62024TJ0174_RES
Kohtuasi T‑174/24
Djchem Chemicals Poland S.A.jaThe Goodyear Tire & Rubber Company
versus
Euroopa Komisjon
Üldkohtu (kuues koda) 21. jaanuari 2026. aasta kohtuotsus
Keskkond ja inimeste tervise kaitse – Määrus (EÜ) nr 1272/2008 – Teatud ainete ja segude klassifitseerimine, märgistamine ja pakendamine – Delegeeritud määrus (EL) 2024/197 – 1,4-benseendiamiini N_N’-fenüül- ja -tolüülderivaatide segu klassifitseerimine ja märgistamine – Kriteeriumid aine klassifitseerimiseks reproduktiivtoksilisuse ohuklassi 1B kategooriasse – Mitut koostisosa sisaldav aine – Inimestele kahjuliku toime olulisus – Interpolatsioon – Ilmsed hindamisvead – Võrdne kohtlemine – Proportsionaalsus – Kaitseõigused
Õigusaktide ühtlustamine – Ainete ja segude klassifitseerimine, pakendamine ja märgistamine – Määrus nr 1272/2008 – Kohandamine tehnika ja teaduse arenguga – Aine 1,4-benseendiamiin N_N’-fenüül- ja -tolüülderivaatide segu ühtlustatud klassifikatsioon ja märgistus – Komisjoni kaalutlusõigus – Kohtulik kontroll – Ulatus – Piirid
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1272/2008, muudetud määrusega 2024/197)
(vt punktid 24–29)
Õigusaktide ühtlustamine – Ainete ja segude klassifitseerimine, pakendamine ja märgistamine – Määrus nr 1272/2008 – Kohandamine tehnika ja teaduse arenguga – 1,4-benseendiamiin N_N’-fenüül- ja ‑tolüülderivaatide segu ühtlustatud klassifitseerimine ja märgistamine ohuklassi inimestele reproduktiivtoksilise ainena – Kriteeriumid – Ilmselged hindamisvead ja nende kriteeriumide rikkumine – Puudumine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1272/2008, muudetud määrusega 2024/197, I lisa)
(vt punktid 35–40, 42, 45, 50–52, 61–63, 65–68, 82 ja 85)
Õigusaktide ühtlustamine – Ainete ja segude klassifitseerimine, pakendamine ja märgistamine – Määrus nr 1272/2008 – Kohandamine tehnika ja teaduse arenguga – 1,4-benseendiamiin N_N’-fenüül- ja ‑tolüülderivaatide segu ühtlustatud klassifitseerimine ja märgistamine ohuklassi inimestele reproduktiivtoksilise ainena – Kohustus kasutada interpolatsioonimeetodit – Puudumine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1272/2008, muudetud määrusega 2024/197, artikli 9 lõige 3 ja I lisa, ja määrus nr 1907/2006, XI lisa)
(vt punktid 70–75 ja 78–80)
Õigusaktide ühtlustamine – Ainete ja segude klassifitseerimine, pakendamine ja märgistamine – Määrus nr 1272/2008 – Kohandamine tehnika ja teaduse arenguga – Aine 1,4-benseendiamiin N_N’-fenüül- ja ‑tolüülderivaatide segu ühtlustatud klassifikatsioon ja märgistus – Võrdse kohtlemise põhimõte – Kohustus tugineda muude sarnaste ainete ühtlustatud klassifikatsioonile ja märgistusele – Puudumine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1272/2008, muudetud määrusega 2024/197, V jaotis)
(vt punktid 98–101)
Õigusaktide ühtlustamine – Ainete ja segude klassifitseerimine, pakendamine ja märgistamine – Määrus nr 1272/2008 – Kohandamine tehnika ja teaduse arenguga – Aine 1,4-benseendiamiin N_N’-fenüül- ja -tolüülderivaatide segu ühtlustatud klassifikatsioon ja märgistus – Proportsionaalsuse põhimõte – Taotletavate eesmärkide kaalumise kohustuse rikkumine – Puudumine – Kohustus teha kulude-tulude analüüs – Puudumine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1272/2008, muudetud määrusega 2024/197)
(vt punktid 107–117 ja 119–121)
Õigusaktide ühtlustamine – Ainete ja segude klassifitseerimine, pakendamine ja märgistamine – Määrus nr 1272/2008 – Kohandamine tehnika ja teaduse arenguga – Aine 1,4-benseendiamiin N_N’-fenüül- ja ‑tolüülderivaatide segu ühtlustatud klassifikatsioon ja märgistus – Kaitseõigused – Õiguse olla ära kuulatud rikkumine – Puudumine
(Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikli 41 lõike 2 punkt a; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1272/2008, muudetud määrusega 2024/197, artikli 37 lõige 4)
(vt punktid 123–132)
Kokkuvõte
Üldkohus jättis rahuldamata tühistamishagi kohtuasjas, kus ta analüüsis esimest korda küsimusi, mis esiteks puudutasid nende kriteeriumide kohaldamist, mille alusel kantakse keemiline aine määruse nr 1272/2008 (
1
) kohasesse ühtlustatud klassifitseerimise ja märgistamise 1B kategooria reproduktiivtoksilisuse ohuklassi, kuhu kantakse ained, mis on oletatavalt reproduktiivtoksilised ja avaldavad kahjulikku toimet täiskasvanud meeste ja naiste suguvõimele ja viljakusele ning nende järglaste arengule. Teiseks täpsustas Üldkohus seda, kuidas kasutada interpolatsioonimeetodit ja kohaldada sellega seoses proportsionaalsuse põhimõtet.
Kõneluses asjas käsitleti aine 1,4-benseendiamiin N_N’-fenüül- ja -tolüülderivaatide segu (edaspidi „DAPD“) mida kasutatakse sellistes sünteetilistes materjalides nagu polümeerid või kautšukist tööstustooted, ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistust.
Hagejad Djchem Chemicals Poland S.A. ja The Goodyear Tire & Rubber Company on vastavalt Poola ja Ameerika Ühendriikide õiguse alusel asutatud äriühingud, kes turustavad ja kasutavad DAPD-d ja seda ainet sisaldavaid tooteid.
Saksamaa pädev asutus (
2
) esitas 2021. aasta veebruaris Euroopa Kemikaaliametile (ECHA) ettepaneku DAPD ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse kohta, sealhulgas tegi ta ettepaneku (
3
) klassifitseerida see kui 1B kategooria ohuklassi reproduktiivtoksiline aine ohulausekoodiga HD360FD (Võib kahjustada viljakust. Võib kahjustada loodet.). 2021. aasta märtsist maini esitas mitu puudutatud isikut selle klassifitseerimise ettepaneku kohta oma märkused.
ECHA riskihindamise komitee (edaspidi „komitee“) võttis 2021. aasta novembris vastu arvamuse, milles tegi muu hulgas ettepaneku klassifitseerida DAPD kui 1B kategooria ohuklassi reproduktiivtoksiline aine ohulausekoodiga HD360FD (
4
).
Euroopa Komisjon võttis 2023. aasta oktoobris selle arvamuse alusel vastu delegeeritud määruse 2024/197 (
5
), millega lisati DAPD määruse nr 1272/2008 VI lisa 3. osa tabelisse 3 ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistusega 1B kategooria ohuklassi reproduktiivtoksilise ainena ohulausekoodiga H360FD (edaspidi „vaidlusalune klassifikatsioon“).
Hagejad esitasid selle peale Üldkohtule hagi, milles palusid tühistada delegeeritud määrus 2024/197 osas, mis puudutab DAPD ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistust.
Üldkohtu hinnang
Esiteks lükkas Üldkohus põhjendamatuse tõttu tagasi hagejate väite, et puuduvad selged tõendid DAPD inimestele kahjuliku toime olulisuse kohta, et arvesse ei võetud kõiki asjas tähtsust omavaid asjaolusid ning et ei kasutatud interpolatsioonimeetodit.
Üldkohus tuletas alustuseks meelde, et määruse nr 1272/2008 kohaselt on reproduktiivtoksilisuse klassifikatsioon jagatud kategooriatesse, mille hulka kuulub muu hulgas 1B kategooria, kuhu kantakse oletatavalt inimeste suguvõimet kahjustavad ained, ja 2. kategooria, kuhu kantakse ained, mis on arvatavasti reproduktiivtoksilised inimeste jaoks.
Seejärel märkis Üldkohus, et vastupidi hagejate väidetele ei nõua määruses nr 1272/2008 ette nähtud kriteeriumid aine klassifitseerimiseks 1B kategooria reproduktiivtoksilise ainena selgeid tõendeid selle kohta, et loomadel täheldatud kahjulik toime on inimese puhul oluline. Seevastu eeldavad need kriteeriumid sisuliselt, et on olemas muu hulgas loomkatsetest saadud andmed, mis näitavad selgelt, et esineb kahjulik toime loomade suguvõimele ja viljakusele või arengule ning muu toksilise toime puudumist. Kui on täheldatud mõni muu toksiline toime, loetakse aine oletatavalt inimeste suguvõimet kahjustavaks, kui on andmeid, mis näitavad, et reproduktiivtoksiline toime ei ole selle muu toksilise toime sekundaarseks mittespetsiifiliseks tagajärjeks. Lisaks ei tohi olla teavet, mis seaks kahtluse alla inimestele kahjuliku toime olulisuse, mis võib muuta klassifitseerimiseks paremini sobivaks 2. kategooria, kuhu kantakse ained, mis on arvatavasti reproduktiivtoksilised inimeste jaoks.
Käsitletaval juhul tuvastas komitee DAPD kahjuliku toime nii suguvõimele ja viljakusele kui ka arengule, tuginedes oma arvamuses nimetatud loomakatsetest saadud andmetele. Ta leidis, et need uuringud näitasid kahjulikku toimet emasloomade viljakusele ning loote arengule, mida peeti inimeste puhul oluliseks. Komitee täpsustas muu hulgas, et puuduvad inimeste kohta kogutud andmed, mis näitaks selle ainega kokkupuute kahjulikku toimet suguvõimele või viljakusele, samuti ei ole mingeid tõendeid selle kohta, et loomkatsetes täheldatud kahjulik toime ei ole inimese jaoks oluline. Üldkohus järeldas, et hagejate argumendid ei sea kahtluse alla komitee selle hinnangu usutavust.
Mis puudutab väidet, et komisjon ei võtnud arvesse kõiki vaidlusaluse klassifitseerimise seisukohast tähtsust omavaid asjaolusid, siis lükkas Üldkohus selle tagasi, viidates aine 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks klassifitseerimise kriteeriumidele. Sellega seoses tuletas ta meelde, et määruse nr 1272/2008 kohast ohtlikkuse hindamist tuleb eristada määruses nr 1907/2006 ette nähtud riskihindamisest ning et ainete omadustest tulenevate ohtude hindamisel ei tohi piirduda konkreetsete kastutamise asjaoludega ning seda saab nõuetekohaselt teha sõltumata aine kasutamise kohast või võimalikust kokkupuutetasemest ainega.
Selle kohta, et komisjon ei kasutanud interpolatsioonimeetodit, märkis Üldkohus, et see meetod võimaldab interpoleerimise teel prognoosida sihtaine omadusi, kasutades andmeid sama rühma kuuluva ühe või mitme aine kohta (
6
). Samas märkis ta, et selle meetodi kasutamisele kehtivad määruses nr 1272/2008 nimetatud tingimused ning see ei ole mingil juhul kohustuslik (
7
). Seega tõdes ta, et isegi kui selle meetodi kasutamise tingimused olid täidetud, ei olnud komisjonil, arvestades tema ulatuslikku kaalutlusruumi, siiski kohustust seda meetodit kasutada. Üldkohus tõdes lisaks, et kuigi klassifitseerimisel võib arvesse võtta uuringutes kasutatud ainetega keemiliselt sarnaste ainete hindamist, eriti kui aine kohta on vähe teavet, ei olnud see kõnealusel juhul nii, kuna olid olemas DAPD-d ennast puudutavad uuringud.
Teiseks lükkas Üldkohus tagasi väite võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumise kohta. Selles osas väitsid hagejad, et vaidlusaluse aine klassifitseerimine 1B kategooriasse oli meelevaldne ja põhjendamatu, kuna see aine sarnaneb teiste ainetega, mis on klassifitseeritud kui 2. kategooria reproduktiivtoksilised ained. Üldkohus leidis siiski sisuliselt, et määruse nr 1272/2008 kohane ainete klassifitseerimise ja märgistamise ühtlustamise menetlus on ainulaadne ja autonoomne ega ole seetõttu võrreldav muude ainete klassifitseerimise ja märgistamisega muudes menetlustes. Seega puudutab see üksnes ainet, mis on kõnealuse ühtlustatud klassifitseerimise ja märgistamise menetluse ese. Järelikult ei saa muude ainete, mis väidetavalt sarnanevad vaidlusaluse ainega, erinev klassifitseerimine kaasa tuua võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumist.
Kolmandaks ja viimaseks lükkas Üldkohus põhjendamatuse tõttu tagasi väite, et on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet ja kaitseõigusi.
Proportsionaalsuse põhimõtte kohta märkis Üldkohus, et määruse nr 1272/2008 eesmärk on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrge tase ning keemiliste ainete, segude ja konkreetsete toodete vaba liikumine liidu turul. Ta järeldas, et selle määruse raames ei saa vaba liikumise eesmärki saavutada, ilma et oleks tagatud inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrge tase, mis saavutatakse muu hulgas ainete ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistusega, mis võimaldab teha kindlaks nendega kaasnevad ohud ja neist teavitada. Lisaks märkis ta, et ühtlustatud klassifikatsioon ja märgistus ei keela viia turule aineid, mis on kooskõlas selle määruse sätetega. Seega leidis Üldkohus, et käsitletaval juhul tuleb vaidlusalust klassifikatsiooni osas, milles sellega kohaldatakse määruse nr 1272/2008 artikli 37 alusel ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistust, et teha kindlaks DAPD reproduktiivtoksilisuse oht ja sellest teavitada, pidada tervisekaitse parandamise vahendiks, mis aga ei takista selle aine vaba liikumist liidu turul.
Kulude-tulude majandusanalüüsi puudumise kohta, millele hagejad viitasid, märkis Üldkohus sisuliselt, et sellist analüüsi ei ole määruse nr 1272/2008 V jaotise kohases ainete klassifitseerimise ja märgistamise ühtlustamise menetluses ette nähtud, ning et igal juhul ei tohiks selline analüüs kalduda kõrvale ainete klassifitseerimise kriteeriumidest, mis on kindlaks määratud määruses nr 1272/2008.
Mis puudutab kaitseõiguste ja eelkõige õiguse olla ära kuulatud väidetavat rikkumist, siis tuletas Üldkohus meelde, et üldkohaldatavate aktide väljatöötamise protsess ega need aktid ise ei nõua selliste liidu õiguse üldpõhimõtete järgi nagu õigus olla ära kuulatud ja õigus, et isikuga konsulteeritakse, ning õigus teabele, puudutatud isikute osavõttu. Teisiti on see juhul, kui nimetatud akti vastuvõtmist reguleeriva õigusliku raamistiku sõnaselge säte annab puudutatud isikule sellise menetlusliku õiguse.
Üldkohus täpsustas, et delegeeritud määrusega 2024/197 on kehtestatud üldkohaldatavad meetmed, mille hulka kuulub vaidlusalune klassifikatsioon. Sel puhul on hagejatel ainete klassifitseerimise ja märgistamise ühtlustamise menetluses menetluslikud õigused, mis on sõnaselgelt ette nähtud määruses nr 1272/2008.
Sellega seoses märkis Üldkohus, et määruse nr 1272/2008 artikli 37 lõiget 4, mis näeb ette võimaluse esitada märkusi ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse ettepaneku kohta, tuleb tõlgendada, arvestades selles artiklis nimetatud ainete klassifikatsiooni ja märgistuse ühtlustamise menetluse käiku. See menetlus toimub mitmes etapis: kõigepealt esitatakse klassifitseerimisettepanek; seejärel võtab komitee vastu arvamuse, „andes asjaomastele isikutele võimaluse märkusi esitada“; seejärel edastab ECHA selle arvamuse ja kõik märkused komisjonile ning lõpuks, kui komisjon leiab, et asjaomase aine klassifikatsiooni ja märgistuse ühtlustamine on asjakohane, võtab ta vastu delegeeritud õigusakti.
Üldkohus järeldas sellest, et määruse nr 1272/2008 artikli 37 lõikes 4 ette nähtud avaliku arutelu eesmärk on anda huvitatud isikutele võimalus esitada klassifitseerimisettepaneku kohta märkusi ja lisada seega vastavalt olukorrale asjaolud, mida ei ole ettepanekus mainitud, et komitee saaks oma arvamuses arvesse võtta asjaomaste isikute selles etapis esitatud märkusi ja asjaolusid. Seevastu ei anna see artikkel huvitatud isikutele võimalust esitada märkusi komitee arvamuse kohta.
Niisiis tõdes Üldkohus, et käsitletaval juhul oli hagejatel õigus esitada märkusi ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse ettepaneku kohta ning olla selles küsimuses komitee poolt ära kuulatud, mida ka tehti, ning et viimati nimetatu võttis nende märkusi arvesse.
Neil kaalutlustel asus Üldkohus seisukohale, et hagejatel ei olnud õigust olla ära kuulatud komitee arvamuse suhtes.
(
1
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT 2008, L 353, lk 1).
(
2
)	Saksamaa Liitvabariigi töötervishoiu ja tööohutuse instituudi juures tegutsev föderaalne kemikaaliamet (Bundesanstalt für Arbeitsschutz und Arbeitsmedizin, Bundesstelle für Chemikalien).
(
3
)	Määruse nr 1272/2008 artikli 37 lõike 1 alusel esitatud ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse ettepanek.
(
4
)	Vastavalt määruse nr 1272/2008 artikli 37 lõikele 4.
(
5
)	Komisjoni 19. oktoobri 2023. aasta delegeeritud määrus (EL) 2024/197, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1272/2008 seoses teatavate ainete ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistusega (ELT L, 2024/197).
(
6
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT 2006, L 396, lk 1) XI lisa punkt 1.5.
(
7
)	Nagu nähtub määruse nr 1272/2008 I lisa punktist 3.7.2.3.1.