62024TJ0368
ÜLDKOHTU OTSUS (viies koda)
11. juuni 2025 (
*1
)
Avalik teenistus – Ajutised töötajad – Tähtajatu leping – Muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punkt c – Lepingu ülesütlemine – Muude teenistujate teenistustingimuste artikli 47 punkti c alapunkt i – Usaldussuhte katkemine – Põhjendamiskohustus – Personalieeskirjade IX lisa artikkel 3 – Võimu või menetluse kuritarvitamine – Süütuse presumptsioon – Õigus olla ära kuulatud – Ilmne hindamisviga – Proportsionaalsuse põhimõte – Hoolitsemiskohustus – Vastutus – Varaline ja mittevaraline kahju
Kohtuasjas T‑368/24,
EO, esindajad: advokaadid L. Levi ja P. Baudoux,
hageja,
versus
Euroopa Parlament, esindajad: S. Seyr, I. Lázaro Betancor ja K. Zejdová,
kostja,
ÜLDKOHUS (viies koda),
koosseisus: koja president J. Svenningsen (ettekandja), kohtunikud C. Mac Eochaidh ja M. Stancu,
kohtusekretär: ametnik A. Marghelis,
arvestades menetluse kirjalikku osa,
arvestades 4. märtsi 2025. aasta kohtuistungil esitatut,
on teinud järgmise
kohtuotsuse
1
Hageja EO palub ELTL artikli 270 alusel esitatud hagis esiteks tühistada 15. septembri 2023. aasta otsus, millega Euroopa Parlament ütles üles tema ajutise töötaja lepingu (edaspidi „vaidlustatud otsus“), ning teiseks hüvitada selle otsusega väidetavalt tekitatud varaline ja mittevaraline kahju.
Vaidluse taust
2
Hageja on sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni Euroopa Parlamendis (edaspidi „S&D fraktsioon“) endine ajutine töötaja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste (edaspidi „teenistustingimused“) artikli 2 punkti c tähenduses.
3
S&D fraktsiooni poliitikanõunikuna osales ta muu hulgas Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta seoses FIFA maailmameistrivõistlustega Kataris (ELT 2023, C 167, lk 99; edaspidi „24. novembri 2022. aasta resolutsioon“) väljatöötamisel.
4
Teatav S&D fraktsiooni kuulunud parlamendiliikme registreeritud assistent pakkus 24. novembri 2022. aasta resolutsiooni vastuvõtmisele järgnenud päevadel hagejale võimalust minna vaatama Kataris toimunud jalgpalli maailmameistrivõistluste ühte mängu. Kingitus koosnes kahest piletist Argentina ja Hollandi meeskonna vahelisele veerandfinaalmängule ning kahe inimese reisi‑ ja majutuskulude kandmisest.
5
Hageja viibis 2022. aasta 8.–11. detsembrini koos oma kaaslasega Kataris.
6
Belgia ametiasutused algatasid 9. detsembril 2022 Katari võimaliku õigusvastase lobitegevuse suhtes uurimise. Nad korraldasid muu hulgas läbiotsimisi parlamendi ruumides ja vahistasid mitu isikut, sealhulgas eespool punktis 4 nimetatud parlamendiliikme registreeritud assistendi.
7
Hageja teavitas 16. detsembril 2022 oma üksuse juhatajat sellest, et ta oli Kataris viibinud. Koos teavitasid nad S&D fraktsiooni peasekretäri.
8
Pärast hageja ärakuulamist kõrvaldas S&D fraktsiooni esimees kui ametisse nimetav ametiisik 20. detsembril 2022 hageja määramata ajaks ametist ning pidas kinni hageja töötasu vastavalt Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) IX lisa artiklitele 23 ja 24.
9
Samal päeval avaldas S&D fraktsiooni juhatus pressiteate pealkirjaga „Korruptsiooni nulltolerants“, milles on märgitud, et ta „toetab täielikult [oma] töötaja viivitamatut ametist kõrvaldamist teatava tõsise eksimuse tõttu, mis on seotud käimasoleva kohtuliku uurimisega“ (edaspidi „20. detsembri 2022. aasta pressiteade“).
10
Ametisse nimetav ametiisik teavitas 4. jaanuaril 2023 hagejat tema suhtes algatatud haldusjuurdlusest seoses hageja võimaliku personalieeskirjade artiklis 11 sätestatud kohustuste rikkumisega.
11
Haldusjuurdluse aruanne edastati 30. jaanuaril 2023 ametisse nimetavale ametiisikule ja S&D fraktsiooni peasekretärile koos soovitusega kutsuda hageja ärakuulamisele vastavalt personalieeskirjade IX lisa artiklile 3.
12
Ametisse nimetav ametiisik kuulas 6. märtsil 2023 S&D fraktsiooni peasekretäri, parlamendi õigustalituse ühe liikme ja haldusjuurdluse aruande koostanud ametnike juuresolekul hageja vastavalt personalieeskirjade IX lisa artiklile 3 ära.
13
Ametisse nimetav ametiisik teavitas 31. mail 2023 hagejat oma kavatsusest tema leping muude teenistujate teenistustingimuste artikli 47 punkti c alapunkti i alusel üles öelda, samal ajal vabastades ta kümne kuu pikkuse etteteatamistähtaja jooksul teenistusest, põhjendusega, et tema ja S&D fraktsiooni vaheline usaldussuhe on katkenud. Ta kutsus hageja sama aasta 7. juuniks kavandatud vestlusele, et kuulata ta enne otsuse vastuvõtmist ära. Juhul kui hageja ei soovi sellest vestlusest osa võtta, paluti tal esitada oma seisukohad kirjalikult.
14
Hageja advokaat palus 2. juunil 2023 see vestlus edasi lükata, kuna ta ei olnud kavandatud kuupäeval vaba. Samuti palus hageja advokaat ametisse nimetaval ametiisikul edastada talle kõik dokumendid, millel põhines kavatsus hageja leping üles öelda.
15
Hageja kutsuti 15. juunil 2023 vestlusele, mis pidi toimuma 29. juunil 2023. Järgmisel päeval vastas hageja advokaat, et ta ei ole sel päeval vaba. Ta palus vestlus edasi lükata ja kordas oma taotlust tutvuda dokumentidega, millel põhines ametisse nimetava ametiisiku kavatsus hageja leping üles öelda.
16
Ametisse nimetav ametiisik täpsustas 10. juulil 2023 asjaolusid, millel põhines tema kavatsus hageja leping üles öelda, ja kutsus ta sama aasta 18. juuliks kavandatud vestlusele. Kui ta ei ole sel kuupäeval vaba, paluti tal esitada oma kirjalikud seisukohad hiljemalt 24. juuliks.
17
Hageja advokaat vastas 13. juulil 2023, et ta ei ole 18. juulil 2023 vaba. Advokaat teatas, et hageja esitab oma kirjalikud seisukohad hiljemalt 24. juuliks 2023, ning tegi ettepaneku lükata vestlus edasi ajani, mil ta on puhkuselt naasnud, ning kordas uuesti oma taotlust tutvuda dokumentidega, millel põhines ametisse nimetava ametiisiku kavatsus hageja leping üles öelda.
18
Hageja esitas 20. juulil 2023 oma kirjalikud seisukohad ametisse nimetava ametiisiku kavatsuse kohta tema leping üles öelda.
19
Ametisse nimetav ametiisik tühistas 7. septembril 2023 hageja ametist kõrvaldamise ja teatas talle, et personalieeskirjade IX lisa artikli 3 kohast otsust ei ole veel tehtud käimasoleva kriminaaluurimise, olukorra üldise keerukuse ja tema kohustuse tõttu võtta arvesse kõiki juhtumi asjakohaseid asjaolusid.
20
Ametisse nimetav ametiisik võttis 15. septembril 2023 muude teenistujate teenistustingimuste artikli 47 punkti c alapunkti i alusel vastu vaidlustatud otsuse põhjendusega, et usaldussuhe S&D fraktsiooni ja hageja vahel oli katkenud.
21
Hageja esitas 8. detsembril 2023 personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel vaidlustatud otsuse peale kaebuse.
22
Ametisse nimetav ametiisik teatas 15. märtsil 2024 hagejale kirjas, mille teemaks oli märgitud „[h]aldusjuurdluse ja 2023. aasta märtsi ärakuulamise põhjal tehtavad järeldused“ ning „[k]avatsus teha personalieeskirjade IX lisa artikli 3 lõike 1 punkti b alusel [hagejale] hoiatus“, et lõpetuseks on ta otsustanud peatada otsuse tegemise personalieeskirjade IX lisa artikli 3 alusel ning et lõplik otsus tehakse alles pärast seda, kui asja menetleva liikmesriigi kohtu otsus on jõustunud, et võtta arvesse Belgia ametiasutuste tuvastatud faktilisi asjaolusid.
23
Kuna 8. detsembri 2023. aasta kaebusele personalieeskirjade artikli 90 lõikes 2 ette nähtud neljakuulise tähtaja jooksul ei vastatud, jäeti see 8. aprilli 2024. aasta seisuga kõigepealt vaikimisi rahuldamata. 17. aprilli 2024. aasta otsusega jättis S&D fraktsiooni juhatus selle kaebuse personalieeskirjade artikli 91 lõike 3 teises taandes sätestatud kolmekuulise tähtaja jooksul siiski ka sõnaselgelt rahuldamata.
Poolte nõuded
24
Hageja palub Üldkohtul:
–
tühistada vaidlustatud otsus ning vajalikus ulatuses ka otsus, millega jäeti kaebus rahuldamata;
–
mõista tekitatud varaline ja mittevaraline kahju välja parlamendilt;
–
mõista kohtukulud välja parlamendilt, isegi kui hagi jäetakse rahuldamata.
25
Parlament palub Üldkohtul:
–
jätta tühistamisnõuded põhjendamatuse tõttu rahuldamata;
–
jätta kahju hüvitamise nõuded osaliselt vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata ja igal juhul põhjendamatuse tõttu rahuldamata;
–
mõista kohtukulud välja hagejalt.
Õiguslik käsitlus
Tühistamisnõuded
26
Kuna kaebuse sõnaselgel rahuldamata jätmise otsusel ei ole iseseisvat sisu, sest sellega üksnes kinnitati vaidlustatud otsust, siis tuleb asuda seisukohale, et käesolevate tühistamisnõuete eesmärk on tühistada üksnes vaidlustatud otsus, mille õiguspärasust tuleb hinnata kaebuse rahuldamata jätmise otsuses sisalduvaid põhjendusi arvesse võttes (vt selle kohta 17. jaanuari 1989. aasta kohtuotsus Vainker vs. parlament, 293/87, EU:C:1989:8, punkt 8, ja 6. juuli 2022. aasta kohtuotsus MZ vs. komisjon, T‑631/20, EU:T:2022:426, punkt 21).
Viies väide, et on rikutud põhjendamiskohustust
27
Hageja väidab, et vaidlustatud otsus ei ole põhjendatud, kuna ametisse nimetav ametiisik ei ole selgitanud põhjuseid, miks ta otsustas hageja lepingu sel ajal üles öelda, ega põhjuseid, miks ta ei määranud leebemat sanktsiooni. Samuti ei põhjendanud ta vaidlustatud otsuse vastuvõtmiseks kasutatud kõigi dokumentidega tutvumise võimaldamisest keeldumist.
28
Parlament vaidleb neile argumentidele vastu.
29
Sellega seoses tuleb märkida, et kui usaldussuhte katkemine on ajutise töötaja lepingu ülesütlemise põhjus, peab ametisse nimetav ametiisik täpsustama seda katkemist ilmestavaid või põhjendavaid faktilisi asjaolusid, et huvitatud isik saaks hinnata, kas tema lepingu ülesütlemine on olnud põhjendatud, ja Üldkohus teostada õiguspärasuse kontrolli (vt selle kohta 7. novembri 2019. aasta kohtuotsus WN vs. parlament, T‑431/18, ei avaldata, EU:T:2019:781, punkt 31 ja seal viidatud kohtupraktika).
30
Käesoleval juhul nähtub vaidlustatud otsusest, et ametisse nimetav ametiisik ütles hageja lepingu etteteatamisega üles pärast seda, kui ta oli tuvastanud, et usaldussuhe hageja ja S&D fraktsiooni kui terviku vahel oli pöördumatult katkenud. Ametisse nimetava ametiisiku seisukohast oli usaldussuhte katkemine tingitud hageja käitumisest, kuivõrd viimane võttis eespool punktis 4 nimetatud kingituse vastu ja sõitis Katari, mis Belgia ametiasutuste läbiviidava uurimise raames seoses Katari võimaliku ebaseadusliku lobitegevusega kahjustas asjaomase fraktsiooni mainet.
31
Kaebuse sõnaselges rahuldamata jätmise otsuses lisas S&D fraktsiooni juhatus, et usaldussuhte katkemine oli tingitud ka asjaolust, et hageja viivitas enda ülemuse teavitamisega oma reisist Katari, millest ta teavitas alles nädal pärast seda, kui ajakirjanduses ilmusid artiklid Belgia ametiasutuste läbiviidava uurimise ja selle parlamendiliikme registreeritud assistendi vahistamise kohta, kes oli talle pakkunud pileteid kõnealusele jalgpallimängule ning tasus tema sõidu‑ ja majutuskulud.
32
Nii toimides täpsustas ametisse nimetav ametiisik õiguslikult piisavalt faktilisi asjaolusid, mis põhjendavad hageja lepingu ülesütlemise aluseks olevat usaldussuhte katkemist. Järelikult on vaidlustatud otsuse põhjendused piisavad, et võimaldada viimasel mõista ametisse nimetava ametiisiku põhjendusi, mille ta hageja lepingu sel ajal ülesütlemise ja leebema meetme võtmata jätmise kohta esitas.
33
Seda järeldust ei lükka ümber väide, et ametisse nimetav ametiisik ei põhjendanud, miks ta keeldus võimaldamast tutvuda dokumentidega, millele ta vaidlustatud otsuse vastuvõtmisel tugines.
34
Nimelt nõuab tähtajatu lepingu ülesütlemise otsuse põhjendamise kohustus pelgalt seda, et ametisse nimetav ametiisik esitaks selle otsuse põhjendused (vt selle kohta 8. septembri 2009. aasta kohtuotsus ETF vs. Landgren, T‑404/06 P, EU:T:2009:313, punkt 156), mida ta käesolevas asjas ka tegi. Järelikult, asjaolu – eeldusel, et see on tõendatud –, et ametisse nimetav ametiisik ei põhjendanud, miks ta keeldus võimaldamast tutvuda kõigi asjakohaste dokumentidega, ei mõjuta vaidlustatud otsuse põhjenduste piisavust.
35
Viies väide, et on rikutud põhjendamiskohustust, tuleb seega tagasi lükata.
Esimene väide, et on rikutud personalieeskirjade IX lisa artiklit 3 ning kuritarvitatud võimu või menetlust
36
Hageja väidab, et ametisse nimetav ametiisik eiras personalieeskirjade IX lisa artiklit 3 ja on seega vaidlustatud otsuse vastuvõtmisel kuritarvitanud oma pädevust või menetlust. Ta väidab sellega seoses, et personalieeskirjade IX lisa artikkel 3 kaotaks oma soovitava toime, kui administratsioonil oleks lubatud tema leping üles öelda ilma tema vastu algatatud haldusjuurdluse ja selles artiklis ette nähtud ametisse nimetava ametiisiku poolt ärakuulamise tulemusi ära ootamata. Kuna ametisse nimetav ametiisik ei ole selle artikli alusel otsust teinud, on vaidlustatud otsus seega varjatud distsiplinaarkaristus.
37
Parlament vaidleb neile argumentidele vastu.
38
Käesoleval juhul otsustas ametisse nimetav ametiisik hageja lepingu etteteatamisega üles öelda muude teenistujate teenistustingimuste artikli 47 punkti c alapunkti i, mitte muude teenistujate teenistustingimuste artikli 49 alusel, mis näeb ette, et pärast personalieeskirjade IX lisas ette nähtud distsiplinaarmenetluse läbiviimist võib töötaja teenistussuhte distsiplinaarpõhjustel ette teatamata üles öelda, kui töötaja on raskesti rikkunud oma kohustusi. Lisaks ei heitnud ametisse nimetav ametiisik vaidlustatud otsuses hagejale ette personalieeskirjade artiklist 11 tulenevate kohustuste rikkumist.
39
Sellega seoses saab esimese väite põhjendamiseks esitatud hageja argumentidega nõustuda üksnes juhul, kui ametisse nimetav ametiisik oleks pidanud võtma vastu otsuse personalieeskirjade IX lisa artikli 3 alusel, enne kui ta asus analüüsima võimalust öelda hageja leping üles muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 47 ette nähtud tingimustel.
40
Liidu kohus on aga korduvalt otsustanud, et isegi kui on tegemist eksimusega, millega võib põhjendada ajutise töötaja distsiplinaarpõhjustel teenistusest vabastamist, ei kohusta miski ametisse nimetavat ametiisikut algatama asjaomase isiku suhtes distsiplinaarmenetlust, selle asemel et kasutada muude teenistujate teenistustingimuste artikli 47 punkti c alapunktis i ette nähtud võimalust leping ühepoolselt üles öelda (vt selle kohta 7. juuli 2011. aasta kohtuotsus Longinidis vs. Cedefop, T‑283/08 P, EU:T:2011:338, punkt 100, ja 8. mai 2024. aasta kohtuotsus UF vs. komisjon, T‑24/23, EU:T:2024:293, punkt 54 ja seal viidatud kohtupraktika).
41
On tõsi, et pärast personalieeskirjade IX lisa artikli 2 alusel algatatud juurdluse tulemusel koostatud aruande saamist on ametisse nimetav ametiisik kohustatud võtma ühe selle lisa artiklis 3 kirjeldatud kolmest meetmest (vt selle kohta 12. detsembri 2024. aasta kohtuotsus DD vs. FRA, C‑587/21 P, EU:C:2024:1017, punkt 40). Käesoleval juhul nähtub ametisse nimetava ametiisiku 7. septembri 2023. aasta ja 15. märtsi 2024. aasta kirjadest, millele on viidatud eespool punktides 19 ja 22, et ta kavatseb vastavalt personalieeskirjade IX lisa artiklile 3 võtta juurdlusaruande põhjal meetmeid, kui Belgia ametiasutuste otsused tuvastatud faktiliste asjaolude kohta on jõustunud.
42
Siiski ei keela personalieeskirjade IX lisa artikli 3 alusel tehtava otsuse olemasolu ametisse nimetaval ametiisikul etteteatamisega lõpetada vastavalt teenistustingimuste artikli 47 punkti c alapunktile i asjaomase isiku tähtajatut lepingut, kui ta tuvastab, et talle teatavaks tehtud asjaolud annavad tunnistust usaldussuhte katkemisest, mis takistab töösuhte jätkamist, ja seda sõltumata küsimusest, kas nendest asjaoludest võib samuti nähtuda, et asjaomane isik on rikkunud personalieeskirjadest tulenevaid kohustusi.
43
Järelikult ei kujuta hageja lepingu ülesütlemine muude teenistujate teenistustingimuste artikli 47 punkti c alapunkti i alusel endast personalieeskirjade IX lisa artikli 3 rikkumist.
44
Lisaks möönis hageja kohtuistungil, et Üldkohtu kasutuses olev toimik ei sisalda objektiivseid, asjakohaseid ja üksteist toetavaid tõendeid, mis näitaksid, et vaidlustatud otsus võeti vastu eranditult või peamiselt muude eesmärkide saavutamiseks kui need, millele toetuti, ning seetõttu ei ole alust võimu või menetluse kuritarvitamist tuvastada (vt selle kohta 25. jaanuari 2023. aasta kohtuotsus NS vs. parlament, T‑805/21, ei avaldata, EU:T:2023:22, punkt 119 ja seal viidatud kohtupraktika).
45
Vastupidi sellele, mida väidab hageja, ei jäta see järeldus personalieeskirjade IX lisa artiklilt 3 soovitava toimeta.
46
Asjaomase isiku lepingu ülesütlemine ei takista nimelt ametisse nimetaval ametiisikul valida personalieeskirjade IX lisa artiklis 3 ette nähtud kolme võimaluse vahel, mida ta on kohustatud tegema hiljemalt siis, kui Belgia ametiasutuste otsus faktiliste asjaolude tuvastamise kohta on jõustunud.
47
Äärmisel juhul on siis, kui ametisse nimetav ametiisik leiab, et hagejale etteheidetavad asjaolud on piisavalt tõsised, et õigustada distsiplinaarmenetluse algatamist vastavalt personalieeskirjade IX lisa artikli 3 lõike 1 punktile c kas distsiplinaarnõukoguga konsulteerides või ilma selleta, enne distsiplinaarmenetluse võimalikku algatamist hageja lepingu ülesütlemise ainus tagajärg see, et piiratakse selle sanktsiooni valikut, mille ametisse nimetav ametiisik võib talle vastavalt olukorrale määrata (vt selle kohta 26. aprilli 2017. aasta kohtuotsus OU vs. komisjon, T‑569/16, EU:T:2017:285, punkt 35).
48
Eeltoodut arvestades tuleb tagasi lükata esimene väide, et on rikutud personalieeskirjade IX lisa artiklit 3 ja kuritarvitatud võimu või menetlust.
Neljas väide, et on rikutud kaitseõigusi
49
Hageja argumendid koosnevad sisuliselt kahest osast, milles ta heidab parlamendile ette esiteks seda, et viimane rikkus hageja süütuse presumptsiooni, ja teiseks seda, et teda ei kuulatud enne vaidlustatud otsuse vastuvõtmist ära.
– Neljanda väite esimene osa, et on rikutud õigust süütuse presumptsiooni austamisele
50
Hageja väidab, et tema lepingu ülesütlemine, 20. detsembri 2022. aasta pressiteade ja tema profiili kustutamine S&D fraktsiooni internetis avaldatud organisatsiooni struktuurist rikuvad tema süütuse presumptsiooni.
51
Parlament vaidleb neile argumentidele vastu.
52
Kõigepealt, mis puudutab rikkumisi seoses 20. detsembri 2022. aasta pressiteate avaldamise ja hageja profiili kustutamisega S&D fraktsiooni veebisaidil esitatud organisatsiooni struktuurist, siis piisab, kui märkida, et nende tegevuste eesmärk ei ole valmistada ette tema lepingu ülesütlemist ning seega ei ole need iseenesest käesoleva hagi esemega seotud. Seega, isegi kui eeldada, et nende tegevustega on rikutud õigusnormi, ei saa need kaasa tuua vaidlustatud otsuse tühistamist.
53
Nimetatud argumendid jäävad seega edutuks.
54
Mis puudutab küsimust, kas vaidlustatud otsus rikub hageja süütuse presumptsiooni, siis tuleb meelde tuletada, et süütuse presumptsiooni rikkumine võib tuleneda ametiasutuste avaldustest või otsustest, mis väljendavad veendumust, et isik on süüdi, mis üldsuse silmis viitavad tema süüle või mis ennetavad faktiliste asjaolude hindamist kriminaalmenetluses (vt selle kohta 9. juuni 2021. aasta kohtuotsus DI vs. EKP, T‑514/19, EU:T:2021:332, punkt 117 ja seal viidatud kohtupraktika). Nagu hageja hagiavalduses osutab, on kohtupraktikas sellega seoses rõhutatud ametiasutuste kasutatud sõnade valiku tähtsust. Sellega seoses tuleb arvesse võtta kõnealuste avalduste tegelikku tähendust, mitte nende sõnasõnalist vormi, ning konkreetseid asjaolusid, milles need sõnastati (vt 30. novembri 2022. aasta kohtuotsus KN vs. parlament, T‑401/21, EU:T:2022:736, punkt 73 ja seal viidatud kohtupraktika).
55
Käesoleval juhul tuleneb hageja lepingu ülesütlemine faktilistest asjaoludest, millele ei ole vastu vaieldud ja millest ta ise ametisse nimetavale ametiisikule teada andis. Lisaks piirduti vaidlustatud otsuses tõdemusega, et usaldussuhe, mis on töösuhte jätkamiseks hädavajalik, on katkenud, võtmata seisukohta eraldi küsimuses, kas hageja on rikkunud personalieeskirjade artiklist 11 tulenevaid kohustusi. Järelikult ei mõjuta see otsus võimaliku distsiplinaarmenetluse tulemust ega riku iseenesest tema õigust süütuse presumptsiooni austamisele.
56
Veel tuleb kontrollida, et ametisse nimetava ametiisiku poolt hageja lepingu ülesütlemise põhjendamiseks kasutatud sõnastus ei väljenda veendumust, et isik on süüdi, ei viita üldsuse silmis tema süüle ega enneta faktiliste asjaolude hindamist kriminaalmenetluses.
57
Kui hagejale esitati kohtuistungil küsimus, millised vaidlustatud otsuses kasutatud sõnad rikuvad tema arusaama põhjal tema süütuse presumptsiooni, siis piirdus ta sellega, et osutas vaidlustatud otsuse ühele lõigule, milles on mainitud 20. detsembri 2022. aasta pressiteadet, ja viitas selles pressiteates kasutatud sõnastusele, mille kohaselt on selle fraktsiooni üks töötaja „teatava tõsise eksimuse tõttu, mis on seotud käimasoleva kohtuliku uurimisega“ ametist kõrvaldatud.
58
Vaidlustatud otsuse selles lõigus piirdub ametisse nimetav ametiisik aga 20. detsembri 2022. aasta pressiteate mainimisega, kui ta võtab kokku hageja argumendid, millele viimane tugines oma 20. juuli 2023. aasta kirjalikes seisukohtades ja millele on viidatud eespool punktis 18. Lisaks ei korranud ametisse nimetav ametiisik S&D fraktsiooni juhatuse poolt selles pressiteates kasutatud sõnastust.
59
Vaidlustatud otsuse sellest lõigust ei ilmne seega hageja süütuse presumptsiooni rikkumist.
60
Järelikult tuleb tagasi lükata neljanda väite esimene osa, et on rikutud õigust süütuse presumptsiooni austamisele.
– Neljanda väite teine osa, et on rikutud õigust olla ära kuulatud
61
Hageja väidab esiteks, et ametisse nimetav ametiisik rikkus tema õigust olla ära kuulatud, kui ta keeldus talle vaatamata tema korduvatele taotlustele edastamast asjakohaseid dokumente, millel vaidlustatud otsus põhineb. Teiseks keeldus ametisse nimetav ametiisik tal võimaldamast kasutada õigust olla vestluse käigus ära kuulatud. Kolmandaks ei olnud tal piisavalt aega oma kirjalike seisukohtade ettevalmistamiseks, võttes arvesse asjaolu, et ta sai oma e‑postiga tutvuda üksnes ajavahemikul 11.–17. juulini 2023 ning tal oli probleeme sellega tutvuda kogu 14. juuli 2023. aasta jooksul.
62
Parlament vaidleb neile argumentidele vastu.
63
Esiteks ei saa nõustuda hageja argumendiga, et ametisse nimetav ametiisik keeldus talle edastamast kõiki dokumente, millel vaidlustatud otsus põhineb.
64
Kõigepealt teatas ametisse nimetav ametiisik 31. mai 2023. aasta kirjas hagejale, et tema kavatsus hageja leping üles öelda põhines teabel, mille hageja ise oli 16. detsembril 2022 S&D fraktsioonile edastanud. Seejärel vastas ametisse nimetav ametiisik 10. juuli 2023. aasta kirjas hageja taotlusele tutvuda kõigi asjasse puutuvate dokumentidega, kinnitades talle, et tema kavatsus hageja teenistusest vabastada põhines faktilistel asjaoludel, mis olid esitatud S&D fraktsiooni peasekretärile 16. detsembril 2022. Lõpuks lisas ametisse nimetav ametiisik sellele kirjale S&D fraktsiooni mainele tekitatud kahju tõendamiseks Itaalia ajakirjanduses ilmunud artiklid, milles toodi nimeliselt välja hageja kui üks isik, kes on seotud Belgia ametiasutuste läbiviidava uurimise esemeks oleva tegevusega.
65
Vaidlustatud otsuses kinnitas ametisse nimetav ametiisik aga, et hageja lepingu ülesütlemine oli tingitud üksnes võimatusest säilitada vastastikune usaldussuhe, võttes arvesse fakte, millel hageja vastu ei vaielnud, ja S&D fraktsiooni mainele tekitatud kahju.
66
Neil asjaoludel tuleb asuda seisukohale, et hagejal olid teada kõik asjasse puutuvad asjaolud, et tõhusalt esitada oma seisukohad ametisse nimetava ametiisiku kavatsuse kohta tema leping üles öelda.
67
Teiseks ei saa asjaolu, et hagejat ei kuulatud enne vaidlustatud otsuse vastuvõtmist suuliselt ära, anda tunnistust selle kohta, et tema õigust olla ära kuulatud on rikutud.
68
Nimelt tuleneb kohtupraktikast, et õigust olla ära kuulatud saab teostada ametisse nimetava ametiisiku algatatud suulise ja/või kirjaliku teabevahetuse vormis, mille tõendamise kohustus lasub sellel ametiisikul (vt selle kohta 30. novembri 2023. aasta kohtuotsus MG vs. EIP, C‑173/22 P, EU:C:2023:932, punkt 32, ja 3. juuni 2015. aasta kohtuotsus BP vs. FRA, T‑658/13 P, EU:T:2015:356, punkt 54).
69
Käesoleval juhul palus ametisse nimetav ametiisik hagejal esitada kirjalikud seisukohad juhuks, kui ta ei saa suulisel vestlusel osaleda, ning hageja esitas 20. juulil 2023 oma kirjalikud seisukohad vaidlustatud otsuse projekti kohta. Järelikult ei saa ametisse nimetavale ametiisikule ette heita, et ta võttis selle otsuse vastu ilma hagejat enne ära kuulamata.
70
Seda järeldust ei lükka ümber üldiste rakendussätete, mis käsitlevad konkursse ja valikumenetlusi ning ametnike ja muude teenistujate töölevõtmist ja nende palgaastme määramist parlamendis, artikli 19 lõige 2, milles on nõutud, et ametisse nimetav ametiisik peab enne asjaomase isiku lepingu ülesütlemist kutsuma ta vestlusele.
71
Nimelt kutsus ametisse nimetav ametiisik hageja enne töölepingu ülesütlemist vestlusele kolmel korral – 31. mail, 15. juunil ja 10. juulil 2023 – ning nendest kutsetest keeldus hageja seetõttu, et tema advokaat ei olnud vaba.
72
Järelikult ei saa asjaolu, et suulist vestlust administratsioonist olenemata põhjustel ei toimunud, tuua kaasa vaidlustatud otsuse tühistamist.
73
Kolmandaks, vastupidi sellele, mida hageja väidab, oli tal piisavalt aega esitada enne vaidlustatud otsuse vastuvõtmist tõhusalt oma seisukohad.
74
Ajavahemikul 31. maist 2023, mil ametisse nimetav ametiisik teatas hagejale oma kavatsusest tema leping üles öelda, kuni 15. septembrini 2023, mil võeti vastu vaidlustatud otsus, kuulati hageja ametisse nimetava ametiisiku algatatud kirjaliku teabevahetuse raames ära ning tal oli sel ajavahemikul piisavalt aega, et esitada oma seisukohad teenistusest vabastamise otsuse projekti kohta ja valmistada ette oma kaitse. See tähtaeg näib seda enam piisav, et lepingu ülesütlemise faktilised asjaolud on niisugused, millest hageja oli täpselt teadlik, sest ta oli ise neist oma ülemust teavitanud.
75
Seda järeldust ei lükka ümber asjaolu, et ta sai oma e‑postiga tutvuda üksnes 11.–17. juulini 2023, ega ka asjaolu, et tal olid 14. juulil 2023 terve päeva jooksul sideprobleemid.
76
Nimelt ei saa kuuepäevast ajavahemikku, mille jooksul hageja sai oma e‑postiga tutvuda, pidada lühikeseks. Lisaks ei väida ta, et ta oleks taotlenud dokumentidega tutvumise võimaldamise pikendamist ja et parlament oleks selle taotluse rahuldamata jätnud.
77
Igal juhul pidanuks hageja selgitama, milliseid argumente ja asjaolusid oleks ta saanud esitada, kui tal oleks olnud pikem tähtaeg, ning vastavalt olukorrale tõendama, et need argumendid ja asjaolud oleksid võinud viia tema juhtumi puhul teistsuguse tulemuseni (vt selle kohta 3. juuli 2019. aasta kohtuotsus PT vs. EIP, T‑573/16, EU:T:2019:481, punkt 269 (ei avaldata) ja seal viidatud kohtupraktika), mida ta aga ei teinud.
78
Neljanda väite teine osa, et on rikutud õigust olla ära kuulatud, tuleb seega tagasi lükata. Järelikult tuleb neljas väide, et on rikutud kaitseõigusi, tervikuna tagasi lükata.
Teine väide, et tehtud on ilmseid hindamisvigu
79
Hageja väidab, et vaidlustatud otsus põhineb ilmselgelt ekslikel põhjendustel. Kõigepealt leidis ametisse nimetav ametiisik ekslikult, et hageja oli vastu võtnud kingituse parlamendivälisest allikast, sest selle kingituse tegi tema kolleeg ning ta ei saanud mõistlikult teada, et viimane on väidetavalt korrumpeerunud. Seega ei saa üldsus huvide konflikti või sõltumatuse puudumisena tajuda asjaolu, et ta on saanud kaks piletit jalgpallimängule. Seejärel tuleb märkida, et miski ei anna alust eeldada, et tema kolleegi pakutud reis Katari oli mõeldud tasuna tema töö eest parlamendis, eelkõige arvestades asjaolu, et tal ei olnud võimu mõjutada otsustusprotsessi. Vastupidi, kui ta koostas resolutsiooni ettepaneku inimõiguste olukorra kohta seoses maailmameistrivõistlustega Kataris, esitas ta sellega seoses mitu kriitilist märkust. Lõpuks on vaidlustatud otsus, mis ametisse nimetava ametiisiku sõnul põhineb tuvastatud asjaoludel, mis tõendavad usaldussuhte katkemist, vastuolus otsusega peatada personalieeskirjade IX lisa artikli 3 alusel otsuse vastuvõtmine põhjusel, et faktilised asjaolud ei ole veel piisavalt tõendatud.
80
Parlament vaidleb neile argumentidele vastu.
81
Selles suhtes tuleneb kohtupraktikast, et usaldussuhte olemasolu ei põhine objektiivsetel asjaoludel ega allu kohtulikule kontrollile, kuna Üldkohus ei saa asendada administratsiooni hinnangut enda omaga. Siiski peab osas, milles institutsioon on kohustatud selgitama usalduse kaotuse aluseks olnud põhjendusi viitega konkreetsetele sisulistele asjaoludele, liidu kohus kontrollima, kas need põhjendused tuginevad sisuliselt tõepärastele faktilistele asjaoludele (vt selle kohta 27. oktoobri 2022. aasta kohtuotsus CE vs. Regioonide Komitee, C‑539/21 P, ei avaldata, EU:C:2022:840, punkt 110, ja 8. mai 2024. aasta kohtuotsus UF vs. komisjon, T‑24/23, EU:T:2024:293, punkt 58).
82
Käesolevas asjas ei vaidle hageja vastu sellele, et faktilised asjaolud, millel vaidlustatud otsus põhineb, on sisuliselt õiged.
83
Sellega seoses on tõendatud, et mõni päev pärast 24. novembri 2022. aasta resolutsiooni vastuvõtmist võttis hageja vastu ühe kolleegi kingituse, mis seisnes kahes piletis jalgpalli maailmameistrivõistluste mängule, ning et ta oli 8.–11. detsembrini 2022 koos oma kaaslasega Kataris, et seda jalgpallimängu vaadata. Lisaks kandis see kolleeg reisi‑ ja majutuskulud. Samuti on selge, et hageja teavitas oma ülemust kõnealusest reisist alles 16. detsembril 2022 ehk nädal pärast seda, kui avalikustati Belgia ametiasutuste läbi viidav uurimine.
84
Arvestades ülesandeid, mida hageja S&D fraktsioonis täitis, ei teinud ametisse nimetav ametiisik ilmset hindamisviga, kui ta leidis, et hageja käitumine võis jätta S&D fraktsiooni puhul üldsuse silmis mulje välistest allikatest sõltumatuse puudumisest ja seega kahjustada selle fraktsiooni mainet. Sellises poliitilises keskkonnas võib usalduse kaotus põhjendatult tuleneda selle fraktsiooni maine kahjustamisest, kelle juures asjaomane isik oma ülesandeid täitis.
85
Lisaks tuleb veel rõhutada, et teatud ajakirjandusartiklid, milles on mainitud hageja nime seoses „Qatargate’i“ skandaaliga, avaldati enne 16. detsembrit 2022, st enne, kui ta teavitas enda ülemust oma sõidust Katari ja tingimustest, milles ta sellesse riiki sõitis, mistõttu ei teinud S&D fraktsiooni juhatus ilmset hindamisviga, kui ta leidis, et usaldussuhet oli kahjustanud asjaolu, et hageja viivitas oma ülemuse teavitamisega kõnealustest asjaoludest.
86
Neid asjaolusid arvestades tuleb järeldada, et hageja ei ole tõendanud, et ametisse nimetav ametiisik tegi ilmse hindamisvea, kui ta tuvastas usaldussuhte pöördumatu katkemise.
87
Hageja argumendid ei lükka seda järeldust ümber.
88
Esiteks ei mõjuta asjaolu, et kingitus, mille hageja vastu võttis, ei pärine „parlamendiväliselt isikult“, vaidlustatud otsuse õiguspärasust, milles ei heideta hagejale ette personalieeskirjade artikli 11 esimese lõigu rikkumist. Pealegi, isegi kui parlamendiliikme registreeritud assistent, kes pakkus hagejale vaidlusalust kinki, on parlamendi töötaja, ei saanud hageja siiski mõistlikult arvata, et talle pakutud kingitus pärines institutsioonilt kui tööandjalt endalt.
89
Teiseks ei ole tähtis ka asjaolu, et kingitus, mille ta vastu võttis, ei olnud mõeldud tema töö tasustamiseks. Ametisse nimetav ametiisik ei tuginenud usaldussuhte katkemise tuvastamisel ka sellele kaalutlusele.
90
Kolmandaks, kuna ajutise töötaja lepingu etteteatamisega ülesütlemise menetluse ese ei ole sama mis distsiplinaarmenetlusel, siis ei ole vastuoluline järeldada, et faktilised asjaolud, millel vaidlustatud otsus põhineb, on piisavalt tõendatud, et tuvastada usaldussuhte katkemine, jõudes samas otsusele, et otsuse tegemine personalieeskirjade IX lisa artikli 3 alusel tuleks peatada, et oleks võimalik lähtuda Belgia ametiasutuste tuvastatud faktilistest asjaoludest enne seda, kui võtta meetmeid selle lisa artikli 2 alusel algatatud haldusjuurdluse põhjal.
91
Eeltoodut arvestades tuleb tagasi lükata teine väide, et on tehtud ilmseid hindamisvigu.
Kolmas väide, et on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet
92
Hageja väidab, et tema lepingu ülesütlemine on ebaproportsionaalne meede, arvestades asjaolu, et ta tegutses heas usus, kui ta teavitas kiiresti oma ülemust vastavatest asjaoludest ja tegi Belgia ametiasutustega täielikku koostööd.
93
Parlament vaidleb neile argumentidele vastu.
94
Sellega seoses piisab, kui meelde tuletada, et kui ajutise töötaja käitumise analüüsi tulemusena jõuab ametisse nimetav ametiisik järeldusele, et töösuhte jätkamiseks hädavajalik usaldussuhe on katkenud, on sellel ametiisikul õigus tema leping muude teenistujate teenistustingimuste artikli 47 punkti c alapunkti i alusel üles öelda (vt selle kohta 29. aprilli 2004. aasta kohtuotsus parlament vs. Reynolds, C‑111/02 P, EU:C:2004:265, punkt 56, ja 21. juuni 2023. aasta kohtuotsus UG vs. komisjon, T‑571/17 RENV, EU:T:2023:351, punkt 384 (ei avaldata)).
95
Kuna ametisse nimetav ametiisik ei teinud ilmset hindamisviga ega kuritarvitanud võimu, kui ta asus seisukohale, et usaldussuhe on lõplikult katkenud, siis võis ta hageja lepingu proportsionaalsuse põhimõtet rikkumata üles öelda.
96
Kolmas väide, et on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet, tuleb seega tagasi lükata.
Kuues väide, et on rikutud hoolitsemiskohustust
97
Hageja väidab, et ametisse nimetav ametiisik ei võtnud arvesse mõju, mida vaidlustatud otsus avaldab tema tööväljavaadetele, tervislikule seisundile, mainele ning ametialasele ja rahalisele olukorrale.
98
Parlament vaidleb neile argumentidele vastu.
99
Kuigi töötaja huvi jääda tööle ei saa iseenesest takistada tema lepingu ülesütlemist, kohustab ametisse nimetava ametiisiku hoolitsemiskohustus teda siiski võtma arvesse asjaomase isiku isiklikke huve (vt selle kohta 10. oktoobri 2014. aasta kohtuotsus EMA vs. BU, T‑444/13 P, EU:T:2014:865, punktid 35 ja 36).
100
Sellega seoses nähtub vaidlustatud otsusest, et ametisse nimetav ametiisik läks isegi kaugemale sellest, mida nõuab tema hoolitsemiskohustus, kuna ta analüüsis hageja kirjalikes seisukohades esitatud ettepanekut leida hageja lepingu ülesütlemisele alternatiivne lahendus, hinnates, kas S&D fraktsiooni sees teisele ametikohale üleviimine võiks usaldussuhte taastada.
101
Sellisest hindamisest piisab, et tõendada, et ametisse nimetav ametiisik võttis arvesse hageja isiklikku huvi ametisse jäämise vastu. Nii toimides kaalus ametisse nimetav ametiisik asjaomaseid huve, mis tulenevad tema hoolitsemiskohustusest hageja vastu.
102
Kuues väide, et on rikutud hoolitsemiskohustust, tuleb seega tagasi lükata ja järelikult tuleb tühistamisnõuded tervikuna rahuldamata jätta.
Kahju hüvitamise nõuded
103
Hageja palub hüvitada vaidlustatud otsusega tekitatud varalise ja mittevaralise kahju.
104
Parlament vaidleb neile argumentidele vastu.
105
Kuna tühistamisnõuete analüüsimisel ei ilmnenud ühtegi ametisse nimetava ametiisiku poolt vaidlustatud otsuse vastuvõtmisel toime pandud rikkumist, siis ei ole täidetud parlamendi vastutuse tekkimise esimene tingimus, mis puudutab talle etteheidetava tegevuse õigusvastasust. Järelikult tuleb kahju hüvitamise nõuded põhjendamatuse tõttu rahuldamata jätta, ilma et oleks vaja analüüsida nende vastuvõetavust (vt eespool punkt 25) või muid parlamendi vastutuse tekkimise tingimusi, mis puudutavad kahju olemasolu ning põhjuslikku seost selle kahju ja etteheidetava õigusvastasuse vahel.
106
Eeltoodut arvesse võttes tuleb hagi tervikuna rahuldamata jätta.
Kohtukulud
107
Üldkohtu kodukorra artikli 134 lõike 1 kohaselt on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud. Kodukorra artikli 135 lõike 2 kohaselt võib Üldkohus mõista kohtukulud osaliselt või tervikuna välja ka võitnud poolelt, kui see on õigustatud võitnud poole käitumise tõttu, sealhulgas käitumise tõttu enne kohtumenetlust, eriti juhul, kui ta on Üldkohtu hinnangul tekitanud teisele poolele kulusid põhjendamatult või pahatahtlikult.
108
Käesoleval juhul on hageja kohtuvaidluse kaotanud ja ta ei ole täpsustanud, milline oli parlamendi „käitumine“, mis sundis teda käesolevat hagi esitama. Seega tuleb kohtukulud vastavalt parlamendi nõudele välja mõista hagejalt.
Esitatud põhjendustest lähtudes
ÜLDKOHUS (viies koda)
otsustab:
1.
Jätta hagi rahuldamata.
2.
Mõista kohtukulud välja EO-lt.
Svenningsen
Mac Eochaidh
Stancu
Kuulutatud avalikul kohtuistungil 11. juunil 2025 Luxembourgis.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: inglise.