62017CJ0471
DOMSTOLENS DOM (tionde avdelningen)
den 6 september 2018 (
*1
)
”Begäran om förhandsavgörande – Tullunionen och Gemensamma tulltaxan – Tulltaxe- och statistiknomenklaturen – Klassificering av varor – Friterade snabbnudlar – Undernummer 19023010 i tulltaxan”
I mål C‑471/17,
angående en begäran om förhandsavgörande enligt artikel 267 FEUF, framställd av Finanzgericht Hamburg (skattedomstolen i Hamburg, Tyskland), genom beslut av den 19 juli 2017, som inkom till domstolen den 7 augusti 2017, i målet
Kreyenhop & Kluge GmbH & Co. KG
mot
Hauptzollamt Hannover,
meddelar
DOMSTOLEN (tionde avdelningen)
sammansatt av avdelningsordföranden E. Levits samt domarna M. Berger (referent) och F. Biltgen,
generaladvokat: P. Mengozzi,
justitiesekreterare: A. Calot Escobar,
efter det skriftliga förfarandet,
med beaktande av de yttranden som avgetts av:
–
Kreyenhop & Kluge GmbH & Co. KG, genom L. Harings och H. Henninger, Rechtsanwälte,
–
Europeiska kommissionen, genom A. Caeiros och M. Wasmeier, båda i egenskap av ombud,
med hänsyn till beslutet, efter att ha hört generaladvokaten, att avgöra målet utan förslag till avgörande,
följande
Dom
1
Begäran om förhandsavgörande avser tolkningen av undernummer 19023010 i Kombinerade nomenklaturen, som återfinns i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 1987, s. 1; svensk specialutgåva, område 11, volym 13, s. 22), i dess lydelse enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 927/2012 av den 9 oktober 2012 (EUT L 304, 2012, s. 1) (nedan kallad KN).
2
Begäran har framställts i ett mål mellan Kreyenhop & Kluge GmbH & Co. KG och Hauptzollamt Hannover (Tullmyndigheten i Hannover, Tyskland), angående tullklassificeringen av friterade snabbnudlar i KN.
Tillämpliga bestämmelser
KN
3
KN, som infördes genom förordning nr 2658/87, grundas på systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering, som utarbetades av Tullsamarbetsrådet, sedermera Världstullorganisationen, och inrättades genom den internationella konventionen om systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering som ingicks i Bryssel den 14 juni 1983. Konventionen godkändes, tillsammans med sitt ändringsprotokoll av den 24 juni 1986, på Europeiska ekonomiska gemenskapens vägnar genom rådets beslut 87/369/EEG av den 7 april 1987 (EGT L 198, 1987, s. 1; svensk specialutgåva, område 11, volym 12, s. 3).
4
I de allmänna bestämmelserna för tolkning av KN, som återfinns i avsnitt I A i del 1 i KN, föreskrivs bland annat följande:
”Vid klassificering av varor enligt [KN] ska följande gälla:
1.
Benämningarna på avdelningar, kapitel och underavdelningar av kapitel är endast vägledande. Klassificeringen ska bestämmas med ledning av lydelsen av HS-numren (med fyrställig sifferkod), av anmärkningarna till avdelningarna eller kapitlen och, om inte annat föreskrivs i HS-numren eller i anmärkningarna, med ledning av följande bestämmelser.
…
6.
Klassificeringen av varor enligt de olika undernumren till ett HS-nummer ska bestämmas med ledning av undernumrens lydelse, av anmärkningarna till dessa undernummer och av ovanstående regler i tillämpliga delar, varvid gäller att endast varubeskrivningar på samma siffernivå ska jämföras med varandra. Vid tillämpningen av denna regel ska anmärkningarna till den berörda avdelningen och det berörda kapitlet också beaktas, om inte omständigheterna kräver annat.”
5
I del 2 i KN, med rubriken ”Tulltaxan”, finns avdelning I, med rubriken ”Levande djur; animaliska produkter”. I anmärkning 2 under denna rubrik anges följande:
”Om inte annat föreskrivs ska i hela tulltaxan med torkade produkter också avses produkter som har dehydratiserats, evaporerats eller frystorkats.”
6
I denna del 2 i KN finns även avdelning IV som bland annat innehåller kapitel 19, med rubriken ”Beredningar av spannmål, mjöl, stärkelse eller mjölk; bakverk”.
7
Kapitel 19 i KN omfattar nummer 1902, med följande text:
”1902 Pastaprodukter, såsom spagetti, makaroner, nudlar, lasagne, gnocchi, ravioli och cannelloni, även kokta, fyllda (med kött eller andra födoämnen) eller på annat sätt beredda; couscous, även beredd”
8
Nummer 1902 i detta kapitel 19 omfattar i sin tur följande undernummer:
”– Okokta pastaprodukter, inte fyllda eller på annat sätt beredda
1902 11 00
– – Innehållande ägg
1902 19
– – Andra
…
…
1902 20
– Fyllda pastaprodukter, även kokta eller på annat sätt beredda
…
…
1902 30
– Andra pastaprodukter
1902 30 10
– – Torkade
1902 30 90
– – Andra
…”
Förordning (EG) nr 635/2005
9
Kommissionens förordning (EG) nr 635/2005 av den 26 april 2005 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen (EUT L 106, 2005, s. 10), innehåller, i sin bilaga, en tabell med tre kolumner där den första beskriver varje berörd produkt, den andra återger produktens klassificering i KN och den tredje anger motiveringen till denna klassificering.
10
Det framgick av punkt 1 i denna bilaga att en produkt bestående av torkade förkokta nudlar av vetemjöl (cirka 80 gram) och kryddor (cirka 11 gram), förpackad för försäljning i detaljhandeln i en skål, och färdig att konsumeras efter det att kryddor och kokande vatten tillsatts, skulle klassificeras enligt undernummer 19023010 i KN. Enligt motiveringen till klassificeringen bestämdes satsens huvudsakliga karaktär av den stora andelen nudlar i produktens sammansättning.
11
Det framgår av artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/183 av den 2 februari 2015 (EUT L 31, 2015, s. 5) att nämnda punkt 1 har upphävts.
Genomförandeförordning (EU) nr 767/2014
12
Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 767/2014 av den 11 juli 2014 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen (EUT L 209, 2014, s. 11), innehåller, i sin bilaga, en tabell med tre kolumner där den första beskriver varje berörd produkt, den andra återger produktens klassificering i KN och den tredje anger motiveringen till denna klassificering.
13
Det följer av denna bilaga att en produkt som huvudsakligen består av ett block av torkade förkokta nudlar omfattas av undernummer 19023010 i KN. I kolumnen med varubeskrivningen bestäms denna produkt på följande sätt:
”En produkt bestående av ett block av torkade förkokta nudlar (ca 65 g), en påse med smaksättare (ca 3,4 g), en påse med ätlig olja (ca 2 g) och en påse med torkade grönsaker (ca 0,8 g).
Produkten är förpackad som en sats (förpackad tillsammans) för försäljning i detaljhandeln, för tillagning av en nudelrätt.
Enligt tillagningsanvisningarna på förpackningen ska kokande vatten tillsättas före konsumtionen.”
De förklarande anmärkningarna i KN
14
Enligt artikel 9.1 i förordning (EEG) nr 2658/87 ska Europeiska kommissionen anta förklarande anmärkningar till KN (nedan kallade de förklarande anmärkningarna till KN).
15
De förklarande anmärkningarna till KN, såsom de publicerats i Europeiska unionens officiella tidning den 4 mars 2015 (EUT C 76, 2015, s. 1), har med avseende på undernummer 19023010 i KN avfattats enligt följande:
”Torkade
Med ’torkade’ förstås i detta undernummer produkter i ett torrt och sprött tillstånd med låg fukthalt (upp till omkring 12 %), som har genomgått antingen direkt soltorkning eller en industriell torkningsprocess (t.ex. i torktunnelsystem eller rostning eller stekning).”
Målet vid den nationella domstolen och tolkningsfrågan
16
Den 4 februari 2013 gjorde Kreyenhop & Kluge en tulldeklaration av olika rätter av snabbnudlar som bolaget hade importerat till unionens tullområde. Varorna deklarerades enligt nummer 19023090 i KN, som gäller för pastaprodukter, andra än torkade. Det rörde sig om rätter i plastförpackningar med ett innehåll på 60 gram, vilka bestod av ett block av friterade snabbnudlar samt en eller flera plastpåsar med kryddor, pasta, oljor eller torkade ingredienser. Efter att ha friterats hade de förkokta nudlarna en fetthalt på cirka 20 procent. Enligt det ”exempel på beredning” som angavs på förpackningen skulle innehållet i paketet som placerats i ett kärl tillsättas cirka 320 milliliter kokande vatten. Den hänskjutande domstolen har preciserat att nudlarna, även om de enligt anvisningarna på förpackningen bereds i vått tillstånd vid tillsättning av vatten, också kan konsumeras utan ytterligare beredning, såsom potatischips.
17
Tullförvaltningen godtog inte den tullklassificering som hade gjorts av Kreyenhop & Kluge, utan fastställde, genom tulltaxeringsbeslut av den 6 februari 2013, tull enligt undernummer 21041000 i KN, som avser ”[s]oppor och buljonger samt beredningar för tillredning av soppor eller buljonger”.
18
Kreyenhop & Kluge begärde att detta beslut skulle omprövas. Under omprövningsförfarandet antog kommissionen, den 11 juli 2014, genomförandeförordning nr 767/2014, enligt vilken rätter av snabbnudlar, jämförbara med de som är aktuella i förevarande fall, inte klassificerades som soppor eller buljonger (nummer 2104 i KN), utan som pastaprodukter enligt nummer 1902 i KN. Enligt denna genomförandeförordning skulle dessa snabbnudlar betraktas som ”torkade” produkter, som, inom sistnämnda nummer, omfattades av undernummer 19023010 i KN. Efter det att den tyska tullförvaltningen och kommissionen sinsemellan hade diskuterat denna fråga publicerade kommissionen, den 4 mars 2015, en ny version av de förklarande anmärkningarna till KN. Det framgår av de sistnämnda att även friterade pastaprodukter ska betraktas som ”torkade”, i den mening som avses i detta undernummer 19023010.
19
Tullförvaltningen fastställde därefter, genom tulltaxeringsbeslut av den 27 augusti 2015, tull för de aktuella varorna enligt undernummer 19023010 i KN.
20
Efter det att en begäran om omprövning av detta nya tulltaxeringsbeslut avslagits överklagade Kreyenhop & Kluge, den 27 november 2015, detta tulltaxeringsbeslut till den hänskjutande domstolen. Bolaget yrkade att nämnda beslut skulle ändras på så sätt att tull togs ut enligt undernummer 19023090 i KN.
21
Den hänskjutande domstolen anser för det första att förordning nr 635/2005, genom vilken en rätt av snabbnudlar klassificerats enligt undernummer 19023010 i KN, inte är materiellt tillämplig (rationae materiae), eftersom den produkt som avses i denna förordning inte är tillräckligt lik de produkter som är aktuella i det nationella målet. Det som är avgörande vid klassificeringen av den rätt av snabbnudlar som denna förordning avser är nämligen mängden vatten som nudlarna ska tillsättas. Förhållandet mellan nudlar och vatten avviker emellertid i det nationella målet.
22
Nämnda domstol anser dessutom att även om genomförandeförordning nr 767/2014 skulle anses vara materiellt tillämplig (rationae materiae), är den inte tillämplig i tidsmässigt hänseende (rationae temporis), eftersom den import som det bestridda tulltaxeringsbeslutet grundas på ägde rum innan denna förordning trädde i kraft. Detsamma gäller den förklarande anmärkningen till undernummer 19023010, vilken publicerades först år 2015.
23
Den hänskjutande domstolen anser, under dessa omständigheter, att det mål som anhängiggjorts vid den endast avser frågan huruvida friterade snabbnudlar, såsom de förevarande, ska anses vara ”torkade”, i den mening som avses i undernummer 19023010 i KN. Såvitt avser texten till detta undernummer har den hänskjutande domstolen påpekat att det inte ges någon definition av begreppet ”torkade”. Nämnda domstol anser att begreppet i allmänhet betecknar en produkt med avseende på vilken fukt har försvunnit. Så är också fallet beträffande friterade pastaprodukter, eftersom vatten med nödvändighet försvinner från dessa produkter när de friteras.
24
Bedömningen att torkade produkter har genomgått en torkningsprocess ger därför upphov till frågan huruvida en sådan process omfattar fritering. Den hänskjutande domstolen anser i detta hänseende att torkning av livsmedel är en konserveringsmetod, vilket ska skiljas från tillagningsmetoder såsom fritering.
25
Nämnda domstol anser att det med hänsyn till de väsentliga skillnaderna, i livsmedelskemiskt hänseende, mellan fritering och torkning ska göras en restriktiv tolkning av begreppet ”torkade”. Medan fritering är en tillagningsmetod som förutom det samtidiga avlägsnandet av vatten omfattar flera komplexa kemiska reaktioner, är torkning nämligen en separeringsmetod som enbart leder till att fukt extraheras. I KN görs på flera ställen dessutom åtskillnad mellan beredda och konserverade livsmedel.
26
Eftersom Finanzgericht Hamburg (skattedomstolen i Hamburg, Tyskland) är tveksam till hur undernummer 19023010 i KN ska tolkas beslutade den att vilandeförklara målet och ställa följande fråga till domstolen:
”Utgör friterade nudlar ’torkade’ pastaprodukter, i den mening som avses i undernummer 19023010 i KN?”
Tolkningsfrågan
27
Den hänskjutande domstolen har ställt sin fråga för att få klarhet i huruvida KN ska tolkas på så sätt att rätter av snabbnudlar, såsom de som är aktuella i det nationella målet, som huvudsakligen består av ett block av förkokta och friterade nudlar, omfattas av undernummer 19023010 i KN.
28
Det kan inledningsvis konstateras att både förordning nr 635/2005 och genomförandeförordning nr 767/2014 innehåller bestämmelser om tullklassificering av snabbnudlar.
29
De båda tullklassificeringsförordningarna är emellertid inte tillämpliga i förevarande fall.
30
Vad först avser förordning nr 635/2005 framgår det av fast rättspraxis att en klassificeringsförordning har allmän giltighet eftersom den inte är tillämplig på en viss näringsidkare utan generellt på alla varor som är identiska med den som har undersökts av tullkodexkommittén. För att vid tolkningen av en klassificeringsförordning kunna fastställa dess tillämpningsområde måste hänsyn bland annat tas till den lämnade motiveringen (dom av den 22 mars 2017, GROFA m.fl., C‑435/15 och C‑666/15, EU:C:2017:232, punkt 35 och där angiven rättspraxis).
31
Det kan konstateras att förordning nr 635/2005 inte är direkt tillämplig på de rätter av snabbnudlar som är aktuella i det nationella målet. Såsom den hänskjutande domstolen har påpekat är dessa rätter nämligen inte identiska med de produkter som avses i nämnda förordning.
32
Det framgår visserligen av domstolens praxis att även om en klassificeringsförordning inte är direkt tillämplig på varor som inte är identiska med utan endast liknar den vara som avses i denna förordning, är förordningen analogt tillämplig på sådana varor (dom av den 22 mars 2017, GROFA m.fl., C‑435/15 och C‑666/15, EU:C:2017:232, punkt 37 och där angiven rättspraxis).
33
Det krävs emellertid, för att en klassificeringsförordning ska kunna tillämpas analogt, att de varor som ska klassificeras och de som avses i denna förordning är tillräckligt lika. Det finns anledning att i detta avseende beakta motiveringen i nämnda förordning (dom av den 22 mars 2017, GROFA m.fl., C‑435/15 och C‑666/15, EU:C:2017:232, punkt 38 och där angiven rättspraxis).
34
I förevarande fall kan de aktuella varorna emellertid inte anses tillräckligt lika. Det preciseras nämligen inte i förordning nr 635/2005 huruvida den produkt som avses i punkt 1 i denna förordning består av nudlar som har friterats under deras framställning. Det är emellertid just detta kännetecken som är avgörande i förevarande fall.
35
Vad sedan avser genomförandeförordning nr 767/2014 är det tillräckligt att konstatera, utan att det behöver prövas huruvida den är materiellt tillämplig (rationae materiae), att den förordningen antogs först efter det att de varor som är aktuella i det nationella målet hade importerats. En klassificeringsförordning kan inte ha retroaktiv verkan (dom av den 17 juli 2014, Panasonic Italia m.fl., C‑472/12, EU:C:2014:2082, punkt 58 och där angiven rättspraxis).
36
Sedan detta preciserats ska det erinras om att enligt domstolens fasta praxis ska det avgörande kriteriet för tullklassificering av varor i allmänhet vara varornas objektiva kännetecken och egenskaper, såsom de definieras i texten till numret i KN och i anmärkningar till avdelningar och kapitel (dom av den 22 februari 2018, SAKSA, C‑185/17, EU:C:2018:108, punkt 31 och där angiven rättspraxis).
37
Det förutsätts i förevarande fall att de aktuella nudlarna utgör pastaprodukter, i den mening som avses i undernummer 190230 i KN. Det ska följaktligen fastställas huruvida förkokta och friterade nudlar kan anses vara torkade, enligt undernummer 19023010 i KN.
38
Begreppet ”torkade”, såsom det används i undernummer 19023010 i KN, har inte definierats. I den förklarande anmärkningen till detta undernummer, såsom den följer av de förklarande anmärkningar till KN som kommissionen publicerade den 4 mars 2015, anges stekning som exempel på ”industriell torkningsprocess”. Denna anmärkning var emellertid inte tillämplig vid tidpunkten för omständigheterna i det nationella målet (se dom av den 22 maj 2008, Ecco Sko, C‑165/07, EU:C:2008:302, punkt 40). Det är vidare, och under alla omständigheter, fast rättspraxis att de förklarande anmärkningarna till KN, samtidigt som de utgör viktiga tolkningsdata vid bedömningen av vad som omfattas av olika tulltaxenummer, inte är rättsligt bindande (se dom av den 15 december 2016, LEK, C‑700/15, EU:C:2016:959, punkt 41 och där angiven rättspraxis).
39
Det framgår av fast rättspraxis att fastställandet av betydelsen av och räckvidden för sådana uttryck som inte definierats i unionsrätten ska ske i enlighet med deras normala betydelse i vanligt språkbruk, med beaktande av det sammanhang i vilket de används och de mål som eftersträvas med de föreskrifter som uttrycken ingår i (se dom av den 2 mars 2017, J. D., C‑4/16, EU:C:2017:153, punkt 25 och där angiven rättspraxis).
40
Ordet ”torkade”, såsom det används i undernummer 19023010 i KN, är perfekt particip av verbet ”torka”, som bland annat betyder ”göra torr” eller ”bli torr”. Adjektivet ”torr” betecknar i enlighet med dess normala betydelse i vanligt språkbruk något ”som har ingen eller ringa grad av fuktighet”, men även något som har ”dehydratiserats”.
41
Följaktligen ska pastaprodukter – från vilka, eftersom sådana produkter med nödvändighet i ett första skede framställs med användning av vätska, fukten under resten av framställningsprocessen extraheras i syfte att göra dem torra – betraktas som torkade pastaprodukter. Den metod som använts för att få produkterna torra är emellertid inte avgörande i detta avseende.
42
Såvitt avser de nudlar som är aktuella i det nationella målet framgår det av handlingarna i målet att det rör sig om nudlar som först har förkokats (i ånga) och därefter friterats. Nudlarna har därefter förpackats, i torrt tillstånd, i form av små block. Eftersom nudlarna i slutet av framställningsprocessen således har förpackats i torrt tillstånd, ska de betraktas som ”torkade” pastaprodukter, i den mening som avses i undernummer 19023010 i KN.
43
Det kan däremot inte anses, såsom den hänskjutande domstolen och Kreyenhop & Kluge har gjort gällande, att begreppet ”torkade”, såsom det används i undernummer 19023010 i KN, ska tolkas så, att det beskriver en produkt som har genomgått en torkningsprocess i strikt bemärkelse. Enligt deras mening är torkning av livsmedel en konserveringsmetod, som endast innebär att fukt har extraherats och som ska skiljas från tillagningsmetoder såsom fritering, vilken förutom avlägsnandet av vatten ger upphov till flera komplexa kemiska reaktioner. Detta återspeglas dessutom i flera undernummer i KN där det görs åtskillnad mellan konserverade livsmedel och beredda eller kokta livsmedel.
44
Domstolen erinrar för det första om att denna tolkning av begreppet ”torkade” inte kan grundas på texten i KN. Eftersom den hänskjutande domstolen i detta sammanhang har hänvisat till anmärkning 2 i avdelning I i KN, finns det anledning att konstatera, utan att det är nödvändigt att ta ställning till huruvida denna anmärkning är tillämplig på hela KN, att anmärkningen i vart fall inte kan leda till slutsatsen att förkokta och friterade pastaprodukter inte kan betraktas som torkade.
45
Vad därefter avser systematiken i KN, ska det erinras om att det inom ramen för nummer 1902 i KN görs åtskillnad mellan ”okokta pastaprodukter, inte fyllda eller på annat sätt beredda” (undernumren 190211 och 190219), ”fyllda pastaprodukter, även kokta eller på annat sätt beredda” (undernummer 190220) och ”andra pastaprodukter” (undernummer 190230). Av detta följer att sistnämnda undernummer, som omfattar undernummer 19023010 (”torkade” pastaprodukter), med nödvändighet avser kokta eller på annat sätt beredda pastaprodukter som inte är fyllda. Så är just fallet beträffande de nudlar som är aktuella i det nationella målet, vilka har (för)kokats och friterats.
46
Slutligen är det, såsom kommissionen har gjort gällande, av hänsyn till rättssäkerheten och i syfte att underlätta kontroll (se, för ett liknande resonemang, dom av den 19 oktober 2017, Lutz, C‑556/16, EU:C:2017:777, punkt 37 och där angiven rättspraxis), av vikt att räckvidden för undernummer 19023010 i KN inte begränsas till att endast avse pastaprodukter vars torkade tillstånd erhållits genom metoder som enbart tjänar till att bevara produkterna och genom vilka endast vatten avlägsnas från de behandlade produkterna, utan att dessa på något annat sätt ändras.
47
Av det ovan anförda följer att den fråga som har ställts ska besvaras enligt följande. KN ska tolkas på så sätt att rätter av snabbnudlar, såsom de som är aktuella i det nationella målet, som huvudsakligen består av ett block av förkokta och friterade nudlar, omfattas av undernummer 19023010 i KN.
Rättegångskostnader
48
Eftersom förfarandet i förhållande till parterna i det nationella målet utgör ett led i beredningen av samma mål, ankommer det på den hänskjutande domstolen att besluta om rättegångskostnaderna. De kostnader för att avge yttrande till domstolen som andra än nämnda parter har haft är inte ersättningsgilla.
Mot denna bakgrund beslutar domstolen (tionde avdelningen) följande:
Kombinerade nomenklaturen, som återfinns i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan, i dess lydelse enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 927/2012 av den 9 oktober 2012, ska tolkas på så sätt att rätter av snabbnudlar, såsom de som är aktuella i det nationella målet, som huvudsakligen består av ett block av förkokta och friterade nudlar, omfattas av undernummer 19023010 i KN.
Underskrifter
(
*1
)	Rättegångsspråk: tyska.