62024CO0881
USNESENÍ SOUDNÍHO DVORA (senátu rozhodujícího o přijatelnosti kasačních opravných prostředků)
29. dubna 2025 (
*1
)
„Kasační opravný prostředek – Rozhodčí doložka – Přijatelnost kasačních opravných prostředků – Článek 170b jednacího řádu Soudního dvora – Návrh prokazující význam otázky pro jednotu, soulad nebo další vývoj unijního práva – Částečná přijatelnost kasačního opravného prostředku“
Ve věci C‑881/24 P,
jejímž předmětem je kasační opravný prostředek podaný na základě článku 56 statutu Soudního dvora Evropské unie dne 19. prosince 2024,
SC, zástupkyně: A. Kunst, Rechtsanwältin,
účastnice řízení podávající kasační opravný prostředek,
další účastnice řízení:
Eulex Kosovo, se sídlem v Prištině (Kosovo),
žalovaná v prvním stupni,
SOUDNÍ DVŮR (senát rozhodující o přijatelnosti kasačních opravných prostředků)
ve složení: T. von Danwitz, místopředseda Soudního dvora, N. Jääskinen a M. Condinanzi (zpravodaj), soudci,
za soudní kancelář: A. Calot Escobar, vedoucí,
s přihlédnutím k návrhu soudce zpravodaje a po vyslechnutí generální advokátky J. Kokott,
vydává toto
Usnesení
1
Kasačním opravným prostředkem se SC domáhá zrušení rozsudku Tribunálu Evropské unie ze dne 6. listopadu 2024, SC v. Eulex Kosovo (T‑242/17 RENV-OP, dále jen „napadený rozsudek“, EU:T:2024:772), kterým Tribunál zrušil rozsudek pro zmeškání ze dne 19. října 2022, SC v. Eulex Kosovo (T‑242/17 RENV, EU:T:2022:637) a zamítl návrhová žádání SC.
K návrhu na uznání přijatelnosti kasačního opravného prostředku
2
Podle čl. 58a druhého pododstavce písm. b) statutu Soudního dvora Evropské unie se kasační opravný prostředek podaný proti rozhodnutím Tribunálu, která se týkají plnění smlouvy obsahující rozhodčí doložku ve smyslu článku 272 SFEU, projedná, pouze pokud jej Soudní dvůr uzná přijatelným.
3
Podle čl. 58a třetího pododstavce tohoto statutu se kasační opravný prostředek uzná zcela nebo zčásti přijatelným v souladu s pravidly upřesněnými v jednacím řádu Soudního dvora, pokud nastoluje otázku významnou pro jednotu, soulad nebo další vývoj unijního práva.
4
Článek 170a odst. 1 jednacího řádu stanoví, že v případech uvedených v čl. 58a druhém pododstavci uvedeného statutu přiloží navrhovatel ke kasačnímu opravnému prostředku návrh na uznání jeho přijatelnosti, v němž popíše otázku významnou pro jednotu, soulad nebo další vývoj unijního práva, kterou kasační opravný prostředek nastoluje, a v němž musí být obsaženy všechny nezbytné skutečnosti, aby mohl Soudní dvůr o tomto návrhu rozhodnout.
5
V souladu s čl. 170b odst. 1 a 3 jednacího řádu rozhodne Soudní dvůr o návrhu na uznání přijatelnosti kasačního opravného prostředku co možná nejdříve usnesením s odůvodněním.
Argumentace účastnice řízení podávající kasační opravný prostředek
6
Na podporu svého návrhu na uznání přijatelnosti kasačního opravného prostředku navrhovatelka tvrdí, že první, druhý a čtvrtý důvod kasačního opravného prostředku, vycházející z porušení čl. 41 odst. 1 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“), jakož i třetí důvod tohoto kasačního opravného prostředku, vycházející z porušení práva na obhajobu, nastolují otázky významné pro jednotu, soulad nebo další vývoj unijního práva.
7
Pokud jde o první a druhý důvod kasačního opravného prostředku, navrhovatelka tvrdí, že Tribunál porušil požadavek objektivní i subjektivní nestrannosti vyplývající z čl. 41 odst. 1 Listiny.
8
Zaprvé v podstatě tvrdí, že se Tribunál dopustil nesprávného právního posouzení, když v bodech 56 a 57 napadeného rozsudku provedl s ohledem na čl. 41 odst. 1 Listiny společné posouzení druhého a třetího důvodu žaloby projednávané v řízení v prvním stupni, které se týkají údajné existence střetu zájmů a údajného porušení zásady nestrannosti. V tomto ohledu tvrdí, že Tribunál v bodech 65 a 66 napadeného rozsudku neprávem požadoval, aby prokázala existenci „objektivních, relevantních a shodujících se indicií“ střetu zájmů nebo podjatosti, třebaže relevantním kritériem formulovaným Soudním dvorem v rozsudcích ze dne 21. října 2021, Parlament v. UZ (C‑894/19 P, EU:C:2021:863, bod 54), a ze dne 11. ledna 2024, Hamers v. Cedefop (C‑111/22 P, EU:C:2024:5, body 47 a 52), je „legitimní pochybnost“ o případném střetu zájmů nebo nedostatku nestrannosti ze strany úředníka.
9
Zadruhé navrhovatelka tvrdí, že se Tribunál dopustil nesprávného právního posouzení, když nezohlednil judikaturu vycházející z rozsudku ze dne 21. října 2021, Parlament v. UZ (C‑894/19 P, EU:C:2021:863, body 59 a 63), týkající se nedostatku objektivní nestrannosti, z níž vyplývá, že předchozí znalost skutkových okolností projednávané věci a předchozí účast nadřízeného ve vnitřně-správních řízeních nadřízeného mohou vyvolat legitimní pochybnost o jeho nestrannosti. V projednávaném případě podle jejího názoru Tribunál nezohlednil předchozí znalost skutkových okolností projednávané věci nadřízenou navrhovatelky ani skutečnost, že z důvodu této znalosti mohla mít na navrhovatelku předem negativní názor.
10
Podle navrhovatelky první a druhý důvod kasačního opravného prostředku nastolují otázku vhodného důkazního standardu pro posouzení existence střetu zájmů jakožto „varianty“ nedostatku nestrannosti úředníka. Tato otázka je podle ní významná pro jednotu, soulad nebo další vývoj unijního práva, jelikož vyvstává i v jiných oblastech unijního práva.
11
Dále se tyto důvody kasačního opravného prostředku týkají otázky, která je rovněž významná pro jednotu, soulad a další vývoj unijního práva, a sice zda se judikatura Soudního dvora vycházející z rozsudků ze dne 21. října 2021, Parlament v. UZ (C‑894/19 P, EU:C:2021:863) a ze dne 11. ledna 2024, Hamers v. Cedefop (C‑111/22 P, EU:C:2024:5) použije nejen na vnitřně-správní vyšetřování v rámci disciplinárních řízení, ale i na jakýkoli jiný druh správních řízení, včetně řízení, které je předmětem projednávané věci.
12
V rámci třetího důvodu kasačního opravného prostředku, který se týká pohovoru týkajícího se vnitřního výběrového řízení z roku 2016, navrhovatelka tvrdí, že Tribunál porušil právo na obhajobu, když měl v bodě 79 napadeného rozsudku za to, že není namístě nařídit, aby byly poskytnuty čitelné poznámky o pohovoru z důvodu, že ručně psané poznámky její nadřízené byly údajně nečitelné, a aby byl vysvětlen způsob, jakým byly tyto poznámky vyhotoveny.
13
V rámci čtvrtého důvodu kasačního opravného prostředku navrhovatelka tvrdí, že předchozí oznámení o tom, jaké bude mít výběrová komise složení, a to přinejmenším na žádost uchazeče, spadá pod požadavek nestrannosti stanovený v čl. 41 odst. 1 Listiny. Takovéto předchozí oznámení by podle jejího názoru uchazečům umožnilo napadnout složení výběrové komise, pokud mají podezření na podjatost nebo střet zájmů, a podat stížnost v rané fázi. Podle názoru navrhovatelky takto položená otázka přesahuje rámec čtvrtého důvodu kasačního opravného prostředku, neboť posouzení Soudního dvora může poskytnout důležitá vodítka pro další případy.
Závěry Soudního dvora
14
Úvodem je třeba poukázat na to, že je na navrhovateli, aby prokázal, že otázky, které nastoluje jeho kasační opravný prostředek, jsou významné pro jednotu, soulad nebo další vývoj unijního práva (usnesení ze dne 10. prosince 2021, EUIPO v. The KaiKai Company Jaeger Wichmann, C‑382/21 P, EU:C:2021:1050, bod 20 a citovaná judikatura).
15
Jak kromě toho vyplývá z čl. 58a třetího pododstavce statutu Soudního dvora Evropské unie ve spojení s čl. 170a odst. 1 a čl. 170b odst. 4 jednacího řádu, musí návrh na uznání přijatelnosti kasačního opravného prostředku obsahovat všechny skutečnosti nezbytné k tomu, aby mohl Soudní dvůr rozhodnout o přijatelnosti kasačního opravného prostředku a v případě, že bude uznán přijatelným zčásti, mohl určit důvody kasačního opravného prostředku nebo jeho části, k nimž se musí vztahovat kasační odpověď. Vzhledem k tomu, že mechanismus předchozího uznávání přijatelnosti kasačních opravných prostředků uvedený v článku 58a tohoto statutu má za cíl omezit přezkum Soudního dvora na otázky, které mají význam pro jednotu, soulad nebo další vývoj unijního práva, je Soudní dvůr v řízení o kasačním opravném prostředku povinen zkoumat pouze ty důvody uváděné navrhovatelem, které nastolují takové otázky (usnesení ze dne 10. prosince 2021, EUIPO v. The KaiKai Company Jaeger Wichmann, C‑382/21 P, EU:C:2021:1050, bod 21 a ze dne 30. ledna 2023, bonnanwalt v. EUIPO, C‑580/22 P, EU:C:2023:126, bod 11).
16
Návrh na uznání přijatelnosti kasačního opravného prostředku tedy musí v každém případě jasně a přesně uvádět důvody, o které se kasační opravný prostředek opírá, označit stejně přesným a jasným způsobem právní otázku, kterou každý z těchto důvodů nastoluje, upřesnit, zda je tato otázka významná pro jednotu, soulad nebo další vývoj unijního práva, a konkrétním způsobem popsat, proč je uvedená otázka z hlediska uplatněného kritéria významná. Pokud jde konkrétně o důvody kasačního opravného prostředku, musí návrh na uznání přijatelnosti kasačního opravného prostředku upřesnit ustanovení unijního práva nebo judikaturu, které měly být v rozsudku nebo usnesení napadeném kasačním opravným prostředkem porušeny, stručně popsat, v čem spočívá nesprávné právní posouzení, jehož se měl Tribunál údajně dopustit, a uvést, v jakém rozsahu toto pochybení ovlivnilo výsledek rozsudku nebo usnesení napadeného kasačním opravným prostředkem. Pokud namítané nesprávné právní posouzení vyplývá z porušení judikatury, musí být v návrhu na uznání přijatelnosti kasačního opravného prostředku stručně, ale jasně a přesně uvedeno zaprvé, v čem tkví tvrzený rozpor, spolu s označením bodů rozsudku nebo usnesení napadeného kasačním opravným prostředkem, které navrhovatel zpochybňuje, a bodů rozhodnutí Soudního dvora nebo Tribunálu, jež měly být porušeny, a zadruhé proč konkrétně takový rozpor nastoluje otázku významnou pro jednotu, soulad nebo další vývoj unijního práva (usnesení ze dne 10. prosince 2021, EUIPO v. The KaiKai Company Jaeger Wichmann, C‑382/21 P, EU:C:2021:1050, bod 22 a ze dne 30. ledna 2023, bonnanwalt v. EUIPO, C‑580/22 P, EU:C:2023:126, bod 12).
17
V souladu se zásadou, že důkazní břemeno nese osoba podávající návrh na uznání přijatelnosti kasačního opravného prostředku, musí navrhovatel prokázat, že tento kasační opravný prostředek nastoluje jednu či více otázek významných pro jednotu, soulad nebo další vývoj unijního práva, přičemž rozsah tohoto kritéria překračuje rámec rozsudku napadeného kasačním opravným prostředkem a v konečném důsledku i rámec jeho kasačního opravného prostředku (v tomto smyslu viz usnesení ze dne 16. listopadu 2022, EUIPO v. Nowhere, C‑337/22 P, EU:C:2022:908, bod 32 a ze dne 30. ledna 2023, bonnanwalt v. EUIPO, C‑580/22 P, EU:C:2023:126, bod 15).
18
Toto prokázání vyžaduje doložení jak existence, tak významu takových otázek prostřednictvím konkrétních skutečností, které jsou pro konkrétní případ charakteristické, a nikoli pouze prostřednictvím analýzy obecné povahy (v tomto smyslu viz usnesení ze dne 16. listopadu 2022, EUIPO v. Nowhere, C‑337/22 P, EU:C:2022:908, bod 33, a ze dne 30 ledna 2023, bonnanwalt v. EUIPO, C‑580/22 P, EU:C:2023:126, bod 16).
19
V projednávané věci je třeba zaprvé konstatovat, že návrh na uznání přijatelnosti kasačního opravného prostředku uvádí přesně a jasně čtyři důvody uplatněné v rámci tohoto kasačního opravného prostředku, z nichž první, druhý a čtvrtý vychází z porušení čl. 41 odst. 1 Listiny a třetí z porušení práva na obhajobu.
20
Zadruhé, pokud jde o první a druhý důvod kasačního opravného prostředku, které se týkají údajného porušení požadavku nestrannosti vyplývajícího z čl. 41 odst. 1 Listiny Tribunálem, je třeba mít za to, že návrh na uznání přijatelnosti kasačního opravného prostředku dostatečně uvádí, v čem spočívají údajná nesprávná právní posouzení, kterých se měl Tribunál dopustit a která vyplývají z nezohlednění judikatury Soudního dvora, do jaké míry tato údajná pochybení ovlivnila výsledek napadeného rozsudku a konkrétní důvody, proč každé z takových nesprávných posouzení, budou-li prokázána, vyvolává otázku významnou pro jednotu, soulad nebo další vývoj unijního práva.
21
Jak totiž bylo uvedeno v bodě 8 tohoto usnesení, z tohoto návrhu vyplývá, že první tvrzené nesprávné právní posouzení spočívá ve skutečnosti, že Tribunál v bodech 65 a 66 napadeného rozsudku v rozporu s judikaturou Soudního dvora požadoval, aby navrhovatelka prokázala existenci „objektivních, relevantních a shodujících se indicií“ střetu zájmů nebo podjatosti, zatímco relevantním kritériem vyplývajícím z této judikatury je kritérium „legitimní pochybnosti“ o případném střetu zájmů nebo nedostatku nestrannosti ze strany úředníka, kterou nelze rozptýlit. Z uvedeného návrhu vyplývá, že pokud by k takovému nesprávnému posouzení nedošlo, bylo by návrhovým žádáním navrhovatelky vyhověno.
22
Kromě toho navrhovatelka zdůrazňuje, že otázka vhodného důkazního standardu pro posouzení existence střetu zájmů jakožto projev nedostatku nestrannosti úředníka vyvstává rovněž v jiných oblastech unijního práva a jednotné uplatňování tohoto standardu přispívá k souladu unijního práva, a současně tvrdí, že takto vznesená právní otázka překračuje rámec jejího kasačního opravného prostředku, neboť odpověď na tuto otázku může mít důsledky jdoucí nad rámec projednávaného případu. Navrhovatelka tedy uvádí konkrétní důvody, proč je taková otázka významná pro jednotu a soulad unijního práva.
23
Dále, jak bylo uvedeno v bodě 9 tohoto usnesení, z návrhu na uznání přijatelnosti kasačního opravného prostředku vyplývá, že druhé tvrzené nesprávné právní posouzení v podstatě vychází z toho, že Tribunál v bodech 81 a 82 napadeného rozsudku v rozporu s judikaturou Soudního dvora nezohlednil, že předchozí znalost skutkových okolností projednávané věci a předchozí účast ve vnitřně-správních řízeních nadřízeného mohou vyvolat legitimní pochybnost o jeho nestrannosti.
24
Kromě toho navrhovatelka uvádí, že tato otázka rovněž vyvolává otázku, zda se judikatura Soudního dvora vycházející z rozsudků ze dne 21. října 2021, Parlament v. UZ (C‑894/19 P, EU:C:2021:863) a ze dne 11. ledna 2024, Hamers v. Cedefop (C‑111/22 P, EU:C:2024:5) použije nejen na vnitřně-správní vyšetřování v rámci disciplinárních řízení, ale i na jakýkoli jiný druh správních řízení. Je přitom nutno konstatovat, že dosah této otázky přesahuje rámec sporů v oblasti veřejné služby nebo pracovních smluv.
25
Naproti tomu zatřetí, pokud jde o třetí důvod kasačního opravného prostředku, vycházející z porušení práva na obhajobu a týkající se odmítnutí Tribunálu nařídit, aby byly poskytnuty čitelné poznámky o pohovoru a aby byl vysvětlen způsob, jakým byly tyto poznámky vyhotoveny, navrhovatelka sice namítá nesprávné právní posouzení, kterého se měl Tribunál údajně dopustit, nic to však nemění na tom, že uvádí pouze toto nesprávné posouzení a předkládá argumenty obecné povahy, aniž uvádí konkrétní důvody, proč by takové nesprávné posouzení, bude-li prokázáno, vyvolalo otázku významnou pro jednotu, soulad nebo další vývoj unijního práva, která by odůvodňovala uznání přijatelnost kasačního opravného prostředku. Je tedy třeba konstatovat, že navrhovatelka v tomto ohledu nedodržela všechny požadavky uvedené v bodě 16 tohoto usnesení.
26
Stejně tak začtvrté, pokud jde o čtvrtý důvod kasačního opravného prostředku, který se týká předchozího oznámení o tom, jaké bude mít výběrová komise složení, a to přinejmenším na žádost uchazeče, jelikož se na ně vztahuje požadavek nestrannosti stanovený v čl. 41 odst. 1 Listiny, je třeba zdůraznit, že navrhovatelka neoznačuje nesprávné právní posouzení, kterého se měl podle ní Tribunál dopustit a které jej mělo vést k porušení tohoto ustanovení, ani neuvádí důvody, proč by takové nesprávné posouzení, bude-li prokázáno, vyvolalo otázku významnou pro jednotu, soulad nebo další vývoj unijního práva. Je tedy třeba konstatovat, že navrhovatelka v tomto ohledu nedodržela všechny požadavky uvedené v bodech 14 až 16 tohoto usnesení.
27
V posuzovaném návrhu na uznání přijatelnosti kasačního opravného prostředku je s ohledem na skutečnosti popsané navrhovatelkou právně dostačujícím způsobem prokázáno, že první a druhý důvod kasačního opravného prostředku nastolují otázky významné pro jednotu, soulad nebo další vývoj unijního práva.
28
S ohledem na výše uvedené úvahy je třeba tento kasační opravný prostředek zčásti uznat přijatelným a omezit přezkum na první a druhý důvod, k nimž se bude muset vztahovat kasační odpověď, a ve zbývající části odmítnout uznat jeho přijatelnost.
K nákladům řízení
29
Článek 170b odst. 4 jednacího řádu stanoví, že je-li kasační opravný prostředek uznán jako celek nebo zčásti přijatelným z hlediska kritérií uvedených v čl. 58a třetím pododstavci statutu Soudního dvora Evropské unie, pokračuje se v řízení v souladu s články 171 až 190a tohoto jednacího řádu.
30
Podle článku 137 uvedeného jednacího řádu, který se na řízení o kasačním opravném prostředku použije na základě čl. 184 odst. 1 téhož jednacího řádu, se o nákladech řízení rozhoduje v rozsudku nebo usnesení, jímž se končí řízení.
31
Vzhledem k tomu, že návrhu na uznání přijatelnosti kasačního opravného prostředku bylo vyhověno, je třeba o nákladech řízení rozhodnout později.
Z těchto důvodů Soudní dvůr (senát rozhodující o přijatelnosti kasačních opravných prostředků) rozhodl takto:
1)
Kasační opravný prostředek je uznán přijatelným, pokud jde o první a druhý důvod kasačního opravného prostředku, k nimž se bude muset výlučně vztahovat kasační odpověď.
2)
Kasační opravný prostředek není ve zbývající části uznán přijatelným.
3)
O nákladech řízení bude rozhodnuto později.
Podpisy
(
*1
) – Jednací jazyk: angličtina.