62020TJ0546_RES
T‑546/20. sz. ügy
Sopra Steria Benelux SAésUnisys Belgium SA
kontra
Európai Bizottság
A Törvényszék (ötödik tanács) 2021. december 1‑jei ítélete
„Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések – Közbeszerzési eljárás – Az »Adóügyi és Vámuniós« Főigazgatóság informatikai platformjainak meghatározására, fejlesztésére, karbantartására és támogatására irányuló szolgáltatások – Az ajánlattevő ajánlatának elutasítása és a szerződés más ajánlattevő részére történő odaítélése – Indokolási kötelezettség – Kirívóan alacsony összegű árajánlat”
Az Európai Unió közbeszerzései – Közbeszerzési eljárás útján történő szerződéskötés – Az intézmények mérlegelési jogköre – Bírósági felülvizsgálat – Korlátok
(lásd: 32. pont)
Intézmények jogi aktusai – Indokolás – Kötelezettség – Terjedelem – Az indokolási kötelezettségnek az adott ügy körülményeire tekintettel való értékelése – Valamennyi releváns ténybeli és jogi elem meghatározásának szükségessége – Hiány
(EUSZ 296. cikk, (2) bekezdés; az Európai Unió Alapjogi Chartája, 41. cikk, (2) bekezdés, c) pont)
(lásd: 34–37. pont)
Intézmények jogi aktusai – Indokolás – Kötelezettség – Terjedelem – Az indokolási kötelezettségnek az adott ügy körülményeire tekintettel való értékelése – A szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés odaítélési eljárása keretében hozott, ajánlatot elutasító határozat – A nyertes ajánlat jellemzőinek és viszonylagos előnyeinek, a fizetett árnak vagy a szerződés értékének, valamint a nyertes ajánlattevő nevének az írásbeli kérelemre történő közlésére vonatkozó kötelezettség
(EUMSZ 296. cikk; 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 170. cikk és I. melléklet)
(lásd: 38–40. pont)
Az Európai Unió közbeszerzései – Közbeszerzési eljárás útján történő szerződéskötés – Kirívóan alacsony összegű árajánlat – Az ajánlatkérő azon kötelezettsége, hogy az ajánlattevőt meghallgassa – Az ajánlat kirívóan alacsony jellegének az ajánlatkérő általi vizsgálata – Figyelembe veendő elemek
(2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet, I. melléklet)
(lásd: 44–49. pont)
Az Európai Unió közbeszerzései – Közbeszerzési eljárás útján történő szerződéskötés – Kirívóan alacsony összegű árajánlat – Indokolási kötelezettség – Terjedelem – Az elutasított ajánlattevő kifejezett kérelme – Indokolási kötelezettség – Terjedelem
(2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 170. cikk, (3) bekezdés és I. melléklet)
(lásd: 50–54., 60., 65. pont)
Összefoglalás
Az Európai Bizottság 2019. december 6‑án a Bizottság „Adóügyi és Vámuniós” Főigazgatósága informatikai platformjainak meghatározására, fejlesztésére, karbantartására és harmadik szintű támogatására irányuló szolgáltatásokra vonatkozó közbeszerzési eljárást megindító hirdetményt tett közzé, amely két tételből állt. (
1
)
2020. február 27‑én a felperesek, a Sopra Steria Benelux és az Unisys Belgium konzorcium formájában közös ajánlatot nyújtottak be.
2020. július 2‑i határozatával a Bizottság tájékoztatta a felpereseket az „A” tételre vonatkozó ajánlatuk elutasításáról, amit azzal indokolt, hogy gazdaságilag nem az bizonyult a legelőnyösebb ajánlatnak, továbbá arról, hogy a szerződést egy másik ajánlattevőnek ítélték oda. A felperesek keresetet indítottak a Törvényszék előtt e határozat megsemmisítése iránt.
Ítéletében a Törvényszék helyt ad a felperesek keresetének, és az „A” tétel vonatkozásában megsemmisíti a 2020. július 2‑i határozatot arra tekintettel, hogy az nincs kellően megindokolva, mivel nem jelöli meg azon okokat, amelyek alapján megállapítható lenne, hogy a nyertes ajánlattevő ajánlata nem tűnt kirívóan alacsonynak. Másfelől pontosítja az indokolási kötelezettség terjedelmét azon elutasított ajánlattevők tekintetében, akik ilyen irányú kérelmet nyújtanak be, amennyiben az ajánlatkérő szerv azt állapítja meg, hogy a nyertes ajánlat nem tűnik kirívóan alacsony összegűnek.
A Törvényszék álláspontja
A Törvényszék, miután emlékeztetett az adminisztráció részéről fennálló indokolási kötelezettséggel és a hatékony bírói jogvédelemmel kapcsolatos állandó ítélkezési gyakorlatra, először is megállapította, hogy az Európai Unió közbeszerzéseire vonatkozó szabályok az elutasított ajánlattevők tekintetében az indokolást időben két szakaszra bontják. (
2
) Az ajánlatkérő elsőként minden elutasított ajánlattevőt tájékoztat arról, hogy az ajánlatát elutasította, és közli velük ezen elutasítás indokait. Ezt követően, ha az olyan elutasított ajánlattevő, aki nincs kizárást indokoló helyzetben, és aki megfelel a kiválasztási szempontoknak, írásban tájékoztatást kér, az ajánlatkérő a lehető legrövidebb határidőn belül, de mindenképpen e kérelem kézhezvételétől számított tizenöt napon belül közli a nyertes ajánlat jellemzőit és viszonylagos előnyeit, a fizetett árat vagy adott esetben a szerződés értékét, valamint a nyertes ajánlattevő nevét. (
3
) Az indokolás e kétszakaszos közlése összhangban áll az indokolási kötelezettség céljával, amely egyrészt arra irányul, hogy az érdekeltek jogaik érvényesítése érdekében megismerhessék a meghozott intézkedés indokait, másrészről, hogy a bíróság számára lehetővé váljon felülvizsgálati jogkörének gyakorlása.
Másodsorban, azon indokolási kötelezettség terjedelmét illetően, amely az ajánlatkérőre hárul abban az esetben, ha úgy ítéli meg, hogy a nyertes ajánlat nem tűnik kirívóan alacsony összegűnek, a Törvényszék először is emlékeztet arra, hogy a kirívóan alacsony összegű árajánlatok fennállásának értékelésére két szakaszban kerül sor. Az első szakaszban az ajánlatkérő szerv mérlegeli, hogy az ajánlatban szereplő ár vagy költség kirívóan alacsonynak tűnik‑e. (
4
) Így az ajánlatkérőnek kizárólag azt kell meghatároznia, hogy a benyújtott ajánlatokban vannak‑e olyan jelek, amelyek esetleg azt a gyanút keltik, hogy ezek az ajánlatok kirívóan alacsony összegűek lehetnek. Ha a benyújtott ajánlatok nem tűnnek kirívóan alacsony összegűnek, az ajánlatkérő folytathatja azok értékelését és a közbeszerzési eljárást. Ha azonban vannak ilyen jelek, az ajánlatkérőnek a második szakaszban meg kell indítania az ajánlat összeállítására vonatkozó vizsgálatot annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy ez az ajánlat nem kirívóan alacsony összegű. E vizsgálat megindítása esetén az ajánlatkérő szerv köteles lehetőséget biztosítani a szóban forgó ajánlattevőnek arra, hogy kifejtse, mely indokok miatt véli úgy, hogy az ajánlata nem kirívóan alacsony összegű. Az ajánlatkérő szervnek ezt követően értékelnie kell a nyújtott magyarázatokat, és meg kell állapítania, hogy a szóban forgó ajánlat kirívóan alacsony jelleget mutat‑e. Amennyiben igen, azt el kell utasítania.
Végül a Törvényszék megállapítja, hogy az ajánlatkérő szervet, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a nyertes ajánlat nem tűnik kirívóan alacsony összegűnek, korlátozott terjedelmű indokolási kötelezettség terheli. Ennek többek között az az oka, hogy az ajánlatkérő szervnek először csak prima facie értékelést kell végeznie az ajánlatban foglalt ár kirívóan alacsony jellegéről. Ugyanis az ajánlatkérő szerv arra kötelezése, hogy részletesen fejtse ki, hogy valamely ajánlat miért nem tűnik számára kirívóan alacsony összegűnek, nem venné figyelembe az elemzés két szakasza között teendő különbséget. Közelebbről, ha az ajánlatkérő szerv nyertesként fogad el valamely ajánlatot, nem kell az összes indokolás iránti kérelemre adott válaszában kifejezetten megjelölnie azokat az indokokat, (
5
) amelyek miatt nem tűnik számára kirívóan alacsony összegűnek az általa nyertesként elfogadott ajánlat. Abból, hogy az ajánlat elfogadásra került, ugyanis hallgatólagosan, de szükségszerűen az következik, hogy az ajánlatkérő szerv úgy ítélte meg, hogy nincsenek arra utaló jelek, hogy az kirívóan alacsony összegű volt. Ezzel szemben ezeket az indokokat az azt kifejezetten kérő sikertelen ajánlattevő tudomására kell hozni, mivel az ilyen indokolás a nyertes ajánlat jellemzőinek és viszonylagos előnyeinek fontos szempontjáról tájékoztatja az elutasított ajánlattevőt. Másfelől nem elegendő, ha az ajánlatkérő szerv megelégszik annak puszta megállapításával, hogy az odaítélési eljárás keretében kiválasztott ajánlat nem kirívóan alacsony összegű, vagy ha annak kimondására szorítkozik, hogy megítélése szerint az említett ajánlat esetében nem ez a helyzet.
Végül a Törvényszék pontosítja, hogy amennyiben egyrészt jelentős eltérés áll fenn az – egyedüliként ajánlatot benyújtó – elutasított ajánlattevő és nyertes ajánlattevő ajánlatában szereplő ár között, másrészt pedig amennyiben az elutasított ajánlat ára az egyetlen összehasonlítási alap, amely alapján megállapítható, hogy fennállt‑e arra utaló jel, hogy a nyertes ajánlat ára kirívóan alacsony összegűnek tekinthető, az ajánlatkérő szervnek közölnie kell az elutasított ajánlattevővel azokat az információkat, amelyek lehetővé teszik számára, hogy kellően megismerje azokat az indokokat, amelyek alapján a nyertes ajánlat nem tűnik kirívóan alacsony összegűnek, és hogy ennélfogva esetlegesen vitassa ezen értékelés megalapozottságát.
(
1
)	A „Fejlesztési szolgáltatások a CCN/CSI platformhoz” címet viselő „A” tétel és a „Fejlesztési szolgáltatások a CCN2(ng), SPEED2(ng), CDCO/TSOAP és SSV platformokhoz” címet viselő „B” tétel.
(
2
)	Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18‑i 2018/1046 (EU, Euratom) európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2018. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2019. L 60., 36. o.; a továbbiakban: költségvetési rendelet) 170. cikke és e rendelet I. mellékletének 31. pontja.
(
3
)	A költségvetési rendelet 170. cikkének (3) bekezdése és e rendelet I. mellékletének 31.2. pontja.
(
4
)	A költségvetési rendelet I. mellékletének 23.1. pontja.
(
5
)	Az indokolás iránti kérelmet a költségvetési rendelet 170. cikkének (3) bekezdése alapján kell benyújtani.