62022CC0246
GENERALINIO ADVOKATO
JEAN RICHARD DE LA TOUR IŠVADA,
pateikta 2023 m. balandžio 20 d. (
1
)
Byla C‑246/22
BW,
dalyvaujant:
Staatsanwaltschaft Köln,
Bundesamt für Güterverkehr
(Amtsgericht Köln (Kelno apylinkės teismas, Vokietija) pateiktas prašymas priimti prejudicinį sprendimą)
„Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Transportas – Kombinuotasis krovinių vežimas – Direktyva 92/106/EEB – Tarptautinis vežimas keliais – Reglamentas (EB) Nr. 1072/2009 – Tuščių konteinerių vežimas siekiant pakrauti arba iškrauti prekes kaip neatsiejama pakrautų konteinerių vežimo dalis – Kabotažas“
I. Įžanga
1.
Šis prašymas priimti prejudicinį sprendimą susijęs su 1992 m. gruodžio 7 d. Tarybos direktyvos 92/106/EEB dėl tam tikrų kombinuoto krovinių vežimo tarp valstybių narių bendrųjų taisyklių nustatymo (
2
) ir 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1072/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką taisyklių (
3
) išaiškinimu.
2.
Šis prašymas pateiktas nagrinėjant BW, Rumunijoje įsteigtos transporto bendrovės vadovės, ir Bundesamt für Güterverkehr (Federalinė krovinių vežimo tarnyba, Vokietija, toliau – BAG) ginčą dėl administracinės baudos, skirtos už nuostatų, susijusių su kabotažo operacijomis, pažeidimą, nes BW viršijo Reglamento Nr. 1072/2009 8 straipsnyje numatytą apribojimą pristatydama tuščius konteinerius, kuriems netaikoma kombinuotajam vežimui numatyta lengvatinė tvarka.
3.
Šiomis aplinkybėmis Teisingumo Teismas turės nustatyti, ar tuščių konteinerių vežimas į pakrovimo vietą arba iš krovinių iškrovimo vietos, kai jis vykdomas tiesiogiai prieš pakrautų konteinerių vežimą, kai vykdomas kombinuotasis vežimas arba iš karto po kombinuotojo vežimo, patenka į sąvoką „kombinuotas vežimas“, ar vis dėlto tokiai operacijai turi būti taikomi šiame reglamente numatyti kabotažo operacijų apribojimai.
4.
Šioje išvadoje savo analizės pabaigoje siūlysiu Teisingumo Teismui nuspręsti, kad Direktyvos 92/106 1 straipsnis ir Reglamento Nr. 1072/2009 8 straipsnis turi būti aiškinami taip, kad tuščių konteinerių vežimas į pakrovimo vietą arba iš krovinio iškrovimo vietos yra neatsiejama pakrautų konteinerių vežimo dalis, todėl tuščių konteinerių vežimui taikomas lengvatinis režimas, nustatytas pakrautų konteinerių vežimui, jei pastariesiems kombinuotojo vežimo atveju netaikomos Reglamento Nr. 1072/2009 nuostatos dėl kabotažo.
II. Teisinis pagrindas
A.
Sąjungos teisė
1. Direktyva 92/106/EEB
5.
Direktyvos 92/106 trečioje, penktoje ir šeštoje konstatuojamosiose dalyse nurodyta:
„kadangi dėl didėjančių kelių transporto spūsčių, aplinkosaugos ir kelių eismo saugumo problemų viešojo intereso labui būtina toliau plėtoti kombinuotąjį vežimą kaip alternatyvą vežimui keliais;
<…>
kadangi visų kiekybinių apribojimų panaikinimas ir įvairių administracinių suvaržymų, vis dar taikomų kelių transporto sektoriuje, panaikinimas gali paskatinti didesnį kombinuotojo transporto naudojimą;
kadangi, siekiant užtikrinti, kad naudojant kombinuotojo vežimo techniką būtų veiksmingai atlaisvinti keliai, tikslinga susieti tokį liberalizavimą su riboto atstumo kelionėmis keliais.“
6.
Šios direktyvos 1 straipsnyje numatyta:
„Ši direktyva taikoma kombinuotojo vežimo operacijoms, nedarant poveikio Reglamentui (EEB) Nr. 881/92 [ (
4
)].
Šioje direktyvoje kombinuotasis vežimas – krovinių vežimas iš vienos valstybės narės į kitą, kai sunkvežimis, priekaba, puspriekabė su vilkiku ar be jo, nuimamasis kėbulas arba 20 ir daugiau pėdų konteineris naudojami krovinių vežimui keliais pradinei ar galutinei maršruto daliai, o kitai daliai naudojami geležinkeliai, vidaus vandenų keliai arba jūrų keliai, kai ši atkarpa yra ilgesnė nei 100 km tiesia kryptimi, ir yra pradinė arba galutinė vežimo keliais maršruto dalis:
–
tarp krovinių pakrovimo vietos ir artimiausios tinkamos pakrovimo geležinkelio stoties, priskiriamos pradinei maršruto atkarpai, ir tarp artimiausios atitinkamos iškrovimo geležinkelio stoties ir krovinių iškrovimo vietos, priskiriamos galutinei maršruto atkarpai, arba
–
ne didesniu kaip 150 kilometrų spinduliu tiesia kryptimi nuo pakrovimo ar iškrovimo upės ar jūros uosto“.
7.
Šios direktyvos 4 straipsnyje nustatyta:
„Bet kuris valstybėje narėje įsisteigęs vežėjas keliais, kuris atitinka sąlygas, keliamas norint verstis krovinių vežimo tarp valstybių narių profesine veikla ir patekti į šią rinką, turi teisę kombinuoto vežimo tarp valstybių narių atveju vežti pradine ir (arba) galutine maršruto atkarpa, kurios yra neatskiriama kombinuotojo vežimo dalis ir kurios gali apimti sienos kirtimą arba jo neapimti.“
2. Reglamentas Nr. 1072/2009
8.
Reglamento Nr. 1072/2009 2, 13, 15 ir 16 konstatuojamosiose dalyse nustatyta:
(2)
Įgyvendinant bendrą transporto politiką numatyta, inter alia, nustatyti bendras taisykles, reglamentuojančias patekimą į rinką verčiantis tarptautiniu krovinių vežimu keliais Bendrijoje, ir sąlygas, kuriomis vežėjai nerezidentai gali valstybėje narėje teikti transporto paslaugas. Tos taisyklės turi prisidėti prie sklandaus transporto vidaus rinkos veikimo.
<…>
(13)
Vežėjams, kurie turi Bendrijos licencijas, nurodytas šiame reglamente, ir vežėjams, turintiems teisę verstis tam tikromis tarptautinio krovinių vežimo operacijomis, pagal šį reglamentą turėtų būti laikinai leidžiama atlikti vidaus vežimus kitoje valstybėje narėje, neturint joje registruotos buveinės ar kito padalinio <…>
<…>
(15)
Nedarant poveikio Sutarties nuostatoms dėl įsisteigimo teisės, kabotažo [operacijas sudaro vežėjų teikiamos paslaugos valstybėje narėje, kurioje jie nėra įsisteigę,] ir jos neturėtų būti draudžiamos, jei jos nėra atliekamos kaip nuolatinė ar tęstinė veikla toje valstybėje narėje. <…>
(16)
Šis reglamentas nedaro poveikio [Direktyvos 92/106] nuostatoms, susijusioms su krovinių įvežimu ir išvežimu kelių transportu, kai tai sudaro vieną iš kombinuoto vežimo kelionės atkarpų. Vežimas kelių transportu priimančiosios valstybės narės viduje, kuris nesudaro kombinuoto transporto operacijos dalies pagal [Direktyvą 92/106], patenka į kabotažo operacijų apibrėžtį ir atitinkamai jam turėtų būti taikomi šio reglamento reikalavimai.“
9.
Šio reglamento 1 straipsnyje „Taikymo sritis“ nurodyta:
„1.   Šis reglamentas taikomas tarptautiniam krovinių vežimui keliais [Sąjungos] teritorijoje už atlygį.
<…>
4.   Šis reglamentas taikomas krovinių vidaus vežimui keliais, kurį laikinai vykdo vežėjas nerezidentas, kaip nustatyta III skyriuje.
5.   Šioms vežimo rūšims ir nepakrautų transporto priemonių reisams, susijusiems su tokiu vežimu, nereikalinga Bendrijos licencija ir netaikomi jokie kiti vežimo leidimai:
<…>
d)
krovinių vežimui motorinėmis transporto priemonėmis <…>
<…>“
10.
Minėto reglamento 2 straipsnyje „Sąvokų apibrėžtys“ numatyta:
Šiame reglamente taikomos šios apibrėžtys:
<…>
2)
tarptautinis vežimas – tai:
a)
pakrautos transporto priemonės reisas, kai išvykimo ir atvykimo punktai yra dviejose skirtingose valstybėse narėse, tranzitu kertant arba nekertant vieną ar kelias valstybes nares ar trečiąsias šalis;
b)
pakrautos transporto priemonės reisas iš vienos valstybės narės į trečiąją šalį arba atvirkščiai, tranzitu kertant arba nekertant vieną ar kelias valstybes nares ar trečiąsias šalis;
c)
pakrautos transporto priemonės reisas tarp trečiųjų šalių tranzitu kertant vienos ar kelių valstybių narių teritorijas; ar
d)
nepakrautos transporto priemonės reisas, susijęs su a, b ir c punktuose nurodytomis transporto operacijomis;
3)
priimančioji valstybė narė – valstybė narė, kurioje veikia ne joje įsisteigęs vežėjas;
4)
vežėjas nerezidentas – ne valstybėje narėje, kurioje vykdoma veikla, o kitoje valstybėje narėje įsisteigusi krovinių vežimo kelių transportu įmonė;
<…>
6)
kabotažo operacijos – priimančioje valstybėje narėje už atlygį laikinai vykdomas vidaus vežimas pagal šį reglamentą;
<…>“
11.
Šio reglamento III skyriuje „Kabotažas“ yra, be kita ko, 8 straipsnis, kuris suformuluotas taip:
„1.   Bet kuriam vežėjui, vežančiam krovinius už atlygį ir turinčiam Bendrijos licenciją, kurio vairuotojas, jei jis yra trečiosios šalies pilietis, turi šiame skyriuje nustatytas sąlygas atitinkantį vairuotojo liudijimą, šiame skyriuje nustatytomis sąlygomis leidžiama vykdyti kabotažo operacijas.
2.   Jeigu atvykstamojo tarptautinio vežimo kroviniai buvo nuvežti į paskirties vietą, 1 dalyje nurodytiems vežėjams, užbaigusiems tarptautinį vežimą iš kitos valstybės narės arba trečiosios šalies į priimančiąją valstybę narę, ta pačia transporto priemone, o transporto priemonių junginio atveju – tos pačios transporto priemonės motorine transporto priemone – leidžiama atlikti ne daugiau nei tris kabotažo operacijas. Krovinys, atliekant kabotažo operaciją ir prieš išvažiuojant iš priimančiosios valstybės narės, paskutinį kartą iškraunamas per septynias dienas nuo paskutinio iškrovimo priimančiojoje valstybėje narėje, vykdyto per atvykstamąjį tarptautinį vežimą.
<…>“
B.
Vokietijos teisė
12.
2011 m. gruodžio 28 d.Verordnung über den grenzüberschreitenden Güterkraftverkehr und den Kabotageverkehr (Nutarimas dėl tarptautinio krovinių vežimo keliais ir kabotažo operacijų) (
5
) 13 straipsnyje numatyta:
„Tarptautinis komercinis kombinuotasis vežimas – tai krovinių vežimas, per kurį
1.   motorinė transporto priemonė, priekaba, važiuoklė, ne mažesnio kaip 6 metrų ilgio konteineris veža krovinius keliais dalį reiso, o kitą reiso dalį – geležinkeliais, upių ar jūrų laivais (kai kelionė jūra yra ilgesnė nei 100 km tiesia kryptimi),
2.   viso maršruto viena dalis yra šalies viduje, o kita dalis – užsienyje ir
3.   vežimas keliais šalies viduje vykdomas tik tarp pakrovimo ar iškrovimo vietos ir
a)
artimiausios tinkamos geležinkelio stoties arba
b)
vidaus upių ar jūrų uosto, esančio ne didesniu kaip 150 km spinduliu tiesia kryptimi (pakrovimas arba iškrovimas).“
13.
Šio nutarimo 15 straipsnio 1 dalyje nustatyta:
„Verslininkas, kurio įmonė įsteigta valstybėje narėje <…> kombinuotojo vežimo, kaip jis suprantamas pagal 13 straipsnį, atveju gali nacionalinėje teritorijoje pakrauti arba iškrauti krovinius, jei jis atitinka sąlygas, keliamas norint pradėti verstis krovinių vežimo keliais tarp valstybių narių profesine veikla ir patekti į šią rinką.“
III. Pagrindinės bylos faktinės aplinkybės ir prejudicinis klausimas
14.
2020 m. sausio 22 d. ir vasario 6 d. BAG, patikrinusi bendrovės Contargo Rhein-Neckar GmbH veiklą, pateikė prieštaravimų dėl šiai bendrovei 2019 m. gegužės 6–27 d. atliktų 60 krovinių vežimų, kuriuos vykdė Rumunijoje įsteigta transporto bendrovė, kuriai vadovavo BW.
15.
BAG kaltina BW bent 57 atvejais vežus tuščius konteinerius, o tokiam vežimui netaikoma kombinuotajam vežimui numatyta lengvatinė tvarka, nes tai yra kabotažo operacijos. BW, kaip bendrovės vadovė, pažeidė Reglamento Nr. 1072/2009 8 straipsnyje numatytą trijų kabotažo operacijų per septynias dienas apribojimą.
16.
BW teigia, kad tuščių konteinerių vežimas yra neatsiejamas nuo pakrautų konteinerių vežimo, kuriam taikoma kombinuotajam vežimui numatyta lengvatinė tvarka. Ji paaiškina, kad jos komercinę veiklą sudaro pakrautų konteinerių perėmimas konteinerių sausumos terminale ir jų gabenimas gavėjams. Iškrovus prekes, tušti konteineriai vėl gabenami į konteinerių sausumos terminalą. Galiausiai, perkrovus krovinį, jis vėl vežamas į konteinerių sausumos terminalą, o paskui į uostus, iš kurių bus plukdomas laivais jūra. Taigi, BW nuomone, būtų teisinga tuščių konteinerių vežimą vertinti ne atskirai, o kaip vienos vežimo sutarties sudedamąją dalį ir taip leisti jam taikyti kombinuotajam vežimui numatytą lengvatinę tvarką.
17.
2020 m. spalio 30 d. sprendimu BAG skyrė BW 8625 EUR administracinę baudą už nuostatų, susijusių su kabotažo operacijomis, pažeidimą.
18.
BW apskundė tokį sprendimą, tvirtindama, kad tokiam vežimui taikoma kombinuotajam vežimui numatyta išimtis. Jos nuomone, toks vežimas turėtų būti vertinamas ne atskirai, o kaip pagrindinės sutarties dalis.
19.
BAG, priešingai, mano, kad tuščių konteinerių vežimui prieš pakraunant arba iškrovus prekes netaikoma kombinuotajam vežimui numatyta lengvatinė tvarka ir jis turi būti vertinamas atskirai. Taigi toks tuščių konteinerių vežimas patektų į Reglamento Nr. 1072/2009 8 straipsnio, kuriame numatyti kabotažo apribojimai, visų pirma pareiga vykdyti tarptautinį vežimą ir trijų kabotažo operacijų per septynias dienas apribojimas, taikymo sritį.
20.
Šiomis aplinkybėmis Amtsgericht Köln (Kelno apylinkės teismas, Vokietija) nutarė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šį prejudicinį klausimą:
„Ar tuščių konteinerių transportavimas [pakrovimo tikslais] arba [iškrovus] yra neatsiejama pakrautų konteinerių transportavimo dalis dėl to, kad tuščių konteinerių transportavimui taikomos pakrautų konteinerių transportavimo privilegijos tiek, kiek vykdant kombinuotąjį vežimą pastariesiems yra taikoma kabotažo taisyklių išimtis?“
21.
BAG ir Europos Komisija pateikė rašytines pastabas.
IV. Analizė
22.
Savo prejudiciniu klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas klausia, ar Direktyvos 92/106 1 straipsnis ir Reglamento Nr. 1072/2009 8 straipsnis turi būti aiškinami taip, kad tuščių konteinerių vežimas į krovinio pakrovimo arba iškrovimo vietą yra neatsiejama pakrautų konteinerių vežimo dalis, todėl tuščių konteinerių vežimui taikoma lengvatinė tvarka, numatyta pakrautų konteinerių vežimui, nes kombinuotojo vežimo atveju pastariesiems netaikomos šiame reglamente numatytos su kabotažu susijusios nuostatos.
23.
Pirmiausia reikėtų priminti Reglamento Nr. 1072/2009, kuriuo nustatomi tam tikri kabotažo operacijų apribojimai, ir Direktyvos 92/106, kurioje įtvirtintos nuostatos dėl kombinuotojo vežimo, santykį.
24.
Reglamento Nr. 1072/2009 8 straipsnio 2 dalyje, pirma, nustatyta, kad kabotažo operacijoms, t. y. vidaus krovinių vežimo kelių transportu už atlygį operacijoms, kurias laikinai vykdo vežėjas, kuris nėra priimančiosios valstybės narės rezidentas, taikomi tam tikri apribojimai. Vis dėlto reglamento 16 konstatuojamojoje dalyje patikslinta, kad juo nedaroma poveikio nuostatoms, susijusioms su krovinių įvežimu ir išvežimu kelių transportu, kai tai sudaro vieną iš kombinuotojo vežimo, kaip tai suprantama pagal Direktyvą 92/106, kelionės atkarpų. Priimančiojoje valstybėje narėje vykdomi nacionaliniai reisai keliais, kurie nėra tokio vežimo dalis, patenka į kabotažo operacijų sąvokos apibrėžtį, todėl jiems turi būti taikomi minėto reglamento reikalavimai.
25.
Antra, Direktyvos 92/106 1 straipsnyje kombinuotasis vežimas apibrėžiamas kaip prekių vežimas iš vienos valstybės narės į kitą, kai sunkvežimis arba konteineris veža krovinius keliais pradinę ar galutinę kelionės atkarpą, o kitą kelionės dalį – geležinkeliais ar vidaus vandenų keliais arba jūrų keliais, kai ši atkarpa viršija 100 km tiesia kryptimi, ir kai pradinė arba galutinė maršruto atkarpos dalis yra nuo krovinio pakrovimo vietos iki artimiausios iškrovimo geležinkelio stoties pradinėje maršruto atkarpoje ir nuo artimiausios tinkamos krovinio iškrovimo geležinkelio stoties iki krovinio iškrovimo punkto galutinėje maršruto atkarpoje arba 150 km spinduliu tiesia kryptimi nuo krovinių pakrovimo ar iškrovimo upės ar jūrų uosto. Be to, šiame straipsnyje patikslinama, kad ši direktyva taikoma kombinuotojo transporto operacijoms, nedarant poveikio Reglamento Nr. 881/92 nuostatoms (
6
).
26.
Atsižvelgdamas į tokias aplinkybes, norėčiau pažymėti, kad, pirma, šie du teisės aktai taikomi nedarant poveikio nė vienam iš šių teisės aktų ir, antra, nei Direktyvoje 92/106, nei Reglamente Nr. 1072/2009 nėra aiškios ar netiesioginės nuorodos į tvarką, taikomą tuščių konteinerių vežimui į pakrovimo vietą arba iš prekių iškrovimo vietos po kombinuotojo vežimo operacijos arba prieš ją.
27.
Reglamento Nr. 1072/2009 16 konstatuojamojoje dalyje kabotažo operacijos apibrėžtos tik kaip vežimo keliais vidaus reisai, kurie nėra kombinuotojo vežimo, kaip jis apibrėžtas Direktyvoje 92/106, dalis.
28.
Kaip priminiau šios išvados 25 punkte, minėtos direktyvos 1 straipsnyje kombinuotasis vežimas apibrėžiamas atsižvelgiant į pradinę arba galutinę maršruto atkarpą, kai pradinė maršruto atkarpa tęsiasi nuo krovinių pakrovimo vietos iki pakrovimo geležinkelio stoties, o antroji atkarpa – nuo iškrovimo geležinkelio stoties iki prekių iškrovimo vietos. Be to, minėtos direktyvos 4 straipsnyje numatyta, kad kombinuotojo vežimo atveju krovinių vežėjas keliais turi teisę vežti krovinius pradine ir (arba) galutine kelio atkarpa, kuri yra sudedamoji kombinuotojo vežimo dalis. Neužsimenama apie tuščių konteinerių vežimą prieš pradinę kelio atkarpą ar po galutinės kelio atkarpos, taip pat nenurodyta, ar toks vežimas yra kombinuotojo vežimo sudedamoji dalis.
29.
Vis dėlto Reglamento Nr. 1072/2009 2 straipsnio 2 punkte „tarptautinis vežimas“ apibrėžtas kaip apimantis tam tikrus pakrautos transporto priemonės reisus ir su jais susijusius reisus be krovinio.
30.
Šiuo klausimu BAG teigia, kad skirtumas tarp pakrautos transporto priemonės reiso ir reiso be krovinio sistemingai daromas pagal minėtą reglamentą, bet ne pagal Direktyvą 92/106, o tai rodo, kad Sąjungos teisės aktų leidėjas neketino į kombinuotojo vežimo sąvokos apibrėžtį, kaip ji suprantama pagal šios direktyvos 1 straipsnį, įtraukti vežimo be krovinio prieš jo pakrovimą ar po iškrovimo.
31.
Vis dėlto, pirma, primenu, kad nors Reglamente Nr. 1072/2009 ir Direktyvoje 92/106 daromos abipusės nuorodos (
7
) ir jie priskiriami bendros transporto politikos sričiai, tai yra skirtingi teisės aktai, priimti skirtingais laikotarpiais, ir jų tikslai yra skirtingi. Reglamente kaip tik kalbama apie transporto priemonių keliones be krovinio, nes juo siekiama sumažinti transporto priemonių keliones be krovinio, optimizuojant jų keliones pasitelkus kabotažo operacijų liberalizavimą, jei jos nėra vykdomos taip, kad atitinkamoje valstybėje narėje būtų verčiamasi nuolatine ar tęstine veikla. Taigi nuoroda į vežimą be krovinio neturi tokios pačios reikšmės kombinuotojo vežimo atveju, kai sprendžiamas ne transporto priemonių kelionių be krovinio optimizavimo, o galimybės veiksmingai atlaisvinti kelius ir sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį klausimas, skatinant naudotis jūrų ar geležinkelių transportu.
32.
Antra, iš Direktyvos 92/106 parengiamųjų dokumentų analizės matyti, kad skirtumas tarp pakrautų konteinerių vežimo ir tuščių konteinerių vežimo nebuvo aptartas, o tai neleidžia teigti, jog Sąjungos teisės aktų leidėjas laikėsi nuomonės, kad sąvoka „kombinuotasis vežimas“ neturėtų apimti vežimo be krovinio prieš krovinių pakrovimą ar po jų iškrovimo.
33.
Be to, pasiūlyme dėl direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 92/106 (
8
), buvo numatyta nauja šios direktyvos 3 straipsnio redakcija, patikslinant, kad „tuščių kroviniui vežti naudosimų ir naudotų krovinio [vežimo] vienetų vežim[as]“ yra kombinuotojo vežimo operacijos vežimo kelių transportu atkarpos sudedamoji dalis (
9
).
34.
Europos Parlamentas nesutiko įtraukti šios nuorodos į tuščių krovinių vežimą (
10
). Be to, jis patikslino, jog jeigu būtų leista, kad vežimas be krovinio nepatektų į vežimo keliais atkarpai taikomą ribotą atstumą ir, priešingai nei vežimas su kroviniu, nebūtų įtrauktas į sąvoką „kombinuotasis vežimas“, padidėtų išmetamųjų teršalų kiekis, o tai prieštarautų Direktyvos 92/106 tikslams, t. y. išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui remiant mažai teršalų išmetančio transporto rūšis (
11
).
35.
Parlamentas, atsižvelgdamas į naują Direktyvos 92/106 1 straipsnio 3 dalies antros pastraipos formuluotę, pridūrė, kad ribotas kelio atkarpų ilgis turėtų būti taikomas ir tuščio krovinių vežimo vieneto vežimui (
12
), o tai veikiau leidžia manyti, kad toks vežimas patektų į sąvoką „kombinuotasis vežimas“ ir jam turėtų būti taikomas tas pats atstumo apribojimas, nes jis taikomas ir vežimo su kroviniu daliai.
36.
Europos Sąjungos Taryba (
13
) savo ruožtu pasiūlė pakeisti naują Direktyvos 92/106 1 straipsnio 2 dalies redakciją, sąvoką „kombinuotasis vežimas“ pakeičiant sąvoka „tarptautinis kombinuotasis vežimas“, kuri susijusi su tuščių arba pakrautų konteinerių vežimu. Vis dėlto šios direktyvos naujai suformuluotoje 1 straipsnio 3 dalyje Taryba patikslino, kad „tuščių krovinių vežimo vienetų vežimas iki pradinės arba po galinės kelio atkarpos (pavyzdžiui, iš konteinerių saugyklos arba į ją) nelaikomas mišriojo krovinių vežimo operacijos dalimi“.
37.
Iš to darau išvadą, kad tuo metu, kai buvo priimta Direktyva 92/106, tuščių konteinerių vežimo klausimas nekilo, o dabar kyla klausimas ne dėl to, ar tuščių konteinerių vežimas prieš prekių pakrovimą arba po jų iškrovimo kombinuotojo vežimo atveju iš esmės patenka į šią sąvoką „kombinuotasis vežimas“, o veikiau dėl to, ar vežimas be krovinio turi būti apskaitomas atsižvelgiant į ribotą vežimo keliais atstumą, siekiant skatinti kitas, efektyvesnes ir mažiau taršias transporto rūšis.
38.
Trečia, net jei Reglamente Nr. 1072/2009 pateikta nuoroda į vežimą be krovinio būtų reikšminga, mano nuomone, tai reikštų, kad bet koks vežimas be krovinio, tiesiogiai susijęs su pakrauto krovinio vežimu, yra dalis tos pačios vežimo operacijos, kuri turi būti pripažinta nedaloma, kiek tai susiję su jai suteiktinu statusu. Tuščių konteinerių vežimas prieš krovinių pakrovimą ar iškrovimą atliekant kombinuotojo vežimo operaciją yra neatsiejamas nuo šios operacijos ir jai būtinas, todėl yra jos sudedamoji dalis.
39.
Vienintelė išimtis yra situacija, kai tuščias konteineris pats yra prekė, t. y. kai konteineris yra atskiro komercinio pirkimo ar nuomos sandorio dalykas. Tokiu atveju tuščių konteinerių vežimas būtų viena iš atskirų operacijų, kurios nėra tiesiogiai susijusios su pakrautų konteinerių vežimo operacija, todėl neturėtų patekti į sąvoką „kombinuotasis vežimas“, kaip tai suprantama pagal Direktyvą 92/106, ir jam turėtų būti taikomi Reglamente Nr. 1072/2009 numatyti kabotažo operacijų apribojimai.
40.
Šiuo klausimu primenu, kad BW veiklą sudaro pakrautų konteinerių pakrovimas į konteinerių sausumos terminalą, siekiant juos nugabenti gavėjams. Po krovinių iškrovimo jau tušti konteineriai vėl gabenami į konteinerių sausumos terminalą. Galiausiai, perkrautas krovinys vėl vežamas į konteinerių sausumos terminalą, o paskui į uostus, kad būtų plukdomas laivu jūra. BW patikslina, kad pakrovimo ar iškrovimo metu konteineriai lieka ant sunkvežimio važiuoklės.
41.
Kadangi pats tuščias konteineris nelaikomas preke, o tai turi patikrinti prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, BW nustatyta sistema atliepia Direktyvos 92/106 tikslus, kuriais siekiama sumažinti kelių apkrovimą.
42.
Kaip ir Komisija, manau, kad tuo atveju, kai tuščio konteinerio gabenimui prieš pat pakrauto konteinerio vežimą arba iš karto po jo iškrovimo, kai vykdoma kombinuotojo vežimo operacija, turėtų būti taikomi kabotažo operacijų apribojimai, tuščius konteinerius turėtų paimti nacionaliniai transporto veiklos vykdytojai pagal skirtingas vežimo sutartis, o tai lemtų papildomas finansines ir administracines išlaidas ir sudarytų palankesnes sąlygas vežimui tik keliais, užuot pasirinkus kombinuotąjį vežimą. Norėčiau pridurti, kad, atsižvelgiant į tai, jog Reglamente Nr. 1072/2009 numatytu leidimu vykdyti kabotažo operaciją siekiama išvengti būtent transporto priemonių vykimo be krovinio, kai jos kerta priimančiąją valstybę narę, tuščių konteinerių vežimo įtraukimas į didžiausią leistiną kabotažo operacijų, kurias vežėjas nerezidentas turi teisę atlikti šioje priimančiojoje valstybėje narėje, skaičių prieštarautų šiam liberalizavimui.
43.
Žinoma, toks modelis reiškia, kad vežėjas nerezidentas galėtų atlikti neapibrėžtą skaičių kombinuotojo vežimo operacijų, jei šioms operacijoms nebūtų taikomi Reglamente Nr. 1072/2009 numatyti apribojimai.
44.
Šiuo klausimu pripažįstu, jog svarbu užtikrinti, kad transporto įmonės negalėtų piktnaudžiaudamos remtis Direktyva 92/106 tam, kad apeitų kabotažo operacijų taisykles.
45.
Vis dėlto nemanau, kad sąvokos „kombinuotasis vežimas“ aiškinimas, pagal kurį tuščių konteinerių vežimas į pakrovimo vietą arba iš prekių iškrovimo vietos yra sudedamoji kombinuotojo vežimo operacijos dalis, galėtų lemti taisyklių apėjimą.
46.
2020 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/1055, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1071/2009, (EB) Nr. 1072/2009 ir (ES) Nr. 1024/2012, siekiant juos suderinti su pokyčiais kelių transporto sektoriuje (
14
), 22 konstatuojamojoje dalyje nustatyta, kad valstybės narės turėtų turėti galimybę nukrypti nuo Direktyvos 92/106 4 straipsnio ir taikyti Reglamento Nr. 1072/2009 nuostatas, susijusias su kabotažu, vežėjams nerezidentams, kurie naudojasi keliu pradinei ar galinei mišriojo vežimo kelionės daliai, kad būtų išspręstos tokios problemos.
47.
Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta, siūlau Teisingumo Teismui nuspręsti, kad Direktyvos 92/106 1 straipsnis ir Reglamento Nr. 1072/2009 8 straipsnis turi būti aiškinami taip, kad tuščių konteinerių vežimas į prekių pakrovimo vietą arba iš jų iškrovimo vietos yra neatsiejama pakrautų konteinerių vežimo dalis, todėl tuščių konteinerių vežimui taikoma lengvatinė tvarka, numatyta pakrautų konteinerių vežimui, jeigu vykdant kombinuotąjį vežimą pakrautų konteinerių vežimui netaikomos šiame reglamente numatytos nuostatos, susijusios su kabotažu.
V. Išvada
48.
Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta, siūlau Teisingumo Teismui taip atsakyti į Amtsgericht Köln (Kelno apylinkės teismas, Vokietija) pateiktą prejudicinį klausimą:
1992 m. gruodžio 7 d. Tarybos direktyvos 92/106/EEB dėl tam tikrų kombinuoto krovinių vežimo tarp valstybių narių bendrųjų taisyklių nustatymo 1 straipsnis ir 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1072/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką taisyklių 8 straipsnis
turi būti aiškinami taip:
tuščių konteinerių vežimas į prekių pakrovimo vietą arba iš jų iškrovimo vietos yra neatsiejama pakrautų konteinerių vežimo dalis, todėl tuščių konteinerių vežimui taikoma lengvatinė tvarka, numatyta pakrautų konteinerių vežimui, jeigu vykdant kombinuotąjį vežimą pakrautų konteinerių vežimui netaikomos šiame reglamente numatytos nuostatos, susijusios su kabotažu.
(
1
)	Originalo kalba: prancūzų.
(
2
)	OL L 368, 1992, p. 38.
(
3
)	OL L 300, 2009, p. 72.
(
4
)	1992 m. kovo 26 d. Tarybos reglamentas dėl patekimo į rinką vežant krovinius Bendrijos keliais į valstybės narės teritoriją ar iš jos arba kertant vienos ar kelių valstybių narių teritorijas (OL L 95, 1992, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 7 sk., 1 t., p. 288). Šis reglamentas buvo panaikintas ir pakeistas Reglamentu Nr. 1072/2009 (žr. šio reglamento 18 straipsnį).
(
5
)	BGBl. 2012 I, p. 42.
(
6
)	Žr. šios išvados 4 išnašą.
(
7
)	Žr. šios išvados 4 išnašą.
(
8
)	Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 92/106/EEB dėl tam tikrų kombinuoto krovinių vežimo tarp valstybių narių tipų bendrųjų taisyklių nustatymo (COM(2017) 648 final). Vis dėlto šis projektas nebuvo patvirtintas.
(
9
)	Žr. šio pasiūlymo dėl direktyvos p. 22.
(
10
)	Žr. pranešimo dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 92/106/EEB dėl tam tikrų kombinuoto krovinių vežimo tarp valstybių narių tipų bendrųjų taisyklių nustatymo 33 pakeitimą (A8-0259/2018), p. 24.
(
11
)	Žr. 48–268 pakeitimus, pateiktus Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetui, skelbiamus internete adresu https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TRAN-AM-622152_FR.pdf, p. 71.
(
12
)	Žr. šios išvados 11 išnašoje minėtų pakeitimų p. 61.
(
13
)	Žr. 2018 m. lapkričio 30 d. ataskaitą (13871/2/18 REV 2), p. 19 ir 20.
(
14
)	OL L 249, 2020, p. 17.