį Bendrasis Teismas (išplėstinė kolegija) panaikino šios institucijos sprendimą nepaaukštinti jų į AST 8 lygį per 2022 m. paaukštinimo procedūrą (toliau – ginčijamas sprendimas). Panaikindamas jis pateikė paaiškinimų dėl įrodymo, kad galimas ieškovas yra suinteresuotas remtis Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų (toliau – Pareigūnų tarnybos nuostatai) I priedo B skirsnyje numatytų referencinių daugiklių (toliau – daugikliai), taikomų per paaukštinimo procedūrą, nesuderinamumu su šių nuostatų 6 straipsnio 2 dalimi. Be to, šiomis aplinkybėmis jis išaiškino Pareigūnų tarnybos nuostatų 6 straipsnio 2 dalį, siejamą su nuostatų I priedo B skirsniu (toliau – Pareigūnų tarnybos nuostatų taisyklės), ir nurodė, kokią prasmę reikia suteikti Pareigūnų tarnybos nuostatų 45 straipsnyje vartojamai frazei „paaukštinimo pagal nuopelnus principas“ ir tų pačių nuostatų 35 straipsnyje nurodytai frazei „dirbę pareigūnai“.
2022 m. birželio mėn. Taryba paskelbė pareigūnų, kurie gali būti paaukštinti ir, be kita ko, 2022 m. sausio 1 d. savo lygyje yra išdirbę bent dvejus metus, sąrašą, taip pat kiekvienos pareigų grupės ir kiekvieno lygio galimų paaukštinimų skaičių per 2022 m. paaukštinimo procedūrą. Šiame sąraše ieškovų vardai ir pavardės buvo nurodyti tarp 81 pareigūnų, kurie gali būti paaukštinti į AST 8 lygį, ir buvo paskelbta, kad yra 18 paaukštinimo į šį lygį galimybių.
2022 m. liepos mėn. Taryba priėmė ginčijamą sprendimą, paskelbusi ir patvirtinusi AST pareigų grupės darbuotojų, kuriuos patariamasis paaukštinimo komitetas rekomendavo paaukštinti, sąrašą; jame ieškovų vardų ir pavardžių nebuvo.
Skunde, kurį Taryba atmetė, ieškovai teigė, kad ginčijamas sprendimas pažeidžia Pareigūnų tarnybos nuostatų taisykles, nes per 2022 m. paaukštinimo procedūrą turėjo būti suteiktos 37 paaukštinimo į AST 8 lygį galimybės, o ne 18.
Bendrojo Teismo vertinimas
Pirma, dėl ieškinio priimtinumo Bendrasis Teismas priminė, kad, kai pareigūnas remiasi pagrindu, grindžiamu per paaukštinimo procedūrą taikytų daugiklių nesuderinamumu su Pareigūnų tarnybos nuostatų 6 straipsnio 2 dalimi, jis turi įrodyti savo suinteresuotumą juo remtis, įrodydamas, kad, atsižvelgiant į jo asmeninę situaciją, tuo atveju, jeigu būtų buvę tiek paaukštinimo galimybių, kiek, kaip jis mano, turėjo būti, jis turėjo perspektyvą būti paaukštintas.
Pagal šią Pareigūnų tarnybos nuostatų normą, nedarant poveikio Pareigūnų tarnybos nuostatų 45 straipsnyje nustatytam paaukštinimo pagal nuopelnus principui, kiekvieno lygio laisvų darbo vietų skaičius kiekvienų metų sausio 1 d. atitinka ankstesnių metų sausio 1 d. faktiškai dirbusių žemesnio lygio pareigūnų skaičių, padaugintą iš Pareigūnų tarnybos nuostatų I priedo B skirsnyje tam lygiui nustatytų daugiklių, t. y. 25 % AST 5–AST 8 lygių atveju.
Žodžiai „dirbę pareigūnai“ reiškia vieną iš Pareigūnų tarnybos nuostatų 35 straipsnyje nurodytų administracinių statusų. Iš šios nuostatos, siejamos su Pareigūnų tarnybos nuostatų 6 straipsnio 2 dalimi, matyti, kad kasmet nustatant kiekvieno lygio laisvų darbo vietų skaičių reikia atsižvelgti tik į ankstesnių metų sausio 1 d. faktiškai dirbusių žemesnio lygio pareigūnų administracinę padėtį, nepriklausomai nuo to, ar jie gali būti paaukštinti.
Bendrasis Teismas pažymėjo, kad nagrinėjamu atveju visi pareigūnai, kurie galėjo būti paaukštinti į AST 8 lygį (įskaitant ieškovus), 2022 m. sausio 1 d. AST 7 lygyje buvo išdirbę minimalų reikalaujamą laikotarpį. Be to, tai, kad ieškovai neišsiskyrė iš kitų pareigūnų, kurie galėjo būti paaukštinti, kiek tai susiję su jų vertinimu ar turimomis atsakomybėmis, rodo, kad tuo atveju, jeigu būtų buvę taikyti daugikliai, ieškovai – kaip ir kiti pareigūnai, kurie galėjo būti paaukštinti, su sąlyga, kad bus atliktas Pareigūnų tarnybos nuostatų 45 straipsnio 1 dalyje numatytas nuopelnų palyginimas – būtų turėję galimybę būti paaukštinti per 2022 m. paaukštinimo procedūrą.
Todėl Bendrasis Teismas padarė išvadą, kad ieškovai įrodė, jog tuo atveju, jeigu per 2022 m. pareigų paaukštinimo procedūrą būtų buvę tiek paaukštinimo į AST 8 lygį galimybių, kiek, jų nuomone, turėjo būti (t. y. 37 vietoj Tarybos paskelbtų 18), jie būtų turėję perspektyvą būti paaukštinti, taigi jie įrodė suinteresuotumą remtis taikytų daugiklių nesuderinamumu su Pareigūnų tarnybos nuostatų 6 straipsnio 2 dalimi ir atitinkamai savo suinteresuotumą pareikšti ieškinį.
Antra, dėl daugiklių laikymosi Bendrasis Teismas pažymėjo, kad iš frazės „nedarant poveikio Pareigūnų tarnybos nuostatų 45 straipsnyje nustatytam paaukštinimo pagal nuopelnus principui“, kuri yra Pareigūnų tarnybos nuostatų 6 straipsnio 2 dalyje ir kurioje daroma nuoroda į vėlesnį paaukštinimo procedūros etapą, negalima daryti išvados, kad, nustatant kiekvieno lygio metinį laisvų darbo vietų skaičių, taigi ir paaukštinimo galimybes, šis principas galėtų būti taikomas siekiant nukrypti nuo daugiklių taikymo pareigūnų, ankstesnių metų sausio 1 d. dirbusių žemesniame lygyje, skaičiui.
Be to, daugikliais siekiama dviejų skirtingų tikslų. Viena vertus, pagal Pareigūnų tarnybos nuostatų 6 straipsnio 2 dalį jais siekiama apskaičiuoti metinį kiekvieno lygio pareigybių, kurias galima paaukštinti, skaičių ir šiuo tikslu jie taikomi remiantis penkerių metų vidurkiu. Kita vertus, šie daugikliai, neatsižvelgiant į Pareigūnų tarnybos nuostatų 6 straipsnio 2 dalį, leidžia nustatyti vidutinės karjeros atitinkamame lygyje trukmę. Šiuo klausimu reikia atsižvelgti į daugiklius, taikytus tais metais, kai pareigūnas buvo atitinkamame lygyje, dėl to penkerių metų apribojimas, numatytas Pareigūnų tarnybos nuostatų 6 straipsnio 2 dalyje, netaikomas. Iš to matyti, kad vidutinės karjeros atitinkamame lygyje trukmės nustatymo klausimas turi būti atskirtas nuo klausimo, kuriuo siekiama nustatyti pareigybių, kurios paaukštinimo procedūroje turi būti atvertos konkrečiam lygiui, skaičių.
Taigi Taryba negalėjo nei taikyti kitokį daugiklį nei numatytasis Pareigūnų tarnybos nuostatų I priedo B skirsnyje, nei nukrypti nuo 2021 m. sausio 1 d. AST 7 lygyje dirbusių pareigūnų skaičiaus, kaip tai suprantama pagal Pareigūnų tarnybos nuostatų 35 straipsnį, siejamą su jų 6 straipsnio 2 dalimi.
Pirma, AST 7 lygio pareigūnų situaciją apibūdinančios ypatingos aplinkybės, kurias Taryba aprašė savo pateiktuose procesiniuose dokumentuose, net jeigu būtų įrodytos, negali pateisinti nukrypimo nuo aiškaus ir tikslaus Pareigūnų tarnybos nuostatų taisyklių turinio korekcinėmis priemonėmis nepakenkiant aukštesnės galios nuostatų, kaip antai Pareigūnų tarnybos nuostatų ir Kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygų ar bendrųjų teisės principų, įgyvendinimui.
Tarybos argumentas, kad faktinį pareigūnų kilimą karjeros laiptais reikia priartinti prie vidutinio laukimo kiekviename lygyje laikotarpio, numatyto Pareigūnų tarnybos nuostatų I priedo B skirsnyje, tuo atveju, kai yra neatitiktis tarp tam tikrų lygių pareigūnų, kurie gali būti paaukštinti, skaičiaus ir vidutinio laukimo šiuose lygiuose laiko, yra nesvarbus, nes paaukštinimo į AST 8 lygį per 2022 m. paaukštinimo procedūrą galimybių skaičiaus nustatymo klausimo negalima painioti su vidutinės karjeros AST 7 lygyje trukmės nustatymo klausimu; iš Pareigūnų tarnybos nuostatų 6 straipsnio 2 dalyje numatyto penkerių metų vidurkio išplaukiantis apribojimas antrajam klausimui – priešingai nei pirmajam – netaikomas.
Antra, Taryba neįrodė, kad Pareigūnų tarnybos nuostatų taisyklių taikymas dabar nagrinėjamoje byloje, konkrečiau kalbant – atsižvelgiant į skirtumą tarp pareigūnų, kurie gali būti paaukštinti, skaičiaus ir paaukštinimo galimybių skaičiaus, galėjo sudaryti kliūčių palyginti pareigūnų nuopelnus, kaip numatyta Pareigūnų tarnybos nuostatų 45 straipsnio 1 dalyje.