62024CJ0144
ROZSUDOK SÚDNEHO DVORA (piata komora)
z 22. januára 2026 (
*1
)
„Nesplnenie povinnosti členským štátom – Sloboda usadiť sa – Vnútroštátne právne predpisy, ktorými sa stanovujú referenčné ceny určitých základných stavebných materiálov, ktoré sú nižšie ako trhové ceny – Povinnosť zaplatiť ‚dodatočný poplatok za ťažbu‘ zodpovedajúci 90 % rozdielu medzi referenčnou cenou a predajnou cenou – Opatrenia ovplyvňujúce najmä podniky vlastnené spoločnosťami usadenými v iných členských štátoch – Neexistencia odôvodnenia – Postup pri informovaní v oblasti technických noriem a predpisov a pravidiel vzťahujúcich sa na služby poskytované informačnou spoločnosťou – Smernica (EÚ) 2015/1535 – Článok 1 ods. 1 písm. d) – Pojem ‚iná požiadavka‘“
Vo veci C‑144/24,
ktorej predmetom je žaloba o nesplnenie povinnosti podľa článku 258 ZFEÚ, podaná 23. februára 2024,
Európska komisia, v zastúpení: L. Armati, M. Mataija a A. Tokár, splnomocnení zástupcovia,
žalobkyňa,
proti
Maďarsku, v zastúpení: M. Z. Fehér, R. Kissné Berta a K. Szíjjártó, splnomocnení zástupcovia,
žalovanému,
SÚDNY DVOR (piata komora),
v zložení: predsedníčka piatej komory M. L. Arastey Sahún (spravodajkyňa), sudcovia J. Passer, E. Regan, D. Gratsias a B. Smulders,
generálny advokát: Rantos,
tajomník: A. Calot Escobar,
so zreteľom na písomnú časť konania,
po vypočutí návrhov generálneho advokáta na pojednávaní z 30. apríla 2025,
vyhlásil tento
Rozsudok
1
Európska komisia vo svojej žalobe navrhuje, aby Súdny dvor určil, že Maďarsko si tým, že prijalo
–
ustanovenia týkajúce sa platenia dodatočného poplatku za ťažbu a minimálneho objemu ťažby určitých nerastných surovín v gazdaság újraindítása érdekében fizetendő kiegészítő bányajáradékról szóló 404/2021. (VII. 8.) Korm. rendeletet [nariadenie vlády č. 404/2021 (VII. 8.) o dodatočnom poplatku za ťažbu, ktorý sa má platiť s cieľom oživiť hospodárstvo, ďalej len „nariadenie č. 404/2021“] a v bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény eltérő alkalmazásáról szóló 405/2021. (VII. 8.) Korm. rendelet [nariadenie vlády č. 405/2021 (VII. 8.) ktorým sa stanovuje odchýlka od zákona č. XLVIII z roku 1993 o ťažbe, ďalej len „nariadenie č. 405/2021“], ako aj
–
§ 27/A, 27/B a 27/C bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény (zákon č. XLVIII z roku 1993 o ťažbe), zmenený az egyes energetikai és közlekedési tárgyú, valamint kapcsolódó törvények módosításáról 2021. évi CXXXVI. törvény (zákon č. CXXXVI z roku 2021, ktorým sa menia niektoré zákony o energetike, o preprave a súvisiace záležitosti, ďalej len „zákon č. CXXXVI z roku 2021“) (ďalej len „zákon o ťažbe“),
nesplnilo povinnosti, ktoré mu vyplývajú z článku 49 ZFEÚ a z článku 5 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1535 z 9. septembra 2015, ktorou sa stanovuje postup pri poskytovaní informácií v oblasti technických predpisov a pravidiel vzťahujúcich sa na služby informačnej spoločnosti (Ú. v. EÚ L 241, 2015, s. 1).
I. Právny rámec
A. Právo Únie
2
Podľa článku 49 ZFEÚ:
„V rámci nasledujúcich ustanovení sa zakazujú obmedzenia slobody usadiť sa štátnych príslušníkov jedného členského štátu na území iného členského štátu. Zakazujú sa aj obmedzenia, ktoré sa týkajú zakladania obchodných zastúpení, organizačných zložiek a dcérskych spoločností štátnymi príslušníkmi jedného členského štátu na území iného členského štátu.
Sloboda usadiť sa zahŕňa aj právo zahájiť a vykonávať samostatnú zárobkovú činnosť, založiť a viesť podniky, najmä spoločnosti v zmysle druhého pododseku článku 54, za podmienok stanovených pre vlastných štátnych príslušníkov právom štátu, v ktorom dochádza k usadeniu sa, pokiaľ ustanovenia kapitoly o pohybe kapitálu nestanovujú inak.“
3
Článok 1 ods. 1 smernice 2015/1535 stanovuje:
„Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
…
d)
‚iné požiadavky‘ sú požiadavky iné ako technická špecifikácia; sú kladené na výrobok s cieľom ochrany najmä spotrebiteľov alebo životného prostredia a ovplyvňujú životnosť výrobku po jeho uvedení na trh. Ide o požiadavky, ako sú podmienky používania, opätovného používania a spotreby alebo zneškodňovania v prípadoch, v ktorých môžu mať takéto podmienky významný vplyv na zloženie alebo povahu výrobku alebo na jeho odbyt,
…
g)
‚návrh technického predpisu‘ je znenie technickej špecifikácie, inej požiadavky alebo pravidla o službách, vrátane administratívnych opatrení formulovaných s cieľom uzákoňovania alebo dosiahnutia uzákonenia návrhu technického predpisu ako technického predpisu, pričom znenie je v štádiu prípravy a je v ňom ešte možné vykonať podstatné zmeny.“
4
Článok 5 ods. 1 prvý pododsek tejto smernice stanovuje:
„Členské štáty okamžite oznámia Komisii, s výhradou článku 7, všetky návrhy technických predpisov okrem tých prípadov, keď ide len o prevzatie úplného textu medzinárodnej alebo európskej normy, pričom v takomto prípade postačí informácia o príslušnej norme; členské štáty oznámia Komisii aj dôvody, pre ktoré je prijatie takéhoto technického predpisu potrebné, keď tieto dôvody nebudú zjavné už z návrhu technického predpisu.“
B. Maďarské právo
1.
Zákon o ťažbe
5
Podľa § 27/A zákona o ťažbe:
„1.   Úrad pre dohľad nad ťažbou [Maďarsko] v rámci svojich právomocí v oblasti nakladania s nerastnými surovinami pozorne monitoruje ekonomické procesy súvisiace s prieskumom, ťažbou, obchodom a využívaním nerastných surovín v národnom hospodárstve. V tejto súvislosti úrad pre dohľad nad ťažbou overuje, či existuje situácia, ktorá odôvodňuje opatrenie dohľadu nad trhom.
2.   Ak mesačná hodnota indexu cien v odvetví základných stavebných materiálov, ktorý uverejnil [Központi Statisztikai Hivatal (Ústredný štatistický úrad, Maďarsko)]… vykazuje zvýšenie cien v odvetví stavebných materiálov najmenej o 5 % v porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúceho roka – najmenej dvakrát v priebehu dvanástich mesiacov – [predseda Úradu pre dohľad nad ťažbou] môže vyhláškou vyhlásiť situáciu odôvodňujúcu opatrenie dohľadu nad trhom.
…
4.   Vo vyhláške uvedenej v odseku 2 sa stanoví trvanie situácie odôvodňujúcej opatrenie dohľadu nad trhom, ktoré nesmie presiahnuť jeden rok.
…“
6
Ustanovenie § 27/B zákona o ťažbe stanovuje:
„1.   [Predseda Úradu pre dohľad nad ťažbou] vyhláškou určí pre ťažobné lokality zriadené na účely ťažby surovín a základných stavebných materiálov, ktoré obsahujú najmenej 5000000 m3 ťažiteľných nerastných surovín,
a)
podrobné požiadavky na minimálny objem nerastných surovín, ktoré sa majú vyťažiť, a súvisiaci harmonogram ťažby;
b)
pravidlá, ktoré sa z hľadiska množstva a lehôt prevádzkovej ťažby líšia od pravidiel uvedených v § 49 bode 49;
c)
pravidlá, ktoré sa v súvislosti s lehotou začatia ťažby a predĺžením lehoty líšia od pravidiel uvedených v § 26/A ods. 4, 6b a 6c;
d)
pravidlá, ktoré sa v súvislosti s prerušením alebo pozastavením ťažby líšia od pravidiel uvedených v §30 ods. 4;
počas trvania situácie odôvodňujúcej opatrenie dohľadu nad trhom.
…
5.   V prípade nedodržania požiadaviek uvedených v odseku 1 písm. b) a c), stanovených vo vyhláške uvedenej v odseku 1, Úrad pre dohľad nad ťažbou odníme prevádzkovateľovi ťažby jeho povolenie k ťažbe.“
7
Ustanovenie § 27/C tohto zákona znie takto:
„1.   V prípade situácie odôvodňujúcej opatrenie dohľadu nad trhom je podnik v zmysle odsekov 2 a 3 povinný zaplatiť dodatočný poplatok za ťažbu v zmysle tohto paragrafu.
2.   Dodatočný poplatok za ťažbu musí zaplatiť podnik, ktorý
a)
je povinný platiť poplatok za ťažbu v súlade s § 20 ods. 2 písm. a) a b), a
b)
ktorý vykonáva ako hlavnú činnosť
ba)
v oblasti ťažby surovín a základných stavebných materiálov, ako aj
bb)
v oblasti výroby výrobkov používaných ako základné stavebné materiály
hospodársku činnosť vymedzenú [predsedom Úradu pre dohľad nad ťažbou] vo vyhláške, a ktorý
c)
dosiahol obrat 3000000000 maďarských forintov (HUF) [približne 7715000 eur] alebo viac – s výnimkou prepojených podnikov – v druhom zdaňovacom období predchádzajúcom situácii odôvodňujúcej opatrenie dohľadu nad trhom, zavedené vyhláškou [predsedu Úradu pre dohľad nad ťažbou].
…
5.   Osoba povinná platiť poplatok v zmysle odseku 2 je povinná zaplatiť dodatočný poplatok za ťažbu v prípade predaja výrobkov, ktoré slúžia ako základný stavebný materiál, extrahované alebo spracované touto osobou, ak predajná cena za tonu, ktorá je uvedená v účtovnej evidencii, bez dane z pridanej hodnoty [DPH] presahuje referenčnú jednotkovú cenu za tonu stanovenú v nariadení [predsedom Úradu pre dohľad nad ťažbou]. Výška dodatočného poplatku za ťažbu sa rovná 90 % výťažku predaného množstva a rozdielu medzi predajnou cenou za tonu a referenčnou jednotkovou cenou za tonu. Predajná cena uvedená v účtovných dokladoch nemôže zahŕňať náklady na službu a predajnú cenu nemožno znížiť o náklady na službu.
…“
2.
Nariadenia č. 404/2021 a 405/2021
8
Nariadenia č. 404/2021 a 405/2021 boli pôvodne prijaté s účinnosťou od 9. júla 2021 len počas trvania pandémie ochorenia COVID‑19. Účinky týchto nariadení sa však z dôvodu vojny na Ukrajine predĺžili tak, že ku dňu podania tejto žaloby pre nesplnenie povinnosti boli stále v platnosti.
a)
Nariadenie č. 404/2021
9
Ustanovenie § 1 nariadenia č. 404/2021 stanovuje:
„1.   Odchylne od [Magnyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény (zákon č. CXCIV z roku 2011 o hospodárskej stabilite Maďarska)] je povinný zaplatiť dodatočný poplatok za ťažbu podnik, ktorý
a)
je povinný platiť poplatok za ťažbu v súlade s § 20 ods. 2 písm. a) a b) [zákona o ťažbe] a
b)
ktorý vykonáva ako hlavnú činnosť
ba)
ťažbu okrasného a stavebného kameňa, priemyselného vápenca, sadrovca, kriedy a bridlice (NACE 0811);
bb)
ťažbu štrku a piesku, ťažbu ílu a kaolínu (NACE 0812);
bc)
výrobu cementu (NACE 2351) alebo
bd)
výrobu vápna a sadry (NACE 2352);
be)
výrobu tehál, škridly a stavebných výrobkov z pálenej hliny (NACE 2332);
bf)
výrobu keramických obkladov (NACE 2331);
a ktorého
c)
čistý obrat v roku 2019 – s vylúčením podnikov, ktoré sú s ním prepojené v zmysle [a társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény (zákon o dani z príjmov právnických osôb a dani z dividend)] – dosiahol alebo prekročil 3000000000 HUF.
2.   Subjekt povinný zaplatiť poplatok v zmysle odseku 1, ktorý ťaží, spracúva alebo vyrába ako základný stavebný materiál
a)
triedený piesok, ktorý predáva za viac ako 700 HUF [približne 1,80 eura]/tonu;
b)
triedený štrk, ktorý predáva za viac ako 900 HUF [približne 2,30 eura]/tonu;
c)
triedený štrkopiesok, ktorý predáva za viac ako 700 HUF/tonu;
d)
prírodný štrkopiesok, ktorý predáva za viac ako 700 HUF/tonu;
e)
cement, ktorý predáva za viac ako 20000 HUF[(približne 51,50 eura)]/tonu;
…
– bez DPH –, je povinný zaplatiť 90 % rozdielu medzi svojím skutočným obratom a obratom stanoveným na základe predaného množstva a ceny stanovenej v tomto odseku ako dodatočný poplatok za ťažbu.
…
3.   Ak predávajúci pri predaji výrobkov uvedených v odseku 2 nie je povinný zaplatiť dodatočný poplatok za ťažbu, usiluje sa o primerané ziskové rozpätie s prihliadnutím na hodnoty stanovené v odsekoch 2 a 2a).
4.   Ak predávajúci, ktorý nie je povinný platiť dodatočný poplatok za ťažbu, uplatňuje cenovú politiku s cieľom dosiahnuť neprimeraný zisk v rozpore s ustanoveniami odseku 3, Nemzeti Adó‑ és Vámhivatal Kiemelt Adó‑ és Vámigazgatóság [Štátna daňová a colná správa, Maďarsko] môže začať správne daňové konanie.
…
7.   Na účely tohto nariadenia treba za hlavnú činnosť v zmysle odseku 1 považovať činnosť, ktorú podnik vykonával ako hlavnú činnosť kedykoľvek počas roka 2019.“
b)
Nariadenie č. 405/2021
10
Ustanovenie § 1 ods. 1 až 3a nariadenia č. 405/2021 stanovuje:
„1.   Vzhľadom na výnimočnú situáciu spôsobenú pandémiou COVID‑19 Úrad pre dohľad nad ťažbou prijme pre ťažobné lokality zriadené na ťažbu surovín a základných stavebných materiálov rozhodnutie, ktorým sa uloží povinnosť prevádzkovateľovi ťažby,
a)
ktorý získal technický prevádzkový plán na spustenie prevádzkovania ťažby pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia, aby do jedného roka spustil prevádzkovú ťažbu najmenej 50 % maximálneho objemu ťažby povoleného v prvom technickom prevádzkovom pláne ťažby pred zmenou;
b)
ktorý získa technický prevádzkový plán na spustenie prevádzkovania ťažby po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia, aby do jedného roka spustil prevádzkovú ťažbu 100 % maximálneho objemu ťažby povoleného v prvom technickom prevádzkovom pláne ťažby pred zmenou.
…
2.   Prevádzkovateľ ťažby, ktorý vykonáva prevádzkovú ťažbu surovín a základných stavebných materiálov, môže so súhlasom Úradu pre dohľad nad ťažbou znížiť objem ťažby. Prevádzkovateľ ťažby môže podať žiadosť o zníženie objemu ťažby najneskôr do 20. dňa mesiaca nasledujúceho po poslednom dni jednoročného obdobia ťažby stanoveného v odseku 1.
2a)   Zníženie objemu ťažby sa môže povoliť, ak:
a)
u prevádzkovateľa ťažby nastala udalosť vyššej moci alebo
b)
ak existuje naliehavý vonkajší dôvod, na ktorý sa nevzťahuje písmeno a) a ktorý nepatrí do pôsobnosti prevádzkovateľa
3.   Ak sa ťažba nezačne v súlade s odsekom 1, s výnimkou prípadov uvedených v odseku 3a, Úrad pre dohľad nad ťažbou odníme prevádzkovateľovi ťažby právo na ťažbu a vymenuje Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. [správa maďarského národného majetku] za nového nositeľa práva na ťažbu v predmetnej ťažobnej lokalite, aby mohla vykonávať majetkové právo v mene Maďarského štátu.
3a)   Úrad pre dohľad nad ťažbou neodníme prevádzkovateľovi ťažby právo na ťažbu, ak preukáže, že existuje dôvod na vylúčenie uplatňovania tohto pravidla v súlade s odsekom 2a).“
II. Konanie pred podaním žaloby
11
Dňa 6. apríla 2022 Komisia zaslala Maďarsku formálnu výzvu, v ktorej spochybnila zlučiteľnosť nariadení č. 404/2021 a 405/2021, ako aj zákona č. CXXXVI z roku 2021, ktorým boli do zákona o ťažbe vložené § 27/A, 27/B a 27/C, najmä s článkom 49 ZFEÚ a článkom 5 ods. 1 smernice 2015/1535.
12
Podľa tejto inštitúcie nariadenie č. 404/2021 na jednej strane stanovilo nižšie oficiálne ceny, ako sú trhové ceny určitých základných stavebných materiálov, ako je piesok, štrk a cement, a na druhej strane uložilo najväčším podnikom, ktoré ťažili alebo vyrábajú tieto materiály, ktoré takmer všetky vlastnili spoločnosti so sídlom v iných členských štátoch, zaplatenie poplatku nazývaného „dodatočný poplatok za ťažbu“, ktorého výška zodpovedala 90 % rozdielu medzi referenčnou cenou stanovenou týmto nariadením a skutočnou predajnou cenou týchto základných materiálov. Zároveň podľa Komisie podniky, na ktoré sa vzťahovali uvedené nariadenia, boli podľa nariadenia č. 405/2021 povinné zachovať minimálny objem ťažby stanovený vládou, aby nestratili svoje povolenie na ťažbu. Zákon č. CXXXVI z roku 2021 zase splnomocnil predsedu Úradu pre dohľad nad ťažbou, aby prijal podobné opatrenia.
13
Maďarsko vo svojej odpovedi z 13. júna 2022 spochybnilo porušenia, ktoré mu boli vytýkané v uvedenej formálnej výzve. Tento členský štát konkrétne tvrdil, že dodatočný poplatok za ťažbu je daňou, že sporné ustanovenia sú odôvodnené naliehavými dôvodmi všeobecného záujmu a že slobodu usadiť sa obmedzujú len primeraným spôsobom.
14
Komisia 26. januára 2023 zaslala Maďarsku odôvodnené stanovisko, v ktorom v zásade potvrdila tvrdenia uvedené vo formálnej výzve. Táto inštitúcia vyzvala tento členský štát, aby prijal opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s týmto odôvodneným stanoviskom v lehote dvoch mesiacov od jeho doručenia.
15
Listom z 30. marca 2023 Maďarsko odpovedalo na odôvodnené stanovisko, pričom potvrdilo, že vytýkané porušenia nie sú dôvodné.
16
Keďže Komisia nepovažovala túto odpoveď za presvedčivú, 23. februára 2024 podala túto žalobu o nesplnenie povinnosti.
III. O žalobe
17
Na podporu svojej žaloby Komisia uvádza dve výhrady založené na porušení článku 49 ZFEÚ a článku 5 ods. 1 smernice 2015/1535.
A. O prvej výhrade založenej na porušení článku 49 ZFEÚ
1.
O existencii obmedzenia slobody usadiť sa
a)
Argumentácia účastníkov konania
18
Pokiaľ ide v prvom rade o nariadenie č. 404/2021, Komisia tvrdí, že §1 ods. 2 tohto nariadenia stanovuje referenčnú cenu pre päť základných stavebných materiálov, a to triedený piesok, triedený štrk, triedený štrkopiesok, prírodný štrkopiesok a cement. V prípade predaja presahujúceho túto cenu musí dotknutý podnik zaplatiť dodatočný poplatok za ťažbu zavedený týmto nariadením, ktorého výška zodpovedá 90 % rozdielu medzi jeho skutočným obratom a obratom stanoveným na základe predaného množstva a uvedenej ceny.
19
Pokiaľ ide ďalej o nariadenie č. 405/2021, táto inštitúcia uvádza, že podľa článku 1 ods. 1, 2 a 2a) tohto nariadenia Úrad pre dohľad nad ťažbou ukladá prevádzkovateľom ťažobných podnikov povinnosť skutočne začať ťažbu v lehote jedného roka, a to buď vo výške aspoň 50 % maximálneho objemu ťažby povoleného v technickom pláne ťažby, alebo 100 % tohto objemu ťažby v závislosti od dátumu, kedy bol tento plán získaný (ďalej len „povinnosť minimálnej ťažby“). Platný minimálny objem ťažby môže byť znížený na základe povolenia udeleného týmto úradom len vtedy, ak u prevádzkovateľa ťažby nastala udalosť vyššej moci, alebo ak existuje iný naliehavý vonkajší dôvod. Bez takéhoto povolenia by bolo prevádzkovateľovi, ktorý si nesplnil povinnosť minimálnej ťažby, odňaté právo na ťažbu.
20
Pokiaľ ide napokon o zákon o ťažbe, jeho § 27/A až 27/C oprávňujú predsedu Úradu pre dohľad nad ťažbou prijať opatrenia podobné tým, ktoré sú stanovené v nariadeniach č. 404/2021 a 405/2021. Skutočnosť, že predseda tohto orgánu neprijal takéto opatrenia, hoci podmienky na ich uplatnenie boli splnené, možno vysvetliť okolnosťou, že maďarský zákonodarca z dôvodu vojny na Ukrajine predĺžil dobu uplatňovania týchto nariadení, ktorá bola pôvodne obmedzená na trvanie pandémie COVID‑19.
21
Komisia sa domnieva, že dôsledkom všetkých týchto opatrení je obmedzenie slobody usadiť sa.
22
Zdôrazňuje, že počas konania pred podaním žaloby boli ceny stanovené v § 1 ods. 2 nariadenia č. 404/2021 stále nižšie ako trhové ceny všetkých základných materiálov, ktoré sú v ňom uvedené.
23
Tiež konštatovala, že z 340 podnikov pôsobiacich v Maďarsku v odvetviach činnosti vymedzených týmto nariadením len štyri podliehajú platbe dodatočného poplatku za ťažbu a že všetky tieto štyri podniky sú až na jednu výnimku vo vlastníctve podniku usadeného v inom členskom štáte. Hoci tieto štyri podniky predstavujú len 1,2 % z celkového počtu 340 podnikov, mali spolu 25 % podiel na trhu v týchto odvetviach činnosti.
24
Podniky, ktoré sú povinné zaplatiť dodatočný poplatok za ťažbu, by boli povinné predávať svoje výrobky za cenu stanovenú v nariadení č. 404/2021, aby sa vyhli povinnosti zaplatiť 90 % rozdielu medzi touto cenou a trhovou cenou z dôvodu tohto poplatku. Podľa Komisie to núti tieto podniky, na rozdiel od podnikov, ktoré nie sú povinné platiť uvedený poplatok, aby hospodárili so stratou. Nariadenie č. 405/2021 tento účinok posilňuje tým, že podniky, ktoré sú povinné platiť uvedený poplatok, musia na to, aby im nebolo odňaté právo na ťažbu, zachovať minimálnu úroveň ťažby stanovenú týmto nariadením, aj keď hospodária so stratou.
25
Táto inštitúcia tvrdí, že za týchto podmienok tieto dve nariadenia, tak samostatne, ako aj spoločne, bránia alebo robia menej príťažlivým pre podniky usadené v iných členských štátoch výkon ich slobody usadiť sa, a to z troch dôvodov.
26
Po prvé, pokiaľ ide o podniky usadené v iných členských štátoch, ktoré zamýšľajú vstúpiť na maďarský trh, tieto pravidlá sťažujú ich prístup na tento trh. Okrem toho podľa nariadenia č. 405/2021 sú povinné dosiahnuť do jedného roka objem ťažby zodpovedajúci povinnosti minimálnej ťažby, zatiaľ čo nariadenie č. 404/2021 výrazne sťažuje, alebo dokonca vylučuje dosiahnutie zisku.
27
Po druhé v prípade podnikov usadených v iných členských štátoch, ktoré sú už prítomné na maďarskom trhu, by zavedenie nových podmienok týkajúcich sa výkonu hospodárskej činnosti spôsobilo, že výkon ich slobody usadiť sa by bol menej príťažlivý, či dokonca nemožný, keďže ich zisky by boli značne obmedzené. Je dokonca možné, že by museli hospodáriť so stratou.
28
Po tretie z bodu 53 rozsudku z 21. decembra 2016, AGET Iraklis (C‑201/15, EU:C:2016:972), vyplýva, že výkon slobody usadiť sa v zásade zahŕňa nielen slobodu určiť povahu a rozsah hospodárskej činnosti, ktorú bude hospodársky subjekt vykonávať v hostiteľskom členskom štáte, ale tiež aj slobodu následne obmedziť objem tejto činnosti. Povinnosť minimálnej ťažby by však neumožňovala výkon tohto aspektu slobody usadiť sa.
29
Nakoniec sporná právna úprava vedie k nepriamej diskriminácii, keďže sa až na jednu výnimku uplatňuje na podniky vlastnené spoločnosťami usadenými v iných členských štátoch.
30
Maďarsko sa domnieva, že na to, aby Komisia dospela k záveru o existencii nesplnenia povinnosti, nesprávne vychádza z kumulovaného uplatnenia vnútroštátnych právnych úprav, ktorých sa týka táto žaloba.
31
Podľa tohto členského štátu totiž účinky nariadení č. 404/2021 a 405/2021 nemožno kumulovať, pretože ich nemožno uplatniť spoločne.
32
Nariadenie č. 405/2021 sa v súlade so svojím §1 ods. 1 týka len ťažobných prevádzkovateľov, ktorí ku dňu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia, teda 9. júla 2021, ešte nezačali vykonávať ťažbu. Títo prevádzkovatelia podľa definície nespĺňajú kritériá týkajúce sa ich hlavnej činnosti v roku 2019 a čistého obratu, ktorý dosiahli v tom istom roku, na ktoré odkazuje nariadenie č. 404/2021 na účely identifikácie podnikov, ktoré sú povinné platiť dodatočný poplatok za ťažbu.
33
V praxi sa teda povinnosť minimálnej ťažby stanovená nariadením č. 405/2021 netýka podnikov, ktoré sú povinné zaplatiť dodatočný poplatok za ťažbu zavedený nariadením č. 404/2021.
34
Okrem toho podľa Maďarska § 27/A až 27/C zákona o ťažbe stanovujú len regulačný rámec, ktorého cieľom je splnomocniť predsedu príslušného vnútroštátneho orgánu, aby výnimočne a dočasne stanovil určité pravidlá. Nielenže takéto pravidlá ešte neboli prijaté, ale okrem toho ustanovenia týchto paragrafov a ustanovenia nariadení č. 404/2021 a 405/2021 nie sú z vecného hľadiska totožné.
35
Pokiaľ ide o tvrdenia, ktoré Komisia uvádza s cieľom preukázať, že tieto nariadenia obmedzujú slobodu usadiť sa, Maďarsko odpovedá, po prvé, pokiaľ ide o podniky usadené v inom členskom štáte, ktoré zamýšľajú vstúpiť na maďarský trh, že povinnosť minimálnej ťažby sa vzťahuje na všetkých nových účastníkov tohto trhu, či už domáceho alebo zahraničného, čo vylučuje akýkoľvek zásah do slobody usadiť sa.
36
Okrem toho zákon o ťažbe stanovuje ako všeobecné pravidlo povinnosť skutočne začať ťažobnú činnosť v určitej lehote a v prípade ťažobných lokalít určitého významu dosiahnuť minimálny objem ťažby. Nariadenie č. 405/2021 ukladá v porovnaní s týmto všeobecným režimom zvýšenú povinnosť ťažby na prechodné obdobie vzhľadom na naliehavú situáciu a § 27/B tohto zákona, tiež prechodne umožňuje odchýliť sa od bežne uplatniteľných pravidiel. Nebolo by neprimerané, aby v dočasnej situácii minimálny objem ťažby presiahol bežne uplatňovanú úroveň.
37
Pokiaľ ide po druhé o podniky, ktoré už sú prítomné na maďarskom trhu, Maďarsko tvrdí, že dodatočný poplatok za ťažbu je daňou založenou na neutrálnych kritériách, ako je čistý obrat dosiahnutý v roku 2019 a referenčná cena stanovená nariadením č. 404/2021. Aby daňové zaťaženie zostalo primerané, spája daňovú povinnosť s výškou obratu. V tejto súvislosti Súdny dvor v bode 50 rozsudku z 3. marca 2020, Vodafone Magyarország (C‑75/18, EU:C:2020:139), uznal, že obrat možno považovať za neutrálne rozlišovacie kritérium, keďže predstavuje relevantný ukazovateľ platobnej schopnosti zdaniteľných osôb.
38
Pokiaľ ide po tretie o rozsudok z 21. decembra 2016, AGET Iraklis (C‑201/15, EU:C:2016:972), tento rozsudok sa týka kontextu odlišného od kontextu prejednávanej veci, v dôsledku toho z neho nemožno vyvodiť všeobecný záver, podľa ktorého členské štáty nemôžu v medziach svojich právomocí prijať opatrenia, ktoré by mohli ovplyvniť objem hospodárskej činnosti podnikov.
39
Nakoniec, čo sa týka existencie nepriamej diskriminácie, skutočnosť, že podnikmi, ktoré sú povinné platiť dodatočný poplatok za ťažbu, sú vlastnené prevažne podnikmi usadenými v iných členských štátoch, vyplýva z osobitnej štruktúry charakterizujúcej maďarský trh, na ktorom sú najsilnejšími hráčmi v dotknutom odvetví zahraničné podniky. V tejto súvislosti je prejednávaná vec porovnateľná s vecami, v ktorých boli vydané rozsudky z 3. marca 2020, Vodafone Magyarország (C‑75/18, EU:C:2020:139), a z 3. marca 2020, Tesco‑Global Áruházak (C‑323/18, EU:C:2020:140).
40
Komisia vo svojej replike spochybňuje dôvodnosť stanoviska Maďarska, podľa ktorého sa účinky nariadení č. 404/2021 a 405/2021 nekumulujú z dôvodu, že tieto nariadenia nemožno uplatňovať spoločne. Z § 1 ods. 2 a 2a) nariadenia č. 405/2021 totiž vyplýva, že podniky, ktoré už vykonávajú ťažobnú činnosť, podliehajú povinnosti minimálnej ťažby. Na tieto podniky sa pritom vzťahuje aj nariadenie č. 404/2021.
41
V tejto súvislosti Maďarsko vo svojej duplike tvrdí, že takýto výklad § 1 ods. 2 a 2a) je nesprávny, keďže tento paragraf sa uplatňuje len na prevádzkovateľov ťažby, ktorí začínajú novú ťažobnú činnosť.
42
Uznáva, že vzhľadom na znenie nariadení č. 404/2021 a 405/2021 nie je v zásade vylúčené, že na prevádzkovateľa ťažby, ktorý už pôsobí na maďarskom trhu a začne ťažbu v novej ťažobnej lokalite, sa vzťahujú tieto dve nariadenia. Na jednej strane sa však v takom prípade povinnosť minimálnej ťažby týka len tejto novej lokality. Na druhej strane vzhľadom na to, že uplatnenie nariadenia č. 405/2021 na daného prevádzkovateľa ťažby závisí od rozhodnutia orgánu pre dohľad nad ťažbou, kumulatívne uplatňovanie oboch nariadení na podniky povinné zaplatiť dodatočný poplatok za ťažbu predpokladá, že sa na tieto podniky vzťahuje takéto rozhodnutie. Podľa informácií poskytnutých týmto orgánom však žiadny z týchto podnikov nebol predmetom takéhoto rozhodnutia.
43
Okrem toho Komisia vo svojej replike uvádza, že aj keby § 27/A až 27/C zákona o ťažbe stanovovali len regulačný rámec umožňujúci predsedovi príslušného vnútroštátneho orgánu stanoviť pravidlá, čo doteraz neurobil, z bodu 70 rozsudku z 5. júla 2007, Komisia/Belgicko (C‑522/04, EU:C:2007:405), vyplýva, že aj keď orgány členského štátu v praxi neuplatňujú vnútroštátne ustanovenie, ktoré je v rozpore s právom Únie, právna istota vyžaduje, aby bolo toto ustanovenie zmenené.
44
Pokiaľ ide o tvrdenia Maďarska založené na rozsudkoch z 3. marca 2020, Vodafone Magyarország (C‑75/18, EU:C:2020:139), a z 3. marca 2020, Tesco‑Global Áruházak (C‑323/18, EU:C:2020:140), Komisia pripomína, že veci, v ktorých boli vydané tieto rozsudky, sa týkali progresívnych daní z obratu. Dodatočný poplatok za ťažbu však nie je daňou z obratu a nemá progresívnu povahu.
45
Tento poplatok totiž nie je daňou z obratu, pretože jeho vymeriavací základ nie je založený na obrate podnikov, ktoré sú jeho platiteľmi, keďže ten je relevantný výlučne na určenie okruhu dotknutých podnikov. Okrem toho jediným relevantným obratom je obrat, ktorý dosiahli v priebehu roka 2019, v dôsledku čoho tento okruh podnikov, ktorý tvoria z veľkej časti podniky vlastnené spoločnosťami usadenými v iných členských štátoch, bol maďarským orgánom známy pri prijímaní nariadení č. 404/2021 a 405/2021 a nezmenil sa v závislosti od ich ročného obratu.
46
Tieto spôsoby určenia pôsobnosti nariadenia č. 404/2021 sú nepriamym dôkazom diskriminačného úmyslu spočívajúceho v umiestnení podnikov, ktoré patria do tejto pôsobnosti, do menej výhodnej situácie než podniky, na ktoré sa nevzťahuje dodatočný poplatok za ťažbu, ktorých vlastníkmi sú najmä maďarskí štátni príslušníci.
47
Okrem toho dodatočný poplatok za ťažbu nemá znaky progresívneho zdanenia, keďže dotknuté podniky nie sú povinné ho platiť dovtedy, kým dodržia cenu stanovenú nariadením č. 404/2021, ale hneď ako prekročia túto cenu, musia zaplatiť 90 % rozdielu medzi uvedenou cenou predajnou cenou.
48
Stručne povedané, určenie pôsobnosti tohto nariadenia, hoci sa v pravom zmysle slova nezakladá na rozlišovaní na základe štátnej príslušnosti alebo miesta usadenia dotknutých podnikov, zjavne vykazuje diskriminačné alebo ochranné aspekty, a preto je nezlučiteľné so základnými slobodami v zmysle rozsudku z 9. mája 1985, Humblot (112/84, EU:C:1985:185, bod 14).
49
V tejto súvislosti Maďarsko vo svojej duplike odpovedá, že dodatočný poplatok za ťažbu predstavuje variabilnú daň podľa pásiem, keďže z dôvodu prahovej hodnoty obratu sa niektoré podniky považujú za zdaniteľné osoby, a iné nie. Dodáva, že aj za predpokladu, že tento poplatok by nemal progresívnu povahu, niektoré závery vyvodené z rozsudkov z 3. marca 2020, Vodafone Magyarország (C‑75/18, EU:C:2020:139), a z 3. marca 2020, Tesco‑Global Áruházak (C‑323/18, EU:C:2020:140), možno uplatniť na prejednávanú vec, najmä skutočnosť, že obrat je relevantný ukazovateľ zdanenia podľa výkonnosti daňovníkov.
b)
Posúdenie Súdnym dvorom
50
Treba pripomenúť, že podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora za obmedzenia slobody usadiť sa v zmysle článku 49 ZFEÚ je nutné považovať všetky opatrenia, ktoré zakazujú výkon tejto slobody, bránia mu alebo ho robia menej príťažlivým (rozsudok z 25. apríla 2024, Edil Work 2 a S.T., C‑276/22, EU:C:2024:348, bod 30, ako aj citovaná judikatúra).
51
V tejto súvislosti sú zakázané nielen zjavné diskriminácie založené na mieste sídla spoločností, ale aj všetky formy skrytej diskriminácie, ktoré použitím iných rozlišovacích kritérií vedú v skutočnosti k rovnakému výsledku [rozsudky z 5. februára 2014, Hervis Sport‑ és Divatkereskedelmi, C‑385/12, EU:C:2014:47, bod 30, ako aj zo 4. októbra 2024, Staatssecretaris van Financiën (Úroky týkajúce sa úveru v rámci skupiny), C‑585/22, EU:C:2024:822, bod 37 a citovaná judikatúra].
52
Na účely posúdenia, či ustanovenia týkajúce sa jednak povinnosti zaplatiť dodatočný poplatok za ťažbu a jednak povinnosti minimálnej ťažby, ktoré boli stanovené nariadeniami č. 404/2021 a 405/2021, ako aj podobné ustanovenia uvedené v § 27/A až 27/C zákona o ťažbe, na ktoré sa vzťahuje táto výhrada, porušujú článok 49 ZFEÚ, treba na úvod určiť, či ich účinky treba preskúmať tak spoločne, ako aj oddelene, keďže Komisia sa domnieva, že tieto dva druhy povinností možno uplatniť spoločne, čo Maďarsko spochybňuje.
53
Treba pripomenúť, že v súlade s ustálenou judikatúrou týkajúcou sa dôkazného bremena v rámci konania o nesplnení povinnosti podľa článku 258 ZFEÚ prináleží Komisii preukázať existenciu údajného nesplnenia povinnosti a predložiť Súdnemu dvoru dôkazy nevyhnutné na preverenie existencie tohto nesplnenia Súdnym dvorom bez toho, aby sa Komisia mohla odvolať na akúkoľvek domnienku [rozsudok z 21. decembra 2023, Komisia/Dánsko (Maximálna doba parkovania), C‑167/22, EU:C:2023:1020, bod 47 a citovaná judikatúra].
54
Existencia nesplnenia povinnosti však môže byť v prípade, že toto nesplnenie povinnosti spočíva v prijatí legislatívneho alebo regulačného opatrenia, ktorého existencia a uplatňovanie nie sú spochybňované, preukázaná prostredníctvom právnej analýzy ustanovení tohto opatrenia [rozsudok z 19. novembra 2024, Komisia/Poľsko (Oprávnenosť a postavenie člena politickej strany), C‑814/21, EU:C:2024:963, bod 130, ako aj citovaná judikatúra].
55
V prejednávanej veci pritom nesplnenie povinnosti, ktoré Komisia pripisuje Maďarsku, spočíva najmä v prijatí nariadení č. 404/2021 a 405/2021, ktorých existenciu ani uplatňovanie tento členský štát nespochybňuje a ktorého ustanovenia sú predmetom právnej analýzy v návrhu na začatie konania.
56
Je teda potrebné preskúmať dôvodnosť tejto analýzy tak, že sa overí tvrdenie Komisie, že pôsobnosť ratione personae týchto nariadení sa prekrýva, v dôsledku čoho ich možno uplatniť kumulatívne na ten istý podnik.
57
Z § 1 ods. 1 a 7 nariadenia č. 404/2021 vyplýva, že podnikmi povinnými zaplatiť dodatočný poplatok za ťažbu sú tie podniky, ktorých hlavnou činnosťou v roku 2019 bola ťažba alebo výroba určitých základných stavebných materiálov a ktorých čistý obrat za tento rok dosiahol alebo prekročil prahovú hodnotu 3 miliardy HUF (približne 7715000 eur).
58
Pokiaľ ide o nariadenie č. 405/2021, z jeho § 1 ods. 1 vyplýva, že orgán pre dohľad nad ťažbou musí prijať rozhodnutie ukladajúce prevádzkovateľom ťažobných podnikov povinnosť účinne začať ťažbu v dotknutej ťažobnej lokalite v lehote jedného roka, a to buď aspoň do výšky 50 % maximálneho povoleného objemu ťažby v technickom pláne využívania tejto lokality, ak prevádzkovateľ získal tento plán pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia, alebo vo výške 100 % tohto objemu, ak ho získal po tomto okamihu.
59
V dôsledku toho sa povinnosť minimálnej ťažby môže vzťahovať len na prevádzkovateľov ťažby, ktorí ku dňu nadobudnutia účinnosti tohto posledného uvedeného nariadenia, t. j. 9. júla 2021, ešte nezačali ťažobnú činnosť v danej ťažobnej lokalite.
60
Ako však správne tvrdí Maďarsko, títo prevádzkovatelia v skutočnosti nie sú povinní platiť dodatočný poplatok za ťažbu, keďže osobná pôsobnosť nariadenia č. 404/2021 sa vzťahuje len na podniky, ktorých hlavnou činnosťou už v roku 2019 bola ťažba alebo výroba určitých základných stavebných materiálov.
61
Tento záver nie je spochybnený tvrdením Komisie, podľa ktorého sa na prevádzkovateľov ťažby, ktorí už v čase nadobudnutia účinnosti nariadenia č. 405/2021 vykonávali ťažobnú činnosť, vzťahuje § 1 ods. 2 prvá veta tohto nariadenia. Podľa tejto inštitúcie vzhľadom na to, že toto ustanovenie stanovuje podmienky týkajúce sa zníženia objemu ťažby pre „prevádzkovateľa ťažby, ktorý vykonáva prevádzkovú ťažbu surovín a základných stavebných materiálov“, má všeobecnú pôsobnosť, ktorá nie je obmedzená len na prevádzkovateľov, ktorí skutočne začali ťažobnú činnosť po nadobudnutí tejto účinnosti.
62
Ako však správne tvrdí Maďarsko, z § 1 ods. 2 druhej vety nariadenia č. 405/2021 vyplýva, že toto ustanovenie odkazuje na lehotu jedného roka stanovenú v § 1 ods. 1 tohto nariadenia, ktorá sa týka skutočného začatia ťažby v ťažobnej lokalite. V dôsledku toho sa uvedený § 1 ods. 2 týka len prevádzkovateľov ťažby, ktorí takúto ťažbu začínajú, a nemá všeobecný dosah, ktorý mu pripisuje Komisia.
63
Treba preto konštatovať, že táto inštitúcia nepredložila dôkaz, ktorý mala v zmysle judikatúry uvedenej v bode 53 tohto rozsudku znášať, pokiaľ ide o kumulatívne uplatňovanie nariadení č. 404/2021 a 405/2021 na tie isté podniky.
64
Nie je teda potrebné skúmať, či kumulatívne uplatnenie týchto nariadení vo vzťahu k podnikom so sídlom v iných členských štátoch než v Maďarsku má za následok zabránenie výkonu ich slobody usadiť sa v tomto členskom štáte, alebo ho robí menej príťažlivým. Naproti tomu treba overiť, či, ako tvrdí aj Komisia na podporu svojej žaloby, tieto dve nariadenia, každé posudzované samostatne, porušujú slobodu usadiť sa uvedenú v článku 49 ZFEÚ.
65
Vzhľadom na vyššie uvedené dôvody musia byť nariadenia č. 404/2021 a 405/2021 na účely tejto žaloby preskúmané samostatne a následne sa posúdi, či § 27/A až 27/C zákona o ťažbe porušujú slobodu usadiť sa.
1) O povinnosti zaplatiť dodatočný poplatok za ťažbu stanovenú nariadením č. 404/2021
66
Pokiaľ ide o otázku, či povinnosť zaplatiť dodatočný poplatok za ťažbu stanovená nariadením č. 404/2021 predstavuje obmedzenie slobody usadiť sa, treba v prvom rade uviesť, že Komisia bez toho, aby jej Maďarsko odporovalo, tvrdí, že referenčné ceny stanovené v § 1 ods. 2 tohto nariadenia boli počas konania pred podaním žaloby vždy nižšie ako trhové ceny pre všetky uvedené materiály, ktoré sú v ňom uvedené.
67
Keďže výška tohto poplatku zodpovedá 90 %, teda takmer celému rozdielu medzi predajnou cenou dotknutých materiálov a touto referenčnou cenou, vyplýva z toho, že uvedený poplatok v súlade s judikatúrou pripomenutou v bode 50 tohto rozsudku nevyhnutne robí výkon slobody usadiť sa menej atraktívnym, či dokonca nemožným, keďže môže zabrániť výnosnosti investícií uskutočnených podnikmi, ktoré sú povinné ju zaplatiť (pozri analogicky rozsudok z 20. decembra 2017, Global Starnet, C‑322/16, EU:C:2017:985, bod 36).
68
V druhom rade Komisia tvrdí, bez toho, aby jej Maďarsko ďalej odporovalo, že z 340 podnikov pôsobiacich v Maďarsku v dotknutom odvetví majú povinnosť zaplatiť dodatočný poplatok za ťažbu len štyri podniky, z ktorých tri sú vo vlastníctve spoločnosti usadenej v inom členskom štáte.
69
Je pravda, že podľa zásady daňovej autonómie členských štátov mimo oblastí, v ktorých je daňové právo Únie predmetom harmonizácie, určenie charakteristických znakov každej dane patrí do voľnej úvahy týchto štátov. Táto právomoc sa však musí vykonávať v súlade s právom Únie (pozri v tomto zmysle rozsudok zo 16. marca 2021, Komisia/Maďarsko, C‑596/19 P, EU:C:2021:202, bod 44), a najmä s ustanoveniami Zmluvy o FEÚ v oblasti slobody usadiť sa (rozsudok zo 6. októbra 2022, Contship Italia, C‑433/21 a C‑434/21, EU:C:2022:760, bod 42, ako aj citovaná judikatúra).
70
Povinný poplatok, ktorý stanovuje kritérium zdanlivo objektívneho rozlišovania, ale vo väčšine prípadov znevýhodňuje – s prihliadnutím na jeho znaky – spoločnosti, ktoré majú svoje sídlo v inom členskom štáte ako členský štát zdanenia a ktoré sa nachádzajú v situácii porovnateľnej so situáciou spoločností so sídlom v členskom štáte zdanenia, predstavuje nepriamu diskrimináciu na základe miesta sídla spoločností, ktorá je zakázaná článkami 49 a 54 ZFEÚ [pozri v tomto zmysle rozsudok zo 4. októbra 2024, Staatssecretaris van Financiën (Úroky týkajúce sa úveru v rámci skupiny), C‑585/22, EU:C:2024:822, bod 38 a citovanú judikatúru].
71
Je to tak v prípade dodatočného poplatku za ťažbu, keďže sa systematicky uplatňuje najmä na spoločnosti usadené v iných členských štátoch ako v Maďarsku.
72
Konkrétne na rozdiel od toho, čo tvrdí Maďarsko, táto situácia nevyplýva z uplatnenia neutrálneho kritéria zdanenia, akým je obrat, na rozdiel od situácie, o ktorú išlo vo veciach, v ktorých boli vydané rozsudky z 3. marca 2020, Vodafone Magyarország (C‑75/18, EU:C:2020:139, bod 46), a z 3. marca 2020, Tesco‑Global Áruházak (C‑323/18, EU:C:2020:140, bod 66).
73
Ako totiž správne uvádza Komisia, v prejednávanom prípade obrat neslúži na určenie základu dodatočného poplatku za ťažbu, ale len na identifikáciu podnikov, ktoré sú povinné tento poplatok zaplatiť. Navyše, ako uznáva Maďarsko, výška tohto poplatku vždy zodpovedá 90 % rozdielu medzi referenčnou cenou stanovenou týmto nariadením a predajnou cenou dotknutých materiálov, v dôsledku čoho tento poplatok nemá progresívnu povahu.
74
Navyše dodatočný poplatok za ťažbu, ktorý bol zavedený v roku 2021 na v zásade obmedzené obdobie, t. j. počas trvania pandémie COVID‑19, zohľadňuje na účely identifikácie podnikov, ktoré ho majú zaplatiť, obrat v časovo pevne stanovenom období, a to obrat, ktorý tieto podniky dosiahli v priebehu roka 2019, hoci mali povinnosť zaplatiť tento poplatok prinajmenšom do dátumu podania tejto žaloby o nesplnenie povinnosti, t. j. do 23. februára 2024.
75
Dokiaľ budú účinky nariadenia č. 404/2021 predlžované, dodatočný poplatok za ťažbu sa bude vždy vzťahovať na tie isté štyri podniky, z ktorých tri sú vo vlastníctve spoločnosti usadenej v inom členskom štáte, a to aj v prípade, že ich obrat dosiahnutý po roku 2019 už nedosiahne prahovú hodnotu 3 miliárd HUF (približne 7715000 eur).
76
Naopak podniky pôsobiace v rovnakom odvetví, ktorých obrat dosiahol túto hranicu po roku 2019, nie sú povinné platiť rovnaký poplatok. Komisia však tvrdí, pričom Maďarsko to nespochybňuje, že podniky, ktoré nie sú povinné platiť uvedený poplatok, sú prevažne vo vlastníctve fyzických alebo právnických osôb usadených v Maďarsku.
77
Režim zavedený nariadením č. 404/2021 sa tak vyznačuje tým, že vzhľadom na spôsoby vymedzenia osobnej pôsobnosti tohto nariadenia budú podniky, ktoré sú povinné platiť dodatočný poplatok za ťažbu, vždy rovnaké a okrem toho budú aj naďalej povinné platiť tento poplatok bez ohľadu na vývoj ich obratu. Zároveň sa žiadny iný podnik nestane povinným platiteľom tohto poplatku, aj keby jeho obrat dosiahol alebo prekročil uvedenú hranicu 3 miliárd HUF (približne 7715000 eur).
78
Vzhľadom na predchádzajúce úvahy treba konštatovať, že povinnosť zaplatiť dodatočný poplatok za ťažbu stanovený nariadením č. 404/2021 predstavuje obmedzenie slobody usadiť sa v zmysle článku 49 ZFEÚ.
2) 2. O povinnosti minimálnej ťažby stanovenej v nariadení č. 405/2021
79
Pokiaľ ide o otázku, či povinnosť minimálnej ťažby predstavuje obmedzenie slobody usadiť sa, Komisia v prvom rade opakovane tvrdí, že z tohto nariadenia vyplýva, že podniky, na ktoré sa vzťahuje, sú povinné dosiahnuť alebo udržiavať určitý objem ťažby, pričom sú nútené prevádzkovať činnosť so stratou, aby sa vyhli povinnosti zaplatiť dodatočný poplatok za ťažbu podľa nariadenia č. 404/2021.
80
Takéto tvrdenie teda predpokladá, že podniky, ktoré podliehajú takémuto tlaku na objem ťažby, sú tiež povinné zaplatiť dodatočný poplatok za ťažbu. Ako však vyplýva z bodu 60 tohto rozsudku, tieto podniky v praxi nie sú povinné platiť dodatočný poplatok za ťažbu.
81
Pokiaľ ide ďalej o podniky, ktoré zamýšľajú začať ťažobnú činnosť v Maďarsku po nadobudnutí účinnosti nariadenia č. 405/2021, teda jedine podniky, na ktoré sa, ako vyplýva z bodu 59 tohto rozsudku, vzťahuje povinnosť minimálnej ťažby, Komisia sa obmedzuje na všeobecné tvrdenie, že táto povinnosť sťažuje prístup na maďarský trh spoločnostiam usadeným v iných členských štátoch.
82
Vzhľadom na neexistenciu akéhokoľvek kumulovaného účinku s povinnosťou zaplatiť dodatočný poplatok za ťažbu treba konštatovať, že táto inštitúcia tým, že sa obmedzila na uvedenie takéhoto všeobecného tvrdenia, nepredložila dôkaz o tom, že povinnosť minimálnej ťažby robí výkon slobody usadiť sa menej príťažlivým, ako to vyžaduje judikatúra pripomenutá v bodoch 50 a 53 tohto rozsudku.
83
Okrem toho treba uviesť, ako správne tvrdí Maďarsko, že táto povinnosť minimálnej ťažby sa vzťahuje na všetkých prevádzkovateľov ťažby, či už domácich, alebo zahraničných, ktorí začínajú ťažobnú činnosť v ťažobnej lokalite v Maďarsku. V tejto súvislosti však Komisia nepredložila nijaký dôkaz, ktorý by mohol preukázať, že spoločnosti, na ktoré sa uvedená povinnosť vzťahuje, sú hlavne spoločnosti usadené v iných členských štátoch.
84
Komisia napokon tvrdí, že povinnosť minimálnej ťažby bráni tomu, aby prevádzkovatelia ťažby mohli obmedziť objem svojej hospodárskej činnosti, hoci z rozsudku z 21. decembra 2016, AGET Iraklis (C‑201/15, EU:C:2016:972, bod 53), vyplýva, že sloboda usadiť sa znamená, že hospodárske subjekty majú najmä slobodu určiť povahu a rozsah hospodárskej činnosti, ktorá sa bude vykonávať v hostiteľskom členskom štáte, ako aj slobodu následne obmedziť objem tejto činnosti.
85
V tejto súvislosti stačí uviesť, že z tohto rozsudku nevyplýva, že hospodárske subjekty začínajúce činnosť v inom členskom štáte, ako je členský štát, v ktorom sú usadené, v zásade nemôžu v hostiteľskom členskom štáte podliehať prípadným povinnostiam týkajúcim sa najmä objemu činnosti, pokiaľ sú tieto povinnosti zlučiteľné s právom Únie. Na posúdenie takejto zlučiteľnosti z hľadiska slobody usadiť sa v zmysle článku 49 ZFEÚ je totiž potrebné zohľadniť osobitosti vnútroštátnej právnej úpravy, ktorá zavádza takéto povinnosti, ako to vyplýva z uvedeného rozsudku. V tejto súvislosti z článku 1 ods. 1 nariadenia č. 405/2021 vyplýva, že povinnosť minimálnej ťažby závisí od „maximálneho objemu ťažby povoleného v prvom technickom pláne ťažby“. Treba však konštatovať, že Komisia v tejto súvislosti nepredložila žiadny konkrétny dôkaz, ktorý by Súdnemu dvoru umožnil overiť konkrétny vplyv, ktorý táto povinnosť môže mať sama osebe na výkon slobody usadiť sa dotknutými podnikmi.
86
Vzhľadom na vyššie uvedené Komisia po právnej stránke dostatočne nepreukázala v čom by povinnosť minimálnej ťažby nerastných surovín predstavovala obmedzenie slobody usadiť sa v zmysle článku 49 ZFEÚ.
3) O § 27/A až 27/C zákona o ťažbe
87
Pokiaľ ide napokon o otázku, či § 27/A až 27/C zákona o ťažbe predstavujú obmedzenie slobody usadiť sa, treba uviesť, že Komisia sa vo svojej žalobe obmedzuje na tvrdenie, že tieto paragrafy obsahujú opatrenia podobné tým, ktoré sú uvedené v nariadeniach č. 404/2021 a 405/2021.
88
V tejto súvislosti treba konštatovať, že § 27/A zákona o ťažbe v podstate stanovuje podmienky, za ktorých predseda Úradu pre dohľad nad ťažbou môže rozhodnúť, či existuje „situácia, ktorá odôvodňuje opatrenie dohľadu nad trhom“.
89
Počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje takáto situácia, má predseda tohto orgánu právomoc prijať, stále prostredníctvom nariadenia, opatrenia podobné tým, ktoré sú stanovené v nariadeniach č. 404/2021 a 405/2021. Na jednej strane totiž § 27/B tohto zákona umožňuje tomuto predsedovi stanoviť najmä povinnosť minimálnej ťažby pre ťažobné lokality spĺňajúce určité podmienky. Na druhej strane § 27/C uvedeného zákona zavádza osobitný poplatok, nazývaný aj „dodatočný poplatok za ťažbu“, pričom uvedený predseda musí nariadením stanoviť referenčné ceny určitých základných stavebných materiálov na účely platenia tohto poplatku.
90
V tejto súvislosti treba konštatovať, že § 27/A až 27/C stanovujú len všeobecný rámec, ktorý sa má spresniť prostredníctvom rôznych nariadení, ktoré v prípade potreby prijme predseda Úradu pre dohľad nad ťažbou. Je však nesporné, že ku dňu podania tejto žaloby nebolo v tomto zmysle prijaté žiadne nariadenie.
91
Na druhej strane je pravda, že opatrenia uvedené v § 27/B a 27/C tohto zákona sú porovnateľné s opatreniami stanovenými v nariadeniach č. 405/2021 a 404/2021, pričom však nie sú s nimi totožné.
92
Pokiaľ ide konkrétne o režim týkajúci sa dodatočného poplatku za ťažbu, treba pripomenúť, že samotné nariadenie č. 404/2021 stanovuje referenčné ceny na výpočet tohto poplatku, pričom tieto ceny boli počas konania pred podaním žaloby vždy nižšie ako trhové ceny, ako vyplýva z bodu 66 tohto rozsudku.
93
Naproti tomu § 27/C uvedeného zákona nestanovuje referenčné ceny na výpočet poplatku, ktorý upravuje, keďže tieto ceny musia byť stanovené nariadením predsedu Úradu pre dohľad nad ťažbou. V dôsledku toho nie je isté, že ceny, ktoré prípadne stanoví, budú nižšie ako trhové ceny.
94
Podobne, hoci, ako vyplýva z bodov 74 až 77 tohto rozsudku, podniky povinné platiť dodatočný poplatok za ťažbu zavedený nariadením č. 404/2021 budú vždy rovnaké, keďže tento poplatok je založený na časovo pevne stanovenom obrate, pričom podniky, ktoré by boli povinné platiť poplatok stanovený v § 27/C zákona o ťažbe, by sa mohli časom meniť. Na účely identifikácie týchto podnikov totiž tento paragraf odkazuje na obrat dosiahnutý týmito podnikmi „v druhom zdaňovacom období predchádzajúcom situácii odôvodňujúcej opatrenie dohľadu nad trhom“, teda na obrat, ktorý nie je časovo pevne stanovený.
95
Z týchto úvah vyplýva, že dôvody, pre ktoré je preukázané, že povinnosť zaplatiť dodatočný poplatok za ťažbu stanovená nariadením č. 404/2021 predstavuje obmedzenie slobody usadiť sa, nemožno uplatniť na režim stanovený v § 27/C zákona o ťažbe, alebo ho prípadne možno uplatniť len vtedy, ak by § 27/A až 27/C tohto zákona vykonal predseda Úradu pre dohľad nad ťažbou, čo sa nestalo v čase podania tejto žaloby ani a fortiori ku dňu uplynutia lehoty stanovenej v odôvodnenom stanovisku.
96
Tento záver nie je spochybnený judikatúrou Súdneho dvora, na ktorú odkazuje Komisia, ako vyplýva najmä z bodu 102 rozsudku z 26. júna 2019, Komisia/Grécko (C‑729/17, EU:C:2019:534), podľa ktorej aj keď orgány členského štátu v skutočnosti neuplatňujú vnútroštátne ustanovenie, ktoré je v rozpore s právom Únie, právna istota si vyžaduje, aby bolo toto ustanovenie zmenené.
97
Táto judikatúra totiž predpokladá, že je nesporné, že napadnuté ustanovenie je v rozpore s právom Únie, čo v tomto štádiu neplatí, pokiaľ ide o § 27/A až 27/C.
98
Vzhľadom na vyššie uvedené dôvody treba konštatovať, že § 27/A až 27/C zákona o ťažbe nepredstavujú ako také a pri neexistencii ich výkonu prostredníctvom nariadení prijatých predsedom Úradu pre dohľad nad ťažbou obmedzenie slobody usadiť sa v zmysle článku 49 ZFEÚ.
2.
O odôvodnení obmedzenia slobody usadiť sa vyplývajúceho z povinnosti zaplatiť dodatočný poplatok za ťažbu stanovenú nariadením č. 404/2021
a)
Argumentácia účastníkov konania
99
Komisia uvádza, že Maďarsko vo svojej odpovedi na odôvodnené stanovisko uviedlo viaceré naliehavé dôvody všeobecného záujmu, ktoré odôvodňujú prijatie a zachovanie dodatočného poplatku za ťažbu.
100
V prvom rade sa odvolávala na oživenie hospodárstva, ako aj na ochranu národného hospodárstva a jeho hlavných odvetví. Ide však o hospodárske ciele, ktoré nemôžu predstavovať naliehavé dôvody všeobecného záujmu, a to ani vo výnimočnej situácii, akou je oživenie hospodárstva po pandémii COVID‑19, ako to vyplýva z bodov 23 a 64 rozsudku z 13. júla 2023, Xella Magyarország (C‑106/22, EU:C:2023:568).
101
Maďarsko sa ďalej odvolávalo na boj proti zlyhaniam trhu, na zachovanie programu bytovej výstavby a na potlačenie nekalých cenových praktík, ktoré sú všeobecnými a vágnymi pojmami, ktoré sú ťažko oddeliteľné od hospodárskych cieľov uvedených v predchádzajúcom bode, a ktorých obsah ani rozsah, v akom nariadenie č. 404/2021 prispieva k dosiahnutiu týchto cieľov, tento členský štát nespresnil.
102
Napokon Maďarsko uviedlo ciele, ktoré podľa Komisie predstavujú naliehavé dôvody všeobecného záujmu uznané právom Únie, a to bezpečnosť zásobovania, ako aj ochranu spotrebiteľov a príjemcov služieb.
103
Pokiaľ ide v prvom rade o bezpečnosť zásobovania, Súdny dvor v bodoch 67 a 69 rozsudku z 13. júla 2023, Xella Magyarország (C‑106/22, EU:C:2023:568), rozhodol, že na takýto cieľ sa možno odvolávať len v prípade skutočnej a dostatočne závažnej hrozby ovplyvňujúcej jeden zo základných záujmov spoločnosti, pričom spresnil, že sa nemožno domnievať, že cieľ zabezpečiť bezpečnosť zásobovania v odvetví stavebníctva, pokiaľ ide o určité suroviny, patrí do takého základného záujmu.
104
V prvom rade Maďarsko nepreukázalo, že existuje skutočná a dostatočne vážna hrozba pre bezpečnosť zásobovania, pokiaľ ide o materiály uvedené v nariadení č. 404/2021. Aj keby bol objem výroby týchto materiálov v tomto členskom štáte nedostatočný, nič nebráni ich dovozu. Okrem toho maďarská vláda neobmedzila ani ich vývoz.
105
Právna úprava, o ktorú ide v prejednávanej veci, je zjavne neprimeraná na zabezpečenie takejto bezpečnosti zásobovania, pretože tým, že ukladá dotknutým podnikom povinnosť predávať so stratou, narúša ich finančnú stabilitu a nabáda ich, aby ukončili svoju činnosť na maďarskom trhu. Aj keby sa pripustilo, že stanovenie referenčných cien zvyšuje bezpečnosť zásobovania základných stavebných materiálov, na 75 % výroby týchto materiálov by sa táto požiadavka nevzťahovala.
106
Napokon Maďarsko nevysvetlilo dôvod, pre ktorý takúto bezpečnosť zásobovania nemožno zabezpečiť opatreniami, ktoré menej obmedzujú slobodu usadiť sa.
107
Pokiaľ ide v druhom rade o ochranu spotrebiteľov a príjemcov poskytovaných služieb, Komisia uvádza, že Maďarsko tvrdilo, že veľkosť trhových podielov, ktoré majú k dispozícii podniky povinné platiť dodatočný poplatok za ťažbu, je relevantným faktorom na posúdenie vhodnosti a primeranosti tohto poplatku a že jeho uplatniteľnosť v závislosti od čistého obratu sa zameriava na podniky, ktoré majú dostatočné podiely na trhu na to, aby mohli obmedziť výrobu a udržať umelo vysoké predajné ceny.
108
V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že ak skutočným cieľom dodatočného poplatku za ťažbu bolo bojovať proti mimoriadnym ziskom, možno si klásť otázku, prečo je tento poplatok obmedzený na veľmi malý počet podnikov pôsobiacich v danom odvetví.
109
Okrem toho Komisia zdôrazňuje, že podľa§ 1 ods. 4 nariadenia č. 404/2021, ak predávajúci, ktorý nie je povinný platiť tento poplatok, uplatňuje cenovú politiku zameranú na dosiahnutie neprimeraného zisku, vnútroštátna daňová a colná správa môže proti nemu začať správne daňové konanie. Toto ustanovenie teda na dosiahnutie cieľa predchádzania neprimeraným ziskom stanovuje menej obmedzujúce opatrenie, ako je uloženie uvedeného poplatku.
110
Maďarsko ďalej nepreukázalo, že podniky, ktoré sú povinné platiť dodatočný poplatok za ťažbu disponujú takými podielmi na trhu, ktoré by mohli narušiť trhové podmienky. Účinky narušenia trhu, ktoré tento členský štát opisuje, sú porovnateľné so situáciou zneužitia dominantného postavenia v zmysle článku 102 ZFEÚ, proti ktorému treba prípadne bojovať prostredníctvom právnych nástrojov založených na práve hospodárskej súťaže. Napokon pred maďarským orgánom pre hospodársku súťaž prebiehajú konania proti podnikom v dotknutom odvetví.
111
Maďarsko spochybňuje tvrdenie Komisie, podľa ktorého nariadenia č. 404/2021 a 405/2021 sledujú čisto hospodársky cieľ. Naopak, cieľom týchto nariadení je práve slúžiť záujmom spotrebiteľov a príjemcov služieb tým, že na jednej strane zabezpečujú dostupnosť dostatočného množstva surovín pre stavebný priemysel, a na druhej strane nezneužívajú cenové praktiky.
112
Negatívne hospodárske účinky pociťované v rokoch 2020 až 2021 z dôvodu pandémie ochorenia COVID‑19 údajne zhoršila obchodná politika niektorých účastníkov trhu v súvislosti s produktmi, ako je piesok a štrk. Cena ťažobných produktov sa za posledných päť rokov zvýšila v priemere o 20 % bez ohľadu na vnútroštátnu ponuku a dopyt. V rovnakom období najväčšie subjekty v odvetví ťažby štrkopiesku nielen výrazne zvýšili svoj obrat, ale aj zisk po zdanení. Dosiahli teda dodatočné zisky tým, že využili extrémny nárast dopytu zo strany iných aktérov v stavebnom odvetví.
113
Nie je potrebné predložiť, ako to požaduje Komisia, dôkazy o existencii nedostatku dotknutých materiálov na maďarskom trhu, pretože boj proti pravdepodobnosti ohrozenia bezpečnosti zásobovania základných stavebných materiálov by sa mohla tiež považovať za legitímny cieľ, ak existujú náznaky, že táto istota môže byť ohrozená. Na to, aby bol členský štát oprávnený zaviesť vhodné a primerané preventívne opatrenia určené na zabránenie takémuto riziku, nie je teda potrebné čakať, kým sa takáto bezpečnosť skutočne ohrozí.
114
Pokiaľ ide o tvrdenia Komisie týkajúce sa zjavnej nevhodnosti nariadenia č. 404/2021 na zabezpečenie uvedenej bezpečnosti zásobovania, Maďarsko namieta, že aj podniky, ktoré nepodliehajú dodatočnému poplatku za ťažbu a ktoré prispievajú do výšky 75 % celkovej výroby dotknutých materiálov, musia zohľadniť cenovú úroveň stanovenú v nariadení č. 404/2021 a smerovať k primeranému ziskovému rozpätiu. Primeranosť by bola ohrozená práve vtedy, ak by sa povinnosť platiť dodatočný poplatok za ťažbu vzťahovala na všetky subjekty, nielen na tie, ktorým hospodárska sila umožňuje znášať tento poplatok.
115
Pokiaľ ide napokon o konania v oblasti hospodárskej súťaže uvádzané Komisiou, aj keby právo hospodárskej súťaže mohlo priniesť riešenie nekalých cenových praktík, nezabezpečilo by dostupnosť dostatočného množstva základných stavebných materiálov.
b)
Posúdenie Súdnym dvorom
116
Ako vyplýva z ustálenej judikatúry Súdneho dvora, obmedzenie slobody usadiť sa je prípustné iba pod podmienkou, že je v prvom rade odôvodnené naliehavým dôvodom všeobecného záujmu a že v druhom rade rešpektuje zásadu proporcionality, čo znamená, že je spôsobilé koherentne a systematicky zabezpečiť dosiahnutie sledovaného cieľa a že nejde nad rámec toho, čo je na jeho dosiahnutie nevyhnutné [rozsudok zo 6. októbra 2020, Komisia/Maďarsko (Vysokoškolská výučba), C‑66/18, EU:C:2020:792, bod 178 a citovaná judikatúra].
117
Okrem toho prislúcha dotknutému členskému štátu preukázať, že tieto kumulatívne podmienky sú splnené [rozsudok zo 6. októbra 2020, Komisia/Maďarsko (Vysokoškolská výučba), C‑66/18, EU:C:2020:792, bod 179 a citovaná judikatúra].
118
V tejto súvislosti treba pripomenúť, že dôvody, na ktoré sa môže členský štát odvolávať, musia byť podložené príslušnými dôkazmi alebo analýzou spôsobilosti a nevyhnutnosti obmedzujúceho opatrenia prijatého týmto štátom, ako aj konkrétnymi dôkazmi podporujúcimi jeho argumentáciu [pozri v tomto zmysle rozsudky z 21. mája 2019, Komisia/Maďarsko (Užívanie poľnohospodárskych pozemkov), C‑235/17, EU:C:2019:432, bod 94 a citovanú judikatúru, ako aj z 10. júla 2025, INTERZERO a i., C‑254/23, EU:C:2025:569, bod 101].
119
V prejednávanej veci Maďarsko tvrdí, že prijatie nariadenia č. 404/2021 bolo nevyhnutné na oživenie hospodárstva, ochranu národného hospodárstva a jeho hlavných odvetví vrátane zabezpečenia zásobovania základných stavebných materiálov, zachovanie a zabezpečenie programu výstavby bytov, boj proti zlyhaniam trhu, zabezpečenie spravodlivého obchodného styku, potláčanie nekalých cenových praktík a na ochranu príjemcov služieb.
120
Tento členský štát zdôrazňuje, že nejde o čisto hospodárske ciele, pretože toto nariadenie má v konečnom dôsledku slúžiť záujmom spotrebiteľov a príjemcov služieb tým, že zaručuje dostupnosť základných stavebných materiálov v dostatočnom množstve a za cenu, ktorá nie je zneužívajúca.
121
Z písomností uvedeného členského štátu vyplýva, že všetky tieto dôvody sú v podstate založené na údajných kombinovaných účinkoch nepriaznivého vývoja na trhu z dôvodu pandémie COVID‑19 a nedostatku týchto materiálov. Účinky tohto nedostatku sa zhoršili správaním najvýznamnejších subjektov v dotknutom odvetví, ktorí tak dosiahli mimoriadne výhody tým, že ťažili z extrémneho nárastu dopytu.
122
Z ustálenej judikatúry totiž vyplýva, že ciele čisto ekonomickej povahy nemôžu predstavovať naliehavý dôvod všeobecného záujmu, ktorý by mohol odôvodniť obmedzenie základnej slobody zaručenej Zmluvou o FEÚ (rozsudok z 10. júla 2025, INTERZERO a i., C‑254/23, EU:C:2025:569, bod 123, ako aj citovaná judikatúra).
123
To platí konkrétne pre ciele súvisiace s podporou národného hospodárstva alebo s jeho riadnym fungovaním (pozri v tomto zmysle rozsudok z 13. júla 2023, Xella Magyarország, C‑106/22, EU:C:2023:568, bod 64 a citovanú judikatúru), akým je cieľ oživenia hospodárstva, ako aj ochrany národného hospodárstva a jeho hlavných odvetví, na ktorý sa Maďarsko v danej veci odvoláva.
124
Súdny dvor naproti tomu pripustil, že vnútroštátna právna úprava môže predstavovať odôvodnené obmedzenie základnej slobody, ak je diktovaná dôvodmi ekonomickej povahy, ktoré sledujú cieľ všeobecného záujmu (rozsudok z 10. júla 2025, INTERZERO a i., C‑254/23, EU:C:2025:569, bod 123, ako aj citovaná judikatúra).
125
Z ustálenej judikatúry však vyplýva, že pokiaľ naliehavé dôvody všeobecného záujmu, akými sú verejný poriadok a verejná bezpečnosť uvedené v článku 52 ods. 1 ZFEÚ, umožňujú odchýliť sa od základnej slobody stanovenej Zmluvou o FEÚ, je potrebné ich vykladať reštriktívne, pričom z tohto dôvodu ich rozsah nemôže stanoviť jednostranne každý členský štát bez kontroly zo strany inštitúcií Európskej únie. Na tieto dôvody sa preto možno odvolávať len v prípade skutočnej, aktuálnej a dostatočne závažnej hrozby, ktorá sa dotýka základného záujmu spoločnosti [pozri v tomto zmysle rozsudky z 21. mája 2019, Komisia/Maďarsko (Užívanie poľnohospodárskych pozemkov), C‑235/17, EU:C:2019:432, bod 59; z 18. júna 2020, Komisia/Maďarsko (Transparentnosť združení), C‑78/18, EU:C:2020:476, bod 91 a citovanú judikatúru, ako aj rozsudok z 13. júla 2023, Xella Magyarország, C‑106/22, EU:C:2023:568, bod 66].
126
Pokiaľ ide konkrétne o cieľ spojený so zárukou dodávok, Súdny dvor rozhodol, že na takýto cieľ sa možno odvolávať len v prípade skutočnej a dostatočne závažnej hrozby, ktorá sa dotýka základného záujmu spoločnosti (rozsudok z 13. júla 2023, Xella Magyarország, C‑106/22, EU:C:2023:568, bod 67 a citovaná judikatúra).
127
Súdny dvor však už v bode 69 rozsudku z 13. júla 2023, Xella Magyarország (C‑106/22, EU:C:2023:568), rozhodol, že sa nemožno domnievať, že cieľ spočívajúci v zabezpečení bezpečnosti dodávok v stavebnom odvetví, pokiaľ ide o určité základné suroviny, a to štrk, piesok a íl, ktoré sú výsledkom banskej ťažby, patrí k „základnému záujmu spoločnosti“ v zmysle citovanej judikatúry uvedenej v dvoch predchádzajúcich bodoch.
128
Rovnako cieľ, na ktorý sa v prejednávanej veci odvoláva Maďarsko a ktorý spočíva v zaručení zabezpečenia bezpečnosti dodávok v stavebnom odvetví danými surovinami, na ktoré sa vzťahuje dodatočný poplatok za ťažbu zavedený nariadením č. 404/2021, a to triedený piesok, triedený štrk, prírodný pieskový štrk a cement, nemožno považovať za taký „základný záujem spoločnosti“, a teda ani za naliehavý dôvod všeobecného záujmu, ktorý môže odôvodniť obmedzenie slobody usadiť sa.
129
Pokiaľ ide o cieľ zachovania a zabezpečenia programu bytovej výstavby, treba konštatovať, že Maďarsko vo svojich písomných podaniach nepredložilo ani najmenší údaj o obsahu a dosahu tohto programu, čím porušilo povinnosť, ktorá mu v tejto súvislosti vyplýva z judikatúry uvedenej v bode 118 tohto rozsudku.
130
V každom prípade sa tento cieľ, podobne ako ciele týkajúce sa boja proti zlyhaniam trhu, potláčania nekalých cenových praktík, ako aj ochrany spotrebiteľov a príjemcov služieb, v podstate zakladá, ako vyplýva z bodu 121 tohto rozsudku, na údajných kombinovaných účinkoch nepriaznivého vývoja na trhu z dôvodu pandémie COVID‑19 a nedostatku týkajúceho sa materiálov, na ktoré sa vzťahuje dodatočný poplatok za ťažbu.
131
V tejto súvislosti Komisia Maďarsku vytýka, že nepredložilo nijaký dôkaz o existencii takéhoto nedostatku na maďarskom trhu.
132
Maďarsko však tvrdí, že nie je potrebné predložiť takéto dôkazy, pretože boj proti pravdepodobnosti ohrozenia bezpečnosti dodávok takýchto materiálov v stavebnom odvetví by sa tiež mohla považovať za legitímny cieľ, keďže existujú náznaky, že táto bezpečnosť môže byť ohrozená.
133
Týmto postupom si tento členský štát na jednej strane neplní povinnosti pripomenuté v bodoch 117 a 118 tohto rozsudku, ktoré mu vyplývajú z toho, že sa odvoláva na naliehavé dôvody všeobecného záujmu s cieľom odôvodniť obmedzenie slobody usadiť sa.
134
Na druhej strane Maďarsko tým, že sa odvoláva na jednoduchú „pravdepodobnú“ hrozbu pre bezpečnosť zásobovania v stavebnom odvetví určitými materiálmi, neuvádza „skutočnú“ a „aktuálnu“ hrozbu v zmysle judikatúry uvedenej v bode 126 tohto rozsudku.
135
Preto existencia skutočnej, existujúcej a dostatočne vážnej hrozby ovplyvňujúcej jeden zo základných záujmov spoločnosti, ktorá umožňuje odvolávať sa na naliehavé dôvody všeobecného záujmu, nie je preukázaná vo vzťahu k cieľom uvedeným v bode 130 tohto rozsudku.
136
Obmedzenie slobody usadiť sa vyplývajúce z povinnosti zaplatiť dodatočný poplatok za ťažbu, ako je stanovené nariadením č. 404/2021, preto nie je odôvodnené žiadnym z cieľov, na ktoré sa odvoláva Maďarsko.
137
Vzhľadom na vyššie uvedené dôvody treba konštatovať, že Maďarsko si tým, že prijalo ustanovenia týkajúce sa platenia poplatku zavedeného týmto nariadením, nesplnilo povinnosti, ktoré mu vyplývajú z článku 49 ZFEÚ.
138
V dôsledku toho treba čiastočne vyhovieť prvej výhrade v rozsahu, v akom sa týka dodatočného poplatku za ťažbu stanoveného nariadením č. 404/2021.
B. O druhej výhrade založenej na porušení článku 5 ods. 1 smernice 2015/1535
1.
Argumentácia účastníkov konania
139
Svojou druhou výhradou Komisia tvrdí, že nariadenie č. 404/2021 a § 27/A až 27/C zákona o ťažbe jej mali byť oznámené v súlade s článkom 5 ods. 1 smernice 2015/1535.
140
Domnieva sa, že tak toto nariadenie, ako aj tieto §27/A až 27/C spadajú pod pojem „iná požiadavka“ v zmysle článku 1 ods. 1 písm. d) tejto smernice, pretože ide o pravidlá, ktoré majú „záväznú právnu formu“.
141
Okrem toho nariadenie č. 404/2021 a §27/A až 27/C zákona o ťažbe ovplyvňujú uvádzanie surovín a základných stavebných materiálov, ktoré sú v nej uvedené, na trh, a to jednak stanovením oficiálnych cien týchto výrobkov a jednak uložením povinnosti zaplatiť dodatočný poplatok za ťažbu.
142
Príručka Komisie týkajúca sa smernice 2015/1535 podporuje tento výklad, pretože spresňuje, že pojem „iné požiadavky“ zahŕňa podmienky, „ktoré majú vplyv na životnosť výrobku od jeho uvedenia na trh po fázu nakladania s odpadom vytvoreným výrobkom alebo likvidácie tohto odpadu“, pričom tieto podmienky musia mať významný vplyv na zloženie, povahu alebo predaj výrobku.
143
Maďarsko tvrdí, že druhú výhradu treba zamietnuť.
2.
Posúdenie Súdnym dvorom
144
Z článku 5 ods. 1 prvého pododseku smernice 2015/1535 vyplýva, že členské štáty bezodkladne oznámia Komisii každý „návrh technického predpisu“, pričom tento pojem zahŕňa, ako vyplýva z článku 1 ods. 1 písm. g) tejto smernice, najmä „iné požiadavky“.
145
Článok 1 ods. 1 písm. d) uvedenej smernice definuje pojem „iné požiadavky“ ako požiadavky iné ako technická špecifikácia, ktoré sú kladené na výrobok s cieľom ochrany najmä spotrebiteľov alebo životného prostredia a ktoré ovplyvňujú životnosť výrobku po jeho uvedení na trh, ako sú napríklad podmienky používania, opätovného používania a spotreby alebo zneškodňovania v prípadoch, v ktorých môžu mať takéto podmienky významný vplyv na zloženie alebo povahu výrobku alebo na jeho odbyt.
146
Definícia tohto posledného uvedeného pojmu je teda do určitej miery komplexná a vyžaduje, ako uviedol generálny advokát v bode 118 svojich návrhov, aby boli splnené viaceré kumulatívne podmienky.
147
Treba pripomenúť, ako vyplýva z bodu 53 tohto rozsudku, že v rámci konania o nesplnení povinnosti podľa článku 258 ZFEÚ prináleží Komisii preukázať existenciu údajného nesplnenia povinnosti a predložiť Súdnemu dvoru dôkazy nevyhnutné na preverenie existencie tohto nesplnenia Súdnym dvorom bez toho, aby sa Komisia mohla odvolať na akúkoľvek domnienku.
148
Len v prípade, ak Komisia poskytla dostatok dôkazov na preukázanie existencie údajného nesplnenia povinnosti, prináleží členskému štátu, aby vecne a podrobne spochybnil takto predložené informácie a z nich vyplývajúce dôsledky [rozsudok z 24. júna 2021, Komisia/Španielsko (Zhoršenie prírodnej zóny Doñana), C‑559/19, EU:C:2021:512, bod 47 a citovaná judikatúra].
149
Hoci v prejednávanej veci Komisia na podporu druhej výhrady uvedenej v žalobe tvrdí, že nariadenie č. 404/2021 a §27/A až 27/C zákona o ťažbe spadajú pod pojem „iná požiadavka“ v zmysle článku 1 ods. 1 písm. d) smernice 2015/1535, nijako nepodložila toto tvrdenie, pričom v podstate len uviedla, že ide o pravidlá so „záväznou právnou formou“, ktoré majú vplyv na uvádzanie surovín, ako aj základných stavebných materiálov na trh. Tieto tvrdenia však neumožňujú z právneho hľadiska dostatočne preukázať dôvody, pre ktoré by tieto akty maďarského práva spadali pod tento pojem.
150
Keďže totiž neexistuje ani stručná analýza jednotlivých kumulatívnych podmienok stanovených týmto posledným uvedeným ustanovením vo vzťahu ku každému z týchto aktov, Komisia neumožnila Súdnemu dvoru overiť existenciu tvrdeného nesplnenia povinnosti.
151
Za týchto podmienok treba konštatovať, že Komisia z právneho hľadiska dostatočne nepreukázala, že Maďarsko si nesplnilo povinnosti, ktoré mu vyplývajú z článku 5 ods. 1 smernice 2015/1535.
152
V dôsledku toho treba zamietnuť druhú výhradu.
153
Vzhľadom na všetky vyššie uvedené dôvody treba konštatovať, že Maďarsko si tým, že prijalo ustanovenia týkajúce sa platenia dodatočného poplatku za ťažbu uvedené v nariadení č. 404/2021, nesplnilo povinnosti, ktoré mu vyplývajú z článku 49 ZFEÚ.
154
V zostávajúcej časti sa žaloba zamieta.
IV. O trovách
155
Podľa článku 138 ods. 3 Rokovacieho poriadku Súdneho dvora, ak mali účastníci konania úspech len v časti predmetu konania, každý z nich znáša svoje vlastné trovy konania.
156
Keďže Komisia mala úspech len v časti svojej žaloby, je opodstatnené rozhodnúť tak, že každý účastník konania znáša svoje vlastné trovy konania.
Z týchto dôvodov Súdny dvor (piata komora) rozhodol takto:
1.
Maďarsko si tým, že prijalo ustanovenia týkajúce sa platenia dodatočného poplatku za ťažbu v gazdaság újraindítása érdekében fizetendő kiegészítő bányajáradékról szóló 404/2021. (VII. 8.) Korm. rendeletet [nariadenie vlády č. 404/2021 (VII. 8.) o dodatočnom poplatku za ťažbu, ktorý sa má platiť s cieľom oživiť hospodárstvo], nesplnilo povinnosti, ktoré mu vyplývajú z článku 49 ZFEÚ.
2.
V zostávajúcej časti sa žaloba zamieta.
3.
Európska komisia a Maďarsko znášajú svoje vlastné trovy konania.
Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: maďarčina.