VSK Sklep CDn 148/2023
Sodišče: Višje sodišče v Kopru
Oddelek: Civilni oddelek
ECLI: ECLI:SI:VSKP:2023:CDN.148.2023
Evidenčna številka: VSK00071245
Datum odločbe: 03.10.2023
Senat, sodnik posameznik: Tatjana Markovič Sabotin (preds.), Špela Prodan (poroč.), Mirela Lozej
Področje: ZEMLJIŠKA KNJIGA
Institut: evropsko potrdilo o dedovanju - vknjižba lastninske pravice na nepremičnini - vknjižba lastninske
pravice na podlagi evropskega potrdila o dedovanju - uradni jezik sodišča
Zveza: Uredba (EU) št. 650/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o pristojnosti, pravu,
ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju odločb in sprejemljivosti in izvrševanju javnih listin v dednih
zadevah ter uvedbi evropskega potrdila o dedovanju člen 62
Jedro
Pritožbeno sodišče se strinja s pritožbo, da je namen Uredbe, da se evropsko potrdilo o dedovanju (potrdilo)
prizna v vseh državah članicah brez kakršnega koli posebnega postopka, vendar meni, da predložitev prevoda
hrvaškega potrdila ne predstavlja posebnega postopka. Poleg tega ne drži pritožbena navedba, da je
obravnavano potrdilo izpolnjeno le z odkljukanimi posameznimi kategorijami obrazca, saj je v točkah 4.2 in
8.2.3. dodano besedilo, kar torej terja prevod.
Izrek
I. Pritožba se zavrne in potrdi izpodbijani sklep sodišča prve stopnje.
Obrazložitev
1. Z izpodbijanim sklepom je sodišče prve stopnje (v nadaljevanju sodišče) zavrnilo ugovor predlagateljev in
potrdilo sklep Dn 94498/2023, s katerim je bilo odločeno, da vpis lastninske pravice na podlagi predložene
Evropske potvrde o nasleđivanju z dne 31.2.2023 pri v uvodu navedeni nepremičnini, v korist predlagateljice,
ni dovoljen, in sicer iz razloga, ker listina, ki je podlaga predlaganemu vpisu ni v slovenskem jeziku, ki se
uporablja pri uradnem delovanju sodišča.
                               1 / 2
2. Zoper sklep sta predlagateljici vložili skupno pritožbo, v kateri ponovno poudarjata, da je princip Uredbe
št. 650/2021/EU (v nadaljevanju Uredba) ta, da ko je evropsko potrdilo o dedovanju (v nadaljevanju
Potrdilo) izdano, se prizna v vseh državah članicah brez kakršnegakoli posebnega postopka, ter da bi moralo
biti Potrdilo, ki se izda v skladu z Uredbo, veljavna listina za vpis zapuščine v register države članice. Namen
Uredbe je v tem, da pride do poenotenja različnih jurisdikcij znotraj EU, ki so zagotovo različne. Potrdilo ni
le listina v tujem jeziku. Je obrazec, pravilno izpolnjen v vseh bistvenih delih in izpolnjen na način, kot bi ga
hrvaška notarka izpolnila, če bi ga morala sam izvesti. In to je bistveno. Vsa sodišča ali pristojni organi države
članice imajo isti obrazec in tako točno vedo, kateti podatki se vpisujejo na primer pod zaporedno številko 1,
2 in 3. Zato je zahteva, da se obrazec prevaja, neutemeljena in se s takšno zahtevo oddaljuje od principov in
načel evropskega prava. Zahteva po prevodu bi bila eventualno smiselna, če bi Potrdilo vsebovalo nek daljši
tekst v tujem jeziku, ki bi bil pravno relevanten za odločanje v konkretnem primeru. Takšne situacije v tem
zemljiškoknjižnem postopku ni. Priloženo Potrdilo je izpolnjeno le z odkljukanimi posameznimi
kategorijami obrazca ter navedbo premoženja v Sloveniji. Utemeljenost zahtevka bo zemljiškoknjižno
sodišče moralo ugotoviti drugače kot le z zahtevo po prevodu poenotenega obrazca. Tako (primeroma)
ugotavlja tudi sodišče v postopku SDn 1029/2020. Predlaga, da se pritožbi ugodi in sklep spremeni tako, da
se vpis vknjižbe lastninske pravice dovoli.
3. Pritožba ni utemeljena.
4. Pritožbeno sodišče se v celoti strinja z razlogi, ki jih je sodišče podalo v izpodbijanem sklepu (da je
zemljiškoknjižni postopek predpisan z nacionalnim pravom, da slovenska sodišča poslujejo v slovenskem
jeziku, zato bi moralo biti Potrdilo prevedeno v slovenski jezik) in k njim nima kaj dodati ter se v izogib
ponavljanju nanje sklicuje. Pritožnica s svojimi pritožbenimi navedbami teh razlogov ni uspela omajati.
Pritožbeno sodišče se strinja s pritožbo, da je namen Uredbe, da se Potrdilo prizna v vseh državah članicah
brez kakršnega koli posebnega postopka, vendar meni, da predložitev prevoda hrvaškega Potrdila ne
predstavlja posebnega postopka. Poleg tega ne drži pritožbena navedba, da je obravnavano potrdilo
izpolnjeno le z odkljukanimi posameznimi kategorijami obrazca, saj je v točkah 4.2 in 8.2.3. dodano
besedilo, kar torej terja prevod.
5. Upoštevaje vse navedeno je pritožbeno sodišče neutemeljeno pritožbo zavrnilo in potrdilo izpodbijani
sklep sodišča prve stopnje (2. točka drugega odstavka 161. člena Zakona o zemljiški knjigi).
Datum zadnje spremembe: 04.01.2024
Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
                               2 / 2