62020CV0001(01)
POSUDEK 1/20 SOUDNÍHO DVORA (čtvrtého senátu)
16. června 2022
„Posudek vydaný na základě čl. 218 odst. 11 SFEU – Žádost o posudek – Návrh modernizované Smlouvy o energetické chartě – Článek 26 – Mechanismus řešení sporů – Přípustnost“
V řízení o posudku 1/20,
jehož předmětem je žádost o posudek na základě čl. 218 odst. 11 SFEU, podaná dne 2. prosince 2020 Belgickým královstvím,
SOUDNÍ DVŮR (čtvrtý senát),
ve složení C. Lycourgos, předseda senátu, S. Rodin, J.-C. Bonichot, L. S. Rossi (zpravodajka) a O. Spineanu-Matei, soudci,
generální advokát: M. Szpunar,
vedoucí soudní kanceláře: A. Calot Escobar,
s přihlédnutím k písemné části řízení,
s ohledem na vyjádření předložená:
–
za belgickou vládu S. Baeyensem, J.-C. Halleuxem, C. Pochet a M. Van Regemorter, jako zmocněnci,
–
za českou vládu K. Najmanovou, H. Peškovou, M. Smolkem a J. Vláčilem, jako zmocněnci,
–
za německou vládu J. Möllerem a D. Klebsem, jako zmocněnci,
–
za řeckou vládu K. Boskovitsem a G. Karipsiadisem, jako zmocněnci,
–
za španělskou vládu S. Centeno Huerta, A. Gavela Llopis a M. J. Ruiz Sánchez, jako zmocněnkyněmi,
–
za francouzskou vládu A. Daniel a W. Zemamtou, jako zmocněnci,
–
za chorvatskou vládu G. Vidović Mesarek, jako zmocněnkyní,
–
za italskou vládu G. Palmieri, jako zmocněnkyní, ve spolupráci s P. Garofolim, avvocato dello Stato,
–
za litevskou vládu K. Dieninisem a R. Dzikovičem, jako zmocněnci,
–
za maďarskou vládu M. Z. Fehérem a K. Szíjjártó, jako zmocněnci,
–
za nizozemskou vládu M. K. Bulterman a J. M. Hoogveldem, jako zmocněnci,
–
za polskou vládu B. Majczynou, jako zmocněncem,
–
za slovinskou vládu N. Pintar Gosenca, jako zmocněnkyní,
–
za slovenskou vládu B. Ricziovou, jako zmocněnkyní,
–
za Radu Evropské unie B. Driessenem a A. Lo Monaco, jako zmocněnci,
–
za Evropskou komisi L. Armati, O. Beynet, F. Erlbacherem, M. Kellerbauerem, T. Maxian Ruschem a R. Vidal Puigem, jako zmocněnci,
po vyslechnutí generálního advokáta,
vydává tento
Posudek
1
Žádost o posudek předložená Soudnímu dvoru Belgickým královstvím zní následovně:
„Je návrh modernizované Smlouvy o energetické chartě slučitelný se Smlouvami, zejména s články 19 SEU a 344 SFEU:
–
pokud jde o článek 26 uvedené dohody, je-li možné tento článek vykládat tak, že umožňuje vnitrounijní uplatnění mechanismu řešení sporů?
–
vzhledem k tomu, že pokud by musel být článek 26 uvedené dohody vykládán tak, že umožňuje vnitrounijní uplatnění mechanismu řešení sporů, neupravuje tato dohoda výslovně žádné zvláštní pravidlo ani doložku o oddělení, zejména v definicích investice a investora v článku 1 zamýšlené dohody, podle nichž by se obecný mechanismus zakotvený v tomto článku 26 mezi členskými státy neuplatnil?“
Právní rámec
2
Smlouva o energetické chartě, podepsaná v Lisabonu dne 17. prosince 1994 (Úř. věst. 1994, L 380, s. 24; Zvl. vyd. 12/01, s. 199, dále jen „SECH“), byla jménem Evropských společenství schválena rozhodnutím Rady a Komise 98/181/ES, ESUO, Euratom ze dne 23. září 1997 o uzavření Smlouvy o energetické chartě a Protokolu k energetické chartě o energetické účinnosti a souvisejících ekologických hlediscích Evropskými společenstvími (Úř. věst. 1998, L 69, s. 1; Zvl. vyd. 12/02, s. 24). Sestává z preambule a osmi částí, mimo jiné části I nadepsané „Definice a účel“, která obsahuje články 1 a 2 smlouvy, a části V nadepsané „Řešení sporů“, která obsahuje články 26 až 28 smlouvy.
3
Článek 1 SECH, nadepsaný „Definice“, vymezuje pro účely této smlouvy soubor výrazů, mezi nimiž jsou v bodech 6 a 7 tohoto článku uvedeny pojmy „investice“ a „investor“.
4
Článek 26 SECH, nadepsaný „Řešení sporů mezi investorem a smluvní stranou“, stanoví:
„1.   Spory mezi smluvní stranou a investorem jiné smluvní strany v souvislosti s investicí na území první smluvní strany, které se týkají jejího údajného porušení závazku podle části III, se pokud možno vyřeší smírně.
2.   Jestliže takový spor nebude urovnán podle odstavce 1 do tří měsíců ode dne, kdy jedna ze stran sporu požádala o smírné řešení, může investor předložit spor k vyřešení, podle své volby,
a)
příslušnému soudu nebo správnímu tribunálu smluvní strany, která je stranou sporu;
b)
v souladu s jakýmkoli použitelným předem dohodnutým rozhodčím řízením, nebo
c)
v souladu s následujícími odstavci tohoto článku.
3.   a) S výhradou písmen b) a c) tímto každá smluvní strana dává svůj bezpodmínečný souhlas s předložením sporu k mezinárodnímu rozhodčímu nebo smírčímu řízení podle tohoto článku.
[...]
4.   Pokud se investor rozhodne předložit spor k řešení podle odst. 2 písm. c), vyjádří písemně svůj souhlas s předložením sporu
a)
i)
Mezinárodnímu středisku pro řešení sporů z investic zřízenému Úmluvou o řešení sporů z investic mezi státy a občany jiných států, otevřen[ou] k podpisu ve Washingtonu dne 18. března 1965 (dále jen ‚úmluva ICSID‘) v případě, že obě smluvní strany jsou stranami úmluvy ICSID, nebo
ii)
Mezinárodnímu středisku pro řešení sporů z investic zřízenému úmluvou uveden[ou] v písm. a) bodu i) podle dodatkových pravidel ICSID (dále jen ‚dodatkových pravidel‘), jestliže buď smluvní strana, která je stranou sporu, nebo smluvní strana investora, ale nikoli obě, je stranou úmluvy ICSID;
b)
jedinému rozhodci nebo rozhodčímu soudu zřízenému ad hoc, ustavenému podle rozhodčích pravidel Komise OSN pro mezinárodní právo obchodní (dále jen ‚UNCITRAL‘), nebo
c)
rozhodčímu řízení Arbitrážního institutu Stockholmské obchodní komory.
[...]“
5
Článek 34 SECH, nadepsaný „Konference Energetické charty“, v odstavci 1 stanoví:
„Smluvní strany se pravidelně scházejí na Konferenci Energetické charty (dále jen ‚Konference charty‘), na níž je každá smluvní strana oprávněna mít jednoho zástupce. Řádná zasedání se konají v pravidelných odstupech, které stanoví Konference charty.“
Zamýšlená dohoda
6
Vzhledem k tomu, že SECH nebyla od svého vstupu v platnost dne 16. dubna 1998 předmětem zásadních úprav, navrhl sekretariát energetické charty její modernizaci. Po jednáních na toto téma přijala Konference charty dne 27. listopadu 2018 seznam různých oblastí otevřených k diskusi za účelem zahájení jednání o modernizaci (dále jen „seznam oblastí otevřených k jednání“).
7
Tento seznam zahrnuje následující oblasti:
–
předinvestiční činnost,
–
definice „Charty“,
–
definice „hospodářské činnosti v odvětví energetiky“,
–
definice „investora“,
–
definice „investice“,
–
právo na regulaci,
–
vymezení spravedlivého a rovného zacházení,
–
doložka nejvyšších výhod,
–
vyjasnění pojmu „co nejplnější ochrana a bezpečnost“,
–
vymezení nepřímého vyvlastnění,
–
náhrada škody,
–
zastřešující doložka (tzv. „umbrella clause“),
–
odepření výhod,
–
převody spojené s investicemi,
–
neopodstatněné nároky,
–
transparentnost,
–
bezpečnost nákladů,
–
oceňování škod,
–
financování třetí stranou,
–
udržitelný rozvoj a sociální odpovědnost podniků,
–
definice tranzitu,
–
přístup k infrastruktuře (včetně odepření přístupu a dostupných kapacit),
–
vymezení a zásady stanovení sazeb,
–
organizace pro regionální hospodářskou integraci (ORHI) a
–
zastaralá ustanovení.
8
Dne 6. listopadu 2019 zřídila Konference charty modernizační skupinu a pověřila ji zahájením jednání o modernizaci SECH za účelem rychlého završení tohoto procesu. Konference charty upřesnila, že se při vyjednávání zohlední seznam oblastí otevřených k jednání a politické možnosti navržené smluvními stranami.
9
První kompletní kolo jednání se uskutečnilo ve dnech 6. až 9. července 2020, druhé ve dnech 8. až 11. září 2020 a třetí ve dnech 3. až 6. listopadu 2020.
10
Rada Evropské unie udělila dne 15. července 2019 Evropské komisi zmocnění k zahájení jednání o modernizaci SECH a přijala příslušné směrnice pro jednání. V říjnu 2019 navrhla Evropská unie politické možnosti modernizace a v květnu 2020 pak předložila návrhy změn SECH.
11
Mezi politickými možnostmi a změnami navrženými Unií je i návrh na změnu článku 26 SECH, jehož cílem je potvrdit závazek Unie ke strukturální reformě mechanismů řešení sporů mezi investorem a státem na mezinárodní úrovni.
12
Sekretariát Energetické charty a některé smluvní strany nicméně připomněly, že dohoda smluvních stran o modernizaci SECH se týká pouze seznamu oblastí otevřených k jednání. Bylo tedy dohodnuto, že každá další oblast nad rámec oblastí uvedených na tomto seznamu musí být předmětem konsensu smluvních stran.
13
V rámci druhého kola jednání představila Unie návrhy reformy mechanismu řešení sporů mezi investorem a státem týkající se oblastí nezahrnutých do uvedeného seznamu. Nebylo však dosaženo žádného konsensu k projednání těchto návrhů.
14
Vyjednávání o ORHI, které patří mezi oblasti zahrnuté do tohoto seznamu, bylo na pořadu třetího kola jednání. V rámci tohoto kola navrhla Republika Kazachstán rozšířit nepoužitelnost některých ustanovení SECH ve vztazích mezi členy jedné ORHI a za tímto účelem změnit článek 26 SECH tak, že výslovně stanoví, že ustanovení týkající se řešení investičních sporů se nepoužijí ve vztazích mezi členy jedné ORHI.
15
Komise však neměla zmocnění k podpoře tohoto návrhu. Unie totiž nepožádala o zahrnutí ORHI do seznamu oblastí otevřených k jednání a směrnice Rady pro jednání uvádějí, že „[Evropská unie] nepodporuje změnu ustanovení o [ORHI] v rámci modernizace [SECH].“
Řízení před Soudním dvorem
16
Dne 2. prosince 2020 podalo Belgické království projednávanou žádost o posudek.
17
Dne 8. října 2021 se soudkyně zpravodajka a generální advokát na základě čl. 62 odst. 1 jednacího řádu Soudního dvora dotázali Belgického království, zda s ohledem na rozsudek ze dne 2. září 2021, Moldavská republika (C‑741/19, EU:C:2021:655), a zejména jeho body 40 až 66, trvá na své žádosti o posudek.
18
Dopisem ze dne 10. listopadu 2021 informovalo Belgické království Soudní dvůr o svém záměru setrvat na své žádosti.
K přípustnosti žádosti o posudek
Analýza provedená Belgickým královstvím
19
Belgické království uvádí, že se jeho žádost o posudek týká otázky, zda je se Smlouvami slučitelný článek 26 SECH, jak byl převzat do návrhu modernizované SECH (dále jen „článek 26 modernizované SECH“), a v něm upravený mechanismus řešení sporů, pokud by měl být tento mechanismus považován za použitelný na spory mezi investorem z jednoho členského státu a jiným členským státem (dále jen „vnitrounijní spory“), a dále zda jsou se Smlouvami slučitelné pojmy „investice“ a „investor“ obsažené v návrhu změny článku 1 SECH.
20
Belgické království v tomto ohledu upřesňuje, že v současné době neexistuje žádný konsensus o případné změně článku 26 SECH, a vychází proto z předpokladu, že tento článek 26 zůstane nezměněn.
21
Podle Belgického království je nicméně projednávaná žádost o posudek přípustná, neboť se týká „dohody“, jedná se o dohodu „zamýšlenou“ a žádost není předčasná.
22
Belgické království nejprve uvádí, že návrh modernizované SECH je závazkem s obligatorními účinky, který přijaly subjekty mezinárodního práva, a proto představuje „dohodu“ ve smyslu čl. 218 odst. 11 SFEU. Konkrétně skutečnost, že tento návrh není formálně novou smlouvou, ale představuje změnu dřívější smlouvy, jej nezbavuje charakteru „dohody“. Z judikatury, zejména z posudku 1/03 (Nová Luganská úmluva) ze dne 7. února 2006 (EU:C:2006:81), totiž vyplývá, že se již Soudní dvůr vypořádával s případem revize existující smlouvy, aniž přitom vyvstaly otázky o přípustnosti žádosti o posudek týkající se nové smlouvy, jejíž uzavření bylo zvažováno.
23
Belgické království dále tvrdí, že návrh modernizované SECH je „zamýšlenou“ dohodou ve smyslu judikatury Soudního dvora. V tomto ohledu uvádí, že zaprvé tento návrh nebyl dosud uzavřen, takže je respektován preventivní cíl řízení o posudku. Zadruhé skutečnost, že rozhodnutí Rady udělující souhlas k zahájení vyjednávání a směrnice pro jednání mlčí v otázce použitelnosti SECH jako celku i konkrétně jejího mechanismu řešení sporů upraveného v jejím článku 26 na vnitrounijní spory, nemá vliv na přípustnost projednávané žádosti o posudek. Z judikatury vzešlé mimo jiné z rozsudku ze dne 5. listopadu 2002, Komise v. Dánsko (C‑467/98, EU:C:2002:625, bod 39), totiž podle slov Belgického království vyplývá, že při novém vyjednávání dohody jako celku potvrzují strany závazky vyplývající z původní mezinárodní smlouvy, které nejsou součástí nového vyjednávání nebo jsou měněny jen okrajově. Současné nové vyjednávání SECH se tedy týká této smlouvy jako celku a znamená potvrzení jejího článku 26. Projednávaná žádost o posudek se každopádně týká i definic „investora“ a „investice“ obsažených v článku 1 SECH, které jsou v souladu se seznamem oblastí otevřených k jednání výslovně součástí měněných ustanovení.
24
Podle Belgického království konečně není projednávaná žádost o posudek předčasná. Konkrétně jak obsah dotyčných ustanovení zamýšlené dohody, tak kontext vyjednávání o této dohodě jsou dostatečně známy na to, aby Soudní dvůr mohl na tuto žádost podat užitečnou odpověď. Zaprvé se totiž návrh na změnu předložený Unií a jejími členskými státy dostal do dostatečně pokročilé fáze, aby bylo možné konstatovat, že neobsahuje upřesnění o použitelnosti článku 26 modernizované SECH na vnitrounijní spory. Zadruhé vzhledem k průběhu druhého kola jednání nebylo dosaženo konsensu ohledně zahrnutí všech návrhů učiněných Unií do modernizované SECH. Zatřetí, i když Republika Kazachstán předložila ve třetím kole jednání návrh na vyjasnění právních vztahů mezi ORHI, které jsou smluvními stranami SECH, a jejich členy z hlediska této smlouvy, zmocnění udělené Komisi pro jednání jí neumožňuje tento návrh projednat. Za těchto podmínek nebude podle Belgického království modernizovaná SECH obsahovat vyjasnění k použitelnosti jejího článku 26 na vnitrounijní spory, což by mohlo být vykládáno jako potvrzení současné situace.
Shrnutí hlavních vyjádření předložených Soudnímu dvoru
25
Všechny členské státy, které se účastnily písemné části řízení, kromě Maďarska, jsou shodně s Komisí toho názoru, že je projednávaná žádost o posudek přípustná. Některé z těchto států, zejména Česká republika a Republika Slovinsko, zdůrazňují, že je zaujetí stanoviska Soudního dvora nezbytné k odstranění jakýchkoli nejasností při výkladu článku 26 SECH. Předně totiž členské státy nejsou jednotné v otázce, zda má být tento článek vykládán tak, že se nepoužije na vnitrounijní spory. Dále se většina rozhodčích řízení zahájených na základě tohoto článku týká právě vnitrounijních sporů. Konečně rozhodci v těchto řízeních systematicky odmítají prohlašovat nedostatek své pravomoci, a to i po vyhlášení rozsudku ze dne 6. března 2018, Achmea (C‑284/16, EU:C:2018:158).
26
Spolková republika Německo uvádí, že kdyby k prohlášení nepřípustnosti žádosti o posudek stačilo, aby se tato žádost týkala ustanovení, jehož obsah nebyl pozměňující dohodou dotčen, vedlo by to již ve fázi zkoumání přípustnosti takové žádosti k obtížným otázkám vymezení mezi „starými“ a „novými“ ustanoveními dané dohody.
27
Francouzská republika tvrdí, že žádost o posudek nemůže být prohlášena za nepřípustnou s odůvodněním, že se týká již uzavřené dohody. Tento členský stát má totiž za to, že Soudní dvůr je tázán na skutečnost, že zamýšlená dohoda neobsahuje ustanovení, které by výslovně vylučovalo vnitrounijní spory z mechanismu stanoveného v článku 26 modernizované SECH. Absence takového ustanovení v této dohodě přitom může vést k situaci, kdy budou unijní právo porušovat jiná ustanovení uvedené dohody, která by v případě existence tohoto zvláštního ustanovení nebyla s unijním právem v rozporu. Dále se podle Francouzské republiky projednávaná žádost o posudek týká nového vyjednávání dohody jako celku, jelikož rozsah nového vyjednávání zahrnuje všechny podstatné části SECH. Je ostatně možné, že modernizovaný návrh SECH nakonec získá podobu nové kompletní dohody, která nahradí stávající platnou SECH. Unie je tedy vyzývána k potvrzení svých závazků v rozsahu celé SECH, a návrh modernizované SECH tak představuje, zejména pokud jde o její mechanismus řešení sporů, zamýšlenou dohodu, a nikoli dohodu uzavřenou.
28
Podle Komise nelze vyloučit, že otázka použitelnosti mechanismu řešení sporů na vnitrounijní spory vyvstane v rámci oblastí, ve kterých byla jednání zahájena a které úzce souvisejí s otázkami vznesenými v této žádosti o posudek. Uzavření modernizované SECH beze změny článku 26 SECH nebo bez určení jeho výkladu prostřednictvím instrumentu mezinárodního práva veřejného, který umožní vázat rozhodčí soudy, by kromě toho mohlo být vykládáno rozhodčími soudy v tom smyslu, že Unie a členské státy v nové mezinárodní dohodě potvrzují použitelnost článku 26 modernizované SECH na vnitrounijní spory.
29
Komise v této souvislosti připomíná, že podání žádosti o posudek, což je nástroj s poměrně širokým rozsahem uplatnění, může být vedeno legitimním cílem orgánu nebo členského státu zjistit rozsah pravomocí Unie a členských států před tím, než se rozhodne podepsat a uzavřít zamýšlenou dohodu. Neprovedení změny článku 26 SECH by přitom mohlo být vykládáno jako uznání, že mezinárodní odpovědnost členských států může být přímo založena v oblasti spadající do výlučné pravomoci Unie. To by znamenalo porušení povinnosti členských států zajistit na svých územích uplatňování a dodržování unijního práva, neboť by tak byl umožněn výkon vnitrostátní pravomoci mající přednost před unijními pravomocemi i výsadami Soudního dvora vyplývajícími z článku 19 SEU a článku 344 SFEU.
30
Komise uvádí, že posudek Soudního dvora bude zavazovat orgány a členské státy při pokračování probíhajících jednání o modernizované SECH. V závislosti na obsahu tohoto posudku bude třeba buď promítnout výklad Soudního dvora do dohody uzavřené mezi členskými státy a Unií o výkladu článku 26 modernizované SECH nebo do smlouvy mezi členskými státy a Unií, kterou bude článek 26 modernizované SECH změněn v jejich vzájemných vztazích, anebo bude muset Rada na základě pozměněného doporučení Komise rozšířit rozsah zmocnění k jednání.
31
Maďarsko má naproti tomu za to, že projednávaná žádost o posudek je nepřípustná. Poznamenává, že k tomu, aby se Soudní dvůr mohl vyslovit ke slučitelnosti ustanovení zamýšlené dohody se Smlouvami, je nezbytné, aby měl k dispozici dostatečné informace o samotném obsahu této dohody. V projednávaném případě přitom na základě aktuálně dostupných dokumentů a informací a stavu jednání není k dispozici ani úplné ani částečné znění návrhu modernizované SECH a výsledek probíhajících jednání nelze z ničeho odvodit. Zaprvé se totiž jednání nacházejí teprve v počáteční fázi; členský stát, který je autorem projednávané žádosti o posudek, k ní ostatně připojil pouze stávající platné znění SECH. Zadruhé seznam oblastí otevřených k jednání není vyčerpávající a může být doplněn. Zatřetí připomínky k politickým možnostem smluvních stran odpovídají připomínkám vyjádřeným před prvním oficiálním kolem jednání.
32
Také Rada má pochybnosti o přípustnosti projednávané žádosti o posudek, mimo jiné z důvodu nejistoty o obsahu zamýšlené dohody a o případné změně článku 26 SECH, dále z důvodu absence důsledků případného odmítavého posudku Soudního dvora a z důvodu, že judikatura vzešlá z rozsudku ze dne 5. listopadu 2002, Komise v. Dánsko (C‑467/98, EU:C:2002:625), není v projednávané věci relevantní, jelikož byla vypracována v rámci řízení o nesplnění povinnosti podle článku 258 SFEU.
33
Rada však nezpochybňuje relevanci důvodů uplatněných Belgickým královstvím na podporu přípustnosti projednávané žádosti o posudek a domnívá se, že nelze vyloučit, že se jednání nakonec vztáhnou i na článek 26 SECH. Pro takový případ pak směrnice Rady pro jednání stanoví, že Komise dbá na to, aby byl výsledek v souladu s unijním právem.
Zaujetí stanoviska Soudního dvora
34
Podle čl. 218 odst. 11 SFEU si členský stát, Evropský parlament, Rada nebo Komise mohou vyžádat posudek Soudního dvora o slučitelnosti zamýšlené dohody se Smlouvami.
35
Podle ustálené judikatury Soudního dvora platí, že cílem tohoto ustanovení je předcházet obtížím, které by vyplývaly ze soudních sporů ohledně slučitelnosti mezinárodních dohod zavazujících Unii se Smlouvami. Soudní rozhodnutí, kterým by po uzavření mezinárodní dohody zavazující Unii bylo případně konstatováno, že je tato dohoda s ohledem na svůj obsah nebo na postup přijatý k jejímu uzavření neslučitelná s ustanoveními Smluv, by totiž nemohlo nevyvolat – nejen na vnitřní úrovni Unie, ale též v rovině mezinárodních vztahů – vážné obtíže a mohlo by způsobit újmu všem zúčastněným stranám, včetně třetích států [posudek 1/19 (Istanbulská úmluva) ze dne 6. října 2021, EU:C:2021:832, bod 193 a citovaná judikatura].
36
Je pravda, že možnost podat žádost o posudek podle čl. 218 odst. 11 SFEU nevyžaduje jako předběžnou podmínku konečnou shodu mezi dotyčnými orgány [posudek 1/19 (Istanbulská úmluva) ze dne 6. října 2021, EU:C:2021:832, bod 204 a citovaná judikatura].
37
Z toho vyplývá, že Soudnímu dvoru může být předložena žádost o posudek, pokud je znám předmět zamýšlené dohody, i když zůstávají ještě otevřené některé alternativy a existují různé názory na formulaci dotčených textů [posudek 1/09 (Dohoda o vytvoření jednotného systému řešení sporů týkajících se patentů) ze dne 8. března 2011, EU:C:2011:123, bod 53].
38
To konkrétně platí zvláště v případě, kdy se žádost o posudek týká pouze otázky, zda má Unie pravomoc uzavřít zamýšlenou dohodu [v tomto smyslu viz posudek 2/94 (Přistoupení Společenství k EÚLP) ze dne 28. března 1996, EU:C:1996:140, body 13 až 18].
39
Nicméně týká-li se žádost o posudek otázky slučitelnosti této dohody se Smlouvami, je nezbytné, aby měl Soudní dvůr k dispozici dostatečné informace o samotném obsahu uvedené dohody [posudek 2/94 (Přistoupení Společenství k EÚLP) ze dne 28. března 1996, EU:C:1996:140, bod 19, a posudek 2/13 (Přistoupení Unie k EÚLP) ze dne 18. prosince 2014, EU:C:2014:2454, bod 147].
40
Projednávaná žádost o posudek se přitom netýká pravomoci Unie uzavřít modernizovanou SECH, nýbrž slučitelnosti modernizované SECH, zejména jejího článku 26, se Smlouvami.
41
Dále samo Belgické království uznává, že v době podání projednávané žádosti o posudek neexistoval žádný dokument obsahující znění SECH v modernizované verzi nebo znění jejího článku 26.
42
Podle Belgického království by tato okolnost neměla mít vliv na přípustnost této žádosti o posudek, jelikož je v této fázi jednání všeobecně známo, že se v modernizované verzi SECH s žádnou změnou jejího článku 26 nepočítá. Jednání o modernizaci SECH byla totiž zahájena pouze v rozsahu daném seznamem oblastí otevřených k jednání, který nezahrnuje mechanismus řešení sporů stanovený v tomto článku.
43
Z informací předložených Soudnímu dvoru však nelze usuzovat, že výsledkem těchto jednání nebude změna článku 26 SECH.
44
Zaprvé je totiž pravda, že Konference charty sestavila seznam oblastí otevřených k jednání a že tento seznam neobsahuje mechanismus řešení sporů uvedený v článku 26 SECH, avšak ke dni podání projednávané žádosti o posudek se jednání nacházela ve velmi raném stadiu a rozsudek ze dne 2. září 2021, Moldavská republika (C‑741/19, EU:C:2021:655), ještě nebyl vyhlášen. Z toho vyplývá, že mezi smluvními stranami mohlo a ještě může být dosaženo shody na zahrnutí oblasti, na niž tento článek dopadá, do uvedeného seznamu. Výsledek případných jednání týkajících se této oblasti tedy není dostatečně předvídatelný a nelze vyloučit, že ke změně článku 26 SECH dojde.
45
Zadruhé, jak uvedlo samo Belgické království, byla zahájena jednání ohledně definice pojmů „investice“ a „investor“ ve smyslu článku 1 SECH, přičemž takovéto pojmy ovlivňují rozsah mechanismu řešení sporů upraveného v článku 26 SECH. V této fázi přitom nejenže nebyl přijat žádný text pozměňující tento článek 1, ale navíc ani nelze posoudit, jaký dopad by případné změny těchto pojmů mohly na tento mechanismus řešení sporů mít, jelikož schází informace umožňující seznámit se s určitou přesností s pravidly upravujícími uvedený mechanismus.
46
S ohledem na tuto nejistotu nemá Soudní dvůr k dispozici dostatečné informace o obsahu a zvláště o rozsahu působnosti článku 26, který bude obsažen v modernizované SECH, ačkoli je právě tato působnost předmětem projednávané žádosti o posudek. Tato žádost se tedy jeví jako předčasná.
47
Konečně je třeba dodat, že k úvahám o vhodnosti připomenutým v bodě 25 tohoto posudku, jež by odůvodňovaly, aby Soudní dvůr zaujal stanovisko k otázce slučitelnosti článku 26 SECH se Smlouvami, stačí konstatovat, že takové úvahy nemají nic společného s cílem řízení o posudku připomenutým v bodě 35 tohoto posudku, neboť toto ustanovení je již v platnosti. Dále se již Soudní dvůr každopádně k této otázce vyjádřil. Z rozsudku ze dne 2. září 2021, Moldavská republika (C‑741/19, EU:C:2021:655), a zejména z jeho bodů 40 až 66, totiž jasně vyplývá, že dodržování zásady autonomie unijního práva, která je zakotvena v článku 344 SFEU, vyžaduje vykládat čl. 26 odst. 2 písm. c) SECH v tom smyslu, že není použitelný na spory mezi členským státem a investorem z jiného členského státu ve věci investice uskutečněné tímto investorem v prvně uvedeném členském státě.
48
Ze všech výše uvedených úvah vyplývá, že Soudní dvůr nemá k dispozici dostatečné informace o samotném obsahu zamýšlené dohody, a že projednávaná žádost o posudek proto musí být považována za nepřípustnou pro předčasnost.
V důsledku toho Soudní dvůr (čtvrtý senát) vydává následující posudek:
Žádost o posudek podaná Belgickým královstvím dne 2. prosince 2020 je nepřípustná.
Lycourgos Rodin Bonichot
Rossi Spineanu-Matei
Takto vyhlášeno na veřejném zasedání v Lucemburku dne 16. června 2022.
Vedoucí soudní kanceláře Předseda čtvrtého senátu
A. Calot Escobar C. Lycourgos