ESIMESE ASTME KOHTU OTSUS (viies koda)
10. juuni 2004
Kohtuasi T-276/01
Mély Garroni
versus
Euroopa Parlament
Ametnikud – Abiteenistuja – Konverentsitõlk – Muude teenistujate teenistustingimuste artikkel 74 – Teenistussuhte lõpetamine
Täielik tekst prantsuse keeles II - 0000
Sisu: Hagi, mille esemeks on nõue esiteks tühistada otsus 65-aastaseks saanud konverentsitõlkide töölevõtmisest loobumise kohta
ning teiseks hüvitada kahju.
Resolutsioon: Tühistada Euroopa Parlamendi 24. jaanuari 2001. aasta ja 20. juuli 2001. aasta otsused, millega jäeti hageja nõue rahuldamata.
Jätta muus osas hagi rahuldamata. Mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt.
Kokkuvõte
1.     Ametnikud – Hagi – Huve kahjustav akt – Mõiste – Kohtu pädevus õigusliku hinnangu andmisel
(Personalieeskirjade artikkel 91)
2.     Ametnikud – Muude teenistujate teenistustingimused – Abiteenistujad – Vabakutselistele suulistele tõlkidele kohaldatav muude
teenistujate teenistustingimuste artikkel 78 – Konkreetsete päevadega piiratud lepingute osas mittevajalik vanusepiirang –
Muude teenistujate teenistustingimuste artikli 74 mittekohaldamine
(Muude teenistujate teenistustingimuste artiklid 74 ja 78)
3.     Ametnikud – Hagi – Kahju hüvitamise hagi esitamine ilma eeskirjadekohase kohtueelse menetluseta – Vastuvõetamatus
(Personalieeskirjade artiklid 90 ja 91)
4.     Ametnikud – Institutsioonide lepinguväline vastutus – Ametiasutuse süüline kahju tekitamine – Sätte ebatäpne tõlgendamine,
mis ei kujuta endast ametiasutuse süülist kahju tekitamist
5.     Ametnikud – Hagi – Kahju hüvitamise hagi – Seadusevastase vaidlustatud akti tühistamine
– Mittevaralise kahju adekvaatne
hüvitamine
(Personalieeskirjade artikkel 91)
1.     Tühistamishagi võib esitada vaid selliste aktide ja otsuste peale, mis loovad kohustuslikke õiguslikke tagajärgi, mis mõjutavad
vahetult ja koheselt hageja huve, muutes kirjeldatud viisil tema õiguslikku situatsiooni.
Kirjale või teatele täpse õigusliku kvalifikatsiooni andmine on ainult Esimese Astme Kohtu pädevuses ning ei sõltu poolte
tahtest.
(vt punktid 52 ja 53)
Viited: 11. mai 1992, kohtuasi T-34/91: Whitehead v. komisjon (EKL 1992, lk II-1723, punkt 22); 15. juuli 1993, kohtuasi T-115/92: Hogan v. parlament (EKL 1993, lk II-895, punkt 36); 20. august 1998, kohtuasi T-132/97: Collins v. regioonide komitee (EKL AT 1998, lk I-A 469 ja II-1379, punkt 13); 13. juuli 2000, kohtuasi T-87/99: Hendrickx v. Cedefop (EKL AT 2000, lk I-A-147 ja II-679, punkt 37).
2.     Muude teenistujate teenistustingimuste artikli 78 esimese ja teise lõigu koostoimest tuleneb, et teenistustingimuste III jaotise
sätted kohalduvad nimetatud artikli alusel abiteenistujatena tööle võetud konverentsitõlkide osas vaid niivõrd, kuivõrd need
sätted sisaldavad tingimusi, mis pole esimese lõigu kohaselt sõlmitud lepingus sätestatud töölevõtmise ja töötasutingimustega
kaetud.
Kuna tegemist on konkreetsete päevadega piiratud lepinguga, siis töö lõpp on suulise tõlgi töölevõtmisel põhiline ja möödapääsmatu
lepingutingimus. Järelikult kuulub muude teenistujate teenistustingimuste artikkel 74, mis käsitleb abiteenistuja teenistussuhte
lõppemist, tingimata nimetatud teenistustingimuste III jaotise sätete hulka, millega on aga vastuolus abiteenistujatest istungitõlkidele
kohaldatav kord.
Lisaks, võttes arvesse kõnealuste suuliste tõlkide teenistussuhte spetsiifilisust, ei saa nende vanus mõjutada tööülesannete
täitmist, seega on teenistussuhtele seatud vanuseliseks piiriks, mida juhul, kui seda sõnaselgelt sätestatud ei ole, eelnimetatud
artiklis 74 sätestatud vanusepiir.
(vt punktid 89, 90, 92–94 ja 97)
3. Personalieeskirjade artiklites 90 ja 91 kehtestatud kaebuste esitamise korra kohaselt on kahju hüvitamise hagi, mis on
tühistamishagi kõrval iseseisev õiguskaitsevahend, vastuvõetav vaid siis, kui sellele eelnes eeskirjadekohane kohtueelne menetlus.
Kõnealune menetlus varieerub olenevalt sellest, kas kahju, mille hüvitamist nõutakse, on tekitatud isiku huve kahjustava aktiga
personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 tähenduses või ametiasutuse käitumisega, millel puuduvad otsuse tunnused.
Esimesel juhul on huvitatud isikul määratud tähtaja jooksul õigus ametisse nimetava asutuse asjaomase akti peale kaebust esitada.
Teisel juhul aga peab haldusmenetlus algama personalieeskirjade artikli 90 lõike 1 tähenduses kaebuse esitamisega, mis taotleb
kahju hüvitamist ning millele vajadusel järgneb kaebuse rahuldamata jätnud otsuse vaidlustamine.
Kui tühistamishagi ja kahju hüvitamise hagi vahel eksisteerib vahetu seos, on viimane vastuvõetav tühistamishagi lisana ilma,
et eelnevalt oleks esitatud kaebus, mis taotleb ametisse nimetavalt asutuselt väidetavalt tekitatud kahju hüvitamist, või
kaebuse kaudselt või otseselt rahuldamata jätnud otsuse põhjendatust vaidlustav taotlus.
Kui aga väidetav kahju ei ole tekkinud akti tõttu, mille tühistamist taotletakse, vaid mitmetest ametiasutuse poolt tehtud
vigadest ja tegematajätmistest, peab kohtueelne menetlus tingimata algama taotlusega, et ametisse nimetav asutus hüvitaks
selle kahju.
(vt punktid 110, 111 ja 113)
Viited: 15. juuli 1993, liidetud kohtuasjad T-17/90, T-28/91 ja T-17/92: Camara Alloisio jt v. komisjon (EKL 1993, lk II-841, punkt 46); 28. juuni 1996, T-500/93: Y v. Euroopa Kohus (EKL AT 1996, lk I-A-335 et II-977, punktid 64 ja 66).
4. Iseenesest ei kujuta ametiasutuse poolt personalieeskirjade sätte ning analoogia korras muude teenistujate teenistustingimuste
ebatäpne tõlgendamine endast ametiasutuse süülist kahju tekitamist.
(vt punkt 117)
Viited: 13. juuli 1972, kohtuasi 79/71: Heinemann v. komisjon (EKL 1972, lk 579, punkt 11); 9. juuni 1994, kohtuasi T-94/92: X v. komisjon (EKL AT 1994, lk I-A-149 ja II 481, punkt 52).
5. Vaidlustatud otsuse tühistamine võib olla sobiv viis hüvitada kahju ning üldjuhul piisav, et katta kogu hagejale tekitatud
mittevaraline kahju. Seetõttu on institutsiooni otsuse, mis lõpetab üle 65-aastaste koosseisuväliste konverentsitõlkide töölevõtmise,
ehkki selles ei sisaldu ühtegi negatiivset hinnangut hageja võimete kohta, tühistamine hageja võimaliku mittevaralise kahju
sobiv hüvitus.
(vt punkt 118)
Viited: 7. veebruar 1990, kohtuasi C-343/87: Culin v. komisjon (EKL 1990, lk I-225, punktid 25–29; 26. jaanuar 1995, kohtuasi T-60/94: Pierrat v. Euroopa Kohus (EKL AT 1995,
lk I-A-23 ja II-77, punkt 62).