Esialgne tõlge
KOHTUJURISTI ETTEPANEK
ANDREA BIONDI
esitatud 30. aprillil 2026(1)
Kohtuasi C‑157/25
Administratie Douane & Accijnzen – Regio Antwerpen,
Openbaar Ministerie
Kriminaalmenetluses järgmiste isikute suhtes:
NV Jas Forwarding Worldwide (Belgium),
Gerlach & Co. NV,
BO BayWa r.e. Solar Systems SARL,
BO bejulo,
BO Memodo,
BO Densys pv5,
BO HelioActive Rendszerintegrator,
BO Donauer Solar Systems
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen (Antwerpeni esimese astme kohus, Belgia))
Eelotsusetaotlus – Kaubanduspoliitika – Dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud – Rakendusmäärused (EL) 2016/184, (EL) 2016/185, (EL) 2017/366 ja (EL) 2017/367 – Malaisias või Taiwanis toodetud fotoelektrilistest elementidest Lõuna‑Koreas või Vietnamis kokku pandud fotoelektriliste moodulite import – Mõiste „Malaisiast ja Taiwanist lähetatud“ – Tollideklaratsioonid – Lähteriik – Kaubakoodi märkimine – Tõend maksuvabastuse kohta
I.      Sissejuhatus
1.        Rahvusvahelise kaubanduse praeguses olukorras, mida iseloomustab võimalus tootmisprotsesse või nende osi hõlpsasti ümber paigutada, on üha lihtsam järgida selliseid tavasid nagu väikesed kokkupanemised, mille eesmärk on hoida kõrvale sellistest kaubanduse kaitsemeetmetest nagu dumpinguvastased või tasakaalustavad tollimaksud. Nimetatud olukorras on väga oluline, et liidul oleksid tõhusad kaubanduse kaitsemeetmed, mis tagavad siseturul õiglase konkurentsi tingimuste taastamise ja kõrvaldavad ebaausad eelised, mis tulenevad dumpingust või välisriikide valitsuste toetustest, mis põhjustavad kahju liidu tootmisharule.(2)
2.        Selles kontekstis on niisugustel liidu võetud kõrvalehoidmisvastastel meetmetel nagu need, mis on kõne all käesolevas asjas, põhjapanev roll. Selliste meetmete praktikas rakendamine võib aga tekitada liikmesriikides märkimisväärseid raskusi ja õiguskindlusetust olukordades, mida iseloomustavad märkimisväärne majanduslik mõju ja potentsiaalselt tõsised, isegi kriminaalõiguslikud tagajärjed asjaomastele ettevõtjatele, eelkõige importijatele.
3.        Käesolev eelotsusetaotlus on näide nendest raskustest. Eelkõige palutakse Euroopa Kohtul selgitada, mil määral saab seoses fotoelektriliste moodulitega kohaldada dumpinguvastastest ja tasakaalustavatest tollimaksudest kõrvalehoidmise vastaseid meetmeid, kui selliseid mooduleid ei lähetata otse riikidest, mille suhtes kohaldatakse kõrvalehoidmisvastaseid meetmeid (kaudne vedu). Käesolev kohtuasi annab Euroopa Kohtule ka võimaluse selgitada kohati keerukat seost ühelt poolt tollialaste ning teiselt poolt dumpinguvastaste õigusaktide ja subsiidiumivastaste õigusaktide vahel. Nagu on üldteada, kipuvad need regulatsioonid kattuma, kuna enamikul juhtudel kogutakse nii tollimakse kui ka dumpingu‑ või subsiidiumivastaseid tollimakse samal ajal ja samade asutuste, nimelt liikmesriikide tolli poolt.
4.        Käesoleva kohtuasja eelotsuse küsimused on esitatud kriminaalmenetluse käigus, mis on alustatud kaheksa äriühingu(3) (edaspidi „süüdistatavad äriühingud“) suhtes Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpenis (Antwerpeni esimese astme kohus, Belgia) seoses Malaisiast ja Taiwanist pärit fotoelektriliste moodulite impordi suhtes kehtestatud tollimaksudest kõrvalehoidmisega.
5.        2013. aastal kehtestas nõukogu dumpinguvastase(4) ja tasakaalustava(5) tollimaksu Hiina Rahvavabariigi pärit või sealt lähetatud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) impordi suhtes.
6.        Olles kindlaks teinud, et eespool nimetatud tasakaalustavatest ja dumpinguvastastest meetmetest hoiti kõrvale Malaisia ja Taiwani kaudu, otsustas komisjon 2016. aastal rakendusmääruste 2016/184(6) ja 2016/185(7) vastuvõtmisega laiendada neid tollimakse Malaisiast ja Taiwanist lähetatud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Malaisiast või Taiwanist pärit olevatena või mitte(8).
7.        Viidatud rakendusmäärustes 2016/184 ja 2016/185 olid loetletud Malaisia ja Taiwani tootmisettevõtjad, kes olid uurimises koostöö tegemise eest nendest dumpinguvastastest ja tasakaalustavatest tollimaksudest vabastatud ning kellest igaühele oli määratud TARICi lisakood.(9)
8.        Nimetatud rakendusmäärustes oli samuti sätestatud, et kõnealuste äriühingute suhtes kohaldatakse vabastusi juhul, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv faktuurarve, mille on väljastanud tootja või lähetaja ja millel on avaldus, mis peab vastama teatavatele selles rakendusmääruses osutatud vorminõuetele.(10) Kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite impordi puhul oli nende vorminõuete hulgas ette nähtud nii moodulite tootja kui ka fotoelektriliste elementide tootja TARICi lisakoodi märkimine. Viidatud rakendusmäärustes oli samuti sätestatud, et kui sellist arvet ei esitata ja/või eespool nimetatud avalduses ei esitata nimetatud TARICi lisakoode, rakendatakse „kõikide teiste äriühingute“ suhtes tasakaalustavat või dumpinguvastast tollimaksumäära, mis kehtestati vastavalt viidatud 2013. aasta rakendusmäärustega. Nii rakendusmääruses 2016/184 kui ka 2016/185 oli lisaks ette nähtud, et kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksueeskirju.(11)
9.        2017. aastal võttis komisjon pärast esialgsete tasakaalustavate ja dumpinguvastaste meetmete aegumisega seoses algatatud kahte läbivaatamise menetlust vastu rakendusmäärused 2017/366(12) ja 2017/367(13), millega pikendati eespool nimetatud 2013. aastal kehtestatud dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid meetmeid erandkorras 18 kuu võrra, mille möödumisel neid meetmeid enam ei pikendatud(14). Nende rakendusmäärustega säilitati vabastused Malaisia ja Taiwani eksportivatele tootjatele, kes on juba vabastatud dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude rakendamisest määruste 2016/184 ja 2016/185 alusel.(15) Maksuvabastuse kohaldamiseks nägid nimetatud rakendusmäärused ette vorminõuded, mis on samad eespool  punktis 8 osutatutega, ning ka need rakendusmäärused nägid ette viite kehtivatele tollimaksueeskirjadele.(16)
10.      Ajavahemikul 1. novembrist 2016 kuni 4. septembrini 2018 esitasid süüdistatavad äriühingud 481 impordideklaratsiooni kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite (edaspidi „fotoelektrilised moodulid“) kohta. Moodulid koosnesid päikeseelementidest, mis olid toodetud Malaisias või Taiwanis ja toimetatud sealt fotoelektrilisteks mooduliteks töötlemise eesmärgil Lõuna‑Koreasse või Vietnami. Seejärel toimetati need Lõuna‑Koreast või Vietnamist Euroopa Liitu.
11.      Enamikul juhtudel(17) märkisid süüdistatavad äriühingud avaldustes fotoelektrilised moodulid Lõuna‑Koreast või Vietnamist pärit olevatena ja Lõuna‑Koreast või Vietnamist „lähetatuna“ või Malaisiast või Taiwanist pärit olevatena, kuid Lõuna‑Koreast või Vietnamist „lähetatuna“. Nimetatud äriühingud ei kasutanud seejärel Malaisiast või Taiwanist imporditud moodulitele vastavaid TARICi kaubakoode.(18) Lisaks ei olnud kõigile fotoelektrilistele moodulitele lisatud iga kord faktuurarvet, mis oleks sisaldanud avaldust, mida nõuti rakendusmäärustega 2016/184 ja 2016/185 ning 2017/366 ja 2017/367 (edaspidi koos „vaidlusalused rakendusmäärused“) ja mida nimetati eespool punktis 7.
12.      Algemene Administratie van de Douane en Accijnzen (tolli‑ ja aktsiisi üldamet, Belgia, edaspidi „tolliamet“) heitis süüdistatavatele äriühingutele ette seda, et fotoelektrilisi mooduleid ei deklareeritud Malaisiast või Taiwanist pärit olevate ja sealt lähetatud toodetena, valede TARICi koodide kasutamist ning vaidlusalustes rakendusmäärustes ette nähtud vorminõuete täitmata jätmist.
13.      Tolliameti taotlusel alustati seetõttu eelotsusetaotluse esitanud kohtus süüdistatavate äriühingute suhtes kõnealust kriminaalmenetlust. Süüdistatavaid äriühinguid süüdistatakse seega eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleliolevas kriminaalmenetluses selles, et nad hoidsid kõrvale Taiwanist ja Malaisiast fotoelektriliste moodulite impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust kokku 17 miljoni euro suuruses summas ja tasakaalustavast tollimaksust kokku 3,66 miljoni euro suuruses summas ühe või teise järgmise teoga: päritoluriigi vääralt märkimine Lõuna‑Korea või Vietnamina, „lähteriigi“ vääralt märkimine Lõuna‑Korea või Vietnamina, vale TARICi koodi kasutamine ja/või nõutavate äridokumentide esitamata jätmine.
14.      Selles kontekstis peab eelotsusetaotluse esitanud kohus tuvastama süüdistatavate äriühingute kriminaalvastutuse selle tegevuse eest. Lähtudes eeldusest, et vaidlusalused fotoelektrilised moodulid tuli deklareerida Malaisiast ja Taiwanist pärit olevatena, kuna need on toodetud seda päritolu elementidega, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kas need fotoelektrilised moodulid tuleb deklareerida Malaisiast või Taiwanist „lähetatuna“ vaidlusaluste rakendusmääruste tähenduses, kasutades Malaisiast või Taiwanist imporditud fotoelektrilistele moodulitele kohaldatavaid TARICi koode.
15.      Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et nendes rakendusmäärustes tollialastele õigusaktidele tehtud viidete tõttu võib lahtri 15 „Lähte‑/ekspordiriik“.puhul arvesse võtta 9. lisa liite C1 II jaotise C osas(19) sätestatut, mis on ette nähtud delegeeritud määruses 2016/341(20). Selle sättega kooskõlas ei tule esiteks tulenevalt äritehingust ja teiseks transpordiga mitteseotud peatamisest fotoelektriliste moodulite „lähteriigiks“ enam pidada Malaisiat või Taiwani, vaid Lõuna‑Koread või Vietnami.
16.      Seejärel märgib eelotsusetaotluse esitanud kohus, et komisjoni juriidilise teenistuse 10. aprilli 2019. aasta õiguslikust arvamusest OLAFile(21) nähtub, et rakendusmäärustes 2016/184 ja 2016/185 kasutatud mõistet „lähetatud [riigist]“ tuleb tõlgendada laialt nii, et see hõlmaks ka Malaisiast või Taiwanist kaudselt lähetatud päikeseelemente, mis pannakse kolmandates riikides kokku fotoelektrilisteks mooduliteks.
17.      Eelotsusetaotluse esitanud kohtu arvates kaldub see tõlgendus aga kõrvale delegeeritud määruses 2016/341 ette nähtust ning seda on ka raske ühitada vaidlusalustes rakendusmäärustes vabastuse andmist reguleeriva korraga. Fotoelektriliste moodulite puhul tollimaksudest vabastuse saamiseks peab avalduses olema tingimata märgitud kaks TARICi lisakoodi, nimelt nii moodulite tootja TARICi kood kui ka elementide tootja TARICi kood. Fotoelektriliste moodulite tootja TARICi lisakoodi ei saa aga esitada, kui Malaisias või Taiwanis on toodetud üksnes päikeseelemendid.
18.      Eelotsusetaotluse esitanud kohtul on tekkinud ka küsimus, kas süüdistatavate äriühingute väljastatud arvetel esitatud avaldused vastavad vaidlusalustes rakendusmäärustes ette nähtud vorminõuetele ja kas avalduse kõik aspektid on olulised selle avalduse kehtivuse seisukohast või kas importijad võivad nende avalduste õigsuse tõendamiseks kasutada muid tõendeid.
19.      Selles olukorras otsustas eelotsusetaotluse esitanud kohus kriminaalmenetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule kolm eelotsuse küsimust. Euroopa Kohtu palvel keskendub käesolev ettepanek siiski esimesele ja kolmandale eelotsuse küsimusele, millega eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib teada:
„1.      Kas kristalsest ränist fotoelektrilised moodulid või paneelid, mis on Lõuna‑Koreas või Vietnamis kokku pandud Malaisias või Taiwanis toodetud fotoelektrilistest elementidest ja seejärel Lõuna-Koreast või Vietnamist Euroopa Liitu imporditud, loetakse „lähetatuks Malaisiast või Taiwanist“ rakendusmääruste 2016/184, 2016/185, 2017/366 ja 2017/367 tähenduses, nii et kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite või paneelide deklareerimisel tuleb „lähteriigiks“ märkida Malaisia või Taiwan ja ära näidata kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite või paneelide suhtes, mis on „imporditud Malaisiast või Taiwanist“, kehtivad kaubakoodid? […]
3.      Kui esimesele küsimusele vastatakse jaatavalt: kas sellisel juhul peab kehtival faktuurarvel sisalduv avaldus vastama rakendusmääruste 2017/366 ja 2017/367 artikli 4 lõikes 2 ning rakendusmääruste 2016/184 ja 2016/185 artikli 1 lõikes 2 ette nähtud sõnastusele ja (vormi)nõuetele või võib sõnastusest ja (vormi)nõuetest kõrvale kalduda, olenemata sellest, kas arvel sisalduva avalduse õigsuse ja autentsuse kohta esitatakse muid tõendeid või mitte“?
II.    Analüüs
A.      Esimene eelotsuse küsimus
20.      Esimese küsimuse võib jagada kaheks osaks. Esiteks soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kuidas tuleb tõlgendada väljendit „Malaisiast ja Taiwanist lähetatud“, nii nagu neid on kasutatud vaidlusalustes rakendusmäärustes(22), seoses fotoelektriliste moodulitega, mis on Lõuna‑Koreas või Vietnamis kokku pandud Malaisias või Taiwanis toodetud fotoelektriliste elementidega ning seejärel Lõuna‑Koreast või Vietnamist liitu imporditud. Teiseks palub eelotsusetaotluse esitanud kohus Euroopa Kohtul teha kindlaks tagajärjed, mis tulenevad selle väljendi tõlgendusest tollikohustustele (täpsemalt lähteriigi märkimisele ja asjaomaste kaubakoodide kasutamisele) kõnealuste moodulite liitu importimisel.
21.      Kõigepealt tuleb märkida, et eelotsusetaotluse esitanud kohus on kindlaks teinud, et kõnealused fotoelektrilised moodulid, mis on küll Lõuna‑Koreas või Vietnamis kokku pandud, on Malaisiast ja Taiwanist pärit. Fotoelektriliste moodulite päritolu määratakse kindlaks päritolu alusel(23), mis on fotoelektrilistel elementidel, mis on käesolevatel juhtudel pärit Malaisiast ja Taiwanist. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu kahtlused piirduvad seega küsimusega, kas kõnealustel juhtudel tuleb ka neid mooduleid vaidlusaluste rakendusmääruste tähenduses pidada „Malaisiast ja Taiwanist lähetatuks“ või mitte.
1.      Vaidlusaluste rakendusmääruste tähenduses väljendi „Malaisiast ja Taiwanist lähetatud“ tõlgendamine
22.      Sisuliselt on Euroopa Kohtule esitatud väljendi „Malaisiast ja Taiwanist lähetatud“, mida kasutatakse vaidlusalustes rakendusmäärustes, kaks võimalikku tõlgendust. Esimese lähenemisviisi kohaselt, mida toetavad eelotsusetaotluse esitanud kohtus süüdistatavad äriühingud, tuleks seda väljendit tõlgendada kitsalt nii, et need viitavad üksnes fotoelektriliste moodulite otsesele „lähetamisele“ Malaisiast või Taiwanist. See tõlgendus oleks kooskõlas mõistega „lähte‑/ekspordiriik“ tollialaste õigusaktide tähenduses(24) ja tooks seega kaasa kõnealuse impordi väljajätmise vaidlusaluste rakendusmääruste kohaldamisalast.
23.      Teise lähenemisviisi kohaselt, mida toetavad komisjon ja Belgia Kuningriik, tuleb seda väljendit aga tõlgendada laialt, mis ei hõlma mitte ainult Malaisiast ja Taiwanist otse lähetamise olukordi, vaid ka selliseid olukordi, nagu on kõne all eelotsusetaotlse esitanud kohtus pooleliolevas kohtuasjas, kus neis kahes riigis toodetud fotoelektrilistest elementidest koosnevad fotoelektrilised moodulid pannakse kokku kolmandates riikides ja lähetatakse sealt liitu.
24.      Seega tuleb tõlgendada väljendit „Malaisiast ja Taiwanist lähetatud“, nagu seda on kasutatud vaidlusalustes rakendusmäärustes. Sellega seoses tuleneb väljakujunenud kohtupraktikast, et arvestada ei tule mitte üksnes liidu õiguse sätte sõnastust, vaid ka konteksti ning selle õigusaktiga taotletavaid eesmärke, mille osa säte on.(25)
a)      Grammatiline tõlgendamine
25.      Mis puudutab kõigepealt grammatilist tõlgendust, siis märgin, et vaidlusaluste rakendusmääruste asjakohaste sätete eri keeleversioonide analüüsimisel ilmnevad mõned olulised terminoloogilised erinevused.
26.      Esimene (enamuse moodustav) keeleversioonide rühm kasutab väljendit, mis näib viitavat kaubanduslikule „saatmise“ või „lähetamise“ toimingule. Nii on näiteks ingliskeelses versioonis kasutatud väljendit „consigned from Malaysia and Taiwan“, saksakeelses versioonis „aus Malaysia und Taiwan versandte Einfuhren“ ja hollandikeelses versioonis, mis on eelotsusetaotluse esitanud kohtu keel, „verzonden uit Maleisië en Taiwan“.(26)
27.      Teine (vähemuse moodustav) vaidlusaluste rakendusmääruste keeleversioonide rühm, mille hulgas on ka itaaliakeelne versioon (kuid samuti hispaania‑ ja kreekakeelne versioon)(27), kasutab aga väljendit „pärinevad [riigist]“, mis ei viita seega mitte fotoelektriliste moodulite lähetamise toimingule, vaid nende „pärinemisele“.
28.      Prantsuskeelne versioon erineb veel selle poolest, et selles kasutatakse mõlemat väljendit. Selles versioonis kasutatakse nimelt sarnaselt esimese rühmaga terminit „expédiés de“, et viidata Malaisiale ja Taiwanile, kuid Hiina Rahvavabariigile viitamiseks kasutatakse mõistet „en provenance de“ kooskõlas teise keeleversioonide rühmaga, samas kui muud keeleversioonid kasutavad sama terminit nii Malaisiale ja Taiwanile kui ka Hiina Rahvavabariigile viitamiseks.
29.      Kõnealuste terminite eri keeleversioonide grammatiline analüüs ei võimalda seega teha täpset järeldust selle kohta, milline tähendus tuleb anda väljendile „Malaisiast ja Taiwanist lähetatud“ vaidlusaluste rakendusmääruste tähenduses. Kuigi enamikus keeleversioonides kasutatakse mõistet „lähetamine“, mis on kooskõlas Euroopa Kohtule esitatud esimese tõlgendusega võimalikest tõlgendustest, mida on kirjeldatud eespool punktis 22, kasutatakse muudes keeleversioonides aga mõistet „pärinemine“, mis on lähemal teisele väljapakutud tõlgendusele.
30.      Sellega seoses tuleneb kohtupraktikast, et sellise teksti ühetaolise tõlgendamise ja kohaldamise tagamiseks, mis on ühes liidu keeles sõnastatud erinevalt teistest keeltest, tuleb tõlgendada asjaomast sätet, lähtudes selle õigusakti eesmärgist ja kontekstist, kuhu säte kuulub.(28)
b)      Süstemaatiline tõlgendamine
31.      Mis puudutab süstemaatilist analüüsi, siis on vaidlusaluse väljendi kontekst dumpinguvastastest ja tasakaalustavatest tollimaksudest kõrvalehoidmise vastaste liidu õigusnormide kontekst. Nagu nähtub eespool punktidest 6 ja 9, on rakendusmäärused 2016/184 ja 2016/185 kõrvalehoidmisvastased määrused, samas kui rakendusmäärused 2017/366 ja 2017/367 on määrused, millega pikendati pärast läbivaatamismenetlusi(29) algseid dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid meetmeid Hiina Rahvavabariigi suhtes ning mis sisaldavad ka viidatud 2016. aasta rakendusmäärustega Malaisia ja Taiwani suhtes kehtestatud kõrvalehoidmisvastaste meetmete pikendamist.
32.      Sellega seoses tuleb märkida, et kõrvalehoidmist käsitlevad õigusnormid kujutavad endast õiguslikku raamistikku, millel on liidu dumpinguvastaste eeskirjade kontekstis oma iseärasus ja mis kujutab endast seega selle valdkonna eriregulatsiooni.(30) Sarnased kaalutlused kehtivad ka kõrvalehoidmist käsitlevate liidu õigusaktide puhul subsiidiumivastaste meetmete valdkonnas.(31)
33.      Sellest järeldub, et kõrvalehoidmisvastaste meetmete erilises õiguslikus kontekstis – olgu need siis dumpingu‑ või subsiidiumivastased meetmed – kasutatud mõisteid ja termineid tuleb tõlgendada nendele normidele omast süsteemi arvestades ja järelikult nende sätete ja nende alusel võetud meetmete konkreetseid eesmärke silmas pidades.
34.      Käesoleva kohtuasja kontekstis tõstatab eelotsusetaotluse esitanud kohus aga küsimuse dumpingu‑ ja subsiidiumivastaste kõrvalehoidmisvastaste meetmete ning tolliõiguse sätete koosmõju kohta. Ta märgib, et hollandi keeles (nagu ka mitmes muus eespool punktis 26 nimetatud keeleversioonis) on olemas vastavus rakendusmäärustes ja tollialastes õigusaktides kasutatud mõistete vahel, mis mõlemad viitavad „lähetamisele“ füüsilises tähenduses. Eespool punktis 23 nimetatud lai tõlgendus oleks seega vastuolus tolliõiguse normidega, milles on kasutatud vaidlusalustes rakendusmäärustes kasutatud mõistetega sarnaseid mõisteid.
35.      Sellega seoses märgin, et kuigi dumpingu‑ ja subsiidiumivastased eeskirjad ühelt poolt ning tollieeskirjad teiselt poolt on seotud asjaoluga, et need mõlemad käsitlevad liitu importimist, kujutavad need endast eraldi eeskirju.
36.      Esiteks, mõlemad on küll Euroopa Liidu ainupädevuses, kuid need on autonoomsed(32) ning põhinevad õiguslikel alustel, mis ei lange täielikult kokku(33). Teiseks järgivad need erinevaid eesmärke. Nagu eespool juba märgitud, on liidu dumpingu‑ ja subsiidiumivastased normid kaubanduse kaitsemeetmed, mille eesmärk on sisuliselt taastada siseturul ausa konkurentsi tingimused, võideldes ebaausate eeliste vastu, mis tulenevad dumpingust või välismaistest avalikest subsiidiumidest, mis põhjustavad kahju liidu tootmisharule.(34) Seevastu tolliõigus reguleerib kõiki liidu tolliterritooriumile toodava või sealt väljaviidava kauba suhtes kohaldatavaid eeskirju ja protseduure, tagades ühelt poolt tolliseadustikus ette nähtud maksude õige kohaldamise(35) ja teiselt poolt tollieeskirjade ühetaolise rakendamise kogu liidu territooriumil.(36)
37.      Sellest tulenevalt on Euroopa Kohus selgitanud, et kuigi dumpinguvastased meetmed on funktsionaalselt ühisest tollitariifistikust sõltumatud(37), kohaldatakse tollialaseid õigusakte dumpinguvastaste või tasakaalustavate tollimaksude suhtes siiski ainult siis, kui selliseid tollimakse kehtestavad määrused seda ette näevad(38). Nii on see käesoleval juhul, kus, nagu eespool punktides 8 ja 9 on märgitud, viitavad vaidlusalused rakendusmäärused sõnaselgelt „kehtivatele tollimaksualastele sätetele“.
38.      Sellest järeldub, et teatud asjaoludel võib nimelt liidu tolliõigusele omane õiguslik raamistik olla asjakohane ka dumpingu‑ või subsiidiumivastaste sätete tõlgendamisel. Siiski on tõlgendatavatel mõistetel osas, milles need on eriomased ja spetsiifilised dumpingu‑ ja subsiidiumivastastele õigusaktidele, autonoomne ja iseäralik sisu, mis on omane nendele õigusaktidele, ning nende eesmärk on saavutada nendele õigusaktidele omased eesmärgid. Seetõttu ei pea need tingimata kattuma tollialastes õigusaktides kasutatud mõistetega (isegi kui need on sarnased) ning nende tähenduse, mis põhineb nimetatud eesmärkidel, tõlgendamist ei saa muuta selleks, et tagada kooskõla tolliõigusele omase terminoloogiaga.(39) See on nii seda enam, kui tolliõigusega kooskõlas olev tõlgendus võib kahjustada neid eesmärke, mis on omased liidu kaubanduse kaitsemeetmete õigusaktidele ja eelkõige kõrvalehoidmisvastastele õigusaktidele.
39.      Kui tekib kahtlus, kuidas tõlgendada dumpingu‑ või subsiidiumivastasele õigusele ja tolliõigusele omaseid mõisteid, mis on sarnased, tuleb eelistada tõlgendust, mis lähtub dumpingu‑ või subsiidiumivastaste õigusnormide eesmärgist. Lisaks kinnitab seda käesoleval juhul vaidlusalustes rakendusmäärustes tehtud üldine viide tollialastele õigusaktidele, mis on kohaldatav, „kui [nendes määrustes] ei ole sätestatud teisiti“.
40.      Kokkuvõttes tuleneb eeltoodust, et vaidlusalustes rakendusmäärustes kasutatud väljendit „Malaisiast ja Taiwanist lähetatud“, tuleb sellepärast, et seda kasutatakse dumpingu‑ ja subsiidiumivastaste kõrvalehoidmisvastastemeetmete õiguslikus raamistikus, tõlgendada, arvestades nende määruste ja nende alusel võetud meetmete spetsiifilisi eesmärke.
c)      Teleoloogiline tõlgendamine
41.      Seoses kõrvalehoidmisvastaste eeskirjade eesmärgiga tuleneb väljakujunenud kohtupraktikast, et dumpinguvastast tollimaksu laiendava määruse ainus eesmärk on tagada selle tõhusus ja vältida sellest kõrvalehoidmist. Sellest tulenevalt on lõplikku dumpinguvastast tollimaksu laiendava meetme eesmärk kaitsta lõplike dumpinguvastaste meetmete tõhusat kohaldamist.(40)
42.      Seega tuleb meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevaid liidu sätteid ja nende alusel võetud meetmetes kasutatud termineid tõlgendada just kõnealuse eesmärgi, nimelt liidu poolt vastuvõetud dumpinguvastaste meetmete tõhususe tagamise ja nendest meetmetest kõrvalehoidmise vältimise eesmärgi põhjal.(41) Samad põhimõtted kehtivad ka subsiidiumivastaste meetmete suhtes.(42)
43.      Sellest järeldub, et tõlgendus, mis võimaldaks ettevõtjatel lõpliku tollimaksu (kas dumpinguvastasese või tasakaalustava tollimaksu) laiendamise kohaldamist vältida lihtsalt, kokkupanekute kaudu kolmandates riikides, riskides kahjustada liidu meetmetest kõrvalehoidmist takistavate sätete ja meetmete tõhusust, on vastuolus nende sätete ja meetmete eesmärkidega.(43)
44.      Käesoleval juhul on vaidlusaluste rakendusmäärustega kehtestatud ümberlükatav eeldus, et kõik Taiwanist või Malaisiast pärit fotoelektrilised elemendid hoiavad kõrvale Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt lähetatud fotoelektriliste elementide ja moodulite suhtes kehtestatud dumpingu‑ või subsiidiumivastastest meetmetest. Ainus erand on seotud elementide või moodulitega, mille on tootnud äriühingud, kes tegid dumpingu‑ ja subsiidiumivastastes uurimistes koostööd ja tõendasid, et nad ei tegelenud ebaseadusliku tegevusega.(44) Tegemist on heausksete tootjatega, keda ei saa pidada vastutavaks Hiina toodete suhtes kehtestatud esialgsetest dumpinguvastastest ja tasakaalustavatest meetmetest kõrvalehoidmise eest.
45.      Vaidlusalustes rakendusmäärustes kasutatud väljendi „Malaisiast ja Taiwanist lähetatud“ pakutud kitsas tõlgendus tähendaks, et nende määruste kohaldamisalasse peaksid kuuluma üksnes Malaisiast või Taiwanist tehtud – Malaisia või Taiwani elementide või neid elemente sisaldavate moodulitega – „otsesaadetised“ liitu. Sellise lähenemise tagajärg oleks see, et pelk liitu suunduval marsruudil sellise kolmanda riigi lisamine, kus toimub mitteoluline töötlemine – st Malaisia või Taiwani fotoelektriliste elementide kokkupanemine fotoelektrilisteks mooduliteks, mis seejärel saadetakse liitu – muudaks ebatõhusaks eespool nimetatud eelduse, mis kehtestati vaidlusaluste rakendusmäärustega. Kuigi kõnealused moodulid koosnevad olulises osas – mis pealegi määrab ära päritolu(45) – Malaisia või Taiwani elementidest, mille suhtes kohaldatakse kõrvalehoidmisvastast meedet, ei kuulu need kõrvalehoidmisvastase meetme kohaldamisalasse. Selline tõlgendus võib seega kahjustada niisuguste kõrvalehoidmisvastaste meetmete tõhusust, mille eesmärk on tagada elementide ja moodulite suhtes kohaldatavate dumpingu‑ ja subsiidiumivastaste tollimaksude tõhusus ning takistada nendest kõrvalehoidmist. Seega oleks see vastuolus vaidlusaluste rakendusmääruste eesmärkidega.
46.      Vastupidi, väljendi „Malaisiast ja Taiwanist lähetatud“ lai tõlgendus, mis langeb kokku mõistega „pärinemine“ ega piirdu pelgalt „otsese lähetamisega“, ja mis võimaldab arvata eelmises punktis nimetatud „kaudsete lähetamiste“ olukorrad kõrvalehoidmisvastaste meetmete kohaldamisalasse, võib tagada nende meetmete täieliku tõhususe kooskõlas vaidlusaluste rakendusmäärustega taotletavate eesmärkidega.
47.      Sellega seoses tuleb märkida, et kuigi kohtuotsusest Kolachi nähtub, et mõiste „pärinema“ dumpinguvastastest tollimaksudest kõrvalehoidmise vastaste õigusnormide kontekstis ja mõiste „päritolu“ tolliõiguse tähenduses ei ole samad(46), ilmneb sellest kohtuotsusest, et mõiste „pärinemine“ on paindlikum ja laiem kui mõiste „päritolu“(47) ning selle eesmärk on lihtsustada kõrvalehoidmise tõendamise kohustust liidu institutsioonide jaoks(48). Selles kontekstis võib mõistet „pärinemine“ käsitada nii, et see hõlmab mõistet „päritolu“. Kui tootel on teatava riigi „päritolu“, siis seda enam see „pärineb“ sellest riigist. Seda tõendab asjaolu, et vaidlusaluseid rakendusmäärusi kohaldatakse „olenemata sellest, kas [fotoelektrilised elemendid või moodulid] deklareeritakse Malaisiast või Taiwanist pärit olevatena või mitte“. Nagu kohtuasjas Kolachi, ei ole vaja, et institutsioonid tõendaksid, et elemendid ja moodulid on Malaisiast või Taiwanist pärit, vaid piisab sellest, et need on „nendest riikidest lähetatud“. Kui aga moodulid on nendest riikidest pärit, siis seda enam need on ka kõnealustest riikidest lähetatud ja seetõttu kohaldatakse kõrvalehoidmisvastaseid norme.
48.      Lisaks, vastupidi sellele, mida mõned süüdistatavad äriühingud väitsid eelotsusetaotluse esitanud kohtus, ei too lai tõlgendus kaasa Malaisia ja Taiwani suhtes kehtestatud kõrvalehoidmisvastaste meetmete õigusvastast laiendamist Lõuna‑Koreale ja Vietnamile. Nimelt ei laiene need meetmed kuidagi Lõuna‑Koreale ega Vietnamile, vaid antakse üksnes vaidlusaluste rakendusmääruste tõlgendus, mis võimaldab vältida „kõrvalehoidmisvastastest meetmetest kõrvalehoidmist“. Dumpingu‑ ja subsiidiumivastastest tollimaksudest kõrvalehoidmise meetmed ei puuduta otseselt Lõuna‑Korea ja Vietnami elementide või moodulite tootjaid. Nagu Malaisia või Taiwani puhul, ei ole ka nende suhtes kehtestatud mingit eeldust. See lai tõlgendus hõlmab neid üksnes juhul, kui nad toodavad fotoelektrilisi mooduleid, kasutades nende moodulite põhikomponentidena Malaisia või Taiwani fotoelektrilisi elemente, mille suhtes kohaldatakse kõrvalehoidmisvastaseid meetmeid. Kuna sellisel juhul tuleks fotoelektrilisi mooduleid käsitada Malaisia ja Taiwani päritoluga toodetena, muutuvad nende riikidega seotud kõrvalehoidmist käsitlevad õigusaktid asjakohaseks. Selline tõlgendus tundub kõike muud kui ebamõistlik nende riikide tootjate suhtes, kes ekspordivad liitu fotoelektrilisi mooduleid.
49.      Lisaks ei ole õige väita, nagu seda teevad mõned süüdistatavad äriühingud eelotsusetaotluse esitanud kohtus, et seadusandjal ei olnud kunagi kavatsust lisada kõrvalehoidmisvastaste meetmete hulka kolmandates riikides kokkupandud fotoelektrilisi mooduleid. Vaidlusalused rakendusmäärused ei puuduta mitte ainult fotoelektrilisi mooduleid, vaid ka fotoelektrilisi elemente kui nende moodulite olulist osa. Nagu kirjeldatud, jätaks kitsendava tõlgenduse lubamine need meetmed ilma soovitavast toimest. Mis puudutab neid rakendusmäärusi, siis seadusandja tahe – mis on liidu õigusnormide tõlgendamisel kindlasti oluline(49) – oli vältida dumpingu‑ ja subsiidiumivastastest meetmetest kõrvale hoidmist.
50.      Lai tõlgendus on kooskõlas ka kõrvalehoidmisvastase süsteemiga, mis põhineb kohtupraktikast nähtuvalt vastutuse suurendamisel importija jaoks, kellel on alati võimalus tõendada, et kõnealune import ei kuulu kõrvalehoidmisvastaste meetmete kohaldamisalasse või et see kuulub mõne nendes meetmetes ette nähtud vabastuse kohaldamisalasse, see tähendab käesoleval juhul, et fotoelektrilised moodulid sisaldavad elemente, mille on tootnud üks maksust vabastatud Malaisia või Taiwani tootja.(50) Lisaks ei ole see tõlgendus kuidagi vastuolus süüdistatavate äriühingute viidatud kohtupraktikaga.(51)
51.      Kokkuvõttes toetab vaidlusalustes rakendusmäärustes kasutatud väljendi „Malaisiast ja Taiwanist lähetatud“ tõlgendus, mis on antud dumpingu‑ ja subsiidiumivastaste kõrvalehoidmisvastaste sätete ja meetmete kontekstis, nende sätete ja meetmete eesmärke arvestades seda, et seda väljendit tuleb tõlgendada laialt nii, et need viitavad „pärinemisele“, mitte „lähetamisele“ kitsas tähenduses.
2.      Tagajärjed tollideklaratsiooni esitamise kohustusele
52.      Esimese eelotsuse küsimuse teises osas soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus seejärel teada, millised praktilised tagajärjed on väljendi „Malaisiast või Taiwanist lähetatud“ tõlgendamisel importijatel lasuvatele tollikohustustele selliste fotoelektriliste moodulite impordi korral, nagu on kõne all käesolevas asjas. Eelotsusetaotluse esitanud kohtule on eelkõige tekkinud küsimus, kas need moodulid tuleb deklareerida, märkides „lähteriigiks“ Malaisia või Taiwani, ja milliseid kaubakoode tuleb kasutada. Eelotsusetaotluse esitanud kohus kahtleb, kas importijad saavad tegelikult täita vaidlusaluste rakendusmäärustega ette nähtud vorminõudeid.
53.      Sellega seoses, nagu on märgitud eespool punktis 50, peab importija vastutusel põhinevas süsteemis importija selleks, et ta saaks vabastusi kasutada, tõendama, et liitu imporditud kauba võib dumpingu‑ või subsiidiumivastastest meetmetest vabastada. Seetõttu vastutab ta asjakohaste õigusaktide vorminõuete täitmise eest ja erinevate asjakohaste TARICi koodide märkimise eest. Käesoleval juhul pidi kõnealuste vabastuste saamiseks tollideklaratsioonist järelikult ühemõtteliselt nähtuma, et vaidlusalused fotoelektrilised moodulid sisaldasid elemente, mille olid Malaisias ja Taiwanis tootnud tootjad, kes olid vaidlusaluste rakendusmääruste alusel maksust vabastatud, ning et lisaks tuli esitada kõik vastavad dokumendid, mis oleksid võimaluse piires täidetud kogu nõutud teabega.
54.      Süüdistatavad äriühingud esitavad aga mitu küsimust, mida eelotsusetaotluse esitanud kohus on eelotsusetaotluses korranud.
55.      Esiteks tekib küsimus delegeeritud määruse 2016/341 9. lisa lahtris 15 ette nähtud „lähte‑/ekspordiriigi“ märkimise kohta.
56.      Sellega seoses ei ole küsimus problemaatiline teatavates keeleversioonides, nagu inglis‑ või itaaliakeelne versioon, kus kasutatakse vaidlusalustes rakendusmäärustes ja tollialastes õigusaktides(52) erinevaid mõisteid. Keeleversioonides, kus mõlemas õigusaktis kasutatakse sama terminoloogiat, näiteks prantsuskeelses või menetluskeelses, st hollandikeelses versioonis(53), võib samade terminite kasutamine aga tegelikult segadust tekitada.
57.      Selles kontekstis leian, et vaatamata nendele keelelistele vastuoludele on selge, et viidatud lahtris 15 nimetatud „lähteriik“ on riik, kust moodulid füüsiliselt lähetati – mis ei pruugi tingimata vastata „pärinemise“ riigile kõrvalehoidmisvastaste meetmete tähenduses – ehk käesolevatel juhtudel Lõuna‑Korea või Vietnam. Nagu eelotsusetaotluse esitanud kohus õigesti märkis, tuleneb see nii lahtri 15 märkustest(54) kui ka muude keeleversioonide, näiteks inglis‑ ja itaaliakeelse versiooni ühtsest terminoloogiast.
58.      Siiski nagu komisjon kohtuistungil märkis, oli selleks, et tõendada ühemõtteliselt, et kõnealused fotoelektrilised moodulid sisaldasid elemente, mille olid Malaisias ja Taiwanis tootnud maksust vabastatud tootjad, oli täiesti võimalik ja isegi vajalik märkida lahtrisse 33 „kaubakood“ koos fotoelektriliste moodulite asjakohase koodiga nende elementide TARICi kood, mille on tootnud asjaomased maksust vabastatud Malaisia või Taiwani tootjad, koos konkreetse tootja TARICi lisakoodiga, nagu on märgitud vaidlusalustes rakendusmäärustes.
59.      Teiseks väidavad mõned süüdistatavad äriühingud, et vaidlusalustes rakendusmäärustes nõutud avalduste tegemine ja lisamine oli võimatu eelkõige seetõttu, et Lõuna‑Korea või Vietnami fotoelektriliste moodulite tootjate TARICi lisakoodi ei olnud olemas. Määruste 2016/184 ja 2016/185 artikli 1 lõike 2 ning määruste 2017/366 ja 2017/367 artikli 4 lõike 2 tõlgendamisel aga ei ilmne, et käesoleval juhul oleks võimatu selliseid avaldusi teha ja lisada. Esiteks peab need avaldused esitama „tootja või lähetaja“, kes faktuurarve väljastas. Käesoleval juhul näib, et see isik võib olla Lõuna‑Korea või Vietnami tootja, kes tootis fotoelektrilise mooduli, mitte Malaisia või Taiwani tootja, kes tootis elemendi. Ei ole selge, miks see isik ei oleks saanud sellist avaldust teha. Teiseks, mis puudutab avalduse sisu, siis kuigi Lõuna‑Korea või Vietnami tootja TARICi lisakoodi – mida ei ole olemas, kuna neid tootjaid ei võetud vaidlusalustes rakendusmäärustes arvesse – ei saanud märkida, oleks saanud ja tulnud märkida, nagu sõnaselgelt nõutud, selle Malaisia või Taiwani tootja TARICi lisakood (lisaks nimele ja aadressile), kes toodab fotoelektrilisi elemente, millest moodul koosneb, ning kes oli kõrvalehoidmisvastastest meetmetest vabastatud.
3.      Ettepanek esimese eelotsuse küsimuse kohta
60.      Kõigist eeltoodud kaalutlustest tuleneb, et vaidlusalustes rakendusmäärustes kasutatud väljendit „Malaisiast ja Taiwanist lähetatud“ tuleb tõlgendada nii, et see viitab kõnealuste fotoelektriliste moodulite pärinemisele. Järelikult tuleb kristalsest ränist fotoelektrilisi mooduleid või paneele, mis on kokku pandud Lõuna‑Koreas või Vietnamis fotoelektriliste elementidega, mis on toodetud Malaisias või Taiwanis, ja mis imporditi seejärel liitu Lõuna‑Koreast või Vietnamist, käsitada „Malaisiast ja Taiwanist lähetatuna“ nende rakendusmääruste tähenduses. Sellised fotoelektrilised moodulid või paneelid tuleb deklareerida nii, et nende „lähteriik“ delegeeritud määruse (EL) 2016/341 II C jaotise 9. lisa liite C1 lahtri 15 tähenduses on Lõuna‑Korea või Vietnam ning need tuleb tähistada „Malaisiast või Taiwanist imporditud“ fotoelektriliste moodulite või paneelide asjaomaste kaubakoodidega.
B.      Kolmas eelotsuse küsimus
61.      Kolmanda küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kas faktuurarvel nõuetekohane avaldus peab vastama täpselt sõnastusele ja vorminõuetele, mis on ette nähtud vaidlusalustes rakendusmäärustes(55), või on importijatel võimalik sellest sõnastusest ja vorminõuetest kõrvale kalduda, tuginedes muudele tõenditele, mis kinnitavad arvel esitatud avalduse õigsust ja autentsust, või mitte.
62.      Sellega seoses tuleneb kohtupraktikast, et sätteid, mis näevad ette dumpinguvastasest ja tasakaalustavast tollimaksust vabastamise, tuleb tõlgendada kitsalt. Selliseid vabastusi võib anda ainult teatavatel tingimustel ja konkreetselt sätestatud juhtudel ning see vabastus on dumpinguvastase tollimaksu ja tasakaalustava tollimaksu tavapärasest korrast tehtav erand.(56)
63.      Selle kohtupraktika kohaselt tuleb rakendusmääruste asjaomaseid sätteid, millega kehtestatakse selles ette nähtud vabastuste saamiseks konkreetsed vorminõuded, järelikult tõlgendada kitsalt. Sellest tuleneb, et põhimõtteliselt ei tohi lubada erandeid nendest vorminõuetest, mille eesmärk on tõendada nendest eranditest kasu saavaid imporditud tooteid puudutava teabe tõelevastavust. Seega peab nendes sätetes ette nähtud nõuetekohane avaldus faktuurarvel sisaldama võimaluse piires kõiki andmeid ja teavet, mille esitamist need sätted nõuavad. Järelikult ei saa põhimõtteliselt aktsepteerida avaldusi, mis ei sisalda kogu nõutavat teavet.
64.      Samas on nende sätete tõlgendus, millega keeldutakse importijale vabastusi andmast põhjusel, et nõutud dokumendid ei sisalda teavet, mida ei ole võimalik esitada seetõttu, et sellist teavet ei ole olemas, minu arvates ebamõistlik ja vastuolus proportsionaalsuse põhimõttega. Seega, nagu on juba märgitud käesoleva ettepaneku punktis 59, ei olnud importijatel käesoleval juhul sisuliselt võimalik märkida asjakohaste sätetega nõutavas avalduses Lõuna‑Korea või Vietnami tootja TARICi lisakoodi, kuna seda koodi ei olnud olemas, sest neid tootjaid ei võetud vaidlusalustes rakendusmäärustes arvesse. Sellises olukorras ei saa kõnealuses avalduses TARICi lisakoodi märkimata jätmine minu arvates kaasa tuua nimetatud vabastuste andmisest keeldumist, kui liikmesriigi pädevad asutused tuvastavad vajaduse korral muude tõendite alusel, et selles avalduses esitatu on tõene. Niisugused muud tõendid võivad olla näiteks nende fotoelektriliste elementide ostuarved, mille Vietnami või Lõuna‑Korea tootja on ostnud maksust vabastatud Malaisia või Taiwani tootjalt.
65.      Järelikult tuleb kolmandale eelotsuse küsimusele minu arvates vastata, et rakendusmääruste 2016/184 ja 2016/185 artikli 1 lõiget 2 ning rakendusmääruste 2017/366 ja 2017/367 artikli 4 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et nendes nimetatud avaldused peavad sisaldama kõiki andmeid ja teavet, mille esitamine on nende sätete kohaselt nõutav, välja arvatud andmed ja teave, mille esitamine on sisuliselt võimatu seetõttu, et neid ei ole olemas. Sellisel juhul võivad pädevad riigisisesed asutused, kui see on vajalik ja asjakohane, kindlaks teha, kas kõnealustes rakendusmäärustes sätestatud vabastuste saamise tingimused on täidetud, tuginedes vajaduse korral muudele asjakohastele tõenditele.
C.      Mõned kaalutlused seoses põhikohtuasjaga
66.      Lisaks eelotsuse küsimustele antavatele vastustele pean vajalikuks esitada täiendavaid tähelepanekuid, mis võivad olla eelotsusetaotluse esitanud kohtule tarvilikud tema menetluses poolelioleva vaidluse lahendamisel.
67.      Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb Euroopa Kohtul ELTL artiklis 267 kehtestatud liikmesriigi kohtute ja Euroopa Kohtu vahelises koostöömenetluses anda liikmesriigi kohtule kõik liidu õiguse tõlgendamise juhtnöörid, mis võivad olla tarvilikud liikmesriigi kohtu menetluses oleva kohtuasja lahendamisel, olenemata sellest, kas eelotsusetaotluse esitanud kohus neile oma küsimuses viitas või mitte.(57)
68.      Sellega seoses meenutan, et eelotsusetaotluse esitanud kohtu menetluses pooleliolev vaidlus käsitleb kriminaalmenetlust äriühingute suhtes, keda süüdistatakse eespool punktis 13 nimetatud tegudes.
69.      Käesolevas ettepanekus esitatud kaalutlustest nähtub aga selgelt, et mõiste „pärinema“ tõlgendamine (kõigis keeltes ja kindlasti hollandi keeles) kõnealuste kõrvalehoidmisvastaste meetmete seisukohast ei ole tõepoolest nii selge, eelkõige seoses sellega, mis puudutab terminoloogilist kattumist tollialastes õigusaktides kasutatud sõnadega „lähteriik“.(58) Selline ebakindel olukord võib seega mõjutada ka vastavate kaubakoodide õige kasutamise küsimust ja seega võimalike rikkumiste korral määratavate karistuste ulatust ja proportsionaalsust.
70.      Mõistagi on väljakujunenud kohtupraktika kohaselt liikmesriigi ülesanne määrata liidu õiguse rikkumise korral kindlaks määratavate karistuste laad (haldus‑ või kriminaalkaristused). Need karistused peavad igal juhul olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.(59)
71.      Samas peab eelotsusetaotluse esitanud kohus iga tema menetluses oleva kohtuasja konkreetse olukorra ja konkreetsete asjaolude põhjal ning oma õigussüsteemi sätete alusel kindlaks tegema, kas võimalik õiguslik ebakindlus seoses sellega, missugune tähendus tuleb anda hollandikeelsele väljendile „Malaisiast ja Taiwanist lähetatud“, võib õigustada kriminaalkaristuse määramist põhikohtuasjas kõne all oleva tegevuse eest või võib see olenevalt olukorrast kujutada endast teatavat kergendavat asjaolu kriminaalvastutuse seisukohast.
72.      Sellega seoses märgin aga üksnes, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt nõuab õiguskindluse põhimõte ühelt poolt, et õigusnormid oleksid selged ja täpsed, ning teiselt poolt, et nende kohaldamine oleks õigussubjektidele ettenähtav, eriti kui need normid võivad kaasa tuua ebasoodsaid tagajärgi. Nimetatud põhimõte nõuab esmajoones seda, et õigusnormid võimaldaksid asjasse puutuvatel isikutel täpselt teada, millise ulatusega on kohustused, mida õigusnormid nendele isikutele ette näevad, ja et nendel isikutel oleks võimalik selgelt teada oma õigusi ja kohustusi ning toimida nendele vastavalt.(60)
73.      Samuti nähtub kohtupraktikast, et kriminaalvaldkonnas harta artikli 49 lõikes 1 sätestatud seaduses sätestatuse põhimõte, mis on õiguskindluse üldpõhimõtte konkreetne väljendus, eeldab eelkõige seda, et süüteod ja nende eest kohaldatavad karistused on seaduses selgelt määratletud. See tingimus on täidetud, kui õigussubjekt saab asjaomase sätte sõnastusest ja vajaduse korral kohtute poolt sellele antud tõlgendusest aru, milline tegu või tegevusetus toob kaasa kriminaalvastutuse.(61)
74.      Seega peab eelotsusetaotluse esitanud kohus vajaduse korral jõudma põhikohtuasjas konkreetsetele järeldustele, mis tulenevad nendest kohtupraktika põhimõtetest.
III. Ettepanek
75.      Esitatud põhjendustest lähtudes teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpeni (Antwerpeni esimese astme kohus, Belgia) esimesele ja kolmandale eelotsuse küsimusele järgmiselt:
Rakendusmäärustes 2016/184, 2016/185, 2017/366 ja 2017/367 kasutatud väljendit „Malaisiast ja Taiwanist lähetatud“ tuleb tõlgendada nii, et see viitab kõnealuste fotoelektriliste moodulite „pärinemisele“. Järelikult tuleb kristalsest ränist fotoelektrilisi mooduleid või paneele, mis on kokku pandud Lõuna‑Koreas või Vietnamis fotoelektriliste elementidega, mis on toodetud Malaisias või Taiwanis, ja mis imporditi seejärel liitu Lõuna‑Koreast või Vietnamist, käsitada „Malaisiast ja Taiwanist lähetatuna“ nende rakendusmääruste tähenduses. Sellised fotoelektrilised moodulid või paneelid tuleb deklareerida nii, et nende „lähteriik“ delegeeritud määruse 2016/341 II C jaotise 9. lisa liite C1 lahtri 15 tähenduses on Lõuna‑Korea või Vietnam, ning need tuleb tähistada „Malaisiast või Taiwanist imporditud“ fotoelektriliste moodulite või paneelide asjaomaste kaubakoodidega.
Rakendusmääruste 2016/184 ja 2016/185 artikli 1 lõiget 2 ning rakendusmääruste 2017/366 ja 2017/367 artikli 4 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et nendes nimetatud avaldused peavad sisaldama kõiki andmeid, mille esitamine on nende sätete kohaselt nõutav, välja arvatud andmed ja teave, mille esitamine on sisuliselt võimatu seetõttu, et neid ei ole olemas. Sellisel juhul võivad pädevad riigisisesed asutused, kui see on vajalik ja asjakohane, kindlaks teha, kas kõnealustes rakendusmäärustes sätestatud vabastuste saamise tingimused on täidetud, tuginedes vajaduse korral muudele asjakohastele tõenditele.
1      Algkeel: itaalia.
2      Vt selle kohta ka kohtujurist Pitruzzella ettepanek kohtuasjas komisjon vs. Kolachi Raj Industrial (C‑709/17 P, EU:C:2019:303, punkt 1).
3      NV Jas Forwarding Worldwide (Belguim), Gerlach & Co NV, BO Baywa r.e. Solar Systems S.A.R.L., BO Bejulo, BO Memodo, BO Densys pv5, BO HelioActive Rendszerintegrátor ja BO Donauer Solar Systems.
4      Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1238/2013, millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased meetmed Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) impordi suhtes ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT 2013, L 325, lk 1).
5      Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 1239/2013, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks (ELT 2013, L 135, lk 66).
6      Komisjoni 11. veebruari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/184, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt lähetatud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1239/2013 kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu Malaisiast ja Taiwanist lähetatud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Malaisiast või Taiwanist pärinevana või mitte (ELT 2016, L 37, lk 56).
7      Komisjoni 11. veebruari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/185, millega laiendatakse Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt lähetatud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1238/2013 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Malaisiast ja Taiwanist lähetatud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Malaisiast või Taiwanist pärinevatena või mitte (ELT 2016, L 37, lk 76).
8      Vt rakendusmääruste 2016/184 ja 2016/185 artikli 1 lõige 1.
9      Vt rakendusmääruste 2016/184 ja 2016/185 artikli 1 lõige 1.
10      Vt täpsemalt rakendusmääruste 2016/184 ja 2016/185 artikli 1 lõige 2.
11      Vt rakendusmääruste 2016/184 ja 2016/185 artikli 1 lõige 4.
12      Komisjoni 1. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/366, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 lõikele 2 ja pärast osalise vahepealse läbivaatamise lõpetamise uurimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 19 lõikele 3 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) impordi suhtes lõplikud tasakaalustavad tollimaksud (ELT 2017, L 56, lk 131) (ELT 2018, L 183, lk 1).
13      Komisjoni 1. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/367, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikele 2 ja pärast osalise vahepealse läbivaatamise uurimise lõpetamist vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikele 3 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT 2017, L 56, lk 131) (ELT 2018, L 183, lk 1).
14      Vt rakendusmääruse 2017/366 põhjendused 783 ja 784 ning rakendusmääruse 2017/367 põhjendused 372 ja 373.
15      Vt rakendusmääruse 2017/366 põhjendus 786 ja artikli 4 lõige 1 ning rakendusmääruse 2017/367 põhjendus 375 ja artikli 4 lõige 1.
16      Vt rakendusmääruste 2017/366 ja 2017/367 artikli 4 lõige 3.
17      Ainult kahel korral viidati fotoelektrilistele moodulitele Taiwanist pärit olevatena ja sealt lähetatutena, vt eelotsusetaotluse punkt 3.
18      Välja arvatud eelmises joonealuses märkuses nimetatud kahel korral.
19      Pealkirjaga „Vabasse ringlusse lubamise, lõppkasutuse, seestöötlemise, ajutise impordi ja tolliladustamisega seotud formaalsused“.
20      Komisjoni 17. detsembri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/341, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavate sätete üleminekueeskirjadega, kui vajalikud elektroonilised süsteemid veel ei toimi, ja muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2015/2446 (ELT 2016, L 69, lk 1).
21      OCM[2019]10202.
22      Vt rakendusmääruste 2016/184 ja 2016/185 pealkiri, põhjendused 5, 6, 17 ja 18 ning artikli 1 lõiked 1 ja 3 ning rakendusmääruste 2017/366 ja 2017/367 artikli 4 lõige 1.
23      Eelotsusetaotluse esitanud kohus viitab 20. mai 2021. aasta kohtuotsusele Renesola UK (C‑209/20, EU:C:2021:400), mis käsitles komisjoni 17. detsembri 2013. aasta rakendusmäärust (EL) nr 1357/2013, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ELT 2013, L 341, lk 47). Praegu reguleerib seda küsimust komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määruse (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid käsitlevate üksikasjalike eeskirjadega (ELT 2015, L 343, lk 1), artikkel 32.
24      Vt eespool punktis 15 viidatud lahter 15.
25      Vt eelkõige 12. septembri 2019. aasta kohtuotsus komisjon vs. Kolachi Raj Industrial (C‑709/17 P, EU:C:2019:717, punkt 82 ja seal viidatud kohtupraktika; edaspidi „kohtuotsus Kolachi“).
26      Nimetatud esimesse rühma näivad kuuluvat portugali‑ („expedidos da Malásia e de Taiwan“), slovaki‑ („odosielaných z Malajzie a Taiwanu“), tšehhi‑ („odesílaných z Malajsie a Tchaj‑wanu“), bulgaaria‑ („изпращан от Малайзия и Тайван“), horvaatia‑ („poslanih iz Malezije i Tajvana“), eesti‑ („Malaisiast ja Taiwanist lähetatud“), läti‑ („kuri nosūtīti no Malaizijas un Taivānas“), leedu‑ („siunčiamiems iš Malaizijos ir Taivano“); rootsi‑ („avsända från Malaysia och Taiwan“), taani‑ („afsendt fra Malaysia og Taiwan“); ungari‑ („Malajziában és Tajvanon feladott“), poola‑ („wysyłanych z Malezji i z Tajwanu“), sloveenia‑ („poslanih iz Malezije ali s Tajvana“), soome‑ („Malesiasta ja Taiwanista lähetettyjen“) ja rumeeniakeelsed („expediate din Malaysia și din Taiwan“) versioonid.
27      „Procedentes de Malasia y Taiwán“ hispaania keeles, „προέλευσης Μαλαισίας και Ταϊβάν“ kreeka keeles.
28      Kohtuotsus Kolachi, punkt 88.
29      Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT 2016, L 176, lk 21), artikli 11 lõigete 2 ja 3 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT 2016, L 176, lk 55), artikli 18 alusel.
30      Vt selle kohta kohtujurist Pitruzzella poolt kohtuasjas komisjon vs. Kolachi Raj Industrial (C‑709/17 P, EU:C:2019:303 ja seal viidatud kohtupraktika) esitatud ettepaneku punktides 37–39 sisalduvad tähelepanekud.
31      Subsiidiumivastaste meetmete valdkonnas kõrvalehoidmist käsitlevatel õigusaktidel, nii nagu dumpinguvastaste meetmete valdkonnas kõrvalehoidmist käsitlevatel õigusaktidel ei ole samuti WTO eeskirjades mingit alust (vt analoogia alusel kohtujurist Pitruzzella tähelepanekud, mida on nimetatud eelmises joonealuses märkuses).
32      Tollialased õigusaktid kuuluvad ELTL artikli 3 lõike 1 punktis a sätestatud tolliliidu valdkonna pädevusse, samas kui dumpingu‑ ja subsiidiumivastased õigusaktid kuuluvad ELTL artikli 3 lõike 1 punkti e kohaselt ühise kaubanduspoliitika valdkonna pädevusse.
33      Dumpingu‑ ja subsiidiumivastased õigusaktid põhinevad pädevustel ühise kaubanduspoliitika valdkonnas (ELTL artikli 207 lõige 2), samas kui tolliõigus põhineb ka pädevustel tolliliidu ja ‑koostöö (eelkõige ELTL artikkel 33) ning siseturu (ELTL artikkel 114) valdkonnas.
34      Vt selle kohta 15. juuli 2021. aasta kohtuotsus Profit Europe ja Gosselin Forwarding Services (C‑362/20, EU:C:2021:612, punkt 67 ja seal viidatud kohtupraktika) ja kohtujurist Hogani ettepanek kohtuasjas Jebsen & Jessen (C‑543/19, EU:C:2020:555 punktid 43 ja 52).
35      Vt selle kohta samas tähenduses 27. veebruari 2014. aasta kohtuotsus Greencarrier Freight Services Latvia (C‑571/12, EU:C:2014:102, punkt 32).
36      Vt selle kohta samas tähenduses 11. novembri 1999. aasta kohtuotsus Söhl & Söhlke (C‑48/98, EU:C:1999:548, punkt 48).
37      Vt selle kohta 15. juuli 2021. aasta kohtuotsus Profit Europe ja Gosselin Forwarding Services (C‑362/20, EU:C:2021:612, punkt 68).
38      22. mai 2019. aasta kohtuotsus Krohn & Schröder (C‑226/18, EU:C:2019:440, punkt 33).
39      Dumpinguvastase õiguse ja tolliõiguse mõistete autonoomset ja eraldiseisvat olemust on rõhutatud eespool viidatud kohtuotsuses Kolachi (punkt 90). Vt selle kohta ka kohtujurist Pitruzzella ettepanek kohtuasjas komisjon vs. Kolachi Raj Industrial (C‑709/17 P, EU:C:2019:303, punkt 81).
40      Vt selle kohta kohtuotsus Kolachi, punkt 96 ja seal viidatud kohtupraktika.
41      Kohtujurist Pitruzzella ettepanek kohtuasjas komisjon vs. Kolachi Raj Industrial (C‑709/17 P, EU:C:2019:303, punkt 40).
42      Vt 4. detsembri 2024. aasta kohtuotsus PGTEX Morocco vs. komisjon (T‑246/22, EU:T:2024:880, punkt 42).
43      Vt selles tähenduses kohtuotsus Kolachi, punktid 102, 103 ja 104 ning seal viidatud kohtupraktika.
44      Vabastatud tootjad on loetletud rakendusmääruste 2016/184 ja 2016/185 artikli 1 lõikes 1 ning rakendusmääruste 2017/366 ja 207/367 artikli 4 lõikes 1.
45      Vt selle kohta 20. mai 2021. aasta kohtuotsus Renesola UK (C‑209/20, EU:C:2021:400, punktid 43 ja 50).
46      Vt kohtuotsus Kolachi, punkt 90.
47      Kohtujurist Pitruzzella ettepanek kohtuasjas komisjon vs. Kolachi Raj Industrial (C‑709/17 P, EU:C:2019:303, punkt 81).
48      Vt selle kohta kohtuotsus Kolachi, punktid 91 ja 97.
49      Vt selle kohta 5. septembri 2024. aasta kohtuotsus W. (C‑67/23, EU:C:2024:680, punkt 74).
50      Vt selle kohta kohtuotsus Kolachi, punktid 92 ja 97.
51      Süüdistatavad äriühingud viitavad esiteks 5. septembri 2024. aasta kohtuotsusele W. (C‑67/23, EU:C:2024:680), mille kontekst on aga täiesti teistsugune kui kaubanduse kaitsemeetmed, nimelt piiravate meetmete kehtestamine inimõiguste raske ja korduva rikkumise tõttu Birma/Myanmari sõjaväelise režiimi poolt. Teiseks viitavad need äriühingud Üldkohtu 26. juuni 2017. aasta kohtumäärusele Megasol Energie vs. komisjon (T‑152/16, EU:T:2017:446), milles Üldkohus piirdus aga tõdemusega, et asjaomasel hagejal puudub põhjendatud huvi.
52      Nii kasutavad vaidlusalused rakendusmäärused inglise keeles väljendit „consigned from Malaysia and Taiwan“ ning lahtri 15 pealkiri on „dispatch“. Itaalia keeles on vaidlusalustes rakendusmäärustes kasutatud väljendit „provenienti dalla Malaysia e Taiwan“ ja lahtri 15 pealkiri on „paese di spedizione“.
53      Nii kasutavad vaidlusalused rakendusmäärused prantsuse keeles väljendit  „expediés de Malesie e Taiwan“ ja lahtri 15 pealkiri on „pays d’expedition“. Hollandi keeles on vaidlusalustes rakendusmäärustes kasutatud väljendit „verzonden uit Maleisië en Taiwan“ ja lahtri 15 pealkiri on „Land van verzending“.
54      Vt eelotsusetaotluse punkt 27.
55      Vt rakendusmääruste 2016/184 ja 2016/185 artikli 1 lõige 2 ning rakendusmääruste 2017/366 ja 2017/367 artikli 4 lõige 2.
56      22. mai 2019. aasta kohtuotsus Krohn & Schröder (C‑226/18, EU:C:2019:440, punkt 46).
57      9. novembri 2023. aasta kohtuotsus Ministerstvo vnitra České republiky, Odbor azylové a migrační politiky (tagasisaatmisdirektiivi kohaldamisala) (C‑257/22, EU:C:2023:852, punkt 31 ja seal viidatud kohtupraktika).
58      Eelkõige delegeeritud määruse 2016/341 9. lisa II C jaotise liite C1 eespool nimetatud lahter 15.
59      26. oktoobri 1995. aasta kohtuotsus Siesse (C‑36/94, EU:C:1995:351, punktid 20 ja 24).
60      Vt selle kohta eelkõige 22. jaanuari 2026. aasta kohtuotsus AK Dlhopolec jt (C‑590/24, EU:C:2026:41, punkt 73), 29. jaanuari 2026. aasta kohtuotsus Keladis I ja Keladis II (C‑72/24 ja C‑73/24, EU:C:2026:51, punkt 163 ja seal viidatud kohtupraktika), 30. aprilli 2025. aasta kohtuotsus Alenopik (C‑745/23, EU:C:2025:294, punkt 23 ja seal viidatud kohtupraktika).
61      Vt selle kohta 22. jaanuari 2026. aasta kohtuotsus AK Dlhopolec jt (C‑590/24, EU:C:2026:41, punkt 74 ja seal viidatud kohtupraktika).