Väliaikainen versio
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (kahdeksas jaosto)
26 päivänä maaliskuuta 2026 (*)
Ennakkoratkaisupyyntö – Valtiontuet – Tukiohjelman käsite – Täydentävät täytäntöönpanotoimenpiteet – Kansallinen säännöstö, jossa säädetään sellaisten tukiohjelmien hyväksymisestä, joiden tarkoituksena on mahdollistaa kiinteistöjen osto – Tämän säännöstön täytäntöönpano kunnallisilla määräyksillä
Asiassa C‑58/25,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Grondwettelijk Hof (perustuslakituomioistuin, Belgia) on esittänyt 16.1.2025 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 29.1.2025, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Fremoluc NV ja
Association de Promotion des Droits Humains et des Minorités ASBL
vastaan
Vlaamse Regering,
UNIONIN TUOMIOISTUIN (kahdeksas jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja O. Spineanu-Matei, kolmannen jaoston puheenjohtaja C. Lycourgos (esittelevä tuomari), joka hoitaa kahdeksannen jaoston tuomarin tehtäviä, ja tuomari S. Rodin,
julkisasiamies: A. Biondi,
kirjaaja: A. Calot Escobar,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä esitetyn,
ottaen huomioon huomautukset, jotka sille ovat esittäneet
–        Fremoluc NV, edustajinaan P. de Bandt, J. Dewispelaere ja R. Van Heddeghem, advocaten,
–        Vlaamse Regering, edustajinaan E. Cloots, T. Roes ja S. Sottiaux, advocaten,
–        Alankomaiden hallitus, asiamiehinään J. M. Hoogveld ja J. Langer,
–        Euroopan komissio, asiamiehinään A. Bouquet ja L. Flynn,
päätettyään julkisasiamiestä kuultuaan ratkaista asian ilman ratkaisuehdotusta,
on antanut seuraavan
tuomion
1        Ennakkoratkaisupyyntö koskee SEU 107 artiklan 1 kohdan ja SEUT 108 artiklan 3 kohdan sekä luottamuksensuojan ja oikeusvarmuuden periaatteiden tulkintaa.
2        Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat yhtäältä Fremoluc NV ja Association de Promotion des Droits Humains et des Minorités ASBL ja toisaalta Vlaamse Regering (Flanderin hallitus, Belgia) ja jossa on kyse Vlaams Gewestin (Flanderin alue, Belgia) säännöksistä, joiden nojalla tietyt kunnat voivat soveltaa erityisehtoja maa-alueen tai asuntojen luovutukseen ja joissa säädetään näiden kuntien tarjoamasta taloudellisesta tuesta ostajille.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Unionin oikeus
3        [SEUT] 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 13.7.2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (EUVL 2015, L 248, s. 9) 1 artiklan c–e alakohdassa säädetään seuraavaa:
”Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
– –
c)      ’uudella tuella’ kaikkia tukia, eli tukiohjelmia ja yksittäisiä tukia, jotka eivät ole voimassa olevaa tukea, mukaan lukien voimassa olevan tuen muutokset;
d)      ’tukiohjelmalla’ säädöstä tai päätöstä, jonka perusteella yksittäisiä tukia voidaan myöntää yrityksille, jotka määritellään säädöksessä tai päätöksessä yleisesti ja käsitteellisesti ilman, että edellytetään muita täytäntöönpanotoimenpiteitä, sekä säädöstä tai päätöstä, jonka perusteella erityiseen hankkeeseen liittymätöntä tukea voidaan myöntää yhdelle tai useammalle yritykselle toistaiseksi ja/tai rajoittamaton määrä”.
e)      ’yksittäisellä tuella’ tukia, joita ei ole myönnetty tukiohjelman osana, sekä niitä tukiohjelman osana myönnettyjä tukia, joista on ilmoitettava.”
4        Kyseisen asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Jollei [SEUT] 109 artiklan tai sen muiden asiaa koskevien määräysten nojalla annetuissa asetuksissa toisin säädetä, asianomaisen jäsenvaltion on riittävän ajoissa ilmoitettava [Euroopan] komissiolle kaikista suunnitelmistaan myöntää uutta tukea. Komissio ilmoittaa viipymättä asianomaiselle jäsenvaltiolle ilmoituksen vastaanottamisesta.”
Belgian oikeus
5        Asumisesta omalla hallintoalueella 23.6.2023 annettu Flanderin viranomaisen asetus (decreet van de Vlaamse Overheid over wonen in eigen streek, jäljempänä WIES-asetus; Belgisch Staatsblad, 4.8.2023, s. 65489) 2 §:ssä säädetään seuraavaa:
”Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
– –
6°      WIES-kunnalla 3 §:n 1 momentin mukaisesti laadittuun luetteloon sisältyvää kuntaa
7°      WIES-maa-alueella
4 §:n 3 momentin 3 kohdan mukaisesti nimetyn maa-alueen eritystä luokittelua
8°      WIES-ostajalla 5 §:ssä tarkoitettua henkilöä
9°      WIES-asunnolla 4 §:n 3 momentin 3 kohdan mukaisesti nimetyn asunnon eritystä luokittelua”.
6        Kyseisen asetuksen 3 §:ssä säädetään seuraavaa:
”Flanderin hallitus laatii päätöksellä joka kuudes vuosi ja ensimmäisen kerran vuonna 2023 luettelon tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista kunnista. Flanderin hallitus laatii luettelon kiinteistön korkeimman hinnan perusteella.
Edellä 1 momentissa tarkoitetussa luettelossa mainitut kunnat voivat kunnallisella määräyksellä määrätä, että 4 §:n 1 momentissa tarkoitettuun kiinteän omaisuuden luovutukseen sovelletaan erityisehtoja.”
7        Mainitun asetuksen 4 §:ssä säädetään seuraavaa:
”1.      Edellä 3 §:ssä tarkoitetuissa kunnissa, jotka ovat antaneet 3 §:n 2 momentin mukaisesti
määräyksen, voidaan soveltaa erityisehtoja luovutettaessa maa-alueita ja asuntoja, jotka kuuluvat johonkin seuraavista hankkeista:
1°      hanke, jolle haetaan ympäristölupaa tonttien muodostamiseksi maa-alueista ja jossa muodostetaan vähintään viisi tonttia asuntojen rakentamiseksi
2°      hanke, jolle haetaan ympäristölupaa kaupunkisuunnittelua varten ryhmäasumishankkeille ja kerrostaloille, joissa on vähintään viisi asuntoa
3°      hanke, joka ei sellaisenaan täytä 1° tai 2° kohdassa tarkoitettuja edellytyksiä mutta joka yhdessä niiden ympäristölupien kanssa, jotka on myönnetty viiden viimeksi kuluneen vuoden aikana ennen 1° tai 2° kohdassa tarkoitettua hakemusta tonttien
muodostamiseksi taikka
sellaisten ryhmäasuntojen tai kerrostalojen rakentamiseksi, jotka koskevat hankkeen kohteena olevan maa-alueen viereisiä tontteja, täyttää tosiasiallisesti 1° tai 2° kohdassa tarkoitetut edellytykset. – –
– –
3.      WIES-kunnan kunnanvaltuusto vahvistaa kunnallisessa määräyksessä, että kunnanhallitus voi asettaa 1 momentissa tarkoitetuille hankkeille, joita ei ole 2 momentin nojalla jätetty soveltamisalan ulkopuolelle, tämän määräyksen 5 §:ssä tarkoitettuja luovutusehtoja seuraavasti:
1°      maa-alueilla, jotka kuuluvat 7.12.2018 annetun hallintoasetuksen I.3 §:ssä tarkoitettujen yhteisöjen omistukseen, määrä
on vähintään 40 prosenttia rakennettavista asunnoista tai asuinrakentamiseen tarkoitetuista tonteista vähennettynä prosenttiosuudella sosiaalisen asuntotuotannon tai tuettujen vuokra-asuntojen rakentamiseksi;
2°      maa-alueilla, jotka kuuluvat muiden kuin 7.12.2018 annetun hallintoasetuksen I.3 §:ssä tarkoitettujen luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden omistukseen, määrä on vähintään 20 prosenttia ja enintään 40 prosenttia rakennettavista asunnoista tai asuinrakentamiseen tarkoitetuista tonteista vähennettynä prosenttiosuudella sosiaalisen asuntotuotannon tai tuettujen vuokra-asuntojen rakentamiseksi;
WIES-kunnan kunnanvaltuusto vahvistaa kunnallisessa määräyksessä perusteet, joiden perusteella kunnanhallitus voi päättää asettaa tässä pykälässä tarkoitetuille hankkeille luovutusehtoja. Nämä perusteet liittyvät tämän asetuksen tavoitteisiin ja kunnan taloudelliseen suorituskykyyn.
WIES-kunnan kunnanvaltuusto määrittää kunnallisessa määräyksessä lopullisen prosenttiosuuden, johon sovelletaan 5 §:ssä tarkoitettuja luovutusehtoja. Määräyksessä mainittu prosenttiosuus on WIES-kunnan käyttämä vähimmäisprosenttiosuus, johon sovelletaan 5 §:ssä tarkoitettuja luovutusehtoja.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun ympäristöluvan hakijan on ilmoitettava hakemuksessaan, mitkä maa-alueet tai asunnot on suunniteltu vastaamaan WIES-kunnan kunnanvaltuuston 3 momentin mukaisesti määrittämää lopullista prosenttiosuutta. Nimetyt maa-alueet ja asunnot ovat WIES-maa-alueita ja WIES-asuntoja.
WIES-kunnan kunnanvaltuusto voi 4 momentin soveltamiseksi vahvistaa kunnallisessa määräyksessä lisäehtoja.
– –”
8        Saman asetuksen 5 §:n sanamuoto on seuraava:
”WIES-maa-alueet ja WIES-asunnot voidaan luovuttaa ainoastaan henkilöille, jotka täyttävät kaikki seuraavat edellytykset:
1°      luovutuspäivää edeltävän kymmenen vuoden ajan henkilö on ollut kirjattuna keskeytyksettä vähintään viiden vuoden ajan WIES-kunnan – – väestörekisteriin tai Flanderin hallintoalueella sijaitsevaan naapurikuntaan
2°      henkilö täyttää Flanderin hallituksen vahvistamat kiinteää omaisuutta ja tuloja koskevat edellytykset, jotka osoittavat heikomman varallisuustilanteen
3°      henkilö on merkitty – –
väestörekisteriin.
Myös sellaisten henkilöiden, jolle WIES-maa-alue tai WIES-asunto luovutetaan, aviopuolisoiden sekä laillisten tai tosiasiallisten avopuolisoiden, jotka asuvat yhdessä WIES-maa-alueella tai
WIES-asunnossa, on täytettävä 1 momentin 2° ja 3° kohdassa tarkoitetut edellytykset.
WIES-kunnan kunnanvaltuusto voi 1 momentin soveltamiseksi vahvistaa kunnallisessa määräyksessä lisäehtoja. WIES-kunnan kunnanvaltuusto voi esimerkiksi rajoittaa 1 momentin 1° kohdan soveltamisen henkilöihin, jotka ovat luovutuspäivää edeltävien kymmenen vuoden ajan olleet kirjattuna keskeytyksettä vähintään viiden vuoden ajan oman kunnan väestörekisteriin.”
9        WIES-asetuksen 10 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:
”Jos WIES-ostaja ostaa WIES-maa-alueen tai WIES-asunnon 5 §:n ja voimassa olevan kunnallisen määräyksen mukaisesti, WIES-kunta tarjoaa WIES-ostajan hyväksi taloudellista tukea, joka perustuu WIES-ostajan omistukseensa hankkimien maaosuuksien arvioituun hintaan. Tämä taloudellinen tuki on vähintään 50 prosenttia maaosuuksien arvioidusta hinnasta.
WIES-kunta maksaa 1 momentissa tarkoitetun taloudellisen tuen WIES-ostajan määrittelemälle suljetulle tilille toimeenpanevassa viranomaisessa. Summa vapautetaan myyjän hyväksi kauppakirjan tekemisen jälkeen, ja se on osa WIES-ostajan maksamaa kauppahintaa.
– –”
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
10      Flanderin hallintoalue antoi 23.6.2023 WIES-asetuksen. Kyseisessä asetuksessa sallitaan kuntien, joissa kiinteistöjen hinnat ovat erityisen korkeat, varata yhdeksän kuukauden ajan tiettyjen maa-alueiden tai asuntojen hankinta ostajille, joiden tulot alittavat tietyt raja-arvot ja jotka voivat osoittaa, että heillä on side kyseiseen kuntaan. Asetuksessa säädetään, että kunnat, jotka päättävät soveltaa tällaisia rajoituksia, huolehtivat ostajan puolesta siitä, että myyjälle maksetaan osa kiinteistön hinnasta.
11      Fremoluc ja Association de Promotion des Droits Humains et des Minorités nostivat 31.1. ja 1.2.2024 päivätyillä kannekirjelmillä kanteet WIES-asetuksen kumoamiseksi Grondwettelijk Hofissa (perustuslakituomioistuin, Belgia), joka on ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin.
12      Ne vetoavat kanteidensa tueksi lähinnä kanneperusteisiin, joiden mukaan on rikottu useita Belgian perustuslain säännöksiä, luettuina yhdessä yhtäältä liikkumisvapauksia koskevien unionin oikeuden säännösten ja määräysten kanssa ja toisaalta SEUT 107 artiklan 1 kohdan ja SEUT 108 artiklan 3 kohdan kanssa.
13      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo ensinnäkin, että WIES-asetus on osittain kumottava perustuslain vastaisena siltä osin kuin siinä sallitaan kuntien, jotka ovat päättäneet käyttää siinä säädettyä järjestelyä, ottavan huomioon ajanjakson, jonka ajan ostajaehdokas oli kirjattuna naapurikunnan väestörekisteriin, ainoastaan silloin, kun kyseinen kunta sijaitsee Flanderissa, mutta ei silloin, kun se sijaitsee toisella alueella.
14      Toiseksi kyseinen tuomioistuin katsoo, ettei voi kohtuudella olla mitään epäilystä siitä, että WIES-asetus on yhteensopiva SEUT 21, SEUT 45, SEUT 49, SEUT 56 ja SEUT 63 artiklan sekä Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella, asetuksen (ETY) N:o 1612/68 muuttamisesta ja direktiivien 64/221/ETY, 68/360/ETY, 72/194/ETY, 73/148/ETY, 75/34/ETY, 75/35/ETY, 90/364/ETY, 90/365/ETY ja 93/96/ETY kumoamisesta 29.4.2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/38/EY (EUVL L 158, s. 77) 22 ja 24 artiklan kanssa.
15      Kolmanneksi ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että sen on ratkaistava, olisiko WIES-asetuksen antamiseen johtaneesta säädösehdotuksesta pitänyt ilmoittaa komissiolle SEUT 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti siltä osin kuin asetuksella pyrittiin ottamaan käyttöön valtiontukiohjelma.
16      Tältä osin se pohtii aluksi sitä, onko katsottava, että WIES‑asetuksen 10 §:ssä säädetyllä taloudellisella tuella annetaan yritykselle etu, kun otetaan huomioon muun muassa 24.7.2003 annetussa tuomiossa Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg (C‑280/00, EU:C:2003:415) vahvistetut kriteerit, jotka koskevat hyvitystä julkisen palvelun velvoitteista.
17      Kyseinen tuomioistuin pohtii tämän jälkeen, riittääkö WIES-asetuksen voimaantulo siihen, että taloudellinen etu katsotaan myönnetyksi SEUT 107 ja SEUT 108 artiklaa koskevan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön valossa, vai onko päinvastoin katsottava, että taloudellisen edun myöntäminen edellyttää ensin muiden täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamista. Se toteaa tältä osin, että jotta kunta voisi suorittaa kyseisessä asetuksessa säädetyn maksun, kunnanvaltuuston on täytynyt antaa tätä koskeva kunnallinen määräys. Tässä kunnallisessa määräyksessä on WIES‑asetuksessa säädettyjä rajoja ylittämättä vahvistettava se prosenttiosuus maa-alueista tai asunnoista, joka on varattava WIES-ostajalle, ja määritettävä perusteet, joiden nojalla hankkeille voidaan asettaa luovutusehtoja. Mainitulla kunnallisella määräyksellä voidaan myös tiukentaa asuntojen luovutusehtoja ja määrätä, että kunnan taloudellinen tuki kattaa suuremman osan kyseisen kiinteistön hinnasta.
18      Lopuksi ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että sen on ratkaistava, ylittyvätkö valtiontukien ilmoittamiseen liittyvät vähämerkityksisen tuen kynnysarvot nyt käsiteltävässä asiassa.
19      Neljänneksi siinä tapauksessa, että WIES-asetuksella olisi katsottava otettavan käyttöön valtiontukiohjelma, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii, onko kyseisen asetuksen vaikutuksia mahdollista pitää voimassa
pysyvästi, jotta vältettäisiin asianomaisten yksityishenkilöiden luottamuksensuojan tai oikeusvarmuuden periaatteiden loukkaaminen.
20      Grondwettelijk Hof on tässä tilanteessa päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)      Onko [SEUT] 107 artiklan 1 kohtaa ja [SEUT] 108 artiklan 3 kohtaa tulkittava siten, että [WIES-asetuksen] 10 §:ssä säädetyn kaltaista toimenpidettä on pidettävä uutena valtiontukena, josta olisi pitänyt ilmoittaa [komissiolle]?
2)      Jos Grondwettelijk Hof päätyy ensimmäiseen ennakkoratkaisukysymykseen annettavan vastauksen perusteella siihen tulokseen, että [WIES-asetuksella] rikotaan kyseisessä kysymyksessä mainituista määräyksistä johtuvia velvoitteita, voiko Grondwettelijk Hof pitää [kyseisen] asetuksen vaikutukset pysyvästi voimassa niiden yksityishenkilöiden luottamuksensuojan kunnioittamiseksi, jotka ovat hankkineet maa-alueen tai asunnon [mainitun] asetuksen nojalla, ja sen oikeudellisen epävarmuuden estämiseksi, jota [saman] asetuksen taannehtiva kumoaminen voisi aiheuttaa kyseisille henkilöille ja joka voisi vaarantaa erityisesti heidän asumistilanteensa?”
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
Ensimmäinen kysymys
21      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee ensimmäisellä kysymyksellään lähinnä, onko SEUT 107 artiklan 1 kohtaa ja SEUT 108 artiklan 3 kohtaa tulkittava siten, että kansallisella säännöstöllä, jossa sallitaan kuntien, joissa kiinteistöjen hinnat ovat erityisen korkeat, ottavan käyttöön järjestelyn, jossa tiettyjen maa-alueiden tai asuntojen myyjille maksetaan osa kyseisten maa-alueiden ostohinnasta sellaisen ostajan lukuun, joka täyttää hänen sosiaalista tilannettaan ja sidettään kyseessä olevaan kuntaan koskevat edellytykset, on katsottava otettavan käyttöön valtiontukiohjelma, josta on ilmoitettava komissiolle, kun tässä säännöstössä yhtäältä jätetään kullekin kunnalle mahdollisuus valita, otetaanko tällainen järjestely käyttöön vai ei, ja toisaalta annetaan kullekin kunnalle harkintavaltaa määritettäessä hankkeiden tukikelpoisuusedellytykset sekä kyseisen järjestelyn nojalla vastattavaksi otettu osa kyseessä olevien maa-alueiden hinnasta.
22      SEUT 108 artiklan 3 kohdan mukaan komissiolle on annettava tieto valtiontuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa.
23      Asetuksen 2015/1589
2 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jollei SEUT 109 artiklan tai sen muiden asiaa koskevien määräysten nojalla annetuissa asetuksissa toisin säädetä, asianomaisen jäsenvaltion on riittävän ajoissa ilmoitettava komissiolle kaikista suunnitelmistaan myöntää uutta tukea.
24      Toisaalta tämän asetuksen 1 artiklan c alakohdassa määritellään uusi tuki niin, että sillä tarkoitetaan ”tukiohjelmia ja yksittäisiä tukia, jotka eivät ole voimassa olevaa tukea, mukaan lukien voimassa olevan tuen muutokset”.
25      Tässä yhteydessä on ensinnäkin niin, että mainitun asetuksen 1 artiklan d alakohdan mukaan ”tukiohjelmalla” tarkoitetaan ”säädöstä tai päätöstä, jonka perusteella yksittäisiä tukia voidaan myöntää yrityksille, jotka määritellään säädöksessä tai päätöksessä yleisesti ja käsitteellisesti ilman, että edellytetään muita täytäntöönpanotoimenpiteitä, sekä säädöstä tai päätöstä, jonka perusteella erityiseen hankkeeseen liittymätöntä tukea voidaan myöntää yhdelle tai useammalle yritykselle toistaiseksi tai rajoittamaton määrä”.
26      Nyt käsiteltävässä asiassa on niin, että koska pääasiassa kyseessä olevan kaltainen toimenpide liittyy erityisiin hankkeisiin liittyvien kunnan taloudellisten tukien maksamiseen, on määritettävä, miten tällainen toimenpide on luonnehdittava pelkästään tämän määritelmän ensimmäisen osan eli sen osan perusteella, joka koskee säädöksiä tai päätöksiä, joiden perusteella yksittäisiä tukia voidaan myöntää yrityksille, jotka määritellään yleisesti ja käsitteellisesti ilman, että edellytetään muita täytäntöönpanotoimenpiteitä.
27      Mainitun määritelmän ensimmäisen osan mukaan valtion toimenpiteen luokitteleminen tukiohjelmaksi edellyttää siten kolmen kumulatiivisen edellytyksen täyttymistä. Ensinnäkin tukia voidaan myöntää yksittäisille yrityksille jonkin säädöksen tai päätöksen perusteella. Toiseksi tukien myöntäminen ei saa edellyttää muita täytäntöönpanotoimenpiteitä. Kolmanneksi yritykset, joille yksittäisiä tukia voidaan myöntää, on määriteltävä ”yleisesti ja käsitteellisesti” (tuomio 16.9.2021, komissio v. Belgia ja Magnetrol International, C‑337/19 P, EU:C:2021:741, 60 kohta ja tuomio 6.6.2024, Ryanair v. komissio, C‑441/21 P, EU:C:2024:477, 106 kohta).
28      Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ilmenee, että toinen näistä edellytyksistä, joka koskee muiden täytäntöönpanotoimenpiteiden puuttumista, täyttyy, kun yritykset voivat saada etua yksittäisenä tukena pelkästään kyseisen säädöksen tai päätöksen perusteella tai saada tällaista tukea pelkästään kyseisen säädöksen tai päätöksen perusteella (ks. vastaavasti tuomio 4.3.2021, komissio v. Fútbol Club Barcelona, C‑362/19 P, EU:C:2021:169, 69 kohta; tuomio 16.9.2021, komissio v. Belgia ja Magnetrol International, C‑337/19 P, EU:C:2021:741, 106 kohta ja tuomio 6.6.2024, Ryanair v. komissio, C‑441/21 P, EU:C:2024:477, 108 ja 109 kohta).
29      Tältä osin on muistutettava, että tukien myöntämistä koskevan säädöksen tai päätöksen pelkkä tekninen soveltaminen ei ole asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan d alakohdassa tarkoitettu ”muu täytäntöönpanotoimenpide”. Tällainen ”muu täytäntöönpanotoimenpide” edellyttää nimittäin, että kyseisen säädöksen tai päätöksen soveltamisesta vastaavalla viranomaisella on harkintavaltaa, jonka nojalla se voi vaikuttaa tuen määrään, sen ominaisuuksiin tai tuen myöntämisedellytyksiin (ks. vastaavasti tuomio 16.9.2021, komissio v. Belgia ja Magnetrol International, C‑337/19 P, EU:C:2021:741, 105 kohta).
30      Kysymystä siitä, edellyttääkö pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen taloudellisen tuen myöntäminen tämän tuomion 27 kohdassa tarkoitetussa toisessa edellytyksessä tarkoitettuja muita täytäntöönpanotoimenpiteitä, on arvioitava sen perusteella, että ennakkoratkaisupyyntö koskee kansallista säännöstöä, jossa määritellään yleiset puitteet, joiden mukaisesti tietyt kunnat voivat päättää ottaa käyttöön taloudellisen tuen järjestelyjä, mutta kyseisellä säännöstöllä ei kuitenkaan itsessään oteta suoraan käyttöön tällaisia järjestelyjä eikä siinä määritellä järjestelyjen kaikkia täytäntöönpanotapoja.
31      Tarkemmin sanottuna ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee yhtäältä, että ainoastaan kunnat, jotka ovat päättäneet antaa kunnallisen määräyksen, jossa säädetään WIES-asetuksessa säädettyjen yleisten puitteiden soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä niiden alueella, voivat tukea taloudellisesti niiden alueella sijaitsevien maa-alueiden tai asuntojen hankintaa, koska kyseisessä asetuksessa ei millään tavoin velvoiteta kuntia, jotka voivat antaa kunnallisen määräyksen, antamaan määräystä, jolloin niillä on mahdollisuus olla panematta WIES-asetusta täytäntöön.
32      Toisaalta ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen toimittamista Belgian oikeutta koskevista tiedoista ilmenee, että antaessaan kunnallisen määräyksen WIES-asetuksen täytäntöönpanemiseksi asianomaisen kunnan on täsmennettävä sen alueella tällä perusteella myönnettävää taloudellista tukea koskevien sääntöjen eri olennaiset näkökohdat. Sen on muun muassa vahvistettava tässä asetuksessa säädettyjä rajoja ylittämättä se prosenttiosuus maa-alueista ja asunnoista, jotka kuuluvat mainitussa asetuksessa sallittuun järjestelyyn, sekä se osa kyseisen kiinteistön hinnasta, jonka se ottaa vastattavaksi. Asianomainen kunta voi myös lisätä WIES‑asetuksessa jo säädettyihin ehtoihin lisäehtoja, jotka koskevat sekä ostajien että tukikelpoisten kiinteistöjen valintaa.
33      Kun otetaan huomioon tämän tuomion 27 kohdassa tarkoitettu toinen edellytys, tällaisella säännöstöllä on katsottava annettavan asianomaisille kunnille harkintavaltaa, joka koskee sekä itse periaatetta taloudellisen tuen järjestelyn soveltamisesta niiden alueella että kyseisen järjestelyn olennaisia osia ja erityisesti kiinteistöliiketoimien tukikelpoisuusedellytyksiä sekä myönnettävän taloudellisen tuen laajuutta.
34      Tästä seuraa, että tällaisen säännöstön perusteella asianomaisten kuntien ei ole mahdollista myöntää taloudellista tukea pelkästään sen säännösten perusteella, vaan tuen myöntäminen edellyttää päinvastoin sitä, että nämä kunnat toteuttavat asetuksen 2015/1589
1 artiklan d alakohdassa tarkoitettuja muita täytäntöönpanotoimenpiteitä. Näin ollen on todettava ilman, että on tarpeen tutkia, täyttääkö tällainen tuki kaikki SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi luokittelemisen edellytykset, ettei kyseisellä säännöstöllä voida katsoa otettavan käyttöön tukiohjelmaa, josta on ilmoitettava komissiolle SEUT 108 artiklan 3 kohdan ja kyseisen asetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
35      Toiseksi mainitun asetuksen 1 artiklan e alakohdan mukaan ”yksittäisellä tuella” tarkoitetaan ”tukia, joita ei ole myönnetty tukiohjelman osana, sekä niitä tukiohjelman osana myönnettyjä tukia, joista on ilmoitettava”.
36      Koska edellä esitetystä ilmenee, että pääasiassa kyseessä olevan kaltainen säännöstö mahdollistaa taloudellisen tuen myöntämisen mahdollisesti vasta muiden täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttamisen jälkeen, sillä ei missään tapauksessa voida katsoa myönnettävän sellaisenaan yksittäistä tukea.
37      Kaiken edellä esitetyn perusteella ensimmäiseen kysymykseen on vastattava, että SEUT 107 artiklan 1 kohtaa ja SEUT 108 artiklan 3 kohtaa, luettuina yhdessä asetuksen 2015/1589
1 artiklan c–e alakohdan ja 2 artiklan 1 kohdan kanssa, on tulkittava siten, että kansallisella säännöstöllä, jossa sallitaan kuntien, joissa kiinteistöjen hinnat ovat erityisen korkeat, ottavan käyttöön järjestelyn, jossa tiettyjen maa-alueiden tai asuntojen myyjille maksetaan osa kyseisten maa-alueiden ostohinnasta sellaisen ostajan lukuun, joka täyttää hänen sosiaalista tilannettaan ja sidettään kyseessä olevaan kuntaan koskevat edellytykset, ei voida katsoa otettavan käyttöön valtiontukiohjelmaa, josta on ilmoitettava komissiolle, kun tässä säännöstössä yhtäältä jätetään kullekin kunnalle mahdollisuus valita, otetaanko tällainen järjestely käyttöön vai ei, ja toisaalta annetaan kullekin kunnalle harkintavaltaa
määritettäessä hankkeiden tukikelpoisuusedellytykset sekä kyseisen järjestelyn nojalla vastattavaksi otettu osa kyseessä olevien maa-alueiden hinnasta.
Toinen kysymys
38      Ennakkoratkaisupyynnön esittämistä koskevasta päätöksestä ilmenee, että toinen kysymys on esitetty ainoastaan siltä varalta, että ensimmäiseen kysymykseen vastataan myöntävästi. Kun otetaan huomioon ensimmäiseen kysymykseen annettu kieltävä vastaus, toiseen kysymykseen ei näin ollen ole tarpeen vastata.
Oikeudenkäyntikulut
39      Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (kahdeksas jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
SEUT 107 artiklan 1 kohtaa ja SEUT 108 artiklan 3 kohtaa, luettuina yhdessä [SEUT] 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 13.7.2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan c–e alakohdan ja 2 artiklan 1 kohdan kanssa,
on tulkittava siten, että
kansallisella säännöstöllä, jossa sallitaan kuntien, joissa kiinteistöjen hinnat ovat erityisen korkeat, ottavan käyttöön järjestelyn, jossa tiettyjen maa-alueiden tai asuntojen myyjille maksetaan osa kyseisten maa-alueiden ostohinnasta sellaisen ostajan lukuun, joka täyttää hänen sosiaalista tilannettaan ja sidettään kyseessä olevaan kuntaan koskevat edellytykset, ei voida katsoa otettavan käyttöön valtiontukiohjelmaa, josta on ilmoitettava Euroopan komissiolle, kun tässä säännöstössä yhtäältä jätetään kullekin kunnalle mahdollisuus valita, otetaanko tällainen järjestely käyttöön vai ei, ja toisaalta annetaan kullekin kunnalle harkintavaltaa määritettäessä hankkeiden tukikelpoisuusedellytykset sekä kyseisen järjestelyn nojalla vastattavaksi otettu osa kyseessä olevien maa-alueiden hinnasta.
Allekirjoitukset
*      Oikeudenkäyntikieli: hollanti.