62020TJ0569_RES
T‑569/20. sz. ügy
Stichting Comité N 65 Ondergronds Helvoirt
kontra
Európai Bizottság
A Törvényszék ítélete (második tanács), 2021. december 15.
„Környezet – 1367/2006/EK rendelet – A tagállamoknak a környezeti levegő minőségének a védelmére és javítására vonatkozó kötelezettsége – Belső felülvizsgálat iránti kérelem – A kérelem elfogadhatatlanság miatti elutasítása”
Környezet – Aarhusi Egyezmény – Az uniós intézményekre való alkalmazás – A nem kormányzati szervezetek azon lehetősége, hogy a környezetvédelem terén a közigazgatási aktusok belső felülvizsgálatát kérjék – A felülvizsgálat tárgya – A környezetvédelmi jog alapján elfogadott igazgatási aktusok – Az igazgatási aktus fogalma – A kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárás keretében igazgatási felülvizsgálati szervként eljáró Bizottság valamely panaszt további intézkedés nélkül lezáró határozata – Kizártság
(EUMSZ 258. és EUMSZ 260. cikk; 1367/2006 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 2. cikk, (1) bekezdés, g) pont, (2) bekezdés, b) pont, és (10) bekezdés)
(lásd: 22–24., 33–36., 48. pont)
Kötelezettségszegés megállapítása iránti kereset – A Bizottság keresetindítási joga – CHAP panaszkezelési eljárás létesítése az uniós jog esetleges megsértésének észlelése céljából – Tárgy
(EUSZ 17. cikk; EUMSZ 258. cikk)
(lásd: 42–47. pont)
Környezet – Aarhusi Egyezmény – Az uniós intézményekre való alkalmazás – A nem kormányzati szervezetek azon lehetősége, hogy a környezetvédelem terén a közigazgatási aktusok belső felülvizsgálatát kérjék – A felülvizsgálat tárgya – Megsemmisítés iránti kereset keretében kereshetőségi jog hiányától eltérő okokból nem vitatható intézkedések – Kizártság
(EUMSZ 258. cikk és EUMSZ 263. cikk, negyedik bekezdés; 1367/2006 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 2. cikk, (2) bekezdés, b) pont és (10) bekezdés)
(lásd: 57–60. pont)
Nemzetközi megállapodások – Az Unió megállapodásai – A környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezmény (Aarhusi Egyezmény) – Joghatások – A másodlagos uniós jogi aktusokkal szembeni elsőbbség – Valamely másodlagos uniós jogi aktus jogszerűségének az említett egyezmény szempontjából történő vizsgálata – Feltételek – Feltétel nélküli és kellően pontos jelleggel nem rendelkező rendelkezések – Kizártság
(EUMSZ 216. cikk, (2) bekezdés; Aarhusi Egyezmény, 9. cikk, (3) bekezdés; 1367/2006 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 2. cikk, (2) bekezdés, b) pont, és (10) bekezdés)
(lásd: 70–72., 74. pont)
Összefoglalás
A Stichting Commission N 65 Ondergronds Helvoirt néhány holland település által 2011‑ben az N 65‑ös regionális úttal és annak környékével kapcsolatos elképzeléseik bemutatása alkalmával alapított akcióbizottság.
2019. augusztus 29‑én e bizottság panaszt nyújtott be a Holland Királysággal szemben az Európai Bizottsághoz annak megállapítása iránt, hogy a holland hatóságok a szóban forgó regionális út körüli levegőminőség vizsgálata során megsértették a környezeti levegő minőségéről szóló 2008/50 irányelvet. (
1
) Azonban a Bizottság, mivel úgy ítélte meg, hogy nem áll fenn olyan új releváns körülmény, amely indokolhatná a kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárás Holland Királysággal szemben való megindítását, 2020. január 30‑i levelében tájékoztatta a bizottságot, hogy további intézkedés nélkül lezárja a panasszal kapcsolatos ügyiratot.
Az akcióbizottság így az aarhusi rendelet (
2
) 10. cikke alapján a panaszkezelési eljárás lezárásáról szóló határozat belső felülvizsgálata iránti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz. A Bizottság mint elfogadhatatlant elutasította e kérelmet (a továbbiakban: megtámadott határozat) arra hivatkozással, hogy a szóban forgó határozat nem minősül olyan „igazgatási aktusnak” (
3
), illetve „igazgatási mulasztásnak” (
4
), amely az aarhusi rendelet alapján belső felülvizsgálat tárgyát képezheti, mivel annak meghozatalára az EUMSZ 258. cikk szerinti, kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárás keretében került sor.
A megtámadott határozat megsemmisítése iránti keresetet elbíráló Törvényszék, miután megvizsgálta többek között azt a korábban még nem tárgyalt kérdést, hogy a tagállammal szembeni panaszkezelési eljárást lezáró határozattal szemben indított felülvizsgálati eljárás különbözhet‑e az EUMSZ 258. és EUMSZ 260. cikk szerinti kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárástól, vagy sem, elutasítja a keresetet.
A Törvényszék álláspontja
Először is, a Törvényszék emlékeztet arra, hogy az aarhusi rendelet 10. cikkének (1) bekezdése alapján a nem kormányzati szervezetek jogosultak arra, hogy belső felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtsanak be a környezetvédelmi jog alapján „igazgatási aktust” elfogadó uniós intézményhez. Ugyanakkor az említett rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja kizárja az igazgatási aktus fogalmából az Unió valamely intézménye vagy szerve által igazgatási ellenőrző szervként az EUMSZ 258. és EUMSZ 260. cikk szerinti, kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárás alapján hozott aktusokat vagy mulasztásokat.
A Törvényszék a jelen ügyben megállapítja, hogy a Bizottság azon határozata, amellyel további intézkedés nélkül lezárja a bizottság panaszát, azt fejezi ki, hogy a Bizottság az uniós jog állítólagos megsértésére vonatkozó elegendő bizonyíték hiányában megtagadja az EUMSZ 258. cikk szerinti, kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárás a Holland Királysággal szemben való megindítását. E határozat elfogadására ugyanis egy úgynevezett CHAP‑eljárás lezárása érdekében került sor, amelynek célja az uniós jog tagállamok általi megsértése tárgyában a Bizottság által kapott vizsgálat iránti kérelmek és panaszok elbírálása.
Másodszor, a Törvényszék kimondja, hogy a bizottság által előadott érveléssel ellentétben a CHAP‑eljárás elválaszthatatlanul kapcsolódik a kötelezettségszegés megállapítása iránti eljáráshoz, csakúgy mint az EU Pilot eljárás, amely ez utóbbi kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárás egyfajta „előkészítése”. E tekintetben rámutat arra, hogy a bizottság által benyújtott CHAP panaszkezelési eljárás tekinthető az első olyan szakasznak, amely a kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárás megindításához vezethetett. Ugyanis éppen az ilyen eljárás Holland Királysággal szemben való megindítása révén lehetett volna kizárólag helyt adni az említett panasznak. Ezenkívül, jóllehet a CHAP‑eljárás más olyan informális problémamegoldó mechanizmusokhoz is vezethet, amelyekkel az EU Pilot eljáráshoz hasonlóan elkerülhető a kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárás lefolytatása, e kereset igénybevétele továbbra is a Bizottság diszkrecionális jogkörébe tartozik, aki bármikor rendelkezhet a hivatalos eljárás folytatásáról.
Ennélfogva a Törvényszék megállapítja, hogy az EUMSZ 258. cikk szerinti, kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárásban a panasszal kapcsolatos ügyirat további intézkedés nélküli lezárásáról szóló határozat elfogadása során a Bizottság igazgatási felülvizsgálati szervként járt el, és így az nem minősülhet olyan igazgatási aktusnak, amely az aarhusi rendelet 10. cikke alapján belső felülvizsgálat tárgyát képezheti.
A bizottság azon érvét illetően, amely szerint a Bizottság a belső felülvizsgálat iránti kérelme elutasításával megsértette a környezetvédelmi szervezetek igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférését, a Törvényszék hangsúlyozza, hogy a belső felülvizsgálati eljárás valójában arra irányul, hogy megkönnyítse az említett szervezetek számára az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, amelyre kereshetőségi jog hiányában a megsemmisítés iránti keresetre vonatkozó EUMSZ 263. cikk alapján nem lennének jogosultak. Ugyanakkor a Bizottság a jelen ügyben megfelelt a magában az aarhusi rendeletben előírt korlátozásnak, amely többek között arra irányul, hogy az EUMSZ 258. cikk alapján elfogadott aktusokat kizárja az igazgatási aktus fogalma alól. A Törvényszék ebből azt a következtetést vonja le, hogy a belső felülvizsgálati eljárásnak nem az a célja, hogy kereset benyújtását tegye lehetővé azon, a kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárás megindításának a Bizottság általi megtagadásához hasonló intézkedésekkel szemben, amelyeket a szóban forgó szervezetek kereshetőségi jogának hiányától eltérő okokból nem lehet az EUMSZ 263. cikk alapján vitatni.
Végül a Törvényszék elutasítja az aarhusi rendelet 2. cikke (2) bekezdése b) pontjának és 10. cikkének az Aarhusi Egyezmény (
5
) 9. cikke (3) bekezdésére tekintettel való jogellenességére alapított kifogást. E tekintetben a Törvényszék emlékeztet a Bíróság ítélkezési gyakorlatára, amely szerint az olyan nemzetközi megállapodás rendelkezéseire, amelynek az Unió szerződő fele, csakis azzal a feltétellel lehet hivatkozni valamely másodlagos uniós jogi aktus megsemmisítése iránti kereset vagy az ilyen jogi aktus jogellenességére alapított kifogás alátámasztására, hogy egyrészt ezen megállapodás természetével, illetve rendszerével az nem ellentétes, másrészt pedig, hogy e rendelkezések a tartalmuk vonatkozásában feltétel nélkülinek és kellően pontosnak tűnnek. Márpedig a Bíróság már kimondta, hogy az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdése, amelyen az aarhusi rendelet 10. cikke alapul, semmiféle olyan, feltétel nélküli és kellően pontos kötelezettséget nem tartalmaz, amely közvetlenül szabályozná a jogalanyok jogi helyzetét, ily módon arra az említett 10. cikk jogszerűségének értékelésével összefüggésben nem lehet hivatkozni.
A fenti megállapításokra tekintettel a Törvényszék helybenhagyja a Bizottságnak a bizottság által benyújtott belső felülvizsgálat iránti kérelmet mint elfogadhatatlant elutasító határozatát.
(
1
)	A környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról szóló, 2008. május 21‑i 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2008. L 152., 1. o., helyesbítés: HL 2014. L 346., 62. o.).
(
2
)	A környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6‑i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2006. L 264., 13. o.; a továbbiakban: aarhusi rendelet).
(
3
)	Az aarhusi rendelet 2. cikke (1) bekezdésének g) pontja
(
4
)	Az aarhusi rendelet 2. cikke (1) bekezdésének h) pontja
(
5
)	A környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, Aarhusban 1998. június 25‑én aláírt és az Európai Unió nevében a 2005. február 17‑i 2005/370/EK tanácsi határozattal (HL 2005. L 124., 1. o.) jóváhagyott egyezmény.