62023CC0247
NÁVRHY GENERÁLNEHO ADVOKÁTA
ANTHONY COLLINS
prednesené 12. septembra 2024 (
1
)
Vec C‑247/23 [Deldits] (
i
)
VP
proti
Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság
[návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Fővárosi Törvényszék (Súd hlavného mesta Budapešť, Maďarsko)]
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Ochrana fyzických osôb v súvislosti so spracúvaním osobných údajov – Nariadenie (EÚ) 2016/679 – Článok 16 – Právo na opravu nepresných osobných údajov – Údaje týkajúce sa rodu transrodového utečenca – Pôsobnosť“
I. Úvod
1.
Môže z článku 16 všeobecného nariadenia o ochrane údajov (
2
) – o práve na opravu – vo svetle jeho článku 5 ods. 1 písm. d) – o zásade správnosti – vyplývať povinnosť orgánu, ktorý vedie vnútroštátny register utečencov, opraviť zaznamenané osobné údaje o rode osoby? Ak táto povinnosť platí, aké dôkazy môže požadovať od osoby, ktorá žiada o opravu tohto záznamu? Na tieto otázky hľadá odpovede Fővárosi Törvényszék (Súd hlavného mesta Budapešť, Maďarsko).
II. Právny rámec
A.
GDPR
2.
Článok 5 GDPR, nazvaný „Zásady spracúvania osobných údajov“, stanovuje:
„1.   Osobné údaje musia byť:
…
d)
správne a podľa potreby aktualizované; musia sa prijať všetky potrebné opatrenia, aby sa zabezpečilo, že sa osobné údaje, ktoré sú nesprávne z hľadiska účelov, na ktoré sa spracúvajú, sa bezodkladne vymažú alebo opravia (‚správnosť‘);
…“
3.
Podľa článku 16 nariadenia GDPR, nazvaného „Právo na opravu“:
„Dotknutá osoba má právo na to, aby prevádzkovateľ bez zbytočného odkladu opravil nesprávne osobné údaje, ktoré sa jej týkajú. So zreteľom na účely spracúvania má dotknutá osoba právo na doplnenie neúplných osobných údajov, a to aj prostredníctvom poskytnutia doplnkového vyhlásenia.“
4.
Článok 23 GDPR s názvom „Obmedzenia“ stanovuje:
„1.   V práve Únie alebo práve členského štátu, ktorému prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ podliehajú, sa prostredníctvom legislatívneho opatrenia môže obmedziť rozsah povinností a práv ustanovených v článkoch 12 až 22 a v článku 34, ako aj v článku 5, pokiaľ jeho ustanovenia zodpovedajú právam a povinnostiam ustanoveným v článkoch 12 až 22, ak takéto obmedzenie rešpektuje podstatu základných práv a slobôd a je nevyhnutným a primeraným opatrením v demokratickej spoločnosti s cieľom zaistiť:
a)
národnú bezpečnosť;
b)
obranu;
c)
verejnú bezpečnosť;
d)
predchádzanie trestným činom, ich vyšetrovanie, odhaľovanie alebo stíhanie alebo výkon trestných sankcií vrátane ochrany pred ohrozením verejnej bezpečnosti a jeho predchádzanie;
e)
iné dôležité ciele všeobecného verejného záujmu Únie alebo členského štátu, najmä predmet dôležitého hospodárskeho alebo finančného záujmu Únie alebo členského štátu vrátane peňažných, rozpočtových a daňových záležitostí, verejného zdravia a sociálneho zabezpečenia;
f)
ochranu nezávislosti súdnictva a súdnych konaní;
g)
predchádzanie porušeniam etiky pre regulované profesie, ich vyšetrovanie, odhaľovanie a stíhanie;
h)
monitorovaciu, kontrolnú alebo regulačnú funkciu spojenú, hoci aj príležitostne, s výkonom verejnej moci v prípadoch uvedených v písmenách a) až e) a g);
i)
ochranu dotknutej osoby alebo práv a slobôd iných;
j)
vymáhanie občianskoprávnych nárokov.
…“
B.
Maďarské právo
5.
Ustanovenie § 81 menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény (zákon LXXX z roku 2007 o práve na azyl) (ďalej len „zákon o azyle“) (
3
) znie takto:
„Orgán príslušný v azylových veciach spracúva v registri týkajúcom sa tejto oblasti osobné údaje utečencov, osôb požívajúcich doplnkovú ochranu, osôb, ktoré získali postavenie prijatej osoby v rámci programov presídľovania, osôb požívajúcich dočasnú ochranu, ako aj osôb, ktoré žiadajú o medzinárodnú ochranu, a osôb, na ktoré sa vzťahuje dublinský postup (ďalej spoločne len ‚osoby, na ktoré sa vzťahuje tento zákon‘), údaje týkajúce sa ich pobytu a pomoci a podpory, na ktorú majú nárok, ako aj ich následných zmien s cieľom:
a)
overiť, či majú postavenie utečenca, osôb požívajúcich doplnkovú ochranu, osôb požívajúcich dočasnú ochranu alebo osôb, ktoré získali postavenie prijatej osoby v rámci programov presídľovania, a zabezpečiť, aby mohli využívať práva vyplývajúce z tohto postavenia;
b)
overiť, či majú nárok na pomoc a podporu v zmysle tohto zákona a iných právnych predpisov;
c)
zistiť ich osobnú identifikáciu;
d)
zamedziť duplicite postupov a
e)
zistiť, či bola žiadosť podaná viackrát.“
6.
Ustanovenie § 82 písm. f) tohto zákona stanovuje:
„Na účely tejto kapitoly sa za identifikačné údaje fyzických osôb považujú tieto údaje osôb, na ktoré sa vzťahuje tento zákon:
…
f) [pohlavie/rod].“
7.
Podľa § 83 ods. 1 písm. a) uvedeného zákona:
„Register v azylových veciach obsahuje tieto údaje o osobách, na ktoré sa vzťahuje tento zákon:
a)
identifikačné údaje fyzických osôb;
…“
8.
V § 83A ods. 5 zákona o azyle sa uvádza, že:
„Orgán príslušný v azylových veciach je povinný ex offo vymazať zápisy, ktoré sú v rozpore s právnou úpravou, opraviť nesprávne zápisy a doplniť vynechané zápisy v úradnom registri, ktorý vedie.“
III. Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
9.
V roku 2014 príslušný orgán v Maďarsku udelil VP (ďalej len „žalujúca strana“) (
4
) – iránskemu štátnemu príslušníkovi, ktorý sa „narodil ako žena“ – postavenie utečenca. V konaní, ktoré viedlo k vydaniu tohto rozhodnutia, žalujúca strana uvádzala ako dôvod pre priznanie postavenia utečenca svoju transsexualitu a ako dôkazy predložila osvedčenia od odborníkov z oblasti psychiatrie a gynekológie. Po priznaní postavenia utečenca Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság (Národné generálne riaditeľstvo cudzineckej polície, Maďarsko; ďalej len „žalovaný“) zaznamenalo osobné údaje vrátane rodu do azylového registra, ktorý viedlo, s cieľom umožniť identifikáciu žalujúcej strany. V zázname sa uvádza, že žalujúca strana je žena.
10.
V roku 2022 žalujúca strana podľa článku 16 GDPR podala na žalovanom orgáne žiadosť o opravu v azylovom registri v dvoch bodoch: zmena mena, pod ktorým bola zapísaná, a zmena rodu zo ženského na mužský. Na podporu tejto žiadosti žalujúca strana predložila tie isté lekárske dôkazy, ktoré predložila v konaní o azyle. Rozhodnutím z 11. októbra 2022 (ďalej len „rozhodnutie“) žalovaný žiadosť zamietol. Uviedol, že predložené dokumenty len potvrdzujú, že žalujúca strana je transrodová osoba. Doklady nepreukazovali, že podstúpila operáciu na účely tranzície a že sa rod žalujúcej strany zmenil.
11.
Žalujúca strana podala na vnútroštátny súd žalobu, ktorou sa domáhala zrušenia tohto rozhodnutia. Žalujúca strana sa vo všetkých relevantných okamihoch označovala za muža. Tvrdila, že z pojmového hľadiska transsexualita zahŕňa zmenu rodu. Predložené lekárske správy potvrdzujú, že žalujúca strana má mužský vzhľad a že jej bola stanovená diagnóza s kódom F64.0 Medzinárodnej klasifikácie chorôb, ktorý zodpovedá transsexualizmu. Opierajúc sa o judikatúru ESĽP (
5
), žalujúca strana tvrdila, že operácia nie je na tranzíciu potrebná. Postup opravy podľa článku 16 GDPR si nevyžaduje, aby osoba predložila „nadmerné dôkazy“, konkrétne osvedčenie o tom, že podstúpila operáciu na účely tranzície. V každom prípade je táto požiadavka v rozpore s judikatúrou ESĽP. Porušuje takisto článok 1 (právo na ľudskú dôstojnosť), článok 3 (právo na nedotknuteľnosť osoby), článok 7 (právo na rešpektovanie súkromného a rodinného života) a článok 52 ods. 3 (zásada rovnocennej ochrany základných práv) Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „Charta“). Žalujúca strana takisto upozornila na skutočnosť, že viaceré členské štáty (
6
) uznávajú vyhlásenie transrodovej osoby ako právny dôkaz jej rodovej identity.
12.
Žalovaný tvrdí, že by žaloba mala byť zamietnutá. Uvádza, že žalujúca strana nepredložila ani verejnú listinu, ani lekársky dôkaz na potvrdenie údajnej zmeny rodu.
13.
Vnútroštátny súd sa domnieva, že je potrebný výklad článku 16 GDPR na objasnenie podmienok, za ktorých môže dotknutá osoba žiadať o opravu údajov zaznamenaných v súvislosti s jej rodom. Zákon o práve na azyl totiž predpokladá spracovanie zmien zaznamenaných údajov a opravu chybných záznamov, ale neupravuje ani postup, ani požiadavky, na základe ktorých možno zaznamenať zmenu rodu alebo následnú zmenu mena.
14.
Alkotmánybíróság (Ústavný súd, Maďarsko) (
7
) vo svojom rozsudku z 27. júna 2018 vyhlásil, že skutočnosť, že maďarský zákonodarca neprijal postup, ktorý by umožnil legálne usadeným osobám bez maďarského občianstva zmeniť si rod a meno, pričom maďarským občanom túto možnosť poskytol, je protiústavná, pretože porušuje článok II (nedotknuteľnosť ľudskej dôstojnosti) a článok XV ods. 2 (zákaz diskriminácie) Magyarország Alaptörvény (Základný zákon Maďarska). Alkotmánybíróság (Ústavný súd) vyzval maďarský parlament, aby tento nedostatok napravil najneskôr do 31. decembra 2018. V rozsudku zo 16. júla 2020, Rana v. Maďarsko (
8
), ESĽP vyhlásil, že Maďarsko porušilo článok 8 Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, podpísaného v Ríme 4. novembra 1950 (ďalej len „EDĽP“), tým, že utečencovi neumožnilo prístup k postupu na umožnenie právneho uznania zmeny rodu.
15.
Fővárosi Törvényszék (Súd hlavného mesta Budapešť) pripomína, že napriek rozsudkom Alkotmánybíróság (Ústavný súd) a ESĽP maďarské právne predpisy neumožňujú postup právneho uznania zmeny rodu osobám, ktoré majú legálny pobyt v Maďarsku, ale nemajú štátnu príslušnosť tohto členského štátu. V dôsledku rozsudku Alkotmánybíróság (Ústavný súd) Maďarsko už právne neuznáva zmenu rodu občana. Vnútroštátny súd sa preto domnieva, že nemôže „vyplniť medzeru v zákone analogickým uplatnením ustanovení týkajúcich sa maďarských občanov“.
16.
Fővárosi Törvényszék (Súd hlavného mesta Budapešť) teda rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:
„1.
Má sa článok 16 GDPR vykladať v tom zmysle, že orgán zodpovedný podľa vnútroštátneho práva za registre je povinný v súvislosti s výkonom práv dotknutej osoby opraviť osobný údaj týkajúci sa rodu tejto osoby, ktorý tento orgán zaznamenal v prípade, že sa tento údaj zmenil po jeho zápise do registra, a z tohto dôvodu nie je v súlade so zásadou správnosti stanovenou v článku 5 ods. 1 písm. d) GDPR?
2.
V prípade kladnej odpovede na prvú prejudiciálnu otázku, má sa článok 16 GDPR vykladať v tom zmysle, že vyžaduje, aby osoba, ktorá žiada o opravu údaja týkajúceho sa jej rodu, predložila dôkazy, ktoré odôvodňujú jej žiadosť o opravu?
3.
V prípade kladnej odpovede na druhú prejudiciálnu otázku, má sa článok 16 GDPR vykladať v tom zmysle, že žiadajúca osoba je povinná preukázať, že podstúpila operáciu na účely tranzície?“
IV. Konanie na Súdnom dvore
17.
Písomné pripomienky predložili žalujúca strana, estónska, španielska, francúzska, maďarská, holandská a portugalská vláda a Európska komisia.
18.
V písomných pripomienkach žalujúcej strany sa uvádza, že „medzitým“ získala maďarské občianstvo a že jej zápis do azylového registra sa už nevyžaduje. Podľa článku 101 ods. 1 Rokovacieho poriadku Súdneho dvora Súdny dvor požiadal vnútroštátny súd, aby objasnil vplyv tejto zmeny okolností na konanie vo veci samej. Vnútroštátny súd odpovedal, že to nemá žiadny vplyv na výsledok tohto konania, keďže podľa § 85 ods. 2 közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (zákon č. I z roku 2017, ktorým sa ustanovuje správny súdny poriadok) (
9
) tento súd „skúma zákonnosť správnej činnosti podľa skutkového stavu, ktorý bol rozhodujúci v čase jej vykonania“.
19.
Žalujúca strana, španielska, francúzska, maďarská a holandská vláda a Európska komisia predniesli ústne tvrdenia a odpovedali na otázky Súdneho dvora na pojednávaní 3. júna 2024.
V. Posúdenie
A.
Prvá otázka
1. Podania k prvej otázke
20.
Žalujúca strana tvrdí, že podľa článku 5 ods. 1 písm. d) GDPR sa správnosť údajov musí posudzovať so zreteľom na účely, na ktoré sa spracúvajú. Účelom azylového registra je identifikovať osoby, ktoré Maďarsko uznáva za utečencov. Ak zaznamenaný rod transrodovej osoby neodráža identitu, pod ktorou je rozpoznávaná na verejnosti, na rozdiel od jej právnej identity, tento záznam neumožňuje jej identifikáciu a môže ju dokonca vystaviť diskriminácii a obťažovaniu. Článok 16 GDPR sa má vykladať tak, aby sa umožnila oprava údajov o rode transrodových osôb.
21.
S odkazom na článok 5 ods. 1 písm. d), článok 6 ods. 2 a článok 16 GDPR estónska vláda tvrdí, že členské štáty musia zaviesť vnútroštátne procesné pravidlá, ktoré osobe, u ktorej došlo k tranzícii, umožnia požiadať o opravu osobných údajov vo verejnom registri, ktoré sa stali nepresnými vzhľadom na účely, na ktoré boli spracúvané.
22.
Španielska vláda tvrdí, že vnútroštátne právne predpisy o právnom uznaní transrodovej identity ukladajúce podmienky osobám, ktoré sa snažia opraviť osobné údaje o svojom rode zaznamenané vo verejných registroch, obmedzujú výkon práva na opravu uvedeného v článku 16 GDPR. Hoci takéto obmedzenia môžu byť odôvodnené potrebou chrániť záujmy, na ktoré odkazuje článok 23 GDPR, Maďarsko sa na toto ustanovenie odvolávať nemôže, pretože neprijalo právne predpisy na uznanie rodu transrodových osôb. V každom prípade sa rôzne záujmy, na ktoré toto ustanovenie odkazuje, neuplatňujú v okolnostiach veci, o ktorej rozhoduje vnútroštátny súd.
23.
Keďže žalujúca strana má štatút utečenca, španielska vláda ďalej tvrdí, že pre túto prejudiciálnu otázku sú relevantné iné ustanovenia práva Únie než GDPR, takže Súdny dvor by mal prvú otázku preformulovať. Medzi opatrenia, ktoré by mal Súdny dvor v tejto súvislosti vykladať, patria články 7 a 21 Charty a článok 24 ods. 1 (
10
) a článok 25 ods. 1 (
11
) smernice 2011/95 (
12
). Španielska vláda tvrdí, že tieto ustanovenia bránia vnútroštátnemu právnemu systému, ktorý „nestanovuje žiadny postup, ktorý by umožnil osobe s postavením utečenca a s transrodovou identitou zmeniť údaj o svojom rode v azylovom registri“. Neexistencia takéhoto postupu je takisto v rozpore s judikatúrou ESĽP. (
13
) Španielska vláda sa analogicky odvoláva na rozsudok Freitag (
14
), ktorý sa týkal odmietnutia členského štátu uznať zmenu mena vykonanú iným členským štátom. Súdny dvor v ňom rozhodol, že zmätok a nepríjemnosti, ktoré vznikli v dôsledku rozdielnosti dvoch mien používaných pre tú istú osobu, bránili výkonu práva, zakotveného v článku 21 ZFEÚ, na slobodný pohyb a pobyt na území členských štátov. Podľa španielskej vlády rozpor medzi ženským rodom uvedeným v povolení na pobyt alebo v cestovných dokladoch vydaných podľa článku 24 ods. 1 a článku 25 ods. 1 smernice 2011/95 a identifikáciou žalujúcej strany ako muža – ktorá podľa vnútroštátneho súdu zodpovedá jej správaniu a fyzickému vzhľadu – môže vyvolať zmätok a pochybnosti o totožnosti žalujúcej strany a pravosti týchto dokladov.
24.
Francúzska vláda rozlišuje medzi údajmi, ktoré boli nepresné v čase ich zaznamenania, a údajmi, ktoré sa stali nepresnými neskôr. Tvrdí, že podľa článku 5 ods. 1 písm. d) a článku 16 GDPR možno údaje týkajúce sa rodu opraviť spätne, ak boli v čase ich zaznamenania nepresné. V registroch, ktoré zaznamenávajú osobný stav, môžu mať verejné orgány záujem sledovať vývoj údajov o totožnosti osoby. Akýkoľvek postup na umožnenie takejto opravy môže byť preto navrhnutý tak, aby zanechal stopu po všetkých údajoch zapísaných v týchto registroch. (
15
)
25.
Maďarská vláda sa domnieva, že článok 16 GDPR v spojení s článkom 5 ods. 1 písm. d) GDPR a článkom 8 ods. 2 Charty priznáva osobe právo na opravu údajov o rode, ktoré nezodpovedajú skutočnosti. Žiadne ťažkosti by nevznikli, ak by sa žalujúca strana snažila opraviť nesprávne zaznamenané údaje o svojom rode hneď na začiatku. Keďže podľa názoru maďarskej vlády žalujúca strana žiada o opravu správne zaznamenaných údajov, článok 16 GDPR sa neuplatňuje. Na podporu tohto prístupu sa táto vláda analogicky odvoláva na rozsudok Nowak (
16
), v ktorom Súdny dvor rozhodol, že nesprávne odpovede v kópii skúšky nie je možné opraviť.
26.
Holandská vláda poznamenáva, že neexistencia účinného postupu právneho uznania zmeny rodu osoby predstavuje porušenie článku 3 (Právo na nedotknuteľnosť osoby) a článku 7 (Rešpektovanie súkromného a rodinného života) Charty. Neexistencia takéhoto postupu je prekážkou výkonu práva žalujúcej strany na opravu údajov o jej rode podľa článku 16 GDPR.
27.
Portugalská vláda sa domnieva, že v článku 16 GDPR vykladanom vo svetle článkov 1, 3, 7, 8 a 21 Charty sa vyžaduje, aby sa dotknutým osobám umožnilo opraviť údaje o ich rode zaznamenané na účely ich identifikácie, ak sa tieto údaje od ich pôvodného zaznamenania zmenili.
28.
Komisia tvrdí, že prvá otázka vychádza z premisy, že údaje v azylovom registri o žalujúcej strane môžu byť nesprávne. Tento predpoklad vyvoláva otázku, či správnosť údajov o rode osoby podlieha právnemu uznaniu tranzície. Vzhľadom na článok 8 EDĽP, články 7 a 8 Charty a judikatúru ESĽP (
17
) Komisia zastáva názor, že neexistencia systému uznávania tranzície nesmie brániť oprave nepresných údajov o rode osoby vo verejnom registri. Za takýchto okolností sa v článku 16 GDPR v spojení s článkami 7 a 8 a článkom 52 ods. 1 Charty vyžaduje, aby orgán zodpovedný za vedenie tohto záznamu opravil osobné údaje o rode dotknutej osoby, keď sa tieto údaje stanú nepresnými.
2. Rozsah prvej otázky
29.
Prvá otázka Fővárosi Törvényszék (Súd hlavného mesta Budapešť) vychádza z premisy, že údaje o rode žalujúcej strany v azylovom registri boli zaznamenané správne a že tieto údaje sa stali nepresnými v dôsledku zmeny okolností, ku ktorej došlo po vzniku tohto záznamu. Vnútroštátny súd sa preto pýta, či článok 16 GDPR priznáva právo na opravu týchto osobných údajov s cieľom zohľadniť zmenu rodu transrodovej osoby.
30.
Konanie podľa článku 267 ZFEÚ je nástrojom spolupráce medzi Súdnym dvorom a vnútroštátnymi súdmi, prostredníctvom ktorého Súdny dvor poskytuje výklad práva Únie, ktorý vnútroštátnym súdom umožňuje rozhodovať v konaní, ktoré na nich prebieha. V rámci tejto spolupráce Súdny dvor priznáva otázkam vnútroštátnych súdov, ktoré sa týkajú práva Únie, prezumpciu relevantnosti. Súdny dvor tak môže odmietnuť rozhodnúť o takých otázkach len vtedy, ak je zjavné, že požadovaný výklad práva Únie nemá nijakú súvislosť s existenciou alebo predmetom sporu vo veci samej, pokiaľ ide o hypotetický problém alebo ak Súdny dvor nedisponuje skutkovými a právnymi podkladmi potrebnými na poskytnutie užitočnej odpovede. Keďže právomoc Súdneho dvora v prejudiciálnych konaniach spočíva v prispievaní k výkonu spravodlivosti v členských štátoch, a nie vo vyslovovaní názorov na všeobecné alebo hypotetické otázky, môže Súdny dvor otázky, ktoré mu boli predložené, preformulovať. (
18
)
31.
V tomto prípade vidím podstatný rozdiel medzi skutkovým stavom, ktorý vnútroštátny súd opisuje v uznesení o návrhu na začatie prejudiciálneho konania, a znením prvej otázky. Z týchto skutočností vyplýva, že k zmene rodovej identity žalujúcej strany došlo pred uznaním jej postavenia utečenca v roku 2014, takže táto zmena rodovej identity bola zrejme základom, na základe ktorého Maďarsko žalujúcej strane priznalo postavenie utečenca. (
19
) Ďalej sa zdá, že od roku 2014 nedošlo k žiadnemu vývoju alebo zmene rodu žalujúcej strany. Záznam o rode žalujúcej strany v azylovom registri bol teda nesprávny v čase jeho vytvorenia. Vo veci, ktorú prejednáva vnútroštátny súd, ide teda o prípad, keď údaje, ktoré sa majú opraviť, boli nesprávne zaznamenané už na začiatku, a nie o prípad, keď sa stali nesprávnymi „po“ (
20
) vytvorení tohto záznamu. Návrh predložený vnútroštátnemu súdu teda smeruje k oprave pôvodného omylu, a nie k zmene tohto záznamu s cieľom zohľadniť zmenu okolností.
32.
S cieľom vyhnúť sa odpovedi na hypotetickú otázku, ktorá by ho viedla mimo právomoci, ktorú mu priznáva článok 267 ZFEÚ, odporúčam Súdnemu dvoru, aby pri odpovedi na prvú otázku zohľadnil skutočnosti, ktoré sú základom návrhu na začatie prejudiciálneho konania. (
21
)
33.
Na rozdiel od pripomienok španielskej vlády sa domnievam, že Fővárosi Törvényszék (Súd hlavného mesta Budapešť) sa svojimi otázkami nesnaží zistiť, či právo Únie vyžaduje, aby členský štát vytvoril právny rámec na umožnenie uznania zmeny rodovej identity osoby, ktorú uznal za utečenca. Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa výslovne týka povahy a rozsahu práva na opravu nesprávnych údajov podľa článkov 5 a 16 GDPR. Výklad týchto ustanovení vo svetle skutočností opísaných vnútroštátnym súdom je teda dostatočný na to, aby umožnil rozhodnúť vo veci samej. V tejto súvislosti poznamenávam, že Fővárosi Törvényszék (Súd hlavného mesta Budapešť) nepredložil žiadnu otázku týkajúcu sa žiadosti o opravu mena žalujúcej strany v azylovom registri, takže sa zdá, že táto žiadosť je vo vzťahu k žiadosti o zmenu zápisu jej rodu vedľajšia. Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa teda netýka možného uplatnenia článku 16 GDPR v súvislosti so žiadosťou o zmenu záznamu mena. (
22
) Toto konanie takisto neposkytuje Súdnemu dvoru možnosť vykladať článok 24 ods. 1 a článok 25 ods. 1 smernice 2011/95. V uznesení Fővárosi Törvényszék (Súd hlavného mesta Budapešť) sa tieto ustanovenia neuvádzajú, ani sa v ňom neuvádzajú žiadne podrobnosti o povoleniach na pobyt alebo cestovných dokladoch, ktoré mohli byť v súlade s nimi vydané žalujúcej strane. (
23
)
3. Právo na opravu
34.
Z článku 1 ods. 2 GDPR v spojení s jeho odôvodneniami 4 a 10 vyplýva, že cieľom GDPR je okrem iného zabezpečiť vysokú úroveň ochrany základných práv a slobôd fyzických osôb so zreteľom na spracúvanie ich osobných údajov v Európskej únii. GDPR vytvára právny rámec najmä na vykonávanie požiadaviek článku 8 Charty o ochrane osobných údajov. Toto nariadenie je úzko spojené s právom na rešpektovanie súkromného života zakotveným v článku 7 Charty. (
24
)
35.
GDPR má veľmi širokú vecnú pôsobnosť. Podľa jeho článku 2 ods. 1 sa uplatňuje „na spracúvanie osobných údajov vykonávané úplne alebo čiastočne automatizovanými prostriedkami a na spracúvanie inými než automatizovanými prostriedkami v prípade osobných údajov, ktoré tvoria súčasť informačného systému alebo sú určené na to, aby tvorili súčasť informačného systému“, bez rozlišovania podľa totožnosti osoby, ktorá toto spracúvanie vykonala. S výhradou výnimiek stanovených v jeho článku 2 ods. 2, na ktoré sa žalovaný zrejme neodvoláva, sa GDPR vzťahuje na spracovateľské operácie vykonávané súkromnými osobami a orgánmi verejnej moci. (
25
)
36.
Vo vymedzení pojmu „osobné údaje“ v článku 4 bode 1 GDPR sa neuvádza „pohlavie“ alebo „rod“ fyzickej osoby ako faktor, ktorý môže priamo alebo nepriamo identifikovať fyzickú osobu. Výraz „akákoľvek informácia“ vo vymedzení pojmu „osobné údaje“ v tomto ustanovení však dáva tomuto pojmu široký rozsah. (
26
) Odkaz na „prvky, ktoré sú špecifické pre fyzickú, fyziologickú, genetickú, mentálnu, ekonomickú, kultúrnu alebo sociálnu identitu tejto fyzickej osoby,“ sa zdá byť dostatočne široký na to, aby zahŕňal rod fyzickej osoby. (
27
) Z toho vyplýva, že zápis osobných údajov žalujúcej strany vrátane rodu do verejného registra osôb s priznaným postavením utečenca predstavuje „spracúvanie“ osobných údajov na účely článku 4 bodu 2 GDPR.
37.
Podľa článku 5 ods. 1 písm. a), b), c) a d) GDPR musia byť osobné údaje spracúvané zákonným, spravodlivým a transparentným spôsobom vo vzťahu k dotknutej osobe; získavané na konkrétne určené, výslovne uvedené a legitímne účely; primerané, relevantné a nesmú prekračovať rámec týchto účelov; a byť správne a v prípade potreby aktualizované. (
28
) Podľa článku 5 ods. 1 písm. d) GDPR spracúvanie osobných údajov „musí byť“ správne. Musia sa podniknúť všetky primerané kroky, aby sa zabezpečilo, že osobné údaje, ktoré sú nepresné z hľadiska účelov, na ktoré sa spracúvajú, sa bezodkladne vymažú alebo opravia.
38.
V článku 6 ods. 1 GDPR sa uvádza taxatívny zoznam prípadov, v ktorých je spracúvanie osobných údajov zákonné. (
29
) Spracúvanie osobných údajov v azylovom registri je v zásade zákonné na základe článku 6 ods. 1 prvého pododseku písm. e) GDPR. V súlade s článkom 6 ods. 2 GDPR môžu členské štáty zachovať alebo zaviesť špecifickejšie ustanovenia na prispôsobenie uplatňovania pravidiel tohto nariadenia na spracúvanie podľa článku 6 ods. 1 prvého pododseku písm. e) s cieľom zabezpečiť, aby takéto spracúvanie bolo zákonné a spravodlivé. Podľa článku 6 ods. 3 GDPR musí byť spracúvanie podľa článku 6 ods. 1 prvého pododseku písm. e) založené na práve Únie alebo na práve členského štátu vzťahujúceho sa na prevádzkovateľa. Tento právny základ musí byť aj vo verejnom záujme a primeraný legitímnemu cieľu, ktorý sleduje. (
30
) Nič v spise predloženom Súdnemu dvoru nenaznačuje, že by zápis a vedenie záznamu o rode utečenca v azylovom registri v Maďarsku neboli v súlade s článkom 6 GDPR. (
31
)
39.
V článku 8 ods. 2 Charty sa okrem iného uvádza, že „každý má právo na prístup k zhromaždeným údajom, ktoré sa ho týkajú, a právo na ich opravu“. Článok 16 GDPR toto právo odráža. (
32
) Právo na opravu a jeho presadzovanie na podnet súkromných osôb (
33
) napomáha dosahovať dodržiavanie zásady správnosti stanovenej v článku 5 ods. 1 písm. d) GDPR.
40.
Keďže správnosť osobných údajov sa môže líšiť v závislosti od kontextu, v ktorom sa spracúvajú, účel zhromažďovania údajov má priamy vplyv na posúdenie ich správnosti. (
34
) Jedným z vymenovaných účelov azylového registra v Maďarsku je identifikácia osoby (
35
) a „rod“ sa považuje za „údaj, ktorý identifikuje fyzickú osobu“ (
36
). V roku 2014, keď Maďarsko žalujúcej strane priznalo postavenie utečenca, sa táto strana identifikovala ako transrodový muž. Príslušné maďarské orgány prijali dôkazy, ktoré žalujúca strana predložila na podporu tejto rodovej identity. Zápis rodu žalujúcej strany ako „ženského“ v registri žiadateľov o azyl sa preto javí ako nesprávny na účely článku 5 ods. 1 písm. d) GDPR.
41.
Takýto záznam musí byť v prvom rade možné opraviť na základe článku 16 GDPR v spojení s jeho článkom 5 ods. 1 písm. d). (
37
) Bez ohľadu na to, aké úvahy môžu vzniknúť v súvislosti s uplatňovaním týchto ustanovení na opravu záznamu, ktorý bol v čase jeho vytvorenia správny (čo vyvoláva otázku rozsahu povinnosti aktualizovať údaje a dynamicky ich spracúvať, ktorú GDPR ukladá prevádzkovateľom údajov), ak by tieto ustanovenia neposkytovali dotknutým osobám právo na opravu záznamu, ktorý bol v čase jeho vytvorenia preukázateľne nesprávny, zrejme by neplnili žiaden účel.
42.
Maďarská vláda však tvrdí, že podľa článku 6 ods. 2 a 3 GDPR sa právo dotknutej osoby na opravu zápisu v úradnom zázname, akým je azylový register, môže uplatniť len podľa práva členského štátu, a nie priamym odvolaním sa na článok 16 GDPR.
43.
Hoci kombinované ustanovenia článku 6 ods. 1 prvého pododseku písm. e) a článku 6 ods. 2 a 3 GDPR poskytujú členským štátom „priestor“, (
38
) aby im umožnili zachovať alebo zaviesť konkrétnejšie ustanovenia s cieľom „prispôsobiť“ (
39
) pravidlá GDPR, na základe ktorých môžu prevádzkovatelia zákonne spracúvať osobné údaje pri plnení úlohy vykonávanej vo verejnom záujme alebo pri výkone verejnej moci, (
40
) na rozdiel od tvrdení maďarskej vlády je v článku 16 GDPR jasne uvedené, že zákonné spracúvanie údajov podľa článku 6 ods. 1 prvého pododseku písm. e) tohto nariadenia podlieha právu na opravu. Na rozdiel od iných ustanovení GDPR týkajúcich sa práv dotknutých osôb sa v článku 16 GDPR neuvádza spôsob, akým sa má právo na opravu vykonávať vzhľadom na určité ustanovenia jeho článku 6. (
41
) Právomoc členských štátov zachovať alebo zaviesť takéto ustanovenia sa v každom prípade nesmie odchyľovať od práva na opravu zakotveného v článku 8 ods. 2 Charty. To, že členské štáty môžu vytvoriť právny rámec na zabezpečenie praktického uplatňovania práva na opravu podľa článku 16 GDPR, okrem iného v súvislosti s verejnými registrami vedenými z dôvodov všeobecného verejného záujmu v súlade s článkom 6 ods. 1 prvým pododsekom písm. e) GDPR, nemôže žiadnym spôsobom obmedziť prístup k právu na opravu alebo jeho využívanie. (
42
)
44.
Platí však, že právo na opravu, chápané vo svetle zásady správnosti podľa článku 5 ods. 1 písm. d) GDPR, nie je absolútne a jeho výkon môže byť za určitých podmienok obmedzený. (
43
) V článku 23 GDPR sa uvádza niekoľko okolností, za ktorých možno toto právo, okrem iných práv dotknutých osôb, obmedziť. V návrhu na začatie prejudiciálneho konania sa na toto ustanovenie neodkazuje a ani maďarská vláda sa naň vo svojich písomných podaniach neodvoláva s cieľom vymedziť uplatňovanie článku 16 GDPR za okolností, ktoré sú dôvodom tohto návrhu. V článku 23 ods. 1 písm. e) (
44
) a v odôvodnení 73 GDPR sa okrem iného stanovuje, že v práve Únie alebo práve členského štátu, ktorému prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ podliehajú, sa môže obmedziť rozsah povinností a práv ustanovených v jeho článkoch 5 a 16 „s cieľom zaistiť… iné dôležité ciele všeobecného verejného záujmu Únie alebo členského štátu“, akým je „vedenie verejných registrov vedených vo všeobecnom verejnom záujme“ (
45
). Takéto obmedzenie musí byť obsiahnuté v legislatívnom opatrení, musí rešpektovať podstatu základných práv a slobôd a predstavovať nevyhnutné a primerané opatrenie v demokratickej spoločnosti. (
46
) Členský štát teda môže na základe článku 23 ods. 1 písm. e) GDPR za určitých okolností obmedziť právo na opravu s cieľom zabezpečiť spoľahlivosť a konzistentnosť verejných záznamov vrátane záznamov o osobnom stave. (
47
) To samo osebe nemôže byť prekážkou na vyhovenie žiadosti o opravu rodu žalujúcej strany v azylovom registri tak, aby bol zaznamenaný jej rod, aký bol v čase jeho zápisu. Vyhovenie žiadosti tohto druhu slúži len na zvýšenie spoľahlivosti tohto registra a správnosti údajov v ňom zaznamenaných. (
48
)
45.
Súdnemu dvoru preto navrhujem odpovedať v tom zmysle, že článok 16 GDPR v spojení s jeho článkom 5 ods. 1 písm. d) sa má vykladať v tom zmysle, že vnútroštátny orgán zodpovedný za vedenie registra utečencov je povinný na základe žiadosti opraviť osobné údaje o rode utečenca, ktoré tento orgán nesprávne zaznamenal v čase ich zápisu do tohto registra.
B.
Druhá a tretia otázka
46.
Druhou a treťou otázkou sa zisťuje, aké dôkazy musí osoba, ktorá žiada o opravu záznamu o svojom rode podľa článku 16 GDPR, predložiť na podporu tejto žiadosti a či sa od tejto osoby môže vyžadovať, aby predložila dôkaz o tom, že podstúpila operáciu na účely tranzície. Tieto otázky možno preskúmať spoločne.
47.
V článku 16 GDPR sa neuvádza, aké dôkazy, ak vôbec nejaké, musí dotknutá osoba predložiť, „aby prevádzkovateľ bez zbytočného odkladu opravil nesprávne osobné údaje, ktoré sa jej týkajú“. To vyplýva zo skutočnosti, že (ne)správnosť údajov a potreba ich opravy sa má posudzovať individuálne, v dôsledku čoho sa budú líšiť dôkazy, ktoré na tento účel môžu byť potrebné. Vzhľadom na široké vymedzenie pojmu „prevádzkovateľ“ v článku 4 bode 7 GDPR, ktoré zahŕňa orgány verejnej moci a fyzické osoby, môžu byť pravidlá alebo spôsoby uplatňovania práva na opravu uvedené v právnych predpisoch (
49
) alebo sa o nich môže rozhodnúť ad hoc s cieľom riešiť individuálne okolnosti. Z toho vyplýva, že od osoby, ktorá žiada o opravu údajov, možno požadovať, aby predložila dôkazy, ktoré možno odôvodnene požadovať na preukázanie nesprávnosti týchto údajov vzhľadom na účely, na ktoré boli zhromaždené alebo spracované. (
50
) Je nutné zdôrazniť, že dotknutá osoba nemusí tvrdiť alebo preukazovať osobitný záujem na oprave nepresných údajov alebo to, že údajná nepresnosť spôsobuje akúkoľvek škodu. V prejednávanej veci, s výhradou overenia vnútroštátnym súdom, sa domnievam, že postačuje, ak žalujúca strana predloží dôkazy preukazujúce, že Maďarsko jej v roku 2014 priznalo postavenie utečenca na základe jej už existujúcej transrodovej identity a že azylový register túto identitu nezaznamenáva presne. (
51
)
48.
GDPR neukladá žiadnu požiadavku, aby žalujúca strana preukázala, že podstúpila operáciu na účely tranzície. ESĽP opakovane odsúdil uloženie takejto požiadavky, pričom rozhodol, že „podmienenie uznania rodovej identity transrodových osôb sterilizačným chirurgickým zákrokom alebo liečbou – alebo chirurgickým zákrokom alebo liečbou, ktoré s veľkou pravdepodobnosťou k sterilizácii povedú –, ktoré si tieto osoby neželajú podstúpiť, sa preto rovná podmieneniu plného výkonu ich práva na rešpektovanie ich súkromného života podľa článku 8 [EDĽP] tým, že sa vzdajú plného výkonu svojho práva na rešpektovanie svojej telesnej integrity, ktoré je chránené týmto ustanovením a aj článkom 3 [EDĽP]“ (
52
). V mnohých prípadoch by uloženie takejto požiadavky malo za následok popretie práva na opravu nepresných údajov o rode transrodovej osoby podľa článku 16 GDPR. (
53
) Požiadavka na predloženie takýchto dôkazov by podľa môjho názoru takisto ohrozila ľudskú dôstojnosť, ktorá je v súlade s článkom 1 Charty nedotknuteľná a musí sa rešpektovať a chrániť. Takáto požiadavka je rovnako nezlučiteľná s článkom 3 ods. 1 Charty, podľa ktorého „každý má právo na rešpektovanie svojej telesnej a duševnej nedotknuteľnosti“, a s článkom 7 Charty (rešpektovanie súkromného a rodinného života). V tejto súvislosti by som dodal, že vnútroštátne súdy sú pri uplatňovaní GDPR povinné rešpektovať práva uznané v Charte.
VI. Návrh
49.
Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti navrhujem, aby Súdny dvor na prejudiciálne otázky, ktoré položil Fővárosi Törvényszék (Súd hlavného mesta Budapešť), odpovedal takto:
Článok 16 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46 (všeobecné nariadenie o ochrane údajov), v spojení s jeho článkom 5 ods. 1 písm. d)
sa má vykladať v tom zmysle, že vnútroštátny orgán zodpovedný za vedenie registra utečencov:
(1)
je povinný na základe žiadosti opraviť osobné údaje o rode utečenca, ktoré tento orgán nesprávne zaznamenal v čase ich zápisu do tohto registra;
(2)
môže od osoby, ktorá žiada o opravu údajov, požadovať, aby predložila dôkazy na preukázanie nesprávnosti týchto údajov vzhľadom na účely, na ktoré boli zhromaždené alebo spracované, ale nemôže od nej požadovať, aby predložila dôkazy o tom, že podstúpila operáciu na účely tranzície.
(
1
)	Jazyk prednesu: angličtina.
(
i
)	Názov prejednávanej veci je fiktívny. Nezodpovedá skutočnému menu ani názvu žiadneho z účastníkov konania.
(
2
)	Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 2016, s. 1, ďalej len „GDPR“).
(
3
)	Magyar Közlöny, 2007/83.
(
4
)	Podľa Oxford Dictionary of English, Second Edition, Revised (2005) sa rodovo neutrálne zámená „they“, „them“ a „their“ môžu používať „na označenie osoby neurčitého pohlavia“. V snahe neovplyvniť úlohu vnútroštátneho súdu zistiť skutkový stav podľa článku 267 ZFEÚ sa v týchto návrhoch v angličtine na žalujúcu stranu odkazuje takýmto spôsobom. Ide o vedomý odklon od praxe Európskeho súdu pre ľudské práva (ďalej len „ESĽP“), ktorého rozsudky v otázkach rodovej identity preberajú zámená, ktoré sťažovatelia používajú vo svojich podaniach, bez ohľadu na výsledok konania pred ním.
(
5
)	Pozri najmä rozsudky, 6. apríla 2017, A. P., Garçon a Nicot v. Francúzsko (CE:ECHR:2017:0406JUD007988512), a 11. októbra 2018, S.V. v. Taliansko (CE:ECHR:2018:1011JUD005521608).
(
6
)	Belgické kráľovstvo, Dánske kráľovstvo, Írsko, Helénska republika, Maltská republika, Portugalská republika a Švédske kráľovstvo.
(
7
)	Rozsudok 6/2018, (VI. 27.).
(
8
)	CE:ECHR:2020:0716JUD004088817.
(
9
)	Magyar Közlöny, 2017/30.
(
10
)	Ktorý stanovuje, že členské štáty vydajú osobám s postavením utečenca povolenie na pobyt.
(
11
)	Podľa ktorého členské štáty vydajú osobám s postavením utečenca cestovné doklady na účel cestovania mimo ich územia.
(
12
)	Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/95/EÚ z 13. decembra 2011 o normách pre oprávnenie štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo osôb bez štátneho občianstva mať postavenie medzinárodnej ochrany, o jednotnom postavení utečencov alebo osôb oprávnených na doplnkovú ochranu a o obsahu poskytovanej ochrany (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 337, 2011, s. 9).
(
13
)	Pozri najmä rozsudky 16. júla 2020, Rana v. Maďarsko (CE:ECHR:2020:0716JUD004088817), a 22. júna 2023, R.K. v. Maďarsko (CE:ECHR:2023:0622JUD005400620).
(
14
)	Rozsudok z 8. júna 2017, Freitag (C‑541/15, EU:C:2017:432) (ďalej len „rozsudok Freitag“).
(
15
)	Pozri analogicky rozsudok 17. februára 2022, Y v. Poľsko (CE:ECHR:2022:0217JUD007413114).
(
16
)	Rozsudok z 20. decembra 2017, Nowak (C‑434/16, EU:C:2017:994) (ďalej len „rozsudok Nowak“).
(
17
)	Pozri najmä rozsudok 11. júla 2002, Christine Goodwin v. Spojené kráľovstvo (CE:ECHR:2002:0711JUD002895795, body 86 až 93).
(
18
)	Rozsudky z 15. septembra 2011, Unió de Pagesos de Catalunya (C‑197/10, EU:C:2011:590, body 16 až 18), a z 26. septembra 2019, UTEP 2006. (C‑600/18, EU:C:2019:784, bod 17).
(
19
)	Spis, ktorý vnútroštátny súd postúpil Súdnemu dvoru, obsahuje dokumenty a dôkazy predložené v priebehu konania o azyle, ktoré vo veľkej miere odkazujú na transrodovú identitu žalujúcej strany. Hoci v rozhodnutí o priznaní postavenia utečenca žalujúcej strane nie sú uvedené presné dôvody, na ktorých sa zakladá, s výhradou overenia vnútroštátnym súdom sa zdá, že žalujúcej strane bolo priznané postavenie utečenca z dôvodu prenasledovania založeného na jej transrodovej identite. Pozri analogicky článok 10 ods. 1 písm. d) smernice 2011/95.
(
20
)	Pozri znenie prvej otázky.
(
21
)	Pozri rozsudok zo 16. decembra 1981, Foglia (C‑244/80, EU:C:1981:302, body 18 a 19).
(
22
)	Zástupca žalujúcej strany na pojednávaní uviedol, že žiadosť o zmenu mena je vo vzťahu k žiadosti o zmenu rodu vedľajšia. Maďarská vláda v písomných pripomienkach tvrdí, že zmena mena nie je vo vzťahu k zmene rodu vedľajšia. Generálny advokát Richard de la Tour vo svojich návrhoch vo veci Asociaţia Accept a i. (C‑4/23, EU:C:2024:385, body 59 až 64) uviedol, že uznanie zmeny krstného mena môže byť oddelené od uznania zmeny rodu, „aj keby sa krstné meno javilo ako spojené s iným rodom, ako je ten, s ktorým sa sociologicky spája pohlavie zaregistrované pri narodení“.
(
23
)	Je ťažké analogicky uplatniť rozsudok Freitag na okolnosti prejednávanej veci. Tento rozsudok sa týkal základného práva občanov EÚ voľne sa pohybovať a zdržiavať sa na území členských štátov podľa článku 21 ZFEÚ. Ako vyplýva z bodu 18 vyššie, vnútroštátny súd výslovne vylúčil relevantnosť občianstva EÚ žalujúcej strany pre spor, o ktorom rozhoduje. Nezdá sa ani, že by prejednávaná vec obsahovala akýkoľvek cezhraničný prvok. Vzhľadom na to, že k tomuto bodu nebola vedená žiadna diskusia, upozorňujem Súdny dvor, že o ňom nemôže rozhodnúť. Pozri aj návrhy, ktoré predniesol generálny advokát Richard de la Tour vo veci Asociaţia Accept a i. (C‑4/23, EU:C:2024:385, body 40, 89 a 90), a rozsudok zo 14. decembra 2021, Stolična obština, rajon Pančarevo (C‑490/20, EU:C:2021:1008, bod 42 a citovanú judikatúru), ktoré zdôrazňujú význam občianstva EÚ v porovnateľných súvislostiach.
(
24
)	Rozsudok z 5. júna 2023, Komisia/Poľsko (Nezávislosť a súkromný život sudcov) (C‑204/21, EU:C:2023:442, bod 332).
(
25
)	Rozsudok z 2. marca 2023, Norra Stockholm Bygg (C‑268/21, EU:C:2023:145, bod 26 a citovaná judikatúra). Článok 2 ods. 3 GDPR obsahuje ďalšiu výnimku týkajúcu sa spracúvania osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie. Článok 2 ods. 2 GDPR sa vykladá reštriktívne: pozri rozsudok zo 16. júla 2020, Facebook Ireland a Schrems (C‑311/18, EU:C:2020:559, bod 84 a citovaná judikatúra).
(
26
)	Rozsudok zo 4. mája 2023, Österreichische Datenschutzbehörde a CRIF (C‑487/21, EU:C:2023:369, bod 23).
(
27
)	Pozri analogicky rozsudok zo 17. júla 2014, YS a i. (C‑141/12 a C‑372/12, EU:C:2014:2081, bod 38 a citovaná judikatúra).
(
28
)	Pôvodne zákonné spracúvanie správnych údajov sa môže časom stať nezlučiteľným s GDPR, ak sa údaje javia ako neprimerané, irelevantné alebo už nerelevantné, alebo ak sú nadmerné vo vzťahu k týmto účelom vzhľadom na uplynutý čas. Rozsudok z 24. septembra 2019, GC a i. (Odstránenie odkazu na citlivé údaje) (C‑136/17, EU:C:2019:773, bod 74 a citovaná judikatúra).
(
29
)	Rozsudok zo 4. júla 2023, Meta Platforms a i. (Všeobecné podmienky používania sociálnej siete) (C‑252/21, EU:C:2023:537, bod 90 a citovaná judikatúra).
(
30
)	Rozsudok z 5. júna 2023, Komisia/Poľsko (Nezávislosť a súkromný život sudcov) (C‑204/21, EU:C:2023:442, body 335 až 337).
(
31
)	Zdá sa, že spracúvanie údajov žiadateľa a zaradenie jeho rodu do registra žiadateľov o azyl nespadá do osobitných kategórií osobných údajov, ktoré sú zakázané podľa článku 9 ods. 1 GDPR. Údaje o rode osoby podľa môjho názoru nemožno stotožňovať s „genetickými údajmi“ alebo „údajmi týkajúcimi sa sexuálneho života alebo sexuálnej orientácie fyzickej osoby“.
(
32
)	Pozri v tomto zmysle rozsudok z 12. januára 2023, Österreichische Post (Informácie o príjemcoch osobných údajov) (C‑154/21, EU:C:2023:3, bod 44).
(
33
)	V článku 79 ods. 1 GDPR sa stanovuje, že bez toho, aby bol dotknutý akýkoľvek dostupný správny alebo mimosúdny prostriedok nápravy, každá dotknutá osoba, ktorej sa dotýkajú spracovateľské operácie, má právo na účinný súdny prostriedok nápravy, ak sa domnieva, že v dôsledku spracúvania jej osobných údajov v rozpore s týmto nariadením došlo k porušeniu jej práv stanovených v tomto nariadení.
(
34
)	Pozri analogicky rozsudok Nowak (bod 53). Správnosť údajov sa posudzuje individuálne s prihliadnutím na všetky relevantné okolnosti.
(
35
)	Pozri § 81 písm. c) zákona o azyle.
(
36
)	Pozri § 82 písm. f) zákona o azyle.
(
37
)	Nesúlad medzi dôvodmi na priznanie postavenia utečenca žalujúcej strane a zápisom jej rodu ako „ženského“ v azylovom registri je takisto v rozpore s právom na dobrú správu vecí verejných. Hoci článok 41 ods. 1 Charty ako taký nie je určený členským štátom, právo na dobrú správu vecí verejných zakotvené v tomto ustanovení odráža všeobecnú zásadu práva Únie, ktorú musia členské štáty rešpektovať pri vykonávaní tohto práva, vrátane smernice 2011/95. Rozsudok z 10. februára 2022, Bezirkshauptmannschaft Hartberg‑Fürstenfeld (Premlčacia lehota) (C‑219/20, EU:C:2022:89, body 36 a 37).
(
38
)	Pozri odôvodnenie 10 GDPR.
(
39
)	Použitie slova „prispôsobiť“ v článku 6 ods. 2 GDPR prezrádza, že cieľom tohto ustanovenia je umožniť členským štátom zachovať alebo zaviesť osobitné ustanovenia o spracúvaní osobných údajov pri plnení úloh vo verejnom záujme alebo pri výkone verejnej moci. Nemôže preto pôsobiť tak, že obmedzuje potrebný účinok práv a povinností stanovených v iných častiach tohto nariadenia: pozri odôvodnenie 10 GDPR.
(
40
)	Rozsudok z 20. októbra 2022, Koalicia Demokratična Bălgarija – Obedinenie (C‑306/21, EU:C:2022:813, bod 50).
(
41
)	Pozri najmä článok 21 ods. 1 GDPR, ktorý odkazuje na právo namietať v súvislosti so spracúvaním osobných údajov na základe článku 6 ods. 1 písm. e) alebo f) uvedeného nariadenia. Pozri aj článok 13 ods. 1 písm. d) a článok 13 ods. 2 písm. b), článok 17 ods. 1 písm. b) a článok 20 ods. 1 písm. a) GDPR, ktoré odkazujú na konkrétne body článku 6 ods. 1 GDPR.
(
42
)	Pozri odôvodnenie 59 GDPR, kde sa uvádza, že by sa mali „stanoviť postupy, ktoré by dotknutej osobe uľahčili uplatnenie jej práv podľa tohto nariadenia a ktoré by zahŕňali mechanizmy na vyžiadanie si a prípadné získanie bezplatného prístupu k osobným údajom a ich bezplatnú opravu alebo vymazanie a na uplatnenie práva namietať. Prevádzkovateľ by mal tiež poskytnúť možnosť podávať žiadosti elektronicky, najmä ak sa osobné údaje spracúvajú elektronickými prostriedkami. Mal by byť povinný odpovedať na žiadosti dotknutej osoby bez zbytočného odkladu a najneskôr do jedného mesiaca a uviesť dôvody v prípade, ak nemá v úmysle vyhovieť takejto žiadosti“.
(
43
)	Pozri analogicky rozsudok z 21. júna 2022, Ligue des droits humains (C‑817/19, EU:C:2022:491, bod 112), v ktorom Súdny dvor pripomenul, že základné práva zakotvené v článkoch 7 a 8 Charty nie sú absolútne, ale musia sa posudzovať vo vzťahu k ich funkcii v spoločnosti.
(
44
)	Pozri návrhy, ktoré predložil generálny advokát Bobek vo veci J & S Service (C‑620/19, EU:C:2020:649, bod 130), k „otvorenému zneniu“ článku 23 ods. 1 písm. e) GDPR. Hoci sa obmedzenia musia vykladať úzko, použitie pojmu „najmä“ v článku 23 ods. 1 písm. e) GDPR neobmedzuje toto ustanovenie na záležitosti v ňom opísané, ale zahŕňa „iné dôležité ciele všeobecného verejného záujmu Únie alebo členského štátu“. V súvislosti s reštriktívnym výkladom obmedzení podľa článku 23 GDPR pozri rozsudok zo 6. októbra 2020, La Quadrature du Net a i. (C‑511/18, C‑512/18 a C‑520/18, EU:C:2020:791, bod 210). Pozri aj bod 3 usmernení Európskeho výboru pre ochranu údajov 10/2020 k obmedzeniam podľa článku 23 všeobecného nariadenia o ochrane údajov. Verzia 2.1. Prijaté 13. októbra 2021. https://www.edpb.europa.eu/system/files/2023‑07/edpb_guidelines202010_on_art23_adopted_after_consultation_sk.pdf.
(
45
)	Podľa odôvodnenia 73 GDPR „právom Únie alebo právom členského štátu sa môžu uložiť obmedzenia týkajúce sa osobitných zásad a práv na informovanie, prístup a opravu… osobných údajov…, pokiaľ je to v demokratickej spoločnosti potrebné a primerané na zaistenie… vedenia verejných registrov vedených vo všeobecnom verejnom záujme… Uvedené obmedzenia by mali byť v súlade s požiadavkami stanovenými v Charte a v [EDĽP]“.
(
46
)	To v podstate odráža článok 52 ods. 1 Charty.
(
47
)	Pozri analogicky rozsudok ESĽP, 31. januára 2023, Y. v. Francúzsko (CE:ECHR:2023:0131JUD007688817, bod 89).
(
48
)	S výhradou overenia vnútroštátnym súdom.
(
49
)	Pozri analogicky rozsudok zo 14. decembra 2023, Nacionalna agencija za prichodite (C‑340/21, EU:C:2023:986, bod 60).
(
50
)	Pozri analogicky rozsudok z 8. decembra 2022, Google (Odstránenie odkazov na údajne nepresný obsah) (C‑460/20, EU:C:2022:962, bod 68).
(
51
)	Zo spisu vyplýva, že vnútroštátny súd uviedol, že disponuje podstatnými dôkazmi, na základe ktorých môže preukázať nesprávnosť zápisu v azylovom registri týkajúceho sa rodu žalujúcej strany.
(
52
)	Pozri rozsudok zo 6. apríla 2017, A.P., Garçon a Nicot v. Francúzsko (CE:ECHR:2017:0406JUD007988512, bod 131). Pozri tiež rozsudok z 19. januára 2019, X a Y v. Rumunsko (CE:ECHR:2021:0119JUD000214516, bod 165). Rozsudky ESĽP nie sú pre Súdny dvor záväzné, keďže EÚ nepristúpila k EDĽP. Podľa článku 52 ods. 3 Charty musí Súdny dvor zabezpečiť, aby jeho výklad jej článku 3 ods. 1 a článku 7 poskytoval úroveň ochrany, ktorá neklesne pod úroveň ochrany, ktorú stanovili články 3 a 8 EDĽP, ako ich vykladá ESĽP. Pozri analogicky rozsudok zo 6. októbra 2021, W.Ż. (Senát Najvyššieho súdu pre mimoriadne preskúmanie a veci verejné – Vymenovanie) (C‑487/19, EU:C:2021:798, bod 123 a citovaná judikatúra). Štandard stanovený ESĽP okrem iného v jeho konečnom rozsudku zo 6. apríla 2017, A. P., Garçon a Nicot v. Francúzsko (CE:ECHR:2017:0406JUD007988512), je preto relevantný pre konanie na vnútroštátnom súde.
(
53
)	Pozri analogicky rozsudok z 8. decembra 2022, Google (Odstránenie údajne nepresného obsahu) (C‑460/20, EU:C:2022:962, bod 68).