62022CC0227
PRIIT PIKAMÄE
FŐTANÁCSNOK INDÍTVÁNYA
Az ismertetés napja: 2023. július 13. (
1
)
C‑227/22. sz. ügy
IL
kontra
Regionalna direktsia „Avtomobilna administratsia” Pleven
(az Administrativen sad – Gabrovo [gabrovói közigazgatási bíróság, Bulgária] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
„Előzetes döntéshozatal – Közlekedés – 2006/126/EK irányelv – Vezetői engedély – Vezetéshez szükséges fizikai és szellemi alkalmasság – A gépjárművezetők pszichés és szellemi alkalmasságának megállapítására irányuló orvosi vizsgálatok gyakorisága – A gépjárművezetők pszichológiai alkalmasságát tanúsító dokumentum”
I. Bevezetés
1.
Az Administrativen sad – Gabrovo (gabrovói közigazgatási bíróság, Bulgária) által az EUMSZ 267. cikk alapján előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti jelen kérelem a vezetői engedélyekről szóló, 2006. december 20‑i 2006/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (
2
)) rendelkezéseinek értelmezésére irányul.
2.
Ezt a kérelmet a bolgár állampolgár IL és a Regionalna direktsia „Avtomobilna administratsia” Pleven (Pleven város gépjármű‑igazgatási regionális igazgatósága, Bulgária) között azon határozat tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő, amely határozatban IL‑lel szemben közigazgatási bírságot szabtak ki amiatt, hogy közúti ellenőrzés során nem tudott bemutatni a nemzeti jog által előírt, érvényes igazolást a pszichológiai alkalmasságára vonatkozóan.
3.
A jelen ügyben a Bíróságot arra kérik fel, hogy foglaljon állást a 2006/126 irányelvvel célzott harmonizáció terjedelméről, valamint a tagállamok azon hatásköréről, hogy a közúti közlekedésbiztonság biztosítása érdekében szigorúbb intézkedéseket fogadjanak el. A Bíróságnak azt kell megállapítania, hogy a bolgár szabályozás által előírt pszichológiai alkalmasságra vonatkozó igazolás az említett irányelvben szabályozott mechanizmusok körébe tartozó intézkedésnek minősül‑e, vagy azt inkább a személyek szabad mozgásának igazolatlan akadályaként, és következésképpen az uniós jogalkotó által kitűzött egyik fő célkitűzéssel összeegyeztethetetlen intézkedésnek kell‑e tekinteni. A jelen ügy kulcsfontosságú szempontja a szóban forgó pszichológiai alkalmassági igazolás funkciójának megállapítása, és annak meghatározása, hogy ez az okmány – a vezetői engedélyhez fűződő bizonyító erőre tekintettel – vajon felesleges‑e.
II. Jogi háttér
A.
Az uniós jog
4.
A 2006/126 irányelv 7. cikke előírja:
„(1)   Vezetői engedély kizárólag azon kérelmezőknek állítható ki:
a)
akik jártassági és magatartási, valamint elméleti vizsgát tettek, valamint megfeleltek az egészségügyi követelményeknek a II. és III. melléklet rendelkezéseivel összhangban;
[…]
a)
2013. január 19‑től kezdődően a tagállamok által az AM, A1, A2, A, B, B1 és BE kategóriában kiállított vezetői engedélyek igazgatási érvényességi ideje 10 év.
A tagállamok dönthetnek úgy, hogy 15 évig terjedő igazgatási érvényességi időre állítják ki ezeket az engedélyeket.
b)
2013. január 19‑től kezdődően a tagállamok által a C, CE, C1, C1E, D, DE, D1, D1E kategóriában kiállított vezetői engedélyek igazgatási érvényességi ideje 5 év.
[…]
(3)   A lejárt igazgatási érvényességű vezetői engedélyek megújításához a következők szükségesek:
a)
a III. mellékletben meghatározott, a vezetéshez szükséges fizikai és szellemi alkalmasságra vonatkozó minimumkövetelmények folyamatos teljesítése a C, CE, C1, C1E, D, DE, D1, D1E kategóriájú vezetői engedélyek esetében; és
[…]
A tagállamok korlátozhatják a kezdő vezetők részére kiállított bármely kategóriájú vezetői engedélynek a (2) bekezdés szerinti igazgatási érvényességi idejét a közúti közlekedésbiztonság javítását célzó különleges intézkedések ezen vezetőkre történő alkalmazása érdekében.
A tagállamok a kezdő vezetők részére kiállított, C és D kategóriájú első vezetői engedély igazgatási érvényességi idejét 3 évre korlátozhatják az ő közúti közlekedésbiztonságuk javítását célzó különleges intézkedések ezen vezetőkre történő alkalmazása érdekében.
A tagállamok egyedi esetben korlátozhatják bármely kategóriájú vezetői engedélynek a (2) bekezdés szerinti igazgatási érvényességi idejét, amennyiben gyakori orvosi ellenőrzések vagy egyéb különleges intézkedések – mint például közlekedési szabálysértők esetében korlátozások – alkalmazását tartják szükségesnek.
[…]”
5.
Ezen irányelvnek „A gépi meghajtású járművek vezetéséhez szükséges fizikai és szellemi alkalmasság minimumkövetelményei” című III. melléklete a következőképpen rendelkezik:
„FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. E melléklet alkalmazásában a járművezetők két csoportba tartoznak:
1.1. 1. csoport:
az A, A1, A2, AM, B, B1 és BE kategóriába tartozó járművek vezetői.
1.2. 2. csoport:
a C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 és D1E kategóriába tartozó járművek vezetői.
[…]
ORVOSI VIZSGÁLATOK
4.
2. csoport:
A vezetői engedély első ízben történő kiállítását megelőzően a kérelmezők, valamint a továbbiakban a vezetői engedély megújításakor minden alkalommal a járművezetők orvosi vizsgálaton vesznek részt, a szokásos tartózkodási hely szerinti tagállam nemzeti rendszerének megfelelően.
5.
A tagállamok által a vezetői engedélyek kiállítására vagy további megújítására vonatkozóan megállapított követelmények az e mellékletben meghatározottaknál szigorúbbak is lehetnek.
[…]
MENTÁLIS RENDELLENESSÉGEK
1. csoport:
13.1. Vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg azon kérelmező vagy járművezető számára, akinél fennáll:
veleszületett, illetve betegség, trauma vagy idegsebészeti műtét következtében kialakult súlyos elmezavar,
jelentős fokú gyengeelméjűség,
a korral járó, súlyos viselkedési probléma; illetve ítélőképességet, viselkedést vagy alkalmazkodóképességet súlyosan gyengítő személyiségi zavar,
kivéve, ha a kérelmet az erre felhatalmazott orvos szakvéleménye alátámasztja, és szükség esetén az érintett rendszeres orvosi felülvizsgálaton vesz részt.
2. csoport:
13.2. 13. Az illetékes egészségügyi hatóságnak kellő megfontolás tárgyává kell tennie azokat a járulékos kockázatokat és veszélyeket, amelyek erre a csoportra vonatkozó meghatározás által érintett járművek vezetésével járnak.
[…]”
B.
A bolgár jog
6.
A Zakon za balgarskite lichni dokumenti (a bolgár személyazonosító okmányokról szóló törvény, a továbbiakban: ZBLD) 51. cikkének (4) bekezdése kimondja:
„A C, CE, C1, C1E, D, DE, D1, D1E és T kategóriájú vezetői engedélyek érvényességi ideje 5 év.”
7.
A 2006. május 15‑i Naredba no 36 ot 15.05.2006 za iziskvaniyata za psikhologicheska godnost i usloviyata i reda za provezhdane na psikhologicheskite izsledvaniya na kandidati za pridobivane na pravosposobnost za upravlenie na MPS, na vodachi na MPS i na predsedateli na izpitni komisii i za izdavane na udostovereniya za registratsiya za izvarshvane na psikhologicheski izsledvaniya (a pszichológiai alkalmassági követelményekről, valamint a vezetői engedélyt kérelmezők, a járművezetők és a járművezetőivizsga‑bizottságok elnökei pszichológiai vizsgálata elvégzésének, továbbá a pszichológiai vizsgálat elvégzésére vonatkozó nyilvántartásba vételi igazolás kiállításának feltételeiről és menetéről szóló, 36. sz. rendelet, a továbbiakban: 36. sz. rendelet) 8. cikkének (1) bekezdése kimondja:
„Az érintett személyeknek minden esetben be kell mutatniuk a pszichológiai alkalmassági igazolást, ha taxisofőrként vagy közforgalmi közúti személy‑ és áruszállítást végző járművezetőként, illetve járművezetőivizsga‑bizottság elnökeként vállalnak munkát és végeznek tevékenységet.”
8.
A 36. sz. rendelet 8. cikkének (2) bekezdése előírja:
„A pszichológiai alkalmassági igazolást a kiállítás időpontjától számított 3 évig érvényes […].”
9.
E rendelet 8. cikkének (4) bekezdése kimondja:
„Az (1) bekezdésben említett személyek az utolsó igazolás kiállításának időpontjától számítva háromévente pszichológiai vizsgálaton vesznek részt.”
10.
A 2002. október 1‑jei Naredba na‑1–157 ot 1.10.2002 za usloviyata i reda za izdavane na svidetelstvo za upravlenie na motorni prevozni sredstva, otcheta na vodachite i tyahnata distsiplina (a vezetői engedélyek kiállításának feltételeiről és menetéről, valamint a járművezetők nyilvántartásáról és fegyelméről szóló, 1–157. sz. rendelet, a továbbiakban: 1–157. sz. rendelet) 13. cikke (1) bekezdésének szövege a következő:
„A vezetői engedély első ízben történő kiállítására a Drzhavna avtomobilna inspektsiya (állami gépjármű felügyelet, Bulgária) illetékes regionális részlege által hivatalból megküldött, a sikeres járművezetői vizsgáról szóló eredeti jegyzőkönyv alapján kerül sor; ennek során az érintett személynek be kell nyújtania a következőket:
1. a Pravilnik za izdavane na balgarskite lichni dokumenti (a bolgár személyazonosító okmányok kiállításáról szóló rendelet) szerinti kérelemre vonatkozó nyomtatvány és annak mellékletei;
[…]
3. a járművezetőnek/a vezetői engedélyt kérelmezőnek a vezetői engedély megújításához/megszerzéséhez szükséges fizikai alkalmasságáról a háziorvos, a közlekedési körzetek orvosi szakértői bizottságai vagy a Transportna Tsentralna lekarska komisia (központi közlekedési orvosi szakértői bizottság, Bulgária) által kiállított igazolás;
4. a C1, С, D1, D és Ttm (villamoskocsi) kategóriájú vezetői engedély kiállításához szükséges pszichológiai alkalmassági igazolás másolata;
5. a járművezetők számára szervezett közúti baleseti elsősegélynyújtó tanfolyam elvégzésére vonatkozó igazolás másolata;
6. [az érintett személy] nyilatkozat[a] arról, hogy nem az Európai Unió másik tagállamában rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel, és hogy nem rendelkezik az Európai Unió valamely tagállama által kiállított érvényes vezetői engedéllyel;
7. legalább az általános iskola elvégzését igazoló bizonyítvány másolata, külföldi tanulmányok esetén pedig a 2016. szeptember 1‑jei Naredba no 11 ot 1 septembri 2006 g. za otsenyavane na rezultatite ot obuchenieto na uchenitsite [az iskolai tanulási eredmények értékeléséről szóló, 11. sz. rendelet] 110. cikkének (2) bekezdése szerinti tanúsítvány […].”
11.
Az 1–157. sz. rendelet 15. cikkének (2) bekezdése előírja:
„[A vezetői engedély] (1) bekezdés szerinti megújítás[á]hoz a járművezetők benyújtják a 13. cikk (1) bekezdésének 1., 3. és 6. pontjában említett dokumentumokat, valamint a régi vezetői engedélyt.”
12.
A Zakon za dvizhenieto po patishtata (a közúti közlekedésről szóló törvény) 178c. cikkének (5) bekezdése értelmében az a személy, aki érvényes pszichológiai alkalmassági igazolás nélkül taxit vezet, gépjárművet saját javára vezet, illetve közforgalmi személy‑ vagy áruszállítást végez, 500 bolgár leva (BGN) (hozzávetőleg 255 euró) összegű bírsággal büntetendő.
13.
A Dopalnitelnite razporedbi na Zakona za izmenenie i dopalnenie na Zakona za dvizhenieto po patishtata (a közúti közlekedésről szóló törvény módosításáról és kiegészítéséről szóló törvény kiegészítő rendelkezései) 35. §‑ának 3. pontja szerint a közúti közlekedésről szóló törvény célja a 2006/126 irányelv követelményeinek átültetése.
III. A jogvita alapját képező tényállás, az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
14.
IL A, A1, А2, АМ, В, В1, С, CE, C1, C1E, D, DE, D1, D1E és Tkt (traktorok) kategóriájú járművekre érvényes vezetői engedéllyel rendelkezik. Vezetői engedélye a 2019. november 28‑tól 2024. november 28‑ig terjedő időszakra érvényes.
15.
2021. augusztus 4‑én az ellenőrző hatóságok ellenőrzés céljából megállították IL‑t, amikor egy vontatóból és egy félpótkocsiból álló járműszerelvényt vezetett, amellyel közforgalmi közúti áruszállítást végzett. Az ellenőrzés során megállapítást nyert, hogy a járművezető nem tudott bemutatni érvényes pszichológiai alkalmassági igazolást. Utolsó pszichológiai alkalmassági igazolását 2017. október 7‑én állították ki, és az 2020. december 7‑ig volt érvényes.
16.
Az ellenőrző hatóságok a 36. sz. rendelet 8. cikke (1) bekezdésének megsértése miatt szabálysértést állapítottak meg, mivel IL nem mutatott be érvényes pszichológiai alkalmassági igazolást. Ezen aktus alapján Pleven város gépjármű‑igazgatási regionális igazgatóságának igazgatója 2021. augusztus 24‑én közigazgatási szankciót kiszabó határozatot hozott, amelyben IL‑lel szemben a 36. sz. rendelet 8. cikke (1) bekezdésének megsértése miatt és a közúti közlekedésről szóló törvény 178c. cikkének (5) bekezdése alapján 500 BGN (hozzávetőleg 255 euró) összegű bírságot szabott ki.
17.
IL vitatta a kiszabott bírságot a Rayonen sad Sevlievo (szevlievói járásbíróság, Bulgária) előtt lényegében arra hivatkozva, hogy a 36. sz. rendelet 8. cikke és a közúti közlekedésről szóló törvény 178c. cikkének (5) bekezdésében előírt büntetés ellentétes a 2006/126 irányelv rendelkezéseivel. Ez a bíróság az említett irányelv III. mellékletének 4. pontjára hivatkozva megállapította, hogy a tagállamok az időszakos vizsgálatok gyakorisága tekintetében további, szigorúbb követelményeket írhatnak elő a járművezetők számára. Ezen érvelés alapján a Rayonen sad Sevlievo (szevlievói járásbíróság) 2021. december 10‑i ítéletében megállapította, hogy nincs ellentmondás a nemzeti jog és az uniós jog között, és helybenhagyta a közigazgatási szankciót kiszabó határozatot.
18.
IL felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a kérdést előterjesztő bírósághoz, az Administrativen sad – Gabrovóhoz (gabrovói közigazgatási bíróság), azzal érvelve, hogy az elsőfokú bíróság tévesen alkalmazta a 2006/126 irányelvet.
19.
A kérdést előterjesztő bíróság úgy véli, hogy a 2006/126 irányelv rendelkezései nem egyértelműek és bizonyos mértékben ellentmondásosak. Egyrészt kiemeli, hogy az említett irányelv (9) preambulumbekezdésével összhangban a járművezetéshez szükséges fizikai és szellemi alkalmassági minimumkövetelményeknek való megfelelést a személy‑ vagy áruszállításra használt járművek vezetőinek a vezetői engedély kiállításakor, valamint azt követően rendszeresen bizonyítaniuk kell. Álláspontja szerint, e rendelkezésben kifejezetten az az ajánlott, hogy az ilyen orvosi vizsgálatokat a vezetői engedély megújításával egy időben végezzék el, és ezért elvégzésük időpontját az engedély érvényességi ideje határozza meg. Másrészt pontosítja, hogy a 2006/126 irányelv III. mellékletének 4. pontja lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy nemzeti szabályozásukban a 2. csoportba tartozó járművek (C, CE, C1, C1E, D, DE, D1, D1E kategóriák) vezetői számára előírják az általuk megfelelőnek ítélt orvosi vizsgálatok gyakoriságát, és hogy ezek gyakorisága eltérhet a vezetői engedély érvényességi idejétől.
20.
A fentiekre tekintettel a kérdést előterjesztő bíróság arra keresi a választ, hogy a 2006/126 irányelv rendelkezéseinek megfelelően a tagállamok előírhatják‑e, hogy az említett kategóriák vezetői a vezetői engedély érvényességi idejénél rövidebb időközönként vessék alá magukat a pszichés és szellemi alkalmasságuk megállapítására irányuló orvosi vizsgálatnak, és megkövetelhetnek‑e a vezetői engedélytől eltérő, az említett alkalmasságot igazoló külön dokumentumot, vagy az e kategóriákra vonatkozó érvényes vezetői engedéllyel való rendelkezés elegendő az említett alkalmasság igazolásához, mivel az már a vezetői engedély kiállításakor, illetve megújításakor megállapítást nyert.
21.
A kérdést előterjesztő bíróság megjegyzi, hogy az a kérdés is felmerült előtte, hogy az a szankció, amelyet a bolgár jogszabályok az olyan járművezetővel szemben írnak elő, aki a C, CE, Cl, C1E, D, DE, D1, D1E és Tkt kategóriájú járművekre érvényes vezetői engedéllyel rendelkezik, azonban az ellenőrző hatóságoknak nem tudja bemutatni a pszichológiai alkalmassági igazolását – mivel az lejárt –, ellentétes‑e a 2006/126 irányelvben a vezetői engedélyekre, valamint a fizikai és szellemi alkalmassági orvosi vizsgálatokra vonatkozóan rögzített, összehangolt igazgatási érvényességi időtartammal, illetve, hogy a nemzeti jogszabályoknak a szankcionáló hatóság általi alkalmazása az uniós jog megsértéséhez vezet‑e.
22.
E körülmények között az Administrativen sad – Gabrovo (gabrovói közigazgatási bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)
Lehetővé teszik‑e a 2006/126 irányelv rendelkezései a tagállamok számára, hogy arra kötelezzék a С, CE, C1, C1E, D, DE, D1 és D1E kategóriájú járművek vezetőit, hogy a vezetői engedély érvényességi idejénél rövidebb időközönként vessék alá magukat a fizikai és szellemi alkalmasságuk megállapítására irányuló orvosi vizsgálatnak, és hogy ezzel összefüggésben (a vezetői engedélyen kívül) az említett járművezetők alkalmasságát igazoló külön dokumentumot is megköveteljenek? Vagy az említett kategóriákban kiállított érvényes vezetői engedéllyel való rendelkezés a járművezető fizikai és szellemi alkalmasságát is igazolja egyúttal, mivel ez az alkalmasság már az engedély első ízben történő kiállításakor, illetve megújításakor megállapítást nyert?
2)
Lehetővé tesz‑e a [2006/126] irányelv 7. cikkének (1) bekezdése, valamint (8) és (9) preambulumbekezdése a jelen eljárásban szóban forgóhoz hasonló olyan nemzeti szabályozást, amely – a járművezetői vizsgák minimumkövetelményein (a [2006/126] irányelv II. melléklete) és a fizikai és szellemi alkalmasság minimumkövetelményein (a [2006/126] irányelv III. melléklete) felül – a személy‑ és/vagy áruszállítást végző járművezetők pszichológiai alkalmasságának megállapítására irányuló további feltételeket ír elő?
3)
A [második] kérdésre adandó igenlő válasz esetén: A [2006/126] irányelvben – és különösen [a 2006/126] irányelv (9) preambulumbekezdésének negyedik mondatában és 7. cikkének (3) bekezdésében – foglalt, a vezetői engedélyek és a fizikai és szellemi alkalmasság minimumkövetelményeinek alkalmazásával kapcsolatos orvosi vizsgálatok igazgatási érvényességi idejének összehangolására vonatkozó szabályozás hatálya alá tartoznak‑e ezek a követelmények?”
IV. A Bíróság előtti eljárás
23.
A 2022. március 22‑i előzetes döntéshozatalra utaló határozat 2022. március 31‑én érkezett a Bíróság Hivatalához.
24.
A kérdést előterjesztő bíróság a 2022. május 27‑i, a Hivatalnál 2022. május 30‑án nyilvántartásba vett végzésével kiegészítést küldött az előzetes döntéshozatalra utaló határozatához.
25.
IL, a bolgár kormány, valamint az Európai Bizottság terjesztett elő írásbeli észrevételeket az Európai Unió Bírósága alapokmányának 23. cikkében előírt határidőn belül.
26.
Az eljárási szabályzat 61. cikkének (1) bekezdése alapján a Bíróság 2023. február 14‑én felhívta a bolgár kormányt, hogy írásban válaszoljon egy kérdésre. Az e kérdésre adott választ az előírt határidőn belül benyújtották.
27.
A 2023. május 3‑i tárgyaláson IL jogi képviselője, valamint a bolgár kormány és a Bizottság meghatalmazottjai terjesztettek elő szóbeli észrevételeket.
V. Jogi elemzés
A.
Előzetes észrevételek
28.
A vezetői engedélyekre vonatkozó szabályok a közös közlekedéspolitika alapvető elemét képezik, hozzájárulnak a közúti biztonság javításához és megkönnyítik a személyek szabad mozgását. A Bíróság ítélkezési gyakorlatában már elismerte, hogy a fogadó tagállam által hivatalosan elismert vezetői engedély birtoklása hatással lehet az uniós jog hatálya alá tartozó személyek által végzett számos szakmai tevékenység tényleges gyakorlására, akár alkalmazottként, akár egyéni vállalkozóként végzik azokat. (
3
) A Bíróság azt is kimondta, hogy valamely vezetői engedély birtokosa azt felhasználhatja állampolgársága igazolására a fogadó állam hatóságai előtt, személyazonosító igazolvánnyal vagy útlevéllel egyenértékű okmányként. (
4
) Fontos rámutatni erre az aspektusra, mivel az említett okmányok birtoklása a tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jog gyakorlásához szükséges jogszabályban előírt alaki követelmény. Ennek fényében megállapítható, hogy a vezetői engedély hozzájárul az uniós polgárok jogainak a belső piacon való gyakorlásához.
29.
A vezetői engedélyekre vonatkozó szabályok harmonizálásában elért haladás ellenére még mindig jelentős eltérések állnak fenn a tagállamoknak az engedélyek megújításának gyakoriságára és a járművek alkategóriáira vonatkozó szabályai között, amelyek a közösségi politikák teljes körű végrehajtásához való hozzájárulás érdekében a teljesebb harmonizáció irányába történő elmozdulást tettek szükségessé. Ezt a célt tűzte ki az uniós jogalkotó a 2006/126 irányelv elfogadásával. Érthető tehát, hogy az ezen irányelvben előírtaktól eltérőnek tűnő nemzeti intézkedéseket alapos vizsgálatnak vetik alá. Ez különösen igaz a vezetői engedély kiállítására vonatkozó követelményekre, annak ellenére, hogy a tagállamoknak jogában áll szigorúbb követelményeket előírni bizonyos esetekben.
30.
Amint azt a bevezetésben jeleztem, a kérdést előterjesztő bíróság lényegében azt kívánja megtudni, hogy milyen követelményeket szab meg a 2006/126 irányelv, és hogy a bolgár jogszabályok által előírt pszichológiai alkalmassági igazolás beleillik‑e az ezen irányelvben előírt mechanizmusokba, vagy azt inkább a személyek szabad mozgását gátló igazolatlan akadálynak, és ennélfogva a fent említett jogalkotási célok valamelyikével összeegyeztethetetlen intézkedésnek kell tekinteni. (
5
) Ez alapvetően az e dokumentumhoz fűzött funkciótól függ. A kérdést előterjesztő bíróság által később feltett második kérdés némileg tisztázni tűnik az első kérdést, míg a harmadik kérdés csak akkor releváns, ha a második kérdésre igenlő választ kell adni. Logikusnak tartom, hogy a kérdéseket a feltevés sorrendjében vizsgáljuk meg.
B.
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdésről
31.
Első kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság arra keresi a választ, hogy az uniós jog rendelkezései, különösen a 2006/126 irányelv feljogosítják‑e a tagállamokat arra, hogy a C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 és D1E kategóriájú járművek vezetőit arra kötelezzék, hogy pszichikai és szellemi alkalmasságuknak a vezetői engedély érvényességi idejénél rövidebb időközökben történő megállapítására irányuló orvosi vizsgálatoknak vessék alá magukat, és e tekintetben a vezetői engedélytől eltérő, az alkalmasságukat igazoló külön dokumentumot követeljenek meg, illetve e bíróság annak megerősítését kéri, hogy a vezetői engedély birtoklása egyben a járművezető pszichikai és szellemi alkalmasságát is igazolja, amennyiben ezt ezen engedély kiállítása vagy megújítása során ellenőrizték.
32.
E kérdés vizsgálatához először is azt kell meghatározni, hogy a pszichológiai alkalmasságra vonatkozóan a bolgár szabályozásban előírt követelmény a 2006/126 irányelv hatálya alá tartozik‑e. Ha ez megállapítást nyer, csupán akkor kerülhet sor második lépésben annak meghatározására, hogy melyek azok a követelmények, amelyeknek a szóban forgó bolgár szabályozásnak meg kell felelnie.
1. A 2006/126 irányelv tárgyi hatályáról
a) A gépjárművezetéshez szükséges fizikai és szellemi alkalmasság megállapítását lehetővé tévő orvosi vizsgálatokról
33.
Amint az a 2006/126 irányelv 4. cikkének (1) bekezdéséből kitűnik, a vezetői engedély az említett irányelvben meghatározott kategóriákba tartozó gépi meghajtású járművek vezetésére jogosít fel. Másként fogalmazva, a közúti személy‑ és árufuvarozás területén végzett szakmai tevékenység gyakorlásához szükséges, hogy a járművezető rendelkezzen az adott kategóriába tartozó vezetői engedéllyel.
34.
A 2006/126 irányelv 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a vezetői engedély kizárólag azon kérelmezőknek állítható ki, akik jártassági és magatartási, valamint elméleti vizsgát tettek, továbbá megfeleltek az irányelv III. mellékletében meghatározott fizikai és szellemi alkalmassági minimumkövetelményeknek. Ezenkívül ezen irányelv 7. cikke (3) bekezdésének a) pontja a C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 és D1E kategóriájú vezetői engedély birtokosai számára a fizikai és szellemi alkalmasságra vonatkozó minimumkövetelmények teljesítését szabja a vezetői engedély megújításának feltételeként.
35.
A 2006/126 irányelv vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazásából következik, hogy a C, CE, C1, C1, C1E, D, DE, D1, D1E kategóriájú járművekre vonatkozó vezetői engedély birtokosai, és különösen a hivatásos járművezetőként dolgozó személyek szellemi alkalmasságát már ezen engedélyek kiállításakor és megújításakor értékelték és igazolták. E megállapítás fényében igen különösnek hat az a követelmény, amelynek értelmében az érvényes vezetői engedély birtokosainak még egy külön szellemi alkalmassági igazolással is kell rendelkezniük.
36.
Az ilyen igazolás meglétének követelménye további terhet jelent, hiszen az ilyen típusú igazolással elérni kívánt célok már a 2006/126 irányelvben a mentális egészségre vonatkozóan előírt orvosi vizsgálatokkal is megvalósulnak. A közúti közlekedésbiztonsággal kapcsolatos követelményeknek való megfelelés szükségessége, a személyek szabad mozgása, a versenyhelyzet torzulásai elkerülésének szükségessége, valamint a járművezetők különös felelőssége, mint a 2006/126 irányelv (8) és (9) preambulumbekezdésében kitűzött célok – amelyek annak igazolását indokolják, hogy a vezetői engedély kiállításakor teljesültek a szellemi alkalmassági minimumkövetelmények – ezen irányelv 7. cikkének (1) és (3) bekezdése, valamint III. melléklete alapján már – összehangolt módon – védelemben részesülnek.
37.
Nincs olyan objektív ok, amely alapján feltételezhető lenne, hogy a hivatásos gépjárművezetői tevékenység olyan sajátos közlekedésbiztonsági problémákat vet fel, amelyekre a 2006/126 irányelvben előírt szellemi alkalmassági vizsgálat ne terjedne ki. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 és D1E kategóriájú vezetői engedélyeket többnyire kifejezetten hivatásos gépjárművezetői tevékenység folytatása céljából szerzik meg. Mivel a 2006/126 irányelv az ilyen kategóriájú járművek vezetőinek szellemi alkalmasságára vonatkozó minimumszabályokat is megállapít, egyértelmű, hogy ezek a követelmények magukban foglalják azokat a szabályokat is, amelyeknek a járművezetőknek mentális szempontból meg kell felelniük ahhoz, hogy szakmai tevékenységüket gyakorolhassák.
38.
Azt sem lehet állítani, hogy a 2006/126 irányelvvel végrehajtott harmonizáció teret engedne a szellemi alkalmasság kategóriájába nem tartozó „pszichológiai alkalmasságra” vonatkozó követelmények bevezetésének. A mentális egészség és következésképpen a szellemi alkalmasság végső soron magában foglalja az érzelmi, pszichológiai és szociális jóllétet, ily módon a „pszichés egészség” és a „pszichés alkalmasság” fogalmát is.
39.
A 2006/126 irányelv célja a szellemi alkalmasságra vonatkozó minimumszabályok összehangolása, amely irányelv a III. mellékletének 13.1. és 13.2. pontjában meghatározza az e tekintetben figyelembe veendő mentális rendellenességeket. Közelebbről, a 13.1 pont konkrétan „súlyos elmezavar[ra]”, illetve „traum[ára]” hivatkozik; a „trauma” kifejezés széleskörűen értelmezhető, többek között felölel minden olyan akut vagy krónikus eseményt, amely érzelmi, pszichológiai vagy szociális jellegű. Ez egyrészt azt mutatja, hogy a „pszichológiai alkalmasság” olyan elem, amely a „szellemi alkalmasság” részeként ezen irányelv hatálya alá tartozhat, másrészt pedig azt, hogy az uniós jogalkotó már elvégezte értékelését arra vonatkozóan, hogy a mentális rendellenességeket milyen mértékben kell figyelembe venni a vezetői engedélyek kiállítása során.
b) A pszichológiai alkalmassági vizsgálatra vonatkozó bolgár szabályozásról
40.
A bolgár kormány által előadott érvek nem cáfolják ezt a következtetést, amint azt az alábbiakban kifejtem.
41.
Először is, a bolgár kormány azzal érvel, hogy a nemzeti szabályozás értelmében vett „pszichológiai alkalmasság” alatt nem a „mentális egészséget” és a mentális rendellenesség vagy betegség hiányát kell érteni, hanem valamely szakma/tevékenység végzésére való alkalmasságot. A bolgár kormány szerint a pszichológiai vizsgálatok nem minősülnek orvosi vizsgálatnak. Álláspontja szerint teljesen különálló és eltérő típusú szakértői eljárásról van szó. Konkrétabban, olyan szakmai kiválasztási eljárásról van szó, amelyet pszichológusok tisztán pszichológiai és nem orvosi szempontok alapján végeznek, kísérleti és differenciálpszichológiai módszereket alkalmazva.
42.
Mindazonáltal rá kell mutatni arra, hogy a bolgár kormány elismeri, hogy „a bolgár szabályozás célja az, hogy szakmailag releváns pszichológiai tulajdonságok alapján megállapítsa
a gépjárművek vezetésére való pszichológiai alkalmasságot, kiküszöbölve a közlekedési balesetek elkövetésének kockázatát”. Következésképpen úgy tűnik, hogy a pszichológiai alkalmassági vizsgálat célja egyben az érintett személy érzelmi, pszichológiai és szociális jóllétéről való meggyőződés, amely követelmény elengedhetetlen a C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 és D1E kategóriájú járművek vezetéséhez. Mindkét vizsgatípus elválaszthatatlanul kapcsolódik egy adott jármű vezetéséhez, így azok a közúti közlekedésbiztonságot szolgálják. Ebből a szempontból úgy tűnik, hogy semmi nem különbözteti meg a bolgár szabályozás tárgyát képező pszichológiai alkalmassági vizsgálatot a 2006/126 irányelv által előírt vizsgálattól.
43.
Másodszor, a bolgár kormány azt állítja, hogy a szóban forgó nemzeti szabályozás már az említett irányelv elfogadása előtt hatályban volt. Bár a bolgár kormány kifejti, hogy a szóban forgó nemzeti szabályozás „egyáltalán nem hivatkozik a 2006/126 irányelvre”, elmulasztja megjelölni, hogy a bolgár hatóságok az irányelv átültetése során lefolytattak‑e összeegyeztethetőségi vizsgálatot annak megállapítása érdekében, hogy a szóban forgó szabályozás az ezen irányelvben előírt mechanizmusokba beilleszkedik‑e. Ilyen összeegyeztethetőségi vizsgálat hiányában továbbra is maradnak fenn kétségek ezzel kapcsolatban.
44.
Harmadszor, meg kell állapítanom, hogy bizonyos következetlenség áll fenn a bolgár kormány érvelésében, mivel egyrészt azt fejti ki, hogy a nemzeti szabályozás által előírt pszichológiai vizsgálat során „a hivatásos gépjárművezetőknek érvényes vezetői engedéllyel kell rendelkezniük, ami hallgatólagosan valamennyi alapvető követelmény, így a vezetéshez szükséges fizikai és szellemi alkalmasságra vonatkozó minimumkövetelmények tiszteletben tartását feltételezi”. Másrészt a bolgár kormány hangsúlyozza, hogy pszichológiai értékelésre van szükség annak érdekében, hogy prognózist állítsanak fel az érintett személynek a közúton tanúsított jövőbeli magatartásáról és annak kockázatáról, hogy ott balesetet okoz.
45.
A bolgár kormány által annak alátámasztására felhozott érvelést, hogy a nemzeti szabályozás által előírt pszichológiai alkalmassági vizsgálat jelentősen különbözik a 2006/126 irányelvben előírt szellemi alkalmassági vizsgálattól, nem tartom túl meggyőzőnek, mivel nyilvánvaló, hogy a kétféle dokumentum (a vezetői engedély és a pszichológiai alkalmassági igazolás) funkciói között átfedés van, és ebből következően a gyakorlati hasznukat illetően fennáll az összetévesztés veszélye. Márpedig ez a körülmény jelentősen veszélyezteti a vezetői engedélynek mint a gépi meghajtású jármű vezetésére való alkalmasságot igazoló okmánynak a funkcióját. Ugyanis, amint azt a bolgár kormány a tárgyaláson megerősítette, bolgár területen mindkét dokumentum megléte szükséges, miközben az Unió teljes területén a vezetői engedély elegendő a gépi meghajtású járművek vezetéséhez.
46.
A fentiekből az következik, hogy amennyiben a szóban forgó bolgár szabályozás lényegében olyan szempontokat érint, amelyekre már a minimális harmonizáció kiterjed, úgy e szabályozást a 2006/126 irányelv hatálya alá tartozónak kell tekinteni. Tekintettel arra, hogy ezen irányelv összehangolja a fent említett kategóriába tartozó járművek vezetéséhez szükséges szellemi alkalmasságra vonatkozó minimumkövetelményeket, nem látok olyan objektív okot, amely igazolná további követelmények előírását abban az esetben, ha a vezetés szakmai tevékenység körébe tartozik.
47.
Amint azt az alábbiakban részletesebben kifejtem, úgy vélem, hogy a 2006/126 irányelv 7. cikkének (1) és (3) bekezdése és III. melléklete nem ad felhatalmazást olyan nemzeti intézkedésekre, amelyek bizonyos szállítási szolgáltatásokat nyújtó járművezetőkre vonatkozóan külön kiegészítő pszichológiai alkalmassági igazolást is előírnak, mivel az érvényes vezetői engedély birtoklása már önmagában tanúsítja a járművezető szellemi alkalmasságát.
2. A 2006/126 irányelv által a nemzeti jogszabályokra vonatkozóan előírt követelményekről
a) Az egyéb pszichés és szellemi képességek igazolásának a vezetői engedély megújítása során történő megkövetelésének a lehetőségéről
48.
A járművezető pszichés és szellemi alkalmasságát általában a vezetői engedély kiállításakor ellenőrzik. Felmerül azonban a kérdés, hogy a tagállamok a későbbiekben, például a vezetői engedély megújításakor is megkövetelhetik‑e az egyéb pszichés és szellemi képességek igazolását.
49.
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a 2006/126 irányelv III. mellékletének 4. pontja (a francia nyelvű változatban) előírja, hogy „[l]es candidats doivent faire l’objet d’un examen médical avant la délivrance initiale d’un permis et [que], par la suite, les conducteurs sont contrôlés conformément au système national en vigueur dans l’État membre de résidence normale où a lieu le renouvellement de leur permis de conduire [a vezetői engedély első ízben történő kiállítását megelőzően a kérelmezők, valamint a továbbiakban a vezetői engedély megújításakor minden alkalommal a járművezetők orvosi vizsgálaton vesznek részt, a szokásos tartózkodási hely szerinti tagállam nemzeti rendszerének megfelelően]”. A különböző nyelvi változatok összehasonlító elemzése arra a következtetésre vezet, hogy ezt a mondatot úgy kell értelmezni, hogy a szóban forgó vizsgálatot a vezetői engedély megújításakor kell elvégezni. (
6
)
50.
Meg kell jegyezni, hogy e rendelkezés bolgár nyelvű változata nem felel meg teljes mértékben a 2006/126 irányelv többi nyelvi változatának, mivel az utolsó mondat hiányzik. Ez a mulasztás azonban nem vezethet az uniós jog eltérő értelmezéséhez. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint egy uniós jogi aktus az egységes alkalmazása, és ennélfogva egységes értelmezése érdekében nem vizsgálható elszigetelten valamelyik nyelvi változatában, hanem azt mind alkotójának tényleges szándéka, mind pedig az általa követett cél alapján kell értelmezni, figyelembe véve többek között az összes nyelvi változatot. (
7
)
51.
Következésképpen e rendelkezés bolgár nyelvi változatát érintő mulasztás ellenére a 2006/126 irányelv többi nyelvi változatából egyértelműen kitűnik, hogy az uniós jogalkotó arra törekszik, hogy az orvosi vizsgálatok egybeessenek a vezetői engedély megújításával. Amint arra a kérdést előterjesztő bíróság az előzetes döntéshozatal iránti kérelmében helyesen rámutatott, az említett irányelv (9) preambulumbekezdésének negyedik mondata alátámasztja ezt az értelmezést, mivel kifejezetten azt mondja ki, hogy „az ilyen vizsgálatoknak egybe kell esniük a vezetői engedély megújításával, és ezért elvégzésük időpontját a vezetői engedély érvényességi ideje határozza meg”.
52.
Ebből következik, hogy nincs ellentmondás a 2006/126 irányelv (9) preambulumbekezdése és III. mellékletének 4. pontja között, mivel e két rendelkezés annak szükségességére utal, hogy az orvosi vizsgálatok egybeessenek a vezetői engedély megújításának időpontjával.
b) Az egyéb pszichés és szellemi képességek igazolásának a vezetői engedély érvényességi idejénél rövidebb időközökben történő megkövetelésének lehetőségéről
53.
Ezt követően meg kell vizsgálni, hogy e körülmény kizárja‑e, hogy a tagállamok a vezetői engedély érvényességi idejénél rövidebb időközönként megkövetelhessék az egyéb pszichés és szellemi képességek igazolását. (
8
)
54.
E tekintetben különbséget kell tenni az egyes járműkategóriák között. A 2006/126 irányelv 7. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében a tagállamok által a C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 és D1E – a jelen ügy tárgyát képező – kategóriákra kiadott engedélyek igazgatási érvényességi ideje öt év.
55.
Amint arra a jelen indítványban rámutattam, a 2006/126 irányelv III. mellékletének 4. pontja úgy rendelkezik, hogy „[a] vezetői engedély első ízben történő kiállítását megelőzően a kérelmezők, valamint a továbbiakban a vezetői engedély megújításakor minden alkalommal a járművezetők orvosi vizsgálaton vesznek részt, a […] nemzeti rendszer[nek] megfelelően”. Elfogadva azt feltevést, hogy minden értelmezés kiindulópontja az adott rendelkezés szövege, meg kell állapítani, hogy a fent hivatkozott rendelkezések együttes olvasata – legalábbis véleményem szerint – semmilyen értelmezési mozgásteret nem enged. A szóban forgó rendelkezések ugyanis nem említik annak lehetőségét, hogy a tagállamok a 2. csoportba tartozó gépjárművezetők esetében rövidebb határidőket állapítsanak meg az orvosi vizsgálatok között.
56.
Bár a 2006/126 irányelv III. mellékletének 5. pontja úgy rendelkezik, hogy „[a] tagállamok által a vezetői engedélyek kiállítására vagy további megújítására vonatkozóan megállapított követelmények az e mellékletben meghatározottaknál szigorúbbak is lehetnek” [kiemelés tőlem], pontosítani kell, hogy ez a rendelkezés az említett mellékletben előírt, „a gépi meghajtású járművek vezetéséhez szükséges fizikai és szellemi alkalmasság minimumkövetelményein” túlmutató követelmények előírásának lehetőségére vonatkozik. Másként fogalmazva, már magából a melléklet címéből kiderül, hogy melyek azok a szempontok, amelyeket a 2006/126 irányelv minimálisan harmonizál. A fizikai és szellemi
alkalmasságra
vonatkozó követelményekről van szó. (
9
)
57.
Ennélfogva, a tagállamok meghatározhatják az orvosi vizsgálatok elvégzésének módját és szigorúbbak lehetnek a 2. csoportba tartozó járművezetők szellemi alkalmassága tekintetében, figyelemmel az e kategóriába tartozó gépjárművekre vonatkozó sajátos biztonsági követelményekre. Ezzel szemben, az egyéb pszichés és szellemi képességekre vonatkozó bizonyíték megkövetelése érdekében nem lehet egyoldalúan eltérni a vezetői engedélynek a 2006/126 irányelv 7. cikke (2) bekezdésének b) pontjában szabályozott érvényességi idejétől.
58.
Jóllehet a 2006/126 irányelv 7. cikke (3) bekezdésének ötödik albekezdése kivételesen felhatalmazza a tagállamokat arra, hogy egyedi esetben korlátozzák bármely kategóriájú vezetői engedély igazgatási érvényességi idejét, „amennyiben gyakori orvosi ellenőrzések […] alkalmazását tartják szükségesnek” a közúti közlekedésbiztonság fenntartása érdekében, meg kell állapítani, hogy e rendelkezés megerősíti azt a már hivatkozott elvet, amely szerint az orvosi vizsgálatoknak egybe kell esniük a vezetői engedély megújításával, és ezért elvégzésük időpontját ezen engedély érvényességi ideje határozza meg.
59.
A fentiekből következik, hogy a tagállamok nem rendelkeznek hatáskörrel arra, hogy a vezetői engedély érvényességi idejénél rövidebb időközönként egyéb pszichés és szellemi képességek bizonyítását követeljék meg.
c) A pszichés és szellemi alkalmasságot igazoló (a vezetői engedélytől eltérő) külön dokumentum megkövetelésének lehetőségéről
60.
A fenti elemzés következtetései alapján megválaszolható az a kérdés, hogy a tagállamok megkövetelhetnek‑e a pszichés és szellemi alkalmasságot igazoló (a vezetői engedélytől eltérő) külön dokumentumot.
61.
Először is, amint azt a jelen indítványban kifejtettem, a bolgár jogszabályok által előírt szellemi alkalmassági igazolással elérni kívánt célokat lefedik a 2006/126 irányelv által a mentális egészségre vonatkozóan előírt orvosi vizsgálatok. Ennélfogva, az ezen irányelv által szabályozott vezetői engedély kellő bizonyító erővel igazolja az adott kategóriába tartozó gépi meghajtású jármű vezetésére való pszichés és szellemi alkalmasságot.
62.
Másodszor, rámutattam arra, hogy a 2006/126 irányelv megköveteli, hogy az orvosi vizsgálatokat a vezetői engedély első kiállítása előtt és annak megújításakor végezzék el. Véleményem szerint tehát nincs helye annak, hogy a pszichológiai alkalmassági igazoláshoz hasonló dokumentumot az ezen irányelvben előírttól eltérő időpontban állítsanak ki.
63.
Harmadszor, rá kell mutatni arra, hogy bár a 2006/126 irányelv csak a vezetői engedély kiállításának követelményeire vonatkozó nemzeti rendelkezések minimális harmonizációját írja elő, ez az irányelv ezzel szemben a járművezetési jogosultság fennállását bizonyító olyan okmányok kimerítő harmonizációját hajtja végre, amelyeket a tagállamoknak el kell ismerniük az ezen irányelv 2. cikkének (1) bekezdése értelmében. (
10
) E körülményből logikusan az következik, hogy a vezetői engedély mellett bármely más, azzal azonos funkciót betöltő nemzeti dokumentum kiállítása kizárt.
64.
A fenti megfontolásokra tekintettel szükségtelennek tűnik megkövetelni a gépjárművezetőktől, hogy a pszichés és szellemi alkalmasságot igazoló külön dokumentumot mutassanak be. Ezen túlmenően úgy tűnik számomra, hogy nem zárható ki, hogy az ilyen igazolás beszerzésére vonatkozó követelmény olyan további adminisztratív
terhet jelentsen, amely igazolatlan akadálynak minősülhet, és ennélfogva sértheti
a személyek szabad mozgását, ennek megállapítása a kérdést előterjesztő bíróság feladata. Az ilyen akadály fennállása nyilvánvaló, ha a közigazgatási eljárás további díj megfizetéséhez kötött, (
11
) ahogyan a jelen ügyben is, amint azt a bolgár kormány a tárgyaláson a Bíróság által feltett kérdésre adott válaszában megerősítette.
3. Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdésre adandó válasz
65.
A fenti megfontolások fényében azt javaslom, hogy a Bíróság az első kérdésre azt a választ adja, hogy a 2006/126 irányelv 7. cikkének (1) és (3) bekezdését, valamint III. mellékletét úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes, ha valamely tagállam arra kötelezi a C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 és D1E kategóriájú vezetői engedély birtokosát, hogy a vezetői engedélye érvényességi idejénél rövidebb időközönként vesse alá magát a szellemi alkalmasságának megállapítására irányuló orvosi vizsgálatnak, és e tekintetben a szellemi alkalmasságának igazolására a vezetői engedélyen felül külön dokumentumot követel meg.
C.
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett második kérdésről
1. A tagállamok szigorúbb intézkedések elfogadására vonatkozó hatásköréről
66.
Második kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság arra vár választ, hogy a 2006/126 irányelv 7. cikkének (1) bekezdésével összeegyeztethető‑e az olyan nemzeti szabályozás, amely – a járművezetői vizsga minimumkövetelményein (ezen irányelv II. melléklete) és a gépi meghajtású járművek vezetéséhez szükséges fizikai és szellemi alkalmasság minimumkövetelményein (ezen irányelv III. melléklete) túl – további feltételeket ír elő a személy‑ vagy áruszállításra szolgáló jármű vezetői pszichológiai alkalmasságának igazolására.
67.
Elöljáróban meg kell jegyezni, hogy nagyon rövid az arra vonatkozó indokolás, hogy mi késztette a kérdést előterjesztő bíróságot a két kiegészítő kérdés feltevésére, ami megnehezíti annak megértését. Az azonban nyilvánvaló, hogy a második kérdés célja az első kérdés átfogalmazása és tisztázása. Úgy tűnik tehát, hogy a kérdést előterjesztő bíróság tájékoztatást kíván kapni azon vizsgálatok jellegéről, amelyeket egy tagállam a nemzeti jogszabályai keretében bevezethet, ahogyan az az alapügyben történt. A kérdést előterjesztő bíróság ezen információk alapján tudja majd értékelni, hogy a nemzeti szabályozás megfelel‑e a 2006/126 irányelv rendelkezéseinek. Az, hogy ez a bíróság kifejezetten jelzi, hogy a szóban forgó bolgár szabályozás az ezen irányelvben előírtakhoz képest „további feltételeket” ír elő, álláspontom szerint fontos, amelyet figyelembe kell venni e kérdés vizsgálata során.
68.
Amint azt már korábban jeleztem, a 2006/126 irányelv 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjából kitűnik, hogy vezetői engedély kizárólag azon kérelmezőknek állítható ki, akik jártassági és magatartási, valamint elméleti vizsgát tettek, valamint megfeleltek az egészségügyi követelményeknek ezen irányelv II. és III. mellékletének rendelkezéseivel összhangban. Az említett irányelv 7. cikke (3) bekezdésének a) pontja előírja, hogy a vezetői engedély megújításának feltétele az ugyanezen irányelv III. mellékletében meghatározott, a vezetéshez szükséges fizikai és szellemi alkalmasságra vonatkozó minimumkövetelmények folyamatos teljesítése.
69.
Tekintettel arra, hogy a 2006/126 irányelv II. és III. mellékletében foglalt rendelkezések kötelezettségeket rónak a tagállamokra, szükségesnek tartom ezek alapos vizsgálatát. A II. melléklet tartalmazza a járművezetői vizsgákra alkalmazandó minimumkövetelményeket, amelyek célja annak biztosítása, hogy a jelentkezők rendelkezzenek a járművezetéshez szükséges ismeretekkel, jártassággal és magatartással. Az így bevezetett vizsga elméleti, valamint jártassági és magatartási vizsgát foglal magában.
70.
A 2006/126 irányelv III. melléklete határozza meg a fizikai és szellemi
alkalmasság minimumkövetelményeit. A „mentális rendellenességeknek” szentelt szakasz 13.1. és 13.2. pontja határozza meg a gépi meghajtású jármű vezetéséhez szükséges szellemi alkalmasság minimumkövetelményeit. A 13.1. pont pontosítja azokat a körülményeket, amelyek fennállása esetén a vezetői engedély nem adható ki, illetve nem újítható meg az 1. csoportba tartozó kérelmezők vagy járművezetők számára, azaz súlyos elmezavar, jelentős fokú gyengeelméjűség, a korral járó, súlyos viselkedési probléma; illetve ítélőképességet, viselkedést vagy alkalmazkodóképességet súlyosan gyengítő személyiségi zavar esetén. A vezetői engedély csak akkor adható ki vagy újítható meg az ilyen kérelmezők vagy járművezetők számára, „ha a kérelmet az erre felhatalmazott orvos szakvéleménye alátámasztja, és szükség esetén az érintett rendszeres orvosi felülvizsgálaton vesz részt”.
71.
Ami a jelen előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyát képező 2. csoportba tartozó járművezetőket illeti, e III. melléklet 13.2. pontja kiegészíti az említett 13.1. pontban szereplő rendelkezést, és lehetővé teszi a tagállamok illetékes egészségügyi hatóságai számára, hogy figyelembe vegyék azokat a járulékos kockázatokat és veszélyeket, amelyek erre a csoportra vonatkozó meghatározás által érintett járművek vezetésével járnak.
72.
A fentiek fényében kijelenthető, hogy a 2006/126 irányelv nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 és D1E kategóriájú járművek vezetői számára a szellemi alkalmassági vizsgálatokra vonatkozóan szigorúbb követelményeket vezessenek be – kizárólag a 2. csoportba tartozó járművezetők esetében –, amennyiben e szigorúbb követelmények a mentális rendellenességek kizárásának igazolásához szükségesek, tekintettel az e járműkategóriák vezetéséhez kapcsolódó további kockázatokra és veszélyekre.
73.
Az említett III. melléklet 4. pontjából ugyanis kitűnik, hogy a 2. csoportba tartozó járművezetőket vezetői engedélyük megújításakor a nemzeti jogszabályok által előírt rendszeres orvosi vizsgálatoknak vetik alá. A legfontosabb azonban az, hogy ugyanezen III. melléklet 5. pontja kifejezetten kimondja, hogy a tagállamok által a vezetői engedélyek kiállítására vagy további megújítására vonatkozóan megállapított követelmények az e mellékletben meghatározottaknál szigorúbbak is lehetnek.
74.
Következésképpen a tagállamok a 2. csoportba tartozó gépjárművezetők orvosi vizsgálatának meghatározásakor a 2006/126 irányelv III. mellékletének 13.2. pontjában említett esetleges „mentális rendellenességek” felderítése érdekében a 2. csoportba tartozó gépjárművezetőkre szigorúbb követelményeket vezethetnek be, mint az 1. csoportba tartozó gépjárművezetőkre. E megközelítés célja, hogy a járművezetők szellemi alkalmasságát igazoló orvosi vizsgálatokat az e járműkategória sajátos biztonsági követelményeihez igazítsák.
2. Az uniós jog által a tagállami hatáskörök tekintetében előírt korlátokról
75.
Téves lenne azonban ebből azt a következtetést levonni, hogy a 2006/126 irányelv korlátlan jogkört biztosít a tagállamok számára. Éppen ellenkezőleg, a tagállamok által elfogadott intézkedéseknek ezen irányelv célkitűzései közé kell illeszkedniük. Ezen irányelv 7. cikkének és III. mellékletének együttes olvasatából arra lehet következtetni, hogy különösen – az említett irányelvben a gépi meghajtású jármű vezetésére való alkalmasság megállapítása céljából előírt orvosi vizsgálatokon felüli – további önkényes követelmények előírása
kizárt.
76.
A tagállamok nem határozhatnak meg a 2006/126 irányelv II. és III. mellékletében meghatározottaktól eltérő új követelménykategóriákat sem, mivel az ezen irányelv harmonizációs célkitűzését sodorná veszélybe. A (8) preambulumbekezdés második mondata kifejezetten kimondja, hogy „[a] vezetői vizsgák, valamint a vezetői engedély kiállításának követelményeit össze kell hangolni”. Márpedig új szellemi alkalmassági követelmények kidolgozásával a tagállamok e célkitűzéssel szöges ellentétben járnának el.
77.
Hasonlóképpen arra is emlékeztetni kell, hogy a minimális harmonizáción túlmutató követelmények előírása esetén a tagállamokat kötik az uniós jog általános elvei, így az alapvető jogok és a belső piac alapvető szabadságai is. (
12
) Következésképpen, ha a nemzeti hatóságok a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető mentális rendellenességek kiszűrésének céljából szigorúbb vizsgálatot vezetnek be, úgy gondoskodniuk kell arról, hogy a személyek szabad mozgásának ebből eredő bármely esetleges korlátozása kellően igazolt legyen és megfeleljen az arányosság elvének. (
13
)
78.
E tekintetben meg kell állapítani, hogy a jelen ügyben a bolgár kormány abból az előfeltevésből indul ki, hogy a nemzeti szabályozásában előírt pszichológiai teszt jelentősen eltér a 2006/126 irányelvben előírt szellemi alkalmassági vizsgálattól, anélkül azonban, hogy állításának hitelességét bizonyítékkal támasztaná alá, vagy hogy a szóban forgó pszichológiai teszt a közúti közlekedésbiztonság szempontjából tényleges hozzáadott értéket képviselne. Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy a bolgár kormány nem foglalt állást a Bizottság által a tárgyaláson tett azon nyilatkozatról, amely szerint az uniós jog megfelelő szabályozást tartalmaz – konkrétan a szakmai képesítések elismerése terén –, amely figyelembe veszi az áru‑ és személyszállítással kapcsolatos biztonsági követelményeket. (
14
) Ezen okoknál fogva az a további adminisztrációs teher, amelyet a pszichológiai alkalmassági igazolás beszerzése jelent a járművezetők számára, álláspontom szerint – a kérdést előterjesztő bíróság által végzendő vizsgálatra is figyelemmel – nehezen igazolható.
79.
Egyébiránt, még ha azt is feltételezzük, hogy a bolgár nemzeti szabályozásban előírt pszichológiai teszt valóban jelentősen eltér a 2006/126 irányelvben előírt szellemi alkalmassági vizsgálattól, aminek vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata, kétlem, hogy az uniós joggal összhangban állónak lehetne tekinteni egy olyan pszichológiai teszt bevezetését, amelynek célja prognózis felállítása az érintett személy közúton tanúsított jövőbeni magatartásáról és annak kockázatáról, hogy balesetet okoz, és amely nem a 2006/126 irányelv követelményein alapul. A szóban forgó pszichológiai teszt ugyanis valójában a követelmények és vizsgálatok új kategóriájának létrehozására irányul, amelyek nem olyan orvosi vizsgálatok, amelyek a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető mentális rendellenességek kiszűrését célozzák, ezt pedig a 2006/126 irányelv kizárja.
3. Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett második kérdésre adandó válasz
80.
A fent kifejtett indokok alapján azt javaslom, hogy a Bíróság az előzetes döntéshozatalra előterjesztett második kérdésre azt a választ adja, hogy a 2006/126 irányelv 7. cikkének (1) és (3) bekezdését, valamint III. mellékletét úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes, ha valamely nemzeti szabályozás a III. mellékletben rögzített szellemi alkalmassági minimumkövetelményeken felül a személy‑ és áruszállításra szolgáló gépjárművek vezetői pszichológiai alkalmasságának igazolására irányuló további feltételek új kategóriáit vezeti be.
D.
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett harmadik kérdésről
81.
Harmadik kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság azt kívánja megtudni, hogy a 2006/126 irányelvben engedett további követelményeknek a vezetői engedélyek érvényességi idejével azonos időtartamúnak kell‑e lenniük. Ez a kérdés átfedésben van a kérdést előterjesztő bíróság által feltett első kérdéssel, továbbá az első és a második kérdés vizsgálata keretében már érdemben megválaszolásra került.
82.
E kérdések elemzése ugyanis megmutatta, hogy a személy‑ és áruszállításra szolgáló gépjárművek vezetőinek fizikai és szellemi alkalmasságára vonatkozóan nemzeti szinten – a 2006/126 irányelv célkitűzéseivel és az arányosság elvével összhangban (
15
) – bevezetett minden szigorúbb követelményt a vezetői engedélyek és az azok kiállítása, illetve megújítása során végzett orvosi vizsgálatok igazgatási érvényességéhez kell igazítani. (
16
)
83.
Figyelemmel a jelen indítványban szereplő részletes elemzésre, valamint az első két kérdésre általam javasolt válaszokra, úgy vélem, hogy a harmadik kérdésre nem szükséges külön választ adni.
VI. Végkövetkeztetés
84.
A fenti megfontolásokra tekintettel azt javaslom, hogy a Bíróság a következőképpen válaszoljon az Administrativen sad – Gabrovo (gabrovói közigazgatási bíróság, Bulgária) által előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekre:
1)
A vezetői engedélyekről szóló, 2006. december 20‑i 2006/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 7. cikkének (1) és (3) bekezdését, valamint III. mellékletét
a következőképpen kell értelmezni:
azokkal ellentétes, ha valamely tagállam arra kötelezi a C, CE, C1, C1E, D, DE, D1 és D1E kategóriájú vezetői engedély birtokosát, hogy a vezetői engedélye érvényességi idejénél rövidebb időközönként vesse alá magát a szellemi alkalmasságának megállapítására irányuló orvosi vizsgálatnak, és e tekintetben a szellemi alkalmasságának igazolására a vezetői engedélyen felül külön dokumentumot követel meg.
2)
A 2006/126 irányelv 7. cikkének (1) és (3) bekezdését, valamint III. mellékletét
a következőképpen kell értelmezni:
azokkal ellentétes, ha valamely nemzeti szabályozás a III. mellékletben rögzített szellemi alkalmassági minimumkövetelményeken felül a személy‑ és áruszállításra szolgáló gépjárművek vezetői pszichológiai alkalmasságának igazolására irányuló további feltételek új kategóriáit vezeti be. Mindazonáltal, ez nem akadálya annak, hogy a tagállamok az ezen irányelvben előírt orvosi vizsgálatok keretében szigorúbb intézkedéseket fogadjanak el.
(
1
)	Eredeti nyelv: francia.
(
2
)	HL 2006. L 403., 18. o.
(
3
)	Lásd: 2004. április 29‑iKapper ítélet (C‑476/01, EU:C:2004:261, 71. pont).
(
4
)	Lásd: 2005. február 17‑iOulane ítélet (C‑215/03, EU:C:2005:95, 28–35. pont).
(
5
)	A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a minimális harmonizáció nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy szigorúbb intézkedéseket tartsanak fenn vagy fogadjanak el, feltéve, hogy ezen intézkedések nem veszélyeztetik komolyan a szóban forgó irányelv által meghatározott célt, és összhangban állnak az EUM‑Szerződéssel. Ezen utóbbi szempontot illetően a Bíróság kimondta, hogy egy ilyen intézkedés korlátozó jellege ellenére is igazolható lehet, feltéve hogy olyan, közérdeken alapuló kényszerítő indokot szolgál, alkalmas az általa követett célok elérésére és hogy nem haladja meg a céljai eléréséhez szükséges mértéket (lásd: 2016. július 7‑iMuladi ítélet, C‑447/15, EU:C:2016:533, 43. és 44. pont).
(
6
)	Lásd a spanyol („cada vez que renueven su permiso de conducción”), a dán („ved hver fornyelse af kørekortet”), a német („bei jeder Erneuerung ihrer Fahrerlaubnis”), az észt („igal juhiloa uuendamisel”), az angol („whenever their driving license is renewed”), az olasz („in occasione del rinnovo della patente”), a holland („bij elke verlenging van het rijbewijs”), a lengyel („przy okazji przedłużania ważności prawa jazdy”) és a portugál („sempre que a carta de condução seja renovada”) nyelvi változatot.
(
7
)	Lásd: 2013. december 12‑iX ítélet (C‑486/12, EU:C:2013:836, 19. pont); 2014. május 15‑iTimmel ítélet (C‑359/12, EU:C:2014:325, 63. pont).
(
8
)	Írásbeli válaszában a bolgár kormány jelezte, hogy a szóban forgó nemzeti szabályozást később módosították, oly módon, hogy a pszichológiai alkalmassági igazolás érvényességi ideje határozatlan időre szóljon. Ezenkívül az említett igazolást csak bizonyos különleges esetekben lehet érvényteleníteni és újból kiállítani. Mindazonáltal, amint azt a bolgár kormány is kifejtette, e jogszabálymódosítás nem teszi okafogyottá az alapeljárást, mivel nem vonatkozik az alapeljárás felpereséhez hasonló esetekre, amikor nem vitatott, hogy a felperes a vele szemben kiszabott közigazgatási szankció kiszabásakor nem rendelkezett érvényes igazolással. Ezen indokoknál fogva helyénvalónak tartom az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések azon nemzeti jogszabályok alapján történő vizsgálatát, amelyek időbeli hatályuk alapján alkalmazandóak az alapeljárás körülményeire.
(
9
)	Lásd e tekintetben: Rebler, A., „Die gegenseitige Anerkennung von Fahrerlaubnissen in der EU”, Neue Zeitschrift für Verkehrsrecht, 25. kötet, 11. sz., 2021, 517. o.
(
10
)	Lásd: 2017. október 26‑iI ítélet (C‑195/16, EU:C:2017:815, 57. pont); 2021. április 29‑iStadt Pforzheim (Vezetői engedélyen szereplő adatok) ítélet (C‑56/20, EU:C:2021:333, 42. pont).
(
11
)	Lásd: 2010. július 15‑iBâtiments et Ponts Construction és WISAG Produktionsservice ítélet (C‑74/09, EU:C:2010:431, 54. pont); 2019. június 18‑iAusztria kontra Németország ítélet (C‑591/17, EU:C:2019:504, 164. pont) az alapvető szabadságjogoknak díj kivetésével és a további/túlzott adminisztratív költségek kivetésével kapcsolatos korlátozására vonatkozóan.
(
12
)	E tekintetben lásd a jelen indítvány 30. pontját, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlatot.
(
13
)	Lásd ebben az értelemben: Szydło, M., „EU legislation on driving licenses: does it accelerate or slow down the free movement of persons?”, German Law Journal, 13. kötet, 3. szám, 2012, 365. o.
(
14
)	A Bizottság konkrétan az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet és a 61/439/EGK, illetve a 76/914/EGK tanácsi irányelv módosításáról [helyesen: a 3820/85/EGK tanácsi rendelet és a 91/439/EGK tanácsi irányelv módosításáról, illetve a 76/914/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről] szóló, 2003. július 15‑i 2003/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (HL 2003. L 226., 4. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 7. kötet, 441. o.) hivatkozott. Ezt az irányelvet, amely 2023. január 11‑ig volt hatályban, hatályon kívül helyezte és felváltotta az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképesítéséről és továbbképzéséről szóló, 2022. december 14‑i (EU) 2022/2561 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2022. L 330., 46. o.; helyesbítés: HL 2023. L 128., 89. o.).
(
15
)	Lásd a jelen indítvány 75. és azt követő pontjait.
(
16
)	Lásd a jelen indítvány 53. és azt követő pontjait.