62022TJ0323_RES
Zadeva T‑323/22
PH in drugi
proti
Evropski centralni banki
Sodba Splošnega sodišča (četrti senat) z dne 10. julija 2024
„Ekonomska in monetarna politika – Bonitetni nadzor kreditnih institucij – Nasprotovanje ECB pridobitvi kvalificiranih deležev v kreditni instituciji – Ničnostna tožba – Pravni interes – Neposredno nanašanje – Delna nedopustnost – Ugled in strokovna usposobljenost nameravanega pridobitelja – Finančna trdnost – Izpolnjevanje bonitetnih zahtev – Boj proti pranju denarja in financiranju terorizma – Sorazmernost“
Ničnostna tožba – Fizične ali pravne osebe – Akti, ki se nanje neposredno in posamično nanašajo – Neposredno nanašanje – Sklep Evropske centralne banke (ECB), s katerim se nameravanemu pridobitelju ne odobri pridobitev kvalificiranih deležev v kreditni instituciji – Ničnostna tožba družbe, ki prodaja deleže zadevne institucije – Neobstoj – Nedopustnost
(člen 263, četrti odstavek, PDEU)
(Glej točke od 60 do 63, 67, 68, od 70 do 72, 75 in 76.)
Ekonomska in monetarna politika – Ekonomska politika – Nadzor nad finančnim sektorjem Unije – Enotni mehanizem nadzora – Bonitetni nadzor kreditnih institucij – Posebne naloge, prenesene na Evropsko centralno banko (ECB) – Postopek ocenjevanja pridobitev kvalificiranih deležev – Merilo ugleda nameravanega pridobitelja navedenih deležev – Pojem – Ocena strokovne usposobljenosti nameravanega pridobitelja – Vključitev
(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2013/36, člena 23(1)(a) in (b) ter 91(1))
(Glej točke od 362 do 368.)
Povzetek
Splošno sodišče, pri katerem je bila zoper sklep Evropske centralne banke (ECB) o njenem nasprotovanju pridobitvi kvalificiranega deleža v kreditni instituciji vložena ničnostna tožba, je to tožbo zavrnilo in se izreklo o novem vprašanju procesnega upravičenja družbe, ki je prodajala tak delež, za vložitev ničnostne tožbe zoper sklep, s katerim predlaganemu pridobitelju ni bila odobrena pridobitev navedenega deleža. Poleg tega se je izreklo o vprašanju, ali lahko ECB v okviru ocene ugleda nameravanega pridobitelja presodi njegovo strokovno usposobljenost.
HKB Bank GmbH (v nadaljevanju: ciljna banka) je kreditna institucija, ki je opredeljena kot „manj pomembna“ (
1
) in ki je bila pod neposrednim bonitetnim nadzorom Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (BaFin, zvezni urad za nadzor nad finančnimi storitvami, Nemčija). PH, PI in PJ (v nadaljevanju: nameravani pridobitelji) so 9. aprila 2020 in 9. julija 2020 urad BaFin uradno obvestili o svojem namenu, da pridobijo kvalificiran delež in presežejo 50 % kapitala in glasovalnih pravic v ciljni banki (v nadaljevanju: nameravana pridobitev) s pridobitvijo vseh deležev družbe Socrates Capital v ciljni banki. ECB je z izpodbijanim sklepom, ki je bil nameravanim pridobiteljem vročen 22. marca 2022, nameravani pridobitvi nasprotovala, ker nameravani pridobitelji niso izpolnjevali meril glede ugleda, finančne trdnosti, spoštovanja bonitetnih zahtev in zahtev boja proti tveganju pranja denarja in financiranja terorizma.
Presoja Splošnega sodišča
Splošno sodišče je v zvezi z dopustnostjo tožbe, ki so jo pri Splošnem sodišču vložili družba Socrates Capital in nameravani pridobitelji, opozorilo, da gre za isto tožbo, saj imajo PH, PI in PJ procesno upravičenje, zato procesnega upravičenja družbe Socrates Capital ni treba preučiti. Vendar je menilo, da je zaradi učinkovitega izvajanja sodne oblasti in zaradi posebnega pomena vprašanja dopustnosti, postavljenega z ugovorom nedopustnosti, ki ga je podala ECB, primerno odločiti o njem.
V zvezi s tem je Splošno sodišče, potem ko je opozorilo na pravila, ki pogojujejo priznanje procesnega upravičenja fizični ali pravni osebi, ki vloži tožbo zoper akt, ki ni naslovljen nanjo, ugotovilo, da v obravnavanem primeru izpodbijani sklep družbi Socrates Capital ni bil vročen. Taka vročitev tej tožeči stranki kot odsvojiteljici zadevnega kvalificiranega deleža se sicer ni zahtevala z nobeno določbo. Ker izpodbijani sklep ni predpis, je Splošno sodišče torej preučilo, ali tožba v delu, v katerem jo je vložila družba Socrates Capital, izpolnjuje pogoj neposrednega nanašanja.
Najprej, v zvezi s tem je Splošno sodišče navedlo, da je namen ureditve nadzora nad kvalificiranimi deleži oceniti primernost nameravanih pridobiteljev, ki želijo vstopiti v bančni sektor kot lastniki, pred pridobitvijo takih deležev. Zato je treba šteti, da nasprotovanje pridobitvi kvalificiranega deleža v kreditni instituciji ne spreminja pravnega položaja družbe, ki prodaja tak delež. Namreč, čeprav se s takim nasprotovanjem dvomi o možnosti nameravanih pridobiteljev, da sklenejo pogodbo s prodajalcem kvalificiranega deleža, pa se ne dvomi o pravici prodajalca, da opravi transakcijo odsvojitve, ki jo lahko na primer izvede z drugim potencialnim pridobiteljem. Ta ugovor pomeni zgolj zavrnitev dovoljenja nameravanim pridobiteljem, da vstopijo v bančni sektor kot lastniki.
Dalje, Splošno sodišče je sklenilo, da to ugotovitev potrjuje pravni okvir izpodbijanega sklepa. V Direktivi 2013/36 (
2
) ni omenjena niti objava obvestila o pridobitvi kvalificiranega deleža v kreditni instituciji niti možnost, da so tretje osebe vključene v upravni postopek, niti sistematična objava odločitve pristojnega organa. Ta direktiva za nespoštovanje nasprotovanja pridobitvi kvalificiranega deleža določa le kazni, ki se nanašajo na uveljavljanje glasovalnih pravic, ki ustrezajo deležu, ki so ga pridobili nameravani pridobitelji. V obravnavani zadevi je tako v izpodbijanem sklepu ocenjena primernost nameravanih pridobiteljev, in ne zakonitost pogodbe o nakupu in prodaji.
Splošno sodišče je poleg tega ugotovilo, da so pogodbene stranke določbo pogodbe o nakupu in prodaji, v skladu s katero ta pogodba ne bo začela veljati brez dovoljenja ECB, vključile prostovoljno. Pogodbena določba je sicer lahko odraz ureditve. Vendar je v obravnavanem primeru navedena določba odraz ureditve, ki za nameravanega pridobitelja posamično določa, da mora imeti upravno dovoljenje, da se presodi, ali je primeren za to, da bi vstopil v bančni sektor kot lastnik. ECB se tako pri ocenjevanju uradnega obvestila o navedeni pridobitvi ne izreče o skladnosti pogodbe, ki bi jo morebiti sklenili nameravani pridobitelji in prodajalec deleža v kreditni instituciji.
Nazadnje, izpodbijani sklep sicer pomeni poseg v lastninsko pravico in svobodo gospodarske pobude nameravanih pridobiteljev, vendar ga ni mogoče šteti za poseg v te pravice kar zadeva družbo Socrates Capital. Izpodbijani sklep namreč ne posega neposredno v pravico družbe Socrates Capital do prodaje njenih deležev v ciljni banki.
Splošno sodišče je torej ugotovilo, da izpodbijani sklep ne pomeni splošne prepovedi družbi Socrates Capital, da proda svoje deleže v ciljni banki, in da se zato izpodbijani sklep na družbo Socrates Capital ne nanaša neposredno. Zato je tožbo v delu, ki se nanaša na družbo Socrates Capital, zavrglo kot nedopustno.
V zvezi z možnostjo ECB, da v okviru ocene ugleda nameravanih pridobiteljev presodi njihovo strokovno usposobljenost, je Splošno sodišče ugotovilo, da je v členu 23(1) Direktive 2013/36 v točki (a) sicer res naveden le ugled nameravanega pridobitelja, (
3
) medtem ko so v točki (b) tega člena navedeni ugled, znanje, (
4
) veščine in izkušnje (
5
) vseh članov upravljalnega organa, ki bodo zaradi nameravane pridobitve vodili posle kreditne institucije.
Vendar je treba poudariti, da izraz „ugleden“ glede na svoj običajni pomen označuje nekaj, kar je „vredno spoštovanja“ oziroma „notorično spoštovano“. Taka opredelitev, ki napotuje zlasti na mnenje javnosti, ne izključuje, da je ugled osebe odvisen od njene strokovne usposobljenosti. Poleg tega je v uvodni izjavi 8 Direktive 2007/44, (
6
) katere določbe so bile povzete v Direktivi 2013/26, navedeno, da merilo o ugledu nameravanega pridobitelja obsega določitev, ali obstajajo kakršni koli dvomi o neoporečnosti in „strokovni usposobljenosti“ nameravanega pridobitelja in ali so ti dvomi utemeljeni.
Splošno sodišče je tudi menilo, da je upoštevanje strokovne usposobljenosti nameravanega pridobitelja pri preučitvi njegovega ugleda skladno z oceno „primernosti“ tega pridobitelja in s ciljem nadzora nad pridobitvijo kvalificiranih deležev, ki je zagotoviti preudarno in skrbno upravljanje kreditne institucije. Ker lahko imetnik kvalificiranega deleža vpliva na zadevno kreditno institucijo, njegova strokovna usposobljenost prispeva k takemu preudarnemu in skrbnemu upravljanju te institucije. Skupne smernice (
7
) potrjujejo to razlago, saj je v njih navedeno, da bi moral ugled nameravanega pridobitelja vključevati njegovo integriteto in strokovno usposobljenost. Poleg tega na podlagi besedila, ki je v nemškem pravu uporabljeno na tem področju, ni mogoče izključiti take razlage, saj je v obrazložitvi nemškega zakona, s katerim je bila prenesena Direktiva 2007/44, navedeno, da merilo zanesljivosti zajema preverjanje obstoja dvomov o integriteti „in o strokovni usposobljenosti“ nameravanega pridobitelja ter utemeljenosti teh dvomov.
Splošno sodišče je na podlagi tega ugotovilo, da je treba merilo ugleda, ki je navedeno v Direktivi 2013/36, razlagati tako, da vključuje oceno strokovne usposobljenosti nameravanega pridobitelja.
(
1
)	V smislu člena 6(4) Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL 2013, L 287, str. 63).
(
2
)	Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL 2013, L 176, str. 338).
(
3
)	Člen 23(1)(a) Direktive 2013/36.
(
4
)	Člen 23(1)(b) Direktive 2013/36.
(
5
)	Člen 91(1) Direktive 2013/36.
(
6
)	Direktiva 2007/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o spremembah Direktive Sveta 92/49/EGS in direktiv 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES in 2006/48/ES glede postopkovnih pravil in ocenjevalnih meril za skrbno oceno pri pridobitvah in zvišanju deležev v finančnem sektorju (UL 2007, L 247, str. 1).
(
7
)	Skupne smernice o skrbni oceni pri pridobitvah in povečanjih kvalificiranih deležev v finančnem sektorju, ki so jih sprejeli Evropski bančni organ (EBA), Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) in Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), objavljene 20. decembra 2016.