62023TJ0399_EXT
A TÖRVÉNYSZÉK ÍTÉLETE (kibővített kilencedik tanács)
2025. október 29. (
*1
)
„Mezőgazdaság – KAP stratégiai terv – (EU) 2021/2115 rendelet – A KAP keretében a tagállamok által elkészített stratégiai tervhez nyújtott támogatásra vonatkozó szabályok – A Bizottság általi jóváhagyás – A belső felülvizsgálat iránti kérelem elutasítása – Az 1367/2006/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése – A 2021/2115 rendelet 13. cikke – Téves jogalkalmazás – Nyilvánvaló értékelési hiba”
A T‑399/23. sz. ügyben,
a ClientEarth (székhelye: Ixelles [Belgium]),
a Collectif Nourrir (székhelye: Montreuil [Franciaország])
(képviselik őket: C. Baldon és N. Braoudakis ügyvédek)
felperesek
az Európai Bizottság (képviselik: A.‑C. Becker, G. Gattinara, F. Le Bot és C. Perrin, meghatalmazotti minőségben)
alperes ellen,
támogatja:
a Francia Köztársaság (képviselik: B. Fodda, B. Travard, M. de Lisi, P. Chansou és F. du Couëdic, meghatalmazotti minőségben)
beavatkozó fél,
A TÖRVÉNYSZÉK (kibővített kilencedik tanács),
a tanácskozások során tagjai: L. Truchot elnök, H. Kanninen, M. Sampol Pucurull (előadó), T. Perišin és R. Meyer bírák,
hivatalvezető: P. Cullen tanácsos,
tekintettel az eljárás írásbeli szakaszára,
tekintettel a 2024. december 13‑i tárgyalásra,
meghozta a következő
Ítéletet (
1
)
1
Az EUMSZ 263. cikken alapuló keresetükkel a felperesek, a ClientEarth és a Collectif Nourrir a Franciaország által az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap által finanszírozott uniós támogatás érdekében elkészített 2023–2027‑es KAP stratégiai terv jóváhagyásáról szóló, 2022. augusztus 31‑i C(2022) 6012 final bizottsági végrehajtási határozat (a továbbiakban: jóváhagyó határozat) belső felülvizsgálata iránti kérelmüket elutasító, 2023. május 5‑i európai bizottsági határozat (a továbbiakban: megtámadott határozat) megsemmisítését kérik.
I. A jogvita előzményei
2
A felperesek egyrészt a ClientEarth, a belga jog alapján bejegyzett, környezetvédelem előmozdításáért tevékenykedő nonprofit egyesület, másrészt pedig a Collectif Nourrir, egy francia jog szerinti nonprofit egyesület, amelynek célja a környezetvédelem, a környezetvédelmi egyesületek és szervezetek közötti kapcsolatok kiépítése, valamint a környezetbarát mezőgazdasági politikák előmozdítása.
3
2021. december 22‑én Franciaország a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. december 2‑i (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2021. L 435., 1. o.; helyesbítések: HL 2022. L 181., 35. o.; HL 2022. L 227., 136. o.) 118. cikkének (1) bekezdése alapján ismertette a Bizottsággal a közös agrárpolitika (KAP) stratégiai tervére (a továbbiakban: KAP stratégiai terv) vonatkozó javaslatát a 2023–2027‑es időszakra.
4
2022. március 31‑én a Bizottság a 2021/2115 rendelet 118. cikke (2) bekezdésének megfelelően – miután értékelte a Francia Köztársaság által készített KAP stratégiai tervre (a továbbiakban: francia KAP stratégiai terv) vonatkozó javaslatot – észrevételeket tett, és további információkat kért.
5
2022. április 22‑én a Francia Köztársaság levelet küldött a Bizottságnak, amelyben a fenti 4. pontban említett 2022. március 31‑i levélben ismertetett észrevételekkel kapcsolatban megjegyzéseket fogalmazott meg.
6
2022. augusztus 4‑én a Francia Köztársaság ezen észrevételek nyomán információkat közölt a Bizottsággal, és benyújtotta a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatának felülvizsgált változatát.
7
2022. augusztus 31‑én a Bizottság a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (4) bekezdése alapján elfogadta a jóváhagyó határozatot.
8
2022. november 3‑i levelükkel a felperesek kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz a jóváhagyó határozat belső felülvizsgálata iránt (a továbbiakban: belső felülvizsgálat iránti kérelem) a 2021. október 6‑i (EU) 2021/1767 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL 2021. L 356., 1. o.) módosított, a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6‑i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2006. L 264., 13. o.; a továbbiakban: aarhusi rendelet) 10. cikkének (1) bekezdése alapján. Úgy vélték, hogy a Bizottság túllépte hatáskörét, amikor jóváhagyta a francia KAP stratégiai tervet, holott az nem felelt meg a 2021/2115 rendelet alapvető követelményeinek. Másodlagosan a felperesek azt állították, hogy a Bizottság több nyilvánvaló értékelési hibát is vétett, többek között azért, mert a francia KAP stratégiai terv nem volt alkalmas arra, hogy hatékonyan hozzájáruljon a 2021/2115 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének d)–f) pontjában szereplő, az éghajlatváltozás mérséklésére, a természeti erőforrásoknak a vegyi anyagoktól való függőség csökkentése révén történő védelmére, valamint a biológiai sokféleség csökkenésének megállítására és visszafordítására irányuló egyedi célkitűzések (a továbbiakban: környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzések) megvalósításához.
9
A mezőgazdasági biztos a megtámadott határozatban tájékoztatta a felpereseket, hogy a Bizottság nem fogadta el a belső felülvizsgálatra irányuló kérelmük alátámasztása érdekében hivatkozott jogi és tudományos érveik egyikét sem. A Bizottság következésképpen úgy ítélte meg, hogy e kérelem nem megalapozott, és azt elutasította.
II. A felek kérelmei
10
A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:
–
semmisítse meg a megtámadott határozatot;
–
a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.
11
A Bizottság azt kéri, hogy a Törvényszék:
–
a keresetet mint megalapozatlant utasítsa el;
–
a felpereseket kötelezze a költségek viselésére.
12
A Francia Köztársaság a Bizottság kérelmeit támogató beavatkozási beadványában azt kéri, hogy a Törvényszék utasítsa el a keresetet.
III. A jogkérdésről
13
Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek négy jogalapra hivatkoznak, amelyek a következőkön alapulnak:
–
az első jogalap a Bizottságnak a jóváhagyó határozat elfogadására vonatkozó hatáskörével kapcsolatos hibákon alapul;
–
a második jogalap a francia KAP stratégiai tervnek az üvegházhatásúgáz‑kibocsátások (a továbbiakban: ÜHG‑kibocsátás) csökkentésére vonatkozó, a 2021/2115 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének d) pontjában foglalt egyedi célkitűzés (a továbbiakban: D egyedi célkitűzés) megvalósításához, és az e célkitűzéshez kapcsolódó, e rendelet 109. cikkének (2) bekezdésében foglalt hosszú távú nemzeti célok (a továbbiakban: hosszú távú nemzeti célok) eléréséhez való hozzájárulásával kapcsolatos nyilvánvaló értékelési hibákon alapul;
–
a harmadik jogalap a francia KAP stratégiai tervnek a 2021/2115 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének e) pontjában foglalt, többek között a víz mint erőforrás védelmére vonatkozó egyedi célkitűzés (a továbbiakban: E egyedi célkitűzés) megvalósításához, és az e célkitűzéshez kapcsolódó hosszú távú nemzeti célok eléréséhez való hozzájárulásával kapcsolatos nyilvánvaló értékelési hibákon alapul;
–
a harmadik jogalap a francia KAP stratégiai tervnek a 2021/2115 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének f) pontjában foglalt, a biológiai sokféleség megőrzésére és helyreállítására vonatkozó egyedi célkitűzés (a továbbiakban: F egyedi célkitűzés) megvalósításához való hozzájárulásával kapcsolatos nyilvánvaló értékelési hibákon alapul.
14
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint a Törvényszéknek a felperes jogalapjait tartalmuk, nem pedig minősítésük alapján kell értelmeznie, és ebből következően kell minősítenie a keresetlevélben szereplő jogalapokat és érveket (lásd: 2014. szeptember 5‑iÉditions Odile Jacob kontra Bizottság ítélet, T‑471/11, EU:T:2014:739, 51. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
15
Márpedig a felperesek írásbeli beadványainak tartalmi vizsgálatából kitűnik, hogy a keresetlevélben előterjesztett első jogalap tárgya nem a francia KAP stratégiai terv jóváhagyására vonatkozó bizottsági hatáskör esetleges hiánya. Első jogalapjukkal ugyanis a felperesek e hatáskör Bizottság általi gyakorlásának módját vitatják, mivel álláspontjuk szerint a Bizottság a jóváhagyó határozat elfogadása során nem tartotta tiszteletben a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (4) és (6) bekezdésében adott felhatalmazás korlátait. A felperesek a tárgyaláson az e jogalap tartalmával kapcsolatos kérdésre megerősítették ezt az értelmezést.
16
E körülmények között meg kell állapítani, hogy az első jogalap valójában három részből áll, amelyek közül az első a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (3) és (4) bekezdése szerinti bizottsági ellenőrzés jellegével és terjedelmével kapcsolatos téves jogalkalmazáson, a második az e rendelet 118. cikkének (4) és (6) bekezdése által a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök korlátainak értelmezésével kapcsolatos téves jogalkalmazáson, a harmadik pedig az említett rendelet alapvető elemeinek a francia KAP stratégiai terv általi teljesítésével kapcsolatos nyilvánvaló értékelési hibán alapul.
A. Általános megfontolások
17
Az aarhusi rendelet 12. cikke alapján az ugyanezen rendelet 10. cikke szerinti belső felülvizsgálat iránti kérelem tárgyában hozott határozat ellen benyújtott megsemmisítés iránti kereset elbírálása során az európai uniós bíróság által végzett bírósági felülvizsgálat terjedelme nem különbözik annak a bírósági felülvizsgálatnak a terjedelmétől, amelyet a Törvényszék a közvetlenül az EUMSZ 263. cikk második és negyedik bekezdése alapján megtámadott határozatok indokolásának megalapozottsága tekintetében gyakorol, amennyiben az ilyen határozat összetett műszaki és tudományos értékeléseken alapul (lásd ebben az értelemben: 2016. december 15‑iTestBioTech és társai kontra Bizottság ítélet, T‑177/13, nem tették közzé, EU:T:2016:736, 81. pont; 2023. október 18‑iTestBioTech kontra Bizottság ítélet, T‑605/21, nem tették közzé, EU:T:2023:648, 18. pont; 2025. június 25‑iClientEarth kontra Tanács ítélet, T‑648/22, nem tették közzé, EU:T:2025:631, 105. pont).
18
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy amikor egy uniós intézménynek összetett értékeléseket kell végeznie, széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik, amelynek gyakorlása bírósági felülvizsgálat alá tartozik, amely annak vizsgálatára szorítkozik, hogy a szóban forgó intézkedés nem volt‑e nyilvánvalóan hibás, nem történt‑e hatáskörrel való visszaélés, vagy az illetékes hatóság nem lépte‑e nyilvánvalóan túl mérlegelési jogkörének határait (lásd: 2016. december 15‑iTestBioTech és társai kontra Bizottság ítélet, T‑177/13, nem tették közzé, EU:T:2016:736, 77. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
19
Annak megállapításához, hogy az intézmény elkövetett‑e az összetett tények értékelésekor olyan nyilvánvaló hibát, amely indokolttá tenné valamely aktus megsemmisítését, a felperes által előterjesztett bizonyítékoknak elegendőknek kell lenniük ahhoz, hogy kétségessé tegyék az ezen aktusban megállapított tények értékelésének helytállóságát. A helytállóság e vizsgálatának fenntartása mellett a Törvényszéknek nem feladata, hogy e határozat kibocsátójának az összetett tényekre vonatkozó értékelését a sajátjával helyettesítse. Következésképpen a nyilvánvaló hibán alapuló jogalapot el kell utasítani, ha a felperes által előadottak ellenére a vitatott értékelés mint valós és érvényes elfogadható. Ez különösen így van akkor, ha a szóban forgó határozatban olyan hibák vannak, amelyek összességében csupán kisebb jelentőségűek, és valószínűleg nem befolyásolták az adminisztrációt (lásd: 2019. április 4‑iClientEarth kontra Bizottság ítélet, T‑108/17, EU:T:2019:215, 246. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
20
Az uniós bíróság felülvizsgálatának korlátozása továbbá nem érinti e bíróság azon kötelezettségét, hogy a hivatkozott bizonyítékok tárgyi pontosságát, megbízhatóságát és következetességét vizsgálja, valamint ellenőrizze, hogy a bizonyítékok tartalmazzák‑e az adott összetett helyzet értékeléséhez figyelembe veendő összes adatot, valamint hogy e bizonyítékok alátámasztják‑e a belőlük levont következtetéseket (lásd: 2016. december 15‑iTestBioTech és társai kontra Bizottság ítélet, T‑177/13, nem tették közzé, EU:T:2016:736, 79. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
[omissis]
C. A 2021/2115 rendelet 118. cikke (3), (4) és (6) bekezdésének értelmezése és alkalmazása során történt téves jogalkalmazásra, valamint az említett rendelet alapvető elemeinek a francia KAP stratégiai terv általi teljesítésével kapcsolatos nyilvánvaló értékelési hibára alapított első jogalapról
45
Amint az a fenti 16. pontból kitűnik, az első jogalap lényegében három részből áll.
46
A Törvényszék úgy véli, hogy először az első jogalap második részét kell megvizsgálni, amely a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (4) és (6) bekezdése által a jóváhagyó határozat elfogadása érdekében a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök korlátainak vitatására irányul, majd a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (3) és (4) bekezdése szerinti bizottsági ellenőrzés jellegére és terjedelmére vonatkozó első részt, végül pedig a nyilvánvaló értékelési hibára alapított harmadik részt indokolt vizsgálni.
1.
Az első jogalap második részéről, amely a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (4) és (6) bekezdése által a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök korlátainak értelmezésével kapcsolatos téves jogalkalmazáson alapul
47
Az első jogalap második része lényegében két kifogásra oszlik, amelyek közül az első azon alapul, hogy a Bizottság megtagadta annak elismerését, hogy a végrehajtási jogi aktusnak, amilyen a jóváhagyó határozat is, teljesítenie kell az alap‑jogiaktus alapvető elemeit, a második pedig azon, hogy a Bizottság megtagadta, hogy a környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzéseket a 2021/2115 rendelet alapvető elemeinek tekintse.
a)
Az arra alapított első kifogásról, hogy a Bizottság a jóváhagyó határozathoz hasonló végrehajtási aktus vonatkozásában megtagadta az alap‑jogiaktus alapvető elemeinek teljesítésére vonatkozó kötelezettség elismerését
48
A felperesek arra hivatkoznak, hogy a megtámadott határozat mellékletének 4.1 alszakaszában megfogalmazott megfontolások téves jogalkalmazáson alapulnak, amely azzal kapcsolatos, hogy a Bizottság megtagadta annak elismerését, hogy a végrehajtási jogi aktusnak, amilyen a jóváhagyó határozat is, teljesítenie kell az alap‑jogiaktus alapvető elemeit. Álláspontjuk szerint a Bizottságot a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (4) és (6) bekezdése alapján megillető végrehajtási hatáskör nem kizárólag a Bizottság számára ilyen jóváhagyó határozat elfogadására adott felhatalmazás létezésétől függ, hanem attól is, hogy a végrehajtási jogi aktus teljesíti‑e az alap‑jogiaktus alapvető elemeit, figyelemmel az EUMSZ 291. cikkre.
49
A Bizottság a Francia Köztársaság támogatásával vitatja a felperesek érveit.
50
Az EUMSZ 291. cikk (1) bekezdése értelmében a tagállamok nemzeti jogukban elfogadják a kötelező erejű uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges intézkedéseket. Ugyanakkor, amint azt e cikk (2) bekezdése kimondja, ha valamely kötelező erejű uniós jogi aktus végrehajtásának egységes feltételek szerint kell történnie, az ilyen jogi aktus végrehajtási hatásköröket ruház a Bizottságra, illetve különleges és kellően indokolt esetekben, valamint a közös kül‑ és biztonságpolitika keretében az Európai Unió Tanácsára. Az EUMSZ 291. cikk (4) bekezdése alapján a végrehajtási aktusok címében fel kell tüntetni a „végrehajtási” kifejezést.
51
A jóváhagyó határozatból kitűnik, hogy az a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (6) bekezdésén alapul, amely szerint minden KAP stratégiai tervet a Bizottság hagy jóvá végrehajtási határozat útján, feltéve, hogy teljesülnek az e cikk (4) bekezdésében említett követelmények.
52
Ilyen körülmények között a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör tekintetében korlátokat jelöl ki mind az EUMSZ 291. cikk (2) bekezdése, mind az 2021/2115 rendelet 118. cikke.
53
A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a „végrehajtás” fogalma egyszerre foglalja magában az alkalmazási szabályok kidolgozását és a szabályok egyedi esetekre, egyedi hatályú jogi aktusok révén történő alkalmazását (lásd: 2016. március 1‑jei National Iranian Oil Company kontra Tanács ítélet, C‑440/14 P, EU:C:2016:128, 36. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
54
A jelen ügyben a jóváhagyó határozat tárgya a francia KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslat jóváhagyása annak érdekében, hogy az a 2021/2115 rendelet 118. cikke (4) és (7) bekezdésének megfelelően kifejthesse joghatásait.
55
Ily módon a jóváhagyó határozat tanúsítja, hogy egy nemzeti jogi aktus, nevezetesen a francia KAP stratégiai terv megfelel a 2021/2115 rendeletben meghatározott számos feltételnek. E határozat címzettje a Francia Köztársaság, és ez képezi a francia KAP stratégiai terv jóváhagyott változata alapján a mezőgazdasági termelőknek és más kedvezményezetteknek nyújtott uniós támogatásokat szabályozó nemzeti jogi szabályozási keret végrehajtásának előzetes szakaszát.
56
E tekintetben a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság jóváhagyja a javasolt KAP stratégiai tervet, amennyiben a szükséges információkat benyújtották, és a terv összhangban áll a 9. cikkel, valamint az e rendeletben és a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról, valamint az 1306/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. december 2‑i (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (HL 2021. L 435., 187. o.; helyesbítések: HL 2022. L 29., 45. o.; HL 2022. L 297., 86. o.) foglalt többi követelménnyel, továbbá az említett rendeletek értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokkal.
57
Ebben az összefüggésben a 2021/2115 rendelet (27), (97) és (110) preambulumbekezdésének, valamint 9. és 118. cikkének együttes értelmezéséből kitűnik, hogy a jóváhagyási eljárás célja annak biztosítása, hogy a KAP nemzeti szintű végrehajtása érdekében a tagállamok által elfogadott KAP stratégiai tervek megfeleljenek az uniós szabályoknak, különösen a KAP célkitűzéseinek, amelyeket az EUMSZ 39. cikk rögzít, és e rendelet határoz meg részletesen.
58
A fenti rendelkezésekből az következik, hogy a Bizottság annak ellenőrzésére kapott végrehajtási hatáskört, hogy a KAP stratégiai tervre irányuló egyes javaslatok megfelelnek‑e a 2021/2115 rendeletben meghatározott követelményeknek.
59
Így a jóváhagyó határozat elfogadása érdekében az EUMSZ 291. cikkben és a 2021/2115 rendelet 118. cikkében a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör egy adott típusú jogi aktus, nevezetesen a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatok megfelelőségének ellenőrzésére korlátozódik. Ennélfogva e hatáskör korlátainak tiszteletben tartását nemcsak az említett rendelet alapvető általános célkitűzései, hanem a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (4) bekezdésében említett követelmények összessége alapján is vizsgálni kell.
60
A jelen ügyben a megtámadott határozat mellékletének 4.1 alszakaszában a jóváhagyó határozat elfogadására vonatkozó hatáskör hiányára alapított felülvizsgálati indokra adott válaszában a Bizottság emlékeztet arra, hogy az EUSZ 13. cikk (2) bekezdésének megfelelően az egyes intézmények a Szerződésekben rájuk ruházott hatáskörök határain belül járnak el. Álláspontja szerint azt a kérdést, hogy egy jogi aktust felhatalmazás nélkül fogadtak‑e el, azon jogalap alapján kell értékelni, amely ezen intézmény számára lehetővé teszi az eljárást, legyen az hallgatólagos vagy kifejezett. Még ha feltételezzük is, hogy a Bizottság túllépi az adott jogi aktus elfogadására vonatkozó hatáskörét, akkor is hatáskörrel rendelkezik annak elfogadására, ha e hatáskör gyakorlása során jogellenesen járt el. Ennélfogva a Bizottság úgy véli, hogy az ezen indok alátámasztására felhozott érvek megalapozatlanok a hatáskör‑átruházás elvének megsértésére alapított kifogás keretében.
61
A Bizottság ugyanis a megtámadott határozatban megállapítja, hogy a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (4) és (6) bekezdése kifejezetten hatáskört biztosít számára a tagállamok KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatainak jóváhagyására. Hozzáteszi, hogy az ezen az alapon elfogadott jóváhagyó határozatoknak nem célja az alap‑jogiaktus, azaz az említett rendelet módosítása vagy kiegészítése, illetve végrehajtási szabályok kidolgozása. E körben emlékeztet arra, hogy a KAP stratégiai terveket a tagállamok az említett rendelet 104. cikke alapján készítik el a rendelet 6. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott egyedi célkitűzések megvalósításához nyújtott uniós támogatás végrehajtása céljából, és azoknak meg kell felelniük a rendeletben meghatározott valamennyi követelménynek.
62
Így a megtámadott határozatban a Bizottság úgy véli, hogy azt kell vizsgálnia, hogy a francia KAP stratégiai terv jóváhagyására vonatkozó hatáskörének hiányára alapított indok alátámasztására felhozott érvek megalapozzák‑e jogsértés fennállását a 2021/2115 rendelet, illetve az e rendelet alapján elfogadott olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vagy végrehajtási aktusok tekintetében, amelyek állítólagos megsértését az aarhusi rendelet 10. cikkének (1) bekezdése alapján vizsgálni kell, tekintettel arra, hogy azok az aarhusi rendelet 2. cikke (1) bekezdésének f) pontja értelmében vett „környezetvédelmi jognak” minősülnek.
63
Meg kell azonban állapítani, hogy a felperesek által önállóan hivatkozott azon kifogás, amely szerint a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor úgy ítélte meg, hogy a végrehajtási aktusoknak, mint amilyen a jóváhagyó határozat is, nem kell teljesítenie az alap‑jogiaktus alapvető elemeit, nem minősül az aarhusi rendelet értelmében vett környezetvédelmi jogi kérdésnek. Ennélfogva, még ha feltételezzük is, hogy e kifogás megalapozott, az nem vezet az aarhusi rendelet értelmében vett környezetvédelmi jog olyan megsértésének megállapításához, amely a megtámadott határozat megsemmisítését vonhatná maga után. Amint ugyanis arra a Bizottság rámutatott, a belső felülvizsgálat keretében csak annyiban köteles megvizsgálni a kérelmet, amennyiben e kérelem benyújtója arra hivatkozik, hogy az érintett igazgatási aktus ellentétes a környezetvédelmi joggal (lásd ebben az értelemben: 2018. március 14‑iTestBioTech kontra Bizottság ítélet, T‑33/16, EU:T:2018:135, 48., 68. és 78. pont).
64
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a Szerződések egyetlen rendelkezése sem kötelezi az uniós bíróságot arra, hogy minden esetben vizsgálja meg az elé terjesztett kérelmek alátámasztására felhozott jogalapok vagy érvek megalapozottságát. Ellenkezőleg, az uniós bíróság többek között a hatékony igazságszolgáltatással kapcsolatos okokból eltekinthet azon jogalapok megalapozottságának vizsgálatától, amelyeket mint elfogadhatatlanokat vagy hatástalanokat el kell utasítani (lásd ebben az értelemben: 2022. szeptember 29‑iHIM kontra Bizottság ítélet, C‑500/21 P, nem tették közzé, EU:C:2022:741, 72. és 73. pont).
65
Mivel a felperesek által hivatkozott jelen kifogás hatástalan, nem kell megvizsgálni annak megalapozottságát.
66
Következésképpen a második rész első kifogását mint hatástalant el kell utasítani.
b)
A második kifogásról, amely azon alapul, hogy a Bizottság megtagadta, hogy a 2021/2115 rendelet környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzéseit alapvető elemeknek tekintse
67
A felperesek azt kifogásolják, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban megtagadta, hogy a környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzéseket a 2021/2115 rendelet EUMSZ 291. cikkre vonatkozó ítélkezési gyakorlat értelmében vett alapvető elemeinek tekintse.
68
A Bizottság a Francia Köztársaság támogatásával vitatja a felperesek érveit.
69
A jelen ügyben a megtámadott határozat mellékletének 3.2. alszakaszában a Bizottság úgy véli, hogy a környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzések nem képezik a KAP központi elemét. Álláspontja szerint nincs hierarchia a 2021/2115 rendelet 6. cikkében meghatározott, e rendelet 105. cikkéből eredő egyedi célkitűzések között.
70
Egyébiránt a megtámadott határozat mellékletének 3.3. alszakasza alapján a KAP stratégiai tervet akkor lehet jóváhagyni, ha az abban foglalt beavatkozási stratégia és annak elemei a 2021/2115 rendeletben meghatározott célkitűzések eléréséhez megfelelőek, és ha összhangban állnak ugyanezen rendelettel, illetve a 2021/2116 rendelettel.
71
Így, mivel a Bizottság nem alkalmazta tévesen a jogot, amikor a megtámadott határozatban úgy ítélte meg, hogy a jóváhagyó határozatnak a 2021/2115 rendeletben foglalt valamennyi követelményt teljesítenie kell, beleértve a rendelet 118. cikkének (4) bekezdését, valamint azokat a követelményeket is, amelyekre e cikk hivatkozik, többek között a környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzések teljesítését, az, hogy megtagadta az említett általános célkitűzések alapvetőnek minősítését, nem befolyásolja a megtámadott határozat jogszerűségét.
72
Ebből következően a második kifogást mint hatástalant el kell utasítani, és következésképpen az első jogalap második részét teljes egészében el kell utasítani.
2.
Az első jogalap első részéről, amely a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (3) és (4) bekezdése alapján fennálló bizottsági ellenőrzés jellegével és terjedelmével kapcsolatos téves jogalkalmazáson alapul
73
Az első jogalap első része két kifogásból áll, amelyek egyrészt a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (3) és (4) bekezdése alapján a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatok felett gyakorolt bizottsági ellenőrzés jellegével kapcsolatos téves jogalkalmazáson, másrészt pedig az azzal kapcsolatos téves jogalkalmazáson alapulnak, hogy a Bizottság megsértette a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatok feletti ellenőrzési jogköre terjedelmét.
a)
A 2021/2115 rendelet 118. cikkének (3) és (4) bekezdése alapján a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatok felett gyakorolt bizottsági ellenőrzés jellegével kapcsolatos téves jogalkalmazáson alapuló első kifogásról
74
A felperesek lényegében arra hivatkoznak, hogy a megtámadott határozat mellékletének 3. szakaszában megfogalmazott megfontolások téves jogalkalmazáson alapulnak a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (3) és (4) bekezdése alapján a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatok felett gyakorolt bizottsági ellenőrzés jellegét illetően. Álláspontjuk szerint a Bizottság értelmezése túlságosan megszorító, amely alapján mindössze azt kell ellenőrizni, hogy teljesült‑e a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslattal kapcsolatos valamennyi szükséges információ közlését előíró alaki feltétel. A tagállamokat a KAP stratégiai tervük beavatkozási stratégiájának kialakítása kapcsán megillető autonómia továbbra is az említett rendelet által meghatározott keret és célkitűzések teljesítése mellett érvényesülhet.
75
A felperesek egyrészt kifogásolják, hogy a Bizottság a megtámadott határozat mellékletének 3.3 alszakaszában tévesen alkalmazta a jogot a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (3) bekezdése alapján a Francia Köztársaságnak címzett észrevételek jellegét illetően. Álláspontjuk szerint a Bizottság elferdítette ezen észrevételek tartalmát azáltal, hogy minimalizálta az említett rendeletnek való meg nem feleléseket.
76
Másrészt a felperesek úgy vélik, hogy a Bizottságnak a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatok jóváhagyásának szakaszában betöltött központi szerepe mind a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (4) bekezdéséből, mind pedig az említett rendelet általános rendszeréből következik. Álláspontjuk szerint e cikk ugyanezen rendelet 109. cikkének (2) bekezdésével és 111. cikke első bekezdésének c) pontjával összefüggésben értelmezve megköveteli, hogy a KAP stratégiai tervre vonatkozó egyes javaslatok teljesítsék a tartalmi feltételeket, különösen a rendelet 9. cikkét, valamint az e rendeletben meghatározott egyéb követelményeket. E tekintetben álláspontjuk szerint kizárólag az alaki és tartalmi feltételek teljesülésének ellenőrzése teszi lehetővé egyrészt a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslat hatásának a konkrét értékelését, a tagállam által ismertetettekkel és a tagállami döntésekkel kapcsolatos kérdések feltevését, valamint az esetleges összeegyeztethetetlenségek és tartós hiányosságok jelzését, másrészt pedig a KAP közös jellegének biztosítását, elkerülve a nemzeti hatáskörbe való visszahelyezés kockázatát.
77
Így a felperesek úgy vélik, hogy a tartalmi feltételek Bizottság feladatát képező ellenőrzésének nemcsak a tagállamoktól a 2021/2115 rendelet alapján elvárt elemzéseken kell alapulnia, hanem saját ismeretein és adott esetben az e tárgyban rendelkezésre álló elemző jelentéseken is. Így sem a tárgy összetettsége, sem az egyes javaslatok jóváhagyására nyitva álló határidő nem igazolhatja a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslat feletti ellenőrzés mértékének csökkentését.
78
E kifogás keretében a felperesek vitatják a 2021/2115 rendelet 118. cikke (3) és (4) bekezdésére vonatkozó, a megtámadott határozatban szereplő bizottsági értelmezést.
79
Annak vizsgálatát megelőzően, hogy a megtámadott határozatban a felperesek belső felülvizsgálat iránti kérelmére adott válasz kapcsán fennáll‑e az állítólagos téves jogalkalmazás, előbb meg kell vizsgálni azt a jogi hátteret, amely a Bizottságot felruházza a KAP stratégiai tervre irányuló javaslatok jóváhagyására vonatkozó e hatáskörrel.
1) A 2021/2115 rendelet 118. cikke (3) és (4) bekezdése alapján gyakorolt ellenőrzés jellegéről
80
Emlékeztetni kell arra, hogy valamely uniós jogi rendelkezés értelmezéséhez nemcsak annak szövegét, hanem azt a kontextust is figyelembe kell venni, amelybe illeszkedik, valamint azon jogi aktus céljait is, amelynek az a részét képezi, sőt a rendelkezés keletkezését is (lásd ebben az értelemben: 2020. június 25‑iA és társai [Aalteri és nevelei szélerőművek] ítélet, C‑24/19, EU:C:2020:503, 37. pont; 2024. szeptember 3‑iIllumina és Grail kontra Bizottság ítélet, C‑611/22 P és C‑625/22 P, EU:C:2024:677, 126. és 127. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
81
A 2021/2115 rendelet 118. cikke szabályozza a KAP stratégiai tervre vonatkozó egyes javaslatok értékelésére és jóváhagyására vonatkozó eljárást. E cikk (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy minden tagállam benyújtja a Bizottságnak a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatát.
82
A 2021/2115 rendelet 118. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Bizottság értékeli a hozzá benyújtott KAP stratégiai tervet a következők tekintetében: a terv teljessége, az uniós jogszabályok alapelveivel, e rendelettel és az említett rendelet értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokkal, valamint a 2021/2116 rendelettel való összhangja és koherenciája, a 2021/2115 rendelet 6. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott egyedi célkitűzések megvalósításához való tényleges hozzájárulása, továbbá a belső piac megfelelő működésére és a versenytorzulásra, valamint a kedvezményezettekre és a közigazgatási szervekre háruló adminisztratív terhek mértékére gyakorolt hatása.
83
A 2021/2115 rendelet 118. cikke (3) bekezdésének első albekezdése szerint a Bizottság a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslat benyújtásának dátumát követő három hónapon belül észrevételeket tehet a tagállamok számára. A második albekezdés úgy rendelkezik, hogy a tagállamnak minden szükséges további információt meg kell adnia, és adott esetben felül kell vizsgálnia a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatot.
84
A 2021/2115 rendelet 118. cikkének (4) bekezdése meghatározza a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatok jóváhagyásának kritériumait. Először is be kell nyújtani az ugyanezen rendelet 118. cikkének (3) bekezdésében említett szükséges információkat a Bizottsághoz, másodszor pedig a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatnak összhangban kell lennie a 9. cikkel, valamint az említett rendeletben és a 2021/2116 rendeletben foglalt többi követelménnyel, továbbá az e jogi aktusok értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokkal. A jóváhagyás kizárólag olyan jogi aktusokon alapulhat, amelyek a tagállamokra nézve kötelező erejűek.
85
Először is, egyrészt a 2021/2115 rendelet 118. cikkének szövegéből az következik, hogy e cikk (3) bekezdése szerint a Bizottság észrevételei nemcsak a további információk szolgáltatására vonatkozhatnak, hanem a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslat felülvizsgálatát is eredményezhetik. Az „adott esetben” kifejezés használata azt jelenti, hogy a módosítások szükségessége ezen észrevételek jellegétől függ. Így a Bizottság észrevételeiben azonosíthat a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslat és a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (4) bekezdésében foglalt követelmények közötti összeegyeztethetetlenségeket. Ilyen esetben a tagállam köteles módosítani a javaslatot annak érdekében, hogy megszerezze a Bizottság jóváhagyását. Ezek az észrevételek azonban javaslatokat is tartalmazhatnak arra vonatkozóan, hogy a tagállam hogyan javíthatná a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatát, vagy akár kérdéseket is tartalmazhatnak annak bizonyos vonatkozásaival kapcsolatban, anélkül azonban, hogy bármiféle felülvizsgálatot tennének szükségessé.
86
Ezenkívül emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság által a KAP stratégiai tervre vonatkozó egyes javaslatokkal kapcsolatban tett észrevételek csupán közbenső intézkedésnek minősülnek a KAP stratégiai terv kidolgozásának folyamatában. A 2021/2115 rendelet 118. cikkének (4) bekezdése alapján ugyanis a jóváhagyásra a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslat felülvizsgált változatának vizsgálata nyomán kerül sor.
87
Másrészt a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (4) bekezdésében foglaltak szerint a Bizottság kettős ellenőrzést gyakorol a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslat felett, nevezetesen ellenőrzi egyrészt annak a valamennyi szükséges információ szempontjából való teljességét, másrészt pedig, hogy összhangban áll‑e az uniós jogból következő, kimerítően felsorolt követelményekkel.
88
Másodsorban, a rendszertani értelmezés megerősíti a fenti 83–87. pontban foglalt szó szerinti értelmezést.
89
A 2021/2115 rendelet 118. cikke szerint a Bizottság először is az e cikk (2) bekezdésében meghatározott kritériumok kimerítő felsorolása alapján értékeli a KAP stratégiai tervre irányuló egyes javaslatokat. A Bizottság vizsgálja a javaslat teljességét, az uniós jogszabályok alapelveivel, az említett rendelettel és az e rendelet értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokkal, valamint a 2021/2116 rendelettel való összhangját és koherenciáját, a 2021/2115 rendelet 6. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott egyedi célkitűzések megvalósításához való tényleges hozzájárulását, továbbá a belső piac megfelelő működésére és a versenytorzulásra, valamint a kedvezményezettekre és a közigazgatási szervekre háruló adminisztratív terhek mértékére gyakorolt hatását. E cikk második mondata pontosítja, hogy az értékelés „különösen” az e javaslatokat alkotó számos elem megfelelőségére vonatkozik. Az ilyen kifejezés használata arra utal, hogy nem egy további értékelésről van szó, hanem e szakasz egyik eleméről.
90
Ezt követően a Bizottság eljárást indít a tagállam bevonásával, amelynek során megfogalmazhatja majd észrevételeit a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (3) bekezdése alapján. Amint arra a fenti 83. és 85. pont emlékeztet, az említett cikk rögzíti, hogy ezen észrevételek tartalma a KAP stratégiai tervre vonatkozó egyes javaslatok értékelésének eredményétől függ, amelyet a Bizottságnak előzetesen el kellett végeznie. Nincs előírva, hogy az észrevételek kizárólag az említett rendelettel való összhang problémájára korlátozódhatnának. E cikk meghatározza az említett észrevételek lehetséges következményeit is.
91
Végül a tagállammal folytatott párbeszédet követően a Bizottság végrehajtási határozatot fogad el a KAP stratégiai tervre vonatkozó – az észrevételei nyomán esetlegesen módosított – javaslat jóváhagyásáról, feltéve, hogy az összhangban áll az uniós szabályozásban meghatározott követelményekkel, amelyeket a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (4) bekezdése felsorol. E körben meg kell állapítani, hogy az említett rendelet 118. cikkének (5) bekezdése kimondja, hogy a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatot legkésőbb hat hónappal az érintett tagállam általi benyújtását követően jóvá kell hagyni, és a jóváhagyás nem terjed ki sem a rendelet 113. cikk c) pontjában szereplő információkra, sem azokra az információkra, amelyek a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslat I–IV. mellékletében szerepelnek, amelyeket a rendelet 107. cikke (2) bekezdésének a)–d) pontja említ, és amelyek sorrendben a következőket tartalmazzák: az előzetes értékelést, beleértve a stratégiai környezeti vizsgálatot, az erősségek, a gyengeségek, a lehetőségek és a veszélyek vizsgálatán alapuló helyzetelemzést (a továbbiakban: GYELV‑elemzés), a partnerekkel folytatott konzultációt és a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatást ugyanezen rendelet 115. cikkének (1)–(4) bekezdésével összhangban.
92
Egyébiránt a 2021/2115 rendelet 1. cikkének (2) bekezdése emlékeztet arra, hogy a Bizottság jóváhagyja a KAP stratégiai terveket, és a tagállamok készítik el azokat.
93
Ami a tagállamok szerepét illeti, a 2021/2115 rendelet 104. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok KAP stratégiai tervet dolgoznak ki azzal a céllal, hogy végrehajtsák az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott uniós támogatást.
94
E tekintetben a 2021/2115 rendelet 8. cikke szerint a tagállamok az említett rendelet 5. és 6. cikkében foglalt célkitűzéseket úgy valósítják meg, hogy az igényfelmérésükkel összhangban és az említett rendeletben előírt közös követelményeknek megfelelően az ugyanezen rendeletben megállapított beavatkozástípusok alapján azonosítják a beavatkozásokat.
95
Ennek keretében a 2021/2115 rendelet 9–84. cikke meghatározza a beavatkozástípusokat, valamint a tagállamok által a KAP közös jellegének biztosítása érdekében alkalmazandó közös követelményeket. Az említett rendelet 107–115. cikke a KAP stratégiai tervek tartalmára vonatkozó követelményeket határozza meg. E tervek az egyes tagállamok által a KAP végrehajtása érdekében elfogadott stratégiával kapcsolatos iránymutatásokat tartalmazó dokumentumoknak minősülnek.
96
Ami először is a Bizottságot illeti, amint az többek között a 2021/2115 rendelet 152. cikkéből kitűnik, a Bizottság elfogadja az e rendelet végrehajtásához szükséges különböző felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat. Másodszor, a Bizottság feladata végrehajtási jogi aktusok elfogadása, amint az az említett rendelet 11. cikkének (2) bekezdéséből, 37. cikkének (6) bekezdéséből, 38. cikkének (6) bekezdéséből, 59. cikkének (8) bekezdéséből, 117. cikkéből, 123. cikkének (5) bekezdéséből, 126. cikkének (5) bekezdéséből, 133. cikkéből, 134. cikkének (14) bekezdéséből, 143. cikkének (4) bekezdéséből, 148. cikkéből és 150. cikkének (3) bekezdéséből következik. Harmadszor, ugyanezen rendelet 120–143. cikke alapján a Bizottság biztosítja a tagállamok által jóváhagyott KAP stratégiai tervek végrehajtásának monitoringját és értékelését.
97
Így a 2021/2115 rendeletből a tagállamok és a Bizottság között olyan feladatmegosztás fakad, amely nagyobb fokú szubszidiaritást tesz lehetővé egy közös kereten belül, és amelynek biztosítania kell, hogy a nemzeti szinten hozott döntések összhangban legyenek az Unió prioritásaival és céljaival.
98
Harmadsorban, a teleologikus értelmezés megerősíti a fenti 83–97. pontban foglalt szó szerinti és rendszertani értelmezést.
99
Ennek keretében mindenekelőtt emlékeztetni kell arra, hogy az EUMSZ 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően az Unió és a tagállamok között megosztott hatáskörök alkalmazandók többek között a mezőgazdaság területén.
100
Ezenfelül a 2021/2115 rendelet 5. cikke emlékeztet arra, hogy a KAP célkitűzéseit a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett kell megvalósítani.
101
Ebben az összefüggésben a 2021/2115 rendelet (3) preambulumbekezdése szerint a KAP irányítási módja immár új megközelítést követ, amely azon az elgondoláson alapul, hogy az Unió meghatározza az alapvető szakpolitikai paramétereket, míg a tagállamok nagyobb felelősséget vállalnak a tekintetben, hogy hogyan valósítják meg a célkitűzéseket és célokat. Ezért a nagyobb fokú szubszidiaritás révén jobban figyelembe vehetők a helyi körülmények és szükségletek, valamint a mezőgazdasági tevékenység sajátos természete. E tekintetben az említett rendelet (27), (96) és (97) preambulumbekezdéséből kitűnik, hogy e rendelet nyomán a felelősség átszáll a tagállamokra.
102
Így tehát a KAP irányításának az uniós jogalkotó által bevezetett új módja olyan együttműködési rendszeren alapul, amely mozgásteret biztosít a tagállamok számára ahhoz, hogy a beavatkozásokat a nemzeti mezőgazdaságuk szükségleteihez és sajátos igényeihez igazítsák, miközben a KAP‑pal való összeegyeztethetőség biztosítása érdekében uniós ellenőrzést ír elő (2024. október 17‑iComplejo Agrícola Las Lomas kontra Bizottság végzés, T‑729/22, EU:T:2024:711, 70. pont).
103
A fentiekben felidézett körülmények összességéből az következik, hogy egyrészt a Bizottság által a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (3) bekezdése alapján megfogalmazott észrevételek önmagukban nem kötelező jellegűek, de tartalmuk alapján a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatot benyújtó tagállamnak módosítania kell a javaslatát, ha az észrevételek az említett rendelet 118. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelményekkel való összhangot érintően olyan hiányosságokat tárnak fel, amelyek az említett terv jóváhagyásának akadályát képezik, másrészt pedig ugyanezen rendelkezés alapján a Bizottságnak egy összeegyeztethetőségi vizsgálatot kell végeznie a tekintetben, hogy a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatok összhangban állnak‑e az uniós szabályozásban meghatározott, említett bekezdésben foglalt követelményekkel.
2) A megtámadott határozatban foglalt bizottsági értelmezésről
104
A megtámadott határozat mellékletének 3.3. alszakaszában a Bizottság először is emlékeztet arra, hogy a KAP stratégiai tervre vonatkozó egyes javaslatok jóváhagyása három szakaszból áll, nevezetesen az értékelésből, majd észrevételek megfogalmazásából, végül pedig a jóváhagyásból. Álláspontja szerint a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (2) és (4) bekezdése alapján köteles a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatot jóváhagyni, amennyiben megállapítást nyer, hogy annak beavatkozási stratégiája és elemei megfelelőek az e javaslatban meghatározott célkitűzések eléréséhez, és hogy összhangban áll ugyanezen rendelettel és a 2021/2116 rendelettel. Hozzáteszi, hogy a jóváhagyás kizárólag olyan elemeken alapulhat, amelyek a tagállamokra nézve kötelező erejűek.
105
Emellett a Bizottság emlékeztet arra, hogy ami a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (3) bekezdése alapján a tagállamoknak címzett észrevételeket illeti, azok a KAP stratégiai terv jóváhagyási folyamatának közbenső szakaszát képezik, amelyet a tagállamokkal folytatott további konzultáció követhet a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslataik konkrét vonatkozásairól. Álláspontja szerint az értékelés során azonosított nehézségektől függően észrevételeiben először is felkérheti vagy felhívhatja a tagállamot, hogy helyesbítse a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslat egyes olyan elemeit, amelyek esetleg nem állnak összhangban az említett rendelet 9. cikkével, egyéb követelményeivel vagy a 2021/2116 rendelettel. Másodszor, ezek az észrevételek felhívásokat vagy javaslatokat tartalmazhatnak arra vonatkozóan, hogy miként lehetne javítani a beavatkozások koherenciáját, valamint hogy mi a KAP stratégiai terv egészének ambíciószintje a környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzések tekintetében, illetve az egyedi célkitűzések ambíciója, milyen a beavatkozások kialakítása és koherenciája, valamint javaslatokat tartalmazhatnak arra vonatkozóan, hogy miként lehetne csökkenteni az adminisztratív terheket a terv végrehajtása során. Harmadszor, ezek az észrevételek vonatkozhatnak a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslat azon elemeire, amelyek nem egyértelműek, hiányosak, nem elég részletesek, amelyek kétségesek, vagy amelyek további magyarázatra vagy javításra szorulhatnak, még akkor is, ha olyan elemekről van szó, amelyeket a tagállamok szabadon választhatnak vagy alakíthatnak ki.
106
Ezért a Bizottság úgy véli, hogy az észrevételeire adott tagállami válasz az észrevételek tartalmától függően változhat, és az nem vezet következetesen a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslat módosításához, mivel lehet, hogy egy pontosítás vagy magyarázat is elegendő.
107
Ami konkrétabban a megfelelőségi követelményt illeti, a Bizottság kifejti, hogy az akkor teljesül, ha a javasolt beavatkozási stratégia igazodik a GYELV‑elemzéshez és a szükségletek meghatározásához, amennyiben környezet‑ és éghajlatvédelmi struktúrája összhangban van az (EU) 2021/2115 rendelet XIII. mellékletében felsorolt uniós jogszabályokon alapuló nemzeti célokkal, és várhatóan hozzájárul azokhoz, és ha a beavatkozási stratégia egészének célja, hogy ténylegesen hozzájáruljon az említett rendeletben meghatározott egyedi célkitűzésekhez, és képes is azokhoz hozzájárulni.
108
Ezt követően a Bizottság hangsúlyozza, hogy egyrészt a 2021/2115 rendelet bizonyos feladatokat és döntéseket kizárólag vagy elsősorban a tagállamokra ruház, különösen 115. cikkének (2) bekezdésében és 103. cikkében, vagy pedig kizár a jóváhagyási eljárásból bizonyos elemeket, ilyen például a 113. cikk c) pontja és a 118. cikk (5) bekezdése. Másrészt a Bizottság szerint a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatok bizonyos elemei tekintetében vizsgálatának terjedelme e rendelet alapján korlátozott, különösen akkor, ha bizonyos előírt eljárásokat kell követni, vagy ha a vizsgált elemet a rendeletben előírt módszerekkel alakították vagy számították ki.
109
Végül a Bizottság úgy véli, hogy a 2021/2115 rendelet nem ad felhatalmazást a Bizottságnak sem arra, hogy előírja a tagállamok számára azt, hogy az említett rendelet bizonyos beavatkozásait vagy elemeit részleteiben miként kell végrehajtani, sem arra, hogy a kitűzött célkitűzésekre vagy a hatásmutatókra vonatkozóan minimális ambíciószintet írjon elő, sem pedig arra, hogy részletes szabályokat állapítson meg a feltételességi követelmények végrehajtására vonatkozóan. Álláspontja szerint a tagállamok számára nagyobb rugalmasságot biztosító új szabályozási keretnek megfelelően az ellenőrzés e szintje azokból a korlátokból következik, amelyeket e rendelet a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatok jóváhagyására, valamint az e javaslatok előkészítése, értékelése és jóváhagyása során a Bizottság és a tagállamok közötti feladatmegosztásra vonatkozóan vele szemben támaszt.
110
Következésképpen a Bizottság a 2021/2115 rendelet 118. cikke (4) bekezdésének értelmezése vonatkozásában nem alkalmazta tévesen a jogot, amikor megállapította, hogy a Bizottságnak a KAP stratégiai tervre vonatkozó egyes javaslatok értékelésében és jóváhagyásában betöltött szerepe arra korlátozódik, hogy meggyőződjön arról, hogy azok összhangban állnak‑e az uniós jogból eredő felsorolt követelményekkel, többek között úgy, hogy értékeli, hogy az említett javaslat mennyiben járul hozzá e szabályozás célkitűzéseihez.
111
A felperesek által előadott érvek nem teszik megkérdőjelezhetővé ezt a megállapítást.
112
Először is, a megtámadott határozatból nem következik, hogy a Bizottság megítélése szerint ellenőrzése egy alaki feltétel teljesítésére korlátozódna, hanem éppen úgy véli, hogy több konkrét követelmény teljesülését kell ellenőriznie, amint az a fenti 104. és 107. pontban felidézett elemekből kitűnik.
113
Másodszor, azon érvet illetően, amely a Bizottság azon kötelezettségén alapul, hogy a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatok vizsgálata során ne csupán a tagállamoktól a 2021/2115 rendelet alapján elvárt elemzésekre támaszkodjon, hanem saját ismereteire és adott esetben külső jelentésekre is, emlékeztetni kell arra, hogy az említett rendelet a tények elemzése terén a Bizottság és a tagállamok között speciális feladatmegosztást ír elő.
114
E tekintetben a KAP végrehajtásának új modellje, amint az a 2021/2115 rendeletből, különösen annak (99) és (100) preambulumbekezdéséből következik, hangsúlyozza a nemzeti helyzet előzetes elemzésének és a konkrét nemzeti szükségletek meghatározásának jelentőségét a KAP stratégiai terv kialakítása során. E rendelet szerint egy ilyen folyamatnak elő kell mozdítania a nagyobb fokú szubszidiaritást egy közös uniós kereten belül.
115
Ebből a célból a 2021/2115 rendelet a tagállamokra bízza a mezőgazdasági összefüggések elemzését mind nemzeti, mind regionális szinten. Ezen elemzések közül az első, amelyet az említett rendelet 108. cikke ír elő, az igényfelmérésre vonatkozik, a második elemzés az ugyanezen rendelet 115. cikkének (2) bekezdése szerinti GYELV‑elemzés, a harmadik pedig, amelyet e rendelet 139. cikke előzetes értékelésnek nevez, a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslat hatásának értékelésére irányul, több kritérium, többek között a célkitűzések megvalósításához való hozzájárulása alapján.
116
A 2021/2115 rendelet 118. cikke (5) bekezdésének második albekezdése továbbá előírja, hogy a jóváhagyás nem terjed ki a fenti 115. pontban említett információkra.
117
Így a jóváhagyási eljárás nem kötelezi a Bizottságot arra, hogy sajátjaként fogadja el a tagállamok által elvégzett és a fenti 115. pontban felidézett elemzéseket, vagy hogy azokat más elemzésekkel kiegészítse.
118
A jelen ügyben a Bizottság nem alkalmazta tévesen a jogot a megtámadott határozatban, ezen belül a határozat mellékletének 3.3. alszakaszában, amikor emlékeztetett arra, hogy a 2021/2115 rendelet a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatok értékeléséhez nem biztosít számára olyan vizsgálati hatásköröket, amelyek lehetővé tennék, hogy saját vizsgálatokat folytasson, vagy akár hogy ellenőrizhesse és felülvizsgálhassa az e javaslatok alapjául szolgáló információkat. Hasonlóképpen, a Bizottság által a megtámadott határozat mellékletének ugyanezen alszakaszában tett azon egyszerű megállapítás, amely szerint ezen információkon kívül a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatok értékeléséhez más, már rendelkezésére álló információkat is felhasználhat, nem minősül téves jogalkalmazásnak az említett rendelet 118. cikkének (4) bekezdésében előírt ellenőrzés jellege szempontjából.
119
Harmadszor, a Bizottság által a megtámadott határozat mellékletének 3.3. alszakaszában adott válaszból nem következik, hogy a Bizottság álláspontja szerint a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatok tekintetében a jóváhagyási eljárás keretében végzett ellenőrzésének szintje alacsonyabb lett volna a tárgy összetettsége miatt, és tekintettel a benyújtásukat követő hat hónapos határidőre, amely a 2021/2115 rendelet 118. cikke (5) bekezdése első albekezdésének megfelelően a jóváhagyásukra nyitva áll.
120
A megtámadott határozatban ugyanis a Bizottság csupán felidézi ellenőrzésének a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (2) és (4) bekezdéséből következő korlátait, hangsúlyozva, hogy a KAP stratégiai terv kidolgozása egy legalább ötéves időszakot felölelő jövőre vonatkozó elemzésen alapul, amely együtt jár a mezőgazdaság területét érintő jövőbeli fejleményeket illető jelentős mértékű bizonytalansággal.
121
Következésképpen a fenti körülmények összességéből az következik, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban semmilyen módon nem alkalmazta tévesen a jogot, amikor emlékeztetett a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatok 2021/2115 rendelet 118. cikkének (3) és (4) bekezdése szerinti jóváhagyására irányuló eljárás sajátosságaira.
122
Következésképpen az első részen belüli első kifogást mint megalapozatlant el kell utasítani.
b)
A beavatkozási stratégia 2021/2115 rendelet 118. cikkének (4) bekezdése szerinti bizottsági ellenőrzésének terjedelmére vonatkozó második kifogásról
123
A felperesek arra hivatkoznak, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson alapul azon ellenőrzés terjedelmét illetően, amelyet a Bizottságnak a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (2) és (4) bekezdése alapján kell gyakorolnia. Véleményük szerint a Bizottság nem szorítkozhat a beavatkozási stratégiának és a francia KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslat általános hozzájárulásának az egyedi célkitűzésekkel összefüggésben történő átfogó ellenőrzésére, hanem elemeznie kell, hogy az említett KAP stratégiai tervben foglalt intézkedések mennyire hatékonyan járulnak hozzá e célkitűzések megvalósításához.
124
A felperesek úgy vélik, hogy a Bizottságnak értékelnie kell egyrészt a beavatkozási stratégia tényleges hozzájárulását, vagyis a kívánt vagy elvárt eredmények elérésére való képességét, másrészt pedig a környezetvédelmi struktúra környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzésekre vonatkozó hosszú távú nemzeti célokhoz való koherens hozzájárulását, vagyis hogy e struktúra mennyiben járul hozzá ezen célértékek megvalósításához a KAP stratégiai tervnek a mezőgazdasági ágazatbeli célok elérése szempontjából betöltött jelentőségéhez viszonyítva. Ehhez meg kell vizsgálni a prioritást élvező szükségletek kielégítésére, valamint a környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzések vagy az említett hosszú távú nemzeti célok elérésére szolgáló, a francia KAP stratégiai tervben szereplő alapvető intézkedéseket.
125
A Bizottság a Francia Köztársaság támogatásával vitatja a felperesek érveit.
126
A 2021/2115 rendelet 118. cikkének a fenti 89. pontban felidézett (2) bekezdése szerint a Bizottságnak értékelnie kell többek között a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatnak az említett rendelet 6. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott egyedi célkitűzések megvalósításához való tényleges hozzájárulását. Ennek az értékelésnek ki kell térnie „különösen” a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatot alkotó számos elem megfelelőségére.
127
A jóváhagyási eljárásban a Bizottságnak meg kell győződnie arról, hogy a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslatban szereplő beavatkozási stratégia képes konkrét és összehangolt hatásokat kiváltani a 2021/2115 rendelet 6. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott egyedi célkitűzések elérése érdekében.
128
E tekintetben a 2021/2115 rendelet beavatkozási stratégiáról szóló 109. cikke rögzíti, hogy annak többek között ismertetnie kell, hogy a beavatkozások hogyan teszik lehetővé a célok elérését, beleértve a környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzésekre vonatkozóan meghatározott célértékeket is, és hogyan biztosított a beavatkozások koherenciája és összeegyeztethetősége. Ugyanez vonatkozik a finanszírozási források elosztására, amelynek az említett célok elérése szempontjából indokoltnak és megfelelőnek kell lennie. Ezenfelül ugyanezen rendelet 109. cikke (2) bekezdésének a) pontja hozzáteszi, hogy e beavatkozási stratégiának be kell mutatnia következetességét és a meghatározott egyedi célkitűzésekhez kapcsolódva megvalósított beavatkozások egymást kiegészítő jellegét, mégpedig többek között a környezet‑ és éghajlatvédelmi struktúra áttekintése révén, amely ismerteti a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozó egyes előírások (standards of good agricultural and environmental conditions, a továbbiakban: GAEC‑előírások) teljesítésének módját, a feltételesség általános hozzájárulását a környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzések megvalósításához, az ugyanezen egyedi célkitűzésekre irányuló több támogatási forma közötti kiegészítő jelleget, a teljes hozzájárulás említett rendelet 105. cikke szerinti növelésének módját, valamint azt, hogy e környezet‑ és éghajlatvédelmi struktúra várhatóan hogyan járul hozzá a hosszú távú nemzeti célok megvalósításához, illetve hogyan egyeztethető össze e célokkal.
129
Ami a környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzésekre vonatkozó erőteljesebb törekvéseket illeti, a 2021/2115 rendelet 105. cikke úgy rendelkezik, hogy a tagállamok arra törekednek, hogy – a korábbi szabályozásban megállapított célkitűzés megvalósításához a 2014–2020‑as időszakban biztosított teljes hozzájárulással összehasonlítva – összességében nagyobb hozzájárulást biztosítsanak azok megvalósításához. Hozzáteszi, hogy a KAP stratégiai tervek ismertetik, hogy miként kívánják megvalósítani a teljes hozzájárulás növelését.
130
Ezenfelül emlékeztetni kell arra, hogy a 2021/2115 rendelet alapjául szolgáló új teljesítési modell a nagyobb fokú szubszidiaritást kívánja elősegíteni azáltal, hogy további mérlegelési mozgásteret biztosít a tagállamok számára az egyes KAP stratégiai tervekben szereplő beavatkozások konkrét kialakításában.
131
E célból a 2021/2115 rendelet meghatározza a KAP végrehajtásához szükséges alapvető paramétereket, nevezetesen az uniós célkitűzéseket, a beavatkozástípusokat, és azokat a közös követelményeket, amelyek teljesítését a Bizottság az említett rendelet 118. cikkében foglalt jóváhagyási eljárás keretében biztosítja.
132
Ebben az összefüggésben a 2021/2115 rendelet nem tartalmaz sem a beavatkozási stratégián belül a beavatkozásokat érintő kiigazítási mechanizmust, ami e beavatkozások környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzések eléréséhez való hozzájárulását illet, sem pedig a KAP stratégiai tervnek a környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos célkitűzésekhez kapcsolódó hosszú távú nemzeti célok megvalósításához való hozzájárulását érintő kiigazítási mechanizmust.
133
Így a 2021/2115 rendelet minden egyes tagállam számára előírja, hogy készítsenek KAP stratégiai tervet, amely hatékonyan hozzájárul az említett rendelet 6. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott egyedi célkitűzések megvalósításához, amelyek elérését mutatókkal és célértékekkel mérik.
134
Mindazonáltal a 2021/2115 rendelet nem eredménykötelezettséget, hanem gondossági kötelezettséget ír elő a tagállamok számára a KAP végrehajtása során. Az általános és egyedi célkitűzések megfogalmazása ugyanis megerősíti, hogy a tagállamok nem kötelesek egy meghatározott és pontosan számszerűsített eredményt elérni. Ezzel összefüggésben az említett rendelet 5. cikkének b) pontja úgy rendelkezik, hogy az EMGA‑ból és az EMVA‑ból nyújtott támogatás különböző általános célkitűzések megvalósításához járul hozzá, amelyek egyike „a környezetvédelem […] támogatása és megerősítése”. Így a környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzéseket illetően ugyanezen rendelet 6. cikke (2) bekezdésének d)–f) pontja konkretizálja, hogy a támogatások célja „hozzájárulás az éghajlatváltozás mérsékléséhez […], valamint a fenntartható energia előmozdítása”, „a fenntartható fejlődés és a természeti erőforrásokkal […] való hatékony gazdálkodás támogatása”, valamint „hozzájárulás a biológiai sokféleség csökkenésének megállításához […], az ökoszisztéma‑szolgáltatások gyarapítása, valamint az élőhelyek és a tájak megőrzése”.
135
Következésképpen a Bizottságnak az összeegyeztethetőség vizsgálata keretében átfogó megközelítés alapján kell értékelnie, hogy a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslat ténylegesen hozzájárul‑e az általános és egyedi célkitűzések megvalósításához, megvizsgálva a beavatkozási stratégiát mind ambíciószintje, mind pedig arra való alkalmassága szempontjából, hogy a tagállamokat terhelő gondossági kötelezettség teljesítéséhez elvárt hatásokat kiváltsa, beleértve a környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzéseket is.
136
A jelen ügyben a megtámadott határozat mellékletének 3.2. alszakaszában a Bizottság kifejti, hogy szerepe a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (2) bekezdése szerinti értékelés körében annak ellenőrzésében áll, hogy a tagállam által szolgáltatott információk és indokolások teljesek‑e, hogy azok világosan, koherensen, logikusan, tömören és hitelesen ismertetik‑e a beavatkozási stratégia és a beavatkozások működését, a környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzésekhez való tényleges hozzájárulásukat, az egyedi célkitűzésekhez hozzájáruló egyéb beavatkozásokkal való összhangjukat, valamint azt, hogy az egyes beavatkozások megfelelnek‑e az említett rendelet rájuk alkalmazandó általános és egyedi követelményeinek. A Bizottság a környezet‑ és éghajlatvédelmi struktúrát illetően hozzáteszi, hogy e tekintetben azt ellenőrzi, hogy az megfelel‑e az említett rendelet 109. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt követelményeknek, beleértve a hosszú távú nemzeti célokhoz való hozzájárulását, illetve az ezekkel való összhangját.
137
Emellett a Bizottság a megtámadott határozat mellékletének a fenti 104. és 107. pontban felidézett 3.3. alszakaszában megerősíti, hogy a jóváhagyási eljárás keretében ellenőriznie kell mind a KAP stratégiai terv beavatkozási stratégiájának és elemeinek az általános és egyedi célkitűzésekhez való tényleges hozzájárulását, mind pedig az említett tervnek a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (4) bekezdésében kimerítően felsorolt uniós jogi követelményekkel való összhangját. A Bizottság külön is pontosítja, hogy ténylegesen arról kell meggyőződnie, hogy a tagállamok teljesítik‑e az e rendeletben rájuk telepített gondossági kötelezettségeket.
138
A megtámadott határozatból nem tűnik ki, hogy a Bizottság úgy vélné, hogy a francia KAP stratégiai terv jóváhagyási eljárása keretében csak az említett terv átfogó értékelésére kellett volna szorítkoznia, anélkül hogy megvizsgálná az abban foglalt intézkedéseket. Épp ellenkezőleg, a megtámadott határozatból az következik, hogy a Bizottságnak az az álláspontja, hogy ellenőrzésének a KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslat részét képező valamennyi elemre ki kell terjednie, mivel nemcsak az intézkedések egyedi hatásait, hanem azok összehangolt hatásait is értékelnie kell.
139
Ebből következően az első rész második kifogását mint megalapozatlant el kell utasítani, következésképpen az első jogalap első részét el kell utasítani.
3.
Az első jogalap harmadik részéről, amely azon alapul, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban nyilvánvaló értékelési hibát követett el, amikor megállapította, hogy a francia KAP stratégiai terv megfelel a 2021/2115 rendelet alapvető elemeinek
140
A felperesek úgy vélik, hogy a Bizottság nyilvánvaló értékelési hibát követett el a megtámadott határozat mellékletének 4.1. alszakaszában, amikor megállapította, hogy a francia KAP stratégiai terv megfelel a 2021/2115 rendelet környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos alapvető elemeinek. Azt állítják, hogy a francia KAP stratégiai tervre vonatkozó javaslat felülvizsgált változatában nem orvosolták az említett rendelet alapvető elemeinek való meg nem feleléseket, különösen az ÜHG‑kibocsátás csökkentésére, a vízkészletek védelmére, valamint a biológiai sokféleség megőrzésére és helyreállítására irányuló környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzéseket illetően.
[omissis]
143
Rá kell mutatni, hogy az első jogalap harmadik részében a felperesek lényegében azt kifogásolják, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban nyilvánvaló értékelési hibát követett el, amikor megállapította, hogy a francia KAP stratégiai terv összhangban áll a környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzésekkel.
144
Ezen túlmenően a felperesek második, harmadik és negyedik jogalapjukban azt is kifogásolják, hogy a Bizottság több nyilvánvaló értékelési hibát követett el, amikor megállapította, hogy a jóváhagyó határozat összhangban áll a környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzésekkel.
145
Következésképpen az első jogalapnak a környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzések teljesítésére vonatkozó harmadik részét a második, a harmadik és a negyedik jogalap keretében kell vizsgálni.
146
A fenti megfontolásokra tekintettel az első jogalapot mint részben hatástalant és részben megalapozatlant el kell utasítani, az ezt meghaladó részében pedig a második, a harmadik és a negyedik jogalap vizsgálatára kell utalni.
[omissis]
E. A francia KAP stratégiai tervnek az E egyedi célkitűzés megvalósításához és az e célkitűzéshez kapcsolódó hosszú távú nemzeti célokhoz való hozzájárulásával kapcsolatos nyilvánvaló értékelési hibákra alapított harmadik jogalapról
223
A harmadik jogalap két részből áll, amelyek közül az első a francia KAP stratégiai terv beavatkozási stratégiájának az E egyedi célkitűzéshez, különösen a vízkészletek védelméhez való tényleges hozzájárulásával kapcsolatos nyilvánvaló értékelési hibán, a második pedig a francia KAP stratégiai tervnek a vízkészletek védelmére vonatkozó – a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23‑i 2000/60/EK tanácsi irányelvből (HL 2000. L 327., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 5. kötet, 275. o.) és a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12‑i 91/676/EGK tanácsi irányelvből (HL 1991. L 375., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 68. o.) fakadó – hosszú távú nemzeti célok eléréséhez való tényleges hozzájárulásával kapcsolatos nyilvánvaló értékelési hibán alapul.
1.
A harmadik jogalap első részéről, amely a francia KAP stratégiai terv beavatkozási stratégiájának az E egyedi célkitűzéshez, különösen a vízkészletek védelméhez való tényleges hozzájárulásával kapcsolatos nyilvánvaló értékelési hibán alapul
224
A felperesek azt állítják, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban nyilvánvaló értékelési hibát követett el, amikor megállapította, hogy a francia KAP stratégiai terv beavatkozási stratégiája ténylegesen hozzájárult a vízkészletek védelméhez, amelyet az E egyedi célkitűzés keretében állapítottak meg, miközben – tekintettel arra, hogy nem teljesíti a 2021/2115 rendeletben meghatározott 7. sz. GAEC‑előírást és agrár‑ökológiai programot – nem teszi lehetővé a növényvédő szerek használatának csökkentését.
225
A harmadik jogalap első része öt kifogásból áll, amelyek közül az első azon alapul, hogy az E egyedi célkitűzés megvalósítása keretében a növényvédő szerek használatának csökkentése prioritást élvez, a második, hogy a Bizottság által alkalmazott vizsgálati logika nem megfelelő annak értékelésére, hogy a beavatkozási stratégia mennyiben járult hozzá az E egyedi célkitűzéshez, a harmadik, hogy a francia KAP stratégiai terv nem teljesíti a 2021/2115 rendelet 13. cikkében említett 7. sz. GAEC‑előírást, a negyedik, hogy a francia KAP stratégiai terv nem felel meg az említett rendelet 31. cikkében említett agrár‑ökológiai programnak, az ötödik pedig, hogy a beavatkozási stratégia a 7. sz. GAEC‑előírás és az agrár‑ökológiai program francia hatóságok általi végrehajtásának feltételeihez kapcsolódó korlátok miatt nem képes elérni az E egyedi célkitűzést.
[omissis]
c)
A harmadik kifogásról, amely azon alapul, hogy a francia KAP stratégiai terv által végrehajtott 7. sz. GAEC‑előírás nem teljesíti a 2021/2115 rendelet 13. cikkét, valamint az e rendeletben meghatározott minimumkövetelményeket
246
Amint arra a fenti 103. és 135. pont emlékeztet, a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (4) bekezdése alapján a Bizottságnak meg kell győződnie arról, hogy a KAP stratégiai tervre irányuló egyes javaslatok összhangban állnak bizonyos uniós jogi követelményekkel, különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájának rendelkezéseivel, a 2021/2115 rendelet és a 2021/2116 rendelet rendelkezéseivel, valamint az e rendeletek alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok rendelkezéseivel. Ezen összeegyeztethetőségi vizsgálat nemcsak azt követeli meg, hogy az egyes tervek beavatkozási stratégiája – egy átfogó megközelítés alapján – ténylegesen hozzájárul‑e az egyedi célkitűzések megvalósításához, hanem annak értékelését is, hogy az azokban foglalt intézkedések nem ellentétesek‑e az uniós jog e cikkben meghatározott minimumkövetelményeivel.
247
A harmadik jogalap első részének harmadik kifogása keretében a felperesek arra hivatkoznak, hogy a 7. sz. GAEC‑előírás a francia KAP stratégiai terv által végrehajtott formájában nincs összhangban sem a 2021/2115 rendelet 13. cikke (1) bekezdésével, sem pedig az említett rendelet III. mellékletében foglalt minimumkövetelményekkel, ami az említett rendelet 118. cikke (4) bekezdése megsértésének minősül. Ráadásul az éves vetésforgó általános szabályától való eltérések csak bizonyos jellemzőkkel rendelkező régiók vagy mezőgazdasági üzemek szintjén megengedettek. Ezenkívül a feltételesség egyedi célkitűzésekhez való általános hozzájárulásának értékelése nem zárja ki a GAEC‑előírások KAP stratégiai tervek által végrehajtott formájukban való konkrét értékelését, amint az ugyanezen rendelet 109. cikke (2) bekezdése a) pontjának ii. alpontjából kitűnik.
248
A Bizottság a Francia Köztársaság támogatásával vitatja a felperesek érveit. Álláspontja szerint a 7. sz. GAEC‑előírásnak a francia KAP stratégiai terv általi végrehajtása megfelel a 2021/2115 rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott és az említett rendelet III. mellékletében részletezett minimumkövetelményeknek, amelyek az említett előírás végrehajtásában a tagállamok számára bizonyos rugalmasságot engedélyeznek azért, hogy azok figyelembe vegyék az ország különböző régióinak eltérő gazdálkodási módszereit és mezőgazdasági feltételeit. Ezen túlmenően kivételekre van lehetőség akkor, ha azok biztosítják a 7. sz. GAEC‑előírás fő céljának megvalósítását, azaz a talajpotenciál megőrzését. Álláspontja szerint a francia KAP stratégiai terv teljes mértékben biztosítja ezt a célkitűzést mindamellett, hogy hosszabb távú vetésforgót alkalmaz, mivel bizonyos fokú rugalmasságot enged a kedvezőtlen éghajlati feltételek esetén, és figyelembe veszi a regionális különbségeket. E tekintetben parcellaszinten ugyanezen rendelet 13. cikkének megfelelően a 7. sz. GAEC‑előírásban meghatározott kötelezettséget vagy a fő termesztett növények kétévente történő megváltoztatásával vagy évente termesztett másodlagos növénykultúrával teljesítik.
249
A jelen ügyben a megtámadott határozat mellékletének 4.3 alszakaszából kitűnik, hogy a belső felülvizsgálat iránti kérelemre válaszul a Bizottság megállapította, hogy egyrészt a 7. sz. GAEC‑előírás nem minősül a 2021/2115 rendelet 111. cikke értelmében vett beavatkozásnak, és így nem képezi részét az említett rendeletben előírt teljesítménykeretnek, noha minimumkövetelményként és bizonyos beavatkozások alapjaként alapvető fontosságú. Másrészt a 7. sz. GAEC‑előírás mint olyan feltételességi követelmény, amelyet minden mezőgazdasági termelőnek teljesítenie kell, nem releváns annak értékelése szempontjából, hogy a francia KAP stratégiai terv mennyiben járul hozzá az R.24 eredménymutatóhoz.
250
Elöljáróban emlékeztetni kell arra, hogy az aarhusi rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerinti belső felülvizsgálat keretében a kérelmező arra hivatkozhat, hogy a felülvizsgálat iránti kérelemmel érintett aktus ellentétes a környezetvédelmi joggal.
251
E tekintetben a 7. sz. GAEC‑előírás – tekintettel a talajpotenciál elsődleges vagy másodlagos növények szántóterületeken alkalmazott vetésforgója révén történő megőrzésére irányuló célkitűzésére – hozzájárul az uniós környezetvédelmi politika célkitűzéseinek megvalósításához, különösen a környezet minőségének megőrzéséhez, védelméhez és javításához, valamint a természeti erőforrások körültekintő és észszerű hasznosításához. Így e norma az aarhusi rendelet 2. cikke (1) bekezdésének f) pontja értelmében vett „környezetvédelmi jog” fogalmába tartozik (lásd ebben az értelemben: 2023. július 6‑iEBB és Bizottság kontra ClientEarth ítélet, C‑212/21 P és C‑223/21 P, EU:C:2023:546, 83–87. pont).
252
Hangsúlyozni kell, hogy magából a 2021/2115 rendelet 13. cikke (1) bekezdésének szövegéből következik, hogy a tagállamokra hárul az a feladat, hogy biztosítsák valamennyi mezőgazdasági terület jó mezőgazdasági és környezeti állapotának fenntartását. Ennek érdekében nemzeti vagy regionális szinten minimumelőírásokat határoznak meg az említett rendelet III. mellékletében felsorolt minden egyes GAEC‑előíráshoz, az említett előírások III. mellékletben említett fő célkitűzésével összhangban. Emellett minimumelőírásaik meghatározása során a tagállamok adott esetben figyelembe veszik az érintett területek sajátos jellemzőit, köztük a talaj‑ és az éghajlati viszonyokat, a meglévő gazdálkodási rendszereket, a gazdálkodási gyakorlatokat, a gazdaságok méretét, a gazdaságok szerkezetét, a földhasználatot és a legkülső régiók sajátosságait.
253
Ebből az következik, hogy a tagállamok kötelesek minimumkövetelményeket megállapítani a 2021/2115 rendelet III. mellékletében szereplő minden egyes GAEC‑előírás tekintetében. Ezt a megközelítést megerősíti az említett rendelet (43) preambulumbekezdése. Ugyanakkor, bár a tagállamok e követelmények meghatározása során kötelesek tiszteletben tartani az említett mellékletet, az azonban általános fogalmak és kifejezések alkalmazása útján bizonyos mérlegelési mozgásteret enged számukra az említett előírások konkrét meghatározását illetően (lásd analógia útján: 2018. augusztus 7‑iArgo Kalda Mardi talu ítélet, C‑435/17, EU:C:2018:637, 36. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
254
Így a GAEC‑előírások meghatározása keretében a tagállamok számára elismert mérlegelési mozgástér terjedelme többek között azok uniós jogi szövegétől vagy pontosságától, vagyis a jelen ügyben a 2021/2115 rendelet III. mellékletének tartalmától függ.
255
A 2021/2115 rendelet III. melléklete kimondja, hogy a 7. sz. GAEC‑előírás fő célja a talajpotenciál megőrzése. E tekintetben egy lábjegyzet meghatározza a „vetésforgó” fogalmának jelentését. Eszerint ez utóbbi a termesztett növények évente legalább egyszer parcellaszinten történő megváltoztatását jelenti, beleértve a megfelelően kezelt másodlagos növényeket is, az évelő növények, gyepek és egyéb egynyári takarmánynövények, valamint parlagon hagyott földterületek kivételével.
256
Meg kell állapítani, hogy bár a 7. sz. GAEC‑előírás megfogalmazása általános, a 2021/2115 rendelet III. mellékletében hivatkozott lábjegyzet megfogalmazása pontosan meghatározza a vetésforgóra vonatkozó minimumkövetelményeket, valamint tartalmazza az esetleges kiigazításokat és kivételeket.
257
Ebből következik, hogy a tagállamokat a 7. sz. GAEC‑előírás meghatározása körében megillető mérlegelési mozgástér nem sértheti a vetésforgóra vonatkozó, fenti 255. pontban felidézett minimumkövetelményeket.
258
A jelen ügyben a francia KAP stratégiai tervben foglaltak szerint végrehajtott 7. sz. GAEC‑előírás értelmében annak teljesítését két együttes kritérium alapján kell értékelni, az elsőt a mezőgazdasági üzem szintjén, a másodikat pedig parcellaszinten, amint azt a tárgyaláson a Francia Köztársaság megerősítette.
259
A mezőgazdasági üzem szintjén megállapított kritériumként a francia KAP stratégiai terv éves vetésforgót határoz meg, azaz hogy a mezőgazdasági üzem vetésterületének legalább 35%‑ában a fő termesztett növényeknek különböznie kell az előző évben termesztett növényektől, vagy másodlagos növényeket kell termeszteni utánuk.
260
Parcellaszinten a francia KAP stratégiai tervben megállapított követelmény alapján vagy két különböző fő növényt kell termeszteni egy négyéves időszakon belül, vagy pedig ugyanezen időszak alatt minden évben másodlagos növényt kell termeszteni, kivéve a „kukoricavetőmag‑termesztésre” használt területeket. A francia KAP stratégiai terv emellett rendelkezik egy eltérésről a Rajna‑vidéken található mezőgazdasági üzemek tekintetében, valamint több mentességről is.
261
E tekintetben meg kell állapítani, hogy a fenti 259. pontban felidézett első kritérium – erre vonatkozó különös indokolás nélkül – eltérő terminológiát használ, mint a 2021/2115 rendelet III. melléklete.
262
Ráadásul ugyanezen kritérium bevezet egy olyan kiegészítő paramétert, amelyről a 2021/2115 rendelet III. melléklete nem rendelkezik. Ez 35%‑ra korlátozza az említett melléklet definíciója szerinti vetésforgóra vonatkozó kötelezettséggel érintett szántóterületek arányát. A francia KAP stratégiai terv nem ad magyarázatot arra, hogy miért került be ez a minimumkövetelmények alatti paraméter a 7. sz. GAEC‑előírás kritériumai közé. Ez a korlátozás ugyanis szűkíti a vetésforgó követelményének hatályát, és így az említett előírás ugyanezen mellékletben szereplő fő céljának, azaz a talajpotenciál megőrzésének érvényesülési körét.
263
A fenti 260. pontban felidézett második kritérium választási lehetőséget biztosít a fő növények többéves vetésforgója és a másodlagos növények éves vetésforgója között. Az e kritérium szerinti követelmény alapján ugyanis vagy két fő növénykultúrának kell jelen lennie egy négyéves időszakon belül, vagy minden évben másodlagos növényt kell termeszteni. Az ilyen alternatíva azonban nyilvánvalóan nincs összhangban a 2021/2115 rendelet III. mellékletével, amely kimondja, hogy a vetésforgó a termesztett növények évente legalább egyszer parcellaszinten történő megváltoztatását jelenti, beleértve a megfelelően kezelt másodlagos növényeket is.
264
Ebből következik, hogy e két együttes kritérium kombinációja a megművelt földterületek kisebb részén a 2021/2115 rendeletben meghatározott minimumkövetelményekhez képest ritkább vetésforgót eredményez.
265
Márpedig egyrészt a megtámadott határozatból kitűnik, hogy a Bizottság által felhozott és a fenti 249. pontban felidézett két indok nem szolgálhatott e határozat megfelelő jogi megalapozásaként, mivel ezen indokok alapján nem lehet megállapítani, hogy a 7. sz. GAEC‑előírás francia hatóságok általi végrehajtásának feltételei a jóváhagyó határozattal jóváhagyott formájukban megfeleltek ezen előírás jogszabályi definíciójának. Másrészt a Bizottság annak megállapítására szorítkozott, hogy a 7. sz. GAEC‑előírás a francia KAP stratégiai tervvel végrehajtott formájában az ott előírt vetésforgó hatásaira tekintettel hozzájárul a növényvédő szerek használatának csökkentéséhez, és nem vette figyelembe, hogy az említett minimumkövetelmények nem teljesültek.
266
Következésképpen a felperesek a jogilag megkövetelt módon bizonyították, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban nyilvánvaló értékelési hibát követett el, amikor mint megalapozatlant elutasította azt a belső felülvizsgálati indokot, amely azon alapul, hogy a 7. sz. GAEC‑előírás végrehajtásának a francia KAP stratégiai tervben foglalt és a jóváhagyó határozatban jóváhagyott feltételei sértik a 2021/2115 rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében, valamint III. mellékletében foglalt minimumkövetelményeket.
[omissis]
e)
Az ötödik kifogásról, amely azon alapul, hogy a francia KAP stratégiai terv beavatkozási stratégiája nem járul hozzá ténylegesen az E egyedi célkitűzéshez
302
A felperesek azt állítják, hogy a francia KAP stratégiai terv beavatkozási stratégiája, és különösen annak a 7. sz. GAEC‑előírás és az agrár‑ökológiai program végrehajtásának feltételeit részletesen megállapító része nem teszi lehetővé az E egyedi célkitűzés elérését, és nem képes megfelelő választ adni a francia mezőgazdasági ágazatban prioritásnak minősülő, növényvédő szerek csökkentésével kapcsolatos szükségletre.
303
A 7. sz. GAEC‑előírást illetően a felperesek úgy vélik, hogy még ha az ilyen előírás nem is minősül a 2021/2115 rendelet 111. cikke értelmében vett beavatkozásnak, ugyanakkor az mégis egy olyan eszköz, amelyre a francia KAP stratégiai terv a növényvédő szerektől való függőség csökkentésével kapcsolatos ambíciószintjének igazolása érdekében hivatkozik.
304
Az agrár‑ökológiai programot illetően a felperesek egyrészt azt állítják, hogy a növénytermesztés diverzifikálásának gyakorlata mint választott mód jellegénél fogva nem valamennyi mezőgazdasági üzemre, hanem csupán a már diverzifikált üzemekre nézve jár kumulatív hatással. A Bizottság észrevételeiben felhívta a Francia Köztársaság figyelmét arra, hogy ez a hozzáférési mód nem elég ambiciózus. Másrészt a tanúsítás útján való hozzáférési mód nem alkalmas arra, hogy megfelelő választ adjon a növényvédő szerek használatának csökkentésével kapcsolatos szükségletre, amely prioritást élvez, és az erre irányuló célok elérését is veszélyezteti azáltal, hogy eltéríti a mezőgazdasági termelőket a gyakorlatok útján való hozzáféréstől. Ezenkívül a felperesek úgy vélik, hogy a mezőgazdasági üzemek pénzügyileg nem érdekeltek abban, hogy az agrár‑ökológiai programhoz való hozzáférés több módjához kapcsolódó valamennyi vállalást teljesítsék.
305
A Bizottság a Francia Köztársaság támogatásával vitatja a felperesek érveit.
306
Amint arra a Törvényszék a fenti 246. pontban emlékeztetett, az összeegyeztethetőség vizsgálata keretében a Bizottságnak átfogó megközelítés alapján azt kell értékelnie, hogy a KAP stratégiai tervre irányuló egyes javaslatok beavatkozási stratégiája ténylegesen hozzájárul‑e a 2021/2115 rendelet valamennyi egyedi célkitűzésének megvalósításához.
307
Először is, a fenti 252–266. pontok fényében meg kell vizsgálni, hogy a francia KAP stratégiai terv által végrehajtott 7. sz. GAEC‑előírásnak a 2021/2115 rendelet minimumkövetelményei teljesítésével kapcsolatos megalapozott kétségek milyen következményekkel járnak a beavatkozási stratégia E egyedi célkitűzéshez való tényleges hozzájárulásának értékelése szempontjából a Bizottság által a 2021/2115 rendelet 118. cikke (4) bekezdése alapján végzett összeegyeztethetőségi vizsgálat keretében.
308
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a 2021/2115 rendelet 12. cikkének (1) bekezdése szerint a 7. sz. GAEC‑előírás a feltételesség egyik követelményének minősül.
309
A 2021/2115 rendelet 109. cikkének (2) bekezdése alapján az egyes KAP stratégiai tervek beavatkozási stratégiájának be kell mutatnia a stratégia következetességét és az egyedi célkitűzésekhez kapcsolódva megvalósított beavatkozások egymást kiegészítő jellegét. Ennek érdekében az egyes KAP stratégiai tervekben be kell mutatni a környezet‑ és éghajlatvédelmi struktúrájának áttekintését, amely ismerteti többek között először is minden egyes GAEC‑előírás tekintetében az előírás teljesítési módját, valamint szükség esetén annak ismertetését, hogy a gyakorlat hogyan járul hozzá az említett GAEC‑előírás fő céljának teljesítéséhez, másodszor a feltételesség egésze tekintetében annak általános hozzájárulását a környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzések megvalósításához, illetve harmadszor, a vonatkozó alapfeltételek, a feltételesség és az ugyanezen környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzéseket szolgáló különböző beavatkozások közötti kiegészítő jelleget.
310
Ezenfelül a 2021/2115 rendelet III. melléklete szerint a 7. sz. GAEC‑előírás fő célja a talajpotenciál megőrzése, ami az E egyedi célkitűzésben szerepel.
311
A jelen ügyben a megtámadott határozatból kitűnik, hogy a Bizottság a francia KAP stratégiai terv környezet‑ és éghajlatvédelmi struktúrájára vonatkozó előterjesztés alapján az E egyedi célkitűzéssel összefüggésben megvizsgálta a feltételességi követelményeket, köztük a 7. sz. GAEC‑előírást. A francia KAP stratégiai terv szerint ugyanis a feltételesség az 1., 2., 3., 4., 6., 7. és 8. sz. GAEC‑előírás révén teszi lehetővé az E egyedi célkitűzés elérését.
312
Ennélfogva a francia KAP stratégiai tervben szereplő 7. sz. GAEC‑előírást érintő esetleges összeegyeztethetőségi problémák hatással lehetnek az említett terv környezet‑ és éghajlatvédelmi struktúrájára, és így annak átfogó értékelésére, hogy a francia KAP stratégiai terv beavatkozási stratégiája ténylegesen hozzájárul‑e az E egyedi célkitűzés megvalósításához.
313
Mindazonáltal, mivel a Bizottság által végzett összeegyeztethetőségi vizsgálat az egyes KAP stratégiai terveknek az egyedi célkitűzések megvalósításához való tényleges hozzájárulására vonatkozó átfogó megközelítésen alapul, a felperesek feladata annak bizonyítása, hogy ha a francia KAP stratégiai terv egy feltételességi előírása nem teljesíti a 2021/2115 rendeletben meghatározott minimumkövetelményeket, a jelen esetben a 7. sz. GAEC‑előírást és az említett rendelet 13. cikkét, az milyen hatással van a Bizottság értékelésének helytállóságára a tekintetben, hogy az említett KAP stratégiai terv beavatkozási stratégiája ténylegesen hozzájárul‑e az E egyedi célkitűzéshez.
314
Márpedig a felperesek csupán arra az állításra szorítkoznak, hogy a Bizottság nyilvánvaló értékelési hibát vétett, amikor jóváhagyta a francia KAP stratégiai tervet, holott az abban szereplő 7. sz. GAEC‑előírás nem teljesíti a 2021/2115 rendelet minimumkövetelményeit.
315
Mindazonáltal a megtámadott határozatban a Bizottság megállapította, hogy a francia KAP stratégiai terv környezet‑ és éghajlatvédelmi struktúrája bemutatta a beavatkozási stratégia E egyedi célkitűzéshez való tényleges hozzájárulását, többek között az e célkitűzéshez kapcsolódó beavatkozások összessége és a feltételesség általi általános hozzájárulás, valamint az említett célkitűzést szolgáló e beavatkozások, vonatkozó alapfeltételek és említett feltételesség egymást kiegészítő jellege révén.
316
Ebből következően a francia KAP stratégiai terv E egyedi célkitűzéshez való tényleges hozzájárulásának értékelése továbbra is igaznak vagy érvényesnek tekinthető.
317
Másodszor, a felperesek nem terjesztettek elő olyan bizonyítékot, amely alapján megkérdőjelezhető lenne a megtámadott határozat mellékletének 4.3 alszakaszában kifejtett bizottsági magyarázatok helytállósága a növénytermesztés diverzifikálására irányuló gyakorlatok választása esetén az agrár‑ökológiai program vállalásainak kumulatív hatásával, illetve az agrár‑ökológiai programhoz való hozzáférés különböző módjai közötti ilyen hatás hiányával kapcsolatban, ide nem értve az agrár‑ökológiai program „sövények után járó bónuszát”, amely a fenti 285. pontban felsorolt, az említett agrár‑ökológiai programhoz való hozzáférés egyéb módjaival egyszerre is lehetséges.
318
Harmadszor, a felperesek nem támasztják alá azon érvüket, amely szerint a növénytermesztés diverzifikálását célzó intézkedések ambíciója elégtelen. A felperesek érvük alátámasztása érdekében a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (3) bekezdése alapján tett bizottsági észrevételek 38. pontjára hivatkoznak, amiből kitűnik, hogy a Bizottság csupán arra szorítkozott, hogy ösztönözze a Francia Köztársaságot a növénytermesztés diverzifikálását elősegítő intézkedések ambíciószintjének növelésére annak érdekében, hogy jobban támogassa a vetésforgó megvalósítását a terület egészén.
319
Negyedszer, azzal kapcsolatban, hogy az agrár‑ökológiai program tanúsítás útján képes‑e egyrészt megfelelő választ adni a növényvédő szerek használatának csökkentésével kapcsolatos szükségletre, amely prioritást élvez, másrészt eltéríteni a mezőgazdasági termelőket a gyakorlatok útján való hozzáférés módjától, a felperesek a fenti 18. és 19. pontban hivatkozott ítélkezési gyakorlatnak megfelelően nem bizonyították a jogilag megkövetelt módon, hogy a megtámadott határozat nyilvánvaló értékelési hibát tartalmaz. A felperesek ugyanis nem terjesztettek elő egyetlen olyan bizonyítékot sem, amely alapján megkérdőjelezhető lenne a megtámadott határozat mellékletének 4.3 alszakaszában kifejtett bizottsági magyarázatok helytállósága, amelyek szerint nemcsak, hogy ez a mód hozzájárul az említett szükséglet kielégítéséhez, de szintén ezek értelmében figyelembe kell venni az agrár‑ökológiai programhoz való hozzáférés valamennyi módjának a célkitűzéseit is annak érdekében, hogy értékelni lehessen azok általános szerepét a francia KAP stratégiai terv környezet‑ és éghajlatvédelmi struktúráján belül.
320
A fentiekre tekintettel a harmadik jogalap első része harmadik kifogásának helyt kell adni, a többi kifogást pedig el kell utasítani.
2.
A harmadik jogalap második részéről, amely a francia KAP stratégiai tervnek a vízkészletek védelmével kapcsolatos hosszú távú nemzeti célokhoz való hozzájárulásának értékelését érintő nyilvánvaló értékelési hibán alapul
[omissis]
337
A fenti megfontolásokra tekintettel a harmadik jogalapot – a fenti 266. pontban megállapított nyilvánvaló értékelési hiba megállapítását fenntartva – el kell utasítani.
F. A francia KAP stratégiai tervnek az F egyedi célkitűzés megvalósításához való hozzájárulásával kapcsolatos nyilvánvaló értékelési hibákra alapított negyedik jogalapról
[omissis]
1.
A harmadik részről, amely a francia KAP stratégiai terv beavatkozási stratégiájának az F.2, F.3 és F.4 szükségletekhez való tényleges hozzájárulásának hiányán alapul
[omissis]
a)
Az ökológiai gazdálkodáshoz nyújtott támogatások elégtelenségéről az F.2, F.3 és F.4 szükségletek kielégítése szempontjából
[omissis]
379
A fentiek összességére tekintettel meg kell állapítani, hogy a Bizottság nyilvánvaló értékelési hibát követett el, amikor mint megalapozatlant elutasította azt a belső felülvizsgálati indokot, amely azon alapul, hogy a 7. sz. GAEC‑előírás végrehajtásának a francia KAP stratégiai tervben foglalt és a jóváhagyó határozatban jóváhagyott feltételei sértik a 2021/2115 rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében, valamint III. mellékletében foglalt minimumkövetelményeket.
380
Meg kell határozni, hogy a megállapított jogellenesség a megtámadott határozat teljes vagy csak részleges megsemmisítését eredményezheti‑e.
381
Ezzel összefüggésben az állandó ítélkezési gyakorlat szerint valamely uniós jogi aktus részleges megsemmisítése csak abban az esetben lehetséges, ha a megsemmisíteni kért elemek elválaszthatóak a jogi aktus többi részétől. Ezen elválaszthatósági követelmény nem teljesül, ha az aktus részleges megsemmisítése folytán annak lényeges tartalma megváltozna (lásd: 2023. május 10‑iRyanair kontra Bizottság ítélet [SAS II; Covid19], T‑238/21, nem tették közzé, EU:T:2023:247, 84. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
382
Emlékeztetni kell továbbá, hogy az igazgatási aktus belső felülvizsgálata iránti kérelem arra irányul, hogy megállapítsa az állítólagos jogellenességet, illetve az említett aktus megalapozottságának hiányát (2019. szeptember 12‑iTestBioTech és társai kontra Bizottság ítélet, C‑82/17 P, EU:C:2019:719, 38. pont).
383
A jelen ügyben meg kell állapítani, hogy a megtámadott határozat a belső felülvizsgálat iránti kérelem megválaszolása érdekében négy szakaszra tagolódik. Az 1. szakasz a KAP stratégiai terv jóváhagyási eljárására vonatkozik, a 2. szakasz „A belső felülvizsgálat iránti kérelem elfogadhatóságának értékelésével” kapcsolatos, a 3. szakasz tárgya „A KAP jogi háttere és szabályozási kerete a 2021/2115 rendelet 118. cikkének (4) bekezdése alapján elfogadott bizottsági végrehajtási határozat felülvizsgálatára vonatkozóan”, a 4. szakasz pedig „A Franciaország KAP stratégiai tervének jóváhagyásáról szóló bizottsági végrehajtási határozat belső felülvizsgálata indokainak értékelésére” vonatkozik.
384
Így, noha a megtámadott határozat a hivatkozott felülvizsgálati indokokra négy szakaszba szerkesztve ad választ, követve a felülvizsgálat iránti kérelem felépítését, a határozat ennek ellenére mégsem felosztható. Amint ugyanis többek között a fenti 103. és 138. pontból kitűnik, a 2021/2115 rendelet rendelkezéseivel a KAP stratégiai terv jóváhagyására irányuló eljárás keretében a Bizottságra ruházott ellenőrzés logikájának megfelelően a Bizottság nem önállóan végezte el az egyes indokok elemzését, hanem az említett felülvizsgálati indokok alapján összességében vizsgálta a francia KAP stratégiai tervet. Ebből az következik, hogy a megtámadott határozat négy szakasza kölcsönösen függ egymástól. Ennélfogva a megtámadott határozat nyilvánvaló értékelési hibát tartalmazó szakasza a Bizottság ellenőrzésének logikája miatt nem választható el a határozat többi részétől, és abból nem vezethetők le a belső felülvizsgálat iránti kérelem kimenetelére vonatkozó következtetések sem. Ezen túlmenően a megtámadott határozat rendelkező része nyilvánvalóan szintén nem osztható meg annyiban, hogy a Bizottság az előterjesztett felülvizsgálati indokok összességére tekintettel állapítja meg a belső felülvizsgálat iránti kérelem megalapozatlanságát.
385
Következésképpen a keresetnek helyt kell adni, és a megtámadott határozatot teljes egészében meg kell semmisíteni.
[omissis]
A fenti indokok alapján
A TÖRVÉNYSZÉK (kibővített kilencedik tanács)
a következőképpen határozott:
1)
A Törvényszék a Franciaország által az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap által finanszírozott uniós támogatás érdekében elkészített 2023–2027‑es KAP stratégiai terv jóváhagyásáról szóló, 2022. augusztus 31‑i C(2022) 6012 final bizottsági végrehajtási határozat belső felülvizsgálata iránt a ClientEarth és a Collectif Nourrir által benyújtott kérelmet elutasító, 2023. május 5‑i európai bizottsági határozatot megsemmisíti.
2)
A Bizottság maga viseli saját költségeit, valamint a ClientEarth és a Collectif Nourrir részéről felmerült költségeket.
3)
A Francia Köztársaság maga viseli saját költségeit.
Truchot
Kanninen
Sampol Pucurull
Perišin
Meyer
Kihirdetve Luxembourgban, a 2025. október 29‑i nyilvános ülésen.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: francia.
(
1
)	A jelen ítéletnek csak azok a pontjai kerülnek ismertetésre, amelyek közzétételét a Törvényszék hasznosnak tartja.