62010CJ0323_LV
Puses
Sprieduma pamatojums
Rezolutīvā daļa
Puses
Apvienotās lietas no C‑323/10 līdz C‑326/10
par lūgumiem sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši LESD 267. pantam, ko Finanzgericht Hamburg
(Vācija) iesniedza ar lēmumiem, kas pieņemti 2010. gada 11. maijā un kas Tiesā iesniegti 2010. gada 5. un 6. jūlijā, tiesvedībās
Gebr. Stolle GmbH & Co. KG (C‑323/10, C‑324/10 un C‑326/10),
Doux Geflügel GmbH (C‑325/10)
pret
Hauptzollamt Hamburg-Jonas .
TIESA (astotā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētāja A. Prehala [ A. Prechal ] (referente), tiesneši K. Šīmans [ K. Schiemann ] un K. Toadere [ C. Toader ],
ģenerāladvokāts J. Mazaks [ J. Mazák ],
sekretārs K. Malaceks [ K. Malacek ], administrators,
ņemot vērā rakstveida procesu un 2011. gada 8. jūnija tiesas sēdi,
ņemot vērā apsvērumus, ko sniedza:
– Gebr. Stolle GmbH & Co. KG
vārdā – R. Šteilings [ R. Steiling ] un M. Nīsteds [ M. Niestedt ], Rechtsanwälte,
– Doux Geflügel GmbH
vārdā – R. Šteilings un M. Nīsteds, Rechtsanwälte,
– Hauptzollamt Hamburg-Jonas vārdā (no C‑324/10 līdz C‑326/10) – T. Peterss [ T. Peters ],
– Eiropas Komisijas vārdā – F. Vilmans [ F. Wilman ] un G. fon Rintelens [ G. von Rintelen ], pārstāvji,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
Sprieduma pamatojums
1. Šie lūgumi sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt Komisijas 1987. gada 17. decembra Regulu (EEK) Nr. 3846/87, ar ko izveido lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām (OV L 366, 1. lpp.).
2. Šos lūgumus Finanzgericht Hamburg iesniedza saistībā ar tiesvedību starp Gebr. Stolle GmbH & Co. KG
(turpmāk tekstā – “ Gebr. Stolle ”) un Hauptzollamt Hamburg-Jonas lietās C‑323/10, C‑324/10 un C‑326/10, no vienas puses, un starp Doux Geflügel GmbH (turpmāk tekstā – “ Doux Geflügel ”) un Hauptzollamt Hamburg-Jonas
lietā C‑325/10, no otras puses, par mājputnu gaļas eksporta kompensācijām.
Atbilstošās tiesību normas
Regula (EEK) Nr. 2777/75
3. Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2777/75 par mājputnu gaļas tirgus kopīgo organizāciju (OV L 282, 77. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 25. aprīļa Regulu (EK) Nr. 679/2006 (OV L 119, 1. lpp.; turpmāk tekstā – Regula Nr. 2777/75), 8. pants attiecībā uz šo sektoru paredz eksporta kompensāciju piešķiršanu, lai segtu starpību starp produktu cenām pasaulē un Eiropas Kopienā.
4. Regulas Nr. 2777/75 10. panta 1. punktā ir paredzēts:
“Vispārīgie noteikumi kombinētās nomenklatūras interpretēšanai un īpašie noteikumi tās piemērošanai attiecas uz šajā regulā uzskaitīto produktu klasificēšanu, bet tarifu nomenklatūru, kas veidojas, piemērojot šo regulu, iekļauj kopējos muitas tarifos.”
Regula Nr. 3846/87
5. Regula Nr. 3846/87 izveido lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām, kura ietverta tās I pielikumā. Pamatojoties uz kombinēto nomenklatūru, kas izveidota ar 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 1. lpp.; turpmāk tekstā – “KN”), Regula Nr. 3846/87 tiecas ņemt vērā eksporta kompensāciju sistēmas specifiku un, īpaši, nepieciešamību izveidot šādu produktu KN apakškategorijas.
6. Regulas Nr. 3846/87 I pielikumā izdarīti grozījumi attiecīgi ar Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2765/1999 (OV L 338, 1. lpp.) lietu C‑324/10 līdz C‑326/10 faktisko apstākļu norises laikā un ar Komisijas 2005. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 2091/2005, ar ko 2006. gadam publicē lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām, kas izveidota ar Regulu (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 343, 1. lpp.), lietas C‑323/10 faktisko apstākļu norises laikā.
7. Mājputnu gaļas sektorā attiecībā uz svaigu, dzesinātu vai saldētu mājputnu gaļu Regulas Nr. 3846/87 I pielikums izšķir šādas kategorijas:
>lt>1
Komisijas
8. Regulās, kurās ir noteiktas mājputnu gaļas eksporta kompensācijas un kuras bija spēkā konkrētajā laika posmā, bija paredzētas, īpaši Regulas Nr. 3846/87 I pielikuma produkta kodos 0207 12 10 9900, 0207 12 90 9190 un 0207 12 90 9990 ietilpstošo produktu eksporta kompensācijas. 1998. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 2580/98, kura groza Regulu (EEK) Nr. 3846/87, ar ko izveido lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām (OV L 322, 31. lpp.), šīs regulas I pielikumā ieviesa produkta kodu 0207 12 90 9990. Tās preambulas otrajā apsvērumā ir paredzēts:
9. “ņemot vērā, ka tirgū bez 70 % cāļiem un 65 % cāļiem nonākuši citi un tā kā tomēr liekas ieteicami tos iekļaut nomenklatūrā kompensācijām kompensāciju piešķiršanas nolūkos, tajā ir jāizdara grozījumi” [neoficiāls tulkojums].
Regula Nr. 2658/87
10. Vispārīgajos KN interpretācijas noteikumos, kas ietverti tās I sadaļas A daļā, cita starpā ir paredzēts:
“A. Vispārīgie [KN] interpretācijas noteikumi
[KN] preces klasificē saskaņā ar šādiem principiem:
1. Sadaļu, nodaļu un apakšnodaļu virsraksti doti tikai ērtības labad; juridiski klasifikāciju nosaka pozīciju ieraksti un sadaļu un nodaļu piezīmes, kā arī tālāk izklāstītie noteikumi, ja vien pozīcijās un piezīmēs nav noteikts citādi.
2. a) Jebkura norāde uz kādu preci pozīcijas ierakstā attiecas arī uz negatavām vai nepabeigtām precēm, ja uzrādāmajām precēm piemīt gatavas vai pabeigtas preces pamatīpašības. Tāda atsauce attiecas arī uz gatavām vai pabeigtām precēm (vai precēm, kas saskaņā ar šo noteikumu klasificējamas kā gatavas vai pabeigtas), ja tās uzrāda nesaliktas vai izjauktas.
[..]”
11. Saskaņā ar Regulas Nr. 2658/87 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta otro ievilkumu un 10. pantu Eiropas Komisija pieņem KN skaidrojumus, kas tiek publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .
12. Skaidrojums attiecībā uz apakšpozīciju 0207 11 30, kurš šo skaidrojumu attiecībā uz apakšpozīciju 0207 12 10 izpratnē šai pēdējai piemērojams mutadis mutandis, ir formulēts šādi:
“Konkrētā apakšpozīcija īpaši ietver cepešu cāļus, kuri ir pilnībā noplūkti, bez galvas un kājām, bet ar kaklu, pilnīgi izķidāti, bet kuriem sirds, aknas un šķilvis pēc to izņemšanas tikuši atlikti ķermeņa iekšienē.” [Neoficiāls tulkojums]
13. Skaidrojums attiecībā uz apakšpozīciju 0207 11 90, kurš skaidrojumu attiecībā uz apakšpozīciju 0207 12 90 iz pratnē šai pēdējai piemērojams mutadis mutandis, ir formulēts šādi:
“Šī apakšpozīcija īpaši ietver cepešu cāļus, kas ir pilnībā noplūkti, bez galvas un kājām un pilnīgi izķidāti. Tā ietver arī mājas vistas (Gallus domesticus) un cāļus, kuri neatbilst nevienam no apakšpozīcijās 0207 11 10 un 0207 11 30 minētajiem aprakstiem, piemēram, nenoplūkti cāļi ar galvu, kājām un zarnām.” [Neoficiāls tulkojums]
Regula (EK) Nr. 800/1999
14. Komisijas 1999. gada 15. aprīļa Regulā (EK) Nr. 800/1999, ar kuru nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus eksporta kompensāciju sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (OV L 102, 11. lpp.), ir noteikti kopēji sīki izstrādāti noteikumi eksporta kompensāciju sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem.
15. Minētās regulas 21. panta 1. punkta pirmajā daļā ir paredzēts:
“Kompensāciju nepiešķir produktiem, kuri nav veseli, īsti un kuriem nav tirgum atbilstoša kvalitāte tajā datumā, kad pieņem eksporta deklarāciju.”
16. Atbilstoši Regulas Nr. 800/1999 51. panta 1. punktam eksportētājam var piemērot sankciju, ja tas “iesniedzis pieteikumu par lielāku kompensāciju nekā pienāktos”.
Regula (EEK) Nr. 2913/92
17. Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 1. lpp.) 70. panta 1. punktā ir noteikts:
“Ja pārbauda tikai daļu no deklarācijā iekļautajām precēm, tad daļējās pārbaudes rezultātus attiecina uz visām deklarācijā iekļautajām precēm.
Deklarētājs tomēr var pieprasīt preču tālāku pārbaudi, ja uzskata, ka daļējās pārbaudes rezultāti neattiecas uz pārējo deklarēto preču daļu.”
Pamata prāvas un prejudiciālie jautājumi
Lieta C-323/10
18. Ar 2006. gada 4. septembrī kompetentajā muitas iestādē iesniegtu eksporta deklarāciju Gebr. Stolle deklarēja, ka tā uz Apvienotajiem Arābu Emirātiem izveda 2163 kastes cāļu, kuri ietilpst tirgu kopīgās organizācijas produktu saraksta produkta kodā 0207 12 90 9190, un iesniedza pieteikumu eksporta kompensācijai.
19. Atmuitošanā kompetentā muitas iestāde izņēma četras kastes kā paraugus, no kurām divas kastes kā rezerves paraugus, un nosūtīja tās Oberfinanzdirektion Hamburgas (Hamburgas Reģionālā finanšu direkcija) Zolltechnische Prüfungs‑ und Lehranstalt
(Muitu tehniskās pārbaudes un apmācības dienests), kurš vēlāk konstatēja, ka četri pārbaudīto mājputnu liemeņi nevarēja tikt klasificēti norādītajā kodā, jo tie nebija pilnībā izķidāti. Divos gadījumos daļa zarnu vēl nebija atdalīta no dzīvnieka ķermeņa un divos citos gadījumos nebija atdalīta traheja.
20. Ar 2007. gada 27. marta lēmumu, ar kuru tika daļēji noraidīts iesniegtais pieteikums, Hauptzollamt Hamburg-Jonas
(muitas iestāde) atteicās piešķirt eksporta kompensāciju par kopējo apmēru 5292,5 kilogrami, kas atbilda 21,17 % no kopējā svara. Tā arī piesprieda Gebr. Stolle naudas sodu EUR 1402,51 apmērā.
21. Pēc nesekmīgas pārsūdzības procedūras Gebr. Stolle 2008. gada 7. maijā šo lēmumu apstrīdēja iesniedzējtiesā, iesniedzot apelācijas sūdzību par šo lēmumu un par lēmumu par 2008. gada 9. aprīļa sūdzību.
22. Šādos apstākļos Finanzgericht Hamburg
nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Vai apakšpozīcijā 0207 12 90 ietilpstošiem liemeņiem ir jābūt pilnībā izķidātiem tādējādi, ka ar klasifikāciju šajā tarifa pozīcijā nav savienojams tas, ka, piemēram, daļa zarnu vai trahejas pēc iekšu izņemšanas procesa beigām joprojām nav atdalītas no liemeņa?”
Lieta C-324/10
23. Ar 2000. gada 9. jūnijā kompetentajā muitas iestādē iesniegtu eksporta deklarāciju Gebr. Stolle
deklarēja, ka tā uz Krieviju izveda 480 kastes cāļu, kuri ietilpst tirgu kopīgās organizācijas produktu saraksta produktu kodā 0207 12 90 9990, un iesniedza pieteikumu eksporta kompensācijai.
24. Atmuitošanā kompetentā muitas iestāde izņēma divas kastes kā paraugus, no kurām vienu kasti kā rezerves paraugu, katrā no tām esot divpadsmit mājputnu liemeņiem, un nosūtīja tās Zolltechnische Prüfungs‑ und Lehranstalt de l’Oberfinanzdirektion Hambourg, kurš vēlāk konstatēja, ka četri pārbaudītie mājputnu liemeņi nevarēja tikt klasificēti norādītajā kodā pārāk lielā subproduktu skaita dēļ. Proti, Zolltechnische Prüfungs‑ und Lehranstalt cāļu paraugos, uz kuriem attiecas šis strīds, konstatēja šādus subproduktus:
– 1 kaklu, 1 aknu, 1 kuņģi, 2 sirdis;
– 2 kaklus, 1 sirdi, 1 aknu, 1,5 šķilvi;
– 1 kaklu, 1 aknu, 1 kuņģi, 2 sirdis un
– 1 kaklu, 1 aknu, 1 kuņģi, 2 sirdis.
25. Ar 2001. gada 8. janvāra lēmumu, ar kuru daļēji tika noraidīts iesniegtais pieteikums, Hauptzollamt Hamburg-Jonas atteicās piešķir eksporta kompensāciju par kopējo apmēru 1741,9 kilogrami, kas atbilda 33,6 % no kopējā svara. Tā arī piesprieda Gebr. Stolle naudas sodu EUR 600,96 apmērā.
26. Pēc nesekmīgas pārsūdzības procedūras Gebr. Stolle
2003. gada 30. aprīlī iesniedzējtiesā apstrīdēja šo lēmumu un lēmumu par 2003. gada 3. aprīļa sūdzību.
27. Šādos apstākļos Finanzgericht Hamburg
nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“1) Vai vārdi “neregulārs sastāvs” produkta koda 0207 12 90 9990 izpratnē ir jāinterpretē tādējādi, ka klasifikācija šajā pozīcijā nav savienojama ar to, ka no liemeņa vienreiz vai vairākkārt nav atdalīti maksimāli četri no tajā norādītajiem subproduktiem, ņemot vērā to, ka tiek ievērots kopējais skaits četri?
2) Apstiprinošas atbildes uz pirmo jautājumu gadījumā, vai apakšpozīcija 0207 12 10 aptver arī liemeņus, no kuriem nav atdalīti viens vai vairāki no šajā apakšpozīcijā minētajiem subproduktiem?”
Lieta C-325/10
28. Ar 2000. gada 8. novembrī kompetentajā muitas iestādē iesniegtu eksporta deklarāciju Doux Geflügel deklarēja, ka tā uz Krieviju izveda 66 060 kastes cāļu, kuri ietilpst tirgu kopīgās organizācijas produktu saraksta produktu kodā 0207 12 10 9900, un iesniedza pieteikumu eksporta kompensācijai.
29. Atmuitošanā kompetentā muitas iestāde izņēma četras kastes kā paraugus, no kurām divas kastes kā rezerves paraugu, katrā no tām esot desmit mājputnu liemeņiem, un nosūtīja tās Zolltechnische Prüfungs‑ und Lehranstalt de l’Oberfinanzdirektion Hambourg, kurš vēlāk konstatēja, ka 17 no pārbaudītajiem mājputnu liemeņiem nevarēja tikt klasificēti norādītajā kodā, jo četrpadsmit liemeņi nebija pilnībā noplūkti vai trīs gadījumos tāpēc, ka tie saturēja pārāk daudz vai nemaz iekšējos orgānus, vai visbeidzot tāpēc, ka liemeņos tika konstatēti lūzumi.
30. Ar 2001. gada 30. marta lēmumu, ar kuru daļēji tika noraidīts iesniegtais pieteikums, Hauptzollamt Hamburg-Jonas
atteicās piešķirt eksporta kompensāciju par kopējo apjomu 369 508,50 kilogrami, kas atbilda 43,49 % no kopējā svara. Tā arī piesprieda Doux Geflügel naudas sodu.
31. Vēlāk Hauptzollamt Hamburg-Jonas palielināja eksporta daļas, kura varēja pretendēt uz kompensāciju_proporciju uz 58,89 %, jo no Tiesas (2006. gada 7. septembra spriedums lietā C‑353/04 Nowaco Germany, Krājums, I‑7357. lpp.) un Bundesfinanzhof (2007. gada 16. janvāra spriedums lietā VII R 19/03) judikatūras izrietēja, ka attiecībā uz lietā iesaistīto liemeni, kuram selektīvā pārbaudē konstatēja atvērtu lūzumu, nebija liegts saņemt kompensāciju.
32. Pēc nesekmīgas pārsūdzības procedūras Doux Geflügel
apstrīdēja iesniedzējtiesā 2001. gada 30. marta lēmumu un 2001. gada 15. jūnija lēmumu par sūdzību. Pušu domstarpības bija par to, vai Doux Geflügel bija tiesīga saņemt papildu eksporta kompensāciju par atlikušo eksporta apjomu, kas sasniedza 331 019,74 kilogramus.
33. Šādos apstākļos Finanzgericht Hamburg
nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
Vai mājas vistām ( Gallus domesticus ), kas ietilpst [KN] apakšpozīcijā 0207 12 10, ir jābūt pilnībā noplūktām vai arī mājputna liemenim pēc mehāniskās noplūkšanas drīkst būt dažas nelielas kontūrspalvas, spalvas, spalvu gali un matiņi?”
Lieta C-326/10
34. Ar 2000. gada 20. oktobrī kompetentajā muitas iestādē iesniegtu eksporta deklarāciju Gebr. Stolle deklarēja, ka tā uz Krieviju izveda 405 kastes cāļu, kuri ietilpst tirgu kopīgās organizācijas produktu saraksta produktu kodā 0207 12 90 9990, un iesniedza pieteikumu eksporta kompensācijai.
35. Atmuitošanā kompetentā muitas iestāde izņēma divas kastes kā paraugus, no kurām vienu kasti kā rezerves paraugu, katrā no tām esot desmit mājputnu liemeņiem, un nosūtīja tās Zolltechnische Prüfungs‑ und Lehranstalt de l’Oberfinanzdirektion de Hambourg, kurš vēlāk konstatēja, ka viens no desmit pārbaudītajiem mājputnu liemeņiem nevarēja tikt klasificēts norādītajā kodā, jo konkrētā cāļa gadījumā, no kura nebija atdalīti subprodukti, no kakla nebija atdalīta traheja.
36. Ar 2001. gada 25. jūlija lēmumu, ar kuru daļēji tika noraidīta iesniegtā prasība, Hauptzollamt Hamburg-Jonas
atteicās piešķirt Gebr. Stolle
eksporta kompensāciju par kopējo apmēru 543,20 kilogrami, kas atbilda 9,58 % no kopējā svara. Tā arī piesprieda Gebr. Stolle naudas sodu EUR 73,33 apmērā.
37. Pēc nesekmīgas pārsūdzības procedūras Gebr. Stolle
2008. gada 7. maijā apstrīdēja iesniedzējtiesā šo lēmumu un lēmumu par 2008. gada 10. aprīļa sūdzību.
38. Šajos apstākļos Finanzgericht Hamburg
nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
1) Vai mājputnu liemenis, kurā no subprodukta, kas atļauts ar produkta kodu 0207 12 90 9990, nav atdalīta neatļauta daļa, attiecas uz šo tirgu kopīgās organizācijas produktu saraksta pozīciju?
2) Noliedzošas atbildes uz pirmo jautājumu gadījumā: vai muitas pārbaudē ar mērķi noteikt, vai eksportam paredzētās preces atbilst eksporta deklarācijā norādītajai tirgu kopīgās organizācijas produktu saraksta pozīcijai, ir pieļaujama nobīde tādējādi, ka viena neatbilstība neliegtu saņemt kompensāciju?”
39. Ar 2010. gada 23. septembra rīkojumu Tiesas priekšsēdētājs nolēma apvienot lietas C‑323/10, C‑324/10, C‑325/10 un C‑326/10 mutvārdu procesā un sprieduma taisīšanai.
Par prejudiciālajiem jautājumiem
Lieta C‑323/10
40. Šajā lietā iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai Regulas Nr. 3846/87, kurā izdarīti grozījumi ar Regulu Nr. 2091/2005, I pielikuma apakšpozīcija 0207 12 90 ir jāinterpretē tādējādi, ka šajā apakšpozīcijā ietilpstošiem liemeņiem ir jābūt pilnībā izķidātiem tādējādi, ka ar šo tarifa klasifikāciju nav savienojams tas, ka, piemēram, daļa zarnu vai trahejas pēc iekšu izņemšanas procesa beigām joprojām nav atdalītas no liemeņa.
41. Apakšpozīcija 0207 12 90 attiecas uz šādiem produktiem, proti, nesadalītas, saldētas, noplūktas un izķidātas mājas vistas ( Gallus domesticus ), bez galvas un kājām, kā arī bez kakla, sirds, aknām un šķilvja, t.s. “65 % cāļi”.
42. Tā kā Regulā Nr. 3846/87 vārds “izķidāts” nav definēts, atbilstoši Regulas Nr. 2777/75 10. panta 1. punktam ir jāatsaucas uz vispārīgajiem KN interpretācijas noteikumiem un uz speciālajiem to piemērošanas noteikumiem.
43. Atbilstoši pirmajam vispārējam noteikumam, kurš izteikts [vispārīgo] KN [interpretācijas] noteikumu pirmās daļas I sadaļas A apakšiedaļā, preču klasifikāciju vispirms nosaka pēc pozīciju un sadaļu vai nodaļu noteikumiem, bet sadaļu vai nodaļu nosaukumu tekstam ir tikai norādes vērtība.
44. Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru izšķirošais kritērijs preču klasifikācijai KN parasti ir jāatrod to objektīvajās īpašībās un pazīmēs, kādas tās ir definētas pozīcijās un iedaļas vai nodaļas piezīmēs (skat. it īpaši 2007. gada 18. jūlija spriedumu lietā C‑142/06 Olicom, Krājums, I‑6675. lpp., 16. punkts, un 2010. gada 20. maija spriedumu lietā C‑370/08 Data I/O, Krājums, I‑4401. lpp., 29. punkts).
45. Turklāt Pasaules Muitas organizācijas izstrādātie harmonizētās sistēmas nomenklatūras skaidrojumi paši par sevi nodrošina noderīgu informāciju KN interpretācijai. Tāpat tas ir arī ar Komisijas izstrādātajiem KN skaidrojumiem (skat. it īpaši 2004. gada 7. oktobra spriedumu lietā C‑379/02 Imexpo Trading, Krājums, I‑9273, 16. punkts).
46. KN skaidrojumos attiecībā uz apakšpozīciju 0207 11 90, kuri šo pašu skaidrojumu attiecībā uz apakšpozīciju 0207 12 90 izpratnē mutatis mutandis piemērojami šai pēdējai, norādīts, ka šī apakšpozīcija ietver arī “cepeša cāļus, kas ir noplūkti un pilnībā izķidāti cāļi bez galvām un kājām (pēdām)”.
47. Iesniedzējtiesa norāda, ka vācu valodas versijā minētā skaidrojuma formulējums atšķiras no franču un angļu valodu versijās minētā attiecībā uz vārda “izķidāts” skaidrojumu. Konkrētāk, ja franču un angļu valodas versijās attiecībā uz mājputnu liemeņa klasifikāciju apakšpozīcijā 0207 12 90 norādīts, ka liemenim ir jābūt “pilnībā izķidātam”, tad vācu valodas versijā norādīts, ka visiem subproduktiem ir jābūt atdalītiem (“sämtliche Innereien entfernt sind”). Līdz ar to iesniedzējtiesa vēlas noskaidrot, vai vācu valodas versijā ir pareizi atveidota Eiropas Savienības likumdevēja griba.
48. Prasītājas pamata lietā būtībā uzskata, ka vārda “sämtliche” (visi) lietojums minētā skaidrojuma vācu valodas versijā nozīmē vienīgi to, ka visiem iekšējiem orgāniem ir jābūt atdalītiem, lai neviens vesels orgāns nepaliktu pievienots liemeņiem, tātad izņēmuma kārtā subprodukta atlieku neatdalīšanas gadījumā ir pieļaujama produkta klasifikācija apakšpozīcijā 0207 12 90. Turklāt no šī skaidrojuma formulējuma specifiski izrietētu, ka vārda “īpaši” lietojums norāda uz izsmeļoša uzskaitījuma neesamību un uz piemēru uzskaitījumu.
49. Šajā ziņā ir jānorāda, ka šīs versijas valodnieciskās atšķirības attiecībā uz franču un angļu valodas versijām nepieļauj atšķirīgi interpretēt izmantotās versijas apakšpozīcijā 0207 12 90 minēto vārdu “izķidāts”. Ja vācu valodā vārdi “sämtliche Innereien entfernt sind” nav uzskatāmi par literāru tulkojumu no vārdiem “complètement vidés” franču valodā un vārdiem “completely drawn” angļu valodā, specifiskai noteikšanai vācu valodā, ka visiem apakšpozīcijā 0207 12 90 ietilpstošā liemeņa orgāniem ir jābūt atdalītiem, nav patiesi citāda nozīme nekā franču un angļu valodu versijās, kurās noteikts, ka liemenim ir jābūt izķidātam.
50. Attiecībā uz vārda “īpaši” lietojumu, kurš minēts skaidrojumā attiecībā uz šo apakšpozīciju, pat ja tādējādi šie skaidrojumi nav izsmeļoši, nevar uzskatīt, ka tas iekļauj arī netiešu norādi uz precēm, kuru pazīmes ir pretrunā minētajā skaidrojumā skaidri norādītajām šo preču pazīmēm, kas norādītu uz tā skaidrojošās nozīmes neņemšanu vērā.
51. Prasītājas pamata lietā arī uzsver, ka KN interpretācijas noteikumu pirmās daļas I sadaļas A apakšiedaļā norādītā 2.a) vispārīgā noteikuma piemērošana, kurš nosaka, ka jebkura norāde uz kādu preci pozīcijas ierakstā attiecas arī uz negatavām vai nepabeigtām precēm, ja uzrādāmajām precēm piemīt pabeigtas un gatavas preces pamatīpašības, ļauj secināt, ka subproduktu atliekas pieļauj liemeņa klasificēšanu apakšpozīcijā 0207 12 90.
52. Šajā ziņā jau sākotnēji ir jāatzīmē, ka piezīme attiecībā uz šo tiesību normu Pasaules Muitas organizācijas vispārīgajos nomenklatūras interpretācijas noteikumos precizē, ka minētā tiesību norma neattiecas uz I–VI sadaļas, proti, 1.–38. nodaļas, produktiem.
53. Lai arī Tiesa, protams, ir atzinusi savā 1992. gada 3. jūnija spriedumā lietā C‑318/90 Boehringer Mannheim ( Recueil, I‑3495. lpp., 18. punkts) un 1998. gada 10. decembra spriedumā lietā C‑290/97 Bruner ( Recueil, I‑8333. lpp., 30. punkts), ka vārdi “parasti nē” neļauj pilnībā izslēgt šīs tiesību normas piemērošanu attiecībā uz šajās iedaļās minētajām tarifu pozīcijām, tomēr tā precizē, ka šīs tiesību normas mērķis ir pieļaut divu produktu, kuri ir tik ļoti līdzīgi viens otram pēc lietotāja ieskata, ka, nebūdams informēts par atšķirībām, kas attiecas tikai uz preces ārieni, pielīdzināšanu (iepriekš minētais spriedums lietā Bruner, 32. punkts). Mājputna liemenis, no kura atdalītas visas subproduktu atliekas, būtībā pēc lietotāja ieskata nav identisks liemenim, kurā pēc iekšu izņemšanas procesa vēl nav atdalītas subproduktu atliekas.
54. Šajā ziņā ir īpaši jāatzīst, ka gan franču un angļu valodu versijās, gan vācu valodas versijā skaidrojums attiecībā uz apakšpozīciju 0207 12 90 attiecas galvenokārt uz cepešu cāļiem. Tādējādi, kā to norāda Komisija, cepešu cāļiem ir jābūt tā izķidātiem, lai lietotājam nebūtu jāveic nekāds iekšu izņemšanas process to sagatavošanai cepšanai.
55. Jebkurā gadījumā un ņemot vērā, ka minētā skaidrojuma tekstā ir skaidri noteikts, ka visiem subproduktiem ir jābūt atdalītiem, lai liemenis varētu tikt klasificēts apakšpozīcijā0207 12 90, prasītājas pamata lietā nav pierādījušas īpašu apstākļu esamību, kuri pamatotu šī vispārīgā noteikuma piemērošanu konkrētajā lietā.
56. Visbeidzot, attiecībā uz prasītāju pamata lietā argumentu, saskaņā ar kuru mājputna liemeņa neklasificēšana KN apakšpozīcijā 0207 12 90 atsevišķu neatdalītu orgāna atlieku dēļ ir pretrunā samērīguma principam, ja tā rezultātā ne tikai daļēji tiek atteikta eksporta kompensācija, bet vēl arī tiek uzlikta sankcija, pietiek konstatēt, ka pirms preču klasifikācijas jautājuma skatāms iespējamo finansiālo seku samērīguma šīs klasifikācijas neievērošanas gadījumā jautājums. Atbilde uz šo pēdējo jautājumu tātad nevar noteikt atbildi uz pirmo jautājumu.
57. Ievērojot iepriekš minētos apsvērumus, uz lietā C‑323/10 uzdoto jautājumu ir jāatbild, ka Regulas Nr. 3846/87, kurā izdarīti grozījumi ar Regulu Nr. 2091/2005, I pielikuma apakšpozīcija 0207 12 90 ir jāinterpretē tādējādi, ka šajā pozīcijā iekļautajam mājputna liemenim ir jābūt pilnībā izķidātam tādējādi, ka ar klasificēšanu šajā tarifu pozīcijā nav savienojams tas, ka, piemēram, daļa zarnu vai trahejas pēc iekšu izņemšanas procesa vēl nav atdalīta no liemeņa.
Lieta C-324/10
– Par pirmo jautājumu lietā C-324/10
58. Šajā lietā iesniedzējtiesa vispirms jautā, vai Regulas Nr. 3846/87, kurā izdarīti grozījumi ar Regulu Nr. 2765/1999, I pielikuma produkta kods 0207 12 90 9990 ir jāinterpretē tādējādi, ka šajā kodā minētie vārdi “neregulārs sastāvs” pieļauj tikai maksimāli četru subproduktu neatdalīšanu no liemeņa, kuru starpā tā norāda kaklu, sirdi, aknas un šķilvi vienā vai vairākos eksemplāros, ja tiek ievērots kopējais skaits četri.
59. Produkta kods 0207 12 90 9990 attiecas uz šādiem produktiem, proti, noplūktas un pusķidātas mājas vistas ( Gallus domesticus ), bez galvas un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un šķilvi neregulārā sastāvā.
60. Šis produkta kods ar Regulu Nr. 2580/98 tika pārņemts Regulas Nr. 3846/87 I pielikumā nodaļā par mājputnu gaļu, saskaņā ar tās preambulas otro apsvērumu, lai iekļautu eksporta kompensāciju nomenklatūrā citus bez t.s. “65 %” un “70 %” cāļiem, kuri ir nonākuši tirgū.
61. Šajā ziņā ir jāatgādina, ka apakšpozīcijā 0207 12 90 ietilpstošie t.s. 65 %” cāļi ir bez subproduktiem. Attiecībā uz apakšpozīcijā 0207 12 10 ietilpstošiem t.s. “70 %” cāļiem no skaidrojuma attiecībā uz apakšpozīciju 0207 11 30, kas saskaņā ar skaidrojumu attiecībā uz apakšpozīciju 0207 12 10 ir šai pēdējai piemērojams mutatis mutandis, izriet, ka pēc iekšu izņemšanas procesa ar mērķi atdalīt visus to subproduktus, sirds, aknas un šķilvis no jauna tiek ievietoti liemenī.
62. Tādējādi attiecībā uz apakšpozīcijā 0207 12 90 9990 ietilpstošiem cāļiem, [jāatzīst, ka] tie atšķiras no apakšpozīcijā 0207 12 10 ietilpstošiem cāļiem ar to, ka pirmajiem kakls, sirds, aknas un šķilvis var būt iekļauti “neregulārajā sastāvā”.
63. Ir jākonstatē, ka ne Regula Nr. 3846/87, ne produkta koda 0207 12 90 9990 apraksts, ne skaidrojumi attiecībā uz to nesatur vārdu “neregulārs sastāvs” skaidrojumu.
64. Pēc iesniedzējtiesas un prasītāju pamata lietā uzskatiem, ņemot vērā konkrētā produkta koda veidošanos un Regulas Nr. 2580/98 preambulas otro apsvērumu, šo vārdu skaidrojumam ir arī jāaptver liemeņi, kuros ir vairāk par četriem norādītajiem subproduktiem vienā vai vairākos eksemplāros. Īpaši tās norāda, ka Vācijas Federatīvā Republika Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komitejas 661. sanāksmē 1998. gada 14. oktobrī ierosināja eksporta kompensāciju nomenklatūras grozījumus, ieviešot produkta kodu 0207 1290 9990, lai novērstu to, ka nekāda kompensācija nevar tikt piešķirta precēm, kuru subproduktu sastāvā ir nelielas nepilnības, kuras radušās ražošanas procesa kļūmju rezultātā. Arī tas, ka liemenī ir vairāk nekā četri subprodukti, var būt šāda tipa kļūmju rezultāts, kam tad arī būtu jāietilpst konkrētajā produkta kodā. Produkta kods 0207 12 90 9990 tātad būtu atvērta atlikusī pozīcija produktiem, kuri, ievērojot subproduktu skaitu liemenī, nevar tikt klasificēti nevienā no apakšpozīcijās 0207 12 10 (70 % cāļi) un 0207 12 90 (65 % cāļi) raksturotajām formām.
65. Savukārt Hauptzollamt Hamburg-Jonas neuzskata produktu kodu 0207 12 90 9990 par pāri palikušo produktu pozīciju. Kā arī tas tika precizēts Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komitejas 662. sanāksmē 1998. gada 17. novembrī, minētā ieviešana neradītu jaunu produktu pozīciju. Līdz ar to neregulārs sastāvs, uz kuru šis produkta kods atsaucas, būtu jānosaka 5 % robežā, kas izšķirtu “65 %” cāli no t.s. “70 %” cāļa, bez kura pārsvara attiecība vairs nebūtu dabiska.
66. Attiecībā uz vairākiem Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komitejas 661. un 662. sanāksmē izteiktiem precizējumiem no pastāvīgās judikatūras izriet, ka ne individuālas pozīcijas, ne kopējs dalībvalstu paziņojums nevar tikt atzīts par Kopienas tiesību akta interpretāciju, kamēr, kā tas ir konkrētajā gadījumā, to saturs nav atspoguļots tās formulējumā un tam nav nekāda juridiska spēka (skat. it īpaši 1985. gada 30. janvāra spriedumu lietā 143/83 Komisija/Dānija, Recueil, 427. lpp., 13. punkts, un 1991. gada 26. februāra spriedumu lietā C‑292/89 Antonissen, Recueil, I‑745. lpp., 18. punkts).
67. Regulā Nr. 3846/87 nepastāvot vārdu “neregulārs sastāvs” skaidrojumam, to interpretācijā ir jāņem vērā eksporta kompensācijas sistēmas, kurā tā iekļaujas, vispārējā struktūra un mērķi.
68. Šajā ziņā ir jāatzīst, ka mājputnu gaļas eksporta jomā par kodos 0207 12 10 9900, 0207 12 90 9190 un 0207 12 90 9990 iekļautajiem produktiem piešķiramo eksporta kompensāciju apmērs tiek noteikts atkarībā no eksportēto liemeņu kopējā svara. Lai nodrošinātu kompensāciju sistēmas lietderīgu efektivitāti un novērstu pārkāpumus, regulāri neatdalot no liemeņa vairāk nekā četrus subproduktus ar mērķi mākslīgi palielināt atskaites svaru eksportēto liemeņu kompensācijām, vārdi “neregulārs sastāvs” ir jāinterpretē tādējādi, ka produktu kodā 0207 12 90 9990 norādītie subprodukti nejauši var būt neatdalīti divos vai vairāk eksemplāros ar nosacījumu, ka tiek ievērots kopējais skaits četri, neskatoties uz to, ka ne Regula Nr. 2580/98, ne tās apsvērumi neprecizē, ka Eiropas Savienības likumdevējs attiecībā uz produkta kodu 0207 12 90 9990 ir paredzējis minimālo vai maksimālo pieļaujamo no neregulāra sastāva liemeņa neatdalīto subproduktu skaitu.
69. Līdz ar to uz pirmo lietā C‑324/10 uzdoto jautājumu ir jāatbild, ka Regulas Nr. 3846/87, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 2765/1999, I pielikuma produkta kods 0207 12 90 9990 ir jāinterpretē tādējādi, ka vārdu “neregulārs sastāvs” skaidrojums nepieļauj vairāk nekā maksimāli četru no norādītajiem subproduktiem neatdalīšanu no liemeņa vienā vai vairākos eksemplāros, ja tiek ievērots kopējais skaits četri.
– Par otro jautājumu lietā C‑324/10
70. Ar savu otro jautājumu iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai apstiprinošas atbildes uz pirmo jautājumu gadījumā Regulas Nr. 3846/87, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 2765/1999, I pielikuma apakšpozīcija 0207 12 10 ir jāinterpretē tādējādi, ka šajā apakšpozīcijā ietilpst mājputnu liemenis, kurā minētajā apakšpozīcijā norādītie subprodukti ir vairākos eksemplāros.
71. Šajā ziņā ir jāatgādina, ka apakšpozīcija 0207 12 10 attiecas uz šādiem produktiem: noplūktas un pusķidātas mājas vistas ( Gallus domesticus ), bez galvas un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un šķilvi, t.s. “70 % cāļi”.
72. Kā tas tika norādīts šī sprieduma 62. punktā, apakšpozīcijā 0207 12 10 ietilpstošie cāļi atšķiras no produkta kodā 0207 12 90 9990 ietilpstošajiem ar to, ka pirmajā gadījumā pēc visu subproduktu izņemšanas procesa paliek pa vienam eksemplāram no katra šajā apakšpozīcijā norādītā subprodukta, savukārt otrajā gadījumā šie subprodukti var būt neatdalīti neregulārā sastāvā.
73. No minētā izriet, ka apakšpozīcija 0207 12 10 var attiekties tikai uz mājputnu liemeņiem, no kuriem nav atdalīti pa vienam norādīto subproduktu eksemplāram, proti, kakls, sirds, aknas un šķilvis.
74. Līdz ar to uz otro lietā C‑324/87 uzdoto jautājumu ir jāatbild, ka Regulas Nr. 3846/87 apakšpozīcija 0207 12 10 jāinterpretē tādējādi, ka mājputnu liemenis, kurā viens no šajā apakšpozīcijā norādītajiem subproduktiem, proti, kakls, sirds, aknas un šķilvis, ir vairākos eksemplāros, neietilpst šajā apakšpozīcijā.
Lieta C‑325/10
75. Šajā lietā iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai Regulas Nr. 3846/87, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 2765/1999, I pielikuma apakšpozīcija 0207 12 10 ir jāinterpretē tādējādi, ka tajā ietilpst mājputnu liemeņi, kuriem pēc mehāniskās noplūkšanas vēl ir klāt dažas nelielas kontūrspalvas, spalvas, spalvu gali un matiņi.
76. Kā tas norādīts šī sprieduma 71. punktā, apakšpozīcija 0207 12 10 attiecas uz šādiem produktiem, proti, noplūktas un pusķidātas mājas vistas ( Gallus domesticus ), bez galvas un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un šķilvi, t.s. “70 % cāļi”.
77. Regulā Nr. 3846/87 nepastāvot vārda “noplūkts” skaidrojumam, atbilstoši Regulas Nr. 2777/75 10. panta 1. punktam ir jāatsaucas uz vispārīgiem noteikumiem KN interpretēšanai un speciālajiem noteikumiem tās piemērošanai.
78. Ņemot vērā šī sprieduma 44. punktā minēto judikatūru, ir jānoskaidro preču objektīvās īpašības un pazīmes, kādas tās ir definētās KN pozīciju formulējumā un tās sadaļu piezīmēs.
79. Šajā ziņā ir jāatgādina, ka no skaidrojuma par apakšpozīciju 0207 11 30 izriet, ka tā mutatis mutandis
piemērojama apakšpozīcijai 0207 12 10 un ka šī pēdējā pozīcija “īpaši ietver cepeša cāļus, kas ir noplūkti [..]”. Līdz ar to konkrēto liemeņu tarifu klasifikācijas nolūkā ir jānosaka, vai dažu nelielu kontūrspalvu, spalvu, spalvu galu un matiņu neatdalīšana ietekmē konkrētā cāļa atbilstību cepešu cālim.
80. Iesniedzējtiesa, prasītājas pamata lietā un Komisija šajā ziņā atsaucas uz Komisijas 1991. gada 5. jūnija Regulas (EEK) Nr. 1538/91, ar ko ievieš sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EEK) Nr. 1906/90 par dažiem mājputnu tirdzniecības standartiem īstenošanai, 6. un 7. pantā minētajām kvalitātes prasībām (OV L 143, 11. lpp.).
81. Atbilstoši šīs regulas 6. panta 2. punkta otrajam ievilkumam liemeņa iekļaušanu pārtikas klasē A tirdzniecībai Kopienas tirgū pēc mehāniskās noplūšanas beigām neliedz tas, ka uz krūtīm, stilbiņiem, astes daļas, kāju locītavām un spārnu galiem ir dažas mazas spalvas, spalvu gali un matiņi ( filoplumes ). Turklāt var pārdot arī B klasē ietilpstošos cāļus, bet atbilstoši minētās regulas 7. panta 5. punktam tiem piemērotajās tiesību normās ir mazāk prasību nekā cāļu iekļaušanai A klasē. Tātad nebūtu loģiski atteikt eksporta kompensāciju pārskaitīšanu par liemeņiem, attiecībā uz kuriem Eiropas Savienībā un trešās valstīs nepastāv nekādi ierobežojumi, pamatojoties uz to, ka prece neatbilst nevienā no eksporta kompensāciju nomenklatūras produktu kodiem.
82. Tomēr, pēc Hauptzollamt Hamburg-Jonas
domām, Regula Nr. 1538/91 neattiecas uz ārpus Savienības paredzētu mājputnu gaļas eksportu un tās noteikumi neattiecas uz produktu tarifu novērtēšanu vai tarifu tiesību interpretāciju. Šie noteikumi tiek piemēroti, tikai izvērtējot, vai produkti ir veseli, īsti un tiem ir tirgum atbilstoša kvalitāte, lai iegūtu tiesības uz kompensāciju.
83. Attiecībā uz Regulas Nr. 1538/91 piemērojamību tādā lietā, kā šī pamata lieta, ir jau sākotnēji jāatgādina, ka minētās regulas mērķis ir ieviest īstenošanas noteikumus Regulai Nr. 1906/90, kuras 1. panta 3. punkta pirmajā ievilkumā ir skaidri noteikts, ka tā neattiecas uz mājputnu gaļu, kas tiek eksportēta ārpus Kopienas.
84. Tomēr Tiesa sava iepriekš minētā sprieduma lietā Nowaco Germany 39. punktā nolēma, ka Regulu Nr. 1538/91, kura nosaka minimālās kvalitātes prasības un pielaides robežas mājputnu gaļas tirdzniecībai Kopienas tirgū, īpaši tās 6. un 7. pantu, piemēro arī, lai noteikti kādas preces “vesel[umu], īst[umu] un tirgum atbilstoš[u] kvalitāt[i]”, par kuru ir iesniegts pieteikums eksporta kompensācijai.
85. Šajā ziņā ir jānorāda, ka Regulas Nr. 800/1999 21. panta 1. punktā paredzēta prasība par kāda produkta veselumu, īstumu un tirgum atbilstošu kvalitāti un produkta klasifikācija kādā Regulā Nr. 3846/87 paredzētā eksporta kompensāciju nomenklatūras tarifu pozīcijā vispārīgi veido divus būtiski atšķirīgus nosacījumus eksporta kompensāciju saņemšanai.
86. Konkrētajā gadījumā tomēr ir jāatzīmē, ka minētajiem nosacījumiem, proti, no vienas puses, apakšpozīcijā 0207 12 10 paredzēta noplūkta un cepšanai sagatavota cāļa raksturojumam un, no otras puses, prasībai, ka produktiem ir jābūt veseliem, īstiem un tirgum atbilstošā kvalitātē, ir tendence saplūst.
87. Tādējādi, uz lietā C‑325/10 uzdoto prejudiciālo jautājumu ir jāatbild, ka Regulas Nr. 3846/87, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 2765/1999, I pielikuma apakšpozīcija0207 12 10 ir jāinterpretē tādējādi, ka klasifikācijas mērķiem eksporta kompensācijām šai apakšpozīcijai atbilst putna liemenis, uz kura pēc mehāniskās noplūkšanas vēl ir dažas nelielas kontūrspalvas, spalvas, spalvu gali un matiņi, ja šo spalvu palieku esamība ir savienojama ar cepešu cāļu raksturojumu un ar prasību, ka produktiem ir jābūt veseliem, īstiem un tirgum atbilstošā kvalitātē.
Lieta C‑326/10
– Par pirmo jautājumu lietā C‑326/10
88. Ar savu pirmo jautājumu šajā lietā iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai Regulas Nr. 3846/87, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 2765/1999, I pielikuma produkta kods 0207 12 90 9990 ir jāinterpretē tādējādi, ka tajā ietilpst mājputna liemenis, kurā neatļauts subprodukts, konkrētajā gadījumā traheja, vēl nav atdalīts no viena no šajā produkta kodā atļauta subprodukta, konkrētajā gadījumā – kakla.
89. Lai atbildētu uz šo jautājumu, ievērojot šī sprieduma 44. punktā minēto judikatūru, ir jānoskaidro preču objektīvās īpašības un pazīmes, kādas tās ir definētās KN pozīciju formulējumā un tās sadaļu piezīmēs.
90. Produkta kods 0207 12 90 9990 attiecas uz šādiem produktiem, proti, noplūktas un pusķidātas mājas vistas ( Gallus domesticus ), bez galvas un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un šķilvi neregulārā sastāvā.
91. Līdz ar to no šī paša produkta koda formulējuma izriet, ka neviens cāļa liemenis nevar tikt tajā klasificēts, ja tas satur subproduktus, kuri nav skaidri norādīti minētajā produkta kodā. Īpaši formulējums “[..] pusķidātas, bez galvas un kājām, bet ar kaklu, sirdi, aknām un šķilvi neregulārā sastāvā” izslēdz jebkāda cita orgāna, kā, piemēram, trahejas, neatdalīšanu no produktu kodā 0207 12 90 9990 ietilpstošas preces papildus norādītajiem subproduktiem vai to vietā.
92. Attiecībā uz iesniedzējtiesas un prasītāju pamata lietā izdarīto atsauci uz Regulā Nr. 1538/91 paredzētajām pielaides robežām attiecībā uz mājputnu liemeņiem piemērojamām kvalitātes prasībām, jebkurā gadījumā ir svarīgi norādīt, ka tiesību norma, uz kuru tās atsaucas, proti, Regulas Nr. 1538/91 2. panta 4. punkts, nekādi neprecizē jautājumu, vai traheja vēl var būt neatdalīta no kakla.
93. Tādējādi uz lietā C‑326/10 uzdoto pirmo jautājumu ir jāatbild, ka Regulas Nr. 3846/87, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 2765/1999, I pielikuma produkta kods 0207 12 90 9990 ir jāinterpretē tādējādi, ka mājputna liemenis, kura traheja vēl nav atdalīta no kakla, neietilpst šajā produkta kodā.
– Par otro jautājumu lietā C‑326/10
94. Ar savu otro jautājumu iesniedzējtiesa būtībā vēlas noskaidrot, vai muitas kontroles laikā ar mērķi noteikt, vai eksportam paredzētās preces atbilst eksporta deklarācijā norādītajai tarifa pozīcijai, jāpiemēro pielaides robežas, lai vienas nepilnības dēļ nav jāatsaka kompensācija.
95. Šajā ziņā ir jāatgādina, ka konkrētajā lietā kompetentā muitas iestāde izņēma divas kastes kā paraugus, no kurām vienu kasti – kā rezerves paraugu, katrā no tām esot desmit mājputnu liemeņiem. Pēc veiktās vienas kastes pārbaudes tika konstatēts, ka deviņi liemeņi atbilda pieteikumā eksporta kompensācijai deklarētajai tarifa pozīcijai un viens – nē.
96. Pēc iesniedzējtiesas un prasītāju pamata lietā domām, ievērojot eksporta kompensācijas apmēra samazinājumu un potenciālās sankcijas, kuras varēja tikt piemērotas, pamatojoties uz Regulas Nr. 800/1999 51. panta 1. punktu, preču pārbaude, lai noskaidrotu, vai tās atbilst deklarētās tarifa pozīcijas noteikumiem, ir jāpamato ar pārstāvošo paraugu, kā tas nav gadījumā, ja muitas iestādes aprobežojas tikai ar viena parauga pārbaudi un tikai viens produkts izrādās neatbilstošs.
97. Šajā ziņā iesniedzējtiesa un prasītājas pamata lietā atsaucas uz Komisijas 1997. gada 10. decembra Regulu (EK) Nr. 2457/97 par paraugu ņemšanu saistībā ar tādu atkaulotu liellopu gaļas izcirtņu fiziskām pārbaudēm, uz kuriem attiecas eksporta kompensācijas (OV L 340, 29. lpp.), kurā Kopienas likumdevējs, pēc to domām, ir skaidri atzinis pieļaujamās kļūdas robežas tiesībās uz eksporta kompensācijām.
98. Saistībā ar precēm, uz kurām attiecas šī regula, tās 3. panta 1. punkta pirmajā daļā muitas iestādēm ir noteikts pienākums pārbaudīt, vai katrs liellopu gaļas atkaulotais izcirtnis pirmajā kastē iesaiņots atsevišķi un vai katrā iesaiņojumā nav vairāk par vienu izcirtni, un gadījumos, kad šis nosacījums nav izpildīts, tādā pašā veidā pārbaudīt rezerves paraugu. Šīs tiesību normas otrajā daļā ir precizēts, ja no divām kastēm ir tikai viens izcirtnis, kurš nav iesaiņots atsevišķi, vai ja tikai vienā iesaiņojumā ir vairāk par vienu izcirtni, tas netiek uzskatīts par pārkāpumu un kompensācija tiek piešķirta.
99. Iesniedzējtiesa un prasītājas pamata lietā atzīst, ka minētā regula attiecas tikai uz atsevišķi iesaiņotu liellopu gaļas izcirtņu eksportu, bet tās saskata šajā tiesību normā Kopienu tiesībās iedibinātā samērīguma principa izpausmi, kurš būtu jāpiemēro konkrētajā gadījumā.
100. Šajā ziņā ir jānorāda, ka Hauptzollamt Hamburg-Jonas veiktā ekstrapolācija ir noteikta Regulas Nr. 2913/92 70. panta 1. punkta pirmajā daļā. No šīs tiesību normas izriet, ka, ja pārbauda tikai daļu no deklarācijā iekļautajām precēm, tad daļējās pārbaudes rezultātus attiecina uz visām deklarācijā iekļautajām precēm.
101. Šī vienveidīgās kvalitātes fikcija neattiecas tikai, pamatojoties uz muitas tiesisko regulējumu, veiktajām pārbaudēm, jo minētais 70. pants ir viens no vispārīgām muitu reglamentējošām tiesību normām, kura attiecas uz visām eksporta deklarācijām saistībā ar precēm, par kurām tiek prasīta kompensācija, nenonākot pretrunā speciālajām tiesību normām (šajā ziņā skat. iepriekš minēto spriedumu lietā Nowaco Germany, 47., 49. un 56. punkts).
102. Regulas Nr. 2913/92 70. panta 1. punkta pirmās daļas piemērošana tātad ir piemērota muitas iestāžu veiktajai preču dabas pārbaudei ar mērķi nodrošināt eksportam paredzēto preču atbilstību eksporta deklarācijā norādītajai tarifa pozīcijai.
103. Turklāt, pretēji Regulas Nr. 2457/97 tiesību normām, kuras galvenokārt attiecas uz liellopu gaļu, mājputnu liemeņu pārbaudei nav tiesību normas, kurās būtu paredzēta specifiska pārstāvības attiecība starp neatbilstošu cāļu liemeņu skaitu un pārbaudītajiem liemeņiem.
104. Jebkurā gadījumā tiesiskās sekas, kuras izriet no Regulas Nr. 2913/92 70. panta 1. punkta piemērošanas eksporta deklarācijā norādīto tarifu pārbaudes jomā, ir savietojamas ar samērīguma principu.
105. Saskaņā ar eksporta kompensāciju sistēmu, kura balstās uz fakultatīvām deklarācijām, ja eksportētājs pēc savas gribas ir izlēmis gūt no tām labumu, tam ir jānodrošina visa atbilstošā informācija, kas nepieciešama tiesību uz kompensāciju un tā apmēra noteikšanai. Eksportētājs, kas eksporta kompensācijas procedūras ietvaros deklarē produktu, netiešā veidā apliecina, ka šis produkts atbilst visiem nosacījumiem, kas ir jāizpilda, lai saņemtu attiecīgo kompensāciju.
106. Turklāt Regulas Nr. 2913/92 70. panta 1. punkta otrajā daļā ir paredzēta iespēja deklarētājam tomēr pieprasīt preču tālāku pārbaudi, ja uzskata, ka daļējās pārbaudes rezultāti neattiecas uz pārējo deklarēto preču daļu. Šī tiesību norma tātad ļauj pati par sevi garantēt, ka daļējas pārbaudes rezultātam ir nesamērīgas sekas.
107. Saistībā ar visu iepriekš minēto uz otro lietā C‑326/10 uzdoto jautājumu ir jāatbild, ka muitas pārbaudes laikā ar mērķi noteikt, vai eksportam paredzētās preces atbilst eksporta deklarācijā norādītajai tarifa pozīcijai, daļējas deklarēto preču pārbaudes rezultāti atbilstoši Regulas Nr. 2913/92 70. panta 1. punktam attiecas uz visām deklarācijā minētajām precēm. Nedrīkst atzīt pieļaujamo kļūdas robežu, kas ļautu uzskatīt, ka nepilnība neietekmē kompensāciju.
Par tiesāšanās izdevumiem
108. Attiecībā uz lietas dalībniekiem šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto lietas dalībnieku tiesāšanās izdevumi, nav atlīdzināmi.
Rezolutīvā daļa
Ar šādu pamatojumu Tiesa (astotā palāta) nospriež:
1) Komisijas 1987. gada 17. decembra Regulas (EEK) Nr. 3846/87, ar ko izveido lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2005. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 2091/2005, ar kuru 2006. gadam publicē lauksaimniecības produktu nomenklatūru eksporta kompensācijām, I pielikuma apakšpozīcija 0207 12 90 ir jāinterpretē tādējādi, ka šajā apakšpozīcijā ietilpstošam mājputnu liemenim ir jābūt pilnībā izķidātam tādējādi, ka ar šo tarifa klasifikāciju nav savienojams tas, ka, piemēram, daļa zarnu vai trahejas pēc iekšu izņemšanas procesa beigām joprojām nav atdalītas no liemeņa;
2) Regulas Nr. 3846/87, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2765/1999, I pielikuma produkta kods 0207 12 90 9990 ir jāinterpretē tādējādi, ka vārdu “neregulārs sastāvs” skaidrojums nepieļauj vairāk nekā maksimāli četru no norādītajiem subproduktiem neatdalīšanu no liemeņa vienā vai vairākos eksemplāros, ja tiek ievērots kopējais skaits četri;
3) Regulas Nr. 3846/87, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 2765/1999, apakšpozīcija 0207 12 10 jāinterpretē tādējādi, ka mājputnu liemenis, kurā viens no šajā apakšpozīcijā norādītajiem subproduktiem, proti, kakls, sirds, aknas un šķilvis, ir vairākos eksemplāros, neietilpst minētajā apakšpozīcijā;
4) Regulas Nr. 3846/87, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 2765/1999, I pielikuma apakšpozīcija0207 12 10 ir jāinterpretē tādējādi, ka klasifikācijas mērķiem eksporta kompensācijām šai apakšpozīcijai atbilst mājputna liemenis, uz kura pēc mehāniskās noplūkšanas vēl ir dažas nelielas kontūrspalvas, spalvas, spalvu gali un matiņi, ja šo spalvu palieku esamība ir savienojama ar cepešu cāļu raksturojumu un ar prasību par pienācīgi labu tirdzniecības kvalitāti;
5) Regulas Nr. 3846/87, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu Nr. 2765/1999, I pielikuma produkta kods 0207 12 90 9990 ir jāinterpretē tādējādi, ka mājputna liemenis, kurā traheja vēl nav atdalīta no kakla, neietilpst šajā produkta kodā;
6) muitas pārbaudes laikā ar mērķi noteikt, vai eksportam paredzētās preces atbilst eksporta deklarācijā norādītajai tarifa pozīcijai, daļējas deklarēto preču pārbaudes rezultāti atbilstoši Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi 70. panta 1. punktam attiecas uz visām deklarācijā minētajām precēm. Nedrīkst atzīt pieļaujamo kļūdas robežu, kas ļautu uzskatīt, ka nepilnība neietekmē kompensāciju.