62013CC0105
JULIANE KOKOTT
FŐTANÁCSNOK INDÍTVÁNYA
Az ismertetés napja: 2014. február 6. (
1
)
C‑105/13. sz. ügy
P. J. Vonk Noordegraaf
kontra
Staatssecretaris van Economische Zaken
(A College van Beroep voor het bedrijfsleven [Hollandia] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
„Közös agrárpolitika — Közvetlen kifizetések — Támogatási jogosultságok újraszámítása”
I – Bevezetés
1.
Lehetőség van arra, hogy az agrártámogatási jogosultságok meghatározásakor a hibákat csak annyiban igazítsák ki, amennyiben a kiigazítás a mezőgazdasági termelőt hátrányosabb helyzetbe hozza, míg az őt előnyösebb helyzetbe hozó megfelelő kiigazítást megtagadják? Ez képezi a jelen ügy tárgyát.
2.
Jóllehet első pillantásra nyilvánvaló, hogy a hibák kiigazításakor következetesen járjunk el, a hibát tehát mind a mezőgazdasági termelő terhére, mind pedig javára kiigazítsuk. Közelebbről szemügyre véve azonban ez ellentétben állhat az agrártámogatások joga tekintetében konkretizált jogbiztonság elvével.
3.
A következőkben ezért mind a hibakiigazítás jogalapját, mind a jogbiztonság biztosítására vonatkozó szabályozást részletesen meg kell vizsgálni.
II – Jogi háttér
A – Az 1782/2003 rendelet
4.
A múltban az uniós jog a mezőgazdasági üzemek fejlesztésére irányuló különböző rendszereket szabályozott. Részben bizonyos termékek termelését támogatták, néhány növényi kultúra esetében azonban megművelt területre vonatkozó támogatások is léteztek. Az 1782/2003 rendelet (
2
) e különböző támogatási intézkedéseket egységes működési támogatássá alakította át.
5.
Az 1782/2003 rendelet 37. cikkének (1) bekezdése értelmében e célból először egy úgynevezett referenciaösszeget kellett megállapítani. A referenciaösszeg a mezőgazdasági termelőnek az átállás előtt bizonyos támogatási rendszerek alapján egy bizonyos időszakban nyújtott támogatások átlaga volt.
6.
Az 1782/2003 rendelet 43. cikke értelmében ez alapján lehetett kiszámítani az úgynevezett támogatási jogosultságot:
„(1)   A 48. cikk sérelme nélkül, a mezőgazdasági termelő a referenciaösszeg és az összes olyan hektárszám hároméves átlagának hányadosaként kiszámított támogatási jogosultságot szerez hektáronként, amely alapján a bázisidőszakban a VI. mellékletben felsorolt közvetlen kifizetésekre volt jogosult.
A támogatási jogosultságok teljes száma megegyezik a fent említett átlagos hektárszámmal.
[…]
(2)   […]
(3)   […] a »takarmánytermő terület« a mezőgazdasági üzem azon területe, amely […] az egész naptári év folyamán rendelkezésre áll állattartásra, ideértve a közösen használt és a vegyes művelés alatt álló területeket. A takarmánytermő terület nem terjed ki a következőkre:
—
épületek, erdők, tavak és utak,
—
[…]
(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a hektáronkénti támogatási jogosultság nem módosítható.”
7.
A jelen ügyben ezenkívül a támogatható hektárszám fogalma bír jelentőséggel, amelyet az 1782/2003 rendelet 44. cikkének (2) bekezdése határozott meg:
„A »támogatható hektárszám« a mezőgazdasági üzem szántóföldből és állandó legelőből álló földterülete, kivéve az állandó kultúrák, erdők vagy nem mezőgazdasági tevékenység céljára használt területeket.”
B – A 73/2009 rendelet
8.
Az 1782/2003 rendelet helyébe a 73/2009 rendelet (
3
) lépett, amely az előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyát képezi.
9.
A 73/2009 rendelet 33. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a mezőgazdasági termelők az egységes támogatási rendszer keretében támogatáshoz juthatnak, amennyiben az 1782/2003 rendelettel összhangban szerzett támogatási jogosultsággal rendelkeznek.
10.
A 73/2009 rendelet 34. cikke szabályozza, hogy csak a megművelt támogatható hektárok tekintetében lehet támogatási jogosultságokhoz jutni:
„(1)   A mezőgazdasági termelők az egységes támogatási rendszer keretében támogatáshoz juthatnak a támogatható hektárszámhoz kötött támogatási jogosultság aktiválásával. Az aktivált támogatási jogosultságok az abban meghatározott összegek kifizetésére jogosítanak fel.
(2)   […]
A hektároknak – vis maior vagy rendkívüli körülmény esetének kivételével – a naptári év bármely időpontjában meg kell felelniük a támogathatósági feltételeknek.”
11.
A 73/2009 rendelet 36. cikke a támogatási jogosultságok módosítására vonatkozik:
„E rendelet eltérő rendelkezése hiányában a hektáronkénti támogatási jogosultság nem módosítható.
A Bizottság a 141. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban meghatározza a támogatási jogosultságok módosítására 2010‑től kezdődően alkalmazandó részletes szabályokat, különös tekintettel a támogatási jogosultságok törtrészei esetére.”
12.
Bizonyos támogatási jogosultságok jogerejét a 73/2009 rendelet 137. cikke külön szabályozza.
„(1)   A mezőgazdasági termelők számára 2009. január 1‑je előtt megítélt támogatási jogosultságok 2010. január 1‑jétől tekinthetők jogszerűnek és szabályosnak.
(2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a mezőgazdasági termelők számára valótlan adatokat tartalmazó kérelmek alapján megítélt támogatási jogosultságokra, kivéve olyan hibák esetén, amelyek észlelését a mezőgazdasági termelőtől nem lehet ésszerűen elvárni.
(3)   […]”
13.
A 73/2009 rendelet (49) preambulumbekezdése ezzel kapcsolatban a következőket rögzíti:
„A támogatási jogosultságok tagállamok által végzett eredeti kiosztásában bizonyos hibák ahhoz vezettek, hogy egyes mezőgazdasági termelők kiugróan magas támogatásban részesültek. Az előírások ilyen jellegű megsértése rendes körülmények között a korrekciós intézkedések végrehajtásáig pénzügyi kiigazításban részesül. Ugyanakkor tekintetbe véve a támogatási jogosultságok első alkalommal történő kiosztása óta eltelt időt, a szükséges korrekciós intézkedések a tagállamok számára aránytalanul nagy jogi és adminisztratív következményekkel járnának. A jogbiztonság érdekében ezért az említett kifizetések kiosztását szabályozni [angolul: regularised, franciául: régulariser] kell.”
C – A részletes szabályok
14.
Az 1782/2003 rendelettel és a 73/2009 rendelettel kapcsolatos releváns részletes szabályokat először a 796/2004 rendelet (
4
), majd az 1122/2009 rendelet (
5
) rögzítette.
15.
A 796/2004 rendelet 73a. cikke (kis mértékben módosítva jelenleg az 1122/2009 rendelet 81. cikke) a támogatási jogosultságok módosítására vonatkozó szabályokat tartalmaz:
„Jogosulatlan jogosultságok visszatérítése
(1)   Amennyiben a támogatási jogosultságok […] odaítélését követően megállapításra kerül, hogy egyes támogatási jogosultságok tévesen kerültek kiosztásra, az érintett mezőgazdasági termelő a tévesen kiosztott támogatási jogosultságot átadja a[…] […] nemzeti tartalékba.
[…]
(2)   Amikor támogatási jogosultságoknak a mezőgazdasági termelőknek […] történő odaítélését követően megállapítják, hogy a támogatási jogosultságok értéke túl magas, az értéket megfelelően módosítani kell. […] A csökkentés értékét a […] […] nemzeti tartalékba kell helyezni.
[…]
(2a)   Amennyiben az (1) és a (2) bekezdés alkalmazásában megállapítást nyer, hogy a mezőgazdasági termelő számára […] odaítélt jogosultságok száma nem megfelelő, és amennyiben a jogtalan odaítélésnek nincs hatása a mezőgazdasági termelő által kapott jogosultságok összértékére, a tagállam újra kiszámítja a támogatási jogosultságokat, és adott esetben kiigazítja a mezőgazdasági termelőnek odaítélt jogosultságok típusát. Ez a rendelkezés azonban nem alkalmazandó abban az esetben, ha ésszerűen feltételezhető, hogy a mezőgazdasági termelő észrevehette volna a hibákat.”
III – A tényállás és az előzetes döntéshozatal iránti kérelem
16.
Az alapeljárás felei közötti vita tárgyát P. J. Vonk Noordegraaf mezőgazdasági üzemének 2009. évi támogatása képezi. E vita kimenetele mindazonáltal a későbbi évek szempontjából is jelentőséggel bír.
17.
A jogvita az agrártámogatásnak a mezőgazdasági termelés bizonyos formáinak támogatásáról az egységes támogatási rendszerre történő átalakításában gyökerezik. Az egységes támogatás kiszámításához a korábban folyósított termelési támogatást a mezőgazdasági üzem földterületére osztják el. A következő támogatási időszakok alatt az így kiszámított támogatható hektáronkénti támogatási jogosultság érvényesíthető, amennyiben a mezőgazdasági üzem rendelkezik a megfelelő földterülettel.
18.
P. J. Vonk Noordegraaf a múltban olyan anyatehenekre és bikákra vonatkozó támogatást kapott, amely nem a megművelt területhez, hanem az állatok számához kötődött. A 2006. július 18‑i határozat P. J. Vonk Noordegraaf átlagos korábbi támogatását, az 1782/2003 rendelet 37. cikkének (1) bekezdése szerinti referenciaértéket, az akkoriban rendelkezésére álló mezőgazdasági földterületre osztotta el. E földterület nagyságát akkoriban 10,76 hektárban határozták meg. P. J. Vonk Noordegraaf következésképpen 10,76 támogatási jogosultságot szerzett. (
6
) A területnagyság meghatározásakor alkalmazott mérési módszer a bruttó parcellaterületeket tartotta nyilván árkokkal, oldalsávokkal és utakkal.
19.
A Bizottság kritikája alapján Hollandiában mindazonáltal 2009‑ben új terület‑nyilvántartási rendszert vezettek be. E rendszer csak a nettó parcellaterületeket tartja nyilván. Az árkok, oldalsávok és utak e rendszerben nem szerepelnek. E módszer alapján 2009. vonatkozásában újból megvizsgálták P. J. Vonk Noordegraaf mezőgazdasági üzeme már 2006‑ban nyilvántartásba vett támogatható területének nagyságát, és azt már csak 8,34 hektárban határozták meg. A területnagyság e csökkentése nem azon alapul, hogy P. J. Vonk Noordegraaf bizonyos földterületeket már nem mezőgazdasági célra használ, hanem egyedül az új nyilvántartási rendszeren. Ennek eredményeként P. J. Vonk Noordegraaf már csak ilyen kisebb mértékben érvényesíthet támogatási jogosultságokat.
20.
A felek közötti vita tárgyát jelenleg az képezi, hogy P. J. Vonk Noordegraaf egységes támogatását is megfelelően csökkenteni kell‑e. P. J. Vonk Noordegraaf ugyanis támogatási jogosultságainak újraszámítását követeli azok értékének növelése formájában a csökkent üzemterület alapján. Véleménye szerint ugyanis tévesen osztották el a referenciaösszeget 10,76 hektárra. Azt 8,34 hektárra kellett volna elosztani. Ez megakadályozná az őt megillető agrártámogatás teljes összegének csökkenését.
21.
A holland jog a kérdést előterjesztő bíróság tájékoztatása alapján főszabály szerint lehetővé teszi a támogatási jogosultságok megfelelő módosítását. Mivel azonban kétségek állnak fenn azt illetően, hogy az uniós jog kizárja‑e a módosítást, a College van Beroep voor het bedrijfsleven (közigazgatási fellebbviteli bíróság gazdasági ügyekben) előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
Megfelelően alkalmazzák‑e a 73/2009 rendeletet, különösen annak 34., 36. és 137. cikkét, ha azon mezőgazdasági termelő számára, aki a zárt helyen történő tenyésztés alapján a birtokában lévő területekhez hozzászámított támogatási jogosultságokkal rendelkezik, csak azért nem fizetik ki az említett támogatási jogosultságok jelentős részét, mert a kifizetés céljából megállapított támogatható terület a megváltozott mérési módszer folytán kisebb méretű, jóllehet a mezőgazdasági termelő a változatlanul birtokában lévő támogatható hektárszámokat a támogatási jogosultságoknak az említett rendelet 34. cikke szerinti aktiválása során a tagállam által alkalmazott, de később a Bizottság által elutasított mérési módszerrel összhangban jóhiszeműen jelölte meg?
22.
Az eljárásban csak a Holland Királyság és az Európai Bizottság nyújtott be beadványt. Szóbeli tárgyalásra nem került sor.
IV – A jogkérdésről
A – Az egységes támogatási rendszer működéséről
23.
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem megértéséhez célszerű először az egységes támogatási rendszert egy egyszerű példa útján megmagyarázni. A mezőgazdasági termelő egységes támogatása főszabály szerint és a jelen ügy szempontjából nem releváns további szabályokra figyelemmel a korábbi rendszer szerinti támogatásnak a mezőgazdasági termelő által megművelt földterületre való elosztásából adódik.
24.
E célból először egy referenciaösszeget állapítanak meg, amely a mezőgazdasági termelő által a régi támogatási rendszer alapján az átállás előtti utolsó három évben kapott támogatás átlagának felel meg (az 1782/2003 rendelet 37. cikke). A referenciaösszeget ezt követően az ezen időszakban átlagosan megművelt földterületre osztják el. A mezőgazdasági termelő ez alapján bizonyos számú támogatási jogosultságot szerez, amely szám az említett földterület hektárszámának felel meg egy bizonyos értékkel (az 1782/2003 rendelet 43. cikke).
25.
Ha tehát a mezőgazdasági termelő referenciaösszege 8000 euró, mert ez volt támogatásának átlaga a bázisidőszak alatt, és átlagosan tíz hektárt művelt meg, akkor tíz támogatási jogosultság illeti meg 800–800 euró értékkel. Amíg a mezőgazdasági termelő továbbra is ugyanazt a földterületet műveli meg, e jogosultságokhoz, tehát összesen 8000 euróhoz juthat hozzá minden évben (a 73/2009 rendelet 34. cikke).
26.
Ha azonban később kiderül, hogy az e példában feltételezett földterület ténylegesen csak nyolc hektár művelés alatt álló területet foglal magában, miközben a földterület többi része utakból és árkokból áll, a mezőgazdasági termelő ténylegesen csak nyolc támogatási jogosultsághoz juthat.
27.
A jelen eljárás tárgyát képezi azonban, hogy ezzel az őt megillető támogatási jogosultságok összértéke is nyolcszor 800 euróra, vagyis összesen 6400 euróra csökken‑e. E csökkenés elkerülhető lenne, ha nemcsak az újonnan meghatározott területnagyságot vennék figyelembe a jogosultságok kifizetésekor, hanem egyúttal a támogatási jogosultságok számítását is módosítanák. A mezőgazdasági termelő ebben az esetben nyolc támogatási jogosultságot szerezne egyenként 1000 euró értékben, és az újonnan meghatározott földterület alapján is érvényesíthetné a jövőben a teljes 8000 eurós összeget.
28.
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem megválaszolásához ezért tisztázni kell, hogy megengedett‑e az ilyen módosítás, mégpedig hogy annak van‑e jogalapja (ehhez lásd a B pontot), és hogy a 73/2009 rendelet 137. cikke szerinti, az odaítélt támogatási jogosultságok jogerejével kapcsolatos szabályozás kizárja‑e a módosítást (ehhez lásd a C pontot).
B – A módosítás feltételeiről
29.
A módosítás jogalapja alkalmasint a 796/2004 rendelet 73a. cikke lehet.
30.
Jóllehet a 73/2009 rendelet 36. cikkének első bekezdése értelmében a rendelet eltérő rendelkezése hiányában a hektáronkénti támogatási jogosultság nem módosítható. A 36. cikk második bekezdése értelmében mindazonáltal a Bizottság meghatározhatja a támogatási jogosultságok módosítására alkalmazandó részletes szabályokat.
31.
Mivel a jelen ügy tárgyát a 2009‑re vonatkozó támogatások képezik, az 1122/2009 rendelet 86. cikke értelmében még a korábban hatályos 796/2004 rendelet részletes szabályai alkalmazandók. E rendelet még az 1782/2003 rendeleten alapult, amelyben a 43. cikk (4) bekezdése a 73/2009 rendelet 36. cikkéhez hasonlóan úgy rendelkezett, hogy eltérő rendelkezés hiányában a jogosultság nem módosítható.
32.
Amint azt a Bizottság kifejti, a 796/2004 rendelet 73a. cikkének (1) és (2a) bekezdése ezért alkalmasint jogalapot nyújthat az újraszámításhoz. Az (1) bekezdés értelmében, abban az esetben, ha megállapításra kerül, hogy egyes támogatási jogosultságok tévesen kerültek kiosztásra, a mezőgazdasági termelő a támogatási jogosultságot átadja a nemzeti tartalékba. Az ilyen megállapítás esetére a (2a) bekezdés azt írja elő, hogy amennyiben a jogtalan odaítélésnek nincs hatása a mezőgazdasági termelő által kapott jogosultságok összértékére, a tagállam újra kiszámítja a támogatási jogosultságokat. A (2a) bekezdés azonban nem alkalmazandó abban az esetben, ha ésszerűen feltételezhető, hogy a mezőgazdasági termelő észrevehette volna a hibákat.
33.
Ebből nemcsak lehetőség, hanem akár kötelezettség is eredhet a P. J. Vonk Noordegraaf üzemére vonatkozó támogatási jogosultságok újraszámítására. A jelen ügyben ugyanis az újraszámításnak nem lenne hatása az általa kapott támogatási jogosultságok összértékére. Ezen érték ugyanis a változatlan referenciaösszegnek, vagyis P. J. Vonk Noordegraaf egységes támogatásra történő átállás előtti átlagos támogatásának felel meg. Azt is figyelembe kell venni, hogy nem feltételezhető ésszerűen, hogy P. J. Vonk Noordegraaf észrevehette volna a hibákat a területmeghatározás során, mivel a hibák a holland szervek által alkalmazott módszeren alapultak.
34.
Hollandia mindazonáltal vitatja, hogy a támogatási jogosultságok 2006. évi eredeti odaítélése nem volt megfelelő.
35.
Ezért meg kell vizsgálni, hogy az odaítélt támogatási jogosultságok száma azért nem volt‑e megfelelő, mert a releváns földterület meghatározásakor olyan területeket, például utakat és árkokat, is figyelembe vettek, amelyeket 2009‑től figyelmen kívül hagytak a területmeghatározás során. Ebben az esetben túl sok támogatási jogosultságot ítéltek meg az üzemnek egyenként túl alacsony összegben.
36.
Az 1782/2003 rendelet 44. cikke (2) bekezdésének eredeti változata értelmében először csak a szántóföld és az állandó legelő minősült támogatható földterületnek; (
7
) később más növényi kultúrákhoz használt földterületek is e kategóriába kerültek. (
8
) Egyéb területek, különösen az utak és árkok, eszerint már akkoriban sem voltak támogathatók.
37.
Jóllehet az 1782/2003 rendelet 43. cikke nem kifejezetten írja elő, hogy a támogatási jogosultságok kiszámításakor csak támogatható földterületek vehetők figyelembe. A rendelet (30) preambulumbekezdése értelmében azonban a támogatási jogosultságokat a mezőgazdasági üzem támogatható hektárszámához kell hozzárendelni. Ennek megfelelően az 59. cikk szerinti alternatív támogatásijogosultság‑odaítélési mód tekintetében a rendelet kifejezetten a támogatható hektárszámot jelöli meg. Következésképpen abból kell kiindulni, hogy a támogatási jogosultságok kiszámításakor általában ugyanazt a hektárszámot kell figyelembe venni, mint a támogatás későbbi kifizetésekor.
38.
Az 1782/2003 rendelet 43. cikkének (3) bekezdése egyébként a figyelembe vett takarmánytermő terület tekintetében leszögezi, hogy az nem terjed ki különösen a tavakra és utakra. Nem feltételezhető tehát, hogy az ilyen területek más mezőgazdasági földterületekhez hozzárendelhetőek lennének.
39.
A nem szántóföldként vagy legelőként hasznosított vagy más elismert növényi kultúrákhoz használt területek tehát már 2006‑ban sem voltak figyelembe vehetők a támogatási jogosultságok kiszámításakor. Ha ez – amint azt az előzetes döntéshozatal iránti kérelem bemutatja – mégis megtörtént, akkor a támogatási jogosultságok meghatározott száma eleve nem volt megfelelő a 796/2004 rendelet 73a. cikkének (2a) bekezdése értelmében véve.
40.
Leszögezhető tehát, hogy az illetékes tagállam a 796/2004 rendelet 73a. cikkének (2a) bekezdése alapján újra kiszámítja a mezőgazdasági termelő támogatási jogosultságait, ha a támogatási jogosultságok eredeti kiszámításakor az anyatehenekre és a bikákra vonatkozó korábbi támogatást az adott tagállamban a támogatható hektárszám meghatározására használt módszer alapján túl nagy hektárszámra osztották el.
C – A támogatási jogosultságok jogerejéről
41.
Hollandia véleménye szerint azonban a támogatási jogosultságok újraszámítását kizárja a 73/2009 rendelet 137. cikkének (1) bekezdése. E rendelkezés értelmében a mezőgazdasági termelők számára 2009. január 1‑je előtt megítélt támogatási jogosultságok 2010. január 1‑jétől tekinthetők jogszerűnek és szabályosnak.
42.
Hollandia e rendelkezést úgy értelmezi, hogy 2010. január 1‑jétől már nem igazíthatóak ki a támogatási jogosultságok 2009. január 1‑je előtti eredeti megítélése keretében a támogatható hektárszám meghatározásakor elkövetett esetleges hibák.
43.
Ez első pillantásra ellentmondhat a 73/2009 rendelet 137. cikke (2) bekezdésének első félmondatának, amely rendelkezés értelmében az (1) bekezdés nem alkalmazandó a mezőgazdasági termelők számára valótlan adatokat tartalmazó kérelmek alapján megítélt támogatási jogosultságokra. Az 1782/2003 rendelet 34. cikke alapján ugyanis a támogatási jogosultságok kiszámítása iránti kérelemnek tartalmazni kellett a holland szervek által ismert valótlan területadatokat, tehát az utakat és árkokat is magában foglaló bruttó parcellaterületet.
44.
Ez mindazonáltal alighanem nem bír jelentőséggel. A 137. cikk (2) bekezdésének második félmondata értelmében ugyanis az (1) bekezdés mégis alkalmazandó olyan hibák esetén, amelyek észlelését a mezőgazdasági termelőtől nem lehet ésszerűen elvárni. Ez a helyzet akkor, ha a kérelem a területnagyság meghatározására szolgáló hivatalos holland módszeren alapul.
45.
A 73/2009 rendelet 137. cikkét mindazonáltal a Bizottság időbeli okokból nem tekinti alkalmazhatónak. Jóllehet a holland szervek csak 2010. január 1‑je után hozták meg a megtámadott határozatot, de az a 2009. évi támogatásokra vonatkozik. A Bizottság ezzel kapcsolatos érvét úgy értelmezem, hogy a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szerveknek az említett kérelem vizsgálatakor el kellett volna végezniük a 796/2004 rendelet 73a. cikkének (2a) bekezdése szerinti kiigazítást, mivel a hiba nyilvánvalóvá vált a támogatási jogosultságok e körben történő odaítélésekor. E tekintetben nem bírhat jelentőséggel, hogy 2010. január 1‑je előtt vagy után határoznak‑e valamely támogatási intézkedésről, ha az olyan időszakra vonatkozik, amely megelőzi ezen időpontot.
46.
Ezen álláspont végeredményben nem utasítható el eleve. Aligha lenne ésszerű a kérelmező indokolatlan megkárosításának kiigazítását csak akkor lehetővé tenni, ha a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szervek a kérelmet különösen gördülékenyen dolgozzák fel, miközben a feldolgozási késedelem kizárja a korrekciót.
47.
A megoldást mindazonáltal nem jelentheti a 73/2009 rendelet 137. cikke (1) bekezdése időbeli hatályának a szöveg ellenére történő korlátozása. Az említett rendelkezés alapvető problémája ugyanis továbbra is fennállna: az nyilvánvalóan túllő a célon annyiban, amennyiben szövege szerint kizárja azon múltbeli hibák kiigazítását, amelyek a jövőben hátrányos helyzetbe hozzák a jóhiszemű mezőgazdasági termelőket az agrártámogatás területén.
48.
Ezért meg kell vizsgálni, hogy a 73/2009 rendelet 137. cikkének (1) bekezdése általánosan és az eljárás megindításának időpontjától függetlenül kizárja‑e a 796/2004 rendelet 73a. cikkének (2a) bekezdése szerinti kiigazításokat.
49.
A 73/2009 rendelet 137. cikkének (1) bekezdése annak szövege szerint a jogbiztonság elvét konkretizálja átfogóan a támogatási jogosultságok odaítélése tekintetében. Ennek megfelelne, ha 2010. január 1‑jét tekintetnénk a kiigazítás kérelmezése utolsó lehetséges időpontjának.
50.
A 73/2009 rendelet (49) preambulumbekezdése értelmében azonban a 137. cikk (1) bekezdésének célja kizárólag bizonyos pontosan meghatározott kiosztások állandóságának biztosítása. Az említett rendelkezést eszerint azért vezették be, hogy a tagállamok számára lehetővé tegyék, hogy lemondjanak bizonyos kiugróan magas, tévesen kifizetett támogatások visszatéríttetéséről.
51.
E célkitűzés a 73/2009 rendelet 137. cikkének már említett (2) bekezdésében is megjelenik. E rendelkezés az (1) bekezdés által megalapozott jogbiztonság hatályát korlátozza azáltal, hogy kizárja az olyan mezőgazdasági termelőkre való alkalmazást, akik felelősek a támogatási jogosultságok téves kiszámításáért. Azon mezőgazdasági termelők védelméről van tehát szó, akik saját vétkességük nélkül jutottak kiugróan magas támogatásokhoz, nem pedig arról, hogy fordítva, a mezőgazdasági termelők vétlen károsodását rögzítsék a jövőre nézve.
52.
A jelen eljárásban csak ezen értelmezés eredményezheti a támogatható hektárszámra vonatkozó jobb ismeretek koherens figyelembevételét. Máskülönben ugyanis az üzem mezőgazdasági földterületének újonnan és pontosabban meghatározott méretét figyelembe vennék ugyan a jövőben a mezőgazdasági termelő terhére, nem vennék azonban figyelembe azt a javára. Ez nem lenne koherens.
53.
A Bizottság mint végrehajtási jogalkotó megerősíti a 73/2009 rendelet 137. cikkének ezen értelmezését 1122/2009 rendeletének 81. cikke útján, amely messzemenően megfelel a jelen ügyben releváns 796/2004 rendelet 73a. cikkének. Az 1122/2009 rendelet 81. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti kiigazítási hatásköröket a 796/2004 rendelettel ellentétben azzal egészítették ki, hogy azok a 73/2009 rendelet 137. cikkének sérelme nélkül alkalmazandók. Ezért meg kell kímélni azon mezőgazdasági termelőket, akik jóhiszeműen jutottak kiugróan magas támogatásokhoz. A Bizottság ezzel szemben lemondott a megfelelő kiegészítésről az 1122/2009 rendelet 81. cikkének (3) bekezdése esetében. E rendelkezés lehető teszi az olyan hibák kiigazítását, amelyek nem vezettek kiugróan magas támogatáshoz, és e rendelkezés, mivel hiányzik a 73/2009 rendelet 137. cikkére való megfelelő hivatkozás, ki van vonva e rendelkezés hatálya alól. Ugyanennek kell vonatkoznia a 796/2004 rendelet 73a. cikkének (2a) bekezdésére is, amely megfelel az 1122/2009 rendelet 81. cikke (3) bekezdésének.
54.
A 73/2009 rendelet 137. cikke tehát nem alkalmazható a 796/2004 rendelet 73a. cikkének (2a) bekezdése szerinti kiigazításra.
V – Végkövetkeztetések
55.
Mindezek alapján azt javasolom, hogy a Bíróság a következőképpen határozzon:
Az illetékes tagállam a 796/2004 rendelet 73a. cikkének (2a) bekezdése alapján újra kiszámítja a mezőgazdasági termelő támogatási jogosultságait, ha a támogatási jogosultságok eredeti kiszámításakor az anyatehenekre és a bikákra vonatkozó korábbi támogatást az adott tagállamban a támogatható hektárszám meghatározására használt módszer alapján túl nagy hektárszámra osztották el. A 73/2009 rendelet 137. cikke nem alkalmazható a 796/2004 rendelet 73a. cikkének (2a) bekezdése szerinti kiigazításra.
(
1
)	Eredeti nyelv: német.
(
2
)	A közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról […] szóló, 2003. szeptember 29‑i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 270., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 40. kötet, 269. o.). Többszöri későbbi módosítás ellenére a jelen ügyben lényegében az eredeti változat bír jelentőséggel.
(
3
)	A közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet IV. és VIII. mellékletének módosításáról szóló, 2010. április 27‑i 360/2010/EU bizottsági rendelettel (HL L 106., 1. o.) módosított, a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19‑i 73/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 30., 16. o.; helyesbítés: HL L 213., 2009.8.18., 30. o., HL L 43., 2010.2.18., 7. o.).
(
4
)	A 2009. május 8‑i 380/2009/EK bizottsági rendelettel (HL L 116., 9. o.) módosított, az 1782/2003/EK tanácsi rendelet […] által előírt kölcsönös megfeleltetés, moduláció, valamint integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtására […] vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 21‑i 796/2004/EK bizottsági rendelet (HL L 141., 18. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 44. kötet, 243. o.).
(
5
)	A 2010. február 23‑i 146/2010/EU bizottsági rendelettel (HL L 47., 1. o.) módosított, a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30‑i 1122/2009/EK bizottsági rendelet (HL L 316., 65. o.).
(
6
)	A területnagyság és a támogatási jogosultságok közötti viszonyt a lenti 25. pont még egyszer illusztrálja majd.
(
7
)	Lásd különösen a C-61/09. sz. Landkreis Bad Dürkheim ügyben 2010. október 14-én hozott ítélet (EBHT 2010., I-9763. o.) 37. és 43. pontját.
(
8
)	Lásd legutóbb a 2007. szeptember 26‑i 1182/2007/EK tanácsi rendelettel (HL L 273., 1. o.) módosított változatot.