Byla C‑45/24
Verein für Konsumenteninformation
prieš
Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV
(Oberster Gerichtshof prašymas priimti prejudicinį sprendimą)
2026 m. sausio 15 d. Teisingumo Teismo (ketvirtoji kolegija) sprendimas
„ Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Oro transportas – Reglamentas (EB) Nr. 261/2004 – 8 straipsnio 1 dalis – Bilieto kainos atgavimas atšaukus skrydį – Komisinis mokestis, perkant bilietą imamas asmens, veikiančio kaip tarpininkas tarp keleivio ir oro vežėjo – Įtraukimo sąlygos – Komisinio mokesčio, tariamai nustatyto oro vežėjui nežinant, suma – Įrodinėjimo pareiga “
Transportas – Oro transportas – Reglamentas Nr. 261/2004 – Kompensavimas ir pagalba keleiviams – Bilieto kainos atgavimas atšaukus skrydį – Skaičiavimas – Atsižvelgimas į perkant bilietą keleiviui ir oro vežėjui tarpininkavusio asmens pasiimtą komisinį mokestį – Sąlygos – Būtinybė oro vežėjui žinoti tikslų komisinio mokesčio dydį – Nebuvimas
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 261/2004 2 straipsnio f punktas, 5 straipsnio 1 dalies a punktas ir 8 straipsnio 1 dalies a punktas)
(žr. 30–41 punktus ir rezoliucinę dalį)
Santrauka
Išnagrinėjęs Oberster Gerichtshof (Aukščiausiasis Teismas, Austrija) prašymą priimti prejudicinį sprendimą, Teisingumo Teismas patikslino jurisprudenciją dėl oro vežėjo pareigos atšaukus skrydį grąžinti keleiviui komisinį mokestį, šio sumokėtą trečiajam asmeniui, perkant lėktuvo bilietą veikusiam kaip tarpininkas.
Oro transporto keleiviai nusipirko lėktuvo bilietus International Air Transport Association (Tarptautinė oro transporto asociacija, IATA) sertifikuotos kelionių agentūros Opodo, kuriai leista išduoti Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV (toliau – KLM) lėktuvo bilietus, rezervavimo portale; KLM – nagrinėjamus skrydžius vykdanti oro transporto bendrovė. Keleivių sumokėta suma apėmė bilietų kainą ir perkant tuos bilietus rezervavimo portale Opodo taikytą tarpininkavimo komisinį mokestį.
Dėl skrydžių atšaukimo keleiviai atgavo iš KLM bilietų kainą be tarpininkavimo mokesčio. Verein für Konsumenteninformation (Austrijos vartotojų informavimo asociacija; toliau – VKI), kuriai keleiviai perleido savo reikalavimus dėl už bilietus sumokėtos sumos grąžinimo, pareiškė ieškinį KLM, siekdama gauti tarpininkavimo komisinio mokesčio sumą; ji teigė, kad šis mokestis turi būti įtrauktas į grąžintiną už bilietus sumokėtą sumą. Pirmosios instancijos teismas ieškinį patenkino. Gavęs KLM apeliacinį skundą, Landesgericht Korneuburg (Kornoiburgo apygardos teismas, Austrija) tą sprendimą vis dėlto panaikino.
Tokiomis aplinkybėmis Oberster Gerichtshof (Aukščiausiasis Teismas), prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, gavo VKI kasacinį skundą. Abejodamas dėl Reglamento Nr. 261/2004(1) 8 straipsnio 1 dalies a punkto aiškinimo, tas teismas nutarė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui prašymą priimti prejudicinį sprendimą. Jis visų pirma klausia Teisingumo Teismo, kokiomis sąlygomis oro vežėjas turi būti informuotas apie tai, kad imamas tarpininkavimo komisinis mokestis, ir apie tikslų jo dydį, kad šis komisinis mokestis būtų įtrauktas į pagal tą nuostatą grąžintiną bendrą lėktuvo bilieto kainą, ir kas privalo įrodyti, kad jis apie tai, kad imamas minėtas komisinis mokestis, žinojo.
Teisingumo Teismo vertinimas
Pirmiausia, Teisingumo Teismas pažymi, kad pagal Reglamento Nr. 261/2004 8 straipsnio 1 dalies a punktą, siejamą su šio reglamento 5 straipsnio 1 dalies a punktu, atšaukęs skrydį oro vežėjas privalo atitinkamiems keleiviams suteikti pagalbą ir pasiūlyti jiems, be kita ko, grąžinti bilieto kainą – jį perkant sumokėtą sumą. Reglamento Nr. 261/2004 8 straipsnio 1 dalies a punkto tekste nustatytas tiesioginis sąvokos „bilietas“ ir žodžių junginio „jį perkant sumokėta suma“ ryšys, nes tokį bilietą atitinkami keleiviai gali įsigyti tiesiogiai iš oro vežėjo arba per tarpininką, pavyzdžiui, per šio reglamento 2 straipsnio f punkte numatytą įgaliotąjį atstovą.
Jis taip pat patikslino, kad dėl bet kokių bilieto dalių, įskaitant kainą, jei šį bilietą išdavė ne pats oro vežėjas, bet kuriuo atveju turi būti gautas jo sutikimas. Tik lėktuvo bilieto kainos sudedamosios dalys, kaip antai tarpininkavimo komisinis mokestis, turi būti laikomos būtinomis ir todėl „neišvengiamomis“, kad būtų galima naudotis šio oro vežėjo siūlomomis paslaugomis.
Teisingumo Teismas pažymi, kad lėktuvo bilieto pirkimas per tarpininką yra „vienas sandoris“, nes tarpininkavimo komisinis mokestis yra bilieto kainos dalis, kaip ji suprantama Reglamento Nr. 261/2004 8 straipsnio 1 dalies a punkte. Taigi šis tarpininkavimo komisinis mokestis yra neatsiejamas nuo bilieto kainos, nes pirkdamas bilietą keleivis negali atsisakyti jį sumokėti. Tokiomis aplinkybėmis reikia pripažinti, kad dėl šio tarpininkavimo komisinio mokesčio, kaip „neišvengiamos“ lėktuvo bilieto kainos sudėtinės dalies, oro vežėjas davė leidimą ir todėl jį reikia grąžinti pagal minėtą nuostatą.
Jis taip pat pridūrė, kad, kai šis oro vežėjas sutinka, kad tarpininkas jo vardu ir jo sąskaita išduotų ir pateiktų lėktuvo bilietus, galima manyti, kad jis neišvengiamai žino apie šio tarpininko komercinę praktiką imti tarpininkavimo komisinį mokestį iš bilietą perkančio oro transporto keleivio, net jei nėra jokios aiškios tai numatančios sutartinės sąlygos.
Galiausiai Teisingumo Teismas pabrėžė, jog nebūtina, kad oro vežėjas žinotų tikslų tarpininkavimo komisinio mokesčio dydį tam, kad oro keleivis, kurio skrydis buvo atšauktas, galėtų gauti kompensaciją. Jei būtų kitaip, oro vežėjas, remdamasis tuo, kad apie tikslią tarpininkavimo komisinio mokesčio sumą jis nebuvo informuotas, galėtų bandyti atsisakyti ją grąžinti. Tokiu atveju tas keleivis galėtų būti priverstas kreiptis į tarpininką, kad atgautų už bilietą sumokėtą kainą, įskaitant tarpininkavimo komisinio mokesčio sumą, tačiau dėl tokios procedūros kompensacija galėtų vėluoti ir keleiviui galėtų atsirasti papildomų, net neproporcingų išlaidų. Tai prieštarautų Reglamento Nr. 261/2004 1 konstatuojamojoje dalyje nurodytam tikslui užtikrinti aukštą oro transporto keleivių apsaugos lygį ir šiuo reglamentu nustatytų kompensavimo procedūrų supaprastinimui.
Toks aiškinimas taip pat galėtų paskatinti oro transporto keleivį atsisakyti galimybės kreiptis į tarpininką ir rinktis tiesioginį užsakymą iš oro vežėjo, nors bilieto kaina, kurią siūlo tarpininkas, tam keleiviui gali būti finansiškai palankesnė.
Todėl Teisingumo Teismas nusprendė, kad Reglamento Nr. 261/2004 8 straipsnio 1 dalies a punktą kartu su jo 5 straipsnio 1 dalies a punktu reikia aiškinti taip, kad lėktuvo bilieto kaina, į kurią reikia atsižvelgti nustatant sumą, kurią atšaukęs skrydį oro vežėjas turi grąžinti keleiviui, apima skirtumą tarp šio keleivio sumokėtos sumos ir šio oro vežėjo gautos sumos, atitinkantį komisinį mokestį, kurį gavo bendrovė, veikusi kaip tarpininkė; nebūtina, kad oro vežėjas žinotų tikslų to komisinio mokesčio dydį.
1      2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 261/2004, nustatantis bendras kompensavimo ir pagalbos keleiviams taisykles atsisakymo vežti ir skrydžių atšaukimo arba atidėjimo ilgam laikui atveju, panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 295/91 (OL L 46, 2004, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 7 sk., 8 t., p. 10).