62017CC0347
FORSLAG TIL AFGØRELSE FRA GENERALADVOKAT
M. BOBEK
fremsat den 29. november 2018 (
1
)
Sag C-347/17
A
B
C
D
E
F
G
mod
Staatssecretaris van Economische Zaken
(anmodning om præjudiciel afgørelse indgivet af Rechtbank Rotterdam (retten i første instans i Rotterdam, Nederlandene))
»Anmodning om præjudiciel afgørelse – forordning (EF) nr. 853/2004 – forordning (EF) nr. 854/2004 – hygiejne for animalske fødevarer – fjerkræ – forpligtelser for slagterier efter udtagningen af organer – art og indhold – rengøring af slagtekroppe – begrebet »kontaminering« – synlig eller usynlig kontaminering på en slagtekrop – kontaminering med fækalier, galde og kroindhold – kontrol – kontrolpersonalets beføjelser«
I. Indledning
1.
På grundlag af flere inspektioner pålagde de nederlandske myndigheder syv slagterier bøder for manglende overholdelse af national ret og EU-retten vedrørende animalske fødevarer. Inspektionerne fandt sted på det stadium af slagteprocessen, der kommer efter udtagningen og rengøringen af fjerkræ og før kølingen. Der blev fundet synlig kontaminering i form af fækalier, galde eller kroindhold på en række slagtekroppe.
2.
Fjerkræslagterierne har anfægtet den måde, hvorpå kontrollen blev foretaget, og de nationale myndigheders konstateringer. Det er på denne baggrund, at Domstolen skal fortolke arten og indholdet af de forpligtelser for slagterier, der er tillagt ved EU-retten på fjerkræområdet, navnlig med hensyn til, hvilken form for kontaminering der skal undgås under slagteprocessen, og hvilke beføjelser EU-retten giver embedsdyrlæger til at foretage kontrol af slagteprocessen.
II. Retsforskrifter
A.
EU-retten
1. Forordning (EF) nr. 853/2004
3.
Det følger af artikel 3, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (herefter »forordning nr. 853/2004«) (
2
), at »[l]ederen af en fødevarevirksomhed skal overholde de relevante bestemmelser i bilag II og III«.
4.
Bilag III, afsnit II, fastsætter specifikke krav vedrørende kød af fjerkræ og lagomorfer. Kapitel II fastsætter de krav, som slagterier i denne sektor skal overholde:
»Lederen af en fødevarevirksomhed skal sikre, at slagterier, hvor der slagtes fjerkræ eller lagomorfer, er opført, udformet og udstyret, så de opfylder følgende krav:
[…]
2.
For at undgå forurening af kødet skal de
a)
have et tilstrækkeligt antal lokaler til det arbejde, der skal udføres
b)
have et særskilt lokale til udtagning af indvolde og videre slagtemæssig behandling […]
c)
sikre, at følgende processer udføres adskilt ved afstand eller på forskellige tidspunkter:
i)
bedøvelse og afblødning
ii)
plukning eller flåning og eventuelt skoldning, og
iii)
ekspedition af kød
[…]
e)
have slagtekæder, der (hvor de anvendes) er udformet således, at slagteprocessen skrider kontinuerligt frem, og der undgås krydskontaminering mellem de forskellige dele af slagtekæden. Anvendes der mere end én slagtekæde på samme virksomhed, skal disse kæder være adskilt på behørig måde for at undgå krydskontaminering.
[…]«
5.
Bilag III, afsnit II, kapitel IV, fastsætter en række krav vedrørende slagtehygiejne, som lederen af en fødevarevirksomhed, der driver slagterier i fjerkræsektoren, skal opfylde:
»[…]
5.
Bedøvelse, afblødning, flåning eller plukning, udtagning af organer og anden slagtemæssig behandling foretages hurtigst muligt og på en sådan måde, at kødet ikke bliver kontamineret. Der skal især træffes foranstaltninger til at undgå, at fordøjelseskanalens indhold flyder ud ved udtagningen af organer.
[…]
7.
Når inspektionen efter slagtning er afsluttet:
a)
skal de dele, der er uegnet til konsum, snarest muligt fjernes fra virksomhedens rene afdeling
[…]
c)
skal organer eller dele af organer, der stadig findes i dyrekroppen, bortset fra nyrerne, så vidt muligt fjernes helt og så hurtigt som muligt, medmindre andet er godkendt af myndighederne.
8.
Efter inspektionen og udtagningen skal de slagtede dyr hurtigst muligt rengøres og nedkøles til højst 4°C, medmindre kødet opskæres varmt.
9.
Når kroppe afkøles i vandbad, skal der tages hensyn til følgende:
a)
Der skal træffes alle forholdsregler for at undgå kontaminering af kroppene, idet der tages hensyn til parametre som kropsvægt, vandtemperatur, vandmængde og vandstrømmens retning og afkølingstid
[…]«
2. Forordning (EF) nr. 854/2004
6.
Ottende betragtning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 af 29. april 2004 om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum (herefter »forordning nr. 854/2004«) (
3
) har følgende ordlyd: »Der er behov for offentlig kontrol af kødproduktionen for at kontrollere, at ledere af fødevarevirksomheder overholder hygiejnebestemmelserne og de kriterier og mål, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne. Den offentlige kontrol bør omfatte audit af fødevarevirksomhedsledernes aktiviteter samt inspektioner, herunder kontrol med fødevarevirksomhedsledernes egen kontrol.«
7.
I henhold til artikel 4, stk. 3, omfatter den offentlige kontrol:
»a)
audit af god hygiejnepraksis og HACCP-baserede procedurer (Hazard Analysis Critical Control Point)
b)
den offentlige kontrol, der er omhandlet i artikel 5-8, og
c)
alle særlige auditopgaver, der er omhandlet i bilagene.«
8.
Artikel 5 bestemmer følgende: »Medlemsstaterne sikrer, at der foretages offentlig kontrol af fersk kød i henhold til bilag I.
1)
Embedsdyrlægen foretager inspektion i slagterier, vildthåndteringsvirksomheder og opskæringsvirksomheder, der markedsfører fersk kød, i overensstemmelse med de generelle krav i bilag I, afsnit I, kapitel II, og de specifikke krav i afsnit IV, især med hensyn til:
a)
information om fødevarekæden
b)
inspektion før slagtning
c)
dyrevelfærd
d)
inspektion efter slagtning
e)
specificeret risikomateriale og andre animalske biprodukter, og
f)
laboratorieundersøgelser.
9.
Bilag I, afsnit I, fastsætter embedsdyrlægens opgaver i sektoren for fersk kød. Det fastsætter navnlig auditopgaver i kapitel I og inspektionsopgaver i kapitel II.
10.
Kapitel I, nr. 2), litra b), bestemmer følgende: »Embedsdyrlægen foretager ud over de generelle krav i artikel 4, stk. 5, om audit af HACCP-baserede procedurer en kontrol af, at virksomhedslederens procedurer så vidt muligt sikrer, at kødet […] ikke har fækal forurening eller anden forurening.«
11.
Kapitel II, del D, fastsætter den måde, hvorpå inspektioner efter slagtning foretages, og har følgende ordlyd:
»1.
Slagtekroppe og ledsagende spiselige slagtebiprodukter skal straks efter slagtningen underkastes en inspektion efter slagtning. Alle overflader skal besigtiges. Der kan i den forbindelse være behov for minimal håndtering af slagtekroppen og slagtebiprodukterne eller for særligt teknisk udstyr. Der skal især fokuseres på at påvise zoonoser og sygdomme på OIE’s liste A og, hvis det er relevant, OIE’s liste B. Slagtelinjens hastighed og antallet af kontrolpersonale, der er til stede, skal tillade, at der kan udføres korrekt inspektion.
2.
Der skal foretages yderligere undersøgelser, herunder palpering af og indsnit i dele af kroppen og de spiselige slagtebiprodukter og laboratorieundersøgelser, når det findes nødvendigt […]
[…]
4.
Der skal i forbindelse med inspektionen træffes forholdsregler for at sikre, at forurening af kødet, f.eks. ved palpering, opskæring eller indsnit, er mindst mulig.
[…]«
12.
Bilag I, afsnit II, kapitel V, fastsætter bestemmelser vedrørende de beslutninger om kød, der skal træffes efter kontrol. Nr. 1), litra s), bestemmer navnlig følgende: »Kød erklæres uegnet til konsum, hvis det […] udviser urenheder, fækal forurening eller anden forurening.«
13.
Bilag I, afsnit IV, kapitel V, del B, vedrører specifikt inspektion efter slagtning af fjerkræ og har følgende ordlyd:
»1.
Alt fjerkræ underkastes inspektion efter slagtning i henhold til afsnit I og III. Desuden udfører embedsdyrlægen personligt følgende kontrol:
a)
daglig inspektion af organer og kropshuler i en repræsentativ stikprøve af dyr
b)
grundig inspektion af stikprøver af dyr fra hvert fjerkræparti med samme oprindelse eller dele af fjerkræ eller hele stykker fjerkræ, som ved inspektionen efter slagtning er blevet erklæret uegnet til konsum, og
c)
yderligere nødvendige undersøgelser, hvis der er grund til at formode, at kødet fra det pågældende fjerkræ kan være uegnet til konsum.«
3. Forordning (EF) nr. 882/2004
14.
Artikel 3, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (herefter »forordning nr. 882/2004«) (
4
), bestemmer følgende: »Offentlig kontrol omfatter alle led i produktion, forarbejdning og distribution af foderstoffer eller fødevarer samt af dyr og animalske produkter.«
15.
Artikel 10, stk. 1, har følgende ordlyd: »Opgaver i forbindelse med offentlig kontrol gennemføres i almindelighed under anvendelse af hensigtsmæssige kontrolmetoder og ‑teknikker, f.eks. overvågning, opsyn, verifikation, audit, tilsyn, prøveudtagning og analyse.«
4. Forordning (EF) nr. 852/2004
16.
I artikel 2, stk. 1, litra f), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (herefter »forordning nr. 852/2004«) (
5
) defineres »kontaminering« som »forekomst eller opståen af en risiko«.
17.
Artikel 5 vedrører risikoanalyse og kritiske kontrolpunkter (HACCP):
»1.   Ledere af fødevarevirksomheder skal indføre, iværksætte og følge en fast procedure eller faste procedurer, der er baseret på HACCP-principperne.
2.   HACCP-principperne i stk. 1 går ud på følgende:
a)
identificere risici, som skal forebygges, fjernes eller reduceres til et acceptabelt niveau
b)
identificere de kritiske kontrolpunkter på det eller de produktionstrin, hvor det er vigtigt at have produktionen under kontrol for at forebygge eller fjerne en risiko eller reducere den til et acceptabelt niveau
c)
fastsætte kritiske grænser på kritiske kontrolpunkter, som adskiller acceptable forhold fra uacceptable forhold, med henblik på at forebygge, fjerne eller reducere identificerede risici
[…]«
5. Forordning (EF) nr. 178/2002
18.
I artikel 3, nr. 14), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (herefter »forordning nr. 178/2002«) (
6
) defineres en »fare« som »den potentielt sundhedsskadelige virkning, der kan være forbundet med biologiske, kemiske eller fysiske agenser i fødevarer eller foder eller forbundet med fødevarernes eller foderets tilstand«.
19.
Artikel 14 fastsætter krav til fødevaresikkerheden.
»1.   Fødevarer må ikke markedsføres, hvis de er farlige.
2.   Fødevarer betragtes som farlige, hvis de anses for at være:
a)
sundhedsskadelige
b)
uegnede til menneskeføde.
3.   Ved afgørelsen af, om en fødevare er farlig, skal der tages hensyn til følgende:
a)
forbrugernes normale anvendelse af fødevaren på hvert produktions-, tilvirknings- og distributionsstadium, og
b)
de oplysninger, der er meddelt den enkelte forbruger, herunder oplysninger på etiketten eller andre oplysninger, der generelt er tilgængelige for forbrugerne, og hvoraf det fremgår, hvordan en bestemt fødevares eller fødevarekategoris specifikke negative indvirkning på sundheden kan undgås.
4.   Ved afgørelsen af, om en fødevare er sundhedsskadelig, skal der tages hensyn til følgende:
a)
fødevarens sandsynlige umiddelbare og/eller kortsigtede og/eller langsigtede indvirkning på sundheden hos personer, der indtager fødevaren, samt hos kommende generationer
b)
sandsynlige kumulative toksiske indvirkninger
c)
det forhold, at en bestemt kategori af forbrugere kan være særligt sundhedssensitive over for en fødevare, der er bestemt til den pågældende kategori af forbrugere.
5.   Ved afgørelsen af, om en fødevare er uegnet til menneskeføde, skal der tages hensyn til, om fødevaren er uacceptabel til menneskeføde, hvis den anvendes som tiltænkt, fordi den er forurenet på grund af udefra kommende forhold eller på anden måde eller på grund af forrådnelse, nedbrydning eller fordærv.«
B.
National ret
1. Wet dieren
20.
Artikel 6.2, stk. 1, i Wet van 19 mei 2011, houdende een integraal kader voor regels over gehouden dieren en daaraan gerelateerde onderwerpen (lov af 19.5.2011 med en integreret ramme for bestemmelser om dyrehold og dermed forbundne spørgsmål, herefter »Wet dieren« (
7
)) bestemmer følgende: »Det er forbudt at overtræde bestemmelser i EU-forordninger, som er nævnt ved eller på grundlag af en bekendtgørelse eller ved en ministeriel bekendtgørelse, og som vedrører spørgsmål, som denne lov finder anvendelse på.«
21.
I henhold til artikel 8.7 i Wet dieren kan Minister van Economische Zaken (økonomiministeren) udstede en administrativ bøde til den, som begår en overtrædelse som omhandlet i lovens artikel 8.6, stk. 1.
2. Regeling dierlijke producten
22.
Artikel 2.4, stk. 1, i Regeling van de Minister van Economische Zaken van 7 december 2012, nr. WJZ/12346914, houdende regels met betrekking tot dierlijke producten (økonomiministerens bekendtgørelse nr. WJ/12346914 af 7.12.2012 med bestemmelser for animalske produkter, herefter »Regeling dierlijke producten« (
8
)) har følgende ordlyd:
»Bestemmelser i EU-forordninger som omhandlet i bekendtgørelsens artikel 6.2, stk. 1, er:
[…]
d)
artikel 3 og artikel 4, stk. 1-4, samt artikel 5 og artikel 7, stk. 1, i forordning (EF) nr. 853/2004.
[…]«
III. De faktiske omstændigheder, hovedsagen og de præjudicielle spørgsmål
23.
I 2015 begyndte Nederlandse Voedsel- en Warenautoriteit (den nederlandske fødevare- og forbrugsvaremyndighed, herefter »NVWA«) at foretage risikobaseret kontrol af store fjerkræslagterier. Denne metode indebærer flere daglige stikprøvekontroller på de nævnte slagterier. Tre gange pr. slagteskift kontrolleres 50 slagtekroppe på slagtelinjen.
24.
Sagsøgerne i hovedsagen er syv virksomheder, der driver fjerkræslagterier i Nederlandene. Kontroller (inspektioner), som NVWA foretog i deres lokaler, viste, at der var kontaminerede fjerkræslagtekroppe. Kontrollerne blev foretaget ved afslutningen af den såkaldte grydeklar-linje (den afdeling, hvor mave-tarmkanalen og kroen udtages) før kølingen. Denne kontrol omfattede inspektion af slagtekroppe på den udvendige og indvendige side samt undertiden under fedtvævet. Der blev fundet tre former for kontaminering: fækalier (også kaldet gødning eller tarmindhold), kroindhold (korn eller skaller heraf) og galde.
25.
I forbindelse med de to første konstateringer af overtrædelser blev der sendt skriftlige advarsler til sagsøgerne. Efter den tredje konstatering fik sagsøgerne pålagt påbud om afhjælpningsforanstaltninger, som indebar, at de skulle tilpasse deres HACCP-baserede procedurer. Hver af dem blev endvidere pålagt en bøde på 2500 EUR ved afgørelser af henholdsvis 27. november, 11. december og 18. december 2015.
26.
Sagsøgerne klagede over disse afgørelser til Staatssecretaris van Economische Zaken (statssekretæren for økonomiske anliggender, herefter »sagsøgte«). Ved afgørelser af 29. april 2016, 2. maj 2016 og 3. maj 2016 (herefter »de anfægtede afgørelser«) forkastede sagsøgte sagsøgernes klager som ugrundede.
27.
Sagsøgerne har anlagt søgsmål til prøvelse af de anfægtede afgørelser ved Rechtbank Rotterdam (retten i første instans i Rotterdam, Nederlandene). Sagsøgerne har navnlig anfægtet det forhold, at de pålagte bøder vedrører kontaminering, der forekom i forbindelse med »grydeklar«-linjen. Det ville således være for »tidligt« at undersøge, om der var spor af kontaminering på fjerkræslagtekroppe på dette stadium, og i givet fald at pålægge en bøde. Endvidere har sagsøgerne anfægtet det forhold, at kontaminering muligvis kan være forårsaget af fækalier, galde og kroindhold. De har også sat spørgsmålstegn ved den måde, hvorpå kontrollen blev foretaget.
28.
Dette er den faktuelle og retlige baggrund for, at Rechtbank Rotterdam (retten i første instans i Rotterdam) har besluttet at udsætte sagen og forelægge Domstolen følgende spørgsmål til præjudiciel afgørelse:
»1)
Skal bilag III, afsnit II, kapitel IV, nr. 5) og 8), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (EUT 2004, L 139) fortolkes således, at en fjerkræslagtekrop efter udtagning og rengøring ikke må indeholde nogen form for synlig kontaminering?
2)
Omfatter bilag III, afsnit II, kapitel IV, nr. 5) og 8), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 […] kontamineringer med fækalier, galde og kroindhold?
3)
Såfremt det første spørgsmål besvares bekræftende: Skal bilag III, afsnit II. kapitel IV, nr. 8), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 […] i så fald fortolkes således, at rengøringen skal ske umiddelbart efter udtagningen, eller må fjernelsen af synlig kontaminering ifølge denne bestemmelse også ske under køling eller partering eller ved pakningen?
4)
Må den kompetente myndighed i henhold til bilag I, afsnit I, kapitel II, del D, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 af 29. april 2004 om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum (EUT 2004, L 139) i forbindelse med kontrollen fjerne slagtekroppe fra slagtelinjen og kontrollere dem ud- og indvendigt samt under fedtvævet for synlig kontaminering?
5)
Såfremt det første spørgsmål besvares benægtende, og der således må restere synlig kontaminering på en fjerkræslagtekrop: Hvordan skal bilag III, afsnit II, kapitel IV, nr. 5) og 8), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 […] i så fald fortolkes? På hvilken måde nås i så fald denne forordnings mål, nemlig at sikre en høj standard for beskyttelsen af folkesundheden?«
29.
Sagsøgerne, den danske, den tyske, den nederlandske og den finske regering samt Europa-Kommissionen har indgivet skriftlige indlæg. Der blev afholdt retsmøde den 4. oktober 2018, hvor sagsøgerne, den danske og den nederlandske regering samt Europa-Kommissionen afgav mundtlige indlæg.
IV. Bedømmelse
30.
De fem spørgsmål fra den forelæggende ret drejer sig i det væsentlige om tre temaer. Det første vedrører fortolkningen af anvendelsesområdet for begrebet kontaminering, der er omfattet af bilag III, afsnit II, kapitel IV, nr. 5), i forordning nr. 853/2004 [herefter »nr. 5)«)] (det andet og det femte spørgsmål og en del af det første spørgsmål). Det andet tema vedrører arten og indholdet af de forpligtelser, der er pålagt fjerkræslagterier på grundlag af nr. 5) og også nr. 8) i samme bilag [herefter »nr. 8)«)], og det specifikke stadium af slagteprocessen, hvor disse forpligtelser skal opfyldes (det tredje spørgsmål og en del af det første spørgsmål). Det tredje tema vedrører den offentlige kontrol, hvorved overholdelsen af disse forskellige forpligtelser kan vurderes (det fjerde spørgsmål og en del af det første spørgsmål).
31.
I dette forslag til afgørelse foretrækker jeg at behandle den forelæggende rets spørgsmål i forbindelse med de enkelte emner, der rejses deri: (A) hvad der præcist i processen skal kontrolleres af myndigheder, (B) hvornår denne kontrol bør foretages i processen, og (C) hvem der skal foretage en sådan kontrol og på hvilket retsgrundlag. Efter en sådan bedømmelse af de centrale spørgsmål, der rejses i denne sag, er det min opfattelse, at svaret på den forelæggende rets præcise spørgsmål bliver temmelig klart (D).
A.
Hvad er »kontaminering«?
32.
Nr. 5) bestemmer følgende: »Bedøvelse, afblødning, flåning eller plukning, udtagning af organer og anden slagtemæssig behandling foretages hurtigst muligt og på en sådan måde, at kødet ikke bliver kontamineret. Der skal især træffes foranstaltninger til at undgå, at fordøjelseskanalens indhold flyder ud ved udtagningen af organer« (
9
).
33.
Nr. 8) bestemmer følgende: »Efter inspektionen og udtagningen skal de slagtede dyr hurtigst muligt rengøres og nedkøles til højst 4°C, medmindre kødet opskæres varmt.«
34.
I dette underafsnit vil jeg først behandle spørgsmålet om, hvorvidt nr. 5) og 8) kun omfatter synlig kontaminering, da den forelæggende ret kun formulerede sine spørgsmål med hensyn til denne specifikke form for kontaminering (1). Efterfølgende vil jeg behandle de kilder til kontaminering, der er omhandlet i nr. 5), navnlig om kontaminering kan skyldes fækalier, galde og kroindhold (2).
1. Synlig og usynlig kontaminering
35.
Den forelæggende ret har formuleret sine spørgsmål, og navnlig det første spørgsmål, ved at begrænse det til »synlig kontaminering«. Jeg forstår, at dette specifikke og noget snævre fokus følger af de faktiske omstændigheder i hovedsagen. Den foreliggende sag vedrører således kun en angivelig synlig kontaminering af fjerkræslagtekroppe.
36.
Da det, der ønskes, er en generel (generaliseret) fortolkning af et EU-retligt begreb, nemlig begrebet »kontaminering«, er der imidlertid indledningsvis behov for en præcisering.
37.
Efter min opfattelse er der ingen grund til at afgrænse synlig kontaminering ved fortolkningen af forordning nr. 853/2004, når den anvendes på fjerkræ. Som anerkendt af alle procesdeltagerne under retsmødet er både synlig og usynlig kontaminering omfattet af nr. 5) og – som en logisk konsekvens – ligeledes af nr. 8). Dette følger af tekstens ordlyd, den sammenhæng, hvori den indgår, og dens formål.
38.
Med hensyn til ordlyden af nr. 5) og 8) bemærkes for det første indledningsvis, at ingen af disse to bestemmelser, således som den forelæggende ret har anført, begrænser deres respektive anvendelsesområde til synlig kontaminering. Nr. 8) anvender ikke udtrykkeligt dette begreb. Nr. 5) henviser til kontaminering generelt uden at sondre mellem synlig og usynlig kontaminering.
39.
Fra en systematisk synsvinkel fremgår det for det andet, at forordning nr. 853/2004 kun en enkelt gang udtrykkeligt nævner »synlig kontaminering«, nemlig specifikt i forbindelse med tamhovdyr (
10
). Det fremgår således, at hvis EU-lovgiver ønskede at anvende dette begreb i snæver forstand, var det muligt at gøre dette udtrykkeligt i et tilfælde, hvor der tilsyneladende var behov for en sådan sondring. Der er derimod ikke en sådan begrænsning med hensyn til fjerkræ.
40.
For det tredje underbygges denne fortolkning yderligere af en systemisk læsning af nr. 5) og 8) ikke kun inden for forordning nr. 853/2004, men også ud over den, i anden lovgivning. En række andre bestemmelser i denne sidstnævnte forordning henviser således til fjerkræslagteriers forpligtelse til at undgå kontaminering, uden nogen yderligere præcisering af formen for kontaminering. For eksempelvis at undgå kontaminering eller krydskontaminering skal slagterierne sikre en fysisk adskillelse af stadierne i slagteprocessen, og at disse stadier finder sted på forskellige tidspunkter (
11
). Der skal ligeledes træffes alle forholdsregler for at undgå kontaminering af kroppene, når disse afkøles i vandbad (
12
). Ud over forordning nr. 853/2004, der er specifik for animalske fødevarer, gives der i artikel 2, stk. 1, litra f), i forordning nr. 852/2004 om fødevarehygiejne endvidere generelt en bred definition af begrebet »kontaminering« som »forekomst eller opståen af en risiko« (
13
). »Fare« er selv defineret bredt i artikel 3, nr. 14), i forordning nr. 178/2002, der fastsætter de generelle principper i fødevarelovgivningen, som »den potentielt sundhedsskadelige virkning, der kan være forbundet med biologiske, kemiske eller fysiske agenser i fødevarer eller foder eller forbundet med fødevarernes eller foderets tilstand«.
41.
For det fjerde og som det sidste fremgår det endvidere af det overordnede formål med forordning nr. 853/2004, at alle former for kontaminering, synlig eller usynlig, er omfattet af anvendelsesområdet for dette begreb. I henhold til niende betragtning har denne forordning til formål at sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau med hensyn til fødevaresikkerhed. Det ville dog være vanskeligt at hævde, at et så højt niveau ville blive nået alene ved at fokusere på synlig kontaminering. Dette er måske så meget desto mere tilfældet med hensyn fjerkræ, hvor kontaminering – som anført af sagsøgerne – hovedsagelig kommer fra deres skind, ben og fjerdragt, og den er faktisk sandsynligvis usynlig.
42.
Den forpligtelse til at undgå kontaminering af kødet, der er indeholdt i nr. 5), omfatter efter min opfattelse derfor både synlig og usynlig kontaminering.
2. Fækalier, galde og kroindhold
43.
Den forelæggende rets andet spørgsmål vedrører tre potentielle kilder til (synlig) kontaminering, som fjerkræslagterier bør undgå. Er fækalier, galde og kroindhold omfattet af anvendelsesområdet for nr. 5), sammenholdt med nr. 8)?
44.
Efter sagsøgernes opfattelse er svaret »nej«. Navnlig med hensyn til galden kan den ikke anses for kontaminering, da den er steril i mikrobiologisk henseende. Hvad angår kroindholdet kan det heller ikke betragtes som kontaminering, da det ikke er en del af mave- og tarmindholdet og derfor ikke er omfattet af nr. 5).
45.
Den nederlandske regering har sammen med den danske, den tyske og den finske regering samt Kommissionen gjort gældende, at fækalier, galde og kroindhold alle kan udgøre kontaminering, da de alle er en del af »fordøjelseskanalen«, som er det udtryk, der anvendes i de fleste sprogversioner af nr. 5), om end ikke i den nederlandske version.
46.
Jeg er enig i denne opfattelse. Fækalier, galde og kroindhold på en slagtekrop kan anses for kontaminering som omhandlet i forordning nr. 853/2004, navnlig dens nr. 5).
47.
For det første er der i nr. 5) ingen udtrykkelig definition af, hvad kilderne til kontamineringen kan være. Men strukturen af den deri indeholdte bestemmelse tyder på, at der er en sammenhæng mellem udflydning af fordøjelseskanalens indhold ved udtagningen af organer og kontaminering af kødet. Mens nr. 5), første punktum, generelt kræver, at de forskellige trin i slagteprocessens »grydeklar«-del gennemføres på en sådan måde, at kødet ikke bliver kontamineret, fastsætter det andet punktum specifikt, at der skal træffes foranstaltninger til »at undgå, at fordøjelseskanalens indhold flyder ud ved udtagningen af organer«. Det fremgår derfor ret klart, at fordøjelseskanalens indhold skal forstås som en kilde til kontaminering af kødet, hvilket forklarer kravet om at undgå udflydning heraf.
48.
Med hensyn til det specifikke begreb »fordøjelseskanalens indhold« har den forelæggende ret – ligesom andre procesdeltagere – for det andet påpeget, at der er afvigelser mellem de forskellige sprogversioner af nr. 5), andet punktum. Mens den nederlandske og den tyske version tilsyneladende er snævrere, da de kun henviser til mave- og tarmindholdet (
14
), henviser de fleste andre sprogversioner til fordøjelseskanalens indhold i bredere forstand (
15
).
49.
Det følger af Domstolens faste praksis i denne henseende, at ligegyldigheden af alle EU-sprog i tilfælde af afvigelser mellem forskellige sprogversioner udelukker, at retsakten kan betragtes isoleret i en af sine versioner. Det er nødvendigt at tage opbygningen af og formålene med de pågældende bestemmelser i betragtning, navnlig i lyset af affattelserne på alle de øvrige officielle sprog (
16
).
50.
I betragtning af den måde, hvorpå slagteprocessen gennemføres, ville jeg – helt logisk – faktisk finde det ret ejendommeligt, hvis EU-lovgiver ved fastsættelsen af, hvad der ikke må flyde ud på slagtekroppene, ønskede at sondre mellem indholdet af det, der lige uden forskel var blevet udtaget af en fjerkræslagtekrop. Efter min opfattelse bør nr. 5) derfor fortolkes således, at det kræves, at slagterier ved udtagningen af organer er forpligtet til at træffe foranstaltninger til at undgå, at »fordøjelseskanalens indhold« flyder ud på slagtekroppene. En naturlig fortolkning af dette brede begreb omfatter ikke kun alle organer, men også indholdet af de organer, der er forbundet med fordøjelsessystemet, fra mund til anus. Nr. 5) omfatter således nødvendigvis leveren (og galden), tarmene (og fækalierne) samt kroen (og dens eget indhold).
51.
For det tredje – og som allerede nævnt ovenfor (
17
) – ønskede EU-lovgiver at fremme, at der opnås en høj standard for fødevaresikkerhed ved at bibeholde en bred forståelse af kontaminering, herunder den potentielt sundhedsskadelige virkning, der kan være forbundet med biologiske, kemiske eller fysiske agenser i fødevarer eller foder eller forbundet med fødevarernes eller foderets tilstand. I denne henseende kan de tre nævnte mulige kilder til kontaminering, herunder galden, indeholde bakterier, som den nederlandske regering har anført.
52.
For det fjerde og som det sidste – måske som et udslag af sund fornuft, forudsat at sidstnævnte endnu ikke er blevet udtaget fra dette retsområde – er jeg tilbøjelig til at være enig med den danske regering i, at begrebet kontaminering næppe kan reduceres til, at fødevaren er sundhedsskadelig. Kontaminering af fødevarer må nødvendigvis også omfatte den situation, at kød ganske enkelt er uegnet til konsum (
18
), selv hvis et sådant konsum ikke umiddelbart resulterer i fødevareforgiftning eller anden direkte sundhedsskade. Selv hvis en slagtekrop, der indeholder rester af fækalier, galde eller kroindhold, skulle vise sig ikke at være direkte sundhedsskadelig i mikrobiologisk henseende, således som sagsøgerne har gjort gældende, kan det således stadig antages, at sådant kød normalt – hvis man måske ser bort fra særlige gourmeters meget bizarre smag – vil være uegnet til (almindelig) menneskeføde.
53.
Sammenfattende må bilag III, afsnit II, kapitel IV, nr. 5), i forordning nr. 853/2004 fortolkes således, at det omfatter kontaminering med fækalier, galde og kroindhold.
B.
Hvilken form for forpligtelser og på hvilket stadium af slagteprocessen?
54.
Med det første spørgsmål ønsker den forelæggende ret oplysning om arten og indholdet af de forpligtelser, der er pålagt fjerkræslagterier på grundlag af forordning nr. 853/2004 med hensyn til (synlig) kontaminering. Kræver nr. 5) og 8), at en fjerkræslagtekrop efter udtagning og rengøring ikke må indeholde nogen form for (synlig) kontaminering? Såfremt det første spørgsmål besvares bekræftende, ønsker den forelæggende ret med det tredje spørgsmål i det væsentlige oplyst, hvornår rengøringen skal ske i slagteprocessen. Skal rengøringen nærmere bestemt ske umiddelbart efter udtagningen, eller må den ske på et senere stadium, måske endog under køling eller partering eller ved pakningen?
55.
Med disse spørgsmål anmodes Domstolen om at undersøge to tæt forbundne punkter. For det første, hvilken form for forpligtelse er fjerkræslagterier pålagt med hensyn til kontaminering, og ændrer arten af denne forpligtelse sig under slagteprocessen? For det andet, hvornår bør den specifikke rengøring, der er fastsat i nr. 8), ske?
56.
I dette afsnit vil jeg redegøre for, 1) hvorfor rækkevidden og arten af forpligtelsen er forskellig afhængigt af, hvilket stadium af slagteprocessen der er tale om, og 2) hvorfor den rengøring, der er fastsat i nr. 8), nødvendigvis må ske efter inspektionen efter slagtning og udtagningen, men før kølingen.
1. Hvilken form for forpligtelse(r)?
57.
Efter sagsøgernes opfattelse er fjerkræslagterier pålagt en forpligtelse til at bestræbe sig på anvende et bestemt middel i hele slagteprocessen. Da det er umuligt fuldstændig at undgå, at fordøjelseskanalens indhold flyder ud ved udtagningen af organer, er slagterier forpligtet til at gøre deres yderste for at undgå kontaminering af kød. En sådan forpligtelse gælder ligeledes i forbindelse med udtagningen af organer eller ved rengøringen. Det kan således ikke forventes – på grundlag af nr. 5) eller 8) – at der ikke vil ske udflydning, og at slagtekroppene vil være helt rene ved afslutningen af »grydeklar«-kæden, før kølingen, hvilket også er den forelæggende rets opfattelse. Nr. 8) foreskriver ikke et specifikt resultat (f.eks. »ingen synlig kontaminering«) efter rengøringen. Sagsøgerne har gjort gældende, at synlige spor af kontaminering stadig kan fjernes på et senere stadium, under parteringen eller ved pakningen, hvorfor de ikke kan pålægges en forpligtelse til at nå et bestemt resultat (»nultolerancenorm«) i denne henseende, efter udtagningen og rengøringen og før kølingen. Ifølge sagsøgerne ville det teknisk set være urealistisk at kræve en så høj standard på grund af slagtelinjens hastighed i en mekanisk proces. Desuden har kravet om, at synlig kontaminering skal fjernes efter udtagningen af organer og før kølingen, intet videnskabeligt underbygget grundlag, da det tidspunkt, hvor kontaminering kan optræde, normalt ligger tidligere, dvs. når fjerkræet plukkes.
58.
Med nogle få ubetydelige afvigelser sondrer de øvrige procesdeltagere i det væsentlige mellem slagteriers forpligtelser i forbindelse med udtagningen af organer og rengøringen. På den ene side skal udtagningen af organer foretages omhyggeligt for at undgå kontaminering. På den anden side skal slagtekroppene – efter udtagningen og før kølingen – når rengøringen er afsluttet, være rene og fri for kontaminering, da formålet med rengøringen er at fjerne eventuelle synlige rester af kontaminering.
59.
Jeg er i vid udstrækning enig i sidstnævnte opfattelse.
60.
Nr. 5) og 8) indeholder to særskilte, men alligevel komplementære forpligtelser, som gælder for forskellige stadier af slagteprocessen. Indtil efter det stadium, hvor organerne er udtaget, er der en forpligtelse til at udvise omhu: Slagtelinjer skal etableres og anvendes på en måde, der har til formål at undgå kontaminering, så vidt det er teknisk muligt (nr. 5). Efter udtagningen af organer, inspektionen efter slagtning og rengøringen skal slagterierne sikre, at slagtekroppene er fri for kontaminering (nr. 8).
61.
For det første fremgår det af ordlyden af nr. 5), at fjerkræslagterierne skal træffe alle hensigtsmæssige og rettidige foranstaltninger med henblik på at undgå kontaminering af kødet på hvert eneste stadium af slagteprocessen, dvs. bedøvelse, afblødning, flåning, plukning, udtagning af organer eller anden slagtemæssig behandling. Slagterierne skal navnlig gøre deres yderste for at sikre, at organerne ikke udtages på en sådan måde, at fordøjelseskanalens indhold flyder ud på slagtekroppene, hvilket – som anført ovenfor (
19
) – ville være en kilde til kontaminering.
62.
For det andet viser en systemisk læsning af nr. 5), at det ikke kan have været EU-lovgivers hensigt, at udtagningen af organer – som ét trin i slagteprocessen – altid vil være fejlfri og aldrig give anledning til kontaminering. Dette ville ikke kun være urimeligt, men det ville også gøre inspektionen efter slagtning noget overflødig. Som det faktisk følger af nr. 6) og 7), der kommer umiddelbart efter nr. 5) som en logisk opfølgning, skal de dele, der er erklæret uegnet til konsum, når inspektionen efter slagtning er afsluttet, snarest muligt fjernes fra virksomhedens rene afdeling, og organer, der stadig findes i dyrekroppen, skal fjernes helt og så hurtigt som muligt. Disse bestemmelser viser klart, at slagterierne på det umiddelbart efterfølgende stadium kan håndtere og afhjælpe de problemer, der måtte opstå ved udtagningen af organer. Enten afsluttes sidstnævnte på en eller anden måde, eller hele slagtekroppen skal fjernes.
63.
Med hensyn til sidstnævnte bemærkes, at kød, der udviser urenheder, fækal forurening eller anden forurening, skal erklæres uegnet til konsum (
20
). Som den danske regering efter min opfattelse med rette har gjort gældende under retsmødet, skal denne forpligtelse imidlertid fortolkes strengt i forbindelse med en større kontaminering af denne art. Hvis kontamineringen er ubetydelig, skal slagtekroppen rengøres grundigt før kølingen. Hvis dette ikke er sket eller ikke kan ske, skal kødet i sidste instans ligeledes erklæres uegnet til konsum.
64.
For det tredje bekræfter flere andre bestemmelser i forskellige relevante EU-retsakter, at forpligtelsen til at undgå kontaminering i forbindelse med udtagningen af organer er en forpligtelse til at bestræbe sig på at gøre en indsats (»best endeavours«) eller til at udvise omhu (»due diligence«). Slagteprocesser skal være udformet på en sådan måde, at kontaminering af kødet undgås i det omfang, det er teknisk muligt. Eksempelvis skal dyr være fysisk adskilt, og de forskellige dele af slagtekæden skal afvikles på forskellige tidpunkter og steder for at undgå krydskontaminering (
21
). Slagteriernes HACCP-baserede procedurer skal forebygge, fjerne eller i det mindste reducere risikoen til et acceptabelt niveau (
22
). Tæt knyttet til spørgsmålet om synlig kontaminering skal embedsdyrlægen i henhold til bilag I, afsnit I, kapitel I, nr. 2), litra b), i forordning nr. 854/2004 ligeledes foretage en kontrol af, at virksomhedslederens procedurer så vidt muligt sikrer, at kødet ikke har fækal eller anden forurening.
65.
Alt i alt – og som alle procesdeltagerne er enige i – fremgår det således, at nr. 5) må fortolkes således, at slagterierne skal anvende slagtelinjen, navnlig ved udtagningen af organer, på en sådan måde, at kontaminering undgås, så vidt det er teknisk muligt.
66.
For klarhedens skyld, og da sagsøgerne har fremført en række argumenter vedrørende de nærmere forhold i forbindelse med slagteprocessen, vil jeg gerne tilføje ét punkt. Efter min opfattelse er »teknisk umulighed« en anden kategori end »teknisk mulig, men blot omkostningskrævende«. Behovet for eventuelt at omlægge produktionsprocessen og/eller generere yderligere omkostninger for slagterierne, hvorved processen giver mindre overskud (f.eks. hvis dette resulterer i, at der slagtes færre end de nuværende ca. 10000 kyllinger pr. time på slagtelinjen, således at der kan bruges mere tid på rengøring), falder klart inden for sidstnævnte kategori.
67.
På den anden side vedrører forpligtelsen i nr. 8) et andet (efterfølgende) stadium af slagteprocessen, nemlig afslutningen af »grydeklar«-kæden. Den er også af en anden art. Nr. 8) fastsætter en yderligere, og strengere, forpligtelse for slagterierne vedrørende et efterfølgende stadium af processen, hvor kødet skal være klart til at blive spist. På dette tidspunkt skal slagteriet sikre, at kødet er fri for kontaminering på dette sidste stadium.
68.
Jeg medgiver, at nr. 8) ikke udtrykkeligt henviser til kontaminering. Det nævner kun kravene om, at kødet skal rengøres og nedkøles efter udtagningen og inspektionen. Jeg er imidlertid enig med den nederlandske regering i, at formålet med rengøringen på dette stadium er at fjerne eventuelle, absolut synlige, rester af kontaminering. Som den danske regering atter, og efter min opfattelse med rette og rimelighed har anført (
23
), at såfremt en større kontaminering fører til, at kødet kasseres som uegnet til konsum i forbindelse med inspektionen efter slagtning, så kan en ringe kontaminering tillades, men i så fald bør kødet rengøres grundigt for at kunne gøres egnet til konsum.
69.
Det følger således for det første af nr. 5), sammenholdt med nr. 8), at slagteriprocesser indtil inspektionen efter slagtning bør gennemføres på en måde, der i videst muligt omfang undgår kontaminering. For det andet – og under alle omstændigheder – skal slagtet fjerkræ være fri for kontaminering efter rengøringen.
2. Hvornår skal rengøringen ske?
70.
Procesdeltagerne har anlagt to forskelligt tilgange til det præcise tidspunkt, hvor den i nr. 8) omhandlede rengøring bør ske i løbet af slagteprocessen.
71.
Efter sagsøgernes opfattelse betyder det forhold, at nr. 8) først nævner rengøring og dernæst nedkøling, ikke, at rengøringen skal være afsluttet før kølingen. Det følger blot af denne bestemmelse, at rengøringen kun skal være påbegyndt før kølingen. I modsætning hertil har den nederlandske regering og de øvrige procesdeltagere fastholdt, at rengøringen bør ske (og være afsluttet) inden kølingen, da det er den sidste gang, at kødet kan rengøres under slagteprocessen. Det ville være for sent, hvis rengøringen skulle ske ved parteringen eller udbeningen, der i øvrigt er reguleret i bilag III, afsnit II, kapitel V, og ikke kapitel IV.
72.
Efter min opfattelse er det temmelig klart, at den rengøring, der kræves i nr. 8), bør ske og være afsluttet inden nedkølingen.
73.
Jeg er enig i, at nr. 8) efter sin ordlyd er noget uklar. Den har følgende ordlyd: »Efter inspektionen og udtagningen skal de slagtede dyr hurtigst muligt rengøres og nedkøles til højst 4°C, medmindre kødet opskæres varmt.« Rækkefølgen af de beskrevne aktiviteter ville indebære, at inspektionen kommer før (og ikke efter) udtagningen, og at de slagtede dyr faktisk skal rengøres og nedkøles. Hvis man fokuserer på konjunktionen »og«, kunne der fremføres et argument på grundlag af ordlyden om, at begge disse aktiviteter kunne ske samtidig.
74.
Både strukturen og logikken taler imidlertid klart imod en sådan forståelse af denne bestemmelse.
75.
For det første fremgår det klart af rækkefølgen og strukturen af de enkelte numre i bilag III, afsnit II, kapitel IV, i forordning nr. 853/2004, at slagtekroppe som det første underkastes en inspektion før slagtning, at de som det andet slagtes [alle trin er fastsat i nr. 5)], og at de som det tredje underkastes en inspektionen efter slagtning [nr. 6)]. I lyset af de to slags inspektioner, der skal foretages, synes den udtrykkelige kronologiske rækkefølge således ikke at være fuldstændig ukorrekt. Rengøringen skal ske efter inspektionen (efter slagtning) og inden kølingen.
76.
For det andet bekræftes denne fortolkning af nr. 8) af formålet med rengøringen med vand, nemlig at fjerne (synlig) kontaminering. Trods sagsøgernes påstande vedrørende ækvivalensen af alle rengøringsprocesser, der finder sted i hele slagteprocessen, er det i nr. 8) omhandlede rengøringstrin efter sin art afgørende, da denne specifikke rengøring – som anført i afsnittet ovenfor i dette forslag til afgørelse – er af central betydning med hensyn til at fjerne eventuelle rester af kontaminering. Med et sådant formål ville det ud fra et praktisk synspunkt være noget ulogisk, hvis rengøringen skulle ske før inspektionen efter slagtning eller efter kølingen. I den første situation kunne kontrolpersonalet ikke udføre sine inspektionsopgaver behørigt, da det navnlig ikke kunne se tydelige spor af kontaminering (da denne ville være vasket væk). I den anden situation er der – som det fremgår af bilag III, afsnit II, kapitel IV, nr. 9), litra a), i forordning nr. 853/2004 (
24
) – risiko for krydskontaminering af slagtekroppe, hvis en snavset slagtekrop afkøles i vandbad.
77.
For det tredje understreger sidstnævnte punkt det meget forskellige formål med og den meget forskellige art af den kontakt, som slagtekroppene har med vandet i forbindelse med rengøringen i modsætning til i kølingen. Som sagsøgerne har anført, kan en nedsænkning af slagtekroppene i en vandtank af en vis temperatur med henblik på at nedkøle dem også resultere i, at de rengøres i en vis grad. Selv hvis man ser bort fra spørgsmålet om kontaminering på det i ovenstående punkt beskrevne tidspunkt, står det imidlertid fast, at kølingen (samt parteringen eller pakningen) ganske enkelt er en del af en anden proces, som kommer efter afslutningen af »grydeklar«-kæden, hvis formål ikke er at gøre kødet mere »grydeklart«, men at forberede det til ekspedition.
78.
Kort sagt pålægger forpligtelsen i nr. 8) om, at »de slagtede dyr [skal] rengøres«, en forpligtelse til at fjerne eventuelle rester af kontaminering efter udtagningen af organer og rengøringen, men klart før kølingsprocessen påbegyndes.
C.
Kontrol
79.
Med det fjerde spørgsmål ønsker den forelæggende oplyst, hvordan den offentlige kontrol skal foretages, navnlig om den kompetente myndighed må fjerne slagtekroppe fra slagtelinjen og kontrollere dem ud- og indvendigt samt under fedtvævet for synlig kontaminering.
80.
Alle procesdeltagere har besvaret dette spørgsmål bekræftende, selv om sagsøgerne har anfægtet den nultolerancenorm, som kontrolpersonalet angiveligt har anvendt.
81.
Indledningsvis skal det bemærkes, at der synes at være en vis forvirring med hensyn til arten af og retsgrundlaget for den i hovedsagen omhandlede kontrol. Den forelæggende ret har henvist til en bestemmelse i forordning nr. 854/2004, som specifikt vedrører inspektioner efter slagtning, nemlig bilag I, afsnit I, kapitel II, del D, nr. 1). Ifølge sagsøgerne omfatter inspektion efter slagtning dog ikke nogen kontrol af forekomsten af kontaminering på slagtekroppe. En sådan kontrol ville være ulogisk i betragtning af, at inspektionen efter slagtning ikke finder sted ved afslutningen, men halvvejs igennem »grydeklar«-processen, hvorefter slagtekroppene stadig underkastes flere rengøringsprocedurer. Den nederlandske regering har anført, at da den omhandlede kontrol indebærer, at prøveudtagningen finder sted efter inspektionen efter slagtning og rengøringen, har den ikke til formål at påvise potentielle sygdomme. Retsgrundlaget herfor kunne således snarere være artikel 4 i forordning nr. 854/2004 og artikel 3 og 10 i forordning nr. 882/2004. Den danske regering er af den opfattelse, at den relevante bestemmelse måske ligeledes kunne være bilag I, afsnit IV, kapitel V, del B, nr. 1), i forordning nr. 854/2004 vedrørende prøveudtagning og daglig kontrol af organer.
82.
Med udgangspunkt i den nederlandske regerings bemærkninger, men naturligvis uden at udelukke noget andet potentielt relevant retsgrundlag (
25
), som det i sidste instans tilkommer den nationale ret at fastslå, fremgår det, at artikel 3 og 10 i forordning nr. 882/2004, som vedrører offentlig kontrol generelt med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen overholdes, faktisk kunne tjene som retsgrundlag for den i hovedsagen omhandlede kontrol. Artikel 3, stk. 3, har navnlig følgende ordlyd: »Offentlig kontrol omfatter alle led i produktion, forarbejdning og distribution af foderstoffer eller fødevarer samt af dyr og animalske produkter.« Artikel 10, stk. 2, litra b), nr. i), fastsætter mere specifikt tilsyn med foderstoffer og fødevarer, navnlig ved prøveudtagning.
83.
Hvad angår omfanget af embedsdyrlægers beføjelser, som den forelæggende ret har fokus på, henviser den sidstnævnte forordnings bestemmelser ikke til specifikke foranstaltninger. Det er formuleret bredt. Det følger således, at kontrolpersonalets beføjelser kunne omfatte en inspektion efter rengøringen og før kølingen af ud- og indvendige overflader og fedtvævet af en stikprøve af slagtekroppe, der er fjernet fra slagtelinjen for at lette kontrollen. Det fremgår således ret klart, at de kompetente nationale myndigheder er bemyndiget til at foretage kontrol på ethvert stadium af slagteprocessen.
84.
Svaret på, hvornår en inspektion kan foretages, er naturligvis forskelligt fra spørgsmålet om, hvad der i givet fald kontrolleres og efter hvilket kriterium. Svaret på sidstnævnte spørgsmål gives ved en krydshenvisning til rækkevidden og arten af de opgaver, der allerede er beskrevet ovenfor (
26
): Det ville afhænge af, om kontrolpersonalet verificerede overholdelsen af forpligtelserne i nr. 5) eller i nr. 8). Når dette er fastlagt, vil det blive klart, hvilken norm der med rimelighed kan anvendes af kontrolpersonalet.
85.
I betragtning af de begrænsede oplysninger om den omhandlede kontrols præcise faktiske og retlige art er det næppe muligt at give yderligere holdepunkter i denne henseende, bortset fra den generelle bemærkning om, at denne – som enhver anden kontrol – også bør foretages på en rimelig og forholdsmæssig måde. Afhængigt af, hvad der præcist skal verificeres, og på hvilket stadium af slagteprocessen dette sker, skal de midler, der vælges til at foretage de specifikke inspektioner (antallet af stikprøver, hvorvidt linjen er blevet standset, eller om det fjerkræ, hvorfra der skal udtages prøver, skal fjernes fra slagtelinjen osv.), være egnede i forhold til det, der skal kontrolleres (give mulighed for, at denne kontrol faktisk er repræsentativ), men må ikke gå ud over, hvad der er nødvendigt, for at denne kontrol kan foretages korrekt.
D.
Sammenfatning
86.
Efter at have behandlet de tre temaer, som den forelæggende rets fem spørgsmål drejer sig om, vil jeg for klarhedens skyld formulere kortfattede svar på de specifikke præjudicielle spørgsmål.
87.
Det første spørgsmål skal besvares bekræftende. Hvis den omhandlede kontrol foretages efter udtagning og rengøring og således verificerer overholdelsen af nr. 8), bør der ikke være nogen kontaminering, navnlig ikke synlig kontaminering.
88.
Uanset nogle af de øvrige punkter, som den forelæggende ret har rejst, og navnlig trods de ret detaljerede argumenter, som sagsøgerne har fremført under retsmødet, tilkommer det ikke Domstolen at gå videre end dette. Selv om jeg naturligvis anerkender, at det i sagens natur er interessant at diskutere, hvorvidt et par små stænk (og i givet fald af hvilken diameter) af fækalier eller galde ved siden af anus på indersiden af en slagtekrop stadig udgør en »acceptabel« grad af kontaminering (som anført af sagsøgerne under retsmødet som et eksempel), tilkommer det hverken Domstolen at vurdere de faktiske omstændigheder eller at foretage en bedømmelse heraf med henblik på at løse en sag ved den forelæggende ret.
89.
Det andet spørgsmål skal også besvares bekræftende: Begrebet kontaminering omfatter kontaminering med fækalier, galde eller kroindhold.
90.
Med hensyn til det tredje spørgsmål bør rengøringen ske hurtigst muligt efter udtagningen, som det klart er fastsat i nr. 8), og før nedkølings-, parterings- eller pakningsprocessen påbegyndes.
91.
Trods en vis manglende klarhed med hensyn til, hvad der præcist blev kontrolleret på grundlag af hvilken EU-retlig bestemmelse, er det vedrørende det fjerde spørgsmål temmelig klart, at offentlige myndigheder kan fjerne en række slagtekroppe fra slagtelinjen og kontrollere overholdelsen af de respektive krav på hvert stadium, navnlig efter rengøringen på grund af dennes afgørende karakter, når fjerkræet er »grydeklart«. Hvad der i givet fald kan blive kontrolleret og til hvilken standard, afhænger af, på hvilket stadium inspektionen finder sted, og derfor af, om overholdelsen af forpligtelser i henhold til nr. 5) eller i henhold til nr. 8) eller i henhold til en anden gældende bestemmelse kontrolleres.
92.
I betragtning af de ovenfor givne svar, og navnlig besvarelsen af det første spørgsmål, er det ufornødent at besvare det femte spørgsmål.
V. Forslag til afgørelse
93.
På baggrund af de ovenstående betragtninger foreslår jeg, at Domstolen besvarer de af Rechtbank Rotterdam (retten i første instans i Rotterdam, Nederlandene) forelagte spørgsmål således:
»–
Bilag III, afsnit II, kapitel IV, nr. 5) og 8), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer skal fortolkes således, at en fjerkræslagtekrop efter udtagning og rengøring ikke må indeholde nogen kontaminering.
–
Bilag III, afsnit II, kapitel IV, nr. 5) og 8), i forordning nr. 853/2004 omfatter kontamineringer med fækalier, galde og kroindhold.
–
Bilag III, afsnit II, kapitel IV, nr. 8), i forordning nr. 853/2004 skal fortolkes således, at rengøringen skal finde sted efter udtagningen, men før kølingen.
–
Den kompetente myndighed må i henhold til artikel 3 og 10 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes, foretage kontrol på ethvert passende trin i slagteprocessen, herunder efter rengøringen.«
(
1
) – Originalsprog: engelsk.
(
2
) – EUT 2004, L 139, s. 55.
(
3
) – EUT 2004, L 139, s. 206.
(
4
) – EUT 2004, L 165, s. 1.
(
5
) – EUT 2004, L 139, s. 1.
(
6
) – EUT 2002, L 31, s. 1.
(
7
) – Stb 2011, nr. 345.
(
8
) – Stcrt. 2012, nr. 25949.
(
9
) – Min fremhævelse.
(
10
) – Bilag III, afsnit I, kapitel IV, nr. 10), i forordning nr. 853/2004 har følgende ordlyd: »Slagtekroppene må ikke være synligt kontamineret med fækalier. Synlig kontaminering skal omgående fjernes ved afskæring eller andre metoder med ligestillet virkning.«
(
11
) – Jf. bilag III, afsnit II, kapitel II, nr. 2), og bilag III, afsnit II, kapitel IV, nr. 3), i forordning nr. 853/2004.
(
12
) – Jf. bilag III, afsnit II, kapitel IV, nr. 9), i forordning nr. 853/2004.
(
13
) – I henhold til artikel 1, stk. 1, i forordning nr. 853/2004 supplerer de særlige bestemmelser, som er fastsat ved denne forordning, bestemmelserne i forordning nr. 852/2004.
(
14
) – Henholdsvis »inhoud van maag and darmen« og »Magen- und Darminhalt«.
(
15
) – Foruden engelsk jf. f.eks. på tjekkisk (»obsahu trávicího ústrojí«), fransk (»contenu du tractus digestif«), italiensk (»contenuto del tubo digerente«) eller spansk (»contenido del tubo digestivo«).
(
16
) – Jf. f.eks. dom af 7.9.2006, Nowaco Germany (C-353/04, EU:C:2006:522, præmis 41), af 3.10.2013, Confédération paysanne (C-298/12, EU:C:2013:630, præmis 22), og af 23.12.2015, Firma Theodor Pfister (C-58/15, ikke trykt i Sml., EU:C:2015:849, præmis 25).
(
17
) – Jf. punkt 41 ovenfor.
(
18
) – Dette udsagn finder en vis systemisk støtte i artikel 14, stk. 2, i forordning nr. 178/2002, som foreskriver, at fødevarer betragtes som farlige, hvis de er sundhedsskadelige eller uegnede til menneskeføde. Med hensyn til sidstnævnte bemærkes, at kød erklæres uegnet til konsum, hvis det udviser urenheder, fækal forurening eller anden forurening [bilag I, afsnit II, kapitel V, nr. 1), litra s), i forordning nr. 854/2004. Min fremhævelse.]).
(
19
) – Jf. punkt 46-53 i dette forslag til afgørelse.
(
20
) – Jf. bilag I, afsnit II, kapitel V, nr. 1), litra s), i forordning nr. 854/2004.
(
21
) – Jf. bilag III, afsnit II, kapitel II, nr. 2), og bilag III, afsnit II, kapitel IV, nr. 3), i forordning nr. 853/2004.
(
22
) – Jf. artikel 5 i forordning nr. 852/2004.
(
23
) – Jf. punkt 63 ovenfor.
(
24
) –
(
25
) – Det bemærkes, at artikel 5, stk. 1, i forordning nr. 854/2004 bemyndiger embedsdyrlæger til at foretage inspektion i slagterier på en ret åben måde, hvilket fremgår af udtrykket »især med hensyn til«.
(
26
) – Jf. punkt 54-78 ovenfor.