62016CJ0556
EUROOPA KOHTU OTSUS (üheksas koda)
19. oktoober 2017 (
*1
)
Eelotsusetaotlus – Määrus (EMÜ) nr 2658/87 – Tolliliit – Ühine tollitariifistik – Tariifne klassifitseerimine – Kombineeritud nomenklatuur – Tariifirubriigid – Alamrubriik 6212 20 00 (püks-taljevööd) – Kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused – Harmoneeritud süsteemi selgitavad märkused
Kohtuasjas C‑556/16,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Finanzgericht Hamburg’i (Hamburgi maksukohus, Saksamaa) 11. mai 2016. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 3. novembril 2016, menetluses
Lutz GmbH
versus
Hauptzollamt Hannover,
EUROOPA KOHUS (üheksas koda),
koosseisus: koja president C. Vajda, kohtunikud E. Juhász (ettekandja) ja K. Jürimäe,
kohtujurist: H. Saugmandsgaard Øe,
kohtusekretär: A. Calot Escobar,
arvestades kirjalikku menetlust,
arvestades seisukohti, mille esitasid:
–
Lutz GmbH, esindaja: T. Lutz,
–
Euroopa Komisjon, esindajad: B.-R. Killmann ja A. Caeiros,
arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada asi ilma kohtujuristi ettepanekuta,
on teinud järgmise
otsuse
1
Eelotsusetaotlus käsitleb küsimust, kuidas tõlgendada nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT 1987, L 256, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382) I lisas (komisjoni 9. oktoobri 2012. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 927/2012 (ELT 2012, L 304, lk 1) muudetud redaktsioonis) sisalduva kombineeritud nomenklatuuri (edaspidi „KN“) alamrubriiki 6212 20 00.
2
Taotlus esitati Lutz GmbH ja Hauptzollamt Hannoveri (Hannoveri peatolliamet) vahelise kohtuvaidluse raames, mille ese on vormivate aluspükste tariifne klassifitseerimine.
Õiguslik raamistik
Kombineeritud nomenklatuur
3
KN‑i teine osa „Tollimaksude loend“ sisaldab XI jaotist „Tekstiil ja tekstiilitooted“. Selles jaotises on grupid 61 ja 62.
4
KN‑i grupi 61 „Silmkoelised ja heegeldatud rõivad ning rõivamanused (trikootooted)“ märkuse 2 punkti a kohaselt ei kuulu sellesse gruppi rubriigi 6212 tooted.
5
KN‑i alamrubriiki 6108 22 00 kuuluvad „Naiste ja tüdrukute kombineed, alusseelikud, aluspüksid, öösärgid, pidžaamad, negližeed, supelmantlid, hommikumantlid jms rõivaesemed, silmkoelised või heegeldatud – aluspüksid keemilistest kiududest“.
6
Selle alamrubriigi puhul on kokkuleppeline tollimaksumäär 12%.
7
KN‑i grupi 62 „Rõivad ning rõivamanused, v.a silmkoelised või heegeldatud“ märkuse 1 kohaselt kuuluvad sellesse gruppi ainult valmistooted mis tahes tekstiilmaterjalist peale vati, v.a silmkoelised või heegeldatud tooted (muud kui rubriiki 6212 kuuluvad).
8
KN‑i rubriiki 6212 kuuluvad „Rinnahoidjad, sukahoidjad [mõiste „sukahoidjad“ asemel on edaspidi kasutatud täpsemat vastet „taljevöö“], korsetid, traksid, sukapaelad jms tooted ning nende osad, kaasa arvatud silmkoelised ja heegeldatud“.
9
KN‑i alamrubriiki 6212 20 00 kuuluvad „Rinnahoidjad, [taljevööd], korsetid, traksid, sukapaelad jms tooted ning nende osad, kaasa arvatud silmkoelised ja heegeldatud – [taljevööd], püks-[taljevööd]“.
10
KN‑i alamrubriiki 6212 90 00 kuuluvad „Rinnahoidjad, [taljevööd], korsetid, traksid, sukapaelad jms tooted ning nende osad, kaasa arvatud silmkoelised ja heegeldatud – muud kui rinnahoidjad, [taljevööd], püks-[taljevööd] ja korseletid“.
11
Rubriigi 6212 puhul on kokkuleppeline tollimaksumäär 6,5%.
Kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused
12
Määruse nr 2658/87 artikli 9 lõike 1 kohaselt võtab komisjon vastu Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused (edaspidi „KN‑i selgitavad märkused“).
13
Eelotsusetaotlusest nähtub, et põhikohtuasja lahendamise seisukohast on asjakohased need KN‑i selgitavad märkused, mis avaldati 4. märtsi 2015. aasta Euroopa Liidu Teatajas (ELT 2015, C 76, lk 1). KN‑i selgitav märkus alamrubriigi 6212 20 00 kohta on sõnastatud järgmiselt:
„[Taljevööd], püks-[taljevööd]
Sellesse alamrubriiki kuuluvad püks-[taljevööd], sealhulgas silmkoelised ja heegeldatud, mis on tavaliste või kõrgendatud vööjoonega aluspükste lõikega, säärtega või ilma.
Neil peavad olema alljärgnevad omadused:
a)
katavad vöökoha ja puusad, küljeosade pikkus on üle 8 cm (alläärest ülaservani mõõdetuna),
b)
venivad pikisuunas, laiuses on venivus piiratud. Tugevdusdetailid või vooder kõhuosal, ning isegi pitsi, paelte, posamentide jms kasutamine on lubatud, kui venivus pikisuunas säilib,
c)
on valmistatud järgmistest tekstiilmaterjalidest:
–
puuvill segus vähemalt 15% elastomeerse lõngaga või
–
keemilised kiud segus vähemalt 10% elastomeerse lõngaga või
–
mitte üle 50% puuvilla ja suure osatähtsusega keemiliste kiudude segu vähemalt 10% elastomeerse lõngaga.“
Harmoneeritud süsteemi selgitavad märkused
14
Tollikoostöö Nõukogu, millest sai Maailma Tolliorganisatsioon (WCO), asutati Brüsselis 15. detsembril 1950 allkirjastatud konventsiooniga nimetatud nõukogu asutamise kohta. Kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „HS“) töötas välja WCO ning see kehtestati 14. juunil 1983 Brüsselis sõlmitud rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga, mis kiideti koos selle 24. juuni 1986. aasta muutmisprotokolliga Euroopa Majandusühenduse nimel heaks nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsusega 87/369/EMÜ (EÜT 1987, L 198, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 288).
15
Vastavalt selle konventsiooni artikli 6 lõikele 1 loodi Tollikoostöö Nõukogu raames komitee, mida nimetatakse „harmoneeritud süsteemi komiteeks“ ning mis koosneb kõigi konventsiooniosaliste esindajatest. Komitee ülesanne on eelkõige teha ettepanekuid nimetatud konventsiooni muutmiseks ning töötada HS‑i tõlgendamiseks välja selgitavaid märkusi (edaspidi „HS‑i selgitavad märkused“), arvamusi klassifitseerimise kohta ning muid arvamusi.
16
Vastavalt HS‑i selgitavatele märkustele rubriigi 6212 kohta kuuluvad sellesse rubriiki seda liiki tooted, mis on ette nähtud kandmiseks keha toetavate rõivastena või teatud toodete rõivatoena, ja nende osad, kusjuures need tooted võivad olla mis tahes tekstiilmaterjalist, sealhulgas silmkoelised või heegeldatud kangast (kas elastsed või mitteelastsed).
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
17
Lutz taotles 2013. aasta oktoobris siduvat tolliinformatsiooni vormivate aluspükste kohta ning tegi oma taotluses ettepaneku klassifitseerida need aluspüksid KN‑i alamrubriiki 6212 90 00.
18
Saksa tolliamet väljastas siduva tolliinformatsiooni, mille kohaselt tuli need aluspüksid klassifitseerida KN‑i alamrubriiki 6108 22 00.
19
Kuivõrd Lutz leidis, et see klassifikatsioon ei ole õige, esitas ta vaide, mis jäeti rahuldamata, ning seejärel kaebuse Finanzgericht Hamburgile (Hamburgi maksukohus, Saksamaa).
20
See kohus märgib, et kõnealuse toote puhul on tegemist vormivate madala vööjoonega silmkoeliste aluspükstega, mis venivad nii pikisuunas kui ka laiuses. Ta täpsustab, et aluspükste kätega venitamisel on see vähem veniv laiuses kui pikisuunas ning küsimus, millisel määral on see laiuses vähem veniv, võib saada erineva vastuse vastavalt vastaja individuaalsele tajule asjast. Eelotsusetaotluse esitanud kohus juhib tähelepanu asjaolule, et see toode ei sisalda laiuses sisse kootud mitteelastseid erikoostisaineid.
21
Kõnealuse kohtu arvates on põhikohtuasja lahendamise seisukohast olulised normid KN‑i alamrubriigid 6108 22 00 ja 6212 20 00 ning KN‑i selgitavad märkused nende alamrubriikide kohta.
22
Ta leiab, et kui kõnealuse toote puhul on tegemist püks-taljevööga alamrubriigi 6212 20 00 (taljevööd, püks-taljevööd) tähenduses, siis tuleks see klassifitseerida rubriiki 6212, mis on rubriigiga 6108 võrreldes spetsiifilisem.
23
Eelotsusetaotluse esitanud kohus täpsustab, et kui selle toote puhul ei peaks vastupidi olema tegemist püks-taljevööga alamrubriigi 6212 20 00 tähenduses, siis tuleks see klassifitseerida rubriiki 6108 ning selle rubriigi raames alamrubriiki 6108 22 00 (aluspüksid keemilistest kiududest).
24
Ta lisab, et KN‑i selgitav märkus alamrubriigi 6212 20 00 kohta määratleb täpsemalt „püks-[taljevöö]“ selle alamrubriigi tähenduses ning vaidlust ei ole selles, et kõnealusel tootel on selle selgitava märkuse teise lõigu punktides a ja c kirjeldatud omadused.
25
Neil tingimustel on eelotsusetaotluse esitanud kohtu arvates käesoleval juhul määrava tähtsusega küsimus, kas kõnealusel tootel on lisaks neile omadustele ka selgitava märkuse teise lõigu punkti b esimeses lauses kirjeldatud omadus, see tähendab, kas see on veniv pikisuunas, kuid laiuses on venivus piiratud.
26
Ta leiab sellegipoolest, et selle selgitava märkuse teise lõigu punkti b esimese lause sõnastus „veniv pikisuunas, laiuses on venivus piiratud“ ei ole piisavalt selge ja täpne.
27
Nii palub see kohus oma küsimustega Euroopa Kohtul tõlgendada KN‑i selgitava märkuse alamrubriigi 6212 20 00 kohta teise lõigu punkti b esimest lauset.
28
Esiteks soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus, kes lähtub eeldusest, et püks-taljevööd peavad alati olema laiuses venivad, teada saada eeskätt seda, kuidas tuleb võrrelda venivust laiuses venivusega pikisuunas. Ta täpsustab sellega seoses, et venivus laiuses peaks olema oluliselt väiksem venivusest pikisuunas, kuna venivus laiuses, mis oleks vaid veidi väiksem venivusest pikisuunas, ei vastaks selles selgitavas märkuses kehtestatud nõuetele.
29
Teiseks märgib see kohus, et omadus, mida on kirjeldatud kui „piiratut“, võiks tähendada ka venivuse laiuses absoluutset piiratust selles mõttes, et püks-taljevöö venivusele laiuses on lisaabinõudega seatud kindel piir nii, et venivus laiuses lõpeb venitamise teatud hetkel. Selles osas võib KN‑i selgitava märkuse alamrubriigi 6212 20 00 kohta teise lõigu punkti b teine lause viidata sellele, et just seda laadi venivuse piiratust silmas peetaksegi.
30
Kõnealune kohus märgib, et tõusetub ka küsimus sellest, milliste objektiivsete kriteeriumide alusel tuleks kas võrrelda venivust pikisuunas venivusega laiuses või – kui venivus laiuses on absoluutselt piiratud – sellise piiratuse astet. Kui võrrelda tuleb venivust pikisuunas venivusega laiuses, tuleks kõne alla puht tajupõhine hindamine materjali kätega venitamise teel või selliste tehniliste mõõtmismeetodite kasutamine, mille abil saadakse andmeid kasutatud materjali venivuse kohta.
31
Lõpetuseks juhib eelotsusetaotluse esitanud kohus tähelepanu asjaolule, et kuivõrd KN‑i selgitava märkuse alamrubriigi 6212 20 00 kohta teise lõigu punkti b esimene lause ei võimalda kindlaks teha, millised kõnealuse püks-taljevöö omadused ja tunnused on klassifitseerimise seisukohast asjakohased, siis tuleks seoses nende nõuetega, millele peab vastama venivus laiuses, ning arvestades HS‑i selgitavat märkust rubriigi 6212 kohta, võtta aluseks ainult teatavate kehaosade toetamise funktsioon, mis on tõendatav.
32
Neil asjaoludel otsustas Finanzgericht Hamburg (Hamburgi maksukohus, Saksamaa) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.
a)
Kas [KN‑i] selgitavaid märkusi […] alamrubriigi 6212 20 00 kohta tuleb tõlgendada nii, et püks-taljevöö puhul on venivus „laiuses piiratud“ juba siis, kui venivus laiuses on väiksem kui venivus pikisuunas?
b)
Kui esimese küsimuse punktile a vastatakse jaatavalt:
Millistest objektiivsetest kriteeriumidest tuleb lähtuda venivuse pikisuunas võrdlemisel venivusega laiuses?
2.
Kui esimese küsimuse punktile a vastatakse eitavalt:
a)
Kas [KN‑i] selgitavaid märkusi […] alamrubriigi 6212 20 00 kohta tuleb tõlgendada nii, et püks-taljevöö puhul on venivus „laiuses piiratud“ ainult siis, kui venivus laiuses on tunduvalt väiksem kui venivus pikisuunas?
b)
Kui teise küsimuse punktile a vastatakse jaatavalt:
Millistest objektiivsetest kriteeriumidest tuleb lähtuda venivuse pikisuunas võrdlemisel venivusega laiuses ning millist hindamisalust tuleb seejuures kasutada?
3.
Kui teise küsimuse punktile a vastatakse eitavalt:
a)
Kas [KN‑i] selgitavaid märkusi […] alamrubriigi 6212 20 00 kohta tuleb tõlgendada nii, et püks-taljevööde puhul ei tehta venivuse laiuses piiratust kindlaks mitte venivuse pikisuunas ja venivuse laiuses võrdlemise abil, vaid see tähendab, et venivus laiuses peab olema absoluutselt piiratud?
b)
Kui kolmanda küsimuse punktile a vastatakse jaatavalt:
Milliste objektiivsete kriteeriumide alusel tuleb hinnata, kas püks-taljevöö venivus laiuses on kolmanda küsimuse punkti a tähenduses piiratud?“
Eelotsuse küsimuste analüüs
33
Oma küsimustega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada saada, kui venivad peavad aluspüksid olema laiuses selleks, et olla hõlmatud KN‑i alamrubriigiga 6212 20 00.
34
Sissejuhatuseks tuleb meenutada, et KN‑i selgitava märkuse alamrubriigi 6212 20 00 kohta teise lõigu punkti b esimese lause kohaselt peavad aluspüksid olema „veniv[ad] pikisuunas, laiuses on venivus piiratud“, selleks et neid saaks klassifitseerida sellesse alamrubriiki.
35
KN‑i selgitavate märkustega seoses tuleb siiski märkida, et ehkki need aitavad oluliselt kaasa eri tariifirubriikide ulatuse tõlgendamisel, ei ole neil siduvat jõudu (vt selle kohta kohtuotsus, 9.6.2016, MIS, C‑288/15, EU:C:2016:424, punkt 23 ja seal viidatud kohtupraktika).
36
Tuleb rõhutada, et KN‑i esimese osa „Eelsätted“ I jaotise „Üldreeglid“ A osast „Kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid“ nähtub, et kaup klassifitseeritakse lähtuvalt rubriikide kirjeldustest ning vastavate jaotiste ja gruppide märkustest, samas kui jaotiste, kaubagruppide ja alamgruppide nimetused on antud vaid suunaval eesmärgil (vt selle kohta kohtuotsus, 8.12.2016, Lemnis Lighting, C‑600/15, EU:C:2016:937, punkt 35).
37
Õiguskindluse huvides ning kontrolli lihtsustamiseks peab kauba tariifse klassifitseerimise seisukohast määravat kriteeriumi seega üldjuhul otsima kauba objektiivsete tunnuste ja omaduste hulgast, nii nagu need on määratletud KN‑i rubriigi sõnastuses ning jaotise või grupi märkustes (kohtuotsused, 8.12.2016, Lemnis Lighting, C‑600/15, EU:C:2016:937, punkt 36, ja 16.2.2017, Aramex Nederland, C‑145/16, EU:C:2017:130, punkt 22).
38
Tuleb meenutada, et Euroopa Liidu Nõukogu on andnud komisjonile, kes tegutseb koostöös liikmesriikide tolliekspertidega, ulatusliku kaalutlusõiguse konkreetse kauba klassifitseerimisel kasutatavate tariifirubriikide sisu täpsustamiseks. Komisjoni õigus võtta määruse nr 2658/87 artikli 9 lõike 1 punktides a, b, d ja e nimetatud meetmeid – nagu täiendavate märkuste koostamine – ei anna talle siiski õigust muuta tariifirubriikide sisu, mis on kehtestatud HS‑i alusel, mis on omakorda kehtestatud rahvusvahelise HS‑i konventsiooniga ja mille puhul Euroopa Liit on võtnud konventsiooni artikliga 3 endale kohustuse mitte muuta selle ulatust (kohtuotsus, 12.2.2015, Raytek ja Fluke Europe, C‑134/13, EU:C:2015:82, punkt 29 ja seal viidatud kohtupraktika).
39
KN‑i rubriigi 6212 sõnastusest nähtub, et sellesse rubriiki kuuluvad „[r]innahoidjad, [taljevööd], korsetid, traksid, sukapaelad jms tooted ning nende osad, kaasa arvatud silmkoelised ja heegeldatud“. Lisaks on KN‑i alamrubriik 6212 20 00 mõeldud rubriigi 6212 raames konkreetselt „[taljevööde], püks-[taljevööde]“ tarvis.
40
Mis puutub HS‑i selgitavatesse märkustesse, siis tuleb täheldada, et vaatamata siduva jõu puudumisele on need olulised vahendid ühise tollitariifistiku ühetaolise kohaldamise tagamiseks ja annavad sellisena arvestatavaid juhiseid selle tõlgendamiseks (kohtuotsus, 17.3.2016, Sonos Europe, C‑84/15, EU:C:2016:184, punkt 33 ja seal viidatud kohtupraktika).
41
Tuleb meenutada, et vastavalt HS‑i selgitavatele märkustele rubriigi 6212 kohta kuuluvad sellesse rubriiki seda liiki tooted, mis on ette nähtud kandmiseks keha toetavate rõivastena või teatud toodete rõivatoena, ja nende osad, kusjuures need tooted võivad olla mis tahes tekstiilmaterjalist, sealhulgas silmkoelised või heegeldatud kangast (kas elastsed või mitteelastsed).
42
Üldnimetustest „[taljevöö]“, „püks-[taljevöö]“ ja „korsett“ tuleneb Euroopa Kohtule komisjoni poolt esitatud kirjalike seisukohtade lisas esitatud andmete toetusel, et nendele nimetustele vastavad tooted avaldavad inimkeha toetavat ja vormivat mõju seeläbi, et muudavad inimkeha jäigemaks.
43
Selline mõju on aga võimalik ainult siis, kui nende toodete venivus laiuses on oluliselt piiratud.
44
Komisjon väidab, et selline venivus laiuses peab olema absoluutselt piiratud, mis tähendab, et peab olema kasutatud mitteelastseid materjale või et sellistest materjalidest koostisained on spetsiaalselt püks-taljevöödele sisse kootud.
45
Ehkki tuleb möönda, et venivus laiuses peab olema oluliselt piiratud, ei ole tingimata vaja, et püks-taljevööd sisaldaksid mitteelastseid materjale või koostisosasid.
46
Nimelt näib tehniliselt mõeldav kududa ringkoes taljevöödele ja püks-taljevöödele sisse salendavad tsoonid.
47
Samuti on vaja võtta arvesse põhikohtuasjas kõne all oleva toote kasutusotstarvet, kuivõrd see võib endast kujutada klassifitseerimisel objektiivset kriteeriumi, kui see on tootele omane; seda, kas see nii on, peab olema võimalik hinnata toote objektiivsete tunnuste ja omaduste alusel (vt selle kohta kohtuotsus, 26.4.2017, Stryker EMEA Supply Chain Services, C‑51/16, EU:C:2017:298, punkt 40 ja seal viidatud kohtupraktika).
48
Põhikohtuasjas kõne all oleva toote kasutusotstarvet arvestades – eelotsusetaotluse esitanud kohus on selle määratlenud kui „vormivad aluspüksid“ ja Hauptzollamt Hannover kui „seamless shapewear“ – on selge, et toote eesmärk on avaldada inimkeha toetavat ja vormivat mõju. Selle toote peamine tunnus on seega oluliselt piiratud venivus laiuses, et toetada objektiivselt salendavat mõju avaldades inimkeha; kas see on nii, peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.
49
Lutz väidab sellega seoses sisuliselt, et vastupidi korsettidele ja klassikalistele taljevöödele, mille puhul inimkeha toetav ja vormiv mõju saavutatakse tavaliselt õmmeldud jäiga kõhuosa ja elastsete küljeosade abil, mis tähendab, et need eri osad tuleb õmblusmasinaga kokku õmmelda, on kõnealuse aluspesu puhul kasutatud ringkoes tugivööde uue süsteemi puhul (tegemist on patenditud tehnilise uuendusega) salendavad kontrolltsoonid automaatselt tootesse sisse kootud, nii et neil on järkjärguline kokkusuruv mõju.
50
Seega tuleb tunnistada, et kõnealune taljevöö või püks-taljevöö võib eristuda tavalisest aluspesust oluliselt piiratud venivuse laiuses tõttu, mis aitab sel inimkeha toetada ja tagada saledama kehajoone.
51
Pealegi ei ole käesoleva kohtuotsuse punktides 13 ja 34 meenutatud KN‑i selgitavate märkuste eesmärk seada taljevöö või püks-taljevöö klassifitseerimine KN‑i alamrubriiki 6212 20 00 sõltuvusse venivuse laiuses täielikust puudumisest.
52
Seega tuleneb põhikohtuasjas kõne all olevate aluspükste objektiivsetest tunnustest ja omadustest, et see kuulub tõenäoliselt KN‑i alamrubriiki 6212 20 00.
53
Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on kontrollida põhikohtuasjas kõne all oleva toote füüsilisi tunnuseid ning põhikohtuasja poolte selle kohta esitatud väiteid.
54
Kõigi eespool toodud kaalutlustega arvestades tuleb esitatud küsimustele vastata, et KN‑i tuleb tõlgendada nii, et aluspüksid, mille venivus laiuses on piiratud, kuid mis ei sisalda laiuses sissekootud mitteelastseid koostisosasid, kuuluvad tõenäoliselt KN‑i alamrubriiki 6212 20 00, kui hindamise tulemusel ilmneb, et nende aluspükste venivus laiuses on oluliselt piiratud, et toetada salendavat mõju avaldades inimkeha.
Kohtukulud
55
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse liikmesriigi kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (üheksas koda) otsustab:
Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas (komisjoni 9. oktoobri 2012. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 927/2012 muudetud redaktsioonis) sisalduvat kombineeritud nomenklatuuri tuleb tõlgendada nii, et aluspüksid, mille venivus laiuses on piiratud, kuid mis ei sisalda laiuses sissekootud mitteelastseid koostisosasid, kuuluvad tõenäoliselt kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki 6212 20 00, kui hindamise tulemusel ilmneb, et nende aluspükste venivus laiuses on oluliselt piiratud, et toetada salendavat mõju avaldades inimkeha.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: saksa.