62023CJ0400_RES
Asia C‑400/23
VB
(Ennakkoratkaisupyyntö - Sofiyski gradski sad)
Unionin tuomioistuimen tuomio (neljäs jaosto) 16.1.2025
Ennakkoratkaisupyyntö – Oikeudellinen yhteistyö rikosasioissa – Direktiivi (EU) 2016/343 – Oikeus olla läsnä oikeudenkäynnissä – 8 artiklan 2 kohta – Oikeudenkäynti, jonka päätteeksi annetaan langettava tuomio tai vapauttava tuomio vastaajan poissa ollessa – Edellytykset – 8 artiklan 4 kohta – Velvollisuus ilmoittaa poissa ollessaan tuomitulle henkilölle käytettävissä olevista oikeussuojakeinoista – 9 artikla – Oikeus uuteen oikeudenkäyntiin tai muuhun oikeussuojakeinoon, joka mahdollistaa asiakysymyksen käsittelyn uudelleen ja joka voi johtaa alkuperäisen päätöksen kumoamiseen – 10 artiklan 1 kohta – Oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin – Kansallinen säännöstö, jonka mukaan oikeus uuteen oikeudenkäyntiin voidaan myöntää vain, jos rikosoikeudellisen menettelyn uudelleen aloittamista koskeva hakemus on ensin tehty tuomioistuimelle, jonka istunnossa poissa olevana tuomitun henkilön on oltava henkilökohtaisesti läsnä
Oikeudellinen yhteistyö rikosasioissa – Eräiden syyttömyysolettamaan liittyvien näkökohtien ja läsnäoloa oikeudenkäynnissä koskevan oikeuden lujittaminen rikosoikeudellisissa menettelyissä – Direktiivi 2016/343 – Oikeus olla läsnä oikeudenkäynnissä – Menettely vastaajan poissa ollessa – Oikeus uuteen oikeudenkäyntiin tai muuhun oikeussuojakeinoon – Kansallinen säännöstö, jonka mukaan oikeus uuteen oikeudenkäyntiin voidaan myöntää vain, jos rikosoikeudellisen menettelyn uudelleen aloittamista on haettu – Hyväksyttävyys – Edellytykset
(Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2016/343 8 artiklan 2 ja 4 kohta sekä 9 artikla)
(ks. 43–46, 59–69 ja 75 kohta sekä tuomiolauselman 1 kohta)
Oikeudellinen yhteistyö rikosasioissa – Eräiden syyttömyysolettamaan liittyvien näkökohtien ja läsnäoloa oikeudenkäynnissä koskevan oikeuden lujittaminen rikosoikeudellisissa menettelyissä – Direktiivi 2016/343 – Oikeus olla läsnä oikeudenkäynnissä – Menettely vastaajan poissa ollessa – Oikeus uuteen oikeudenkäyntiin tai muuhun oikeussuojakeinoon – Velvollisuus ilmoittaa poissa olevana tuomitulle henkilölle hänen oikeudestaan uuteen oikeudenkäyntiin tai muuhun oikeussuojakeinoon – Asiaa vastaajan poissa ollessa käsittelevän tuomioistuimen arviointi kyseisen oikeuden olemassaolosta ja kyseisestä oikeudesta ilmoittaminen asianomaiselle henkilölle annettavassa ratkaisussa – Hyväksyttävyys
(Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2016/343 8 artiklan 2 ja 4 kohta, 9 artikla ja 10 artiklan 1 kohta)
(ks. 85–87 kohta ja tuomiolauselman 2 kohta)
Oikeudellinen yhteistyö rikosasioissa – Eräiden syyttömyysolettamaan liittyvien näkökohtien ja läsnäoloa oikeudenkäynnissä koskevan oikeuden lujittaminen rikosoikeudellisissa menettelyissä – Direktiivi 2016/343 – Oikeus olla läsnä oikeudenkäynnissä – Menettely vastaajan poissa ollessa – Oikeus uuteen oikeudenkäyntiin tai muuhun oikeussuojakeinoon – Velvollisuus ilmoittaa poissa olevana tuomitulle henkilölle hänen oikeudestaan uuteen oikeudenkäyntiin tai muuhun oikeussuojakeinoon – Ulottuvuus – Vastaajan poissa ollessa annettu vapauttava tuomio – Kuuluminen säännöksen soveltamisalaan
(Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2016/343 8 artiklan 2 ja 4 kohta sekä 9 artikla)
(ks. 90–95 kohta ja tuomiolauselman 3 kohta)
Tiivistelmä
Unionin tuomioistuin, jolta Sofiyski gradski sad (Sofian kaupungin alioikeus, Bulgaria) on pyytänyt ennakkoratkaisua, täsmentää jäsenvaltioiden velvollisuuksia vastaajan poissa ollessa pidettävien rikosoikeudellisten menettelyjen osalta.
Ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa on vireillä rikosoikeudellisia menettelyjä, joissa VB:tä syytetään teoista, jotka täyttävät sellaisten rikosten, joista voidaan tuomita vapausrangaistus, tunnusmerkistön. VB:lle ei ole lainkaan annettu virallisesti tiedoksi häneen kohdistettuja syytteitä. Hänelle ei liioin ole ilmoitettu hänen haastamisestaan tuomioistuimeen eikä siten myöskään istunnon ajankohdasta ja paikasta tai poissaolon seurauksista. Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset eivät nimittäin onnistuneet löytämään VB:tä, joka pakeni tutkinnan aikana ennen poliisioperaatiota, jossa epäillyt oli tarkoitus ottaa kiinni.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että direktiivissä 2016/343 (
1
) säädetyt edellytykset oikeudenkäynnin pitämiseksi vastaajan poissa olleessa eivät kyseessä olevassa tapauksessa täyty, ja pohtii, miten laaja ulottuvuus on sen velvollisuudella ilmoittaa poissa olevana tuomitulle henkilölle käytettävissä olevista oikeussuojakeinoista. (
2
) Kyseinen tuomioistuin toteaa, että Bulgariassa ainoa käytettävissä oleva oikeussuojakeino vastaajan poissa ollessa annettua langettavaa tuomiota vastaan sen jälkeen, kun määräaika muutoksen hakemiseksi kyseiseen ratkaisuun on päättynyt, on hakea rikosoikeudellisen menettelyn aloittamista uudelleen Varhoven kasatsionen sadilta (ylin tuomioistuin, Bulgaria). Kyseisestä oikeudesta ”uuteen oikeudenkäyntiin tai muuhun oikeussuojakeinoon” ei kuitenkaan ilmoiteta eikä kyseistä oikeutta edes myönnetä silloin, kun poissa ollessaan tuomitulle henkilölle ilmoitetaan häntä koskevasta langettavasta tuomiosta. Lisäksi Bulgarian oikeudessa säädetään, että rikosoikeudellisen menettelyn uudelleen aloittamista hakeneen henkilön on saavuttava henkilökohtaisesti hakemusta käsittelevään tuomioistuimeen uhalla, että hakemuksen käsittely muutoin päätetään.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin, joka epäilee, onko Bulgarian prosessuaalinen järjestelmä yhteensopiva direktiivin 2016/343 kanssa, on esittänyt unionin tuomioistuimelle useita ennakkoratkaisukysymyksiä.
Unionin tuomioistuimen arviointi asiasta
Siltä osin kuin on ensinnäkin kyse poissa ollessaan tuomitun henkilön direktiivin 2016/343 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetusta oikeudesta ”uuteen oikeudenkäyntiin tai muuhun oikeussuojakeinoon” unionin tuomioistuin täsmentää, ettei kyseinen direktiivi ole esteenä sille, että jäsenvaltio perustaa prosessuaalisen järjestelmän, joka ei johda automaattisesti rikosoikeudellisen menettelyn aloittamiseen uudelleen vaan joka edellyttää, että poissa ollessaan tuomittu henkilö, joka haluaa, että menettely aloitetaan uudelleen, tekee asiaa koskevan hakemuksen eri tuomioistuimelle kuin sille, joka antoi ratkaisun hänen poissa ollessaan, jotta tämä toinen tuomioistuin tarkistaa, täyttyykö uutta oikeudenkäyntiä koskevan oikeuden edellytys eli se, etteivät direktiivin 8 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset ole täyttyneet. Tämä ilmenee muun muassa kyseisen direktiivin 8 artiklan 4 kohdan sanamuodosta. Yhtäältä nimittäin se, että mahdollisuus riitauttaa henkilön poissa ollessa tehty ratkaisu esitetään prosessuaalisena elementtinä, joka on erillinen ja itsenäinen suhteessa uutta oikeudenkäyntiä tai muuta oikeussuojakeinoa koskevaan oikeuteen, osoittaa, että jäsenvaltiot voivat säätää menettelystä, joka käydään ennen uutta oikeudenkäyntiä tai ennen muun oikeussuojakeinon käyttämistä, ja tällaisen menettelyn tarkoituksena voi olla sen varmistaminen, etteivät edellä mainitut edellytykset ole täyttyneet. Toisaalta rinnastuskonjunktion ”tai” käyttäminen lauseenosassa ”oikeudesta uuteen oikeudenkäyntiin tai muuhun oikeussuojakeinoon” osoittaa, että jäsenvaltiot voivat valita, säätävätkö ne rikosoikeudellisen menettelyn uudelleen aloittamisesta siten, että pidetään uusi oikeudenkäynti, tai säätävätkö ne muusta oikeussuojakeinosta, jonka on vastattava uutta oikeudenkäyntiä.
Unionin tuomioistuin katsoo, että tällainen prosessuaalinen järjestelmä on direktiivin 2016/343 mukainen edellyttäen yhtäältä, että menettely rikosoikeudellisen menettelyn uudelleen aloittamisen hakemiseksi tosisiallisesti mahdollistaa uuden oikeudenkäynnin kaikissa tapauksissa, joissa on todennettu, että kyseisen direktiivin 8 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset eivät ole täyttyneet, ja toisaalta, että poissa ollessaan tuomittu henkilö saa tiedon tästä menettelystä, kun hänelle ilmoitetaan siitä, että hänet on tuomittu.
Unionin tuomioistuin muistuttaa edelleen, että on ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen asiana arvioida, onko Bulgarian lainsäätäjän käyttöön ottama prosessuaalinen järjestelmä direktiivin 2016/343 mukainen ja erityisesti täyttääkö rikosoikeudellisen menettelyn uudelleen aloittamista koskeva menettely kaikki tehokkuusperiaatteeseen perustuvat vaatimukset.
Siltä osin kuin on kyse sen arvioimisesta, onko Bulgarian lainsäätäjän käyttöön ottama järjestelmä tehokkuusperiaatteen mukainen, unionin tuomioistuin toteaa ensinnäkin, että on tärkeää varmistaa, että menettely rikosoikeudellisen menettelyn uudelleen aloittamisen hakemiseksi johtaa siihen, että oikeus uuteen oikeudenkäyntiin myönnetään kaikissa tapauksissa, joissa kyseessä olevan direktiivin 8 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset eivät ole täyttyneet.
Toiseksi on tarkistettava, saako poissa olevana tuomittu henkilö silloin, kun hänelle ilmoitetaan hänen poissa ollessaan annetusta ratkaisusta, tai pian sen jälkeen jäljennöksen kyseisestä ratkaisusta kokonaisuudessaan ja tiedon prosessuaalisista oikeuksistaan myös siltä osin kuin on kyse mahdollisuudesta hakea rikosoikeudellisen menettelyn uudelleen aloittamista sekä tiedon tuomioistuimesta, joka on toimivaltainen käsittelemään hakemuksen, ja määräajasta, jossa hakemus on tehtävä.
Kolmanneksi kaikki menettelyt uuden oikeudenkäynnin hakemiseksi on järjestettävä siten, että hakemus käsitellään nopeasti, jotta viipymättä määritetään, ovatko direktiivin 2016/343 8 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset jääneet täyttymättä vastaajan poissa ollessa pidetyssä oikeudenkäynnissä. Tämän joutuisuutta koskevan vaatimuksen tärkeyttä korostaa edelleen se, että vastaajan poissa ollessa annetut ratkaisut voivat olla täytäntöönpanokelpoisia.
Lopuksi tehokkuusperiaate edellyttää, että asianomaisella henkilöllä on mahdollisuus lausua henkilökohtaisesti tai asiamiehen välityksellä siitä, onko oikeudenkäynti pidetty hänen poissa ollessaan, vaikka direktiivin 2016/343 8 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset eivät ole täyttyneet. Tämän mahdollisuuden ei voida katsoa merkitsevän, että asianomainen henkilö olisi velvollinen saapumaan henkilökohtaisesti hakemusta käsittelevään tuomioistuimeen. Se, että asianomaisella henkilöllä, joka on saanut tiedon ratkaisusta ilman, että hänet on otettu kiinni, olisi velvollisuus saapua henkilökohtaisesti tuomioistuimeen, jolta hän on hakenut uutta oikeudenkäyntiä, merkitsisi näet sitä, että edelleen vapaana oleva henkilö velvoitettaisiin hakeutumaan vangiksi, jotta tämä voisi käyttää oikeuttaan uuteen oikeudenkäyntiin. Tämä olisi ristiriidassa oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevan perusoikeuden kanssa.
Siltä osin kuin on kyse velvollisuudesta ilmoittaa poissa olevana henkilölle tämän oikeudesta uuteen oikeudenkäyntiin unionin tuomioistuin lisäksi muistuttaa, (
3
) ettei unionin lainsäätäjä ole täsmentänyt, mitä menettelytapoja noudattaen tieto oikeudesta uuteen oikeudenkäyntiin tai muuhun oikeussuojakeinoon on annettava. Vaikka direktiiviä 2016/343 ei voida tulkita siten, että sillä velvoitetaan poissa olevaa henkilöä tuomitseva tuomioistuin lausumaan ratkaisussaan oikeudesta uuteen oikeudenkäyntiin, (
4
) siinä jätetään jäsenvaltioille laaja harkintavalta direktiivin täytäntöönpanon osalta. Direktiiviä ei siten voida myöskään tulkita siten, että sillä kielletään kyseistä tuomioistuinta tutkimasta vastaajan poissa ollessa pidettävässä oikeudenkäynnissä, täyttyvätkö direktiivin 8 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset, ja jos nämä edellytykset eivät täyty, ilmoittamasta ratkaisussaan siitä, että asianomaisella henkilöllä on oikeus uuteen oikeudenkäyntiin. On kuitenkin tärkeää, että asiaa vastaajan poissa ollessa käsittelevä tuomioistuin tätä kysymystä arvioidessaan kuulee asianomaista henkilöä edustavaa asiamiestä, kun asianomainen henkilö ei tässä tapauksessa ole läsnä. Näin ollen direktiivin 2016/343 mukaisia vaatimuksia noudatetaan, jos asiaa vastaajan poissa ollessa käsittelevä tuomioistuin arvioi itse kuultuaan asiasta sekä syyttäjää että puolustusta, täyttyvätkö direktiivin 8 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset, ja jos näin ei ole, ilmoittaa vastaajan poissa ollessa annetussa ratkaisussa, josta asianomaiselle henkilölle on annettava kattava jäljennös silloin, kun hänelle ilmoitetaan kyseisestä ratkaisusta, tai pian sen jälkeen, että hänellä on oikeus uuteen oikeudenkäyntiin.
(
1
)	Eräiden syyttömyysolettamaan liittyvien näkökohtien ja läsnäoloa oikeudenkäynnissä koskevan oikeuden lujittamisesta rikosoikeudellisissa menettelyissä 9.3.2016 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/343 (EUVL 2016, L 65, s. 1). Kyseisen direktiivin 8 artiklan 2 kohdan mukaan ”jäsenvaltiot voivat säätää, että oikeudenkäynti, joka voi johtaa epäillyn tai syytetyn syyllisyyttä tai syyttömyyttä koskevan päätöksen tekemiseen, voidaan järjestää tämän poissa ollessa edellyttäen, ettäa) epäillylle tai syytetylle on ilmoitettu hyvissä ajoin oikeudenkäynnistä ja poissaolon seuraamuksista; taib) epäiltyä tai syytettyä, jolle on ilmoitettu oikeudenkäynnistä, edustaa joko hänen itsensä tai valtion nimeämä valtuutettu edustaja”.
(
2
)	Direktiivin 2016/343 8 artiklan 4 kohdassa nimittäin säädetään, että jos oikeudenkäynti pidetään, mutta direktiivin 8 artiklan 2 kohdassa säädettyjä edellytyksiä ei voida täyttää, koska epäiltyä tai syytettyä ei löydetä kohtuullisiksi katsottavista toimista huolimatta, jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun epäillylle tai syytetylle ilmoitetaan ratkaisusta, erityisesti kun hänet on otettu kiinni, hänelle on ilmoitettava myös mahdollisuudesta riitauttaa ratkaisu ja oikeudesta uuteen oikeudenkäyntiin tai muuhun oikeussuojakeinoon.
(
3
)	Tuomio 8.6.2023, VB (Poissa olevana tuomitulle ilmoittaminen) (C‑430/22 ja C‑468/22, EU:C:2023:458, 27 kohta).
(
4
)	Tuomio 8.6.2023, VB (Poissa olevana tuomitulle ilmoittaminen) (C‑430/22 ja C‑468/22, EU:C:2023:458, 31 kohta).