K O H T U M Ä Ä R U S  
 
Kohus Tartu Ringkonnakohus 
Kohtukoosseis Indrek Parrest,  Kersti Kerstna-Vaks, Andra Pärsimägi 
Määruse tegemise aeg ja koht 10. juuni 2021, Tartu 
Tsiviilasja number 2-20-16187 
Tsiviilasi OÜ Tarmetec hagi KnK Mefab SIA vastu võlgnevuse 
väljamõistmiseks 
Vaidlustatud kohtulahend Tartu Maakohtu 18. veebruari 2021. a määrus 
Kaebuse esitaja ja kaebuse liik OÜ Tarmetec määruskaebus 
 
Menetlusosalised ja nende 
esindajad 
Määruskaebuse esitaja/hageja: OÜ Tarmetec, rk 10322549, 
lepinguline esindaja vandeadvokaat Rene Varul 
Vastustaja/kostja: KnK Mefab SIA, rk 40103621044, L äti 
Vabariik 
 
RESOLUTSIOON 
1.  Tühistada Tartu Maakohtu 18. veebruari 2021. a määr us ja saata OÜ Tarmetec 
hagi KnK Mefab SIA vastu võlgnevuse väljamõistmiseks Tartu Maakohtule tagasi 
uueks läbivaatamiseks. 
2.  Rahuldada määruskaebus. 
 
Edasikaebamise kord 
Määruse peale võib esitada määruskaebuse Riigikohtu le 15 päeva jooksul määruse 
kättetoimetamisest arvates. 
 
ASJAOLUD 
1.  OÜ Tarmetec (hageja) esitas 4. novembril 2020 Tartu  Maakohtule hagi KnK Mefab SIA 
(kostja) vastu võlgnevuse väljamõistmiseks. 
Hagiavalduse aluseks oli Läti äriühingu KnK Mefab S IA poolt hagejale 13. märtsil 2020 
esitatud tellimus nelikanttorude valmistamiseks ja tarnimiseks. Hageja valmistas tooted ja tarnis 
need kostjale, kaup jõudis kostjani 30. märtsil 2020 ja 6. aprillil 2020. 
Hagiavalduse kohaselt on kaupade tellimuskirjas ja müügiarvetel tarnetingimuseks märgitud 
EXW, mis tähendab seda, et kauba müüja teeb kaubad ostjale kättesaadavaks, andes need
2 
 
vedajale üle, ostja kannab aga kõik veokulud ja (ka hjustamise) riskid alates kaupade vedajale 
üleandmisest. Incoterms tarneklausli EXW märkimisel ekspordi puhul  ei ole müüjal kohustust 
ise kaupa ostjani toimetada, kuid ta hoolitseb ostja kulul veo korraldamise eest ostja nimetatud 
sihtkohta. Kaubad anti vedajale üle Tartus, hageja tehase asukohas. Tulenevalt Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1215/2012, 12 . detsember 2012, kohtualluvuse ning 
kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades  (Brüsseli I määrus) art 
7 lg-st 1 (a ja b) on asjas õigeks kohtualluvuseks Tartu Maakohtu Tartu kohtumaja. 
2.  Kostja esitas 10. veebruaril 2021 vastuse, milles l eidis, et vaidlus tuleb lahendada Läti 
kohtus. Kostja teatas, et ei nõustu Eestis toimuva menetlusega. Kostja vastuse kohaselt 
korraldas hageja kauba kohale toimetamise Lätti nin g art 7 lg 1 punkt b järgi on kohustuse 
täitmise koht Läti. Poolte vahel puudub EXW kokkulepe. 
MAAKOHTU MÄÄRUS 
3. Tartu Maakohus jättis 18. veebruari 2021. a määruse ga hagi läbi vaatamata ja tagastas 
hagiavalduse koos lisadega selle esitajale. 
Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 12. detsembri 2012. a  määruse (EL) nr 1215/2012, 
kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täi tmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades 
(uuesti sõnastatud) artikli 4 lg 1 kohaselt esitata kse hagi isikute vastu, kelle alaline elukoht on 
liikmesriigis, selle liikmesriigi kohtutesse sõltumata nende kodakondsusest. Kostja asukoht on 
Lätis. Artikkel 5 lg 1 sätestab, et isikute vastu, kelle alaline elukoht on liikmesriigis, võib hagi 
esitada teise liikmesriigi kohtusse üksnes käesoleva peatüki 2.-7. jaos sätestatud korras. Hageja 
on viidanud sellele, et pooled on sõlminud EXW kokk uleppe ja seega tuleneks kohtualluvus 
artiklist 7 (valikuline kohtualluvus). Maakohus lei dis, et ainuüksi asjaolu, et kostja on 
tellimuses viidanud EXW-le, ei tekita kokkulepet ko htualluvuse kohta ega määratle lepingu 
täitmise kohana Eestit. Lühendi EXW taga peaks olem a viidatud sihtkoha aadressile, kostja 
tellimuses selline viide puudub. Tellimuses on viid atud sihtkohale (delivery address), milleks 
on Riia. Seega nähtub hageja esitatud dokumentidest , et müüja tegi kaubad kättesaadavaks 
ostjale muus asukohas, s.o Lätis Vabariigis. Kohus leiab nii kohtualluvuse üldsätete kui 
valikulist kohtualluvust reguleerivate sätete aluse l, et hagejal tuleb esitada kostja vastu nõue 
Läti Vabariigi kohtusse. TsMS § 423 lg 1 p 13 kohas elt jätab kohus hagi läbi vaatamata, kui 
kohus ei ole pädev asja lahendama. 
MÄÄRUSKAEBUS 
4. Hageja esitas 5. märtsil 2021 maakohtu määruse peale määruskaebuse, milles palus tühistada 
Tartu Maakohtu 18. veebruari 2021. a määrus ja saat a asi tagasi Tartu Maakohtule menetluse 
jätkamiseks. 
Antud juhul ei ole pooltel vaidlust, et kaubad on a ntud vedajale üle Tartus, hageja tehase 
asukohas Ringtee tn 6. Kaupade tellimuskirja ja müü giarvete kohaselt on tarnetingimuseks 
märgitud EXW, mis tähendab seda, et kauba müüja tee b kaubad ostjale kättesaadavaks, andes 
need vedajale üle, ostja kannab aga kõik veokulud j a (kahjustamise) riskid alates kaupade 
vedajale üleandmisest.  
Maakohus on ebaõigesti tuvastanud, et müüja tegi ka ubad ostjale kättesaadavaks Läti 
Vabariigis. Hageja annab toodetud kaubad alati üle oma tehases Tartus, laadides siin kaubad 
peale vedajafirma transpordile või tuleb ostja ise oma transpordiga kaubale järele. Kuna antud 
juhul on kostja märkinud tellimusele EXW klausli ning sihtkohana oma tegevuskoha Lätis, siis 
tähendab see hageja jaoks seda, et ta korraldab ostja kulul ka transpordi ja lisab transpordikulud 
müügiarvele. See tähendab aga ikkagi seda, et kauba d loetakse ostjale üleantuks Tartus, kus
3 
 
kaup antakse üle vedajale, mitte aga sihtkohas Läti Vabariigis. Hageja ei kanna enam mingeid 
riske seoses kauba säilimisega veol.  
Maakohus ei ole arvestanud et üleandmiskohustuse täitmise kohaks on asja vedajale üleandmise 
koht. See reegel tuleneb VÕS § 209 lg 4. Maakohus ei ole pööranud tähelepanu , et kaubad on 
väljastanud vedajale ja vedu on korraldatud ostja k ulul (vt CMR saatelehed). Seetõttu ei ole 
kohus ka võtnud seisukohta, kas kaupade vedajale ül eandmisega on müügileping müüja poolt 
täidetud. 
Hagejale jääb arusaamatuks, kuidas on maakohus luge nud esitatud dokumentidest välja, et 
müüja tegi kaubad kättesaadavaks ostjale muus asuko has, s.o Lätis Vabariigis. Müüja on 
andnud kaubad üle vedajale Tartus ja see on CMR-saatelehtedelt näha. 
5. Kostja ei nõustu asja arutamisega Eesti kohtus ega Eesti õiguse kohaldamisega. Vastavalt 
Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse (EL) nr 1215/ 2012 üldeeskirjadele võib mõnes 
liikmesriigis asuvaid isikuid kodakondsusest olenemata kaevata nimetatud liikmeriigi kohtusse. 
Seega lahendatakse vaidlus kahe ettevõtte vahel kos tja alalises asukohas, mis on Läti. 
Käesoleval juhul ei ole poolte vahel mingit muud kokkulepet jurisdiktsiooni kohta. 
Hageja tõlgendus kohustuse täitmiskohast on vale. Määruse (EL) nr. 1215/2012 artikli 7 punkti 
1b kohaselt on kohustuse täitmise koht Läti, kuna h ageja korraldas ostetud kauba tarnimise 
Lätti. Kostja ei pidanud korraldama kauba tarnimist , vaid pidi selle Lätis kätte saama, 
sealhulgas kontrollima kauba kvaliteeti Lätis, mida kostja ei saanud teha Eestis.  
Kostja lükkab tagasi hageja viite EXW-le, kuna pool te vahel sellist kokkulepet ei ole (nagu 
hageja ise märgib, poolte vahel puudub kirjalik lep ing). Kostjale pole selge, mil viisil nende 
kolme tähe kombinatsioon võib tekitada õiguslikke t agajärgi. Kostja leiab, et kohaldamisele 
kuulub Läti õigus, kuna konkreetne tehing lõppes ha geja poolt korraldatud kaupade tarnega 
Lätti. 
7. Tartu Maakohus jättis määruskaebuse rahuldamata ja saatis selle TsMS § 663 lg 5 alusel 
läbivaatamiseks ja lahendamiseks Tartu Ringkonnakohtule. 
RINGKONNAKOHTU SEISUKOHT 
8. Ringkonnakohus leiab, et vaidlustatud määrus tuleb  TsMS § 667 lg 2 alusel tühistada ja asi 
tuleb maakohtule uueks läbivaatamiseks tagasi saata. Määruskaebus rahuldatakse. 
 
9.  TsMS § 70 lg 1 kohaselt rahvusvahelise kohtualluvu se sätete järgi määratakse, millal võib 
asja menetleda Eesti kohus.  Asi allub Eesti kohtul e, kui Eesti kohus võib selle lahendada 
pädevuse ja kohtualluvuse sätete kohaselt või kohtu alluvuse kokkuleppest tulenevalt, kui 
seadusest või välislepingust ei tulene teisiti (TsMS § 70 lg 2).  
10. Ringkonnakohus leiab, et maakohus on ebaõigesti jätnud hagi TsMS § 423 lg 1 p 13 alusel 
läbi vaatamata.   
Ringkonnakohtu arvates kuulub käesolevas asjas  koh tualluvuse kindlaksmääramisel 
kohaldamisele Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 12. det sembri 2012. a määruse (EL) 
nr 1215/2012, kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnu stamise ja täitmise kohta tsiviil- ja 
kaubandusasjades  (Brüssel I) , artikli 7 lg 1 punkt a ja punkti b esimene taane. Nimetatud sätte 
kohaselt võib isiku vastu, kelle alaline elukoht on liikmesriigis, esitada hagi teises liikmesriigis 
lepinguid puudutavates asjades selle paiga kohtusse, kus tuli täita asjaomane kohustus. Müügi
4 
 
puhul käsitletakse asjaomase kohustuse täitmise koh ana liikmesriiki, kus lepingu kohaselt 
kaubad üle anti või kus need oleks tulnud üle anda. 
Seega sõltub riik, kuhu hagi esitada tuleb, sellest , mida pidada asjaomase kohustuse täitmise 
kohaks. Müügilepingu puhul saab selleks olla teists uguse kokkuleppe puudumisel koht, kus 
lepingu kohaselt kaubad üle anti või kus need oleks  tulnud üle anda. Eelnevast tulenevalt on 
müügilepingust tuleneva haginõude esitamine Eesti kohtusse õigustatud juhul, kui kaubad anti 
üle Eestis. 
 
11. Hageja esitatud asjaoludel on tegemist müügilepingu ga ning kaup anti vedajale üle hageja 
asukohariigis. Vaidlus seisneb peamiselt selles, kas kaupade vedajale üleandmisega on kaubad 
üle antud ostjale (kostjale) ja seega täidetud asja omane kohustus kohtualluvuse määramise 
eeldusena. 
Ringkonnakohus märgib, et ka juhul, kui vaidluse lä bivaatamisel kvalifitseeritakse õigussuhe 
teenuse osutamisena (töövõtulepinguna) või kompleks lepinguna, siis on vaidluse 
lahendamiseks pädev Eesti kohus, kuna kohaldamisele  kuuluks (Brüssel I) artikli 7 lg 1 punkt 
a ja punkti b teine taane, mille kohaselt teenuste osutamise puhul võib esitada hagi liikmesriigis, 
kus lepingu kohaselt teenuseid osutati või kus neid oleks tulnud osutada. 
 
12. Kaupade tellimuskirja ja müügiarvete kohaselt on ta rnetingimuseks märgitud EXW ja 
tarneaadressiks kostja Riias asuv aadress. EXW puhul on tegemist Incotermsi, Rahvusvahelise 
Kaubanduskoja (ICC) egiidi all koostatud ja publits eeritud rahvusvaheliste kaubandusreeglite 
kogu tarneklausliga. Incoterms’i tarneklauslitega reglementeeritakse, kus, kuidas ja millal peab 
müüja oma tarnekohustuse täitma. Tarneklausli nimel e järgneva geograafilise punkti 
nimetusega fikseeritakse koht, kus müüja põhilised kaubaga seonduvad kohustused lõpevad. 
EXW puhul on see ühtlasi ka tarnekohaks, kus kauba kadumise ja kahjustamise risk läheb 
müüjalt ostjale üle. EXW (Ex Works), hangitud tehas est tarneklausel tähendab, et müüja oma 
tarnekohustuse täitnud, kui ta on andnud kauba ostj a käsutusse oma territooriumil või mõnes 
teises nimetatud kohas (tehases, laos jms). Ostja p eab kandma kõik kaubaga seonduvad kulud 
ja riskid kauba toimetamisel soovitud sihtkohta alates müüja territooriumist. 
 
13. Maakohus leidis ekslikult, et ainuüksi asjaolu, et kostja on tellimuses viidanud EXW-le, ei 
tekita kokkulepet kohtualluvuse kohta või ei määratle lepingu täitmise kohana Eestit. 
Kostja on tellimusele märkinud inglise keeles ükste ise alla „tarneaadress (kostja aadress)“ ja 
„tarnetingimused EXW“. Ka hageja on oma arvetele ki rjutanud inglise keeles „tarneaadress 
(kostja aadress)“ ja „tarnetingimused EXW“.  
Ringkonnakohus leiab, et neid dokumente koos hinnat es võib asuda seisukohale, et 
tarnetingimusteks on valitud EXW, mis tähendab, et kauba üleandmine ostjale toimus müüja 
territooriumil. 
Kostja ise on korduvalt märkinud, et kauba kättetoi metamist korraldas hageja, teenuse eest 
maksis kostja. See on kooskõlas EXW tarneklausliga,  mille puhul ei ole müüjal kohustust ise 
kaubad ostjani toimetada, kuid ta hoolitseb ostja k ulul veo korraldamise eest ostja nimetatud 
sihtkohta. 
Ringkonnakohus leiab, et hageja on esitanud asjaolu d, mis annavad aluse määratleda vaidluse 
kohtualluvuse Eestis Brüssel I määruse artikli 7 lg 1 alusel. 
 
14.   TsMS § 427  kohaselt maakohtu või ringkonnakohtu määruse peale, millega hagi jäetakse 
läbi vaatamata, võib esitada määruskaebuse. Maakohtu määruse peale esitatud määruskaebuse 
kohta tehtud ringkonnakohtu määruse peale ei saa Riigikohtule edasi kaevata, kui hagi jäeti läbi 
vaatamata käesoleva seadustiku § 423 lõike 1 punkti des 2, 7–10 ja 12 nimetatud alustel.
5 
 
Maakohus jättis hagi läbi vaatamata § 423 lg 1 p-i 13 alusel, seega saab ringkonnakohtu 
määrusele edasi kaevata.   
 
 
 
/allkirjastatud digitaalselt/      /allkirjastatud digitaalselt/      /allkirjastatud digitaalselt/ 
      Kersti Kerstna-Vaks          Indrek Parrest                          Andra Pärsimägi