62023CO0084
A BÍRÓSÁG VÉGZÉSE (nyolcadik tanács)
2023. október 5. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – Mezőgazdaság – Közös piacszervezés – A szarvasmarhák, sertések és juhok hasított testére vonatkozó uniós osztályozási rendszerek – (EU) 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendelet – A hasított testek osztályozására vonatkozó általános kötelezettségtől való eltérések – Vágóhidak – A 2. cikk (1) bekezdése – A kisméretű létesítményeknek biztosított eltérések – Az ilyen eltérések lehetőségét elő nem író nemzeti szabályozás – Az ilyen eltérések kötelező vagy választható jellege”
A C‑84/23. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet az Înalta Curte de Casație și Justiție – Secția de contencios administrativ și fiscal (legfőbb semmítő‑ és ítélőszék – kereskedelmi és adóügyi kollégium, Románia) a Bírósághoz 2023. február 14‑én érkezett, 2022. október 5‑i határozatával terjesztett elő
az SC Dinamel Trade SRL
és
a Ministerul Agriculturii și Dezvoltării Rurale
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (nyolcadik tanács),
tagjai: M. Safjan tanácselnök, N. Jääskinen és M. Gavalec (előadó) bírák,
főtanácsnok: L. Medina,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint a Bíróság az eljárási szabályzatának 99. cikke alapján, indokolt végzéssel határoz,
meghozta a következő
Végzést
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szarvasmarhák, a sertések és a juhok hasított testének uniós osztályozási rendszerei, valamint a hasított testek és az élő állatok bizonyos kategóriáira vonatkozó piaci árak bejelentése tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2017. április 20‑i (EU) 2017/1182 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2017. L 171., 74. o.; helyesbítés: HL 2018. L 90., 112. o.) 2. cikke (1) bekezdésének az értelmezésére vonatkozik.
2
E kérelmet az SC Dinamel Trade SRL és a Ministerul Agriculturii și Dezvoltării Rurale (mezőgazdasági és vidékfejlesztési minisztérium, Románia) között a szarvasmarhák és sertések hasított testének osztályozására vonatkozó, nemzeti szabályozásban előírt általános kötelezettségtől való eltérés engedélyezése tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
Jogi háttér
Az uniós jog
Az 1308/2013/EU rendelet
3
A mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17‑i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 671. o.; helyesbítések: HL 2014. L 189., 261. o.; HL 2014. L 232., 25. o.; HL 2016. L 130., 9. o.; HL 2017. L 262., 16. o.) „Felhatalmazás” című 19. cikkének (6) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„A műszaki fejlődés, valamint a 10. cikkben említett ágazatok igényeinek figyelembevétele, továbbá a különböző termékek kiszerelésének szabványosítása, és ezáltal a piac átláthatóságának, az árak jegyzésének és a piaci intervenciós intézkedések alkalmazásának javítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek megfelelően olyan, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek:
a)
kiigazítják és naprakésszé teszik a hasított testek osztályozására, azonosítására és kiszerelésére vonatkozó, a IV. mellékletben foglalt rendelkezéseket;
b)
további rendelkezéseket határoznak meg a hasított testek osztályozására (többek között megfelelően képzett osztályozókkal), besorolására (többek között automatizált minősítési módszerek alkalmazásával), azonosítására, tömegének mérésére és jelölésére, továbbá az uniós átlagárak kiszámítására és az ezen árak kiszámításához alkalmazott súlyozási együtthatókra vonatkozóan;
c)
eltéréseket határoznak meg a marha‑ és borjúhús‑ágazatban egyes rendelkezésektől, továbbá a tagállamok által azon vágóhidak számára biztosítható egyedi eltéréseket állapítanak meg, amelyekben kevés szarvasmarhát vágnak, valamint egyes termékek kapcsán további rendelkezéseket fogadnak el, például a húsossági és a faggyússági osztályokba sorolás tekintetében, valamint további rendelkezéseket határoznak meg a juhhúságazatban a test súlya, a hús színe és faggyúborítottsága, és a kis tömegű bárányok osztályozási kritériumai tekintetében;
d)
engedélyezik a tagállamoknak, hogy ne alkalmazzák a sertések hasított testére vonatkozó osztályozási és engedélyezési rendszert, valamint hogy a súlyon és a becsült színhústartalmon kívül egyéb értékelési kritériumokat is használjanak, vagy amelyek eltéréseket állapítanak meg az említett rendszer alkalmazása alól.”
4
E rendeletnek „A felhatalmazás gyakorlása” című 227. cikke a következőket írja elő:
„(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
(2)   A Bizottság e rendeletben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása hétéves időtartamra szól 2013. december 20. időpontjától kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hétéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.
(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az e rendeletben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5)   Az e rendelet értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.”
5
Az említett rendeletnek „A 10. cikkben említett, hasított testekre vonatkozó uniós osztályozási rendszerek” című IV. mellékletének szövege a következő:
„A. A legalább nyolc hónapos szarvasmarhafélék hasított testének uniós osztályozási rendszere
[…]
V. Osztályozás és azonosítás
A […] jóváhagyott vágóhidak intézkedéseket hoznak, hogy az ilyen vágóhidakon levágott, legalább nyolc hónapos szarvasmarhafélék hasított testét vagy féltestét […] az uniós osztályozási rendszer szerint osztályozzák és azonosítsák.
A tagállamok engedélyezhetik, hogy a jelöléssel való azonosítást megelőzően a hasított testekről, illetve féltestekről eltávolítsák a külső faggyút, ha ezt a faggyússág indokolja.
B. A sertések hasított testének uniós osztályozási rendszere
[…]
II. Osztályozás
A hasított testeket a becsült színhústartalmuk alapján kell csoportosítani, és a következő osztályokba sorolni:
Osztályok
A színhús aránya a hasított test súlyának százalékában
S
60 vagy több
E
legalább 55, de kevesebb, mint 60
U
legalább 50, de kevesebb, mint 55
R
legalább 45, de kevesebb, mint 50
O
legalább 40, de kevesebb, mint 45
P
kevesebb, mint 40”
A 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendelet
6
A 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendelet (3) preambulumbekezdése a következőket mondja ki:
„Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében indokolt lehetővé tenni, hogy a tagállamok eltéréseket engedélyezzenek a kisméretű létesítmények számára a hasított testek osztályozására vonatkozó általános kötelezettség tekintetében. Az uniós osztályozási rendszerek alkalmazása során szerzett tapasztalatok alapján ilyen eltéréseket azon vágóhidak számára indokolt biztosítani, amelyek éves átlagban hetente 150‑nél kevesebb legalább nyolc hónapos szarvasmarhafélét vagy 500‑nál kevesebb sertést vágnak. Mindazonáltal a tagállamok hazai viszonyaik függvényében alacsonyabb határértékeket is meghatározhatnak, különösen az árakra vonatkozó jelentéstétel reprezentativitásának biztosítása érdekében.”
7
E rendeletnek „A szarvasmarhafélék életkorának és kategóriájának meghatározása” című 1. cikke a következőket írja elő:
„A szarvasmarhafélék életkorát az [1308/2013 rendelet] IV. mellékletének A.II. pontjában említett kategóriák meghatározása céljából az egyes tagállamokban [a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2000. július 17‑i 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2000. L 204., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 30. kötet, 248. o.)] I. címének megfelelően létrehozott, a szarvasmarhafélék azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszerben rendelkezésre álló információk alapján kell ellenőrizni.”
8
Az említett rendeletnek „A hasított testek kötelező osztályozásától való eltérés” című 2. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1)   tagállamok dönthetnek úgy, hogy a szarvasmarhafélék és a sertések hasított testének osztályozására vonatkozóan az 1308/2013/EU rendelet IV. mellékletének A. V., illetve B.II. pontjában megállapított követelmények teljesítése nem kötelező azon vágóhidak számára, amelyek:
a)
éves átlagban hetente 150‑nél kevesebb legalább nyolc hónapos szarvasmarhafélét vágnak;
b)
éves átlagban hetente 500‑nál kevesebb sertést vágnak.
A tagállamok alacsonyabb alsó határértéket is meghatározhatnak, különösen annak biztosítása céljából, hogy az áraknak [az 1308/2013 rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2017. április 20‑i (EU) 2017/1184 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2017. L 171., 103. o.)] 8. cikkének (2) bekezdése szerinti feljegyzése reprezentatív legyen.
(2)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a szarvasmarhafélék és a sertések hasított testének osztályozására vonatkozó követelmények teljesítése nem kötelező:
a)
a vágóhíd tulajdonában lévő szarvasmarhafélék és sertések hasított teste esetében, amennyiben ezen állatok beszerzése nem kereskedelmi ügylet során történik;
b)
az egyértelműen meghatározott helyi fajtákhoz tartozó vagy különleges módokon forgalmazott sertések hasított teste esetében, amennyiben e sertések anatómiai testfelépítése nem teszi lehetővé a hasított testek egységes és szabványos osztályozását.
(3)   Azok a tagállamok, amelyek alkalmazzák az 1308/2013/EU rendelet 10. cikkének második bekezdésében a juhok hasított testére vonatkozóan előírt osztályozást, objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján dönthetnek úgy, hogy egyes vágóhidakat mentesítenek a juhok hasított testének osztályozására vonatkozó követelmények teljesítése alól.
(4)   Ha a tagállamok úgy döntenek, hogy alkalmazzák az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésében megállapított eltérések bármelyikét, arról értesítik a Bizottságot.”
A román jog
9
A 2019. január 30‑i Ordonanța Guvernului nr. 4/2019 privind reorganizarea sistemului național de clasificare a carcaselor de bovine, porcine și ovine, precum și monitorizarea, controlul și raportarea prețurilor de piață ale carcaselor și ale animalelor vii (a szarvasmarhafélék, sertések és juhok hasított testére vonatkozó nemzeti osztályozási rendszer átalakításáról, valamint a hasított testek és élő állatok piaci árának nyomon követéséről, ellenőrzéséről és bejelentéséről szóló 4/2019. sz. kormányrendelet, Monitorul Oficial al României, I. rész, 2019. január 31‑i 81. szám; a továbbiakban: 4/2019. sz. OG) 2. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a nemzeti osztályozási rendszer a hasított testek osztályozására vonatkozó uniós rendeletekkel és a hatályos nemzeti jogszabályokkal összhangban biztosítja az Unióban a szarvasmarhafélék, sertések és juhok hasított testére vonatkozó osztályozási rendszerek kötelező alkalmazását annak érdekében, hogy javítsák a piac átláthatóságát és összehasonlítható piaci árakat állapítsanak meg a hasított testekre mind nemzeti, mind uniós szinten, mivel ezek képezik a vonatkozó intézkedések kezelésének és ebben az ágazatban a Bizottság beavatkozási mechanizmusai alkalmazásának alapját.
10
A 2021. augusztus 11‑i Hotărârea Guvernului nr. 842/2021 privind modul de organizare și funcționare a sistemului național de clasificare a carcaselor de bovine, porcine și ovine (a szarvasmarhafélék, sertések és juhok hasított testére vonatkozó nemzeti osztályozási rendszer megszervezésének és működésének módjáról szóló 842/2021. sz. kormányhatározat, Monitorul Oficial al României, I. rész, 2021. augusztus 24‑i 810. szám; a továbbiakban: 842/2021. sz. HG) 3. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós rendeletekben előírt, a hasított testek osztályozására vonatkozó uniós osztályozási rendszerek alkalmazása, valamint a hasított testek és az élő állatok bizonyos kategóriái piaci árának bejelentése kötelező, és a következőket jelenti:
„a)
annak szükségessége, hogy a hús piaci árát valamennyi tagállamban összehasonlítható alapon nyomon kövessék, és uniós szinten kiszámítsák e piaci átlagárakat, mivel e felügyeletre szükség van a marha‑, a borjú‑ és a sertéshúságazatban olyan vonatkozó intézkedések, mint például az állami intervenció, a magántárolás és az export‑visszatérítések, kezelése céljából;
b)
a marha‑ és borjúhúságazatban történő állami intervencióra való jogosultság feltétele;
c)
a hasított test értékének meghatározására szolgáló fontos eszköz, amely hozzájárul a piac átláthatóságához […].”
11
A 842/2021. sz. HG 5. cikke értelmében a vágóhidakra elsősorban a következő kötelezettségek vonatkoznak:
„[…]
b)
a hasított testek osztályozására irányuló szolgáltatási szerződésnek az általuk levágott minden egyes állatfaj esetében kizárólag a hasított testek osztályozását végző tisztviselőkkel vagy független, engedéllyel rendelkező hasított‑test‑osztályozókkal való megkötése […];
[…]
d)
a létesítményben valamennyi hasított test osztályozása tevékenységének szolgáltatásnyújtó általi lebonyolítására és végrehajtására előírt feltételeknek – a hasított testek osztályozására, nyilvántartásba vételre, valamint az osztályozás eredményeinek és a hús árának a bejelentésére vonatkozó műszaki szabályok szerinti – folyamatos biztosítása;
[…]
g)
a létesítményben a hasított testek osztályozására irányuló tevékenység megszakítás nélküli végzésének biztosításához szükséges intézkedések meghozatala, amennyiben azt a [személyt], akivel az osztályozásra irányuló szolgáltatási szerződést megkötötték, A hasított testek osztályozásának felügyelete az osztályozási engedély felfüggesztése/megvonása vagy az osztályozásra irányuló szolgáltatási szerződés bármely más módosítása/megváltozása/felmondása útján szankcióval sújtotta;
h)
az állatok levágására vonatkozó program azon [személlyel] való közlése, akivel osztályozási szolgáltatások nyújtására irányuló szerződést kötöttek, annak érdekében, hogy az állatok levágásának megkezdésekor jelen legyen a vágóhídon a hasított testek osztályozása céljából azok meleg súlyának a meghatározása során, de legkésőbb az osztályozás fajonként differenciált műszaki szabályaiban meghatározott tartományban;
i)
az osztályozás megkezdése előtt olyan dokumentumok rendelkezésre bocsátása az osztályozó számára, amelyek a valóságnak megfelelő információkat tartalmaznak ezen adatoknak az informatikai alkalmazásban való rögzítése és az osztályozási jelentés elkészítése céljából […];
[…]
m)
a teljes iratoknak a heti bejelentéseknek megfelelően időrendbe rendezve az archívumban való megőrzése az azon év végét követő két naptári éven keresztül, amelyben azokat elkészítették, az osztályozás fajonként differenciált műszaki szabályainak megfelelően;
n)
a vágóhídra vágásra állatokat szállító valamennyi beszállító/tenyésztő részére a hasított‑test‑osztályozója által kiadott és aláírással hitelesített osztályozási jelentésnek legfeljebb az állatok levágását követő 48 órán belül való rendelkezésre bocsátása;
[…]
p)
A hasított testek osztályozásának felügyelete számára a következők jelentése: a hasított testek osztályozására vonatkozó műszaki szabályok alkalmazása során az osztályozó által elkövetett szabálytalanság, és/vagy minden olyan eset, amikor ez utóbbi nem tesz eleget a szolgáltatási szerződés rendelkezéseinek és/vagy minden olyan eset, amikor az a szolgáltatási szerződést felmondja;
[…]
r)
az […] ellenőrzések elvégzésének annak érdekében való lehetővé tétele, hogy ellenőrizni lehessen, hogy az osztályozási jelentésekben szereplő adatok első nyilvántartásba vétele megfelel‑e a valóságnak, és hogy azokat az osztályozási adatok nemzeti adatbázisában össze lehessen gyűjteni.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
12
A kisméretű vágóhidakat üzemeltető Dinamel Trade a 4/2019. sz. OG és a 842/2021. sz. HG értelmében a szarvasmarhák és sertések hasított testének osztályozására vonatkozó általános kötelezettség teljesítése érdekében a hasított testek osztályozására vonatkozó szolgáltatási szerződések megkötésére kényszerült.
13
A Dinamel Trade keresetet indított a Tribunalul Brăilánál (brăilai törvényszék, Románia) a mezőgazdasági és vidékfejlesztési minisztérium arra való kötelezése iránt, hogy olyan közigazgatási aktust bocsásson ki, amelynek tárgya többek között az, hogy mentesítse őt az ezen osztályozási műveletek elvégzésére vonatkozó kötelezettség alól.
14
Mivel e keresetet a 2014. április 9‑i ítélettel elutasították, a Dinamel Trade fellebbezést nyújtott be ezen ítélettel szemben a Curtea de Apel Galațihoz (galați ítélőtábla, Románia), amely hatályon kívül helyezte az említett ítéletet, és az ügyet visszautalta a Tribunalul Brăilához (brăilai törvényszék).
15
Az ügyben újból eljáró bíróság mindazonáltal megállapította hatáskörének hiányát a Curtea de Apel Galați (galați ítélőtábla) javára, amely 2016. június 30‑i ítéletével elutasította a Dinamel Trade keresetét.
16
Ez utóbbi fellebbezést nyújtott be ezen ítélettel szemben a kérdést előterjesztő bírósághoz, az Înalta Curte de Casație și Justițiéhez – Secția de contencios administrativ și fiscal (legfőbb semmítő‑ és ítélőszék – kereskedelmi és adóügyi kollégium, Románia), amely azt a 2020. február 4‑i ítéletével mint megalapozatlant elutasította.
17
A Dinamel Trade felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtott be a kérdést előterjesztő bírósághoz arra hivatkozva, hogy a kérdést előterjesztő bíróság a 2020. február 4‑i ítéletében nem vette figyelembe a 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendeletet azzal az indokkal, hogy az nem volt hatályban a Curtea de Apel Galați (galați ítélőtábla) 2016. június 30‑i ítéletének kihirdetésekor.
18
A kérdést előterjesztő bíróság helyt adott e felülvizsgálati kérelemnek, hatályon kívül helyezte a 2020. február 4‑i ítéletét, és az ügyet visszautalta, hogy a fellebbezésről új tárgyaláson hozzanak határozatot.
19
2022. május 24‑én a Dinamel Trade kérelmet nyújtott be a kérdést előterjesztő bírósághoz, amelyben azt kérte, hogy terjesszen előzetes döntéshozatal iránti kérelmet a Bíróság elé. A Dinamel Trade ugyanis azt állítja, hogy a 4/2019. sz. OG és a 842/2021. sz. HG nem rendelkezik eltérésről a kisméretű létesítmények esetében, mivel a szarvasmarhák és sertések hasított testének osztályozása a hetente levágott állatok számától függetlenül kötelező, míg a 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendelet preambulumából az következik, hogy bár a tagállamoknak nem kötelesek arra, szükséges, hogy ez utóbbiak a kisméretű létesítmények számára a hasított testek osztályozására vonatkozó általános kötelezettség aló az adminisztratív terheik csökkentése érdekében eltérést engedélyezzenek.
20
A kérdést előterjesztő bíróság – jelezve, hogy olyan bíróság, amelynek határozatai ellen nincs jogorvoslati lehetőség, ami maga után vonja az EUMSZ 267. cikk harmadik bekezdésének alkalmazását és a Bírósághoz fordulás kötelezettségét – azon a véleményen van, hogy számára nyilvánvaló, hogy az uniós jogalkotó az egyes tagállamok mérlegelésére bízta annak eldöntését, hogy a nemzeti jogukban előírnak‑e, vagy sem a szarvasmarhák és sertések hasított testének osztályozására vonatkozó kötelezettségtől való eltéréseket, és hogy Románia – eltérés nélkül – az általános osztályozási kötelezettség mellett döntött.
21
Mindazonáltal e bíróság szerint, bár a Bizottság a 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendelet (3) preambulumbekezdésében jelzi, hogy szükséges, hogy „a tagállamok eltéréseket engedélyezzenek a kisméretű létesítmények számára a hasított testek osztályozására vonatkozó általános kötelezettség tekintetében”, ami ténylegesen arra enged következtetni, hogy a tagállamok továbbra is szabadon engedélyezhetnek ilyen eltéréseket, ezen intézmény abban azt is pontosította, hogy „ilyen eltéréseket azon vágóhidak számára indokolt biztosítani, amelyek éves átlagban hetente 150‑nél kevesebb legalább nyolc hónapos szarvasmarhafélét vagy 500‑nál kevesebb sertést vágnak”, ami inkább a tagállamokat terhelő kötelezettséget jelent.
22
A kérdést előterjesztő bíróság szerint a hasított testek osztályozására vonatkozó kötelezettségtől való eltérések engedélyezésére vonatkozó mérlegelési jogkör azáltal való gyakorlása során, hogy úgy döntenek, hogy nem engedélyeznek mentességet, és konkrétan figyelmen kívül hagyják a 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendeletben, a 4/2019. sz. OG‑ban és a 842/2021. sz. HG‑ban meghatározott elemzési kritériumokat, eltérnek az uniós szabályozás elveitől.
23
Meg kell tehát határozni, hogy az olyan nemzeti szabályozás, amely az említett kötelezettségtől semmiféle eltérést nem ír elő, összeegyeztethető‑e a 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendelettel, és hasonlóképpen, hogy összeegyeztethető‑e ezen rendelettel az, amiként a nemzeti hatóságok a mérlegelési mozgásterüket gyakorolják.
24
E körülmények között határozott úgy az Înalta Curte de Casație și Justiție – Secția de contencios administrativ și fiscal (legfőbb semmítő‑ és ítélőszék – kereskedelmi és adóügyi kollégium), hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„Ellentétes‑e a [4/2019. sz. OG] 2. cikkének (1) bekezdése, a [842/2021. sz. HG] 3. cikkének (1) bekezdése és 5. cikke, amelyek a hasított testek nemzeti osztályozási rendszerét szabályozzák, és előírják, hogy a [szarvasmarhák és sertések hasított testeinek osztályozása] a levágott állatok számától függetlenül kötelező, […] a [2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendelet] 2. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjával, amely rendelkezések célszerűnek és szükségesnek tartják a hasított testek kötelező osztályozása előírásának mellőzését az éves átlagban heti 150‑nél kevesebb szarvasmarhafélét és éves átlagban hetente 500‑nál kevesebb sertést vágó kisméretű vágóhidak esetében, a következő szöveget alkalmazva: »a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a szarvasmarhafélék és a sertések hasított testének osztályozására vonatkozó követelmények teljesítése nem kötelező azon vágóhidak számára, amelyek korlátozott számú szarvasmarhafélét és sertést vágnak«?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
25
Eljárási szabályzatának 99. cikke értelmében a Bíróság – különösen, ha az előzetes döntéshozatalra terjesztett kérdésre a válasz egyértelműen levezethető az ítélkezési gyakorlatból, vagy ha az ilyen kérdésre adandó válasz nem enged teret semmilyen észszerű kétségnek – az előadó bíró javaslatára és a főtanácsnok meghallgatását követően az eljárás során bármikor indokolt végzéssel határozhat.
26
A jelen ügyben ezt a rendelkezést alkalmazni kell.
27
A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a nemzeti bíróságok és a Bíróság között az EUMSZ 267. cikkel bevezetett együttműködési eljárás keretében a Bíróság feladata, hogy a nemzeti bíróságnak az előtte folyamatban lévő ügy eldöntéséhez hasznos választ adjon. Ennek érdekében adott esetben a Bíróságnak át kell fogalmaznia az elé terjesztett kérdéseket (2021. október 26‑iPL Holdings ítélet, C‑109/20, EU:C:2021:875, 34. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
28
Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy a Bíróságnak nem feladata, hogy az előzetes döntéshozatali eljárás keretében a nemzeti jog rendelkezéseinek az uniós joggal való összeegyeztethetőségéről határozzon (2022. május 16‑iStaatsanwaltschaft Köln [Egy gyermek Romániába történő elvitele] végzés, C‑724/21, EU:C:2022:393, 18. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
29
E körülmények között meg kell állapítani, hogy kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) és b) pontját úgy kell‑e értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében a szarvasmarhák és sertések hasított testének osztályozására vonatkozó, az 1308/2013 rendelet IV. mellékletének A. V., illetve B.II. pontjában előírt követelmények a hetente levágott állatok számától függetlenül a belföldön letelepedett valamennyi vágóhídra vonatkoznak.
30
A 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke (1) bekezdésének első albekezdése értelmében a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem teszik kötelezővé az 1308/2013 rendelet IV. mellékletének A. V., illetve B.II. pontjában a szarvasmarhák és sertések hasított testének osztályozására vonatkozóan előírt követelményeket azon vágóhidak számára, amelyek éves átlagban hetente 150‑nél kevesebb legalább nyolc hónapos szarvasmarhafélét vagy éves átlagban hetente 500‑nál kevesebb sertést vágnak.
31
E felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke (1) bekezdésének második albekezdése úgy rendelkezik, hogy a tagállamok alacsonyabb határértéket is meghatározhatnak, különösen a 2017/1184 végrehajtási rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében említett, az árakra vonatkozó feljegyzések reprezentativitásának biztosítása érdekében.
32
A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatának megfelelően valamely uniós jogi rendelkezés értelmezéséhez nemcsak annak kifejezéseit, hanem a szövegkörnyezetét, és annak a szabályozásnak a célkitűzéseit is figyelembe kell venni, amelynek az részét képezi (2020. január 28‑iBizottság kontra Olaszország ítélet [A késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló irányelv], C‑122/18, EU:C:2020:41, 39. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
33
Ami mindenekelőtt a 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke (1) bekezdésének szövegét illeti, „A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a […] követelmények teljesítése nem kötelező” fordulatból – amely annak első albekezdésében található – egyértelműen kitűnik, hogy e rendelkezés nem kötelezettséget ír elő, hanem lehetőséget biztosít a tagállamok számára arra, hogy nemzeti szabályozásukban ne tegyék kötelezővé a szarvasmarhák és sertések hasított testének osztályozására vonatkozó e követelményeket.
34
Az említett rendelkezés a második albekezdésében kifejezetten pontosítja azt a mérlegelési mozgásteret, amellyel azon tagállam rendelkezik, amely úgy dönt, hogy nemzeti szabályozásában eltéréseket ír elő az említett osztályozási kötelezettségek alól, ami szintén ezen eltérések fakultatív jellegét erősíti meg.
35
A 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke (1) bekezdésének szövegéből tehát az következik, hogy a tagállamok szabadon dönthetnek arról, hogy nemzeti szabályozásukban az e rendelkezés által meghatározott korlátok között bevezetnek‑e ilyen eltéréseket, vagy sem.
36
Ezt az értelmezést, amely a 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke (1) bekezdésének egyértelmű szövegéből következik, ezt követően megerősíti az a szövegkörnyezet, amelybe e rendelkezés illeszkedik, és az a szabályozás, amelynek az részét képezi.
37
Először is az említett 2. cikk (2) és (3) bekezdéséből következik, hogy a tagállamok az e rendelkezésekben előírt feltételek mellett szabadon mentesíthetnek bizonyos típusú vágóhidakat a szarvasmarhák, sertések és juhok hasított testének osztályozására vonatkozó kötelezettségek alól.
38
Másodszor, figyelembe kell venni a 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke (4) bekezdésének szövegét, amelynek értelmében a tagállamok értesítik a Bizottságot az ugyanezen cikk (1)‑(3) bekezdésében foglalt eltérések valamelyikének alkalmazására vonatkozó döntésükről.
39
Egyrészt ugyanis e szövegből egyértelműen az következik, hogy a tagállamok azok, amelyek döntenek arról, hogy alkalmazzák‑e, vagy sem, az e 2. cikkben előírt eltérések valamelyikét.
40
Másrészt, ha úgy kellene tekinteni, hogy a tagállamok kötelesek ilyen eltéréseket előírni, az értesítésüknek nem lenne létjogosultsága.
41
Harmadszor, emlékeztetni kell arra, hogy a 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendeletet a Bizottság az 1308/2013 rendelet 227. cikkében számára biztosított felhatalmazás alapján fogadta el. Márpedig ez utóbbi rendelet 19. cikke (6) bekezdésének c) pontja többek között úgy rendelkezik, hogy „a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy […] olyan, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek […] a tagállamok által azon vágóhidak számára biztosítható egyedi eltéréseket állapítanak meg, amelyekben kevés szarvasmarhát vágnak”.
42
E felhatalmazás ezzel szemben nem írja elő, hogy a Bizottság elfogadhat felhatalmazáson alapuló olyan rendeletet, amelynek rendelkezései előírják, hogy a tagállamok kötelesek ilyen eltéréseket engedélyezni.
43
Ennélfogva az említett felhatalmazás korlátai megerősítik a 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke (1) bekezdése első albekezdése a) és b) pontjának olyan értelmezését, mint amely a szövegéből kitűnik.
44
Negyedszer, hozzá kell tenni, hogy ezen értelmezést a szarvasmarhák, sertések és juhok közösségi minősítési rendszereinek alkalmazására és e termékek árának bejelentésére vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. december 10‑i 1249/2008/EK bizottsági rendelet (HL 2008. L 337., 3. o.) egyes rendelkezéseinek szövege is megerősíti. E rendelet 5. és 20. cikke ugyanis a szarvasmarhákat, illetve a sertéseket illetően úgy rendelkezik, hogy a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az e rendeletben meghatározott korlátok között nem teszik kötelezővé a hasított testek osztályozására vonatkozó rendelkezéseket.
45
Kétségtelen, hogy az 1249/2008 rendeletet hatályon kívül helyezte a 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendelet, és annak helyébe lépett, és ezért az időbeli hatályánál fogva nem alkalmazható az alapeljárásra, amint az az előzetes döntéshozatal iránti kérelemből kitűnik.
46
Ugyanakkor az 1249/2008 rendelet e rendelkezéseinek egyértelmű szövege – amelyből egyáltalán nem tűnik ki, hogy a tagállamoknak a nemzeti szabályozásukban a szarvasmarhák és sertések hasított testének osztályozására vonatkozó követelményektől eltéréseket kellett volna előírniuk – a 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendelet megfelelő rendelkezéseinek hatályára utaló valószínűsítő körülménynek minősül.
47
Végül, ami a 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének (1) bekezdése által követett célokat illeti, a Bizottság által kifejezett olyan szándékkal, mint amely az e felhatalmazáson alapuló rendelet (3) preambulumbekezdéséből kitűnik, szintén nem ellentétes az olyan értelmezés, amely szerint a tagállamok továbbra is szabadon dönthetnek arról, hogy az e rendelkezésben meghatározott korlátok között a szarvasmarhák és sertések hasított testének osztályozására vonatkozó követelményektől való eltéréseket vezetnek be, vagy sem.
48
A Bizottság ugyanis e preambulumbekezdésben kifejti azokat a helyzeteket, amelyekben célszerűnek tartja, hogy a tagállamok éljenek a számukra biztosított azon lehetőséggel, hogy nemzeti szabályozásukban a hasított testek osztályozására vonatkozó kötelezettségektől eltéréseket írjanak elő.
49
Pontosabban, a Bizottság az említett preambulumbekezdés első mondatában megállapítja, hogy az adminisztratív terhek csökkentése érdekében indokolt lehetővé tenni, hogy a tagállamok „eltéréseket engedélyezzenek a kisméretű létesítmények számára a hasított testek osztályozására vonatkozó általános kötelezettség tekintetében”. Ezek a kifejezések tehát egyértelműen a Bizottság azon szándékáról tanúskodnak, hogy a tagállamok számára meghagyja a lehetőséget ezen eltérések előírására. Ezzel szemben kétségtelen, hogy ugyanezen preambulumbekezdés második mondatában ezen intézmény pontosítja, hogy ilyen eltéréseket azon vágóhidak számára „indokolt biztosítani”, amelyek éves átlagban hetente „150‑nél kevesebb legalább nyolc hónapos szarvasmarhafélét vagy 500‑nál kevesebb sertést” vágnak, és hogy a tagállamok hazai viszonyaik függvényében alacsonyabb határértékeket is „meghatározhatnak”, ami ennek ellenkezőjére enged következtetni.
50
Ebből azonban nem lehet arra következtetni, hogy a Bizottság a 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke (1) bekezdésének elfogadásával nem lehetőséget, hanem olyan kötelezettséget kívánt bevezetni a tagállamok számára, hogy írjanak elő a szarvasmarhák és sertések hasított testének osztályozására vonatkozó követelményektől való eltéréseket.
51
Azon túl ugyanis, ami e rendelet (3) preambulumbekezdése első mondatának egyértelmű szövegéből következik, emlékeztetni kell arra, hogy az uniós jogi aktusok preambulumának nincs kötelező hatálya, és arra nem lehet hivatkozni sem az adott jogi aktus rendelkezéseitől való eltérés, sem az e rendelkezések szövegétől nyilvánvalóan eltérő értelmezés céljából (2018. szeptember 13‑iČeská pojišťovna ítélet, C‑287/17, EU:C:2018:707, 33. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
52
A jelen ügyben, amint az a jelen végzés előző pontjaiban szerepel, a 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke (1) bekezdésének első albekezdése semmiféle kötelezettséget nem ír elő a tagállamok számára. Következésképpen e rendelkezés nem értelmezhető ezzel ellentétesen arra való hivatkozással, hogy a (3) preambulumbekezdésének második mondata ilyen értelemben is értelmezhető.
53
A fenti indokokra tekintettel a 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) és b) pontját úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében a szarvasmarhák és sertések hasított testének osztályozására vonatkozó, az 1308/2013 rendelet IV. mellékletének A. V., illetve B.II. pontjában előírt követelmények a hetente levágott állatok számától függetlenül a belföldön letelepedett valamennyi vágóhídra vonatkoznak.
A költségekről
54
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről.
A fenti indokok alapján a Bíróság (nyolcadik tanács) a következőképpen határozott:
Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szarvasmarhák, a sertések és a juhok hasított testének uniós osztályozási rendszerei, valamint a hasított testek és az élő állatok bizonyos kategóriáira vonatkozó piaci árak bejelentése tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2017. április 20‑i (EU) 2017/1182 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) és b) pontját
a következőképpen kell értelmezni:
azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében a szarvasmarhák és sertések hasított testének osztályozására vonatkozó, a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17‑i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet IV. mellékletének A. V., illetve B.II. pontjában előírt követelmények a hetente levágott állatok számától függetlenül a belföldön letelepedett valamennyi vágóhídra vonatkoznak.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: román.