62023TJ1171
VISPĀRĒJĀS TIESAS SPRIEDUMS (sestā palāta)
2025. gada 9. jūlijā (
*1
)
Eiropas Savienības preču zīme – Spēkā neesības atzīšanas process – Eiropas Savienības trīsdimensiju preču zīme – Kuba forma ar režģa struktūras skaldnēm, kuras atšķiras pēc krāsas – Absolūtas spēkā neesības pamats – Apzīmējums, ko veido vienīgi tehniska rezultāta iegūšanai vajadzīgā preces forma – Regulas (EK) Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkts
Lietā T‑1171/23
Spin Master Toys UK Ltd
, Mārlova [Marlow] (Apvienotā Karaliste), ko pārstāv V. von Bomhard un A. Malkmes, advokātes,
prasītāja,
pret
Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroju (EUIPO), ko pārstāv D. Gája
un V. Ruzek pārstāvji,
atbildētājs,
otra procesa EUIPO Apelācijas padomē dalībniece, persona, kas iestājusies lietā Vispārējā tiesā –
Verdes Innovations SA
, Čiliomodi [Chiliomodi] (Grieķija), ko pārstāv R. Kunze, advokāts,
VISPĀRĒJĀ TIESA (sestā palāta)
šādā sastāvā: priekšsēdētāja M. Ž. Kosteira [M. J. Costeira], tiesneši M. Kančeva [M. Kancheva] (referente) un E. Tišī‑Fislbergere [E. Tichy‑Fisslberger],
sekretāre: R. Ūkelīte [R. Ūkelytė], administratore,
ņemot vērā tiesvedības rakstveida daļu,
pēc 2024. gada 15. novembra tiesas sēdes
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
1
Ar prasību, kas pamatota ar LESD 263. pantu, prasītāja Spin Master Toys UK Ltd lūdz atcelt Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja (EUIPO) Apelācijas pirmās padomes 2023. gada 20. oktobra lēmumu lietā R 850/2022‑1 (turpmāk tekstā – “apstrīdētais lēmums”).
Tiesvedības priekšvēsture
2
2013. gada 25. janvārī persona, kas iestājusies lietā – Verdes Innovations SA –, iesniedza EUIPO pieteikumu par tās Eiropas Savienības preču zīmes spēkā neesības atzīšanu, kas 2008. gada 9. janvārī ar numuru 5696232 tika reģistrēta pēc prasītājas tiesību priekšteces Seven Towns Ltd 2007. gada 6. februārī iesniegtā pieteikuma attiecībā uz šādu trīsdimensiju apzīmējumu:
3
Apstrīdētajai preču zīmei bija pievienots šāds apraksts:
“Preču zīmi veido sešu skaldņu attēlojums, kas ģeometriski sakārtotas trīs paralēlu skaldņu pāros, kur katrs pāris ir novietots perpendikulāri pārējiem diviem pāriem un ko raksturo i) tas, ka divas blakus esošās skaldnes ir dažādās krāsās, proti, sarkanā (PMS 200C*), zaļā (PMS 347C*), zilā (PMS 293C*), oranžā (PMS 021C*), dzeltenā (PMS 012C*) un baltā krāsā, un ii) katra no šīm skaldnēm ir sadalīta deviņos vienādos segmentos ar melnām līnijām, tādējādi veidojot režģi; preču zīmes grafiskajā attēlojumā ir divi trīsdimensiju skati no sāniem un viens frontālais skats uz katru no sešām pusēm”.
4
Apstrīdētajā preču zīmē bija ietverta arī norāde par šādām pieteiktajām krāsām:
“Sarkana (PMS 200C), zaļa (PMS 347C), zila (PMS 293C), oranža (PMS 021C), dzeltena (PMS 012C) un balta.”
5
Preces, ko aptver apstrīdētā preču zīme, kuru lūgts atzīt par spēkā neesošu, ietilpst 28. klasē atbilstoši pārskatītajam un grozītajam 1957. gada 15. jūnija Nicas Nolīgumam par preču un pakalpojumu starptautisko klasifikāciju preču zīmju reģistrācijas vajadzībām un atbilst šādam aprakstam: “Rotaļlietas, spēles un mozaīkmīklas, trīsdimensiju mozaīkmīklas; elektroniskās spēles; pārnēsājami elektroniskie spēļu bloki.”
6
Pieteikuma par spēkā neesības atzīšanu pamatojumam norādītais pamats bija Padomes Regulas (EK) Nr. 207/2009 (2009. gada 26. februāris) par Kopienas preču zīmi (OV 2009, L 78, 1. lpp.) 52. panta 1. punkta a) apakšpunktā, lasot to kopsakarā ar šīs pašas regulas 7. panta 1. punkta a), b), c) un e) apakšpunktu, paredzētais pamats.
7
2014. gada 4. jūnijā Anulēšanas nodaļa apturēja tajā notiekošo procesu līdz brīdim, kad tiks pieņemts galīgais lēmums par Simba Toys iesniegto pieteikumu par spēkā neesības atzīšanu attiecībā uz Eiropas Savienības trīsdimensiju preču zīmi Nr. 162784, kurā attēlota melnbalta trīsdimensiju mozaīkmīkla “Rubika kubs”:
8
Vispārējā tiesa 2014. gada 25. novembrī pasludināja spriedumu lietā Simba Toys/ITSB – Seven Towns (Kuba forma, kura skaldnēm ir režģa struktūra) (T‑450/09, EU:T:2014:983). Tiesa šo Vispārējās tiesas spriedumu un Apelācijas padomes lēmumu atcēla ar 2016. gada 10. novembra spriedumu Simba Toys/EUIPO (C‑30/15 P, EU:C:2016:849). Ar 2017. gada 19. jūnija Lēmumu R 452/2017‑1 Apelācijas padome atzina Eiropas Savienības trīsdimensiju preču zīmi Nr. 162784 par spēkā neesošu, pamatojoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 40/94 (1993. gada 20. decembris) par Kopienas preču zīmi (OV 1994, L 11, 1. lpp.) 51. panta 1. punkta a) apakšpunktu, lasot to kopsakarā ar šīs pašas regulas 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktu. Vispārējā tiesa šo lēmumu apstiprināja 2019. gada 24. oktobra spriedumā Rubik’s Brand/EUIPO – Simba Toys (Kuba forma, kura skaldnēm ir režģa struktūra) (T‑601/17, nav publicēts, EU:T:2019:765). Tiesa apelācijas sūdzību par šo Vispārējās tiesas spriedumu atzina par nepieļaujamu (rīkojums, 2020. gada 23. aprīlis, Rubik’s Brand/EUIPO, C‑936/19 P, nav publicēts, EU:C:2020:286).
9
2021. gada 22. janvārī tika atsākts apstrīdētās preču zīmes spēkā neesības atzīšanas process.
10
2022. gada 25. martā Anulēšanas nodaļa pilnībā apmierināja pieteikumu par apstrīdētās preču zīmes spēkā neesības atzīšanu, pamatojoties uz Regulas Nr. 207/2009 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktu.
11
2022. gada 16. maijā prasītāja iesniedza EUIPO apelācijas sūdzību par Anulēšanas nodaļas lēmumu.
12
Ar apstrīdēto lēmumu Apelācijas padome noraidīja šo apelācijas sūdzību. Tā it īpaši uzskatīja, ka katras kuba skaldnes kvadrātu krāsa ir būtiska apstrīdētās preču zīmes īpašība un ir šīs preču zīmes formas neatņemama sastāvdaļa. Tā konstatēja, ka šo sešu dažādo krāsu kombinācija ir vajadzīga tehniska rezultāta iegūšanai. Tā būtībā secināja, ka minētā preču zīme ir tikusi reģistrēta pretēji Regulas Nr. 207/2009 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkta noteikumiem attiecībā uz visām reģistrācijā norādītajām precēm.
Lietas dalībnieku prasījumi
13
Prasītājas prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:
–
atcelt apstrīdēto lēmumu;
–
piespriest EUIPO un personai, kas iestājusies lietā, atlīdzināt tiesāšanas izdevumus.
14
EUIPO prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:
–
noraidīt prasību;
–
piespriest prasītājai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
15
Personas, kas iestājusies lietā, prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:
–
noraidīt prasību;
–
piespriest prasītājai atlīdzināt tiesāšanas izdevumus tiesvedībā Vispārējā tiesā un izdevumus procesā Apelācijas padomē.
Juridiskais pamatojums
16
Ņemot vērā attiecīgā reģistrācijas pieteikuma iesniegšanas datumu, proti, 2007. gada 6. februāri, kas ir būtisks, lai noteiktu piemērojamās materiālās tiesības, lietas faktiem ir piemērojamas Regulas Nr. 40/94 materiālās tiesību normas (šajā nozīmē, skat. rīkojumu, 2004. gada 5. oktobris, Alcon/ITSB, C‑192/03 P, EU:C:2004:587, 39. un 40. punkts, un spriedumu, 2020. gada 23. aprīlis, Gugler France/Gugler un EUIPO, C‑736/18 P, nav publicēts, EU:C:2020:308, 3. punkts un tajā minētā judikatūra).
17
Līdz ar to izskatāmajā lietā attiecībā uz materiālo tiesību normām Apelācijas padomes apstrīdētajā lēmumā un lietas dalībnieku procesuālajos rakstos izdarītās atsauces uz Regulas Nr. 207/2009 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktu un šīs pašas regulas 52. panta 1. punkta a) apakšpunktu jāsaprot kā tādas, kas attiecas respektīvi uz Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktu un šīs pašas regulas 51. panta 1. punkta a) apakšpunktu, kuru saturs attiecībā uz šo lietu būtībā ir identisks.
18
Turklāt, tā kā parasti tiek uzskatīts, ka procesuālie noteikumi ir piemērojami no dienas, kad tie stājas spēkā (skat. spriedumu, 2012. gada 11. decembris, Komisija/Spānija, C‑610/10, EU:C:2012:781, 45. punkts un tajā minētā judikatūra), uz šo strīdu attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1001 (2017. gada 14. jūnijs) par Eiropas Savienības preču zīmi (OV 2017, L 154, 1. lpp.) procesuālo tiesību normas.
19
Prasības pamatojumam prasītāja izvirza tikai vienu pamatu, kas attiecas uz Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktu, lasot to kopsakarā ar minētās regulas 51. panta 1. punkta a) apakšpunktu, pārkāpumu. Šim pamatam ir trīs daļas, kas attiecas, pirmkārt, uz kļūdu vērtējumā, identificējot apstrīdētās preču zīmes būtiskās īpašības, otrkārt, uz kļūdu vērtējumā, analizējot šīs preču zīmes funkcionalitāti, un, treškārt, uz kļūdu vērtējumā attiecībā uz “mozaīkmīklām”. Prasītāja būtībā norāda, ka apstrīdētajai trīsdimensiju preču zīmei ir būtiskas īpašības, proti, sešu specifisku krāsu kombinācija un to izkārtojums uz sešām kuba skaldnēm, kuras neveido vienīgi forma un kuras katrā ziņā nav vajadzīgas tehniska rezultāta iegūšanai.
20
It īpaši no Regulas Nr. 40/94 51. panta 1. punkta a) apakšpunkta izriet, ka Eiropas Savienības preču zīmi atzīst par spēkā neesošu, pamatojoties uz EUIPO iesniegto pieteikumu, ja šī preču zīme ir reģistrēta pretrunā šīs regulas 7. panta noteikumiem.
21
Atbilstoši Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktam nereģistrē apzīmējumus, kas sastāv tikai un vienīgi no preču formas, kura vajadzīga tehniska rezultāta iegūšanai.
22
Jāatgādina, ka aizlieguma reģistrēt Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunktā paredzētās formas tiešais mērķis ir izvairīties no tā, ka ekskluzīvās un pastāvīgās tiesības, ko piešķir preču zīme, var kalpot, lai bez ierobežojuma laikā pagarinātu citas tiesības, kuras Eiropas Savienības likumdevējs ir vēlējies pakļaut izbeigšanās termiņiem (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2023. gada 6. decembris, BB Services/EUIPO – Lego Juris (Spēļu figūriņas ar izvirzījumu uz galvas forma), T‑297/22, EU:T:2023:780, 25. punkts un tajā minētā judikatūra).
23
Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkta pamatā esošās vispārējās intereses ir izvairīties no tā, ka tiesību uz preču zīmi dēļ uzņēmumam tiek piešķirts monopols uz preces tehniskiem risinājumiem vai funkcionālām īpašībām (šajā nozīmē un pēc analoģijas skat. spriedumus, 2010. gada 14. septembris, Lego Juris/ITSB, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 43. punkts un tajā minētā judikatūra, un 2019. gada 24. oktobris, Kuba forma, kura skaldnēm ir režģa struktūra, T‑601/17, nav publicēts, EU:T:2019:765, 43. punkts un tajā minētā judikatūra).
24
Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkta pareizai piemērošanai pienācīgi jāidentificē attiecīgā trīsdimensiju apzīmējuma būtiskās īpašības. Vārdi “būtiskas īpašības” jāsaprot kā tādi, kas nozīmē apzīmējuma svarīgākos elementus (spriedumi, 2010. gada 14. septembris, Lego Juris/ITSB, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 68. un 69. punkts; 2019. gada 24. oktobris, Kuba forma, kura skaldnēm ir režģa struktūra, T‑601/17, nav publicēts, EU:T:2019:765, 47. punkts, un 2023. gada 6. decembris, Spēļu figūriņas ar izvirzījumu uz galvas forma, T‑297/22, EU:T:2023:780, 102. punkts).
25
Apzīmējuma būtisko īpašību identificēšana ir jāveic katrā gadījumā atsevišķi bez jebkādas sistemātiskas hierarhijas starp dažādiem elementu veidiem, kurus var ietvert apzīmējums. To var veikt, vai nu tieši pamatojoties uz apzīmējuma radīto kopējo iespaidu, vai arī vispirms secīgi pārbaudot katru no apzīmējumu veidojošajiem elementiem (šajā nozīmē skat. spriedumus, 2010. gada 14. septembris, Lego Juris/ITSB, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 70. punkts; 2019. gada 24. oktobris, Kuba forma, kura skaldnēm ir režģa struktūra, T‑601/17, nav publicēts, EU:T:2019:765, 48. punkts, un 2023. gada 6. decembris, Spēļu figūriņas ar izvirzījumu uz galvas forma, T‑297/22, EU:T:2023:780, 103. punkts).
26
Tādējādi būtisku trīsdimensiju apzīmējuma īpašību identificēšanu atkarībā no konkrētā gadījuma, it īpaši atkarībā no apzīmējuma sarežģītības pakāpes, var veikt, īstenojot vienkāršu minētā apzīmējuma vizuālo analīzi, vai, gluži pretēji, balstīt uz padziļinātu analīzi, tajā ņemot vērā vērtējumam piemērotus elementus – tādus kā pētījumi vai ekspertīzes, vai arī dati par intelektuālā īpašuma tiesībām, kuras agrāk tikušas piešķirtas saistībā ar attiecīgo preci (spriedumi, 2010. gada 14. septembris, Lego Juris/ITSB, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 71. punkts; 2019. gada 24. oktobris, Kuba forma, kura skaldnēm ir režģa struktūra, T‑601/17, nav publicēts, EU:T:2019:765, 49. punkts, un 2023. gada 6. decembris, Spēļu figūriņas ar izvirzījumu uz galvas forma, T‑297/22, EU:T:2023:780, 104. punkts).
27
Tādējādi kompetentā iestāde var veikt padziļinātu pārbaudi, kurā papildus grafiskajam attēlojumam un iespējamajiem aprakstiem, kas iesniegti kopā ar reģistrācijas pieteikumu, tiek ņemti vērā būtisko apzīmējuma īpašību atbilstošai identificēšanai lietderīgie elementi (spriedumi_2014. gada 6. marts, Pi‑Design u.c./Yoshida Metal Industry, no C‑337/12 P līdz C‑340/12 P, nav publicēts, EU:C:2014:129, 54. punkts, un 2023. gada 6. decembris, Spēļu figūriņas ar izvirzījumu uz galvas forma, T‑297/22, EU:T:2023:780, 105. punkts).
28
No tā izriet, ka, lai gan būtisko attiecīgā apzīmējuma īpašību identificēšanai principā ir jāsākas ar šī apzīmējuma grafiskā attēlojuma pārbaudi, kompetentā iestāde var atsaukties arī uz citiem lietderīgiem informācijas elementiem, kas ļauj pareizi noteikt šīs īpašības – tādiem kā konkrētās sabiedrības daļas uztvere (spriedumi, 2020. gada 23. aprīlis, Gömböc, C‑237/19, EU:C:2020:296, 30., 31. un 37. punkts, un 2023. gada 6. decembris, Spēļu figūriņas ar izvirzījumu uz galvas forma, T‑297/22, EU:T:2023:780, 106. punkts).
29
Turklāt nav nozīmes atsaukties uz apzīmējuma elementu atšķirtspēju vai uz apzīmējuma izmantošanas rezultātā iegūto atšķirtspēju, lai noteiktu tā būtiskās īpašības Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkta piemērošanai (spriedumi, 2019. gada 24. septembris, Roxtec/EUIPO – Wallmax (Melns kvadrāts ar septiņiem ziliem koncentriskiem riņķiem tajā), T‑261/18, EU:T:2019:674, 64. punkts, un 2023. gada 6. decembris, Spēļu figūriņas ar izvirzījumu uz galvas forma, T‑297/22, EU:T:2023:780, 108. punkts).
30
Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkta ietvaros būtisko attiecīgās formas īpašību noteikšana tiek veikta ar konkrēto mērķi ļaut izskatīt attiecīgās formas funkcionālo raksturu (spriedumi, 2019. gada 24. septembris, Melns kvadrāts ar septiņiem ziliem koncentriskiem riņķiem tajā, T‑261/18, EU:T:2019:674, 55. punkts; 2022. gada 30. marts, Établissement Amra/EUIPO – eXpresio, estudio creativo (Atsperzābaka forma), T‑264/21, nav publicēts, EU:T:2022:193, 41. punkts, un 2023. gada 6. decembris, Spēļu figūriņas ar izvirzījumu uz galvas forma, T‑297/22, EU:T:2023:780, 109. punkts). Tādējādi šī noteikšana jāveic objektīvi, ņemot vērā ar šo formu iegūto tehnisko rezultātu.
31
Pēc tam, kad identificētas būtiskās apzīmējuma īpašības, EUIPO vēl jāpārbauda, vai visas šīs īpašības atbilst attiecīgās preces tehniskajai funkcijai (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2010. gada 14. septembris, Lego Juris/ITSB, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 72. punkts; 2020. gada 23. aprīlis, Gömböc, C‑237/19, EU:C:2020:296, 28. punkts un tajā minētā judikatūra, un 2023. gada 6. decembris, Spēļu figūriņas ar izvirzījumu uz galvas forma, T‑297/22, EU:T:2023:780, 110. punkts), proti, jāveic apzīmējuma funkcionalitātes analīze.
32
Lai analizētu apzīmējuma funkcionalitāti Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkta izpratnē, būtiskās tehniskā rezultāta iegūšanai vajadzīgās formas īpašības ir pēc iespējas jānovērtē, ņemot vērā konkrētās attēlotās preces tehnisko funkciju. Šādu analīzi nevar veikt, attiecīgā gadījumā neņemot vērā papildu elementus, kas saistīti ar konkrētās preces funkciju, pat ja tie nav redzami attēlojumā (spriedumi, 2016. gada 10. novembris, Simba Toys/EUIPO, C‑30/15 P, EU:C:2016:849, 46. un 48. punkts, un 2023. gada 6. decembris, Spēļu figūriņas ar izvirzījumu uz galvas forma, T‑297/22, EU:T:2023:780, 111. punkts).
33
Tādējādi, lai analizētu apzīmējuma funkcionalitāti Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkta izpratnē, Savienības Tiesai nav saistošas tikai funkcijas, kas redzamas no preču zīmes grafiskā attēlojuma, bet ir jāņem vērā arī citi elementi, kas izriet no konkrētās preces, piemēram, rotācijas mehānisms “Rubika kuba” gadījumā (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2019. gada 24. oktobris, Kuba forma, kura skaldnēm ir režģa struktūra, T‑601/17, nav publicēts, EU:T:2019:765, 85. un 86. punkts), klucīša apakšējā šķautne Lego klucīša gadījumā (spriedums, 2008. gada 12. novembris, Lego Juris/ITSB – Mega Brands (Sarkans Lego klucītis), T‑270/06, EU:T:2008:483, 78. punkts) un plākstera gadījumā – tā darbības veids (spriedums, 2018. gada 31. janvāris, Novartis/EUIPO – SK Chemicals (Transdermāla plākstera attēls), T‑44/16, nav publicēts, EU:T:2018:48, 37. punkts). Tomēr Savienības tiesa nevar pievienot konkrētās preces formai elementus, kas to neveido (spriedumi, 2021. gada 3. jūnijs, Yokohama Rubber un EUIPO/Pirelli Tyre, C‑818/18 P un C‑6/19 P, nav publicēts, EU:C:2021:431, 62.–66. punkts, un 2023. gada 6. decembris, Spēļu figūriņas ar izvirzījumu uz galvas forma, T‑297/22, EU:T:2023:780, 112. punkts).
34
Lai gan, nosakot, vai apzīmējuma īpašības atbilst konkrētās preces tehniskajai funkcijai, var tikt ņemti vērā informācijas elementi, kas neizriet no apzīmējuma grafiskā attēlojuma, tomēr šiem informācijas elementiem jānāk no objektīviem un uzticamiem avotiem un tie nevar ietvert konkrētās sabiedrības daļas uztveri (spriedumi, 2020. gada 23. aprīlis, Gömböc, C‑237/19, EU:C:2020:296, 37. punkts, un 2023. gada 6. decembris, Spēļu figūriņas ar izvirzījumu uz galvas forma, T‑297/22, EU:T:2023:780, 113. punkts).
35
Attiecībā uz nosacījumu, ka, pamatojoties uz Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktu, preču formas kā Eiropas Savienības preču zīmes reģistrāciju var atteikt vienīgi tad, ja tā ir “vajadzīga” paredzētā tehniskā rezultāta iegūšanai, šis nosacījums nenozīmē, ka attiecīgajai formai ir jābūt vienīgajai, kas ļauj sasniegt šo rezultātu (spriedumi, 2010. gada 14. septembris, Lego Juris/ITSB, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 53. punkts; 2019. gada 24. oktobris, Kuba forma, kura skaldnēm ir režģa struktūra, T‑601/17, nav publicēts, EU:T:2019:765, 46. punkts, un 2023. gada 6. decembris, Spēļu figūriņas ar izvirzījumu uz galvas forma, T‑297/22, EU:T:2023:780, 114. punkts).
36
Citu formu, kas ļauj sasniegt to pašu tehnisko rezultātu, esība saistībā ar Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkta piemērošanu nav uzskatāma par apstākli, kura dēļ varētu noraidīt reģistrācijas atteikuma pamatu (skat. spriedumu, 2010. gada 14. septembris, Lego Juris/ITSB, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 58. un 83. punkts un tajā minētā judikatūra; 2023. gada 6. decembris, Spēļu figūriņas ar izvirzījumu uz galvas forma, T‑297/22, EU:T:2023:780, 115. punkts).
37
Citiem vārdiem – ar Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktu netiek pieļauta nevienas formas reģistrācija, kuru tās būtisko īpašību ziņā veido tikai preces forma, kas ir tehniski cēloņsakarīga un pietiekama paredzētā tehniskā rezultāta sasniegšanai, pat ja šo rezultātu var sasniegt ar citām formām, izmantojot to pašu vai citu tehnisko risinājumu (spriedumi, 2008. gada 12. novembris, Sarkanais Lego klucītis, T‑270/06, EU:T:2008:483, 43. punkts, un 2023. gada 6. decembris, Spēļu figūriņas ar izvirzījumu uz galvas forma, T‑297/22, EU:T:2023:780, 116. punkts).
38
Izvērtējot apzīmējuma, ko veido preces forma, funkcionalitāti, pēc tam, kad ir identificētas būtiskās minētā apzīmējuma īpašības, jānovērtē tikai tas, vai šīs īpašības atbilst attiecīgās preces tehniskajai funkcijai. Ir acīmredzami, ka šī izvērtēšana jāveic, analizējot apzīmējumu, kas pieteikts reģistrācijai vai apstrīdēts, nevis apzīmējumus, kurus veido citas preces formas. Formas pazīmju tehniskā funkcionalitāte jānovērtē, it īpaši ņemot vērā dokumentāciju attiecībā uz iepriekšējiem patentiem, kuros aprakstīti attiecīgās formas funkcionālie elementi (skat. spriedumu, 2010. gada 14. septembris, Lego Juris/ITSB, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 84 un 85. punkts; 2023. gada 6. decembris, Spēļu figūriņas ar izvirzījumu uz galvas forma, T‑297/22, EU:T:2023:780, 117. punkts).
39
Reģistrācija tiek atteikta tikai tām preces formām, kuras ietver vienīgi tehnisku risinājumu un kuru kā preču zīmju reģistrācija tādējādi faktiski apgrūtinātu šī tehniskā risinājuma izmantošanu citiem uzņēmumiem. Vienīgi preces funkcionālas formas kā preču zīmes reģistrācija šīs preču zīmes īpašniekam var dot tiesības aizliegt citiem uzņēmumiem ne vien tās pašas formas, bet arī līdzīgu formu izmantošanu (spriedumi, 2010. gada 14. septembris, Lego Juris/ITSB, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 48. un 56. punkts; 2019. gada 24. oktobris, Kuba forma, kura skaldnēm ir režģa struktūra, T‑601/17, nav publicēts, EU:T:2019:765, 45. un 46. punkts, un 2023. gada 6. decembris, Spēļu figūriņas ar izvirzījumu uz galvas forma, T‑297/22, EU:T:2023:780, 118. punkts).
40
Viena vai vairāku mazāk svarīgu patvaļīgu elementu klātbūtne apzīmējumā, kurā visus būtiskos elementus nosaka tehniskais risinājums, kura izpausme ir šis apzīmējums, neietekmē secinājumu, saskaņā ar ko minēto apzīmējumu veido tikai un vienīgi tehniska rezultāta iegūšanai vajadzīgā preces forma, un nebūtisku īpašību, kurām nav tehniskas funkcijas, esībai šajā ziņā nav nozīmes (šajā nozīmē skat. spriedumus, 2010. gada 14. septembris, Lego Juris/ITSB, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 51. un 52. punkts un tajos minētā judikatūra; 2017. gada 11. maijs, Yoshida Metal Industry/EUIPO, C‑421/15 P, EU:C:2017:360, 27. punkts un tajā minētā judikatūra, un 2023. gada 6. decembris, Spēļu figūriņas ar izvirzījumu uz galvas forma, T‑297/22, EU:T:2023:780, 119. punkts.
41
Apstāklis, ka apstrīdētās preču zīmes būtiskajam elementam, kas vajadzīgs tehniska rezultāta sasniegšanai, ir arī estētiska vērtība vai neierasts raksturs, neliedz piemērot Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktu (spriedums, 2023. gada 5. jūlijs, Wajos/EUIPO (Tvertnes forma), T‑10/22, nav publicēts, EU:T:2023:377, 45. punkts).
42
Turklāt tas, ka vienīgi funkcionālo elementu kombinācija piešķir apstrīdētajai preču zīmei vispārēju estētisku vērtību vai palīdz radīt ornamentālu tēlu, neliedz piemērot Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktā paredzēto atteikuma pamatu (šajā nozīmē skat. spriedumus, 2012. gada 19. septembris, Reddig/ITSB – Morleys (Naža rokturis), T‑164/11, nav publicēts, EU:T:2012:443, 40. punkts, un 2023. gada 5. jūlijs, Tvertnes forma, T‑10/22, nav publicēts, EU:T:2023:377, 49. punkts).
43
Turpretī Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkts nevar tikt piemērots, ja reģistrācijai pieteiktā vai apstrīdētā preču zīme attiecas uz preces formu, kurā nozīmīga loma ir tādam nefunkcionālam elementam kā ornamentāls vai iztēles radīts elements. Šajā gadījumā konkurējošiem uzņēmumiem ir viegli pieejamas alternatīvas formas ar ekvivalentu funkcionalitāti, un no tā izriet, ka nav tehniskā risinājuma pieejamības apdraudējuma riska. Šajā gadījumā preču zīmes īpašnieka konkurenti šo tehnisko risinājumu varēs bez grūtībām ietvert preču formās, kurās nav tāda paša nefunkcionālā elementa kā tas, kas iekļauts minētā īpašnieka preces formā, un kuras, salīdzinot ar minētā īpašnieka formu, nav nedz identiskas, nedz arī līdzīgas (spriedumi, 2010. gada 14. septembris, Lego Juris/ITSB, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 52. un 72. punkts; 2019. gada 24. oktobris, Kuba forma, kura skaldnēm ir režģa struktūra, T‑601/17, nav publicēts, EU:T:2019:765, 50. punkts, un 2023. gada 6. decembris, Spēļu figūriņas ar izvirzījumu uz galvas forma, T‑297/22, EU:T:2023:780, 119. un 120. punkts).
44
Lai nefunkcionālu elementu kvalificētu kā būtisku patvaļīgu elementu, tam jābūt pietiekami nozīmīgam (spriedums, 2024. gada 13. novembris, Boehringer Ingelheim Pharma/EUIPO – Glenmark Pharmaceuticals Europe (Inhalatora forma), T‑524/23, nav publicēts, pārsūdzēts apelācijā, EU:T:2024:809, 54. punkts).
45
No iepriekš minētā izriet, ka Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktā paredzētais atteikuma pamats var tikt piemērots tikai tad, ja katra no attiecīgā apzīmējuma būtiskajām īpašībām ir vajadzīga, lai sasniegtu tehnisku rezultātu, kuram paredzēta attiecīgā prece. Savukārt šis pamats nav piemērojams, ja pastāv būtisks nefunkcionāls elements, piemēram, ornamentāls vai iztēles radīts elements, kas ir būtiska minētā apzīmējuma īpašība, bet kas nav vajadzīgs šāda tehniska rezultāta iegūšanai (spriedums, 2023. gada 6. decembris, Spēļu figūriņas ar izvirzījumu uz galvas forma, T‑297/22, EU:T:2023:780, 121. punkts). Tomēr nebūtisku, pat nefunkcionālu pazīmju klātbūtne nav šķērslis šā pamata piemērošanai.
46
Rezumējot – Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktā noteiktais atteikuma pamats piemērojams, ja visas attiecīgās formas būtiskās īpašības ir funkcionālas, ja vien nepastāv vismaz viena nefunkcionāla būtiska īpašība, un tam, vai nebūtiska īpašība ir nefunkcionāla, nav nozīmes.
47
Ņemot vērā šos principus, pēc divu ievada apsvērumu izteikšanas jāizvērtē prasītājas vienīgā pamata pamatotība.
Ievada apsvērumi
Par apstrīdētās preču zīmes veidu
48
Apstrīdētā lēmuma 51. punktā Apelācijas padome norādīja, ka lietas dalībnieces ir vienisprātis, ka apstrīdētā preču zīme atbilst Ernő Rubik izgudrotās trīsdimensiju mozaīkmīklas formai, kuru kopš 80. gadiem veiksmīgi tirgo ar nosaukumu “Rubika kubs”.
49
Šajā ziņā vispirms ir svarīgi uzsvērt, ka apstrīdētā preču zīme tika pieteikta un reģistrēta kā trīsdimensiju preču zīme vai formas preču zīme, nevis kā divdimensiju preču zīme vai raksta preču zīme, kas uzklāta uz formas virsmām, vai kā pozīcijas preču zīme, kas novietota vai piestiprināta pie formas, ne arī kā krāsas preču zīme per se neatkarīgi no jebkādas formas. Būtībā apstrīdētā preču zīme ir trīsdimensiju mozaīkmīklas, kas pazīstama ar nosaukumu “Rubika kubs”, 3 × 3 versija.
50
No judikatūras izriet, ka, iesniedzot EUIPO Eiropas Savienības preču zīmes reģistrācijas pieteikumu, pieteikuma iesniedzējs izdara izvēli, nosakot piešķirtās aizsardzības apjomu atkarībā no reģistrācijai pieteiktās preču zīmes veida. Tātad EUIPO jāņem vērā izvēle, ko pieteikuma iesniedzējs izdarījis pieteikumā, un jāizdara no tā izrietošie secinājumi. Turklāt skaidrības un precizitātes prasībai, kas izriet no Regulas Nr. 40/94 4. panta, kā tas pēc analoģijas interpretēts 2002. gada 12. decembra spriedumā C‑273/00Sieckmann (EU:C:2002:748, 46.–55. punkts), galvenais mērķis ir saglabāt tiesisko drošību, nodrošinot, ka EUIPO piešķirtās aizsardzības priekšmets ir skaidri noteikts attiecībā uz kompetentajām iestādēm un uzņēmējiem, it īpaši pieteicēja konkurentiem. Šī prasība ir vēl jo svarīgāka, ja saskaņā ar šīs regulas 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktā aizsargātajām sabiedrības interesēm ir jānovērš tehniskā risinājuma potenciāli mūžīga monopola izveide (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2017. gada 27. jūnijs, Flamagas/EUIPO – MatMind (CLIPPER), T‑580/15, nav publicēts, EU:T:2017:433, 35. un 36. punkts).
51
Šajā lietā tātad jāņem vērā prasītājas (vai tās tiesību priekšteča) izdarītā izvēle reģistrēt apstrīdēto preču zīmi kā trīsdimensiju preču zīmi vai formas preču zīmi.
Par apstrīdētās preču zīmes tehnisko rezultātu
52
Apstrīdētā lēmuma 53. un 54. punktā Apelāciju padome minēja savu 2017. gada 19. jūnija lēmumu R 452/2017‑1 (turpmāk tekstā – “minētais lēmums”), kurā tā bija pārbaudījusi preču zīmi, kas atbilst Rubika kubam melnā un baltā krāsā ar maziem kvadrātiem, kas katrā pusē izkārtoti rindās 3 × 3. Tā bija aprakstījusi strīdīgās trīsdimensiju mozaīkmīklas tehnisko rezultātu kā “spēli, ko veido trīsdimensiju krāsu mozaīmīklas kuba formā rekonstruēšana, saliekot sešas dažādu krāsu skaldnes”, un precizēja, ka “šis mērķis tiek sasniegts, pagriežot uz ass vertikāli un horizontāli dažādu krāsu mazāku kubu rindas, līdz deviņi kvadrātiņi uz katras kuba skaldnes ir vienas krāsas” (minētā lēmuma 32. punkts).
53
Šis Apelācijas padomes tehniskā rezultāta novērtējums – ko Vispārējā tiesa jau ir apstiprinājusi 2019. gada 24. oktobra spriedumā Kuba forma, kura skaldnēm ir režģa struktūra (T‑601/17, nav publicēts, EU:T:2019:765, 80.–83. punkts), kā to norādīja Apelācijas padome un ko prasītāja neapstrīdēja, – jāapstiprina, vienlaikus to mutatis mutandis pārnesot uz Rubika kuba 3 × 3 krāsu versiju, kas ir apstrīdētā preču zīme šajā lietā.
Par vienīgā pamata pirmo daļu, kas attiecas uz kļūdu vērtējumā, identificējot būtiskās apstrīdētās preču zīmes īpašības
54
Ar vienīgā pamata pirmo daļu prasītāja pārmet Apelācijas padomei, ka tā ir pārkāpusi Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktu, to piemērojot apstrīdētajai preču zīmei, lai gan to neveido vienīgi forma. Viena no tās būtiskajām īpašībām, kā to esot atzinusi Apelācijas padome, esot īpašs sešu specifisko krāsu izkārtojums uz sešām kuba skaldnēm. Taču šis izkārtojums neesot preces formas neatņemama sastāvdaļa un nevarot tikt tai pielīdzināts. Prasītāja pārmet Apelācijas padomei, ka tā nav atzinusi, ka krāsa nevar tikt pielīdzināta “formai”, bet tas ir pretrunā jēdziena “forma” definīcijai Tiesas judikatūrā.
55
Precīzāk – pirmā daļa ir iedalīta ievada apgalvojumā un galvenajā iebildumā.
Par ievada apgalvojumu attiecībā uz būtiskajām apstrīdētās preču zīmes īpašībām
56
Ar ievada apgalvojumu, kas ir tās galvenā iebilduma premisa, prasītāja norāda, ka virsmas dizains sešās dažādās krāsās ir būtiska apstrīdētās preču zīmes īpašība, kā to pēc Anulēšanas nodaļas esot apstiprinājusi Apelācijas padome. Prasītāja apgalvo, ka trešo šīs preču zīmes būtisko īpašību papildus kuba formai un režģa struktūrai Apelācijas padome apstrīdētā lēmuma 52. punktā ir pamatoti definējusi kā attiecīgo sešu konkrēto krāsu īpašu izkārtojumu.
57
Šajā ziņā prasītāja arī apgalvo, ka apstrīdētās preču zīmes grafiskais attēlojums neatstājot nekādas šaubas, ka tās priekšmets galvenokārt ir sešas specifiskas krāsas, kas ir īpaši izvietotas, jo krāsas ir skaidri norādītas ar Pantone kodiem un to izvietojums uz kuba ir precizēts ar trīsdimensiju attēliem, kā arī ar šā sprieduma 3. punktā minēto aprakstu. Tas, ka prasītāja (vai tās tiesību priekštecis) nav mēģinājusi aizsargāt galvenokārt formu pašu par sevi, bet gan virsmas dizainu, proti, specifiskās krāsas un to izkārtojumu uz kuba, ļoti skaidri izrietot no minētā apraksta.
58
EUIPO un persona, kas iestājusies lietā, apstrīd prasītājas argumentus.
59
Jāatgādina, ka Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkta pareizai piemērošanai attiecīgā trīsdimensiju apzīmējuma būtiskās īpašības pienācīgi jāidentificē (skat. iepriekš šā sprieduma 24. punktu).
60
Apstrīdētā lēmuma 52. punktā Apelācijas padome ir norādījusi, ka starp lietas dalībniekiem nav strīda par to, ka apstrīdētās preču zīmes attēlojumam ir šādas būtiskas īpašības:
–
kuba forma;
–
melnais režģis, ko veido kvadrāti, kas 3 × 3 rindās izvietoti uz katras kuba skaldnes;
–
sešas dažādas krāsas kvadrāti uz katras attiecīgās kuba skaldnes, proti, sarkans, zaļš, zils, oranžs, dzeltens un balts.
61
Attiecībā uz iepriekš minēto apstrīdētās preču zīmes trešo būtisko īpašību jānoraida prasītājas ievada apgalvojums, saskaņā ar kuru sešu specifisko krāsu īpašais izkārtojums esot būtiska šīs preču zīmes īpašība, kā to apstrīdētā lēmuma 52. punktā esot definējusi Apelācijas padome. Proti, jāuzskata, tāpat kā to dara EUIPO, ka šāda minētās preču zīmes trešās būtiskās īpašības identificēšana nav ietverta apstrīdētajā lēmumā un turklāt ir kļūdaina.
62
Pirmām kārtām, jānorāda, ka Apelācijas padome nav atsaukusies ne uz vienu “īpašo krāsu izkārtojumu” kā uz apstrīdētās preču zīmes būtisku īpašību, bet drīzāk uzsver faktu, ka šīs krāsas ir atšķirīgas un ka šīs dažādās krāsas parādās attiecīgi uz katras kuba skaldnes. Apelācijas padomes veikto sešu krāsu (sarkana, zaļa, zila, oranža, dzeltena un balta) uzskaitījumu veido vienīgi to krāsu apraksts, kas šajā preču zīmē parādās uz kuba skaldnēm. Šādu uzskaitījumu nevar interpretēt tādējādi, ka Apelācijas padome būtu uzskatījusi, ka šīs specifiskās krāsas un to īpašais izkārtojums ir būtiska minētās preču zīmes īpašība.
63
To apstiprina fakts, ka Apelācijas padome, pirmkārt, ir definējusi “sešas dažādas krāsas” kā vienu un to pašu būtisko īpašību, nevis kā sešas atšķirīgas būtiskās īpašības un, otrkārt, pretēji tam, ko apgalvo prasītāja, nav atsaukusies uz jebkādu šo krāsu “īpašu izkārtojumu”. Apelācijas padome vienkārši atzina, ka šīs krāsas uz katras kuba skaldnes katra kvadrāta ir atšķirīgas, un aprobežojās ar šo krāsu pēc iespējas vienkāršāku aprakstīšanu.
64
Otrām kārtām, jāatgādina, pirmkārt, ka attiecīgās formas būtisko īpašību noteikšana Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkta ietvaros jāveic objektīvi, ņemot vērā minētās formas tehnisko rezultātu, un tās mērķis ir ļaut pārbaudīt šīs formas funkcionalitāti (skat. šā sprieduma 30. punktu). Otrkārt, vārdi “būtiskas īpašības” jāsaprot kā tādi, kas apzīmē apzīmējuma svarīgākos elementus (skat. šā sprieduma 24. punktu), pretēji nenozīmīgiem patvaļīgiem elementiem (skat. šā sprieduma 40. punktu).
65
Izskatāmajā lietā jākonstatē, ka gan apstrīdētās trīsdimensiju preču zīmes individuālo elementu, gan tās radītā kopiespaida pārbaude, it īpaši, ņemot vērā faktu, ka šāda pārbaude jāveic, ievērojot attiecīgās formas sasniegto tehnisko rezultātu un ar konkrētu mērķi ļaut pārbaudīt šīs formas funkcionalitāti, liek secināt, ka sešas konkrētās krāsas (sarkanā, zaļā, zilā, oranža, dzeltenā un baltā), kas izvietotas uz kuba skaldnēm, un to apgalvotais “īpašais izkārtojums” nav būtiska šīs preču zīmes īpašība.
66
Turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ sešas specifiskās krāsas un to apgalvotais “īpašais izkārtojums” jāuzskata par maznozīmīgu un otršķirīgu salīdzinājumā ar kuba formu, režģa struktūru un kuba skaldņu diferenciāciju, proti, faktu, ka tie ir nošķirami.
67
Pirmkārt, jākonstatē, ka sešas konkrētās krāsas, kā tās ir pieteiktas, ir pamatkrāsas, un tas liek domāt, ka tām ir neliela un otršķirīga nozīme salīdzinājumā ar formu. Ņemot vērā, ka tās ir pamatkrāsas, šīs krāsas vienkārši atbilst funkcijai nošķirt dažādas kuba skaldnes ar to, ko Vispārējā tiesa ir nodēvējusi par “kontrasta efektu” (spriedums, 2019. gada 24. oktobris, Kuba forma, kura skaldnēm ir režģa struktūra, T‑601/17, nav publicēts, EU:T:2019:765, 88. punkts). Turklāt šādas pamatkrāsas, tā kā tās netiek uzskatītas par funkcionālām, nav pietiekami nozīmīgas, lai tās varētu kvalificēt kā būtiskus patvaļīgus elementus (skat. šā sprieduma 44. punktu).
68
No tā izriet, ka šo sešu krāsu specifiskais raksturs – pretēji to diferenciācijai un kontrasta efektam, ko šī diferenciācija rada, – nav būtiska apstrīdētās preču zīmes īpašība.
69
Tiesas sēdē prasītāja apgalvoja, ka no apstrīdētā lēmuma neizriet attiecīgo sešu krāsu pamatraksturs. EUIPO atbildēja, ka pamatraksturs tieši izriet no vērtējuma, ko Anulēšanas nodaļa izdarījusi lēmumā, kuru Apelācijas padome ir pārņēmusi, to apstiprinot. Šajā ziņā jāatgādina, ka gadījumā, kad Apelācijas padome apstiprina zemākas EUIPO instances lēmumu pilnā apmērā, šis lēmums, tāpat kā tā pamatojums, ir daļa no konteksta, kurā ir pieņemts Apelācijas padomes lēmums; šis konteksts lietas dalībniekiem ir zināms un ļauj tiesai pilnībā īstenot tās tiesiskuma pārbaudi attiecībā uz Apelācijas padomes vērtējuma pamatotību (spriedums, 2008. gada 9. jūlijs, Reber/ITSB – Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli (Mozart), T‑304/06, EU:T:2008:268, 47. punkts). Šajā lietā jānorāda, ka Anulēšanas nodaļa faktiski divas reizes lēmuma 20. lappusē šīs sešas krāsas ir kvalificējusi kā “pamatkrāsas”.
70
Otrkārt, jānorāda, tāpat kā to dara EUIPO, ka apgalvotais krāsu “īpašais izkārtojums” uz kuba skaldnēm, uz ko atsaucas prasītāja, skaidri neparādās apstrīdētās preču zīmes grafiskajā attēlojumā. Lai gan, protams, no grafiskā attēlojuma izriet, ka dzeltenā, zaļā un sarkanā krāsa, no vienas puses, un zilā, baltā un oranžā krāsa, no otras puses, ir “piegulošas”, tomēr nav skaidri redzams, kurām citām krāsām katra no tām ir blakus, ne arī tas, kāds būtu krāsu “īpašais izkārtojums” uz prasītājas norādītā kuba skaldnēm, jo šāds “īpašais izkārtojums” viennozīmīgi neizriet no apstrīdētās preču zīmes grafiskā attēlojuma un tās apraksta. Prasītāja patiesībā nevar atsaukties ne uz vienu krāsu “īpašo izkārtojumu”, izmantojot skaidru un nepārprotamu attēlojumu un visu savstarpēji piegulošo krāsu aprakstu, un tas norāda, ka attiecīgās trīsdimensiju preču zīmes galvenais priekšmets ir kuba forma, režģa struktūra un krāsu diferenciācija uz katras kuba skaldnes.
71
No tā izriet, ka apgalvotais “īpašais specifiskais izkārtojums”, uz kuru atsaucas prasītāja, nav būtiska apstrīdētās preču zīmes īpašība, pretēji kontrasta efektam, ko rada krāsu diferenciācija.
72
Treškārt, pretēji tam, ko apgalvo prasītāja, no apstrīdētās preču zīmes apraksta “ļoti skaidri” neizriet, vai prasītāja (vai tās tiesību priekštecis) galvenokārt ir mēģinājusi aizsargāt formu pašu par sevi vai virsmas dizainu, vai abus. Ne apstrīdētās (trīsdimensiju) preču zīmes veids, ko izvēlējusies prasītāja (vai tās tiesību priekštecis), ne minētās preču zīmes apraksts, kas sākas ar “sešām skaldnēm, kuras ģeometriski organizētas trīs paralēlo skaldņu pāros, kur katrs pāris ir novietots perpendikulāri diviem pārējiem pāriem”, un pēc krāsu identificēšanas tiek turpināts ar to, ka “katra no šīm skaldnēm ir sadalīta deviņos vienādos segmentos ar melnām līnijām, kas tādējādi veido režģi; preču zīmes grafiskais attēlojums ietver divus trīsdimensiju skatus no sāniem un vienu frontālo skatu uz katru no sešām pusēm” – pretēji tam, ko apgalvo prasītāja, – nenorāda, ka aizsardzība ir pieteikta “galvenokārt” attiecībā uz “virsmas dizainu, tas ir, specifiskām krāsām un to izkārtojumu uz kuba”. Aprakstā ir konkrēti minēta kuba forma (“trīs paralēlo skaldņu pāri, kur katrs pāris ir novietots perpendikulāri diviem pārējiem pāriem”) un tas, ka katra no šīm skaldnēm ir “sadalīta deviņos vienādos segmentos ar melnām līnijām, tādējādi veidojot režģi”. Turklāt no lietas materiāliem arī neizriet, ka iebildumu vai viltojuma procesos prasītāja (vai tās tiesību priekštece) atsaucas uz savām tiesībām uz apstrīdēto preču zīmi tikai sešu specifisko krāsu un īpaša izkārtojuma ierobežotajā tvērumā.
73
No iepriekš minētā izriet, ka prasītāja nav pierādījusi, ka sešas pamatkrāsas, kas izvietotas uz apstrīdētajā preču zīmē attēlotajām Rubika kuba skaldnēm, vai arī to izkārtojums, kas turklāt ir neskaidrs, ir šīs preču zīmes būtiska īpašība, ņemot vērā, ka prasītājas uztverē šāda īpašība nav funkcionāla. Vienīgais svarīgais elements un tātad vienīgā būtiskā minētās preču zīmes īpašība attiecībā uz krāsām ir diferenciācija starp mazajiem kvadrātiem uz katras kuba skaldnes – tā ļauj tos atšķirt un rada kontrasta efektu.
74
Tādējādi jākonstatē, ka būtiskās apstrīdētās preču zīmes īpašības ir šādas:
–
kuba forma;
–
režģa struktūra, kas nodala 3 × 3 kvadrātiņus uz katras no sešām kuba skaldnēm;
–
šo kvadrātiņu diferenciācija uz katras kuba skaldnes sešās pamatkrāsās (sarkana, zaļa, zila, oranža, dzeltena un balta), kas ļauj tos atšķirt un starp tiem rada kontrasta efektu.
75
Šis būtisko apstrīdētās preču zīmes īpašību vērtējums būtībā atbilst Apelācijas padomes vērtējumam apstrīdētā lēmuma 52. punktā, kurā turklāt nav minēts neviens “īpašs izkārtojums”. Turpretim prasītājas izvirzītā interpretācija nav saderīga ar apstrīdētā lēmuma vispārējo sistēmu, kas, analizējot funkcionalitāti, nav balstīta ne uz specifiskām krāsām, ne uz īpašu izkārtojumu. Līdz ar to šis lēmums, ņemot vērā tā vispārējo sistēmu, jāsaprot tādējādi, ka tas pamatoti nepiešķir būtiskas īpašības statusu ne sešām konkrētām krāsām kā tādām, ne to šķietamajam “īpašajam izkārtojumam”, bet tikai to spējai diferencēt ar kontrasta efektu.
76
Jāsecina, ka Apelācijas padome nav pieļāvusi kļūdu vērtējumā, būtībā konstatējot, ka sadalījums sešās krāsās, kas ļauj nošķirt kvadrātiņus uz katras kuba skaldnes ar kontrasta efektu, ir būtiska apstrīdētās preču zīmes īpašība Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkta izpratnē.
77
Līdz ar to prasītājas ievada apgalvojums nav atbalstāms.
Par galveno iebildumu attiecībā uz to, ka sešu krāsu diferenciācija nevar tikt uzskatīta par neatņemamu apstrīdētās preču zīmes formas sastāvdaļu
78
Ar izvirzīto galveno iebildumu prasītāja būtībā apgalvo, ka krāsa nav “forma” Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkta izpratnē. Tā pārmet Apelācijas padomei, ka tā esot pārkāpusi šo pantu, uzskatot, ka “krāsas ir [attiecīgās preces] formas neatņemama sastāvdaļa”, un no tā secinot, ka apstrīdēto preču zīmi veido vienīgi preces forma.
79
Precīzāk – prasītāja izvirza piecus argumentus. Pirmām kārtām, no vienas puses, tā apgalvo, ka Rubika kuba tirdzniecība nav atbilstošs kritērijs, lai secinātu, ka krāsas ir formas neatņemama sastāvdaļa. No otras puses, tā apgalvo, ka tad, ja būtisku īpašību patvaļīgi var aizstāt ar jebkādiem grafiskiem līdzekļiem (piemēram, burtiem vai cipariem), neietekmējot formu, kāda definēta ar tās kontūrām, šāda īpašība nevar būt formas neatņemama sastāvdaļa. Otrām kārtām, prasītāja apgalvo, ka Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkts, redakcijā, kas piemērojama šajā lietā, attiecas tikai uz apzīmējumiem, “kas sastāv tikai un vienīgi no preču formas”, a contrario tiesību aktu grozījumiem, kas izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2424 (2015. gada 16. decembris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 207/2009 par Kopienas preču zīmi, Komisijas Regulu (EK) Nr. 2868/95, ar ko īsteno Padomes Regulu Nr. 40/94 un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 2869/95 par maksām, kas jāmaksā Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam (preču zīmes, paraugi un modeļi) (OV 2015, L 341, 21. lpp.), lai iekļautu arī “citas iezīmes”. Trešām kārtām, prasītāja atsaucas uz Tiesas sniegto preces “formas” jēdziena definīciju, proti, tās kontūras, no kuras izrietot, ka virsmas dizains nevar tikt pielīdzināts “formai” šī panta izpratnē. Tātad Apelācijas padome esot kļūdaini uzskatījusi, ka virsmas dizains kā apstrīdētās preču zīmes būtiska īpašība ir formas neatņemama sastāvdaļa – tā vietā, lai saskaņā ar Tiesas judikatūru atzītu, ka “formu” šīs tiesību normas izpratnē nosaka līnijas vai kontūras, kas norobežo trīsdimensiju preci, savukārt krāsa tāpat kā jebkurš cits iespējamais virsmas dizains esot atsevišķs elements. Ceturtām kārtām, prasītāja atsaucas uz citiem nolēmumiem un spriedumiem, kurus tā uzskata par atbilstošiem. Piektām kārtām, tā apgalvo, ka tās veiktā Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkta interpretācija to nepadara par neiedarbīgu, pretēji Apelācijas padomes “nedaudz satraucošajiem” paziņojumiem.
80
Visbeidzot – prasītāja uzskata, ka esot jāsecina, ka sešas krāsas un to īpašais izkārtojums uz kuba skaldnēm, kas ir būtiska attiecīgā trīsdimensiju apzīmējuma īpašība, nav “formas” neatņemama sastāvdaļa Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkta izpratnē. Tātad šī tiesību norma neesot piemērojama apstrīdētajai preču zīmei, jo to neveidojot vienīgi preces forma.
81
EUIPO un persona, kas iestājusies lietā, apstrīd prasītājas argumentus.
82
Apstrīdētā lēmuma 61.–63. punktā attiecībā uz katras kuba skaldnes kvadrātu krāsām Apelācijas padome ir noraidījusi prasītājas argumentu, saskaņā ar kuru minētās krāsas nevar uzskatīt par formu Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkta izpratnē. Apelācijas padomes ieskatā no pierādījumiem skaidri izriet, ka apstrīdētās preču zīmes forma atbilst precei, kas tiek tirgota krāsās – to apstiprina, piemēram, attēls, kas iegūts no Vikipēdijas tīmekļvietnes, uz kuru balstījās abi lietas dalībnieki (skat. šā sprieduma 108. punktu). Līdz ar to krāsas ir formas neatņemama sastāvdaļa un nevar tikt izslēgtas, pamatojoties tikai uz to, ka krāsai pašai par sevi nav “formas”. Apelācijas padome uzskatīja, ka tad, ja prasītājas arguments būtu pareizs, ar krāsas – neatkarīgi no tā, vai tā ir būtiska vai vienkārši dekoratīva, – pievienošanu formas preču zīmes funkcionālajam elementam pietiktu, lai minētais pants apzīmējumam nebūtu piemērojams tikai tādēļ, ka to nevar uzskatīt par tādu, ko veido “tikai” forma. Šīs tiesību normas piemērošana faktiski attiektos tikai uz melnā un baltā krāsā reģistrētām preču zīmēm un vairs negarantētu tās pamatā esošās sabiedrības intereses.
83
Apstrīdētā lēmuma 64.–70. punktā Apelācijas padome arī uzskatīja, ka prasītājas atsaucei uz 2018. gada 12. jūnija spriedumu Louboutin un Christian Louboutin (C‑163/16, EU:C:2018:423) un 2019. gada 14. marta spriedumu Textilis (C‑21/18, EU:C:2019:199) nav nekādas nozīmes. Vispirms tā uzskata, ka šie spriedumi attiecās nevis uz formas preču zīmēm, bet gan uz pozīcijas preču zīmēm. Turpinot – no 2018. gada 12. jūnija sprieduma Louboutin un Christian Louboutin (C‑163/16, EU:C:2018:423) skaidri izriet, ka Tiesa tajā nav izskatījusi jautājumu par to, vai Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkts ir vai nav piemērojams formas preču zīmēm, kas reģistrētas krāsās. Turklāt 2019. gada 14. marta spriedumā Textilis (C‑21/18, EU:C:2019:199) Tiesa nebija izvērtējusi krāsainu formu, bet gan krāsainu grafisko divdimensiju preču zīmi. Apelācijas padome uzskatīja, ka neviens no spriedumiem vai nolēmumiem, uz kuriem atsaucas prasītāja, nepamato apgalvojumu, saskaņā ar kuru vērtējumā atbilstoši Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktam būtu jānošķir forma un tās krāsa. Izskatāmajā lietā apstrīdētā preču zīme nebija ne krāsa pati par sevi, ne divdimensiju raksts, kas piemērojams konkrētajai precei (trīsdimensiju mozaīkmīkla), bet sastāvēja no pašas preces krāsas formas.
84
Šajā kontekstā jāuzskata, ka, ņemot vērā Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkta pamatā esošās sabiedrības intereses (skat. šā sprieduma 22. un 23. punktu), kā arī nepieciešamību saglabāt šīs tiesību normas lietderīgo iedarbību, jēdziens “forma” nav jāinterpretē pārāk šauri – tas it īpaši izslēgtu jebkādu preces krāsainu formu.
85
Šajā lietā jāatgādina, ka apstrīdētā preču zīme ir tikusi pieteikta un reģistrēta kā trīsdimensiju preču zīme vai formas preču zīme, nevis kā raksta, pozīcijas vai krāsas preču zīme (skat. šā sprieduma 49.–51. punktu). Ņemot vērā šīs preču zīmes veidu, kā arī tās grafisko attēlojumu un aprakstu, jākonstatē, ka minētās preču zīmes trešā būtiskā īpašība, proti, kvadrātiņu diferenciācija uz katras kuba skaldnes sešās pamatkrāsās, kas ļauj tos atšķirt un rada kontrasta efektu starp tiem, ir raksturīga un neatdalāma no attēlotās formas un, kā to pamatoti norādījusi Apelācijas padome, ir neatņemama šīs formas sastāvdaļa.
86
Šajā ziņā tāpat jākonstatē, kā to dara EUIPO, ka sešu pamatkrāsu pievienošana (skat. šā sprieduma 67. punktu), turklāt neskaidrā izkārtojumā (skat. šā sprieduma 70. punktu), funkcionālajai trīsdimensiju formai, kas ir skaidri definēta un attēlota režģa funkcionālajās līnijās, neliedz to, ka apstrīdētā preču zīme ir apzīmējums, ko veido vienīgi forma Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkta izpratnē. Iespējamībai, ka citas virsmas Rubika kubu varētu padarīt par kaut ko vairāk nekā par formu, nav nozīmes, lai noskaidrotu, vai izskatāmajā lietā kontrasta efekts, kas izriet no kuba skaldņu (mazo kvadrātiņu) diferenciācijas ar pamatkrāsām, ir būtiska minētās preču zīmes īpašība.
87
Šie konstatējumi nevar tikt atspēkoti ar prasītājas argumentiem.
88
Pirmām kārtām, no vienas puses, attiecībā uz prasītājas argumentu, saskaņā ar kuru Rubika kuba tirdzniecība nav atbilstošs kritērijs, jāatgādina, ka formas, kas vajadzīga tehniska rezultāta iegūšanai, būtiskās īpašības, cik vien iespējams, jāizvērtē, ņemot vērā konkrētās attēlotās preces tehnisko funkciju (skat. šā sprieduma 32. punktu), un ka, lai gan attiecīgā apzīmējuma būtisko īpašību identificēšanai principā ir jāsākas ar tā grafiskā attēlojuma pārbaudi, kompetentā iestāde var atsaukties arī uz citu lietderīgu informāciju, kas ļauj pareizi noteikt šīs īpašības, piemēram, konkrētā sabiedrības daļas uztveri (skat. šā sprieduma 28. punktu). No tā izriet, ka papildus apstrīdētās preču zīmes grafiskajam attēlojumam Apelācijas padome varēja ņemt vērā arī to, ka šīs preču zīmes forma atbilst konkrētai attēlotai precei, kura tiek tirgota krāsās un kuru kā tādu uztver konkrētā sabiedrības daļa.
89
No otras puses, attiecībā uz prasītājas argumentu par veidu, kādā Apelācijas padome būtu izvērtējusi apstrīdētās preču zīmes formu, ja, piemēram, uz virsmām būtu bijuši burti vai cipari, jāuzskata, ka šis jautājums ir tīri hipotētisks, un šis arguments jānoraida kā neiedarbīgs, ņemot vērā, ka apzīmējuma būtisko īpašību identificēšana jāveic katrā gadījumā atsevišķi (skat. šā sprieduma 25. punktu). Šajā lietā kuba virsmas dizains saplūst ar tā formu un pats par sevi nav būtiska apzīmējuma īpašība (skat. šā sprieduma 61.–75. punktu), bet šādu būtisku īpašību veido tikai tā radītais kontrasta efekts. Nav nozīmes, vai citā konkrētā gadījumā citi virsmas dizaini tiktu uzskatīti par citas preču zīmes nefunkcionālu būtisku īpašību.
90
Otrām kārtām, kas attiecas uz prasītājas argumentu, saskaņā ar kuru Apelācijas padome nav ņēmusi vērā tiesību akta grozījumu, ar ko Regulas Nr. 207/2009 (ar kuru ir aizstāta Regula Nr. 40/94) 7. panta 1. punkta e) apakšpunktā ir ieviesti vārdi “citas iezīmes”, tas jānoraida kā neiedarbīgs. Proti, tas, ka preču zīmes, kas ietver “citas iezīmes”, nevis formu, ietilpst šī panta, kas grozīts ar Regulu 2015/2424, piemērošanas jomā, ne obligāti nozīmē, ka minētais pants tā agrākajā redakcijā neattiecās uz trīsdimensiju preču zīmēm, kas ietver krāsas.
91
Šajā kontekstā jāatgādina, tāpat kā to dara EUIPO, ka vārdu “citas iezīmes” iekļaušanas ar Regulu 2015/2424 Regulas Nr. 207/2009 (ar kuru ir aizstāta Regula Nr. 40/94) 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktā mērķis nebija noteikt, ka krāsu trīsdimensiju preču zīmes turpmāk neietilpst šīs tiesību normas piemērošanas jomā tās agrākajā redakcijā tādēļ, ka tās ietver krāsas. Šis tiesību akta grozījums bija cieši saistīts ar to, ka ar Regulu 2015/2424 tika dzēsta prasība par grafisko attēlojumu un pēc tam Eiropas Savienības preču zīmju sistēmā tika ieviesti jauni “netradicionālu” preču zīmju veidi. Krāsu trīsdimensiju preču zīmes netika ieviestas ar minētajiem tiesību aktu grozījumiem, bet pastāvēja jau agrāk, līdz ar to vārdu “citas iezīmes” pievienošana nav mainījusi šādu preču zīmju funkcionalitātes pārbaudi. Svarīgi ir noskaidrot, vai šādas trīsdimensiju preču zīmes krāsa vai krāsas ir vai nav šīs preču zīmes būtiska īpašība, nevis tas, vai tās ir formas vai “citas iezīmes” sastāvdaļa.
92
Tādējādi, kā Tiesa būtībā nospriedusi 2010. gada 14. septembra spriedumā Lego Juris/ITSB (C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 51. un 52. punkts), kurā bija piemērojams Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkts, pievienojot nebūtiskas īpašības, kurām nav tehnisku funkciju, forma netiek izslēgta no šī absolūtā atteikuma pamata [darbības jomas], ja visas šīs formas būtiskās īpašības atbilst šādai funkcijai (skat. šā sprieduma 40. punktu). Šajā lietā Paplašinātā apelācijas padome un Vispārējā tiesa Lego klucīša sarkano krāsu uzskatīja par nebūtisku īpašību (spriedums, 2010. gada 14. septembris, Lego Juris/ITSB, C‑48/09 P, EU:C:2010:516, 73. un 74. punkts). Tāpat līdzīgās lietās Vispārējā tiesa ir apstiprinājusi preču zīmju spēkā neesību, pamatojoties uz Regulas Nr. 207/2009 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktu, pirms tā tika grozīta ar Regulu 2015/2424, proti, kad šajā tiesību normā bija minēti vienīgi “apzīmējumi, kas sastāv tikai un vienīgi no [..] formas”, apstākļos, kad krāsas nebija “formas” (spriedumi, 2018. gada 31. janvāris, Transdermāla plākstera attēls, T‑44/16, nav publicēts, EU:T:2018:48, 101.–104. punkts; 2019. gada 24. septembris, Melna kvadrāta, kas ietver septiņus zilus koncentriskus riņķus, attēlojums, T‑261/18, EU:T:2019:674, 70.–72. punkts, un rīkojums, 2021. gada 15. jūlijs, Roxtec/EUIPO – Wallmax (Oranža kvadrāta, kurā ir ietverti septiņi melni koncentriski apļi, attēlojums), T‑455/20, nav publicēts, EU:T:2021:483, 51.–53. punkts).
93
Trešām kārtām, saistībā ar prasītājas atsaukšanos uz 2018. gada 12. jūnija spriedumu Louboutin un Christian Louboutin (C‑163/16, EU:C:2018:423) un 2019. gada 14. marta spriedumu Textilis (C‑21/18, EU:C:2019:199) šie spriedumi – tāpat kā to dara Apelācijas padome – jāuzskata par nenozīmīgiem šajā lietā šādu iemeslu dēļ.
94
Pirmkārt, lieta, kurā pasludināts 2018. gada 12. jūnija spriedums Louboutin un Christian Louboutin (C‑163/16, EU:C:2018:423), nav analoga šai lietai, jo tā attiecās uz apzīmējumu, ko veido uz kurpes zoles uzklāta krāsa, proti, uz pozīcijas preču zīmi, nevis trīsdimensiju preču zīmi. Tiesa būtībā ir nospriedusi, ka preču zīmi, kuras mērķis skaidri ir aizsargāt noteiktas krāsas piemērošanu uz preces daļas, tieši izslēdzot preces kontūras, neveido vienīgi preces forma Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/95/EK (2008. gada 22. oktobris), ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm (OV 2008, L 299, 25. lpp.), 3. panta 1. punkta e) apakšpunkta iii) punkta izpratnē (spriedums, 2018. gada 12. jūnijs, Louboutin un Christian Louboutin, C‑163/16, EU:C:2018:423, 27. punkts). Tas nav pretrunā konstatējumam, saskaņā ar kuru formas preču zīme, kas ietver krāsas, konkrētā gadījumā vienmēr var tikt uzskatīta par tādu, ko veido vienīgi preces forma, lai piemērotu Regulas Nr. 207/2009, pirms tā tika grozīta ar Regulu 2015/2424, vai Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktu (šajā nozīmē skat. šā sprieduma 92. punktā minētos spriedumus).
95
Otrkārt, lieta, kurā pasludināts 2019. gada 14. marta spriedums Textilis (C‑21/18, EU:C:2019:199), arī nav analoģiska šai lietai, jo Tiesa tajā ir izvērtējusi grafisku preču zīmi ar dekoratīviem rakstiem, kas bija izvietota uz precēm, nevis trīsdimensiju preču zīmi ar pamatkrāsām.
96
Ceturtām kārtām, attiecībā uz prasītājas atsaukšanos uz citiem spriedumiem un nolēmumiem arī ir jāuzskata, ka tiem nav nozīmes šajā lietā.
97
Pirmkārt, attiecībā uz spriedumu rechtbank Gelderland (Gelderlandes tiesa, Nīderlande) (AP 1 pievienotais dokuments) pietiek, ja norāda, kā to ir darījusi Apelācijas padome apstrīdētā lēmuma 69. punktā, ka prasītājas norādītās preču zīmes “[nebija] vērstas uz formas aizsardzību, bet gan vienīgi uz attiecīgā raksta piemērošanu konkrētai preču vietai” (šā sprieduma 4.19. punkts). Savukārt izskatāmajā lietā apgalvojums, saskaņā ar kuru apstrīdētās preču zīmes mērķis ir vienīgi aizsargāt preces virsmas dizainu, proti, “konkrētu krāsu īpašu izkārtojumu”, neizriet no šīs preču zīmes grafiskā attēlojuma un apraksta (skat. šā sprieduma 61.–75. punktu), bet drīzāk runa ir par formu, kas reģistrēta krāsās. Turklāt valstu lēmumi nav saistoši EUIPO, kā to atzīst prasītāja, un katrā ziņā Apelācijas padome ir pienācīgi ņēmusi vērā minēto spriedumu.
98
Otrkārt, runājot par 2019. gada 24. oktobra spriedumu Kuba forma, kura skaldnēm ir režģa struktūra (T‑601/17, nav publicēts, EU:T:2019:765), prasītājas atsaukšanās uz tā konstatējumiem šajā lietā nav nozīmīga. Vispirms jāuzsver, ka minētais spriedums attiecās uz šā sprieduma 7. punktā attēloto Eiropas Savienības trīsdimensiju preču zīmi Nr. 162784 attiecībā uz melnbaltu Rubika kubu, nevis uz apstrīdēto preču zīmi, kas reģistrēta krāsā un attēlota šā sprieduma 2. punktā. Turklāt, ciktāl Vispārējā tiesa ir nospriedusi, ka “Rubika kuba labi pazīstamo īpašību, kas saistīta ar krāsas atšķirību esību uz sešām kuba skaldnēm, kura ir preču zīmes [Nr. 162784] grafiskā attēlojuma neredzams elements, tāpat kā “Rubika kuba” iekšējo mehānismu, kas ļauj veikt mazo kuba rindu vertikālu un horizontālu rotāciju, Apelācijas padome varēja pamatoti ņemt vērā, izvērtējot minētās preču zīmes divu pareizi identificētu būtisko īpašību funkcionalitāti” (spriedums, 2019. gada 24. oktobris, Kuba forma, kura skaldnēm ir režģa struktūra, T‑601/17, nav publicēts, EU:T:2019:765, 99. punkts), no tā nekādi nevar secināt, ka sešu pamatkrāsu pievienošana Rubika kubam ļautu apstrīdētajai preču zīmei sastāvēt ne tikai no formas Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkta izpratnē.
99
Treškārt, attiecībā uz 2023. gada 24. maija spriedumu GlaxoGroup/EUIPO – Cipla Europe (Inhalatora forma) (T‑477/21, nav publicēts, EU:T:2023:280) pietiek ar norādi, ka šī lieta attiecās uz attiecīgās preču zīmes atšķirtspēju, nevis tās funkcionalitāti, līdz ar to tai šajā lietā nav nozīmes. Proti, uz pārbaudi saskaņā ar Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktu neattiecas tie paši noteikumi kā uz atšķirtspējīgu pazīmju novērtēšanu, kuru noteikšana ir paredzēta, lai novērtētu preču izcelsmes norādes funkciju patērētāja acīs, kas atšķiras no formas būtisko elementu noteikšanas (spriedumi, 2019. gada 24. septembris, Melna kvadrāta, kurā attēloti septiņi zili koncentriski riņķi, attēlojums, T‑261/18, EU:T:2019:674, 53. punkts, un 2022. gada 30. marts, Atsperzābaka forma, T‑264/21, nav publicēts, EU:T:2022:193, 43. punkts).
100
Piektām kārtām, attiecībā uz prasītājas kritiku par Apelācijas padomes apgalvojumu, kas, pēc tās domām, ir “nedaudz satraucošs”, saskaņā ar kuru Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkts kļūtu praktiski neiedarbīgs, ja krāsas, vai tā būtu būtiska vai vienkārši dekoratīva, pievienošana funkcionālai formai padarītu šo tiesību normu nepiemērojamu, jākonstatē, ka kritizētais apgalvojums izriet no Apelācijas padomes vispārinājuma un šajā lietā ir izteikts pilnības labad. Taču iebildums, ar kuru tiek apstrīdēts šāds pilnības labad izteiktais vērtējums, nevar ietekmēt apstrīdētā lēmuma rezolutīvo daļu un ir jānoraida kā neiedarbīgs (skat. spriedumu, 2023. gada 28. jūnijs, CEDC International/ITSB – Underberg (Zāles stiebra pudelē forma), T‑145/22, EU:T:2023:365, 113. punkts un tajā minētā judikatūra).
101
Ņemot vērā visu iepriekš minēto, jāsecina, ka Apelācijas padome nav pieļāvusi kļūdu vērtējumā, konstatējot, ka apstrīdēto preču zīmi, proti, trīsdimensiju preču zīmi, kas reģistrēta krāsās, veido vienīgi forma Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkta izpratnē.
102
Līdz ar to prasītājas galvenajam iebildumam nevar piekrist.
103
Tātad prasības vienīgā pamata pirmā daļa ir jānoraida.
Par vienīgā pamata otro daļu, kas attiecas uz kļūdu vērtējumā, identificējot apstrīdētās preču zīmes funkcionalitāti
104
Ar vienīgā pamata otro daļu prasītāja apgalvo, ka, pat pieņemot, ka specifiskās krāsas un to īpašais izkārtojums ir daļa no apstrīdētās preču zīmes formas, tās nav vajadzīgas tehniska rezultāta iegūšanai. Lai gan, protams, kuba sešas skaldnes ir jāspēj nošķirt, veids, kā to panākt, tomēr esot nevis tehnisks, bet gan tikai estētisks jautājums.
105
Konkrētāk, prasītāja izvirza četrus argumentus. Pirmām kārtām, tā apgalvo, ka virsmas dizainam ir bezgalīgas dizaina iespējas, kas ļauj nošķirt sešas kuba skaldnes, un ka izvēli nekādi neierobežo tehniski apsvērumi. Līdz ar to apstrīdētā preču zīme ne uz vienu formu nepiešķirot monopolu. Otrām kārtām, prasītāja atsaucas uz Rubika kuba radošo procesu. Saskaņā ar tās 1998. gada 25. novembra paziņojumu (šī paziņojuma 20. punkts) Rubika k‑gs esot izvēlējies šīs dzīvās krāsas, lai padarītu kubu “aizraujošāku”, nevis lai veiktu vienkāršu diferenciāciju. Prasītāja “apgalvo, ka “aizrautība” nav daļa no preces tehniskās funkcijas”. Trešām kārtām, prasītāja uzskata, ka judikatūra par “alternatīvām formām” nav piemērojama vienkāršām patvaļīgām virsmas dekorācijām, kas nekādi neietekmē funkciju, kā tas ir šajā lietā. Ja virsmas dekorācija ir trīsdimensiju preču zīmes būtiska īpašība, nepastāvot formā iekļauta tehniskā risinājuma monopolizācijas risks, un aizsardzības apjoms attiecoties tikai uz nefunkcionāliem elementiem. Ceturtām kārtām, prasītāja apgalvo, ka patentos, kas tajā laikā aizsargāja Rubika kubu, krāsas nebija pieteiktas un tās pat nebija ietvertas – patentos bija atsauce tikai uz skaldnēm, kuras var tikt diferencētas. Apstrīdētajā preču zīmē aprakstītā virsmas dizaina aizsardzība tātad neizraisot nekādu nepārtrauktu tāda elementa aizsardzību, kas agrāk bijis aizsargāts ar patentiem.
106
EUIPO un persona, kas iestājusies lietā, apstrīd prasītājas argumentus.
107
Vispirms nav jāapšauba Apelācijas padomes vērtējumi, kurus prasītāja turklāt nav apstrīdējusi, attiecībā uz režģa struktūras un kuba formas funkcionālā rakstura analīzi.
108
Tādējādi apstrīdētā lēmuma 55.–58. punktā attiecībā uz režģa struktūru, ko veido melnas līnijas, kuras horizontāli un vertikāli krustojas uz katras no kuba skaldnēm, sadalot katru no tām vienāda izmēra kubiņos, kas izkārtoti 3 × 3 rindās, Apelācijas padome uzskatīja, ka šāda struktūra ir vajadzīga vēlamā tehniskā rezultāta sasniegšanai, pamatojoties uz minēto lēmumu (40.–42. punkts) par Eiropas Savienības preču zīmi Nr. 162784, kas tika apstiprināts ar 2019. gada 24. oktobra spriedumu Kuba forma, kura skaldnēm ir režģa struktūra (T‑601/17, nav publicēts, EU:T:2019:765, 86. un 87. punkts). Apelācijas padome uzskatīja, ka fizisks nošķīrums starp kubiņiem ir nepieciešams, lai ar kuba centrā ievietotā mehānisma palīdzību dažādas kubiņu rindas varētu pagriezt vertikāli un horizontāli (minētā lēmuma 40.–42. punkts). Tā piebilda, ka lietas izskatīšanas laikā Anulēšanas nodaļā abas puses iesniedza Vikipēdijas tīmekļvietnes lapu, kas attiecas uz Rubika kubu (skat. 16. pielikumu un 1. dokumentu), kurā bija iekļauts turpmāk norādītais attēls. Apelācijas padome uzskatīja, ka no šī attēla skaidri izriet, ka apstrīdētā preču zīme attiecas uz preci, kas, izņemot krāsas, neatšķiras no minētajā lēmumā izvērtētās preces. Līdz ar to šajā lietā esot jāpiemēro arī šajā lēmumā izdarītie secinājumi par režģa struktūras tehnisko funkcionalitāti.
109
Tāpat apstrīdētā lēmuma 59. punktā attiecībā uz kuba formu Apelācijas padome norādīja, ka Vispārējā tiesa ir apstiprinājusi tās secinājumus, saskaņā ar kuriem šī forma ir vajadzīga vēlamā tehniskā rezultāta sasniegšanai. Ņemot vērā, ka trīsdimensiju mozaīkmīklu veido kubiņi, kas sakārtoti rindās 3 × 3, un ka, lai atrisinātu mozaīkmīklu, tie jāpagriež vertikāli un horizontāli, piešķirot katrai skaldnei atšķirīgu krāsu, produkta kā veseluma forma obligāti ir kubs (spriedums, 2019. gada 24. oktobris, Kuba forma, kura skaldnēm ir režģa struktūra, T‑601/17, nav publicēts, EU:T:2019:765, 89. punkts). Izskatāmajā lietā Apelācijas padome uzskatīja, ka, ņemot vērā, ka kuba forma nav nodalāma no režģa struktūras, šie secinājumi ir piemērojami arī apstrīdētajai preču zīmei.
110
Tagad jāanalizē trešā būtiskā pazīme, proti, mazo kvadrātu diferenciācija uz katras kuba skaldnes sešās pamatkrāsās, kas ļauj tos nošķirt un rada kontrasta efektu starp tiem (skat. šā sprieduma 74. punktu).
111
Apstrīdētā lēmuma 71.–74. punktā attiecībā uz “krāsu tehnisko funkciju” Apelācijas padome atgādināja, ka minētajā lēmumā attiecībā uz Eiropas Savienības preču zīmes Nr. 162784 spēkā esību tā bija uzskatījusi, ka dažādas katras kuba skaldnes kvadrātu vītnes (vertikālās līnijas, diagonālās līnijas, punkti utt.) norāda uz atšķirīgām krāsām un ka līdz ar to dažādās krāsas uz sešām kuba skaldnēm ir apzīmējuma trešā būtiskā īpašība. Ņemot vērā vēlamo tehnisko rezultātu, proti, iespēju pagriezt kuba rindas horizontāli un vertikāli, līdz katrā no mozaīkmīklas skaldnēm ir deviņi kvadrāti vienā krāsā, tā uzskatīja, ka krāsas ir nepieciešamas šī rezultāta sasniegšanai. Tādējādi kubs nedarbotos kā mozaīkmīkla, ja visām sešām tā skaldnēm būtu vienāda krāsa (minētā lēmuma 22. un 44. punkts). Tā uzskata, ka Vispārējā tiesa 2019. gada 24. oktobra spriedumā Kuba forma, kura skaldnēm ir režģa struktūra (T‑601/17, nav publicēts, EU:T:2019:765), ir netieši apstiprinājusi, ka Rubika kuba krāsas ir vajadzīgas tehniska rezultāta iegūšanai.
112
Apstrīdētā lēmuma 75.–86. punktā Apelācijas padome konstatēja, ka prasītājas apgalvojums, saskaņā ar kuru sešu pieteikto krāsu īpašā kombinācija ir atšķirtspējīga un patvaļīga, papildus tam, ka tā ir aizsargāta ar autortiesībām, nevar atspēkot iepriekš minētos secinājumus. Vispirms tā noraidīja argumentu, saskaņā ar kuru krāsu kombinācija Rubika kubam, ko veiksmīgi tirgo prasītāja, piešķir atšķirtspēju. No Regulas Nr. 40/94 51. panta 2. punkta izriet, ka, pat ja preces forma, kas vajadzīga tehniska rezultāta iegūšanai, tās izmantošanas nobeigumā ir ieguvusi atšķirtspēju, tā jāatzīst par spēkā neesošu. Turpinājumā tā noraidīja apgalvojumu, saskaņā ar kuru krāsas nav vienīgais risinājums, lai panāktu tehnisko rezultātu, kas izpaužas kā dažādu kubu atšķiršana, jo tas ir balstīts uz kļūdainu pieņēmumu, saskaņā ar kuru krāsas ir jānošķir no formas. Proti, alternatīvu formu, kas ļauj sasniegt to pašu tehnisko rezultātu, esība pati par sevi neliedz uz preču zīmi attiecināt minētās regulas 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktu. Tam, ka to pašu Rubika kuba tehnisko rezultātu varēja panākt, pievienojot rakstus, simbolus vai burtus uz kuba virsmas, tātad nebija nozīmes, lai novērtētu attiecīgo krāsu funkcionālo raksturu. Turklāt šī paša iemesla dēļ tā noraidīja argumentu, saskaņā ar kuru konkrēto krāsu izvēle tika veikta patvaļīgi. Tā norādīja, kā Rubika k‑gs pats bija paskaidrojis 2015. gada 26. februāra rakstiskajā paziņojumā (pieteikuma par spēkā neesības atzīšanu 22. pielikums), viņš sākotnēji uz kuba virsmas bija uzlīmējis dažādas uzlīmes, lai varētu nošķirt katra rotācijas kuba kustību (paziņojuma 16. punkts). Apelācijas padome uzskatīja, ka no tā izriet, ka ikviena sešu krāsu, kas ir pietiekami nošķirtas viena no otras, kombinācija ir piemērota, lai sasniegtu vēlamo tehnisko rezultātu. Tā konstatēja, ka sarkanās, zaļās, zilās, oranžas, dzeltenās un baltās krāsas kombinācija atbilst šim kritērijam un tātad ir vajadzīga, lai sasniegtu Rubika kuba tehnisko rezultātu. Visbeidzot tā piebilda, ka iespējamā autortiesību aizsardzība, ko saņemtu šī krāsu kombinācija vai Rubika kuba dizains, nevar ietekmēt apstrīdētās preču zīmes spēkā esības vērtējumu, ņemot vērā minēto pantu.
113
Apstrīdētā lēmuma 87. punktā Apelācijas padome secināja, ka trešā būtiskā īpašība, proti, katra kuba skaldnes kvadrātu sešas dažādās krāsas, ir vajadzīga tehniska rezultāta iegūšanai.
114
Šajā ziņā jākonstatē – tas, ka katra kuba skaldne (un katrs kvadrātiņš) ir nošķirama ar sešām atšķirīgām krāsām, ir būtiska apstrīdētās preču zīmes īpašība, kas vajadzīga, lai sasniegtu šīs preču zīmes tehnisko rezultātu, kā konstatēts šā sprieduma 52. un 53. punktā. Šīs būtiskās īpašības tehniskā funkcija ir ar kontrasta efektu ļaut nošķirt katru kuba skaldni, kā arī katru no kvadrātiņiem no režģa struktūras, kas atrodas uz katras no šīm skaldnēm.
115
Tāpat jākonstatē – tas, ka apstrīdētajā preču zīmē ir nebūtiskas īpašības, kas sastāv no sešu pamatkrāsu paletes, ciktāl šīs krāsas pašas par sevi nav funkcionālas, neietekmē secinājumu, saskaņā ar kuru minēto preču zīmi veido vienīgi preces forma, kas vajadzīga tehniska rezultāta iegūšanai, ņemot vērā judikatūru par mazāk svarīgiem patvaļīgiem elementiem (skat. šā sprieduma 40. punktu). Turklāt, ņemot vērā minēto krāsu kā pamatkrāsu raksturu, prasītājas apgalvojums, saskaņā ar kuru “aizrautība nav daļa no preces tehniskās funkcijas”, šajā lietā nav iedarbīgs, jo attiecīgo atšķirīgo krāsu tehniskā funkcija nav “aizraut” novērotāju, bet gan ar kontrasta efekta palīdzību ļaut nošķirt kuba skaldnes un uz tām izvietotos kvadrātiņus.
116
Šie konstatējumi nevar tikt atspēkoti ar prasītājas argumentiem.
117
Pirmām kārtām, attiecībā uz prasītājas atsaukšanos uz neierobežotām Rubika kuba virsmas dizaina koncepcijas iespējām jāuzskata, ka, pat ja ir taisnība, ka vēlamo tehnisko rezultātu var sasniegt ar neierobežotu virsmas dizaina skaitu, šajā lietā jautājums ir nevis par iespējamām alternatīvām nebūtiskām īpašībām, bet par cēloņsakarību starp būtisku īpašību un tehnisko rezultātu, proti, vai apstrīdētajā preču zīmē ietvertais konkrētais “virsmas dizains”, kas ļauj nošķirt kuba skaldnes un kvadrātiņus no režģa struktūras ar kontrasta efektu, ir būtiska šīs preču zīmes īpašība, kas vajadzīga, lai sasniegtu minētās preču zīmes tehnisko rezultātu. Šāda cēloņsakarība ir konstatēta šā sprieduma 114. punktā. Līdz ar to apstāklim, ka ir iespējami citi virsmas dizaini (grafiskie elementi, simboli, raksti, attēli, logotipi, zīmes, burti, cipari, taustes vai elektroniski līdzekļi, hologrammas, košas neona vai metāliskās krāsas, pasteļkrāsas vai tumšas krāsas), šajā lietā nav nozīmes. Līdz ar to atsaukšanās uz neierobežotām koncepcijas iespējām ir neiedarbīga.
118
Tāpat jāuzskata – kā to dara EUIPO –, ka sešu pamatkrāsu izvēle, lai nošķirtu kuba skaldnes, ir viens no acīmredzamākajiem risinājumiem, ko var paredzēt. Šo krāsu kā pamatkrāsu raksturs liek domāt, ka tām ir neliela un otršķirīga nozīme salīdzinājumā ar formu (skat. šā sprieduma 67. punktu). Turklāt to izkārtojums uz kuba skaldnēm ir ne visai skaidrs (skat. šā sprieduma 70. punktu). Apstrīdētās preču zīmes svarīgākie elementi ir kuba forma, režģa struktūra un tas, ka katra kuba skaldne ir nošķirama no citām ar kontrasta efektu. Iespēja, ka citas virsmas apdares, kas ir smalkākas un mazāk vienkāršas, varētu “paaugstināt” šos dizainus līdz būtiskas īpašības līmenim, neietekmē šīs lietas iznākumu (skat. šā sprieduma 70. punktu).
119
Otrām kārtām, attiecībā uz prasītājas argumentu par Rubika kuba “radošo procesu” pietiek ar norādi, ka Apelācijas padome apstrīdētā lēmuma 78. punktā ir precizējusi, ka “jebkura sešu krāsu kombinācija” esot piemērota vēlamā tehniskā rezultāta iegūšanai. Tā neatsaucas uz citiem iespējamiem virsmas dizainiem, piemēram, logotipiem, kas būtu vizuāli uzkrītoši vai “aizraujoši”. Pat pieņemot, ka Apelācijas padome ir kļūdaini uzskatījusi, ka “jebkura sešu krāsu kombinācija” būtu piemērota tehniskā rezultāta iegūšanai, jo dažas citas īpašas krāsu kombinācijas pašas par sevi varētu tikt uzskatītas par apstrīdētās preču zīmes būtisku īpašību, ar to nepietiktu, lai apšaubītu minētā lēmuma tiesiskumu, jo sešu specifisku krāsu konkrētā kombinācija (turklāt neskaidrā izkārtojumā), lai gan tā pati par sevi nav funkcionāla, nav būtiska šīs preču zīmes īpašība. Šis arguments tātad nav iedarbīgs.
120
Trešām kārtām, prasītājas arguments par judikatūras par alternatīvām formām nepiemērojamību ir balstīts uz premisu, saskaņā ar kuru sešu krāsu īpašā kombinācija izskatāmajā lietā ir būtiska apstrīdētās preču zīmes īpašība. Tomēr šī konkrētā īpašā sešu krāsu kombinācija (turklāt ne visai skaidrā izkārtojumā), lai gan tā pati par sevi nav funkcionāla, nav šīs preču zīmes būtiska īpašība. Līdz ar to jautājumam par to, vai Apelācijas padome ir vai nav kļūdaini uzskatījusi, ka šī judikatūra ir piemērojama izskatāmajā lietā, nav nozīmes šā strīda atrisināšanā. Šis arguments tātad nav iedarbīgs.
121
Ceturtām kārtām, attiecībā uz prasītājas apgalvojumu, saskaņā ar kuru patentos, kas agrāk aizsargāja Rubika kubu, nebija ne pieteiktas, ne arī ietvertas krāsas, bet tajos bija atsauce tikai uz nošķiramām sānu skaldnēm, jākonstatē, ka šāds apstāklis neļauj izdarīt secinājumus par apstrīdētās preču zīmes aizsardzības apjomu. Ne no šīs preču zīmes, kas ir trīsdimensiju preču zīme, nevis krāsas, pozīcijas vai raksta preču zīme, ne arī no tās apraksta nekādi neizriet, ka aizsardzība tiktu lūgta vienīgi attiecībā uz sešu specifisko krāsu kombināciju un to izkārtojumu, kas turklāt ir ne visai skaidrs. Līdz ar to šis apgalvojums ir neiedarbīgs.
122
Šajā sakarā jānorāda, ka Eiropas Savienības preču zīmju tiesībās nav judikatūras, kas būtu līdzvērtīga tai, kas piemērojama atsevišķā Eiropas Savienības dizainparaugu tiesību kontekstā, kurā izskats ir noteicošais aizsardzības priekšmeta elements (skat. spriedumu, 2018. gada 8. marts, DOCERAM, C‑395/16, EU:C:2018:172, 25. punkts un tajā minētā judikatūra). Saskaņā ar šo judikatūru, ja konkrēts īpašību izkārtojums ir izvēlēts citiem nolūkiem, nevis lai pildītu tehnisku funkciju, un it īpaši dekoratīviem nolūkiem, dizainparaugs ir spēkā esošs, bet piešķir aizsardzību tikai šim konkrētajam izkārtojumam, nevis izstrādājuma izskata ekskluzīvi funkcionālajām pazīmēm, kuras ietekmē šis izkārtojums (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2020. gada 18. novembris, Tinnus Enterprises/EIPO – Mystic Products un Koopman International (Šķidrumu sadales iekārtas), T‑574/19, EU:T:2020:543, 25. un 26. punkts). Savukārt Eiropas Savienības preču zīmju tiesībās tas, ka vienīgi funkcionālu elementu kombinācija sniedz kopējo estētisko vērtību vai veicina reģistrācijai pieteiktās preču zīmes dekoratīvā attēla radīšanu, neliedz piemērot ne Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktā paredzēto atteikuma pamatu (skat. šā sprieduma 42. punktu), ne arī attiecīgo spēkā neesības pamatu.
123
Tātad Apelācijas padome nav pieļāvusi kļūdu vērtējumā, būtībā konstatējot, ka būtiskā īpašība, kas saistīta ar to, ka katra kuba skaldne (un katrs kvadrātiņš) ir nošķirama ar sešām atšķirīgām krāsām, kurām ir kontrasta efekts, ir funkcionāla, proti, vajadzīga, lai sasniegtu apstrīdētās preču zīmes tehnisko rezultātu.
124
Tātad vienīgā prasības pamata otrā daļa ir jānoraida.
Par vienīgā pamata trešo daļu, kas attiecas uz kļūdu vērtējumā attiecībā uz “mozaīkmīklām”
125
Ar vienīgā pamata trešo daļu, kas konkrētāk attiecas uz 28. klasē ietilpstošajām “mozaīkmīklām” (angļu valodā – “jigsaw puzzles” šaurā nozīmē), prasītāja pārmet Apelācijas padomei, ka tā esot kļūdaini piemērojusi Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktu, jo Rubika kuba forma nav “attēls” un tehniskais rezultāts, uz kuru Apelācijas padome ir balstījusi savu vērtējumu (skat. šā sprieduma 52. punktu), proti, jau salikto elementu rotēšana, pēc būtības nav mozaīkmīkla, kuras mērķis ir pabeigt attēlu, saliekot kopā atsevišķus elementus, kas der kopā.
126
EUIPO un persona, kas iestājusies lietā, apstrīd prasītājas argumentus.
127
Apstrīdētā lēmuma 88.–90. punktā Apelācijas padome norādīja, ka Anulēšanas nodaļa ir uzskatījusi, ka “trīsdimensiju mozaīkmīklas”, attiecībā uz kurām apstrīdētās preču zīmes trīs būtiskās īpašības ir atzītas par vajadzīga tehniska rezultāta iegūšanai, ir identiskas plašākām kategorijām “rotaļlietas, spēles un rotaļlietas, trīsdimensiju mozaīkmīklas”, kas ietilpst 28. klasē vai ietvertas tajās. Attiecībā uz mozaīkmīklām (angļu valodā – “jigsaw puzzles” šaurā nozīmē) Anulēšanas nodaļa uzskatīja, ka nevar izslēgt, ka trīsdimensiju forma, ko veido dažādu krāsu kubi, varētu kalpot tam, lai sasniegtu tehnisko rezultātu, kas izpaužas kā ir uzspiešana uz šiem kubiem, lai saliktu tos noteiktā pozīcijā ar tādu pašu krāsu secību. Apelācijas padome norādīja, ka tai iesniegtajā apelācijas sūdzībā ir apstrīdēts vienīgi šis pamatojums attiecībā uz mozaīkmīklām, un piekrita, ka Anulēšanas nodaļas šajā ziņā sniegtais skaidrojums nav saprotams. Tomēr tā konstatēja, ka ir jāapstiprina secinājums, saskaņā ar kuru ar apstrīdēto preču zīmi aizsargātā forma ir vajadzīga mozaīkmīklas tehniskā rezultāta iegūšanai. Saskaņā ar mozaīkmīklas gramatisko nozīmi tā ir spēle, kurā parasti neregulāras formas mozaīkas gabaliņi, kas ir savstarpēji savienojami, tiek salikti kopā, un katrs no tiem parasti ir attēla daļa, lai, salikti kopā, mozaīkmīklas gabaliņi veidotu pilnīgu attēlu. Apelācijas padome uzskatīja, ka, pat ja Rubika kubs, iespējams, nav pirmais mozaīkmīklas piemērs, ko var iedomāties, nekas apzīmējuma attēlojumā neizslēdz iespēju demontēt kubu un to pārgrupēt, lai iegūtu perfektu kombināciju, jo režģa struktūra ir nepieciešama, lai nošķirtu dažādus kubus, un krāsas ir vajadzīgas, lai norādītu secību, kādā kubi jāsamontē.
128
Apelācijas padome būtībā secināja, ka apstrīdētā preču zīme ir tikusi reģistrēta pretēji Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkta noteikumiem attiecībā uz visām reģistrācijas pieteikumā norādītajām precēm, tostarp attiecībā uz mozaīkmīklām.
129
Šajā ziņā nav strīda par to, ka šī vienīgā pamata daļa attiecas nevis uz “trīsdimensiju mozaīkmīklām” (“mehāniskām mīklām” vai “mechanical puzzles” angļu valodā nozīmē), bet tikai uz norādi “mīklas” (angļu valodā – “jigsaw puzzles” šaurā nozīmē), proti, precēm, kas parasti ir divdimensiju formā, pat ja tās pastāv arī trīs dimensijās.
130
Jānorāda, ka, lai gan Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punkta, kas attiecas uz formām un tātad trīsdimensiju precēm, piemērošana šādai tipiski divdimensiju preču norādei var šķist mulsinoša, iemesls sākotnēji ir prasītājas (vai tās tiesību priekšteča) izvēle par labu šai norādei.
131
Taču jāatgādina, ka saskaņā ar Komisijas 1995. gada 13. decembra Regulas (EK) Nr. 2868/95, ar ko īsteno Padomes Regulu Nr. 40/94 (OV 1995, L 303, 1. lpp.), redakcijā, kas piemērojama šajā lietā, 2. noteikuma 2. punktu preču un pakalpojumu, uz kuriem attiecas preču zīmes reģistrācijas pieteikums, sarakstam jābūt formulētam tā, lai skaidri norādītu šo preču un pakalpojumu īpašības.
132
No tā izriet, ka tam, kurš lūdz reģistrēt kādu apzīmējumu kā Eiropas Savienības preču zīmi, savā pieteikumā jānorāda to preču vai pakalpojumu saraksts, attiecībā uz kuriem tiek lūgta reģistrācija, un jāsniedz katras minētās preces vai pakalpojuma apraksts tā, lai skaidri norādītu to īpašības (spriedums, 2017. gada 6. aprīlis, Nanu‑Nana Joachim Hoepp/EUIPO – Fink (NANA FINK), T‑39/16, EU:T:2017:263, 44. punkts un tajā minētā judikatūra).
133
Turklāt šī skaidrības prasība ir pastiprināta Tiesas judikatūrā, saskaņā ar ko reģistrācijas pieteicējs preces vai pakalpojumus, attiecībā uz kuriem tiek lūgta Eiropas Savienības preču zīmes aizsardzība, jāidentificē pietiekami skaidri un precīzi, lai ļautu kompetentajām iestādēm un uzņēmējiem uz šī pamata vien noteikt preču zīmes piešķirtās aizsardzības apjomu (spriedums, 2012. gada 19. jūnijs, Chartered Institute of Patent Attorneys, C‑307/10, EU:C:2012:361, 64. punkts).
134
Izskatāmajā lietā jānorāda, ka norāde “jigsaw puzzles” angļu valodā (apstrīdētās preču zīmes reģistrācijas pieteikuma valoda) attiecībā uz precēm, kas ietilpst 28. klasē, var tikt interpretēta divos dažādos veidos. No vienas puses, šī norāde – tāpat kā to dara prasītāja – varētu tikt interpretēta šauri kā tāda, kas nozīmē divdimensiju “attēlu”. Tomēr trīsdimensiju preču zīmes reģistrācija attiecībā uz šādām divdimensiju precēm nešķiet ticama. No otrās puses, šo norādi varētu interpretēt plašāk kā tādu, kas vienlaikus attiecas gan uz “jigsaw puzzles” (divu dimensiju) attēliem, gan uz “jigsaw puzzles” (trīs dimensiju) apjomā, kas būtu ticamāk attiecībā uz trīsdimensiju preču zīmi – prasītājas (vai tās tiesību priekšteča) izvēlēto preču zīmes veidu.
135
Jākonstatē, ka, atļaujot divas iepriekš minētās atšķirīgās interpretācijas attiecībā uz 28. klasē ietilpstošajām precēm, kas aptvertas ar apstrīdēto trīsdimensiju preču zīmi, norādei “jigsaw puzzles” ir divdomīgs raksturs un tāpēc tā nevar atbilst skaidrības prasībai, kas izriet no Regulas Nr. 2868/95 2. noteikuma 2. punkta un judikatūras.
136
Jāatgādina, ka saskaņā ar judikatūru preču zīmes īpašnieks nav tiesīgs gūt labumu no sava pienākuma norādīt preču sarakstu skaidri un precīzi pārkāpuma (skat. spriedumu, 2017. gada 6. aprīlis, NANA FINK, T‑39/16, EU:T:2017:263, 48. punkts un tajā minētā judikatūra).
137
Līdz ar to attiecīgā norāde nav interpretējama tādējādi, ka tā ietver tikai divdimensiju “jigsaw puzzles” prasītājas labā – tas ļautu šai norādei izvairīties no Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktā paredzētā atteikuma pamata un atbilstošā spēkā neesības pamata. Šī norāde jāinterpretē tādējādi, ka tajā ir ietvertas arī trīsdimensiju “jigsaw puzzles”.
138
Attiecībā uz trīsdimensiju “jigsaw puzzles” jākonstatē, ka tās ir vajadzīgas apstrīdētās preču zīmes tehniskā rezultāta iegūšanai (skat. šā sprieduma 52. un 53. punktu). Kā Apelācijas padome ir pamatoti uzskatījusi apstrīdētā lēmuma 90. punktā, nekas šīs preču zīmes attēlojumā, ko sniedzis prasītājas tiesību priekštecis, neizslēdz iespēju izjaukt un no jauna salikt kubu, lai iegūtu perfektu kombināciju, kur režģa struktūra ir nepieciešama, lai nošķirtu dažādus kubus, un krāsas – lai norādītu secību, kādā kubi jāsamontē.
139
Tātad Apelācijas padome nav pieļāvusi kļūdu vērtējumā, konstatējot, ka Regulas Nr. 40/94 7. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) punktā paredzētais atteikuma pamats ir piemērojams arī “mozaīkmīklām” (“jigsaw puzzles” angļu valodā), un līdz ar to secinot, ka uz apstrīdēto preču zīmi attiecas atbilstošais spēkā neesības pamats attiecībā uz visām reģistrācijā norādītajām precēm.
140
Tādējādi vienīgā prasības pamata trešā daļa ir noraidāma.
141
Ņemot vērā visus iepriekš minētos apsvērumus, prasība ir jānoraida pilnībā.
Par tiesāšanās izdevumiem
142
Atbilstoši Vispārējās tiesas Reglamenta 134. panta 1. punktam lietas dalībniekam, kuram nolēmums ir nelabvēlīgs, piespriež atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ja to ir prasījis lietas dalībnieks, kuram nolēmums ir labvēlīgs.
143
Tā kā prasītājai spriedums ir nelabvēlīgs, tai jāpiespriež atlīdzināt tiesāšanās izdevumus saskaņā ar EUIPO un personas, kas iestājusies lietā, prasījumiem. Turklāt attiecībā uz personas, kas iestājusies lietā, izdevumiem, kas tai radušies Apelācijas padomē, ir pietiekami norādīt, ka, tā kā ar šo spriedumu ir noraidīta prasība, kas celta par apstrīdēto lēmumu, tieši šī lēmuma rezolutīvās daļas 2. punkts turpina regulēt attiecīgos tiesāšanās izdevumus (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2019. gada 28. februāris, Lotte/EUIPO – Générale Biscuit‑Glico France (PEPERO original), T‑459/18, nav publicēts, EU:T:2019:119, 194. punkts).
Ar šādu pamatojumu
VISPĀRĒJĀ TIESA (sestā palāta)
nospriež:
1)
Prasību noraidīt.
2)
Spin Master Toys UK Ltd atlīdzina tiesāšanās izdevumus.
Costeira
Kancheva
Tichy‑Fisslberger
Pasludināts atklātā tiesas sēdē Luksemburgā 2025. gada 9. jūlijā.
[Paraksti]
Satura rādītājs
Tiesvedības priekšvēsture
Lietas dalībnieku prasījumi
Juridiskais pamatojums
Ievada apsvērumi
Par apstrīdētās preču zīmes veidu
Par apstrīdētās preču zīmes tehnisko rezultātu
Par vienīgā pamata pirmo daļu, kas attiecas uz kļūdu vērtējumā, identificējot būtiskās apstrīdētās preču zīmes īpašības
Par ievada apgalvojumu attiecībā uz būtiskajām apstrīdētās preču zīmes īpašībām
Par galveno iebildumu attiecībā uz to, ka sešu krāsu diferenciācija nevar tikt uzskatīta par neatņemamu apstrīdētās preču zīmes formas sastāvdaļu
Par vienīgā pamata otro daļu, kas attiecas uz kļūdu vērtējumā, identificējot apstrīdētās preču zīmes funkcionalitāti
Par vienīgā pamata trešo daļu, kas attiecas uz kļūdu vērtējumā attiecībā uz “mozaīkmīklām”
Par tiesāšanās izdevumiem
(
*1
)	Tiesvedības valoda – angļu.