62005TJ0241_CS
Účastníci řízení
Odůvodnění rozsudku
Výrok
Účastníci řízení
Ve spojených věcech T‑241/05, T‑262/05 až T‑264/05, T‑346/05, T‑347/05, T‑29/06 až T‑31/06,
The Procter & Gamble Company,
se sídlem v Cincinnati, Ohio (Spojené státy), zastoupená G. Kuipersem, advokátem,
žalobkyně,
proti
Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) (OHIM),
původně zastoupenému D. Schennenem, dále G. Schneiderem, jako zmocněnci,
žalovanému,
jejímž předmětem je devět žalob podaných proti rozhodnutím prvního odvolacího senátu OHIM ze dne 14. dubna 2005 (věc R 843/2004‑1), ze dne 3. května 2005 (věc R 845/2004‑1), ze dne 4. května 2005 (věc R 849/2004‑1), ze dne 1. června 2005 (věc R 1184/2004‑1), ze dne 6. července 2005 (věci R 1188/2004‑1 a R 1182/2004‑1), ze dne 16. listopadu 2005 (věc R 1183/2004‑1), ze dne 21. listopadu 2005 (věc R 1072/2004‑1) a ze dne 22. listopadu 2005 (věc R 1071/2004‑1), týkajícím se přihlášky trojrozměrných ochranných známek k zápisu,
SOUD PRVNÍHO STUPNĚ EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ (čtvrtý senát),
ve složení H. Legal, předseda, V. Vadapalas a N. Wahl, soudci,
vedoucí soudní kanceláře: C. Kantza, rada,
s přihlédnutím k žalobám došlým kanceláři Soudu dne 29. června (věc T‑241/05), 18. července (věci T‑262/05 až T‑264/05), 12. září 2005 (věci T‑346/05 a T‑347/05) a 24. ledna 2006 (věci T‑29/06 až T‑31/06),
s přihlédnutím k vyjádřením k žalobám došlým kanceláři Soudu dne 30. září (věci T‑241/05 a T‑262/05 až T‑264/05), 26. října 2005 (věci T‑346/05 a T‑347/05) a 18. května 2006 (věci T‑29/06 až T‑31/06),
s přihlédnutím ke spojení věcí, o němž bylo rozhodnuto dne 24. října 2006,
po jednání konaném dne 13. prosince 2006,
vydává tento
Rozsudek
Odůvodnění rozsudku
Skutečnosti předcházející sporu
1. Dne 31. května 2000 žalobkyně podala u Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) (OHIM) devět přihlášek ochranných známek Společenství na základě nařízení Rady (ES) č. 40/94 ze dne 20. prosince 1993 o ochranné známce Společenství (Úř. věst. 1994, L 11, s. 1; Zvl. vyd. 17/01, s. 146), ve znění pozdějších předpisů.
2. Ochranné známky, jejichž zápis je požadován, jak jsou vyobrazeny níže, tvoří trojrozměrný tvar:
– čtvercové bílé tablety s květinovým vzorem šeříkové barvy se šesti okvětními lístky (věc T‑241/05):
>image>1
– čtvercové bílé tablety se zeleným květinovým vzorem se šesti okvětními lístky (věc T‑262/05):
>image>2
– čtvercové bílé tablety s květinovým vzorem šeříkové barvy se čtyřmi okvětními lístky (věc T‑263/05):
>image>3
– čtvercové bílé tablety se zeleným květinovým vzorem se čtyřmi okvětními lístky (věc T‑264/05):
>image>4
– čtvercové bílé tablety s modrým květinovým vzorem se šesti okvětními lístky (věc T‑346/05):
>image>5
– čtvercové bílé tablety se zeleným květinovým vzorem s pěti okvětními lístky (věc T‑347/05):
>image>6
– čtvercové bílé tablety s modrým květinovým vzorem s pěti okvětními lístky (věc T‑29/06):
>image>7
– čtvercové bílé tablety s modrým květinovým vzorem se čtyřmi okvětními lístky (věc T‑30/06):
>image>8
– čtvercové bílé tablety s květinovým vzorem šeříkové barvy s pěti okvětními lístky (věc T‑31/06):
>image>9
.
3. Výrobky, pro které byl zápis požadován, náležejí do třídy 3 ve smyslu Niceské dohody o mezinárodním třídění výrobků a služeb pro účely zápisu známek ze dne 15. června 1957, ve znění změn a doplňků, a odpovídají následujícímu popisu, stejnému pro všechny přihlášky: „Přípravky pro bělení, mytí a jiné prací prostředky; přípravky pro čištění, leštění, odmašťování a broušení; přípravky pro mytí, čištění a péči o nádobí; mýdla“.
4. Průzkumový referent OHIM devíti rozhodnutími přijatými mezi 28. červencem a 8. listopadem 2004 přihlášky k zápisu zamítl na základě čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení č. 40/94.
5. Žalobkyně proti těmto rozhodnutím podala u OHIM devět odvolání na základě článků 57 až 62 nařízení č. 40/94.
6. Devíti rozhodnutími ze dne 14. dubna (věc T‑241/05), 3. května (věc T‑263/05), 4. května (věc T‑264/05), 1. června (věc T‑262/05), 6. července (věci T‑346/05 a T‑347/05), 16. listopadu (věc T‑31/06), 21. listopadu (věc T‑30/06) a 22. listopadu 2005 (věc T‑29/06) (dále společně jen „napadená rozhodnutí“) první odvolací senát OHIM uvedená odvolání zamítl z důvodu, že přihlášené ochranné známky postrádají jakoukoli rozlišovací způsobilost ve smyslu čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení č. 40/94.
Návrhová žádání účastníků řízení
7. Žalobkyně navrhuje, aby Soud:
– zrušil napadená rozhodnutí;
– uložil OHIM náhradu nákladů řízení.
8. OHIM navrhuje, aby Soud:
– zamítl žaloby;
– uložil žalobkyni náhradu nákladů řízení.
Právní otázky
Argumenty účastníků řízení
9. Žalobkyně v každé z věcí vznáší jediný žalobní důvod, vycházející z porušení čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení č. 40/94.
10. Pokud jde o dotyčného spotřebitele, žalobkyně tvrdí, že dotčené výrobky jsou určeny spotřebitelům, kteří nakupují každý den, a kteří jsou tak pozornější. Navíc tablety figurují mezi nejdražším zbožím kategorie čisticích prostředků prodávaných v supermarketech, takže úroveň pozornosti, kterou spotřebitel věnuje jejich tvaru a jejich vzoru, je vysoká.
11. Krom toho je v zájmu výrobců nacházejících se na dotyčném trhu, který se vyznačuje silnou konkurencí, aby odlišovali vzhled svých výrobků od výrobků konkurentů za účelem zaujetí pozornosti spotřebitele, jak prokazuje velký počet přihlášek tvarů čisticích tablet k zápisu jakožto ochranných známek. Příklady televizní reklamy, připojené k žalobám ve věcech T‑29/06 až T‑31/06, potvrzují argument, podle něhož výrobci tablety užívají pro účely rozlišení. Tyto argumenty prokazují, že je spotřebitel plně způsobilý tabletu vnímat jako označení obchodního původu výrobku. Toto označení je potvrzeno rozmanitostí čisticích tablet dostupných na trhu.
12. V rámci posouzení zvyklostí dotyčného spotřebitele odvolací senát nesprávně uplatnil skutečnost, že dotyčné výrobky jsou zpravidla prodávány v obalu, na němž figurují určité slovní nebo obrazové prvky. Okolnosti zamýšleného užívání přihlášených ochranných známek nemohou mít dopad na posouzení rozlišovací způsobilosti [rozsudek Soudu ze dne 20. března 2002, DaimlerChrysler v. OHIM (TELE AID), T‑355/00, Recueil, s. II‑1939, bod 42]. Ačkoli jsou například tablety prodávány zabalené, mohou být nicméně vyobrazeny na obalu, prodávány v průhledném obalu nebo v obalu, který má tvar přihlášené ochranné známky. Model tablety může být připevněn k obalu výrobku.
13. Krom toho i za předpokladu, že odvolací senát mohl zohlednit okolnosti zamýšleného užívání přihlášených ochranných známek, měl rovněž zohlednit jiné okolnosti, jako je cena výrobku, která je vyšší než cena tekutého pracího prostředku nebo pracího prostředku v prášku, jakož i způsob, jímž je tableta prezentována v reklamě.
14. Pokud jde o přihlášené ochranné známky, odvolací senát nezohlednil všechny jejich zvláštnosti, a to:
– obdélníkový tvar tablety silný v průřezu, téměř krychlový, obsahující dvě čtvercové strany se zaoblenými rohy;
– výskyt dvou odlišných barev, bílé, a podle tablety šeříkové, zelené nebo modré barvy;
– uspořádání barev, přičemž jedna z těchto barev se vyskytuje na vzoru figurujícím uprostřed tablety, a nikoli na jednotlivých vrstvách tvořících tuto tabletu;
– tvar vzoru na tabletě.
15. Prostřednictvím těchto prvků se přihlášené ochranné známky zřetelně odlišují od čisticích tablet dostupných na trhu. Na podporu tohoto argumentu žalobkyně předkládá vyobrazení tablet uváděných na trh v okamžiku podání přihlášek dotčených ochranných známek.
16. Odvolací senát měl nesprávně za to, že dotčené prvky jsou v daném odvětví běžné, ba dokonce vnucené praktickými hledisky a že významně neodlišují vzhled tablety. Neposoudil zejména skutečnost, že se tableta vyznačuje krychlovým tvarem, který se odlišuje od plošších obdélníkových tvarů tablet vyskytujících se na trhu, jakož i dvěma odlišnými barvami rozmístěnými způsobem, jenž je způsobilý zaujmout pozornost. K datu podání přihlášek ochranných známek neprokázal, že se na trhu vyskytuje tableta vykazující srovnatelné charakteristické rysy.
17. Kromě těchto charakteristických prvků přihlášené ochranné známky obsahují uprostřed tablety vzor, který představuje dodatečný a rozlišovací prezentační prvek ve smyslu rozsudků Soudu ze dne 19. září 2001, Procter & Gamble v. OHIM (Čtvercová tableta s inkrustací) (T‑128/00, Recueil, s. II‑2785, bod 60), a Procter & Gamble v. OHIM (Obdélníková tableta s inkrustací) (T‑129/00, Recueil, s. II‑2793, bod 60). S ohledem na tento prvek nemohou být přihlášené ochranné známky považovány za označení, která jsou tvořena výlučně tvarem a barvami dotčeného výrobku, neexistuje-li jakýkoli grafický prvek.
18. Dotčené vzory představují květinový motiv, nebo i hvězdu se čtyřmi, pěti nebo šesti okvětními lístky. Žádná tableta vyskytující se na trhu neobsahuje vzor s přesnými obrysy. Odvolací senát tento prvek zkreslil, když měl za to, že je srovnatelný se základními geometrickými tvary, jako je obdélníková inkrustace a trojúhelníková inkrustace zkoumané ve věcech, ve kterých byly vydány výše uvedené rozsudky Čtvercová tableta s inkrustací a Obdélníková tableta s inkrustací.
19. Krom toho odvolací senát, který měl za to, že ochranné známky předložené k zápisu neobsahují „zvláštní, mimořádný nebo neobvyklý vzor“, byl přehnaně náročný, pokud jde o minimální rozlišovací způsobilost vyžadovanou pro zápis ochranné známky.
20. Přihlášené ochranné známky mohly být posouzeny jako ochranné známky s rozlišovací způsobilostí již na základě těchto vzorů, srovnatelných s logem nebo s označením. Žalobkyně v tomto ohledu uplatňuje zápis obrazových ochranných známek tvořených květinovým vzorem (č. 692897) a dokonce jednoduchými geometrickými tvary (č. 2359776, č. 1868165, č. 3422631 a č. 1648120) provedený OHIM.
21. Krom toho se vzor se šesti okvětními lístky podobá logu Ariel žalobkyně, zapsanému jakožto ochranná známka Společenství (č. 814780). Vzor se čtyřmi okvětními lístky je srovnatelný s jinou obrazovou ochrannou známkou Společenství, jejímž majitelem je žalobkyně (č. 715904).
22. Odvolací senát rovněž nezohlednil celkový dojem vyvolaný každou z přihlášených ochranných známek, když je popsal jako asociaci dvou základních geometrických tvarů. Žádná tableta na trhu nevykazuje tutéž kombinaci tvaru, barev a uspořádání jako tablety předložené k zápisu; navíc tyto tablety obsahují vzor.
23. Žalobkyně poznamenává, že OHIM připustil zápis označení tvořených obdélníkovou tabletou s písmenem „s“ (č. 1860170) a dvěma kulatými tabletami obsahujícími vzor „yin-yang“ (č. 1207455) a postavu podobající se kapce vody (č. 1207869).
24. Žalobkyně rovněž uplatňuje zápis některých ochranných známek přihlášených úřadem pro ochranné známky Beneluxu.
25. Konečně žalobkyně kritizuje zohlednění požadavku na disponibilitu základních geometrických tvarů, ke kterému došlo v sedmi napadených rozhodnutích. Tvrdí, že totéž hledisko je základem úvahy uplatněné ve dvou rozhodnutích, která jej neuvádějí výslovně, a to v rozhodnutích napadených ve věcech T‑346/05 a T‑347/05. Dotčená úvaha je v projednávané věci neopodstatněná s ohledem na velký počet možných kombinací tvarů, barev a vzorů tablet. Krom toho není relevantní v rámci posuzování rozlišovací způsobilosti označení (rozsudek Soudního dvora ze dne 16. září 2004, SAT.1 v. OHIM, C‑329/02 P, Sb. rozh. s. I‑8317, bod 36).
26. OHIM uplatňuje, že napadená rozhodnutí uplatňují správně judikaturu Společenství v dané oblasti.
27. Pokud jde o relevantní veřejnost, odvolací se nát měl správně za to, že ji tvoří průměrný spotřebitel. Tento spotřebitel učiní svou volbu podle výrobce, dále podle typu přípravku, ale nebude mít žádný důvod zkoumat tabletu pozorně.
28. Pro prokázání, jak čisticí tablety budou tímto průměrným spotřebitelem vnímány, musejí být dotčená označení posuzována rovněž s ohledem na takové obvyklé způsoby uvádění těchto výrobků na trh, jako je skutečnost, že jsou prodávány v obalu. Předpoklad spočívající v tom, že tablety budou prodávány v obalu, který má tvar přihlášených ochranných známek nebo že bude tableta užívána jako přívěsek připevněný k obalu, postrádá relevanci, neboť taková prezentace je průměrným spotřebitelem vnímána jako pouhý popis nebo prezentace výrobků obsažených v obalu. Přihlášené ochranné známky tedy nemohou být zaměněny s trojrozměrnou ochrannou známkou, která k dotyčnému výrobku nemá žádný vztah.
29. Pokud jde o posouzení přihlášených ochranných známek, žalobkyně nezpochybňuje skutečnost, že odpovídají dotyčným výrobkům, tedy čisticím prostředkům komprimovaným v tabletě. Za těchto podmínek v případě neexistence dodatečných prvků individualizujících dotčené tablety je bude průměrný spotřebitel vnímat jako možný a běžný tvar samotných výrobků, a nikoli jako označení jejich obchodního původu.
30. V projednávané věci dotčené tablety vykazují pouze jinou kombinaci různých prvků, o kterých již bylo rozhodnuto, že postrádají rozlišovací způsobilost, tedy obdélníkového tvaru se zkosenými okraji, existence několika vrstev různých barev a existence inkrustací [rozsudky Soudu ze dne 19. září 2001, Henkel v. OHIM (Zelená a bílá obdélníková tableta), T‑336/99, Recueil, s. II‑2589; výše uvedené rozsudky Čtvercová tableta s inkrustací a Obdélníková tableta s inkrustací].
31. Tvar dotčených tablet, obdélníkový nebo krychlový, je základním tvarem, který se přirozeně vybaví, pokud jde o čisticí tablety, a je na trhu běžný. Geometrický poměr různých hran krychle a zkosení jsou pouhými variacemi tohoto tvaru, které postrádají relevanci.
32. Užití různých barev v rozsahu, v němž spotřebiteli předestírá přítomnost několika aktivních přísad, odpovídá funkčnímu cíli. V projednávané věci se ostatně jedná o základní barvy, jako je zelená, modrá a šeříková barva.
33. Přidání inkrustace do středu tablety je přirozenou kombinací různých aktivních přísad. Hlavní funkcí inkrustace je označit přítomnost aktivní doplňkové přísady. Z judikatury vyplývá, že užití trojúhelníkového tvaru pro takovou inkrustaci nepropůjčuje ochranné známce rozlišovací způsobilost (výše uvedený rozsudek Obdélníková tableta s inkrustací, body 59 a 60). Tvar se čtyřmi, pěti nebo šesti okvětními lístky dotčené inkrustace je stejně základním geometrickým tvarem jako trojúhelníkový tvar.
34. I  když by dotčený tvar byl vykládán jako květinový vzor, což vyžaduje velkou pozornost ze strany spotřebitele, byl by vnímán pouze jako dekorativní prvek. Krom toho pokud jde o mycí prostředky, květinový tvar odkazuje na svěžest, čistotu a na příjemnou vůni. Tvoří tedy irelevantní variaci inkrustace tablety, a nikoli rozlišovací vzor.
35. Existence obrazových ochranných známek Společenství, které mají tvar srovnatelný s tvarem dotčené inkrustace, na uvedenou úvahu nemá vliv. Relevantní veřejnost nevnímá týmž způsobem obrazové ochranné známky nezávislé na tvaru dotčených výrobků, jako jsou ochranné známky, na které se odvolává žalobkyně, a prvky trojrozměrných ochranných známek tvořených vzhledem výrobku, jako jsou ochranné známky dotčené v projednávané věci.
36. Prvky přihlášených ochranných známek, posuzované jednotlivě nebo společně, nejsou prvky dostatečně upoutávajícími pozornost a odlišnými pro to, aby byly vnímány jako něco jiného než pouhá asociace barev a základních a běžných tvarů, jinými slovy jako jedna čisticí tableta mezi celou řadou dalších.
37. Starší rozhodnutí OHIM týkající se jiných tablet nemohou být žalobkyní užitečně uplatňována [rozsudek Soudu ze dne 27. února 2002, Streamserve v. OHIM (STREAMSERVE), T‑106/00, Recueil, s. II‑723, bod 67]. Krom toho OHIM, který připustil zápis tablet se stylizovaným písmenem „s“ a se vzorem „yin-yang“, měl za to, že uvedené prvky nebudou vnímány jako funkční prvky představující jinou aktivní přísadu.
38. Skutečnost, že dotčená označení byla zapsána v Beneluxu, nemůže OHIM zavazovat. Krom toho byly uvedené zápisy uskutečněny před vyhlášením prvních rozsudků Soudu týkajících se čisticích tablet.
39. Pokud jde konečně o úvahy vycházející z požadavku na disponibilitu, odvolací senát pro základní geometrické tvary použil judikaturu Soudního dvora týkající se barev (rozsudek Soudního dvora ze dne 6. května 2003, Libertel, C‑104/01, Recueil, s. I‑3793). Krom toho vzhledem k tomu, že uvedené úvahy byly uplatněny pouze jako doplňující argumenty, jejich údajná irelevance nemůže vést ke zrušení napadených rozhodnutí.
Závěry Soudu
40. Podle čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení č. 40/94 se do rejstříku nezapíšou „ochranné známky, které postrádají rozlišovací způsobilost“.
41. Rozlišovací způsobilost ochranné známky ve smyslu tohoto článku znamená, že tato ochranná známka umožní identifikovat výrobek, pro který je zápis požadován, jako pocházející od určitého podniku, a tedy odlišit tento výrobek od výrobků jiných podniků. Tato rozlišovací způsobilost musí být posuzována jednak vzhledem k výrobkům nebo službám, pro které je zápis požadován, a jednak vzhledem k tomu, jak relevantní veřejnost tyto výrobky nebo služby vnímá (viz rozsudek Soudního dvora ze dne 29. dubna 2004, Procter & Gamble v. OHIM, C‑473/01 P a C‑474/01 P, Recueil, s. I‑5173, body 32 a 33 a uvedená judikatura).
42. V projednávané věci je třeba poukázat na to, že každá přihlášená ochranná známka je tvořena tvarem, barvami a vzorem výrobku, pro který je zápis ochranné známky požadován, tedy čtvercové bílé čisticí tablety s barevným vzorem figurujícím ve středu horní strany.
43. Podle ustálené judikatury nejsou kritéria posouzení rozlišovací způsobilosti trojrozměrných ochranných známek tvořených vzhledem samotného výrobku odlišná od kritérií použitelných na ostatní druhy ochranných známek. V rámci použití těchto kritérií je nicméně namístě zohlednit, že vnímání ze strany průměrného spotřebitele není nutně stejné v případě trojrozměrné ochranné známky tvořené vzhledem samotného výrobku jako v případě slovní nebo obrazové ochranné známky spočívající v označení nezávislém na vzhledu výrobků, které označuje. Průměrní spotřebitelé totiž obvykle nevyvozují původ výrobků z jejich tvaru nebo tvaru jejich obalu v případě, že neexistuje jakýkoli grafický nebo textový prvek, a může se tedy jevit obtížnější prokázat rozlišovací způsobilost takové trojrozměrné ochranné známky, než v případě slovní nebo obrazové ochranné známky (viz výše uvedený rozsudek Procter & Gamble v. OHIM, bod 36, a rozsudek Soudního dvora ze dne 22. června 2006, Storck v. OHIM, C‑24/05 P, Sb. rozh. s. I‑5677, body 24 a 25, a uvedená judikatura).
44. Za těchto podmínek pouze ochranná známka, která se značným způsobem odlišuje od normy nebo od zvyklostí odvětví, a v důsledku toho je způsobilá plnit svou základní funkci identifikace původu výrobku, nepostrádá rozlišovací způsobilost ve smyslu čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení č. 40/94 (viz výše uvedený rozsudek Storck v. OHIM, bod 26, a uvedená judikatura).
45. Ve světle těchto úvah je třeba přezkoumat nejprve argumenty žalobkyně týkající se úrovně pozornosti dotyčného spotřebitele s ohledem na vzhled čisticích tablet, a dále argumenty týkající se posouzení každé z přihlášených ochranných známek.
K úrovni pozornosti dotyčného spotřebitele
46. Pokud jde o spotřebitele dotčeného v projednávané věci, odvolací senát uvedl, že dotčené výrobky jsou zbožím běžné spotřeby, které je určeno všem spotřebitelům.
47. Tato úvaha nemůže být zpochybněna argumentem žalobkyně, který není podpořen žádnou přesně stanovenou skutkovou okolností, podle něhož tyto výrobky, i když jsou běžné spotřeby, kupuje omezená veřejnost složená ze spotřebitelů, kteří nakupují každý den.
48. Je tedy namístě posuzovat rozlišovací způsobilost přihlášené ochranné známky s přihlédnutím k předpokládanému očekávání průměrného spotřebitele, běžně informovaného a přiměřeně pozorného a obezřetného (viz v tomto smyslu výše uvedené rozsudky Čtvercová tableta s inkrustací, bod 52, a Obdélníková tableta s inkrustací, bod 52, potvrzené výše uvedeným rozsudkem Procter & Gamble v. OHIM, body 33 a 35).
49. Úroveň pozornosti průměrného spotřebitele se může měnit v závislosti na kategorii dotčených výrobků nebo služeb (rozsudek Soudního dvora ze dne 22. června 1999, Lloyd Schuhfabrik Meyer, C‑342/97, Recueil, s. I‑3819, bod 26). V tomto ohledu Soud již konstatoval, že pokud jde o výrobky každodenní spotřeby, úroveň pozornosti průměrného spotřebitele, pokud jde o tvar a vzor tablet na praní prádla a na mytí nádobí, není vysoká (výše uvedené rozsudky Čtvercová tableta s inkrustací, bod 53, a Obdélníková tableta s inkrustací, bod 53).
50. V projednávané věci odvolací senát uvedl, že úroveň pozornosti průměrného spotřebitele, pokud jde o vzhled dotčených výrobků, není vysoká (bod 23 rozhodnutí napadeného ve věci T‑241/05 a odpovídající body ostatních napadených rozhodnutí).
51. Tato úvaha nemůže být vyvrácena argumentem žalobkyně vycházejícím z rozdílů v ceně mezi čisticím prostředkem prodávaným ve formě tablet a čisticím prostředkem v tekuté formě nebo ve formě prášku, ani mezi čisticími tabletami a jinými výrobky každodenní spotřeby. Žalobkyně totiž neuvádí, z jakých důvodů cena tohoto výrobku odůvodňuje jiný závěr, pokud jde o úroveň pozornosti průměrného spotřebitele, jestliže je dotyčný čisticí prostředek předmětem běžné spotřeby.
52. Krom toho v rámci posouzení zvyklostí dotyčného spotřebitele je třeba rovněž zohlednit obvyklé způsoby uvádění dotčeného výrobku na trh [viz v tomto smyslu rozsudek Soudu ze dne 5. března 2003, Unilever v. OHIM (Vejčitá tableta), T‑194/01, Recueil, s. II‑383, bod 48]. Na rozdíl od toho, co tvrdí žalobkyně, zohlednění způsobů uvádění na trh, které obvykle na dotyčném trhu převažují, se neodklání od judikatury, podle níž je zvláštní koncept uvádění na trh zmiňovaný přihlašovatelem ochranné známky, který tedy závisí na výběru dotyčného podniku a může být změněn po zápisu, faktorem, který nemůže mít dopad na posouzení způsobilosti ochranné známky k zápisu (výše uvedený rozsudek TELE AID, bod 42).
53. V projednávané věci tedy odvolací senát mohl legálně zohlednit skutečnost, že čisticí tablety jsou obvykle prodávány v obalech, na nichž je uveden název výrobku a na nichž se často objevují slovní nebo obrazové ochranné známky nebo jiné obrazové prvky, mezi nimiž může být vyobrazena podoba výrobku (bod 24 rozhodnutí napadeného ve věci T‑241/05 a odpovídající body ostatních napadených rozhodnutí).
54. Z judikatury přitom vyplývá, že úroveň pozornosti průměrného spotřebitele, pokud jde o vzhled výrobků uváděných na trh tímto způsobem, zpravidla není vysoká. Za těchto podmínek přísluší přihlašovateli ochranné známky, aby prokázal prostřednictvím konkrétních a podložených údajů, že je tak tomu jinak, pokud jde o zvyklosti spotřebitelů na dotyčném trhu (výše uvedený rozsudek Vejčitá tableta, bod 48).
55. V důsledku toho je třeba přezkoumat, zda žalobkyně prostřednictvím konkrétních a podložených údajů prokázala, že je spotřebitel na dotyčném trhu zvyklý vnímat vzhled čisticí tablety jako označení jejího obchodního původu.
56. V první řadě argument žalobkyně vycházející ze zájmu dotyčných výrobců na odlišení vzhledu jejich výrobků, který je doložen rozmanitostí tablet vyskytujících se na trhu, jakož i počtem přihlášek trojrozměrných ochranných známek podaných v daném odvětví, sám o sobě nestačí k závěru, že vzhled těchto výrobků je běžně dotyčným spotřebitelem vnímán jako označení jejich obchodního původu (viz v tomto smyslu výše uvedený rozsudek Vejčitá tableta, bod 50).
57. Pokud jde dále o předpoklad žalobkyně, podle něhož mohou být tablety připevněny k obalu, prodávány v průhledném obalu nebo v obalu, který má tvar tablety, je třeba poznamenat, že žalobkyně netvrdí, že tyto způsoby prezentace výrobků jsou obvykle užívány na dotyčném trhu. Tento argument tedy neumožňuje zachytit zvyklosti dotyčného spotřebitele.
58. Pokud jde krom toho o argument žalobkyně, podle něhož tablety mohou být znázorněny na svém obalu, je třeba poznamenat, že tento obal obvykle obsahuje velký počet slovních a obrazových prvků, a zejména název výrobku a slovní nebo obrazové ochranné známky. Toto potvrzují příklady obalů tablet na praní prádla a na mytí nádobí uvedené žalobkyní u odvolacího senátu a u Soudu. Za těchto podmínek, a aniž by byla vyloučena možnost, že se na obalu nachází současně několik ochranných známek, skutečnost, že je výrobek znázorněn na obalu, neprokazuje, že spotřebitel věnuje zvláštní pozornost jeho vzhledu jakožto označení jeho původu.
59. Konečně je třeba jako odpověď na kritiku, podle níž odvolací senát nezohlednil některé prvky, jako cenu výrobku a způsob, jakým je tento výrobek prezentován v reklamních materiálech, zaprvé připomenout, že žalobkyně neuvádí, jak by rozdíl ceny výrobků široké spotřeby mohl ovlivnit úroveň pozornosti dotyčného průměrného spotřebitele (viz bod 51 výše).
60. Zadruhé nelze odvolacímu senátu vytýkat, že nezanalyzoval reklamní materiály užívané v dotyčném odvětví, pakliže žalobkyně, jak potvrdila na jednání, tyto skutečnosti u OHIM neuplatnila. Je třeba připomenout, že v projednávané věci příslušelo přihlašovateli ochranné známky, aby prokázal, že na dotyčném trhu je úroveň pozornosti průměrného spotřebitele, pokud jde o vzhled výrobku, vysoká (viz bod 54 výše).
61. V každém případě je namístě poznamenat, pokud jde o příklady reklamních materiálů připojených k žalobám ve věcech T‑29/06 až T‑31/06, že z nich nelze vyvodit, že dotyčný spotřebitel vnímá vyobrazení tablet figurujících v televizní reklamě jinak než jako předvedení takových vlastností výrobku, jakými je skutečnost, že čisticí prostředek v pevném skupenství je praktický k použití a že tableta obsahuje několik barevných přísad. Je tomu tak tím spíše, že průměrný spotřebitel vykazuje nižší úroveň pozornosti, vnímá-li výrobky a ochranné známky, které se k nim vztahují, za jiných okolností, než je koupě (viz v tomto smyslu rozsudek Soudního dvora ze dne 12. ledna 2006, Ruiz-Picasso a další v. OHIM, C‑361/04 P, Sb. rozh. s. I‑643, bod 41, a výše uvedený rozsudek Storck v. OHIM, bod 72).
62. S ohledem na tyto úvahy, a aniž by bylo nezbytné vyjadřovat se k přípustnosti části dotčených skutečností, které nebyly uplatněny u odvolacího senátu, je třeba konstatovat, že skutečnosti uplatněné žalobkyní nepostačují k prokázání, že dotyčný spotřebitel věnuje vzhledu čisticí tablety zvláštní pozornost nebo že je zvyklý ji vnímat jako označení jejího obchodního původu.
63. V důsledku toho je třeba potvrdit posouzení provedené odvolacím senátem, podle něhož úroveň pozornosti průměrného spotřebitele, pokud jde o tvar a vzor tablety čisticího prostředku, není vysoká.
K přihlášeným ochranným známkám
64. Pokud jde o posouzení rozlišovací způsobilosti každé přihlášené ochranné známky, je třeba přezkoumat, zda s ohledem na celkový dojem vyvolaný kombinací jejího tvaru, jejích barev a jejího vzoru tato ochranná známka může být dotyčným spotřebitelem vnímána jako označení jejího obchodního původu.
65. Toto posouzení není neslučitelné s následným přezkumem prvků tvořících přihlášenou ochrannou známku (výše uvedené rozsudky Čtvercová tableta s inkrustací, bod 54, a Obdélníková tableta s inkrustací, bod 54, potvrzené výše uvedeným rozsudkem Procter & Gamble v. OHIM, body 44 a 45).
66. Pokud jde nejprve o tvar dotyčných tablet, je namístě uvést, jak vyplývá zejména z příkladů tablet uvedených žalobkyní, že obdélníkové tvary jsou obvykle užívány pro tablety čisticího prostředku. Krom toho jednoduché geometrické tvary, jako je čtverec nebo obdélník, se přirozeně vybaví v případě výrobku určeného k praní prádla nebo k mytí nádobí (výše uvedené rozsudky Čtvercová tableta s inkrustací, bod 56, a Obdélníková tableta s inkrustací, bod 56). Dotčený čtvercový či krychlový tvar s mírně zaoblenými rohy, totožný pro každou dotyčnou tabletu, přitom nevykazuje snadno vnímatelný rozdíl v porovnání s obvyklými tvary tablet čisticího prostředku.
67. Odvolací senát tedy mohl mít za to, aniž by provedl nesprávné posouzení, že se tvar dotyčné tablety pro dotyčný výrobek vnucuje evidentním způsobem.
68. Pokud jde o přítomnost dvou odlišných barev v tabletě čisticího prostředku, je namístě uvést, že dotyčná veřejnost je zvyklá na přítomnost prvků různých barev v čisticím prostředku. Krom toho jelikož reklama prováděná výrobci čisticích prostředků zdůrazňuje skutečnost, že barevné prvky ztělesňují přítomnost různých aktivních látek, je dotyčný spotřebitel přiměn k tomu, aby vnímal jejich přítomnost jako naznačení určitých vlastností výrobku, a nikoli jako označení jeho původu [rozsudky Soudu ze dne 19. září 2001, Henkel v. OHIM (Červená a bílá kulatá tableta), T‑337/99, Recueil, s. II‑2597, bod 51, a Procter & Gamble v. OHIM (Čtvercová tableta s bílou barvou se zelenými skvrnami a světle zelenou barvou), T‑118/00, Recueil, s. II‑2731, bod 61].
69. V projednávané věci se použití dvou barev, a to bílé, a podle tablety modré, zelené nebo šeříkové barvy v dotčených tabletách neodchyluje od obvyklé prezentace dotčených výrobků. Žalobkyně zvláště neuvádí, v čem tyto barvy upoutají pozornost, pokud jde o čisticí prostředky.
70. Krom toho z napadených rozhodnutí nijak nevyplývá, že odvolací senát nezohlednil přítomnost dvou barev. I když je tento aspekt tablety výslovně uveden pouze v rozhodnutích napadených ve věcech T‑346/05 (bod 23) a T‑347/05 (bod 24), je třeba poznamenat, že každé napadené rozhodnutí poskytuje popis přihlášené ochranné známky s uvedením barev v prvních bodech odůvodnění. Krom toho z napadených rozhodnutí vyplývá, že odvolací senát převzal posouzení průzkumového referenta, která jsou uvedena v popisu skutkových okolností a která se výslovně barvami zabývají.
71. Pokud jde o barevné vzory figurující na horní straně tablety, je třeba připomenout, že Soud rozhodl o tom, že se přidání inkrustace na horní stranu tablety čisticího prostředku přirozeně vybaví, pokud jde o kombinaci různých aktivních látek (viz v tomto smyslu výše uvedené rozsudky Čtvercová tableta s inkrustací, body 59 a 60, a Obdélníková tableta s inkrustací, body 59 a 60).
72. Vzhledem k tomu, že je dotyčný spotřebitel zvyklý na to, že barevné prvky ztělesňují přítomnost různých aktivních látek v tabletě (viz bod 68 výše), úvaha uvedená v předcházejícím bodě platí rovněž pro přidání barevné inkrustace. Tato úvaha je ostatně potvrzena příklady vycházejícími z obalů tablet uvedenými žalobkyní u Soudu, které výslovně odkazují na skutečnost, že kulatá nebo oválná barevná inkrustace ztělesňuje přítomnost jiné aktivní látky.
73. V projednávané věci odvolací senát uvedl, že přidání vzoru na horní stranu každé tablety, popsaného jako „[obdélníkové, pětiúhelníkové nebo šestiúhelníkové] vyobrazení ve tvaru květinového vzoru se [čtyřmi, pěti nebo šesti] okvětními lístky“ nebo jako „nepravidelný [osmiúhelníkový] tvar se zaoblenými rohy“ nebo také „vyobrazení s okvětními lístky“, této tabletě nepropůjčuje rozlišovací způsobilost. Odvolací senát uvedl, že přidání inkrustace je součástí zřejmých řešení, pokud jde o kombinaci různých aktivních látek a že kombinace tvaru a vzoru dotyčné tablety je asociací „dvou základních geometrických tvarů“, nebo případně „základního geometrického tvaru a nepravidelné inkrustace“, které jsou součástí variant prezentace výrobku, které se přirozeně vybaví (body 28 a 29 rozhodnutí napadeného ve věci T‑241/05 a odpovídající body ostatních napadených rozhodnutí).
74. V tomto ohledu na rozdíl od toho, co tvrdí žalobkyně, z těchto úvah nevyplývá, že odvolací senát zkreslil kterýkoli z dotyčných vzorů tím, že by jej srovnal se základním geometrickým tvarem. Soud již totiž připustil, že nepravidelný tvar může být popsán jako varianta základních geometrických tvarů, pokud odlišnosti v porovnání s těmito základními tvary nejsou snadno vnímatelné (viz v tomto smyslu výše uvedený rozsudek Vejčitá tableta, body 55 až 57). V projednávané věci tedy odvolací senát mohl srovnávat symetrický vzor dotyčných tablet představující květinový vzor se čtyřmi, pěti nebo šesti okvětními lístky s variantou obdélníkového, pětiúhelníkového nebo šestiúhelníkového geometrického tvaru, aniž by tento prvek zkreslil.
75. S ohledem na jednoduchost dotčených vzorů a jejich slabé odlišení od základních geometrických tvarů, které se nejvíce hodí k přidání aktivní přísady do středu čisticí tablety, přitom odvolací senát mohl mít za to, aniž by provedl nesprávné posouzení, že každý dotčený vzor bude vnímán jako inkrustace označující přítomnost jiné aktivní přísady.
76. Není tedy namístě vyhovět argumentu žalobkyně, podle něhož barevný vzor každé dotyčné tablety není zaměnitelný s žádným aspektem dotčeného výrobku, ani argumentu, podle něhož tento vzor představuje prvek, který může významně ovlivnit vnímání přihlášené ochranné známky.
77. Konečně odvolací senát mohl správně uvést, v rámci posouzení celkového dojmu vyvolaného každou přihlášenou ochrannou známkou, že kombinace tvaru, barev a vzoru je v každé tabletě variantou obvyklé prezentace dotyčného výrobku, nevhodnou pro identifikaci tohoto výrobku jako pocházejícího od určitého podniku a pro odlišení od výrobků jiných podniků a že dotyčný průměrný spotřebitel bude vnímat každou z přihlášených ochranných známek výlučně jako tvar čisticího prostředku, a nikoli jako označení jeho obchodního původu (body 30 až 33 rozhodnutí napadeného ve věci T‑241/05 a odpovídající body ostatních napadených rozhodnutí).
78. Je totiž třeba mít za to, že přidání takového symetrického vyobrazení, jako je vyobrazení, které představuje každý z dotčených vzorů, doprostřed tablety nemění vzhled tablety významným způsobem. Kombinace čtvercového bílého tvaru dotyčných tablet s barevným vzorem, a to dotčenými květinovými vzory se čtyřmi, pěti nebo šesti okvětními lístky, se významným způsobem neodchyluje od prezentace, která se přirozeně vybaví, pokud jde o čisticí tabletu, ve které jsou dekorativním způsobem rozloženy různé aktivní látky.
79. S ohledem na předcházející není žalobkyně oprávněna tvrdit, že odvolací senát nezohlednil celkový dojem každé přihlášené ochranné známky, ani že nezohlednil skutečnost, že označení může plnit několik funkcí současně.
80. Krom toho v rozsahu, v němž žalobkyně kritizuje formulaci odůvodnění napadených rozhodnutí týkajícího se posouzení celkového dojmu každé dotyčné tablety, je třeba poznamenat, že z uvedených rozhodnutí nevyplývá, že odvolací senát stanovil nesprávné nebo přehnané požadavky v rámci dotčeného posouzení. Ačkoli totiž odvolací senát příkladmo odkázal na neexistenci „názvu, loga nebo označení“ na tabletě, jakož i na nedostatek „zvláštního, mimořádného nebo nezvyklého“ charakteru jejího vzoru, ve skutečnosti vycházel z neexistence prezentačního prvku, který by mohl ovlivnit vnímání dotyčného průměrného spotřebitele, jakož i z neexistence vzoru, který by tento spotřebitel mohl postřehnout a který by si mohl zapamatovat (bod 31 rozhodnutí napadeného ve věci T‑241/05 a odpovídající body ostatních napadených rozhodnutí).
81. Krom toho je třeba připomenout, že nedostatek rozlišovací způsobilosti ochranné známky nelze popřít tím, že na trhu se vyskytuje více či méně velký počet podobných tvarů [rozsudek Soudu ze dne 19. září 2001, Henkel v. OHIM (Červená a bílá obdélníková tableta), T‑335/99, Recueil, s. II‑2581, bod 57, potvrzený rozsudkem Soudního dvora ze dne 29. dubna 2004, Henkel v. OHIM, C‑456/01 P a C‑457/01 P, Recueil, s. I‑5089, bod 62], ani tím, že na trhu neexistují tvary totožné s tvarem, jehož zápis je požadován [viz v tomto smyslu rozsudek Soudu ze dne 31. května 2006, De Waele v. OHIM (Tvar salámu), T‑15/05, Sb. rozh. s. II‑1511, bod 40].
82. Tak v projednávané věci odvolací senát mohl mít správně za to, že každá přihlášená ochranná známka představuje variantu prvků, které se přirozeně vybaví, pokud jde o dotyčné výrobky, i když se podobná kombinace na trhu nevyskytuje. Argument žalobkyně vycházející z údajné neexistence tablet obsahujících barevný vzor na trhu tedy v každém případě nemůže obstát.
83. Nedostatek rozlišovací způsobilosti nemůže být zpochybněn ani tím, že odvolací senát neposkytl konkrétní příklady čisticích tablet používaných v obchodě. Takový závěr totiž může legálně vycházet z všeobecně známých skutečností, vyplývajících z praktické zkušenosti obecně získané, pokud jde o uvádění výrobků běžné spotřeby na trh, aniž by bylo namístě nezbytně uvádět konkrétní příklady [viz v tomto smyslu rozsudek ze dne 10. listopadu 2004, Storck v. OHIM (Tvar zámotku), T‑402/02, Sb. rozh. s. II‑3849, bod 58].
84. Pokud jde o argumenty vycházející ze starších zápisů provedených OHIM, je třeba připomenout, že podle ustálené judikatury musí být legalita rozhodnutí odvolacího senátu posuzována výlučně na základě nařízení č. 40/94, a nikoli na základě dřívější rozhodovací praxe odvolacích senátů (viz rozsudek Soudního dvora ze dne 12. ledna 2006, Deutsche SiSi-Werke v. OHIM, C‑173/04 P, Sb. rozh. s. I‑551, bod 48, a uvedená judikatura).
85. V každém případě je třeba poukázat na to, že v projednávané věci starší zápisy uplatněné žalobkyní neumožňují prokázat rozlišovací způsobilost přihlášených ochranných známek.
86. Zaprvé, pokud jde o zápisy základních geometrických tvarů a květinových vzorů jako ochranných známek Společenství, je třeba připomenout, že průměrný spotřebitel nevnímá stejným způsobem obrazové označení nezávislé na vzhledu výrobků, které označuje, a prvky trojrozměrného označení, které splývá se vzhledem výrobku (viz bod 43 výše). Zadruhé, údajná podobnost mezi vyobrazením se šesti okvětními lístky některých přihlášených ochranných známek (věci T‑241/05, T‑262/05 a T‑346/05) a logem Ariel není snadno vnímatelná. Zatřetí, pokud jde o trojrozměrné ochranné známky Společenství, které mají tvar tablet obsahující vyobrazení podobající se písmenu „s“, symbolu „yin-yang“ a kapce vody, je třeba poznamenat, že tyto ochranné známky obsahují prvky, které nejsou srovnatelné s prvky přihlášených ochranných známek.
87. Pokud jde o zápis některých dotčených označení úřadem pro ochranné známky Beneluxu, podle ustálené judikatury zápisy provedené v členských státech představují skutečnosti, které, aniž by byly rozhodující, mohou být zohledněny za účelem zápisu ochranné známky Společenství (viz v tomto smyslu výše uvedený rozsudek Červená a bílá kulatá tableta, bod 58, a uvedená judikatura). Žalobkyně však neuvádí žádný argument, který by v projednávané věci mohl vyplývat z rozhodnutí úřadu pro ochranné známky Beneluxu.
88. Pokud jde konečně o kritiku, kterou žalobkyně směřuje proti zohlednění požadavku na disponibilitu základních geometrických tvarů, který vyplývá z odůvodnění sedmi z devíti napadených rozhodnutí (viz příkladmo body 35 až 39 rozhodnutí napadeného ve věci T‑241/05), je třeba poznamenat, že tento argument, který je zajisté po právní stránce neopodstatněný, je v rozhodnutích uveden výslovně pouze jako doplňující, a nemůže tedy odůvodnit jejich zrušení.
89. Z toho vyplývá, že argument vycházející z těchto nenáležitých zmínek musí být zamítnut jako nerelevantní.
90. S ohledem na předcházející je třeba mít za to, že odvolací senát prokázal pro každou z přihlášených ochranných známek právně dostačujícím způsobem, že pokud jde o celkový dojem, který vyplývá z kombinace tvaru, barev a vzoru dotyčných tablet, tyto přihlášené ochranné známky neumožní dotyčnému průměrnému spotřebiteli identifikovat obchodní původ dotčených výrobků, když bude mít při nákupu učinit svou volbu.
91. V důsledku toho je třeba žaloby zamítnout jako neopodstatněné.
K nákladům řízení
92. Podle čl. 87 odst. 2 jednacího řádu Soudu se účastníku řízení, který neměl úspěch ve věci, uloží náhrada nákladů řízení, pokud to účastník řízení, který měl ve věci úspěch, požadoval. Vzhledem k tomu, že OHIM požadoval náhradu nákladů řízení a žalobkyně neměla ve věci úspěch, je namístě posledně uvedené uložit náhradu nákladů řízení.
Výrok
Z těchto důvodů
SOUD (čtvrtý senát)
rozhodl takto:
1) Žaloby se zamítají.
2) Žalobkyni se ukládá náhrada nákladů řízení.