62022CJ0292
HOTĂRÂREA CURȚII (Camera a zecea)
15 iunie 2023 (
*1
)
„Trimitere preliminară – Uniunea vamală – Tariful vamal comun – Clasificarea mărfurilor – Nomenclatura combinată – Pozițiile 1511 și 1517 – Ulei de palmier rafinat, albit și dezodorizat – Lipsa unei metode prevăzute pentru analizarea consistenței unui produs”
În cauza C‑292/22,
având ca obiect o cerere de decizie preliminară formulată în temeiul articolului 267 TFUE de Administrativen sad – Varna (Tribunalul Administrativ din Varna, Bulgaria), prin decizia din 19 aprilie 2022, primită de Curte la 4 mai 2022, în procedura
Teritorialna direktsia Mitnitsa Varna
împotriva
„NOVA TARGOVSKA KOMPANIA 2004” AD,
cu participarea:
Okrazhna prokuratura – Varna,
CURTEA (Camera a zecea),
compusă din domnul D. Gratsias (raportor), președinte de cameră, și domnii M. Ilešič și I. Jarukaitis, judecători,
avocat general: domnul M. Campos Sánchez‑Bordona,
grefier: domnul A. Calot Escobar,
având în vedere procedura scrisă,
luând în considerare observațiile prezentate:
–
pentru Teritorialna direktsia Mitnitsa Varna, de Y. Kulev;
–
pentru guvernul bulgar, de T. Mitova și L. Zaharieva, în calitate de agenți;
–
pentru Comisia Europeană, de D. Drambozova și M. Salyková, în calitate de agenți,
având în vedere decizia de judecare a cauzei fără concluzii, luată după ascultarea avocatului general,
pronunță prezenta
Hotărâre
1
Cererea de decizie preliminară privește interpretarea pozițiilor tarifare 1511 și 1517 din Nomenclatura combinată (denumită în continuare „NC”) care figurează în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (JO 1987, L 256, p. 1, Ediție specială, 02/vol. 4, p. 3), în versiunile care rezultă din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1602 al Comisiei din 11 octombrie 2018 (JO 2018, L 273, p. 1) și din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1776 al Comisiei din 9 octombrie 2019 (JO 2019, L 280, p. 1) .
2
Această cerere a fost formulată în cadrul unui litigiu între Teritorialna direktsia Mitnitsa Varna (Direcția Teritorială a Vămilor Varna, Bulgaria) (denumită în continuare „Direcția Vamală”), pe de o parte, și „NOVA TARGOVSKA KOMPANIA 2004” AD (denumită în continuare „NTK 2004”), pe de altă parte, în legătură cu o decizie de aplicare a unei sancțiuni pecuniare acesteia din urmă pentru fraudă vamală întrucât clasificarea tarifară a mărfurilor importate și declarate de această societate în luna aprilie 2019 și în luna septembrie 2020 era eronată.
Cadrul juridic
SA
3
Sistemul armonizat de denumire și codificare a mărfurilor (denumit în continuare „SA”) a fost instituit prin Convenția internațională privind Sistemul armonizat de denumire și codificare a mărfurilor, încheiată la Bruxelles la 14 iunie 1983, în cadrul Organizației Mondiale a Vămilor (OMV), și aprobată, împreună cu Protocolul de modificare a acesteia din 24 iunie 1986, în numele Comunității Economice Europene, prin Decizia 87/369/CEE a Consiliului din 7 aprilie 1987 (JO 1987, L 198, p. 1, Ediție specială, 02/vol. 3, p. 199).
4
Notele explicative ale SA sunt elaborate în cadrul OMV în conformitate cu dispozițiile acestei convenții.
5
În temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (a) din respectiva convenție, fiecare parte contractantă se angajează ca nomenclaturile sale tarifare și statistice să fie conforme cu SA, în primul rând, prin utilizarea tuturor pozițiilor și a subpozițiilor SA, fără completări sau modificări, precum și a codurilor numerice aferente acestora, în al doilea rând, prin aplicarea „norme[lor] generale de interpretare a SA”, precum și a tuturor notelor de la secțiuni, capitole și subpoziții, fără să modifice domeniul de aplicare al acestora, iar în al treilea rând, prin respectarea ordinii de numerotare a SA.
6
Secțiunea III din SA, intitulată „Grăsimi și uleiuri de origine animală sau vegetală; produse ale disocierii acestora; grăsimi alimentare prelucrate; ceară de origine animală sau vegetală” cuprinde capitolul 15 din acesta, având același titlu.
7
Poziția 1511 din SA, intitulată „Ulei de palmier și fracțiunile lui, chiar rafinate, dar nemodificate chimic”, cuprinde următoarele subpoziții:
„1511.10 – Ulei brut:
1511.90 – Altele”.
8
Potrivit notei explicative referitoare la această poziție:
„Uleiul de palmier este o grăsime vegetală obținută din pulpa fructelor diferiților palmieri de ulei. […] Uleiul acesta este obținut prin extracție sau presare și culoarea lui diferă în funcție de starea sa și dacă a fost rafinat. Se distinge de uleiul de palmist (poziția 1513), care este obținut din aceiași palmieri de ulei, prin conținutul său foarte ridicat în acid palmitic și acid oleic.
Uleiul de palmier este utilizat la fabricarea săpunului, a lumânărilor, a preparatelor cosmetice sau de toaletă, ca lubrifiant, pentru băi de cositorire la cald, pentru fabricarea acidului palmitic etc. Uleiul de palmier rafinat este utilizat în alimentație ca grăsime de gătit și la fabricarea margarinei.
[…]”
9
Poziția 1516 din SA, intitulată „Grăsimi și uleiuri animale sau vegetale și fracțiunile lor, hidrogenate parțial sau total, interesterificate, reesterificate sau elaidinizate, chiar rafinate, dar nepreparate altfel”, cuprinde următoarele subpoziții:
„1516.10 – Grăsimi și uleiuri animale și fracțiunile lor
1516.20 – Grăsimi și uleiuri vegetale și fracțiunile lor”.
10
Poziția 1517 din SA, intitulată „Margarină; amestecuri sau preparate alimentare din grăsimi sau din uleiuri animale sau vegetale sau din fracțiuni ale diferitelor grăsimi sau uleiuri din acest capitol, altele decât grăsimile și uleiurile alimentare și fracțiunile lor de la poziția 1516”, cuprinde următoarele subpoziții:
„1517.10 – Margarină, cu excepția margarinei lichide
1517.90 – Altele”.
11
Nota explicativă referitoare la poziția 1517 din SA este redactată după cum urmează:
„Poziția cuprinde margarina și alte amestecuri și preparate alimentare de grăsimi sau uleiuri animale sau vegetale sau de fracțiunile diferitelor grăsimi sau uleiuri din acest capitol, altele decât cele cuprinse în poziția 1516. În general, sunt amestecuri sau preparate lichide sau solide:
1)
ale diferitelor grăsimi și uleiuri animale sau ale fracțiunilor lor;
2)
ale diferitelor grăsimi sau uleiuri vegetale sau ale fracțiunilor lor;
3)
ale grăsimilor sau uleiurilor animale și vegetale sau ale fracțiunilor lor, deopotrivă.
Produsele acestei poziții ale căror grăsimi și uleiuri pot fi hidrogenate în prealabil, pot fi emulsionate (de exemplu, cu lapte smântânit) și frământate sau tratate prin texturare (modificarea texturii sau a structurii cristaline) sau li se pot adăuga cantități mici de lecitină, de amidon, de coloranți organici, de substanțe aromatice, de vitamine, de unt sau de alte substanțe grase provenite din lapte […]
De asemenea, poziția cuprinde preparatele alimentare obținute dintr‑o singură grăsime (sau fracțiunile acesteia) sau ulei (sau fracțiunile acestuia), chiar hidrogenate, care au fost tratate prin emulsionare, malaxare, texturare etc.
Poziția include grăsimile, uleiurile sau fracțiunile lor, hidrogenate, interesterificate, reesterificate sau elaidinizate, dacă modificarea implică mai mult de o grăsime sau un ulei.
Principalele produse ale acestei poziții sunt:
a)
Margarina (alta decât margarina lichidă), care este o substanță păstoasă în general gălbuie, obținută dintr‑o grăsime sau din ulei de origine vegetală sau animală sau dintr‑un amestec al acestor substanțe grase. Este o emulsie de tip apă în ulei, care a suferit în general o preparare care o face să semene cu untul ca aspect, consistență, culoare etc.
b)
Amestecuri sau preparate alimentare de grăsimi sau uleiuri animale sau vegetale sau de fracțiuni ale diferitelor grăsimi sau uleiuri din acest capitol, altele decât grăsimile și uleiurile alimentare și fracțiunile lor de la poziția 1516, cum ar fi untură‑imitație (denumită în unele țări înlocuitor de untură sau slănină compound), margarina lichidă, precum și produsele denumite shortenings (obținute cu ajutorul uleiurilor sau grăsimilor tratate prin texturare).
[…]
Grăsimile și uleiurile simple care au fost simplu rafinate se clasifică la pozițiile lor respective, chiar dacă sunt condiționate pentru vânzarea cu amănuntul. […]”
Dreptul Uniunii
Regulamentul (UE) nr. 952/2013
12
Potrivit articolului 57 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO 2013, L 269, p. 1), intitulat „Clasificarea tarifară a mărfurilor”:
„(1)   În sensul aplicării Tarifului vamal comun, clasificarea tarifară a mărfurilor reprezintă identificarea unei subpoziții sau a altei subdiviziuni a [NC] în care mărfurile trebuie clasificate.
(2)   În sensul aplicării măsurilor netarifare, clasificarea tarifară a mărfurilor reprezintă identificarea unei subpoziții sau a altei subdiviziuni a [NC] sau a unei alte nomenclaturi stabilite prin dispoziții ale Uniunii și care are la bază total sau parțial [NC] sau care adaugă alte subdiviziuni la aceasta, în care mărfurile trebuie clasificate.
(3)   Subpoziția sau o altă subdiviziune determinată conform alineatelor (1) și (2) este utilizată pentru aplicarea măsurilor anexate respectivei subpoziții.
(4)   Comisia poate adopta măsuri pentru stabilirea clasificării tarifare a mărfurilor în conformitate cu alineatele (1) și (2).”
NC
13
După cum rezultă din articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul nr. 2658/87, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 254/2000 al Consiliului din 31 ianuarie 2000 (JO 2000, L 28, p. 16, Ediție specială, 02/vol. 12, p. 33) (denumit în continuare „Regulamentul nr. 2658/87”), NC, instituită de Comisie, reglementează clasificarea tarifară a mărfurilor importate în Uniunea Europeană. Potrivit articolului 3 alineatul (1) din Regulamentul nr. 2658/87, NC preia pozițiile și subpozițiile de șase cifre din SA, doar a șaptea și a opta cifră constituind subpoziții proprii ale NC.
14
În temeiul articolului 12 alineatul (1) din Regulamentul nr. 2658/87, Comisia adoptă în fiecare an un regulament care include versiunea completă a NC, împreună cu ratele taxelor vamale în conformitate cu articolul 1, astfel cum rezultă din măsurile adoptate de Consiliul Uniunii Europene sau de Comisie. Regulamentul respectiv se publică până la 31 octombrie în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și se aplică de la 1 ianuarie anul următor.
15
Regulamentele de punere în aplicare 2018/1602 și 2019/1776 au fost adoptate în temeiul acestei dispoziții. Fiecare dintre aceste regulamente de punere în aplicare a modificat NC începând de la 1 ianuarie 2019 și, respectiv, de la 1 ianuarie 2020. Modul de redactare a dispozițiilor din această nomenclatură relevante pentru cauza principală a rămas însă neschimbat.
16
Potrivit regulilor generale pentru interpretarea NC, care figurează în partea I secțiunea I punctul A din anexa I, în versiunile sale care rezultă din fiecare dintre regulamentele de punere în aplicare menționate:
„Clasificarea mărfurilor în [NC] se efectuează în conformitate cu următoarele principii:
1. Enunțurile titlurilor secțiunilor, capitolelor sau subcapitolelor sunt considerate ca având numai o valoare indicativă, clasificarea mărfurilor considerându‑se legal determinată atunci când este în concordanță cu textele pozițiilor și notelor de secțiuni și de capitole și, atunci când nu sunt contrare termenilor utilizați în acele poziții și note, după următoarele reguli.
2. […]
b)
Orice mențiune la un material de la o poziție determinată se referă la acest material fie în stare pură, fie amestecat sau asociat cu alte materiale. De asemenea, orice mențiune la produse dintr‑un anumit material se referă la produsele alcătuite în întregime sau parțial din acest material. Clasificarea acestor produse amestecate sau a articolelor asociate se efectuează în conformitate cu principiile enunțate la regula 3.
3. Atunci când mărfurile ar putea fi clasificate la două sau mai multe poziții prin aplicarea regulii 2 b) sau în orice alt caz, clasificarea se face după cum urmează:
a)
Poziția cea mai specifică trebuie să aibă prioritate față de pozițiile cu un domeniu de aplicare mai general. […]”
17
Partea II din această anexă I, intitulată „Tabelul drepturilor”, conține o secțiune III, intitulată „Grăsimi și uleiuri de origine animală sau vegetală; produse ale disocierii acestora; grăsimi alimentare prelucrate; ceară de origine animală sau vegetală”. Această secțiune cuprinde un capitol 15, intitulat „Grăsimi și uleiuri de origine animală sau vegetală, produse ale disocierii lor; grăsimi alimentare prelucrate; ceară de origine animală sau vegetală”. Potrivit notei complementare 1 la acest capitol;
„În sensul pozițiilor și subpozițiilor […]1511 10, […]:
a)
uleiurile fixe (grase) de origine vegetală, lichide sau solide, obținute prin presare, sunt considerate «brute», în cazul în care nu au fost supuse altor procese decât:
–
decantarea în limitele normale de timp;
–
centrifugarea sau filtrarea, cu condiția ca, pentru a separa uleiurile de componentele solide, să se fi întrebuințat numai «forța mecanică», precum gravitația, presarea sau forța centrifugă, excluzând orice proces de filtrare prin adsorbție sau orice alt proces fizic sau chimic;
b)
uleiurile fixe (grase) de origine vegetală, lichide sau solide, obținute prin extracție sunt considerate, de asemenea, «brute», în cazul în care nu pot fi deosebite prin culoare, aromă sau gust, nici prin proprietățile speciale analitice recunoscute, de uleiurile și grăsimile vegetale obținute prin presare;
[…]”
18
Capitolul 15 menționat cuprinde următoarele poziții:
Codul NC
Denumirea mărfurilor
[…]
1511
Ulei de palmier și fracțiunile lui, chiar rafinate, dar nemodificate chimic
1511 10
– Ulei brut
1511 10 10
– – Destinat utilizărilor tehnice sau industriale, altul decât cel destinat fabricării produselor pentru alimentația umană
1511 10 90
– – Altele
1511 90
– Altele:
– – Fracțiuni solide:
1511 90 11
‐ ‐ ‐ Prezentate în ambalaje directe, cu un conținut net de maximum 1 kg
1511 90 19
– – – Altfel prezentate
– – Altele:
1511 90 91
– – – Destinate utilizărilor tehnice sau industriale, altele decât cele destinate fabricării produselor pentru alimentația umană
1511 90 99
– – – Altele
[…]
1516
Grăsimi și uleiuri de origine animală sau vegetală și fracțiunile acestora, hidrogenate parțial sau total, interesterificate, reesterificate sau elaidinizate, chiar rafinate, dar nepreparate altfel
[…]
1517
Margarină; amestecuri sau preparate alimentare din grăsimi sau din uleiuri de origine animală sau vegetală sau din fracțiuni ale diferitelor grăsimi sau uleiuri din prezentul capitol, altele decât grăsimile și uleiurile alimentare și fracțiunile acestora de la poziția 1516
1517 10
– Margarină, cu excepția margarinei lichide
1517 10 10
– – Cu un conținut de grăsimi din lapte peste 10 %, dar de maximum 15 % din greutate
1517 10 90
– – Altele
1517 90
– Altele
1517 90 10
– – Cu un conținut de grăsimi din lapte peste 10 %, dar de maximum 15 % din greutate
– – Altele:
1517 90 91
– – – Uleiuri fixe (grase) de origine vegetală, fluide, amestecate
1517 90 93
– – – Amestecuri sau preparate culinare utilizate pentru a ușura scoaterea preparatelor din forme
1517 90 99
– – – Altele
[…]
Dreptul bulgar
19
Articolul 234 din zakon za mitnitsite (Legea vamală) (DV nr. 15 din 6 februarie 1998), în versiunea aplicabilă litigiului principal, prevede:
„1)   Eludarea sau încercarea de a eluda:
1.
parțial sau total plata taxelor vamale sau a altor creanțe publice ale statului, colectate de autoritățile vamale, sau constituirea unei garanții în acest sens ori
2.
interdicțiile sau restricțiile privind importul sau exportul de mărfuri ori aplicarea de măsuri de politică comercială se pedepsește ca fraudă vamală.
2)   Persoanele fizice se pedepsesc pentru fraudă vamală cu amendă, iar persoanele juridice și comercianții individuali cu sancțiune pecuniară de la 100 % până la 200 %:
1.
din cuantumul creanțelor publice ale statului neachitate, pentru încălcările prevăzute la alineatul 1 punctul 1 […]”
Litigiul principal și întrebările preliminare
20
La 8 aprilie 2019, opt containere exportate de Louis Dreyfus Company Asia Pte. Ltd., având ca destinatar NTK 2004, au sosit la terminalul portuar Varna Vest (Bulgaria) din Turcia. Potrivit declarației vamale, marfa conținută era „grăsime de palmier MP 36-39 în CA 20 – greutate netă de 20 kg în cutii de carton”, sub codul TARIC 1511909900, pentru care nivelul taxelor vamale la import aplicabil este de 9 %.
21
La 28 septembrie 2020, cinci containere având aceeași proveniență, același exportator și același destinatar au ajuns la același terminal portuar și au făcut obiectul unei declarații vamale care menționa aceeași subpoziție tarifară precum cea vizată la punctul anterior. Serviciile vamale competente au efectuat un control și au prelevat un eșantion din mărfurile în cauză, care a fost examinat de Tsentralna mitnicheska laboratoria (Laboratorul Vamal Central, Bulgaria) (denumit în continuare „LVC”).
22
La 7 ianuarie 2021, LVC a întocmit un raport în care arăta că, potrivit metodologiei utilizate, acest eșantion constituia „shortening de ulei de palmier”, și anume un preparat compus exclusiv din ulei de palmier sau din fracțiuni ale acestuia, nemodificat chimic, ci obținut prin texturare, destinat utilizării în produse alimentare precum aluaturi.
23
Pe baza acestor caracteristici, Direcția Vamală Centrală a decis că mărfurile în cauză trebuiau clasificate la subpoziția 15179099 și, în consecință, trebuiau supuse unei taxe vamale de 16 %, dat fiind că acestea suferiseră, pe lângă rafinare, o transformare suplimentară ireversibilă prin care se urmărea modificarea structurii cristaline, printr‑un procedeu de texturare menționat în mod specific în Notele explicative ale SA în ceea ce privește poziția 1517.
24
Această administrație a considerat, în plus, că rezultatele expertizelor LVC erau valabile și pentru mărfurile declarate la 8 aprilie 2019, în măsura în care aceste mărfuri erau identice cu cele declarate la 28 septembrie 2020. Printr‑o decizie din 20 mai 2021, adoptată în temeiul articolului 234 din Legea vamală, în versiunea aplicabilă litigiului principal, Direcția Vamală a aplicat NTK 2004 o sancțiune pecuniară în cuantum de 17895,95 leva bulgărești (BGN) (aproximativ 9153 de euro), reprezentând 100 % din taxele neachitate.
25
Prin hotărârea din 3 decembrie 2021, Rayonen sad Devnia (Tribunalul de Raion din Devnia, Bulgaria), sesizat cu o acțiune formulată de NTK 2004, a anulat decizia din 20 mai 2021, pentru motivul că frauda vamală nu fusese dovedită. Această instanță a considerat printre altele că nu s‑a stabilit că metodologia utilizată de LVC fusese validată oficial și că această decizie se întemeia în mod greșit pe notele explicative ale SA, care fac referire la procedeul de texturare, aceste note fiind lipsite de forță obligatorie.
26
Direcția Vamală a formulat recurs împotriva acestei hotărâri la instanța de trimitere, chemată să se pronunțe în ultimă instanță.
27
Această instanță arată că instanțele bulgare au ajuns la soluții divergente în ceea ce privește clasificarea tarifară a „shortening‑ului de ulei de palmier”. Unele dintre acestea ar fi validat decizii prin care autoritățile vamale au reclasificat această marfă la poziția 1517, în timp ce altele ar fi anulat decizii similare de reclasificare, în special pentru motivul că procedeul de „texturare” nu este menționat decât în notele explicative ale SA, care nu pot modifica domeniul de aplicare al NC.
28
Potrivit NTK 2004, întrucât marfa în cauză a fost tratată prin procedee fizice care nu i‑au modificat compoziția chimică, ea se încadrează, în consecință, la poziția 1511. Potrivit autorităților vamale, această marfă este „texturată”, cu alte cuvinte a fost supusă unei transformări suplimentare care i‑a modificat structura cristalină și, în consecință, trebuie clasificată la poziția 1517.
29
Instanța de trimitere arată că producătorul mărfii în cauză a descris‑o în certificatele pe care le‑a emis în luna februarie 2019 ca fiind „grăsime de palmier texturată”. Or, NTK 2004 ar susține că termenul „texturată” nu este utilizat decât pentru a distinge fără ambiguitate uleiul de palmier rafinat și ambalat, precum marfa în cauză, de uleiul rafinat cu aceeași specificație, care nu este ambalat, ci constituie o materie primă pentru fabricarea grăsimilor hidrogenate speciale și a margarinelor, și de uleiul de palmier nerafinat. Toate uleiurile rafinate ar suferi anumite etape ale procedeului de texturare, care ar face parte integrantă din rafinare și din ambalare, fără ca aceasta să facă produsul „texturat” în sensul poziției 1517. Astfel, această poziție ar face în mod clar referire la o transformare chimică ulterioară pentru a obține anumite caracteristici structurale suplimentare. Astfel, NTK 2004 susține că, deși marfa în cauză ar fi suferit o transformare suplimentară în vederea modificării structurii sale cristaline, o astfel de „texturare” nu ar constitui un proces chimic.
30
Instanța de trimitere arată totuși că din raportul LVC reiese că uleiul de palmier rafinat, albit și dezodorizat este supus altor tratamente tehnologice, care pot include fracționarea, și anume separarea fracțiunilor solide și lichide ale acestui ulei, amestecul lor ulterior în diferite proporții și un „tratament final de plastificare (texturare) prin cristalizare pentru modificarea structurii cristaline”. Potrivit acestui raport, ar fi existat o „schimbare semnificativă a consistenței” eșantionului prelevat din marfa în cauză, care ar dovedi că această marfă a suferit „o transformare finală de modificare a structurii sale cristaline, denumită «texturare»”.
31
NTK 2004 susține că LVC nu era autorizat să realizeze analize potrivit metodologiei pe care a utilizat‑o, metodologie a cărei valoare științifică ar fi fost contestată în fața instanțelor bulgare în alte cauze. Instanța de trimitere constată că nici NC, nici Notele explicative ale NC, nici Notele explicative ale SA nu prevăd norme, metode, criterii sau indicatori pentru analizarea consistenței uleiului de palmier, ceea ce ar face obiectiv imposibilă o evaluare corectă a obiectivității și a validității concluziilor LVC.
32
În acest context, Administrativen sad – Varna (Tribunalul Administrativ din Varna) a hotărât să suspende judecarea cauzei și să adreseze Curții următoarele întrebări preliminare:
„1)
Potrivit căror criterii un produs precum cel din litigiul principal – ulei de palmier rafinat, albit și dezodorizat, cu denumirea comercială «PALM FAT MP 36-39», care, în timpul producției sale tehnologice, a fost «amestecat, filtrat, răcit, temperat și ambalat» exclusiv prin procedee fizice care nu l‑au modificat chimic – trebuie clasificat la poziția 1511 sau la poziția 1517 din capitolul 15 din NC?
2)
Care este semnificația termenului «texturare» utilizat pentru descrierea procedeului prin care s‑a explicat obținerea produselor enumerate ca «shortenings» în Notele explicative la [SA] privind poziția 1517?
3)
În cazul în care «uleiul de palmier și fracțiunile lui, chiar rafinate, dar nemodificate chimic» au fost supuse unui «procedeu de texturare», acest lucru constituie un motiv suficient pentru a exclude clasificarea sa la poziția 1511?
4)
În lipsa unor norme, metode, criterii și valori indicative stabilite în NC, în Notele explicative ale NC și în Notele explicative la SA pentru a testa consistența uleiului de palmier și pentru a demonstra prelucrarea acestuia prin «texturare», este permis ca autoritățile vamale competente să dezvolte și să aplice în mod autonom procedee de lucru analitice în vederea clasificării tarifare a mărfurilor la poziția 1511 sau la poziția 1517, precum RAP 66, versiunea 02/17.11.2020, utilizat [în litigiul principal] pentru a demonstra texturarea grăsimilor prin penetrare, pe baza metodei publicate oficial AOCS Cs-16-[60]?
În cazul în care acest lucru nu este permis, potrivit căror norme, metode, criterii și valori indicative poate fi efectuată examinarea produsului pentru a demonstra că a fost supus unui procedeu de «texturare» sau că acesta constituie «shortening de ulei de palmier»?
5)
[NC] trebuie interpretată în sensul că produsele calificate drept «shortenings» obținute prin texturare din ulei de palmier rafinat trebuie clasificate la poziția 1517 din NC, în special la subpoziția 15179099 din aceasta?”
Cu privire la întrebările preliminare
33
Cu titlu introductiv, trebuie amintit că, atunci când Curtea este sesizată cu o trimitere preliminară în materia clasificării tarifare, funcția sa constă mai curând în a oferi clarificări instanței de trimitere cu privire la criteriile a căror punere în aplicare îi va permite acesteia să clasifice în mod corect produsele în cauză în NC decât în a efectua ea însăși o astfel de clasificare. Această clasificare rezultă dintr‑o apreciere pur factuală pe care Curtea nu trebuie să o efectueze în cadrul unei trimiteri preliminare (Hotărârea din 9 martie 2023, SOMEO, C‑725/21, EU:C:2023:194, punctul 27 și jurisprudența citată).
34
Va reveni, așadar, instanței de trimitere sarcina de a efectua clasificarea mărfurilor în cauză în funcție de răspunsurile oferite de Curte la întrebările adresate.
35
În plus, este necesar să se arate că, potrivit unei jurisprudențe constante, în cadrul procedurii de cooperare între instanța națională și Curte instituite la articolul 267 TFUE, este de competența acesteia să ofere instanței naționale un răspuns util, care să îi permită să soluționeze litigiul cu care este sesizată. Din această perspectivă, Curtea trebuie, dacă este cazul, să reformuleze întrebările care îi sunt adresate (Hotărârea din 3 iunie 2021, BalevBio, C‑76/20, EU:C:2021:441, punctul 51 și jurisprudența citată).
36
În speță, din cererea de decizie preliminară reiese că instanța de trimitere solicită Curții, în primul rând, prin intermediul primei, al celei de a doua, al celei de a treia și al celei de a cincea întrebări, să se pronunțe cu privire la interpretarea care trebuie dată pozițiilor 1511 și 1517 din NC în vederea clasificării tarifare a mărfii în cauză și, în al doilea rând, prin intermediul celei de a patra întrebări, solicită Curții să precizeze dacă, în lipsa unor metode și a unor criterii normative referitoare la analiza consistenței unui produs precum cel în cauză pentru a dovedi procesarea sa prin texturare, autoritățile vamale sunt autorizate să dezvolte și să aplice propriile proceduri de analiză.
Cu privire la prima, la a doua, la a treia și la a cincea întrebare
37
Prin intermediul primei, al celei de a doua, al celei de a treia și al celei de a cincea întrebări, care trebuie analizate împreună, instanța de trimitere solicită în esență să se stabilească dacă NC trebuie interpretată în sensul că o marfă descrisă de producătorul său ca fiind „ulei de palmier texturat” se încadrează la poziția 1511 sau la poziția 1517 din această nomenclatură.
38
Potrivit regulii generale 1 pentru interpretarea NC, clasificarea mărfurilor se determină potrivit textului pozițiilor și al notelor de secțiuni sau de capitole din această nomenclatură. În interesul securității juridice și al facilității controalelor, criteriul decisiv pentru clasificarea tarifară a acestor mărfuri trebuie să aibă în vedere, în general, caracteristicile și proprietățile obiective ale acestora, astfel cum sunt definite de textul poziției în cauză din nomenclatura menționată și al notelor de secțiuni sau de capitole corespunzătoare (Hotărârea din 9 martie 2023, SOMEO, C‑725/21, EU:C:2023:194, punctul 28 și jurisprudența citată).
39
În ceea ce privește Notele explicative ale SA și ale NC, Curtea a statuat în mod repetat că, deși nu au forță obligatorie, ele constituie instrumente importante de asigurare a unei aplicări uniforme a Tarifului vamal comun și oferă, ca atare, elemente utile pentru interpretarea acestuia (Hotărârea din 9 martie 2023, SOMEO, C‑725/21, EU:C:2023:194, punctul 29 și jurisprudența citată).
40
Poziția 1511 din NC cuprinde, potrivit textului său, „ulei[ul] de palmier și fracțiunile sale, chiar rafinate, dar nemodificate chimic”.
41
În această privință, este necesar să se arate că din nota explicativă a SA referitoare la poziția 1511 din SA, al cărei text este identic cu cel al poziției 1511 din NC, reiese că uleiul de palmier este destinat mai multor utilizări și că, atunci când este rafinat, este utilizat în alimentație, în special ca grăsime de gătit și la fabricarea margarinei.
42
În ceea ce privește poziția 1517 din NC, aceasta cuprinde, pe lângă „margarină”, „amestecuri sau preparate alimentare din grăsimi sau din uleiuri de origine animală sau vegetală sau din fracțiuni ale diferitelor grăsimi sau uleiuri din prezentul capitol, altele decât grăsimile și uleiurile alimentare și fracțiunile acestora de la poziția 1516”, și anume altele decât „grăsimi și uleiuri de origine animală sau vegetală și fracțiunile acestora, hidrogenate parțial sau total, interesterificate, reesterificate sau elaidinizate, chiar rafinate, dar nepreparate altfel”.
43
Reiese, pe de o parte, din nota explicativă a SA referitoare la poziția 1517 din SA, al cărei mod de redactare este identic cu cel al poziției 1517 din NC, că această poziție cuprinde printre altele produse „ale căror uleiuri sau grăsimi pot fi hidrogenate în prealabil, pot fi emulsionate […] și frământate sau tratate prin texturare […] sau în alt mod”. În ceea ce privește, mai precis, noțiunea de „texturare”, aceasta este definită în nota explicativă a SA menționată ca fiind o „modificare a texturii sau a structurii cristaline”. Pe de altă parte, se precizează că poziția menționată cuprinde și preparatele obținute dintr‑o singură grăsime sau ulei, chiar hidrogenate, care au fost tratate în conformitate cu unul dintre procedeele citate în mod neexhaustiv de această notă explicativă și printre care figurează texturarea. Nota explicativă menționată citează în mod expres, printre „produsele principale” care se încadrează la poziția 1517, produsele denumite „shortenings” care, potrivit aceleiași note, sunt „obținute cu ajutorul uleiurilor sau al grăsimilor tratate prin texturare”. În sfârșit, în aceasta se precizează că „[g]răsimile și uleiurile simple care au fost simplu rafinate se clasifică la pozițiile lor respective, chiar dacă sunt condiționate pentru vânzarea cu amănuntul”.
44
Trebuie să se deducă de aici că principala caracteristică a mărfurilor susceptibile să se încadreze la poziția 1517 este aceea că ele constituie „amestecuri”, și anume produse obținute din amestecuri de grăsimi și/sau de uleiuri sau „preparate”, și anume produse obținute dintr‑o singură grăsime sau ulei, care au fost supuse unui proces, prin procedee care sunt, cu titlu indicativ, citate în Notele explicative ale SA aferente acestora. Trebuie să se constate că niciun element din NC, nici din Notele explicative ale NC sau ale SA nu indică faptul că, pentru a se încadra la poziția 1517, un amestec sau un preparat trebuie să fi fost supus unui proces care determină modificarea chimică a produselor care îl compun.
45
Pe de altă parte, poziția 1511 cuprinde atât uleiul brut de palmier și fracțiunile acestuia, cât și uleiul de palmier rafinat și fracțiunile sale rafinate, dar nemodificate chimic. Prin urmare, nu pot fi clasificate la această poziție uleiurile de palmier care au fost supuse unui alt proces decât rafinarea. În această privință, problema dacă aceste produse au fost modificate chimic ca urmare a acestui proces este lipsită de pertinență.
46
Prin urmare, pentru a exclude clasificarea produselor în cauză la poziția 1511, este suficient să se determine dacă aceste produse au fost supuse oricărui alt proces decât rafinarea, precum texturarea, care constă, potrivit notei explicative la SA aferente, în modificarea texturii sau a structurii cristaline a produsului în cauză.
47
Sub rezerva aprecierii tuturor elementelor de fapt de care dispune instanța de trimitere și pe care trebuie să o efectueze în această privință, din decizia de trimitere reiese că produsul în cauză este ulei de palmier rafinat, albit și dezodorizat. Astfel cum arată instanța de trimitere, reiese, pe de altă parte, din certificatele furnizate de producătorul acestui ulei că acesta este „texturat”. Pe de altă parte, trebuie să se deducă din cererea de decizie preliminară că NTK 2004 nu contestă, în cadrul litigiului principal, că acest produs a putut fi supus unui alt proces decât rafinarea. În această privință, ea insistă, pe de o parte, asupra faptului că toate uleiurile rafinate sunt supuse anumitor etape ale procedeului de texturare care fac parte integrantă din rafinare și din ambalare și, pe de altă parte, asupra faptului că produsul respectiv nu a suferit nicio modificare chimică, ceea ce ar fi suficient pentru a justifica clasificarea sa la poziția 1511 și pentru a exclude clasificarea sa la poziția 1517.
48
Având în vedere cele ce precedă, trebuie să se considere că un produs care are caracteristici și proprietăți obiective precum cele ale produsului în cauză este susceptibil să se încadreze la poziția 1517, sub rezerva verificărilor pe care instanța de trimitere va trebui să le efectueze în ceea ce privește caracteristicile fizice ale acestui produs, în special în lumina susținerilor părților din litigiul principal referitoare la acesta (a se vedea prin analogie Hotărârea din 19 octombrie 2017, Lutz, C‑556/16, EU:C:2017:777, punctul 53). Mai precis, pentru a stabili dacă produsul respectiv se încadrează la poziția 1511 sau la poziția 1517, această instanță va trebui să cerceteze, pornind de la elementele de care dispune și de la rezultatele analizelor efectuate de autoritățile vamale, dacă același produs a fost supus unui alt proces decât rafinarea.
49
Prin urmare, trebuie să se răspundă la prima, la a doua, la a treia și la a cincea întrebare că NC trebuie interpretată în sensul că se încadrează la poziția 1517 un preparat alimentar din ulei de palmier care nu se încadrează la poziția 1516 din această nomenclatură și care a fost supus unui alt proces decât rafinarea, fiind lipsită de pertinență în această privință problema dacă acest preparat a fost modificat chimic ca urmare a acestui proces.
Cu privire la a patra întrebare
50
Prin intermediul celei de a patra întrebări, instanța de trimitere solicită în esență Curții să precizeze dacă, în lipsa unor metode și a unor criterii normative referitoare la analiza consistenței unui produs precum cel în cauză pentru a dovedi procesarea acestuia prin texturare, autoritățile vamale sunt autorizate să dezvolte și să aplice propriile proceduri de analiză.
51
Trebuie să se constate că nici NC, nici notele explicative ale acesteia nu indică o metodă specifică potrivit căreia ar trebui, dacă este cazul, să se analizeze consistența unui produs precum cel în cauză.
52
Cu toate acestea, chiar și în cazul în care o metodă este prevăzută în mod expres în notele explicative ale NC, aceasta nu trebuie considerată ca fiind singura metodă aplicabilă în scopul analizei caracteristicilor esențiale ale produselor în cauză, cum ar fi consistența lor (a se vedea în acest sens Hotărârea din 12 iunie 2014, Lukoyl Neftohim Burgas, C‑330/13, EU:C:2014:1757, punctul 51 și jurisprudența citată).
53
Rezultă că, dacă autoritățile vamale ale unui stat membru sau un operator economic consideră că o metodă prevăzută de Notele explicative ale NC nu conduce la un rezultat conform cu NC, acestea pot exercita o cale de atac în fața autorității competente. Într‑un astfel de caz, instanța sesizată va trebui să decidă care este metoda cea mai adecvată pentru a determina caracteristicile produselor în cauză care sunt esențiale pentru clasificarea lor (a se vedea în acest sens Hotărârea din 12 iunie 2014, Lukoyl Neftohim Burgas, C‑330/13, EU:C:2014:1757, punctele 54 și 55). A fortiori, este necesar să se considere că, atunci când nicio metodă nu este prevăzută de reglementarea aplicabilă, autoritățile vamale sunt libere să aplice metoda aleasă de ele, cu condiția ca această metodă să poată conduce la rezultate conforme cu NC, aspect a cărui verificare va reveni, în caz de contestare, instanței naționale.
54
Având în vedere considerațiile care precedă, NC trebuie interpretată în sensul că, în lipsa unor metode și a unor criterii definite în această nomenclatură pentru a stabili dacă un preparat alimentar de ulei de palmier care nu se încadrează la poziția 1516 din această nomenclatură a fost supus unui alt proces decât rafinarea, autoritățile vamale pot alege metoda adecvată în acest scop, cu condiția ca aceasta să poată conduce la rezultate conforme nomenclaturii menționate, aspect a cărui verificare este de competența instanței naționale.
Cu privire la cheltuielile de judecată
55
Întrucât, în privința părților din litigiul principal, procedura are caracterul unui incident survenit la instanța de trimitere, este de competența acesteia să se pronunțe cu privire la cheltuielile de judecată. Cheltuielile efectuate pentru a prezenta observații Curții, altele decât cele ale părților menționate, nu pot face obiectul unei rambursări.
Pentru aceste motive, Curtea (Camera a zecea) declară:
1)
Nomenclatura combinată, care figurează în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun, în versiunile sale care rezultă din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1602 al Comisiei din 11 octombrie 2018 și din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/1776 al Comisiei din 9 octombrie 2019,
trebuie interpretată în sensul că
se încadrează la poziția 1517 un preparat alimentar din ulei de palmier care nu se încadrează la poziția 1516 din această nomenclatură și care a fost supus unui alt proces decât rafinarea, fiind lipsită de pertinență în această privință problema dacă acest preparat a fost modificat chimic ca urmare a acestui proces.
2)
Nomenclatura combinată, care figurează în anexa I la Regulamentul nr. 2658/87, în versiunile sale care rezultă din Regulamentul de punere în aplicare 2018/1602 și din Regulamentul de punere în aplicare 2019/1776,
trebuie interpretată în sensul că,
în lipsa unor metode și a unor criterii definite în această nomenclatură pentru a stabili dacă un astfel de preparat a fost supus unui alt proces decât rafinarea, autoritățile vamale pot alege metoda adecvată în acest scop, cu condiția ca aceasta să poată conduce la rezultate conforme nomenclaturii menționate, aspect a cărui verificare este de competența instanței naționale.
Semnături
(
*1
)	Limba de procedură: bulgara.