Začasna izdaja
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA
JEANA RICHARDA DE LA TOURA,
predstavljeni 4. septembra 2025(1)
Zadeva C‑414/24
Datenschutzbehörde,
Dr. G S,
ob udeležbi
Bundesministerin für Justiz,
D GmbH
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Verwaltungsgerichtshof (vrhovno upravno sodišče, Avstrija))
„ Predhodno odločanje – Varstvo osebnih podatkov – Uredba (EU) 2016/679 – Člena 77 in 79 – Pravna sredstva – Vzporedno uveljavljanje – Medsebojno razmerje med upravno pritožbo in pravnim sredstvom – Procesna avtonomija držav članic – Načelo učinkovitosti “
I.      Uvod
1.        Ta predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 77(1) in člena 79(1) Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov).(2)
2.        Ta predlog je bil vložen v okviru spora med zdravnico GS (v nadaljevanju: GS) in Österreichische Datenschutzbehörde (organ za varstvo podatkov, Avstrija) (v nadaljevanju: DSB) zaradi zavrnitve pritožbe, ki jo je pri njem vložila GS, ker je ta pred tem vložila tožbo pri sodišču v zvezi z isto zadevo.
3.        Navedeni predlog za sprejetje predhodne odločbe je posledica  sodbe z dne 12. januarja 2023, Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság[(3)], s katero je Sodišče razsodilo, da je mogoče pravna sredstva, določena na eni strani v členu 77(1) in členu 78(1) SUVP ter na drugi strani v členu 79(1) te uredbe, uveljavljati hkrati in neodvisno. Člen 77(1) in člen 78(1) te uredbe se nanašata na pravico do vložitve pritožbe pri nadzornem organu(4) oziroma na pravico do pravnega sredstva zoper odločitev tega organa. Člen 79(1) te uredbe pa se nanaša na pravico do pravnega sredstva zoper upravljavca ali obdelovalca.
4.        Verwaltungsgerichtshof (vrhovno upravno sodišče, Avstrija), ki je predložitveno sodišče, želi od Sodišča pojasnila o razmerju med temi pravnimi sredstvi in, natančneje, o možnosti nadzornega organa, da zavrže pritožbo, če je bilo pred tem pri sodišču vloženo pravno sredstvo z istim predmetom, čeprav ta postopek še teče oziroma odločba, izdana v tem postopku, še ni pravnomočna.
5.        To vprašanje je pomembno glede na voljo zakonodajalca Unije, da po eni strani nadzornemu organu naloži posebno dolžnost skrbnega ravnanja in da po drugi strani okrepi pravico do učinkovitega sodnega varstva, določeno v členu 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah(5).
6.        V teh sklepnih predlogih bom Sodišču predlagal, naj odloči, da je treba člen 77(1) in člen 79(1) SUVP razlagati tako, da nasprotujeta temu, da bi nadzorni organ, ki odloča o pritožbi v skladu s tem členom 77(1), lahko to pritožbo zavrgel z obrazložitvijo, da je bilo pravno sredstvo z istim predmetom vloženo pred tem v skladu s tem členom 79(1), čeprav odločba, izdana v okviru tega pravnega sredstva, še ni pravnomočna.
7.        Analizo bom začel s tem, da bom spomnil na to, da so pravna sredstva, določena na eni strani v členu 77(1) in členu 78(1) SUVP ter na drugi strani v členu 79(1) te uredbe, hkratna in neodvisna. Spomnil bom tudi na obveznost držav članic, da usklajujejo ta pravna sredstva, da bi preprečile nasprotujoče si odločbe. Pokazal bom, da ta obveznost usklajevanja ne sme postaviti pod vprašaj hkratnosti in neodvisnosti pravnih sredstev, ki jih ponuja SUVP, tako da nadzornemu organu omogoča, da pritožbo, ki mu je bila predložena, zavrže, namesto da prekine njeno obravnavanje, dokler sodni postopek, ki se je začel na podlagi člena 79(1) SUVP, ni pravnomočno končan.
II.    Pravni okvir
A.      Pravo Unije
8.        Člen 17 SUVP, naslovljen „Pravica do izbrisa (‚pravica do pozabe‘)“, v odstavku 1(d) določa:
„Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico doseči, da upravljavec brez nepotrebnega odlašanja izbriše osebne podatke v zvezi z njim, upravljavec pa ima obveznost osebne podatke brez nepotrebnega odlašanja izbrisati, kadar velja eden od naslednjih razlogov:
[…]
(d)      osebni podatki so bili obdelani nezakonito“.
9.        V poglavju VI SUVP, naslovljenem „Neodvisni nadzorni organi“, oddelek 1, ki se nanaša na „[s]tatus neodvisnosti“, vsebuje člene od 51 do 54. Člen 51(1) SUVP določa:
„Vsaka država članica zagotovi enega ali več neodvisnih javnih organov, ki so pristojni za spremljanje uporabe te uredbe, da se zaščitijo temeljne pravice in svoboščine posameznikov v zvezi z obdelavo ter olajša prost pretok osebnih podatkov v Uniji […].“
10.      Člen 52(1) SUVP določa:
„Vsak nadzorni organ pri opravljanju svojih nalog in izvajanju svojih pooblastil v skladu s to uredbo ravna popolnoma neodvisno.“
11.      V poglavju VI SUVP,
oddelek 2, ki je naslovljen „Pristojnost, naloge in pooblastila“ in vsebuje člene od 55 do 59, člen 57(1)(a) in (f) določa:
„Brez poseganja v druge naloge, določene v tej uredbi, vsak nadzorni organ na svojem ozemlju:
(a)      spremlja in zagotavlja uporabo te uredbe;
[…]
(f)      obravnava pritožbe, ki jih vloži posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, oziroma v skladu s členom 80 telo, organizacija ali združenje, v ustreznem obsegu preuči vsebino pritožbe in v razumnem roku obvesti pritožnika o poteku in rezultatu preiskave, zlasti če je potrebna nadaljnja preiskava ali usklajevanje z drugim nadzornim organom“.
12.      Člen 58(4) SUVP določa:
„Nadzorni organ izvaja pooblastila, ki so mu dodeljena v skladu s tem členom, na podlagi [ob upoštevanju] ustreznih zaščitnih ukrepov, vključno z učinkovitim pravnim sredstvom in ustreznim pravnim postopkom, kot je določeno v pravu Unije in pravu države članice v skladu z Listino.“
13.      Člen 77 SUVP, naslovljen „Pravica do vložitve pritožbe pri nadzornem organu“, določa:
„1.      Brez poseganja v katero koli drugo upravno ali pravno sredstvo ima vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, pravico, da vloži pritožbo pri nadzornem organu, zlasti v državi članici, v kateri ima običajno prebivališče, v kateri je njegov kraj dela ali v kateri je domnevno prišlo do kršitve, če meni, da obdelava osebnih podatkov v zvezi z njim krši to uredbo.
2.      Nadzorni organ, pri katerem je vložena pritožba, obvesti pritožnika o stanju zadeve in odločitvi o pritožbi, vključno z možnostjo pravnega sredstva na podlagi člena 78.“
14.      Člen 78 SUVP, naslovljen „Pravica do učinkovitega pravnega sredstva zoper nadzorni organ“, v odstavku 1 določa:
„Brez poseganja v katero koli drugo upravno ali izvensodno sredstvo ima vsaka fizična ali pravna oseba pravico do učinkovitega pravnega sredstva zoper pravno zavezujočo odločitev nadzornega organa v zvezi z njo.“
15.      Člen 79 SUVP, naslovljen „Pravica do učinkovitega pravnega sredstva zoper upravljavca ali obdelovalca“, v odstavku 1 določa:
„Brez poseganja v katero koli razpoložljivo upravno ali izvensodno sredstvo, vključno s pravico do vložitve pritožbe pri nadzornem organu na podlagi člena 77, ima vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, pravico do učinkovitega pravnega sredstva, kadar meni, da so bile njegove pravice iz te uredbe kršene zaradi obdelave njegovih osebnih podatkov, ki ni bila v skladu s to uredbo.“
16.      Člen 81 SUVP, naslovljen „Začasna ustavitev  postopka“, v odstavkih 2 in 3 določa:
„2.      Kadar na sodišču druge države članice teče postopek v zvezi z enako vsebino, kar zadeva obdelavo s strani istega upravljavca ali obdelovalca, lahko katero koli pristojno sodišče, razen sodišča, pred katerim se je postopek najprej začel, začasno ustavi postopek.
3.      Kadar ti postopki tečejo na sodiščih prve stopnje, se lahko katero koli sodišče, razen sodišča, pred katerim se je postopek najprej začel, na zahtevo ene od strank prav tako izreče za nepristojno, če je sodišče, pred katerim se je postopek najprej začel, pristojno za odločanje v zadevnih postopkih in če nacionalno pravo dovoljuje združitev postopkov.“
B.      Avstrijsko pravo
17.      Člen 94(1) Bundes-Verfassungsgesetz (zvezni ustavni zakon) določa:
„Sodstvo je na vseh stopnjah neodvisno od uprave.“
18.      Člen 24 Bundesgesetz zum Schutz natürlicher Personen bei der Verarbeitung personenbezogener Daten (zvezni zakon o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov)(6) z dne 17. avgusta 1999 v različici, ki se uporablja za spor o glavni stvari, naslovljen „Pritožbe pri organu za varstvo podatkov“, v odstavkih 1 in 4 določa:
„1.      Vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico, da vloži pritožbo pri organu za varstvo podatkov, če meni, da obdelava osebnih podatkov v zvezi z njim pomeni kršitev SUVP […]
[…]
4.      Pravica do obravnave pritožbe ugasne, če je vlagatelj ne vloži v roku enega leta od njegove seznanitve z dogodkom, zaradi katerega vlaga pritožbo, najpozneje pa v roku treh let od domnevnega dogodka. Prepozne pritožbe se zavržejo.“
III. Dejansko stanje v sporu o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
19.      GS je 3. julija 2017 pred začetkom veljavnosti SUVP(7) od družbe D GmbH, upravljavke platforme za iskanje zdravnikov, ki tretjim osebam omogoča, da ocenijo in opišejo izkušnje z zdravniki, zahtevala izbris osebnih podatkov. Ta zahteva za izbris je bila z dopisom z dne 10. julija 2017 zavrnjena.
20.      GS je novembra 2017 vložila tožbo pri civilnem sodišču zoper družbo D, v kateri je zatrjevala kršitev pravice do varstva osebnih podatkov ter predlagala izbris svojih osebnih podatkov, ki jih je objavila družba D, in opustitev ponovne obdelave teh podatkov.
21.      GS je 22. junija 2018, potem ko je začela veljati SUVP, od družbe D znova zahtevala izbris svojih osebnih podatkov na njeni platformi, kar je bilo prav tako zavrnjeno z dopisom z dne 6. julija 2018.
22.      Zato je GS 26. julija 2018 pri DSB vložila pritožbo na podlagi člena 77 SUVP, pri čemer se je sklicevala zlasti na člen 17 te uredbe, ki določa pravico do izbrisa. GS je v tej pritožbi od DSB zahtevala, naj ugotovi kršitev njenih pravic in družbi D naloži, naj izbriše vse podatke na svoji platformi in opusti vsako nadaljnjo obdelavo teh podatkov.
23.      DSB je z odločbo z dne 4. januarja 2019 ta zahtevek zavrnil z obrazložitvijo, da imata pritožba in civilna tožba, vložena novembra 2017, isti predmet, in sicer izbris osebnih podatkov GS s platforme družbe D. Z vidika sistematike naj bi bila hkratna ali zaporedna vložitev pritožbe pri nadzornem organu in pravnega sredstva pri sodišču v zvezi z istim vprašanjem v nasprotju z mehanizmom pravnega varstva iz SUVP.
24.      Bundesverwaltungsgericht (zvezno upravno sodišče, Avstrija) je s sodbo z dne 4. decembra 2020 zavrnilo tožbo, vloženo zoper to odločbo. Pred tem je bila s sodbo z dne 23. julija 2020 tožba, ki jo je GS vložila pri civilnem sodišču novembra 2017, zavrnjena. Ta sodba 4. decembra 2020 še ni bila pravnomočna.
25.      Bundesverwaltungsgericht (zvezno upravno sodišče) je v sodbi ugotovilo, da je bila s SUVP namenoma uvedena dvojna oblika pravnega varstva in da je zato treba potrditi načelno pristojnost DSB za odločanje o tej pritožbi. Navedeno sodišče pa je menilo, da se je enoletni prekluzivni rok iz člena 24(4) zakona o varstvu podatkov iztekel. Ker naj bi se GS 3. julija 2017 seznanila s tem, da je družba D objavila njene osebne podatke, v nadaljevanju postopka pa naj ne bi zatrjevala nobenega dodatnega bistvenega dejanskega elementa, naj bi pravica do obravnave njene pritožbe, vložene na podlagi člena 77 SUVP, ob vložitvi pritožbe GS 26. julija 2018 že ugasnila. Sprememba pravnega položaja, in sicer začetek veljavnosti SUVP, naj ne bi povzročila prekinitve prekluzivnega roka. Ker naj bi bil razlog  za zavrženje tudi prepozna pritožba na podlagi člena 77 SUVP, naj bi bila pritožba, ki jo je vložila GS, nazadnje zavržena.
26.      GS in DSB sta zoper to sodbo vložila revizijo pri Verwaltungsgerichtshof (vrhovno upravno sodišče).
27.      To sodišče se ne strinja z Bundesverwaltungsgericht (zvezno upravno sodišče) v zvezi s prekluzijo pritožbe GS. Ker je GS po začetku veljavnosti SUVP 22. junija 2018 prvič uveljavljala pravico do izbrisa v smislu člena 17(1) te uredbe, naj bi namreč rok iz člena 24(4) zakona o varstvu podatkov začel teči šele, ko se je GS seznanila z elektronskim sporočilom družbe D 6. julija 2018, v katerem ji je ta sporočila, da ne bo ugodila njeni zahtevi za izbris. Verwaltungsgerichtshof (vrhovno upravno sodišče) torej meni, da z obrazložitvijo Bundesverwaltungsgericht (zvezno upravno sodišče) ni mogoče utemeljiti zavržbe pritožbe GS, vložene v skladu s členom 77(1) SUVP, s strani DSB.
28.      Vendar Verwaltungsgerichtshof (vrhovno upravno sodišče) preuči, ali zavržba te pritožbe ni zakonito temeljila na drugih razlogih. Predložitveno sodišče se, potem ko spomni na to, kar je Sodišče razsodilo v sodbah Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság in z dne 7. decembra 2023, SCHUFA Holding (Odpis preostanka dolga)[(8)], sprašuje zlasti o razlogu, ki ga je navedel DSB in se nanaša na obstoj pravnega sredstva, ki se nanaša na isto zadevo. Člen 94(1) zveznega ustavnega zakona namreč določa, da je sodstvo na vseh stopnjah neodvisno od uprave. Kot pojasnjuje predložitveno sodišče, ta člen določa načelo ločitve sodstva od uprave, ki zahteva, da je treba zadevo (v celoti) v izvršitev dodeliti ali sodiščem ali pa upravnim organom. Navedeni člen naj bi torej nasprotoval temu, da sodišča in upravni organi hkrati ali zaporedoma odločajo o isti zadevi.(9)
29.      Na prvem mestu, predložitveno sodišče se sprašuje, ali je pritožbo, vloženo pri nadzornem organu na podlagi člena 77 SUVP, mogoče zavreči, ker je bilo v isti zadevi že prej vloženo učinkovito pravno sredstvo na podlagi člena 79 SUVP in postopek o tem še teče pred sodiščem, ki mu je bila zadeva predložena.
30.      Predložitveno sodišče spomni, da je Sodišče v sodbi Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság razsodilo, da členi od 77 do 79 SUVP omogočajo hkratno in neodvisno uveljavljanje pravnih sredstev, določenih na eni strani v členu 77(1) in členu 78(1) te uredbe ter na drugi strani v členu 79(1) navedene uredbe, in da morajo države članice v skladu z načelom procesne avtonomije določiti pravila glede medsebojnega razmerja med temi pravnimi sredstvi, da se zagotovijo učinkovitost varstva pravic, zagotovljenih s to uredbo, dosledna in enotna uporaba njenih določb ter pravica do učinkovitega pravnega sredstva pred sodiščem iz člena 47 Listine.
31.      To sodišče meni, da bi bilo za preprečitev nasprotujočih si odločb, s čimer bi se „omajal cilj zagotovitve dosledne in enotne uporabe pravil o varstvu temeljnih pravic in svoboščin posameznikov pri obdelavi njihovih osebnih podatkov v celotni Uniji“,(10) mogoče po vzoru člena 81(2) in (3) SUVP dopustiti, da organ, ki je drugi začel postopek, zahtevek zavrže, kadar pred civilnimi sodišči in upravnimi organi teče postopek glede istega spora.
32.      Po navedbah tega sodišča, čeprav zadevno nacionalno pravilo ni povsem enako mehanizmom, ki so v SUVP predvideni za položaje, v katere je vpletenih več držav članic, pa se glede na ta cilj zdi razumno, da se ga šteje za dopustnega.
33.      Predložitveno sodišče dodaja, da čeprav se načelo učinkovitega sodnega varstva, na katero se sklicuje Sodišče, na prvi pogled nanaša na položaj posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ki uveljavlja pravna sredstva, je treba upravljavcu kot toženi stranki prav tako priznati pravico do učinkovitega postopka, na katero lahko vpliva dejstvo, da lahko dva vzporedna postopka pomenita nezanemarljivo breme, zlasti v zvezi s stroški pravnega zastopanja v teh postopkih.
34.      Tako naj bi zgolj dejstvo, da pred sodiščem, ki mu je bila zadeva predložena v skladu s členom 79 SUVP, teče postopek, nasprotovalo temu, da bi lahko nadzorni organ, ki deluje na podlagi člena 77 te uredbe, to zadevo veljavno obravnaval, kadar je bila pri njem pritožba vložena po vložitvi pravnega sredstva pri sodišču.
35.      Vendar to sodišče ugotovi, da če se pritožba, vložena na podlagi člena 77 SUVP, zavrže zgolj zaradi tega, ker je bilo vloženo pravno sredstvo pri sodišču, ob zavrženju še ni vsebinske odločitve o zatrjevani kršitvi varstva osebnih podatkov, zato takrat tudi še ni tveganja za obstoj nasprotujočih si odločb.
36.      Na drugem mestu, če je odgovor na prvo vprašanje nikalen, želi predložitveno sodišče izvedeti, ali je pritožbo, vloženo pri nadzornem organu na podlagi člena 77 SUVP, mogoče zavreči z obrazložitvijo, da je bila vsebinska sodna odločba že izdana v postopku, začetem na podlagi člena 79 SUVP.
37.      Po navedbah tega sodišča je v skladu s ciljem preprečevanja nasprotujočih si odločb, če se pritožba, naslovljena na nadzorni organ, po izdaji vsebinske odločbe v sodnem postopku zavrže. Vendar naj bi bilo mogoče šteti, da s tem, ko se upošteva odločba, ki ni pravnomočna, posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, še ne more biti prepričan, da bo ta odločba ostala v veljavi.
38.      V teh okoliščinah je Verwaltungsgerichtshof (vrhovno upravno sodišče) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ti vprašanji:
„1.      Ali je treba člena 77 in 79 [SUVP] glede na navedbe Sodišča Evropske unije v sodbah [Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság] in [SCHUFA Holding] razlagati tako, da možnost, ki jo določa nacionalno pravo, da se lahko pritožba pri nadzornem organu, vložena na podlagi člena 77
[SUVP], zavrže, ker je bilo v isti zadevi že prej vloženo pravno sredstvo na podlagi člena 79
[SUVP]
in ker na podlagi tega pravnega sredstva poteka postopek pred sodiščem, pomeni dopustno pravilo za ureditev medsebojnega razmerja med tema pravnima sredstvoma (v smislu navedene sodne prakse Sodišča Evropske unije)?
2.      Če je odgovor na prvo vprašanje nikalen, ali je treba člena 77 in 79 [SUVP] glede na navedbe Sodišča Evropske unije v sodbah [Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság] in [SCHUFA Holding] razlagati tako, da možnost, ki jo določa nacionalno pravo, da se lahko pritožba pri nadzornem organu, vložena na podlagi člena 77 [SUVP], zavrže, ker je bila v postopku vložitve pravnega sredstva na podlagi člena 79 [SUVP], ki se je začel o isti zadevi, že izdana (čeprav še ne pravnomočna) vsebinska odločba, pomeni dopustno pravilo za ureditev medsebojnega razmerja med tema pravnima sredstvoma (v smislu navedene sodne prakse Sodišča Evropske unije)?“
39.      GS, družba D, DSB, avstrijska, italijanska in madžarska vlada ter Evropska komisija so predložili pisna stališča.
IV.    Analiza
40.      Da bi predložitveno sodišče lahko odločilo o pravnem sredstvu, ki mu je predloženo, želi od Sodišča dobiti pojasnila o razmerju med pritožbo, vloženo pri nadzornem organu na podlagi člena 77(1) SUVP, in pravnim sredstvom, vloženim na podlagi člena 79(1) te uredbe.
41.      Predložitveno sodišče tako z vprašanjema, za kateri predlagam, da se obravnavata skupaj, Sodišče v bistvu prosi, naj odloči, ali lahko nadzorni organ, ki odloča o pritožbi v skladu s členom 77(1) SUVP, to pritožbo zavrže z obrazložitvijo, da je bilo pred tem vloženo pravno sredstvo v skladu s členom 79(1) te uredbe in ima isti predmet (prvo vprašanje), čeprav odločba, izdana v okviru tega pravnega sredstva, še ni pravnomočna (drugo vprašanje).
42.      Menim, da bi bilo treba na ti dve vprašanji odgovoriti nikalno. Poleg tega ugotavljam, da se avstrijska vlada in DSB kljub zavržbi pritožbe GS s strani DSB strinjata s tem mnenjem.
43.      Najprej je treba spomniti, da poglavje VIII SUVP med drugim ureja pravna sredstva, ki omogočajo varstvo pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, kadar so bili osebni podatki, ki se nanj nanašajo, obdelani domnevno v nasprotju z določbami te uredbe. Varstvo teh pravic lahko tako zahteva neposredno posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, na podlagi členov od 77 do 79 te uredbe ali subjekt, ki je s pooblastilom ali brez njega pooblaščen na podlagi člena 80 te uredbe.(11)
44.      Da bi se predložitvenemu sodišču razjasnilo, ali to, da nadzorni organ pritožbo, ki mu je bila predložena na podlagi člena 77(1) SUVP, zavrže z obrazložitvijo, da je bilo pravno sredstvo, ki je bilo vloženo v skladu s členom 79(1) te uredbe pred tem in ima isti predmet, čeprav odločba, izdana v okviru tega pravnega sredstva, še ni pravnomočna, pomeni dopustno pravilo glede medsebojnega razmerja med pravnimi sredstvi, določenimi z navedeno uredbo, je treba spomniti, da je treba pri razlagi določbe prava Unije upoštevati ne le njeno besedilo, ampak tudi njen kontekst in cilje, ki jim sledi ureditev, katere del je.(12)
45.      V zvezi z besedilom upoštevnih določb SUVP je treba najprej opozoriti, da člen 77(1) te uredbe določa, da ima vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, „brez poseganja v katero koli drugo upravno ali pravno sredstvo“ pravico vložiti pritožbo pri nadzornem organu. Dalje, v skladu s členom 78(1) navedene uredbe ima vsaka fizična ali pravna oseba pravico do učinkovitega pravnega sredstva zoper pravno zavezujočo odločitev nadzornega organa v zvezi z njo „[b]rez poseganja v katero koli drugo upravno ali izvensodno sredstvo“. Nazadnje, člen 79(1) iste uredbe vsakemu posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, zagotavlja pravico do učinkovitega pravnega sredstva „[b]rez poseganja v katero koli razpoložljivo upravno ali izvensodno sredstvo, vključno s pravico do vložitve pritožbe pri nadzornem organu na podlagi člena 77“.
46.      Po navedbah Sodišča te določbe SUVP ponujajo različna pravna sredstva osebam, ki se sklicujejo na kršitev te uredbe, pri čemer mora biti mogoče vsako od teh pravnih sredstev uveljavljati „brez poseganja“ v druga.(13) SUVP ne določa prednostne ali izključne pristojnosti niti nobenega pravila o prednosti presoje, ki jo opravi organ ali sodišča, na katere se nanaša, glede obstoja kršitve pravic, podeljenih s to uredbo.(14) Povedano drugače, zakonodajalec Unije je želel posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, dati na voljo zaključen sistem pravnih sredstev, v katerem pravica do pravnega sredstva na sodišču in možnost uveljavljanja upravnega ali zunajsodnega sredstva obstajata avtonomno, ne da bi bilo eno subsidiarno napram drugemu.
47.      Tožba iz člena 78(1) SUVP, katere predmet je preizkus zakonitosti odločbe nadzornega organa, sprejete na podlagi člena 77 te uredbe, in tožba iz člena 79(1) navedene uredbe se torej lahko uveljavljata hkrati in neodvisno.(15) Enako velja za pritožbe, ki se vložijo pri nadzornih organih v skladu s členom 77(1) SUVP.
48.      Taka ugotovitev je potrjena s kontekstom, v katerega so umeščene upoštevne določbe SUVP,(16) in cilji, ki jim ta uredba sledi. V zvezi s tem je zlasti iz njene uvodne izjave 10 razvidno, da je njen namen zagotoviti visoko raven varstva posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v Uniji. V uvodni izjavi 11 navedene uredbe je poleg tega navedeno, da učinkovito varstvo teh podatkov zahteva okrepitev pravic posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo. Odločitev zakonodajalca Unije, da posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, omogoči, da hkrati in neodvisno uveljavljajo pravna sredstva, ki so določena po eni strani v členu 77(1) in členu 78(1) SUVP in po drugi strani v členu 79(1) te uredbe, je v skladu s ciljem navedene uredbe.(17) Sodišče je prav tako poudarilo, da dajanje na voljo več pravnih sredstev krepi cilj, naveden v uvodni izjavi 141 SUVP, da se vsakemu posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, ki meni, da so pravice, ki jih ima na podlagi te uredbe, kršene, zagotovi pravica do učinkovitega pravnega sredstva v skladu s členom 47 Listine.(18) Naj dodam, da je taka razlaga potrjena tudi glede na zakonodajni postopek, ki je pripeljal do sprejetja SUVP. Republika Avstrija je namreč v okviru Sveta Evropske unije pojasnila svojo zavrnitev glasovanja za ta predpis, zlasti zaradi vzporednosti pravnih sredstev, ki jo določa ta uredba.(19) Vendar je bila taka vzporednost pravnih sredstev ohranjena v končni različici navedene uredbe.
49.      Glede na to, kar je Sodišče torej razsodilo v sodbi Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság, menim, da bi to, da se dopusti, da lahko nadzorni organ, ki odloča o pritožbi v skladu s členom 77(1) SUVP, to pritožbo zavrže z obrazložitvijo, da bi lahko pravno sredstvo, ki je bilo vloženo pred tem v skladu s členom 79(1) te uredbe in ima isti predmet, čeprav odločba, izdana v okviru tega pravnega sredstva še ni pravnomočna, posegalo v možnost, ki jo ponuja SUVP posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, da vložijo vzporedna pravna sredstva zaradi iste obdelave osebnih podatkov.
50.      Res je, da sem v sklepnih predlogih, ki sem jih predstavil v zadevi Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság, že poudaril, da lahko ta možnost pripelje do težave, in sicer pravne negotovosti, ki jo lahko povzroči pojav nasprotujočih si odločitev v državi članici. Čeprav je zakonodajalec Unije v SUVP naslovil tveganje za nasprotujoče si odločitve nadzornih organov in sodišč v različnih državah članicah, pa ni tako, kadar so te odločitve sprejete v isti državi članici.(20) V teh okoliščinah mora vsaka država članica vzpostaviti postopkovna sredstva, ki omogočajo, da se prepreči sprejetje nasprotujočih si odločitev v zvezi z isto obdelavo osebnih podatkov.(21)
51.      V zadevi, v kateri je bila izdana sodba Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság, je bil Sodišču predložen primer, v katerem bi lahko sodišče, ki odloča o pravnem sredstvu, vloženem na podlagi člena 78(1) SUVP, sprejelo odločbo v nasprotju z odločbo, ki je postala pravnomočna in ki jo je pred tem sprejelo sodišče, pri katerem je bilo vloženo pravno sredstvo na podlagi člena 79(1) te uredbe.
52.      Sodišče je poudarilo, da bi v tem primeru po eni strani obstoj dveh nasprotujočih si odločb omajal cilj zagotovitve dosledne in enotne uporabe pravil o varstvu temeljnih pravic in svoboščin posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v celotni Uniji, naveden v uvodni izjavi 10 SUVP.(22) Po navedbah Sodišča varstvo, podeljeno na podlagi odločbe, izdane na podlagi tožbe, vložene na podlagi člena 79(1) te uredbe, v kateri je ugotovljena kršitev njenih določb, namreč ne bi bilo v skladu z drugo sodno odločbo, ki izhaja iz tožbe, vložene na podlagi člena 78(1) navedene uredbe, katere rezultat je nasproten.(23) Po drugi strani bi iz tega izhajala oslabitev varstva posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki se nanašajo nanje, ker bi taka neskladnost ustvarila položaj pravne negotovosti.(24)
53.      Pomembno je torej, da države članice zagotovijo, da se z obstojem pravnih sredstev, ki jih lahko vzporedno uveljavljajo posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, ne ogrozi učinkovitost varstva pravic, ki so jim podeljene s SUVP. Države članice lahko izberejo, kateri procesni mehanizmi se jim zdijo najustreznejši za vzpostavitev razmerja med pravnimi sredstvi, določenimi v členih od 77 do 79 te uredbe.
54.      Sodišče je v zvezi s tem razsodilo, da mora ob neobstoju predpisov Unije na tem področju vsaka država članica na podlagi načela procesne avtonomije držav članic določiti pravila upravnega in sodnega postopka, ki zagotavljajo visoko raven varstva pravic, ki jih posameznikom daje pravo Unije.(25) Vendar pa pravila za uveljavljanje hkratnih in neodvisnih pravnih sredstev ne smejo ogroziti polnega učinka in učinkovitega varstva pravic, zagotovljenih s SUVP.(26) Ta pravila namreč ne smejo biti manj ugodna od tistih, ki se nanašajo na podobna pravna sredstva, določena za varstvo pravic, pridobljenih na podlagi notranjega pravnega reda (načelo enakovrednosti), niti ne smejo praktično onemogočati ali čezmerno oteževati uresničevanja pravic, ki jih daje pravni red Unije (načelo učinkovitosti).(27) Sodišče je tudi poudarilo, da se morajo države članice prepričati, da konkretna podrobna pravila za uveljavljanje pravnih sredstev iz člena 77(1), člena 78(1) in člena 79(1) te uredbe dejansko izpolnjujejo zahteve, ki izhajajo iz pravice do učinkovitega pravnega sredstva, določene v členu 47 Listine.(28)
55.      V sklepnih predlogih, ki sem jih predstavil v zadevi Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság,(29) sem med drugim navedel, da bi države članice lahko predvidele možnost ali obveznost, da sodišče, ki odloča o pravnem sredstvu na podlagi člena 79(1) SUVP, medtem ko poteka postopek v zvezi s pritožbo iz člena 77(1) te uredbe ali se odloča o pravnem sredstvu iz člena 78(1) navedene uredbe, začasno ustavi postopek, ki poteka pred njim, ali prekine postopek, dokler ni odločeno v enem ali drugem od teh postopkov.(30) Prav tako sem navedel, da lahko prekinitev postopka v tem smislu pomeni rešitev, da se prepreči sprejemanje nasprotujočih si odločitev, ki bi lahko ogrozile pravno varnost.(31)
56.      Zdi se mi, da je ta rešitev posebej primerna v okviru obravnavane zadeve. Tako bi moralo biti nadzornemu organu, ki odloča o pritožbi v skladu s členom 77(1) SUVP, dovoljeno, da prekine obravnavo te pritožbe, če je bilo pravno sredstvo z istim predmetom vloženo pred tem v skladu s členom 79(1) te uredbe, če odločitev, izdana v okviru tega pravnega sredstva, še ni pravnomočna.
57.      Nasprotno pa se mi zdi, da je zavržba pritožbe v takem okviru v nasprotju z načelom učinkovitosti, ker lahko tako pravilo o razmerju med pravnimi sredstvi ogrozi učinkovito varstvo pravic, zagotovljenih s SUVP. Taka zavržba se mi namreč zdi v nasprotju s samim načelom popolnega sistema pravnih sredstev, ki jih je mogoče uveljavljati hkrati in neodvisno. Poleg tega zavržba pritožbe ni nujno ustrezen ukrep za preprečitev sprejetja nasprotujočih si odločb.
58.      V zvezi s tem je treba poudariti, da nadzorni organ, če zavrže pritožbo z obrazložitvijo, da postopek na podlagi pravnega sredstva, vloženega v skladu s členom 79(1) SUVP, še teče, še ne more biti prepričan, da bo v okviru tega pravnega sredstva sprejeta vsebinska odločitev. Tako je to pravno sredstvo mogoče zavreči iz postopkovnega razloga, kot je nedopustnost, ne da bi se odločalo o vsebini.
59.      Poleg tega, tudi če se z navedenim pravnim sredstvom, kot v obravnavanem primeru, sprejme vsebinska odločba, je to odločbo mogoče izpodbijati z notranjimi pravnimi sredstvi. Zato se mi v nasprotju s tem, kar se zdi, da Komisija meni v svojih stališčih,(32) zdi pomembno, ali je sodna odločba pravnomočna ali ne. Po mojem mnenju nadzorni organ ne more takoj zavreči pritožbe z obrazložitvijo, da je bila na podlagi pravnega sredstva, vloženega v skladu s členom 79(1) SUVP, sprejeta odločitev, dokler ta ne postane pravnomočna in jo je torej še mogoče izpodbijati.
60.      Skratka, dokler je protislovje med odločbo nadzornega organa, ki mu je bila zadeva predložena na podlagi člena 77(1) SUVP, in še nepravnomočno odločbo, ki jo je izdalo sodišče, ki mu je bila zadeva predložena na podlagi člena 79(1) te uredbe, zgolj hipotetično, ta organ pritožbe, ki mu je bila predložena, ne more zavreči na podlagi te nevarnosti protislovja.
61.      V podporo tej razlagi je treba vztrajati pri pomenu pravice do vložitve pritožbe pri nadzornem organu, določene v členu 77(1) SUVP, da se zagotovi učinkovito varstvo pravic, zagotovljenih s to uredbo. To varstvo izhaja zlasti iz razširjenih pooblastil, ki so z navedeno uredbo podeljena nadzornemu organu, da presodi obstoj nezakonite obdelave osebnih podatkov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in da sprejme ustrezne ukrepe za odpravo take obdelave.
62.      V tem okviru naj poudarim, da člen 51(1) SUVP državam članicam nalaga, da zagotovijo enega ali več neodvisnih javnih organov, ki so pristojni za spremljanje uporabe te uredbe. Ustanovitev takih organov, ki je določena tudi s primarnim pravom Unije, in sicer s členom 8(3) Listine ter s členom 16(2) PDEU, je bistveni element spoštovanja varstva posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov.(33) Glavna naloga teh nadzornih organov je v skladu s členom 51(1) in (2) ter členom 57(1)(a) in (g) SUVP spremljati in zagotavljati uporabo te uredbe ter hkrati prispevati k njeni dosledni uporabi v Uniji, da se zaščitijo temeljne pravice in svoboščine posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in olajša prosti pretok takih podatkov v Uniji.(34)
63.      Zlasti mora na podlagi člena 57(1)(f) SUVP vsak nadzorni organ na svojem ozemlju obravnavati pritožbe, ki jih lahko v skladu s členom 77(1) te uredbe vloži vsaka oseba, kadar meni, da obdelava osebnih podatkov, ki se nanašajo nanjo, pomeni kršitev navedene uredbe, in v ustreznem obsegu preučiti vsebino pritožbe. Nadzorni organ mora tako pritožbo obravnavati z vso potrebno skrbnostjo.(35) Tako je Sodišče poudarilo, da čeprav je za izbiro ustreznega in potrebnega sredstva pristojen nadzorni organ in mora ta to izbiro opraviti ob upoštevanju vseh okoliščin zadevne obdelave osebnih podatkov, mora ta organ kljub temu z vso potrebno skrbnostjo opraviti svojo nalogo zagotavljanja doslednega spoštovanja SUVP.(36)
64.      Za spremljanje uporabe te uredbe in zagotavljanje njene skladnosti imajo nadzorni organi različna pooblastila, ki so jim podeljena v skladu s členom 58 navedene uredbe. Tako člen 58(1) SUVP tem organom podeljuje pomembna preiskovalna pooblastila. Kadar tak organ ob koncu preiskave ugotovi kršitev določb te uredbe, se mora ustrezno odzvati, da bi odpravil ugotovljeno pomanjkljivost. Za to so v členu 58(2) navedene uredbe našteti različni popravljalni ukrepi, ki jih nadzorni organ lahko sprejme.(37)
65.      Sodišče je iz tega sklepalo, da je pritožbeni postopek, ki ni podoben postopku peticije, zasnovan kot mehanizem, ki lahko učinkovito zavaruje pravice in interese posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.(38) S tega vidika mora nadzorni organ ukrepati, kadar je sprejetje enega ali več popravljalnih ukrepov iz člena 58(2) SUVP ob upoštevanju vseh okoliščin konkretnega primera ustrezno, potrebno in sorazmerno za odpravo ugotovljene pomanjkljivosti in zagotovitev popolne skladnosti s to uredbo.(39)
66.      Po mojem mnenju bi bilo v nasprotju s tem ciljem in dolžnostjo skrbnega ravnanja, ki jo ima nadzorni organ, če bi se posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, takoj odvzela možnost uporabe takega mehanizma s tem, da bi se temu organu dopustilo, da njegovo pritožbo zavrže z obrazložitvijo, da je bilo pravno sredstvo z istim predmetom vloženo pred tem v skladu s členom 79(1) te uredbe, čeprav odločba, izdana v okviru tega pravnega sredstva, še ni pravnomočna. Prekinitev obravnave te pritožbe do sprejetja pravnomočne sodne odločbe pa se mi zdi v skladu tako z zahtevo po zagotovitvi učinkovitega varstva pravic, zagotovljenih s SUVP, kot z zahtevo, da se preprečijo nasprotujoče si odločbe v isti državi članici.
67.      Drži sicer, da zavržba pritožbe, vložene pri nadzornem organu v skladu s členom 77(1) SUVP, iz takega razloga ni nujno ovira za to, da bi lahko posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, pri tem organu vložil novo pritožbo po tem, ko je bil sodni postopek pravnomočno končan iz postopkovnega razloga, ali če je posameznik umaknil svoje pravno sredstvo pred sodiščem.
68.      Vendar se vložitev nove pritožbe lahko izkaže za nemogočo, če jo nacionalno pravo, tako kot v Avstriji, pogojuje s spoštovanjem roka dopustnosti in se je ta rok že iztekel. V takem primeru bi bilo posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, lahko odvzeto vsakršno učinkovito varstvo, če bi bilo njegovo pravno sredstvo zavrženo iz postopkovnega razloga, ne da bi se odločalo o vsebini, ali če bi se želel umakniti iz sodnega postopka.
69.      Poleg tega in splošneje se mi zdi taka rešitev, ki posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, nalaga odgovornost, da po prvotni zavržbi pritožbe ponovno vloži pritožbo pri nadzornem organu, v nasprotju z dolžnostjo skrbnega ravnanja, ki jo ima ta organ. Ta dolžnost namreč pomeni, kot sem navedel zgoraj, da navedeni organ pritožbo, ki je bila pri njem vložena, obravnava z vso potrebno skrbnostjo. Navedena dolžnost zlasti zahteva, da mora biti nadzorni organ, kadar odloča o pritožbi in je obveščen o obstoju sodnega postopka, ki je bil uveden v skladu s členom 79(1) SUVP in se nanaša na ista dejstva, v okviru obravnave te pritožbe pozoren na odločbo, s katero bo ta postopek pravnomočno končan. Medtem bi bilo treba to obravnavo prekiniti.
V.      Predlog
70.      Glede na navedeno Sodišču predlagam, naj na vprašanji za predhodno odločanje, ki ju je predložilo Verwaltungsgerichtshof (vrhovno upravno sodišče, Avstrija), odgovori tako:
Člen 77(1) in člen 79(1) Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov)
je treba razlagati tako, da
nasprotujeta temu, da bi nadzorni organ, ki odloča o pritožbi v skladu s tem členom 77(1), lahko to pritožbo zavrgel z obrazložitvijo, da je bilo pravno sredstvo z istim predmetom vloženo pred tem v skladu s tem členom 79(1), čeprav odločba, izdana v okviru tega pravnega sredstva, še ni pravnomočna.
1      Jezik izvirnika: francoščina.
2      UL 2016, L 119, str. 1, v nadaljevanju: SUVP.
3      C‑132/21, v nadaljevanju: sodba Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság, EU:C:2023:2.
4      V skladu s členom 4, točka 21, SUVP nadzorni organ pomeni „neodvisen javni organ, ki ga v skladu s členom 51 [te uredbe] ustanovi država članica“.
5      V nadaljevanju: Listina.
6      BGBl. I, 165/1999, v nadaljevanju: zakon o varstvu podatkov.
7      Ta zahteva je temeljila na Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 13, zvezek 15, str. 355).
8      C‑26/22 in C‑64/22, v nadaljevanju: sodba SCHUFA Holding, EU:C:2023:958.
9      Predložitveno sodišče se sklicuje na sodbo Verfassungsgerichtshof (ustavno sodišče) z dne 14. oktobra 1970, G 20/70.
10      Predložitveno sodišče navaja sodbo Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (točka 54).
11      Glej zlasti sodbo z dne 4. oktobra 2024, Lindenapotheke (C‑21/23, EU:C:2024:846, točka 47 in navedena sodna praksa).
12      Glej zlasti sodbo z dne 4. oktobra 2024, Lindenapotheke (C‑21/23, EU:C:2024:846, točka 52 in navedena sodna praksa).
13      Glej sodbo Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (točka 34). Glej v zvezi z možnostjo konkurenta podjetja, da zoper to podjetje na podlagi prepovedi nepoštenih poslovnih praks vloži tožbo pred civilnim sodiščem zaradi domnevne kršitve obveznosti iz SUVP s strani navedenega podjetja, tudi sodbo z dne 4. oktobra 2024, Lindenapotheke (C‑21/23, EU:C:2024:846, točka 53).
14      Glej sodbo Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (točka 35).
15      Glej sodbe Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (točka 35 in izrek); SCHUFA Holding (točka 66), in z dne 30. aprila 2025, Inspektorat kam Visshia sadeben savet (C‑313/23, C‑316/23 in C‑332/23, EU:C:2025:303, točka 128).
16      Glej sodbo Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (točke od 36 do 41).
17      Glej sodbo Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (točka 42).
18      Glej sodbi Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (točka 44) in SCHUFA Holding (točka 66). V tej zadnji sodbi je Sodišče iz tega sklepalo, da obstoj pravice do učinkovitega pravnega sredstva zoper upravljavca ali obdelovalca iz člena 79(1) SUVP ne vpliva na obseg sodnega nadzora, ki se v okviru pravnega sredstva, vloženega na podlagi člena 78(1) te uredbe, izvaja nad odločitvijo o pritožbi, ki jo sprejme nadzorni organ (točka 67 navedene sodbe).
19      Glej izid glasovanja v zvezi s sprejetjem SUVP v dokumentu Sveta 7920/16 z dne 14. aprila 2016, ki je na voljo na naslednji spletni strani: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST‑7920-2016-INIT/fr/pdf (str. 7). S to razlago se strinja Oberster Gerichtshof (vrhovno sodišče, Avstrija), kot je razvidno iz njegove sodbe z dne 23. maja 2019, 6Ob91/19d (točka 4.5).
20      Glej moje sklepne predloge v zadevi Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (C‑132/21, EU:C:2022:661, točka 57).
21      Glej moje sklepne predloge v zadevi Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (C‑132/21, EU:C:2022:661, točka 58).
22      Glej sodbo Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (točka 54).
23      Glej sodbo Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (točka 55).
24      Glej sodbo Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (točka 56).
25      Glej sodbo Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (točka 45).
26      Glej sodbo Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (točka 47).
27      Glej sodbo Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (točka 48).
28      Glej zlasti sodbo z dne 30. aprila 2025, Inspektorat kam Visshia sadeben savet (C‑313/23, C‑316/23 in C‑332/23, EU:C:2025:303, točka 136 in navedena sodna praksa).
29      C‑132/21, EU:C:2022:661.
30      Glej moje sklepne predloge v zadevi Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (C‑132/21, EU:C:2022:661, točka 69).
31      Glej moje sklepne predloge v zadevi Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (C‑132/21, EU:C:2022:661, točka 70).
32      Glej stališče Komisije (točka 49).
33      Glej zlasti sodbo z dne 30. aprila 2025, Inspektorat kam Visshia sadeben savet (C‑313/23, C‑316/23 in C‑332/23, EU:C:2025:303, točka 119 in navedena sodna praksa).
34      Glej zlasti sodbo z dne 30. aprila 2025, Inspektorat kam Visshia sadeben savet (C‑313/23, C‑316/23 in C‑332/23, EU:C:2025:303, točka 120 in navedena sodna praksa).
35      Glej zlasti sodbi SCHUFA Holding (točka 56 in navedena sodna praksa) in z dne 26. septembra 2024, Land Hessen (Obveznost ukrepanja organa za varstvo podatkov) (C‑768/21, EU:C:2024:785, točka 32).
36      Glej sodbi z dne 16. julija 2020, Facebook Ireland in Schrems (C‑311/18, EU:C:2020:559, točka 112), in z dne 26. septembra 2024, Land Hessen (Obveznost ukrepanja organa za varstvo podatkov) (C‑768/21, EU:C:2024:785, točka 37). Sodišče je v zadnjenavedeni sodbi navedlo tudi, da je polje proste presoje, ki ga ima nadzorni organ, omejeno s potrebo po zagotovitvi dosledne in visoke ravni varstva osebnih podatkov z doslednim izvrševanjem, kot je razvidno iz uvodnih izjav 7 in 10 SUVP (točka 38).
37      Glej zlasti sodbo SCHUFA Holding (točka 57 in navedena sodna praksa).
38      Glej sodbo SCHUFA Holding (točka 58).
39      Glej sodbi z dne 26. septembra 2024, Land Hessen (Obveznost ukrepanja organa za varstvo podatkov) (C‑768/21, EU:C:2024:785, točka 42), in z dne 30. aprila 2025, Inspektorat kam Visshia sadeben savet (C‑313/23, C‑316/23 in C‑332/23, EU:C:2025:303, točka 132).