62004CJ0304_LV
Puses
Sprieduma pamatojums
Rezolutīvā daļa
Puses
Apvienotās lietas C‑304/04 un C‑305/04
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši EKL 234. pantam,
ko Gerechtshof te Amsterdam
(Nīderlande) iesniedza ar lēmumu, kas pieņemts 2004. gada 13. jūlijā un kas Tiesā reģistrēts 2004. gada 19. jūlijā, tiesvedībās
Jacob Meijer BV
(C‑304/04),
Eagle International Freight BV
(C‑305/04)
pret
Inspecteur van de Belastingdienst - Douanedistrict Arnhem .
TIESA (ceturtā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs K. Lēnartss [ K. Lenaerts ], tiesneši N. Kolnerika [ N. Colneric ] un M. Ilešičs [ M. Ilešič ] (referents),
ģenerāladvokāte J. Kokote [ J. Kokott ],
sekretārs R. Grass [ R. Grass ],
ņemot vērā rakstveida procesu,
ņemot vērā apsvērumus, ko sniedza:
– Nīderlandes valdības vārdā – H. H. Sevenstere [ H. G. Sevenster ] un M. de Grave [ M. de Grave ], pārstāvji,
– Eiropas Kopienu Komisijas vārdā – Ž. Otjo [ J. Hottiaux ] un M. van Beks [ M. van Beek ], pārstāvji,
ņemot vērā lēmumu, kas pieņemts pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas, izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
Sprieduma pamatojums
1. Lūgumi sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, vai ir spēkā Komisijas 1997. gada 4. novembra Regula (EK) Nr. 2086/97 un Komisijas 1998. gada 26. oktobra Regula (EK) Nr. 2261/98, ar kurām groza I pielikumu Padomes Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (attiecīgi OV L 312, 1. lpp., un OV L 292, 1. lpp.).
2. Šie lūgumi tika iesniegti saistībā ar prāvām starp sabiedrībām Jacob Meijer BV (turpmāk tekstā – “Jacob Meijer”), Eagle International Freight BV (turpmāk tekstā – “Eagle International”) un Inspecteur van de Belastingdienst – Douanedistrict Arnhem (Arnemas rajona muitas inspektoru, turpmāk tekstā – “inspektors”) par datoru skaņas kartes tarifu klasifikāciju.
Atbilstošās tiesību normas
3. Ar Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 1. lpp.) tika ieviesta preču nomenklatūra, ko sauc par “kombinēto nomenklatūru”, kas ir balstīta uz pasaules preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu (turpmāk tekstā – “harmonizētā sistēma”), no kuras tajā saglabātas pozīcijas un apakšpozīcijas, ko veido seši cipari, un tikai septītais un astotais cipars veido kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijas.
4. Kombinētās nomenklatūras pozīcija 8471, kas ir paredzēta Regulas Nr. 2658/87 I pielikuma 84. nodaļā, attiecas uz “automātiskajām datu apstrādes iekārtām un to blokiem; magnētiskajām un optiskajām lasītājiekārtām, mašīnām datu pārnešanai informācijas nesējos kodētā veidā un mašīnām šādu datu apstrādei, kas citur nav minētas vai ietvertas”.
5. Uz pozīciju 8471 attiecas minētās 84. nodaļas 5. piezīme – versijā, kas ir piemērojama dienā, kurā ir radušies pamata lietas faktiskie apstākļi –, kurā ir precizēts:
“A. [..]
B. Automātiskās datu apstrādes iekārtas var būt arī sistēmas, kas sastāv no atsevišķiem dažāda skaita blokiem. Ievērojot E punktu, bloks ir uzskatāms par noslēgtas sistēmas daļu, ja tas atbilst šādiem noteikumiem:
a) to var izmantot tikai vai galvenokārt automātiskā datu apstrādes sistēmā;
b) tas ir savienojams ar centrālo procesora bloku tieši vai caur vienu vai vairākiem citiem blokiem;
un
c) tas spēj uztvert vai nodot datus tādā formā – ar kodiem vai signāliem –, ko šī sistēma spēj izmantot.
C. Atsevišķi automātiskās datu apstrādes iekārtu bloki klasificējami pozīcijā 8471.
D. [..]
E. Iekārtas, kas veic īpašas no datu apstrādes atšķirīgas funkcijas un iekļaujas automātiskās datu apstrādes iekārtās vai ir savienotas ar tām, klasificējamas pozīcijās, kas atbilst to attiecīgajām funkcijām, vai – ja tas nav iespējams – atlikušajās pozīcijās.”
6. Regulas Nr. 2658/87 I pielikuma 85. nodaļā ir iekļauta kombinētās nomenklatūras pozīcija 8543, kas attiecas uz “elektriskām mašīnām un iekārtām, kas veic īpašu funkciju un kas nav minētas vai iekļautas citur šajā nodaļā”.
7. Ar Komisijas 1997. gada 24. jūnija Regulu (EK) Nr. 1153/97, ar ko groza Regulas Nr. 2658/87 I pielikumu (OV L 168, 35. lpp.), tika pievienota apakšpozīcija 8543 89 79:
“Jauninājumu komplekti automātiskās datu apstrādes iekārtām un to blokiem, kas ir sagatavoti mazumtirdzniecībai un kuros ir iekļauti vismaz skaļruņi un/vai mikrofons un elektronu bloks, kas ļauj automātiskās datu apstrādes iekārtām un to blokiem apstrādāt audiosignālus (skaņas kartes).”
8. Šī apakšpozīcija tika grozīta ar Regulu Nr. 2086/97, kas papildināja tajā ietilpstošo produktu sarakstu. Versijā, kas ir spēkā kopš 1998. gada 1. janvāra pēc minētās regulas pieņemšanas, minētā apakšpozīcija ir formulēta šādi:
“Iekārtas, kas ļauj automātiskās datu apstrādes iekārtām un to blokiem apstrādāt audiosignālus (skaņas kartes); jauninājumu komplekti automātiskās datu apstrādes iekārtām un to blokiem, kas sagatavoti mazumtirdzniecībai un kuros iekļauti vismaz skaļruņi un/vai mikrofons un elektronu bloks, kas ļauj automātiskās datu apstrādes iekārtām un to blokiem apstrādāt audiosignālus (skaņas kartes).”
9. Šāds pats apakšpozīcijas 8543 89 79 formulējums saglabājās arī 1999. gadā, kā to noteica Regula Nr. 2261/98.
Pamata prāvas un prejudiciālie jautājumi
10. 1998. gadā Jakobs Meijers [ Jacob Meijer ] Arnemas Muitas dienestam iesniedza deklarācijas par datoru skaņas karšu laišanu brīvā apgrozībā.
11. Šajā pašā gadā un 1999. gadā arī Eagle International
Arnemas muitas dienestam iesniedza deklarācijas par datoru skaņas karšu laišanu brīvā apgrozībā.
12. Šajos divos gadījumos inspektors nolēma skaņas kartes klasificēt apakšpozīcijā 8543 89 79, un par tā lēmumiem tika celtas prasības Gerechtshof te Amsterdam
[Amsterdamas Tiesā].
13. Minētajā tiesā lietas dalībnieki pamata prāvā apstiprināja, ka importētās preces atbilst skaņas karšu aprakstam, ko Tiesa ir iekļāvusi 2001. gada 7. jūnija sprieduma lietā C‑479/99 CBA Computer
( Recueil, I‑4391. lpp.) 3. punktā, proti, “drukātās shēmas plates, kas aprīkotas ar aktīviem un pasīviem elementiem, kas ar personāldatora galveno procesoru savienoti, to savienotājelementus pieslēdzot šim nolūkam paredzētā kontaktligzdā. To galvenā funkcija ir skaņas, ko attiecīga programmatūra apstrādājusi ciparu formā, pārveidot analogā signāla formā un tādējādi tās padarīt dzirdamas. Tās var izmantot arī analogo signālu pārveidošanai ciparu formā, lai nodrošinātu to apstrādi un glabāšanu”.
14. Minētajā spriedumā, kas bija saistīts ar 1997. gadā sniegtajām importa deklarācijām, Tiesa, ņemot vērā minētā sprieduma 21.–28. punktā izklāstītos iemeslus, pamatoti ir atzinusi, ka skaņas kartes “ietilpst kombinētās nomenklatūras pozīcijā 8471, redakcijā, kāda ir paredzēta Regulā Nr. 1153/97 [..]”.
15. Minētajā lietā Tiesai tika uzdots jautājums par to, vai ir spēkā Regula Nr. 2086/97, ciktāl tajā bija paredzēts, ka datoru skaņas kartes ietilpst kombinētās nomenklatūras pozīcijā 8543. Tiesa nelēma par šo jautājumu, jo Regula Nr. 2086/97 stājās spēkā 1998. gada 1. janvārī un tādējādi nebija piemērojama minētajam gadījumam (iepriekš minētais spriedums lietā CBA Computer, 31. punkts).
16. Iesniedzējtiesā Jacob Meijer
un Eagle International
atsaucas uz iepriekš minēto spriedumu lietā CBA Computer, lai pamatotu skaņas karšu klasificēšanu pozīcijā 8471, kaut gan inspektors, pamatojot klasifikāciju pozīcijā 8543, uzsver to, ka 1998. un 1999. gadā jaunais apakšpozīcijas 8543 89 79 formulējums, kas ir ieviests ar Regulu Nr. 2086/97 un saglabāts ar Regulu Nr. 2261/98, bija spēkā un ka minētais spriedums neietekmē minēto regulu spēkā esamību.
17. Šajos apstākļos Gerechtshof te Amsterdam
nolēma apturēt tiesvedību un lietā C‑304/04 uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Vai Regula [..] Nr. 2086/97 [..] ir spēkā, ciktāl atbilstoši šai regulai kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijā 8543 89 79 ietilpst skaņas kartes, [par kurām pastāv strīds pamata prāvā]?”
18. Arī lietā C‑305/04 šī pati tiesa nolēma apturēt tiesvedību un uzdeva šādu, pēc būtības līdzīgu prejudiciālu jautājumu:
“Vai Regula [..] Nr. 2086/97 [..] un Regula [..] Nr. 2261/98 [..] ir spēkā, ciktāl atbilstoši šīm regulām kombinētās nomenklatūras tarifu apakšpozīcijā 8543 89 79 ietilpst skaņas kartes, [par kurām pastāv strīds pamata prāvā]?”
19. Ar Tiesas priekšsēdētāja 2004. gada 22. novembra rīkojumu lietas C‑304/04 un C‑305/04 tika apvienotas tiesvedībai un sprieduma taisīšanai.
Par prejudiciālajiem jautājumiem
20. Iesniedzējtiesa jautā, vai Regula Nr. 2086/97 un Regula Nr. 2261/98 ir spēkā, ciktāl skaņas kartes, par kurām ir strīds pamata lietā, ir klasificētas kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijā 8543 89 79.
21. Nīderlandes valdība un Eiropas Kopienu Komisija norāda, ka regulas nav spēkā. Komisija uzskata – no iepriekš minētā sprieduma lietā CBA Computer
izriet, ka grozījumi apakšpozīcijā 8543 89 79, ko tā ir izdarījusi ar Regulu Nr. 2086/97 un kas ir apstiprināti ar Regulu Nr. 2261/98, ir kļūdaini. Nīderlandes valdība uzskata, ka Regula Nr. 2086/97 un Regula Nr. 2261/98 nav spēkā, jo ar tām ir grozīts tarifu pozīcijas 8543 saturs.
22. Jāatgādina, ka Komisijai ir plašas izvērtēšanas pilnvaras, lai precizētu tarifu pozīciju saturu, bet tai nav tiesību grozīt to tarifu pozīciju saturu, kas ir izveidotas, pamatojoties uz harmonizēto sistēmu (1995. gada 14. decembra spriedums lietā C‑267/94 Francija/Komisija, Recueil, I‑4845. lpp., 19. un 20. punkts, un 2000. gada 28. marta spriedums lietā C‑309/98 Holz Geenen, Recueil, I‑1975. lpp., 13. punkts).
23. Iepriekš minētā sprieduma lietā CBA Computer
27. punktā Tiesa ir atzinusi, ka attiecīgās skaņas kartes attiecībā uz 1997. gadu ietilpst kombinētās nomenklatūras pozīcijā 8471, jo tās neveic īpašu funkciju Regulas Nr. 2658/87 I pielikuma 84. nodaļas 5. piezīmes E. punkta nozīmē.
24. Pat ja minētajā spriedumā Tiesa nav lēmusi par to, vai skaņas kartes attiecībā uz 1998. gadu ietilpst kombinētās nomenklatūras pozīcijā 8471 vai pozīcijā 8543, redakcijā, kas ir spēkā pēc Regulas Nr. 2086/97 un Regulas Nr. 2261/98 pieņemšanas, kā ir norādīts šī sprieduma 15. punktā, tās apgalvojums, ka minētās kartes veic tikai datu apstrādi, ir attiecināms uz šīm lietām, jo tās ir saistītas ar tāda paša veida kartēm kā tās, par kurām bija strīds iepriekš minētajā lietā CBA Computer, kā tas ir norādīts šī sprieduma 13. punktā.
25. Tādējādi ir jāsecina, ka, pieņemot Regulu Nr. 2086/97 un Regulu Nr. 2261/98 un konkrētās skaņas kartes iekļaujot apakšpozīcijā 8543 89 79, Komisija nav ņēmusi vērā pozīcijas 8543 saturu, kas attiecas tikai uz elektriskām mašīnām un ierīcēm, kuras veic īpašu funkciju.
26. Uz uzdotajiem jautājumiem ir jāatbild šādi: Regula Nr. 2086/97 un Regula Nr. 2261/98 nav spēkā, ciktāl datoru skaņas kartes, par kurām ir strīds pamata prāvā, ir klasificētas kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijā 8543 89 79.
Par tiesāšanās izdevumiem
27. Tā kā attiecībā uz lietas dalībniekiem pamata prāvā šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Tiesāšanās izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, kas nav minēto lietas dalībnieku tiesāšanās izdevumi, nav atlīdzināmi.
Rezolutīvā daļa
Ar šādu pamatojumu Tiesa (ceturtā palāta) nospriež:
1) Komisijas 1997. gada 4. novembra Regula (EK) Nr. 2086/97 un Komisijas 1998. gada 26. oktobra Regula (EK) Nr. 2261/98, ar kurām groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, nav spēkā, ciktāl datoru skaņas kartes, par kurām ir strīds pamata prāvā, tajās klasificētas kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijā 8543 89 79.