62020CJ0302_RES
Zadeva C‑302/20
A
proti
Autorité des marchés financiers (AMF)
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Cour d'appel de Paris (višje sodišče v Parizu, Francija))
Sodba Sodišča (veliki senat) z dne 15. marca 2022
„Predhodno odločanje – Enotni trg za finančne storitve – Zloraba trga – Direktivi 2003/6/ES in 2003/124/ES – ‚Notranja informacija‘ – Pojem – Informacija, ‚ki ima natančno določene lastnosti‘ – Informacija o skorajšnji objavi članka, v katerem se bo poročalo o govorici na trgu v zvezi z izdajateljem finančnih instrumentov – Protipravnost razkritja notranje informacije – Izjeme – Uredba (EU) št. 596/2014 – Člen 10 – Razkritje notranje informacije v okviru običajnega opravljanja poklica – Člen 21 – Razkritje notranje informacije za novinarske namene – Svoboda tiska in svoboda izražanja – Razkritje informacije, da bo kmalu objavljen članek, s strani novinarja običajnemu viru“
Približevanje zakonodaj – Trgovanje z notranjimi informacijami in tržna manipulacija (zloraba trga) – Prepoved – Notranje informacije – Informacija, ki ima natančno določene lastnosti – Pojem – Informacija o skorajšnji objavi članka, v katerem se bo poročalo o govorici na trgu v zvezi z izdajateljem finančnih instrumentov – Vključitev – Merila presoje
(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2003/6, člen 1, točka 1; Direktiva Komisije 2003/124, člen 1(1))
(Glej točke 33, 36, 38, 41, 42, 46, od 48 do 51, 52 in od 55 do 57 ter točko 1 izreka.)
Približevanje zakonodaj – Trgovanje z notranjimi informacijami in tržna manipulacija (zloraba trga) – Prepoved – Notranje informacije – Razkritje ali razširjanje informacij v sredstvih javnega obveščanja – Razkritje za novinarske namene – Pojem – Razkritje informacije, da bo kmalu objavljen članek o izdajatelju finančnih instrumentov, s strani novinarja običajnemu viru – Vključitev – Pogoj
(Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člena 11 in 52(3); Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 596/2014, uvodna izjava 77 ter člena 10 in 21)
(Glej točke od 64 do 66 in od 69 do 71 ter točko 2 izreka.)
Približevanje zakonodaj – Trgovanje z notranjimi informacijami in tržna manipulacija (zloraba trga) – Prepoved – Notranje informacije – Nezakonito razkritje – Izjeme – Razkritje za novinarske namene – Razkritje informacije, da bo kmalu objavljen članek, v katerem se bo poročalo o govorici na trgu glede izdajatelja finančnih instrumentov, s strani novinarja običajnemu viru – Vključitev – Pogoji – Razkritje, potrebno za opravljanje poklica – Spoštovanje načela sorazmernosti
(Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člena 11 in 52(1); Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 596/2014, uvodna izjava 77 ter člena 10 in 21)
(Glej točke od 75 do 78, 80, od 81 do 83 in od 85 do 89 ter točko 3 izreka.)
Povzetek
A je več let opravljal poklic novinarja v različnih britanskih dnevnih časopisih. V okviru svoje dejavnosti je pisal članke, v katerih je poročal o govoricah na trgu, pri čemer sta se dva od teh člankov nanašala posebej na vrednostne papirje, uvrščene v trgovanje na borzi Euronext, objavljena pa sta bila na spletnem mestu dnevnika Daily Mail.
Tako je bila v prvem od teh člankov navedena možna javna ponudba družbe LVMH za nakup vrednostnih papirjev družbe Hermès. Dan po objavi se je cena teh vrednostnih papirjev med trgovanjem povečala. V drugem članku pa je bilo navedeno, da bi za vrednostne papirje družbe Maurel & Prom lahko bila dana javna ponudba za nakup. Dan po objavi tega članka je bila ob koncu trgovanja cena teh delnic občutno višja.
V okviru preiskave, ki jo je opravil Autorité des marchés financiers (AMF) (organ za nadzor nad finančnimi trgi, Francija), je bilo ugotovljeno, da so britanski državljani, malo preden sta bila sporna članka objavljena, oddali naročila za nakup vrednostnih papirjev družb Hermès in Maurel & Prom, nato pa so po tej objavi svoje pozicije zaprli. Komisija za sankcije pri AMF je A očitala, da je dvema osebama posredoval notranjo informacijo, ki se je nanašala na skorajšnjo objavo dveh člankov, v katerih se bo poročalo o govoricah o oddaji javnih ponudb za nakup vrednostnih papirjev zgoraj navedenih družb, in mu naložila denarno sankcijo 40.000 EUR.
Sodišče se je v sodbi, izdani v velikem senatu, izreklo o pojmu „notranja informacija“ v smislu direktiv o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (
1
) glede informacije, ki se nanaša na skorajšnjo objavo časopisnega članka, v katerem se bo poročalo o govorici na trgu glede izdajatelja finančnih instrumentov, zlasti v zvezi z zahtevo po natančnosti, ki je potrebna za opredelitev kot notranja informacija. Pojasnilo je tudi, pod katerimi pogoji je mogoče šteti, da je razkritje take informacije s strani novinarja enemu od njegovih običajnih virov informacij opravljeno v novinarske namene in da je zakonito v smislu uredbe o zlorabi trga. (
2
)
Presoja Sodišča
Najprej, v zvezi z zahtevo po natančnosti, ki je potrebna za to, da se informacija šteje za notranjo informacijo, je Sodišče poudarilo, da se šteje, da je informacija natančna, če iz preučitve vsakega primera posebej izhaja, da se z njo navaja dogodek, za katerega se lahko razumno pričakuje, da bo nastopil, in če je dovolj določna, da je mogoče sklepati o možnem vplivu tega dogodka na cene zadevnih finančnih instrumentov. Poleg tega, te natančnosti načeloma ni mogoče izključiti zgolj iz razloga, da informacija spada v kategorijo posebnih informacij, kot so informacije o skorajšnji objavi članka, v katerem se bo poročalo o govorici na trgu. V zvezi s tem je treba glede na to, da je za govorico značilna stopnja negotovosti, upoštevati stopnjo natančnosti vsebine navedene govorice in zanesljivost vira, ki o njej poroča. Prav tako je mogoče prepoznavnost novinarja, ki se je podpisal pod časopisne članke, in prepoznavnost medijske hiše, ki je zagotovila objavo teh člankov, glede na okoliščine obravnavanega primera šteti za odločilni, ker ta elementa omogočata presojo verodostojnosti zadevnih govoric.
Tako informacija o skorajšnji objavi časopisnega članka, v katerem se bo poročalo o govorici na trgu v zvezi z izdajateljem finančnih instrumentov, lahko pomeni informacijo, ki „ima natančno določene lastnosti“. To, da je v tem članku nato navedena cena, po kateri naj bi bili kupljeni vrednostni papirji tega izdajatelja v okviru eventualne javne ponudbe za nakup, ter to, kdo sta novinar, ki se je podpisal pod navedeni članek, in medijska hiša, ki je objavo tega članka zagotovila, je upoštevno za presojo navedene natančnosti, če so bili ti elementi sporočeni pred to objavo. Dejanski vpliv te objave na ceno vrednostnih papirjev, na katere se ta objava nanaša, sicer lahko pomeni naknadni dokaz o natančnosti navedene informacije, vendar ta vpliv sam po sebi – in ne da bi bili preučeni drugi elementi, ki so bili znani ali razkriti pred navedeno objavo – ne more zadostovati za ugotovitev take natančnosti.
Dalje, v zvezi z razkritjem notranje informacije s strani novinarja enemu od običajnih virov informacij je Sodišče poudarilo, da se izraz „za novinarske namene“ (
3
) ne nanaša le na razkritja informacij, ki vključujejo objavo informacij kot takih, ampak tudi na tista, ki so del procesa, ki pripelje do take objave. Za upoštevanje pomena, ki ga imata v vsaki demokratični družbi svoboda tiska in svoboda izražanja, določeni v členu 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: Listina), je treba ta izraz razlagati široko. Zato razkritje, ki se opravi v okviru pripravljalnih raziskovalnih del novinarja za objavo, lahko pomeni razkritje informacij za novinarske namene.
Zato to, da novinar enemu od svojih običajnih virov informacij razkrije informacijo o skorajšnji objavi svojega članka, v katerem se bo poročalo o govorici na trgu, pomeni razkritje „za novinarske namene“, če je to razkritje potrebno za opravljanje novinarske dejavnosti, ki vključuje pripravljalno raziskovalno delo za objavo.
Nazadnje, Sodišče je poudarilo, da določba uredbe o zlorabi trga, ki se nanaša na razkritje ali razširjanje informacij v sredstvih javnega obveščanja, (
4
) ni samostojna podlaga, ki odstopa od določbe te uredbe v zvezi s protipravnim razkritjem notranjih informacij, (
5
) za ugotovitev zakonitosti ali protipravnosti razkritja notranjih informacij za novinarske namene. Izjemo od prepovedi posredovanja takih informacij, določeno v zadnjenavedeni določbi, pa je treba razlagati tako, da se ohrani polni učinek prve določbe glede na njen cilj, in sicer spoštovanje svobode tiska in svobode izražanja v drugih medijih, ki sta zagotovljeni zlasti s členom 11 Listine. Tako je razkritje notranje informacije s strani novinarja zakonito, če se za to razkritje šteje, da je potrebno za opravljanje njegovega poklica in da se pri njem spoštuje načelo sorazmernosti. Presoja potrebnosti in sorazmernosti takega razkritja mora biti v skladu z zahtevami iz Listine. (
6
)
Zato je treba na prvem mestu v zvezi z zahtevo, da mora biti tako razkritje potrebno za opravljanje novinarske dejavnosti, preučiti, ali je to razkritje preseglo tisto, kar je bilo potrebno za preveritev informacij iz sporne objave. Natančneje, v zvezi s preverjanjem informacije o govorici na trgu je treba preučiti, ali je bilo potrebno, da novinar tretji osebi poleg vsebine zadevne govorice razkrije posebno informacijo v zvezi s skorajšnjo objavo članka, v katerem se bo o tej govorici poročalo.
Na drugem mestu, za ugotovitev, ali je tako razkritje sorazmerno, je treba upoštevati potencialni odvračalni učinek prepovedi takega razkritja za opravljanje novinarske dejavnosti, vključno s pripravljalnim raziskovalnim delom, ter preveriti, ali je novinar z zadevnim razkritjem ravnal v skladu s pravili in kodeksi, ki urejajo njegov poklic. (
7
) Poleg tega je treba upoštevati negativne učinke zadevnega razkritja notranjih informacij na celovitost finančnih trgov. Natančneje, če je bilo po tem razkritju izvedeno trgovanje na podlagi notranjih informacij, lahko to povzroči finančno izgubo pri drugih vlagateljih in srednjeročno izgubo zaupanja v finančne trge.
Iz tega sledi, da razkritje notranjih informacij ne posega le v zasebne interese nekaterih vlagateljev, temveč tudi – splošneje – v javni interes za zagotovitev popolne in ustrezne preglednosti trga, da bi se zaščitila njegova celovitost in zagotovilo zaupanje vseh vlagateljev. Zato mora predložitveno sodišče upoštevati tudi dejstvo, da je javni interes, ki se je lahko uresničeval s takim razkritjem, v nasprotju ne le z zasebnimi interesi, ampak tudi z javnim.
(
1
)	Direktiva 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 6, zvezek 4, str. 367), člen 1, točka 1; Direktiva Komisije 2003/124/ES z dne 22. decembra 2003 o izvajanju Direktive 2003/6 v zvezi z opredelitvijo in razkritjem notranjih informacij javnosti ter opredelitvijo tržne manipulacije (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 6, zvezek 6, str. 348), člen 1(1).
(
2
)	Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6 ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (UL 2014, L 173, str. 1).
(
3
)	Člen 21 Uredbe št. 596/2014.
(
4
)	Člen 21 Uredbe št. 596/2014.
(
5
)	Člen 10 Uredbe št. 596/2014.
(
6
)	Člen 52(1) Listine.
(
7
)	Člen 21 Uredbe št. 596/2014.