62013CJ0132_HU
Felek
Az ítélet indoklása
Rendelkező rész
Felek
A C‑132/13. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Landgericht Köln (Németország) a Bírósághoz 2013. március 18‑án érkezett, 2013. március 12‑i határozatával terjesztett elő az előtte
a Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs eV Frankfurt am Main
és
az ILME GmbH
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (hatodik tanács),
tagjai: A. Borg Barthet tanácselnök, E. Levits (előadó) és M. Berger bírák,
főtanácsnok: E. Sharpston,
hivatalvezető: A. Impellizzeri tanácsos,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2014. január 29‑i tárgyalásra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
– a Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs képviseletében H.‑J. Ruhl és M. Bohner Rechtsanwälte,
– az ILME GmbH képviseletében U. Blumenröder Rechtsanwalt,
– az Európai Bizottság képviseletében M. Noll‑Ehlers és G. Zavvos, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
Az ítélet indoklása
1. Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok összehangolásáról szóló, 2006. december 12‑i 2006/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 374., 10. o.). bizonyos rendelkezéseinek értelmezésére irányul.
2. E kérelmet a Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs eV Frankfurt am Main (a tisztességtelen verseny ellen küzdő német egyesület, Frankfurt am Main, a továbbiakban: Zentrale) és az ILME GmbH között a CE jelölés ipari alkalmazásra szánt többpólusú elektromos csatlakozószerelvények házán történő elhelyezése tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
Jogi háttér
A 2006/95 irányelv
3. A 2006/95 irányelv 1. cikke értelmében az „elektromos berendezés” kifejezés alatt minden, 50 és 1000 volt tartományba eső váltakozó áramú, illetve 75 és 1500 volt tartományba eső egyenáramú felhasználásra tervezett berendezés beletartozik.
4. Ezen irányelv 2. cikkének (1) bekezdése a következőket írja elő:
„A tagállamok minden megfelelő intézkedést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy elektromos berendezést csak akkor hozzanak forgalomba, ha az – miután a[z Európai Unióban] hatályos biztonsági rendelkezésekre vonatkozó helyes műszaki gyakorlattal összhangban építették meg – nem veszélyezteti személyek, háziállatok biztonságát vagy a vagyonbiztonságot, amennyiben megfelelően telepítik, karbantartják és rendeltetésszerűen használják.”
5. Az említett irányelv 8. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„A forgalomba hozatal előtt az elektromos berendezéseket a 10. cikkben előírt CE jelöléssel kell ellátni, amely azt jelzi, hogy ezen irányelv rendelkezéseinek megfelel, beleértve a IV. mellékletben leírt megfelelőségértékelési eljárást is.”
6. Ugyanezen irányelv 10. cikkének (1) bekezdése a következőképpen szól:
„A III. mellékletben említett CE jelölést a gyártó vagy a[z Unióban] székhellyel rendelkező meghatalmazott képviselője az elektromos berendezésekre vagy – ha ez nem lehetséges – csomagolásukra, használati utasításukra vagy a jótállási jegyre jól láthatóan, olvashatóan és letörölhetetlenül helyezi el.”
7. A 2006/95 irányelv II. melléklete kizár ezen irányelv hatálya alól bizonyos berendezéseket és bizonyos specifikus jelenségeket.
8. A III. melléklet leírja az elhelyezendő CE megfelelőségi jelölést, és az EK megfelelőségi nyilatkozat elemeit.
9. Ezen irányelv IV. melléklete tartalmazza az elektromos berendezések belső gyártásellenőrzésének módszereivel kapcsolatos előírásokat.
A 765/2008/EK rendelet
10. A termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9‑i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 218., 30. o.) 30. cikke 3. és 4. pontja értelmében:
„(3) Az EK‑jelölés [helyesen: CE jelölés] elhelyezésével vagy elhelyeztetésével a gyártó jelzi, hogy vállalja a felelősséget a termék valamennyi olyan alkalmazandó [uniós] harmonizációs jogszabályban megállapított követelményeknek való megfeleléséért, amely a jelölés alkalmazását előírja.
(4) Az EK‑jelölés [helyesen: CE jelölés] az egyetlen jelölés, amely tanúsítja, hogy a termék megfelel a jelölés feltüntetéséről rendelkező [uniós] harmonizációs jogszabályokban szereplő követelményeknek.
[…].”
A 2006/95/EK irányelv alkalmazásáról szóló iránymutatás
11. 2007 augusztusában az Európai Bizottság a 2006/95/EK irányelv alkalmazásáról szóló iránymutatást adott ki (a továbbiakban: iránymutatás).
12. Az iránymutatás 8. lábjegyzete szerint:
„Az irányelv nem határozza meg az »elektro[technikai] berendezés« fogalmát, és azt ezért nemzetközileg elismert értelmében kell használni. A Nemzetközi Elektro[technikai] Bizottság (IEC) »Nemzetközi Elektro[tech]nikai Szótár[a]« az elektromos berendezés fogalmát a következőképpen határozza meg: »Elektromos energia termelésére, átalakítására, átvitelére, elosztására vagy alkalmazására használt termék, például gépek, transzformátorok, kapcsolókészülékek és vezérlőkészülékek, mérőműszerek, védelmi berendezések, kábelek, vezetékek, elektromos fogyasztási cikkek.«”
13. Az iránymutatás 9. pontja megállapítja, hogy az elektromos berendezés alapvető alkatrészei is a 2006/95 irányelv hatálya alá tartozhatnak, amennyiben azok biztonságossága a 2006/95/EK irányelvvel összhangban már az elektromos berendezésbe történő beépítés előtt értékelhető, amennyiben maguk is az említett irányelv szerinti „elektromos berendezés” kategóriába tartoznak.
14. E pont kifejti, hogy más elektromos berendezésekbe alapvető alkatrészként történő beépítésre szánt bizonyos elektromos alkatrészek biztonságossága nagyrészt attól függ, hogy miként kerülnek beépítésre a késztermékbe. Az iránymutatás 13. lábjegyzete szerint az elektromos alkatrészek e kategóriájába tartoznak többek között az aktív összetevők, mint az integrált áramkörök, a tranzisztorok, a diodák, az egyenirányítók, a triák, a vezérlőelektródával kikapcsolható tirisztorok (GTO), az IGBT, az optikai félvezetők, a passzív összetevők, mint a kondenzátorok, az indukciós tekercsek, az ellenállások és a szűrők, illetve az elektromechanikai összetevők, mint az összekötő elemek, a berendezésekbe beépített mechanikus biztonsági elemek, a nyomtatott áramkörökhöz csatlakoztatható jelfogók és a mikrokapcsolók.
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
15. Az ILME GmbH Olaszországban az ILME SpA által gyártott többpólusú csatlakozószerelvényeket forgalmaz Németországban.
16. A csatlakozószerelvények összetevőit az ügyfél maga választja ki igényeknek megfelelően. Miután a különböző összetevőket leszállítják, az ügyfél maga szereli őket össze.
17. A csatlakozószerelvények házán fel van tüntetve a CE jelölés, a 2006/95 irányelv III. melléklete előírásainak megfelelően. Az e jelöléshez kapcsolódó megfelelőségi nyilatkozat azonban nem a házban lévő csatlakozószerelvényekre vonatkozik, hanem az említett házakra.
18. A Zentrale szerint a CE jelölés elhelyezése nem indokolt, amennyiben az kizárólag a házakra vonatkozik, és nem nyújt következésképpen semmiféle garanciát az összeszerelt csatlakozószerelvények vonatkozásában. E jelölés alkalmas a fogyasztó megtévesztésére, és ennélfogva az alapügyben szereplő körülmények között a tisztességtelen versenyt tiltó nemzeti jogszabályok megsértését jelenti.
19. Mivel a 2006/95 irányelvet átültető nemzeti szabályozás értelmében minden elektromos berendezésen fel kell tüntetni a CE jelölést, felmerül a kérdés, hogy az alapügyben szóban forgó házak elektromos berendezésnek minősülnek‑e.
20. A Landgericht Köln (kölni területi bíróság) a Zentrale által benyújtott jogsértés abbahagyására kötelezés iránti kereset tárgyában eljárva, mivel úgy találta, hogy az alapeljárás megoldása ezen irányelv értelmezésétől függ, felfüggesztette az eljárás, és a következő kérdést terjesztette a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra:
„Úgy kell‑e értelmezni a [2006/95] irányelv 1., 8. és 10. cikkét, valamint II., III. és IV. mellékletét, hogy nem kell CE jelöléssel ellátni az ipari alkalmazásra szánt többpólusú csatlakozószerelvények házát mint alkatrészt?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
21. Kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keres választ, hogy úgy kell‑e értelmezni a 2006/95 irányelv 1. cikkét, hogy az alapeljárásban szereplőhöz hasonló, ipari alkalmazásra szánt többpólusú csatlakozószerelvény‑ház e rendelkezés értelmében az „elektromos berendezés” fogalma alá tartozik, és következésképpen CE jelöléssel kell azt ellátni.
22. Előzetesen emlékeztetni kell arra, hogy a CE jelölést csak olyan termékeken szabad elhelyezni, amelyek esetében az elhelyezésről a vonatkozó uniós harmonizációs tárgyú jogszabályok rendelkeznek, és azt semmilyen más terméken nem szabad elhelyezni. Ugyanis bármilyen ettől eltérő értelmezés a tévedés veszélyét vetné fel az említett jelölés jelentését illetően (a C‑185/08. sz., Latchways és Eurosafe Solutions ügyben 2010. október 21‑én hozott ítélet [EBHT 2010., I‑9989. o.] 63. pontja).
23. E tekintetben a 2006/95 irányelv 8. cikkének (1) bekezdése értelmében az elektromos berendezéseket CE jelöléssel kell ellátni.
24. Meg kell ugyanakkor állapítani, hogy az irányelv nem határozza meg az „elektromos berendezés” fogalmát. Egyfelől az említett irányelv 1. cikke megjelöli a feszültséghatárokat, melyeken belüli használatra tervezték e berendezéseket. Másfelől ugyanezen irányelv II. melléklete felsorolja azon elektromos berendezéseket és specifikus jelenségeket, melyek ki vannak zárva a 2006/95 irányelv hatálya alól.
25. A Bizottság az iránymutatás 8. lábjegyzetében a meghatározás e hiányából azt a következtetést vonja le, hogy az „elektromos berendezés” fogalmát a nemzetközileg elismert értelmében kell használni.
26. E lábjegyzetben a Bizottság többek között az IEC nemzetközi elektrotechnikai szótárára hivatkozik, mely szerint az elektromos berendezés „elektromos energia termelésére, átalakítására, átvitelére, elosztására vagy alkalmazására használt termék”.
27. A jelen esetben az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy az alapeljárásban szóban forgó házak az ipari alkalmazásra szánt többpólusú csatlakozószerelvények összetevői, mivel azok külső burkát képezik. E tekintetben e házak lényeges szerepet játszanak, ugyanis földeléssel biztosítják a különböző kábelek egymástól és a külvilágtól való fizikai és elektromos szigetelését.
28. E jellemzőkre tekintettel meg kell állapítani, hogy az alapeljárásban szóban forgó házak a 2006/95 irányelv szerinti „elektromos berendezés” fogalma alá tartoznak, mivel korántsem csupán esztétikai funkciókkal bírnak, illetve csupán a tartalmukat védik, hanem biztosítják az elektromos alkatrészek biztonságos összekapcsolását, és ekképpen hozzájárulnak az elektromos energia átviteléhez.
29. Következésképpen, amennyiben e házak megfelelnek az ezen irányelv által meghatározott biztonsági szabványoknak, a CE jelölést fel kell rajtuk tüntetni.
30. Ugyanakkor a kérdést előterjesztő bíróság az említett házakat az olyan elektromos berendezések összetevőjének minősíti, mint amilyen az ipari alkalmazásra szánt többpólusú csatlakozószerelvények.
31. A Zentrale úgy véli, hogy ezen házak mint összetevők biztonsági követelményeknek való megfelelősége nem értékelhető a többpólusú csatlakozószerelvények összeszerelését megelőzően.
32. E tekintetben ki kell emelni, hogy a 765/2008 rendelet 30. cikke (3) és (4) bekezdésének értelmében a CE jelölés elhelyezésével – mely az egyetlen jelölés, amely tanúsítja, hogy a termék megfelel a jelölés feltüntetéséről rendelkező közösségi harmonizációs jogszabályokban szereplő követelményeknek – e termék gyártója jelzi, hogy vállalja a felelősséget a termék e követelményeknek való megfeleléséért.
33. A 2006/95 irányelv 2. cikkének (1) bekezdése lényegében arra emlékeztet, hogy csak az olyan elektromos berendezés hozható forgalomba, amely nem veszélyezteti személyek és vagyontárgyak biztonságát.
34. Ekképpen a CE jelölés nem helyezhető fel egy elektromos berendezés olyan összetevőjét képező alkatrészre, melynek biztonságossága lényegében attól függ, hogy miként kerül beépítésre a végső elektromos berendezésbe. Ugyanis ilyen körülmények között egyfelől, amennyiben ezen összetevő minős ége nem teszi lehetővé azon elektromos berendezés biztonságosságának értékelését, melybe beépítésre kerül, a CE jelölés ezen összetevőn történő feltüntetése a berendezés felhasználójának megtévesztésére alkalmas. Másfelől az említett beépítés mind ezen összetevő korábban megállapított, biztonsági követelményeknek való megfelelőségének, mind azon elektromos berendezés megfelelőségének megváltoztatásához vezethet, amelybe az adott összetevőt beépítették.
35. E tekintetben ki kell emelni először is, hogy ha egy elektromos berendezés – mint elektromos készülékbe beépítendő összetevő – olyan tulajdonságokkal rendelkezik, melyek a biztonsági követelményekre vonatkozó vizsgálat tárgyát képezhetik, akkor meg kell állapítani, hogy a CE jelölés elhelyezése indokolt.
36. Az alapügyben a kérdést előterjesztő bíróság feladata ellenőrizni, hogy többek között azon tényre tekintettel, hogy az alapeljárásban szóban forgó házak lehetővé teszik az összekapcsolt kábelek egymástól való elszigetelését, valamint a csatlakozószerelvények külvilágtól való elszigetelését egy földelési mechanizmus segítségével, e házak önmagukban a biztonsági követelmények tekintetében tényleges vizsgálat tárgyát képezhetik, függetlenül egy másik elektromos berendezésbe történő beépítésüktől.
37. A felhasználók említett házak jelölésével járó félrevezetésének veszélyét illetően az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy az alapügyben szóban forgó csatlakozószerelvényeket alkatrészként szállítják, és így magának a felhasználónak kell azokat összeszerelnie. Ennélfogva a ház jelölése nem értelmezhető a csatlakozószerelvények egészére vonatkozó jelölésként.
38. Másodszor emlékeztetni kell arra, hogy a 2006/95 irányelv 2. cikke értelmében adott elektromos berendezés biztonsági követelményeknek való megfelelőségét e berendezés megfelelő telepítésére, karbantartására és rendeltetésszerű használatára tekintettel kell megítélni.
39. Mivel egyfelől az alapügyben szóban forgó házak megfelelnek azon biztonsági követelményeknek, melyekre tekintettel vizsgálták őket, és másfelől a többpólusú csatlakozószerelvényekbe történő megfelelő és rendeltetésszerű beépítésük nem vezethet az e követelményeknek való megfelelőségük módosulásához, egy elektromos berendezés összetevőjeként történő használatuk nem kérdőjelezheti meg az „elektromos berendezésnek” minősülésüket.
40. A fenti megfontolások összességéből az következik, hogy a kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 2006/95 irányelv 1. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az alapeljárásban szóban forgóhoz hasonló, ipari alkalmazásra szánt többpólusú csatlakozószerelvény‑házak e rendelkezés értelmében az „elektromos berendezés” fogalma alá tartoznak, és következésképpen CE jelöléssel kell azokat ellátni, amennyiben a megfelelő és rendeltetésszerű beépítésük semmiképp sem módosítja azon biztonsági követelményeknek való megfelelőségüket, melyekre tekintettel vizsgálták őket.
A költségekről
41. Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
Rendelkező rész
A fenti indokok alapján a Bíróság (hatodik tanács) a következőképpen határozott:
A meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok összehangolásáról szóló, 2006. december 12‑i 2006/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az alapeljárásban szóban forgókhoz hasonló, ipari alkalmazásra szánt többpólusú csatlakozószerelvény‑házak e rendelkezés értelmében az „elektromos berendezés” fogalma alá tartoznak, és következésképpen CE jelöléssel kell azokat ellátni, amennyiben a megfelelő és rendeltetésszerű beépítésük semmiképp sem módosítja azon biztonsági követelményeknek való megfelelőségüket, melyekre tekintettel vizsgálták őket.