62022CJ0301_RES
Kohtuasi C‑301/22
Peter Sweetman
versus
An Bord PleanálajaIreland and the Attorney General
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud High Court (Iirimaa))
Euroopa Kohtu (teine koda) 25. aprilli 2024. aasta otsus
Eelotsusetaotlus – Keskkond – Direktiiv 2000/60/EÜ – Euroopa Liidu veepoliitika alane tegevusraamistik – Artikli 4 lõike 1 punkt a – Pinnaveega seotud keskkonnaalased eesmärgid – Liikmesriikide kohustus mitte anda luba projektile, mis võib põhjustada pinnaveekogu seisundi halvenemise – Artikkel 5 ja II lisa – Pinnaveekogutüüpide kirjeldamine – Artikkel 8 ja V lisa – Pinnavete ökoloogilise seisundi klassifitseerimine – Artikkel 11 – Meetmeprogramm – Veevõtt alla 0,5 km2 suuruse pindalaga järvest
Keskkond – Liidu veepoliitika – Direktiiv 2000/60 – Kohustus määrata pinnaveekogutüüpide jaoks kindlaks tüübispetsiifilised võrdlustingimused – Ulatus – Väikesed järved – Väljajätmine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60, artikli 5 lõike 1 esimene taane ja II lisa)
(vt punktid 26–31 ja 41 ning resolutsiooni punkt 1)
Keskkond – Liidu veepoliitika – Direktiiv 2000/60 – Kohustus kehtestada pinnaveekogude seisundi seire programmid – Ulatus – Väikesed järved – Väljajätmine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60, artikkel 8 ning II ja V lisa)
(vt punktid 32–41 ja resolutsiooni punkt 1)
Keskkond – Liidu veepoliitika – Direktiiv 2000/60 – Pinnaveega seotud keskkonnaalased eesmärgid – Kohustus võtta vajalikud meetmed pinnaveekogude seisundi parandamiseks ja selle halvenemise ärahoidmiseks – Loataotlus projektile, mis võib mõjutada üht väikest järve – Pädevate asutuste kohustus hinnata sellise projekti mõju teistele pinnaveekogudele – Ulatus
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60, artikli 4 lõike 1 punkt a)
(vt punktid 45, 48–61 ja 69 ning resolutsiooni punkt 2)
Keskkond – Liidu veepoliitika – Direktiiv 2000/60 – Pinnaveega seotud keskkonnaalased eesmärgid – Kohustus võtta vajalikud meetmed pinnaveekogude seisundi parandamiseks ja selle halvenemise ärahoidmiseks – Loataotlus projektile, mis võib mõjutada üht väikest järve – Pädevate asutuste kohustus tagada, et projekt on kooskõlas asjaomase valglapiirkonna jaoks koostatud meetmeprogrammiga – Ulatus
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60, artikli 4 lõike 1 punkt a ja artikkel 11)
(vt punktid 62–69 ja resolutsiooni punkt 2)
Kokkuvõte
Euroopa Kohus, kellele High Court (kõrge kohus, Iirimaa) esitas eelotsusetaotluse, täpsustas liikmesriikidele direktiivist 2000/60 (
1
) tulenevaid keskkonnakohustusi nende territooriumil asuvate väikeste järvede puhul.
An Bord Pleanála (Iiri maakorraldusamet) andis 2018. aasta juulis loa arendusprojektile, mille eesmärk on ühest Galway krahvkonnas (Iirimaa) asuvast 0,083 km2 suurusest järvest magevee ammutamine.
High Court tühistas 15. jaanuari 2021. aasta otsusega selle loa andmise otsuse põhjusel, et Environmental Protection Agency (Iiri keskkonnakaitseamet, edaspidi „EPA“) oli jätnud kõnealuse järve ökoloogilise seisundi direktiivi 2000/60 alusel klassifitseerimata.
Üks menetlusosalistest High Courtis palus pärast selle kohtuotsuse kuulutamist EPA-l esitada arvamus. Vastuses oli EPA esitanud oma seisukoha, et kõnealune järv ei ole direktiivi 2000/60 kohaldamisalasse kuuluv veekogu.
Kuna High Court leidis, et see seisukoht võib mõjutada kohtuasja tulemust, otsustas ta menetluse uuendada ja küsida Euroopa Kohtult, millised kohustused paneb direktiiv 2000/60 liikmesriikidele väikeste järvede seisundi kirjeldamisel ja klassifitseerimisel ning millistel tingimustel antakse luba projektile, mis võib mõjutada väikest järve, mille seisundit ei ole selle direktiivi alusel kirjeldatud ega klassifitseeritud.
Euroopa Kohtu hinnang
Esiteks sedastas Euroopa Kohus seoses liikmesriikide kohustusega järvi kirjeldada ja klassifitseerida, et pinnaveekogude hea seisundi säilitamise ja taastamise tagamiseks on direktiivis 2000/60 ette nähtud rida sätteid, millega kehtestatakse keeruline ja mitut üksikasjalikult reguleeritud etappi hõlmav menetlus, et võimaldada liikmesriikidel võtta vajalikud meetmed, lähtudes nende territooriumil paiknevate veekogude eripärast ja tunnustest.
Mis puudutab konkreetselt liikmesriikide kohustust kirjeldada nende territooriumil asuvaid järvi, siis nõuab direktiivi 2000/60 artikkel 5, et viidaks läbi iga valglapiirkonna tunnuste analüüs vastavalt sama direktiivi II lisas sätestatud tehnilistele näitajatele. Selle lisa sõnastusest nähtub aga selgelt, et selles ette nähtud kohustus määrata pinnaveekogutüüpide jaoks kindlaks tüübispetsiifilised võrdlustingimused ei puuduta järvesid, mille pindala on alla 0,5 km2.
Kuna järvede puhul, mille pindala on alla 0,5 km2, ei tulene direktiivi 2000/60 artiklist 5 ja II lisast liikmesriikidele kohustust neid kirjeldada, tuleneb sellest loogiliselt, et liikmesriikidel ei ole ka kohustust klassifitseerida selliste järvede ökoloogilist seisundit vastavalt selle direktiivi artiklile 8 ja V lisale. Seda tõlgendust kinnitab muu hulgas direktiivi 2000/60 II ja V lisa koostoimes tõlgendamine.
Need järeldused ei takista siiski liikmesriikidel, kes peavad seda vajalikuks, kohaldada teatud tüüpi järvedele, mille pindala on alla 0,5 km2, direktiivis 2000/60 sätestatud kirjeldamis- ja klassifitseerimiskohustusi.
Teiseks märkis Euroopa Kohus seoses liikmesriigi ametiasutuste kohustustega loa andmisel projektile, mis võib mõjutada väikest järve, mille seisundit ei ole kirjeldatud ega klassifitseeritud, et direktiivi 2000/60 artiklis 4 ette nähtud kohustused hoida ära pinnaveekogude seisundi halvenemine ja nende seisundit parandada ei hõlma ka neid järvesid, mille pindala on alla 0,5 km2 ja mida liikmesriigid ei ole liitnud naabervesikondadega selle direktiivi kohaseks kirjeldamiseks vastavalt direktiivi II lisas ette nähtud võimalusele.
Nimelt on direktiivi 2000/60 ülesehitusega ja eelkõige sellega kehtestatud menetluse keerulise olemusega vastuolus, et selle direktiivi artikli 4 lõikes 1 sätestatud keskkonnaalased eesmärgid on siduvad ka pinnaveekogude puhul, millele selle direktiivi alusel ei ole kohaldatud ega pea kohaldama kirjeldamist või klassifitseerimist, mille eesmärk on tegelikult võimaldada nende eesmärkide saavutamiseks vajalike andmete kogumist.
Euroopa Kohus rõhutas, et kuna põhikohtuasjas kõne all olev järv on loodete ajal Kilkierani lahe ja saarte erikaitsealaga otseühenduses, siis peab liikmesriigi pädev ametiasutus vastavalt direktiivi 2000/60 artiklile 4 keelduma projektile loa andmisest, kui selle mõju järvele, mille pindala on alla 0,5 km2, võib halvendada mõne teise pinnaveekogu seisundit, mida on või oleks pidanud olema direktiivi 2000/60 alusel kirjeldatud või mis võib seada ohtu selle teise pinnaveekogu pinnavee hea seisundi või hea ökoloogilise potentsiaali ja hea keemilise seisundi saavutamise.
Samuti peab pädev ametiasutus kontrollima, kas asjaomase projekti elluviimine on kooskõlas direktiivi 2000/60 artikli 11 alusel asjaomase valglapiirkonna jaoks koostatud programmi raames rakendatavate meetmetega, et saavutataks selle direktiivi eesmärgid. Nimelt tuleneb sellest sättest, et meetmeprogrammi ulatus ei ole piiratud üksnes direktiivi 2000/60 artikli 5 ja II lisa rakendamise käigus määratletud pinnaveekogude „tüüpidega“.
Täpsemalt peavad direktiivi 2000/60 artikli 11 lõike 3 punkti c sõnastuse kohaselt „põhimeetmed“, mis peavad sisalduma igas meetmeprogrammis ja mis kujutavad endast miinimumnõudeid, sisaldama meetmeid tõhusa ja püsiva veekasutuse edendamiseks, et mitte seada ohtu selle direktiivi artiklis 4 osutatud eesmärkide saavutamist.
Arvestades asjaolu, et väikese pinnaveekogu kvaliteet võib mõjutada mõne muu, suurema veekogu kvaliteeti, võib selles kontekstis osutuda vajalikuks selliste pinnaveekogude hulka kuuluvate veekogude kaitse, mida – nagu põhikohtuasjas käsitletavat järve – ei ole kirjeldatud ega pea tingimata kirjeldama direktiivi 2000/60 alusel. Samal põhjusel võib osutuda vajalikuks kohaldada sellistele väikestele pinnaveekogudele direktiivi 2000/60 artikli 11 lõike 3 punktis e ja VI lisa B osa punktis viii osutatud veevõtu kontrollimeetmeid.
(
1
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT 2000, L 327, lk 1; ELT eriväljaanne 15/05, lk 275).