62014CJ0321_HU
Felek
Az ítélet indoklása
Rendelkező rész
Felek
A C‑321/14. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Landgericht Krefeld (Németország) a Bírósághoz 2014. július 4‑én és augusztus 11‑én érkezett 2014. június 4‑i és augusztus 4‑i határozatával terjesztett elő az előtte
a Colena AG
és
a Karnevalservice Bastian GmbH
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (hetedik tanács)
tagjai: J.‑C. Bonichot tanácselnök, A. Arabadjiev és C. Lycourgos (előadó) bírák,
főtanácsnok: N. Jääskinen,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel az írásbeli szakaszra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
– A Karnevalservice Bastian GmbH képviseletében C. Ballke Rechtsanwalt,
– a cseh kormány képviseletében M. Smolek és S. Šindelková, meghatalmazotti minőségben,
– a francia kormány képviseletében F. Gloaguen és D. Colas, meghatalmazotti minőségben,
– az Európai Bizottság képviseletében G. Wilms és P. Mihaylova, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
Az ítélet indoklása
1. Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a kozmetikai termékekről szóló, 2009. november 30‑i 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 342., 59. o.; helyesbítés HL L 318, 34. o.) értelmezésére vonatkozik.
2. Ezt a kérelmet a Colena AG (a továbbiakban: Colena) és a Karnevalservice Bastian GmbH (a továbbiakban: Karnevalservice) között, dioptria nélküli, színes és mintás kontaktlencséknek (a továbbiakban: a szóban forgó kontaktlencsék) az utóbbi által történő forgalmazása tárgyában indult jogvita keretében terjesztették elő.
Az uniós jog
3. Az 1223/2009 rendelet (6) preambulumbekezdése így szól:
„E rendelet kizárólag kozmetikai termékekre vonatkozik, és nem vonatkozik gyógyszeripari termékekre, orvostechnikai eszközökre és biocid termékekre. Az elhatárolás különösen a kozmetikai termékek részletes fogalommeghatározásából adódik, amely leírja a kozmetikai termékek alkalmazási körét, valamint felhasználási céljait”.
4. E rendelet (7) preambulumbekezdése értelmében:
„Valamely termék kozmetikai termékként történő besorolásának vizsgálatát eseti alapon, a termék valamennyi tulajdonságát figyelembe véve kell végezni [...]”
5. A rendelet „Hatály és célkitűzés” című 1. cikkében ez áll:
„E rendelet meghatározza forgalmazott [helyesen: a valamennyi forgalmazott] kozmetikai termékre vonatkozó szabályokat, ezzel biztosítva a belső piac működését és az emberi egészség magas szintű védelmét.”
6. Ugyanezen rendelet „Fogalommeghatározások” című 2. cikkének (1) bekezdése így rendelkezik:
„E rendelet alkalmazásában:
a) »kozmetikai termék«: minden olyan anyag vagy keverék, amely azt a célt szolgálja, hogy az emberi test különböző külső részeivel (hámréteg, haj és testszőrzet, körmök, ajkak és külső nemi szervek) vagy a fogakkal és a szájüreg nyálkahártyájával érintkezésbe kerüljön, kizárólag vagy elsősorban azok tisztítása, illatosítása, kinézetük megváltoztatása, védelme, megfelelő állapotban tartása céljából, vagy a testszag megszüntetése érdekében;
b) »anyag«: olyan természetes állapotban előforduló vagy gyártási folyamatból származó kémiai elem és vegyületei, amely az anyag stabilitásának megőrzéséhez szükséges adalékanyagot és az alkalmazott folyamatból származó szennyező anyagot is tartalmazhat, de nem tartalmaz olyan oldószert, amely az anyag stabilitásának befolyásolása vagy összetételének megváltoztatása nélkül elkülöníthető;
c) »keverék«: kettő vagy több anyagot tartalmazó keverék vagy oldat;
[...]”
7. Az 1223/2009 rendelet 19. cikkének (1) bekezdése a „Címkézés” cím alatt lényegében azt írja elő, hogy a kozmetikai termékek csak akkor forgalmazhatók, ha azok tárolóedényén és csomagolásán letörölhetetlen, könnyen olvasható és jól látható formában szerepel egy sor információ, köztük a felelős személy neve vagy bejegyzett cégneve és címe, a csomagolás idején fennálló névleges tartalom, az az időpont, ameddig a kozmetikai termék megfelelő feltételek mellett tárolva megfelel eredeti rendeletetésének, a felhasználásra vonatkozó különleges óvintézkedések, a gyártási tételszám vagy a kozmetikai termék azonosító száma, valamint az összetevők felsorolása.
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
8. A Karnevalservice a szóban forgó kontaktlencséket forgalmazza Németországban. E termékek forgalmazásának célja nem valamilyen látáskárosodás orvoslása, sokkal inkább használójuk megjelenésének megváltoztatása, például ünnepi események alkalmával. A szóban forgó kontaktlencsék csomagolásán az alábbi jelzés szerepel: „a kozmetikai termékekről szóló irányelv hatálya alá tartozó kozmetikai optikai segédeszköz”.
9. 2013. október 24‑én a Colena a Landgericht Krefeld (krefeldi területi bíróság) előtt ideiglenes intézkedés iránti kérelmet nyújtott be, amellyel azt kérte, hogy a bíróság tiltsa el a Karnevalservice‑t a szóban forgó kontaktlencsék forgalmazásától, amennyiben azok csomagolásán nem szerepelnek egyes, az 1223/2009 rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében előírt információk. 2013. október 29‑i és 2013. december 11‑i határozatával a bíróság e kérelmet elutasította, mivel úgy ítélte meg, hogy a szóban forgó kontaktlencsék nem minősíthetők az e rendelet értelmében vett „kozmetikai termékeknek”, következésképpen ez a rendelet a tekintetükben nem alkalmazható.
10. A Colena e határozattal szemben fellebbezést nyújtott be az Oberlandesgericht Düsseldorf (düsseldorfi tartományi legfelsőbb bíróság) előtt. E bíróság 2014. január 9‑i határozatával megváltoztatta a Landgericht Krefeld határozatát, és helyt adott az ideiglenes intézkedés iránti kérelemnek, mivel úgy ítélte meg, hogy noha a szóban forgó kontaktlencsék nem minősíthetők az 1223/2009 rendelet értelmében vett „kozmetikai termékeknek”, azokat mindazonáltal e rendelet hatálya alá tartozónak kell tekinteni, mivel csomagolásukon „a kozmetikai termékekről szóló irányelv hatálya alá tartozó kozmetikai optikai segédeszköz” jelzést tüntették fel, és ez a szokásosan tájékozott, figyelmes és körültekintő átlagos fogyasztóban azt a képzetet kelti, hogy valójában az e rendelet értelmében vett kozmetikai termékről van szó.
11. 2014. január 30‑án a Karnevalservice megtámadta e határozatot a kérdést előterjesztő bíróság előtt, amelynek az Oberlandesgericht Düsseldorf által megállapított ideiglenes intézkedések megalapozottsága tárgyában kell állást foglalnia.
12. Az előzetes döntéshozatal iránti kérelemben a kérdést előterjesztő bíróság úgy véli, hogy az arra a kérdésre adott választ, hogy valamely terméknek, amely nem kozmetikai termék az 1223/2009 rendelet értelmében, mindazonáltal teljesítenie kell‑e e rendelet követelményeit, amennyiben csomagolásán olyan jelzés szerepel, amely szerint a „kozmetikai termékekről szóló irányelv” hatálya alá tartozó kozmetikai termékről van szó, döntő jelentőséggel bír az előtte folyamatban lévő jogvitában. Az Oberlandesgericht Düsseldorf fellebbezés tárgyában hozott határozata, amely megváltoztatta a kérdést előterjesztő bíróság ellentétes értelmű határozatát, továbbá a Landgericht Essen (esseni területi bíróság) egymásnak ellentmondó határozatainak ténye a nemzeti ítélkezési gyakorlatnak a 1223/2009 rendelet hatálya tekintetében fennálló bizonytalanságait mutatja.
13. Ezenfelül a kérdést előterjesztő bíróság rámutat, hogy Németországban egymásnak ellentmondó bírósági határozatok születtek abban a kérdésben, hogy az alapügy tárgyát képezőkhöz hasonló kontaktlencsék az 1223/2009 rendelet hatálya alá tartoznak‑e, vagy sem. A kérdést előterjesztő bíróság úgy véli, hogy az e kérdésre adott válasz lényegi fontosságú az előtte folyamatban lévő ügyben meghozandó határozat szempontjából.
14. E körülmények között a Landesgericht Krefeld úgy határozott, hogy felfüggeszti az eljárást, és a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra:
„1) Az 1223/2009 rendeletet úgy kell‑e értelmezni, hogy az e rendelet hatálya alá nem tartozó terméknek kizárólag azért kell megfelelnie a kozmetikai termékekről szóló uniós rendelet előírásainak, mert a gyűjtőcsomagoláson az van feltüntetve, hogy a kozmetikai termékekről szóló uniós irányelv hatálya alá tartozó »kozmetikai optikai segédeszközről« van szó?
2) Az 1223/2009 rendeletet úgy kell‑e értelmezni, hogy az úgynevezett »dioptria nélküli mintás kontaktlencsék« a kozmetikai termékekről szóló uniós rendelet hatálya alá tartoznak?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
15. Kérdéseivel, amelyeket együtt célszerű vizsgálni, a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keres választ, hogy az 1223/2009 rendeletet akként kell‑e értelmezni, hogy a szóban forgó kontaktlencsék e rendelet hatálya alá tartoznak akár azért, mert teljesítik az ehhez előírt feltételeket, akár – ennek hiányában – azért, mert csomagolásukon szerepel az „A kozmetikai termékekről szóló irányelv hatálya alá tartozó kozmetikai optikai segédeszköz” jelzés.
16. Annak meghatározásához, hogy valamely termék az 1223/2009 rendelet hatálya alá tartozik‑e, e rendelet 1. cikkére kell utalni, amelyben az áll, hogy e rendelet meghatározza „a valamennyi forgalmazott kozmetikai termékre” vonatkozó szabályokat. E cikket kiegészíti a „kozmetikai termék” fogalmának az említett rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában szereplő meghatározása.
17. E két rendelkezés egymással összefüggő értelmezéséből az következik, hogy az 1223/2009 rendeletet minden olyan termékre alkalmazni kell – és kizárólag az olyan termékekre kell alkalmazni –, amelyek megfelelnek az e rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában szereplő fogalommeghatározásnak. Az említett 1. cikk ugyanis, annak pontosításával, hogy az említett rendelet célja a valamennyi kozmetikai termék tekintetében alkalmazandó szabályozási keret létrehozása, az említett rendelet hatályát kizárólag e termékekre korlátozza, majd ezt az elhatárolást pontosítja a „kozmetikai termékek” említett 2. cikkben foglalt részletes fogalommeghatározása.
18. Ezt a következtetést megerősíti az 1223/2009 rendelet (6) preambulumbekezdése, amely – noha közelebbről egyrészt a kozmetikai termékek, másrészt a „gyógyszeripari termékek, orvostechnikai eszközök és biocid termékek” közötti különbségtételre vonatkozik – pontosítja, hogy e rendelet „kizárólag kozmetikai termékekre vonatkozik”.
19. Következésképpen azt kell megvizsgálni, hogy a szóban forgó kontaktlencsék teljesítik‑e a „kozmetikai termék” fogalma 1223/2009 rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt meghatározásában megjelölt valamennyi feltételt. Amint az e rendelkezésből következik, az említett fogalommeghatározás három kumulatív feltételen alapul: először is a szóban forgó termék természete (anyag vagy keverék), másodszor az emberi test azon része, amellyel e termék rendeltetése szerint érintkezésbe lép, harmadszor pedig az említett termék alkalmazásának célja.
20. Ami a szóban forgó termék természetére vonatkozó első feltételt illeti, meg kell állapítani, hogy az 1223/2009 rendelet 2. cikke (1) bekezdésének b) pontja úgy határozza meg az „anyag” fogalmát, mint „olyan természetes állapotban előforduló vagy gyártási folyamatból származó kémiai elem és vegyületei, amely az anyag stabilitásának megőrzéséhez szükséges adalékanyagot és az alkalmazott folyamatból származó szennyező anyagot is tartalmazhat, de nem tartalmaz olyan oldószert, amely az anyag stabilitásának befolyásolása vagy összetételének megváltoztatása nélkül elkülöníthető”. E rendelet 2. cikke (1) bekezdésének c) pontja pedig úgy rendelkezik, hogy a „keverék” két vagy több anyagot tartalmazó keverék vagy oldat. Márpedig a szóban forgó kontaktlencsék objektív jellemzőire tekintettel, amelyek alapján e termékek „tárgyaknak” minősíthetők, e kontaktlencsék nem tekinthetők az e rendelkezés értelmében vett „anyagnak” vagy „keveréknek”.
21. Ami a második feltételt illeti, az 1223/2009 rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja a „kozmetikai termék” fogalommeghatározásában felsorolja a test azon részeit, amelyekkel e termék rendeltetése szerint érintkezésbe kerül. Ez a felsorolás kimerítő jellegű, amire egyértelműen utal e rendelkezés részletes és pontos megfogalmazása, valamint az, hogy az uniós jogalkotó eltekintett attól, hogy a szövegbe bármiféle olyan kifejezést – „mint”, „például”, „különösen”, „stb” – illesszen, amely az említett felsorolás tisztán példálózó jellegét tanúsítaná. Márpedig a szóban forgó kontaktlencséket a szem szaruhártyájára kell helyezni, amelyet e kimerítő felsorolás egyáltalán nem említ, és amely nem szerepel az 1223/2009 rendelet más rendelkezésében sem. Következésképpen a szóban forgó kontaktlencsék nem teljesítik e második feltételt.
22. Ami a harmadik, a termék használatának céljára vonatkozó feltételt illeti, meg kell állapítani, hogy mivel a szóban forgó kontaktlencse rendeltetése a szaruhártya külsejének megváltoztatása, amelyre ráhelyezik, rendeltetése nem kizárólag vagy főként az 1223/2009 rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában felsorolt valamely testrész tisztítása, illatosítása, kinézete megváltoztatása, védelme, megfelelő állapotban tartása, sem pedig a testszag megszüntetése. Tehát ez a feltétel nem teljesülhet.
23. Következésképpen egy olyan értékelésből, amely – az 1223/2009 rendelet (7) preambulumbekezdésének megfelelően – a szóban forgó kontaktlencsék valamennyi tulajdonságát figyelembe veszi, az következik, hogy e termékek nem teljesítik azon három kumulatív feltétel egyikét sem, amelyeknek a „kozmetikai termék” e rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában szereplő fogalommeghatározása értelmében meg kellene felelniük. Meg kell állapítani tehát, hogy a szóban forgó kontaktlencséket e fogalommeghatározás értelmében nem lehet „kozmetikai termékeknek” minősíteni, ennélfogva nem tartozhatnak az említett rendelet hatálya alá.
24. Ezt e megállapítást nem teheti kétségessé az a tény, hogy a szóban forgó kontaktlencsék csomagolásán szereplő jelzés szerint „a kozmetikai termékekről szóló irányelv hatálya alá tartozó kozmetikai optikai segédeszközről” van szó.
25. Ugyanis, ellenétben az uniós jogalkotó más termékeket, különösen a gyógyszeripari termékeket illető választásával, az 1223/2009 rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt fogalommeghatározásban nem szerepel a „kozmetikai termékek” „bemutatáson” alapuló kategóriája, amely lehetővé tenné, hogy valamely terméket jogi szempontból „kozmetikai terméknek” lehessen minősíteni pusztán az alapján, hogy azt csomagolásán ilyen termékként jelölik meg.
26. Ez az értékelés ugyanakkor nem érinti azoknak a szabályoknak az alkalmazását, amelyek adott esetben lehetővé teszik az illetékes hatóságok számára annak vizsgálatát, hogy a szóban forgó kontaktlencsék csomagolásán feltüntetett jelzés, amely szerint „a kozmetikai termékekről szóló irányelv hatálya alá tartozó kozmetikai optikai segédeszközről” van szó, nem minősül‑e megtévesztő kereskedelmi gyakorlatnak.
27. A fenti megfontolások összességének fényében az előterjesztett kérdésekre azt a választ kell adni, hogy az 1223/2009 rendeletet akként kell értelmezni, hogy a szóban forgó kontaktlencsék nem tartoznak e rendelet hatálya alá annak ellenére sem, hogy csomagolásukon szerepel az „A kozmetikai termékekről szóló irányelv hatálya alá tartozó kozmetikai optikai segédeszköz” jelzés.
A költségekről
28. Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
Rendelkező rész
A fenti indokok alapján a Bíróság (hetedik tanács) a következőképpen határozott:
A kozmetikai termékekről szóló, 2009. november 30‑i 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet akként kell értelmezni, hogy a dioptria nélküli, színes és mintás kontaktlencsék nem tartoznak e rendelet hatálya alá annak ellenére sem, hogy csomagolásukon szerepel az „A kozmetikai termékekről szóló irányelv hatálya alá tartozó kozmetikai optikai segédeszköz” jelzés.