62018TO0762_RES
Kohtuasi T‑762/18 R
Sofia AthanasiadoujaKonstantinos Soulantikas
versus
Euroopa Komisjon
Üldkohtu presidendi 10. septembri 2019. aasta määrus
Ajutiste meetmete kohaldamine – Finantssätted (eelarve, finantsraamistik, omavahendid, pettuste vastane võitlus) – Sundtäitmine – Peatamise taotlus – Vastuvõetavus – Kiireloomulisuse puudumine
Ajutiste meetmete kohaldamine – Täitmise peatamine – Vastuvõetavuse tingimused – Taotlus peatada sellise otsuse sundtäitmine, mis näeb ette rahalise kohustuse – Asjaolu, et põhimenetluses ei ole hagi esitatud – Mõju puudumine
(ELTL artikli 256 lõige 1 ning artiklid 278 ja 299; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 47; Üldkohtu kodukord, artikli 156 lõige 1)
(vt punktid 31–36)
Kokkuvõte
10. septembril 2019 kuulutatud kohtumääruses Athanasiadou ja Soulantikas vs. komisjon (T‑762/18 R) lükkas Üldkohtu president ajutiste meetmete kohaldamise taotluse läbivaatamisel tagasi asja läbivaatamist takistava asjaolu, et põhimenetluse hagi ei ole esitatud.
Kreekas elavad S. Athanasiadou ja K. Soulantikas asutasid mittetulundusühingu ECOSE. Ühing sõlmis Hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuri täitevasutusega toetuslepingu projekti nimega „Aktiivsed seeniorid“ teostamiseks. Pärast seda, kui läbi viidi finantsaudit, milles soovitati tagasi nõuda 59696,98 euro suurune summa, võttis komisjon vastu otsuse ECOSE‑lt selle summa tagasinõudmise kohta, millele lisandub võlgnetav viivis (edaspidi „vaidlustatud otsus“). Komisjon toimetas vaidlustatud otsuse ja maksekäsu kätte vastavalt Kreeka tsiviilkohtumenetluse seadustiku sätetele, kasutades kohtutäituri teenuseid. 30. oktoobril 2018 esitasid hagejad vastuväite Ateena esimese astme kohtule ainuisikulises koosseisus (Kreeka). Samad hagejad esitasid31. detsembril 2018 ELTL artikli 299 alusel (
1
) Üldkohtule taotluse peatada otsuse sundtäitmine. Oma seisukohtades palus komisjon tunnistada ajutiste meetmete kohaldamise taotlus vastuvõetamatuks põhjusel, et vaidlustatud otsuse tühistamiseks ei ole põhimenetluse hagi esitatud, rikkudes seega Üldkohtu kodukorra artikleid 161 ja 156 (
2
).
Esiteks toonitab Üldkohtu president, et ainult Üldkohus on pädev lahendama vaidlustatud otsuse sundtäitmise peatamise taotlust, kuna asjaomaste riigisiseste kohtute pädevus piirdub täitemeetmete õiguspärasuse kontrolliga. (
3
)
Teiseks märkis ta, et kodukorra artiklis 156 on ette nähtud menetlusnormid, mis on erinevad sõltuvalt õiguslikust alusest, millel põhineb ajutiste meetmete kohaldamise taotlus. Nii kehtib kodukorra artikli 156 lõikes 1 kehtestatud nõue, millega seatakse institutsiooni akti täitmise peatamise taotluse vastuvõetavus sõltuvusse selle akti peale põhimenetluse hagi eelnevast või samaaegsest esitamisest, sõnaselgelt ainult taotluste suhtes, mis on esitatud ELTL artikli 278 ja EAA artikli 157 alusel. Järelikult ei ole kõnealune kohustus käesoleval juhul tingimata kohaldatav.
Kolmandaks tõdes Üldkohtu president, et sellise kohustuse täitmine võtaks hagejatelt õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile. Käesoleva juhtumi asjaoludel peab selleks, et liikmesriigi kohtul oleks piisavalt aega teostada oma pädevust täitemeetmete õiguspärasuse kontrollimisel ELTL artikli 299 lõike 4 alusel, olema siiski isikul õigus pöörduda liidu kohtusse, kes on ainsana pädev vajadusel lahendama sundtäitmise peatamist.
Seda arvestades toonitas Üldkohtu president, et samal ajal peavad fumus boni iuris’e olemasolu kinnitamiseks esitatud väited seisnema väidetes, mis kuuluvad riigisisese kohtu pädevusse ja näivad põhjendatud. Nii on otsuse õiguspärasust puudutavad väited tulemusetud, välja arvatud juhul, kui need esitatakse koos ELTL artiklil 278 põhineva taotlusega, millega kaasneb ELTL artikli 263 kohaselt põhimenetluse hagi esitamine, kuna täitedokumendiks oleva otsuse põhjendatust saab selle sätte alusel vaidlustada vaid tühistamispädevusega kohtus.
Sellega seoses ja ilma, et selles menetlusstaadiumis oleks vaja lahendada väidete põhjendatuse küsimus, märkis Üldkohtu president, et hagejate teatud väited, mis on esitatud fumis boni iuris’e tingimuse täitmise kinnitamiseks, puudutavad käesolevas asjas täpsemalt sundtäitemenetlust Kreekas ja täitemeetmete õiguspärasust ning seega kuuluvad nimelt riigisisese kohtu pädevusse. Seega puudutab käesolev taotlus pigem riigisisese kohtu võimalust teostada oma pädevust, mis tuleneb ELTL artiklist 299.
Seetõttu jõudis Üldkohtu president järeldusele, et tagasi tuleb lükata asja läbivaatamist takistav asjaolu, et põhimenetluse hagi ei ole esitatud. Lõpuks jättis Üldkohtu president ajutiste meetmete kohaldamise taotluse kiireloomulisuse puudumise tõttu rahuldamata.
(
1
)	ELTL artikli 299 kohaselt saab täitmisele pöörata komisjoni õigusaktid, mis panevad rahalise kohustuse muudele isikutele peale riikide. Täitmist reguleerivad selles riigis kehtivad tsiviilkohtumenetluse normid, mille territooriumil täitmine aset leiab. Korralduse otsuse täitmise tagamise kohta ilma muude formaalsusteta peale otsuse autentsuse tõestamise lisab otsusele riigi ametiasutus, kelle iga liikmesriigi valitsus selleks otstarbeks määrab ning komisjonile ja Euroopa Liidu Kohtule teatavaks teeb. Kui need formaalsused on asjasse puutuva poole avalduse põhjal lõpetatud, võib nimetatud pool taotleda täitmist kooskõlas riigisiseste õigusaktidega, saates küsimuse otse pädevale asutusele. Täitmise võib peatada ainult Euroopa Liidu Kohtu otsusega. Asjasse puutuva riigi kohtute pädevusse kuuluvad siiski kaebused täitmise ebaõige viisi kohta.
(
2
)	Üldkohtu kodukorra artikli 156 lõikes 1 on sätestatud, et ELTL artikli 278 ja EAA artikli 157 kohaselt esitatud taotlus institutsiooni õigusakti kohaldamise peatamiseks on vastuvõetav üksnes juhul, kui taotleja on esitanud Üldkohtusse hagi selle õigusakti vaidlustamiseks.
(
3
)	Vastavalt ELTL artiklile 299 koostoimes ELTL artikli 256 lõikega 1 ning Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 39 lõikega 1 ja artikli 53 lõikega 1.