Väliaikainen versio
JULKISASIAMIEHEN RATKAISUEHDOTUS
DEAN SPIELMANN
26 päivänä kesäkuuta 2025 (1)
Asia C‑649/23
Institutul de Istorie şi Teorie Literară „G. Călinescu” ja
Fundaţia Naţională pentru Ştiinţă şi Artă
vastaan
HK, TB:n perillinen,
VP ja
GR
(Ennakkoratkaisupyyntö – Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (ylin tuomioistuin, Romania))
Ennakkoratkaisupyyntö – Tekijänoikeus ja lähioikeudet – Direktiivi 2001/29/EY – 2 artikla – Kappaleenvalmistusoikeus – Jo olemassa olevan teoksen kriittinen laitos, jonka tarkoituksena on latinankielisen käsikirjoituksen rekonstruoiminen – Teoksen käsite – Tekijänoikeuden kunnioittaminen
Johdanto
1.        Kirjailijoiden teoksia ei ole aina suojattu. Vaikka kirjapainotaidon kehitys mahdollisti ensimmäisten teosten hyödyntämisoikeuksien  myöntämisen lisensoiduille kirjanpainajille,(2) 10.4.1710 annettua ”Statute of Anne”
‑nimistä säädöstä(3) pidetään ensimmäisenä tekijöiden etuja suojaavana lainsäädäntönä. Kyseinen oikeudellinen rakenne, joka on
tekijänoikeus, perustuu myös tiettyihin filosofisiin ajatussuuntiin, joista nousee erityisesti esiin se, että ihminen, joka on tekemänsä työn omistaja, voi tietyin varauksin ottamalla haltuunsa osuuden yhteisistä esineistä, joihin hän yhdistää tämän työnsä, tehdä näistä esineistä omaisuuttaan.
Näin ollen on luonnollista, että henkilölle myönnetään oikeudet hänen työnsä tulokseen.(4)
2.        Tekijänoikeus ei kuitenkaan ole ainoa teoksen elinkaareen liittyvä oikeus. Tekijänoikeuden lähioikeudet myönnetään esittäville taiteilijoille, tuottajille ja radioyrityksille. Ne ovat kuitenkin uudempia kuin tekijänoikeus, sillä ne mainittiin ensimmäisen kerran  esittävien taiteilijoiden, äänitteiden valmistajien sekä radioyritysten suojaamisesta Roomassa 26.10.1961 tehdyssä kansainvälisessä yleissopimuksessa(5) vastauksena uusien teknologioiden syntyyn.
3.        Vaikka nykyisin onkin selvää, että teoksen tekijät nauttivat tekijänoikeuden suojaa, tiettyjen luomusten luokittelu teoksiksi herättää edelleen monia kysymyksiä.
Înalta Curte de Casație și Justiție (ylin tuomioistuin, Romania) pohtii nyt käsiteltävässä ennakkoratkaisupyynnössä, voidaanko latinankielisestä kirjallisesta teoksesta, jonka suoja on lakannut, latinan kielellä laadittu kriittinen laitos luokitella teokseksi, jonka kappaleen valmistaminen edellyttää direktiivin 2001/29/EY 2 artiklan a alakohdan mukaisesti tekijän suostumusta.(6)
4.        Tämä ennakkoratkaisupyyntö on esitetty asiassa, jossa ovat vastakkain yhtäältä Institutul de Istorie și Teorie Literară „G. Călinescu” (Kirjallisuustieteen ja
‑teorian instituutti
”G. Călinescu”) ja Fundația Națională pentru Știință și Artă (Kansallinen tiede- ja taidesäätiö) sekä toisaalta
kyseisen kriittisen laitoksen  tekijän professori Dan Slușanschin perilliset.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Kansainvälinen oikeus
Bernin yleissopimus
5.        Kirjallisten ja taiteellisten teosten suojaamista koskevan Bernissä 9.9.1886 allekirjoitetun yleissopimuksen (Pariisin sopimuskirja 24.7.1971), sellaisena kuin se on muutettuna 28.9.1979 (jäljempänä Bernin yleissopimus), 2 artiklassa määrätään seuraavaa:
”1)      Ilmaisu ’kirjalliset ja taiteelliset teokset’ käsittää kaikki kirjallisuuden, tieteen ja taiteen alaan kuuluvat tuotteet, niiden ilmaisutapaan tai muotoon katsomatta, kuten kirjat, kirjaset ja muut kirjoitukset; esitelmät, puheet, saarnat ja muut samankaltaiset teokset; näytelmä- tai musiikkinäytelmäteokset; tanssi- ja eletaiteelliset teokset; sanalliset tai sanattomat sävellysteokset; elokuvateokset, joihin rinnastetaan elokuvaamiseen verrattavalla tavalla ilmaistut teokset; piirustus-, maalaus-, rakennus-, kuvanveisto-, kaiverrus- ja kivipiirrostaiteen teokset; valokuvateokset, joihin rinnastetaan valokuvaamiseen verrattavalla tavalla ilmaistut teokset; sovelletun taiteen teokset; maantieteelliset, topografiset, rakennustaiteelliset tai tieteelliset kuvitukset, kartat, asemapiirrokset, luonnokset ja kolmiulotteiset teokset.
– –
3)      Käännöksiä, muunnelmia, musiikkisovituksia ja muita kirjallisen tai taiteellisen teoksen muunnoksia suojataan samalla tavalla kuin alkuperäisteoksia, supistamatta tekijänoikeutta alkuperäisteokseen.
– –”
WIPOn tekijänoikeussopimus
6.        Genevessä 20.12.1996 tehdyn Maailman henkisen omaisuuden järjestön (WIPO) tekijänoikeussopimus hyväksyttiin WIPOn tekijänoikeussopimuksen sekä WIPOn esitys- ja äänitesopimuksen hyväksymisestä Euroopan yhteisön puolesta 16.3.2000 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2000/278/EY.(7)
7.        WIPOn tekijänoikeussopimuksen 1 artiklan, jonka otsikko on ”Suhde Bernin yleissopimukseen”, 4 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Sopimuspuolten tulee noudattaa Bernin yleissopimuksen 1–21 artiklaa ja sen liitettä”.
TRIPS-sopimus
8.        Maailman kauppajärjestön (WTO) perustamissopimuksen liitteessä 1 C oleva teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehty sopimus (jäljempänä TRIPS‑sopimus) on allekirjoitettu Marrakechissä 15.4.1994 ja hyväksytty Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa (1986–1994) laadittujen sopimusten tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa 22.12.1994 tehdyllä neuvoston päätöksellä 94/800/EY.(8) WTO:n jäsenet, mukaan lukien kaikki unionin jäsenvaltiot ja unioni itse, ovat TRIPS-sopimuksen sopimuspuolia.
9.        TRIPS-sopimuksen 9 artiklassa määrätään seuraavaa:
”1)      Jäsenten tulee saattaa lainsäädäntönsä Bernin yleissopimuksen
[– –]
1–21 artiklojen ja sen liitteen mukaiseksi. [– –]
2)      Tekijänoikeuden suojan tulee ulottua ilmaisuihin, mutta ei ideoihin, menettelyihin, toimintamenetelmiin tai matemaattisiin käsitteisiin sellaisenaan.”
Unionin oikeus
Direktiivi 93/98
10.      Tekijänoikeuden ja tiettyjen lähioikeuksien suojan voimassaoloajan yhdenmukaistamisesta 29.10.1993 annetun neuvoston direktiivin 93/98/ETY(9) 5 artiklassa säädetään seuraavaa: ”Jäsenvaltiot voivat suojata teoksia koskevia julkisia arvostelu- ja tiedejulkaisuja. Tällaisten oikeuksien enimmäissuojan voimassaoloaika on 30 vuotta siitä ajankohdasta, jona julkaisu on ensimmäistä kertaa laillisesti julkaistu”.
Direktiivi 2006/116
11.      Tekijänoikeuden ja tiettyjen lähioikeuksien suojan voimassaoloajasta 12.12.2006 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2006/116/EY,(10) joka on tullut voimaan 16.1.2007, on korvattu direktiivi 93/98.
12.      Direktiivin 2006/116 johdanto-osan 19 perustelukappaleessa säädetään seuraavaa: ”Jäsenvaltioiden on voitava pitää voimassa tai ottaa käyttöön myös muita, erityisesti arvostelu- ja tiedejulkaisujen suojaan liittyviä lähioikeuksia. Avoimuuden varmistamiseksi yhteisön tasolla on uusia lähioikeuksia käyttöön ottavien jäsenvaltioiden kuitenkin tiedotettava asiasta komissiolle”.
13.      Direktiivin 2006/116
1 artiklassa, jonka otsikkona on ”Tekijänoikeuksien voimassaoloaika” 1 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Bernin yleissopimuksen 2 artiklassa tarkoitetut kirjallisen tai taiteellisen teoksen tekijänoikeudet ovat voimassa koko tekijän elinajan ja 70 vuotta tämän kuolemasta riippumatta päivästä, jona teos on laillisesti saatettu yleisön saataville.
”
14.      Direktiivin 2006/116
5 artiklassa, jonka otsikkona on ”Arvostelu- ja tiedejulkaisut”, säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltiot voivat suojata teoksia koskevia julkisia arvostelu- ja tiedejulkaisuja. Tällaisten oikeuksien enimmäissuojan voimassaoloaika on 30 vuotta siitä ajankohdasta, jona julkaisu on ensimmäistä kertaa laillisesti julkaistu.”
Direktiivi 2001/29
15.      Direktiivin 2001/29 2 artiklassa, jonka otsikko on ”Kappaleen valmistamista koskeva oikeus”, säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltioiden on säädettävä, että yksinoikeus sallia tai kieltää suoraan tai välillisesti, tilapäisesti tai pysyvästi, millä keinolla ja missä muodossa tahansa kokonaan tai osittain tapahtuva kappaleen valmistaminen on
a)      tekijöillä teostensa osalta;
[– –]”
Romanian oikeus
16.      Tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista 14.3.1996 annetun lain nro 8/1996 (Legea nr. 8/1996 privind dreptul de autor și drepturile conexe), sellaisena kuin se oli voimassa vuonna 2001,(11) 16 §:ssä säädetään seuraavaa: ”Tekijällä on
teokseensa yksinomaiset taloudelliset oikeudet, joiden perusteella hänellä on oikeus sallia teoksensa kääntäminen, julkaiseminen kokoelmissa, mukauttaminen ja muu muuntaminen johdannaisteokseksi”.
17.      Tekijänoikeuksista ja lähioikeuksista 14.3.1996 annetun lain nro 8/1996 (Legea nr. 8/1996 privind dreptul de autor și drepturile conexe), sellaisena kuin se oli voimassa vuonna 2015 ja
sellaisena kuin se on nykyisessä sanamuodossaan,(12) 8 §:ssä säädetään seuraavaa:
”Tekijänoikeuden kohteena ovat myös, supistamatta tekijänoikeutta alkuperäisteokseen,
johdannaisteokset, jotka on luotu yhden tai useamman jo olemassa olevan teoksen perusteella, eli
a)      käännökset, muunnelmat, selitykset, dokumentaariset teokset, musiikkisovitukset ja muut kirjallisen, taiteellisen tai tieteellisen teoksen muunnokset,
jotka muodostavat luovan henkisen teoksen
b)      kirjallisten, taiteellisten tai tieteellisten teosten kokoelmat, kuten tietosanakirjat ja antologiat, aineistoa tai tietoa sisältävät kokoelmat, riippumatta siitä, suojataanko niitä vai ei, mukaan lukien tietokannat, jotka aineiston valinnan tai järjestelyn perusteella ovat henkisiä luomuksia [– –]”
18.      Tämän lain 23 §:n mukaan ”johdannaisteoksella tarkoitetaan tässä laissa käännöstä, kokoelmissa julkaisemista, mukauttamista ja muuta muunnosta jo olemassa olevasta teoksesta, jos se on henkinen luomus”.
Tosiseikat, pääasian oikeudenkäyntimenettely, ennakkoratkaisukysymys ja asian käsittely unionin tuomioistuimessa
19.      Professori Slușanschi on laatinut prinssi Dimitrie Cantemirin latinankielisestä teoksesta,
jonka suoja on lakannut,
latinankielisen
kriittisen laitoksen,
jonka nimi on romaniaksi käännettynä ”Istoria creșterilor și a descreșterilor Curții Othman[n]ice sau Aliothman[n]ice de la primul început al neamului, adusă până în vremurile noastre,
în trei cărți” (Ottomaanien hovin nousun ja rappeutumisen historia sen synnystä nykypäivään, kolmena kirjana)
(jäljempänä Slușanschin  kriittinen laitos). Tämän kriittisen laitoksen julkaisi ensimmäisen kerran vuonna 2001 Amarcord-kustantamo Timișoarassa (Romania), ja sitä seurasi toinen
kirjoittajan tarkistama ja korjaama laitos, jonka julkaisi Paideia-kustantamo (Romania) vuonna 2008 ja
joka julkaistiin uudelleen vuosina 2010 ja 2012.
20.      Prinssi Dimitrie Cantemirin latinankielisen tekstin käsikirjoitus, johon Slușanschin
kriittinen laitos
perustuu, löydettiin Harvardin yliopistosta (Amerikan yhdysvalloista) vuonna 1984. Ensimmäisessä painoksessa professori Slușanschi käytti Romaniassa vuonna 1999 julkaistua näköispainosta. Toisessa painoksessa kirjoittaja käytti Harvardin yliopiston toimittamia valokuvakopioita.
21.      Slușanschin latinankielisen kriittisen laitoksen lisäksi
Dimitrie Cantemirin teos julkaistiin myös romanian kielellä saman professorin käännöksenä. Tässä tarkoituksessa Slușanschi viittasi kriittisen laitoksensa latinankieliseen tekstiin
sen tarkistetussa ja korjatussa muodossa.
22.      Professori Slușanschin kuoleman jälkeen vuonna 2013 TB ja VP siirsivät professori Slușanschin perillisinä  Institutul de Istorie și Teorie Literară „G. Călinescu” ‑instituutille  oikeuden käyttää professori
Slușanschin tekemiä Dimitrie Cantemirin useiden tekstien – myös kyseessä olevan tekstin – transkriptioita ja käännöksiä Dimitrie Cantemirin tuotannon kokonaispainosta varten. Institutul de Istorie și Teorie Literară „G. Călinescu” puolestaan antoi
professori Slușanschin teokset Fundația Națională pentru Știință și Artă
‑säätiön käyttöön.
23.      Vuonna 2015 Fundația Națională pentru Știință și Artă julkaisi
kaksikielisenä latinaksi ja romaniaksi kaksiosaisen teoksen ”Dimitrie Cantemir – Istoria măririi și decăderii Curții Othomane”
(Dimitrie Cantemir – Ottomaanien hovin nousun ja rappeutumisen historia), johon sisältyi latinankielinen teksti sekä Fundația Națională pentru Știință și Artă  ‑säätiön toimittajien kriittiset huomautukset.
24.      TB ja VP nostivat 8.12.2015 Tribunalul Bucureștissa (Bukarestin alioikeus, Romania) kanteen tekijänoikeuden loukkauksesta ja vaativat korvausta aineettomasta ja aineellisesta vahingosta, joka heille oli aiheutunut Fundația Națională pentru Știință și Artă
‑säätiön  kriittisen laitoksen julkaisemisesta kokonaisuudessaan.
25.      Tribunalul București (Bukarestin alioikeus) totesi 21.12.2017, että vuonna 2001 laadittu Slușanschin kriittinen laitos oli kopioitu kokonaisuudessaan Fundația Națională pentru Știință și Artă
‑säätiön
painokseen ja että kyseinen säätiö oli käyttänyt myös tuolloin julkaisemattomia lisäyksiä tai korjauksia, jotka professori Slușanschi oli tehnyt omaan laitokseensa ja joita hän oli aikonut käyttää tulevaisuudessa. Professori Slușanschiin viitattiin kuitenkin vain alaviitteissä.
Tribunalul București (Bukarestin alioikeus) katsoi näin ollen, että Institutul de Istorie și Teorie Literară „G. Călinescu”  ja Fundația Națională pentru Știință și Artă olivat loukanneet professori Slușanschin moraalista oikeutta tulla tunnustetuksi Slușanschin kriittisen laitoksen kirjoittajaksi sekä hänen perillisilleen kuuluvia taloudellisia tekijänoikeuksia.
26.      Curtea de Apel București (Bukarestin ylioikeus, Romania) muutti Institutul de Istorie și Teorie Literară „G. Călinescu”
‑instituutin ja  Fundația Națională pentru Știință și Artă
‑säätiön  valituksiin 7.4.2021 antamallaan ratkaisulla Tribunalul Bucureștin (Bukarestin alioikeus) antamaa ratkaisua osittain, eli alensi vastaajina olleille Institutul de Istorie și Teorie Literară ”G. Călinesculle” ja Fundația Națională pentru Știință și Artălle aineettomasta vahingosta yhteisvastuullisesti määrättyjen korvausten määrää, mutta piti voimassa niille aineellisesta vahingosta määrättyjen korvausten määrän. Se katsoi muun muassa, että Slușanschin kriittinen laitos oli edellyttänyt alkuperäiseen teokseen puuttumista eri tavoin, arviointia
ja luovuutta, joten  se  on tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista annetussa laissa nro 8/1996 (Legea nr. 8/1996 privind dreptul de autor și drepturile conexe) tarkoitettu johdannaisteos ja saa tässä laissa säädettyä suojaa.
27.      Institutul de Istorie și Teorie Literară „G. Călinescu” ja Fundația Națională pentru Știință și Artă valittivat Înalta Curte de Casație și Justițieen (ylin tuomioistuin, Romania), joka on ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin, ja riitauttivat kriittisen
laitoksen luokittelun johdannaisteokseksi. Ne väittivät, että kun kyseessä on tieteellinen teos, joka on kirjoitettu kuolleella  kielellä, jossa on tarkat lauseopilliset ja sanajärjestystä koskevat säännöt, toimittajan omat vapaat luovat valinnat on suljettu pois ja toimittajan ainoana tarkoituksena on ammattimaisesti tunnistaa tekstivariantit, jotka ovat lähimpänä alkuperäisen kirjoittajan aikomusta.
Vastaavasti kriittisen laitoksen tekijän vapaus on erittäin rajallista, ellei olematonta.
28.      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii
direktiivin 2001/29 2 artiklan a alakohdan nojalla tekijänoikeudella suojatun teoksen luokittelua ja tarkemmin sanottuna kahta kumulatiivista osatekijää, joiden on täytyttävä, eli i) on oltava olemassa omaperäinen kohde siinä mielessä, että on välttämätöntä ja riittävää, että se heijastaa tekijänsä yksilöllisyyttä ilmentämällä tämän vapaita luovia ratkaisuja, ja
ii) on oltava olemassa sellainen suojan kohde, joka voidaan tunnistaa riittävän tarkasti ja objektiivisesti.
29.      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii näin ollen, onko kriittisen
laitoksen tekijällä todellista mahdollisuutta tehdä vapaita luovia ratkaisuja, kun toimittajan tavoitteena on saattaa alkuperäisteoksen teksti täydelliseen ja ymmärrettävään muotoon ja mahdollisimman lähelle alkuperäisteoksen kirjoittajan tarkoittamaa muotoa. Tässä kohdin ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa, että kriittisen laitoksen toimittaja tutustuu alkuperäiseen käsikirjoitukseen ja voi tehdä korjauksia tai lisäyksiä varmistaakseen, että merkitys säilyy, sekä esittää sopivien termien valintaa koskevia kommentteja ja selityksiä.
Vaikka tätä työtä ei voi rinnastaa mainitun käsikirjoituksen kopiointiin tai jäljentämiseen käsikirjoituksen näköispainoksesta, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee kuitenkin, heijastavatko  nämä valinnat ja niihin liittyvä kriittinen apparaatti  kriittisen laitoksen toimittajan luovuutta ja omaa persoonallista leimaa vai ainoastaan hänen ammattitaitoaan ja kiistatonta henkistä ponnisteluaan, jotka unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan eivät kuitenkaan riitä muodostamaan tekijänoikeudella suojattavaa omaperäistä teosta.
30.      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee lisäksi, voidaanko kriittistä laitosta pitää alkuperäisestä teoksesta erillisenä luomuksena vai sulautuvatko nämä kaksi toisiinsa, koska sen tarkoituksena on vahvistaa jo olemassa olevan teoksen teksti, vai onko ainoastaan kriittisen laitoksen tekijän kriittisillä huomautuksilla, kommenteilla ja selityksillä tarkasti ja objektiivisesti tunnistettavissa oleva kohde, siten että ainoastaan ne voisivat olla tekijänoikeussuojaa saavan teoksen asemassa.
31.      Înalta Curte de Casație și Justiție (ylin tuomioistuin) on tässä tilanteessa päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Onko direktiivin 2001/29/EY 2 artiklan a alakohdan säännöksiä tulkittava siten, että tekijänoikeuden suojaamana teoksena voidaan pitää teoksen  kriittistä laitosta, jonka tarkoituksena on alkuperäisen teoksen tekstin vahvistaminen  käsikirjoitusta tutkimalla  ja johon on liitetty kommentteja ja tarvittava kriittinen apparaatti?
”
32.      Kirjallisia huomautuksia ovat esittäneet Romanian, Ranskan ja Italian hallitukset sekä Euroopan komissio. Institutul de Istorie și Teorie Literară „G. Călinescu”
ja komissio esittivät myös suulliset huomautuksensa 19.3.2025 pidetyssä istunnossa.
Asian arviointi
Alustavat huomautukset
33.      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee ennakkoratkaisukysymyksellään, onko direktiivin 2001/29 2 artiklan a alakohtaa tulkittava siten, että teosta, jonka suoja on lakannut, koskevaa
kriittistä laitosta,(13) jonka tarkoituksena on rekonstruoida
kyseisen teoksen teksti liittämällä siihen kommentteja ja tarvittava kriittinen  apparaatti,
voidaan pitää teoksena, jonka kappaleen valmistaminen edellyttää tekijän suostumusta.
34.      Asianosaisten väitteistä ja ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen esittämistä epäilyistä käy myös ilmi, että vastattavaksi jää kysymys, voidaanko alkuperäisteoksen kriittinen laitos ehdoitta
luokitella direktiivin 2001/29 2 artiklan a alakohdassa tarkoitetuksi tekijänoikeudella suojatuksi teokseksi.
35.      Komissio kiinnittää tältä osin unionin tuomioistuimen huomion direktiivin 2006/116 5 artiklaan, jossa säädetään sellaisia teoksia, joiden suoja on lakannut, koskevia arvostelu- ja tiedejulkaisuja koskevan erityisen suojan voimassaoloajasta. Se katsoo, ettei Slușanschin kriittistä laitosta voida pitää direktiivin 2001/29 2 artiklan a alakohdassa tarkoitettuna tekijänoikeudella suojattuna teoksena, ja ehdottaa, että ennakkoratkaisukysymys muotoillaan uudelleen siten, että professori Slușanschin työtä
tarkastellaan direktiivin 2006/116 5 artiklan valossa.
36.      Katson kuitenkin, ettei tällaiseen tarkasteluun eikä komission ehdottamaan ennakkoratkaisukysymyksen uudelleenmuotoiluun ole aihetta.
37.      On todettava, että vaikka direktiivillä 2006/116 pyritään yhdenmukaistamaan tekijänoikeuden ja lähioikeuksien suojan voimassaoloaikoja ja näiden voimassaoloaikojen laskennan alkamisajankohtaa, siinä jätetään jäsenvaltioiden tehtäväksi säännellä tiettyjä lähioikeuksien alaan liittyviä näkökohtia. Kyseisen direktiivin
5 artiklasta ja johdanto-osan 19 perustelukappaleesta ilmenee, että jäsenvaltiot voivat pitää voimassa tai ottaa käyttöön myös muita, erityisesti teoksia, joiden suoja on lakannut, koskevien
arvostelu- ja tiedejulkaisujen tekijänoikeuteen liittyviä lähioikeuksia. Tällaisten oikeuksien suojan voimassaoloaika on mainitun direktiivin 5 artiklan toisen virkkeen mukaan enintään 30 vuotta siitä ajankohdasta, jona julkaisu on ensimmäistä kertaa laillisesti julkaistu.(14)
38.      Tästä seuraa yhtäältä, että sellaisia teoksia koskeville «arvostelu- ja tiedejulkaisuille», joiden suoja on direktiivin 2006/116 5 artiklan mukaisesti lakannut,
myönnettävä suoja kuuluu lähioikeuksien eikä tekijänoikeuden soveltamisalaan.(15) Toiseksi on todettava, että koska jäsenvaltioilla ei ole velvollisuutta luoda tällaista lähioikeutta, tätä erityistä suojaa sovelletaan kyseisessä säännöksessä
tarkoitettuihin julkaisuihin niissä tuomioistuimissa, jotka tunnustavat sen.
39.      Nyt käsiteltävässä asiassa asiakirja-aineistosta ilmenee, ettei Romania ole käyttänyt mahdollisuutta
saattaa direktiivin 2006/116 5 artikla
osaksi kansallista lainsäädäntöään ja ettei se ole antanut säännöstä, jolla myönnettäisiin erityinen lähioikeuksien suoja sellaisten teosten, joiden suoja on lakannut, arvostelu- ja tiedejulkaisuille, mikä vahvistettiin istunnossa.(16)
40.      Direktiivin 2006/116 5 artiklaa ei näin ollen voida soveltaa pääasiaan.
41.      Lisään vielä, että riippumatta siitä, mikä on direktiivin 2006/116 5 artiklan mukaista
lähioikeuksien suojaa saavien sellaisia teoksia, joiden suoja on lakannut, koskevien ”arvostelu- ja tiedejulkaisujen” määritelmä,(17) se ei voi kattaa töitä, jotka voidaan luokitella teoksiksi ja jotka saavat tekijänoikeudellista suojaa direktiivin 2001/29 2 artiklan a alakohdan mukaisesti.
42.      Jäsenvaltioille jätetty mahdollisuus pitää voimassa tai luoda lähioikeus, joka koskee direktiivin 2006/116 5 artiklassa tarkoitettujen arvostelu- ja tiedejulkaisujen
suojaa, ei rajoita niiden velvollisuutta myöntää tekijöille yksinoikeus sallia tai kieltää teosten kappaleen valmistaminen
direktiivin 2001/29 2 artiklan a alakohdan nojalla;
viimeksi mainittu säännös on toimenpide, jolla pyritään siinä tarkoitettujen oikeuksien aineellisen sisällön täysimääräiseen yhdenmukaistamiseen.(18)
43.      Tarkastelen näin ollen nyt käsiteltävän asian kannalta ensinnäkin epäilyksiä, jotka liittyvät siihen, voidaanko katsoa, että alkuperäisteosten kriittiset laitokset voidaan luokitella direktiivin 2001/29 2 artiklan a alakohdan nojalla suojatuiksi teoksiksi, joiden kappaleen valmistaminen edellyttää tekijän suostumusta.
Toiseksi tarkastelen yksityiskohtaisemmin sitä, voidaanko teosta, jonka suoja on lakannut, koskevan kriittisen laitoksen, jonka tarkoituksena on rekonstruoida kyseisen teoksen teksti liittämällä siihen kommentteja ja tarvittava kriittinen apparaatti, pitää tällä tavoin tekijänoikeudella suojattuna teoksena.
Mahdollisuus luokitella alkuperäisteosta koskeva kriittinen laitos teokseksi
44.      Muistutan, että vaikka Euroopan unioni ei ole Bernin yleissopimuksen sopimuspuoli, sen on kuitenkin WIPOn tekijänoikeussopimuksen, jonka sopimuspuoli se on ja joka on tarkoitus panna täytäntöön direktiivillä 2001/29, 1 artiklan 4 kappaleen mukaan noudatettava Bernin yleissopimuksen 1–21 artiklaa.(19)
45.      Bernin yleissopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ilmaisu ’kirjalliset ja taiteelliset teokset’ käsittää kaikki kirjallisuuden, tieteen ja taiteen alaan kuuluvat tuotteet, niiden ilmaisutapaan tai muotoon katsomatta. Tämän säännöksen 3 kohdassa, joka koskee johdannaisteoksia,
säädetään seuraavaa: ”käännöksiä ja muita kirjallisen tai taiteellisen teoksen muunnoksia suojataan samalla tavalla kuin alkuperäisteoksia, supistamatta tekijänoikeutta alkuperäisteokseen”.(20)
46.      Lisäksi on todettava, että WIPOn tekijänoikeussopimuksen 2 artiklan ja teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen, joka myös on osa unionin oikeusjärjestystä, 9 artiklan 2 kohdan mukaan tekijänoikeussuojan kohteena voivat olla ilmaisut mutta eivät ideat, menettelyt, toimintamenetelmät tai matemaattiset käsitteet sellaisenaan.(21)
47.      Direktiivin 2001/29 2 artiklan a alakohdan käsitteellä teos,
joka saa tekijänoikeuden suojaa, on siten ymmärrettävä tarkoitettavan niin ensisijaisia kuin toissijaisia teoksia, kuten johdannaisteoksia, jotka on luotu yhden tai useamman jo olemassa olevan teoksen perusteella.
48.      Johdannaisteos on teos, jossa on lainauksia yhdestä tai useammasta ensisijaisesta teoksesta tai joka jopa sisältää kokonaan tai osittain jo olemassa olevan teoksen ja muuntaa sitä
tai lisää siihen vuorostaan alkuperäisen luomuksen, jolle kuuluu tekijänoikeussuoja. Tällainen teos on tällöin tekijänoikeuden suojaama uutena teoksena, ja tämän uuden itsenäisen suojan perusteena on johdannaisteoksen tekijän työssään ilmentämä
omaperäisyys tai luovuus. Tällainen suoja ei rajoita sen alkuperäisen teoksen tai niiden alkuperäisten teosten tekijän oikeuksia, josta tai joista johdannaisteos on johdettu.(22)
49.      Bernin yleissopimuksessa ei myöskään ole mitään viitteitä siitä, ettei alkuperäisteoksen, mukaan lukien
teoksen, jonka suoja on lakannut, kriittinen laitos lähtökohtaisesti voisi täyttää johdannaisteokseksi luokitteluun ja tekijänoikeussuojan saamiseen vaadittavia edellytyksiä. Myöskään unionin tekijänoikeusjärjestelmässä ei ole oikeusperustaa tälle rajoitukselle.(23)
50.      Tällainen yleinen julistus olisi vastoin unionin lainsäätäjän tahtoa varmistaa henkisen omaisuuden suojan korkea taso tekijänoikeudella ja lähioikeuksilla, joilla suojellaan ja edistetään henkisen luomistyön ja kulttuurituotannon kannalta ratkaisevan tärkeiden uusien tuotteiden ja palvelujen kehittämistä  ja markkinointia ja joiden avulla tekijät, esittävät taiteilijat ja tuottajat voivat saada asianmukaisen korvauksen työnsä käyttämisestä voidakseen jatkaa luovaa ja taiteellista työtään, kuten direktiivin 2001/29 johdanto-osan 2, 4 ja 9–11 perustelukappaleessa sekä direktiivin 2006/116 johdanto-osan 11 perustelukappaleessa nimenomaisesti todetaan.
51.      Näin ollen alkuperäisteoksen kriittinen laitos voi olla direktiivin 2001/29 2 artiklan a alakohdan nojalla tekijänoikeudella suojattu siltä osin kuin se voidaan luokitella kyseisessä direktiivissä tarkoitetuksi teokseksi.
52.      Näissä olosuhteissa herää nyt kysymys, voidaanko teosta, jonka suoja on lakannut, koskevan kriittisen laitoksen, jonka tarkoituksena on rekonstruoida kyseisen teoksen teksti liittämällä siihen kommentteja ja tarvittava kriittinen apparaatti, pitää direktiivin 2001/29 2 artiklan a alakohdan nojalla tekijänoikeudella suojattuna johdannaisteoksena.
Teosta, jonka suoja on lakannut, koskeva kriittinen laitos, jonka tarkoituksena on rekonstruoida kyseisen teoksen teksti liittämällä siihen kommentteja ja kriittinen apparaatti
53.      Direktiivin 2001/29 2 artiklan a alakohdan sanamuodosta ilmenee, että tekijän oikeus sallia tai kieltää kappaleen valmistaminen koskee teosta. Koska direktiivissä ei millään tavoin nimenomaisesti viitata jäsenvaltioiden oikeuteen määrittää teoksen käsitteen merkitys ja soveltamisala, tätä käsitettä on sekä unionin oikeuden yhtenäistä soveltamista että yhdenvertaisuusperiaatetta koskevat vaatimukset huomioon ottaen näin ollen tavallisesti tulkittava koko Euroopan unionissa itsenäisesti ja yhtenäisesti.(24)
54.      Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan aineiston luokitteleminen direktiivissä 2001/29 tarkoitetuksi teokseksi edellyttää kahden kumulatiivisen edellytyksen täyttymistä. Yhtäältä aineiston on oltava omaperäinen siinä mielessä, että se on tekijänsä luovan henkisen työn tulos. Toisaalta direktiivissä 2001/29 tarkoitetuksi teokseksi voidaan luokitella vain sellaisia kyseisen teoksen elementtejä, joita voidaan pitää ilmauksena tällaisesta luovasta henkisestä työstä, siten että teokseksi luokittelu edellyttää välttämättä sellaisen suojan kohteen olemassaoloa, joka voidaan tunnistaa riittävän tarkasti ja objektiivisesti.(25)
Omaperäisyyden kriteeri
55.      Oikeuskäytännöstä ilmenee, että jotta kyseistä kohdetta voidaan pitää omaperäisenä, on samalla välttämätöntä ja riittävää, että se heijastaa tekijänsä yksilöllisyyttä ilmentämällä tämän vapaita luovia ratkaisuja. Sitä vastoin silloin, kun kohteen valmistamisen sanelevat sellaiset tekniset seikat, säännöt tai rajoitteet, jotka eivät jätä tilaa luomisen vapaudelle(26) tai jättävät tilaa niin rajallisen määrän, että idea ja sen ilmaisu sekoittuvat keskenään,(27) kyseistä kohdetta ei voida pitää niin omaperäisenä, että se voisi muodostaa teoksen.
56.      Unionin tuomioistuin on täsmentänyt, että kansallisen tuomioistuimen on sen ratkaisemiseksi, onko kirjallisen luomuksen osalta
asia tosiasiallisesti näin, tutkittava, oliko kirjoittajalla kyseisen kohteen laatimisen yhteydessä mahdollisuus tehdä vapaita ja luovia valintoja, joiden kautta lukijalle voi välittyä kyseessä olevan aineiston omaperäisyys, joka ei perustu pelkästään erillisiin sanoihin vaan sanojen valitsemiseen, järjestämiseen ja yhdistämiseen, minkä kautta tekijä voi ilmaista luovuuttaan omaperäisellä tavalla ja päätyä lopputulokseen, joka muodostaa henkisen luomuksen, ja ettei pelkästään kohteen laatimiseen liittyvillä henkisillä ponnistuksilla ja tietotaidolla ole tältä osin merkitystä.(28)
57.      Kuten ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin perustellusti huomauttaa, unionin tuomioistuin on jo katsonut,
että tietokoneohjelmat, tietokannat ja valokuvien kaltaiset teokset voivat olla tekijänoikeudella suojattuja teoksia ainoastaan, jos ne ovat omaperäisiä siinä merkityksessä, että ne ovat tekijänsä henkisiä luomuksia. Lehtiartikkelien osalta samoin sen tekijän henkinen luomus on säännönmukaisesti seurausta asian esitystavasta ja kielellisestä ilmaisusta.(29) Henkilökuvasta unionin tuomioistuin on lisäksi todennut, että tekijä voi tehdä vapaita luovia ratkaisuja monilla eri tavoilla ja monissa eri kuvan toteutuksen vaiheissa, joten tekijän liikkumavara luovien kykyjensä käyttämisessä ei ole välttämättä rajallinen tai olematon.(30)
58.      Unionin tuomioistuin on sitä vastoin katsonut, että sotilaalliset katsaukset, jotka ovat pelkästään tiedottavia asiakirjoja, joiden sisällön määräävät olennaisilta osin niiden sisältämät tiedot, jolloin kyseiset tiedot ja niiden ilmaiseminen kyseisissä katsauksissa rinnastuvat toisiinsa ja jolloin mainituille katsauksille on luonteenomaista vain niiden tekninen tehtävä, mikä sulkee pois kaiken omaperäisyyden, eivät ole teoksia.(31) Samoin on tietokannan valmistamisen osalta, jonka osalta omaperäisyyden kriteeri ei täyty, kun tietokannan valmistamisen sanelevat sellaiset tekniset seikat, säännöt tai rajoitteet, jotka eivät jätä tilaa luomisen vapaudelle,
eivätkä työ ja taito sellaisenaan voi oikeuttaa sitä, että tietokanta saa tekijänoikeussuojaa, jos kyseinen työ ja taito eivät ilmaise mitään omaperäisyyttä mainittujen tietojen valinnassa tai järjestämisessä.(32)
59.      Unionin tuomioistuin on kuitenkin lisännyt, että suojan kohde, joka täyttää omaperäisyysedellytyksen, voi saada tekijänoikeussuojaa, vaikka kohteen valmistamisen sanelevat tekniset seikat, kunhan tällainen saneleminen ei ole estänyt tekijää heijastamasta yksilöllisyyttään suojan kohteessa ilmentämällä vapaita luovia ratkaisuja.(33)
60.      Tästä oikeuskäytännöstä voidaan päätellä, että olennainen peruste sen määrittämiseksi, onko kohde tekijänsä oma henkinen luomus,  koskee tekijän luovuutta, mahdollisuutta tehdä vapaita luovia ratkaisuja
ja näin ollen heijastaa yksilöllisyyttään.
61.      Nyt käsiteltävässä asiassa ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on näin ollen selvitettävä, voidaanko teosta, jonka suoja on lakannut, koskevan kriittisen laitoksen, jonka tarkoituksena on rekonstruoida kyseisen teoksen teksti liittämällä siihen kommentteja ja tarvittava
kriittinen apparaatti, pitää henkisenä luomuksena, joka heijastaa tekijänsä valinnanvapautta ja yksilöllisyyttä siten, että se täyttää omaperäisyyttä koskevan vaatimuksen.
62.      Asiakirja-aineistosta ilmenee tältä osin, ettei Slușanschin kriittinen laitos vastaa pelkkää kappaleen valmistamista prinssi Dimitrie Cantemirin latinankielisestä käsikirjoituksesta tai sen näköispainoksesta. Tämän kriittisen laitoksen tuottamisen yhteydessä professori Slușanschi puuttui alkuperäiseen tekstiin tekemällä korjauksia ja lisäyksiä tavoitteenaan rekonstruoida alkuperäisen teoksen teksti täydellisessä ja ymmärrettävässä muodossa ja välittää niin hyvin kuin mahdollista alkuperäisen teoksen tekijän tarkoitus.
63.      Katson, että kun tekijä pyrkii rekonstruoimaan epätäydellisen kirjallisen teoksen sellaiseen muotoon, jonka hän katsoo olevan mahdollisimman lähellä alkuperäisen teoksen tekijän laatimaa teosta, ei lähtökohtaisesti voida katsoa, että hän tuottaa vain tutkimusta, taitotietoa tai henkisiä ponnistuksia mutta ei
minkäänlaista yksilöllistä luomusta. Kirjoittajalla voi päinvastoin olla mahdollisuus valita useista vaihtoehdoista. Hänen kieliopilliset, sanastolliset, kirjalliset ja tyylilliset valintansa ovat todennäköisesti hänen vuosikausien kokemuksensa, filologisen asiantuntemuksensa, alkuperäisen teoksen kirjoittamisaikakauden ja sen historiallisen ajanjakson, johon teos sijoittuu, tuntemuksensa ja ymmärryksensä, alkuperäisen teoksen kirjoittajan, hänen tyylinsä ja hänen kielellisen ilmaisunsa tuntemuksen, sekä hänen sitä koskevan tulkintansa, mitä hän pitää kirjailijan tarkoituksena, sanelemia, tai ainakin mainitut asiat ovat vaikuttaneet niihin. Käyttäessään paitsi ammattitaitoaan ja tietämystään tekijästä, kielestä, aikakaudesta ja alkuperäisestä teoksesta, mutta myös omaa mielikuvitustaan, intuitiotaan ja herkkyyttään keksiäkseen tai keksiäkseen uudelleen kadotettuja tai käsittämättömiä elementtejä pyrkien
samalla pysymään uskollisena alkuperäisen teoksen hengelle, kriittisen laitoksen
tekijä
kirjoittaa luovan teoksen ja lyö persoonallisen leimansa toisen henkilön teokseen niin, että hän luo johdannaisteoksen.
64.      Kriittisen laitoksen tekijän henkisiä luomuksia ovat myös kommentit ja kriittinen apparaatti, joita ovat kriittiset huomautukset ja selitykset, jotka koskevat korjauksia, sanojen korvaamisia tai lisäyksiä, jotka voivat olla tarpeen alkuperäisen käsikirjoituksen ymmärrettävyyden kannalta, samoin kuin eri kieliversioita tai sana- tai ilmaisumuunnelmia, jotka on mahdollisesti jätetty pois.
65.      Omaperäisyyden kriteeri voidaan ilmaista kriittisen laitoksen koostumuksen, teokselle annetun rakenteen ja sen muotoilun kautta sekä alkuperäisen tekstin jäsentelyllä suhteessa kommentteihin ja kriittiseen apparaattiin.(34) Tällaisen teoksen tekijä lyö siten persoonallisen
leimansa luotuun teokseen, eikä voida katsoa, että kriittinen laitos sulautuisi alkuperäiseen teokseen.
66.      Lisäksi on todettava, että vaikka katsottaisiin, että kriittisen laitoksen tarkoituksena on rekonstruoida alkuperäinen teos sellaiseksi kuin sen pitäisi sen rekonstruoivan henkilön käsityksen mukaan olla ja että tämän alkuperäisen teoksen kielelle on ominaista tarkat lauseopilliset ja lauserakenteita koskevat säännöt, eivät nämä vaatimukset
eikä se, että tämän laitoksen  kirjoittamisen ovat sanelleet tietyt lauseopilliset säännöt, lähtökohtaisesti voi sulkea pois kaikkea omaperäisyyttä.
67.      Tilanne olisi eri, jos kriittisen laitoksen laatimisen
määräisivät puhtaasti tekniset korjaukset, säännöt tai vaatimukset eikä siihen sisältyisi luovaa vapautta. Silloin voisi näyttää siltä, että kriittisen laitoksen kirjoittaja on tyytynyt tekemään vain orjallisen rekonstruktion sellaisten asiakirjojen pohjalta, jotka ovat siinä määrin tarkkoja ja täydellisiä, etteivät ne edellytä
kirjoittajalta lainkaan luovaa aloitteellisuutta. Pelkkä työ ja taitotieto, olivatpa ne kuinka monimutkaisia ja pikkutarkkuutta vaativia tahansa, eivät sellaisenaan voi oikeuttaa tällaisen laitoksen tekijänoikeussuojaa, jos ne eivät ilmennä
minkäänlaista omaperäisyyttä siihen sisältyvien tietojen valinnassa tai jäsentelyssä.
68.      Näin ollen teoksen, jonka suoja on lakannut, rekonstruointi voi olosuhteista riippuen muistuttaa omaperäisen johdannaisteoksen luomista siinä mielessä, että tekijä on lainannut tai sisällyttänyt siihen jo olemassa olevia luomuksia. Tätä varten on tutkittava, mistä kriittisen laitoksen tekijän puuttuminen alkuperäiseen tekstiin muodostui.(35) Tässä kohdin kansallisen tuomioistuimen, jossa kanne on nostettu, on
otettava huomioon kaikki pääasiaan liittyvät merkitykselliset seikat.(36) Erityisesti kyseessä olevien teosten tyyppi ja muiden samaa tai samankaltaista tutkimusta tekevien tutkijoiden erityistaidot voivat olla hyödyllisiä sen ymmärtämisessä, mitä on pidettävä itsenäisenä teoksena, joka on itsenäisesti tekijänoikeudella suojattu, ja mikä on pelkästään
sellaisen tiedon, jonka suoja on lakannut, julkaisemista uutena tieteellisenä painoksena.
Tunnistettavissa olevan suojan kohteen olemassaolo
69.      Unionin tuomioistuin
on todennut, että direktiivissä 2001/29 tarkoitettu teoksen käsite edellyttää välttämättä sellaisen suojan kohteen olemassaoloa, joka voidaan tunnistaa riittävän tarkasti ja objektiivisesti.
Yhtäältä tekijänoikeuteen luonnostaan kuuluvien yksinoikeuksien suojasta huolehtivien viranomaisten on voitava tuntea selvästi ja täsmällisesti tällaiset suojan kohteet. Sama koskee kolmansia, joita vastaan kyseisen suojan kohteen tekijän vaatimaan suojaan voidaan vedota. Toisaalta on tarpeen, että suojan kohteen tunnistamisprosessista suljetaan pois kaikki oikeusvarmuudelle vahingolliset subjektiiviset seikat, mikä edellyttää sitä, että suojan kohde ilmaistaan objektiivisesti.(37)
70.      Katson, että alkuperäisteoksen kriittinen laitos voi kokonaisuudessaan olla tunnistettavissa riittävän tarkasti ja objektiivisesti.(38) Välttämättä ei ole tarpeen erottaa toisistaan yhtäältä alkuperäistä teosta vastaavia osia, joiden tekstiin on mahdollisesti tehty
muutoksia, ja toisaalta niihin liittyviä kommentteja, kriittisiä huomautuksia tai selityksiä, jotta tarvittaessa voidaan erottaa tekijänoikeuden alaiset esitykset niistä, jotka eivät ole tekijänoikeuden alaisia. Erotettavissa oleva suoja, joka myönnettäisiin järjestelmällisesti vain kommenteille, kriittisille huomautuksille tai selityksille, aiheuttaisi riskin siitä, että teos, joka on mielekäs vain kokonaisuutena, pilkottaisiin osiin erityisesti silloin, kun tällaiset kommentit, huomautukset tai selitykset täydentävät alkuperäisen teoksen tekstin tiettyä osaa tai liittyvät alkuperäisen teoksen tekstin tiettyyn osaan, jota niissä kommentoidaan tai analysoidaan.(39)
71.      Vaikka tilanne voi olla erilainen esipuheiden, johdantojen tai päätelmien osalta, joiden erotettavuus muusta teoksesta on helpommin todettavissa, ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on joka tapauksessa tarkistettava, mitkä teoksen osatekijät ilmentävät tekijän luovaa henkistä työtä ja mitkä voidaan  tunnistaa riittävän tarkasti ja objektiivisesti ja muodostavatko ne teoksen kokonaisuudessaan vai vain osia siitä.
Suojan sisältö
72.      Jos kohteella on edellä 55 ja 69 kohdassa mainitut ominaisuudet ja se muodostaa näin ollen teoksen, sen on tässä ominaisuudessa saatava direktiivin 2001/29 mukaista tekijänoikeussuojaa, ja on otettava huomioon, ettei kyseisen suojan laajuus riipu suojan kohteen tekijän käytettävissä olevan luomisvapauden asteesta eikä se ole näin ollen vähäisempi kuin minkä tahansa kyseisen direktiivin soveltamisalaan kuuluvan teoksen saama suoja.(40)
73.      Lisään  vielä, että tekijänoikeusloukkaus ei välttämättä tarkoita kappaleen valmistamista teoksesta kokonaisuudessaan vaan se voi koostua osittaisesta kappaleen valmistamisesta.  Teoksen eri osia suojataan direktiivin 2001/29 2 artiklan a alakohdan nojalla sillä edellytyksellä, että ne sisältävät tiettyjä sellaisia elementtejä, joita voidaan pitää ilmauksena kyseisen teoksen tekijän henkisestä luomistyöstä. Ei voida myöskään sulkea pois sitä, että tietyt kyseisen tekstin yksittäiset lauseet tai jopa tietyt lauseenjäsenet ovat sellaisia, että lukijalle voi niiden kautta välittyä lehtiartikkelin kaltaisen julkaisun omaperäisyys sen vuoksi, että niihin sisältyy osatekijä, joka itsessään ilmentää kyseisen artikkelin tekijän henkistä luomistyötä siten, että tällaiset lauseet tai lauseenjäsenet voivat olla kyseisen direktiivin 2 artiklan a alakohdassa säädetyn suojan kohteena.(41)
74.      Edellä esitetty huomioon ottaen ei voida sivuuttaa eikä aliarvioida
komission istunnossa ilmaisemaa huolta siitä, että tekijänoikeuden myöntäminen
sellaisten teosten kriittisille
laitoksille, joiden suoja on lakannut, merkitsisi kuitenkin sitä, että teokset, joiden suoja on lakannut, poistettaisiin vapaasti käytettävissä olevista teoksista.
75.      Tekijänoikeuden tunnustaminen kirjalliseen johdannaisteokseen ei palauta alkuperäisiä teoksia takaisin yksityisen suojan piiriin eikä anna johdannaisteoksen tekijälle yksinoikeutta alkuperäisiin teoksiin. Sellaisten teosten hyödyntäminen, joiden suoja on lakannut, on edelleen mahdollista, koska ne eivät ole tai ne eivät enää ole tekijänoikeuksilla yksilöllisesti suojattuja, joten jokainen voi vapaasti valmistaa niistä kappaleita tai jopa mukauttaa niitä johdannaisteoksesta poikkeavalla tavalla.(42)
76.      Tässä kohdin on mielestäni tärkeää lisätä täydellisyyden vuoksi, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännöstä ilmenee, että poikkeuksellisesti voi viestinnän tai tiedon luonteesta riippuen olla tilanteita, joissa tekijänoikeuden on väistyttävä sananvapauden tieltä, johon sisältyy vapaus vastaanottaa tai levittää tietoa ja josta määrätään Roomassa 4.11.1950 allekirjoitetun ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen
10 artiklassa. Näin voisi olla erityisesti tilanteessa, jossa suojatun teoksen välittäminen eteenpäin
edistää yleisen edun mukaista keskustelua.(43) Näin ollen on tärkeää punnita asiaan liittyviä intressejä eli yhtäältä yleistä etua ja tarvetta siihen, että teos, jonka suoja on lakannut, on vapaasti yleisön saatavilla, tai oikeutta saada tietoa, ja toisaalta teosten, myös johdannaisteoksien, suojaa.
77.      Viime kädessä on niin, että vaikka on välttämätöntä, että kaikki voivat vapaasti hyödyntää teoksia, joiden suoja on lakannut, sama ei lähtökohtaisesti päde tällaisten teosten johdannaisteoksiin, jotka voivat koostua muun muassa rekonstruoiduista, kommentoiduista tai analysoiduista muunnelmista. Kyseeseen ei kuitenkaan tule sellaisen työn suojaaminen, jossa ei ole käytetty mitään luovuutta, koska sellaisen teoksen kriittinen laitos, jonka suoja on lakannut, voi saada tekijänoikeussuojaa vain, jos se johtaa omaperäisen hengentuotteen luomiseen.
Ratkaisuehdotus
78.      Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että unionin tuomioistuin vastaa Înalta Curte de Casaţie şi Justiţien (ylin tuomioistuin, Romania) esittämään ennakkoratkaisukysymykseen seuraavasti:
Tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa 22.5.2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/29/EY 2 artiklan a alakohtaa
on tulkittava siten, että
teoksen, jonka suoja on lakannut, kriittistä laitosta, jonka tarkoituksena on rekonstruoida kyseisen teoksen teksti  lisäämällä siihen kommentteja ja tarvittava kriittinen apparaatti, voidaan pitää teoksena, jonka kappaleen valmistaminen edellyttää tekijän suostumusta, sillä edellytyksellä, että se on tekijänsä henkinen luomus, joka heijastaa tekijän yksilöllisyyttä ilmentämällä tämän vapaita ja luovia valintoja, ja että on olemassa suojan kohde, joka voidaan tunnistaa riittävän tarkasti ja objektiivisesti. Kansallisen tuomioistuimen tehtävänä on kussakin yksittäistapauksessa arvioida, onko asia näin.
1      Alkuperäinen kieli: ranska.
2      Painamista koskevat rajoitukset otettiin käyttöön Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuoden 1662 lehdistön lisensointilailla – Laki kapinallisten, maanpetoksellisten ja luvattomien kirjojen ja pamflettien painamista koskevien toistuvien väärinkäytösten estämiseksi sekä painamisen ja painokoneiden sääntelystä (Licensing of the Press Act 1662 – An Act for preventing the frequent Abuses in printing seditious treasonable and unlicensed Books and Pamphlets and for regulating of Printing and Printing Presses).
3      Laki oppimisen edistämiseksi luovuttamalla painettujen kirjojen jäljennökset tällaisten kappaleiden kirjoittajille tai ostajille siinä mainittuina aikoina (An Act for the Encouragement of Learning, by Vesting the Copies of Printed Books in the Authors or Purchasers of such Copies, during the Times therein mentioned).
4      Ks. tältä osin John Locken ja Georg Wilhelm Friedrich Hegelin  omaisuusteoria (tai haltuunottoteoria) sekä Immanuel Kantin persoonallisuusteoria. Ks. myös Strowel, A., Droit d’auteur et Copyright. Divergences et Convergences. Étude de droit comparé, 1993, Bruylant, s. 90–93, 98 ja 99, 174–190 ja s. 491; Hughes, J., ”Locke’s 1694 Memorandum (and More Incomplete Copyright Historiographies)”, Cardozo Arts & Entertainment Law Journal, osa 27, nro 167, 2010, s. 555–572; Fabri, E., ”De l’appropriation à la propriété: John Locke et la fécondité d’un malentendu devenu classique”, Philosophiques, osa 43, nro 2, 2016, s. 343–369.
5      Jäljempänä Rooman yleissopimus.
6      Tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa 22.5.2001 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EYVL 2001, L 167, s. 10).
7      EUVL 2000, L 89, s. 6 (jäljempänä WIPOn tekijänoikeussopimus).
8      EYVL 1994, L 336, s. 1.
9      EYVL 1993, L 290, s. 9.
10      EUVL 2006, L 372, s. 12.
11      M. Of., osa I, nro 60/26 maaliskuu 1996.
12      M. Of., osa I, nro 489 kesäkuu 2018.
13      Pääasiassa ei ole kyse sellaisesta alkuperäisteoksesta, joka on edelleen tekijänoikeuden alainen, tehtävän kriittisen laitoksen julkaisemisesta.
14      Direktiivin 2006/116 5 artikla ja johdanto-osan 19 perustelukappale, joiden sanamuoto on olennaisilta osin sama kuin direktiivin 93/98 5 artiklan ja 20 perustelukappaleen sanamuoto, on otettu käyttöön Italian tasavallan pyynnöstä, joka oli tuolloin ainoa jäsenvaltio, jossa tällainen oikeus oli olemassa. Ks. mm. ”Note from Presidency to COREPER attaching consolidated text of Amended Proposal”, neuvosto, 17.5.1993, asiakirja nro 6614/93, s. 7; ”Report from Presidency to COREPER”, neuvosto, 7.6.1993, asiakirja nro 1700/93, s. 6.
15      Suppeassa merkityksessä ymmärrettävän tekijänoikeuden ja lähioikeuksien välinen kahtiajako ilmenee kansainvälisellä tasolla Bernin yleissopimuksella ja Rooman yleissopimuksella myönnettynä erillisenä suojana. Ks. julkisasiamies Collinsin ratkaisuehdotus Seven.One Entertainment Group (C‑260/22, EU:C:2023:583, alaviite 12).
16      Komissio totesi istunnossa, että vain seitsemän jäsenvaltiota eli Saksan liittotasavalta, Viron tasavalta, Espanjan kuningaskunta, Italian tasavalta, Puolan tasavalta, Portugalin tasavalta ja Slovenian tasavalta ovat nimenomaisesti saattaneet direktiivin 2006/116 5 artiklan osaksi kansallista lainsäädäntöään.
17      Täsmennän tässä kohdin, että direktiivin 2006/116 5 artiklan käsite
”arvostelu- ja tiedejulkaisut” ei sisällä nimenomaista viittausta jäsenvaltioiden oikeuteen sen merkityksen ja ulottuvuuden määrittämiseksi, joten sitä on tavallisesti tulkittava koko unionissa itsenäisesti ja yhtenäisesti (ks. vastaavasti mm. tuomio 6.3.2025, ONB ym., C‑575/23, EU:C:2025:141, 87 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).  Tämä käsite ei näin ollen voi järjestelmällisesti kattaa teoksia, jotka kuuluvat kansallisissa yleiskielen sanakirjoissa esiintyvien ”arvostelujulkaisujen” eri määritelmien piiriin ja jotka kattavat tällä hetkellä hyvin erityyppisiä tilanteita.
18      Ks. tuomio 29.7.2019, Funke Medien NRW (C‑469/17, EU:C:2019:623, jäljempänä tuomio Funke Medien NRW, 38 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
19      Ks. tuomio 13.11.2018, Levola Hengelo (C‑310/17, EU:C:2018:899, jäljempänä tuomio Levola Hengelo, 38 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
20      Kursivointi tässä.
21      Tuomio Levola Hengelo (39 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
22      Tältä osin ks. mm. Léger, P., ”La mise à l’épreuve des limites au droit d’auteur par les œuvres transformatrices”, La propriété intellectuelle renouvelée par le numérique, Pariisi, Dalloz, 2020, s. 184; Margony, T. ja Perry, M., Scientific and Critical Editions of Public Domain Works: An Example of European Copyright Law (Dis)Harmonization”, Canadian Intellectual Property Review, osa 27, s. 164; Desbois, H., Le droit d’auteur en France, Pariisi, Dalloz, 1978 (3.  painos), 6 ja 22–30 kohta.
23      Huomautan, että julkiasiamies Ruiz-Jarabo Colomer on ratkaisuehdotuksessaan Sony Music Entertainment (C‑240/07, EU:C:2008:303, 51 ja 52 kohta) todennut, että sellaisia teoksia, joiden suoja on lakannut, koskeviin arvostelu- ja tiedejulkaisuihin liittyvien lähioikeuksien sekä valokuvien, joita ei ole pidettävä omaperäisinä, osalta jäsenvaltioilla ei ole velvollisuutta taata suojaa koko yhteisön alueella ”minkä vuoksi suojaan vetoaminen ei voi menestyä koskaan silloin, kun jäsenvaltiot tätä valtaa käyttäessään eivät ole niitä tunnustaneet”. Mielestäni tämä seikka on asetettava asiayhteyteensä. Yhtäältä julkisasiamies halusi viitata siihen, että tekijänoikeuden ja lähioikeuksien alalla ”yhdenmukaistamiselle on olemassa muitakin rajoja”. Toisaalta kun otetaan huomioon doktriini, johon julkisasiamies viittaa tässä tarkoituksessa, mielestäni kyse oli sen täsmentämisestä, ettei direktiivin 2006/116 voimaantulo johtanut siihen, että arvostelu- ja tiedejulkaisut saisivat suojaa silloin, kun niitä ei ole aiemmin suojattu kansallisessa oikeudessa. Tämä voi kuitenkin koskea vain töitä, joita ei voida pitää täysin itsenäisinä teoksina.
24      Ks. tuomio Levola Hengelo (33 kohta).
25      Ks. vastaavasti tuomio 4.10.2011, Football Association Premier League ym. (C‑403/08 ja C‑429/08, EU:C:2011:631, 156 ja 159 kohta); tuomio Levola Hengelo (35–40 kohta) ja tuomio 12.9.2019, Cofemel (C‑683/17, EU:C:2019:721, jäljempänä tuomio Cofemel, 32 kohta).
26      Ks. tuomio Cofemel (30 ja 31 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
27      Ks. tuomio 11.6.2020, Brompton Bicycle (C‑833/18, EU:C:2020:461, jäljempänä tuomio Brompton Bicycle, 31 kohta).
28      Ks. vastaavasti tuomio 16.7.2009, Infopaq International (C‑5/08, EU:C:2009:89, jäljempänä tuomio Infopaq International, 45 ja 46 kohta); tuomio 1.3.2012, Football Dataco ym. (C‑604/10, EU:C:2012:115, 33 kohta) ja Funke Medien NRW (23 kohta).
29      Ks. vastaavasti tuomio Infopaq International (35 ja 44–46 kohta).
30      Ks. tuomio 1.12.2011, Painer (C‑145/10, EU:C:2011:798, 90–93 kohta).
31      Ks. tuomio Funke Medien NRW (24 kohta).
32      Ks. tuomio 1.3.2012, Football Dataco ym. (C‑604/10, EU:C:2012:115, 39 ja 42 kohta).
33      Ks. vastaavasti tuomio Brompton Bicycle (26 kohta).
34      Kuten direktiivin 2006/116 johdanto-osan 13 perustelukappaleesta ilmenee: ”Bernin yleissopimuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaan kokoelmia suojataan, jos ne aineistonsa valinnan ja järjestelyn perusteella ovat luovan henkisen työn tuotteita. Näitä teoksia suojataan sellaisinaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tekijänoikeuksia kuhunkin näihin kokoelmiin sisältyvään teokseen”. Kokoelmat itsenäisinä teoksina ilmaisevat siten omaperäisyyttä koostumuksensa perusteella.
35      Esitin 19.3.2025 pidetyssä istunnossa keskusteluun musiikkiteoksiin liittyvän esimerkin pianisti Alfred Cortotista, jonka työt tunnetaan siitä, että hän on täydentänyt  eräiden merkittävien säveltäjien partituureja erilaisilla kommenteilla, neuvoilla, käytännön harjoituksilla jne., jotka katkaisevat alkuperäisten partituurien jäljennökset, ja tehnyt niihin tarvittaessa lisäyksiä, joita voidaan pitää alaviitteinä. Alfred Cortot halusi auttaa oppilaita edistymään eleiden hallinnan lisäksi myös musiikin mestariteosten ymmärtämisessä ja teki yksilöllisiä taiteellisia valintoja, jotka perustuivat hänen omaan tulkintaansa näistä teoksista. Tältä osin ks. Gavoty, B., Alfred Cortot. Biographie, Buchet/Chastel, Pariisi,
2012, s. 357 (alaviite puuttuu) ja s. 358: ”Aivan luonnostaan, kun otetaan huomioon hänen menestyksekäs teoksensa Méthode, Cortot sai ajatuksen julkaista teoksen Éditions de Travail, joka on omistettu romantiikan aikakauden säveltäjämestareiden – Chopinin, Schumannin, Schubertin, Lisztin, Weberin ja Mendelssohnin – mestariteoksille ja jossa on yhteensä 76 osaa, mukaan lukien tietysti itse teokset, sormitettuina ja tarkistettuina, sekä sivujen alareunassa kommentit ja harjoitukset ratkaisuiksi merkittävimpiin ongelmiin [– –] Éditions de Travail sisältää esteettistä ylellisyyttä, jonka tarkoituksena on rikastaa esittäjän mielikuvitusta”. Ks. myös Anselmini, F. ja Jacobs, R., Alfred Cortot, Fayard, Pariisi, 2018, s. 285–298.
36      Ks. vastaavasti tuomio Brompton Bicycle (38 kohta ja tuomiolauselma), jossa unionin tuomioistuin täsmensi, että kyseeseen tulevat käsiteltävässä asiassa merkitykselliset seikat, sellaisina kuin ne olivat kyseistä kohdetta suunniteltaessa, riippumatta ulkoisista ja tuotteen luomisen jälkeisistä tekijöistä (37 kohta).
37      Ks. tuomio Cofemel (32 ja 33 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
38      Pääasia koskee kirjallista luomusta. Täsmennän kuitenkin, että tilanne voisi olla erilainen taiteellisen teoksen osalta, joka on ollut restauroinnin kohteena, jolloin alkuperäisteosta ei määritelmän mukaan olisi enää olemassa, koska restauroidut tai muunnetut elementit ovat tulleet alkuperäisen teoksen erottamattomiksi osiksi.
39      Tämä pätee mielestäni tämän ratkaisuehdotuksen alaviitteessä 35 jo mainittuihin Alfred Cortot’n teoksiin. Ei ole ajateltavissa, että vain Alfred Cortot’n erilaisia kommentteja voitaisiin suojata erillään niistä partituureista, joita ne täydentävät ja joita ilman ne eivät olisi ymmärrettävissä.
40      Tuomio Cofemel (35 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
41      Ks. tuomio Infopaq International (38, 39 ja 47 kohta). Täsmennän, että kun kyseessä on erotettavissa oleva suoja, joka olisi myönnetty teoksen tietyille osille, kuten esipuheille, johdannoille ja päätelmille, kuten tämän ratkaisuehdotuksen 71 kohdassa todetaan, kappaleen tai jopa lauseen kopioiminen suojatuista osista voisi loukata tekijänoikeutta.
42      Komission istunnossa mainitseman esimerkin mukaisesti valtiomiesten kirjoituksista tai poliitikkojen yksityisistä päiväkirjoista, joiden suoja on lakannut, voidaan tehdä kriittisiä laitoksia, jotka saavat tarvittaessa tekijänoikeussuojaa, kunhan tällaisten laitosten kirjoittajat ovat voineet tehdä vapaita ja luovia valintoja, jotka heijastavat heidän yksilöllisyyttään. Sitä vastoin kriittisten laitosten kirjoittajat eivät voi estää kriittisen laitoksen pohjana olevan alkuperäisen teoksen kappaleen valmistamista.
43      Ks. Voorhoof, D., ”Freedom of expression and the right to information: Implications for copyright”, Research Handbook on Human Rights and Intellectual Property, Geiger, C. (toim.), Elgar publishing, 2015, s. 331; Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio 10.1.2013, Ashby Donald ym. v. Ranska (CE:ECHR:2013:0110JUD003676908); Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio 19.2.2013, Fredrik Neij ja Peter Sunde Kolmisoppi v. Ruotsi (CE:ECHR:2013:0219DEC004039712). Ks. lisäksi tuomio 29.7.2019, Spiegel Online (C‑516/17, EU:C:2019:625, 57–59 kohta) ja julkisasiamies Szpunarin ratkaisuehdotus Funke Medien NRW (C‑469/17, EU:C:2018:870, 40–42 kohta).