62025TJ0296
ROZSUDOK VŠEOBECNÉHO SÚDU (piata komora zasadajúca v päťčlennom zložení)
z 25. marca 2026 (
*1
)
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Colná únia – Colný kódex Únie – Dovozné a vývozné postupy – Dovoz tovaru z Kanady – Metóda určovania colnej hodnoty – Deklarovaná vývozná cena tovaru oznámená kanadskými orgánmi v rámci medzinárodnej dohody o colnej spolupráci – Pojem ‚údaje dostupné na colnom území Únie‘ – Rozumné prostriedky – Článok 74 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 952/2013 – Zostatková metóda alebo núdzová metóda – Článok 144 vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2015/2447“
Vo veci T‑296/25,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 267 ZFEÚ, podaný rozhodnutím Vărchoven administrativen săd (Najvyšší správny súd, Bulharsko) z 15. apríla 2025 a doručený Súdnemu dvoru 16. apríla 2025, ktorý súvisí s konaním:
Direktor na TD Mitnica Burgas
proti
Lidikar OOD,
VŠEOBECNÝ SÚD (piata komora zasadajúca v päťčlennom zložení),
v zložení: predseda komory M. Sampol Pucurull, sudcovia T. Pynnä, J. Laitenberger (spravodajca), M. Stancu a W. Valasidis,
generálny advokát: J. Martín y Pérez de Nanclares,
tajomník: V. Di Bucci,
so zreteľom na to, že Súdny dvor 13. mája 2025 postúpil Všeobecnému súdu návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 50b tretieho odseku Štatútu Súdneho dvora Európskej únie,
so zreteľom na oblasť uvedenú v článku 50b prvom odseku písm. c) Štatútu Súdneho dvora Európskej únie a vzhľadom na neexistenciu nezávislej otázky týkajúcej sa výkladu v zmysle článku 50b druhého odseku uvedeného štatútu,
so zreteľom na písomnú časť konania,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
–
Direktor na TD Mitnica Burgas, v zastúpení: L. Dimitrov, R. Dimitrova Todorova a P. Kalčev, splnomocnení zástupcovia,
–
Lidikar, v zastúpení: R. Vasileva, advokat,
–
bulharská vláda, v zastúpení: T. Mitova a R. Stojanov, splnomocnení zástupcovia,
–
česká vláda, v zastúpení: M. Smolek, A. Edelmannová a J. Vláčil, splnomocnení zástupcovia,
–
Európska komisia, v zastúpení: D. Drambozova a F. Moro, splnomocnené zástupkyne,
so zreteľom na rozhodnutie prijaté po vypočutí generálneho advokáta, že vec bude prejednaná bez jeho návrhov
vyhlásil tento
Rozsudok
1
Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 74 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie (Ú. v. EÚ L 269, 2013, s. 1, ďalej len „Colný kódex Únie“).
2
Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi Lidikar OOD, obchodnou spoločnosťou založenou podľa bulharského práva, a Direktor na TD Mitnica Burgas (riaditeľ Oblastného riaditeľstva colnej správy Burgas, Bulharsko) vo veci rozhodnutia, ktorým bulharská colná správa určila colnú hodnotu vozidla dovezeného z Kanady spoločnosťou Lidikar na základe deklarovanej vývoznej ceny, ako ju kanadské colné orgány oznámili bulharskej colnej správe v rámci medzinárodnej dohody v oblasti colnej spolupráce.
Právny rámec
Medzinárodné právo
GATT z roku 1994
3
Článok VII Všeobecnej dohody o clách a obchode z roku 1994 (ďalej len „GATT z roku 1994“) stanovuje:
„1. Zmluvné strany uznávajú platnosť všeobecných zásad na určovanie colnej hodnoty, ako sú uvedené v nasledujúcich odsekoch tohto článku, a zaväzujú sa ich čo najskôr uplatňovať na všetky výrobky podliehajúce clám alebo iným poplatkom či obmedzeniam dovozu a vývozu založeným na hodnote alebo akýmkoľvek spôsobom súvisiacim s hodnotou. Okrem toho na žiadosť inej zmluvnej strany preskúmajú v zmysle týchto zásad vykonávanie akéhokoľvek svojho zákona alebo nariadenia týkajúceho sa určovania hodnoty na colné účely. ZMLUVNÉ STRANY môžu od zmluvných strán požadovať správy o tom, aké opatrenia prijali, aby vykonali ustanovenia tohto článku. [neoficiálny preklad]
2.
a)
Colná hodnota dovezeného tovaru má byť založená na jeho skutočnej hodnote, z ktorého sa clo vymeriava alebo na skutočnej hodnote rovnakého tovaru a nemá byť založená na hodnote tovaru domáceho pôvodu alebo na ľubovoľných alebo fiktívnych hodnotách.
b)
‚Skutočnou hodnotou‘ má byť cena, za ktorú sa v dobe a na mieste určenom predpismi dovážajúcej krajiny taký alebo rovnaký tovar predáva alebo ponúka na predaj v rámci normálneho spôsobu obchodu za podmienok neobmedzenej súťaže. Ak sa v konkrétnom prípade cena takéhoto alebo podobného tovaru určuje na základe jeho množstva, cena, ktorá sa má brať do úvahy, by sa mala vzťahovať v súlade s rozhodnutím, ktoré krajina dovozu prijala raz a navždy, buď na i) porovnateľné množstvá, alebo ii) na množstvá stanovené spôsobom, ktorý je pre dovozcu aspoň rovnako výhodný, ako keby sa bral do úvahy najväčší objem týchto tovarov, ktorý skutočne viedol k obchodu medzi krajinou vývozu a krajinou dovozu.
c)
Ak nie je možné určiť skutočnú hodnotu podľa písmena b) tohto odseku, colná hodnota má byť založená na najbližšom zistiteľnom ekvivalente takej hodnoty.
…“ [neoficiálny preklad]
Dohoda o colnej hodnote
4
Článok 7 Dohody o uplatňovaní článku VII GATT z roku 1994 (Ú. v. ES L 336, 1994, s. 119; Mim. vyd. 11/021, s. 205, ďalej len „dohoda o colnej hodnote“) stanovuje:
„1.   Ak colnú hodnotu dovážaného tovaru nemožno určiť podľa ustanovení článkov 1 až 6, určí sa s použitím primeraných prostriedkov, ktoré sú v súlade s princípmi a všeobecnými ustanoveniami tejto dohody a článku VII GATT 1994, a na základe údajov, ktoré sú k dispozícii v krajine dovozu.
2.   Colná hodnota sa podľa ustanovení tohto článku nebude zakladať na:
…
b)
systéme, ktorý predpokladá prijímanie vyššej hodnoty z dvoch možných hodnôt na colné účely;
…
e)
cene tovaru na vývoz do inej krajiny než do krajiny dovozu;
…
g)
ľubovoľných alebo fiktívnych hodnotách.
…“
Dohoda o colnej spolupráci medzi EÚ a Kanadou
5
Článok 1 Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Kanadou o colnej spolupráci a vzájomnej pomoci v colných záležitostiach (Ú. v. ES L 7, 1998, s. 38, ďalej len „Dohoda o colnej spolupráci medzi EÚ a Kanadou“) stanovuje:
„Na účely tejto dohody:
…
4.
‚informácie‘ sú všetky údaje, dokumenty, správy, ich overené alebo autentické kópie a iné oznámenia vrátane dát spracovaných a analyzovaných pri hľadaní indícií o porušeniach colnej legislatívy;
…“
6
Článok 7 Dohody o colnej spolupráci medzi EÚ a Kanadou stanovuje:
„1.   Colné orgány si budú navzájom pomáhať, buď na požiadanie, alebo z vlastnej iniciatívy, poskytovaním vhodných informácií, ktoré pomôžu zabezpečiť správne uplatňovanie colnej legislatívy a pomôžu pri prevencii, vyšetrovaní a boji proti akýmkoľvek porušeniam colnej legislatívy.
…“
7
Článok 11 ods. 1 Dohody o colnej spolupráci medzi EÚ a Kanadou stanovuje:
„Dožiadaný orgán poskytne žiadajúcemu orgánu príslušné informácie formou dokumentov, overených kópií dokumentov a správ, resp. ich elektronických verzií. Zároveň sa poskytnú aj všetky relevantné informácie nevyhnutné na interpretáciu a využitie týchto informácií.“
8
Článok 16 ods. 3 Dohody o colnej spolupráci medzi EÚ a Kanadou stanovuje:
„Odsek 2 nebráni použiť informácie v akomkoľvek súdnom alebo správnom konaní, ktoré sa potom začne pre nedodržanie colnej legislatívy…“
CETA medzi Kanadou a EÚ
9
Článok 6.1 Komplexnej hospodárskej a obchodnej dohody (CETA) medzi Kanadou na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej (Ú. v. EÚ L 11, 2017, s. 23, ďalej len „CETA medzi Kanadou a EÚ“), nazvaný „Ciele a zásady“, stanovuje:
„…
2.   Zmluvné strany budú podľa možnosti spolupracovať a vymieňať si informácie vrátane informácií o najlepších postupoch, v záujme podpory uplatňovania a dodržiavania opatrení na uľahčenie obchodu stanovených v tejto dohode.
…“
10
Článok 6.13 CETA medzi Kanadou a EÚ, nazvaný „Spolupráca“, stanovuje:
„…
3.   Zmluvné strany budú spolupracovať v súlade s [dohodou o colnej spolupráci medzi EÚ a Kanadou], podpísanou v Ottawe 4. decembra 1997…
4.   Zmluvné strany si budú poskytovať vzájomnú pomoc v colných záležitostiach v súlade s uvedenou dohodou o colnej spolupráci medzi EÚ a Kanadou, a to aj pokiaľ ide o otázky týkajúce sa údajného porušenia colných predpisov zmluvnej strany v zmysle vymedzenia obsiahnutého v tejto dohode, ako aj pokiaľ ide o vykonávanie tejto dohody.“
Právo Únie
Colný kódex Únie
11
Článok 70 Colného kódexu Únie stanovuje:
„1.   Prvotným základom colnej hodnoty tovaru je prevodná hodnota, t. j. skutočne zaplatená cena alebo cena, ktorá sa má zaplatiť za tovar predaný na vývoz na colné územie Únie a ktorá je podľa potreby upravená.
2.   Skutočne zaplatená cena alebo cena, ktorá sa má za tovar zaplatiť, je celková platba, ktorú zaplatil alebo má zaplatiť kupujúci predávajúcemu alebo kupujúci tretej strane v prospech predávajúceho za dovezený tovar, a zahŕňa všetky platby, ktoré sa zaplatili alebo majú zaplatiť ako podmienka predaja dovezeného tovaru.
…“
12
Článok 74 Colného kódexu Únie stanovuje:
„1.   Ak colnú hodnotu tovaru nemožno určiť podľa článku 70, určuje sa postupne od písmena a) po d) odseku 2, a to podľa prvého písmena, podľa ktorého môže byť colná hodnota tovaru určená.
Poradie uplatnenia písmen c) a d) odseku 2 sa na žiadosť deklaranta musí zameniť.
2.   Colná hodnota podľa odseku 1 je:
a)
prevodná hodnota rovnakého tovaru predávaného na vývoz na colné územie Únie a vyvezeného v rovnakom alebo približne rovnakom čase ako tovar, pri ktorom sa určuje colná hodnota;
b)
prevodná hodnota podobného tovaru predávaného na vývoz na colné územie Únie a vyvezeného v rovnakom alebo približne rovnakom čase ako tovar, pri ktorom sa určuje colná hodnota;
c)
hodnota založená na jednotkovej cene, za ktorú sa dovážaný tovar alebo rovnaký alebo podobný tovar predáva na colnom území Únie v najväčšom úhrnnom množstve osobám, ktoré nie sú v spojení s predávajúcim; alebo
d)
vypočítaná hodnota, ktorá pozostáva:
i)
z ceny alebo hodnoty materiálu a výroby alebo iného zušľachtenia, ktoré sa použije pri výrobe dovážaného tovaru;
ii)
zo sumy zisku a všeobecných výdavkov zodpovedajúcej sume, ktorá je obvykle zahrnutá do predaja tovaru rovnakej kategórie alebo rovnakého druhu ako tovar, ktorého colná hodnota sa určuje, vyrábaného výrobcami v krajine vývozu na účely vývozu do Únie;
iii)
z nákladov na položky uvedené v článku 71 ods. 1 písm. e) alebo z ich hodnoty.
3.   Ak colnú hodnotu nemožno určiť podľa odseku 1, určuje sa na základe údajov dostupných na colnom území Únie s použitím rozumných prostriedkov zlučiteľných so všetkými týmito zásadami a všeobecnými ustanoveniami:
a)
dohody o uplatňovaní článku VII Všeobecnej dohody o clách a obchode;
b)
článku VII Všeobecnej dohody o clách a obchode;
c)
tejto kapitoly.“
Vykonávacie nariadenie (EÚ) 2015/2447
13
Článok 140 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2447 z 24. novembra 2015, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania určitých ustanovení Colného kódexu Únie (Ú. v. EÚ L 343, 2015, s. 558), nazvaný „Neprijatie deklarovaných prevodných hodnôt“ stanovuje:
„1.   Ak majú colné orgány odôvodnené pochybnosti, že deklarovaná prevodná hodnota predstavuje celú zaplatenú sumu alebo splatnú sumu, ako sa uvádza v článku 70 ods. 1 [Colného kódexu Únie], môžu deklaranta požiadať, aby im poskytol dodatočné informácie.
2.   Ak sa ich pochybnosti nerozptýlia, colné orgány sa môžu rozhodnúť, že sa hodnota tovaru nedá určiť v súlade s článkom 70 ods. 1 [uvedeného] kódexu.“
14
Článok 144 vykonávacieho nariadenia 2015/2447, nazvaný „Núdzová metóda“, stanovuje:
„1.   Pri určovaní colnej hodnoty podľa článku 74 ods. 3 [Colného] kódexu [Únie] sa metódy stanovené v článkoch 70 a 74 ods. 2 kódexu môžu uplatňovať s primeranou pružnosťou. Takto určená hodnota je v čo najväčšej možnej miere založená na predtým určených colných hodnotách.
2.   Ak sa podľa odseku 1 nedá určiť žiadna colná hodnota, použijú sa iné vhodné metódy. V tomto prípade sa colná hodnota neurčuje na základe žiadneho z týchto prvkov:
…
b)
systém, podľa ktorého sa na určenie colnej hodnoty používa vyššia z dvoch možných hodnôt;
…
e)
ceny za vývoz do tretej krajiny;
…
g)
svojvoľné alebo fiktívne hodnoty.“
Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
15
Dňa 18. januára 2021 Lidikar, konajúca ako nepriama zástupkyňa dovozcu, podala colné vyhlásenie na prepustenie motorového vozidla, ktoré malo dopravnú nehodu, do voľného obehu na colnom úrade prístavu v Burgase (Bulharsko). V tomto colnom vyhlásení bola colná hodnota dovezeného vozidla určená v súlade s článkom 70 ods. 1 Colného kódexu Únie na základe jeho prevodnej hodnoty, teda na cenu 3310 kanadských dolárov (CAD) (približne 2100 eur).
16
Bulharské colné orgány vykonali následnú kontrolu predmetného colného vyhlásenia na základe informácií poskytnutých kanadskou colnou správou v rámci dohody o colnej spolupráci medzi EÚ a Kanadou, pokiaľ ide o vozidlá deklarované na vývoz z Kanady do Európskej únie. Konkrétne e‑mailom zo 16. decembra 2022 kanadská colná správa poskytla bulharským colným orgánom súbor obsahujúci podrobný zoznam vozidiel, vrátane dotknutého vozidla, uvádzajúci deklarovanú hodnotu pri ich vývoze z Kanady. Po analýze poskytnutých údajov bulharskými colnými orgánmi uvedené orgány konštatovali, že cena 3310 CAD tovaru deklarovaného v Bulharsku nezodpovedala cene 15889 CAD (približne 10100 eur) oznámenej kanadskou colnou správou za dotknuté vozidlo a uvedenej v príslušnom vývoznom colnom vyhlásení.
17
Za týchto podmienok bulharské colné orgány požiadali Lidikar o dôkazy na potvrdenie ceny deklarovanej pri colnom vybavení. Bola predložená faktúra z 18. novembra 2020, baliaci list, námorný nákladný list, ako aj faktúra z 13. januára 2021. Napriek týmto dokumentom sa bulharské colné orgány domnievali, že existujú dôvodné pochybnosti, pokiaľ ide o colnú hodnotu predmetného tovaru určenú v súlade s článkom 70 ods. 1 Colného kódexu Únie. Lidikar poskytla písomné vysvetlenia, v ktorých uviedla, že neuchovávala obchodnú dokumentáciu týkajúcu sa dotknutej transakcie, ani ponuku, ani cenníky, ani dokumenty týkajúce sa platieb, ani inú korešpondenciu predchádzajúcu uvedenej transakcii.
18
Bulharské colné orgány po overení dokumentov pripojených k colnému vyhláseniu dospeli k záveru, že neexistuje žiadny dôkaz o správnosti deklarovanej ceny podľa faktúry z 18. novembra 2020. Okrem toho konštatovali, že z predloženého výpisu z bankového účtu jasne nevyplýva, že by platba ceny bola konečná. Preto sa domnievali, že vzhľadom na oprávnené pochybnosti a neexistenciu dôkazov týkajúcich sa deklarovanej ceny sa colná hodnota deklarovaná podľa článku 70 ods. 1 Colného kódexu Únie, ktorá bola určená na základe faktúry z 18. novembra 2020, musí zamietnuť.
19
Okrem toho bulharské colné orgány konštatovali, že podmienky vyžadované na uplatnenie náhradných metód určovania hodnoty predmetného tovaru podľa článku 74 ods. 2 písm. a) až d) Colného kódexu Únie neboli splnené, pretože išlo o vozidlo, ktoré malo nehodu a ktorého osobitný technický stav bolo ťažké porovnať so stavom iných vozidiel rovnakej značky a rovnakého modelu, ktoré boli dovezené do Bulharska. Bulharské colné orgány však určili colnú hodnotu v súlade s článkom 74 ods. 3 Colného kódexu Únie na základe elektronických verzií dokumentov zaslaných kanadskými colnými orgánmi podľa dohody o colnej spolupráci medzi EÚ a Kanadou.
20
Bulharská colná správa preto stanovila colnú hodnotu predmetného vozidla na sumu 19830,43 bulharského leva (BGN) (približne 9500 eur), ako aj celkovú sumu dovozného cla a dane z pridanej hodnoty (DPH), ktoré sa majú vybrať, na sumu 5023 BGN (približne 2150 eur).
21
Rozhodnutie bulharskej colnej správy bolo predmetom prvostupňového súdneho preskúmania zo strany Administrativen săd Burgas (Správny súd Burgas, Bulharsko), ktorý ho zrušil z dôvodu nezákonnosti. Tento súd dospel k záveru, že v prejednávanej veci bulharské colné orgány nesplnili svoju povinnosť odôvodniť existenciu „opodstatnených pochybností“ v zmysle článku 140 vykonávacieho nariadenia 2015/2447 a že odpoveď poskytnutá kanadskými colnými orgánmi nepredstavuje úradný dôkazný doklad, ktorý by bol pre súd záväzný.
22
Direktor na TD Mitnica Burgas (riaditeľ Oblastného riaditeľstva colnej správy Burgas, Bulharsko) podal proti rozsudku Administrativen săd Burgas (Správny súd Burgas) kasačný opravný prostriedok na Vărchoven administrativen săd (Najvyšší správny súd, Bulharsko), ktorý je vnútroštátnym súdom predkladajúcim návrh na začatie prejudiciálneho konania, pričom poukázal na nesprávnosť zistení Administrativen săd Burgas a tvrdil, že metóda rozumných prostriedkov je uplatniteľná podľa článku 74 ods. 3 Colného kódexu Únie. Tvrdil, že odpoveď poskytnutá kanadskými colnými orgánmi predstavuje úradný doklad týkajúci sa kontroly vykonanej v rámci medzinárodnej spolupráce medzi Kanadou a Úniou a že predmetná colná hodnota bola určená s prihliadnutím na cenu uvedenú v elektronických verziách dokumentov zaslaných kanadskými colnými orgánmi.
23
Za týchto podmienok Vărchoven administrativen săd (Najvyšší správny súd) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto dve prejudiciálne otázky:
„1.
Je prípustný výklad článku 74 ods. 3 [Colného kódexu Únie] v tom zmysle, že hodnotu tovaru deklarovanú pri vývoze tohto tovaru z tretej krajiny možno považovať za [súčasť] ‚údaj[ov] dostupn[ých] na colnom území Únie‘?
2.
Je prípustný výklad článku 74 ods. 3 [Colného kódexu Únie] v tom zmysle, že určenie colnej hodnoty tovaru na základe hodnoty deklarovanej pri vývoze tohto tovaru z tretej krajiny môže predstavovať rozumný prostriedok na určenie colnej hodnoty v zmysle článku 74 ods. 3 [uvedeného kódexu]?“
O prejudiciálnych otázkach
O prvej otázke
24
Svojou prvou otázkou sa predkladajúci vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 74 ods. 3 Colného kódexu Únie vykladať v tom zmysle, že cena deklarovaná pri vývoze tovaru na colné územie Únie, ktorú colné orgány krajiny vývozu oznámili colným orgánom členského štátu v rámci medzinárodnej dohody v oblasti colnej spolupráce, sa môže považovať za údaj dostupný na colnom území Únie v zmysle uvedeného ustanovenia na účely určenia colnej hodnoty tohto tovaru.
25
Na úvod treba pripomenúť, že zostatková metóda (alebo núdzová metóda) stanovená v článku 74 ods. 3 Colného kódexu Únie predstavuje krajné riešenie v prípade, že je potrebné určiť colnú hodnotu dotknutého tovaru, ak colný deklarant neposkytne dostatočne presné alebo spoľahlivé informácie umožňujúce určiť túto hodnotu na základe hlavnej metódy stanovenej v článku 70 ods. 1 uvedeného kódexu alebo na základe náhradných metód stanovených v článku 74 ods. 2 toho istého kódexu (pozri v tomto zmysle rozsudky z 9. júna 2022, Baltic Master, C‑599/20, EU:C:2022:457, bod 54, a z 29. januára 2026, Keladis I a Keladis II, C‑72/24 a C‑73/24, EU:C:2026:51, bod 75).
26
Vzhľadom na účel článku 74 ods. 3 Colného kódexu Únie a jeho znenie sa má pojem „údaje dostupné na colnom území Únie“ teda vykladať extenzívne ako odkaz na skutočnú dostupnosť údajov v tom zmysle, že colné orgány Únie ich môžu mať k dispozícii na účely určenia colnej hodnoty tovaru.
27
Z toho na jednej strane vyplýva, že pojem „údaje dostupné na území Únie“ nemožno obmedziť na údaje zhromaždené v Únii. Skutočnosť, že údaje pochádzajú z tretej krajiny, tak nevylučuje, že môžu predstavovať „údaje dostupné na colnom území Únie“.
28
Je to tak najmä v prípade, keď ide o údaje týkajúce sa ceny tovaru deklarovanej pri vývoze, ktoré poskytli colné orgány vyvážajúcej krajiny na základe medzinárodnej dohody upravujúcej spoluprácu v colnej oblasti medzi Úniou a touto treťou krajinou, ako je dohoda o colnej spolupráci medzi EÚ a Kanadou a CETA medzi Kanadou a EÚ, ktoré stanovujú vzájomnú pomoc v colnej oblasti.
29
Na druhej strane z toho vyplýva, že kvalifikácia „údajov dostupných na colnom území Únie“ nemôže závisieť, na rozdiel od toho, čo tvrdí Lidikar vo svojich pripomienkach k návrhu na začatie prejudiciálneho konania, od dostupnosti databázy tretej krajiny, z ktorej pochádzajú údaje poskytnuté colným orgánom Únie, pre colných deklarantov, ani od existencie žiadosti týchto orgánov, ktorá by sa konkrétne týkala poskytnutia týchto údajov, keďže im boli dané k dispozícii.
30
Za týchto podmienok treba na prvú otázku odpovedať tak, že článok 74 ods. 3 Colného kódexu Únie sa má vykladať v tom zmysle, že cena deklarovaná pri vývoze tovaru na colné územie Únie, ktorú colné orgány krajiny vývozu oznámili colným orgánom členského štátu v rámci medzinárodnej dohody v oblasti colnej spolupráce, sa môže považovať za údaj dostupný na colnom území Únie v zmysle tohto ustanovenia na účely určenia colnej hodnoty tohto tovaru.
O druhej otázke
31
Svojou druhou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 74 ods. 3 Colného kódexu Únie vykladať v tom zmysle, že použitie ceny deklarovanej pri vývoze tovaru na colné územie Únie, ktorú colné orgány krajiny vývozu oznámili colným orgánom členského štátu v rámci medzinárodnej dohody v oblasti colnej spolupráce, môže predstavovať rozumný prostriedok v zmysle tohto ustanovenia na účely určenia colnej hodnoty tohto tovaru.
32
Na úvod treba uviesť, že článok 74 ods. 3 Colného kódexu Únie sa má vykladať v spojení s článkom 144 ods. 1 vykonávacieho nariadenia 2015/2447, ktorý stanovuje, že pri určovaní colnej hodnoty podľa článku 74 ods. 3 uvedeného kódexu sa metódy stanovené v článkoch 70 a 74 ods. 2 Colného kódexu Únie môžu uplatňovať s „primeranou pružnosťou“ (pozri v tomto zmysle rozsudok z 29. januára 2026, Keladis I a Keladis II, C‑72/24 a C‑73/24, EU:C:2026:51, bod 104). Treba teda uznať, že orgány majú určitú mieru voľnej úvahy pri uplatňovaní zostatkovej metódy (alebo núdzovej metódy), ktorá sa musí vykonať v súlade so zásadami a ustanoveniami uvedenými v článku 74 ods. 3 uvedeného kódexu. Článok 74 ods. 3 Colného kódexu Únie totiž stanovuje, že colná hodnota sa určuje rozumnými prostriedkami, ktoré musia byť v súlade po prvé s dohodou o colnej hodnote, po druhé s článkom VII GATT z roku 1994 a po tretie s kapitolou 3 hlavy II uvedeného kódexu nazvanou „Hodnota tovaru na colné účely“.
33
V tejto súvislosti treba uviesť, že článok 7 ods. 2 písm. e) dohody o colnej hodnote zakazuje, aby sa colná hodnota mohla určiť na základe ceny tovaru na vývoz do inej krajiny než do krajiny dovozu. Toto ustanovenie bolo prebraté do práva Únie v článku 144 ods. 2 písm. e) vykonávacieho nariadenia 2015/2447, ktorý stanovuje, že „colná hodnota [sa] neurčuje na základe… ceny za vývoz do tretej krajiny“. Na rozdiel od toho, čo tvrdí Lidikar vo svojich pripomienkach k návrhu na začatie prejudiciálneho konania, dohoda o colnej hodnote ani právo Únie teda nevylučujú, aby colné orgány členského štátu Únie určili colnú hodnotu tovaru uplatnením zostatkovej metódy (alebo núdzovej metódy) na základe ceny deklarovanej v tretej krajine pri vývoze tohto tovaru na colné územie Únie.
34
Z toho vyplýva, že použitie ceny deklarovanej v tretej krajine pri vývoze tovaru do Únie môže predstavovať rozumný prostriedok na účely určenia colnej hodnoty tohto tovaru na základe článku 74 ods. 3 Colného kódexu Únie.
35
V tejto súvislosti treba najskôr pripomenúť, že v kontexte článku 31 ods. 1 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva (Ú. v. ES L 302, 1992, s. 1; Mim. vyd. 02/004, s. 307), ktorý predchádzal článku 74 ods. 3 Colného kódexu Únie, Súdny dvor rozhodol, že odkaz na cenu stanovenú pre ten istý tovar v rámci predaja, ktorý predchádzal predaju, pre ktorý bolo podané colné vyhlásenie, môže predstavovať rozumný prostriedok v zmysle tohto ustanovenia (pozri v tomto zmysle rozsudok z 28. februára 2008, Carboni e derivati, C‑263/06, EU:C:2008:128, bod 61). Z toho vyplýva, že judikatúra Súdneho dvora v zásade nevylučuje použitie ceny stanovenej skôr pre ten istý tovar na účely určenia colnej hodnoty na základe zostatkovej metódy (alebo núdzovej metódy).
36
Okrem toho použitie ceny deklarovanej v tretej krajine pri vývoze toho istého tovaru, ktorý je predmetom určenia colnej hodnoty na základe článku 74 ods. 3 Colného kódexu Únie, nie je v takom prípade, o aký ide vo veci samej, v rozpore so zákazom uvedeným v článku 7 ods. 2 písm. b) dohody o colnej hodnote. Hoci toto ustanovenie, prebraté do práva Únie v článku 144 ods. 2 písm. b) vykonávacieho nariadenia 2015/2447, zakazuje určenie colnej hodnoty na základe „systém[u], podľa ktorého sa na určenie colnej hodnoty používa vyššia z dvoch možných hodnôt“, nijako totiž nezakazuje použitie ceny deklarovanej pri vývoze toho istého tovaru, ak ide o jedinú hodnotu, ktorú majú colné orgány k dispozícii, najmä vzhľadom na existenciu oprávnených pochybností, pokiaľ ide o pravdivosť pôvodne deklarovanej hodnoty podľa článku 70 Colného kódexu Únie.
37
Napokon treba tiež uviesť, že vzhľadom na to, že deklarovaná vývozná cena oznámená v rámci medzinárodnej dohody v oblasti colnej spolupráce v zásade zodpovedá skutočnej hodnote tovaru, použitie tejto ceny nie je v rozpore ani so zákazom určiť colnú hodnotu na základe svojvoľných alebo fiktívnych hodnôt uvedeným v článku 7 ods. 2 písm. g) dohody o colnej hodnote, ako aj v článku 144 ods. 2 písm. g) vykonávacieho nariadenia 2015/2447, čo prináleží overiť predkladajúcemu vnútroštátnemu súdu.
38
Vzhľadom na vyššie uvedené treba na druhú otázku odpovedať tak, že článok 74 ods. 3 Colného kódexu Únie sa má vykladať v tom zmysle, že použitie ceny deklarovanej pri vývoze tovaru na colné územie Únie, ktorú colné orgány krajiny vývozu oznámili colným orgánom členského štátu v rámci medzinárodnej dohody v oblasti colnej spolupráce, môže predstavovať rozumný prostriedok v zmysle tohto ustanovenia na účely určenia colnej hodnoty tohto tovaru.
O trovách
39
Vzhľadom na to, že konanie pred Všeobecným súdom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred predkladajúcim vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Všeobecnému súdu a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov
VŠEOBECNÝ SÚD (piata komora zasadajúca v päťčlennom zložení)
rozhodol takto:
1.
Článok 74 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie,
sa má vykladať v tom zmysle, že:
cena deklarovaná pri vývoze tovaru na colné územie Európskej únie, ktorú colné orgány krajiny vývozu oznámili colným orgánom členského štátu v rámci medzinárodnej dohody v oblasti colnej spolupráce, sa môže považovať za údaj dostupný na colnom území Únie v zmysle tohto ustanovenia na účely určenia colnej hodnoty tohto tovaru.
2.
Článok 74 ods. 3 nariadenia č. 952/2013
sa má vykladať v tom zmysle, že:
použitie ceny deklarovanej pri vývoze tovaru na colné územie Únie, ktorú colné orgány krajiny vývozu oznámili colným orgánom členského štátu v rámci medzinárodnej dohody v oblasti colnej spolupráce, môže predstavovať rozumný prostriedok v zmysle tohto ustanovenia na účely určenia colnej hodnoty tohto tovaru.
Sampol Pucurull
Pynnä
Laitenberger
Stancu
Valasidis
Rozsudok bol vyhlásený na verejnom pojednávaní v Luxemburgu 25. marca 2026.
Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: bulharčina.