62003CC0398_SL
Opinion of the Advocate-General
Opinion of the Advocate-General
I – Uvod
1. Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago Direktive 90/642/EGS o določitvi najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov v in na nekaterih proizvodih kmetijskega izvora, vključno s sadjem in zelenjavo(2) (v nadaljevanju: Direktiva 90/642). Predmet postopka v sporu o glavni stvari pri Helsingin hallinto-oikeus (helsinško upravno sodišče) je tožba, ki jo je pri navedenem sodišču vložil uvoznik listov vinske trte zoper dve odločbi finske carinska uprave. S tema odločbama se je uvozniku prepovedal uvoz listov vinske trte, ker naj bi pri njih vsebnost ostankov pesticidov presegala najvišjo dovoljeno vrednost. Predložitveno sodišče želi izvedeti, ali se za liste vinske trte uporabi Direktiva 90/642.
II – Pravni okvir
A – Pravo Skupnosti
2. Člen 1(1) Direktive 90/642, kot je bil spremenjen z Direktivo 97/41/ES(3) (v nadaljevanju: Direktiva 97/41/ES), določa:
„Ta direktiva se uporablja za proizvode v skupinah, naštetih v stolpcu 1 Priloge I, katerih primeri so podani v stolpcu 2, če proizvodi v teh skupinah, ali njihovi deli, opisanih v stolpcu 3, utegnejo vsebovati določene ostanke pesticidov.
Ta direktiva se uporablja tudi za iste proizvode po sušenju ali predelavi ali po vključitvi v sestavljena živila, če lahko vsebujejo določene ostanke pesticidov.“
3. Člen 3(1) Direktive, kot je bil spremenjen z Direktivo 97/41, določa:
„Proizvodi, ali, glede na okoliščine, deli proizvodov iz člena 1 od trenutka, ko so dani v promet, ne vsebujejo višjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov od naštetih v Prilogi II. [...]“
4. Člen 5 Direktive določa:
„Države članice na svojem ozemlju ne smejo prepovedati ali ovirati dajanja proizvodov iz člena 1 v promet z utemeljitvijo, da vsebujejo ostanke pesticidov, če količina pesticidov na in v proizvodih ali njihovih delih ne presega najvišjih vrednosti, določenih v seznamu iz člena 1.“
5. Priloga I k Direktivi 90/642 vsebuje seznam proizvodov in skupin proizvodov, za katere veljajo najvišje dovoljene vrednosti ostankov pesticidov. Ta seznam je oblikovan kot tabela s tremi stolpci. Naslov stolpca 1 te tabele je „Skupina proizvodov“, stolpca 2 „Primeri posameznih proizvodov“ in stolpca 3 „Deli posameznih proizvodov, za katere se uporabljajo najvišje mejne vrednosti“.
6. V Prilogi II k Direktivi so za proizvode iz Priloge I v mg/kg določene najvišje dovoljene vrednosti za različne pesticide.
7. Listi vinske trte niso izrecno navedeni niti v Prilogi I niti v Prilogi II k Direktivi.
8. V stolpcu 1 Priloge I k Direktivi je navedena skupina „jagodičje in grozdje“. Med proizvodi iz te skupine sta v stolpcu 2 navedena „namizno in vinsko grozdje“. V stolpcu 1 Priloge I je navedena tudi skupina „listna zelenjava in presna zelišča“, v njen stolpec 2 pa so vključeni „solata in podobno, špinača in zelišča“.
9. V skladu s Prilogo II k Direktivi, kot je bila spremenjena z direktivama 98/82/ES(4) in 2000/42/ES(5), so za skupino „listna zelenjava in presna zelišča“ določene najvišje dovoljene vrednosti klorpirifosa na 0,05 mg/kg in fenarimola na 0,02 mg/kg. Za namizno in vinsko grozdje je najvišja dovoljena vrednost klorpirifosa določena na 0,5 mg/kg, vrednost fenarimola pa na 0,3 mg/kg.
B – Nacionalna zakonodaja
10. Določbe Direktive so bile v finsko pravo prenesene z odločbo št. 896/1999 finskega ministrstva za gospodarstvo in industrijo. Tudi ta odločba izrecno ne ureja listov vinske trte. Med drugim prevzema določbe Direktive glede skupin proizvodov in najvišjih dovoljenih vrednosti zanje.
III – Dejansko stanje in vprašanja za predhodno odločanje
11. Družba Gavrielides je želela marca 2002 na Finsko uvoziti pošiljko z rižem polnjenih zvitkov listov vinske trte, julija 2002 pa pošiljko v slanici konzerviranih zvitkov listov vinske trte.
12. Laboratorij finske carinske uprave je tem proizvodom odvzel vzorce, da bi izmeril vsebnosti ostankov pesticidov, in je v listih vinske trte odkril 0,28 mg/kg klorpirifosa, v slanici konzerviranih listov vinske trte pa 0, 11 mg/kg klorpirifosa in 0,14 mg/kg fenarimola.
13. Glede na rezultate te analize je finska carinska uprava z odločbama 29. julija in 12. avgusta 2002 (v nadaljevanju: izpodbijani odločbi) prepovedala uvoz, trženje, prodajo in vsakršno drugo odtujitev proizvodov. Navedla je, da je določena najvišja dovoljena vrednost klorpirifosa pri listih vinske trte 0,05 mg/kg, fenarimola pa 0,02 mg/kg, da so bile najvišje dovoljene vrednosti določene z odločbo št. 896/99 finskega ministrstva za industrijo, s katero je bila Direktiva 90/642/EGS prenesena v finsko pravo, da so v njej navedene vrednosti izhajale iz uvrstitve listov vinske trte v skupino „listna zelenjava in presna zelišča“ in da naj bi za liste vinske trte zato veljali najvišji dovoljeni vrednosti, ki se uporabljata za zelišča, to je 0,05 mg/kg klorpirifosa in 0,02 mg/kg fenarimola.
14. Družba Gavrielides je od predložitvenega sodišča zahtevala, naj se sporni odločbi razglasita za nični.
15. Predložitveno sodišče je s sklepom z dne 22. septembra 2003, v skladu s členom 234 ES, Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja:
„1. Ali je treba člen 1(1) Direktive Sveta 90/642/EGS z dne 27. novembra 1990 o določitvi najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov v in na nekaterih proizvodih kmetijskega izvora, vključno s sadjem in zelenjavo, kot je bila spremenjena, razlagati tako, da se uporabi za liste vinske trte?
2. Ali je treba Prilogo I k Direktivi razlagati tako, da spadajo listi vinske trte v skupino proizvodov ‚listna zelenjava in presna zelišča‘, in Prilogo II tako, da se ti uvrstijo med ‚drugo (zelišča)‘?
3. V katero skupino proizvodov in v katero rubriko je treba uvrstiti liste vinske trte, če niso uvrščeni med ‚drugo (zelišča)?‘“
IV – Pravna presoja
A – Trditve strank
16. Finska vlada meni, da seznami naštetih proizvodov v prilogah k Direktivi 90/642 niso izčrpni. Meni, da je treba liste vinske trte uvrstiti v skupino „listna zelenjava in presna zelišča“, ter se v tem smislu sklicuje na predlog Komisije, z naslovom „Classification of (Minor) crops not listed in the Appendix of Council Directive 90/642/EEC“(6), v katerem so listi vinske trte na strani 107 uvrščeni v skupino zelišča.
17. Družba Gavrielides in grška vlada menita, da je naštevanje proizvodov v Direktivi 90/642 izčrpno. Listi vinske trte v njej niso izrecno navedeni, zato zanje Direktive ni mogoče uporabiti. Po mnenju grške vlade je mogoče dejstvo, da proizvodi niso našteti kot primeri, izpeljati iz dvajsete uvodne izjave iz preambule Direktive, v kateri je določeno, da so predvidene spremembe seznamov; naštevanje naj bi bilo zato izčrpno. Družba Gavrielides meni, da se za vinske liste uporablja samo člen 14 Uredbe (ES) št. 178/2002 z dne 28. januarja 2002.(7) Ta določba prepoveduje dajanje v promet proizvodov, ki so nevarni za zdravje. Vendar pa naj bi bili zadevni proizvodi nevarni za zdravje šele, če bi se jih dnevno zaužilo več kilogramov. Družba Gavrielides in grška vlada menita, da čeprav bi bilo presojeno, da se Direktivo 90/642 uporablja za liste vinske trte, tega proizvoda v vsakem primeru ne bi bilo mogoče uvrstiti v skupino „listna zelenjava in presna zelišča.“ Nasprotno, za vse dele rastline morajo veljati enake najvišje dovoljene vrednosti. V obravnavanem primeru bi za liste vinske trte morale veljati najvišje dovoljene vrednosti, ki veljajo za grozdne jagode.
18. Komisija navaja, da se Direktiva za liste vinske trte ne uporablja in da še ni bila opravljena znanstvena raziskava, na podlagi katere bi bilo mogoče liste vinske trte vključiti v to Direktivo. Predlog Komisije iz leta 1999, z naslovom „Classification of (minor) crops not listed in the Appendix of Council Directive 90/642“(8), naj ne bi bil v bistvu ni nič drugega kot izraz mnenja uradnikov Komisije. Ta dokument Komisiji ni bil predložen v odločanje in zato nima pravne moči. Vendar pa Komisija nasprotuje tudi uvrstitvi listov vinske trte v skupino „namizno in vinsko grozdje“. Razlike med grozdnimi jagodami in listi vinske trte naj bi bile prevelike. Poleg tega naj cilj Priloge I k Direktivi ne bi bila popolna uskladitev.
B – Stališče
19. S temi vprašanji želi predložitveno sodišče izvedeti, ali se Direktiva 90/642 uporabi za liste vinske trte, ki jih sicer izrecno ne navaja, in če je tako, v katero skupino proizvodov ali h kateremu proizvodu je treba uvrstiti liste vinske trte.
20. Da bi bilo mogoče odgovoriti na vprašanja za predhodno odločanje, je treba najprej pregledati, ali je stolpec 2 Priloge I k Direktivi 90/642 – v njem so našteti proizvodi, ki so zajeti z Direktivo – izčrpen ali so proizvodi v njem našteti kot primeri.
21. Če je naštevanje proizvodov v drugem stolpcu izčrpno, kot trdita družba Gavrielides in grška vlada, se Direktiva 90/642 za liste vinske trte ne uporabi, saj ti v njej niso izrecno našteti. Če so proizvodi našteti le kot primeri, je treba preučiti, ali je mogoče liste vinske trte vključiti v skupino proizvodov ali k proizvodu iz Priloge I.
22. Besedilo Direktive 90/642 izključuje izčrpnost naštevanja proizvodov v stolpcu 2. Člen 1(1) te direktive namreč formalno določa, da se ta „uporablja za proizvode v skupinah, naštetih v stolpcu 1 Priloge, katerih primeri (9) so podani v stolpcu 2.“ V skladu z besedilom Direktive je torej naštevanje v stolpcu 2 podano v obliki primerov in ne izčrpno.
23. Komisija se za ugotovitev, ali je naštevanje proizvodov izčrpno ali so proizvodi našteti kot primeri, sklicuje na sodbo Sodišča v zadevi Cacchiarelli in Stranghellini. V tej sodbi je Sodišče ugotovilo, da se Direktiva Sveta 76/895/EGS o določitvi najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov v in na sadju in zelenjavi(10), ne uporabi za krompir, ker ta ni naveden v Prilogi I k tej direktivi.(11) Vendar pa te utemeljitve ni mogoče prenesti na obravnavani primer, ker se ti direktivi razlikujeta že v besedilu. V skladu s členom 1 Direktive 76/895/EGS ta „zadeva proizvode za prehrano ljudi ali, v izjemnih primerih, živali, navedenih na seznamu pod postavkami skupne carinske tarife, določenimi v Prilogi I [...]“ V nadaljevanju ta priloga k Direktivi navaja posamezne proizvode in ne skupin proizvodov. Zato že iz besedila Direktive 76/895 izhaja, da je njena priloga izčrpna.
24. Direktiva 90/642 se je v sodbi Cacchiarelli in Stranghellini upoštevala samo v zvezi z njeno uporabo za določene pesticide. S to sodbo pa ni bilo odločeno o tem, ali so proizvodi, navedeni v Direktivi 90/642, našteti izčrpno ali kot primeri.
25. Da so našteti kot primeri, kaže že sistematična razlaga naštevanja proizvodov stolpca 2 Priloge I k Direktivi 90/642. Če bi bilo naštevanje proizvodov v stolpcu 2 izčrpno, ne bi bilo treba napraviti razvrstitve v dva različna stolpca, tj. „Skupine proizvodov“ in „Primeri proizvodov zanje“. Zadoščalo bi našteti samo posamezne proizvode, tako kot je to storjeno v Direktivi 76/895/EGS(12) .
26. Poleg tega Priloga II k Direktivi 90/642 za več skupin proizvodov določa najvišje dovoljene vrednosti za proizvode, ki niso izrecno vnavedeni v teh skupinah, na primer, v skupini „jagodičje in grozdje“, najvišjo dovoljeno vrednost za proizvode, imenovane „drugo“. To tudi dokazuje, da je naštevanje v drugem stolpcu Priloge I podano v obliki primerov; če bi bilo to izčrpno, ne bi bilo treba določiti najvišje dovoljene vrednosti za proizvode, ki niso navedeni.
27. V skupini „listna zelenjava in presna zelišča“ tudi besedilo stolpca 2 kaže na to, da so proizvodi v tej skupini navedeni kot primeri. Direktiva namreč govori o „solati in podobnem“, v Prilogi II pa o „zeliščih“ in __drugem“.
28. Proizvodi v stolpcu 2 Priloge I k Direktivi 90/642 torej niso našteti izčrpno, ampak le kot primeri.
29. Čeprav listi vinske trte v stolpcu 2 niso navedeni, bi se Direktiva zanje lahko uporabila, če bi jih lahko uvrstili v skupino proizvodov ali k enemu izmed proizvodov. To je treba v tem primeru obravnavati.
30. Na prvi pogled kaže, da bi jih bilo dosledno uvrstiti v skupino „listna zelenjava in presna zelišča“, ker gre kot pri solati, špinači in zeliščih, ki so navedeni kot primeri v tej skupini, za liste, ki jih je mogoče uživati.
31. Z vidika, kako jih potrošnik uporabi, in sicer glede načina in predvidene količine, v kateri se ti uživajo, so listi vinske trte, solate in zelišča vsekakor primerljivi.
32. Pri obravnavi vprašanja, ali je mogoče neki proizvod uvrstiti v dano skupino proizvodov, je treba tudi s stališča teleološke razlage upoštevati cilje Direktive. Na eni strani Direktiva želi varovati ljudi in okolje.(13) Na drugi strani pa Direktiva izhaja iz tega, da je zaščita rastlin pred škodljivimi organizmi s kemičnimi pesticidnimi sredstvi potrebna zaradi izboljšanja kmetijske pridelave.(14)
33. Pri določitvi najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov naj bi šlo za kompromis med tema nasprotujočima si ciljema Direktive, to je da se za najvišje dovoljene vrednosti določijo najnižje vrednosti, ki pridejo v poštev pri pravilni uporabi kmetijskih tehnik.(15) Navedene „najvišje dovoljene vrednosti pomenijo uporabo minimalnih količin pesticidov, ki so potrebne za učinkovito preprečevanje in se uporabijo na tak način, da je količina ostankov najmanjša in toksikološko sprejemljiva“.(16)
34. Pri določitvi najvišjih dovoljenih vrednosti so se torej upoštevale najnižje količine pesticidov, ki jih potrebuje vsaka skupina proizvodov ali vsak proizvod za dober pridelek. Potrebna količina pesticidov je odvisna od posamezne vrste rastlin. To tudi pojasnjuje razlog, zaradi katerega za podobne rastline – kot so robide in maline –, ki so sicer zelo primerljive po videzu in načinu uživanja, veljajo različne najvišje dovoljene vrednosti.
35. Tudi pri uvrstitvi proizvoda v skupino je zato treba upoštevati posebne potrebe vsake rastline glede na boj proti škodljivcem. Vključitev v določeno skupino proizvodov je mogoča le, če med vrstami obstaja povezanost, zaradi katere je mogoče šteti, da so te vrste izpostavljene podobnim napadom škodljivih organizmov in plevelu, torej da so potrebne podobne količine pesticidov za ustrezen pridelek. Zato podobnost, omejena na način in količino uživanja, kot je ta med listi vinske trte in solatami ali zelišči, ni dovolj za uvrstitev teh rastlin v isto skupino.
36. Ti nasprotujejo uvrstitvi listov vinske trte v skupino „listna zelenjava in presna zelišča“. Trta je namreč s stališča rastlinske vrste in njene pridelave preveč drugačna od listne zelenjave ali zelišč, da bi se lahko zanjo brez znanstvene podlage uporabile najvišje dovoljene vrednosti, ki so bile posebej določene za listno zelenjavo in presna zelišča glede na njihove potrebe po pesticidih. Direktiva 90/642 v svojih uvodnih izjavah tudi opominja, da je za določitev najvišjih dovoljenih vrednosti za ostanke pesticidov potrebna dolgotrajna tehnična preučitev.(17)
37. Predlog Komisije, z naslovom „Classification of (minor) crops“(18), na katerega se je sklicevala finska vlada, tudi ne dovoljuje drugačnega sklepanja. Ta dokument predlaga rešitve za uvrstitev proizvodov, ki jih Priloga I k Direktivi 90/642 poimensko ne navaja. Na strani 107 je predlagana uvrstitev listov vinske trte med zelišča v skupino proizvodov „listna zelenjava in presna zelišča“. Ta predlog Komisije je del obsežnega dokumenta, z naslovom „Guidelines for the generation of data concerning residues as provided in Annex II part A, section 6 and Annex II, part A, section 8 of Directive 91/414/EEC concerning the placing of plant production products on the market“(19) . V preambuli slednje je navedeno, da predstavlja zadevni dokument le stališče služb Komisije. Imel naj ne bi pravnih učinkov. Komisija je na to opozorila tudi v pisnih stališčih, ki jih je predložila v tej zadevi. Predloga Komisije torej ne bi bilo mogoče šteti kot mnenja strokovnjakov o podobni obravnavi zelišč in listov vinske trte. Dokumenta tudi ni mogoče opredeliti kot poročila strokovnjakov, saj ne navaja, na kakšen način, in glede na okoliščine primera, na podlagi kakšnih raziskav se je Komisija odločila za predlagano uvrstitev.
38. Zato listov vinske trte ni mogoče uvrstiti v skupino proizvodov „listna zelenjava in presna zelišča“.
39. Liste vinske trte bi bilo prav tako mogoče uvrstiti v skupino „jagodičje in grozdje“, in sicer v podskupino „namizno in vinsko grozdje“, kot to predlagata družba Gavrielides in grška vlada, če bi se Direktiva uporabila.
40. To stališče naj bi bilo podprto s tem, da so listi vinske trte in jagode deli iste rastline. Zato naj bi bilo mogoče, da imajo enake potrebe glede potrebne količine pesticidov za večjo produktivnost.
41. Vendar pa je takšna uvrstitev v nasprotju z besedilom. Listi očitno niso niti jagodičje niti grozdje.
42. Trditev Komisije, da bi bilo treba razlikovati med listi vinske trte ter namiznim in vinskim grozdjem, ker naj bi bili v stolpcu 3 Priloge I k Direktivi 90/642 – ki navaja dele proizvoda, za katere se uporabljajo najvišje dovoljene vrednosti – izključeni peclji grozdja in torej prav tako listi, ni prepričljiva. Stolpec 3 izključuje dele proizvoda, za katere je mogoče trditi, da niso namenjeni uživanju, kot so peclji, ker visoka vrednost pesticidov v njih ni nevarna za človeški organizem, zato se ne bi smela upoštevati pri merjenju.
43. Za ugotovitev, ali se za liste vinske trte uporabijo enake najvišje dovoljene vrednosti pesticidov kot za namizno in vinsko grozdje, je treba najprej upoštevati, da želi Direktiva 90/642 kolikor mogoče široko varovati zdravje ljudi in okolje.(20) Brez znanstvene ocene ni mogoče trditi, ali ta cilj dovoljuje uvrstitev listov vinske trte med namizno in vinsko grozdje, za katere je vrednost pesticidov sorazmerno visoka. Čas pobiranja je lahko za liste drugačen od časa pobiranja jagod in nasad, v katerem se pridelujejo listi, bi morda potreboval manjše količine pesticidov kot pridelava, ki je usmerjena v pobiranje grozdja. Te negotovosti bi bilo treba znanstveno raziskati s študijami na ravni Skupnosti, liste vinske trte pa bi bilo treba vključiti v prilogo s spremembo Direktive. Uvrstitev, ki je utemeljena le na razlagi besedil in brez znanstvene podlage, ni mogoča. Listov vinske trte zato ni mogoče uvrstiti v rubriko „Namizno in vinsko grozdje“.
44. Sklepno je treba ugotoviti, da naštevanje proizvodov v Prilogi I k Direktivi 90/642 ni izčrpno. Vendar pa listov vinske trte zaradi prej navedenih razlogov ni mogoče uvrstiti niti v skupino proizvodov „listna zelenjava in presna zelišča“ niti v skupino proizvodov „jagodičje in grozdje“ (rubrika „Namizno in vinsko grozdje“). Nobena skupina namreč ne pride v poštev. Zato se Direktiva za liste vinske trte ne uporabi.
45. Ta razlaga Direktive 90/642 ima za posledico, da polje uporabe te direktive ne omogoča uskladitve vseh obstoječih rastlinskih proizvodov. Zato bi ji bilo mogoče očitati, da je v nasprotju z drugim ciljem Direktive, ki se nanaša na zagotovitev prostega pretoka blaga v Skupnosti.(21) Prej navedena mnenja pa so vendarle razkrila, da ta razlaga upošteva druge cilje Direktive, zaradi česar so vsi ti v ravnovesju.
46. Prav tako je treba ugotoviti, da zato ker se Direktiva 90/462 ne uporabi, ni dopusten prav vsak nacionalni predpis, ampak samo tisti, ki je splošno združljiv s pravom Skupnosti, zlasti s členoma 28 in 30 ES. Po drugi strani pa se morda upoštevne določbe Uredbe 178/2002(22), zlasti njen člen 14, v tem primeru ne uporabijo, saj na podlagi člena 65 te uredbe začnejo veljati šele 1. januarja 2005.
47. Člen 28 ES določa, da so med državami članicami prepovedane količinske omejitve pri uvozu in vsi ukrepi z enakim učinkom. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča je treba obravnavati vsak trgovinski predpis držav članic, ki bi lahko neposredno ali posredno, dejansko ali potencialno oviral trgovino znotraj Skupnosti kot ukrep z enakim učinkom, kot ga imajo količinske omejitve.(23) Upravna praksa lahko prav tako pomeni takšen ukrep.(24) Iz predloga za sprejetje predhodne odločbe ni mogoče ugotoviti, ali na Finskem obstaja splošna upravna praksa glede pogojev, ki morajo biti izpolnjeni za pridobitev dovoljenja za uvoz listov vinske trte. Vendar pa ne smejo niti posamezni upravni akti kršiti člena 28 ES, ker ta podeljuje individualne pravice, pravno varstvo teh pa ni odvisno od tega, ali so kršene s posamičnim ali splošnim aktom nacionalnega prava.(25) Obravnavani izpodbijani upravni odločbi, s katerima se je za uvoz listov vinske trte zahtevala določena najvišja vrednost ostankov, ovirata trgovino znotraj Skupnosti in zato pomenita ukrep z enakim učinkom, kot ga ima količinska omejitev.
48. Vendar pa je mogoče na podlagi člena 30 ES omejitve, ki jih prepoveduje člen 28 ES, upravičiti, med drugim, zaradi varovanja zdravja ljudi. V skladu s sodno prakso Sodišča so države članice tiste, ki določijo nameravano raven zagotavljanja varovanja zdravja in življenja ljudi. Vendar pa morajo pri tem upoštevati zahteve prostega pretoka blaga(26) . Sodišče je v sodbi Heijn, ki se je ravno tako nanašala na nacionalno določbo o ostankih pesticidov v živilih, državam članicam prav tako pustilo široko polje proste presoje in je odločilo, da lahko nacionalni predpis upošteva podnebne pogoje, sestavo običajne prehrane prebivalstva in zdravstveno stanje prebivalstva.(27)
49. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča morajo države članice, kadar izvajajo svojo diskrecijsko pravico v zvezi z varovanjem zdravja, prav tako spoštovati načelo sorazmernosti, ki je neločljiv del člena 30, prvi stavek, ES. Torej se morajo nacionalni ukrepi omejiti na to, kar je nujno za zagotovitev javnega zdravja; biti morajo sorazmerni glede na zasledovani cilj, ki ga ni mogoče doseči z ukrepi, ki manj omejujejo trgovino znotraj Skupnosti.(28)
50. Predložitveno sodišče bo torej moralo preučiti, katere so najvišje vrednosti ostankov pesticidov na listih vinske trte, ki so v skladu z varstvom zdravja ljudi. Pri tem bo moralo tudi upoštevati, ali in v kakšnem obsegu je potrebna uporaba pesticidov za nasad, v katerem se pridelujejo listi vinske trte.(29)
V – Predlog
51. Glede na zgoraj navedeno Sodišču predlagam, naj na vprašanji Helsingin hallinto-oikeus za predhodno odločanje odgovori:
Direktiva Sveta 90/642/EGS z dne 27. novembra 1990 o določitvi najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov v in na nekaterih proizvodih kmetijskega izvora, vključno s sadjem in zelenjavo, spremenjena z Direktivo Komisije 2000/42/ES z dne 22. junija 2000, se ne uporablja za liste vinske trte.
(1) .
(2)
–	Direktiva Sveta z dne 27. novembra 1990 (UL L 350, str. 71), večkrat spremenjena, nazadnje z Direktivo Komisije 2004/61/ES z dne 26. aprila 2002 (UL L 127, str. 81).
(3)
–	Direktiva Sveta 97/41/ES z dne 25. junija 1997 o spremembah direktiv 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS v zvezi z določitvijo najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov v in na sadju in zelenjavi, žitih, živilih živalskega izvora in nekaterih proizvodih rastlinskega izvora, vključno s sadjem in z zelenjavo (UL L 184, str. 33).
(4)
–	Direktiva Komisije 98/82/ES z dne 27. oktobra 1998 o spremembi Prilog Direktiv Sveta 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS o določitvi mejnih vrednosti ostankov pesticidov v in na žitih, živilih živalskega izvora in nekaterih proizvodih rastlinskega izvora, vključno s sadjem in zelenjavo (UL L 290, str. 25).
(5) –	Direktiva Komisije 2000/42/ES z dne 22. junija 2000 o spremembi Priloge k Direktivam Sveta 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v in na žitih, živilih živalskega izvora in nekaterih proizvodih rastlinskega izvora, vključno s sadjem in zelenjavo (UL L 158, str. 51).
(6)
–	Komisija, GD Kmetijstvo VI B II-1, dodatek B, dokument 7029/VI/95, 22. 7. 997 (http://europa.eu.int/comm/food/resources/publications_en.htm).
(7)
–	Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, str. 1).
(8)  –	Glej opombo 6.
(9)
–	Izdajatelj teh sklepnih predlogov je besedo zapisal ležeče.
(10)
–	UL L 340, str. 26.
(11)
–	Sodba z dne 23. februarja 1995 v povezanih zadevah Cachiarelli in Stanghellini (C-54/94 in C-74/94, Recueil, str. I-391, točka 11).
(12)
–	Glej opombo 10.
(13)
–	Glej šesto uvodno izjavo Direktive 90/642.
(14)
–	Glej tretjo in četrto uvodno izjavo Direktive 90/642.
(15)
–	Glej četrto uvodno izjavo Direktive 90/642.
(16)
–	Tretja uvodna izjava Direktive Sveta 94/30/ES z dne 23. junija 1994 o spremembi Priloge II k Direktivi 90/642 (UL L 189, str. 70).
(17)
–	Trinajsta uvodna izjava Direktive 90/642.
(18)
–	Glej opombo 6.
(19)
–	Komisija, Generalni direktorat Kmetijstvo VI B II-1, dodatek B, dokument 1607/VI/97 rev. 2, 10. 6. 1999 (http://europa.eu.int/comm/food/resources/publication_en.htm).
(20)
–	Glej šesto uvodno izjavo Direktive 90/642.
(21)
–	Glej enajsto uvodno izjavo Direktive 90/642.
(22) –
Glej opombo 7.
(23)
–	Glej zlasti sodbo z dne 11. julija 1974 v zadevi Dassonville (8/74, Recueil, str. 837, točka 5).
(24)
–	Glej sodbo z dne 9. maja 1985 v zadevi Komisija proti Franciji (21/84, Recueil, str. 1355, točka 13).
(25)
–	Za svobodo opravljanja storitev glej sodbo z dne 29. aprila 1999 v zadevi Ciola (Recueil, I-2517, točka 32).
(26)
–
Glej sodbi z dne 27. junija 1996 v zadevi Brandsma, (C-293/94, Recueil, str. I-3159, točka 11) in z dne 17. septembra 1998 v zadevi Harpegnies (C-400/96, Recueil, str. I-5121, točka 33).
(27)
–	Glej sodbi z dne 27. junija 1996 v zadevi Brandsma, (C-293/94, Recueil, str. I-3159, točka 11) in z dne 17. septembra 1998 v zadevi Harpegnies (C-400/96, Recueil, str. I-5121, točka 33).
(28)
–	Glej sodbe z dne 14. julija 1983 v zadevi Sandoz (Recueil, str. 2445, točka 18); z dne 23. septembra 2003 v zadevi Komisija proti Danski (C-192/01, Recueil, str. I-9693, točka 45); z dne 29. aprila 2004 v zadevi Komisija proti Nemčiji (C-387/99, Recueil, str. I-3751, točka 71) in z dne 29. aprila 2004 v zadevi Komisija proti Avstriji (C-150/00, Recueil, str. I-3887, točka 88).
(29)
–	Glej v opombi 27 navedeno sodbo Heijn, točka 15, in sodbo Sodišča z dne 13. marca 1986 v zadevi Mirepoix (54/85, Recueil, str. 1067, točka 14).