62006CJ0142_LV
Puses
Sprieduma pamatojums
Rezolutīvā daļa
Puses
Lieta C‑142/06
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši EKL 234. pantam,
ko Østre Landsret
(Dānija) iesniedza ar lēmumu, kas pieņemts 2006. gada 9. martā un kas Tiesā reģistrēts 2006. gada 16. martā, tiesvedībā
Olicom A/S
pret
Skatteministeriet .
TIESA (trešā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs A. Ross [ A. Rosas ], tiesneši H. N. Kunja Rodrigess [ J. N . Cunha Rodrigues ], U. Lehmuss [ U. Lõhmus ] (referents), A. O’Kīfs [ A. Ó Caoimh ] un A. Arabadžijevs [ A. Arabadjiev ],
ģenerāladvokāts J. Mazaks [ J. Mazák ],
sekretārs R. Grass [ R. Grass ],
ņemot vērā rakstveida procesu,
ņemot vērā apsvērumus, ko sniedza:
– Dānijas valdības vārdā – J. Molde [ J. Molde ], pārstāvis, kam palīdz P. Bīrings [ P. Biering ], advokat,
– Eiropas Kopienu Komisijas vārdā – Ž. Otjo [ J. Hottiaux ], pārstāve, kurai palīdz P. Haidmans [ P. Heidmann ], advokat,
noklausījusies ģenerāladvokāta secinājumus tiesas sēdē 2007. gada 6. martā,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
Sprieduma pamatojums
1. Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt Kopējā muitas tarifa Kombinētās nomenklatūras 84. nodaļas 5.E piezīmi, kas ir iekļauta I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3009/95 (OV L 319, 1. lpp., turpmāk tekstā – “Kombinētā nomenklatūra”).
2. Šis lūgums tika iesniegts saistībā ar prāvu starp Olicom A/S
(turpmāk tekstā – “ Olicom ”), Dānijā nodibinātu sabiedrību, un Skatteministeriet
(Dānijas Nodokļu un akcīžu ministrija) par dažu tīkla karšu, kam ir “modema” funkcija, tarifa klasifikāciju.
Atbilstošās tiesību normas
3. Kombinētās nomenklatūras pozīcija 8471 ir formulēta šādi:
“Automātiskās datu apstrādes iekārtas [datori] un to bloki; magnētiskās un optiskās lasītājiekārtas, mašīnas datu pārnešanai informācijas nesējos kodētā veidā un mašīnas šādu datu apstrādei, kas citur nav minētas vai ietvertas.”
4. Kombinētās nomenklatūras 84. nodaļas 5. piezīmē, kas attiecas uz pozīciju 8471, ir precizēts:
“A. [..]
B. Automātiskās datu apstrādes iekārtas var būt arī sistēmas, kas sastāv no atsevišķiem dažāda skaita blokiem. Ievērojot E punktu, bloks uzskatāms par noslēgtas sistēmas daļu, ja tas atbilst šādiem noteikumiem:
a) tādu var izmantot tikai vai galvenokārt automātiskā datu apstrādes sistēmā;
b) tas ir savienojams ar centrālo procesora bloku tieši vai caur vienu vai vairākiem citiem blokiem
un
c) tas spēj uztvert vai nodot datus tādā formā (kodos vai signālos), ko šī sistēma var izmantot.
C. Atsevišķi datu automātiskās apstrādes iekārtas bloki ir klasificējami pozīcijā 8471.
D. [..]
E. Iekārtas, kas veic īpašas no datu apstrādes atšķirīgas funkcijas un iekļaujas vai ir sajūgtas ar datu automātiskās apstrādes iekārtām, klasificējamas pozīcijās, kas atbilst to attiecīgajām funkcijām, vai, ja tas nav iespējams, – atlikušajās pozīcijās.”
5. Kombinētās nomenklatūras pozīcija 8517 ir formulēta šādi:
“Līnijtelefonijas un līnijtelegrāfijas sakaru elektriskās iekārtas, ieskaitot līnijtelefonijas aparātus ar bezvadu klausulēm un sakaru aparatūru augstfrekvences līniju sistēmām vai ciparu līniju sistēmām; videotelefoni.”
Pamata prāva un prejudiciālie jautājumi
6. Laika posmā no 1996. līdz 1999. gadam Olicom
importēja datortīkla iekārtas, ko tā klasificēja Kombinētās nomenklatūras pozīcijā 8471. Runa ir konkrēti par tīkla kartēm, ko paredzēts ievietot pārnēsājamajos datoros.
7. Šīs kartes uztver un pārveido signālus un pārraida tos no viena datora uz citiem datoriem tīklā. Dažas importētās tīkla kartes var izmantot, lai datoru pievienotu tikai lokālajiem tīkliem (“LAN” (“Local Area Network”) funkcija), bet citas kartes ir kombinētas kartes, kam papildus ir arī “modema” funkcija (turpmāk tekstā – “kombinētās kartes”), kura atvieglo pārnēsājamo datoru pieslēgšanu ārējiem tīkliem (“WAN” (“Wide Area Network”) funkcija).
8. No lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu izriet, ka kombinētās kartes ir izstrādātas, pilnveidojot produktus, kam bija tikai “LAN” funkcija, un tās ir izstrādātas tādā veidā, lai “WAN” funkcija nevarētu darboties bez “LAN” funkcijas, kaut arī pēdējā minētā funkcija darbojas pat tad, ja “WAN” funkcija nedarbojas. Procentuāli no kombinētās kartes kopējās cenas “WAN” funkcija veido 27 % vai 40 %. Minēto karšu “LAN” funkcijas datu pārraides ātrums ir 500 reizes lielāks nekā “WAN” funkcijas datu pārraides ātrums.
9. Šāda veida kombinētās kartes atbilst pārnēsājamo datoru lietotāju vajadzībām, kas saziņai parasti izmanto lokālo tīklu, bet kam dažreiz ir jānosūta vai jāsaņem dati, kaut arī tie atrodas tālu no viņu parastās darba vietas. Šādā situācijā kartes “WAN” funkciju viņi var izmantot kā modemu. Ņemot vērā šo papildu funkciju, klientiem nav jāpērk atsevišķs modems. Olicom
pārdoto kombinēto karšu cena bija trīs līdz sešas reizes lielāka nekā atsevišķa modema cena.
10. Piemērojot Komisijas 1995. gada 23. maija Regulas (EK) Nr. 1165/95 par dažu preču klasifikāciju Kombinētajā nomenklatūrā (OV L 117, 15. lpp.) pielikuma 4. punktu, saskaņā ar kuru kartes, ko paredzēts ievietot datoros, kuri savienoti ar kabeli, kas sniedz iespēju datu apmaiņai lokālajā tīklā, neizmantojot modemu, ir jāklasificē pozīcijā 8517, tika paaugstināta maksājamo nodokļu likme un Dānijas iestādes nolēma a posteriori
no Olicom
iekasēt attiecīgo muitas nodokli. Olicom
par šo 1999. gada 16. jūnija lēmumu iesniedza sūdzību.
11. Ar 2001. gada 10. maija spriedumu lietā C‑463/98 Cabletron
( Recueil, I‑3495. lpp.) Tiesa par spēkā neesošu ir atzinusi Regulu Nr. 1165/95, jo ar to Kombinētās nomenklatūras pozīcijā 8517 ir klasificētas šīs regulas pielikuma 4. punktā paredzētās tīkla kartes.
12. Pamatojoties uz Pamatnostādnēm par iepriekš minētā sprieduma lietā Cabletron
interpretāciju, ko izstrādājusi Komisija un kas adresētas dalībvalstīm, Olicom
tika atmaksāti muitas nodokļi par tīkla kartēm, kam ir tikai “LAN” funkcija. Dānijas kompetentās iestādes atteicās atmaksāt nodokļus par kombinētajām kartēm, uzskatot, ka tāpēc, ka šīm kartēm ir arī “modema” funkcija, tās ir jāklasificē pozīcijā 8517 kā sakaru aparatūra.
13. Olicom
apstrīdēja šādu kombinēto karšu klasifikāciju un pēc administratīvās sūdzības iesniegšanas vērsās Østre Landsret [Austrumu apgabaltiesā]. Šī tiesa sākumā lūdza Dānijas iestādes vērsties Muitas kodeksa komitejā. Minētā komiteja 2005. gada 10. janvārī sagatavoja atzinumu, saskaņā ar kuru kombinētās kartes ir jāklasificē pozīcijā 8517.
14. Šajos apstākļos Østre Landsret
nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“1) Vai I pielikums [..] Regulai Nr. 2658/87 [..], ar grozījumiem, kas izdarīti ar [..] Regulu Nr. 3009/95 [..], ir interpretējams tādējādi, ka kombinētās tīkla/modema kartes, kas tiek aplūkotas pamata tiesvedībā, sākot ar 1996. gada 1. janvāri ir klasificējamas pozīcijā 8471 kā datu apstrādes iekārtas, vai arī ir klasificējamas pozīcijā 8517 kā sakaru aparatūra?
Šajā sakarā Tiesa tiek lūgta izlemt, vai jēdziens “īpaša funkcija”, kas ir iekļauts Kombinētās nomenklatūras 84. nodaļas 5.E piezīmē ar grozījumiem, kuri izdarīti ar Regulu Nr. 3009/95, ir interpretējams tādējādi, ka tad, ja 24 aplūkotie izstrādājumi veic “WAN” funkciju, tie ir jāklasificē citā pozīcijā, nevis pozīcijā 8471, vai arī izstrādājumi ir jāklasificē citā pozīcijā, nevis pozīcijā 8471, vienīgi tad, ja “WAN” funkcija var darboties neatkarīgi no automātiskās datu apstrādes iekārtas[?]
2) Ja Tiesa uzskata, ka “WAN” funkcija kombinētā tīkla/modema kartē ir īpaša funkcija, tā tiek lūgta izlemt, vai no tarifu klasifikācijas viedokļa ir nozīme tam, ka par izstrādājuma galveno funkciju var tikt uzskatīta “LAN” funkcija.”
Par prejudiciālajiem jautājumiem
Par pirmo jautājumu
15. Uzdodot pirmo jautājumu, iesniedzējtiesa vēlas noskaidrot, vai kombinētās kartes, ko ir paredzēts ievietot pārnēsājamajos datoros, sākot ar 1996. gada 1. janvāri ir klasificējamas Kombinētās nomenklatūras pozīcijā 8471 kā datu apstrādes iekārtas, vai arī ir klasificējamas tās pozīcijā 8517 kā sakaru aparatūra. Šajā sakarā tā vēlas uzzināt, vai, veicot šādu klasifikāciju, Kombinētās nomenklatūras 84. nodaļas 5.E piezīmē iekļautais jēdziens “īpaša funkcija” ir interpretējams tādējādi, ka šis jēdziens nozīmē, ka minēto karšu “modema” funkcija var darboties neatkarīgi no automātiskās datu apstrādes iekārtas, vai arī pietiek ar to, ka šīm kartēm ir šāda funkcija.
16. No pastāvīgās judikatūras izriet, ka, lai nodrošinātu tiesisko drošību un lai būtu vieglāk veikt kontroli, izšķirošais kritērijs preču tarifu klasifikācijā parasti ir to objektīvās īpašības un pazīmes, kas ir norādītas Kombinētās nomenklatūras pozīcijas aprakstā un iedaļas vai nodaļas piezīmēs (skat. it īpaši 2000. gada 19. oktobra spriedumu lietā C‑339/98 Peacock, Recueil, I‑8947. lpp., 9. punkts; 2004. gada 16. septembra spriedumu lietā C‑396/02 DFDS, Krājums, I‑8439. lpp., 27. punkts; 2005. gada 15. septembra spriedumu lietā C‑495/03 Intermodal Transports, Krājums, I‑8151. lpp., 47. punkts, un 2006. gada 12. janvāra spriedumu lietā C‑311/04 Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht, Krājums, I‑609. lpp., 26. punkts).
17. Piezīmes pirms Kopējā muitas tarifa nodaļām, tāpat kā Muitas sadarbības padomes nomenklatūras paskaidrojošās piezīmes ir svarīgi līdzekļi, lai nodrošinātu vienādu šī tarifa piemērošanu, un sniedz noderīgu informāciju tā interpretācijai (skat. 1994. gada 19. maija spriedumu lietā C‑11/93 Siemens Nixdorf, Recueil, I‑1945. lpp., 12. punkts; 1997. gada 18. decembra spriedumu lietā C‑382/95 Techex, Recueil, I‑7363. lpp., 12. punkts, un iepriekš minēto spriedumu lietā Peacock, 10. punkts).
18. Lai preci klasificētu piemērotā pozīcijā, ir svarīgi atgādināt, ka preces izmantošanas mērķis var būt objektīvs klasifikācijas kritērijs, ja tas minētajai precei ir raksturīgs, ko var novērtēt atkarībā no tās objektīvām īpašībām un pazīmēm (skat. 1995. gada 1. jūnija spriedumu lietā C‑459/93 Thyssen Haniel Logistic, Recueil, I‑1381. lpp., 13. punkts; iepriekš minēto spriedumu lietā DFDS, 29. punkts, un 2007. gada 15. februāra spriedumu lietā C‑183/06 RUMA, Krājums, I‑1559. lpp., 36. punkts).
19. Pirmkārt, ir jāatgādina, ka iepriekš minētā sprieduma lietā Peacock
23. punktā Tiesa ir atzinusi, ka laika posmā no 1990. gada jūlija līdz 1995. gada maijam tīkla kartes, ko ir paredzēts ievietot automātiskās datu apstrādes iekārtās, ir jāklasificē pozīcijā 8471 kā šāda veida iekārtu “bloki”.
20. Iepriekš minētā sprieduma lietā Peacock
16.–20. punktā Tiesa arī ir konstatējusi, ka tīkla kartes ir paredzēts ievietot tikai automātiskās datu apstrādes iekārtās, tās tieši tiek savienotas ar šīm iekārtām un to uzdevums ir piegādāt un saņemt datus tādā formā, kādā šīs iekārtas tos var izmantot. Tādējādi tā ir secinājusi, ka minētās kartes ir līdzīgas jebkuram citam līdzeklim, ar kura palīdzību automātiskās datu apstrādes iekārta saņem vai nosūta datus, līdz ar to tās nepilda funkciju, ko tās varētu pildīt bez šādas iekārtas palīdzības. Tādējādi Kombinētās nomenklatūras 84. nodaļas 5.B piezīmes pēdējā daļa redakcijā, kas bija spēkā līdz 1996. gada 1. janvārim, nevar šādas kartes izslēgt no pozīcijas 8471, ņemot vērā, ka tās neveic īpašu funkciju. Turklāt tās atbilst visiem nosacījumiem par “blokiem”, kas ir norādīti minētajā piezīmē, jo tās var savienot ar centrālo procesora bloku un ir īpaši paredzētas kā automātiskās datu apstrādes sistēmas daļas.
21. Šī interpretācija ir apstiprināta iepriekš minētā sprieduma lietā Cabletron
16. un 17. punktā, kura 27. punktā Tiesa turklāt ir precizējusi, ka Regulas Nr. 1165/95 pielikuma 4. punktā paredzētās tīkla kartes, proti, kartes, ko ir paredzēts ievietot cipardatoros, kuri savienoti ar kabeli, kas sniedz iespēju datu apmaiņai lokālajā tīklā, neizmantojot modemu, ir jāklasificē Kombinētās nomenklatūras pozīcijā 8471 gan līdz 1996. gada 1. janvārim, gan pēc tā.
22. Otrkārt, ir jānoskaidro, vai šī sprieduma 19.–21. punktā minētā judikatūra attiecas arī uz kombinētajām kartēm, ko, ņemot vērā, ka tām ir “modema” funkcija, var izmantot, lai pārraidītu datus uz ārējiem tīkliem.
23. Šajā gadījumā Kombinētās nomenklatūras pozīcijā 8471 ir minētas automātiskās datu apstrādes iekārtas un to bloki, bet pozīcijā 8517 ir minēta sakaru aparatūra augstfrekvences līniju sistēmām vai ciparu līniju sistēmām.
24. No Kombinētās nomenklatūras 84. nodaļas 5.B piezīmes izriet, ka automātiskās datu apstrādes iekārtas var būt arī sistēmas, kas sastāv no atsevišķiem dažāda skaita blokiem. Ievērojot minētās nodaļas 5.E piezīmi, par noslēgtas sistēmas daļu ir uzskatāms jebkurš bloks, kas vienlaicīgi atbilst trim noteikumiem, proti, pirmkārt, to var izmantot tikai vai galvenokārt automātiskā datu apstrādes sistēmā; otrkārt, tas ir savienojams ar centrālo procesora bloku tieši vai netieši un, treškārt, tas spēj uztvert vai nodot datus tādā formā, ko šī sistēma var izmantot. Tās pašas nodaļas 5.C piezīmē ir piebilsts, ka atsevišķi automātiskās datu apstrādes iekārtas bloki ir klasificējami pozīcijā 8471.
25. Tāpat kā tīkla kartes, kas tika aplūkotas iepriekš minētajā spriedumā lietā Peacock
un iepriekš minētajā spriedumā lietā Cabletron, kombinētās kartes saskaņā ar lietas materiālos iekļauto aprakstu atbilst visiem šiem trim nosacījumiem, jo tās tiek izmantotas, tikai ievietotas pārnēsājamajos datoros, tās darbojas tikai tad, ja tās tiek savienotas ar šāda veida datoru, un ienākošos signālus tās spēj pārveidot datos, ko var izmantot automātiskā datu apstrādes iekārta, un izejošos signālus – datos, ko var izmantot ārējā telpā, neatkarīgi no tā, vai tie tiek nosūtīti iekšējā tīklā (“LAN”) vai ārējā tīklā (“WAN”).
26. Dānijas valdība un Eiropas Kopienu Komisija tomēr uzskata, ka, ņemot vērā, ka ar minētajām kartēm, datus pārraidot līnijtelefonijas tīklā, informāciju var nosūtīt patstāvīgi, neizmantojot pārnēsājamo datoru, ar kuru tās tiek savienotas, minētās kartes veic īpašu funkciju Kombinētās nomenklatūras 84. nodaļas 5.E piezīmes nozīmē. Tā kā nevar noteikt šādu kombinēto karšu galveno funkciju atbilstoši Kombinētās nomenklatūras XVI iedaļas 3. piezīmei, pareiza tarifa pozīcija ir jāizvēlas, piemērojot vispārīgo šīs nomenklatūras interpretācijas noteikumu 3. noteikuma c) punktu, saskaņā ar kuru prece tiek klasificēta pozīcijā, kas pēc kārtas ir pēdējā no tām, kuru var ņemt vērā. No tā izriet, ka kombinētās kartes ir jāklasificē pozīcijā 8517 kā sakaru aparatūra.
27. Šim argumentam nevar piekrist.
28. Pirmkārt, pat ja kombinētās kartes spēj nosūtīt informāciju, datus pārraidot līnijtelefonijas tīklā, ņemot vērā, ka tām ir “modema” funkcija, šis apstāklis tomēr pretēji tam, ko apgalvo Dānijas valdība un Komisija, nenozīmē, ka tās šādu funkciju spēj veikt patstāvīgi, ne arī, ka tās var darboties neatkarīgi, neizmantojot pārnēsājamo datoru, ar kuru tās tiek savienotas.
29. No lietas materiāliem izriet, ka, pirmkārt, kombinētās kartes “modema” funkcija darbojas tikai tad, ja karte tiek savienota ar automātisko datu apstrādes iekārtu, kura tai pārraida vajadzīgos norādījumus un datus, un, otrkārt, minētā funkcija nevar darboties bez “LAN” funkcijas, kaut arī “LAN” funkcija darbojas arī tad, ja “WAN” funkcija nedarbojas.
30. Otrkārt, no Kombinētās nomenklatūras 84. nodaļas 5.E piezīmes izriet, ka “īpašai funkcijai”, ko veic iekārta, kura darbojas kopā ar automātisko datu apstrādes iekārtu, ir jābūt funkcijai, “kas nav datu apstrādes funkcija”. Tā kā ar kombinētajām kartēm ir paredzēts nosūtīt datus no viena datora uz citiem un šajā nolūkā tās ienākošos ārējos signālus padara datoram saprotamus un datora apstrādātos izejošos signālus pārveido signālos, ko var izmantot ārējā telpā, neatkarīgi no tā, vai saņemtais vai nosūtītais signāls ir analogais vai ciparu signāls, funkcija, ko tās veic, ir datu apstrāde. No tā izriet, ka šādas kartes neveic “īpašu funkciju” minētās piezīmes nozīmē.
31. Treškārt, kaut arī laikā, kad radās pamata prāvas faktiskie apstākļi, Pasaules Muitas organizācijas harmonizētās sistēmas skaidrojošajās piezīmēs, kas attiecas uz pozīciju 8517, pie sakaru aparatūras augstfrekvences līniju sistēmām vai ciparu līniju sistēmām tieši ir minēti kombinēti modulatori-demodulatori (modemi), ir jāsecina, ka saskaņā ar pastāvīgo judikatūru minētās paskaidrojošās piezīmes būtiski palīdz interpretēt dažādu tarifa pozīciju piemērošanas jomas, taču tās nav juridiski saistošas. Minēto piezīmju saturam tomēr ir jāatbilst Kombinētās nomenklatūras noteikumiem un ar tām nevar grozīt to piemērošanas jomu (skat. it īpaši iepriekš minēto spriedumu lietā Intermodal Transports, 48. punkts; 2005. gada 8. decembra spriedumu lietā C‑445/04 Possehl Erzkontor, Krājums, I‑10721. lpp., 20. punkts, un 2006. gada 16. februāra spriedumu lietā C‑500/04 Proxxon, Krājums, I‑1545. lpp., 22. punkts).
32. Ņemot vērā visu iepriekš izklāstīto, uz pirmo uzdoto jautājumu ir jāatbild tā, ka kombinētās kartes, ko ir paredzēts ievietot pārnēsājamajos datoros, sākot ar 1996. gada 1. janvāri ir jāklasificē Kombinētās nomenklatūras pozīcijā 8471 kā datu apstrādes iekārtas.
Par otro jautājumu
33. Otrais jautājums tika uzdots gadījumam, ja Tiesa uzskatītu, ka kombinēto karšu “modema” funkcija ir īpaša funkcija. Ņemot vērā uz pirmo jautājumu sniegto atbildi, otrais jautājums nav jāizskata.
Par tiesāšanās izdevumiem
34. Attiecībā uz lietas dalībniekiem šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Tiesāšanās izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto lietas dalībnieku tiesāšanās izdevumi, nav atlīdzināmi.
Rezolutīvā daļa
Ar šādu pamatojumu Tiesa (trešā palāta) nospriež:
Kombinētās tīkla kartes, ko ir paredzēts ievietot pārnēsājamajos datoros, sākot ar 1996. gada 1. janvāri ir jāklasificē kā datu apstrādes iekārtas, kuras ietilpst Kopējā muitas tarifa Kombinētās nomenklatūras pozīcijā 8471, kas ir iekļauta I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3009/95.