62022TJ0104_RES
Věc T‑104/22
Maďarsko
v.
Evropská komise
Rozsudek Tribunálu (devátého rozšířeného senátu) ze dne 10. července 2024
„Přístup k dokumentům – Nařízení (ES) č. 1049/2001 – Dokumenty týkající se korespondence maďarských orgánů zaslané Komisi ohledně návrhu výzvy k podávání návrhů spolufinancované Unií v rámci evropských strukturálních a investičních fondů – Dokumenty pocházející z členského státu – Námitka členského státu – Výjimka týkající se ochrany rozhodovacího procesu – Pojem ‚dokument vztahující se k záležitosti, v níž orgán ještě nerozhodl‘ – Povinnost uvést odůvodnění – Loajální spolupráce“
Orgány Evropské unie – Právo veřejnosti na přístup k dokumentům – Nařízení č. 1049/2001 – Výjimky z práva na přístup k dokumentům – Odepření přístupu – Povinnost uvést odůvodnění – Rozsah – Rozhodnutí o potvrzující žádosti o přístup, které se odchyluje od odpovědi na původní žádost o přístup – Porušení povinnosti uvést odůvodnění – Neexistence
[Článek 296 druhý pododstavec SFEU; Listina základních práv Evropské unie, čl. 41 odst. 2 písm. c); nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001, čl. 4 odst. 3]
(viz body 24, 27, 30, 35–37)
Orgány Evropské unie – Právo veřejnosti na přístup k dokumentům – Nařízení č. 1049/2001 – Výjimky z práva na přístup k dokumentům – Dokumenty pocházející z členského státu – Možnost členského státu požádat orgán o nezveřejnění dokumentů – Povinnost loajální spolupráce mezi orgánem a členským státem
(Článek 4 odst. 3 SEU; nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001, čl. 4 odst. 1 až 3 a 5)
(viz body 41–43)
Orgány Evropské unie – Právo veřejnosti na přístup k dokumentům – Nařízení č. 1049/2001 – Výjimky z práva na přístup k dokumentům – Dokumenty pocházející z členského státu – Možnost členského státu požádat orgán o nezveřejnění dokumentů – Procesní důsledky – Povinnost uvést odůvodnění příslušející členskému státu
(Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001, čl. 4 odst. 5)
(viz body 44–46, 49)
Hospodářská, sociální a územní soudržnost – Strukturální pomoc – Financování z prostředků Unie – Evropské strukturální a investiční fondy – Sdílené řízení – Přijetí rozhodnutí týkajícího se výzvy k podávání návrhů – Výlučná odpovědnost členských států
[Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1303/2013, čl. 4 odst. 4, čl. 34 odst. 3 písm. d), články 73–75, čl. 110 odst. 2 písm. a) a čl. 125 odst. 3; nařízení 2018/1046, čl. 63 odst. 1]
(viz body 66, 75, 76)
Orgány Evropské unie – Právo veřejnosti na přístup k dokumentům – Nařízení č. 1049/2001 – Výjimky z práva na přístup k dokumentům – Ochrana rozhodovacího procesu – Rozsah – Dokumenty týkající se korespondence vnitrostátních orgánů zaslané Evropské komisi ohledně návrhu výzvy k podávání návrhů spolufinancované z evropských strukturálních a investičních fondů – Vyloučení
(Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001, čl. 4 odst. 3 první pododstavec)
(viz body 92, 93, 100, 101)
Orgány Evropské unie – Právo veřejnosti na přístup k dokumentům – Nařízení č. 1049/2001 – Výjimky z práva na přístup k dokumentům – Ochrana rozhodovacího procesu – Pojem – Rozsah – Rozhodovací proces vnitrostátních řídících orgánů – Vyloučení
(Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001, čl. 4 odst. 3 první pododstavec)
(viz body 110–113, 126, 127)
Orgány Evropské unie – Právo veřejnosti na přístup k dokumentům – Nařízení č. 1049/2001 – Výjimky z práva na přístup k dokumentům – Ochrana rozhodovacího procesu – Podmínky – Konkrétní skutečné a vážné ohrožení uvedeného procesu – Neexistence v případě zpřístupnění dokumentů týkajících se korespondence vnitrostátních orgánů zaslané Evropské komisi ohledně návrhu výzvy k podávání návrhů spolufinancované z evropských strukturálních a investičních fondů
(Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1049/2001, čl. 4 odst. 3 první pododstavec)
(viz body 130–133, 136, 137, 140)
Soudní řízení – Návrh na zahájení řízení – Formální náležitosti – Určení předmětu sporu – Stručný popis dovolávaných žalobních důvodů – Abstraktní vyjádření – Nepřípustnost
[Statut Soudního dvora, článek 21; jednací řád Tribunálu, čl. 76 písm. d)]
(viz bod 145)
Shrnutí
Tribunál tím, že zamítl žalobu Maďarska na neplatnost rozhodnutí Evropské komise, kterým byl žádající třetí osobě poskytnut přístup ke korespondenci zaslané maďarskými orgány tomuto orgánu ohledně návrhu výzvy k podávání návrhů financované z fondů Evropské unie (dále jen „napadené rozhodnutí“), upřesnil rozsah výjimky týkající se ochrany rozhodovacího procesu stanovené nařízením č. 1049/2001 (
1
), zejména s ohledem na přesnou definici pojmu „rozhodovací proces orgánu“. Kromě toho tento poměrně vzácný spor, v němž členský stát vznesl námitky proti tomu, že unijní orgán zpřístupnil dokumenty pocházející od jeho vlastních orgánů, poskytuje Tribunálu příležitost vyjádřit se k dosud neřešené otázce, zda se členský stát může této výjimky dovolávat, aby zabránil zpřístupnění dokumentů týkajících se výzvy k podávání návrhů vypracované vnitrostátním řídícím orgánem evropských strukturálních a investičních fondů (dále jen „fondy ESI“) v rámci sdíleného řízení rozpočtu Unie.
V roce 2021 byla Komisi zaslána žádost o přístup k oficiální korespondenci mezi Komisí a maďarskými orgány týkající se výzvy k podávání návrhů v rámci operačního programu financovaného z fondů ESI (
2
) podle nařízení č. 1303/2013 (
3
). Při konzultacích podle nařízení č. 1049/2001 (
4
) maďarské orgány vznesly námitky proti zpřístupnění dokumentů, které od nich pocházejí, na základě výjimky týkající se ochrany rozhodovacího procesu. Uvedly, že vzhledem k tomu, že rozhodovací proces týkající se dotčené výzvy k podávání návrhů stále probíhá, zpřístupnění uvedených dokumentů by mohlo vážně porušit zásady rovného zacházení, zákazu diskriminace a transparentnosti.
Komise nejprve poskytla žádající třetí osobě přístup k šesti z jedenácti dokumentů určených jako dokumenty spadající do rozsahu žádosti o přístup, ale odepřela jí přístup k dokumentům pocházejícím od maďarských orgánů. V návaznosti na potvrzující žádost a nové konzultace s maďarskými orgány však Komise navzdory námitkám, které tyto orgány vyjádřily, poskytla přístup k dokumentům pocházejícím od maďarských orgánů, včetně nově identifikovaných dokumentů.
Závěry Tribunálu
Tribunál, který rozhodoval o žalobním důvodu, kterým Maďarsko Komisi vytýkalo, že v projednávaném případě neuplatnila výjimku týkající se ochrany rozhodovacího procesu, zaprvé konstatoval, že v okamžiku přijetí napadeného rozhodnutí žádný rozhodovací proces Komise neprobíhal.
V tomto ohledu poznamenal, že i když se na fondy ESI vztahuje sdílené řízení, ustanovení nařízení č. 1303/2013 (
5
) týkající se kritérií pro výběr operací, jež mají být financovány z těchto fondů, ukazují, že výzvy k podávání návrhů spadají do výlučné odpovědnosti členských států. Nařízení č. 1303/2013 tak nepřiznává Komisi zvláštní pravomoc v rámci procesu dokončení výzvy k podávání návrhů, která se řídí tímto nařízením.
Kromě toho Tribunál na základě doslovného, kontextuálního a teleologického výkladu čl. 4 odst. 3 prvního pododstavce nařízení č. 1049/2001 poznamenal, že použití výjimky stanovené v tomto ustanovení je podmíněno určením procesu, na jehož základě je unijní orgán unijním právem oprávněn přijmout určité rozhodnutí. Pouhá účast Komise na postupu, který se řídí rozpočtovými pravidly sdíleného řízení, přitom nemůže být důvodem k tomu, aby tento postup spadal do rozhodovacího procesu tohoto orgánu. Přenesení pravomocí Komisí na vnitrostátní řídící orgány, kterým se vyznačuje sdílené řízení, totiž nemá vliv na příslušné pravomoci Komise a členských států jasně definované ustanoveními nařízení č. 1303/2013, takže jejich rozhodovací procesy nelze vzájemně zaměňovat.
Tribunál tedy dospěl k závěru, že v projednávané věci nebyla Komise povinna přijmout rozhodnutí. Dokumenty, které obdržela, tak nelze považovat za dokumenty týkající se probíhajícího rozhodovacího procesu unijního orgánu. V důsledku toho nelze mít za to, že se „[vztahují] k záležitosti, v níž [unijní] orgán ještě nerozhodl“ (
6
).
Zadruhé Tribunál odmítl argumentaci Maďarska týkající se použitelnosti výjimky vycházející z čl. 4 odst. 3 prvního pododstavce nařízení č. 1049/2001 na rozhodovací proces vnitrostátních řídících orgánů.
V tomto ohledu uvedl, že cílem tohoto ustanovení není chránit rozhodovací procesy členských států nebo jiných právnických osob než unijních orgánů, jelikož samotné znění tohoto ustanovení se týká pouze dokumentů, které se vztahují k „záležitosti, v níž orgán ještě nerozhodl“. Vykládat tuto výjimku tak, že chrání rovněž rozhodovací proces vnitrostátních řídících orgánů, by vedlo k tomu, že by pravidlo autora bylo nepřímo znovu zavedeno pro všechny dokumenty, které mají vliv na rozhodování členského státu. Takový výklad by přitom nebyl slučitelný ani s předmětem ani s účelem článku 15 SFEU a nařízení č. 1049/2001, kterým je přiznat veřejnosti právo na přístup k dokumentům orgánů ve všech oblastech činnosti Unie, které je co nejširší. Kromě toho by jakýkoli výklad tohoto ustanovení, který by šel nad rámec samotného znění, vedl k extenzivnímu výkladu výjimky stanovené tímto ustanovením, který by neumožňoval omezit rozsah dotyčného důvodu pro odepření.
(
1
) – Článek 4 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. 2001, L 145, s. 43; Zvl. vyd. 01/03, s. 331).
(
2
) – Výzva k podávání návrhů „EFOP 2.2.5“, nazvaná „Zlepšení přechodu z ústavní péče na komunitní služby – nahrazení ústavního pobytového zařízení do roku 2023“.
(
3
) – Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. 2013, L 347, s. 320, oprava Úř. věst. 2016, L 200, s. 140).
(
4
) – Článek 4 odst. 4 a 5 nařízení č. 1049/2001.
(
5
) – Článek 110 odst. 2 písm. a) a čl. 125 odst. 3 nařízení č. 1303/2013.
(
6
) – Ve smyslu čl. 4 odst. 3 prvního pododstavce nařízení č. 1049/2001.