62023TJ1042_RES
T‑1042/23. sz. ügy
BSW – management company of „BMC” holding
kontra
az Európai Unió Tanácsa
A Törvényszék ítélete (negyedik tanács), 2025. március 19.
„Közös kül‑ és biztonságpolitika – A belarusz helyzetre és Belarusznak az Ukrajna elleni orosz agresszióban való részvételére tekintettel hozott korlátozó intézkedések – A pénzeszközök befagyasztása – Azon személyek, szervezetek és szervek jegyzéke, akikre, illetve amelyekre a pénzeszközök és a gazdasági erőforrások befagyasztása alkalmazandó – A felperes nevének a jegyzékbe való felvétele – A Lukasenko‑rezsimnek nyújtott támogatás – A Lukasenko‑rezsimből való haszonhúzás – Állami tulajdonban lévő vállalkozás – Értékelési hiba – Tulajdonhoz való jog – A vállalkozás szabadsága”
Európai Unió – Az intézmények jogi aktusai jogszerűségének bírósági felülvizsgálata – Belarusszal szemben hozott korlátozó intézkedések – A fehéroroszországi helyzetre tekintettel egyes személyek és szervezetek pénzeszközeinek befagyasztása – A felülvizsgálat terjedelme – Az Unió illetékes hatóságának azon kötelezettsége, hogy vitatás esetén bizonyítsa az érintett személyekkel vagy szervezetekkel szemben figyelembe vett indokok megalapozottságát – Pontos, konkrét és egybevágó valószínűsítő körülmények csoportján alapuló jegyzékbe vétel
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 47. cikk; a (KKBP) 2023/1592 határozattal módosított 2012/642/KKBP tanácsi határozat, I. melléklet; 765/2006 tanácsi rendelet, I. melléklet és 2023/1591 tanácsi rendelet)
(lásd: 31–33. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedések – A korlátozó intézkedések elfogadásának feltételei – A Lukasenko‑rezsimből hasznot húzó vagy azt támogató természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek – A rezsimnek nyújtott támogatás fogalma – Értékelési hiba – Hiány
(A (KKBP) 2023/1592 határozattal módosított 2012/642/KKBP tanácsi határozat, I. melléklet; 765/2006 tanácsi rendelet, I. melléklet és 2023/1591 tanácsi rendelet)
(lásd: 34–47., 62., 80. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedések – A korlátozó intézkedések elfogadásának feltételei – A Lukasenko‑rezsimből hasznot húzó vagy azt támogató természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek – A kormánynak nyújtott támogatás – Fogalom – Összegek közjogi jogalany által az állam számára olyan állami szabályozás alapján való kifizetése, amely ezt előírja – Bennfoglaltság – Az említett összegek adónak vagy osztaléknak való minősítése – Hatástalanság
(2012/642/KKBP tanácsi határozat, 4. cikk, (1) bekezdés, b) pont; 765/2006 tanácsi rendelet, 2. cikk, (5) bekezdés, és 1014/2012 tanácsi rendelet)
(lásd: 48–61. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedések – A korlátozó intézkedések elfogadásának feltételei – A Lukasenko‑rezsimből hasznot húzó vagy azt támogató természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek – A haszon fogalma – Értékelési hiba – Hiány
(A (KKBP) 2023/1592 határozattal módosított 2012/642/KKBP tanácsi határozat, I. melléklet; 765/2006 tanácsi rendelet, I. melléklet és 2023/1591 tanácsi rendelet)
(lásd: 63–65., 73–80. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedések – Hatály – A Lukasenko‑rezsimből hasznot húzó vagy azt támogató természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek – Fogalom – Az említett cselekményeket a múltban elkövető személyek, akik esetében nincs bizonyíték az ilyen cselekményekben való jelenlegi közreműködésüket vagy részvételüket illetően – Bennfoglaltság
(2012/642/KKBP tanácsi határozat, 4. cikk, (1) bekezdés, b) pont; 765/2006 tanácsi rendelet, 2. cikk, (5) bekezdés, és 1014/2012 tanácsi rendelet)
(lásd: 69. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedések – A fehéroroszországi helyzetre tekintettel egyes személyek és szervezetek pénzeszközeinek befagyasztása – A tulajdonhoz való jognak és a vállalkozás szabadságának korlátozása – Megengedhetőség – Feltételek – Törvényben előírt korlátozás – A hivatkozott jog lényeges tartalmának tiszteletben tartása – Az Unió által ilyenként elismert általános érdekű célkitűzés követése – Az arányosság elvének tiszteletben tartása – Teljesülő feltételek
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 16. és 17. cikk, valamint 52. cikk, (1) bekezdés; a (KKBP) 2023/1592 határozattal módosított 2012/642/KKBP tanácsi határozat, I. melléklet; 765/2006 tanácsi rendelet, I. melléklet és 2023/1591 tanácsi rendelet)
(lásd: 91–106. pont)
Összefoglalás
A Törvényszék az ítéletében elutasítja az AAT Byelorussian Steel Works – management company of „Byelorussian Metallurgical Company” holding (BSW – management company of „BMC” holding) által az azon jogi aktusokkal szemben benyújtott megsemmisítés iránti keresetet, amelyekkel e társaságot az Európai Unió Tanácsa 2023 augusztusában felvette (
1
) a belarusz helyzetre és Belarusznak az Ukrajna elleni orosz agresszióban való részvételére tekintettel hozott korlátozó intézkedésekkel érintett személyek és szervezetek jegyzékébe. A Törvényszék kiegészíti az azon tárgykört érintő ítélkezési gyakorlatot, hogy figyelembe vehető‑e a teljes mértékben állami tulajdonban álló vállalat által a rezsimnek nyújtott támogatás bizonyítékaként az, ha e vállalat az állam részére adókat fizet.
Ezen ítélet azon korlátozó intézkedések sorának kontextusába illeszkedik, amelyeket az Európai Unió 2004 óta fogadott el a Belaruszban a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok tekintetében fennálló helyzet, valamint Belarusznak az Ukrajna elleni orosz agresszióban való részvétele miatt. A felperes, amely az ország egyik legnagyobb vállalkozása, az acéltermékek területén tevékenykedik. Pénzeszközeit és gazdasági erőforrásait azzal az indokkal fagyasztották be, hogy Lukasenko elnök rezsiméből hasznot húz, azt támogatja, (
2
) és felelősség terheli a civil társadalom elnyomásáért. (
3
)
A Törvényszék álláspontja
A Törvényszék az értékelési hibát érintően megállapítja, hogy a Tanács nem követett el hibát, amikor a 2023/1592 határozat és a 2023/1591 rendelet elfogadásakor megállapította, hogy a felperes jelentős bevételi forrást jelent a Lukasenko‑rezsim, valamint az e jövedelmekből közvetlenül hasznot húzó belarusz állam számára, és így a 2012/642 határozat 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében véve támogatja a Lukasenko‑rezsimet.
A Törvényszék rámutat arra, hogy a Tanács annak megállapításához, hogy a felperes támogatja a rezsimet, többek között figyelembe vette a felperes által a belarusz államnak fizetett adók jelentős összegét. Bár már megállapításra került, hogy a Tanács pusztán az adófizetésből nem következtethet „a rezsim támogatására”, a Törvényszék úgy véli, hogy a jelen ügyben fennálló helyzet eltérő. A szóban forgó ügyben (
4
) a rezsim olyan természetes személyek és magánjogi jogi személyek általi támogatásáról volt szó, akikre az adófizetési kötelezettség mint „valamennyi belarusz adóalanyra alkalmazandó jogi kötelezettség” vonatkozott. A jelen ügyben a felperes állami tulajdonban álló közjogi jogi személy, amelynek teljes tőkéje a Belarusz Köztársaság tulajdonában van.
Ezenkívül a Bíróság megállapítja, hogy az adónak vagy osztaléknak való minősítés, amely alapján az összegeket a kormánynak kifizetik, nem meghatározó a „kormánynak nyújtott támogatás” azonosítása szempontjából. Mindkét esetben olyan összegekről van szó ugyanis, amelyeket közjogi jogalany fizetett ki az államnak az e kifizetést előíró állami szabályozás alapján. Az ilyen kifizetéseknek a „kormánynak nyújtott támogatás” e fogalmából való kizárása pusztán azzal az indokkal, hogy a fizetendő összegek adónak minősülnek, lehetővé tenné az uniós szabályok megkerülését. Az ilyen jogalanyok által elért nyereség adókulcsát nyilvánvalóan növelni lehetne, miközben csökkentik azon osztalék összegét, amelynek az állam részére történő megfizetését a nemzeti szabályozás minden állami vállalat számára előírja.
Így az állam a felperes bevételeivel és nyereségével rendelkezhet oly módon, hogy egyszerre használ közjogi eszközöket, mint például adókat, és a tulajdonjogból származó eszközöket, mint például az osztalékot. Az, hogy a felperes forrásait milyen formában ruházzák át az államra, az államtól mint jogalkotótól és tulajdonostól is függ. Ami a rezsim támogatására nyújtott forrásokat illeti, nincs jelentősége annak, hogy az állam azokat egy állami vállalat által fizetett adóként vagy osztalék formájában – azaz, az említett vállalat adózás utáni nyereségéből való részesedés formájában – kapja.
Ezenkívül, amint az a felperes nevének a szóban forgó jegyzékekbe való felvételére vonatkozó indokokból kitűnik, a felperes „Belaruszban egyedülálló, a kohászati iparban működő állami vállalat és az ország egyik legnagyobb vállalata” és „[m]int ilyen a Lukashenk[o]‑rezsim egyik jelentős bevételi forrása”. Így a felperes által termelt valamennyi bevétel vagy nyereség kifizethető az államnak, függetlenül attól, hogy az ilyen támogatásra milyen formában kerül sor.
A Törvényszék a fentiekre tekintettel megállapítja, hogy mivel olyan vállalatról van szó, amelynek tőkéje teljes egészében az állam tulajdonában van, az osztalékok, valamint az adók fizetése az e rezsimnek nyújtott esetleges támogatás elemzése keretében figyelembe vehető annak megállapítása során, hogy e vállalat jelentős bevételi forrást jelent‑e a rezsim számára. E tekintetben megállapítja, hogy a felperes 2021‑ben 11600000 USA‑dollár (USD) összegű jövedelemadót, a szociális védelmi alapba 27900000 USD összegű hozzájárulást, a beépített és a be nem épített telkek után pedig 6780000 USD összegű ingatlanadót fizetett.
(
1
)	A belarusz helyzetre és Belarusznak az Ukrajna elleni orosz agresszióban való részvételére tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2012/642/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2023. augusztus 3‑i (KKBP) 2023/1592 tanácsi végrehajtási határozat (HL 2023. L 195. I, 31. o.), és a belarusz helyzetre és Belarusznak az Ukrajna elleni orosz agresszióban való részvételére tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet 8a. cikke (1) bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2023. augusztus 3‑i (EU) 2023/1591 tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2023. L 195. I., 1. o.).
(
2
)	Lásd a Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2012. október 15‑i 2012/642/KKBP tanácsi határozat (HL 2012. L 285., 1. o.) 4. cikke (1) bekezdésének b) pontját, valamint a 2012. november 6‑i 1014/2012/EU tanácsi rendelettel (HL 2012. L 307., 1. o.) módosított, a [Lukasenka] elnökével és egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2006. május 18‑i 765/2006/EK tanácsi rendelet (HL 2006. L 307., 1. o.) 2. cikkének (1) és (5) bekezdését.
(
3
)	Lásd a 2012/642/KKBP határozat 4. cikke (1) bekezdésének a) pontját és a 765/2006/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdését.
(
4
)	2015. október 6‑iChyzh és társai kontra Tanács ítélet (T‑276/12, nem tették közzé, EU:T:2015:748, 169. pont).