Ideiglenes változat
MANUEL CAMPOS SÁNCHEZ‑BORDONA
FŐTANÁCSNOK INDÍTVÁNYA
Az ismertetés napja: 2026. április 30.(1)
C‑274/25. sz. ügy
Alternative Payments UAB
kontra
Lietuvos Bankas
(a Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas [Litvánia legfelsőbb közigazgatási bírósága] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
„ Előzetes döntéshozatal – Belső piaci pénzforgalmi szolgáltatások – (EU) 2015/2366 irányelv – 260/2012/EU rendelet – A pénzforgalmi szolgáltatások fajtái – Beszedési szolgáltatás – A fizető fél és a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójának a beszedésben való részvétele – A fizetési műveletek elfogadására irányuló szolgáltatás – Megbízásos online átutalási szolgáltatás ”
1.        A jelen előzetes döntéshozatal keretében a Bíróságot a 260/2012/EU rendelet(2) és a (EU) 2015/2366 irányelv(3) több rendelkezésének értelmezésére kérik annak meghatározása érdekében, hogy egy bizonyos pénzforgalmi szolgáltatás milyen esetben minősül „beszedési szolgáltatásnak”.
2.        Az alapeljárásban azt kell tisztázni, hogy egy pénzforgalmi szolgáltató (a továbbiakban: PSZ) olyan beszedési szolgáltatást nyújt‑e, amelynek tekintetében főszabály szerint nem rendelkezik a felügyeleti hatóság engedélyével, vagy éppen ellenkezőleg „fizetési műveletek elfogadására” irányuló szolgáltatást, vagy „megbízásos online átutalást” nyújt‑e.
I.      Jogi háttér
A.      Az uniós jog
1.      A PSD2
3.        A 4. cikk meghatározásában:
„[…]
3.      »pénzforgalmi szolgáltatás«: az I. mellékletben felsorolt üzleti tevékenységek bármelyike;
4.      »pénzforgalmi intézmény«: olyan jogi személy, amely ezen irányelv 11. cikke értelmében engedélyt kapott pénzforgalmi szolgáltatások nyújtására és teljesítésére az Unió területén;
5.      »fizetési művelet«: a fizető fél által vagy nevében vagy a kedvezményezett által kezdeményezett pénzbefizetés, ‑átutalás vagy ‑felvétel, függetlenül a fizető fél és a kedvezményezett közötti alapkötelezettségektől;
[…]
9.      »kedvezményezett«: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely valamilyen fizetési művelet tárgyát képező pénz szándékolt jogosultja;
[…]
11.      »pénzforgalmi szolgáltató«: az 1. cikk (1) bekezdésében említett szervezetek, valamint a 32. vagy a 33. cikkel összhangban mentességben részesülő természetes és jogi személyek;
12.      »fizetési számla«: a pénzforgalmi szolgáltatás egy vagy több igénybe vevőjének a nevére nyitott olyan számla, amely fizetési műveletek teljesítésére szolgál;
[…]
15.      »megbízásos online átutalás«: olyan szolgáltatás, amely a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő kérésére másik pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési számla vonatkozásában fizetési megbízás indítására szolgál;
[…]
23.      »beszedés«: olyan pénzforgalmi szolgáltatás, amelynek során egy fizető fél fizetési számláját megterhelik, és amelynek esetében a kedvezményezett kezdeményezi a fizetési műveletet a fizető fél által a kedvezményezettnek, a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójának vagy a fizető fél saját pénzforgalmi szolgáltatójának adott hozzájárulás alapján;
[…]
44.      »fizetési műveletek elfogadása«: pénzforgalmi szolgáltatás, amelyet olyan pénzforgalmi szolgáltató nyújt, amely szerződést kötött a kedvezményezettel olyan fizetési műveletek fogadására és feldolgozására, amelynek eredménye pénz átutalása a kedvezményezett részére;
[…].”
4.        Az I. melléklet többek között a következőket sorolja a 4. cikk 3. pontjában említett pénzforgalmi szolgáltatások körébe tartozó tevékenységek közé:
„[…]
3.      Fizetési műveletek teljesítése, beleértve a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő pénzforgalmi szolgáltatójánál vagy más pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési számlára történő pénzátutalást:
a)      beszedések teljesítése, ideértve az egyszeri beszedéseket is,
b)      fizetési műveletek teljesítése fizetési kártyával vagy egy hasonló készpénz‑helyettesítő fizetési eszközzel, illetve más eszközzel,
c)      átutalások teljesítése, ideértve a rendszeres átutalási megbízásokat is.
4.      Fizetési műveletek teljesítése, amennyiben a pénzt a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő számára biztosított hitelkeretből fedezik:
a)      beszedések teljesítése, ideértve az egyszeri beszedéseket is,
b)      fizetési műveletek teljesítése fizetési kártyával vagy egy hasonló készpénz‑helyettesítő fizetési eszközzel, illetve más eszközzel;
c)      átutalások teljesítése, ideértve a rendszeres átutalási megbízásokat is.
5.      Készpénz‑helyettesítő fizetési eszközök kibocsátása és/vagy fizetési műveletek elfogadása.
[…]
7.      Megbízásos online átutalások.
[…]”
5.        A 81. cikk (3) bekezdése így rendelkezik:
„[…] Amennyiben a fizetési művelet kezdeményezése a kedvezményezett által vagy a kedvezményezetten keresztül történik, a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatójának biztosítania kell, hogy a kedvezményezett a fizetési művelet teljes összegét megkapja.”
6.        A 83. cikk (3) bekezdése kimondja:
„A tagállamok előírják, hogy a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója a kedvezményezettel fennálló megállapodása szerinti határidőkön belül továbbítsa a kedvezményezett által vagy rajta keresztül kezdeményezett fizetési megbízást a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója felé, annak érdekében, hogy beszedés esetében a kiegyenlítés az esedékesség megállapodás szerinti időpontjában megtörténhessen.”
2.      A 260/2012 rendelet
7.        E rendelet 1. cikkének (1) bekezdése szerint „megállapítja az Unión belüli, euróban denominált azon átutalási és beszedési műveletekre vonatkozó szabályokat, amelyeknél a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója és a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója is az Unió területén található, vagy amelyeknél a fizetési műveletben érintett egyetlen fizetési [helyesen: pénzforgalmi] szolgáltató (a továbbiakban: PSZ) az Unió területén található.”
8.        A 2. cikk meghatározásában:
„[…]
2.      »beszedés«: a fizető fél fizetési számlájának a megterhelésére irányuló belföldi vagy határon átnyúló pénzforgalmi szolgáltatás, amelynél a fizetési műveletet a kedvezményezett kezdeményezi a fizető fél jóváhagyása alapján;
3.      »fizető fél«: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely egy fizetési számla tulajdonosa, és aki vagy amely az adott fizetési számláról fizetési megbízást engedélyez, utasítva PSZ‑ét a fizetési művelet teljesítésére, vagy – a fizető fél fizetési számlája hiányában – az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely egy kedvezményezett fizetési számlájának javára ilyen fizetési megbízást ad;
4.      »kedvezményezett«: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely egy fizetési számla tulajdonosa és valamilyen fizetési művelet tárgyát képező pénzeszközök szándékolt jogosultja;
[…]
11.      »fizetési megbízás«: a fizető félnek vagy a kedvezményezettnek a saját PSZ‑e számára adott, fizetési művelet teljesítésére vonatkozó utasítása;
[…]
20.      »pénzbeszedés«: a beszedés azon része, amely a kedvezményezett általi kezdeményezéssel kezdődik és a fizető fél fizetési számlájának szokásos módon történő megterhelésével fejeződik be;
21.      »felhatalmazás«: a fizető fél által a kedvezményezett és (közvetlenül vagy a kedvezményezett útján közvetetten) a fizető fél PSZ‑e részére adott jóváhagyás és engedély arra vonatkozóan, hogy a kedvezményezett pénzbeszedést kezdeményezhet a fizető fél megadott fizetési számlája terhére, és hogy a fizető fél PSZ‑e eleget tehet ezen megbízásoknak.
[…]”
9.        Az 5. cikk (3) bekezdése előírja:
„(3)      A PSZ‑ek a beszedéseket – figyelemmel a 95/46/EK irányelv végrehajtására elfogadott nemzeti átültető jogszabályban foglalt egyéb kötelezettségekre is – a következő követelményekkel összhangban bonyolítják le:
a)      a kedvezményezett PSZ‑e biztosítja, hogy
i.      a kedvezményezett az első és az egyszeri beszedés során, valamint minden későbbi fizetési művelet során megadja a melléklet (3) bekezdésének a) pontjában foglalt adatelemeket;
ii.      a fizető fél jóváhagyását adja mind a kedvezményezett, mind a saját PSZ‑e részére (közvetlenül vagy a kedvezményezett útján közvetve), a felhatalmazásokat – a későbbi módosításokkal vagy visszavonásokkal együtt – a kedvezményezett vagy a kedvezményezettet képviselő harmadik fél megőrzi, és a kedvezményezettet a saját PSZ‑e tájékoztatja e követelményről a 2007/64/EK irányelv 41. és 42. cikkével összhangban;
[…]”
B.      A litván jog
10.      A PSD2 a litván jogba többek között a fizetésekről szóló törvény(4) és a pénzforgalmi intézményekről szóló törvény révén épült be.(5)
1.      A fizetésekről szóló törvény
11.      A 2. cikk a PSD2‑ben foglaltakhoz hasonló fogalommeghatározásokat tartalmaz.
12.      Az 5. cikk kimondja, hogy pénzforgalmi szolgáltatások lényegében olyan fizetési műveletekből állnak, mint – többek között –a beszedések teljesítése, az egyszeri beszedéseket is beleértve.
13.      A 6. cikk 3. bekezdése értelmében a pénzforgalmi intézmények pénzforgalmi szolgáltatónak minősülnek.
2.      A pénzforgalmi intézményekről szóló törvény
14.      A 2. cikk 5. bekezdése értelmében pénzforgalmi intézmény a pénzforgalmi intézményként, vagy kizárólag számlainformációkat összesítő szolgáltatásokat nyújtó pénzforgalmi intézményként, illetve korlátozott tevékenységet végző pénzforgalmi intézményként működési engedéllyel rendelkező jogi személy.
15.      A 4. cikk 1. bekezdése előírja, hogy egy pénzforgalmi intézmény kizárólag a felügyeleti hatóság által kiadott engedélyben megjelölt pénzforgalmi szolgáltatásokat nyújthatja.
II.    A tényállás, az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
16.      Az Alternative Payments UAB egy olyan társaság, amelynek a Lietuvos Bankas (litván nemzeti bank) igazgatótanácsa 2014. szeptember 16‑án engedélyt adott kétféle pénzforgalmi szolgáltatás nyújtására: fizetési műveletek elfogadására és készpénzátutalásra.
17.      2017‑ben az Alternative Payments csatlakozott az Egységes Euró Fizetési Övezet (SEPA) beszedésekre vonatkozó CENTROlink fizetési rendszeréhez.(6)
18.      2022. augusztus 26‑án a litván nemzeti bank visszavonta az Alternative Payments engedélyét,(7) amely társaságnak összesen tíz jogsértést rótt fel. Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem kizárólag az 5. sz. jogsértésre utal, nevezetesen arra, hogy az Alternative Payments a szükséges engedély nélkül nyújtott beszedési szolgáltatásokat.
19.      A megtámadott határozat 5. pontja a következőket mondja ki:
–        Az Alternative Payments pénzforgalmi intézményként való működési engedéllyel rendelkezik, amely olyan pénzforgalmi szolgáltatásokat nyújt, mint a készpénz‑helyettesítő fizetési eszközök kibocsátása és fizetési műveletek elfogadása (a fizetésekről szóló törvény 5. cikkének 5. bekezdése)
–        Az Alternative Payments azonban beszedéseket is teljesített (a fizetésekről szóló törvény 5. cikkének 3. bekezdése), ugyanis minden ügyfele számára IBAN formátumú fizetési számlát(8) hozott létre és mindegyik ügyfél számára azonosító kódot hozott létre.
–        Az Alternative Payments akkor terhelte meg a fizető fél számláját, ha a fizetési műveletet a kedvezményezett (a kereskedő, aki/amely az Alternative Payments ügyfele) kezdeményezi, aki/amely megszerezte a fizető fél hozzájárulását e terheléshez.
–        Az Alternative Payments a fizető fél fizetési számláján megterhelt pénzeszközöket átutalja a kedvezményezettnek a CENTROlink fizetési rendszerben a társaság által nyitott IBAN formátumú számlájára. Ezt követően a pénzeszközöket különböző időközönként átutalják az Alternative Payments ügyfelei által megjelölt, más PSZ‑eknél nyitott fizetési számlákra.
20.      Az Alternative Payments a Vilniaus apygardos administracinis teismas (vilniusi regionális közigazgatási bíróság, Litvánia; 2024. január 1‑jétől megyei közigazgatási bíróság) előtt a megtámadott határozat megsemmisítését kérte.
21.      Az elsőfokú bíróság 2023. szeptember 14‑i ítéletében elutasította a kérelmet. E bíróság különösen azt mondta ki, hogy a megtámadott határozatban megjelölt jogsértések megvalósultak, és a más pénzforgalmi szolgáltatások nyújtására engedéllyel rendelkező Alternative Payments indokolatlanul nyújtott beszedési szolgáltatásokat.
22.      Az Alternative Payments az elsőfokú ítélet hatályon kívül helyezését és a megtámadott határozat megsemmisítését kérve felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a Lietuvos vyriausiasis administracinis teismashoz (Litvánia legfelsőbb közigazgatási bírósága, Litvánia). Az előzetes döntéshozatalra utaló végzés(9) szerint az Alternative Payments a kérelmében a következőket állította:
–        Az elsőfokú bíróság tévesen állapította meg, hogy az Alternative Payments beszedési szolgáltatást nyújtott, valamint tévesen ítélte meg úgy, hogy annak értékelése során, hogy a nyújtott szolgáltatás esetében beszedési szolgáltatásról van‑e szó, a fő kritérium nem a fizetési számláknak a társaság üzleti ügyfelei részére történő nyitása, hanem az, hogy ki kezdeményezi a fizetési műveletet.
–        Az Alternative Payments nem nyit és követ figyelemmel fizetési számlát kereskedők részére, ami a beszedési szolgáltatás minősítő jellemzője, és nem végez olyan beszedési műveleteket sem, mint amelyeket a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója (PSZ) teljesít.
–        2017-ben az Európai Pénzforgalmi Tanács(10) jóváhagyta az Alternative Payments a SEPA beszedési és a SEPA átutalási rendszerhez való csatlakozás iránti kérelmét. Az Alternative Payments szerint ez megerősíti, hogy a SEPA‑beszedés csupán egy technikai megoldás, amely ahhoz szükséges, hogy a fizetések feldolgozására (elfogadására) irányuló szolgáltatást nyújtson.
–        Az Alternative Payments által nyújtott szolgáltatások megfelelnek az engedélyének, amit a címezhető BIC‑birtokosi megállapodás tanúsít, amely által a litván nemzeti bank lehetővé tette az Alternative Payments számára, hogy a SEPA‑MMS kisértékű fizetési rendszerébe fizetési megbízásokat nyújtson be és e rendszerből fizetéseket fogadjon.
23.      A litván nemzeti bank a felülvizsgálati kérelemre vonatkozó válaszbeadványában a kérelem elutasítását és az elsőfokú ítélet helybenhagyását kérte.
24.      Ebben az összefüggésben a Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (Litvánia legfelsőbb közigazgatási bírósága) előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)      Úgy kell‑e értelmezni a [260/2012] rendelet 2. cikkének 2. pontját, továbbá a [PSD2] 4. cikkének 23. pontját, valamint I. melléklete 3. pontjának a) alpontját és 4. pontjának a) alpontját, hogy csak a fizető fél [PSZ‑ét] kell a beszedési szolgáltatás nyújtójának tekinteni, vagy a szolgáltatást a fizető fél [PSZ‑e] és a kedvezményezett [PSZ‑e] egyaránt nyújtja?
2)      Úgy kell‑e értelmezni a [260/2012] rendelet 2. cikkének 2. pontját és a [PSD2] 4. cikkének 23. pontját, valamint ezen irányelv I. melléklete 3. pontjának a) alpontját és 4. pontjának a) alpontját, hogy olyan körülmények között, mint amelyek az alapügyben fennállnak, egy, a kedvezményezett [PSZ‑eként] eljáró pénzforgalmi intézmény, amely beszedési utasításokat továbbít, de maga közvetlenül nem végez beszedési műveleteket, és a fizető felek által az ügyfeleknek (kedvezményezetteknek) adott előzetes hozzájárulás alapján pénzeszközöket szed be [és korlátozott rendeltetésű számlán helyez el], beszedési szolgáltatást nyújt?
3)      Amennyiben az első kérdésre azt a választ kell adni, hogy a kedvezményezett [PSZ‑e] nem minősül beszedési szolgáltatónak, és a második kérdésre nemleges választ kell adni, úgy kell‑e értelmezni a [PSD2] 4. cikkének 44. pontját és I. mellékletének 5. pontját, hogy olyan körülmények között, mint amelyek az alapügyben fennállnak, egy, a kedvezményezett [PSZ‑eként] eljáró pénzforgalmi intézmény, amely beszedési utasításokat továbbít, de maga közvetlenül nem végez beszedési műveleteket, és a fizető felek által az ügyfeleknek (kedvezményezetteknek) adott előzetes hozzájárulás alapján pénzeszközöket szed be, majd e pénzeszközöket az ügyfelek más [PSZ‑eknél] vezetett számlájára utalja át, fizetési műveletek feldolgozására irányuló szolgáltatást nyújt?
4)      A harmadik kérdésre adandó nemleges válasz esetén úgy kell‑e értelmezni a [PSD2] 4. cikkének 15. pontját és I. mellékletének 7. pontját, hogy olyan körülmények között, mint amelyek az alapügyben fennállnak, úgy tekintendő, hogy egy, a kedvezményezett [PSZ‑eként] eljáró pénzforgalmi intézmény, amely a kedvezményezett utasítása alapján beszedési szolgáltatást kezdeményez, de nem maga végez beszedési műveleteket, és a fizető felek által az ügyfeleknek (kedvezményezetteknek) adott előzetes hozzájárulás alapján pénzeszközöket szed be, megbízásos online átutalást nyújt?”
III. A Bíróság előtti eljárás
25.      Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem 2025. április 10‑én érkezett a Bírósághoz.
26.      Az Alternative Payments, a cseh, az olasz és a litván kormány, valamint az Európai Bizottság terjesztett elő írásbeli észrevételeket.
27.      A Bíróság tárgyalás tartását nem tartotta szükségesnek.
IV.    Értékelés
A.      Bevezető megjegyzések
28.      Az Alternative Payments által nyújtott pénzforgalmi szolgáltatások fajtájának meghatározásához az előterjesztő bíróság által bizonyítottnak tekintett, és az előzetes döntéshozatalra utaló végzés 13.1‑13.6. pontjában a következőképp kifejtett tények a meghatározóak:
–        „Az [Alternative Paymentsnél] minden ügyfél (kereskedő) IBAN formátumban nyitott számlával rendelkezik, és azonosító kódot kap, de e számlák [rendeltetése] korlátozott, és az ügyfelek (kereskedők) nem férnek hozzá ezekhez a számlákhoz, nem kezdeményezhetnek fizetéseket stb.”
–        „A fizető fél (vevő) az [Alternative Payments] ügyfele (kereskedő, kedvezményezett) részére hozzájárulását adja ahhoz, hogy a számláját pénzeszközökkel terheljék meg.”
–        „Az [Alternative Payments] ügyfele (kereskedő), aki a pénzeszközök végső kedvezményezettje, kezdeményezi a fizető fél (vevő) számlájának megterhelését.”
–        „Az [Alternative Payments] az ügyfeleitől (kereskedők, kedvezményezettek) származó beszedési utasításokat a CENTROlink fizetési rendszer szolgáltatásainak igénybevételével bocsátja a SEPA beszedési modell rendelkezésére, és ezen az alapon történik a pénzbeszedés a fizető felek által az ügyfelek (kereskedők, kedvezményezettek) részére megadott, arra vonatkozó előzetes hozzájárulás alapján, hogy fizetési számlájukat időszakosan pénzeszközökkel terheljék meg. A fizető fél számlájának pénzeszközökkel való megterhelését a fizető fél [PSZ‑e] hajtja végre, amely a számlát megnyitja és kezeli.”
–        „A beszedett pénzeszközöket átutalják az ügyfelek (kereskedők, kedvezményezettek) számára az [Alternative Paymentsnél] nyitott korlátozott számlákra. Ezt követően az [Alternative Payments] e pénzeszközöket átutalja az ügyfelek (kereskedők, kedvezményezettek) által megjelölt, más [PSZ‑eknél] vezetett fizetési számlákra.”
–        „Az [Alternative Payments] általános szerződési feltételei szerint a társaság a SEPA‑beszedéshez kapcsolódó pénzbeszedési szolgáltatást nyújt ügyfelei részére, és más módon elősegíti a termékekért és szolgáltatásokért fizető fogyasztóktól származó fizetési műveletek fogadását és feldolgozását. […] Az [Alternative Payments] ügyfele köteles a [szolgáltatását] igénybe vevőtől (adós) SEPA‑beszedési felhatalmazást beszerezni. A [szolgáltatást] igénybe vevő a pénzbeszedéstől számított nyolc héten belül kérheti [PSZ‑étől] a SEPA‑beszedéssel beszedett pénzeszközök visszatérítését, és az [Alternative Payments] nem tagadhatja meg ezen engedélyezett, az igénybe vevő (adós) pénzforgalmi szolgáltatója által kezdeményezett visszatérítés elfogadását […].”
B.      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdés
29.      Az előterjesztő bíróság azt kívánja tudni, hogy a 260/2012 rendelet 2. cikkének 2. pontját, továbbá a PSD2 4. cikkének 23. pontját, valamint I. melléklete 3. pontjának a) alpontját és 4. pontjának a) alpontját együttesen „úgy kell‑e értelmezni […], hogy csak a fizető fél [PSZ‑ét] kell a beszedési szolgáltatás nyújtójának tekinteni, vagy a szolgáltatást a fizető fél [PSZ‑e] és a kedvezményezett fél [PSZ‑e] egyaránt nyújtja.”
30.      A PSD2 4. cikkének 3. pontjában említett pénzforgalmi szolgáltatásokat az I. melléklete sorolja fel. E melléklet 3. pontjának a) alpontjában szerepel a „fizetési műveletek teljesítése, beleértve a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő [PSZ‑énél] vagy más [PSZ‑nél] vezetett fizetési számlára történő pénzátutalást”, és konkrétan a „beszedések teljesítés[ét], ideértve az egyszeri beszedéseket is.”(11)
31.      A Bíróság a „beszedésnek” a 2007/64/EK irányelv(12) szerinti fogalmát a PSD2 vonatkozó fogalmához hasonlóan tág értelemben határozta meg. Elsősorban a következőket állapította meg:
–        a „pénzforgalmi szolgáltatások” fogalma alá tartozik a kedvezményezett által olyan számláról kezdeményezett beszedések teljesítése, amelynek nem tulajdonosa, még a fizető fél és a kedvezményezett közötti bármilyen alapkötelezettség hiányában is, amennyiben az ekként megterhelt fizetési számla tulajdonosának minősülő fizető fél hozzájárult e beszedésekhez;(13)
–        úgyszintén pénzforgalmi szolgáltatásnak minősül a kedvezményezett által olyan fizetési számláról kezdeményezett beszedések teljesítése, amelynek nem tulajdonosa, és amely beszedésekhez az így megterhelt számla tulajdonosa nem járult hozzá.(14)
32.      A jogvita jobb megértése érdekében helyénvaló kifejteni e szolgáltatás alapvető jellemzőit annak elbírálásához, hogy a teljesítése során csak az egyik PSZ, vagy mindkét érintett PSZ közreműködik‑e.
1.      Beszedés
33.      A pénzforgalmi szolgáltatások PSD2‑ben foglalt jegyzéke a fizetési számla kezelésével hagyományosan összefüggő olyan műveleteket foglal magában, mint az átutalások és a beszedések teljesítése. A SEPA‑n belül működő alapvető pénzforgalmi szolgáltatásokról van szó, amelyekre a 260/2012 rendelet utal.
34.      A beszedés keretében a fizető fél és egyben számlatulajdonos (fizető fél) egy másik személyt (kedvezményezett, a fizető fél hitelezője) hatalmaz fel fizetési számlájának megterhelésére.
35.      A beszedés által teljesített műveletek nagyon gyakori pénzforgalmi szolgáltatások. Klasszikus példa a víz‑, energia‑, telefon‑ vagy internetszámlák terhelése a bankszámlán: ezek általában ismétlődő beszedések. Léteznek egyszeri, illetve eseti beszedési szolgáltatások is (például az adóhatóság számára fizetendő összegek beszedése).
36.      Beszedés esetén: a) a műveletet a kedvezményezett a fizető fél közvetlen részvétele nélkül kezdeményezi, bár (a fizető félnek) egy felhatalmazás révén(15) az előzetes hozzájárulását kellett adnia; és b) a szolgáltatás egy bankszámlán alapul.
37.      A SEPA keretében a beszedéseknek két változata létezik: az alap változat (CORE), illetve a kizárólag vállalkozások, önálló vállalkozók vagy eladók/szolgáltatók között használható (B2B) változat. A beszedési szolgáltatásokat kínáló PSZ‑eknek kötelező megfelelniük a CORE sémának, a B2B opció viszont önkéntes.
38.      A beszedések főbb jellemzői a következők:(16)
–        A számlatulajdonosnak előzetesen hozzájárulását kell adnia a számlája megterheléséhez. E hozzájárulás egy felhatalmazásban nyilvánul meg, amely tartalmazza a hitelező számára a beszedés benyújtásához szükséges információkat.
–        A felhatalmazás az adós azon eszköze:
a) amely által engedélyezi a hitelező számára, hogy számlája megterhelésével beszedést kezdeményezzen; és b) felhatalmazza a saját pénzforgalmi szolgáltatóját, hogy megterhelje számláját a hitelező PSZ‑e által a terhelés érdekében benyújtott beszedésekkel.
–        A hitelezőnek meg kell őriznie a felhatalmazást annak esetleges módosításaival, illetve visszavonásával együtt.
–        A beszedéseket a terhelés előtt kell benyújtani, vagyis amely időpontban az adósnak teljesítenie kell fizetési kötelezettségét. A benyújtás határideje attól függ, hogy egyetlen műveletről, rendszeres beszedési megbízások csoportjának első műveletéről vagy rendszeres beszedési megbízások csoportjának egyetlen terheléséről van szó.
–        Kötelező megadni a hitelező egyedi azonosítóját és a felhatalmazás hivatkozási számát. Mindkét adat azonosítja a hitelezőt és az általa kibocsátott beszedéseket. Ismétlődő fizetések esetén ezen adatok nem változhatnak.
–        Az IBAN kód szolgál az adós számlaazonosítójaként.
–        A BIC kód azonosítja az adós pénzintézetét.
–        Az adós kérésére meghatározható a nem engedélyezett fizetésekre kiterjedő visszatérítési határidők leghosszabb mértéke.
2.      A beszedési szolgáltatás résztvevői
39.      A PSD2 (4. cikk, 23. pont) és a 260/2012 rendelet (2. cikk, 2. pont) a fent ismertetett fogalommal határozza meg a beszedést.(17)
40.      A lényegében megegyező két fogalom kimondja, hogy a beszedés során a) a fizető fél fizetési számláját megterhelik; b) a fizetési műveletet a kedvezményezett kezdeményezi; és c) a fizető fél megelőzőleg hozzájárulását adta a kedvezményezettnek, a kedvezményezett PSZ‑ének vagy a fizető fél saját PSZ‑ének.
41.      Ám e fogalmak nem határozzák meg kifejezetten, hogy mely PSZ (PSZ‑ek) tekintendő(k) a beszedés pénzforgalmi szolgáltatás nyújtójának.(18)
42.      Az Alternative Payments e meghatározásokból arra következtet, hogy kizárólag a fizető fél PSZ‑e nyújtja a beszedés pénzforgalmi szolgáltatást.(19) Az Alternatives Payments álláspontja szerint:
–        A beszedéshez a pénzeszközöknek a fizető fél számlájáról való beszedése szükséges, amit kizárólag az e pénzforgalmi számlát kezelő PSZ tehet meg. A kedvezményezett PSZ‑e nem járhat el a fizető fél fizetési számláján, és csupán technikai beavatkozásra szorítkozik a pénzeszközök beszedésének biztosítása céljából.
–        A kedvezményezett PSZ‑e csak akkor nyújt beszedés pénzforgalmi szolgáltatást, ha a kedvezményezett és a fizető fél PSZ‑e ugyanazon intézmény.
43.      Értelmezésem szerint viszont mind a fizető fél (adós), mind a kedvezményezett (hitelező) PSZ‑e közreműködik a beszedési szolgáltatás nyújtásában. Négy okból tartom fenn ezen álláspontomat.
44.      Először is, a 260/2012 rendelet 2. cikkének 21. pontjában szereplő „felhatalmazás” fogalom – amennyiben megjeleníti a fizető fél által a kedvezményezett és (közvetlenül vagy a kedvezményezett útján közvetetten) a fizető fél PSZ‑e részére adott jóváhagyást és engedélyt – a beszedés tárgyát képező jogviszonyban két PSZ részvételével számol.
45.      E művelet keretében a kedvezményezett a PSZ‑én keresztül fizetési utasítást küldhet a fizető fél PSZ‑ének, hogy a fizető fél számlájának megterhelésével teljesítse a fizetést. E nézőpontból a beszedési szolgáltatást a fizető fél és a kedvezményezett PSZ‑e közösen nyújtja.
46.      Másodszor, a PSD2 általam fentebb ismertetett(20) 81. cikkének (3) bekezdése és 83. cikkének (3) bekezdése konkrét kötelezettségeket ró a következőkre:
–        a fizető fél PSZ‑e, amelynek „[…] biztosítania kell, hogy a kedvezményezett a fizetési művelet teljes összegét megkapja”;
–        a kedvezményezett PSZ‑e, amely abban az esetben „amennyiben a fizetési művelet kezdeményezése a kedvezményezett által vagy a kedvezményezetten keresztül történik, […] biztosítania kell, hogy a kedvezményezett a fizetési művelet teljes összegét megkapja” (a 81. cikk (3) bekezdése);
–        a kedvezményezett PSZ‑e, amelynek a fennálló megállapodása szerinti határidőkön belül továbbítania kell a kedvezményezett által kezdeményezett fizetési megbízást a fizető fél PSZ‑e felé (a 83. cikk (3) bekezdése).
47.      Ismétlem, hogy e két rendelkezés konkrét kötelezettségeket ró a kedvezményezett PSZ‑ére a beszedés megfelelő teljesítése érdekében. A PSD2 tehát azt feltételezi, hogy a fizető fél PSZ‑én túl a kedvezményezett PSZ‑ének is közre kell működnie a beszedési szolgáltatásban. A kedvezményezett PSZ‑ének részvétele nem csupán technikai fellépés a pénzeszközöknek a kedvezményezett fizetési számlájára való eljuttatásában.
48.      Harmadszor, a fizető félnek és a PSZ‑ének, valamint a kedvezményezettnek és a PSZ‑ének a beszedésben való részvétele az Európai Pénzforgalmi Tanács által jóváhagyott „A SEPA beszedési alapmodellek(21) szabálykönyve” (a továbbiakban: szabálykönyv)(22) 7. fejezetéből is levezethető.
49.      A szabálykönyv a beszedési műveletet úgy határozza meg, mint „a beszedés alkalmazásával történő fizetés teljesítésének teljes folyamat[át], a hitelező által kezdeményezett pénzbeszedéstől a [folyamat] végéig, azaz vagy a rendes teljesítésig [a pénzeszközöket a kedvezményezett fizetési számláján jóváírják], vagy a pénzbeszedés elutasításáig, visszatérítéséig vagy visszafizetéséig [a fizető fél neki járó pénzeszközök visszafizetésére vonatkozó utasításának kézhezvételét követően].(23)
50.      A szabálykönyvben található SEPA‑beszedések jellegének leírásából(24) az következik, hogy:
–        A SEPA‑beszedés a szabálykönyv által szabályozott fizetési eszköz az egész SEPA-n belül az euróalapú fizetéseknek a beszedések elfogadására megjelölt számlákról való terhelésére.
–        A pénzeszközöknek egy, a PSZ‑jénél számlával rendelkező adóstól való beszedésére irányuló műveleteket a hitelező kezdeményezi PSZ‑én keresztül, az adós és a hitelező közötti megállapodás szerint. E megállapodás alapja a hitelező PSZ és az adós PSZ részére szóló, felhatalmazásnak nevezett hozzájárulás, amelyet az adós a számlája megterhelésére vonatkozóan ad a hitelezőnek.
–        Mind az adósnak, mind a hitelezőnek számlatulajdonosnak kell lennie a SEPA‑ban székhellyel rendelkező valamely PSZ‑nél.
–        A szabálykönyv alapján végrehajtott beszedések elkülönülnek az e beszedések alapjául szolgáló szerződéstől.(25)
51.      A SEPA rendszerében a beszedés egy összetett fizetési művelet, amelyben mind a fizető fél, mind a kedvezményezett PSZ‑e közreműködik.
52.      Összegezve, a 260/2012 rendelet 2. cikkének 2. pontja és a PSD2 4. cikkének 23. pontja úgy értelmezendő, hogy a beszedési szolgáltatást mind a fizető fél PSZ‑e, mind a kedvezményezett PSZ‑e nyújtja.
C.      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett második kérdés
53.      Az előterjesztő bíróság az első kérdéshez szorosan kapcsolódó második kérdésével azt szeretné megtudni, hogy az alapeljáráshoz hasonló körülmények között a kedvezményezett PSZ‑e nyújtja‑e a beszedési szolgáltatást.
54.      Ezen összefüggésben az eljáró bíróság a kérdés szövegében kiemeli, hogy a kedvezményezett PSZ‑e „beszedési utasításokat továbbít, de maga közvetlenül nem végez beszedési műveleteket, és a fizető felek által az ügyfeleknek (kedvezményezetteknek) adott előzetes hozzájárulás alapján pénzeszközöket szed be [és korlátozott rendeltetésű számlán helyez el].”
55.      E bíróság ugyanazon uniós jogi rendelkezések értelmezését kéri, mint az előző kérdésben.
56.      A kérdés megválaszolásához figyelembe kell venni az Alternative Payments működésének az előzetes döntéshozatalra utaló végzésben ismertetett dinamikáját:
–        A fizető fél (fogyasztó, vevő) a kereskedő (kedvezményezett) részére adott felhatalmazás útján hozzájárul a pénzösszegeknek a fizetési számlájáról való beszedéséhez.
–        A pénzeszközök végső kedvezményezettje a kereskedő, aki az Alternative Payments ügyfele, és kezdeményezi a beszedést a fizető fél (vevő) számlájáról.
–        Az Alternative Payments az ügyfelei (kereskedők, kedvezményezettek) utasításait a litván nemzeti bank által kezelt CENTROlink fizetési rendszer szolgáltatásainak használatával továbbítja a SEPA beszedési rendszernek. A beszedések alapja a fizető felek által a fizetési számlájuk pénzeszközökkel való rendszeres megterhelése céljából a kereskedők részére adott előzetes hozzájárulás (felhatalmazás).
–        A beszedést a fizető fél számlájáról az e számlát megnyitó és kezelő PSZ‑e végzi.
–        A beszedett összegeket átutalják az Alternative Paymentsnél az ügyfelek (kereskedők, kedvezményezettek) számára nyitott, korlátozott pénzforgalmi számlákra. Minden ügyfélhez tartozik egy IBAN formátumban nyitott számla és egy azonosító kód, bár e számlák rendeltetése korlátozott, az ügyfeleknek (kereskedőknek) nincs hozzáférésük és nem kezdeményezhetnek fizetéseket.
–        Az Alternative Payments által beszedett pénzösszegeket e társaság ezt követően átutalja az ügyfelek (kereskedők, kedvezményezettek) által más PSZ‑eknél megadott fizetési számlákra.
57.      Ezen információk alapján az előterjesztő bíróság az Alternative Payments által kötött szerződések konkrét körülményeire és a felügyeleti hatóságokkal való kapcsolatára kiterjedő választ kér a Bíróságtól.(26) Márpedig e körülmények és kapcsolatok értékelése az előterjesztő bíróság feladata.
58.      A Bíróság iránymutatást adhat az előterjesztő bíróság számára az uniós jog értelmezésének megkönnyítése érdekében, de a saját feladatai tekintetében nem tudja helyettesíteni.
59.      Mindenekelőtt azt kell megjegyezni, hogy az előzetes döntéshozatalra utaló végzés szerint az Alternative Payments „SEPA‑beszedéshez kapcsolódó pénzbeszedési szolgáltatást nyújt ügyfeleinek.”(27) Nehezen elfogadható számomra, hogy a SEPA‑beszedések rendszeréhez csatlakozó valamely PSZ egyúttal úgy ítélje meg, hogy nem vesz részt a beszedési szolgáltatás nyújtásában.
60.      Ha jól értem, az Alternative Payments közreműködik a fogyasztók részéről a kereskedők kifizetésére szolgáló beszedésekben. Az Alternative Payments a beszedések megkönnyítésére irányuló szolgáltatást nyújt az e társasággal szerződött kereskedőknek. Az Alternative Payments oly módon központosítja e beszedések kezelését, hogy a kereskedőknek nincs hozzáférése a társaságnál lévő számlájukhoz, és a pénzt a szokásos PSZ‑üknél vezetett fizetési számlán kapják meg.
61.      Az ilyen jellegű részvétel a beszedési szolgáltatások kezelésének körébe tartozik, és e besorolását nem zárja ki az ügyfelek (kereskedők) számláinak korlátozott rendeltetése, miként alább kifejtem.
62.      Először is, a kereskedők (az Alternative Payments ügyfelei) az e társaságnál nyitott IBAN formátumú, azonosító kóddal ellátott és a CENTROlink fizetési rendszerhez kapcsolódó pénzforgalmi számlával rendelkeznek, hasonlóan a beszedési szolgáltatást „szokásos” módon nyújtó bármely más PSZ‑hez.
63.      Másodszor, az Alternative Payments, mint a kedvezményezett (kereskedő) PSZ‑e köteles betartani a PSD2 81. cikkének (3) bekezdését. E társaságnak biztosítania kell, hogy a kedvezményezett a fizetési művelet teljes összegét megkapja, és hogy beszedje a megfelelő pénzösszegeket. A kedvezményezett PSZ‑eként „[...] a kedvezményezettel fennálló megállapodása szerinti határidőkön belül [továbbítania kell a fizetési megbízást a fizető fél (fogyasztó) PSZ‑e felé] annak érdekében, hogy beszedés esetében a kiegyenlítés az esedékesség megállapodás szerinti időpontjában megtörténhessen” (a PSD2 83. cikkének (3) bekezdése).
64.      Harmadszor, az Alternative Payments-nek kezelnie kell és nem vitathatja a SEPA‑beszedés útján beszedett pénzeszközök visszatérítését, ha a fizető fél PSZ‑e a pénzeszközök beszedésétől számított nyolc héten belül kéri.
65.      A kedvezményezettek hozzáférésének hiánya az Alternative Paymentsnél nyitott, korlátozott rendeltetésű számlákhoz nem akadályozza meg, hogy e társaság tevékenysége lehetővé tegye a kedvezményezettek számára a fizetések fogadását SEPA‑beszedések útján, és megkönnyítse az egyszeri vagy ismétlődő beszedési megbízás teljesítése során e pénzeszközöknek a fizető féltől a kedvezményezetthez való áthelyezését.
66.      Az Alternative Payments így leírt fellépése rávilágít arra, hogy a beszedésben a szolgáltatás nyújtójaként részt vesz, és ehhez rendelkeznie kell a szükséges közigazgatási engedéllyel.
67.      Az Alternative Payments védekezésében azzal érvel, hogy csupán „benyújtja a beszedési megbízásokat az e megbízásokat teljesítő bankrendszereknek.”(28) De amint a Bizottság,(29) valamint a cseh, az olasz és a litván kormány(30) is egyhangúlag állítja, a két PSZ (a kedvezményezett és a fizető fél PSZ‑e) a beszedési szolgáltatások keretében sokféle feladatot elláthat, amelyek nem kerülnek e sokféleség miatt a vitatott fizetési mód körén kívül.
68.      Egyetértek a litván kormánnyal abban, hogy a PSZ a beszedési megbízások kibocsátása során a SEPA rendszer keretében beszedés útján zajló fizetési eljárás egészének teljesítéséhez szükséges feladatokat lát el, függetlenül attól, hogy e PSZ közvetlenül maga végzi‑e a pénzeszközök beszedését.(31)
69.      Összefoglalva, a 260/2012 rendelet 2. cikkének 2. pontját, a PSD2 4. cikkének 23. pontját, valamint ezen irányelv I. melléklete 3. pontjának a) alpontját és 4. pontjának a) alpontját úgy kell értelmezni, hogy beszedési szolgáltatást nyújt a kedvezményezett azon PSZ‑e, amely beszedési utasításokat továbbít, de maga közvetlenül nem végez beszedési műveleteket, és a fizető felek által az ügyfeleknek (kedvezményezetteknek) adott előzetes hozzájárulás alapján pénzeszközöket szed be és azokat korlátozott rendeltetésű számlán helyezi el.
D.      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett harmadik és negyedik kérdés
70.      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett harmadik és a negyedik kérdés az első két kérdésre adott nemleges válasz esetén merül fel. Mivel a Bíróságnak e kérdésekre igenlő választ javasoltam, nem lenne szükség a harmadik és a negyedik kérdés vizsgálatára. Mindenesetre másodlagosan megvizsgálom e kérdéseket is.
71.      Az előterjesztő bíróság az említett két kérdéssel azt kívánja megtudni, hogy a jelen ügyhöz hasonló körülmények között a kedvezményezett PSZ‑e (vagyis az Alternative Payments):
–         „fizetési műveletek feldolgozására” irányuló szolgáltatást nyújt‑e (az előzetes döntéshozatalra előterjesztett harmadik kérdés);
–        ha pedig nem ez a helyzet, „megbízásos online átutalást” nyújt‑e (az előzetes döntéshozatalra előterjesztett negyedik kérdés).
1.      A fizetési műveletek elfogadására irányuló szolgáltatás
72.      A PSD2 4. cikkének 44. pontja a „fizetési műveletek elfogadására” irányuló szolgáltatást a fent ismertetett módon határozza meg.(32) E szolgáltatás továbbá a PSD2 I. mellékletének 5. pontjában felsorolt pénzforgalmi szolgáltatások között is szerepel.
73.      A PSZ a fizetési műveletek elfogadására irányuló szolgáltatás által biztosítja az ahhoz szükséges eszközöket, hogy egy kereskedő (hitel‑ és betéti) kártyás fizetés vagy egyéb virtuális fizetési mód elfogadását kínálhassa.(33)
74.      A fizetési műveletek elfogadására irányuló szolgáltatás alapját a szolgáltató (PSZ) és ügyfele (kereskedő, kedvezményezett) előzetes szerződése képezi. E két fél megállapodik abban, hogy a PSZ a kedvezményezett javára fizetési műveleteket fogad és dolgoz fel, „amelynek eredménye pénz átutalása a kedvezményezett részére.” Ez tehát a fizetési művelet fogadó oldala számára nyújtott szolgáltatás, mivel e pénzforgalmi szolgáltatás használója mindig kedvezményezettként jár el.(34)
75.      Nem vitás, hogy az Alternative Payments jogosult fizetési műveletek elfogadására irányuló szolgáltatások nyújtására. Ha a jelen eljárásban vitatott műveletek e szolgáltatások közé sorolhatók, akkor e társaság engedélyének hatálya alá tartoznak.
76.      A felmerülő kérdés az előzetes döntéshozatalra utaló végzés szerint az, hogy „a beszedés alkalmazható‑e a fizetési műveletek [elfogadására] irányuló szolgáltatás nyújtására szolgáló technikai megoldásként, és hogy az alapügyben szereplőkhöz hasonló körülmények között, amikor egy pénzforgalmi intézmény beszedési utasításokat továbbít és pénzeszközöket szed be, majd ezeket a pénzeszközöket az ügyfelek más [PSZ‑eknél] vezetett számláira utalja át, úgy tekinthető‑e, hogy a társaság (pénzforgalmi intézmény) fizetési műveletek feldolgozására irányuló szolgáltatást nyújt.”(35)
77.      Álláspontom szerint a „fizetési műveletek elfogadására” irányuló szolgáltatás PSD2‑ben meghatározott fogalma nem foglalja magában az előzetes döntéshozatalra utaló végzésben leírt tevékenységet, még ha első látásra így is tűnhet.
78.      Először is, a beszedés a fizetési műveletek elfogadásától eltérő pénzforgalmi szolgáltatás, amely utóbbi nyújtása nem megvalósítható a SEPA‑beszedés eszközként való használatával. A beszedés nem a fizetési műveletek elfogadására irányuló szolgáltatásnyújtás „technikai megoldása”. Ha az lenne, a PSZ‑ek a fizetési műveletek elfogadásának álcázott beszedéseket hajthatnának végre. Így elkerülnék a PSD2 76. és 77. cikkében a páneurópai beszedési rendszerre vonatkozóan előírt azon kötelezettséget, amely a feltétel nélküli visszatérítéshez való joghoz(36) hasonló az összeggel való megterhelés napjától számított nyolc héten belül, és a SEPA‑n belül a fogyasztóvédelem magas szintjét biztosítja.
79.      Másodszor, a beszedési szolgáltatás az adós által a hitelező javára adott, az ismétlődő fizetések teljesítésére is kiterjedő felhatalmazáson alapul. Ezzel szemben a fizetési műveletek elfogadására irányuló szolgáltatás keretében minden egyes fizetési művelet érvényesítéséhez külön engedély szükséges az ügyfél részéről akkor is, ha érvényes szerződéssel rendelkezik a fizetési műveletek elfogadását végző szolgáltatójával.
80.      A fizetési műveletek elfogadására irányuló szolgáltatásra annak fogalommeghatározása szerint a kereskedő (kedvezményezett) és a fizetési műveleteket elfogadását nyújtó szolgáltatója „szerződést kötött”, így e szolgáltató számára a fizetéseket kezdeményező adósokkal fennálló kapcsolat nem a beszedések teljesítéséhez szükséges felhatalmazáson alapul.
81.      Harmadszor, az Alternative Payments a SEPA‑beszedések eszközt használta a kereskedőknek nyújtott szolgáltatásához, ami azt jelenti, hogy tiszteletben kellett tartania az ilyen esetekre a 260/2012 rendelet 5. cikkének (1) és (3) bekezdésében, valamint a melléklete 1. és 3. pontjában megállapított követelményeket és technikai előírásokat, amelyek eltérnek a fizetési műveletek elfogadására irányuló szolgáltatásokra alkalmazandó követelményektől és előírásoktól.
82.      Végső soron a PSD2 4. cikkének 44. pontját és az említett irányelv I. mellékletének 5. pontját úgy kell értelmezni, hogy nem nyújt fizetési műveletek elfogadására irányuló szolgáltatást a kedvezményezett (kereskedő) azon PSZ‑e, amely beszedési utasításokat továbbít, de maga közvetlenül nem végez beszedési műveleteket, és a fizető felek (fogyasztók) által az ügyfeleknek (kereskedőknek, kedvezményezetteknek) adott előzetes hozzájárulás alapján pénzeszközöket szed be, majd e pénzeszközöket az ügyfelei más PSZ‑eknél nyitott számláira továbbítja.
2.      Megbízásos online átutalás
83.      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett negyedik kérdésével az előterjesztő bíróság annak lehetőségét veti fel, hogy az Alternative Payments megbízásos online átutalást nyújt.
84.      A PSD2 4. cikkének 15. pontja a „megbízásos online átutalás” fogalmát a fent ismertetett módon határozza meg.(37) A megbízásos online átutalást a PSD2 I. mellékletének 7. pontja is pénzforgalmi szolgáltatásként azonosítja.
85.      A megbízásos online átutalás teljesítése során:
–        Az a
fogyasztó aki
valamely kereskedőtől árukat vagy szolgáltatást kíván vásárolni, a saját felületét használó megbízásos online átutalási szolgáltató rendelkezésre bocsátja a fogyasztóként szokásos PSZ‑énél (általában banknál) vezetett pénzforgalmi számlájának biztonsági hitelesítő adatait.(38)
–        A megbízásos online átutalási szolgáltató értesíti a kereskedő PSZ‑ét, hogy a fogyasztó készen áll a fizetésre, és gyakorlatilag azonnal megerősíti a kereskedésnek a fizetési művelet megkezdését.
–        Miután a vásárló jóváhagyta a műveletet, a kereskedő átadja számára az árut, illetve nyújtja a szolgáltatást.
86.      A megbízásos online átutalás különösen fontos az e‑kereskedelem területén, mivel a vállalkozás honlapja és a felhasználó PSZ‑ének online platformja között hídként szolgáló támogatást nyújt az internetes fizetések kezdeményezése, valamint az áruk és szolgáltatások forgalmának felgyorsítása érdekében.
87.      A megbízásos online átutalás lehetővé teszi a fizetési kártyával nem rendelkezők számára az online vásárlást, amihez csupán egy online fizetési számlával kell rendelkezniük, ami ezen új fizetési mód megjelenése előtt nem volt lehetséges.(39)
88.      A PSD2 (31) preambulumbekezdése egyértelművé teszi, hogy a kizárólag megbízásos online átutalási szolgáltatást nyújtó szolgáltató a fizetési lánc egyetlen szakaszában sem birtokolja a szolgáltatást igénybe vevők pénzeszközeit.(40) E rendelkezés hozzáteszi, hogy ha a megbízásos online átutalási szolgáltató olyan pénzforgalmi szolgáltatásokat is kíván nyújtani, amelyek esetében maga kezeli a szolgáltatást igénybe vevők pénzeszközeit, teljes körű engedélyt kell beszereznie az említett szolgáltatásokra vonatkozóan.
89.      A PSD2 66. cikke (3) bekezdésének a) pontja kimondja, hogy a szolgáltató „a megbízásos online átutalás nyújtásával összefüggésben semmilyen időpontban sem birtokolhatja a fizető fél pénzeszközeit.”
90.      Az ügyiratban szereplő információkból kitűnik, hogy az Alternative Payments a művelet teljes időtartama alatt a pénzeszközök birtokában van. E körülmény nem egyeztethető össze sem a PSD2 preambulumbekezdései fényében értelmezett 4. cikke 15. pontjában említett megbízásos online átutalás jellemzőivel, sem a PSD2 66. cikke (3) bekezdésének a) pontjában foglalt tilalommal.
91.      Az Alternative Payments elismeri, hogy tevékenysége nem felel meg a megbízásos online átutalásnak minősítéshez szükséges követelményeknek.(41)
92.      Végső soron, nem nyújt a PSD2 4. cikkének 15. pontjában és I. mellékletének 7. pontjában meghatározott megbízásos online átutalást a kedvezményezett (kereskedő) azon PSZ‑e, amely beszedési utasításokat továbbít, de maga közvetlenül nem végez beszedési műveleteket, és a pénzeszközöket a fizető felek (fogyasztók) által az ügyfeleiknek (kereskedőknek, kedvezményezetteknek) megadott előzetes hozzájárulások alapján szedi be, majd e pénzeszközöket az ügyfelei más PSZ‑eknél vezetett számláira továbbítja.
V.      Végkövetkeztetés
93.      A fentiekre tekintettel azt javaslom a Bíróságnak, hogy a következő választ adja a Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (Litvánia legfelsőbb közigazgatási bírósága) számára:
„1)      A belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 2002/65/EK, a 2009/110/EK és a 2013/36/EU irányelv és a 1093/2010/EU rendelet módosításáról, valamint a 2007/64/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. november 25‑i (EU) 2015/2366 európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikkének 23. pontját, valamint I. melléklete 3. pontjának a) alpontját és 4. pontjának a) alpontját, továbbá az euroátutalások és ‑beszedések technikai és üzleti követelményeinek megállapításáról és a 924/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2012. március 14‑i 260/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének 2. pontját
a következőképpen kell értelmezni:
–        a beszedési szolgáltatás végrehajtásában mind a fizető fél pénzforgalmi szolgáltatója, mind a kedvezményezett pénzforgalmi szolgáltatója részt vesz.
–        Beszedési szolgáltatást nyújt a kedvezményezett azon pénzforgalmi szolgáltatója, amely beszedési utasításokat továbbít, de maga közvetlenül nem végez beszedési műveleteket, és a fizető felek által az ügyfeleknek (kedvezményezetteknek) adott előzetes hozzájárulás alapján pénzeszközöket szed be és korlátozott rendeltetésű számlán helyez el.
2)      A 2015/2366 irányelv 4. cikkének 44. pontját és I. mellékletének 5. pontját úgy kell értelmezni, hogy nem nyújt fizetési műveletek elfogadására irányuló szolgáltatást a kedvezményezett azon pénzforgalmi szolgáltatója, amely beszedési utasításokat továbbít, de maga közvetlenül nem végez beszedési műveleteket, és a fizető felek által az ügyfeleknek (kedvezményezetteknek) adott előzetes hozzájárulás alapján pénzeszközöket szed be és korlátozott rendeltetésű számlán helyez el.
3)      A 2015/2366 irányelv 4. cikkének 15. pontját, valamint I. mellékletének 7. pontját úgy kell értelmezni, hogy nem nyújt megbízásos online átutalást a kedvezményezett azon pénzforgalmi szolgáltatója, amely beszedési utasításokat továbbít, de maga közvetlenül nem végez beszedési műveleteket, és a fizető felek által az ügyfeleknek (kedvezményezetteknek) adott előzetes hozzájárulás alapján pénzeszközöket szed be és korlátozott rendeltetésű számlán helyez el.”
1      Eredeti nyelv: spanyol.
2      Az euroátutalások és ‑beszedések technikai és üzleti követelményeinek megállapításáról és a 924/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2012. március 14‑i európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2012. L 94., 22. o.). A 260/2012/EU és az (EU) 2021/1230 rendeletnek, valamint a 98/26/EK és az (EU) 2015/2366 irányelvnek az azonnali euroátutalások tekintetében történő módosításáról szóló, 2024. március 13‑i (EU) 2024/886 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 2024/886) módosította. A 2024/886 rendelet a jelen jogvitára ratione temporis nem alkalmazható.
3      A belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 2002/65/EK, a 2009/110/EK és a 2013/36/EU irányelv és a 1093/2010/EU rendelet módosításáról, valamint a 2007/64/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. november 25‑i európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2015. L 337., 35. o.; helyesbítés: HL 2018. L 102., 97. o.). A továbbiakban: PSD2.
4      1999. október 28‑i Lietuvos Respublikos mokėjimų įstatymas Nr. VIII‑1370 (a Litván Köztársaság fizetésekről szóló, VIII‑1370. sz. törvénye; a továbbiakban: a fizetésekről szóló törvény).
5      2009. december 10‑i Lietuvos Respublikos mokėjimo įstaigų įstatymas Nr. XI‑549 (a Litván Köztársaság pénzforgalmi intézményekről szóló, XI‑549. sz. törvénye; a továbbiakban: a pénzforgalmi intézményekről szóló törvény).
6      A SEPA az angol Single Euro Payments Area (Egységes Euró Fizetési Övezet) rövidítése. A SEPA azon terület, amelyen belül a polgárok, a vállalkozások és más gazdasági szereplők euróban történő fizetéseket teljesíthetnek és fogadhatnak Európában, a nemzeti határokon belül és azokon átnyúlóan egyaránt, továbbá tartózkodási helytől függetlenül ugyanazon feltételek mellett, ugyanazon jogokkal és kötelezettségekkel. A SEPA a fizetések belső piacának alapvető eleme.
7      A litván nemzeti bank igazgatótanácsa „végrehajtási intézkedésnek az Alternative Paymentsre történő alkalmazásáról szóló”, 2022. augusztus 26‑i 03‑126. sz. határozata (a továbbiakban: megtámadott határozat)
8      Az IBAN a fizetési számla nemzetközi azonosító száma, amely egyértelműen azonosít egy adott fizetési számlát egy tagállamban.
9      Az előzetes döntéshozatalra utaló végzés 11. pontja.
10      A European PaymentsCouncil (Európai Pénzforgalmi Tanács) a fizetések vonatkozásában az európai bankszektor koordinációs és döntéshozó szerve, amelynek kifejezett célja a SEPA létrehozásának támogatása és előmozdítása.
11      Az I. melléklet 4. pontjának a) alpontja a fizetési műveletek teljesítésére utal, amennyiben a pénzt a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevő számára biztosított hitelkeretből fedezik. E műveletek közé tartozik a beszedések teljesítése, ideértve az egyszeri beszedéseket is.
12      A belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 97/7/EK, a 2002/65/EK, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról és a 97/5/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. november 13‑i európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2007. L 319., 1. o.; helyesbítés: HL 2009. L 187., 5. o.).
13      2019. április 11‑i Mediterranean Shipping Company (Portugal) – Agentes de Navegação ítélet (C‑295/18, EU:C:2019:320), 38. pont: „[…] a kedvezményezett által olyan számláról kezdeményezett beszedések teljesítése, amelynek nem tulajdonosa, még a fizető fél és a kedvezményezett közötti bármilyen alapkötelezettség hiányában is a 2007/64 irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében szereplő »pénzforgalmi szolgáltatások« fogalma alá tartozik, amennyiben az ekként megterhelt fizetési számla tulajdonosának minősülő fizető fél hozzájárult e beszedésekhez […]”
14      2019. április 11‑i Mediterranean Shipping Company (Portugal) – Agentes de Navegação ítélet (C‑295/18, EU:C:2019:320), 48. pont: „[…] a 2007/64 irányelv 2. cikkének (1) bekezdését akként kell értelmezni, hogy az e rendelkezés értelmében vett »pénzforgalmi szolgáltatások« fogalma alá tartozik a kedvezményezett által olyan fizetési számláról kezdeményezett beszedések teljesítése, amelynek nem tulajdonosa, és amely beszedésekhez az így megterhelt számla tulajdonosa nem járult hozzá.”
15      A felhatalmazás (amely beszedési megbízásnak is nevezhető) tartalmazza a fizető fél által adott engedélyt arra, hogy egy adott időponttól kezdve a pénzeszközök terhelése megkezdődhessen a számláján.
16      A SEPA‑beszedésekre alkalmazandó követelményeket elsősorban a 260/2012 rendelet 5. cikkének (1) és (3) bekezdése, és mellékletének 1. és 3. pontja határozza meg. Jellemzőket a https://www.sepaesp.es/sepa/es/faqs/sdd/ spanyol oldalon elérhető „SEPA, PreguntasFrecuentes — Adeudosdirectos SEPA (SEPA, Gyakran ismételt kérdések – SEPA‑beszedések)” c. dokumentum részletezi. Megjegyzendő, hogy e dokumentum a beszedésekre az „adeudodirecto” („directdebit”) kifejezést használja.
17      A jelen indítvány 3. és 4. pontja.
18      Lásd ilyen értelemben: a Bizottság írásbeli észrevételeinek 24. pontja, valamint a litván kormány írásbeli észrevételeinek 15. pontja.
19      E társaság a gondolatmenete alátámasztására a 2024. február 22‑i ABC Projektai ítélet (C‑661/22, EU:C:2024:148) 39. pontjára utal, álláspontom szerint megalapozatlanul. E pont csupán annyit mond ki, hogy „ezen irányelv 4. cikkének 23. pontja […] kifejezetten rendelkezik a fizetési számláról történő beszedések teljesítéséről, amelyeket a kedvezményezett kezdeményez az utóbbinak a fizető fél által adott hozzájárulás alapján. Márpedig az ilyen fizetési művelet megfelelő teljesítése feltételezi az e művelethez szükséges pénzeszközöknek a fizető fél fizetési számláján való előzetes rendelkezésre állását.”
20      A jelen indítvány 5. és 6. pontja.
21      A SEPA rendszer, illetve séma a bankközi szinten elfogadott SEPA fizetési eszközök nyújtásában és működtetésében az interoperabilitás elérésére irányuló szabályok, gyakorlatok és szabványok összessége.
22      European Payments Council: SEPA Direct Debit Core Scheme Rulebook, EPC016‑06/2025, 1.0 verzió, megjelenés időpontja: 2024. november 28., hatálybalépés időpontja: 2025. október 5., https://www.europeanpaymentscouncil.eu/sites/default/files/kb/file/2024-11/EPC016-06%202025%20SDD%20Core%20Rulebook%20version%201.0.pdf. A szabálykönyv bankközi szabályokat, gyakorlatokat és szabványokat tartalmaz az euróbeszedéseknek a séma résztvevői által a SEPA‑n belül történő teljesítésére. A cél a műveletek közvetlen, teljeskörű és kizárólag elektronikus feldolgozásának biztosítása. E célkitűzés a különféle kivételkezelési folyamatokra is alkalmazandó, mint az elutasítás, visszatérítés, visszafordítás, visszafizetés, megtagadás és visszavonás. A résztvevők között a beszedési felhatalmazásokkal kapcsolatos információk kizárólag elektronikus kezelése engedélyezett. Az adós és a hitelező egymás között papíralapú vagy elektronikus formátumban is adhat beszedési felhatalmazást.
23      Szabálykönyv, 115. o.
24      Szabálykönyv, 20. o.
25      Az alapul szolgáló szerződést az adós és a hitelező köti meg. E szerződés nem érinti sem a hitelező PSZ‑ét, sem pedig az adós PSZ‑ét, és azokat nem is köti; e PSZ‑ekre kizárólag a saját ügyfeleikkel a beszedési megbízással kapcsolatos szolgáltatások nyújtásának feltételeit illetően kötött megállapodás vonatkozik.
26      Az Alternative Payments írásbeli észrevételeiben azzal érvel, hogy a litván nemzeti bank engedélyezte számára a vitatott szolgáltatások nyújtását az Alternative Payments engedélyének 2022‑ben történt visszavonásáig.
27      Az előzetes döntéshozatalra utaló végzés 33. pontjának vége. Hasonló kijelentés szerepel e végzésnek a jelen indítvány 28. pontjában ismertetett 13.6. pontjában.
28      Az Alternative Payments írásbeli észrevételeinek 4. pontja. Ugyanezen állítást ismétli hasonló vagy eltérő megfogalmazásban az észrevételei más pontjaiban is.
29      A Bizottság írásbeli észrevételeinek 35‑38. pontja.
30      A cseh kormány írásbeli észrevételeinek 13. pontja; az olasz kormány írásbeli észrevételeinek 24‑26. pontja; valamint a litván kormány írásbeli észrevételeinek 22., 23. és 26‑34. pontja.
31      A litván kormány írásbeli észrevételeinek 26. pontja.
32      A jelen indítvány 3. pontja. A [spanyol változatban szereplő] „adquisición” kifejezés ezen összefüggésben félrevezető: szigorúan véve a fizetési műveletet nem akvirálják (vagyis nem kapják meg, illetve nem szerzik meg). Pontosabbnak tartom a német változat fogalomhasználatát: „Annahme und Abrechnung von Zahlungsvorgängen (Acquiring)”, ami a fizetési műveletek elfogadásaként és elszámolásaként fordítható.
33      A fizetési műveletek elfogadásának a PSD2 (10) preambulumbekezdéséből is következően jellemző példája a hitelkártyás fizetés: „Ezen irányelv a fizetési műveletek elfogadásának semleges fogalommeghatározását vezeti be, amely a fizetési kártyák használata köré szerveződő hagyományos elfogadási modelleken túl más különböző üzleti modellekre, ezen belül az egynél több elfogadót is magában foglaló modellekre is kiterjed. Ezáltal biztosítható, hogy a kereskedők a készpénz‑helyettesítő fizetési eszközöktől függetlenül azonos védelemben részesüljenek, amennyiben a tevékenység a kártyás műveletek elfogadásával azonos […]”
34      A (például kártyával végzett) fizetési művelet kibocsátói oldalán általában egy másik pénzforgalmi szolgáltatás található, nevezetesen a „készpénz‑helyettesítő fizetési eszközök kibocsátása”, amely a PSD2 4. cikke 45. pontjának meghatározásában „pénzforgalmi szolgáltatás, amelyet olyan pénzforgalmi szolgáltató nyújt, amely szerződés keretében a fizető félnek készpénz‑helyettesítő fizetőeszközt szolgáltat a fizető fél fizetési műveleteinek elindításához és feldolgozásához.”
35      Az előzetes döntéshozatalra utaló végzés 40. pontja. Kiemelés tőlem.
36      Így nevezi a PSD2 (76) preambulumbekezdése.
37      A jelen indítvány 3. pontja.
38      A fogyasztó hozzájárul ahhoz, hogy a megbízásos online átutalás (külső) szolgáltatója hozzáférjen a bankszámlájához és a nevében fizetést kezdeményezzen.
39      A PSD2 (29) preambulumbekezdése: „Ezek a megbízásos online átutalási szolgáltatások lehetővé teszik, hogy a megbízásos online átutalási szolgáltató biztosíthassa a fizető felet arról, hogy a fizetés kezdeményezése megtörtént, arra ösztönözve ezzel a kedvezményezettet, hogy indokolatlan késedelem nélkül kiadja az árut, illetve teljesítse a szolgáltatást. Az ilyen típusú szolgáltatások mind a kereskedők, mind a fogyasztók számára alacsony költségű megoldást kínálnak, és lehetővé teszik a fogyasztók számára, hogy akkor is tudjanak online vásárolni, ha nem rendelkeznek fizetési kártyával. […]”
40      Mivel a megbízásos online átutalási szolgáltatók pontosan emiatt nem birtokolják az ügyfeleik pénzeszközeit, nem tartoznak az ilyen pénzeszközökkel rendelkező gazdasági szereplőkre vonatkozó (szigorúbb) követelmények hatálya alá.
41      Az Alternative Payments írásbeli észrevételeinek 82. és 83. pontja.