62020CC0677
MIŠLJENJE NEZAVISNOG ODVJETNIKA
JEANA RICHARDA DE LA TOURA
od 28. travnja 2022. (
1
)
Predmet C‑677/20
Industriegewerkschaft Metall (IG Metall),
ver.di - Vereinte Dienstleistungsgewerkschaft
protiv
SAP SE,
SE‑Betriebsrat der SAP SE,
uz sudjelovanje
Konzernbetriebsrat der SAP SE,
Deutscher Bankangestellten‑Verband eV,
Christliche Gewerkschaft Metall (CGM),
Verband angestellter Akademiker und leitender Angestellter der chemischen Industrie eV
(zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio Bundesarbeitsgericht (Savezni radni sud, Njemačka))
„Zahtjev za prethodnu odluku – Socijalna politika – Europsko društvo osnovano preoblikovanjem – Europsko društvo dualističkog oblika – Sudjelovanje radnika – Izbor predstavnika radnika kao članova nadzornog odbora – Odvojeno glasovanje za predstavnike radnika koje predlažu sindikati”
I. Uvod
1.
Direktiva Vijeća 2001/86/EZ od 8. listopada 2001. o dopuni Statuta Europskoga društva u pogledu sudjelovanja radnika (
2
) (u daljnjem tekstu: Direktiva SE) rezultat je više od 30 godina pregovora, jer je prvi nacrt osnivanja Europskog društva (u daljnjem tekstu: SE) u uredbi predložila Europska komisija 1970. Pregovori su dugo zapinjali zbog dva aspekta: dualističke ili monističke strukture društva i sudjelovanja radnika. Nakon što je 1989. nacrt podijeljen na dva prijedloga: prvi, uredbe o statutu Europskog društva (
3
) i, drugi, direktive kojom se dopunjuje Statut Europskog društva u pogledu položaja radnika (
4
) – konačno je postignut kompromis. To je rezultiralo mogućnošću osnivanja SE‑a preoblikovanjem dioničkog društva osnovanog u skladu s pravom jedne države članice, ako najmanje dvije godine ima društvo kći na koje se primjenjuje pravo druge države članice (
5
). Ta nova četvrta mogućnost osnivanja SE‑a, uz spajanje, osnivanje SE holding društva kao i osnivanje SE društva kćeri, dovela je do dodavanja odredbi u Direktivu SE kako bi se osiguralo da se to preoblikovanje društva ne koristi za zaobilaženje nacionalnog mehanizma sudjelovanja radnika koji postoji u društvu koje treba preoblikovati. Među tim je odredbama članak 4. stavak 4. Direktive SE, čije se tumačenje traži ovim zahtjevom za prethodnu odluku. Nedvojbeno je riječ o jednom od ključnih točaka kompromisa, koji je jednoglasno prihvaćen nakon promjene pravne osnove za tu direktivu, s obzirom na to da je svrha tog članka da se osigura „najmanje ista razina svih elemenata sudjelovanja radnika kao i one postojeće unutar trgovačkog društva koje će biti preoblikovano u SE”.
2.
Budući da se u njemačkom pravu predviđa poseban izborni krug za izbor određenog broja predstavnika sindikatâ među predstavnicima radnika u nadzornom odboru „Aktiengesellschafta” (dioničko društvo), je li ta posebnost dio elemenata koje treba sačuvati u slučaju preoblikovanja tog „Aktiengesellschafta” (dioničko društvo) u SE ili može biti predmet pregovora između nadležnih tijela društva koje treba preoblikovati i posebnog pregovaračkog tijela (u daljnjem tekstu: PPT), što je instrument uveden Direktivom SE kako bi se razradili načini sudjelovanja radnika u budućem SE‑u, uzimajući u obzir nacionalno zakonodavstvo i prakse, s obzirom na to da zakonodavac Europske unije nije prihvatio ujedinjavanje sustavâ?
3.
Predložit ću da se odgovori da autonomija pregovaranja PPT‑a onemogućuje da se ugrozi postojanje odvojenog glasovanja za izbor određenog udjela kandidata koje predlažu sindikati na dužnost predstavnika radnika u nadzornom odboru, kad ta posebnost postoji i obvezujuća je u nacionalnom pravu koje se primjenjuje na društvo koje treba preoblikovati.
II. Pravni okvir
A.
Pravo Unije
4.
Uvodne izjave 3., 5., 7., 8., 10., 18. i 19. Direktive SE glase kako slijedi:
„(3)
U svrhu promicanja socijalnih ciljeva [Unije], treba utvrditi posebne odredbe, osobito u području sudjelovanja radnika, a s ciljem osiguranja da osnivanje SE‑a ne dovodi do nestajanja ili smanjenja prakse sudjelovanja radnika koje već postoje unutar trgovačkih društava koja sudjeluju u osnivanju SE‑a. Ovome cilju treba težiti kroz utvrđivanje pravila u tom području, kojima se dopunjuju odredbe Uredbe [br. 2157/2001].
[…]
(5)
Zbog velike raznolikosti pravila i praksa koje postoje u državama članicama s obzirom na način na koji predstavnici radnika sudjeluju u donošenju odluka, u trgovačkim društvima se ne savjetuje utvrđivanje jedinstvenog europskog modela sudjelovanja radnika koji bi bio primjenjiv na SE.
[…]
(7)
Prava suodlučivanja, ako postoje unutar jednog ili više trgovačkih društava koja osnivaju SE, trebaju se sačuvati tijekom prelaska društva u SE, jednom kada bude osnovan, osim ako strane ne odluče drugačije.
(8)
Konkretne postupke obavješćivanja i savjetovanja radnika na transnacionalnoj razini, kao i, ako je to primjenjivo, njihovog suodlučivanja, koji će se primjenjivati na svaki SE, treba odrediti prvenstveno putem sporazuma između dotičnih strana ili, u nedostatku istog, putem primjene skupine pomoćnih pravila.
[…]
(10)
Pravila glasovanja unutar posebnog tijela koje zastupa radnike prilikom pregovaranja, posebice kod sklapanja sporazuma kojima se predviđa razina suodlučivanja niža od one postojeće unutar jednog ili više trgovačkih društava sudionika, trebaju biti razmjerna riziku nestajanja ili smanjenja postojećih sustava i praksa sudjelovanja. Taj je rizik veći u slučaju SE‑a osnovanog na način preoblikovanja ili pripajanja ili spajanja, nego kroz osnivanje holdinga ili zajedničkog društva kćeri.
[…]
(18)
Temeljno načelo i izričit cilj ove Direktive je osigurati stečena prava radnika u pogledu sudjelovanja u donošenju odluka u trgovačkom društvu. Prava radnika koja su na snazi prije osnivanja SE‑a trebaju pružiti osnovu za prava radnika glede njihovog sudjelovanja i u upravljanju SE‑a (po načelu „prije i poslije”). Prema tome, ovaj pristup treba se primjenjivati ne samo kod početnog osnivanja SE‑a, već također prilikom strukturnih promjena u postojećem SE‑u te na trgovačka društva pogođena postupcima strukturnih promjena.
(19)
Države članice bi trebale osigurati predstavnicima sindikata mogućnost članstva u posebnom pregovaračkom tijelu bez obzira jesu li oni radnici trgovačkog društva koje sudjeluje u osnivanju SE‑a. Države članice bi posebice u tom smislu trebale biti u mogućnosti uvesti to pravo u slučajevima kada predstavnici sindikata imaju pravo članstva i glasovanja u nadzornim ili upravnim tijelima trgovačkog društva u skladu s nacionalnim zakonodavstvom.”
5.
Člankom 1. Direktive SE, naslovljenim „Cilj”, predviđa se:
„1.   Ova Direktiva uređuje suodlučivanje radnika u Europskom društvu (Societas Europaea, u daljnjem tekstu „SE”), kako je navedeno u [Uredbi br. 2157/2001].
2.   S tim ciljem, postupci koji se odnose na suodlučivanje radnika utvrđuju se u svakom SE‑u u skladu s postupkom pregovaranja iz članaka 3. do 6. ili u skladu s okolnostima iz članka 7., u skladu s Prilogom.”
6.
U skladu s člankom 2. Direktive SE, naslovljenim „Definicije”:
„U smislu ove Direktive:
[…]
(e)
‚predstavnici radnika’ su predstavnici radnika određeni nacionalnim zakonom i/ili praksom;
(f)
‚predstavničko tijelo’ je predstavničko tijelo radnika osnovano sporazumima iz članka 4. ili u skladu s odredbama Priloga u svrhu obavješćivanja i savjetovanja radnika SE‑a i njegovih društava kćeri te pogona koje se nalaze unutar [Unije] i, po potrebi, ostvarivanja prava suodlučivanja u vezi sa SE‑om;
(g)
‚posebno pregovaračko tijelo’ je tijelo osnovano u skladu s člankom 3. koje će pregovarati s nadležnim organom trgovačkih društava sudionika o određivanju postupaka glede sudjelovanja radnika unutar SE‑a;
(h)
‚suodlučivanje radnika’ znači svaki mehanizam, uključujući obavješćivanje, savjetovanje i suodlučivanje putem kojeg predstavnici radnika mogu utjecati na odluke koje će se donositi unutar trgovačkog društva;
[…]
(k)
‚suodlučivanje’ znači utjecaj predstavničkog tijela radnika i/ili predstavnika radnika u poslovima trgovačkog društva kroz:
–
pravo izbora ili imenovanja nekih članova nadzornog ili upravnog organa trgovačkog društva […]
–
[…]”
7.
Člankom 3. Direktive SE, koji se nalazi u odjeljku II naslovljenim „Postupak pregovaranja”, određuje se:
„1.   Kada upravni ili administrativni organ trgovačkih društava sudionika izrađuje plan osnivanja SE‑a, oni će u što kraćem roku nakon objavljivanja plana […] preoblikovanja u SE poduzeti potrebne korake […] kako bi započeli pregovori s predstavnicima radnika tih trgovačkih društava o postupcima glede sudjelovanja radnika u SE.
2.   U tu se svrhu osniva posebno pregovaračko tijelo predstavnika radnika trgovačkih društava sudionika i dotičnih društava‑kćeri ili pogona u skladu sa sljedećim odredbama:
[…]
(b)
Države članice određuju postupak izbora ili imenovanja članova posebnog pregovaračkog tijela koji će se izabrati ili imenovati na njihovim državnim područjima. Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale, u mjeri u kojoj je to moguće, da takvi članovi uključuju barem jednog člana koji zastupa svako trgovačko društvo sudionika koje ima radnike u dotičnoj državi članici. Takvim mjerama ne smije se povećati cjelokupan broj članova.
Države članice mogu predvidjeti da takvi članovi mogu uključivati predstavnike sindikata bez obzira jesu li oni radnici trgovačkog društva sudionika ili dotičnog društva kćeri ili pogona.
[…]
3.   Posebno pregovaračko tijelo i nadležna tijela trgovačkih društava sudionika određuju, pisanim sporazumom, postupke glede sudjelovanja radnika unutar SE‑a.
[…]
4.   U skladu sa stavkom 6., posebno pregovaračko tijelo donosi odluke apsolutnom većinom svojih članova, pod uvjetom da takva većina također predstavlja apsolutnu većinu radnika. Svaki član ima jedan glas. Međutim, ako bi rezultat pregovora doveo do smanjenja prava suodlučivanja, većinu potrebnu za donošenje odluke o odobravanju takvog sporazuma predstavljaju glasovi dvije trećine članova posebnog pregovaračkog tijela koji predstavljaju najmanje dvije trećine radnika, uključujući glasove članova koji zastupaju radnike zaposlene u najmanje dvije države članice,
–
u slučaju SE‑a koji će se osnovati putem pripajanja ili spajanja, ako suodlučivanje obuhvaća najmanje 25 % od sveukupnog broja radnika trgovačkih društava sudionika, ili
–
u slučaju SE‑a koji će se osnovati osnivanjem holding društva ili osnivanjem društva kćeri, ako suodlučivanje obuhvaća najmanje 50 % od sveukupnog broja radnika trgovačkih društava sudionika.
Smanjenje prava suodlučivanja označava udio članova organa SE‑a u smislu članka 2. točke (k), koji je niži od najvišeg udjela koji postoji unutar trgovačkih društava sudionika.
[…]”
8.
Članak 4. Direktive SE, koji se odnosi na sadržaj sporazuma o načinu sudjelovanja radnika unutar SE‑a, glasi kako slijedi:
„1.   Nadležni organi trgovačkih društava sudionika i posebno pregovaračko tijelo pregovaraju u duhu suradnje s ciljem postizanja sporazuma o načinu sudjelovanja radnika unutar SE‑a.
2.   Ne dovodeći u pitanje autonomiju strana, te u skladu sa stavkom 4., pisanim sporazumom iz stavka 1. između nadležnih organa trgovačkih društava sudionika i posebnog pregovaračkog tijela određuju se:
[…]
(g)
Ako tijekom pregovora strane odluče odrediti postupke suodlučivanja, sadržaj tih postupaka, uključujući (po potrebi) broj članova upravnog ili nadzornog organa SE‑a koje će radnici izabrati, imenovati, predložiti ili osporiti i njihova prava;
[…]
3.   Na sporazum se ne primjenjuju, osim ako u njemu nije drugačije predviđeno, standardna pravila iz Priloga.
4.   Ne dovodeći u pitanje članak 13. stavak 3. točku (a), u slučaju SE‑a osnovanog preoblikovanjem, sporazumom se osigurava najmanje ista razina svih elemenata sudjelovanja radnika kao i one postojeće unutar trgovačkog društva koje će biti preoblikovano u SE.”
9.
U članku 7. Direktive SE, naslovljenom „Standardna pravila”, u stavcima 1. i 2. navodi se:
„1.   U svrhu ostvarivanja cilja iz članka 1., države članice ne dovodeći u pitanje niže navedeni stavak 3., određuju standardna pravila o sudjelovanju radnika koja moraju zadovoljiti odredbe navedene u Prilogu.
Standardna pravila utvrđena zakonodavstvom države članice u kojoj će biti registrirano sjedište SE‑a primjenjuju se od datuma registracije SE‑a, u slučaju da:
(a)
se strane tako dogovore; ili
(b)
do roka navedenog u članku 5., sporazum ne bude postignut, i:
–
nadležni organ svakog od trgovačkih društava sudionika odluči prihvatiti primjenu standardnih pravila u vezi sa SE‑om i tako nastaviti sa svojom registracijom SE‑a, i
–
posebno pregovaračko tijelo ne donese odluku iz članka 3. stavka 6.
2.   Nadalje, standardna pravila utvrđena nacionalnim zakonodavstvom države članice o registraciji u skladu s dijelom 3. Priloga primjenjuju se samo:
(a)
u slučaju SE‑a osnovanog preoblikovanjem ako su se pravila države članice u vezi sa suodlučivanjem radnika u upravnom ili nadzornom organu primjenjivala na trgovačko društvo preoblikovano u SE;
[…]
Ako je postojalo više od jednog oblika suodlučivanja unutar različitih trgovačkih društava sudionika, posebno pregovaračko tijelo odlučuje koji se od tih oblika moraju utvrditi u SE‑u. Države članice mogu utvrditi pravila koja se primjenjuju u nedostatku bilo koje odluke po pitanju SE‑a registriranog na njihovom teritoriju. Posebno pregovaračko tijelo obavješćuje nadležne organe trgovačkih društava sudionika o svim odlukama donesenima u skladu s ovim stavkom.”
10.
U skladu s člankom 11. Direktive SE, koji se odnosi na zlouporabu postupaka:
„Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere u skladu s pravom [Unije] u pogledu sprečavanja zlouporabe SE‑a u vezi oduzimanja prava na sudjelovanje ili uskraćivanje takvih prava radnicima.”
11.
Člankom 13. stavcima 3. i 4. Direktive SE predviđa se:
„3.   Ova Direktiva ne dovodi u pitanje:
(a)
postojeća prava sudjelovanja radnika predviđena nacionalnim zakonodavstvom i/ili praksom u državama članicama koja uživaju radnici SE‑a i njegovih društava kćeri i pogona, osim suodlučivanja u tijelima SE‑a;
(b)
odredbe o suodlučivanju u tijelima utvrđene nacionalnim zakonodavstvom i/ili praksom koje se primjenjuju na društva kćeri SE‑a.
4.   S ciljem očuvanja prava iz stavka 3., države članice mogu poduzeti potrebne mjere kako bi zajamčile održavanje struktura zastupanja radnika u trgovačkim društvima sudionicima koja će prestajati postojati kao samostalni pravni subjekti, nakon registracije SE‑a.”
12.
Prilog Direktivi SE sadržava standardna pravila iz njezina članka 7. Dio 3. tog Priloga, pod naslovom „Standardna pravila za suodlučivanje” glasi kako slijedi:
„Suodlučivanje radnika u upravljanju SE‑a uređeno je sljedećim odredbama.
(a)
U slučaju SE‑a osnovanog preoblikovanjem, ako su se pravila države članice u pogledu sudjelovanja radnika u upravnom ili nadzornom organu primjenjivala prije registracije, svi aspekti suodlučivanja radnika nastavljaju se primjenjivati na SE. Točka (b) primjenjuje se mutatis mutandis u tu svrhu.
(b)
U drugim slučajevima osnivanja SE‑a, radnici SE‑a, njegovih društava kćeri i pogona i/ili njihovo predstavničko tijelo imaju pravo biranja, imenovanja, predlaganja ili osporavanja imenovanja broja članova upravnog ili nadzornog organa SE‑a jednakog najvećem udjelu na snazi u dotičnim trgovačkim društvima sudionicima prije registracije SE‑a.
Ako se niti jedno od trgovačkih društava sudionika nije rukovodilo pravilima suodlučivanja prije registracije SE‑a, od potonjeg se ne zahtijeva utvrđivanje odredaba glede suodlučivanja radnika.
Predstavničko tijelo odlučuje o raspodjeli mjesta unutar upravnog ili nadzornog organa među članovima koji zastupaju radnike iz različitih država članica ili o načinu na koji radnici SE‑a mogu predlagati ili osporavati imenovanje članova tih organa u skladu s omjerom radnika SE‑a u svakoj državi članici. Ako radnici jedne ili više država članica nisu obuhvaćeni ovim kriterijem razmjernosti, predstavničko tijelo imenuje člana iz jedne od tih država članica, naročito države članice u kojoj je registrirano sjedište SE‑a kada je to prikladno. Svaka država članica može odrediti raspodjelu mjesta koja su joj dodijeljena unutar upravnog ili nadzornog organa.
[…]”
B.
Njemačko pravo
1. MitbestG
13.
Člankom 7. Gesetza über die Mitbestimmung der Arbeitnehmer (Zakon o sudjelovanju radnika u odlučivanju) (
6
) od 4. svibnja 1976., kako je izmijenjen Zakonom od 24. travnja 2015. (
7
), određuje se:
„(1)   Nadzorni odbor poduzeća
1.
koje obično nema više od 10000 radnika sastoji se od šest članova predstavnika dioničara i šest članova predstavnika radnika;
2.
koje obično ima više od 10000, ali ne više od 20000 radnika sastoji se od osam članova predstavnika dioničara i osam članova predstavnika radnika;
3.
koje obično ima više od 20000 radnika sastoji se od deset članova predstavnika dioničara i deset članova predstavnika radnika.
[…]
(2)   Među članovima nadzornog odbora koji su predstavnici radnika mora se nalaziti
1.
u nadzornom odboru koji ima šest predstavnika radnika, četiri radnika poduzeća i dva predstavnika sindikata;
2.
u nadzornom odboru koji ima osam predstavnika radnika, šest radnika poduzeća i dva predstavnika sindikata;
3.
u nadzornom odboru koji ima deset predstavnika radnika, sedam radnika poduzeća i tri predstavnika sindikata.
[…]
(5)   U stavku 2. navedeni sindikati moraju biti zastupljeni u tom poduzeću ili u drugom poduzeću čiji radnici u skladu s ovim zakonom sudjeluju u izboru članova nadzornog odbora poduzeća.”
14.
Člankom 16. MitbestG‑a predviđa se u pogledu izbora predstavnikâ sindikata u nadzorni odbor:
„(1)   Predstavnici biraju članove nadzornog odbora koji su zaduženi za predstavljanje sindikata u skladu s člankom 7. stavkom 2. na tajnim izborima i uz poštovanje načela proporcionalnih izbora […]
(2)   Izbor se odvija na temelju prijedloga za imenovanje sindikata zastupljenih u samom poduzeću ili u drugom poduzeću čiji radnici u skladu s ovim zakonom sudjeluju u izboru članova nadzornog odbora poduzeća. […]”
2. SEBG
15.
Gesetzom über die Beteiligung der Arbeitnehmer in einer Europäischen Gesellschaft (Zakon o sudjelovanju radnika u odlučivanju u europskom društvu) (
8
) od 22. prosinca 2004., kako je izmijenjen Zakonom od 20. svibnja 2020. (
9
), u verziji koja je na snazi od 1. ožujka 2020., u članku 2. stavcima 8. i 12., navode se sljedeće definicije:
„(8)   Sudjelovanje radnika znači svaki mehanizam, uključujući obavješćivanje, savjetovanje i suodlučivanje putem kojeg predstavnici radnika mogu utjecati na odluke koje će se donositi unutar trgovačkog društva.
[…]
(12)   Suodlučivanje znači utjecaj radnika u poslovima trgovačkog društva kroz
1.
pravo izbora ili imenovanja nekih članova nadzornog ili upravnog organa trgovačkog društva […]”
16.
Člankom 21. SEBG‑a, naslovljenim „Sadržaj sporazuma”, predviđa se:
„(1)   Pisanim sporazumom između nadležnih organa trgovačkih društava sudionika i posebnog pregovaračkog tijela određuju se, ne dovodeći u pitanje autonomiju strana te u skladu sa stavkom 6.:
[…]
(3)   U slučaju da stranke sklope sporazum o suodlučivanju, mora se odrediti njegov sadržaj. Osobito se mora sporazumjeti o sljedećem:
1.
broj članova nadzornog ili upravnog organa SE‑a koje mogu izabrati ili imenovati radnici ili čije imenovanje mogu predložiti ili osporavati;
2.
postupak u skladu s kojim radnici te članove izabiru ili imenuju ili čije imenovanje mogu predložiti ili osporavati i
3.
prava tih članova.
[…]
(6)   Ne dovodeći u pitanje odnos ovog zakona prema drugim odredbama o suodlučivanju radnika u poduzeću, u slučaju SE‑a osnovanog preoblikovanjem, sporazumom se osigurava najmanje ista razina svih elemenata sudjelovanja radnika kao i one postojeće unutar trgovačkog društva koje će biti preoblikovano u SE. […]”
III. Glavni postupak i prethodno pitanje
17.
Dioničko društvo osnovano u skladu s njemačkim pravom preoblikovano je 2014. u SE dualističkog sustava pod nazivom SAP SE, nakon što je sklopilo sporazum s PPT‑om o sudjelovanju radnika u tom društvu (u daljnjem tekstu: Sporazum o sudjelovanju).
18.
Prije preoblikovanja, nadzorni odbor društva, u skladu s člankom 7. stavcima 1. i 2. MitbestG‑a, sastojao se od osam članova predstavnika dioničara i osam članova predstavnika radnika. Među predstavnicima radnika, dva su bila predstavnici sindikatâ, izabrani putem glasovanja odvojenog od onog koji je doveo do izbora drugih šest predstavnika radnika.
19.
Nakon preoblikovanja, u skladu sa Sporazumom o sudjelovanju, društvo SAP SE ima nadzorni odbor od 18 članova, od kojih su devet članova predstavnici radnika. Točkom 3.1. Dijela II. Sporazuma o sudjelovanju predviđa se da za predstavnike radnika u nadzornom odboru mogu biti predloženi ili imenovani samo radnici grupe SAP ili predstavnici sindikata zastupljenih u grupi. Točkom 3.3. tog dijela Sporazuma, sindikatima se daje isključivo pravo predlaganja dijela predstavnika radnika koji su dodijeljeni Njemačkoj, pri čemu se ti predstavnici sindikatâ biraju odvojenim glasovanjem.
20.
Iako je društvo SAP SE namjeravalo smanjiti svoj nadzorni odbor na dvanaest članova, sindikati su osporavali odredbe točke 3.4. navedenog dijela Sporazuma kojima se predviđa da, u slučaju nadzornog odbora sastavljenog od dvanaest članova, predstavnike radnika koji odgovaraju prvim četirima mjestima dodijeljenima Njemačkoj, biraju radnici zaposleni u Njemačkoj i da sindikati zastupljeni u grupi mogu predložiti kandidate za dio mjesta dodijeljenih Njemačkoj, a da pri tome nemaju pravo na odvojeno glasovanje za izbor njihovih kandidata. Ti sindikati smatraju da su te odredbe protivne članku 21. stavku 6. SEBG‑a jer se za njih ne predviđa isključivo pravo predlaganja predstavnika radnika u nadzorni odbor, osigurano odvojenim glasovanjem. Suprotno tomu, društvo SAP SE smatra da isključivo pravo predlaganja kandidata navedenih sindikata, predviđeno člankom 7. stavkom 2. u vezi s člankom 16. stavkom 2. MitbestG‑a nije zaštićeno člankom 21. stavkom 6. SEBG‑a.
21.
Povodom žalbe protiv prvostupanjske odluke kojom je odbijena tužba sindikata, među kojima su i Industriegewerkschaft Metall (u daljnjem tekstu: IG Metall) i Vereinte Dienstleistungsgewerkschaft (u daljnjem tekstu: ver.di), sud koji je uputio zahtjev pita se o valjanosti pravila o određivanju članova koji predstavljaju radnike u nadzornom odboru smanjenom na dvanaest članova, predviđenih Sporazumom o sudjelovanju, s obzirom na članak 21. stavak 6. SEBG‑a i članak 4. stavak 4. Direktive SE.
22.
Kao prvo, ističe da osporavane odredbe Sporazuma o sudjelovanju, prema relevantnim metodama tumačenja nacionalnog prava, nisu u skladu s tumačenjem članka 21. stavka 6. SEBG‑a kojim se prenosi članak 4. stavak 4. Direktive SE.
23.
Naime, sud koji je uputio zahtjev smatra da autonomija koja se strankama priznaje za postizanje sporazuma o sudjelovanju, u slučaju osnivanja SE‑a preoblikovanjem dioničkog društva, podliježe poštovanju najmanje iste razine svih elemenata sudjelovanja radnika kao i one koja postoji unutar društva koje treba preoblikovati. Dodaje da te elemente sudjelovanja radnika treba odrediti na temelju mjerodavnog nacionalnog prava s obzirom na postupke sudjelovanja u društvu koje treba preoblikovati. Smatra da se postupovni elementi koji znatno obilježavaju utjecaj radnika u društvu koje treba preoblikovati moraju osigurati u sporazumu o sudjelovanju koji se u SE‑u primjenjuje u kvalitativno jednakovrijednoj mjeri. Taj sud pojašnjava da je postupak odvojenog glasovanja za predstavnike radnika koje ne mora zapošljavati društvo, koje predlažu sindikati i koji su zastupljeni u društvu koje treba preoblikovati ili u drugom poduzetniku čiji radnici sudjeluju u izboru članova nadzornog odbora, dio postupovnih elemenata koji obilježavaju utjecaj radnika i da ga zbog toga treba zajamčiti kvalitativno jednakovrijednom mjerom u sporazumu o sudjelovanju. Navedeni sud ističe da se jamstvo zadržavanja jednakovrijednosti sudjelovanja odnosi i na broj predstavnika sindikata koje treba izabrati odvojenim glasovanjem i da to isključivo pravo predlaganja moraju imati svi sindikati, a ne samo njemački sindikati. Dodaje da to odvojeno glasovanje omogućuje izbor osoba s većom razinom poznavanja okolnosti i potreba poduzetnika, pri čemu raspolažu vanjskim stručnim znanjem i neovisnošću. Isti sud iz toga zaključuje da mehanizam predviđen Sporazumom o sudjelovanju u slučaju nadzornog odbora od dvanaest članova, time što ne predviđa posebno glasovanje za izbor kandidata koje predlažu sindikati, ne jamči u dovoljnoj mjeri prisutnost kandidata sindikatâ u nadzornom odboru i stoga nije skladu s člankom 21. stavkom 6. SEBG‑a.
24.
Kao drugo, sud koji je uputio zahtjev pita se o usklađenosti tog tumačenja njegova nacionalnog prava s obzirom na zahtjeve iz članka 4. stavka 4. Direktive SE.
25.
Naime, taj sud smatra da bi, kad bi taj članak Direktive SE trebalo temeljiti na drukčijem shvaćanju ujednačene i manje razine zaštite u cijeloj Uniji, on bio dužan tumačiti članak 21. stavak 6. SEBG‑a u skladu s pravom Unije.
26.
U tim je okolnostima Bundesarbeitsgericht (Savezni radni sud, Njemačka) odlučio prekinuti postupak i uputiti Sudu sljedeće prethodno pitanje:
„Je li članak 21. stavak 6. [SEBG‑a], iz kojeg u slučaju osnivanja [SE‑a] sa sjedištem u Njemačkoj preoblikovanjem proizlazi da za određeni dio članova nadzornog odbora iz redova radnika treba osigurati zaseban postupak izbora kandidata koje predlažu sindikati, u skladu s člankom 4. stavkom 4. [Direktive SE]?”
27.
IG Metall, ver.di, SAP SE, Konzernbetriebsrat der SAP SE (radničko vijeće grupe SAP SE), njemačka vlada i Europska komisija podnijeli su pisana očitovanja. Te stranke, osim radničkog vijeća grupe SAP SE, iznijele su svoja usmena očitovanja, kao i luksemburška vlada, na raspravi održanoj 7. veljače 2022.
IV. Analiza
28.
Prije nego što se razmotri pitanje suda koji je uputio zahtjev, valja iznijeti napomene o valjanosti članka 4. stavka 4. Direktive SE s obzirom na primarno pravo i, konkretnije, s obzirom na članak 49. UFEU‑a o slobodi poslovnog nastana, kao i članke 16., 17. i 20. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Naime, SAP SE tvrdi da taj članak 4. stavak 4. Direktive SE ugrožava te slobode i prava na način koji nije nužan za postizanje ciljeva Uredbe br. 2157/2001 kao i Direktive SE koji se odnose na uspostavljanje unutarnjeg tržišta i promicanje ciljeva Zajednice u području socijalnih pitanja, jer bi se oni na isti način mogli ostvariti drugim pravilima koja se odnose na postupak pregovaranja o sporazumu o sudjelovanju kao i postojanjem standardnih pravila primjenjivih u slučaju neuspjeha pregovora.
29.
U tom pogledu, podsjećam da je Sud odlučio, s jedne strane, da samo sud koji je uputio zahtjev može definirati predmet pitanja koje namjerava uputiti Sudu i, s druge strane, da članak 267. UFEU‑a ne otvara strankama spora koji se vodi pred nacionalnim sudom mogućnost pravnog lijeka, tako da Sud nije dužan ocijeniti valjanost prava Unije samo zato što je jedna od tih stranaka u svojim pisanim očitovanjima pred njime istaknula to pitanje (
10
).
30.
U ovom slučaju, prethodno pitanje odnosi se na tumačenje članka 4. stavka 4. Direktive SE a da pritom sud koji je uputio zahtjev ne navodi da ima dvojbe u pogledu valjanosti te odredbe ili da se pred njim dovodi u pitanje ta valjanost. Stoga Sud ne treba odlučiti o navedenoj valjanosti.
31.
Što se tiče merituma, taj sud u biti pita treba li u skladu s člankom 4. stavkom 4. Direktive SE zadržati posebno glasovanje za izbor predstavnika sindikata u nadzorni odbor SE‑a nastalog preoblikovanjem dioničkog društva osnovanog u skladu s njemačkim pravom ili ga se može zamijeniti pregovorima o sporazumu o sudjelovanju iz članka 4. stavka 1. Direktive SE.
A.
Kratki pregled pravila primjenjivih na osnivanje SE‑a preoblikovanjem
32.
Podsjećam na to da jednoglasnost koja se zahtijeva za donošenje Direktive SE nije omogućila postizanje usklađivanja, pa čak ni ujednačavanja sustava sudjelovanja radnika u društvima osnovanima u skladu s pravom država članica. U Direktivi SE ipak se definira sudjelovanje radnika koje uključuje tri glavna dijela: „svaki mehanizam, uključujući obavješćivanje, savjetovanje i suodlučivanje putem kojeg predstavnici radnika mogu utjecati na odluke koje će se donositi unutar trgovačkog društva” (
11
). Isto tako, Direktivom SE kvalificira se suodlučivanje kao „utjecaj predstavničkog tijela radnika i/ili predstavnika radnika u poslovima trgovačkog društva kroz pravo izbora […] nekih članova nadzornog […] organa trgovačkog društva […]” (
12
).
33.
Ako nisu usklađeni načini sudjelovanja, daje se prednost pregovorima između nadležnih tijela društva i PPT‑a, koji predstavlja radnike subjekata na koje se odnosi osnivanje SE‑a, kako bi se postigao sporazum o sudjelovanju koji treba sadržavati određeni broj elemenata, među kojima su osobito, ako suodlučivanje radnika postoji u obliku izbora predstavnika tih radnika u nadzorni odbor, kao u ovom slučaju, broj tih predstavnika u odboru i postupci njihova izbora (
13
). Ti su pregovori ipak dio načela „prije i poslije” navedenog u uvodnoj izjavi 18. Direktive SE na sljedeći način: „[p]rava radnika koja su na snazi prije osnivanja SE‑a trebaju pružiti osnovu za prava radnika glede njihovog sudjelovanja i u upravljanju SE‑a”. Tom uvodnom izjavom usto se predviđa načelo osiguranja stečenih prava radnika u pogledu sudjelovanja.
34.
Ako ne postoji sporazum, na SE se primjenjuju standardna pravila predviđena zakonodavstvom države članice u kojoj je registriran (
14
), koja su u skladu s načelima utvrđenima u Prilogu Direktivi SE. Među tim je načelima, u slučaju preoblikovanja, pravilo prema kojem „ako su se pravila države članice u pogledu suodlučivanju radnika u upravnom ili nadzornom organu primjenjivala prije registracije, svi aspekti suodlučivanja radnika nastavljaju se primjenjivati na SE. Točka (b) primjenjuje se mutatis mutandis u tu svrhu” (
15
). U točki (b) dijela 3. Priloga Direktivi SE navodi se da „[u] drugim slučajevima osnivanja SE‑a, radnici SE‑a, njegovih društava kćeri i pogona […] imaju pravo biranja […] broja članova […] nadzornog organa SE‑a jednakog najvećem udjelu na snazi u dotičnim trgovačkim društvima sudionicima prije registracije SE‑a”.
35.
Usto, važno je istaknuti da osnivanje SE‑a preoblikovanjem obuhvaća dodatne zaštitne mehanizme u odnosu na druga tri načina osnivanja. Tako, kao prvo, u slučaju preoblikovanja nije moguće niti odreći se započinjanja pregovora u PPT‑u niti ih zaključiti a da se pritom ne primjenjuju standardna pravila (
16
). Prema tome, u slučaju preoblikovanja društva u kojem se primjenjuje suodlučivanje, pregovori dovode do sporazuma o sudjelovanju kojim se poštuju zahtjevi iz članka 4. stavka 4. Direktive SE ili se primjenjuju posebna standardna pravila za preoblikovanje. Kao drugo, u slučaju preoblikovanja u PPT‑u nije moguće glasati za smanjenje prava suodlučivanja, pri čemu smanjenje podrazumijeva „udio članova organa SE‑a u smislu članka 2. točke (k), koji je niži od najvišeg udjela koji postoji unutar trgovačkih društava sudionika” (
17
). Kao treće, Uredbom br. 2157/2001 također se predviđaju dvije zaštite u slučaju osnivanja preoblikovanjem: s jedne strane, zabrana prijenosa sjedišta društva istodobno s provedbom preoblikovanja (članak 37. stavak 3. te uredbe) i, s druge strane, mogućnost da države članice uvjetuju preoblikovanje društva kvalificiranom većinom ili jednoglasnom odlukom njegova tijela unutar kojeg je predviđeno suodlučivanje radnika (članak 37. stavak 8. te uredbe).
36.
U tom kontekstu treba tumačiti članak 4. stavak 4. Direktive SE. To tumačenje odnosi se na dva različita elementa: s jedne strane, izraz „svi elementi sudjelovanja radnika” i, s druge strane izraz „najmanje ista razina kao i ona postojeća unutar trgovačkog društva koje će biti preoblikovano u SE”. Započet ću svoju analizu drugim elementom.
B.
Tumačenje izraza „najmanje ista razina kao i ona postojeća unutar trgovačkog društva koje će biti preoblikovano u SE”
37.
Kao prvo, taj drugi element nedvojbeno upućuje na nacionalno pravo koje se primjenjuje na sudjelovanje radnika u društvu koje treba preoblikovati.
38.
To ipak ne znači da će se sva pravila koja se primjenjuju na to društvo nastaviti primjenjivati na SE. Naime, samo će primjena standardnih pravila u slučaju neuspjelih pregovora omogućiti zadržavanje, bez promjene, pravila koja su se do tada primjenjivala na društvo koje treba preoblikovati jer se, u skladu s prethodno navedenim standardnim pravilima iz dijela 3. Priloga Direktivi SE, u slučaju preoblikovanja, svi elementi suodlučivanja radnika nastavljaju primjenjivati na temelju točke (a) tog dijela 3., osobito najveći udio predstavnika radnika u nadzornom odboru na temelju točke (b) navedenog dijela 3. koja se primjenjuje mutatis mutandis. Posljedično, suprotno onomu što tvrdi društvo SAP SE, pregovorima se doista daje prednost jer će PPT moći odstupiti od nacionalnog prava, onoliko koliko to dopušta tumačenje drugog elementa članka 4. stavka 4. Direktive SE.
39.
Kao drugo, isto rasuđivanje vrijedi za jamstvo da neće doći do nestajanja ili smanjenja prakse sudjelovanja kao ni stečenih prava radnika u području sudjelovanja te za primjenu načela „prije i poslije”, koji se navode u uvodim izjavama 3. i 18. Direktive SE.
C.
Tumačenje izraza „svi elementi sudjelovanja radnika”
40.
Moglo bi biti primamljivo slijediti rasuđivanje društva SAP SE. To društvo predlaže ujednačeno tumačenje tih „elemenata” na razini Unije, na način da se u području suodlučivanja odnose samo na udio i utjecaj predstavnika radnika u nadzornom odboru, pri čemu se ne zahtijeva posebno glasovanje za predstavnike sindikata. Naime, to tumačenje može se temeljiti na različitim elementima.
41.
S jedne strane, u užem smislu, Direktivom SE ne štite se prava sindikata nego prava radnika, jer se sindikati izričito navode u Direktivi SE samo u pogledu sastava PPT‑a (
18
). Međutim, to jedino navođenje može se objasniti činjenicom da za taj sastav teoretski ne postoje nacionalna pravila te je trebalo predvidjeti izričito suodlučivanje sindikata, čija se uloga predviđa određenim nacionalnim pravima.
42.
S druge strane, smanjenje prava suodlučivanja, kad se navodi u direktivi SE, zamišljeno je kao smanjenje udjela predstavnika radnika u društvima sudionicima (
19
). Isto tako, Direktivom (EU) 2017/1132 (
20
) predviđa se da se u slučaju prekograničnog preoblikovanja pravila odredišne države članice u području suodlučivanja radnika ne primjenjuju ako se pravom odredišne države članice ne predviđa „barem ista razina suodlučivanja radnika koja se primjenjivala u trgovačkom društvu prije prekograničnog preoblikovanja, što se mjeri udjelom predstavnika radnika među članovima upravnog ili nadzornog tijela” (
21
). Tekst je isti za prekogranične podjele (
22
) i prekogranična spajanja (
23
).
43.
Stoga se u tim slučajevima razina suodlučivanja procjenjuje razmjerno predstavnicima radnika u predmetnom tijelu. Iako se iz toga može zaključiti da je udio dio zaštićenih elemenata suodlučivanja, to ipak nije dovoljno da se isključi mogućnost da se drugi elementi tog suodlučivanja zaštite na isti način, pod uvjetom da utječu na utjecaj radnika u radu društva.
44.
Naime, u slučajevima iz Direktive 2017/1132 to upućivanje na udio navodi se u trenutku procesa u kojem je potrebno utvrditi, kao prvo, pravo koje se primjenjuje na postupak u pogledu prava suodlučivanja i, kao drugo, treba li započeti pregovore u okviru PPT‑a kako bi se utvrdila ta prava, što zahtijeva objektivni kriterij koji ne može biti predmet rasprave.
45.
Što se tiče upućivanja na taj udio u članku 3. stavku 4., in fine, Direktive SE, ni ono nije dovoljno kako bi se isključila mogućnost da se zaštite i drugi elementi suodlučivanja jer se taj članak odnosi na druge načine osnivanja SE‑a. To je u potpunosti u skladu s činjenicom da se standardnim pravilima za te načine osnivanja štiti samo udio (
24
).
46.
Štoviše, budući da je sam tekst posebno širok, odnosno da glasi „svi elementi sudjelovanja radnika”, na temelju njega ne može se zaključiti da je zaštićen samo jedan udio u nadzornom odboru, iako se sadržaj sporazuma o sudjelovanju ne mora odnositi samo na broj predstavnika radnika u tom odboru nego i na postupke koje treba provesti za njihov izbor (
25
).
47.
Iako određene postupovne elemente treba zaštititi na isti način kao i udio, ipak nisam uvjeren da svi postupovni elementi imaju istu vrijednost, nego je potrebno i da utječu na rad društva.
48.
Sindikati tužitelji u glavnom postupku slažu se s tim stajalištem jer je očito da nisu osporavali smanjenje nadzornog odbora na dvanaest članova, iako broj članova tog odbora u njemačkom pravu ovisi, bez iznimke, o veličini društva. Stoga su priznali da se o broju članova navedenog odbora može pregovarati, kao što su na raspravi priznali da može postojati više načina raspodjele mjesta za predstavnike radnika, pod uvjetom da se poštuje odvojeno glasovanje za izbor kandidatâ sindikatâ (udio koji treba primijeniti samo na mjesta dodijeljena Njemačkoj (
26
) ili ukupan udio koji omogućuje svim sindikatima predmetnih subjekata da raspodijele mjesta rezervirana za njih (
27
)).
49.
Stoga bi postupovni element trebao utjecati na donošenje odluke u predmetnom tijelu, jer je, kao što se moglo vidjeti, suodlučivanje radnika definirano kao utjecaj predstavnika radnika na poslove društva (
28
). Tako bi taj kriterij utjecaja omogućio shvaćanje da se o ukupnom broju članova nadzornog odbora može pregovarati ako se poštuje omjer.
50.
Međutim, primjena navedenog kriterija tim je osjetljivija kad je riječ o tome hoće li se zaštiti posebno glasovanje na koji imaju pravo sindikati, jer se time provodi vrijednosna prosudba o doprinosu predstavnika sindikatâ u odnosu na druge predstavnike radnika u nadzornom odboru. Sud koji je uputio zahtjev, IG Metall i ver.di upućuju na podijeljenu njemačku pravnu teoriju o tom pitanju, iako svo troje zaključuju da je suodlučivanje radnika poboljšano suodlučivanjem predstavnika sindikata. Slijedom toga, nije ga moguće smatrati elementom koji se može ocijeniti u svakom slučaju zasebno te se ta vrijednosna prosudba može izbjeći samo oslanjanjem na ocjenu nacionalnog prava.
51.
Osim toga, sindikati i njemačka vlada predlažu kriterij elementa svojstvenog postupku suodlučivanja radnika na nacionalnoj razini kako bi se omogućilo razlikovanje elemenata o kojima se ne može pregovarati. Čini mi se da taj kriterij može prikazati ideju da utjecaj, kad je povezan s kvalitativnim elementima, ne može biti predmet ocjene ili pregovora u svakom slučaju zasebno, nego ga treba procijeniti s obzirom na odabire u nacionalnom pravu, dok se ne provede usklađivanje na razini Unije. Naime, potrebno je da PPT ima jasne naznake o tome što je obuhvaćeno njegovom slobodom pregovaranja i što od nacionalnih pravila treba zadržati.
52.
Stoga nije sporno da je posebno glasovanje za predstavnike sindikatâ karakterističan element sustava suodlučivanja u Njemačkoj i da se o njemu ne može pregovarati.
53.
Čini mi se da će se utvrđeno tumačenje članka 4. stavka 4. Direktive SE, zbog preuzimanja istih izraza, primjenjivati na europske zadruge (
29
) i, upućivanjem na tu odredbu, na prekogranične podjele (
30
) i preoblikovanja (
31
).
54.
Iako sud koji je uputio zahtjev ne postavlja izravno Sudu pitanje može li se to pravo na odvojeno glasovanje proširiti na sve radnike na koje se odnosi preoblikovanje, je li to glasovanje moguće i za druge sindikate a ne samo za njemačke sindikate i je li moguće da sindikati predlože kandidate neovisno o tome jesu li oni zaposleni u predmetnom subjektu, ta su pitanja osnovna jer se pojavljuju u obrazloženju njegove odluke. Stoga mi se čini zanimljivim kratko na njih odgovoriti, tim više jer se odgovori mogu izvesti iz Direktive SE i sudske prakse Suda.
55.
Najprije, Sud je već presudio da iz „direktive SE proizlazi da osiguranje stečenih prava koje želi zakonodavac Unije, ne podrazumijeva samo zadržavanje stečenih prava radnika u društvima koja sudjeluju u spajanju, nego i proširenje tih prava na sve radnike koje zapošljavaju” (
32
). Stoga mi se čini jasnim da svi radnici trebaju moći koristiti to posebno glasovanje, čak i ako kao takvo nije dopušteno nacionalnim pravom (
33
). Usto, sporazumom o sudjelovanju mogu se odrediti točni načini izbora predstavnikâ radnikâ. To bi moglo dovesti do toga da PPT u okviru pregovora prihvati da drugi sindikati, osim njemačkih sindikata, mogu predložiti kandidate a da to ne proizlazi ni iz obveze iz Direktive SE ni, u teoriji, iz nacionalnog prava. Konačno, s obzirom na stajalište iz Direktive SE koje omogućuje suodlučivanje u PPT‑u predstavnika sindikata koji nisu zaposleni u subjektu na koji se odnosi preoblikovanje (
34
) i s obzirom na to da je u nacionalnom pravu to slučaj društva koje treba preoblikovati, kandidati sindikatâ mogu biti kandidati koji nisu zaposleni u takvom subjektu.
56.
Stoga, članak 4. stavak 4. Direktive SE treba tumačiti na način da sporazumom o sudjelovanju radnika u SE‑u osnovanom preoblikovanjem treba predvidjeti odvojeno glasovanje za izbor određenog udjela kandidata koje predlažu sindikati na dužnost predstavnika radnika u nadzornom odboru, kad ta posebnost postoji i obvezujuća je u nacionalnom pravu koje se primjenjuje na društvo koje treba preoblikovati.
V. Zaključak
57.
S obzirom na prethodna razmatranja, predlažem Sudu da na prethodno pitanje koje je uputio Bundesarbeitsgericht (Savezni radni sud, Njemačka), odgovori na sljedeći način:
Članak 4. stavak 4. Direktive Vijeća 2001/86/EZ od 8. listopada 2001. o dopuni Statuta Europskoga društva u pogledu sudjelovanja radnika treba tumačiti na način da sporazumom o sudjelovanju radnika u europskom društvu osnovanom preoblikovanjem treba predvidjeti odvojeno glasovanje za izbor određenog udjela kandidata koje predlažu sindikati na dužnost predstavnika radnika u nadzornom odboru, kad ta posebnost postoji i obvezujuća je u nacionalnom pravu koje se primjenjuje na društvo koje treba preoblikovati.
(
1
)	Izvorni jezik: francuski
(
2
)	SL 2001., L 294, str. 22. (SL posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 6., svezak 1., str. 21.)
(
3
)	Vidjeti Prijedlog Uredbe Vijeća (EEZ) o Statutu Europskog društva (COM(89) 268 final – SYN 218) koji je Komisija podnijela 16. listopada 1989.
(
4
)	Vidjeti Prijedlog Direktive Vijeća kojom se dopunjuje Statut Europskog društva u pogledu položaja radnika (COM(89) 268 final– SYN 219) koji je Komisija podnijela 25. kolovoza 1989.
(
5
)	Vidjeti članak 2. stavak 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 2157/2001 od 8. listopada 2001. o Statutu europskog društva (SE) (SL 2001., L 294, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 6., svezak 4., str. 8.).
(
6
)	BGBl. 1976. I, str. 1153.
(
7
)	BGBl. 2015. I, str. 642., u daljnjem tekstu: MitbestG
(
8
)	BGBl. 2004. I, str. 3686.
(
9
)	BGBl. 2020. I, str. 1044., u daljnjem tekstu: SEBG
(
10
)	Vidjeti presudu od 5. svibnja 2011., MSD Sharp & Dohme (C‑316/09, EU:C:2011:275, t. 21. i 23. te navedena sudska praksa).
(
11
)	Članak 2. točka (h) Direktive SE
(
12
)	Članak 2. točka (k) Direktive SE
(
13
)	Vidjeti članak 4. stavak 2. točku (g) Direktive SE.
(
14
)	Vidjeti članak 7. stavak 1. Direktive SE.
(
15
)	Dio 3. točka (a) Priloga Direktivi SE
(
16
)	Vidjeti članak 3. stavak 6. Direktive SE.
(
17
)	Članak 3. stavak 4. Direktive SE
(
18
)	Vidjeti članak 3. stavak 2. točku (b) i uvodnu izjavu 19. Direktive SE.
(
19
)	Vidjeti članak 3. stavak 4. in fine Direktive SE.
(
20
)	Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2017. o određenim aspektima prava društava (SL 2017., L 169, str. 46.), kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2019/2121 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. (SL 2019., L 321, str. 1. i ispravak SL 2020., L 20, str. 24.) (u daljnjem tekstu: Direktiva 2017/1132)
(
21
)	Članak 86.l stavak 2. točka (a) Direktive 2017/1132
(
22
)	Vidjeti članak 160.l stavak 2. točku (a) Direktive 2017/1132.
(
23
)	Vidjeti članak 133. stavak 2. točku (a) Direktive 2017/1132.
(
24
)	Vidjeti dio 3. točku (b) Priloga Direktivi SE.
(
25
)	Vidjeti članak 4. stavak 2. točku (g) Direktive SE.
(
26
)	Što bi bilo u skladu s logikom iz trećeg podstavka in fine točke (b) dijela 3. Priloga Direktivi SE (standardna pravila), u kojem se navodi da „ [s]vaka država članica može odrediti raspodjelu mjesta koja su joj dodijeljena unutar upravnog ili nadzornog organa”.
(
27
)	Što bi bilo više u skladu s logikom iz presude od 20. lipnja 2013., Komisija/Nizozemska (C‑635/11, EU:C:2013:408, t. 40. i 41.), u kojoj se načelo „prije i poslije” tumači na način da se njime nalaže proširenje prava suodlučivanja na sve radnike na koje se odnosi osnivanje SE‑a.
(
28
)	Vidjeti članak 2. točku (k) Direktive SE.
(
29
)	Vidjeti članak 4. stavak 4. Direktive Vijeća 2003/72/EZ od 22. srpnja 2003. o dopuni Statuta Europske zadruge u odnosu na sudjelovanje zaposlenika (SL 2003., L 207, str. 25.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 5., svezak 6., str. 140.)
(
30
)	Vidjeti članak 160.l stavak 2. točku (b) Direktive 2017/1132.
(
31
)	Vidjeti članak 86.l stavak 2. točku (b) Direktive 2017/1132.
(
32
)	Presuda od 20. lipnja 2013., Komisija/Nizozemska (C‑635/11, EU:C:2013:408, t. 41.)
(
33
)	Vidjeti činjenice iz predmeta u kojem je donesena presuda od 18. srpnja 2017., Erzberger (C‑566/15, EU:C:2017:562), prema kojima se njemačko pravo o suodlučivanju ne može proširiti izvan njemačkog državnog područja.
(
34
)	Vidjeti uvodnu izjavu 19. i članak 3. stavak 2. točku (b) Direktive SE.