Laikina versija
TEISINGUMO TEISMO (septintoji kolegija) SPRENDIMAS
2026 m. balandžio 16 d.(*)
„ Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Viešieji pirkimai – Direktyva 2014/24/ES – 18 straipsnis – Viešųjų pirkimų principai – Vienodas požiūris ir skaidrumas – 42 straipsnis – Techninės specifikacijos – Perkančiosios organizacijos diskrecija – Poreikio nurodymas – Rūšies arba konkretaus gamybos būdo nurodymas – Atvejai, kai toks nurodymas turi būti pateikiamas kartu su fraze „arba lygiavertis“ “
Byloje C‑568/24
dėl Curtea de Apel Cluj (Klužo apeliacinis teismas, Rumunija) 2024 m. birželio 17 d. nutartimi, kurią Teisingumo Teismas gavo 2024 m. rugpjūčio 23 d., pagal SESV 267 straipsnį pateikto prašymo priimti prejudicinį sprendimą byloje
Sof Medica SA
prieš
Spitalul Clinic Judeţean de Urgenţă Cluj-Napoca
TEISINGUMO TEISMAS (septintoji kolegija),
kurį sudaro kolegijos pirmininkas F. Schalin, teisėjai M. Gavalec (pranešėjas) ir Z. Csehi,
generalinis advokatas M. Campos Sánchez-Bordona,
kancleris A. Calot Escobar,
atsižvelgęs į rašytinę proceso dalį,
išnagrinėjęs pastabas, pateiktas:
–        Sof Medica SA, atstovaujamos avocată
L. Duţu,
–        Čekijos vyriausybės, atstovaujamos L. Halajová, M. Smolek ir J. Vláčil,
–        Estijos vyriausybės, atstovaujamos H. Hirsik ir M. Kriisa,
–        Lietuvos vyriausybės, atstovaujamos K. Dieninio ir E. Kurelaitytės,
–        Europos Komisijos, atstovaujamos A. Biolan ir G. Wils,
atsižvelgęs į sprendimą, priimtą susipažinus su generalinio advokato nuomone, nagrinėti bylą be išvados,
priima šį
Sprendimą
1        Prašymas priimti prejudicinį sprendimą pateiktas dėl 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18 (OL L 94, 2014, p. 65), 2 straipsnio 1 dalies 13 punkto, 18 straipsnio 1 dalies, 42 straipsnio 1–4 dalių ir 49 straipsnio išaiškinimo.
2        Šis prašymas pateiktas nagrinėjant Sof Medica SA ir Spitalul Clinic Judeţean de Urgenţă Cluj-Napoca (Klužo-Napokos apskrities skubiosios pagalbos klinikinė ligoninė, Rumunija; toliau – ligoninė) ginčą dėl šios vykdyto viešojo pirkimo, siekiant įsigyti tam tikrą techninę specifikaciją atitinkantį chirurginį robotą.
Teisinis pagrindas
Sąjungos teisė
3        Direktyvos 2014/24 74 ir 92 konstatuojamosiose dalyse numatyta:
„(74)      viešųjų perkančiųjų subjektų parengtos techninės specifikacijos turi sudaryti galimybę atverti viešuosius pirkimus konkurencijai ir pasiekti tvarumo tikslus. Tuo tikslu turėtų būti galima teikti pasiūlymus, kuriais būtų atspindėta techninių sprendinių, standartų ir techninių specifikacijų įvairovė rinkoje, įskaitant sprendinius, standartus ir technines specifikacijas, parengtus remiantis veiksmingumo kriterijais, susijusiais su gyvavimo ciklu ir darbų vykdymo, prekių tiekimo ir paslaugų teikimo gamybos proceso tvarumu.
Todėl technines specifikacijas reikėtų parengti taip, kad būtų išvengta dirbtin[i]o konkurencijos susiaurinimo taikant konkrečiam ekonominės veiklos vykdytojui palankius reikalavimus, išreiškiančius svarbiausias prekių, paslaugų ar darbų, kuriuos šis ekonominės veiklos vykdytojas paprastai siūlo, charakteristikas. Paprastai tas tikslas kuo geriausiai pasiekiamas technines specifikacijas parengus pagal funkcinius ir veiksmingumo reikalavimus. Funkciniai ir veiksmingumo reikalavimai taip pat yra tinkamas būdas remti inovacijas viešuosiuose pirkimuose ir turėtų būti kuo plačiau naudojami. Kai daroma nuoroda į Europos standartą arba, jo nesant, nacionalinį standartą, perkančiosios organizacijos turėtų vertinti pasiūlymus, grindžiamus lygiavertėmis priemonėmis. Ekonominės veiklos vykdytojas turėtų būti atsakingas už prašomo ženklinimo lygiavertiškumo įrodymą.
Lygiavertiškumui įrodyti turėtų būti galima iš konkurso dalyvių reikalauti pateikti trečiojo asmens patikrintus įrodymus. Vis dėlto turėtų būti leidžiamos ir kitos tinkamos įrodinėjimo priemonės, kaip antai gamintojo techniniai dokumentai, jeigu atitinkamas ekonominės veiklos vykdytojas neturi galimybės gauti tokių pažymėjimų ar tyrimų ataskaitų arba negali jų gauti per atitinkamus terminus, su sąlyga, kad atitinkamas ekonominės veiklos vykdytojas tokiomis priemonėmis įrodo, kad darbai, prekės ar paslaugos atitinka techninėse specifikacijose, sutarties skyrimo kriterijuose ar sutarties įvykdymo sąlygose nustatytus reikalavimus ar kriterijus;
<...>
„(92)      nustatydamos geriausią kainos ir kokybės santykį, perkančiosios organizacijos turėtų apibrėžti su sutarties dalyku susijusius ekonominius ir kokybinius kriterijus, kuriuos jos naudos tuo tikslu. Todėl remiantis tais kriterijais turėtų būti sudaryta galimybė atlikti kiekvieno pasiūlymo sutarties įvykdymo lygio palyginamąjį įvertinimą, atsižvelgiant į sutarties dalyką, kaip apibrėžta techninėse specifikacijose. Kalbant apie geriausią kainos ir kokybės santykį, šioje direktyvoje pateikiamas nebaigtinis galimų skyrimo kriterijų, kurie, be kita ko, apima aplinkosauginius ir socialinius aspektus, sąrašas. Perkančiosios organizacijos turėtų būti skatinamos pasirinkti tokius sutarties skyrimo kriterijus, kurie sudarytų joms galimybes pirkti aukštos kokybės darbus, prekes ir paslaugas, kuo geriau atitinkančius jų poreikius.
Pasirinktais sutarties skyrimo kriterijais perkančiajai organizacijai neturėtų būti suteikiama neribota pasirinkimo laisvė, jais turėtų būti užtikrinama veiksmingos ir sąžiningos konkurencijos galimybė ir jie turėtų būti pateikiami kartu su priemonėmis, pagal kurias galima veiksmingai patikrinti konkurso dalyvių pateiktą informaciją.
Siekiant nustatyti ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą, sprendimas skirti sutartį neturėtų būti grindžiamas vien su sąnaudomis nesusijusiais kriterijais. Todėl kokybiniai kriterijai turėtų būti derinami su sąnaudų kriterijumi, kuris perkančiosios organizacijos nuožiūra galėtų būti pagrįstas kaina arba išlaidų efektyvumu, pavyzdžiui, gyvavimo ciklo sąnaudomis. Tačiau sutarties skyrimo kriterijai neturėtų daryti poveikio nacionalinių nuostatų dėl atlyginimo už tam tikras paslaugas arba nuostatų, kuriomis patvirtinamos fiksuotos tam tikrų prekių kainos, taikymui;“.
4        Šios direktyvos 2 straipsnio „Terminų apibrėžtys“ 1 dalies 13 punkte nustatyta:
„Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:
<...>
13.      pirkimo dokumentas – dokumentas, kurį pateikė arba nurodė perkančioji organizacija ir kuriame apibūdinami ar nustatomi pirkimo ar procedūros elementai, įskaitant skelbimą apie pirkimą, išankstinį informacinį skelbimą, naudojamą kaip kvietimo dalyvauti konkurse priemonę, technines specifikacijas, aprašomąjį dokumentą, siūlomas sutarties sąlygas, kandidatų ir konkurso dalyvių dokumentų teikimo formatus, informaciją apie bendrai taikytinas pareigas ir visus kitus papildomus dokumentus.“
5        Šios direktyvos 18 straipsnio „Pirkimų principai“ 1 dalyje numatyta:
„Perkančiosios organizacijos ekonominės veiklos vykdytojus vertina vienodai ir jų nediskriminuoja, jos veikia skaidriai ir vadovaujasi proporcingumo principu.
Pirkimai negali būti parengti siekiant išvengti šios direktyvos taikymo arba dirbtinai sumažinti konkurenciją. Laikoma, kad konkurencija yra dirbtinai sumažinta tais atvejais, kai pirkimai parengiami siekiant nederamai sudaryti palankesnes ar nepalankias sąlygas tam tikriems ekonominės veiklos vykdytojams.“
6        Tos direktyvos 29 straipsnio „Konkurso procedūra su derybomis“ 1 dalyje numatyta:
„Konkurso procedūrų su derybomis atveju bet kuris ekonominės veiklos vykdytojas gali pateikti prašymą dalyvauti pagal kvietimą dalyvauti konkurse, kuriame pateikiama V priedo B ir C dalyse nustatyta informacija, pateikdamas perkančiosios organizacijos reikalaujamą kokybinės atrankos informaciją.
Pirkimo dokumentuose perkančiosios organizacijos, aprašydamos savo poreikius ir reikiamas prekių, darbų ar paslaugų, kurias ketinama pirkti, charakteristikas, nurodo pirkimo dalyką ir sutarties skyrimo kriterijus. Jos taip pat nurodo, kuriose aprašo dalyse nustatomi minimalūs reikalavimai, kuriuos turi atitikti visi pasiūlymai.
Nurodoma informacija turi būti pakankamai tiksli, kad ekonominės veiklos vykdytojai galėtų nustatyti pirkimo pobūdį ir aprėptį bei nuspręsti, ar pateikti prašymą dalyvauti konkurse.
<...>“
7        Direktyvos 2014/24 42 straipsnyje „Techninės specifikacijos“ numatyta:
„1.      VII priedo 1 punkte apibrėžtos techninės specifikacijos nustatomos pirkimo dokumentuose. Techninėse specifikacijose nustatomos reikalaujamos darbų, paslaugų arba prekių charakteristikos.
Tos charakteristikos taip pat gali sietis su konkrečiu gamybos arba prašomų darbų atlikimo, prekių tiekimo arba paslaugų teikimo procesu ar metodu arba konkrečiu kito gyvavimo ciklo etapo procesu, net jei tokie veiksniai nėra susiję su esminiais jų aspektais, su sąlyga, kad jie yra susiję su sutarties dalyku ir atitinka jos vertę bei tikslus.
<...>
2.      Techninėmis specifikacijomis ekonominės veiklos vykdytojams sudaromos vienodos galimybės dalyvauti pirkimo procedūroje ir nesudaromos nepagrįstos kliūtys atverti viešuosius pirkimus konkurencijai.
3.      Nedarant poveikio privalomosioms nacionalinėms techninėms taisyklėms, tiek, kiek jos yra suderinamos su Sąjungos teise, techninės specifikacijos formuluojamos vienu iš toliau nurodytų būdų:
a)      nurodant rezultatų ar funkcinius reikalavimus, įskaitant aplinkosaugines charakteristikas, su sąlyga, kad parametrai yra pakankamai tikslūs, jog konkurso dalyviai galėtų nustatyti sutarties dalyką, o perkančiosios organizacijos – skirti sutartį;
b)      nurodant technines specifikacijas ir, pirmumo tvarka, nacionalinius standartus, kuriais į nacionalinę teisę perkeliami Europos standartai, Europos techninius įvertinimus, bendras technines specifikacijas, tarptautinius standartus, kitas Europos standartizacijos institucijų nustatytas techninių etalonų sistemas arba, jei tokių nėra, nacionalinius standartus, nacionalinius techninius liudijimus arba nacionalines technines specifikacijas, susijusias su darbų projektavimu, apskaičiavimu ir vykdymu bei produktų naudojimu; kiekviena nuoroda pateikiama kartu su fraze „arba lygiavertis“;
c)      nurodant rezultatų ar funkcinius reikalavimus, nurodytus a punkte, ir remiantis b punkte nurodytomis techninėmis specifikacijomis kaip priemone daryti prielaidą, kad tokių rezultatų ar funkcinių reikalavimų yra laikomasi;
d)      nurodant b punkte nurodytas technines specifikacijas tam tikroms charakteristikoms ir a punkte nurodytus rezultatų ar funkcinius reikalavimus kitoms charakteristikoms.
4.      Nebent tai būtų pateisinama sutarties dalyku, techninėse specifikacijose negalima nurodyti konkretaus modelio, tiekimo šaltinio ar konkretaus proceso, būdingo konkretaus ekonominės veiklos vykdytojo tiekiamiems produktams ar teikiamoms paslaugoms, arba prekių ženklų, patentų, rūšių ar konkrečios kilmės šalies ar gamybos būdo taip, kad tam tikroms įmonėms ar tam tikriems produktams būtų sudarytos palankios sąlygos arba jie būtų pašalinti. Toks nurodymas yra leistinas išimties tvarka, kai sutarties dalyko neįmanoma pakankamai tiksliai ir aiškiai apibūdinti pagal 3 dalį. Toks nurodymas pateikiamas su fraze „arba lygiavertis“.
<...>“
8        Šios direktyvos 46 straipsnio „Sutarčių skaidymas į pirkimo dalis“ 1 dalies antroje pastraipoje numatyta:
„Išskyrus atvejus, kai sutartis skaidyti į pirkimo dalis yra privaloma pagal šio straipsnio 4 dalį, perkančiosios organizacijos nurodo pagrindines savo sprendimo neskaidyti sutarties į pirkimo dalis priežastis, kurios įtraukiamos į pirkimo dokumentus arba 84 straipsnyje nurodytoje atskiroje ataskaitoje.“
9        Minėtos direktyvos 49 straipsnyje „Skelbimai apie pirkimą“ numatyta:
„Skelbimai apie pirkimą naudojami visų procedūrų atveju kaip kvietimo dalyvauti konkurse priemonė, nedarant poveikio 26 straipsnio 5 dalies antrai pastraipai ir 32 straipsniui. Skelbimuose apie pirkimą pateikiama V priedo C dalyje nustatyta informacija ir jie skelbiami pagal 51 straipsnį.
10      Direktyvos 2014/24 V priedo „Informacija, kuri turi būti pateikta skelbimuose“ C dalyje išvardyta informacija, kuri turi būti pateikta skelbimuose apie pirkimą. Šio priedo 30 punkte numatyta:
„Kita aktuali informacija.“
11      Šios direktyvos VII priede „Tam tikrų techninių specifikacijų apibrėžtis“ 1 punkte nustatyta:
„Šioje direktyvoje:
1)      techninė specifikacija – vienas iš toliau nurodytų dalykų:
<...>
b)      viešojo prekių ar paslaugų pirkimo sutarčių atveju – dokumente pateikta specifikacija, kuria apibrėžiamos produktui arba paslaugai būtinos charakteristikos, pavyzdžiui, kokybės lygiai, aplinkosaugos ir klimatinio veiksmingumo lygiai, reikalavimai „visiems tinkamas“ (įskaitant galimybę naudotis neįgaliesiems) ir atitikties įvertinimas, rezultatai, produkto naudojimas, sauga ar matmenys, įskaitant produktui taikomus reikalavimus, susijusius su produkto prekiniu pavadinimu, terminija, simboliais, testavimo ir bandymų metodais, pakavimu, žymėjimu ir ženklinimu, instrukcijomis naudotojams, gamybos procesais ir metodais bet kuriame prekės ar paslaugos gyvavimo ciklo etape, taip pat atitikties įvertinimo procedūromis“.
Rumunijos teisė
12      2016 m. gegužės 19 d.
Legea Nr. 98/2016 privind achizițiile publice (Įstatymas Nr. 98/2016 dėl viešųjų pirkimų; Monitorul Oficial al României, I dalis, Nr. 390, 2016 m. gegužės 23 d.) 2 straipsnio 2 dalyje nustatyta:
„Viešieji pirkimai ir konkursų organizavimas grindžiami šiais principais:
a)      nediskriminavimo,
b)      vienodo požiūrio,
c)      tarpusavio pripažinimo,
d)      skaidrumo,
e)      proporcingumo,
f)      atskaitomybės.“
13      Įstatymo Nr. 98/2016 50 straipsnyje numatyta:
„1.      Planuodamos pirkimus ar jų dalis ir jiems rengdamosi, perkančiosios organizacijos negali siekti išvengti šio įstatymo nuostatų taikymo ar dirbtinai sumažinti konkurenciją.
2.      Laikoma, kad konkurencija yra dirbtinai sumažinta, kaip tai suprantama pagal šio straipsnio 1 dalį, kai viešasis pirkimas ar jo dalys yra suplanuoti ar parengti siekiant nepagrįstai sudaryti palankesnes arba nepalankesnes sąlygas tam tikriems ekonominės veiklos vykdytojams.“
14      Šio įstatymo 155 straipsnio 1, 2 ir 6 dalyse nurodyta:
„1.      Techninės specifikacijos nustatomos pirkimo dokumentuose ir jose apibrėžiamos reikiamos darbų, paslaugų ar prekių, kurias ketinama pirkti, charakteristikos.
2.      1 dalyje nurodytos charakteristikos taip pat gali būti susijusios su konkrečiu prašomų darbų atlikimo, prekių gamybos arba paslaugų teikimo procesu ar metodu arba konkrečiu kito gyvavimo ciklo etapo procesu, net jeigu šie veiksniai nėra susiję su esminiais prekių, darbų ar paslaugų, kuriuos ketinama pirkti, aspektais, tačiau su sąlyga, kad jie yra susiję su viešojo pirkimo sutarties arba preliminariosios sutarties dalyku ir atitinka jos vertę bei tikslus.
<...>
6.      Techninėmis specifikacijomis ekonominės veiklos vykdytojams turi būti sudaromos vienodos galimybės dalyvauti pirkimo procedūroje ir jomis neturi būti sudaroma nepagrįstų kliūčių veiksmingai ekonominės veiklos vykdytojų konkurencijai užtikrinti.“
15      Minėto įstatymo 156 straipsnio 2 ir 4 dalyse nustatyta:
„2.      Išskyrus atvejus, kai tai pateisinama sutarties dalyku, techninėse specifikacijose negalima nurodyti konkretaus modelio, tiekimo šaltinio ar konkretaus proceso, būdingo konkretaus ekonominės veiklos vykdytojo tiekiamiems produktams ar teikiamoms paslaugoms, arba prekių ženklų, patentų, rūšių ar konkrečios kilmės šalies ar gamybos būdo taip, kad taip tam tikriems ekonominės veiklos vykdytojams ar tam tikriems produktams būtų sudarytos palankesnės sąlygos arba jie būtų pašalinti.
3.      Nepaisant 2 dalies nuostatų, apibrėžti technines specifikacijas nurodant 2 dalyje nurodytą informaciją leidžiama išimtiniais atvejais, kai neįmanoma pakankamai tiksliai ir suprantamai aprašyti sutarties dalyko pagal 1 dalies nuostatas; tokiu atveju 2 dalyje nurodyti elementai patikslinami nurodant frazę „arba lygiavertis“.
4.      Kai perkančioji organizacija nustato technines specifikacijas vadovaudamasi 1 dalies b punktu, ji negali atmesti pasiūlymo dėl to, kad siūlomi darbai, prekės ar paslaugos neatitinka techninių specifikacijų, kuriomis ji rėmėsi, jei konkurso dalyvis pasiūlyme bet kokiomis tinkamomis priemonėmis įrodo, kad jo pasiūlyti sprendimai lygiaverčiai ir atitinka techninėse specifikacijose apibrėžtus reikalavimus.“
16      Metodinių taisyklių, pridėtų prie 2016 m. birželio 2 d.
Hotărârea Guvernului Nr. 395/2016, pentru aprobarea Normelor metodologice de aplicare a prevederilor referitoare la atribuirea contractului de achiziție publică/acordului-cadru din Legea Nr. 98/2016 privind achizițiile publice (Vyriausybės nutarimas Nr. 395/2016, kuriuo patvirtinamos Viešųjų pirkimų įstatyme Nr. 98/2016 nurodytų nuostatų dėl viešojo pirkimo sutarties arba preliminariosios sutarties skyrimo taikymo metodinės taisyklės; Monitorul Oficial al României, I dalis, Nr. 423, 2016 m. birželio 6 d.), 1 straipsnyje nustatyta:
„1.      Vykstant viešojo pirkimo vykdymo procedūrai, bet kokia situacija, kuri nėra aiškiai reglamentuota, turi būti aiškinama atsižvelgiant į [Įstatymo Nr. 98/2016] 2 straipsnio 2 dalyje numatytus principus.
2.      Vykstant viešojo pirkimo procedūrai perkančioji organizacija privalo imtis visų būtinų priemonių, kad išvengtų situacijų, dėl kurių gali kilti interesų konfliktas ir (arba) galinčių užkirsti kelią konkurencijai, ją riboti ar iškraipyti.
3.      Nustačiusi, kad susidarė 2 dalyje nurodyta situacija, perkančioji organizacija privalo pašalinti tokios aplinkybės sukeltus padarinius ir prireikus pagal savo įgaliojimus imtis taisomųjų priemonių, kad pakeistų, nutrauktų, atšauktų ar panaikintų aktus, neigiamai paveikusius tinkamą sutarties skyrimo procedūros įgyvendinimą ar su ja susijusios veiklos vykdymą.“
<...>“
17      Šių metodinių taisyklių 20 straipsnio 10 dalyje numatyta:
„Vienas iš privalomų viešojo pirkimo dokumentų yra techninė specifikacija, kurioje nustatomi techniniai reikalavimai, nurodymai, charakteristikos, pagal kuriuos galima objektyviai apibūdinti kiekvieną prekę ir kiekvieną paslaugą ar darbą, atitinkančius perkančiosios organizacijos poreikius.“
Pagrindinė byla ir prejudiciniai klausimai
18      2024 m. vasario 23 d. ligoninė – perkančioji organizacija – paskelbė atvirą konkursą „Chirurginio roboto 2 tiekimas, įrengimas ir paleidimas“; numatoma vertė – 25 400 000 Rumunijos lėjų (RON) (apie 5 000 000 EUR).
19      Prieš šį konkursą ligoninė dėl siekiamo įsigyti chirurginio roboto atliko rinkos konsultaciją, kuri padėjo nustatyti, pirma, kad egzistuoja dviejų rūšių panašias funkcijas atliekantys chirurginiai robotai, t. y. monoblokiniai (visos roboto žnyplės integruotos į vieną bloką) ir moduliniai (atskiri robotai, turintys vienas žnyples), ir, antra, kad egzistavo bent trys modulinių robotų gamintojai.
20      Šio konkurso sąlygose ligoninė pateikė tokią chirurginio roboto techninę specifikaciją: „Robotizuota modulinė ir mobilioji chirurginė įranga – ne mažiau kaip keturi moduliniai robotai su atskiromis žnyplėmis – sertifikuota naudoti bent šiose specializuotose srityse: bendrosios chirurgijos, ginekologijos, urologijos, torakalinės chirurgijos. Įrangą turi būti galima pastatyti operacinėje be specialių pertvarkų, ji turi leisti taikyti mišrų būdą atliekant [chirurginę] operaciją, t. y. sparčiai pereiti nuo klasikinės laparoskopinės chirurgijos prie robotizuotos chirurgijos ir, atvirkščiai, kai tai būtina [chirurginės] operacijos metu. Įrangą turi būti įmanoma naudoti nuolat“.
21      Sof Medica, monoblokinių chirurginių robotų tiekėja, nusprendė, kad šia technine specifikacija pažeidžiami Įstatymo Nr. 98/2016
2, 50, 155 ir 156 straipsniuose, kuriais siekiama įgyvendinti Direktyvos 2014/24
18 ir 42 straipsnius, įtvirtinti viešojo pirkimo principai, nes ji palankesnė moduliniams chirurginiams robotams. Todėl įmonė kreipėsi į Tribunalul Cluj (Klužo apygardos teismas, Rumunija), prašydama įpareigoti perkančiąją organizaciją panaikinti tą techninę specifikaciją, kuri, jos manymu yra diskriminacinė, nustatyti minimaliuosius reikalavimus, kuriais būtų užtikrinta skaidri, veiksminga konkurencija pagrįsta procedūra, o jei konkurso dokumentų pataisyti neįmanoma – atšaukti atitinkamą pirkimo procedūrą.
22      Ligoninė atsikirto, kad modulinio chirurginio roboto įsigijimas buvo pateisinamas dėl kelių konkrečių priežasčių. Kadangi ligoninė yra senų pastatų kompleksas, reikia atsižvelgti į paprastai mažų operacinių logistines galimybes, būtinybę perkelti medicininę įrangą iš vienos operacinės į kitą, atsižvelgiant į poreikius ir skubius atvejus, taip pat į operacinių skaičių ir jų išplanavimą. Atsižvelgiant į operacinių išdėstymą, svarbu, kad robotas būtų lanksčios konfigūracijos, jį būtų galima pritaikyti prie turimos erdvės, jis nebūtų per sunkus ir neužimtų per daug vietos ant grindų, o tuo nepasižymi monoblokiniai robotai.
23      2024 m. kovo 22 d. sprendimu Tribunalul Cluj (Klužo apygardos teismas) atmetė Sof Medica reikalavimą kaip iš dalies neturintį dalyko ir iš dalies nepagrįstą.
24      Sof Medica dėl to sprendimo pateikė apeliacinį skundą Curtea de Apel Cluj (Klužo apeliacinis teismas, Rumunija), prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui.
25      Šiam teismui kyla abejonių dėl trijų aspektų, susijusių su perkančiosios organizacijos diskrecija rengiant technines specifikacijas.
26      Pirma, jam kyla abejonė, ar, atsižvelgiant į Direktyvos 2014/24 18 straipsnio 1 dalyje, siejamoje su jos 49 straipsniu, įtvirtintą skaidrumo principą, perkančioji organizacija gali pašalinti konkurso dalyvį remdamasi techninėmis specifikacijomis, pagrįstomis „objektyviu poreikiu“, jeigu konkurso dalyvis su juo supažindintas tik jau paskelbus su atitinkamu konkursu susijusius dokumentus, t. y. vykstant teismo procesui.
27      Antra, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui kyla klausimas, ar Direktyvos 2014/24 42 straipsnio 1 dalis, 3 dalies b punktas ir 4 dalis gali būti aiškinami taip, kad vertinant ribojamąjį pobūdį, kurį lemia visi konkurso techninėje specifikacijoje nurodyti reikalavimai ir dėl kurio šio konkurso dokumentuose turėtų būti pateikiama nuoroda su žodžiais „arba lygiavertis“, turi būti atsižvelgiama į visus šiuose dokumentuose nurodytus reikalavimus.
28      Galiausiai, trečia, jeigu į šio sprendimo 26 ir 27 punkte keliamus klausimus būtų atsakyta teigiamai, ar Direktyvos 2014/24 18 straipsnio 1 dalyje įtvirtinti vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principai gali būti aiškinami taip, kad techninės specifikacijos ribojamojo pobūdžio vertinimas turi būti atliekamas atsižvelgiant į perkančiosios organizacijos „objektyvų poreikį“, kurį ji nurodė prieš paskelbiant skelbimą apie pirkimą ir atitinkamo pirkimo dokumentus.
29      Šiomis aplinkybėmis Curtea de Apel Cluj (Klužo apeliacinis teismas) nutarė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui tokius prejudicinius klausimus:
„1.      Ar [Direktyvos 2014/24] 18 straipsnio 1 dalyje, siejamoje su šios direktyvos 49 straipsniu ir 2 straipsnio 1 dalies 13 punktu, įtvirtintas skaidrumo principas turi būti aiškinamas taip, kad pagal jį draudžiama pašalinti konkurso dalyvį remiantis tam tikromis techninėmis specifikacijomis, pagrįstomis „objektyviu poreikiu“, kurį perkančioji organizacija nurodė tik paskelbus skelbimą apie pirkimą ir pirkimo dokumentus?
2.      Ar Direktyvos [2014/24] 42 straipsnio 1 [dalies] 3 dalies b punktą ir 4 dalį galima aiškinti taip, kad techninių specifikacijų ribojamasis pobūdis, dėl kurio pirkimo dokumentuose turėtų būti nurodyti žodžiai „arba lygiavertis“, turi būti vertinamas ir bendrai analizuojant visus pirkimo dokumentuose nurodytus reikalavimus?
3.      Jeigu į pirmuosius du klausimus būtų atsakyta teigiamai, ar [Direktyvos 2014/24] 18 straipsnio 1 dalyje įtvirtinti vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principai gali būti aiškinami taip, kad techninių specifikacijų ribojamasis pobūdis turi būti vertinamas atsižvelgiant į perkančiosios organizacijos „objektyvų poreikį“ prieš paskelbiant skelbimą apie pirkimą ir pirkimo dokumentus?“
Procesas Teisingumo Teisme
30      Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas paprašė jo prašymą nagrinėti pagal Teisingumo Teismo procedūros reglamento 105 straipsnyje numatytą pagreitintą prejudicinio sprendimo priėmimo procedūrą.
31      2024 m. gruodžio 13 d. Teisingumo Teismo pirmininko nutartimi Sof Medica (C‑568/24, EU:C:2024:1055) šis prašymas buvo atmestas.
Dėl prejudicinių klausimų
Dėl pirmojo ir trečiojo klausimų
32      Pirmuoju ir trečiuoju klausimais, kuriuos reikia nagrinėti kartu, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės siekia išsiaiškinti, ar Direktyvos 2014/24 18 straipsnio 1 dalis, siejama su šios direktyvos 42 straipsnio 1 ir 2 dalimis ir 49 straipsniu, turi būti aiškinama taip, kad pagal šio 18 straipsnio 1 dalyje įtvirtintus skaidrumo ir vienodo požiūrio principus draudžiama, kad vykstant viešajam prekių pirkimui perkančioji organizacija konkurso dalyvio pasiūlymą atmestų remdamasi techninėmis specifikacijomis, nors skelbimo apie pirkimą paskelbimo dieną jos nebuvo objektyviai pagrįstos pirkimo dokumentuose, kaip jie suprantami pagal šios direktyvos 2 straipsnio 1 dalies 13 punktą.
33      Pirma, reikia pažymėti, kad Direktyvos 2014/24 2 straipsnio 1 dalies 13 punkte tik nurodyta, kad „pirkimo dokumentas“ – tai dokumentas, kurį pateikė arba nurodė perkančioji organizacija ir kuriame apibūdinami ar nustatomi pirkimo ar procedūros elementai, įskaitant skelbimą apie pirkimą ir technines specifikacijas.
34      Vis dėlto šioje nuostatoje nieko nepasakyta apie tai, ar skelbimo apie pirkimą paskelbimo dieną atitinkama perkančioji organizacija privalo pateikti objektyvų techninės specifikacijos pagrindimą.
35      Antra, svarbu pažymėti, kad Direktyvos 2014/24 49 straipsnyje iš esmės tik nurodyta, kad skelbimai apie pirkimą naudojami kaip kvietimo dalyvauti konkurse priemonė, kad juose pateikiama V priedo C dalyje numatyta informacija ir kad jie skelbiami pagal šios direktyvos 51 straipsnį. Nors toje C dalyje „Informacija, kuri turi būti pateikta skelbimuose apie pirkimą“ išvardyta daug pateiktinos informacijos, joje nenurodyta pareiga pateikti objektyvų techninės specifikacijos pagrindimą.
36      Trečia, iš Direktyvos 2014/24 42 straipsnio 1 dalies matyti, kad šios direktyvos VII priedo 1 punkte apibrėžtos techninės specifikacijos nustatomos pirkimo dokumentuose ir kad juose apibrėžiamos reikiamos prekių charakteristikos. Dėl viešojo prekių ar paslaugų pirkimo sutarčių reikia pažymėti, kad šio VII priedo 1 punkto b papunktyje techninė specifikacija apibrėžta kaip dokumente pateikta specifikacija, kuria apibrėžiamos produktui arba paslaugai būtinos charakteristikos, pavyzdžiui, kokybės lygiai, aplinkosaugos ir klimatinio veiksmingumo lygiai, reikalavimai „visiems tinkamas“ (įskaitant galimybę naudotis neįgaliesiems) ir atitikties įvertinimas, rezultatai, produkto naudojimas, sauga ar matmenys, įskaitant produktui taikomus reikalavimus, susijusius su produkto prekiniu pavadinimu, terminija, simboliais, testavimo ir bandymų metodais, pakavimu, žymėjimu ir ženklinimu, instrukcijomis naudotojams, gamybos procesais ir metodais bet kuriame prekės ar paslaugos gyvavimo ciklo etape, taip pat atitikties įvertinimo procedūromis. Vis dėlto nei iš šio 42 straipsnio 1 dalies, nei iš šio 1 punkto b papunkčio formuluotės nematyti, kad perkančioji organizacija privalo objektyviai pagrįsti savo nustatytas technines specifikacijas.
37      Šiuo aspektu Teisingumo Teismas jau nusprendė, kad perkančiosioms organizacijoms pripažįstama didelė diskrecija formuluojant technines pirkimo specifikacijas, nes būtent jos geriausiai žino prekes, kurių joms reikia, ir gali geriausiai nustatyti reikalavimus, kurie turi būti tenkinami tam, kad būtų gauti pageidaujami rezultatai (šiuo klausimu žr. 2018 m. spalio 25 d. Sprendimo Roche Lietuva, C‑413/17, EU:C:2018:865, 29 ir 30 punktus ir 2025 m. sausio 16 d. Sprendimo DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 42 punktą).
38      Vis dėlto, remiantis Direktyvos 2014/24 42 straipsnio 2 dalimi, siejama su jos 18 straipsnio 1 dalimi, perkančiosios organizacijos turi užtikrinti, kad techninėmis specifikacijomis ekonominės veiklos vykdytojams būtų sudaromos vienodos galimybės dalyvauti pirkimo procedūroje ir nebūtų sudaroma nepagrįstų kliūčių atverti viešuosius pirkimus konkurencijai (2025 m. sausio 16 d. Sprendimo DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 42 punktas).
39      Teisingumo Teismas atkreipė dėmesį, kad vienodo požiūrio, nediskriminavimo ir skaidrumo principai turi lemiamą reikšmę techninėms specifikacijoms, atsižvelgiant į diskriminavimo grėsmę, susijusią arba su jų pasirinkimu, arba su jų formulavimo būdu (2018 m. spalio 25 d. Sprendimo Roche Lietuva, C‑413/17, EU:C:2018:865, 34 punktas).
40      Vadovaujantis ta pačia logika Direktyvos 2014/24 74 konstatuojamojoje dalyje numatyta, kad technines specifikacijas reikėtų parengti taip, kad būtų išvengta dirbtinio konkurencijos apribojimo taikant konkrečiam ekonominės veiklos vykdytojui palankius reikalavimus, išreiškiančius svarbiausias prekių, paslaugų ar darbų, kuriuos šis ekonominės veiklos vykdytojas paprastai siūlo, charakteristikas. Iš tikrųjų pagal šią 74 konstatuojamąją dalį „turėtų būti galima teikti pasiūlymus, kuriais būtų atspindėta techninių sprendinių, standartų ir techninių specifikacijų įvairovė rinkoje“.
41      Šių reikalavimų laikymasis tampa dar svarbesnis, kai pirkimo dokumentuose pateikiama techninė specifikacija suformuluota ypač išsamiai. Kuo specifikacija išsamesnė, tuo didesnė rizika, kad konkretaus gamintojo prekės bus privilegijuojamos (2018 m. spalio 25 d. Sprendimo Roche Lietuva, C‑413/17, EU:C:2018:865, 37 punktas).
42      Be to, būtina, kad techninės specifikacijos išsamumo laipsnis atitiktų proporcingumo principą, o tai konkrečiai reiškia, kad būtina išsiaiškinti, ar toks išsamumo laipsnis būtinas norint pasiekti užsibrėžtus tikslus (šiuo klausimu žr. 2018 m. spalio 25 d. Sprendimo Roche Lietuva, C‑413/17, EU:C:2018:865, 41 punktas).
43      Vis dėlto nei Direktyvos 2014/24 18 straipsnio 1 dalyje, nei šios direktyvos 42 straipsnio 1 ir 2 dalyse nereikalaujama skaidrumo ir vienodo požiūrio principų aiškinti taip, kad pagal juos perkančioji organizacija atitinkamo skelbimo apie pirkimą paskelbimo dieną turėtų nurodyti objektyvų jos nustatytų techninių specifikacijų pagrindimą.
44      Iš tikrųjų skaidrumo principas reiškia, jog sutarties skyrimo procedūros sąlygos ir tvarka skelbime apie pirkimą arba specifikacijose turi būti suformuluotos aiškiai, tiksliai ir nedviprasmiškai, kad leistų visiems deramai informuotiems ir rūpestingiems dalyviams suprasti jų tikslią reikšmę ir jas aiškinti vienodai, o perkančiajai organizacijai – veiksmingai patikrinti, ar dalyvių pasiūlymai atitinka konkrečiam pirkimui taikomus kriterijus (2012 m. gegužės 10 d. Sprendimo Komisija / Nyderlandai, C‑368/10, EU:C:2012:284, 109 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija). Taigi pagal skaidrumo principą tik reikalaujama, kad konkurso dokumentai būtų aiškūs, tikslūs ir nedviprasmiški, tačiau nereikalaujama, kad perkančiosios organizacijos atitinkamo skelbimo apie pirkimą paskelbimo dieną konkrečiai objektyviai pagrįstų kiekvieną pirkimo specifikacijose nurodytą techninę specifikaciją. Pastarasis reikalavimas, atvirkščiai, susijęs su proporcingumo principo laikymusi, todėl perkančioji organizacija turi būti pajėgi pagrįsti, kodėl atitinkamų techninių specifikacijų tam tikras išsamumas yra būtinas užsibrėžtiems tikslams pasiekti.
45      Remiantis tuo, kas išdėstyta, matyti, kad pagal Direktyvos 2014/24 18 straipsnio 1 dalyje nurodytą skaidrumo principą perkančioji organizacija neįpareigojama pateikti objektyvaus pagrindimo, kodėl tam tikro konkurso dokumentuose ji atitinkamai suformulavo pateikiamas technines specifikacijas.
46      Ketvirta, tokį aiškinimą patvirtina Direktyvos 2014/24 struktūra. Iš tiesų, kai Sąjungos teisės aktų leidėjas siekė, kad perkančioji organizacija pirkimo dokumentuose nurodytų motyvus, pateisinančius vieną ar kitą sutarties sudarymo ar pirkimo procedūros savybę ar sąlygą, jis tai aiškiai numatė. Taip, pavyzdžiui, yra šios direktyvos 46 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje, kurioje numatyta perkančiosios organizacijos pareiga nurodyti pagrindines savo sprendimo neskaidyti sutarties į pirkimo dalis priežastis, arba šios direktyvos 29 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje, kurioje numatyta, kad kai perkančiosios organizacijos nusprendžia taikyti konkurso procedūrą su derybomis, jos pirkimo dokumentuose turi nurodyti atitinkamo pirkimo dalyką, aprašydamos savo poreikius ir reikiamas prekių, darbų ar paslaugų, kurias ketinama pirkti, charakteristikas.
47      Galiausiai, penkta, kitoks, nei siūlomas šio sprendimo 45 punkte, aiškinimas galėtų pažeisti konkurso dalyvių ir perkančiųjų organizacijų teisių ir pareigų pusiausvyrą, kurią siekia užtikrinti Sąjungos teisės aktų leidėjas. Toks aiškinimas lemtų tai, kad iš perkančiosios organizacijos būtų reikalaujama išsamiai pagrįsti kiekvieną konkretų reikalavimą, pateikiant informaciją apie poreikius, kuriuos ji siekia patenkinti ir kuriais remdamasi parengė technines specifikacijas. Tam tikrais atvejais dėl tokios pareigos motyvuoti atitinkamai perkančiajai organizacijai tektų ypač didelė, ar net neproporcinga, administracinė našta ir būtų paneigta didelė diskrecija, kuri jai suteikta nustatant jos poreikius ir formuluojant pirkimo technines specifikacijas.
48      Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, į pirmąjį ir trečiąjį klausimus reikia atsakyti, kad Direktyvos 2014/24 18 straipsnio 1 dalis, siejama su šios direktyvos 42 straipsnio 1 ir 2 dalimis ir 49 straipsniu, turi būti aiškinama taip, kad pagal šio 18 straipsnio 1 dalyje įtvirtintus skaidrumo ir vienodo požiūrio principus nedraudžiama, kad vykstant viešajam prekių pirkimui perkančioji organizacija atmestų konkurso dalyvio pasiūlymą remdamasi techninėmis specifikacijomis, nors skelbimo apie pirkimą paskelbimo dieną jos nebuvo objektyviai pagrįstos pirkimo dokumentuose, kaip jie suprantami pagal šios direktyvos 2 straipsnio 1 dalies 13 punktą.
Dėl antrojo klausimo
49      Antruoju klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės siekia išsiaiškinti, ar Direktyvos 2014/24 42 straipsnio 1 dalis, 3 dalies b punktas ir 4 dalis turi būti aiškinami taip, kad perkančioji organizacija chirurginio roboto viešojo pirkimo techninėse specifikacijose gali numatyti reikalavimus dėl šio siekiamo įsigyti roboto modulinio pobūdžio ir mobilumo, svorio, užimamo ploto ant grindų ir žnyplių konstrukcijos, juose nenurodydama frazės „arba lygiavertis“.
50      Šiuo klausimu pirmiausia reikia pažymėti, kad, remiantis Direktyvos 2014/24 42 straipsnio 1 dalimi, siejama su šios direktyvos VII priedo 1 punkto b papunkčiu, viešojo prekių pirkimo procedūros atveju techninės specifikacijos formuluojamos siekiant nustatyti reikalaujamas prekių charakteristikas, kaip antai atitinkamo gaminio rezultatai, jo panaudojimas, sauga ar matmenys. Nustatant šias charakteristikas, techninėmis specifikacijomis, kaip matyti iš šios direktyvos 92 konstatuojamosios dalies, apibrėžiamas pats viešojo pirkimo dalykas (šiuo klausimu žr. 2025 m. sausio 16 d. Sprendimo DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 40 punktą).
51      Direktyvos 2014/24 42 straipsnio 3 dalyje išsamiai išvardyti techninių specifikacijų, kurios turi būti įtrauktos į pirkimo dokumentus, formulavimo metodai, bet jų hierarchija nenustatyta (šiuo klausimu žr. 2025 m. sausio 16 d. Sprendimo DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 29 ir 30 punktus ir juose nurodytą jurisprudenciją).
52      Kaip matyti iš šios direktyvos 42 straipsnio 3 dalies a punkto, šiuo tikslu perkančioji organizacija gali nuspręsti technines specifikacijas formuluoti nurodant rezultatų ar funkcinius reikalavimus. Ji taip pat gali nuspręsti, remdamasi šio 42 straipsnio 3 dalies b punktu, nurodyti nacionalinius standartus, kuriais į nacionalinę teisę perkeliami Europos standartai, bendras technines specifikacijas, tarptautinius standartus, kitas Europos standartizacijos institucijų nustatytas techninių etalonų sistemas arba, jei tokių nėra, nacionalinius standartus, nacionalinius techninius liudijimus arba nacionalines technines specifikacijas, susijusias su darbų projektavimu, apskaičiavimu ir vykdymu bei produktų naudojimu. Pagal šio straipsnio 42 straipsnio 3 dalies c ir d punktus, ji gali taikyti ir abu šiuos metodus. Kai perkančioji organizacija formuluoja specifikaciją naudodama to 42 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytą metodą, kiekviena nuoroda į šią nuostatą turi būti pateikiama kartu su fraze „arba lygiavertis“.
53      Nagrinėjamu atveju reikia pažymėti, kad neatrodo, kad nagrinėjamo konkurso techninė specifikacija, perteikta šio sprendimo 20 punkte, būtų suformuluota taikant Direktyvos 2014/24 42 straipsnio 3 dalies b punkte numatytą metodą, todėl ši nuostata netaikytina.
54      Dar svarbu pažymėti, kad pagal šios direktyvos 42 straipsnio 4 dalies pirmą sakinį techninėse specifikacijose iš esmės negalima nurodyti „konkretaus modelio, tiekimo šaltinio ar konkretaus proceso, būdingo konkretaus ekonominės veiklos vykdytojo tiekiamiems produktams <...>“, arba „<...> rūšių ar <...> gamybos būdo taip, kad taip tam tikroms įmonėms ar tam tikriems produktams būtų sudarytos palankios sąlygos arba jie būtų pašalinami“. Iš tiesų, tokios nuorodos ne tik nepadeda atverti viešųjų pirkimų konkurencijai, bet lemia pastarosios apribojimą (šiuo klausimu žr. 2025 m. sausio 16 d. Sprendimo DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 48 ir 49 punktus).
55      Vis dėlto šiam „principiniam“ draudimui taikomos dvi išimtys. Pirma, Direktyvos 2014/24 42 straipsnio 4 dalies antrame sakinyje numatyta, kad perkančioji organizacija
išimties tvarka gali į pirkimo dokumentuose esančias technines specifikacijas įtraukti Direktyvos 2014/24 42 straipsnio 4 dalyje numatytas nuorodas, jeigu, kaip iš esmės numatyta šios nuostatos antrame sakinyje, remiantis šios direktyvos 42 straipsnio 3 dalies a punktu nurodyti rezultatų ar funkciniai reikalavimai arba remiantis direktyvos 42 straipsnio 3 dalies b punktu nurodyti standartai, arba abiejų šių nuorodų kombinacija savaime neleidžia pakankamai tiksliai ir aiškiai apibūdinti pirkimo dalyko. Tokiu atveju perkančioji organizacija, remdamasi tos pačios direktyvos 42 straipsnio 4 dalimi, prie šios nuorodos turi pateikti frazę „arba lygiavertis“ (šiuo klausimu žr. 2025 m. sausio 16 d. Sprendimo DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 50 punktą).
56      Antra, kaip matyti iš Direktyvos 2014/24 42 straipsnio 4 dalies pirmame sakinyje esančio įterpinio „nebent tai būtų pateisinama sutarties dalyku“, šioje nuostatoje numatytos nuorodos taip pat gali būti naudojamos, kai tai yra pagrįsta atsižvelgiant į sutarties dalyką. Šis atvejis, kuris skiriasi nuo numatytojo 42 straipsnio 4 dalies antrame sakinyje, turi būti suprantamas kaip aplinkybė, leidžianti perkančiajai organizacijai netaikyti viso šios 4 dalies norminio turinio, kuris apima šios dalies pirmame sakinyje nustatytą principinį draudimą, jos antrame sakinyje numatytą šio draudimo išimtį ir trečiame sakinyje numatytą reikalavimą šios išimties taikymo atveju pridėti frazę „arba lygiavertis“ (šiuo klausimu žr. 2025 m. sausio 16 d. Sprendimo DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 51 punktą).
57      Vadinasi, jeigu Direktyvos 2014/24 42 straipsnio 4 dalyje paminėtos nuorodos naudojimą pateisina sutarties dalykas, ji gali būti įtraukta į technines specifikacijas, ir nebus taikomas nei šios nuostatos pirmame sakinyje įtvirtintas draudimas, nei jos antrame ir trečiame sakiniuose numatytos sąlygos (šiuo klausimu žr. 2025 m. sausio 16 d. Sprendimo DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 52 punktą).
58      Kad nebūtų pakenkta tikslui atverti viešuosius pirkimus konkurencijai, šis atvejis, apibūdintas žodžiais „[n]ebent tai būtų pateisinama sutarties dalyku“, turi būti aiškinamas siaurai, kaip apimantis tik situacijas, kai reikalavimas naudoti konkrečios rūšies prekę neišvengiamai kyla iš sutarties dalyko (šiuo klausimu žr. 2025 m. sausio 16 d. Sprendimo DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 53 punktą).
59      Būtent atsižvelgdamas į visa tai, kas išdėstyta, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas turi įvertinti, ar ligoninė gali chirurginio roboto, kurį siekia įsigyti vykdydama atitinkamą pirkimą, atveju pagrįstai nustatyti reikalavimus dėl jo modulinio ir mobilaus pobūdžio, svorio, užimamo ploto ant grindų ir žnyplių konstrukcijos, tuose reikalavimuose nenurodydama frazės „arba lygiavertis“.
60      Nagrinėjamu atveju, nors tik prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas turės taikyti šiame 42 straipsnyje įtvirtintas taisykles, kaip jas išaiškino Teisingumo Teismas, pastarasis vis dėlto gali pateikti gaires, padėsiančias nustatyti, kiek šios taisyklės gali būti taikomos tokiems reikalavimams.
61      Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui ypač kyla klausimas dėl chirurginio roboto, kurį siekiama įsigyti vykdant atitinkamą pirkimą, atveju pirkimo specifikacijose nurodytų reikalavimų dėl modulinio ir mobilaus pobūdžio, svorio, užimamo ploto ant grindų ir žnyplių konstrukcijos. Šiuo klausimu reikia konstatuoti, kad šie reikalavimai susiję su produkto „rūšimi“ arba „konkrečiu gamybos būdu“ taip, kad „tam tikroms įmonėms ar tam tikriems produktams būtų sudarytos palankios sąlygos arba jie būtų pašalinami“, kaip tai suprantama pagal Direktyvos 2014/24 42 straipsnio 4 dalies pirmą sakinį, nes dėl šių reikalavimų konkurse negali dalyvauti įmonės, tiekiančios monoblokinius arba modulinius chirurginius robotus, viršijančius tose specifikacijose nustatytą didžiausią svorį ir (arba) užimamą ant plotą ant grindų.
62      Vis dėlto šis teismas turi patikrinti, ar pagal Įstatymo Nr. 98/2016 156 straipsnio 2 dalį, kuria į nacionalinę teisę perkeliamas Direktyvos 2014/24 42 straipsnio 4 dalies pirmas sakinys, pirmesniame šio sprendimo punkte nurodyti reikalavimai neišvengiamai kyla iš atitinkamos sutarties dalyko. Taigi jis turi patikrinti, ar šie reikalavimai susiję su operacinių dydžiu ir išdėstymu, ir jie, kaip numatyta specifikacijose, neturi lemti „būtinų specialių pertvarkymų“. Jei atlikęs šį patikrinimą minėtas teismas prieitų prie išvados, kad minėti reikalavimai neišvengiamai kyla iš sutarties dalyko, perkančioji organizacija gali juos nustatyti, nenurodydama frazės „arba lygiavertis“.
63      Tais atvejais, kai reikalavimai, tokie kaip nagrinėjami pagrindinėje byloje ir susiję su vykdant atitinkamą pirkimą siekiamo įsigyti chirurginio roboto moduliniu pobūdžiu ir mobilumu, svoriu, užimamu plotu ant grindų ir žnyplių konstrukcija, neišvengiamai nekyla iš šio pirkimo sutarties dalyko, perkančioji organizacija negali jų nustatyti, nepridėdama frazės „arba lygiavertis“.
64      Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, į antrąjį klausimą reikia atsakyti: Direktyvos 2014/24 42 straipsnio 1 ir 4 dalys turi būti aiškinamos taip, kad perkančioji organizacija chirurginio roboto viešojo pirkimo techninėse specifikacijose negali numatyti reikalavimų dėl vykdant šį pirkimą siekiamo įsigyti chirurginio roboto modulinio pobūdžio ir mobilumo, svorio, užimamo ploto ant grindų ir žnyplių konstrukcijos, tuose reikalavimuose nenurodydama frazės „arba lygiavertis“, nebent, atsižvelgiant į pirkimo dokumentus, šie reikalavimai neišvengiamai kyla iš to viešojo pirkimo sutarties dalyko.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
65      Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (septintoji kolegija) nusprendžia:
1.      2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18, 18 straipsnio 1 dalis, siejama su Direktyvos 2014/24 42 straipsnio 1–2 dalimis ir 49 straipsniu,
turi būti aiškinama taip:
pagal šio 18 straipsnio 1 dalyje įtvirtintus skaidrumo ir vienodo požiūrio principus nedraudžiama, kad vykstant viešajam prekių pirkimui perkančioji organizacija atmestų konkurso dalyvio pasiūlymą remdamasi techninėmis specifikacijomis, nors skelbimo apie pirkimą paskelbimo dieną jos nebuvo objektyviai pagrįstos pirkimo dokumentuose, kaip jie suprantami pagal šios direktyvos 2 straipsnio 1 dalies 13 punktą.
2.      Direktyvos 2014/24 42 straipsnio 1 ir 4 dalys
turi būti aiškinamos taip:
perkančioji organizacija chirurginio roboto viešojo pirkimo techninėse specifikacijose negali numatyti reikalavimų dėl vykdant šį pirkimą siekiamo įsigyti chirurginio roboto modulinio pobūdžio ir mobilumo, svorio, užimamo ploto ant grindų ir žnyplių konstrukcijos, tuose reikalavimuose nenurodydama frazės „arba lygiavertis“, nebent, atsižvelgiant į pirkimo dokumentus, šie reikalavimai neišvengiamai kyla iš to viešojo pirkimo sutarties dalyko.
Parašai.
*      Proceso kalba: rumunų.