62024TJ0691
A TÖRVÉNYSZÉK ÍTÉLETE (öt bíróval eljáró második tanács)
2026. március 4. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal – Vámunió – Közös vámtarifa – Kombinált Nómenklatúra – Tarifális besorolás – 2206 vámtarifaszám – 22060031, 22060051, 22060081 és 22060039, 22060059 vámtarifaalszámok – Erjesztett almaléből álló italok, amelyek alkoholtartalma az almafajtától függően legalább 48%, 50%, 51%, 52% vagy 53% az alma erjedéséből származóhoz viszonyítva, amelyek az almabor érzékszervi tulajdonságaival rendelkeznek”
A T‑691/24. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet az Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (legfőbb semmítő és ítélőszék, Románia) a Bírósághoz 2024. december 19‑én érkezett, 2024. október 1‑jei határozatával terjesztett elő
az Agenția Națională de Administrare Fiscală (ANAF),
a Direcția Generală de Administrare a Marilor Contribuabili
és
a Heineken România S. A.
között folyamatban lévő eljárásban,
A TÖRVÉNYSZÉK (öt bíróval eljáró második tanács),
tagjai: N. Półtorak elnök, G. Hesse, G. Steinfatt, D. Petrlík és I. Dimitrakopoulos (előadó) bírák,
főtanácsnok: M. Brkan,
hivatalvezető: V. Di Bucci,
tekintettel arra, hogy a Bíróság az Európai Unió Bírósága alapokmánya 50b. cikkének harmadik bekezdése alapján 2025. január 17‑én továbbította az előzetes döntéshozatal iránti kérelmet a Törvényszékhez,
tekintettel az Európai Unió Bírósága alapokmánya 50b. cikke első bekezdésének d) pontjában említett ügycsoportra és az említett alapokmány 50b. cikkének második bekezdése értelmében vett, értelmezéssel kapcsolatos önálló kérdés hiányára,
tekintettel az eljárás írásbeli szakaszára,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–
a Heineken România képviseletében V. Bogrea, A.‑M. Iordache és V. Peligrad avocaţi,
–
a román kormány képviseletében R. Antonie, M. Chicu és E. Gane, meghatalmazotti minőségben,
–
Írország képviseletében M. Browne, Chief State Solicitor, T. Breen, T. Donnelly és A. Joyce, meghatalmazotti minőségben,
–
a spanyol kormány képviseletében A. Pérez‑Zurita Gutiérrez, meghatalmazotti minőségben,
–
az Európai Bizottság képviseletében M. Björkland, A. Demeneix és T. Isacu de Groot, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelmek a 2014. október 16‑i 1101/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (HL 2014. L 312., 1. o.) és a 2015. október 6‑i (EU) 2015/1754 bizottsági végrehajtási rendelettel (HL 2015. L 285., 1. o.) módosított, a vám‑ és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (HL 1987. L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.) I. mellékletében szereplő, Kombinált Nómenklatúra (a továbbiakban: KN) 22060031, 22060051, 22060081, 22060039 és 22060059 vámtarifaalszámának értelmezésére vonatkozik.
2
E kérelmet a Heineken România S. A. és az Agenția Națională de Administrare Fiscală (ANAF) (nemzeti adóhatóság, Románia), valamint a Direcția Generală de Administrare a Marilor Contribuabili (kiemelt adózók főigazgatósága, Románia) között az e társaság által Romániába importált, Strongbow védjeggyel ellátott alkoholtartalmú italok tarifális besorolása tárgyában folyamatban lévő eljárásban terjesztették elő.
Jogi háttér
A HR
3
A Harmonizált Áruleíró és Kódrendszert (a továbbiakban: HR) a később a Vámigazgatások Világszervezetévé átalakult Vámegyüttműködési Tanács állapította meg, amelyet a Vám‑együttműködési Tanács létrehozásáról szóló, Brüsszelben 1950. december 15‑én megkötött egyezmény hozott létre. A HR‑t a Brüsszelben 1983. június 14‑én elfogadott, az összehangolt áruleíró és kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény hozta létre (az Egyesült Nemzetek Szerződéseinek Tára, 1503. kötet, 4. o., 25910. szám [1988]), amely egyezményt – annak 1986. június 24‑én kelt módosító jegyzőkönyvével együtt – az Európai Gazdasági Közösség nevében az 1987. április 7‑i 87/369/EGK tanácsi határozat (HL 1987. L 198., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 288. o.) hagyott jóvá.
4
Ezen egyezmény 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának 2) alpontja értelmében minden szerződő fél kötelezettséget vállal arra, hogy alkalmazza a HR általános értelmezési szabályait, valamint annak áruosztályait és árucsoportjait, továbbá az alszámai valamennyi megjegyzését, és nem módosítják az áruosztályok, árucsoportok, vámtarifaszámok és vámtarifaalszámok szövegének terjedelmét.
5
A HR magyarázó megjegyzéseket a WCO dolgozza ki ezen egyezmény rendelkezéseinek megfelelően.
6
A HR‑nek az alapügy tényállására alkalmazandó 2012. évi változatában a 2206 vámtarifaszám címe „Más erjesztett ital (pl.: almabor, körtebor, mézbor); erjesztett italok keverékei és erjesztett italok és alkoholmentes italok máshol nem említett keverékei”.
7
A HR 2206 vámtarifaszámra vonatkozó magyarázó megjegyzések, amely a KN 2206 vámtarifaszámnak felel meg, amely az almabort az „az alma levének erjesztésével nyert alkoholos italként” határozza meg.
8
E megjegyzések a következőket is tartalmazzák:
„Mindezek az italok lehetnek természetes habzó képességűek vagy mesterségesen széndioxiddal telítettek. Ezeket e vámtarifaszám alá kell osztályozni akkor is, ha hozzáadott alkohollal felerősítették, vagy ha az alkoholtartalom a további erjedés során emelkedik, feltéve, hogy jellegük alapján továbbra is e vámtarifaszám alá tartoznak.”
9
A KN 2208 vámtarifaszámának megfelelő HR 2208 vámtarifaszám címe: „Nem denaturált etil‑alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital”.
10
A HR‑nek a 2208 vámtarifaszámra vonatkozó magyarázó megjegyzései a következőket mondják ki:
„E vtsz. alá kell osztályozni bármilyen alkoholtartalommal:
[…]
B)
A likőrt és a szíverősítőt, amelyek olyan alkoholos italok, amelyekhez cukrot, mézet vagy más természetes édesítőszert és kivonatot vagy esszenciát adtak (pl. lepárlással előállított alkoholos italok, vagy olyanok, amelyekben etil‑alkoholhoz vagy lepárolt alkoholhoz az alábbiak közül egyet vagy többet kevertek: gyümölcsök, virágok vagy más növényi részek, kivonatok, eszenciák, illóolajok vagy levek, koncentráltak is). Ide tartoznak a cukorkristályokat tartalmazó likőrök és szíverősítők, a gyümölcslélikőrök, tojáslikőrök, gyógynövénylikőrök, erdei gyümölcs alapú likőrök, fűszeres likőrök, tealikőrök, csokoládélikőrök, tejlikőrök és mézlikőrök.
[…]”
11
A HR 2208 vámtarifaszámra vonatkozó magyarázó megjegyzések azt is kimondják, hogy nem tartoznak e vámtarifaszám alá a 2203–2206 vámtarifaszám alá tartozó erjesztett italok.
12
A 3.b) általános szabályra vonatkozóan, amely megfelel a KN 3.b) általános szabályának, a HR magyarázatának VIII. pontja kimondja, hogy az a tényező, amely az áru lényeges jellegét meghatározza, árufajták szerint változik; a jelleg meghatározható például az alapanyag vagy alkotórész természete, terjedelme, mennyisége, súlya vagy értéke, vagy az alkotó alapanyagnak az áru felhasználásában betöltött szerepe szerint.
A KN
13
Amint az a 2658/87 rendelet 1. cikkének (1) bekezdéséből következik, az Európai Unióba importált áruk tarifális besorolását az Európai Bizottság által létrehozott KN szabályozza. E rendelet 3. cikkének (1) bekezdése szerint e Nómenklatúra átveszi a HR hat számjegyű vámtarifaszámait és vámtarifaalszámait, csak a hetedik és nyolcadik számjegyet tartja fenn a KN‑alszámok részére.
14
A KN‑nek az alapügy tényállására alkalmazandó változata az 1101/2014 végrehajtási rendeletből és a 2015/1754 végrehajtási rendeletből ered.
15
A KN 2206 és 2208 vámtarifaszámok szó szerint megismétlik a HR 2206 és 2208 vámtarifaszámokat.
16
A KN 2206 vámtarifaszám többek között magában foglalja a 22060031 vámtarifaalszámot (habzóbor almából és körtéből), a 22060051 vámtarifaalszámot (nem habzóbor almából és körtéből, legfeljebb 2 literes palackban [tartályban]) és a 22060081 vámtarifaalszámot (habzóbor almából és körtéből, több mint 2 literes tartályban [palackban]), amelyek alszámokat az almaborra és a körteborra kell alkalmazni, valamint a 22060039 vámtarifaalszámot (mézbor és más erjesztett italok, habzóbor; erjesztett italok keverékei és erjesztett italok és alkoholmentes italok keverékei [a sör, friss szőlőbor, szőlőmust, pikett, alma‑ és körteborok kivételével]), valamint 22060059 (mézbor és más erjesztett italok, habzóbor, legfeljebb 2 literes palackban [tartályban]; erjesztett italok keverékei és erjesztett italok és alkoholmentes italok keverékei, nem habzóbor, legfeljebb 2 literes palackban [tartályban]; [kivéve friss szőlőbor, szőlőmust, vermut és friss szőlőből készült más bor növényekkel vagy aromatikus anyagokkal ízesítve, pikett, alma‑ és körteborok]), amelyeket az almabortól és a körtebortól eltérő erjesztett italokra kell alkalmazni.
17
A termékeknek a KN alá történő besorolása a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó, a KN „Bevezető rendelkezések” című első része I. szakaszának A. pontjában foglalt általános szabályokon alapul.
18
A KN 1. általános szabálya a következőképpen rendelkezik:
„Az áruosztályok, árucsoportok és árualcsoportok címe csak a hivatkozások megkönnyítésére szolgál; jogi szempontból az áruk besorolását a vámtarifaszámokban szereplő árumegnevezések és az azokhoz kapcsolódó, az áruosztályokhoz, illetve az árucsoportokhoz tartozó Megjegyzések alapján, valamint – ha az adott vámtarifaszám vagy Megjegyzés eltérően nem rendelkezik – a következő rendelkezések alapján kell meghatározni.”
19
A KN 2.b) általános szabálya a következőképpen rendelkezik:
„A vámtarifaszámok szövegében valamely alapanyagra vagy anyagra történő minden hivatkozást úgy kell érteni, hogy az alapanyagnak vagy anyagnak más alapanyaggal vagy anyaggal való keverékére vagy összetételére is vonatkozik. Az egy adott alapanyagból vagy anyagból előállított árura történő minden hivatkozást úgy kell érteni, hogy az a teljes egészében vagy részben ilyen alapanyagból vagy anyagból készült árura is vonatkozik. Az egynél több alapanyagból vagy anyagból álló áruk besorolásánál a 3. szabályban foglalt elvek szerint kell eljárni.”
20
A KN 3. általános szabályának szövege a következő:
„Ha a 2.b) szabály alkalmazásából vagy bármely más okból kifolyólag az árut első látásra két vagy több vámtarifaszám alá lehetne besorolni, a besorolást az alábbiak szerint kell elvégezni:
a)
Azt a vámtarifaszámot, amely az árut legpontosabban határozza meg, előnyben kell részesíteni azokkal a vámtarifaszámokkal szemben, amelyek általánosabb meghatározást tartalmaznak. Ha azonban a két vagy több vámtarifaszám mindegyike csak a kevert vagy összetett árukat alkotó alapanyagok vagy anyagok valamelyikére, illetve a kiskereskedelmi forgalom számára készletben kiszerelt áruk egyes darabjaira vonatkozik, akkor ezeket a vámtarifaszámokat a kérdéses árukra vonatkozóan egyformán pontosnak kell tekinteni még akkor is, ha valamelyik vámtarifaszám teljesebb és pontosabb leírást ad, mint a szóba jöhető többi.
b)
Az áruk keverékét és azokat a különböző alapanyagokból álló, illetve különböző alkotórészekből előállított összetett árukat, valamint azokat a kiskereskedelmi forgalom számára készletben kiszerelt árukat, amelyek a 3.a) szabály alkalmazásával nem sorolhatók be, aszerint az alapanyag, illetve alkotórész szerint kell besorolni, amelyik az ilyen áru lényeges jellemzőjét meghatározza, ha ez az anyag vagy alkotórész megállapítható.
[…]”
21
A KN 6. általános szabályának szövege a következő:
„A vámtarifaszámok alszámai alá történő árubesorolást a vámtarifa‑alszámok szövegében foglalt árumegnevezések, az azokhoz kapcsolódó esetleges Alszámos megjegyzések, valamint a fenti általános szabályok megfelelő alkalmazásával kell meghatározni azzal, hogy csak azonos szintű vámtarifa‑alszámok hasonlíthatók össze.” E szabály értelmében a vonatkozó áruosztályhoz és árucsoporthoz tartozó Megjegyzéseket is alkalmazni kell, feltéve, hogy azok ellentétes rendelkezést nem tartalmaznak.”
A román jog
22
Ami a jövedéki adókat illeti, a 2015. évre a 2003. december 22‑i Legea nr. 571/2003 privind Codul fiscal (az adótörvénykönyvről szóló 571/2003. sz. törvény; Monitorul Oficial al României, I. rész, 2003. december 23‑i 927. sz.; a továbbiakban: 571/2003. sz. törvény) 20612. cikke alkalmazandó, illetve a 2015. szeptember 8‑i Legea nr. 227/2015 privind Codul fiscal (az adótörvénykönyvről szóló 227/2015. sz. törvény) 351. cikkének b) pontja, végzése (Monitorul Oficial al României, I. rész, 2015. szeptember 10‑i 688. száma; a továbbiakban: 227/2015. sz. törvény) alkalmazandó a 2016. évre. Az 571/2003. sz. törvény és a 227/2015. sz. törvény e rendelkezései értelmében a sör és a bor kivételével erjesztett ital a 2206 KN‑kód alá tartozó valamennyi termék, kivéve az egyéb erjesztett szénsavas italokat, amelyek alkoholtartalma meghaladja az 1,2 térfogatszázalékot, de nem haladja meg a 13 térfogatszázalékot (a 2016. év tekintetében) vagy a 10 térfogatszázalékot (a 2015. év tekintetében), illetve a 22060039 KN‑kód alá tartozó olyan szénsavas erjesztett italok, amelyek alkoholtartalma meghaladja az 1,2 térfogatszázalékot, de nem haladja meg a 13 térfogatszázalékot (a 2016. évre vonatkozóan) vagy a 10 térfogatszázalékot (a 2015. évre vonatkozóan).
23
Az 571/2003. sz. törvény „Jövedéki adó” című VII. címe 1. mellékletének 3.1. pontja értelmében a 22060039 KN‑kód alá tartozó termékek beszerzései után fizetendő jövedéki adó mértéke hektoliterenként 213,21 román lej (RON/hl; azaz körülbelül 41,88 euró/hl), a 22060059 KN‑kód alá tartozó termékek beszerzései után pedig 47,38 RON/hl (azaz körülbelül 9,31 euró/hl) a jövedéki adó mértéke.
24
A 227/2015. sz. törvény VIII. címe „Jövedéki adók és egyéb különös költségek” című 1. mellékletének 3.1. pontja értelmében a 22060039 KN‑kód alá tartozó termékek beszerzéseit terhelő jövedéki adó mértéke 47,38 RON/hl termék, a 22060059 KN‑kód alá tartozó termékek beszerzései után fizetendő jövedéki adó mértéke pedig 396,84 RON/hl (azaz körülbelül 77,97 euró/hl).
25
A 22060051 KN‑kódot illetően, amely alá a „nem habzóbor: almából és körtéből” tartozik, a jövedéki adó mértéke Romániában nulla, a 2015. december 31‑ig hatályos 571/2003. sz. törvény VII. címe 1. sz. melléklete 1. pontja 3.1.1. pontjának, illetve a 2016. január 1‑jétől hatályos 227/2015. sz. törvény VIII. címe 1. melléklete 3.1.1. pontjának megfelelően.
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
26
2015 és 2016 között a Heineken România összesen 155486,48 hl mennyiségű Strongbow márkájú alkoholtartalmú italt vásárolt dobozokban és palackokban, amelyeket ezt követően különböző ügyfeleknek értékesített a belső piacon.
27
Ezen alkoholtartalmú italok Románia területére történő behozatalakor a Heineken România e termékeket a KN „a nem habzóbor: almából és körtéből” megnevezésnek megfelelő 22060051 vámtarifaalszáma alá sorolta be, mind az azon bolgár gyártó által adott tarifális besorolást, amelytől e termékeket megvásárolták, mind pedig a szlovák Heineken Slovensko gyártó által adott tarifális besorolás felhasználásával. Következésképpen nem került sor a jövedéki adómegfizetésére, mivel Romániában a 22060051 vámtarifaalszám esetében nulla volt a jövedéki adó mértéke.
28
A Direcția Regională Vamală Craiova ‑ Biroul Vamal Dolj (craiovai regionális vámigazgatóság – dolji vámhivatal, Románia) által 2015. szeptember 29‑én végzett árukból vett mintákból, nevezetesen a Strongbow márkájú, dobozokba és palackokba csomagolt, jövedékiadó‑köteles, és egy Bulgáriában engedélyezett raktárban feladott italokból, valamint a Heineken România, az adóhatóság, valamint a Direcția Generală Vămilor (vámügyi főigazgatóság, Románia) képviselői közötti háromoldalú megbeszélést követően ez utóbbi 2018. március 8‑i levelében jelezte, hogy „a vizsgált termékek javasolt tarifális besorolása a 22060039 vagy a 22060059 KN‑kódok valamelyikébe tartozik, a mért túlnyomás függvényében”. A tarifális besorolásra vonatkozó javaslat azon a megállapításon alapult, hogy e termékek almabort és más anyagokat tartalmazó keverékek, az almabor pedig erjesztett alapanyagok keverékéből, azaz 25% almaléből és glükózból nyert termék volt. A vizsgálati tanúsítványok ezenkívül az almától eltérő növényekből származó alkohol jelentős hányadát mutatták ki. E javaslat szerint tehát e termékek nem voltak almalé erjesztéséből nyert italoknak minősíthetők.
29
Ezenfelül a román vámügyi főigazgatóság a „Strongbow almabor” tarifális minősítésével kapcsolatban a bolgár vámhatósághoz fordult. Ez utóbbi egyetértett a 22060039 vagy 22060059 alszámok egyikébe történő tarifális átsorolásra vonatkozó javaslattal.
30
A tarifális átsorolást követően az adóellenőrzési hatóságok egy 2018. november 23‑i adómegállapítási határozatban további adókötelezettségeket róttak a Heineken Româniára, nevezetesen 22473840 RON (hozzávetőleg 4422591 euró) összegű jövedéki adó és 5213296 RON (hozzávetőleg 1025916 euró) összegű hozzáadottérték‑adó (héa) megfizetésére vonatkozó kötelezettséget. Egy későbbi, 2018. november 27‑i adómegállapítási határozatban az adóhatóságok a Heineken Româniára az így előírt kötelezettségeket kiegészítő kötbért és késedelmi kamatot is kiszabtak.
31
A Heineken România a 2018. november 23‑i és 27‑i adómegállapító határozatokkal és az azok alapjául szolgáló, 2018. november 23‑i adóellenőrzési jelentéssel szemben közigazgatási‑adóügyi fellebbezést nyújtott be az illetékes román adóhatósághoz. 2019. július 25‑i határozatával ez utóbbi megerősítette ezen aktusokat, megállapítva, hogy a Bulgáriában engedélyezett raktárban beszerzett „Strongbow almabor” termékekre vonatkozó kiegészítő adót helyesen vetették ki.
32
A Heineken România keresetet indított a fenti 30. és 31. pontban említett adómegállapító határozatokkal, jelentéssel és határozattal szemben a Curtea de Apel București (bukaresti ítélőtábla, Románia) előtt, és az említett aktusok megsemmisítését kérte.
33
A Curtea de Apel București (bukaresti ítélőtábla) előtti eljárás során szakértői jelentést rendeltek el. Az ezt követően benyújtott szakértői jelentés egyrészt azt állapította meg, hogy a vizsgált minta az almaborra jellemző érzékszervi tulajdonságokkal rendelkezik, hogy az alma íz‑ és szagérzetét természetes aromaanyag hozzáadásával is lehet fokozni, és etil‑alkohol jellege, azaz azon cukrok jellege, amelyekből az előbbi alkoholos erjedési folyamat során keletkezik, nem befolyásolja az almabor alkoholtartalmú ital érzékszervi jellemzőit, illetve, másrészt pedig e minta fizikai és kémiai jellemzőit illetően azt, hogy az alkoholtartalom, az összes cukor, (invertcukor) és a teljes kén‑dioxid tartalom megfelelt az engedélyezett bulgáriai raktár által a „Cidre Gold Apple alc. 4,5% vol” vonatkozásában kibocsátott minőségi tanúsítványban rögzített határértékeknek.
34
2021. november 2‑i ítéletével a Curtea de Apel București (bukaresti ítélőtábla) helyt adott a Heineken România által benyújtott fellebbezésnek, következésképpen részben megsemmisítette az adóellenőrzési jelentést és a 2018. november 23‑i adómegállapítási határozatot, valamint a 2019. július 25‑i határozatot, amely e társaságra jövedéki adó és héa címén további kötelezettségeket rótt ki. Ugyanezen ítéletben e bíróság hatályon kívül helyezte a 2018. november 27‑i adómegállapítási határozatot, amely a 2018. november 23‑i adómegállapítási határozatban megállapítottakhoz képest járulékos adókötelezettségeket állapított meg.
35
A kiemelt adózók főigazgatósága és az ANAF felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a Curtea de Apel București (bukaresti ítélőtábla) ítéletével szemben az Înalta Curte de Casație și Justiție‑hez (legfőbb semmítő‑ és ítélőszék, Románia), a kérdést előterjesztő bírósághoz. Lényegében azt állították, hogy a Curtea de Apel București (bukaresti ítélőtábla) tévesen semmisítette meg a jövedéki adó, a héa és a járulékos adókötelezettségek címén előírt kötelezettségeket azzal az indokkal, hogy az alkohol jellegére és a szóban forgó terméknek az e termék címkéjén feltüntetett információkból kitűnő tényleges összetételére tekintettel az említett termék nem sorolható az „almaborra” vonatkozó különös vámtarifaalszámok alá, hanem azt az ugyanezen 2206 vámtarifaszám alá tartozó „más” vámtarifa‑alszámok alá kell besorolni, amelyek után Romániában jövedéki adót kell fizetni.
36
Ilyen körülmények között az Înalta Curte de Casație și Justiție (legfőbb semmítő‑ és ítélőszék) úgy határozott, hogy felfüggeszti az eljárást, és a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra:
„A […] [2658/87] rendeletnek a [1101/2014 rendelettel] és a [2015/1754 végrehajtási rendelettel módosított] változata I. melléklet[e] értelmezésekor az alapügyben szereplőhöz hasonló, sűrítményből készült erjesztett almaléből (25%), vízből, glükóz‑fruktózszirupból, almasavból, szén‑dioxidból, kálium‑metabiszulfitból, különböző aromákból álló italt, amelyben az almától eltérő növényből származó alkoholtartalom legalább 48%, 50%, 51%, 52%, 53% (a [márka] típusától függően, 33 cl‑es üvegpalackokba vagy 40 cl‑es fémdobozokba csomagolva) az alma erjedéséből származó alkoholtartalomhoz képest, de amely az almabor érzékszervi jellemzőivel rendelkezik, a 22060031, 22060051, 22060081 vámtarifaszámok alá vagy a 22060039, 22060059 vámtarifaszámok alá kell‑e besorolni?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
37
Kérdésével az előterjesztő bíróság lényegében arra keresi a választ, hogy úgy kell‑e értelmezni a KN‑t, hogy koncentrátum alapú erjesztett almaléből, 25% vízből, glükóz‑fruktózszirupból, almasavból, szén‑dioxidból, kálium‑metaszulfitból és különböző aromákból álló italok, amelyeknek az almától eltérő növényekből származó alkoholtartalma 48% és 53% között van, de az almabor érzékszervi jellemzőivel rendelkeznek, egyfelől a KN 22060031, 22060051 vagy 22060081 vámtarifaalszám, másfelől pedig a 22060039 vagy a KN 22060059 vámtarifaalszám alá tartozik.
38
Ahhoz, hogy az előterjesztett kérdésre választ lehessen adni, elöljáróban emlékeztetni kell arra, hogy ha az uniós bíróság elé tarifális besorolással kapcsolatban terjesztenek előzetes döntéshozatal iránti kérelmet, feladata inkább az, hogy megvilágítsa nemzeti bíróság számára azokat a szempontokat, amelyek alapján lehetővé válik az utóbbi számára, hogy az érintett árukat helyesen sorolja be a KN alá, mintsem hogy maga végezze el ezt a besorolást. E besorolás minősítésének alapja ugyanis olyan tiszta ténymegállapítás, amely nem a Törvényszék feladata az előzetes döntéshozatali eljárásban (lásd: 2022. október 22‑iMikrotīkls ítélet, C‑542/21, EU:C:2022:814, 21. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
39
E tekintetben az ítélkezési gyakorlatból kitűnik, hogy a KN értelmezésére vonatkozó 1. általános szabály szerint az áruk tarifális besorolását a vámtarifaszámok megnevezései, valamint az e nómenklatúra áruosztályaihoz és árucsoportjaihoz tartozó megjegyzések alapján kell meghatározni. A jogbiztonság és az ellenőrzések elősegítése érdekében ezen áruk tarifális besorolásának meghatározó feltételeit általában az áruk objektív jellemzői és tulajdonságai között kell keresni, amint azokat a KN vonatkozó vámtarifaszámai és az áruosztályok, illetve árucsoportok megjegyzései meghatározzák. Az érintett termék rendeltetése a besorolás objektív szempontját képezheti, amennyiben az szorosan e termékhez tartozik, amely kötődést az említett termék objektív jellemzői és tulajdonságai alapján kell értékelni (lásd: 2022. október 22‑iMikrotīkls ítélet, C‑542/21, EU:C:2022:814, 22. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
40
Ezenkívül a Bíróság már több alkalommal kimondta, hogy bár a HR és a KN magyarázó megjegyzéseinek nincs kötelező erejük, a Közös Vámtarifa egységes alkalmazásának biztosítását szolgáló lényeges eszközöknek minősülnek, és ily módon hasznos segítséget nyújtanak annak értelmezéséhez (lásd: 2022. október 23‑iMikrotīkls ítélet, C‑542/21, EU:C:2022:814, 22. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
41
Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból és a Törvényszék rendelkezésére álló iratokból az tűnik ki, hogy az alapügyben szóban forgó termékek egy, az almalé és más növények erjesztéséből származó alkohol, valamint egyéb anyagok (víz, szirup, tartósítószerek, aromák és szén‑dioxid) keverékéből álló „almabor” összetevő keverékéből állnak össze.
42
Előzetesen emlékeztetni kell arra, hogy a KN 2206 vámtarifaszám szövegéből kitűnik, hogy az a következőkre vonatkozik: „Más erjesztett ital (pl.: almabor, körtebor, mézbor); erjesztett italok keverékei és erjesztett italok és alkoholmentes italok máshol nem említett keverékei”.
43
A HR 2206 vámtarifaszámra vonatkozó magyarázó megjegyzésekből, amely a KN 2206 vámtarifaszámnak felel meg, egyrészt az következik, hogy az almabor „az alma levének erjesztésével nyert alkoholos ital”, másrészt pedig az, hogy alkoholnak az e vámtarifaszám alá tartozó italokhoz való hozzáadása nem zárja ki, hogy ezen italok megőrizzék e besorolásukat, feltéve, hogy megtartják az e vámtarifaszám alá besorolt áruk, vagyis az erjesztett italok jellemzőit.
44
Ezenkívül az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy a szóban forgó termékek nem a KN 2208 vámtarifaszám alá tartozó desztillált alkohol vagy desztillációból származó alkohol tulajdonságaival rendelkeznek, hanem az 1. általános szabályra tekintettel a KN 2206 vámtarifaszám alá tartozó erjesztett italok tulajdonságaival.
45
Annak meghatározása érdekében, hogy egy, az alapügyben szóban forgóhoz hasonló termékeket a 2206 vámtarifaszám mely alszáma alá kell besorolni, előzetesen azt kell megállapítani, hogy a 22060031, 22060051 és 22060081 vámtarifaalszámok szövegéből az következik, hogy azok kizárólag az almaborra és körteborra vonatkoznak, további megjelölés nélkül. Ezzel szemben a 22060039 és a 22060059 vámtarifaalszám szövegéből kitűnik, hogy ez utóbbiak más erjesztett italokra vonatkoznak, további megjelölés nélkül. A HR magyarázó megjegyzései kifejtik, hogy a 2206 vámtarifaszám alá tartozik minden erjesztett ital, a 2203–2205 vámtarifaszám alatt említettek kivételével.
46
Mindenekelőtt emlékeztetni kell arra, hogy a KN 6. általános szabálya értelmében az áruknak az ugyanazon vámtarifaszám alszámai alá történő besorolását e vámtarifaalszámok szövege és megjegyzései, valamint mutatis mutandis a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó, az áruk vámtarifaszámok alá történő besorolására vonatkozó általános szabályok, és különösen a 2.b), 3.a) és 3.b) általános szabály alapján kell meghatározni (lásd ebben az értelemben: 1997. június 17‑iEru Portuguesa ítélet, C‑164/95, EU:C:1997:302, 14. pont; 2024. június 27‑iPrysmian Cabluri įi Sisteme ítélet, C‑168/23, EU:C:2024:557, 29. pont).
47
A KN 2.b) általános szabálya szerint valamely alapanyagnak egy meghatározott vámtarifaszámban, tehát analógia útján valamely vámtarifaalszámban történő bármely említése erre az alapanyagra vonatkozik, akár tiszta állapotban, akár más anyaggal keverve, vagy ahhoz társítva. E szabály értelmében az olyan kevert áruk besorolása, mint amilyenek az alapügyben szóban forgó termékek (lásd a fenti 41. pontot) a KN 3. általános szabályában foglalt elvek alapján történik.
48
A KN 3.a) általános szabálya kimondja, hogy amennyiben az árukat a KN 2.b) általános szabálya alapján első látásra két vagy több vámtarifaszám alá, tehát analógia útján két vagy több vámtarifaalszám alá kell besorolni, a legpontosabb vámtarifaszámnak elsőbbséget kell élveznie azokkal a vámtarifaszámokkal szemben, amelyek általánosabb meghatározást tartalmaznak. Ennek megfelelően, analógia útján, a legpontosabb vámtarifaalszámnak elsőbbséget kell élveznie az általánosabb hatályú vámtarifaalszámokkal szemben. Ha azonban a két vagy több vámtarifaszám, illetve analógia útján vámtarifaalszám mindegyike csak a kevert árukat alkotó alapanyagok vagy anyagok valamelyikére vonatkozik, akkor ezeket a vámtarifaszámokat, illetve analógia útján vámtarifaalszámokat a kérdéses árukra vonatkozóan egyformán pontosnak kell tekinteni még akkor is, ha valamelyik vámtarifaszám teljesebb és pontosabb leírást ad, mint a szóba jöhető többi.
49
Végül a KN 3.b) általános szabályból kitűnik, hogy azokat a kevert termékeket, amelyek a 3.a) általános szabály alapján nem sorolhatók be, aszerint az alapanyag szerint kell besorolni, amelyik az áru lényeges jellemzőjét meghatározza, ha ez a meghatározás lehetséges.
50
Amint az az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból és a Törvényszék elé terjesztett iratokból kitűnik, az alapügyben szóban forgóhoz hasonló termékek almalé erjesztésével nyert alkohol keverékéből, tehát almaborból, (az almaborra vonatkozó) 22060031, 22060051, 22060081 vámtarifaalszámokra vonatkozó alkoholból, más növények erjesztéséből származó, (más erjesztett italokra vonatkozó) 22060039 és 22060059 vámtarifaalszámokra vonatkozó alkoholból, valamint egyéb anyagokból állnak. Az olyan termékek tehát, mint amelyekről az alapügyben szó van, különböző vámtarifaalszámok alá sorolhatók be.
51
Ezért a KN 2.b) általános szabályának alkalmazásával az olyan termékek besorolását, mint amelyekről az alapügyben szó van, a KN 3. általános szabályában előírt módszertant követve kell elvégezni.
52
E tekintetben meg kell állapítani, hogy a KN 3.a) szabályának első mondata nem teszi lehetővé az alapügyben szereplő termékek besorolását. Összetételükre tekintettel ugyanis ez utóbbiak részben az almabort, részben pedig az almától eltérő növények erjesztésével nyert alkoholt foglalják magukban. Következésképpen ezen általános szabály második mondatára tekintettel, amely – amint az a 48. pontban említésre került – pontosítja, hogy amennyiben két vagy több vámtarifaszám mindegyike a kevert terméket vagy összetett árucikket alkotó alapanyagoknak csak egy részére vonatkozik, e vámtarifaszámokat e termékre vagy árura tekintettel szintén pontosnak kell tekinteni, még akkor is, ha az egyik vámtarifaszám pontosabb vagy teljesebb leírást ad, sem az almaborra vonatkozó vámtarifaalszámok, sem a többi erjesztett italra vonatkozó alszámok nem tekinthetők az említett általános szabály értelmében véve „pontosabbaknak” (lásd analógia útján: 2021. június 3‑iBalevBio ítélet, C‑76/20, EU:C:2021:441, 63. pont).
53
E körülmények között az alapügyben szóban forgóhoz hasonló termékek tarifális besorolása céljából a KN 3.b) általános szabályt kell alkalmazni (lásd analógia útján: 2009. május 7‑iSiebrand ítélet, C‑150/08, EU:C:2009:294, 30. pont).
54
Ezen általános szabály értelmében és valamely termék tarifális besorolása érdekében azt kell meghatározni, hogy az alkotó anyagok közül melyik határozza meg a termék lényeges jellemzőjét (lásd: 2009. május 7‑iSiebrand ítélet, C‑150/08, EU:C:2009:294, 31. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
55
A HR 3.b) általános szabály VIII. pontja szerint, amely szabály megfelel a KN 3.b) általános szabályának, az a tényező, amely az áru ilyen lényeges jellegét meghatározza, az érintett áruk fajtája szerint változik; a jelleg meghatározható például az alapanyag vagy alkotórész természete, terjedelme, mennyisége, súlya vagy értéke, vagy az alkotó alapanyagnak az áru felhasználásában betöltött szerepe szerint (2009. május 7‑iSiebrand ítélet, C‑150/08, EU:C:2009:294, 34. pont)
56
E tekintetben a 2009. május 7‑iSiebrand ítélet (C‑150/08, EU:C:2009:294) 35–38. pontjából kitűnik, hogy azon erjesztett alkoholalapú italoknak a KN 3.b) általános szabálya értelmében vett lényeges jellemzőjének meghatározásakor, amelyekhez más anyagokat adtak hozzá, több objektív jellemző és tulajdonság vehető figyelembe. Ezek között szerepelnek először is a szóban forgó árukban található alkoholtípusok és az egyes alkoholtípusoknak az ezen áruk alkoholtartalmához és térfogatszázakékához való hozzájárulása, másodszor az említett áruk érzékszervi jellemzői, harmadszor pedig az áruk rendeltetése, amennyiben az szorosan az említett áruk lényegéhez tartozik, és e kapcsolat az áruk objektív jellemzői és tulajdonságai alapján értékelhető. Végül e három kritériumot átfogóan kell értékelni. (lásd ebben az értelemben: 2009. május 7‑iSiebrand ítélet, C‑150/08, EU:C:2009:294, 39. pont; 2016. május 12‑iToorank Productions ítélet, C‑532/14 és C‑533/14, EU:C:2016:337, 55. pont).
57
A fenti 56. pontban említett első kritériumot illetően mindenekelőtt emlékeztetni kell arra, hogy az alapügyben szóban forgóhoz hasonló italokban található alkohol alma és az almától eltérő más növények erjesztéséből származik, mivel az ilyen típusú alkohol mindegyike jelentős mértékben hozzájárul ezen italok alkoholtartalmához és térfogatszázalékához.
58
Az almától eltérő növényekből származó alkoholtartalom egy, az alapügyben szóban forgóhoz hasonló italban, az ital típusától függően legalább 48%, 50%, 51%, 52% vagy 53%. Az almalé erjesztéséből származó alkohol és az almától eltérő más növényekből származó alkohol aránya tehát majdnem egyenlő.
59
Márpedig meg kell állapítani, hogy sem a KN, sem a HR‑nek az almaborra vonatkozó vámtarifaalszámokra vonatkozó magyarázó megjegyzései nem határozzák meg az almalé erjesztésével nyert alkohol minimális százalékos arányát, amely az almabor előállításához szükséges összetevő. Kétségtelen, hogy a 22060031, 22060051 és 22060081 vámtarifaalszámok kifejezetten az almaborra, vagyis az almalé erjesztésével nyert alkoholtartalmú italra vonatkoznak, ami feltételezi, hogy az e vámtarifaalszámok alá tartozó ital az erjesztett almalé bizonyos százalékát tartalmazza. Ugyanakkor önmagában az ezen alszámok szövegében szereplő „almabor” kifejezésből nem vonható le az a következtetés, hogy az erjesztett almalé minimális százalékaránya szükséges ahhoz, hogy az italt ezen alszámok alá sorolják be (lásd analógia útján: 2019. március 13‑iB. S. [Maláta a sör összetételben] ítélet, C‑195/18, EU:C:2019:197, 34. pont).
60
Arra is emlékeztetni kell, hogy a 2206 vámtarifaszámra vonatkozó HR magyarázó megjegyzés kifejezetten elismeri annak lehetőségét, hogy alkoholt adjanak hozzá az e vámtarifaszám alá tartozó italokhoz, amennyiben azok megőrzik az e vámtarifaszám alá besorolt áruk jellegét. Ugyanez vonatkozik analógia útján a 22060031, 22060051 és 22060081 vámtarifaalszámokra is.
61
Ezenfelül, az a körülmény, hogy az egyik típusú alkohol nagyobb aránya a másikhoz képest, csak az egyike azon szempontoknak, amelyeket figyelembe kell venni annak meghatározása során, hogy melyik anyag adja a termék lényeges jellemzőjét (lásd ebben az értelemben: 2016. május 12‑iToorank Productions ítélet, C‑532/14 és C‑533/14, EU:C:2016:337, 57. pont).
62
Ebből következik, hogy az a tény, hogy az alapügyben szereplőhöz hasonló termékek, nem csak az almalé erjesztésével nyert alkoholt tartalmazzák jelentős részben, amely az almabor előállításához szükséges összetevő, hanem jelentős részben az almától eltérő növények erjesztésével nyert alkoholt is, önmagában nem elegendő ahhoz, hogy az ilyen termékeket ki lehessen zárni a KN almaborra vonatkozó vámtarifaalszámai alól (lásd analógia útján: 2019. március 13‑iB. S. [Maláta a sör összetételben] ítélet, C‑195/18, EU:C:2019:197, 38. pont).
63
Ezt követően, ami a fenti 56. pontban említett második kritériumot illeti, meg kell vizsgálni, hogy az alapügyben szóban forgóhoz hasonló termékek érzékszervi jellemzői megfelelnek‑e az almaborra vonatkozó 22060031, 22060051 és 22060081 vámtarifaalszám alá besorolt termékek jellemzőinek, vagy a más erjesztett italokra vonatkozó 22060039 és 22060059 vámtarifaalszám alá besorolt termékek jellemzőinek. E tekintetben az íz és a szag alkothatja a termék objektív jellemzőit és tulajdonságait (lásd analógia útján: 2009. május 7‑iSiebrand ítélet, C‑150/08, EU:C:2009:294, 36. pont).
64
Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatban szereplő információkból kitűnik, hogy az alapügyben szereplőkhöz hasonló termékek az almabor érzékszervi jellemzőivel rendelkeznek, különösen ízüket és illatukat illetően, mivel a természetes ízesítőanyagok vagy a cukor hozzáadásának e tekintetben nincs hatása, vagy ezen érzékszervi észleléseket erősíti.
65
Következésképpen az almától eltérő növények erjesztéséből származó alkohol jelentős aránya, valamint más anyagok hozzáadása ellenére az alapügyben szóban forgó termékekre jellemző elemek tekintetében e termékek nem veszítették el az almabor sajátos érzékszervi jellemzőit, amelyek meghatározzák annak lényeges jellemzőjét, és amelyek megfelelnek az almaborra vonatkozó alszámok alá besorolt termékek jellemzőinek (lásd analógia útján: 2009. május 7‑iSiebrand ítélet, C‑150/08, EU:C:2009:294, 37. pont).
66
Végül, ami a fenti 56. pontban említett harmadik kritériumot illeti, a Törvényszék rendelkezésére álló iratokból láthatóan az következik, hogy az alapügyben szóban forgóhoz hasonló italok objektív jellemzői és tulajdonságai, amelyek színe és kereskedelmi neve a Strongbow márkát az „almabor” szóhoz társítja, megfelelnek az almaborként fogyasztásra szánt italok jellemzőinek és tulajdonságainak, aminek vizsgálata azonban a kérdést előterjesztő bíróság feladata.
67
Ezen, a kérdést előterjesztő bíróság vizsgálatának függvényében kell megállapítani, hogy az alapügyben szóban forgókhoz hasonló termékek az almaborra vonatkozó KN 22060031, 22060051 vagy 22060081 vámtarifaalszám alá besorolt termékek lényeges jellemzőjével rendelkeznek.
68
A fentiek összességére tekintettel az előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy a KN‑t úgy kell értelmezni, hogy az említett nómenklatúra 22060031, 22060051 vagy 22060081 vámtarifaalszáma alá tartoznak az erjesztett, sűrítményalapú, 25%–os víztartalommal rendelkező almaléből, glükóz‑fruktózszirupból, almasavból, szén‑dioxidból, kálium‑metabiszulfitból és különböző aromákból álló olyan italok, amelyeknek az almától eltérő növényekből származó alkoholtartalma 48% és 53% között van, amelyek azonban az almabor érzékszervi jellemzőivel rendelkeznek, és amelyek rendeltetése megfelel az almabornak.
A költségekről
69
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Törvényszék elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján
A TÖRVÉNYSZÉK (öt bíróval eljáró második tanács)
a következőképpen határozott:
A 2014. október 16‑i 1101/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelettel és a 2015. október 6‑i (EU) 2015/1754 bizottsági végrehajtási rendelettel módosított, a vám‑ és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúrát
a következőképpen kell értelmezni:
az említett nómenklatúra 22060031, 22060051 vagy 22060081 vámtarifaalszáma alá tartoznak az erjesztett, sűrítményalapú, 25%–os víztartalommal rendelkező almaléből, glükóz‑fruktózszirupból, almasavból, szén‑dioxidból, kálium‑metabiszulfitból és különböző aromákból álló olyan italok, amelyeknek az almától eltérő növényekből származó alkoholtartalma 48% és 53% között van, amelyek azonban az almabor érzékszervi jellemzőivel rendelkeznek, és amelyek rendeltetése megfelel az almabornak.
Półtorak
Hesse
Steinfatt
Petrlík
Dimitrakopoulos
Kihirdetve Luxembourgban, a 2026. március 4‑i nyilvános ülésen.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: román.