62025CJ0062
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (nyolcadik tanács)
2026. március 26. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal – Fogyasztóvédelem – 98/6/EK irányelv – A termékek árának feltüntetése – A 2. cikk a) pontja – Az »eladási ár« fogalma – Online értékesítés – Kezelési költségátalány egy minimális összegnél alacsonyabb összértékű megrendelés esetén – E költségátalány figyelmen kívül hagyása az érintett termék eladási árában”
A C‑62/25. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Bundesgerichtshof (szövetségi legfelsőbb bíróság, Németország) a Bírósághoz 2025. január 29‑én érkezett, 2025. január 23‑i határozatával terjesztett elő
a Bundesverband der Verbrauchzentralen und Verbrauchverbände – Verbraucherzentrale Bundesverband e.V.
és
JZ
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (nyolcadik tanács),
tagjai: O. Spineanu‑Matei tanácselnök, N. Piçarra (előadó) és N. Fenger bírák,
főtanácsnok: N. Emiliou,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel az írásbeli szakaszra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–
a Bundesverband der Verbraucherzentralen und Verbraucherverbände – Verbraucherzentrale Bundesverband e.V. képviseletében P. Wassermann Rechtsanwalt,
–
a német kormány képviseletében J. Möller és P. Wagner, meghatalmazotti minőségben,
–
az Európai Bizottság képviseletében P. Kienapfel és B.‑R. Killmann, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a fogyasztók számára kínált termékek árának feltüntetésével kapcsolatos fogyasztóvédelemről szóló, 1998. február 16‑i 98/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 1998. L 80., 27. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 3. kötet, 288. o.) 2. cikke a) pontjának értelmezésére vonatkozik.
2
E kérelmet a Bundesverband der Verbraucherzentralen und Verbraucherverbände – Verbraucherzentrale Bundesverband e.V. (a fogyasztói központok és szervezetek országos szövetsége, Németország; a továbbiakban: BV) és JZ, egy online üzlet üzemeltetője között azon esetleges kötelezettség tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő, hogy az internetes oldalán kínált áruk eladási árába bele kell foglalni az adott minimális összegnél kisebb értékű megrendelés esetén fizetendő kezelési költségátalányt.
Jogi háttér
Az uniós jog
3
A 98/6 irányelv (2), (6) és (12) preambulumbekezdése kimondja:
„(2)
[…] a fogyasztók számára magas szintű védelmet kell biztosítani; […] a[z Európai] Közösségnek ehhez olyan sajátos intézkedéssel kell hozzájárulnia, amely támogatja és kiegészíti a fogyasztóknak a számukra kínált áruk áráról való pontos, átlátható és egyértelmű tájékoztatása érdekében a tagállamok által folytatott politikát;
[…]
(6)
[…] az eladási ár és az egységár feltüntetésére vonatkozó kötelezettség jelentősen hozzájárul a fogyasztói tájékoztatás javításához, mivel ez a legkönnyebb módja annak, hogy a fogyasztók a lehető legjobban tudják értékelni és összehasonlítani a termékek árát, és ily módon egyszerű összehasonlítások alapján megalapozott döntést hozhassanak;
[…]
(12)
[…] a közösségi szintű szabályok biztosíthatják azt az egységes és átlátható tájékoztatást, amely valamennyi fogyasztó javát szolgálja a belső piac összefüggésében […]”
4
Ezen irányelv 1. cikke a következőképpen fogalmaz:
„Ezen irányelv célja, hogy a fogyasztói tájékoztatás javítása és az árak összehasonlításának megkönnyítése érdekében előírja a kereskedők által a fogyasztók számára kínált termékek eladási árának és mértékegységenkénti árának feltüntetését.”
5
Az említett irányelv 2. cikke szerint:
„Ezen irányelv alkalmazásában:
a)
»eladási ár«: a termék egy egységére vagy a termék egy adott mennyiségére vonatkozó végleges ár, beleértve a hozzáadottérték‑adót és minden egyéb adót;
[…]”
6
Ugyanezen irányelv 4. cikkének (1) bekezdése értelmében:
„Az eladási árnak és az egységárnak egyértelműnek, könnyen beazonosíthatónak és tisztán olvashatónak kell lennie. […]”
A német jog
7
A Preisangabenverordnung (az árak feltüntetéséről szóló rendelet) alapügyre alkalmazandó változata (a továbbiakban: PAngV) 2. §‑ának 3. pontja a következőket írja elő:
„E rendelet alkalmazásában:
[…]
3.   »teljes ár«: az áruért vagy szolgáltatásért fizetendő egységár, beleértve a forgalmi adót és az ár egyéb elemeit.”
8
A PAngV 3. §‑ának (1) bekezdése a következőképpen szól:
„Aki eladóként vagy szolgáltatóként árut vagy szolgáltatást kínál fogyasztóknak, vagy áruk vagy szolgáltatások kínálójaként árak feltüntetése mellett reklámoz fogyasztóknak, köteles feltüntetni ezen áru vagy szolgáltatás teljes árát.”
9
A PAngV 6. §‑ának (1) és (2) bekezdése szerint:
„(1)   Aki eladóként vagy szolgáltatóként árut vagy szolgáltatást kínál fogyasztóknak távollevők közötti szerződés megkötése céljából, a 3. § (1) és (2) bekezdésében, valamint a 4. § (1) és (2) bekezdésében előírt információkon kívül köteles feltüntetni, hogy:
1.
a termékekért vagy szolgáltatásokért felszámított árak magukban foglalják‑e a [HÉA‑t] és az ár egyéb elemeit, valamint hogy
2.
kell‑e a fuvardíjat, szállítási vagy postaköltséget, illetve egyéb többletköltségeket fizetni.
(2)   Amennyiben fuvardíjat, szállítási vagy postaköltséget, illetve egyéb többletköltségeket kell fizetni, azok összegét fel kell tüntetni, ha azokat ki lehet észszerűen előre számítani.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
10
JZ a www.staubsaugerservice.de internetes oldalon porszívókhoz kínál fogyóeszközöket, tartozékokat és tartalék alkatrészeket. 2022. június 1‑jén ezen az oldalon porszívókhoz való porzsákokat kínált 14,90 euró áron, az internetes oldal fejlécében a „24 órás ingyenes kiszállítás Németország egész területén” és az „ingyenes szállítás” megjegyzést tüntetve fel.
11
Az ár feltüntetésének jobb oldalán szerepelt egy csillag. Az egérmutatót a csillag fölé mozgatva a következő megjegyzés jelent meg: „Beleértve a hozzáadottérték‑adót, de járulékos költségek nélkül”. A feltüntetett ár önmagában eközben nem változott. A csillagra kattintva az internetes oldal a vásárlót az egyik aloldalára irányította át, amely a következő információkat tartalmazta:
„Járulékos költségek
[…] Az áru értékétől függően 3,95 euró (11 euró áruértéktől) és 9 euró (11 euró alatti áruérték) közötti, vissza nem térítendő kezelési költségátalány fizetendő. A 29 eurót elérő értékű áruk esetében általában nem kerül e kezelési költségátalány/többletköltség.”
12
A kiválasztott termék kosarába helyezését követően a vásárló a kosár tartalmának megtekintésekor a 14,90 eurós árat, valamint egy további, 3,95 eurós összeget talált, melyet a „kis mennyiségből adódó többletköltség/csökkentett többletköltség (29 eurós vásárlási érték felett nem kerül felszámításra)” megjegyzés kísért.
13
BV, mivel úgy találta, hogy az ár ilyen módon való feltüntetése tisztességtelen, keresetet indított a Landgericht Hannover (hannoveri regionális bíróság, Németország) előtt, amelyben többek között azt kérte, hogy a bíróság kötelezze JZ‑t annak abbahagyására, hogy olyan árak feltüntetése mellett kínáljon árukat az interneten, amely árak nem tartalmazzák a kezelési költségátalányt. E bíróság helyt adott e keresetnek.
14
A JZ által benyújtott fellebbezés alapján az Oberlandesgericht Celle (cellei regionális felsőbíróság, Németország) elutasította BV keresetét, úgy ítélve meg, hogy a kezelési költségátalányt, amely kizárólag akkor merül fel, ha az érintett terméket és adott esetben más termékeket magában foglaló megrendelés teljes értéke alacsonyabb egy bizonyos összegnél, külön kell feltüntetni, mivel az nem képezi az érintett termék teljes árának részét.
15
A BV e határozattal szemben felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a Bundesgerichtshofhoz (szövetségi legfelsőbb bíróság, Németország), a kérdést előterjesztő bírósághoz. E bíróság szerint az azon kérdésre adandó válasz, hogy a termék egy adott egységére vonatkozó, a 98/6 irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében vett eladási árba bele kell‑e foglalni az olyan kezelési költségátalányt, amely alól a vásárló kizárólag akkor mentesül, ha megrendelésének értéke meghalad egy bizonyos összeget, nem következik egyértelműen e rendelkezés szövegéből, amely az eladási árat úgy határozza meg, mint „a termék egységére”, illetve „a termék adott mennyiségére”„vonatkozó végleges ár”.
16
Emlékeztetve a Bíróság ítélkezési gyakorlatára, amely szerint valamely termék eladási árának szükségszerűen tartalmaznia kell az ár elkerülhetetlen és előre látható elemeit, amelyek kötelezően a fogyasztót terhelik, és e termék megvételének pénzbeli ellenértékét képezik, az említett bíróság pontosabban arra keresi a választ, hogy a szóban forgó kezelési költségátalány a fogyasztó számára elkerülhetetlen és előre látható‑e. A Bíróság álláspontja afelé hajlik, hogy e költségeket nem kell belefoglalni a 98/6 irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében vett eladási árba. Álláspontja szerint a fogyasztó megtévesztése elkerülésének legjobb módja egyrészt a kezelési költségátalány nélküli eladási ár feltüntetése, másrészt pedig a fogyasztó tájékoztatása arról, hogy e – feltüntetett összegű – költségátalány egy bizonyos megrendelési küszöb alatt fizetendő.
17
E körülményekre tekintettel a Bundesgerichtshof (szövetségi legfelsőbb bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„A [98/6] irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében a termék egy egységére vonatkozóan feltüntetendő eladási árába beszámítandó‑e az a kezelési költségátalány, amelyet csak akkor nem kell megfizetni, ha a megrendelés teljes értéke meghalad egy minimális összeget?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
18
Egyetlen kérdésével az előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 98/6 irányelv 2. cikkének a) pontját úgy kell‑e értelmezni, hogy az „eladási ár” fogalmának magában kell foglalnia az olyan kezelési költségátalányt, amely egyrészt az érintett termék, valamint adott esetben más termékek vásárlója által leadott megrendelés teljes összege szerint változik, másrészt pedig kizárólag akkor fizetendő, ha e megrendelés összértéke alacsonyabb egy adott minimális összegnél.
19
A 98/6 irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében az „eladási ár” a termék egy egységére vagy a termék egy adott mennyiségére vonatkozó végleges ár, beleértve a hozzáadottérték‑adót és minden egyéb adót.
20
Az eladási árnak mint végső árnak mindenképpen magában kell foglalnia ezen ár szükségszerű és előre látható elemeit, amely elemek kötelezően a fogyasztót terhelik, és az érintett termék megszerzésének pénzbeli ellenértékét képezik (lásd ebben az értelemben: 2023. június 29‑iVerband Sozialer Wettbewertb [A csomagolás után felszámított betétdíj] ítélet, C‑543/21, EU:C:2023:527, 19. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
21
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelemből egyrészt kitűnik, hogy a kezelési költségátalányt kizárólag abban az esetben alkalmazzák, ha a megvásárolt termékek összértéke nem ér el egy minimális értéket. Másrészt, amennyiben e költségátalányt meg kell fizetni, annak összege a megvásárolt termékek teljes összegétől függően változik.
22
Jóllehet a kezelési költségátalány az érintett termék megvásárlásához kapcsolódó pénzbeli ellenszolgáltatás részét képezi, nem tekinthető úgy, hogy az „kötelezően” a fogyasztót terheli. Ez utóbbi ugyanis elkerülheti e költségek megfizetését azáltal, hogy a megkövetelt minimális érték elérése érdekében több – akár különböző – terméket vásárol. Mindazonáltal a nemzeti bíróság feladata annak vizsgálata, hogy a kezelési költségátalányt megfizetése elkerülésének e lehetősége valós‑e, különös tekintettel e minimális érték összegére.
23
E költségeknek a 98/6 irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében vett „eladási árba” való belefoglalása ily módon veszélyeztetheti ezen árnak a jelen ítélet 20. pontjában felidézett ítélkezési gyakorlat értelmében vett végleges jellegét. Ennélfogva e költségátalány nem vehető bele az „eladási ár” e fogalmába.
24
Ezen értelmezést megerősítik a 98/6 irányelv által követett célkitűzések, amelyek az irányelv (6) preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett 1. cikkében kerültek megfogalmazásra, nevezetesen a fogyasztók tájékoztatásának javítása és a kereskedők által a fogyasztók számára kínált termékek eladási árai összehasonlításának megkönnyítése annak érdekében, hogy a fogyasztók tájékozott döntéseket hozhassanak. E tekintetben az említett irányelv célja, amint azt a (12) preambulumbekezdése is kifejti, az egységes és átlátható tájékoztatás biztosítása, amely valamennyi fogyasztó javát szolgálja a belső piac összefüggésében.
25
Ezenkívül az ugyanezen irányelv (2) preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően, a fogyasztók számára kínált termékek eladási árának egyértelműnek, könnyen beazonosíthatónak és tisztán olvashatónak kell lennie annak érdekében, hogy az említett tájékoztatás pontos, átlátható és egyértelmű legyen.
26
A jelen ügyben egyrészt az érintett terméknek csupán bizonyos vásárlásaira vonatkozik kezelési költségátalány, tudniillik amikor a megrendelés teljes összege alacsonyabb egy minimális összegnél. Másrészt a vásárlás teljes összegétől függően különböző kezelési költségátalányok kerülnek alkalmazásra. Ilyen körülmények között e költségek összegének a termék – a 98/6 irányelv 2. cikkének a) pontja szerinti – eladási árába történő beépítése azzal a kockázattal járna, hogy a fogyasztók pontatlan összehasonlításokat végezzenek (lásd analógia útján: 2023. június 29‑iVerband Sozialer Wettbewertb [A csomagolás után felszámított betétdíj] ítélet, C‑543/21, EU:C:2023:527, 26. pont).
27
Ezzel szemben – amint arra a kérdést előterjesztő bíróság helyesen rámutat – az esetlegesen alkalmazandó kezelési költségátalány összegének egyértelmű, az érintett termék vételára melletti, külön történő feltüntetése lehetővé teszi a fogyasztók számára a termék árának értékelését és összehasonlítását, valamint azt, hogy egyszerű összehasonlítások alapján tájékozott döntéseket hozzanak, összhangban a 98/6 irányelv által követett, a jelen ítélet 24. pontjában felidézett célkitűzésekkel, tiszteletben tartva az említett irányelv (2) preambulumbekezdésében kimondott, az ezen árak átláthatóságára és egyértelműségére vonatkozó követelményt (lásd analógia útján: 2023. június 29‑iVerband Sozialer Wettbewerb [A csomagolás után felszámított betétdíj] ítélet, C‑543/21, EU:C:2023:527, 27. pont).
28
Ezen összefüggésben a szokásosan tájékozott, észszerűen figyelmes és körültekintő, átlagos fogyasztó képes arra, hogy összeadja a termék árát és a az esetleges kezelési költségátalány összegét annak érdekében, hogy meghatározza a vásárlás időpontjában általa fizetendő teljes összeget (lásd analógia útján: 2023. június 29‑iVerband Sozialer Wettbewerb [A csomagolás után felszámított betétdíj] ítélet, C‑543/21, EU:C:2023:527, 28. pont).
29
A fenti indokokra tekintettel az előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 98/6 irányelv 2. cikkének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy az „eladási ár” fogalma nem foglalja magában az olyan kezelési költségátalányokat, amelyek egyrészt az érintett termék, valamint adott esetben más termékek vásárlója által leadott megrendelés teljes összege szerint változnak, másrészt pedig kizárólag akkor fizetendők, ha e megrendelés teljes értéke alacsonyabb, mint az eladó által meghatározott minimális összeg, feltéve hogy e költségeket egyértelműen feltüntetik, és ezen összeget nem úgy határozzák meg, hogy az a gyakorlatban elkerülhetetlenné tegye az említett költségek megfizetését.
A költségekről
30
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (nyolcadik tanács) a következőképpen határozott:
A fogyasztók számára kínált termékek árának feltüntetésével kapcsolatos fogyasztóvédelemről szóló, 1998. február 16‑i 98/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének a) pontját
a következőképpen kell értelmezni:
az „eladási ár” fogalma nem foglalja magában az olyan kezelési költségátalányokat, amelyek egyrészt az érintett termék, valamint adott esetben más termékek vásárlója által leadott megrendelés teljes összege szerint változnak, másrészt pedig kizárólag akkor fizetendők, ha e megrendelés teljes értéke alacsonyabb, mint az eladó által meghatározott minimális összeg, feltéve hogy e költségeket egyértelműen feltüntetik, és ezen összeget nem úgy határozzák meg, hogy az a gyakorlatban elkerülhetetlenné tegye az említett költségek megfizetését.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: német.