62024TJ0414_EXT
ROZSUDOK VŠEOBECNÉHO SÚDU (piata komora)
z 3. decembra 2025 (
*1
)
„Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika – Reštriktívne opatrenia prijaté s ohľadom na situáciu v Sýrii – Zmrazenie finančných prostriedkov – Obmedzenia vstupu na územie členských štátov – Zoznamy osôb, subjektov a orgánov, na ktoré sa vzťahuje zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov a na ktoré sa vzťahujú obmedzenia vstupu na územie členských štátov – Ponechanie mena žalobcu v zoznamoch – Kritérium spojenia s osobou alebo subjektom, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia – Pád režimu Baššára al‑Asada – Nesprávne posúdenie“
Vo veci T‑414/24,
Amer Foz, bydliskom v Dubaji (Spojené arabské emiráty), v zastúpení: L. Cloquet, advokát,
žalobca,
proti
Rade Európskej únie, v zastúpení: D. Laurent a E. Nadbath, splnomocnení zástupcovia,
žalovanej,
VŠEOBECNÝ SÚD (piata komora),
na poradách v zložení: predseda komory J. Svenningsen, sudcovia J. Laitenberger a J. Martín y Pérez de Nanclares (spravodajca),
tajomník: M. Zwozdziak‑Carbonne, referentka,
so zreteľom na písomnú časť konania,
po pojednávaní z 10. septembra 2025,
vyhlásil tento
Rozsudok (
1
)
1
Svojou žalobou podľa článku 263 ZFEÚ sa žalobca pán Amer Foz domáha zrušenia rozhodnutia Rady (SZBP) 2024/1510 z 27. mája 2024, ktorým sa mení rozhodnutie 2013/255/SZBP o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Sýrii (Ú. v. EÚ L, 2024/1510), vykonávacieho nariadenia Rady (EÚ) 2024/1517 z 27. mája 2024, ktorým sa vykonáva nariadenie (EÚ) č. 36/2012 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Sýrii (Ú. v. EÚ L, 2024/1517) (ďalej spoločne len „akty o ponechaní v zoznamoch z roku 2024“), rozhodnutia Rady (SZBP) 2025/1096 z 27. mája 2025, ktorým sa mení rozhodnutie 2013/255/SZBP o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Sýrii (Ú. v. EÚ L, 2025/1096), vykonávacieho rozhodnutia Rady (SZBP) 2025/1095 z 27. mája 2025, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2013/255/SZBP o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Sýrii (Ú. v. EÚ L, 2025/1095), nariadenia Rady (EÚ) 2025/1098 z 27. mája 2025, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 36/2012 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Sýrii (Ú. v. EÚ L, 2025/1098), a vykonávacieho nariadenia Rady (EÚ) 2025/1094 z 27. mája 2025, ktorým sa vykonáva nariadenie (EÚ) č. 36/2012 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Sýrii (Ú. v. EÚ L, 2025/1094), v rozsahu, v akom sa ho všetky tieto akty týkajú.
I. Okolnosti predchádzajúce sporu a skutkové okolnosti, ktoré nastali po podaní žaloby
[omissis]
3
Prejednávaná vec patrí do kontextu reštriktívnych opatrení, ktoré od roku 2011 prijala Rada Európskej únie voči Sýrskej arabskej republike a osobám zodpovedným za násilný zásah voči sýrskemu civilnému obyvateľstvu, ako vyplýva z rozhodnutia Rady 2011/273/SZBP z 9. mája 2011 o reštriktívnych opatreniach voči Sýrii (Ú. v. EÚ L 121, 2011, s. 11).
4
Mená osôb zodpovedných za tento zásah, ako aj mená osôb a názvy subjektov, ktoré majú prospech z politiky sýrskeho režimu alebo tento režim podporujú, a osôb a subjektov, ktoré sú s nimi spojené, boli zaradené do zoznamov uvedených v prílohe II k nariadeniu Rady (EÚ) č. 36/2012 z 18. januára 2012 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Sýrii, ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 442/2011 (Ú. v. EÚ L 16, 2012, s. 1) a v prílohe I k rozhodnutiu Rady 2013/255/SZBP z 31. mája 2013 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Sýrii (Ú. v. EÚ L 147, 2013, s. 14) (ďalej spoločne len „predmetné zoznamy“).
A. O ponechaní mena žalobcu v zoznamoch pripojených k aktom o ponechaní v zoznamoch z roku 2024
5
Vykonávacím rozhodnutím Rady (SZBP) 2020/212 zo 17. februára 2020, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2013/255 (Ú. v. EÚ L 43 I, 2020, s. 6), a vykonávacím nariadením Rady (EÚ) 2020/211 zo 17. februára 2020, ktorým sa vykonáva nariadenie (EÚ) č. 36/2012 (Ú. v. EÚ L 43 I, 2020, s. 1), bolo meno žalobcu doplnené do riadku 291 predmetných zoznamov.
6
Následne bolo meno žalobcu ponechané v predmetných zoznamoch. Dôvody zaradenia do zoznamu boli predmetom zmien pri prijatí rozhodnutia Rady (SZBP) 2021/855 z 27. mája 2021, ktorým sa mení rozhodnutie 2013/255 (Ú. v. EÚ L 188, 2021, s. 90), a vykonávacieho nariadenia Rady (EÚ) 2021/848 z 27. mája 2021, ktorým sa vykonáva nariadenie (EÚ) č. 36/2012 (Ú. v. EÚ L 188, 2021, s. 18) (ďalej spoločne len „akty o ponechaní v zoznamoch z roku 2021“).
7
Listom z 31. marca 2023 Rada informovala žalobcu o svojom úmysle ponechať jeho meno v predmetných zoznamoch z dôvodov, ktoré sa čiastočne líšia od predchádzajúcich dôvodov. Zaslala mu dokumenty s referenčnými číslami WK 3121/2023 INIT z 3. marca 2023 (ďalej len „dokument WK 3121/2023“) a WK 206/2023 EXT 2 z 24. marca 2023 (ďalej len „dokument WK 206/2023“), ktoré obsahujú dôkazy na podporu návrhu na zmenu dôvodov ponechania mena žalobcu v zoznamoch porovnaní s predchádzajúcimi dôvodmi. Okrem toho ho vyzvala, aby predložil svoje pripomienky k tomuto návrhu najneskôr do 17. apríla 2023.
[omissis]
9
Rada 25. mája 2023 prijala rozhodnutie (SZBP) 2023/1035, ktorým sa mení rozhodnutie 2013/255/SZBP (Ú. v. EÚ L 139, 2023, s. 49), ktorým sa predĺžilo uplatňovanie rozhodnutia 2013/255/SZBP do 1. júna 2024, a vykonávacie nariadenie (EÚ) 2023/1027, ktorým sa vykonáva nariadenie (EÚ) č. 36/2012 (Ú. v. EÚ L 139, 2023, s. 1). Meno žalobcu bolo ponechané v riadku 291 predmetných zoznamov. Rada odôvodnila prijatie reštriktívnych opatrení voči žalobcovi uvedením dôvodov, ktoré sa odlišujú od dôvodov uvedených v aktoch o ponechaní v zoznamoch z roku 2021 (ďalej len „dôvody z roku 2023“).
10
Dôvody z roku 2023 znejú takto:
„Popredný podnikateľ, ktorého osobné a rodinné obchodné záujmy a činnosti zasahujú viacero odvetví sýrskeho hospodárstva. Finančne ťaží z prístupu k obchodným príležitostiam a podporuje sýrsky režim.
Má tiež spojenie so svojím bratom [pánom] Samerom Fozom, ktorého Rada označila v januári 2019 ako popredného podnikateľa pôsobiaceho v Sýrii, ktorý podporuje režim alebo má z neho prospech. Spolu so svojím bratom realizuje niekoľko komerčných projektov, najmä v oblasti Adra al‑Ummaliya (predmestia Damasku). Tieto projekty zahŕňajú továreň, ktorá vyrába káble a príslušenstvo, ako aj projekt na výrobu elektriny zo slnečnej energie. Zapojili sa aj do rôznych činností s [Islamským štátom v Iraku a Levante (ISIL, Dá’iš)] v mene [režimu Baššára al‑Asada] vrátane poskytovania zbraní a munície výmenou za pšenicu a olej.“
11
Rada 27. mája 2024 prijala akty o ponechaní v zoznamoch z roku 2024. Dôvody ponechania mena žalobcu v zoznamoch zostali v porovnaní s dôvodmi z roku 2023 nezmenené. Rada listom z 28. mája 2024 informovala žalobcu o ponechaní jeho mena v predmetných zoznamoch.
B. O ponechaní mena žalobcu v zoznamoch pripojených k vykonávaciemu rozhodnutiu 2025/1095 a k vykonávaciemu nariadeniu 2025/1094
12
Po páde režimu Baššára al‑Asada v Sýrii 8. decembra 2024 prijala Rada 27. mája 2025 rozhodnutie 2025/1096 a nariadenie 2025/1098.
13
Rada v odôvodnení 8 rozhodnutia 2025/1096 uviedla, že „napriek pádu [režimu Baššára al‑Asada] a zriadeniu prechodných orgánov je situácia v Sýrii i naďalej nestabilná a [sieť Baššára al‑Asada], ktorá sa rozprestiera v Sýrii i mimo nej, ešte nebola braná na zodpovednosť a nemožno ju považovať za rozpustenú“. Rada dodala, že „pretrváva vierohodné riziko destabilizácie a potenciálneho obnovenia vplyvu bývalého režimu, čoho príkladom sú incidenty na podporu [režimu Baššára al‑Asada] zamerané na oslabenie procesu transformácie, ktoré viedli k násiliu so smrteľnými dôsledkami v sýrskom pobrežnom regióne“. Podľa Rady „osoby a subjekty uvedené na zozname spojené s [režimom Baššára al‑Asada] naďalej zastávajú silné a vplyvné pozície a predstavujú riziko podpory ďalšieho ozbrojeného konfliktu prostredníctvom financovania alebo inými prostriedkami a môžu sa podieľať na pokusoch o zvrátenie transformácie“.
14
Konkrétne podľa odôvodnenia 13 rozhodnutia 2025/1096 „poprední podnikatelia pôsobiaci v Sýrii napojení na [režim Baššára al‑Asada], ktorí vďaka tomuto prepojeniu nadobudli značné bohatstvo a moc, si zachovali vplyv a ich siete pretrvávajú“ a „tieto osoby predstavujú teda inherentné riziko násilných represií voči občianskej spoločnosti a pre pokojnú transformáciu v Sýrii“.
15
Znenie článku 27 ods. 1 a 2 a článku 28 ods. 1 a 2 rozhodnutia 2013/255 bolo zmenené rozhodnutím 2025/1096. Tieto články teraz stanovujú obmedzenia vstupu na územie členských štátov alebo prechodu cezeň, ako aj zmrazenie finančných prostriedkov najmä „osobám, ktoré sú zodpovedné za násilnú represiu voči civilnému obyvateľstvu v Sýrii, osobám, ktoré majú prospech z bývalého [režimu Baššára al‑Asada] alebo ho podporujú, a osobám, ktoré sú s nimi spojené“, ako aj „popredným podnikateľom pôsobiacim v Sýrii spojeným s bývalým [režimom Baššára al‑Asada]“. Nariadenie 2025/1098 zmenilo najmä znenie článku 15 nariadenia č. 36/2012 s cieľom začleniť do neho nové kritériá zaradenia do zoznamu vymedzené rozhodnutím 2025/1096.
16
Listom z 15. apríla 2025 Rada informovala žalobcu o svojom úmysle ponechať jeho meno v predmetných zoznamoch z dôvodov, ktoré sa čiastočne líšia od dôvodov z roku 2023. Následne mu zaslala dokumenty s referenčnými číslami WK 4862/2025 INIT z 11. apríla 2025 (ďalej len „dokument WK 4862/2025“) a WK 4875/2025 REV 1 zo 14. apríla 2025 (ďalej len „dokument WK 4875/2025“), ktoré obsahovali dôkazy na podporu návrhu na zmenu dôvodov ponechania jeho mena v zoznamoch v porovnaní s dôvodmi z roku 2023. Napokon ho vyzvala, aby predložil svoje pripomienky k tomuto návrhu najneskôr do 27. apríla 2025.
[omissis]
18
Rada 27. mája 2025 Rada prijala vykonávacie rozhodnutie 2025/1095 a vykonávacie nariadenie 2025/1094. Meno žalobcu bolo ponechané v riadku 291 predmetných zoznamov. Rada odôvodnila zachovanie reštriktívnych opatrení voči žalobcovi uvedením dôvodov, ktoré sa čiastočne odlišujú od dôvodov z roku 2023 (ďalej len „dôvody z roku 2025“).
19
Dôvody z roku 2025 znejú takto:
„Popredný podnikateľ spojený s bývalým [režimom Baššára al‑Asada], ktorého osobné a rodinné obchodné záujmy a činnosti zasahujú viacero odvetví sýrskeho hospodárstva. Finančne ťaží z prístupu k obchodným príležitostiam a podporuje bývalý [režim Baššára al‑Asada].
Má tiež spojenie so svojím bratom [pánom] Samerom Fozom, ktorého Rada označila v januári 2019 ako popredného podnikateľa pôsobiaceho v Sýrii, ktorý podporuje bývalý [režim Baššára al‑Asada] alebo má z neho prospech. Spolu so svojím bratom sa zapojil aj do rôznych činností s ISIL (Dá’iš) v mene bývalého [režimu Baššára al‑Asada] vrátane poskytovania zbraní a munície výmenou za pšenicu a olej.“
II. Návrhy účastníkov konania
20
Žalobca navrhuje, aby Všeobecný súd:
–
zrušil rozhodnutie 2024/1510, vykonávacie nariadenie 2024/1517, rozhodnutie 2025/1096, vykonávacie rozhodnutie 2025/1095, nariadenie 2025/1098 a vykonávacie nariadenie 2025/1094 v rozsahu, v akom sa ho týkajú,
–
uložil Rade povinnosť nahradiť trovy konania.
21
Rada navrhuje, aby Všeobecný súd:
–
zamietol žalobu ako neprípustnú v rozsahu, v akom sa týka nariadenia 2025/1098,
–
zamietol žalobu ako nedôvodnú,
–
uložil žalobcovi povinnosť nahradiť trovy konania,
–
subsidiárne, v prípade, že by Všeobecný súd rozhodol o zrušení rozhodnutia 2024/1510 a vykonávacieho rozhodnutia 2025/1095 v rozsahu, v akom sa týkajú žalobcu, nariadil zachovanie účinkov týchto rozhodnutí v rozsahu, v akom sa týkajú žalobcu, až do uplynutia lehoty na podanie odvolania uvedenej v článku 56 prvom odseku Štatútu Súdneho dvora Európskej únie, alebo ak bude odvolanie podané v tejto lehote, do jeho prípadného zamietnutia.
III. Právny stav
[omissis]
B. O prípustnosti návrhov na zrušenie v rozsahu, v akom sa týkajú nariadenia 2025/1098
28
Rada spochybňuje prípustnosť návrhov na zrušenie v rozsahu, v akom sa týkajú nariadenia 2025/1098, keďže žalobca nemá aktívnu legitimáciu. Po prvé totiž žalobca nie je adresátom nariadenia 2025/1098, po druhé nie je priamo ani osobne dotknutý ustanoveniami tohto nariadenia a po tretie tieto ustanovenia vyžadujú vykonávacie opatrenia.
29
Žalobca spochybňuje tvrdenia Rady. Na pojednávaní zdôraznil skutočnosť, že nariadenie 2025/1098 bolo uvedené v liste z 28. mája 2025, ktorý mu zaslala Rada a v ktorom mu oznámila prijatie rozhodnutia 2025/1096, vykonávacieho rozhodnutia 2025/1095, nariadenia 2025/1098 a vykonávacieho nariadenia 2025/1094. Ak by nariadenie 2025/1098 nemalo priamy a individuálny účinok na situáciu žalobcu, nebolo by potrebné mu ho oznámiť. Okrem toho tvrdí, že odôvodnenia nariadenia 2025/1098 sú dôležité a majú vplyv na spôsob, akým má Rada vykladať vykonávacie nariadenie 2025/1094.
30
V tejto súvislosti treba v predovšetkým uviesť, že okolnosť, že nariadenie 2025/1098 bolo uvedené v liste z 28. mája 2025, neumožňuje žalobcovi odchýliť sa od kogentných podmienok prípustnosti, ako sú uvedené v článku 263 ZFEÚ.
31
Ďalej podľa článku 263 štvrtého odseku ZFEÚ akákoľvek fyzická alebo právnická osoba môže za podmienok ustanovených v prvom a druhom odseku podať žalobu proti aktom, ktoré sú jej určené alebo ktoré sa jej priamo a osobne týkajú, ako aj voči regulačným aktom, ktoré sa jej priamo týkajú a nevyžadujú vykonávacie opatrenia.
32
Treba uviesť, že ako bolo uvedené v bode 15 vyššie, nariadenie 2025/1098 mení nariadenie č. 36/2012 s cieľom začleniť doň nové kritériá zaradenia do zoznamu vymedzené rozhodnutím 2025/1096 bez toho, aby sa zmenila príloha II tohto nariadenia.
33
Ide teda o všeobecne záväzný akt, ktorý nie je určený žalobcovi.
34
Bez toho, aby bolo potrebné určiť, či nariadenie 2025/1098 predstavuje regulačný akt v zmysle článku 263 štvrtého odseku ZFEÚ, treba pritom konštatovať, že vyžaduje vykonávacie opatrenia. Na to, aby sa reštriktívne opatrenia, ktoré sú v ňom uvedené, uplatňovali na určitých jednotlivcov, musia byť totiž mená týchto jednotlivcov zapísané alebo ponechané v zozname, ktorý je prílohou k nariadeniu č. 36/2012, ako to vyplýva z článku 32 ods. 1 tohto posledného uvedeného nariadenia. V prejednávanej veci boli takéto vykonávacie opatrenia prijaté vo vzťahu k žalobcovi vo forme vykonávacieho nariadenia 2025/1094.
35
Napokon, pokiaľ ide o tvrdenie žalobcu, podľa ktorého sú odôvodnenia nariadenia 2025/1098 dôležité a majú vplyv na spôsob, akým má Rada vykladať vykonávacie nariadenie 2025/1094, treba konštatovať, že žalobca nevysvetľuje, v čom táto skutočnosť odôvodňuje považovanie jeho žaloby za prípustnú v rozsahu, v akom sa týka nariadenia 2025/1098. V každom prípade, hoci odôvodnenie nariadenia môže pomôcť objasniť výklad, ktorý má mať právna norma, nemôže byť samo osebe takou normou. Preambula aktu Európskej únie nemá záväznú právnu hodnotu (pozri rozsudok z 26. októbra 2017, Marine Harvest/Komisia, T‑704/14, EU:T:2017:753, bod 150 a citovanú judikatúru), takže nemá nijaký vplyv na právne postavenie žalobcu.
36
V dôsledku toho nie je prípustné, aby žalobca navrhoval zrušenie nariadenia 2025/1098.
37
Naopak, ako uznáva Rada, je prípustné, aby žalobca navrhoval zrušenie jednak rozhodnutia 2025/1096 v rozsahu, v akom predlžuje uplatňovanie reštriktívnych opatrení vo vzťahu k nemu do 1. júna 2026, a jednak vykonávacieho rozhodnutia 2025/1095 a vykonávacieho nariadenia 2025/1094 v rozsahu, v akom tieto dva akty ponechávajú jeho meno v predmetných zoznamoch (ďalej spoločne len „akty o ponechaní v zoznamoch z roku 2025“).
C. O dôvodnosti
38
Na podporu svojej žaloby v rozsahu, v akom sa týka aktov o ponechaní v zoznamoch z roku 2024, žalobca uvádza tri žalobné dôvody, z ktorých prvý je založený na nesprávnom posúdení, druhý na porušení článkov 27 a 28 rozhodnutia 2013/255 a pojmu „spojenie s osobou, na ktorú sa vzťahujú reštriktívne opatrenia“, ako je vymedzený judikatúrou Všeobecného súdu a Súdneho dvora, a tretí na nerešpektovaní rozsudku z 18. mája 2022, Foz/Rada (T‑296/20, EU:T:2022:298).
39
Treba uviesť, že tri žalobné dôvody uvedené žalobcom sa v podstate týkajú tvrdenia, že Rada sa dopustila nesprávneho posúdenia, keďže po prvé dôvody z roku 2023 nie sú podložené dostatočne spoľahlivými alebo vierohodnými dôkazmi, po druhé Rada vychádzala len z existencie rodinného vzťahu medzi žalobcom a pánom Samerom Fozom, osobou zaradenou do predmetných zoznamov, na účely odôvodnenia zachovania reštriktívnych opatrení voči nemu, a po tretie Rada nesprávne ponechala zmienku o komerčných projektoch realizovaných v regióne Adra al‑Ummaliya (Sýria) v dôvodoch ponechania jeho mena v zoznamoch, hoci Všeobecný súd v bode 160 (neuverejnenom) rozsudku z 18. mája 2022, Foz/Rada (T‑296/20, EU:T:2022:298), konštatoval, že Rada nepredložila súbor dostatočne presných a zhodujúcich sa nepriamych dôkazov na preukázanie, že žalobca realizoval určitý počet komerčných projektov v regióne Adra al‑Ummaliya.
40
Rada spochybňuje tvrdenia žalobcu.
41
Vzhľadom na tvrdenia uvedené v rámci troch žalobných dôvodov, ktoré uviedol žalobca, je potrebné ich preskúmať spoločne.
42
Pokiaľ ide o akty o ponechaní v zoznamoch z roku 2025, žalobca opakuje prvý a druhý žalobný dôvod, ktoré treba preskúmať spoločne z rovnakých dôvodov, ako sú dôvody uvedené v bode 39 vyššie. Naopak, keďže dôvody z roku 2025 už neodkazujú na komerčné projekty v regióne Adra al‑Ummaliya, zastáva názor, že tretí žalobný dôvod už nie je potrebné zachovať.
1.
Úvodné poznámky
[omissis]
48
Posúdenie dôvodnosti zaradenia do zoznamov sa musí vykonať preskúmaním dôkazov nie izolovane, ale v kontexte, do ktorého patria (pozri v tomto zmysle rozsudky z 21. apríla 2015, Anbouba/Rada, C‑630/13 P, EU:C:2015:247, bod 51, a z 21. apríla 2015, Anbouba/Rada, C‑605/13 P, EU:C:2015:248, bod 50).
[omissis]
2.
O aktoch o ponechaní v zoznamoch z roku 2024
[omissis]
b)
O relevantnosti dôkazov predložených Radou
[omissis]
66
Pokiaľ ide o dôkazy obsiahnuté v dokumente WK 206/2023, treba uznať, že ich obsah neodkazuje osobitne na žalobcu. Poskytujú však kontext, v ktorom došlo k označeniu dotknutej osoby, najmä vzhľadom na stratégie zavedené sýrskymi podnikateľmi s cieľom obísť reštriktívne opatrenia prijaté Úniou a miesto, ktoré pán Samer Foz zaujíma v sýrskom hospodárstve. V súlade s judikatúrou citovanou v bode 48 vyššie a hoci tieto dôkazy posudzované samostatne nemôžu samy osebe odôvodniť dôvodnosť ponechania mena žalobcu v predmetných zoznamoch, táto okolnosť tak nemá za následok, že by stratili akúkoľvek relevantnosť v rámci preskúmania zákonnosti aktov o ponechaní v zoznamoch z roku 2024. Môžu totiž poskytnúť kontextuálne informácie, ktoré môžu doplniť a posilniť ostatné predložené dôkazy, ktoré konkrétne zmieňujú žalobcu [(pozri v tomto zmysle rozsudky zo 16. decembra 2020, Haikal/Rada, T‑189/19, neuverejnený, EU:T:2020:607, bod 120, a z 18. mája 2022, Foz/Rada, T‑296/20, EU:T:2022:298, bod 101 (neuverejnený)]. Toto tvrdenie treba preto zamietnuť.
[omissis]
69
Pokiaľ ide po prvé o správu Pro‑justice, treba na jednej strane uviesť, že hoci boli dôvody z roku 2023 zmenené v porovnaní s dôvodmi, ktoré boli uvedené v aktoch o ponechaní v zoznamoch z roku 2021, táto zmena sa netýkala časti dôvodov, ktorú mala správa Pro‑justice podporiť. Dôvody z roku 2023 sa totiž líšia od dôvodov z roku 2021 v tom, že odkaz na skutočnosť, že „v rokoch 2012 – 2019 bol [žalobca] generálnym riaditeľom spoločnosti ASM International [General] Trading LLC“, bol vypustený. Rada však predložila správu s názvom Pro‑justice na podporu ďalšej časti dôvodov ponechania jeho mena v zoznamoch, ktorá nebola pri prijatí dôvodov z roku 2023 zmenená, a to časti, podľa ktorej žalobca a jeho brat pán Samer Foz boli zapojení do komerčných projektov v regióne Adra al‑Ummaliya a vykonávali činnosti s Islamským štátom v Iraku a Levante (ISIL) v mene režimu Baššára al‑Asada.
70
Na druhej strane žalobca neuviedol skutočnosti umožňujúce domnievať sa, že situácia v Sýrii sa od dátumu prijatia aktov o ponechaní v zoznamoch z roku 2021 do dátumu prijatia aktov o ponechaní v zoznamoch z roku 2024 zmenila, v dôsledku čoho správa Pro‑Justice už nie je relevantná. Žalobca sa totiž obmedzuje na konštatovanie, že správa Pro‑justice je zastaraná, pretože pochádza z roku 2020, zatiaľ čo uvedené akty boli prijaté v roku 2024.
71
Navyše dokument WK 206/2023 obsahuje dôkazy preukazujúce, že štruktúra sýrskeho hospodárstva bola v čase prijatia aktov o ponechaní v zoznamoch z roku 2024 stále rovnaká, t. j. bola založená na existencii úzkej kontroly zo strany sýrskeho režimu a úzkych väzieb medzi uvedeným režimom a obmedzeným okruhom popredných sýrskych podnikateľov. Na ilustráciu tak dôkaz č. 5, a to správa s názvom „Replacing the Old Business Elite With the New War Profiteers in Syria“ (Nahradenie starej podnikateľskej elity novými vojnovými prospechármi v Sýrii), ktorú vypracovalo Harmoon Center a bola uverejnená v júli 2022, skúma úlohu vojnových prospechárov v sýrskom hospodárstve a spôsob, akým sa za pomoci režimu obohatili, zatiaľ čo dôkaz č. 7, a to článok s názvom „Syria using maze of shell companies to avoid sanctions on Assad regime’s elite“ (Sýria využíva sieť fiktívnych spoločností na obchádzanie sankcií voči elite Asadovho režimu), ktorý uverejnil denník The Guardian 22. marca 2022, poukazuje na existenciu sýrskych úradných dokumentov potvrdzujúcich stratégiu sýrskeho režimu spočívajúcu v zakladaní fiktívnych spoločností s cieľom obísť reštriktívne opatrenia. Preto, ako tvrdí Rada, situácia v Sýrii bola v čase prijatia aktov o ponechaní v zoznamoch z roku 2024 naďalej znepokojujúca.
[omissis]
c)
O dôveryhodnosti dôkazov predložených Radou
74
V rámci svojho prvého žalobného dôvodu žalobca spochybňuje dôveryhodnosť informačnej správy s názvom „Syrian personalities subject to Western sanctions system“ (Sýrske osoby podliehajúce systému západných sankcií), ktorú 18. februára 2022 uverejnil Jusoor Institute a ktorej časť je prevzatá ako dôkaz č. 7 z dokumentu WK 3121/2023, keďže je nedostupná.
[omissis]
d)
O dôvodnosti dôvodov pre ponechanie mena žalobcu v predmetných zoznamoch na základe kritéria týkajúceho sa spojenia s osobou alebo subjektom, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia
1) O rozsahu kritéria pre ponechanie mena žalobcu v zozname
[omissis]
83
V tejto súvislosti treba uviesť, že na rozdiel od toho, čo tvrdí žalobca, dôvody z roku 2023, na základe ktorých Rada dospela k záveru, že existuje spojenie medzi ním a jeho bratom pánom Samerom Fozom, sa neobmedzujú výlučne na ich rodinné vzťahy, ale týkajú sa aj ich obchodných vzťahov. Okrem toho Rada netvrdí, že príslušnosť k rodine Fozovcov je samostatným kritériom pre zaradenie do zoznamu na rozdiel od príslušnosti k rodinám al‑Asadovcov alebo Makhloufovcov, ktorá ako taká predstavuje samostatné kritérium stanovené v článku 27 ods. 2 písm. b) a článku 28 ods. 2 písm. b) rozhodnutia 2013/255, zmeneného najmä rozhodnutím 2015/1836, prevzaté, pokiaľ ide o zmrazenie finančných prostriedkov, do článku 15 ods. 1a písm. b) nariadenia č. 36/2012, zmeneného najmä nariadením 2015/1828. Z toho tiež vyplýva, že v rámci preskúmania kritéria spojenia s osobou alebo subjektom, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia, sa existencia tohto súrodeneckého vzťahu musí skúmať ako skutková okolnosť.
[omissis]
3) O rôznych činnostiach s ISIL vykonávaných žalobcom a jeho bratom pánom Samerom Fozom v mene sýrskeho režimu
[omissis]
98
V tejto súvislosti Všeobecný súd v bode 162 (neuverejnenom) rozsudku z 18. mája 2022, Foz/Rada (T‑296/20, EU:T:2022:298), rozhodol, že vzhľadom na informácie pochádzajúce zo správy Pro‑justice možno konštatovať, že žalobca a jeho brat vykonávali činnosti v mene sýrskeho režimu vrátane dodávania zbraní a munície výmenou za pšenicu a olej. Podľa uvedenej správy k týmto obchodným výmenám dochádzalo v čase, keď ISIL kontroloval celú východnú Sýriu, čo navyše potvrdil aj vedúci predstaviteľ ISIL. Všeobecný súd dodal, že podľa článku s názvom „Factsheet: Samer Foz, Syria’s Most Powerful businessman“ (Zhrnutie: Samer Foz, najvplyvnejší podnikateľ v Sýrii), uverejneného 19. apríla 2018 na webovom sídle The Syria Report a uvedeného v dokumente WK 1751/2020 ako dôkaz č. 10, prepravu pšenice najmä v regiónoch kontrolovaných ISIL vykonávala dcérska spoločnosť spoločnosti Aman Holding, čo predstavovalo ďalší faktor odhaľujúci význam pána Samera Foza v očiach sýrskeho režimu. Všeobecný súd okrem toho uviedol, že spoločnosť Aman Holding, riadená rodinou Fozovcov, konala v mene sýrskeho režimu pri obchodovaní s obilím, a to podľa článku s názvom „Exclusive – [Bachar al‑]Assad Allies profit from Syria’s profit from Syria’s profit food trade“ (Exkluzívne – Spojenci Baššára al‑Assada profitujú z lukratívneho obchodu s potravinami v Sýrii), ktorý bol uverejnený 14. novembra 2013 na webovom sídle Reuters a uvedený v dokumente WK 1751/2020 ako dôkaz č. 13. Všeobecný súd konštatoval, že na tomto poslednom uvedenom webovom sídle bolo uvedené, že spoločnosť Aman Holding sa podieľa na sprostredkovateľskej činnosti na účely obchodovania s obilninami so spoločnosťou Hoboob, ktorú vlastní sýrsky štát. Spoločnosť Aman Holding potvrdila, že v roku 2013 doviezla pšenicu do Sýrie. Napokon ASM International General Trading, so sídlom v Spojených arabských emirátoch, pôsobila aj v obchode s pšenicou, ako to vyplýva z dvoch článkov uvedených v dokumente WK 1751/2020, a to článku s názvom „US sanctions Syrian businessman Samer Foz, entities for links to Assad“ (Spojené štáty sankcionujú sýrskeho podnikateľa Samera Foza a jeho podniky z dôvodu jeho väzieb na Assada), ktorý bol aktualizovaný 12. júna 2019, uverejnený na webovom sídle Arab News a prevzatý ako dôkaz č. 12 a článku s názvom „US sanctions Syrian oligarch and his luxury reconstruction business empire“ (Spojené štáty sankcionujú sýrskeho oligarchu a jeho obchodné impérium v odvetví luxusných rekonštrukcií), ktorý bol uverejnený 11. júna 2019 na webovom sídle Al Arabiya a prevzatý ako dôkaz č. 8.
[omissis]
4) Závery o spojení s osobou, na ktorú sa vzťahujú reštriktívne opatrenia
[omissis]
103
Okrem toho v bode 166 rozsudku z 18. mája 2022, Foz/Rada (T‑296/20, EU:T:2022:298), Všeobecný súd konštatoval, že existencia obchodných vzťahov medzi žalobcom a jeho bratom pánom Samerom Fozom sa prejavovala aj formou zosúladeného konania pri správe ich akčných portfólií. V tomto zmysle Všeobecný súd po prvé konštatoval, že z listu sýrskeho ministerstva pre vnútorný obchod a ochranu spotrebiteľov z 22. novembra 2020 potvrdzujúceho nové zloženie akcionárov spoločnosti Aman Holding a z osvedčenia o zápise spoločnosti Aman Holding z 3. decembra 2020 potvrdzujúceho novú štruktúru akcionárov spoločnosti Aman Holding, ktoré predložil žalobca, vyplýva, že on a pán Samer Foz previedli svoje podiely v spoločnosti Aman Holding v tom istom období (t. j. od 22. novembra 2020 do 3. decembra 2020). Po druhé rozhodnutie o likvidácii spoločnosti ASM International General Trading svedčí o existencii určitej formy zosúladeného konania. V tejto súvislosti Všeobecný súd uviedol, že z dôkazov predložených žalobcom vyplýva, že rozhodnutie bolo prijaté 26. marca 2019 akcionármi vrátane pána Samera Foza a žalobcu, ktorí sa dostavili na mimoriadne valné zhromaždenie tejto spoločnosti v reakcii na zaradenie mena pána Samera Foza do predmetných zoznamov v januári 2019.
104
V tejto súvislosti sa žalobca domnieva, že obava Všeobecného súdu v súvislosti s touto formou zosúladeného konania medzi ním a pánom Samerom Fozom už nie je aktuálna a je zastaraná, keďže spoločnosť ASM International General Trading bola zrušená a zlikvidovaná a on previedol akcie, ktoré vlastnil v spoločnosti Aman Holding.
105
Práve kontext, v ktorom došlo k prevodu podielov žalobcu v spoločnosti Aman Holding a k likvidácii spoločnosti ASM International General Trading, pritom viedol Všeobecný súd k záveru o určitej forme zosúladeného konania medzi žalobcom a jeho bratom.
106
Navyše treba konštatovať, že žalobca netvrdí, že prerušil svoje vzťahy s pánom Samerom Fozom alebo sa od neho dištancoval, a že pretrvávanie takýchto väzieb potvrdzuje aj dôkaz č. 7 z dokumentu WK 3121/2023, uvedený v bode 74 vyššie, z ktorého vyplýva, že žalobca pracuje spolu so svojím bratom, a dôkaz č. 4 z uvedeného dokumentu, a to správa s názvom „Tactics of sanctionss evasion in Syria“ (Taktiky vyhýbania sa sankciám v Sýrii), ktorú uverejnil v januári 2022 Syrian Legal Development Programme a Baytna, v ktorej sa uvádza skutočnosť, že žalobca pôsobí ako krycia osoba pre svojho brata, aby mu pomohol obísť reštriktívne opatrenia, ktoré voči nemu boli uložené.
107
V druhom rade žalobca tvrdí, že ani on, ani jeho rodina nie sú spojení so sýrskym režimom, čo preukazuje dôkaz č. 10 z dokumentu WK 1751/2020, uvedený v bode 98 vyššie, a že sa dištancoval od sýrskeho režimu a dôrazne a bezvýhradne odsúdil jeho protiprávne konanie.
108
V tejto súvislosti treba pripomenúť, že podľa článku 27 ods. 3 a článku 28 ods. 3 rozhodnutia 2013/255, zmeneného najmä rozhodnutím 2015/1836, osoby, subjekty alebo orgány z jednej z kategórií uvedených v článku 27 ods. 2 a článku 28 ods. 2 uvedeného rozhodnutia sa nezaradia do zoznamov osôb a subjektov v prílohe I k rozhodnutiu 2013/255 alebo sa na nich neponechajú, ak existuje dostatok informácií, že nie sú alebo už nie sú spojené s režimom alebo že naň nemajú vplyv alebo že nepredstavujú reálne riziko obchádzania reštriktívnych opatrení. Táto podmienka, pokiaľ ide o zmrazenie finančných prostriedkov, bola prevzatá do článku 15 ods. 1b nariadenia č. 36/2012, zmeneného najmä nariadením 2015/1828.
109
Tvrdenie žalobcu, podľa ktorého dôkaz č. 10 z dokumentu WK 1751/2020 preukazuje neexistenciu spojenia medzi ním a jeho rodinou na jednej strane a medzi ním a sýrskym režimom na druhej strane v rozsahu, v akom uvádza, že pán Samer Foz nie je členom rodiny pána Baššára al‑Asada, nemá spojenie s bezpečnostnými službami a ani nie je súčasťou alavitskej komunity, sa však zakladá na skreslenom výklade tohto článku. V predmetnom článku sa totiž uvádza, že „úzky vzťah rodiny Fozovcov s bratrancom [pána] Baššára [al‑Asada], [ktorý je] osobou zodpovednou za osobnú bezpečnosť posledných dvoch prezidentov [pána] Hafíza [a]l‑Asada a [jeho nástupcu], [pána] Baššára [al‑Asada], sa považuje podľa viacerých zdrojov v Damasku za prvoradý faktor vysvetľujúci vzostup rodiny [Fozovcov]“ a že „v súčasnosti sa usudzuje, že rodina [Fozovcov] je priamo spojená s [pánom] Baššárom [a]l‑Asadom osobne“.
110
Pokiaľ ide o tvrdenie, podľa ktorého sa žalobca dištancoval od sýrskeho režimu a odsúdil jeho konanie, treba konštatovať, že toto tvrdenie nie je nijako podložené a že je v rozpore s dôkazom č. 7 z dokumentu WK 3121/2023. Z neho totiž vyplýva, že žalobca predložil okrem mechanizmu, ktorým sa obchádzajú hospodárske sankcie uložené Úniou a Spojenými štátmi americkými voči sýrskemu režimu, aj strategickú štúdiu vypracovanú s cieľom oživiť sýrske hospodárstvo.
111
Na jednej strane pokusy sýrskeho režimu obísť reštriktívne opatrenia uložené najmä Úniou potvrdzujú aj ďalšie dôkazy nachádzajúce sa v dokumente WK 206/2023, najmä dôkazy č. 5 a 7 uvedené v bode 71 vyššie, ale aj dôkaz č. 6, a to článok s názvom „Names… Fake companies to mislead Western sanctions against Assad, [an] economic researcher warns“ (Názvy… falošné spoločnosti majú obchádzať západné sankcie proti Asadovi, varuje ekonomický výskumný pracovník) uverejnený 4. februára 2022 na webovom sídle Orient net. Tieto dôkazy naznačujú, že sýrsky režim sa snaží obchádzať reštriktívne opatrenia, ktoré uložila najmä Únia, prostredníctvom fiktívnych spoločností. Na druhej strane dôkaz č. 4 z dokumentu WK 3121/2023, uvedený v bode 106 vyššie, tiež poukazuje na to, že samotný žalobca sa pokúša obísť reštriktívne opatrenia, ktoré sú voči nemu uložené, tým, že využíva svojich svokrovcov ako krycie osoby.
112
Okrem toho samotná skutočnosť, že žalobca a jeho rodina žijú v Dubaji (Spojené arabské emiráty) a zriedka, ba dokonca nikdy, cestujú do Sýrie, sama osebe nepredstavuje dostatočnú okolnosť, na základe ktorej by bolo možné tvrdiť, že nie je spojený so sýrskym režimom (pozri v tomto zmysle rozsudok zo 14. apríla 2021, Al‑Tarazi/Rada, T‑260/19, neuverejnený, EU:T:2021:187, bod 149).
[omissis]
116
Podľa judikatúry pritom vzhľadom na preventívnu povahu rozhodnutí o prijatí reštriktívnych opatrení, ak sa súd Únie domnieva, že aspoň jeden z uvedených dôvodov je dostatočne presný a konkrétny, je podložený a predstavuje sám osebe dostatočný základ tohto rozhodnutia, skutočnosť, že ostatné z týchto dôvodov túto požiadavku nespĺňajú, nemôže odôvodňovať zrušenie uvedeného rozhodnutia (pozri rozsudok z 28. novembra 2013, Rada/Manufacturing Support & Procurement Kala Naft, C‑348/12 P, EU:C:2013:776, bod 72 a citovanú judikatúru).
[omissis]
3.
O aktoch o ponechaní v zoznamoch z roku 2025
a)
O určení prvkov dôvodov ponechania v zozname, ktoré sa vzťahujú ku každému z kritérií
118
Podobne ako v dôvodoch z roku 2023 treba z dôvodov z roku 2025 vyvodiť, že meno žalobcu bolo ponechané v predmetných zoznamoch na základe troch kritérií, a to po prvé kritéria popredného podnikateľa pôsobiaceho v Sýrii a spojeného s bývalým režimom Baššára al‑Asada, stanoveného v článku 27 ods. 2 písm. a) a článku 28 ods. 2 písm. a) rozhodnutia 2013/255, naposledy zmeneného rozhodnutím 2025/1096, a článku 15 ods. 1a písm. a) nariadenia č. 36/2012, naposledy zmeneného nariadením 2025/1098, po druhé kritéria spojenia s bývalým režimom Baššára al‑Asada, uvedeného v článku 27 ods. 1 a článku 28 ods. 1 rozhodnutia 2013/255 a v článku 15 ods. 1 písm. a) nariadenia č. 36/2012 a po tretie kritéria spojenia s osobou alebo subjektom, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia, vymedzeného v článku 27 ods. 2 poslednej časti vety a v článku 28 ods. 2 poslednej časti vety rozhodnutia 2013/255, ako aj v článku 15 ods. 1a poslednej časti vety nariadenia č. 36/2012.
119
Dôvody z roku 2023 a dôvody z roku 2025 sa líšia v tom, že v dôvodoch z roku 2025 sa na jednej strane odkazuje na spojenie žalobcu s bývalým režimom Baššára al‑Asada a na druhej strane bol vypustený odkaz na realizáciu viacerých komerčných projektov, najmä v regióne Adra al‑Ummaliya.
[omissis]
b)
O relevantnosti dôkazov predložených Radou
122
V rámci návrhu na úpravu žaloby žalobca v prvom rade tvrdí, že dôkaz č. 1 z dokumentu WK 4862/2025 je zastaraný, keďže pochádza z 26. augusta 2024, a teda predchádza pádu režimu Baššára al‑Asada. Ďalej dôkazy z dokumentu WK 4875/2025 nie sú relevantné, pretože ho zmieňujú len 3 z 21 dôkazov, ktoré sú v ňom uvedené. Napokon žalobca spochybňuje relevantnosť dôkazu č. 7 z dokumentu WK 4875/2025, ktorým je správa Pro‑justice, ktorá už bola predložená ako dôkaz č. 1 v dokumente s referenčným číslom WK 4361/2021 INIT.
123
Rada spochybňuje tvrdenia žalobcu.
124
V prvom rade, pokiaľ ide o dôkaz č. 1 z dokumentu WK 4862/2025, t. j. článok uverejnený na webovom sídle Brookings a nazvaný „Networked Authoritarianism and economic resilience in Syria“ (Autoritárstvo prepojené do siete a hospodárska odolnosť v Sýrii), je pravda, ako tvrdí žalobca, že tento článok predchádza pádu režimu Baššára al‑Asada, pretože pochádza z 26. augusta 2024. Táto okolnosť ho však sama osebe nemôže zbaviť akejkoľvek relevantnosti, keďže umožňuje získať obraz o hospodárskej situácii v krajine, aká existovala len niekoľko mesiacov pred pádom uvedeného režimu, a umožňuje pochopiť interakcie medzi režimom Baššára al‑Asada a poprednými podnikateľmi pôsobiacimi v Sýrii.
125
V druhom rade, pokiaľ ide o dôkazy z dokumentu WK 4875/2025, ktoré neuvádzajú meno žalobcu, treba zamietnuť tvrdenie žalobcu z rovnakých dôvodov, ako sú dôvody uvedené v bode 66 vyššie. Cieľom týchto dôkazov je totiž poskytnúť obraz o hospodárskom kontexte existujúcom tak pred, ako aj po páde režimu Baššára al‑Asada, a najmä o výzvach, ktorým musí čeliť nová sýrska vláda.
126
V treťom rade, pokiaľ ide o správu Pro‑justice, treba uviesť, že správa predložená ako dôkaz č. 7 z dokumentu WK 4875/2025 je úplne totožná so správou predloženou ako dôkaz č. 1 z dokumentu s referenčným číslom WK 4361/2021 INIT. Keďže okrem toho nebola uvedená žiadna informácia o prípadnej aktualizácii tejto správy, treba z toho vyvodiť, že vydanie správy Pro‑justice predloženej ako dôkaz č. 7 z dokumentu WK 4875/2025 je vydanie z roku 2020, čo v podstate potvrdili účastníci konania na pojednávaní. Táto správa bola teda v čase prijatia aktov o ponechaní v zoznamoch z roku 2025 stará päť rokov.
127
Navyše, ako bolo uvedené v bode 69 vyššie, Rada predložila správu Pro‑justice na podporu časti dôvodov z roku 2023, podľa ktorej sa žalobca a jeho brat pán Samer Foz podieľali na komerčných projektoch v regióne Adra al‑Ummaliya a vykonávali činnosti s ISIL v mene režimu Baššára al‑Asada.
128
Rada, ktorej bola v tejto súvislosti položená otázka na pojednávaní, uviedla, že správa Pro‑justice je naďalej relevantná, keďže jej cieľom je preukázať spojenie žalobcu s jeho bratom. Toto spojenie je navyše stále aktuálne a potvrdzuje ho najmä dôkaz č. 3 z dokumentu WK 4875/2025, t. j. článok na webovom sídle Daraj z 15. mája 2024 s názvom „‚Dubai Unlocked‘: 10 Individuals Within Assad’s Close Circle Hide 50 Million dollars in Dubai Estates“ („Dubaj odhalený“: 10 osôb z blízkeho okruhu Asada skrýva 50 miliónov dolárov v nehnuteľnostiach v Dubaji). Kontext prijatia reštriktívnych opatrení voči žalobcovi sa tak nezmenil.
129
V tejto súvislosti treba na jednej strane konštatovať, že situácia v Sýrii sa medzi dátumom prijatia aktov o ponechaní v zoznamoch z rokov 2021 a 2024 a dátumom prijatia aktov o ponechaní v zoznamoch z roku 2025 výrazne zmenila, pretože režim Baššára al‑Asada padol pred prijatím posledných uvedených aktov. Žiadny z dôkazov s dátumom nasledujúcim po páde režimu Baššára al‑Asada, ktoré sú uvedené v dokumentoch WK 4862/2025 a WK 4875/2025, pritom nezmieňuje pretrvávanie priamych alebo nepriamych väzieb medzi ISIL a bývalým režimom Baššára al‑Asada. Okrem toho žiadny iný dôkaz neodkazuje na vzťahy žalobcu alebo jeho brata s ISIL, ani na obchodné výmeny, ktorý sa uskutočňovali v mene bývalého režimu Baššára al‑Asada.
130
Na druhej strane odkaz na komerčné projekty žalobcu a jeho brata v regióne Adra al‑Ummaliya, o ktorých informuje správa Pro‑justice, bol vypustený z dôvodov aktov o ponechaní v zoznamoch z roku 2025, ako bolo uvedené v bode 119 vyššie.
131
V dôsledku toho ku dňu prijatia aktov o ponechaní v zoznamoch z roku 2025 už situácia žalobcu a kontext v Sýrii neboli rovnaké ako tie, ktoré existovali v čase prijatia aktov o ponechaní v zoznamoch z rokov 2021 a 2024. Okrem toho vzhľadom na to, že správa Pro‑justice pochádza z roku 2020, teda je stará päť rokov, nemožno tvrdiť, že umožňuje vytvoriť si obraz o osobnej situácii žalobcu alebo Sýrie, ktorá existovala v čase prijatia aktov o ponechaní v zoznamoch z roku 2025.
132
Z vyššie uvedeného vyplýva, že všetky dôkazy nachádzajúce sa v dokumentoch WK 4862/2025 a WK 4875/2025 s výnimkou správy Pro‑justice sú relevantné.
c)
O dôveryhodnosti dôkazov predložených Radou
133
V návrhu na úpravu žaloby žalobca spochybňuje dôveryhodnosť dôkazov nachádzajúcich sa v dokumentoch WK 4862/2025 a WK 4875/2025, keďže pochádzajú z webových sídiel.
134
Rada spochybňuje tvrdenia žalobcu.
135
V tejto súvislosti treba najskôr pripomenúť, že v rámci posúdenia závažnosti problematiky, ktorá je súčasťou preskúmania proporcionality predmetných reštriktívnych opatrení, možno zohľadniť kontext, do ktorého patria tieto opatrenia, najmä ťažkosti so získaním presnejších dôkazov v štáte, ktorý sa po páde autoritárskeho režimu, ktorý navyše Rada nepovažuje za zaniknutý, stále nachádza v stave nestability (pozri analogicky rozsudok zo 14. apríla 2021, Al‑Tarazi/Rada, T‑260/19, neuverejnený, EU:T:2021:187, bod 71 a citovanú judikatúru).
136
Ďalej treba pripomenúť, že podľa ustálenej judikatúry sa činnosť Súdneho dvora a Všeobecného súdu riadi zásadou voľného hodnotenia dôkazov a jediným kritériom posúdenia hodnoty predložených dôkazov je ich vierohodnosť. Ako bolo pripomenuté v bode 76 vyššie, na účely posúdenia dôkaznej sily dokumentu je pritom potrebné overiť vierohodnosť informácie, ktorú obsahuje, zohľadniť najmä pôvod dokumentu, okolnosti jeho vypracovania a jeho adresáta a položiť si otázku, či sa vzhľadom na svoj obsah javí zmysluplný a dôveryhodný (pozri rozsudok zo 14. apríla 2021, Al‑Tarazi/Rada, T‑260/19, neuverejnený, EU:T:2021:187, bod 72 a citovanú judikatúru).
137
Napokon v prípade neexistencie vyšetrovacích právomocí v tretích krajinách musí posúdenie orgánov Únie v skutočnosti vychádzať z verejne dostupných zdrojov informácií, správ, novinových článkov alebo iných podobných zdrojov informácií (pozri rozsudok zo 14. apríla 2021, Al‑Tarazi/Rada, T‑260/19, neuverejnený, EU:T:2021:187, bod 74 a citovanú judikatúru).
138
Za týchto podmienok sa žalobca nemôže obmedziť na to, že Rade vytýka, že predložila dôkazy pochádzajúce z webových sídiel bez toho, aby presnejšie uviedol tie z nich, ktoré by mohli vyvolať pochybnosti o ich dôveryhodnosti a dôvodoch týchto pochybností.
d)
O dôvodnosti dôvodov pre ponechanie mena žalobcu v predmetných zoznamoch na základe kritéria týkajúceho sa spojenia s osobou alebo subjektom, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia
139
Na úvod treba uviesť, že z dôvodov z roku 2025, pripomenutých v bode 19 vyššie, v podstate vyplýva, že meno žalobcu bolo ponechané v predmetných zoznamoch najmä z dôvodu jeho rodinných obchodných záujmov a jeho spojenia s jeho bratom pánom Samerom Fozom, ktorý sa nachádza na uvedených zoznamoch od januára 2019.
140
Ako bolo uvedené v bode 83 vyššie, treba poznamenať, že na rozdiel od toho, čo tvrdí žalobca, dôvody z roku 2025, na základe ktorých Rada dospela k záveru, že existuje spojenie medzi žalobcom a jeho bratom pánom Samerom Fozom, sa neobmedzujú výlučne na ich rodinné väzby, ale týkajú sa aj ich obchodných vzťahov.
141
Okrem toho rovnako ako pri prijímaní aktov o ponechaní v zoznamoch z roku 2024 Rada pri prijímaní aktov o ponechaní v zoznamoch z roku 2025 konštatovala, že žalobca bol spojený so svojím bratom pánom Samerom Fozom v rámci obchodných vzťahov z dôvodu rôznych spoločných obchodných záujmov a rôznych činností s ISIL vykonávaných v mene sýrskeho režimu.
142
Pokiaľ ide po prvé o rôzne činnosti s ISIL vykonávané žalobcom a jeho bratom pánom Samerom Fozom v mene sýrskeho režimu, treba uviesť, že ako vyplýva z bodu 132 vyššie, správa Pro‑justice nie je relevantná. Keďže Rada okrem toho neuviedla nijaké tvrdenie ani nijaký iný dôkaz na podporu skutočnosti, že žalobca a jeho brat naďalej udržiavali obchodné vzťahy s ISIL v mene bývalého režimu Baššára al‑Asada, treba dospieť k záveru, že Rada z právneho hľadiska dostatočne nepreukázala, že žalobca bol spojený so svojím bratom Samerom Fozom v rámci obchodných vzťahov s ISIL.
143
Po druhé, pokiaľ ide o prepojenia medzi žalobcom a jeho bratom pánom Samerom Fozom v rámci spoločných obchodných záujmov, treba konštatovať, že Rada sa pri preukazovaní existencie takýchto prepojení už neopiera o komerčné projekty v regióne Adra al‑Ummaliya.
144
Naproti tomu z dôkazu č. 3 z dokumentu WK 4875/2025 uvedeného v bode 128 vyššie vyplýva, že podnikatelia, ktorí boli blízkymi režimu Baššára al‑Asada, medzi ktorými sa spomína žalobca a jeho brat, našli útočisko v Dubaji, kde nadobudli luxusné nehnuteľnosti. Tiež sa v ňom uvádza, že pán Samer Foz vlastní tri spoločnosti v Libanone, z ktorých je spoločnosť Solid 1 Offshore najnovšia a v ktorých je žalobca spoločníkom.
145
Treba pritom konštatovať, že v návrhu na úpravu žaloby žalobca nespochybnil obsah tohto dôkazu, ani prepojenia, ktoré mohol mať so svojím bratom v rámci týchto spoločností nachádzajúcich sa v Libanone, ani skutočnosť, že zmena situácie v Sýrii mala vplyv na podnikanie, ktoré on a jeho brat vykonávali v Libanone. Žalobca, ktorému bola na pojednávaní položená otázka týkajúca sa tohto dôkazu, neuviedol žiadne podrobné tvrdenie, pričom sa obmedzil na všeobecné spochybnenie tvrdenia obsiahnutého v tomto dôkaze.
146
Navyše na preukázanie toho, že už neudržiaval vzťahy so svojím bratom, žalobca neuviedol nové tvrdenia v porovnaní s tvrdením uvedeným v rámci žaloby a zamietnutým v bode 105 vyššie.
147
Pokiaľ ide o neexistenciu prepojenia žalobcu na bývalý režim Baššára al‑Asada, okrem tvrdení už uvedených v žalobe a replike a zamietnutých v bodoch 107 až 112 vyššie, žalobca tvrdí, že ju potvrdzuje skutočnosť, že nová sýrska vláda voči nemu neprijala sankcie.
148
Ide však o nepodložené tvrdenie.
149
Je pravda, že meno žalobcu sa neobjavuje v dôkazoch predložených Radou, ktoré sa týkajú zmrazenia bankových účtov, o ktorom rozhodla nová sýrska vláda vo vzťahu k popredným podnikateľom, a to dôkazoch č. 1 a 9 z dokumentu WK 4875/2025, ktorými sú články uverejnené agentúrou Reuters 23. januára a 13. februára 2025 s názvami „Syria orders freeze of bank accounts linked to former regime“ (Sýria nariaďuje zmrazenie bankových účtov spojených s bývalým režimom) a „Exclusive: Syria’s new leaders zero in on Assad’s business barons“ (Exkluzívne: Noví vedúci predstavitelia Sýrie sa sústreďujú na Asadových obchodných magnátov), dôkaze č. 11 z uvedeného dokumentu, ktorým je článok uverejnený na webovom sídle Watan 13. februára 2025 s názvom „Syria’s New Government Investigates Assad’s billionaire Allies in Anti‑Corruption Drive“ (Nová sýrska vláda vyšetruje Asadových miliardárskych spojencov v rámci protikorupčnej kampane), a dôkaze č. 17 z uvedeného dokumentu, ktorým je článok uverejnený na webovom sídle KaramShaar 18. marca 2025 s názvom „Tracking Regime Cronies: How to Deal with Assad’s Economic Networks“ (Sledovanie spolupracovníkov režimu: Ako naložiť s Asadovými hospodárskymi sieťami).
150
Samotná okolnosť, že meno žalobcu nie je zmieňované, však nepreukazuje, že sa naň nevzťahujú opatrenia na zmrazenie finančných prostriedkov. Tieto články totiž neuvádzajú úplný zoznam dotknutých osôb, ale uvádzajú nanajvýš niekoľko príkladov dotknutých osôb, medzi ktorými je mimochodom citovaný brat žalobcu.
151
Okrem toho, pokiaľ ide o okolnosť, že žalobca žije v Dubaji, treba bez ohľadu na to, čo už bolo poznamenané v bode 112 vyššie, uviesť, že Rada predložila dôkazy, a to dôkaz č. 3 z dokumentu WK 4875/2025, uvedený v bode 144 vyššie, a dôkaz č. 2 z dokumentu WK 4862/2025, t. j. článok na webovom sídle Worldcrunch zo 14. decembra 2024 s názvom „From Beirut To Moscow, On the Trail Of Syria’s Fleeing Kleptocracy“ (Z Bejrútu do Moskvy, po stopách sýrskej kleptokracie na úteku), ktoré preukazujú, že viacerí poprední sýrski podnikatelia blízki bývalému režimu Baššára al‑Asada investovali do nehnuteľností v Dubaji, vrátane žalobcu a jeho brata pána pána Samera Foza.
152
Za týchto podmienok treba dospieť k záveru, že Rada dostatočne preukázala existenciu spojenia medzi žalobcom a jeho bratom pánom Samerom Fozom prostredníctvom obchodných vzťahov ku dňu prijatia aktov o ponechaní v zoznamoch z roku 2025.
153
Ostatné tvrdenia žalobcu nemôžu spochybniť tento záver.
154
Po prvé žalobca sa bez toho, aby sa dovolával nezákonnosti režimu reštriktívnych opatrení prijatých s ohľadom na situáciu v Sýrii po páde režimu Baššára al‑Asada, ako to potvrdil na pojednávaní, však domnieva, že pád uvedeného režimu spôsobuje, že reštriktívne opatrenia, ktoré sa ho týkajú, sú zbytočné. Cieľ stanovený rozhodnutím 2013/255 a nariadením č. 36/2012, a to pád režimu Baššára al‑Asada, bol totiž dosiahnutý.
155
V tejto súvislosti treba pripomenúť, že podľa judikatúry, pokiaľ ide o všeobecné pravidlá definujúce spôsoby ukladania reštriktívnych opatrení, Rada disponuje širokou mierou voľnej úvahy vzhľadom na skutočností, ktoré treba zohľadniť pri prijímaní reštriktívnych opatrení. Keďže súd Únie nemôže nahrádzať svojím posúdením dôkazov, skutočností a okolností, ktoré odôvodňovali prijatie takýchto opatrení, posúdenie Rady, preskúmanie vykonávané Všeobecným súdom sa musí obmedziť na overenie toho, či boli dodržané procesné pravidlá a pravidlá odôvodnenia, či sa vychádzalo z vecne správnych skutkových okolností, či nedošlo k zjavnému omylu v posúdení alebo k zneužitiu právomoci. Toto obmedzené preskúmanie sa uplatňuje najmä pri posúdení úvah o účelnosti, na ktorých sa takéto opatrenia zakladajú (rozsudky zo 14. októbra 2009, Bank Melli Iran/Rada, T‑390/08, EU:T:2009:401, bod 36, a z 27. apríla 2022, Kanyama/Rada, T‑105/21, neuverejnený, EU:T:2022:250, bod 83).
156
Žalobca sa pritom na účely spochybnenia zachovania reštriktívnych opatrení voči nemu po páde režimu Baššára al‑Asada obmedzuje na odkaz na pádu uvedeného režimu a domnieva sa, že odôvodnenia uvedené Radou v odôvodnení 8 rozhodnutia 2025/1096 majú všeobecnú povahu.
157
Žalobca tak neuvádza žiadne konkrétne tvrdenie ani žiadny dôkaz, ktorý by spochybňoval tvrdenie Rady uvedené v odôvodnení 8 rozhodnutia 2025/1096, podľa ktorého „pretrváva vierohodné riziko destabilizácie a potenciálneho obnovenia vplyvu bývalého režimu, čoho príkladom sú incidenty na podporu [režimu Baššára al‑Asada] zamerané na oslabenie procesu transformácie, ktoré viedli k násiliu so smrteľnými dôsledkami v sýrskom pobrežnom regióne“.
158
Naopak, Rada predložila dôkazy preukazujúce jednak krehkosť sýrskeho hospodárstva, ktorého veľká časť je stále v rukách podnikateľov spojených s bývalým režimom Baššára al‑Assada, a to dôkazy č. 9 a 17 z dokumentu WK 4875/2025, uvedené v bode 149 vyššie, a jednak zapojenie osobností spojených s bývalým režimom Baššára al‑Assada vrátane pána Ramiho Makhloufa do financovania násilia v sýrskom pobrežnom regióne, konkrétne dôkaz č. 21 z dokumentu WK 4875/2025, ktorý je článkom uverejneným spoločnosťou Syria TV 12. apríla 2025 s názvom „Special Source: Rami Makhlouf Involved in Financing Coastal Events“ (Špeciálny zdroj: Rami Makhlouf zapojený do financovania pobrežných udalostí).
159
Po druhé žalobca poukazuje na to, že odôvodnenie, ktoré Rada uviedla na zachovanie reštriktívnych opatrení voči kategórii popredných podnikateľov pôsobiacich v Sýrii a spojených s bývalým režimom Baššára al‑Asada, je všeobecnej povahy.
160
Toto tvrdenie však nie je relevantné v rámci preskúmania dôvodnosti dôvodov týkajúcich sa kritéria spojenia s osobou alebo subjektom, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia.
161
V dôsledku toho treba vzhľadom na vyššie uvedené úvahy konštatovať, že dôvod ponechania mena žalobcu v predmetných zoznamoch z dôvodu jeho spojenia s osobou, na ktorú sa vzťahujú reštriktívne opatrenia, je dostatočne podložený, takže vzhľadom na toto kritérium je ponechanie jeho mena v predmetných zoznamoch dôvodné.
162
Vzhľadom na judikatúru citovanú v bode 116 vyššie treba zamietnuť tento žalobný dôvod, a teda aj návrhy na zrušenie v rozsahu, v akom sa týkajú aktov o ponechaní v zoznamoch z roku 2025, a v dôsledku toho aj žalobu v celom rozsahu.
[omissis]
Z týchto dôvodov
VŠEOBECNÝ SÚD (piata komora)
rozhodol takto:
1.
Žaloba sa zamieta.
2.
Pán Amer Foz je povinný nahradiť trovy konania.
Svenningsen
Laitenberger
Martín y Pérez de Nanclares
Rozsudok bol vyhlásený na verejnom pojednávaní v Luxemburgu 3. decembra 2025.
Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: angličtina.
(
1
)	Uvádzajú sa iba tie body rozsudku, ktorých uverejnenie považuje Všeobecný súd za užitočné.