62022CO0607
TEISINGUMO TEISMO (aštuntoji kolegija) NUTARTIS
2023 m. kovo 10 d. (
*1
)
„Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Teisingumo Teismo procedūros reglamento 99 straipsnis – Oro transportas – Reglamentas (EB) Nr. 261/2004 – Bendros kompensavimo ir pagalbos keleiviams taisyklės atsisakymo vežti ir skrydžių atšaukimo arba atidėjimo ilgam laikui atveju – 2 straipsnis – Sąvoka „skrydį vykdantis oro vežėjas“ – Per kelionių organizatorių užsakytas skrydis – Tariamai neegzistuojantis skrydis“
Byloje C‑607/22
dėl Landgericht Düsseldorf (Diuseldorfo apygardos teismas, Vokietija) 2022 m. liepos 22 d. nutartimi, kurią Teisingumo Teismas gavo 2022 m. rugsėjo 20 d., pagal SESV 267 straipsnį pateikto prašymo priimti prejudicinį sprendimą byloje
Eurowings GmbH
prieš
Flightright GmbH
TEISINGUMO TEISMAS (aštuntoji kolegija),
kurį sudaro kolegijos pirmininkas M. Safjan (pranešėjas), teisėjai N. Piçarra ir N. Jääskinen,
generalinė advokatė L. Medina,
kancleris A. Calot Escobar,
atsižvelgęs į išklausius generalinę advokatę priimtą sprendimą išspręsti bylą motyvuota nutartimi pagal Teisingumo Teismo procedūros reglamento 99 straipsnį,
priima šią
Nutartį
1
Prašymas priimti prejudicinį sprendimą pateiktas dėl 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 261/2004, nustatančio bendras kompensavimo ir pagalbos keleiviams taisykles atsisakymo vežti ir skrydžių atšaukimo arba atidėjimo ilgam laikui atveju, panaikinančio Reglamentą (EEB) Nr. 295/91 (OL L 46, 2004, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 7 sk., 8 t., p. 10), 2 straipsnio b punkto išaiškinimo.
2
Šis prašymas pateiktas nagrinėjant oro vežėjo Eurowings GmbH ir Flighright GmbH, kuriai oro keleiviai perleido galimas jų teises į kompensaciją, ginčą dėl Flightright prašomos kompensacijos dėl tariamo šių keleivių užsakyto skrydžio atšaukimo.
Teisinis pagrindas
3
Reglamento Nr. 261/2004 2 straipsnyje „Sąvokų apibrėžimai“ nurodyta:
„Šiame reglamente:
<…>
b)
„skrydį vykdantis oro vežėjas“ – tai oro vežėjas, vykdantis arba ketinantis vykdyti skrydį pagal sutartį su keleiviu arba kito su keleiviu sutartį sudariusio juridinio arba fizinio asmens vardu.
<…>“
4
Šio reglamento 5 straipsnio „Skrydžių atšaukimas“ 1 ir 4 dalyse nustatyta:
„1.   Atšaukus skrydį:
<…>
c)
atitinkami keleiviai turi teisę į kompensaciją, kurią skrydį vykdantis oro vežėjas išmoka pagal 7 straipsnį, nebent:
i)
jiems buvo pranešta apie atšaukimą mažiausiai prieš dvi savaites iki tvarkaraštyje numatyto išvykimo laiko;
ii)
jiems buvo pranešta apie atšaukimą ne daugiau kaip prieš dvi savaites ir ne mažiau kaip prieš septynias dienas iki tvarkaraštyje numatyto išvykimo laiko ir buvo pasiūlyta keliauti kitu maršrutu, išvykstant ne daugiau kaip dviem valandomis anksčiau už numatytą išvykimo laiką ir atvykti į galutinę paskirties vietą mažiau kaip keturiomis valandomis vėliau už tvarkaraštyje numatytą atvykimo laiką;
iii)
jiems buvo pranešta apie atšaukimą mažiau kaip prieš septynias dienas iki tvarkaraštyje numatyto išvykimo laiko ir buvo pasiūlyta keliauti kitu maršrutu, išvykstant ne daugiau kaip viena valanda anksčiau už numatytą išvykimo laiką ir atvykti į galutinę paskirties vietą mažiau kaip dviem valandomis vėliau už tvarkaraštyje numatytą atvykimo laiką.
<…>
4.   Dėl klausimų, susijusių su tuo, ar keleiviui buvo pranešta apie skrydžio atšaukimą ir kada tai buvo padaryta, įrodinėjimo pareiga tenka skrydį vykdančiam oro vežėjui.“
5
Minėto reglamento 7 straipsnio „Teisė į kompensaciją“ 1 dalyje numatyta:
„Kai daroma nuoroda į šį straipsnį, keleiviai gauna tokio dydžio kompensaciją:
<…>
b)
400 eurų visų didesnio kaip 1500 kilometrų atstumo Bendrijos vidaus skrydžių ir visų kitų 1500–3500 kilometrų atstumo skrydžių atveju;
<…>“
Pagrindinė byla ir prejudicinis klausimas
6
Flightright, kuriai oro transporto keleiviai perleido savo galimas teises į kompensaciją, pareikalavo Eurowings sumokėti iš viso 1600 EUR kompensaciją pagal Reglamento Nr. 261/2004 5 straipsnio 1 dalies c punktą ir 7 straipsnio 1 dalies b punktą.
7
Šie keleiviai per kelionių organizatorių užsisakė kelionės paslaugų paketą, į kurį buvo įtrauktas skrydis į Maljorką (Ispanija). Iš nutarties dėl prašymo priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad pagal šio kelionių organizatoriaus išduotus kelionės dokumentus minėti keleiviai 2018 m. liepos 14 d. turėjo būti vežami reisu EW 6850, kurį turėjo vykdyti Eurowings; išvykimas iš Maljorkos Palmos (Ispanija) buvo numatytas 19 val. 45 min., o atvykimas į Hanoverį (Vokietija) – 22 val. 15 min. Vis dėlto Eurowings šio skrydžio neįvykdė, todėl tie patys keleiviai 2018 m. liepos 15 d. 02 val. 22 min. atvyko į Hanoverį kitu maršrutu, kurio skrydžio numeris buvo DE1529.
8
Eurowings tvirtina, kad niekada nebuvo suplanavusi 2018 m. liepos 14 d. skrydžio Nr. EW 6850 iš Maljorkos Palmos į Hanoverį. Kadangi tokio skrydžio niekada nebuvo, ji negalėjo būti laikoma „skrydį vykdančiu oro vežėju“, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 261/2004 2 straipsnio b punktą.
9
Flightright pareiškė ieškinį Amtsgericht Düsseldorf (Diuseldorfo apylinkės teismas, Vokietija) dėl šiame reglamente numatytos kompensacijos sumokėjimo. Tas teismas ieškinį patenkino ir motyvavo tuo, kad atitinkami keleiviai turėjo patvirtintą rezervaciją, kaip tai suprantama pagal šį reglamentą, skrydžiui Nr. EW 6850 iš Maljorkos Palmos į Hanoverį. Jis nusprendė, kad bendras Eurowings teiginys, jog pagrindinėje byloje nagrinėjamo skrydžio niekada nebuvo, neatitinka reikalavimo įrodyti priežastį, dėl kurios rezervacijos patvirtinime nurodytas konkretus skrydis ir skrydžio numeris.
10
Eurowings apskundė Amtsgericht Düsseldorf (Diuseldorfo apylinkės teismas) sprendimą prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiame teisme, Landgericht Düsseldorf (Diuseldorfo apygardos teismas, Vokietija); šis suabejojo, ar oro vežėjas gali būti laikomas „skrydį vykdančiu oro vežėju“, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 261/2004 2 straipsnio b punktą, nors per kelionių organizatorių užsakytas skrydis, šio oro vežėjo teigimu, niekada nebuvo suplanuotas.
11
Šiomis aplinkybėmis Landgericht Düsseldorf (Diuseldorfo apygardos teismas) nutarė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šį prejudicinį klausimą:
„Ar Reglamento [Nr. 261/2004] 2 straipsnio b punktą reikia aiškinti taip, kad oro vežėjas keleivio atžvilgiu gali būti laikomas „skrydį vykdančiu oro vežėju“, kaip tai suprantama pagal šią nuostatą, jei keleivis yra sudaręs sutartį su kelionių organizatoriumi dėl konkretaus šio oro vežėjo skrydžio, nors oro vežėjas tą dieną neplanavo skrydžio atitinkamu skrydžio numeriu, t. y. toks skrydis niekada neegzistavo?“
Dėl prejudicinio klausimo
12
Remiantis Teisingumo Teismo procedūros reglamento 99 straipsniu, jeigu atsakymą į klausimą, dėl kurio pateiktas prašymas priimti prejudicinį sprendimą, galima aiškiai nustatyti iš Teisingumo Teismo jurisprudencijos arba jeigu atsakymas į klausimą, dėl kurio pateiktas prašymas priimti prejudicinį sprendimą, nekelia jokių pagrįstų abejonių, Teisingumo Teismas, vadovaudamasis teisėjo pranešėjo siūlymu ir išklausęs generalinį advokatą, bet kada gali nuspręsti priimti sprendimą motyvuota nutartimi.
13
Ši nuostata taikytina šioje byloje.
14
Savo prejudiciniu klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės siekia išsiaiškinti, ar Reglamento Nr. 261/2004 2 straipsnio b punktas turi būti aiškinamas taip, kad oro vežėjas gali būti laikomas „skrydį vykdančiu oro vežėju“, kaip tai suprantama pagal šią nuostatą, jei keleivis yra sudaręs sutartį su kelionių organizatoriumi dėl konkretaus šio oro vežėjo vykdytino skrydžio su konkrečiu numeriu ir data, nors oro vežėjas tą dieną neplanavo skrydžio atitinkamu skrydžio numeriu.
15
Pagal šio reglamento 2 straipsnio b punktą sąvoka „skrydį vykdantis oro vežėjas“ apibrėžiama kaip „oro vežėjas, vykdantis arba ketinantis vykdyti skrydį pagal sutartį su keleiviu arba kito su keleiviu sutartį sudariusio juridinio arba fizinio asmens vardu“.
16
Taigi šioje apibrėžtyje nustatytos dvi kumuliacinės sąlygos tam, kad oro vežėjas galėtų būti laikomas „skrydį vykdančiu oro vežėju“, susijusios su, viena vertus, atitinkamo skrydžio įvykdymu ir, kita vertus, sutartimi, sudaryta su keleiviu (2018 m. liepos 4 d. Sprendimo Wirth ir kt., C‑532/17, EU:C:2018:527, 18 punktas).
17
Dėl pirmosios sąlygos pažymėtina, kad joje pabrėžiama „skrydžio“ sąvoka, kuri yra svarbiausias elementas. Teisingumo Teismas jau yra nusprendęs, kad šią sąvoką reikia suprasti kaip „vežimo oro transportu operaciją, taigi tai tam tikras šio vežimo „vienetas“, vykdomas oro transporto vežėjo, kuris nustato maršrutą“ (2018 m. liepos 4 d. Sprendimo Wirth ir kt., C‑532/17, EU:C:2018:527, 19 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
18
Iš to matyti, kad skrydį vykdančiu oro vežėju laikytinas vežėjas, kuris, vykdydamas keleivių vežimo veiklą, nusprendžia įvykdyti konkretų skrydį, įskaitant nustatyti tiek jo maršrutą, tiek jo laiką, ir taip suinteresuotiesiems asmenims sukurti oro transporto pasiūlymą. Tokio sprendimo priėmimas iš tiesų reiškia, kad šis vežėjas atsako už to skrydžio įvykdymą, įskaitant, be kita ko, už galimą jo atšaukimą ar didelį vėlavimą atskristi į paskirties vietą (šiuo klausimu žr. 2018 m. liepos 4 d. Sprendimo Wirth ir kt., C‑532/17, EU:C:2018:527, 20 punktą).
19
Jeigu oro vežėjas nepriima tokio sprendimo vykdyti konkretų skrydį ir nepateikia oro transporto pasiūlymo, negalima teigti, kad šis oro vežėjas ketino vykdyti tokį skrydį, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 261/2004 2 straipsnio b punktą, todėl jis negali būti laikomas „skrydį vykdančiu oro vežėju“, kaip tai suprantama pagal šią nuostatą.
20
Vis dėlto šią situaciją reikia atskirti nuo situacijos, kai oro vežėjas pateikia pasiūlymą, tačiau vėliau jį pakeičia ir dėl to skrydis atidedamas arba atšaukiamas.
21
Pastaruoju atveju Teisingumo Teismas jau yra nusprendęs, kad oro vežėjas, kuris pateikė oro transporto pasiūlymą, atitinkantį kelionių organizatoriaus pateiktąjį keleiviui, turi būti laikomas ketinančiu vykdyti skrydį, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 261/2004 2 straipsnio b punktą, nors jis ir gali turėti galimybę sudaryti vėlesnius susitarimus, taigi jis gali būti laikomas „skrydį vykdančiu oro vežėju“, kaip tai suprantama pagal šią nuostatą (šiuo klausimu žr. 2021 m. gruodžio 21 d. Sprendimo Azurair ir kt., C‑146/20, C‑188/20, C‑196/20 ir C‑270/20, EU:C:2021:1038, 59 ir 62 punktus).
22
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, kuris vienintelis turi jurisdikciją vertinti nagrinėjamos bylos faktines aplinkybes, turi patikrinti, ar, atsižvelgiant į šios nutarties 18–21 punktuose nurodytus argumentus, Eurowings nepateikė jokio oro transporto pasiūlymo arba pateikė pasiūlymą, kurį vėliau prireikus pakeitė.
23
Reikia pridurti, kad tuo atveju, kai oro vežėjas nėra „skrydį vykdantis oro vežėjas“, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 261/2004 2 straipsnio b punktą, taigi neprivalo mokėti kompensacijos pagal šį reglamentą, keleivis nepraranda teisės pagal nacionalinę teisę pareikšti ieškinį kontrahentui, t. y. nagrinėjamu atveju – kelionių organizatoriui, dėl žalos, patirtos dėl šio kelionių organizatoriaus veiksmų, atlyginimo.
24
Atsižvelgiant į visa tai, kas išdėstyta, į pateiktą klausimą reikia atsakyti: Reglamento Nr. 261/2004 2 straipsnio b punktas turi būti aiškinamas taip, kad oro vežėjas negali būti laikomas „skrydį vykdančiu oro vežėju“, kaip tai suprantama pagal šią nuostatą, jei keleivis yra sudaręs sutartį su kelionių organizatoriumi dėl konkretaus šio oro vežėjo vykdytino skrydžio su konkrečiu numeriu ir data, nors oro vežėjas tą dieną neplanavo skrydžio atitinkamu skrydžio numeriu, bet gali būti laikomas „skrydį vykdančiu oro vežėju“, kaip tai suprantama pagal šią nuostatą, jei pateikė pasiūlymą, kuris prireikus vėliau buvo pakeistas.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
25
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas.
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (aštuntoji kolegija) nusprendžia:
2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 261/2004, nustatančio bendras kompensavimo ir pagalbos keleiviams taisykles atsisakymo vežti ir skrydžių atšaukimo arba atidėjimo ilgam laikui atveju, panaikinančio Reglamentą (EEB) Nr. 295/91, 2 straipsnio b punktas
turi būti aiškinamas taip:
oro vežėjas negali būti laikomas „skrydį vykdančiu oro vežėju“, kaip tai suprantama pagal šią nuostatą, jei keleivis yra sudaręs sutartį su kelionių organizatoriumi dėl konkretaus šio oro vežėjo vykdytino skrydžio su konkrečiu numeriu ir data, nors oro vežėjas tą dieną neplanavo skrydžio atitinkamu skrydžio numeriu, bet gali būti laikomas „skrydį vykdančiu oro vežėju“, kaip tai suprantama pagal šią nuostatą, jei pateikė pasiūlymą, kuris prireikus vėliau buvo pakeistas.
Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: vokiečių.