62025TJ0194
ROZSUDOK VŠEOBECNÉHO SÚDU (druhá komora zasadajúca v päťčlennom zložení)
z 29. apríla 2026 (
*1
)
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Dane – Spotrebné dane – Spotrebná daň z tabakových výrobkov – Tabak na fajčenie – Pojem ‚tabak, ktorý je vhodný na fajčenie bez ďalšieho priemyselného spracovania‘ – Článok 5 ods. 1 písm. a) smernice 2011/64/EÚ – Odrezky (scraps) surového nerezaného tabaku, ktorý je ale rozdrvený a zbavený listovej stopky a ktorý môže byť spracovaný na tabak do vodnej fajky pomocou komplexnejšieho procesu realizovaného spotrebiteľom doma“
Vo veci T‑194/25,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 267 ZFEÚ, podaný rozhodnutím Bundesfinanzhof (Spolkový finančný súd, Nemecko) zo 17. septembra 2024 a doručený Súdnemu dvoru 5. marca 2025, ktorý súvisí s konaním:
Hauptzollamt A
proti
Scrap‑Transporteur,
VŠEOBECNÝ SÚD (druhá komora zasadajúca v päťčlennom zložení),
v zložení: predsedníčka komory N. Półtorak, sudcovia G. Hesse (spravodajca), G. Steinfatt, D. Petrlík a I. Dimitrakopoulos,
generálna advokátka: M. Brkan,
tajomník: P. Cullen, referent,
so zreteľom na to, že Súdny dvor 20. marca 2025 postúpil návrh na začatie prejudiciálneho konania Všeobecnému súdu podľa článku 50b tretieho odseku Štatútu Súdneho dvora Európskej únie,
so zreteľom na oblasti uvedené v článku 50b prvom odseku písm. b) Štatútu Súdneho dvora Európskej únie a vzhľadom na neexistenciu nezávislej otázky týkajúcej sa výkladu v zmysle článku 50b druhého odseku uvedeného Štatútu,
so zreteľom na písomnú časť konania,
po pojednávaní z 15. januára 2026,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
–
Scrap‑Transporteur, v zastúpení: L. Beernink, T. Krause a M. Nagel, Rechtsanwälte,
–
nemecká vláda, v zastúpení: J. Möller a N. Scheffel, splnomocnení zástupcovia,
–
Európska komisia, v zastúpení: M. Björkland a B. Eggers, splnomocnení zástupcovia,
so zreteľom na rozhodnutie prijaté po vypočutí generálnej advokátky, že vec bude prejednaná bez jej návrhov,
vyhlásil tento
Rozsudok
1
Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 5 ods. 1 písm. a) smernice Rady 2011/64/EÚ z 21. júna 2011 o štruktúre a sadzbách spotrebnej dane z tabakových výrobkov (Ú. v. EÚ L 176, 2011, s. 24).
2
Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi Hauptzollamt A (Hlavný colný úrad A, Nemecko) (ďalej len „colný úrad“) a prepravcom Scrap‑Transporteur vo veci zaistenia tovaru prepravovaného v Nemecku vo vozidle, ktoré patrí poslednému uvedenému.
Právny rámec
Právo Únie
3
Odôvodnenia 2, 3, 8, 9 a 15 smernice 2011/64 uvádzajú:
„(2)
Právne predpisy Únie, ktoré sa týkajú zdaňovania tabakových výrobkov, potrebujú zabezpečiť správne fungovanie vnútorného trhu a zároveň vysokú úroveň ochrany zdravia…
(3)
Jedným z cieľov Zmluvy o fungovaní Európskej únie je zachovať hospodársku úniu s vlastnosťami, ktoré sú podobné tým na domácom trhu, so zdravou konkurenciou. V oblasti tabakových výrobkov to podmieňuje, aby spotrebné dane vyrubené na tieto produkty v členských krajinách neznehodnocovali konkurenčné podmienky a neobmedzovali voľný pohyb týchto produktov v rámci Únie.
…
(8)
V záujme jednotného a spravodlivého zdanenia by sa mali stanoviť vymedzenia pojmov ‚cigarety‘, ‚cigary‘ a ‚cigarky‘ a ‚iný tabak na fajčenie‘ tak, aby sa… tabak na fajčenie, ktorý je v mnohých ohľadoch podobný jemne rezanému tabaku určenému na vlastnoručné zhotovenie cigariet, považoval na účely spotrebnej dane za jemne rezaný tabak…
(9)
Harmonizácia štruktúr spotrebných daní musí viesť najmä k tomu, aby konkurencia medzi kategóriami tabakových výrobkov patriacich do rovnakej skupiny nebola následkom zdanenia znehodnotená a aby došlo k otvoreniu národných trhov členských krajín.
…
(15)
S ohľadom na ceny a úrovne spotrebných daní, najmä v prípade cigariet, ktoré predstavujú ďaleko najdôležitejšiu kategóriu tabakových výrobkov, ako aj v prípade jemne rezaného tabaku určeného na vlastnoručné zhotovenie cigariet, medzi členskými štátmi ešte stále existujú podstatné rozdiely, ktoré môžu narušiť fungovanie vnútorného trhu. Určitý stupeň priblíženia úrovní zdanenia uplatňovaných v členských štátoch by pomohlo znížiť podvody a pašovanie v rámci Únie.“
4
Článok 2 ods. 1 smernice 2011/64 stanovuje:
„Na účely tejto smernice sa za tabakové výrobky považujú:
…
c)
tabak na fajčenie:
i)
jemne rezaný tabak na vlastnoručné zhotovenie cigariet;
ii)
iný tabak na fajčenie.“
5
Článok 4 ods. 1 smernice 2011/64 stanovuje:
„Na účely tejto smernice sa za cigary alebo cigarky, pokiaľ sú na základe svojich vlastností a bežných spotrebiteľských očakávaní ako také vhodné a výhradne určené na fajčenie, považujú…“
6
Článok 5 ods. 1 smernice 2011/64 stanovuje:
„Na účely tejto smernice sa za tabak na fajčenie považuje:
a)
rezaný alebo inak rozdrobený, zvláknený alebo na pásky zlisovaný tabak, ktorý je vhodný na fajčenie bez ďalšieho priemyselného spracovania;
b)
tabakový zvyšok…“
Nemecké právo
7
Ustanovenie § 1 Tabaksteuergesetz (zákon o dani z tabakových výrobkov) z 15. júla 2009 (BGBl. 2009 I, s. 1870), zmeneného Fünftes Gesetz zur Änderung von Verbrauchsteuergesetzen (piaty zákon, ktorým sa menia zákony o spotrebnej dani) z 21. decembra 2010 (BGBl. 2010 I, s. 2221), stanovuje:
„1.   Tabakové výrobky podliehajú na daňovom území dani z tabaku… Daň z tabaku je spotrebnou daňou v zmysle Daňového poriadku.
2.   Tabakovými výrobkami sú:
…
(3)
tabak na fajčenie (jemne rezaný tabak a tabak do fajky): rezaný alebo inak rozdrobený, zvláknený alebo na pásky zlisovaný tabak, ktorý je vhodný na fajčenie bez ďalšieho priemyselného spracovania,
…“
Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
8
B, spoločnosť so sídlom v členskom štáte, mieša nespracované tabakové listy odrody Flue cured Virginia, ktoré následne zbaví listovej stopky a zabalí do balíčkov rôznych veľkostí. Spoločnosť B dodala spoločnosti C so sídlom v Nemecku sedem kartónov týchto tabakových listov s celkovou hmotnosťou 1225 kilogramov, ktoré zabavila Zollfahndungsamt (colnopátracia služba, Nemecko) 7. februára 2017. Tento tovar určený pre D – inú spoločnosť so sídlom v Nemecku, ktorá z neho chcela vyrobiť tabak do vodnej fajky – sa nachádzal v dodávke prepravcu Scrap‑Transporteur, ktorý je zástupcom spoločnosti C.
9
Colnopátracia služba začala vyšetrovanie proti prepravcovi Scrap‑Transporteur z dôvodu podozrenia z daňového podvodu. Počas výsluchu tento prepravca spresnil, že u zaisteného tovaru nejde o tabak na fajčenie, ale o surový tabak, ktorý sa má v Nemecku spracovať na tabak do vodnej fajky.
10
Bildungs‑ und Wissenschaftszentrum der Bundesfinanzverwaltung (Vzdelávacie a vedecké centrum spolkovej finančnej správy, Nemecko) analyzovalo vzorku zaisteného tovaru a dospelo k záveru, že tento tovar pozostával z odrezkov (scraps) tabaku, t. j. z kúskov neochutených a nespracovaných listov surového tabaku, ktoré boli získané pri drvení tabakových listov a sú vhodné na spotrebu, pričom použitie vo fajke alebo ako náplň do vlastnoručne šúľaných cigariet nie je vylúčené. Tento tabak, z ktorého malá časť mala byť rozdrobená pomocou záhradného drviča, mohol byť použitý na fajčenie vo vodnej fajke po prevarení s vodou, glycerínom a cukrom a následnom primiešaní príchute pre fajku. Podľa tých istých záverov môže jednotlivé etapy spracovania vykonať konečný spotrebiteľ podľa návodu dostupného na internete. Napokon z hľadiska colného sadzobníka sa tieto odrezky majú považovať za tabakový zvyšok patriaci do položky 2401 kombinovanej nomenklatúry uvedenej v prílohe I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. ES L 256, 1987, s. 1; Mim. vyd. 02/002, s. 382).
11
V dôsledku toho colný úrad stanovil výšku dane z tabaku, ktorú majú zaplatiť spoločnosť C a prepravca Scrap‑Transporteur, ktorí sú spoločne a nerozdielne zodpovední. Prepravca Scrap‑Transporteur podal proti tomuto vyrubeniu dane námietku, pričom predložil znalecký posudok, v ktorom sa uvádza, že zaistený tovar pozostáva zo surového tabaku vysokej kvality, ktorý možno spracovať na tabak do vodnej fajky alebo na iné formy tabaku.
12
Keďže jeho námietka bola zamietnutá, prepravca Scrap‑Transporteur podal žalobu na Finanzgericht (Finančný súd, Nemecko) príslušnému na prejednanie veci, ktorý jej vyhovel. Znalec vymenovaný týmto súdom totiž konštatoval, že obsah vlhkosti v priemere 6,9 % je charakteristický pre surový tabak a že tento tabak nemožno fajčiť bez predchádzajúceho priemyselného spracovania. Finanzgericht (Finančný súd) preto rozhodol, že zaistený tovar je nespracovaným surovým tabakom, a z tohto dôvodu nepodlieha dani z tabaku.
13
Colný úrad podal proti rozsudku Finanzgericht (Finančný súd) opravný prostriedok „Revision“ na Bundesfinanzhof (Spolkový finančný súd, Nemecko), ktorý je vnútroštátnym súdom podávajúcim návrh na začatie prejudiciálneho konania.
14
Vzhľadom na neistotu týkajúcu sa kvalifikácie výrobku ako tabaku, „ktorý je vhodný na fajčenie bez ďalšieho priemyselného spracovania“ v zmysle článku 5 ods. 1 písm. a) smernice 2011/64, Bundesfinanzhof (Spolkový finančný súd) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:
„1.   Má sa pojem ‚tabak, ktorý je vhodný na fajčenie‘ v článku 5 ods. 1 písm. a) [smernice 2011/64] vykladať v tom zmysle, že na fajčenie sú vhodné len tovary, ktoré sa fajčia podľa všeobecnej mienky?
2.   Má sa pojem ‚bez ďalšieho priemyselného spracovania‘ v článku 5 ods. 1 písm. a) [smernice 2011/64] vykladať v tom zmysle, že tento pojem zahŕňa aj komplexnejšie metódy, ktoré však môžu spotrebitelia realizovať doma?“
O prejudiciálnych otázkach
O prvej otázke
15
Svojou prvou otázkou sa predkladajúci vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 5 ods. 1 písm. a) smernice 2011/64 vykladať v tom zmysle, že pri posudzovaní, či je výrobok „vhodný na fajčenie“, je potrebné vychádzať z vnímania verejnosti.
16
Podľa článku 5 ods. 1 písm. a) smernice 2011/64 pojem „tabak na fajčenie“ zahŕňa „rezaný alebo inak rozdrobený, zvláknený alebo na pásky zlisovaný tabak, ktorý je vhodný na fajčenie bez ďalšieho priemyselného spracovania“.
17
Pokiaľ ide o pojem „vhodný na fajčenie“, treba na úvod pripomenúť, že znenie ustanovenia práva Európskej únie, ktoré neobsahuje nijaký výslovný odkaz na právo členských štátov s cieľom určiť jeho zmysel a rozsah pôsobnosti, v zásade vyžaduje v celej Únii autonómny a jednotný výklad, ktorý treba hľadať s prihliadnutím na znenie tohto ustanovenia, kontext, do ktorého patrí, a ciele sledované právnou úpravou, ktorej je súčasťou (pozri rozsudok z 24. októbra 2024, Kwantum Nederland a Kwantum België, C‑227/23, EU:C:2024:914, bod 56 a citovanú judikatúru).
18
V prvom rade treba konštatovať, že znenie článku 5 ods. 1 písm. a) smernice 2011/64 neobsahuje nijaký odkaz na vnímanie spotrebiteľov s cieľom zaradiť výrobok medzi „tabak na fajčenie“. Z pojmu „vhodný na fajčenie“ teda vyplýva, že daný výraz znamená, že výrobok možno fajčiť v tom zmysle, že zahrievanie a spaľovanie tohto výrobku vytvára dym, ktorý sa vdychuje (pozri v tomto zmysle rozsudok zo 16. septembra 2020, Skonis ir kvapas, C‑674/19, EU:C:2020:710, bod 34). Z toho vyplýva, že výraz „vhodný na fajčenie“ neobsahuje kritérium súvisiace s vnímaním spotrebiteľov.
19
V druhom rade je takýto výklad potvrdený kontextom, do ktorého patrí článok 5 ods. 1 písm. a) smernice 2011/64. Článok 4 ods. 1 tejto smernice teda stanovuje, že tabakové výrobky sa považujú za „cigary alebo cigarky“, pokiaľ sú „na základe svojich vlastností a bežných spotrebiteľských očakávaní ako také vhodné a výhradne určené na fajčenie“. Naopak, ako vyplýva z bodu 18 vyššie, takáto podmienka týkajúca sa bežných očakávaní spotrebiteľov nie je uvedená v článku 5 ods. 1 písm. a) uvedenej smernice. Keďže obe ustanovenia sú súčasťou rovnakej kapitoly tejto smernice, normotvorca mohol doplniť kritérium týkajúce sa bežných očakávaní spotrebiteľov alebo vnímania verejnosti do článku 5 ods. 1 písm. a) smernice 2011/64, ak by chcel priznať tomuto ustanoveniu takýto význam.
20
V treťom rade z odôvodnenia 3 smernice 2011/64 vyplýva, že jej cieľom je zabezpečiť, aby dane vyrubené na tabakové výrobky v členských štátov neznehodnocovali konkurenčné podmienky a neobmedzovali voľný pohyb týchto produktov v Únii. Konkrétne z odôvodnenia 8 tejto smernice v podstate vyplýva, že s výrobkami, ktoré sú v mnohých ohľadoch podobné výrobkom podliehajúcim tejto smernici, by sa malo v záujme jednotného a spravodlivého zdaňovania zaobchádzať rovnako ako s poslednými uvedenými výrobkami, zatiaľ čo odôvodnenie 9 tejto smernice uvádza, že harmonizácia štruktúr spotrebných daní musí viesť najmä k tomu, aby konkurencia medzi kategóriami tabakových výrobkov patriacich do rovnakej skupiny nebola následkom zdanenia narušená a aby došlo k otvoreniu národných trhov členských krajín (pozri v tomto zmysle rozsudok zo 6. apríla 2017, Eko‑Tabak, C‑638/15, EU:C:2017:277, bod 18).
21
Okrem toho z odôvodnenia 15 smernice 2011/64 vyplýva, že „určitý stupeň priblíženia úrovní zdanenia uplatňovaných v členských štátoch by pomohlo znížiť podvody a pašovanie v rámci Únie“. Napokon podľa odôvodnenia 2 smernice 2011/64 je jej cieľom najmä zabezpečiť vysokú úroveň ochrany zdravia.
22
Dosiahnutie vyššie uvedených cieľov si vyžaduje výklad článku 5 ods. 1 písm. a) smernice 2011/64, ktorý nemôže byť reštriktívny (pozri v tomto zmysle rozsudok zo 6. apríla 2017, Eko‑Tabak, C‑638/15, EU:C:2017:277, bod 24). Výklad tohto ustanovenia, ktorý by zohľadňoval vnímanie spotrebiteľov, by totiž mohol obmedziť podiel výrobkov, ktoré by spadali do kategórie „tabak na fajčenie“ v zmysle smernice 2011/64, a mohol by ovplyvniť úroveň ochrany zdravia uvedenú v tejto smernici, keďže tieto výrobky by prípadne neboli rovnako zdanené. Navyše, pokiaľ ide o harmonizáciu kategórií tabaku s cieľom ochrany hospodárskej súťaže, voľného pohybu tovaru a predchádzania podvodom, vnímanie spotrebiteľov je kritériom, ktoré sa môže meniť v závislosti od dotknutého členského štátu a ktoré môže narušiť uvedenú harmonizáciu.
23
Na prvú otázku preto treba odpovedať tak, že článok 5 ods. 1 písm. a) smernice 2011/64 sa má vykladať v tom zmysle, že pri posudzovaní, či je výrobok „vhodný na fajčenie“, nie je potrebné vychádzať z vnímania verejnosti.
O druhej otázke
24
Svojou druhou otázkou sa predkladajúci vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 5 ods. 1 písm. a) smernice 2011/64 vykladať v tom zmysle, že pojem „bez ďalšieho priemyselného spracovania“ zahŕňa aj metódy pozostávajúce z viacerých etáp, ktoré však spotrebitelia môžu realizovať doma.
25
Pokiaľ ide o pojem „priemyselné spracovanie“ použitý v uvedenom článku 5 ods. 1 písm. a) smernice 2011/64, týmto pojmom sa bežne označuje spracovanie surovín na hmotné statky vykonávané štandardizovaným postupom a obvykle vo veľkom meradle (rozsudok zo 6. apríla 2017, Eko‑Tabak, C‑638/15, EU:C:2017:277, bod 30).
26
Z judikatúry Súdneho dvora vyplýva, že pojem „priemyselné spracovanie“ v zmysle článku 5 ods. 1 písm. a) smernice 2011/64 sa nevzťahuje na jednoduché postupy, ktorých účelom je urobiť z nie hotového výrobku taký, ktorý možno fajčiť (pozri v tomto zmysle rozsudok zo 6. apríla 2017, Eko‑Tabak, C‑638/15, EU:C:2017:277, bod 31 a citovanú judikatúru).
27
Za týchto podmienok sa musia tabakové výrobky, ktoré sú pripravené na fajčenie alebo ktoré môžu byť nepriemyselným spôsobom jednoducho pripravené na fajčenie, považovať za vhodné na fajčenie bez „ďalšieho priemyselného spracovania“ v zmysle článku 5 ods. 1 písm. a) smernice 2011/64 (rozsudok zo 6. apríla 2017, Eko‑Tabak, C‑638/15, EU:C:2017:277, bod 32). Relatívna zložitosť procesu prípravy však sama osebe nemôže stačiť na to, aby sa výrobku priznal priemyselný charakter v zmysle článku 5 ods. 1 písm. a) smernice 2011/64.
28
Vo veci samej sa úkony potrebné na prípravu tabaku na fajčenie neobmedzujú na vloženie tabakovej rolky do cigaretovej dutinky (pozri v tomto zmysle rozsudok zo 6. apríla 2017, Eko‑Tabak, C‑638/15, EU:C:2017:277, bod 31 a citovanú judikatúru). V tejto súvislosti predkladajúci vnútroštátny súd spresňuje, že predmetný výrobok možno fajčiť po spracovaní, ktoré môže spotrebiteľ vykonať doma. Predmetný tabak prešiel prvým procesom sušenia a následne musí byť kontrolovane udržiavaný vlhký. Okrem toho sa výrobok musí ešte povariť s vodou, glycerínom a cukrom a zmiešať s bežnou aromatizovanou zmesou pre tabak do vodnej fajky. Podľa predkladajúceho vnútroštátneho súdu sú na internete dostupné videonávody.
29
V prejednávanej veci na jednej strane jednotlivé etapy spracovania výrobku opísané predkladajúcim vnútroštátnym súdom, a to prevarenie s vodou, glycerínom a cukrom, ako aj zmiešanie s arómami, nevyžadujú nijaký štandardizovaný proces. Na druhej strane voľná dostupnosť podrobných videonávodov pre spotrebiteľov na internete na uskutočnenie týchto etáp potvrdzuje, že tento proces sa odlišuje od priemyselného spracovania v zmysle judikatúry citovanej v bode 25 vyššie.
30
S výhradou overenia predkladajúcim vnútroštátnym súdom ide o metódy, ktoré môžu spotrebitelia realizovať doma a ktoré si nevyžadujú schopnosť spracovať veľké množstvá tabaku štandardizovanými procesmi.
31
Na druhú otázku treba preto odpovedať tak, že článok 5 ods. 1 písm. a) smernice 2011/64 sa má vykladať v tom zmysle, že pojem „bez ďalšieho priemyselného spracovania“ zahŕňa metódy pozostávajúce z viacerých etáp, ktoré však spotrebitelia môžu realizovať doma.
O trovách
32
Vzhľadom na to, že konanie pred Všeobecným súdom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred predkladajúcim vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Všeobecnému súdu a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov
VŠEOBECNÝ SÚD (druhá komora zasadajúca v päťčlennom zložení)
rozhodol takto:
1.
Článok 5 ods. 1 písm. a) smernice Rady 2011/64/EÚ z 21. júna 2011 o štruktúre a sadzbách spotrebnej dane z tabakových výrobkov sa má vykladať v tom zmysle, že pri posudzovaní, či je výrobok „vhodný na fajčenie“, nie je potrebné vychádzať z vnímania verejnosti.
2.
Článok 5 ods. 1 písm. a) smernice 2011/64 sa má vykladať v tom zmysle, že pojem „bez ďalšieho priemyselného spracovania“ zahŕňa metódy pozostávajúce z viacerých etáp, ktoré však spotrebitelia môžu realizovať doma.
Półtorak
Hesse
Steinfatt
Petrlík
Dimitrakopoulos
Rozsudok bol vyhlásený na verejnom pojednávaní v Luxemburgu 29. apríla 2026.
Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: nemčina.