62018TJ0485_RES
Kohtuasi T‑485/18
Compañía de Tranvías de la Coruña, SA
versus
Euroopa Komisjon
Üldkohtu (kolmas koda) 6. veebruari 2020. aasta otsus
Dokumentidega tutvumine – Määrus (EÜ) nr 1049/2001 – Komisjoni dokumendid, mis on seotud liidu õiguse sätte tõlgendamisega – Kolmandatelt isikutelt pärit dokumendid – Liikmesriigilt pärit dokumendid – Määrus (EÜ) nr 1370/2007 – Dokumentidega tutvumise võimaldamisest osaliselt keeldumine – Dokumentidega tutvumise võimaldamisest täielikult keeldumine – Põhjendamiskohustus – Kohtumenetlusi kaitsev erand – Ülekaalukas üldine huvi
Euroopa Liidu institutsioonid – Üldsuse õigus tutvuda dokumentidega – Määrus nr 1049/2001 – Dokumentidega tutvumise õiguse erandid – Põhjendamiskohustus – Ulatus
(ELTL artikli 296 teine lõik; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1049/2001, artikkel 4)
(vt punktid 19–21 ja 87)
Euroopa Liidu institutsioonid – Üldsuse õigus tutvuda dokumentidega – Määrus nr 1049/2001 – Dokumentidega tutvumise õiguse erandid – Kohtumenetluse kaitse – Ulatus – Poolte võrdsuse põhimõtte järgimine – Korrakohase õigusemõistmise põhimõte ning kohtumenetluse usaldusväärsus – Nende põhimõtete kohaldamine samuti eelotsusemenetluses
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1049/2001, artikli 4 lõike 2 teine taane)
(vt punktid 38–40 ja 52–56)
Euroopa Liidu institutsioonid – Üldsuse õigus tutvuda dokumentidega – Määrus nr 1049/2001 – Dokumentidega tutvumise õiguse erandid – Kohtumenetluse kaitse – Kohaldamisala – Dokumendid, mis ei ole välja töötatud üksnes kohtumenetluse tarvis, vaid mis võivad riivata asjaomase institutsiooni võimet ennast selles menetluses kaitsta – Hõlmamine – Tingimused
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1049/2001, artikli 4 lõike 2 teine taane)
(vt punktid 41–43)
Euroopa Liidu institutsioonid – Üldsuse õigus tutvuda dokumentidega – Määrus nr 1049/2001 – Dokumentidega tutvumise õiguse erandid – Liikmesriigilt pärit dokumendid – Liikmesriigi õigus taotleda institutsioonilt dokumentide avaldamata jätmist – Menetluslikud tagajärjed – Liikmesriigi ja liidu institutsiooni kohustus põhjendada otsust, millega keeldutakse dokumentidega tutvumise võimaldamisest – Ulatus
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1049/2001, artikli 4 lõiked 1–3 ja 5 ning artikkel 8)
(vt punktid 68–70)
Euroopa Liidu institutsioonid – Üldsuse õigus tutvuda dokumentidega – Määrus nr 1049/2001 – Dokumentidega tutvumise õiguse erandid – Dokumentide avalikustamist õigustav ülekaalukas üldine huvi – Mõiste – Taotleja eriline huvi – Välistamine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1049/2001, artikli 4 lõige 2)
(vt punktid 79–81)
Kokkuvõte
6. veebruari 2020. aasta kohtuotsuses Compañia de Tranvías de la Coruña vs. komisjon (T‑485/18) rahuldas Üldkohus osaliselt Compañía de Tranvías de la Coruña, SA (edaspidi „hageja“) hagi nõudega tühistada Euroopa Komisjoni 7. juuni 2018. aasta otsus, millega ta keeldus määrust nr 1049/2001 (
1
) kohaldades osaliselt või täielikult hagejale õiguse andmisest tutvuda dokumentidega seoses komisjoni poolt Prantsuse Vabariigile edastatud arvamusega, mis puudutab metrooliinide lepingu kehtivust kuni 2039. aastani. See kohtuasi andis Üldkohtule võimaluse selgitada mõningaid aspekte, mis puudutavad kohtumenetluste kaitset määruse nr 1049/2001 tähenduses (
2
).
Hageja taotles määruse nr 1049/2001 alusel 19. detsembril 2017 tutvumist mitmete komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi dokumentidega seoses arvamusega, mille komisjon edastas Prantsuse Vabariigile metrooliinide lepingu kehtivuse kohta 2039. aastani.
Komisjon võttis 7. juunil 2018 vastu vaidlustatud otsuse, millega ta keeldus täielikult või osaliselt õiguse andmisest tutvuda 27 taotletud dokumendiga põhjendusel, et nende avalikustamine mõjutaks pooleliolevat kohtumenetlust kohtuasjades, milles nüüdseks on tehtud 21. märtsi 2019. aasta kohtuotsus Mobit ja Autolinee Toscane (
3
), 12. juuli 2018. aasta kohtumäärus RATP vs. komisjon (
4
) ja 12. septembri 2019. aasta kohtumäärus RATP vs. komisjon (
5
). Ta leidis sisuliselt, et kõik dokumendid, millega tutvumise võimaldamisest osaliselt või täielikult keelduti, olid hõlmatud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teise taande erandiga, kuna need olid seotud määruse nr 1370/2007 (
6
) artikli 8 lõike 3 tõlgendamisega, mis oli vaidluse all kohtuasjades, milles on tehtud kohtuotsus Mobit ja Autolinee Toscane.
Komisjoni selle otsuse peale esitati tühistamishagi Üldkohtule, kes märkis kõigepealt, et kohtumenetluse kaitse tähendab nimelt seda, et tagatud on nii poolte võrdsuse põhimõte kui ka korrakohane õigusemõistmine ning kohtumenetluse usaldusväärsus.
Seejärel tõdes Üldkohus, et käesoleval juhul võis asjaomaste komisjoni sisedokumentide – mis ei olnud koostatud konkreetse kohtuvaidluse jaoks – avalikustamine mõjutada nii korrakohast õigusemõistmist ja kohtumenetluse usaldusväärsust kui ka poolte võrdsuse põhimõtet, kuna need dokumendid puudutavad määruse nr 1370/2007 asjaomase sätte tõlgendamist, mis oli vaidlustatud otsuse vastuvõtmise hetkel samuti vaidluse all Euroopa Kohtus pooleli olevas kohtumenetluses, st kohtuvaidlustes, milles on tehtud kohtuotsus Mobit ja Autolinee Toscane.
Esiteks, mis puudutab korrakohast õigusemõistmist ning kohtumenetluse usaldusväärsust, siis leidis Üldkohus, et asjaomaste sisedokumentide avalikustamine hagejale vaidlustatud otsuse vastuvõtmise kuupäeval oleks andnud võimaluse avaldada – isegi kui see toimub ainult üldsuse ettekujutuses – kohtutegevusele välist survet ja kahjustada vaidluste segamatut kulgu Euroopa Kohtus. Teiseks märkis Üldkohus seoses poolte võrdsuse põhimõttega, et nende dokumentide avalikustamine oleks võinud tekitada avaliku arutelu määruse nr 1370/2007 asjaomase sätte tõlgendamise teemal. Sellisel juhul oleks komisjoni suhtes tehtav kriitika võinud mõjutada positsiooni, mida ta kaitses kohtuasjades, milles on tehtud kohtuotsus Mobit ja Autolinee Toscane, ning järelikult kahjustada poolte võrdsuse põhimõtet.
Lisaks asus Üldkohus seisukohale, et neid hinnanguid ei sea kahtluse alla asjaolu, et pooleli olnud kohtumenetlus kohtuasjas, milles on tehtud kohtuotsus Mobit ja Autolinee Toscane, oli eelotsusemenetlus. Nimelt kohaldatakse ka eelotsusemenetlustele korrakohase õigusemõistmise ja poolte võrdsuse põhimõtte kriteeriumi, mille eesmärk on tagada kohtumenetluse poolte menetluslik võrdsus, tagades nende õiguste ja kohustuste võrdsuse muu hulgas tõendite esitamist reguleerivate normide ja kohtuvaidluse seisukohast.
Viimaseks märkis Üldkohus, et asjaolu, et hageja ei astunud menetlusse eelotsusemenetluses kohtuasjas, milles on tehtud kohtuotsus Mobit ja Autolinee Toscane, ei lükka neid hinnanguid samuti ümber. Nimelt oleks asjaomastes sisedokumentides esitatud teabe avalikustamine hagejale võimaldanud tal seda jagada kolmandate isikutega või suunata sellele ulatuslik avalik tähelepanu. Sellisel juhul oleksid nimetatud menetluse teised pooled saanud sellele teabele tugineda selles menetluses komisjoni vastu.
(
1
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT 2001, L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331).
(
2
)	Määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teise taande kohaselt keelavad institutsioonid juurdepääsu dokumentidele, mille avaldamine kahjustaks kohtumenetlust, välja arvatud juhul, kui avaldamine teenib ülekaalukaid üldisi huve.
(
3
)	Euroopa Kohtu 21. märtsi 2019. aasta kohtuotsus Mobit ja Autolinee Toscane (C‑350/17 ja C‑351/17, EU:C:2019:237).
(
4
)	Üldkohtu 12. juuli 2018. aasta kohtumäärus RATP vs. komisjon, (T‑250/18 R, ei avaldata, EU:T:2018:458).
(
5
)	Üldkohtu 12. septembri 2019. aasta kohtumäärus RATP vs. komisjon (T‑250/18, ei avaldata, EU:T:2019:615).
(
6
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT 2007, L 315, lk 1).