62021CO0002
SKLEP SODIŠČA (deseti senat)
z dne 24. junija 2022 (
*1
)
„Predhodno odločanje – Člen 99 Poslovnika Sodišča – Državljanstvo Unije – Člena 20 in 21 PDEU – Pravica do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic – Rojstni list, izdan v državi članici rojstva otroka, v katerem sta za tega otroka navedeni dve materi – Zavrnitev izvorne države članice ene od teh mater, da ta rojstni list vpiše v nacionalni matični register – Vpis navedenega lista kot pogoj za izdajo osebnih dokumentov – Nacionalna ureditev te izvorne države članice, v kateri se osebama istega spola starševstvo ne priznava“
V zadevi C‑2/21,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki ga je vložilo Wojewódzki Sąd Administracyjny w Krakowie (upravno sodišče vojvodstva v Krakovu, Poljska) z odločbo z dne 9. decembra 2020, ki je na Sodišče prispela 4. januarja 2021, v postopku
Rzecznik Praw Obywatelskich,
ob udeležbi
K. S.,
S. V. D.,
Prokurator Prokuratury Okręgowej w Krakowie M. C.,
Prokuratura Krajowa,
Kierownik Urzędu Stanu Cywilnego w Krakowie,
SODIŠČE (deseti senat),
v sestavi I. Jarukaitis, predsednik senata, M. Ilešič (poročevalec) in D. Gratsias, sodnika,
generalna pravobranilka: J. Kokott,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalne pravobranilke, da bo v zadevi odločeno z obrazloženim sklepom v skladu s členom 99 Poslovnika Sodišča,
sprejema naslednji
Sklep
1
Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 20(2)(a) in člena 21(1) PDEU ter člena 7, člena 21(1) in člena 24(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: Listina).
2
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med Rzecznik Praw Obywatelskich (nacionalni varuh človekovih pravic, Poljska) in Kierownik Urzędu Stanu Cywilnego w Krakowie (vodja matičnega urada v Krakovu, Poljska; v nadaljevanju: vodja matičnega urada) v zvezi z zavrnitvijo zadnjenavedenega, da v poljski nacionalni matični register vpiše rojstni list hčerke K. S. in njene žene S. V. D., ki so ga izdali španski organi.
Pravni okvir
Mednarodno pravo
3
Člen 2 Konvencije o otrokovih pravicah, ki jo je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela 20. novembra 1989 (Recueil des traités des Nations unies, zvezek 1577, str. 3), določa:
„1.   Države pogodbenice spoštujejo in vsakemu otroku, ki sodi pod njihovo pravno pristojnost, jamčijo s to Konvencijo priznane pravice brez kakršnegakoli razlikovanja, ne glede na raso, barvo kože, spol, jezik, veroizpoved, politično ali drugo prepričanje, narodno, etnično ali družbeno poreklo, premoženje, invalidnost, rojstvo ali kakršenkoli drug položaj otroka, njegovih staršev ali zakonitega skrbnika.
2.   Države pogodbenice bodo s sprejetjem vseh ustreznih ukrepov zagotovile varstvo otroka pred vsemi oblikami razlikovanja ali kaznovanja zaradi položaja, delovanja, izraženih mnenj ali prepričanj njegovih staršev, zakonitih skrbnikov ali družinskih članov.“
4
Člen 7 te konvencije določa:
„1.   Otrok mora biti takoj po rojstvu vpisan v rojstno matično knjigo in ima od rojstva pravico do imena, pravico pridobiti državljanstvo in po možnosti pravico, da pozna svoje starše in da le-ti skrbijo zanj.
2.   Države pogodbenice bodo zagotovile uresničevanje teh pravic v skladu s svojo notranjo zakonodajo in obveznostmi, ki jim jih nalagajo ustrezni mednarodni akti s tega področja, še posebej tam, kjer bi bil otrok sicer brez državljanstva.“
Pravo Unije
Pogodba DEU
5
Člen 20 PDEU določa:
„1.   S Pogodbama se uvede državljanstvo Unije. Državljani Unije so vse osebe z državljanstvom ene od držav članic. Državljanstvo Unije se doda nacionalnemu državljanstvu in ga ne nadomesti.
2.   Državljani Unije imajo pravice in dolžnosti, določene v Pogodbah. Med drugim imajo:
(a)
pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic;
[…]
Te pravice se uresničujejo v skladu s pogoji in omejitvami, opredeljenimi s Pogodbama in ukrepi, sprejetimi za njuno izvajanje.“
6
Člen 21(1) PDEU določa:
„Vsak državljan Unije ima pravico prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic ob upoštevanju omejitev in pogojev, določenih s Pogodbama in ukrepi, ki so bili sprejeti za njuno uveljavitev.“
Listina
7
Člen 7 Listine, naslovljen „Spoštovanje zasebnega in družinskega življenja“, določa:
„Vsakdo ima pravico do spoštovanja svojega zasebnega in družinskega življenja, stanovanja ter komunikacij.“
8
V skladu s členom 21(1) Listine je „[p]repovedana […] vsakršna diskriminacija na katerikoli podlagi, kot je denimo spol, rasa, barva kože, etnično ali socialno poreklo, genetska značilnost, jezik, vera ali prepričanje, politično ali drugo mnenje, pripadnost narodnostni manjšini, premoženje, rojstvo, invalidnost, starost ali spolna usmerjenost“.
9
Člen 24 Listine, naslovljen „Pravice otroka“, določa:
„1.   Otroci imajo pravico do potrebnega varstva in skrbi za zagotovitev njihove dobrobiti. Svoje mnenje lahko svobodno izražajo. Njihovo mnenje se upošteva v stvareh, ki jih zadevajo, v skladu z njihovo starostjo in zrelostjo.
2.   Pri vseh ukrepih javnih organov ali zasebnih ustanov, ki se nanašajo na otroke, se morajo upoštevati predvsem koristi otroka.
3.   Vsak otrok ima pravico do rednih osebnih odnosov in neposrednih stikov z obema staršema, če to ni v nasprotju z njegovimi koristmi.“
Direktiva 2004/38/ES
10
Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja Direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EEC (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 5, zvezek 5, str. 46) v členu 4, naslovljenem „Pravica do izstopa“, določa:
„1.   Brez vpliva na določbe o potnih listinah, ki se uporabljajo pri nadzorih državne meje, imajo vsi državljani Unije z veljavno osebno izkaznico ali potnim listom in njihovi družinski člani, ki niso državljani države članice in ki imajo veljavni potni list, pravico, da zapustijo ozemlje države članice zaradi potovanja v drugo državo članico.
[…]
3.   Države članice v skladu s svojim pravom svojim državljanom izdajo in obnovijo osebno izkaznico ali potni list, v katerih je navedeno njihovo državljanstvo.
4.   Potni list velja najmanj za vse države članice in za države, skozi katere mora imetnik iti, ko potuje med državami članicami. […]“
Poljsko pravo
11
Člen 18 Konstytucja Rzeczypospolitej Polskiej (ustava Republike Poljske) določa:
„Republika Poljska varuje in ščiti zakonsko zvezo kot zvezo ženske in moškega, družino, materinstvo in starševstvo.“
12
Člen 7 ustawa – Prawo prywatne międzynarodowe (zakon o mednarodnem zasebnem pravu) z dne 4. februarja 2011 v konsolidirani različici (Dz. U. 2015, pozicija 1792) določa:
„Tuja zakonodaja se ne uporablja, če bi imela učinke, ki so v nasprotju s temeljnimi načeli pravnega reda Republike Poljske.“
13
Člen 104(5) ustawa – Prawo o aktach stanu cywilnego (zakon o matičnih registrih) z dne 28. novembra 2014 v konsolidirani različici (Dz. U. 2020, pozicija 463), kakor je bila spremenjena, določa:
„Vpis je obvezen, kadar je poljski državljan, na katerega se nanaša tuji dokument o osebnem stanju, imetnik listine o osebnem stanju, ki potrjuje pretekle dogodke in ki je bila izdana na ozemlju Republike Poljske, in kadar ta državljan zahteva izvršitev ukrepa v zvezi z vpisom matičnega dejstva ali zaprosi za izdajo poljskega osebnega dokumenta ali [identifikacijske] številke [fizičnih oseb s poljskim državljanstvom].“
14
Člen 107 zakona o matičnih registrih določa:
„Vodja matičnega urada zavrne vpis, če:
1. se dokument v državi, ki ga je izdala, ne šteje za dokument o osebnem stanju ali nima vrednosti uradnega dokumenta ali ga ni izdal pristojni organ ali vzbuja dvom o pristnosti ali celo potrjuje dogodek, ki ni rojstvo, sklenitev zakonske zveze ali smrt;
2. je bil tuji dokument vpisan v državi, ki ni država, v kateri se je dogodek zgodil;
3. bi bil vpis v nasprotju s temeljnimi načeli pravnega reda Republike Poljske.“
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
15
K. S., poljska državljanka, in S. V. D., irska državljanka, sta leta 2018 na Irskem sklenili zakonsko zvezo.
16
Leta 2018 se je v Španiji rodila njuna hči, S. R. S. – D. Njeno rojstvo je španski matični urad vpisal na podlagi skupne izjave matere otroka, K. S., in njene žene, S. V. D. Na tem rojstnem listu sta K. S. in S. V. D. navedeni kot „mati A“ in „mati B“.
17
K. S. in S. V. D. sta zaprosili za vpis rojstnega lista, ki so ga za S. R. S. – D., ki ima poljsko državljanstvo, izdali španski organi, v poljski matični register.
18
To prošnjo je vodja matičnega urada z odločbo z dne 16. aprila 2019 zavrnil z obrazložitvijo, da je tak vpis v nasprotju s temeljnimi načeli pravnega reda Republike Poljske. Ker K. S. in S. V. D. nista izpodbijali te zavrnilne odločbe, je ta 30. aprila 2019 postala pravnomočna.
19
K. S. je 25. septembra 2019 pri nacionalnem varuhu človekovih pravic vložila prošnjo za pomoč, v kateri je navedla, da S. R. S. – D. nima nobenega osebnega dokumenta, ker je bila vloga za izdajo poljskega potnega lista za tega otroka zavrnjena zaradi nevpisa njegovega rojstnega lista v poljski matični register. Irski organi, pristojni za osebne dokumente, so v dopisu z dne 17. februarja 2019 tega varuha človekovih pravic obvestili, da navedeni otrok nima irskega državljanstva in zato nima pravice ne do osebne izkaznice ne do potnega lista.
20
Nacionalni varuh človekovih pravic je zato v imenu K. S. in S. V. D. pri predložitvenem sodišču vložil tožbo zoper odločbo vodje matičnega urada z dne 16. aprila 2019, s katero je bil zavrnjen vpis rojstnega lista, ki so ga španski organi izdali za njuno hčer, v poljski matični register.
21
Med postopkom pred predložitvenim sodiščem je tudi upravni organ na prvi stopnji zavrnil vlogo za izdajo osebne izkaznice za S. R. S. – D. z obrazložitvijo, da ima po poljskem pravu otrok kot starša lahko samo žensko in moškega. Ker je predložitveno sodišče presodilo, da je upravičeno počakati na odločitev upravnega organa na drugi stopnji, je nacionalni varuh človekovih pravic v dopisu z dne 30. julija 2020 navedel, da je bila odločba o zavrnitvi vloge za izdajo osebne izkaznice na drugi stopnji potrjena.
22
Po presoji predložitvenega sodišča določbe, ki se zdaj uporabljajo, dejansko ne zagotavljajo pravice do prostega gibanja otroku, kot je S. R. S. – D., ki „je nesporno poljska državljanka“ in posledično državljanka Unije, ker dokumentov, potrebnih za uresničevanje te svoboščine, in sicer poljske osebne izkaznice ali potnega listna, temu otroku ni mogoče izdati, ker sta starša, vpisana na njegovem rojstnem listu, ženski, ki sta sklenili zakonsko zvezo v skladu z zakonodajo, ki se uporablja za eno od njiju. To sodišče poleg tega pojasnjuje, da zaradi praktične uporabe teh določb poljskega prava javni organi, vključno s sodišči, mladoletnemu otroku ob upoštevanju njegove koristi težko dodelijo učinkovito zaščito.
23
Predložitveno sodišče priznava, da so za vprašanja osebnega stanja in pravila o sklenitvi zakonske zveze, ki so s tem povezana, področja, za katera so pristojne države članice, in da pravo Unije ne posega v to pristojnost. Meni, da razlike med pravili, ki se uporabljajo v različnih državah članicah, vseeno ne morejo posegati v pravico, ki je priznana vsem državljanom Unije, da se svobodno gibljejo in prebivajo na ozemlju držav članic.
24
To sodišče navaja, da če bi se ugotovilo, da zavrnitev vpisa rojstnega lista otroka krši določbe člena 20(2)(a) in člena 21(1) PDEU v povezavi z določbami člena 7, člena 21(1) in člena 24(2) Listine, bi lahko poljskim organom odredilo, da ta rojstni list vpišejo dobesedno, kar bi nato omogočilo izdajo osebnega dokumenta, ki bi zadevnemu otroku zagotavljal, da lahko prehaja notranje meje Unije, in s katerim bi se zaščitilo njegovo zasebno in družinsko življenje.
25
V teh okoliščinah je Wojewódzki Sąd Administracyjny w Krakowie (upravno sodišče vojvodstva v Krakovu, Poljska) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo to vprašanje:
„Ali je treba povezane določbe člena 20(2)(a) in člena 21(1) PDEU v povezavi s členom 7, členom 21(1) in členom 24(2) [Listine] razlagati tako, da nasprotujejo temu, da organi države članice, katere državljan je mladoletni otrok, temu otroku zavrnejo vpis njegovega rojstnega lista, izdanega v drugi državi članici, to je vpis, ki je nujen, da lahko pridobi osebni dokument države članice, katere državljan je, ker nacionalno pravo zadnjenavedene države članice ne predvideva starševstva istospolnih parov in ker sta na tem rojstnem listu kot starša navedeni osebi istega spola?“
Postopek pred Sodiščem
26
Predložitveno sodišče je predlagalo, naj se ta zadeva obravnava po nujnem postopku predhodnega odločanja iz člena 107 Poslovnika Sodišča.
27
Peti senat Sodišča je z odločbo z dne 25. januarja 2021 na predlog sodnika poročevalca in po opredelitvi generalne pravobranilke odločil, da ne ugodi predlogu, naj se ta zadeva obravnava po nujnem postopku predhodnega odločanja, ker pogoji glede nujnosti, določeni v členu 107 Poslovnika, niso izpolnjeni.
28
Ob upoštevanju sorodnosti med to zadevo in zadevo, v kateri je bila izdana sodba z dne 14. decembra 2021, Stolichna obshtina, rayon Pancharevo (C‑490/20, EU:C:2021:1008), je bil postopek v tej zadevi z odločbo predsednika Sodišča z dne 26. januarja 2021 prekinjen do izreka te sodbe.
29
Po izreku sodbe z dne 14. decembra 2021, Stolichna obshtina, rayon Pancharevo (C‑490/20, EU:C:2021:1008), je sodno tajništvo Sodišča predložitvenemu sodišču poslalo kopijo te sodbe in ga pozvalo, naj navede, ali želi vztrajati pri predlogu za sprejetje predhodne odločbe.
30
Predložitveno sodišče je v dopisih z dne 17. in 28. januarja 2022 Sodišče obvestilo, da vztraja pri predlogu za sprejetje predhodne odločbe, in pri tem med drugim navedlo, da odločanje v sodnem postopku v zvezi z zavrnitvijo vpisa rojstnega lista ostaja prekinjeno do prejema odločitve Sodišča o tem predlogu za sprejetje predhodne odločbe. To sodišče je poleg tega navedlo, da je odvetnik staršev zadevnega mladoletnega otroka januarja 2022 pri Wojewódzki Sąd Administracyjny w Warszawie (upravno sodišče vojvodstva v Varšavi, Poljska) začel sodni postopek za odpravo upravne odločbe, s katero je bila zavrnjena izdaja osebne izkaznice za tega otroka.
Vprašanje za predhodno odločanje
31
V skladu s členom 99 Poslovnika lahko Sodišče, zlasti če je iz sodne prakse mogoče jasno sklepati, kakšen bo odgovor na vprašanje, ki mu je predloženo v predhodno odločanje, na predlog sodnika poročevalca in po opredelitvi generalnega pravobranilca kadar koli odloči z obrazloženim sklepom.
32
To določbo je treba uporabiti v tej zadevi.
33
Predložitveno sodišče v bistvu sprašuje, ali je treba člen 20(2)(a) in člen 21(1) PDEU v povezavi s členom 7, členom 21(1) in členom 24(2) Listine razlagati tako, da mora v primeru mladoletnega otroka, ki je državljan Unije in v čigar rojstnem listu, ki so ga izdali pristojni organi države članice, sta kot starša navedeni osebi istega spola, država članica, katere državljan je ta otrok, vpisati tak rojstni list, da bi mu omogočila pridobitev osebnega dokumenta.
34
Uvodoma je treba poudariti, da so v skladu s členom 20(1) PDEU državljani Unije vse osebe z državljanstvom ene od držav članic. Ker glede na ugotovitve predložitvenega sodišča ni sporno, da ima S. R. S. – D. poljsko državljanstvo, ima ta otrok na podlagi te določbe status državljana Unije.
35
V zvezi s tem je Sodišče večkrat poudarilo, da je status državljana Unije zasnovan kot temeljni status državljanov držav članic (sodba z dne 14. decembra 2021, Stolichna obshtina, rayon Pancharevo, C‑490/20, EU:C:2021:1008, točka 41 in navedena sodna praksa).
36
Kot izhaja iz sodne prakse Sodišča, se državljan države članice, ki je na podlagi svojega statusa državljana Unije uresničeval svojo pravico do prostega gibanja in prebivanja v državi članici, ki ni njegova izvorna država članica, lahko sklicuje na pravice, ki jih ima zaradi tega statusa, zlasti na pravice iz člena 21(1) PDEU, in to po potrebi tudi proti svoji izvorni državi članici. Na to določbo in na določbe, sprejete za njeno izvajanje, se lahko sklicujejo tudi državljani Unije, ki so rojeni v državi članici gostiteljici svojih staršev in niso nikoli uresničevali pravice do prostega gibanja (sodba z dne 14. decembra 2021, Stolichna obshtina, rayon Pancharevo, C‑490/20, EU:C:2021:1008, točka 42 in navedena sodna praksa).
37
V skladu s členom 21(1) PDEU ima vsak državljan Unije pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic ob upoštevanju omejitev in pogojev, določenih s Pogodbama in ukrepi, ki so bili sprejeti za njuno uveljavitev. Da bi bilo državljanom držav članic omogočeno uresničevanje te pravice, člen 4(3) Direktive 2004/38 tem državam članicam nalaga, naj svojim državljanom v skladu s svojo zakonodajo izdajo osebno izkaznico ali potni list, v katerih je navedeno njihovo državljanstvo.
38
Ker je S. R. S. – D. poljska državljanka, ji morajo zato poljski organi izdati osebno izkaznico ali potni list, v katerem sta navedena njeno državljanstvo in priimek, kot izhaja iz rojstnega lista, ki so ga izdali španski organi. V zvezi s tem je Sodišče že imelo priložnost ugotoviti, da člen 21 PDEU nasprotuje temu, da organi države članice z uporabo svojega nacionalnega prava zavrnejo priznanje priimka otroka, kot je bil določen in registriran v drugi državi članici, v kateri je bil ta otrok rojen in v kateri odtlej prebiva (sodba z dne 14. decembra 2021, Stolichna obshtina, rayon Pancharevo, C‑490/20, EU:C:2021:1008, točka 44 in navedena sodna praksa).
39
Pojasniti je treba, da člen 4(3) Direktive 2004/38 poljskim organom nalaga, naj S. R. S. – D. izdajo osebno izkaznico ali potni list neodvisno od tega, ali je španski rojstni list tega otroka vpisan v poljski matični register. Ker poljsko pravo zahteva vpis rojstnega lista pred izdajo poljske osebne izkaznice ali potnega lista, se ta država članica torej ne more sklicevati na svoje nacionalno pravo, da bi zavrnila izdajo take osebne izkaznice ali takega potnega lista za S. R. S. – D. (glej po analogiji sodbo z dne 14. decembra 2021, Stolichna obshtina, rayon Pancharevo, C‑490/20, EU:C:2021:1008, točka 45).
40
S takim dokumentom samim ali v povezavi z drugimi dokumenti, in sicer glede na okoliščine primera z dokumentom, ki ga je izdala država članica gostiteljica zadevnega otroka, mora biti otroku v položaju, v kakršnem je S. R. S. – D., omogočeno, da uresničuje svojo pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki je zagotovljena s členom 21(1) PDEU, z vsako od obeh mater, katerih status staršev tega otroka je določila njuna država članica gostiteljica med prebivanjem v skladu z Direktivo 2004/38 (sodba z dne 14. decembra 2021, Stolichna obshtina, rayon Pancharevo, C‑490/20, EU:C:2021:1008, točka 46).
41
Poleg tega je treba opozoriti, da pravice, ki jih imajo državljani držav članic na podlagi člena 21(1) PDEU, vključujejo pravico do običajnega družinskega življenja v državi članici gostiteljici in po vrnitvi v državo članico, katere državljani so, tudi v tej državi, tako da imajo ti državljani pravico, da so tam ob njih prisotni člani njihove družine (sodba z dne 14. decembra 2021, Stolichna obshtina, rayon Pancharevo, C‑490/20, EU:C:2021:1008, točka 47 in navedena sodna praksa).
42
Ni sporno, da so v postopku v glavni stvari španski organi zakonito ugotovili starševsko vez, biološko oziroma pravno, med S. R. S. – D. in njenima staršema, in sicer K. S. in S. V. D., ter to vez potrdili v rojstnem listu, ki so ga izdali za otroka zadnjenavedenih. K. S. in S. V. D. mora biti torej na podlagi člena 21 PDEU kot staršema mladoletnega državljana Unije, katerega varstvo in vzgojo dejansko zagotavljata, v vseh državah članicah priznana pravica, da ga spremljata pri uresničevanju njegove pravice do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (glej v tem smislu sodbo z dne 14. decembra 2021, Stolichna obshtina, rayon Pancharevo, C‑490/20, EU:C:2021:1008, točka 48).
43
Ker ima S. R. S. – D. glede na ugotovitve predložitvenega sodišča poljsko državljanstvo, so poljski organi tako kot organi vsake druge države članice dolžni to starševsko vez priznati, zato da se temu otroku omogoči, da neovirano skupaj z vsakim od staršev uresničuje svojo pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki je zagotovljena s členom 21(1) PDEU.
44
Poleg tega je za to, da se S. R. S. – D. dejansko omogoči uresničevanje njene pravice do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic z vsakim od staršev, potrebno, da imata lahko K. S. in S. V. D. dokument, v katerem sta navedeni kot osebi, ki sta pooblaščeni, da potujeta s tem otrokom.
45
Obveznost države članice, da na eni strani otroku, ki je državljan te države članice in je rojen v drugi državi članici ter čigar rojstni list, ki so ga izdali organi te druge države članice, kot njegova starša določa osebi istega spola, izda osebno izkaznico ali potni list ter da na drugi strani prizna starševsko vez med tem otrokom in vsako od teh dveh oseb v okviru, v katerem ta otrok uresničuje svoje pravice na podlagi člena 21 PDEU in aktov sekundarne zakonodaje v zvezi s tem členom, ne pomeni, da mora država članica, katere državljan je zadevni otrok, v svojem nacionalnem pravu predvideti starševstvo oseb istega spola ali starševsko vez med tem otrokom in osebama, ki sta v rojstnem listu, ki so ga sestavili organi države članice gostiteljice, navedeni kot njegova starša, priznati za druge namene od uresničevanja pravic, ki jih ima navedeni otrok na podlagi prava Unije (sodba z dne 14. decembra 2021, Stolichna obshtina, rayon Pancharevo, C‑490/20, EU:C:2021:1008, točki 56 in 57 ter navedena sodna praksa).
46
Dodati je treba, da je nacionalni ukrep, ki lahko ovira uresničevanje prostega gibanja oseb, lahko utemeljen le, če je v skladu s temeljnimi pravicami iz Listine, katere spoštovanje zagotavlja Sodišče (sodba z dne 14. decembra 2021, Stolichna obshtina, rayon Pancharevo, C‑490/20, EU:C:2021:1008, točka 58 in navedena sodna praksa).
47
V položaju, ki je predmet spora o glavni stvari, so tako pravica do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, zagotovljena s členom 7 Listine, kot tudi pravice otroka, zagotovljene s členom 24 Listine, in sicer zlasti pravica, da se pri vseh ukrepih, ki se nanašajo na otroke, upoštevajo predvsem koristi otroka, ter pravica do rednih osebnih odnosov in neposrednih stikov z obema staršema, temeljne.
48
Zato je razmerje zadevnega otroka z vsako od obeh oseb, s katerima ima dejansko družinsko življenje v državi članici gostiteljici in ki sta v rojstnem listu, ki so ga sestavili organi te države članice, navedeni kot njegova starša, varovano s členom 7 Listine.
49
Ker poleg tega člen 24 Listine, kot je opozorjeno v Pojasnilih k Listini o temeljnih pravicah (UL 2007, C 303, str. 17), pomeni vključitev – v pravo Unije – glavnih pravic otroka, ki so določene v Konvenciji o otrokovih pravicah, ki so jo ratificirale vse države članice, je treba pri razlagi tega člena ustrezno upoštevati določbe te konvencije (sodba z dne 14. decembra 2021, Stolichna obshtina, rayon Pancharevo, C‑490/20, EU:C:2021:1008, točka 63 in navedena sodna praksa).
50
Natančneje, člen 2 navedene konvencije v zvezi z otrokom določa načelo prepovedi diskriminacije, ki zahteva, da se pravice iz te konvencije, med katerimi je v njenem členu 7 pravica do vpisa v rojstno matično knjigo takoj po rojstvu, do imena in do pridobitve državljanstva, temu otroku zagotovijo, ne da bi bil ta v zvezi s tem diskriminiran, vključno z diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti njegovih staršev.
51
V teh okoliščinah bi bilo to, da bi bil ta otrok prikrajšan za razmerje z enim od svojih staršev v okviru uresničevanja svoje pravice do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic ali da bi mu bilo uresničevanje te pravice dejansko onemogočeno ali čezmerno oteženo, ker so njegovi starši istega spola, v nasprotju s temeljnimi pravicami, ki jih člena 7 in 24 Listine zagotavljata navedenemu otroku (sodba z dne 14. decembra 2021, Stolichna obshtina, rayon Pancharevo, C‑490/20, EU:C:2021:1008, točka 65).
52
Glede na vse zgornje preudarke je treba na postavljeno vprašanje odgovoriti, da je treba člena 20 in 21 PDEU v povezavi s členoma 7 in 24 Listine ter členom 4(3) Direktive 2004/38 razlagati tako, da je v primeru, v katerem gre za mladoletnega otroka, ki je državljan Unije in na čigar rojstnem listu, ki so ga izdali organi države članice, sta kot starša navedeni osebi istega spola, država članica, katere državljan je ta otrok, dolžna, prvič, temu otroku izdati osebno izkaznico ali potni list, ne da bi zahtevala predhodni vpis rojstnega lista navedenega otroka v nacionalni matični register, in drugič, tako kot vse druge države članice priznati dokument, izdan v drugi državi članici, ki istemu otroku omogoča, da z vsako od teh dveh oseb neovirano uresničuje svojo pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic.
Stroški
53
Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških.
Iz teh razlogov je Sodišče (deseti senat) sklenilo:
Člena 20 in 21 PDEU v povezavi s členoma 7 in 24 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ter členom 4(3) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja Direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EEC je treba razlagati tako, da je v primeru, v katerem gre za mladoletnega otroka, ki je državljan Unije in na čigar rojstnem listu, ki so ga izdali organi države članice, sta kot starša navedeni osebi istega spola, država članica, katere državljan je ta otrok, dolžna, prvič, temu otroku izdati osebno izkaznico ali potni list, ne da bi zahtevala predhodni vpis rojstnega lista navedenega otroka v nacionalni matični register, in drugič, tako kot vse druge države članice priznati dokument, izdan v drugi državi članici, ki istemu otroku omogoča, da z vsako od teh dveh oseb neovirano uresničuje svojo pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic.
Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: poljščina.