62004CJ0331_HU
Felek
Az ítélet indoklása
Rendelkező rész
Felek
A C‑331/04. sz. ügyben,
az EK 234. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Consiglio di Stato (Olaszország) a Bírósághoz 2004. július 29‑én érkezett 2004. április 6‑i határozatával terjesztett elő az előtte
az ATI EAC Srl e Viaggi di Maio Snc,
az EAC Srl,
a Viaggi di Maio Snc
és
az ACTV Venezia SpA,
a Provincia di Venezia,
a Comune di Venezia
között,
az ATI La Linea SpA‑CSSA
részvételével
folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (második tanács),
tagjai: C. W. A. Timmermans tanácselnök, C. Gulmann (előadó), R. Schintgen, G. Arestis és J. Klučka bírák,
főtanácsnok: D. Ruiz‑Jarabo Colomer,
hivatalvezető: M. Ferreira főtanácsos,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2005. július 7‑i tárgyalásra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
– az ATI EAC Srl e Viaggi di Maio Snc, az EAC Srl és a Viaggi di Maio Snc képviseletében L. Visone avvocato,
– az ACTV Venezia SpA képviseletében A. Bianchini és E. Romanelli avvocati,
– az ATI La Linea SpA-CSSA képviseletében P. Zanardi és G. Fiore avvocati,
– a holland kormány képviseletében H. G. Sevenster, C. M. Wissels és D. J. M. de Grave, meghatalmazotti minőségben,
– az oszták kormány képviseletében M. Fruhmann, meghatalmazotti minőségben,
– az Európai Közösségek Bizottsága képviseletében D. Recchia és X. Lewis, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2005. szeptember 8‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
meghozta a következő
Ítéletet
Az ítélet indoklása
1. Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgya a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1992. június 18‑i 92/50/EGK tanácsi irányelv (HL L 209., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 322. o.) 36. cikkének, valamint a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1993. június 14‑i 93/38/EGK tanácsi irányelv (HL L 199., 84. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 2. kötet, 194. o.) 34. cikkének értelmezése.
2. Az előzetes döntéshozatal iránti kérelmet az ATI EAC Srl e Viaggi di Maio Snc, valamint két társaság és az ACTV Venezia SpA (a továbbiakban: ACTV), a Provincia di Venezia és a Comune di Venezia közötti, személyszállítási szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés odaítélése tárgyában folyamatban lévő eljárásban terjesztették elő.
Jogi háttér
3. A 92/50 irányelvnek „A szerződés odaítélésének feltételei” című 36. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1) […] az ajánlatkérő a következő feltételek alapján ítéli oda a szerződéseket:
a) ha a gazdaságilag összességében legelőnyösebb ajánlat nyer, a kérdéses szerződéstől függően olyan különböző feltételek, mint például: a minőség, az esztétikai és funkcionális sajátosságok, műszaki érték, a műszaki segítségnyújtás és vevőszolgálat, a szállítási nap, a szállítási vagy teljesítési határidő, az ellenszolgáltatás összege; vagy
b) […].
(2) Ha a szerződést a gazdaságilag összességében legelőnyösebb ajánlatot tevőnek kell odaítélni, az ajánlatkérő az ajánlattételhez szükséges dokumentációban vagy a hirdetményben feltünteti, lehetőség szerint csökkenő fontossági sorrendben, az odaítélés általa alkalmazni kívánt feltételeit”.
4. A 93/38 irányelv 34. cikke alapján:
„(1) […] az ajánlatkérő a következő feltételek alapján ítéli oda a szerződéseket:
a) ha a gazdaságilag összességében legelőnyösebb ajánlatot tevőnek ítéli oda, a kérdéses szerződéstől függően olyan különböző feltételek, mint például: szállítási vagy teljesítési határidő, működési költségek, költséghatékonyság, minőség, esztétikai és funkcionális tulajdonságok, műszaki érték, vevőszolgálat és műszaki segítségnyújtás, pótalkatrészek biztosítására vonatkozó kötelezettség, készletbiztonság és az ár; […]
b) […].
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában említett esetben az ajánlatkérőnek az ajánlattételhez szükséges dokumentációban vagy a hirdetményben fel kell tüntetnie, lehetőség szerint csökkenő fontossági sorrendben, az odaítélés általa alkalmazni kívánt feltételeit”.
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
5. Az ACTV 2002. április 6‑án az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
személyszállítási szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződésre vonatkozó hirdetményt tett közzé, amelynek három tétele volt. Az alapeljárás tárgya az 1. sz. tétellel kapcsolatos, amely Mestre város 2002. június 16. és 2003. december 31. közötti városi szolgáltatására vonatkozik.
6. A hirdetményben az „Odaítélés feltételei” cím alatt szerepelt, hogy az ACTV a gazdaságilag összességében legelőnyösebb ajánlatot tevőnek ítéli oda a szerződést.
7. Az alapeljárás felperesei kérték a közbeszerzési eljárásban való részvételüket. Az ACTV 2002. május 7‑i levelével felhívta őket az 1. sz. tételre vonatkozó pályázat benyújtására. A felhíváshoz csatolt részvételi feltételek („disciplinare de gara”, a továbbiakban: az ajánlattételhez szükséges dokumentáció) a következő négy odaítélési feltételt tartalmazták, amelyek alapján a gazdaságilag összességében legelőnyösebb ajánlatot ki kellett választani:
„1) Az ajánlattételhez szükséges dokumentáció A, B és C mellékletében meghatározott szolgáltatások kilométerenkénti ára:
– legfeljebb 60 pont adható, a súlyszám arányában […]
2) Az ajánlattételhez szükséges dokumentáció A, B és C mellékletében meghatározott kiegészítő szolgáltatások kilométerenkénti ára:
– legfeljebb 10 pont adható, a súlyszám arányában […]
3) A szolgáltatás teljesítésére vonatkozó szervezési módok és támogatási rendszerek, amelyek az ajánlattételhez szükséges dokumentáció 3.10. pontjának 6. alpontjában utalt dokumentációból következnek:
– legfeljebb 25 pont adható, az ACTV szabad belátása alapján.
4) Megfelelőségi igazolás megléte […]: 5 pont.”
8. Ami szerződés odaítélésének négy feltétele közül a harmadikat illeti, az ajánlattételhez szükséges dokumentáció 3.10. pontjának 6. alpontja előírja, hogy az ajánlatnak tartalmaznia kell azon logisztikai és támogatási rendszerek és szervezet leírását, amelyet a szerződés elnyerése esetén felhasználnak a szerződés tárgyát képező szolgáltatások nyújtása során; a leírásnak legalább az alábbi kötelező adatokat kell tartalmaznia:
– „a vállalkozás rendelkezése alatt, illetve tulajdonában álló, a Provincia di Venezia területén található autóbuszgarázsok, illetve parkolóhelyek […];
– a biztosított szolgáltatások ellenőrzésének módjai és az ellenőrzések révén érintett személyek száma;
– autóbuszvezetők száma és a vezetői engedélyek típusa;
– a vállalkozás rendelkezése alatt, illetve tulajdonában álló, a Provincia di Venezia területén lévő telephelyek (a garázsok kivételével) […];
– a járművezető személyzet váltásának szervezését végző személyek száma”.
9. Ezt követően 2002. május 29‑én – az ajánlattételre nyitva álló határidő lejárta után, de a borítékok felnyitását megelőzően, amikor már rendelkezésére állt a tételre pályázó három vállalkozás neve – a bírálóbizottság 1. sz. jegyzőkönyvében súlyozta a fent említett harmadik szempont szerint elosztható 25 pontot, és azokat felosztotta öt, az ajánlattevők által benyújtott ajánlat részét képező jelentésben közlendő adatoknak megfelelő részszempont között. Az e részszempontok alapján adható pontok számát a következőképpen osztották fel: az elsőért 8, a másodikért 7, a harmadikért 6, a negyedik és ötödik részszempontért pedig 2-2 pontot lehetett adni.
10. A bírálóbizottság – miután a három benyújtott ajánlat közül egyet kizárt – 2002. május 30‑án értékelte az alapeljárás felperesei, valamint az ATI La Linea SpA‑CSSA (a továbbiakban: La Linea) által benyújtott ajánlatokat. Ez utóbbi nyerte el a szerződést 86,53 ponttal, míg az alapeljárás felperesei 83,50 pontot értek el.
11. Mivel úgy vélték, hogy a La Linea csak a harmadik szempont alapján adható pontok utólagos súlyozásának köszönhetően nyerhette el a közbeszerzést, az alapeljárás felperesei megtámadták a bírálóbizottság intézkedéseit és határozatait a Tribunale amministrativo regionale előtt, egyebek között azon az alapon, hogy a bírálóbizottság megsértette a 92/50 irányelv 36. cikkének (2) bekezdését.
12. A Tribunale amministrativo regionale elutasította a keresetet, és megállapította, hogy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban meghatározták az odaítélés feltételeit és a szerződés odaítélésénél figyelembe veendő elemeket.
13. Az alapügy felperesei 2001. május 7‑én fellebbezést nyújtottak be ezen ítélet ellen a Consiglio du Statóhoz, amely felfüggesztette az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából az alábbi kérdéseket terjesztette a Bíróság elé:
„1) Vajon e rendelkezéseket [a 92/50 irányelv 36. cikkét és a 93/38 irányelv 34. cikkét] olyan rugalmas normaként kell értelmezni, amelyek lehetővé teszik az ajánlatkérő számára, hogy a gazdaságilag összességében legelőnyösebb ajánlat alapján történő elbírálás esetén az ajánlati hirdetményben vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban a feltételeket általánosságban állapítsa meg, lehetővé téve ezzel a bírálóbizottság számára ezen feltételek pontos meghatározását, illetve – ahol szükséges – azok kiegészítését, feltéve, hogy a pontos meghatározás, illetve kiegészítés az ajánlatokat tartalmazó iratok felbontása előtt történik, és nem módosítja a hirdetményben meghatározott feltételeket; vagy ezzel ellenkezőleg: az említett jogszabályt merevnek kell tekinteni, olyan értelemben, hogy előírja az ajánlatkérő számára, hogy a hirdetményben vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban részletesen határozza meg az elbírálási szempontokat, még az előminősítés vagy a meghívás előtt, és kizárja annak a lehetőségét, hogy a bírálóbizottság az említett feltételek pontos meghatározásával, illetve kiegészítésével bármely módon beavatkozhassék, vagy pedig az átláthatóság érdekében albekezdések és alpontok formájában a hirdetménynek vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációnak tartalmaznia kell az elbírálási szempontokkal kapcsolatos valamennyi információt?
Végül összhangban van‑e a közösségi joggal a Consiglio di Stato ítélkezési gyakorlata során követett jogértelmezés, amely elfogadni látszik azt, hogy a bírálóbizottság az ajánlatokat tartalmazó borítékok felbontása előtt kiegészíti a bírálati szempontokat?
2) Vajon a normának a „lehetőség szerint” határozó miatti rugalmas értelmezése esetében jogszerű‑e, ha az ajánlatkérő az ajánlattételhez szükséges olyan dokumentációt bocsát ki, amely adott bírálati szempont vonatkozásában (a szervezési és támogatási módozatokat illetően) a pontok megállapítását az ajánlatkérő hatáskörébe utalja a feltételek olyan összetett csoportjával összefüggésben, amelyek sorrendjét a hirdetmény nem írja elő, így ezek részben határozatlan jellegűek lesznek; vagy a jogszabály egyébként a feltételek megfogalmazásakor kimerítő felsorolást ír elő, amellyel összeegyeztethetetlen az, hogy a feltételek nem szerepelnek magában a hirdetményben, és abban az esetben, ha a jogszabály vélelmezett rugalmassága, valamint az összes feltétel felsorolásának nem kötelező jellege miatt a norma jogszerű, a bizottságnak van‑e – a hirdetményben kifejezetten nem biztosított – joga arra, hogy kiegészítse vagy pontosan meghatározza a feltételeket (egyszerűen saját relevanciát és súlyt adva minden egyes olyan elemnek, amelyet a hirdetmény összességében átlagosan 25 ponttal kívánt értékelni), vagy pedig éppen ellenkezőleg: az ajánlattételhez szükséges dokumentációt szó szerint kell alkalmazni, és a pontozást a lex specialis
szabály által tekintetbe vett különböző és összetett elemek együttes értékelése alapján kell végezni?
3) Vajon e rendelkezés tekintetében végül is jogszerű‑e általánosságban elismerni a hirdetmény szövegétől függetlenül – de csak az értékelendő elemek összessége tekintetében – a gazdaságilag összességében legelőnyösebb ajánlat alapján történő elbírálás szerint folyó eljárásban az ajánlatokat értékelő bírálóbizottság azon hatáskörét, hogy a hirdetményben rögzített feltételek részletezésével általánosságban önmaga határozhassa meg saját működését, és vajon a bírálóbizottság e joga albekezdések és alpontok megfogalmazásával gyakorolható, vagy egyszerűen csak a hirdetményben vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban általánosságban megfogalmazott feltételek megszabásával, természetesen az ajánlatokat tartalmazó b orítékok felbontása előtt?”
A szóbeli szakasz újbóli megnyitására vonatkozó kérelemről
14. Az ACTV a Bíróság Hivatalához 2005. szeptember 19‑én érkezett kérelmével kérte a szóbeli szakasz újbóli megnyitását.
15. Kérelmének alátámasztása érdekében az ACTV lényegében arra hivatkozik, hogy a főtanácsnok indítványában nem válaszolt a nemzeti bíróság által feltett fő kérdésekre. A fenti okból és az alapeljárás sajátosságaira tekintettel az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések helyes megértésének elősegítése érdekében újabb észrevételeket kívánt tenni.
16. Ezen a ponton emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság – hivatalból vagy a főtanácsnok javaslatára, illetve akár a felek kérelmére is – az eljárási szabályzata 61. cikkének megfelelően elrendelheti a szóbeli szakasz újbóli megnyitását, amennyiben úgy ítéli meg, hogy nincs elegendő információ a birtokában, vagy az ügyben olyan érv alapján kell döntést hozni, amely a felek között nem került megvitatásra (lásd a C‑17/98. sz. Emesa Sugar-ügyben 2000. február 4‑én hozott végzés [EBHT 2000., I‑665. o.] 18. pontját, valamint a C‑147/02. sz. Alabaster-ügyben 2004. március 30‑án hozott ítélet [EBHT 2002., I‑3101. o.] 35. pontját).
17. A jelen ügyben – a főtanácsnokkal egyetértésben – az a Bíróság álláspontja, hogy minden olyan információval rendelkezik, amely szükséges az előterjesztett kérdések megválaszolásához, és hogy ezeket az információkat megvitatták előtte. Következésképpen az újbóli megnyitásra irányuló kérelmet el kell utasítani.
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
18. Előzetesen meg kell jegyezni, amint azt a nemzeti bíróság is megtette, hogy a bírálóbizottság az alapeljárás tárgyát képező határozatában egyszerűen csak meghatározta, hogy a harmadik odaítélési feltételre adható 25 pontot hogyan kell elosztani az ajánlattételhez szükséges dokumentációban meghatározott öt részszempont között.
19. Ilyen feltételek mellett az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdéseket úgy kell érteni, hogy azok lényegében arra irányulnak, hogy a 92/50 irányelv 36. cikkét és a 93/38 irányelv 34. cikkét úgy kell‑e értelmezni, hogy a közösségi joggal összeegyeztethetetlen az, hogy a bírálóbizottság az ajánlattételhez szükséges dokumentációban vagy a hirdetményben az ajánlatkérő által a fenti feltétel vonatkozásában meghatározott pontok felosztásával meghatározott súlyt adjon valamely odaítélési feltétel előre megállapított részszempontjainak.
20. Először meg kell jegyezni – amit arra osztrák kormány helyesen rámutatott –, hogy a 92/50 irányelv 36. cikkét és a 93/38 irányelv 34. cikkét nem lehet egyidejűleg ugyanazon tényállásra alkalmazni. Ugyanakkor a kérdésben hivatkozott rendelkezések szövege lényegében egyező, és egyformán kell értelmezni őket (lásd a C‑513/99. sz., Concordia Bus Finland ügyben 2002. szeptember 17‑én hozott ítélet [EBHT 2002., I‑7213. o.] 91. pontját). Következésképpen a Bíróság hasznos választ adhat a fentiek szerint átfogalmazott kérdésre anélkül, hogy választ kellene adnia arra a kérdésre, hogy az alapeljárásban a két irányelv közül melyiket kell alkalmazni.
21. Ezt követően fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az ajánlatkérő által meghatározott odaítélési feltételeknek kapcsolatban kell állniuk a szerződés tárgyával, nem ruházhatják fel az ajánlatkérőt korlátlan választási szabadsággal, kifejezetten meg kell határozni őket az ajánlattételhez szükséges dokumentációban vagy a hirdetményben, és tiszteletben kell tartani különösen az egyenlő bánásmód, a hátrányos megkülönböztetés tilalma és az átláthatóság alapelveit (ebben a tekintetben lásd a Concordia Bus Finland ügyben hozott, fent hivatkozott ítélet 64. pontját).
22. A jelen ügyben különösen fontos megjegyezni, hogy az egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettség a közbeszerzés tárgyában született irányelvek lényegét képezi (lásd a Concordia Bus Finland ügyben hozott, fent hivatkozott ítélet 81. pontját) és az ajánlattevőknek egyenlő helyzetben kell találniuk magukat az ajánlat benyújtása, valamint az elbírálás időpontjában is (lásd a C‑19/00. sz., SIAC Construction ügyben 2001. október 18‑án hozott ítélet [EBHT 2001., I‑7725. o.] 34. pontját).
23. Azt is meg kell jegyezni, hogy a 92/50 irányelv 36. cikke és a 93/38 irányelv 34. cikke értelmében az összes feltételt kifejezetten említeni kell az ajánlattételhez szükséges dokumentációban vagy a hirdetményben, lehetőleg csökkenő fontossági sorrendben, annak érdekében, hogy a vállalkozások tudomást szerezhessenek róluk, és megismerhessék tartalmukat (lásd a Concordia Bus Finland ügyben hozott, fent hivatkozott ítélet 62. pontját).
24. Ugyanígy: az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elve tiszteletben tartásának biztosítása érdekében szükséges, hogy a potenciális ajánlattevők az ajánlat elkészítésének időpontjában ismerjék az ajánlatkérő által a gazdaságilag összességében legelőnyösebb ajánlat meghatározása során figyelembe vett összes szempontot, valamint, amennyiben lehetséges, ezek súlyát (ebben az értelemben lásd a C‑87/94. sz., Bizottság kontra Belgium ügyben 1996. április 25‑én hozott ítélet [EBHT 1996., I‑2043. o.] 88. pontját és a C‑470/99. sz., Universale-Bau és társai ügyben 2002. december12‑én hozott ítélet [EBHT 2002., I‑11617. o.] 98. pontját).
25. Végül: a nemzeti bíróság feladata értékelni – a fenti szabályokat és elveket figyelembe véve –, hogy az alapeljárásban a bírálóbizottság megsértette‑e a közösségi jogot azzal, hogy súlyozta a szerződés odaítélése harmadik feltételének különböző részszempontjait.
26. Ebben a tekintetben először azt kell megvizsgálni, hogy az alapügy összes releváns körülményét tekintve a fenti súlyozásra vonatkozó határozat módosította‑e a szerződés odaítélésének az ajánlattételhez szükséges dokumentációban vagy a hirdetményben meghatározott feltételeit.
27. Ebben az esetben a határozat ellentétes lenne a közösségi joggal.
28. Másodszor értékelni kell, hogy a hivatkozott határozat tartalmaz‑e olyan elemeket, amelyek ismerete az ajánlat elkészítésének időpontjában befolyásolhatta volna annak elkészítését.
29. Ebben az esetben a határozat ellentétes lenne a közösségi joggal.
30. Harmadszor meg kell vizsgálni, hogy a bírálóbizottság a súlyozásról szóló határozatot olyan szempontok figyelembevételével hozta‑e meg, amelyek hátrányosan megkülönböztethetik valamelyik ajánlattevőt.
31. Ebben az esetben a határozat ellentétes lenne a közösségi joggal.
32. A fentiekre tekintettel azt a választ kell adni az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekre, hogy a 92/50 irányelv 36. cikkét és a 93/38 irányelv 34. cikkét úgy kell értelmezni, hogy a közösségi joggal nem összeegyeztethetetlen az, ha a bírálóbizottság meghatározott súlyt tulajdonít valamely odaítélési feltétel egyes előre meghatározott részszempontjainak akképpen, hogy ez utóbbiak között felosztja az ajánlatkérő által az ajánlattételhez szükséges dokumentációban vagy a hirdetményben az említett feltételre megállapított pontokat, feltéve, hogy a határozat:
– nem módosítja a szerződés odaítélésének az ajánlattételhez szükséges dokumentációban vagy a hirdetményben meghatározott feltételeit;
– nem tartalmaz olyan elemeket, amelyek ismerete az ajánlat elkészítésének időpontjában befolyásolhatta volna annak elkészítését;
– nem olyan szempontok figyelembevételével született, amelyek hátrányosan megkülönböztethetik valamelyik ajánlattevőt.
A költségekről
33. Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
Rendelkező rész
A fenti indokok alapján a Bíróság (második tanács) a következőképpen határozott:
– A szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1992. június 18‑i 92/50/EGK tanácsi irányelv 36. cikkét, valamint a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1993. június14‑i 93/38/EGK tanácsi irányelv 34. cikkét úgy kell értelmezni, hogy a közösségi joggal nem összeegyeztethetetlen az, ha a bírálóbizottság meghatározott súlyt tulajdonít valamely odaítélési feltétel egyes előre meghatározott részszempontjainak akképpen, hogy ez utóbbiak között felosztja az ajánlatkérő által az ajánlattételhez szükséges dokumentációban vagy a hirdetményben az említett feltételre megállapított pontokat, feltéve, hogy a határozat:
– nem módosítja a szerződés odaítélésének az ajánlattételhez szükséges dokumentációban vagy a hirdetményben meghatározott feltételeit;
– nem tartalmaz olyan elemeket, amelynek ismerete az ajánlat elkészítésének időpontjában befolyásolhatta volna annak elkészítését;
– nem olyan szempontok figyelembevételével született, amelyek hátrányosan megkülönböztethetik valamelyik ajánlattevőt.