2025 m. sausio 24 d. pareikštas ieškinys byloje Tartu Agro / Komisija
(Byla T-59/25)
Proceso kalba: estų
Šalys
Ieškovė: Tartu Agro (Tartu, Estija), atstovaujama Vandeadvokaadid T. Järviste ir M. A. Rohtla bei advokačių L. Hääl ir B. Koppel
Atsakovė: Europos Komisija
Reikalavimai
Ieškovė Bendrojo Teismo prašo:
pripažinti ieškinį priimtinu,
panaikinti visą 2024 m. lapkričio 25 d. Europos Komisijos sprendimą dėl tariamai neteisėtos valstybės pagalbos, kuri suteikta Tartu Agro (SA.39182 (2017/C) (ex 2017/NN) (ex 2014/CP)) (toliau – Sprendimas);
priteisti iš Komisijos bylinėjimosi išlaidas, įskaitant ieškovės patirtąsias.
Ieškinio pagrindai ir pagrindiniai argumentai
Grįsdama ieškinį ieškovė remiasi devyniais pagrindais.
Ieškinys yra priimtinas.
Ieškinys yra priimtinas, nes pagal ginčijamą sprendimą ieškovė yra tariama pagalbos gavėja. Taigi šis sprendimas susijęs su ja tiesiogiai ir individualiai.
Komisija nesilaikė savo pačios taisyklių dėl įrodinėjimo pareigos ir nesivadovavo Bendrojo Teismo gairėmis.
Bendrasis Teismas 2022 m. liepos 13 d. Sprendimu Tartu Agro / Komisija, T-150/20 (EU:T:2022:443) pateikė gaires, kuriomis vadovaudamasi Komisija turėjo padaryti išvadą, kad pagalba nebuvo suteikta, tačiau priimdama sprendimą Komisija jomis nesivadovavo.
Vertindama, ar žemės nuomos sutartyje nustatytas nuomos mokestis atitinka rinkos kainą, Komisija pažeidė procedūrą ir padarė esminių teisės ir faktinių aplinkybių vertinimo klaidų.
Komisija konstatavo valstybės pagalbą, remdamasi nesvarbia ir nepakankama informacija.
Vertindama, ar žemės nuomos sutartyje nustatytas nuomos mokestis atitinka rinkos kainą, Komisija padarė klaidą. Ji turėjo atsižvelgti į tai, kad visos investicijos į dirvožemio gerinimą ir dirvožemio priežiūros ir kokybės gerinimo išlaidos buvo neatsiejama nuomos mokesčio dalis. Komisija rėmėsi netinkamu palyginimo pagrindu.
Nustatydama nuomos mokesčio tarifą, Komisija neatsižvelgė į laikmečio kontekstą ir tuometines ekonomines aplinkybes.
Pagal konkurso procedūrą vertindama, ar sandoris atitiko rinkos sąlygas, Komisija pažeidė procedūrą ir padarė esminių teisės klaidų.
Komisija padarė klaidingą išvadą, kad konkurso procedūra neatitiko rinkos sąlygas užtikrinančių reikalavimų.
Komisija turėjo atsižvelgti į žemės nuomos sutarties sudarymo laikmečio kontekstą, tuometines ekonomines aplinkybes ir tuo metu taikytus aiškinimo standartus.
Nustatydama pranašumo lygį, Komisija padarė esminę teisės klaidą ir faktinių aplinkybių vertinimo klaidų.
Remdamasi Uus Maa ataskaita, Komisija padarė klaidingą išvadą dėl 2004 m., kad ataskaitoje nurodytas kainų intervalas atspindi kainų pokyčius tuo laikotarpiu.
Komisija padarė klaidingą išvadą dėl 2005–2019 m., kad nustatant metinės rinkos kainos palyginimo pagrindą reikia remtis žemės tarnybos duomenimis.
Komisija neatsižvelgė į tai, kad didelės 3 061,9 hektaro nuomojamos žemės dalies nebūtų buvę galima naudoti tam tikrais tikslais.
Pripažindama situaciją nauja pagalba Komisija padarė esminę teisės klaidą ir faktinių aplinkybių vertinimo klaidų.
Bet koks tariamas pagalbos teikimas vyko iki Estijos įstojimo į Europos Sąjungą ir buvo visiškai nutrauktas į ją įstojus, po to, kai 2001 m. įmonė buvo privatizuota, o 2002 m. ieškovė susijungė su savo dalininkais.
Manydama, kad pareiga grąžinti pagalbą yra tik iš dalies nebeaktuali, Komisija padarė esminę teisės klaidą ir faktinių aplinkybių vertinimo klaidų.
Komisija turėjo padaryti išvadą, kad valstybės pagalba, tariamai susijusi su žemės nuomos sutartimi, visiškai nutrūko vėliausiai 2002 m., kai ieškovė susijungė su savo dalininkais, todėl ji visiškai neaktuali.
Komisija padarė teisės klaidą, kai įpareigojo Estijos Respubliką susigrąžinti pagalbą, pažeidžiant teisėtų lūkesčių apsaugos ir teisinio tikrumo principus.
Dėl ypatingų aplinkybių išieškoti pagalbą iš ieškovės labai neteisinga – ieškovė neprivalėjo suprasti, jog yra teikiama valstybės pagalba.
Remdamasi 2020 m. sausio 24 d. Europos Komisijos sprendimu C(2020) 252 final dėl valstybės pagalbos SA.39182 (2017/C) (ex 2017/NN) (ex 2014/CP), ieškovė turėjo teisėtą lūkestį ir buvo įsitikinusi, kad susigrąžintina valstybės pagalbos suma nedidės.
Manydama, kad pagalba nesuderinama su vidaus rinka, Komisija padarė akivaizdžią teisės klaidą ir faktinių aplinkybių vertinimo klaidų.
–    Šalys iš esmės paaiškino, kaip žemės nuomos sutartis prisidėjo prie ekonominės plėtros skatinimo, tačiau Komisija į tai neatsižvelgė.
____________