62003CJ0005_LT
Šalys
Sprendimo motyvai
Rezoliucinė dalis
Šalys
Byloje C‑5/03
dėl 2003 m. sausio 3 d. pagal EB 230 straipsnį pareikšto ieškinio dėl panaikinimo,
Graikijos Respublika,
atstovaujama S. Charitaki ir E. Svolopoulou, nurodžiusi adresą dokumentams įteikti Liuksemburge,
ieškovė,
prieš
Europos Bendrijų Komisiją, atstovaujamą M. Condou-Durande, padedamą dikigoros
N. Korogiannakis, nurodžiusią adresą dokumentams įteikti Liuksemburge,
atsakovę,
TEISINGUMO TEISMAS (trečioji kolegija),
kurį sudaro kolegijos pirmininkas A. Rosas (pranešėjas), teisėjai A. Borg Barthet, J.‑P. Puissochet, J. Malenovský ir U. Lõhmus,
generalinis advokatas L. A. Geelhoed,
posėdžio sekretorė L. Hewlett, vyriausioji administratorė,
atsižvelgęs į rašytinę proceso dalį ir įvykus 2004 m. rugsėjo 15 d. posėdžiui,
susipažinęs su 2004 m. spalio 14 d. posėdyje pateikta generalinio advokato išvada,
priima šį
Sprendimą
Sprendimo motyvai
1. Ieškiniu Graikijos Respublika prašo panaikinti 2002 m. lapkričio 5 d. Komisijos sprendimą 2002/881/EB dėl Bendrijos atsisakymo Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) Garantijų skyriaus lėšomis finansuoti kai kurias valstybių narių patirtas išlaidas (OL L 306, p. 26), kuriuo nustatomos 2 438 896,91 euro dydžio finansinės korekcijos vaisių ir daržovių sektoriuje už 1997–2001 finansinius metus, 11 352 868 eurų dydžio priemokų už galvijus korekcijos už 1999–2001 finansinius metus ir 22 969 271 eurų dydžio priemokų už avis ir ožkas korekcijos už 1998 ir 1999 finansinius metus.
2. Šios finansinės korekcijos vaisių ir daržovių sektoriuje yra sudarytos iš 3 % dydžio korekcijos dėl draudimo įmokų ir fiksuotos 2 % dydžio korekcijos dėl patikrinimų nepakankamumo. Priemokų už galvijus ir už avis bei ožkas sektoriuose ši finansinė korekcija yra fiksuoto 10 % ir 5 % dydžio.
Teisės aktai
Pagrindiniai Bendrijos teisės aktai dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo
3. 1970 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 729/70 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo (OL L 94, p. 13), iš dalies pakeistas 1995 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1287/95 (OL L 125, p. 1, toliau – Reglamentas Nr. 729/70), yra pagrindinis reglamentas dėl išlaidų iki 2000 m. sausio 1 dienos. Išlaidoms po šios datos taikomas 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1258/99 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo (OL L 160, p. 103).
4. Pagal Reglamento Nr. 729/70 1 straipsnio 2 dalies b punktą ir 3 straipsnio 1 dalį bei Reglamento Nr. 1258/99 1 straipsnio 2 dalies b punktą ir 2 straipsnio 2 dalį bendro žemės ūkio rinkų organizavimo srityje EŽŪOGF Garantijų skyrius finansuoja intervencijas, skirtas žemės ūkio rinkoms stabilizuoti, vykdomas pagal Bendrijos taisykles.
5. Pagal Reglamento Nr. 729/70 5 straipsnio 2 dalies c punktą ir Reglamento Nr. 1258/99 7 straipsnio 4 dalį Komisija priima sprendimą dėl išlaidų nefinansavimo, jeigu ji nustato, kad tokios išlaidos buvo atliktos nesilaikant Bendrijos taisyklių. Įvertindama sumas, kurios nebus finansuojamos, ji atsižvelgia į pažeidimo pobūdį ir sunkumą bei Bendrijos patirtus finansinius nuostolius.
6. 1995 m. liepos 7 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1663/95, nustatančio išsamias taisykles dėl Tarybos reglamento Nr. 729/70 apibrėžtos EŽŪOGF garantijų skyriaus sąskaitų patvirtinimo tvarkos taikymo (OL L 158, p. 6), priede numatyta, kad mokėjimo agentūra moka čekiu.
Bendrijos teisės aktai dėl vaisių ir daržovių: apelsinai
7. 1996 m. spalio 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2200/96 nustato bendrą vaisių ir daržovių rinkos organizavimą (OL L 297, p. 1).
8. 1996 m. spalio 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2202/96, nustatantis Bendrijos pagalbos schemą tam tikrų citrusų vaisių augintojams (OL L 297, p. 49), grindžia šią tvarką sutartimis, sudarytomis tarp perdirbėjų ir augintojų organizacijų, bei šių sutarčių kiekio ir kokybės patikrinimais, kuriuos atlieka atitinkamų valstybių narių kompetetingos valdžios institucijos.
9. 1997 m. birželio 26 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1169/97, nustatančio išsamias Tarybos reglamento Nr. 2202/96 taikymo taisykles (OL L 169, p. 15), 15 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad gamintojų organizacija išmoka visas gautas sumas savo nariams bankiniu ar pašto pervedimu per 15 darbo dienų nuo pagalbos ar avanso gavimo.
Bendrijos teisės aktai dėl priemokų už galvijus
10. 1968 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 805/68 (OL L 148, p. 24) nustatomas bendras galvijienos rinkos organizavimas.
11. 1992 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos 92/102/EEB dėl gyvūnų identifikavimo ir registravimo (OL L 355, p. 32) 11 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, įgyvendinančius šios direktyvos reikalavimus, kad nuo 1993 m. vasario 1 d. galvijai būtų registruojami galiojančia nacionaline tvarka ir identifikuojami pagal minėtos direktyvos taisykles.
12. Pagal 1997 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 820/97, nustatančio galvijų identifikavimo bei registravimo sistemą ir reglamentuojančio jautienos bei jos produktų ženklinimą (OL L 117, p. 1), devintą konstatuojamąją dalį jis priimtas dėl nepatenkinamo Direktyvos 92/102 įgyvendinimo, o pagal 22 straipsnio antrąją pastraipą šis reglamentas yra taikomas nuo 1997 m. liepos 1 dienos.
13. Šio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Direktyvos 92/102 nuostatos, konkrečiai susijusios su galvijais, nebetaikomos nuo tos dienos, nuo kurios šie gyvuliai turi būti ženklinami pagal šio reglamento I antraštinę dalį.
14. Šio reglamento 3 straipsnyje numatyta, kad galvijų identifikavimo ir registravimo sistemą sudaro į ausis įsegami įsagai, kompiuterinės duomenų bazės, gyvulių pasai ir kiekviename ūkyje tvarkomi individualūs registrai. 4–7 straipsniuose detaliai apibrėžiamas kiekvienas šios sistemos elementas.
15. Pagal 1997 m. gruodžio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2629/97, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 820/97 dėl prie ausų tvirtinamų įsagų, valdų registrų bei pasų, naudojamų pagal galvijų identifikavimo ir registravimo sistemą, įgyvendinimo taisykles (OL L 354, p. 19), 10 straipsnį šis reglamentas yra taikomas nuo 1998 m. sausio 1 dienos. Juo numatomi kai kurie Reglamento Nr. 820/97 nuostatų patikslinimai.
16. Pagal 1997 m. gruodžio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2630/97, nustatančio išsamias Reglamento Nr. 820/97 įgyvendinimo taisykles dėl minimalaus atliekamų patikrinimų lygio pagal galvijų identifikavimo ir registravimo sistemą (OL L 354, p. 23), 6 straipsnį šis reglamentas yra taikomas nuo 1998 m. sausio 1 dienos. Juo nustatomi minimalūs reikalavimai patikrinimams pagal galvijų identifikavimo ir registravimo sistemą. Pavyzdžiui, pagal šio reglamento 2 straipsnio 3 dalį tikrintinos valdos atrenkamos remiantis rizikos vertinimu pagal 4 dalyje išvardytus jos elementus.
17. 1992 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 3508/92 nustatoma tam tikrų Bendrijos pagalbos schemų integruota administravimo ir kontrolės sistema (OL L 355, p. 1). Pagal 1992 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3887/92, nustatančio išsamias integruotos administravimo ir kontrolės sistemos taikymo tam tikroms Bendrijos pagalbos schemoms taisykles (OL L 391, p. 36), nuo 1999 m. sausio 1 d. pakeisto 1998 m. liepos 29 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1678/98 (OL L 212, p. 23) (toliau – Reglamentas Nr. 3887/92), 1 straipsnį šis reglamentas taikytinas nepažeidžiant specialių nuostatų, nustatytų individualioms pagalbos schemoms taikomuose reglamentuose.
18. Reglamento Nr. 3887/92 6 straipsnio 2 dalyje numatyti administraciniai patikrinimai, kurie, siekiant išvengti dvigubo pagalbos suteikimo, be kita ko, apima kryžminius patikrinimus, susijusius su deklaruotais gyvuliais. Nuo 1999 m. sausio 1 d. įsigaliojus šio reglamento pakeitimui ir, kaip nurodyta Reglamento Nr. 820/97 5 straipsnyje, kompiuterinėms duomenų bazėms veikiant visu pajėgumu, naujas 6 straipsnio 2 dalies b punktas taip pat numato kryžminius patikrinimus siekiant užtikrinti, kad Bendrijos pagalba būtų suteikta vien tik už galvijus, apie kurių gimimus, judėjimus ir kritimus pareiškėjas tinkamai pranešė kompetetingai valdžios institucijai. Šio straipsnio 4 dalyje numatyta atranka paraiškų, kurios bus tikrinamos vietoje, be kita ko, remiantis rizikos vertinimu pagal išvardytus elementus.
Bendrijos teisės aktai dėl priemokų už avis ir ožkas
19. 1993 m. rugsėjo 30 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2700/93 dėl išsamių taisyklių, reglamentuojančių priemokų avienos ir ožkienos gamintojams taikymą (OL L 245, p. 99), su pakeitimais, padarytais 1994 m. vasario 8 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 279/94 (OL L 37, p. 1, toliau – Reglamentas Nr. 2700/93), pirmoje konstatuojamojoje dalyje pažymima, kad pagal Reglamentą Nr. 3887/92 paraiškos pagalbai gauti teikiamos bei integruota priemokų už avis ir ožkas administravimo ir kontrolės sistema taikoma nuo 1994 ūkinių metų.
20. Reglamento Nr. 2700/93 1 straipsnio 3 dalyje numatytas išlaikymo laikotarpis, kuriuo gamintojas įsipareigoja laikyti savo ūkyje avis ir (arba) ožkas, už kurias reikalauja priemokos. Šios dalies antrojoje pastraipoje nustatyta:
„Prieš apgyvendinant laikymo laikotarpiui garduose, visas avis ir (arba) ožkas arba jų dalį, už kurias prašoma priemokos, reikia identifikuoti < ... > ir < ... > paraiškoje priemokai gauti nurodyti vietą ir (arba) vietas, kuriose jos buvo išlaikomos < ... > “
21. Pagal to paties reglamento 4 straipsnio 1 dalį patikrinimai vietoje atliekami pagal Reglamento Nr. 3887/92 6 straipsnio nuostatas, o nuolatinis galvijų judėjimo registravimas turi atitikti Direktyvos 92/102 4 straipsnio taisykles.
22. Reglamento Nr. 3887/92 10 straipsnio 5 dalies pradinėje redakcijoje, kuri nuo 1999 m. sausio 1 d. tapo 10 straipsnio 11 dalimi, nurodoma, kad jeigu dėl natūralių bandos gyvenimo sąlygų ūkininkas negali vykdyti savo įsipareigojimo išlaikyti gyvulius, už kuriuos prašo priemokos, visą privalomą išlaikymo laikotarpį, jis turi teisę į priemoką už tuo laikotarpiu faktiškai laikytų gyvulių skaičių, jeigu jis apie tai raštiškai informavo atsakingą instituciją per 10 darbo dienų nuo gyvulių sumažėjimo nustatymo.
Dėl su vaisiais ir daržovėmis susijusių finansinių korekcijų
3 % dydžio korekcija
Šalių argumentai
23. Graikijos vyriausybė nesutinka su fiksuoto 3 % dydžio korekcija, atitinkančia pažeidžiant Reglamento Nr. 1169/97 15 straipsnio 2 dalį atliktas gamintojų organizacijų išskaičiuotas draudimo įmokas. Nacionalinės teisės aktų nuostatos ir aplinkraščiai patvirtina, kad Graikijos teisės aktai neleidžia nukrypti nuo Bendrijos nuostatų ir kad Graikijos valdžios institucijos niekada nepritarė šias nuostatas pažeidžiantiems veiksmams bei neteisėtai draudimo įmokų neužskaitinėjo. Šių institucijų iš karto nepastebėtas nedidelis galimų pažeidimų skaičius yra su reikalaujamų patikrinimų įgyvendinimu susijęs nedidelės reikšmės įvykis, kuris bet kuriuo atveju tęsėsi ne ilgiau kaip iki 1999 m. kovo mėn., t. y. iki Komisijos patikrinimų datos.
24. Komisija daro išvadą, kad Graikijos vyriausybė neginčija nei 3 % dydžio draudimo įmokų išskaitymo iš paramos, nei to, kad tokia praktika prieštarauja Reglamento Nr. 1169/97 15 straipsnio 2 daliai. Kadangi pažeidimas nėra susijęs su patikrinimų įgyvendinimu ar jų pobūdžiu, jo atžvilgiu negalėjo būti nustatyta fiksuoto dydžio korekcija dėl patikrinimų nepakankamumo. Be to, atliekant tiek Komisijos, tiek Audito Rūmų patikrinimus nustatyta, kad Graikijos valdžios institucijos toleravo nagrinėjamą praktiką bent jau iki 2000 m. gruodžio 31 dienos.
Teisingumo Teismo vertinimas
25. Pagal Reglamento Nr. 1169/97 15 straipsnio 2 dalį „gamintojų organizacija išmoka visas < ... > sumas savo nariams“.
26. Akivaizdu, kad tam tikrų gamintojų organizacijų atvejais gautos paramos sumos buvo išmokėtos ne visos, t. y. atskaitant nuo šių sumų 3 % dydžio draudimo įmokas.
27. Todėl konstatuotina, kad šių gamintojų organizacijų mokėjimai nebuvo atlikti laikantis Bendrijos taisyklių. Taigi Komisija pagrįstai atsisakė Bendrijos lėšomis finansuoti atitinkamas sumas.
28. Graikijos vyriausybė teigia, kad bet kuriuo atveju fiksuoto dydžio korekcija neturėtų būti taikoma išlaidoms po 1999 m. kovo 31 dienos.
29. Šiuo klausimu pažymėtina, kad nurodydama tiek iki 1999 m. liepos mėn. priimtas nacionalines priemones, tiek Bendrijos institucijų 2000 m. atliktus patikrinimus Komisija teigia, jog šis atskaitymas tęsėsi bent iki 2000 m. gruodžio 31 dienos.
30. Graikijos vyriausybė nepateikė jokių įrodymų, paneigiančių Komisijos poziciją.
31. Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus motyvus, Graikijos vyriausybės argumentai, pateikti ginčijant fiksuoto 3 % dydžio korekciją, atitinkančią gamintojų organizacijų išskaičiuotų draudimo įmokų dydį, yra nepagrįsti.
Fiksuoto 2 % dydžio korekcija
Šalių argumentai
32. Graikijos vyriausybė ginčija fiksuoto 2 % dydžio korekciją tuo pagrindu, kad mokėjimas čekiais nekelia jokio EŽŪOGF nuostolių pavojaus, kad gamintojų organizacijų, savo nariams nepervedusių paramos sumų per nustatytus terminus, atvejai yra pavieniai ir neatspindi visumos, kad atsisakymas Komisijos patikrinimo metu priimti siuntą, kurios kokybė neatitinka nustatytosios, patvirtina tinkamą Bendrijos taisyklių taikymą, o ne atvirkščiai, ir kad Komisija negali kaltinti Graikijos vyriausybės neišsaugojus svėrimo lapelių, nes to nereikalauja Bendrijos teisės nuostatos.
33. Komisija mano, kad Graikijos vyriausybė pripažįsta, jog mokėjimai čekiais buvo atlikti pažeidžiant Reglamento Nr. 1169/97 15 straipsnio 2 dalį ir kad keturių gamintojų atveju paramos sumos nebuvo pervestos per nustatytus terminus. Be to, pareigūnų, atsakingų už patikrinimus dėl 5 % paklaidos taikymo sutraiškytiems vaisiams ir 1 % paklaidos – sugedusiems vaisiams, teiginius patvirtina tai, jog per atitinkamus ūkinius metus tik du kartus buvo atsisakyta priimti siuntą, iš kurių vieną kartą – Komisijos patikrinimo dieną. Tokiomis aplinkybėmis svėrimo lapeliai yra vertinga patikrinimo gerinimo priemonė. Kadangi visos šios aplinkybės kėlė tik nedidelį EŽŪOGF nuostolių pavojų, taikyta tik 2 % fiksuoto dydžio korekcija.
Teisingumo Teismo vertinimas
34. Dėl pirmųjų dviejų kaltinimų gamintojų organizacijoms primintina, kad pagal Reglamento Nr. 1169/97 15 straipsnio 2 dalį „gamintojų organizacija išmoka visas gautas sumas savo nariams bankiniu ar pašto pervedimu per 15 darbo dienų nuo pagalbos ar avanso gavimo“.
35. Akivaizdu, kad mokėjimai buvo vykdomi čekiais ir kad keturių gamintojų atveju paramos sumos nebuvo pervestos per nustatytus terminus.
36. Konstatuotina, kad nagrinėjamos išlaidos nebuvo atliktos pagal Bendrijos taisykles. Todėl Komisija pagrįstai nefinansavo šių išlaidų Bendrijos lėšomis.
37. Nurodydama Reglamentą Nr. 1663/95, pagal kurį valstybių narių mokėjimo agentūroms EŽŪOGF mokėjimus leidžiama atlikti čekiais, Graikijos vyriausybė nesutinka, kad dėl atsiskaitymo čekiais atsirado EŽŪOGF nuostolių pavojus.
38. Pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką Komisija turi įrodyti, kad buvo pažeistos Bendrijos teisės normos, o nustačius šį pažeidimą valstybė narė prireikus turi įrodyti, kad Komisija suklydo vertindama jo ekonomines pasekmes (žr. šiuo klausimu 1984 m. liepos 12 d. Sprendimo Liuksemburgas prieš Komisiją, 49/83, Rink. p. 2931, 30 punktą ir 2004 m. spalio 7 d. Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C‑153/01, Rink. p. I‑0000, 67 punktą).
39. Be to, Komisija neprivalo įrodyti realios žalos, jai pakanka pateikti patikimų įrodymų tuo klausimu (žr. minėto sprendimo Ispanija prieš Komisiją 66 punktą). Šį įrodinėjimo naštos palengvinimą paaiškina kompetencijos tarp Bendrijos ir valstybių narių paskirstymas bendros žemės ūkio politikos srityje (šiuo klausimu žr. 1993 m. lapkričio 10 d. Sprendimo Nyderlandai prieš Komisiją, C‑48/91, Rink. p. I‑5611, 17 punktą ir 1998 m. spalio 1 d. Sprendimo Airija prieš Komisiją, C‑238/96, Rink. p. I‑5801, 29 punktą).
40. Iš tikrųjų EŽŪOGF finansavimą iš esmės administruoja nacionalinės institucijos, atsakingos už griežto Bendrijos taisyklių laikymosi užtikrinimą (žr. minėto sprendimo Airija prieš Komisiją 30 punktą).
41. Kaip pažymėta šio sprendimo 34–36 punktuose, mokėjimas čekiais buvo atliktas pažeidžiant Reglamento Nr. 1169/97 15 straipsnio 2 dalį. Komisija teigia, pirma, kad šia nuostata siekiama užtikrinti, jog paramos gavėjai asmeniškai gautų jiems priklausančią paramos sumą, ir, antra, kad tas pats parašas yra padėtas už keletą asmenų, o tai patvirtina, jog paramos gavėjai asmeniškai negavo atitinkamos paramos sumos ir kad egzistavo EŽŪOGF nuostolių atsiradimo pavojus.
42. Graikijos vyriausybės nurodytos faktinės aplinkybės dėl tokio mokėjimo būdo priimtinumo kitose situacijose nepakanka paneigti Komisijos išvadas dėl galimo EŽŪOGF nuostolių atsiradimo pavojaus.
43. Todėl pirmieji du šios vyriausybės kaltinimai yra atmestini.
44. Dėl su perdirbėjais susijusio trečiojo ir ketvirtojo kaltinimų pažymėtina, kad jais siekiama įrodyti, jog Komisija padarė klaidingą išvadą dėl Graikijos vaisių ir daržovių patikrinimų sistemos nepatikimumo bei neefektyvumo ir nefinansavo atitinkamų išlaidų Bendrijos lėšomis.
45. Pateikdama trečiąjį kaltinimą Graikijos vyriausybė priekaištauja Komisijai dėl rėmimosi ne neteisėtu siuntos, kurios kokybė neatitinka atitinkamos srities teisės aktų, priėmimu, bet atsisakymu ją priimti taikant šiuos teisės aktus.
46. Kaip nurodyta šio sprendimo 38 punkte, Komisija turi įrodyti, kad buvo pažeistos Bendrijos taisyklės (šiuo klausimu žr., be kita ko, 1991 m. vasario 19 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C‑281/89, Rink. p. I‑347, 19 punktą ir 1999 m. spalio 28 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C‑253/97, Rink. p. I‑7529, 6 punktą).
47. Iš nusistovėjusios Teisingumo Teismo praktikos matyti, kad Komisija turi ne išsamiai įrodyti, jog nacionalinių institucijų atlikti patikrinimai buvo nepakankami, ar kad jų pateikti skaičiai – neteisingi, bet pateikti įrodymų, sukeliančių pakankamai rimtų ir pagrįstų abejonių dėl šių patikrinimų ar skaičiavimų (šiuo klausimu žr. minėto sprendimo Nyderlandai prieš Komisiją 17 punktą ir 2004 m. kovo 4 d. Sprendimo Vokietija prieš Komisiją, C‑344/01, Rink. p. I‑2081, 58 punktą).
48. Todėl reikėtų patikrinti, ar Komisija nurodė pakankamai sutampančių faktų, kad sukeltų rimtų ir pagrįstų abejonių. Šioje byloje tai grindžiama, pirma, faktine aplinkybe, kad per atitinkamus ūkinius metus nebuvo priimtos tik dvi vaisių siuntos (antrą kartą – dalyvaujant dviems Komisijos auditoriams) ir, antra, Graikijos vyriausybės atstovų tvirtinimais, jog sutraiškytiems ir sugedusiems vaisiams buvo taikomos atitinkamai 5 % ir 1 % dydžio paklaidos.
49. Be to, kaip savo išvados 30 punkte pagrįstai nurodo generalinis advokatas, iš šių aplinkybių, kurių nė viena neįrodo pažeidimų, negalima daryti išvados, kad kyla pakankamai rimtų ir pagrįstų abejonių dėl atitinkamos valstybės narės atliktų patikrinimų nuodugnumo ir išsamumo. Taigi Komisija neįvykdė pareigos pateikti įrodymų, kurie sukeltų pakankamai rimtų ir pagrįstų abejonių dėl šių patikrinimų.
50. Ketvirtajame kaltinime Graikijos vyriausybė nesutinka, kad vertinant EŽŪOGF nuostolių atsiradimo pavojų būtų atsižvelgta į faktinę aplinkybę, jog perdirbėjai neišsaugojo svėrimo lapelių už ūkinius 1997–1998 metus, nes tokia išsaugojimo pareiga nenumatyta jokiu Bendrijos teisės aktu.
51. Šiuo klausimu primintina, kad vien aplinkybė, jog tvarka yra gerintina, nepateisina finansinės korekcijos. Turi egzistuoti reikšmingas aiškių Bendrijos teisės aktų taikymo trūkumas, dėl kurio EŽŪOGF kyla realus nuostolių ar pažeidimo atsiradimo pavojus (žr. šiuo klausimu 2005 m. vasario 24 d. Sprendimo Nyderlandai prieš Komisiją, C‑318/02, Rink. p. I‑0000, 34 punktą).
52. Šioje byloje Komisija nenurodė, kodėl svėrimo lapelių neišsaugojimas yra toks rimtas Bendrijos teisės aktų taikymo trūkumas, ir neįrodė, kad nagrinėjamam patikrinimui yra būtinas jų išsaugojimas.
53. Iš to, kas pirmiau išdėstyta, darytina išvada, kad nors pirmieji du Graikijos vyriausybės kaltinimai yra atmestini, jos trečiasis ir ketvirtasis kaltinimai yra pagrįsti.
54. Šiuo klausimu pažymėtina, kad pagal suvestinės ataskaitos AGRI-625-2002, B.2.2.3.2 punktą fiksuoto 2 % dydžio korekcija vaisių ir daržovių sektoriuje už ūkinius 1997–1998 ir 1998–1999 metus taikoma dėl keleto patikrinimų pažeidimų. Tik dvi iš keturių Komisijos pateiktų pastabų grupių yra susijusios su tokiais pažeidimais. Todėl fiskuoto dydžio korekcija nėra pakankamai pagrįsta.
55. Taigi Sprendimas 2002/881 naikintinas tiek, kiek juo atsisakoma Bendrijos lėšomis finansuoti 2 % išlaidų vaisių ir daržovių sektoriuje dėl nepakankamos priežiūros.
Dėl finansinės priemokų už galvijus korekcijos
Šalių argumentai
56. Graikijos vyriausybė ginčija Komisijos taikytą fiksuoto 10 % dydžio korekciją priemokoms už galvijus, nurodydama tris argumentus.
57. Pirmiausia dėl Komisijos pagrindinių patikrinimų sistemos rimtų trūkumų, pavyzdžiui, nepranešimo apie Reglamentais Nr. 1678/98 ir 2804/99 įtvirtintos integruotos administravimo ir kontrolės sistemos pakeitimus, duomenų bazės neišbaigtumo, kryžminių patikrinimų nevykdymo ir gyvulių bandų registrų patikrinimų neatitikties Reglamento Nr. 820/97 reikalavimams, į ausis įsegamo gyvulių, ypač naujai gimusių, žymėjimo trūkumų ir gyvulių pasų neatitikties Reglamento Nr. 820/97 reikalavimams, Graikijos vyriausybė mano, kad, atsižvelgiant į pereinamąsias priemones bei nacionalinės sistemos patobulinimus, šie trūkumai nėra pakankamai rimti, kad pateisintų fiksuoto 10 % dydžio korekciją.
58. Be to, pripažindama Komisijos išvadų pagrįstumą dėl atliekant antrinius patikrinimus nustatytų rimtų trūkumų, susijusių su uždavinių neatskyrimu, veterinarijos tarnybų ir kompetetingų valdžios institucijų nepakankamu bendradarbiavimu, žemės ūkio kooperatyvų nepakankamu tikrinimu, vėlavimu išnagrinėti paraiškas, nekompiuterizuotu rizikos vertinimu ir statistinių duomenų neatitikimais, Graikijos vyriausybė atkreipia dėmesį, kad atliekant tam tikrus antrinius patikrinimus nustatyti galimi pažeidimai gali užtraukti ne didesnę kaip fiksuoto 2 % dydžio korekciją.
59. Galiausiai Graikijos vyriausybė nurodo, jog Komisija viršijo diskreciją, nes EŽŪOGF nuostolių pavojus nebuvo toks, kad pateisintų 10 % dydžio finansinę korekciją.
60. Komisija iš esmės tik pastebi, kad Graikijos vyriausybė arba aiškiai pripažino, arba neginčijo išvadų, kuriomis grindžiama fiksuoto dydžio korekcija. Diskrecijos viršijimo klausimu ji mano, kad jos tarnybų padarytos išvados patvirtina rimtus pagrindinių patikrinimų sistemos organizavimo ir įgyvendinimo trūkumus, kurie, atsižvelgiant į tai, kad keli patikrinimai neatliekami arba atliekami nepakankami patikrinimai, kelia didelį EŽŪOGF nuostolių pavojų.
Teisingumo Teismo vertinimas
61. Pirmiausia pagrindinių patikrinimų sistemos klausimu pažymėtina, kaip tai padarė Komisija, kad Graikijos vyriausybė aiškiai pripažino Komisijos išvadas, išskyrus išvadą dėl nepranešimo apie 1999 m. sausio 1 d. ir 2000 m. sausio 1 d. atliktus reglamentavimo pakeitimus.
62. Šiuo klausimu primintina, kad Komisijai pateikus įrodymus, kurie sukelia pakankamai rimtų ir pagrįstų abejonių, valstybė narė negali paneigti Komisijos išvadų, savo teiginių neparemdama patikimos ir veiksmingos priežiūros sistemos buvimo įrodymais. Iš tiesų valstybė narė turi pateikti kuo detalesnius ir išsamesnius įrodymus apie šių patikrinimų ar skaičiavimų tikrumą ir prireikus – apie Komisijos teiginių netikslumą (žr. šiuo klausimu 2005 m. vasario 24 d. Sprendimo Graikija prieš Komisiją, C‑300/02, Rink. p. I‑0000, 34–36 punktus).
63. Graikijos vyriausybė tvirtina, pirma, kad apie šiuos pakeitimus buvo pranešta laiku, t. y. per metinius informacinius seminarus, ir, antra, kad tai, jog atitinkamų reglamentų taikymo išsamių instrukcijų aplinkraščiai buvo išsiųsti į departamentų skyrius pradelsus atitinkamai du ir keturis mėnesius, nesudarė kliūčių taikyti šiuos reglamentus 1999 ir 2000 m. patikrinimams. Tačiau šių teiginių nepakanka paneigti Komisijos išvadas.
64. Be to, antrinių patikrinimų klausimu pažymėtina, kad siekiant paneigti Komisijos kaltinimus Graikijos vyriausybės pateiktų įrodymų nepakanka išsklaidyti Komisijos išreikštas abejones dėl nagrinėjamų patikrinimų.
65. Iš tiesų Graikijos vyriausybė prieštarauja tvirtinimams dėl užduočių atskyrimo ir žemės ūkio kooperatyvų netikrinimo tik bendro pobūdžio teiginiais. Siekdama įrodyti tinkamą bendradarbiavimą tarp veterinarijos tarnybų ir kompetetingų valdžios institucijų ji mini tik vieną aplinkraštį. Nors ir pripažindama, kad buvo vėluojama nagrinėti paraiškas, pavojaus vertinimo klausimu ji vis dėlto teigia, kad tai buvo atliekama rankiniu būdu ir laiku. Tačiau, kaip išvados 53 punkte nurodo generalinis advokatas, sunku suprasti Graikijos vyriausybės teiginius apie klaidingus statistinius duomenis ir šie teiginiai nepaaiškina, kaip šie duomenys buvo patikrinti ir pataisyti. Patikimų skaičių dėl patikrinimų nebuvimas kelia didelį EŽŪOGF nuostolių atsiradimo pavojų.
66. Galiausiai dėl šios vyriausybės argumentų, susijusių su Komisijos diskrecijos viršijimu, konstatuotina, kaip išvados 57–59 punktuose pažymi generalinis advokatas, kad atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, šie argumentai yra atmestini.
67. Iš tikrųjų, kadangi Graikijos vyriausybė nepaneigė Komisijos išvadų patikimos ir veiksmingos priežiūros sistemos buvimo įrodymais, pastarosios nustatytus rimtus pagrindinių patikrinimų ir antrinių patikrinimų trūkumus reikia laikyti įrodytais.
68. Todėl Komisijos negalima kaltinti nepagrįstai pritaikius 10 % dydžio korekciją vadovaujantis Dokumente Nr. VI/5330/97 nustatytomis gairėmis, nes tuo atveju, kai neatliktas vienas ar keli pagrindiniai patikrinimai arba jei jie yra tokie blogi ar tokie reti, kad netinka paraiškos priimtinumui nustatyti arba pažeidimams išvengti, pagrįsta manyti, kad tokiu atveju egzistavo didelių EŽŪOGF nuostolių atsiradimo didelė rizika.
69. Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, Graikijos vyriausybės argumentai, pateikti prieštaraujant dėl fiksuotos 10 % dydžio korekcijos taikymo priemokoms už galvijus, atmestini kaip nepagrįsti.
Dėl finansinės priemokų už avis ir ožkas korekcijos
Šalių argumentai
70. Graikijos vyriausybė ginčija Komisijos taikytą 5 % dydžio priemokų už avis ir ožkas korekciją. Iš tikrųjų ši korekcija grindžiama kita, taip pat 5 % dydžio korekcija toms pačioms priemokoms už 1995–1997 metus. Dėl šios vyriausybės padarytų 1998 ir 1999 m. priežiūros sistemos patobulinimų šis dydis turėtų būti sumažintas iki 2 %.
71. Komisija iš esmės tik pažymi, kad nebuvo paneigtos išvados, kuriomis grindžiamos finansinės korekcijos, pavyzdžiui, gyvulių judėjimų registro nebuvimas, patikrinimų statistinių duomenų nepatikimumas, vėlavimas tvarkyti duomenis, rizikos nevertinimas, galvijų laikymo vietos netikslus nurodymas ir žodinis pranešimas apie nuostolius. Aiškių patobulinimų dėl konstatuotų aplinkybių, kurių pagrindu už 1995–1997 m. taikyta fiksuoto 5 % dydžio korekcija, nebuvimas lėmė tokio paties dydžio korekcijų taikymą už 1998 ir 1999 metus.
Teisingumo Teismo vertinimas
72. Pirmiausia pažymėtina, kad 2004 m. rugsėjo 9 d. Sprendimu Graikija prieš Komisiją
(C-332/01, Rink. p. I-7699, 99 ir paskesni punktai) Teisingumo Teismas atmetė Graikijos Respublikos ieškinį dėl 2001 m. liepos 11 d. Komisijos sprendimo 2001/557/EB dėl Bendrijos atsisakymo Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) Garantijų skyriaus lėšomis finansuoti kai kurias valstybių narių patirtas išlaidas (OL L 200, p. 28), kuriuo pritaikyta fiksuoto 5 % dydžio korekcija priemokoms už avis ir ožkas už 1995–1997 m., panaikinimo.
73. Šioje byloje nagrinėta finansinė korekcija buvo taikyta dėl bendro pobūdžio aplaidumo, kurį Komisija nustatė už 1995–1997 m. ir kurio atžvilgiu Komisijos tarnybos nerado jokių aiškių patobulinimų 1998 ir 1999 metais.
74. Todėl siekiant nustatyti, kaip pasikeitė situacija, reikėtų išnagrinėti Graikijos vyriausybės įrodymus, susijusius su ankstesne fiksuoto dydžio korekcija, pateiktus nesutinkant su Komisijos išvadomis.
75. Šiuo klausimu kaip ir šio sprendimo 62 punkte primintina, kad Komisijai pateikus įrodymus, kurie sukelia pakankamai rimtų ir pagrįstų abejonių dėl nagrinėjamos priežiūros sistemos, valstybė narė turi pateikti kuo detalesnius ir išsamesnius įrodymus apie šių patikrinimų ar skaičiavimų tikrumą ir prireikus – apie Komisijos teiginių netikslumą.
76. Dėl Teisingumo Teismo minėtoje byloje, kurioje priimtas 2004 m. rugsėjo 9 d. Sprendimas Graikija prieš Komisiją, nustatytų aplinkybių Graikijos vyriausybė pripažįsta, kad pažeidžiant Reglamento Nr. 2700/93 4 straipsnio 1 dalį galvijų judėjimo registras vis dar buvo neužbaigtas nagrinėjamais metais. Tačiau ji nepateikia jokio įrodymo, kuris patvirtintų jos nurodomus patobulinimus.
77. Graikijos vyriausybė taip pat pripažįsta, jog pažeisdamos Reglamento Nr. 3887/92 10 straipsnio 5 dalį jos valdžios institucijos priima žodinius pranešimus apie nuostolius.
78. Patikrinimų statistinių duomenų patikimumo trūkumų klausimu generalinis advokatas savo išvados 66 punkte pagrįstai atmeta Graikijos vyriausybės pastabą dėl jos tikrintojų aukštos kvalifikacijos kaip nepakankamą siekiant įrodyti teisingą gyvulių skaičiavimą.
79. Vėlavimo tvarkyti duomenis ir įvertinti šio reglamento 6 straipsnio 4 dalyje nurodytas rizikas klausimu nurodytinos išvados, kaip tai daro bylos šalys, susijusios su priemokomis už galvijus (žr. šio sprendimo 62 ir 65 punktus). Be to, valstybė narė negali paneigti Komisijos išvadų, savo teiginių neparemdama patikimos ir veiksmingos priežiūros sistemos buvimo įrodymais. Vien tik nuorodos į aplinkybę, kad toks vertinimas atlie kamas rankiniu būdu, nepakanka (žr. minėto 2004 m. rugsėjo 9 d. Sprendimo Graikija prieš Komisiją 128 ir 129 punktus).
80. Gyvulių laikymo vietos nurodymo klausimu pažymėtina, kaip Teisingumo Teismas jau yra nusprendęs minėto sprendimo Graikija prieš Komisiją 133–137 punktuose, kad atsižvelgiant į Reglamento Nr. 3887/92 5 straipsnio 1 dalies penktos įtraukos struktūrą ir tikslą, reikalaujama informacija turi būti pakankamai aiški, kad priežiūros institucijos galėtų patikrinti tikslią vietą, kurioje gyvuliai laikomi.
81. Todėl Graikijos vyriausybės argumentai, pateikti prieštaraujant fiksuoto 5 % dydžio priemokų už avis ir ožkas korekcijai, yra atmestini.
82. Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, Sprendimas Nr. 2002/881 turi būti panaikintas tiek, kiek juo atsisakoma Bendrijos lėšomis finansuoti 2 % išlaidų vaisių ir daržovių sektoriuje. Likusi Graikijos Respublikos ieškinio dalis yra atmestina.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
83. Pagal Procedūros reglamento 69 straipsnio 2 dalį pralaimėjusiai šaliai nurodoma padengti bylinėjimosi išlaidas, jei laimėjusi šalis to prašė. Pagal to paties reglamento 69 straipsnio 3 dalį, jeigu kiekvienos šalies dalis reikalavimų patenkinama, o dalis atmetama, Teisingumo Teismas gali paskirstyti išlaidas šalims arba nurodyti kiekvienai padengti savo išlaidas. Kadangi Graikijos Respublikos reikalavimai dėl dviejų iš trijų Komisijos nurodytų kaltinimų buvo atmesti, Komisijos prašymu Graikijos Respublika turi padengti du trečdalius Komisijos bylinėjimosi išlaidų. Kadangi Graikijos Respublika neprašė atlyginti bylinėjimosi išlaidų, kiekviena šalis padengia likusią savo bylinėjimosi išlaidų dalį.
Rezoliucinė dalis
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (trečioji kolegija) nusprendžia:
1. 2002 m. lapkričio 5 d. Komisijos sprendimas 2002/881/EB dėl Bendrijos atsisakymo Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) Garantijų skyriaus lėšomis finansuoti kai kurias valstybių narių patirtas išlaidas panaikinamas tiek, kiek juo atsisakoma Bendrijos lėšomis finansuoti 2 % išlaidų vaisių ir daržovių sektoriuje.
2. Likusią ieškinio dalį atmesti.
3. Graikijos Respublika padengia du trečdalius Europos Bendrijų Komisijos bylinėjimosi išlaidų.
4. Kiekviena šalis padengia likusią savo bylinėjimosi išlaidų dalį.