62023CJ0605
EUROOPA KOHTU OTSUS (esimene koda)
3. juuli 2025 (
*1
)
Eelotsusetaotlus – Ühine käibemaksusüsteem – Direktiiv 2006/112/EÜ – Artikkel 273 – Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 esimene lõik – Õigus tõhusale õiguskaitsevahendile – Äriruumide pitseerimises seisnev haldussunnimeede – Peatamise taotlus – Piiratud kohtulik kontroll
Kohtuasjas C‑605/23,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Administrativen sad Blagoevgradi (Blagoevgradi halduskohus, Bulgaaria) 21. septembri 2023. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 4. oktoobril 2023, menetluses
„Ati-19“ EOOD
versus
Nachalnik na otdel „Operativni deynosti“ – Sofia v Glavna direktsia „Fiskalen kontrol“ pri Tsentralno upravlenie na Natsionalna agentsia za prihodite,
EUROOPA KOHUS (esimene koda),
koosseisus: koja president F. Biltgen, Euroopa Kohtu asepresident T. von Danwitz (ettekandja) esimese koja kohtuniku ülesannetes, kohtunikud A. Kumin, I. Ziemele ja S. Gervasoni,
kohtujurist: M. Campos Sánchez-Bordona,
kohtusekretär: A. Calot Escobar,
arvestades kirjalikku menetlust,
arvestades seisukohti, mille esitasid:
–
Bulgaaria valitsus, esindajad: T. Mitova ja T. Tsingileva,
–
Euroopa Komisjon, esindajad: P. Carlin ja D. Drambozova,
olles 13. veebruari 2025. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
on teinud järgmise
kohtuotsuse
1
Eelotsusetaotlus käsitleb Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 47 esimese lõigu tõlgendamist koostoimes nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk 1; edaspidi „käibemaksudirektiiv“), artikliga 273.
2
Taotlus on esitatud Bulgaaria õiguse alusel asutatud äriühingu „Ati‑19“ EOOD ja Nachalnik na otdel „Operativni deynosti“ – Sofia v Glavna direktsia „Fiskalen kontrol“ pri Tsentralno upravlenie na Natsionalna agentsia za prihodite (riigi maksuameti keskbüroo maksukontrolli peadirektsiooni operatiivtegevuse talituse Sofia osakonna juhataja) (edaspidi „maksuhaldur“) vahelises kohtuvaidluses meetme üle, mis seisneb selle äriühingu hallatava äriruumi pitseerimises.
Õiguslik raamistik
Liidu õigus
Harta
3
Harta artiklis 47 on sätestatud:
„Igaühel, kelle liidu õigusega tagatud õigusi või vabadusi rikutakse, on selles artiklis kehtestatud tingimuste kohaselt õigus tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus.
Igaühel on õigus õiglasele ja avalikule asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus seaduse alusel moodustatud kohtus. Igaühel peab olema võimalus saada nõu ja kaitset ning olla esindatud.
[…]“.
Käibemaksudirektiiv
4
Käibemaksudirektiivi artikli 2 lõike 1 punktis a on sätestatud, et käibemaksuga maksustatakse kaubatarned tasu eest liikmesriigi territooriumil maksukohustuslase poolt, kes sellena tegutseb.
5
Direktiivi artiklis 273 on ette nähtud:
„Liikmesriigid võivad maksukohustuslaste riigisiseste ja liikmesriikidevaheliste tehingute võrdse kohtlemise põhimõtet järgides kehtestada käibemaksu nõuetekohaseks kogumiseks ning maksudest kõrvalehoidumise ärahoidmiseks vajalikuks peetavaid muid kohustusi, tingimusel et sellised kohustused ei too liikmesriikidevahelises kaubanduses kaasa formaalsusi piiriületamisel.
Esimeses lõigus sisalduvat võimalust ei või kasutada selleks, et kehtestada täiendavaid arvetega seotud kohustusi lisaks 3. peatükis sätestatud kohustustele.“
Bulgaaria õigus
Käibemaksuseadus
6
Käibemaksuseaduse (Zakon za danak varhu dobavenata stoynost; DV nr 63, 4.8.2006) põhikohtuasja asjaoludele kohaldatavas redaktsioonis (edaspidi „käibemaksuseadus“) on artikli 118 lõikes 1 sätestatud:
„Iga isik, kes on käesoleva seaduse tähenduses registreeritud või registreerimata, on kohustatud registreerima äriruumides tehtud tarned ja müügitehingud ning pidama nende üle arvestust, väljastades kassakviitungi kassaaparaadi abil (kassatšekk) või ühtsest automaatsest majandustegevuse haldamise süsteemist (süsteemitšekk), olenemata sellest, kas muu maksudokument on nõutav või mitte. Adressaadil tuleb võtta kassatšekk või süsteemitšekk ja see säilitada kuni ruumist lahkumiseni.“
7
Käibemaksuseaduse artikli 185 lõigetes 1 ja 2 on ette nähtud:
„(1)   Isikule, kes ei väljasta artikli 118 lõikes 1 ette nähtud kassakviitungit, määratakse juhul, kui ta on füüsiline isik, mitte ettevõtja, rahatrahv summas 100–500 [Bulgaaria leevi] (BGN) [(ligikaudu 50–250 eurot)], või juhul, kui ta on juriidiline isik või füüsilisest isikust ettevõtja, rahaline karistus summas 500–2000 leevi [(ligikaudu 250–1000 eurot)].
(2)   Isikule, kes rikub või võimaldab rikkuda artiklit 118 või selle rakendussätteid, välja arvatud lõikes 1 loetletud juhtudel, määratakse juhul, kui ta on füüsiline isik, mitte ettevõtja, rahatrahv summas 300–1000 leevi [(ligikaudu 150–500 eurot)], või juhul, kui ta on juriidiline isik või füüsilisest isikust ettevõtja, rahaline karistus summas 3000–10 000 leevi [(ligikaudu 1500–5000 eurot)]. Kui rikkumine ei too kaasa tulu deklareerimata jätmist, rakendatakse lõikes 1 sätestatud karistust.“
8
Seaduse põhikohtuasja asjaoludele kohaldatavas redaktsioonis on artikkel 186 sõnastatud järgmiselt:
„(1)   Haldussunnimeedet, mis seisneb äriruumide pitseerimises kuni 30 päevaks, kohaldatakse olenemata määratud rahatrahvidest ja rahalistest karistustest isiku suhtes, kes:
1) ei järgi
a)
müügitehingule vastava kassakviitungi väljastamise nõuet vastavalt artiklile 118.
[…]
(3)   Lõike 1 kohast haldussunnimeedet kohaldatakse maksuhalduri või selle talituse volitatud ametniku põhjendatud korraldusega.
(4)   Lõikes 3 nimetatud korralduse peale võib esitada kaebuse halduskohtumenetluse seadustikus [(Administrativnoprotsesualen kodeks; DV nr 30, 11.4.2006) (põhikohtuasja asjaoludele kohaldatavas redaktsioonis) (edaspidi „halduskohtumenetluse seadustik“)] ette nähtud korras.“
9
Sama seaduse artikli 187 lõigetes 1 ja 4 on ette nähtud:
„(1)   Artikli 186 lõike 1 kohase haldussunnimeetme kohaldamise korral keelatakse ka sisenemine isiku äriruumi või äriruumidesse ning nendes ruumides või ladudes olev kaup kõrvaldatakse selle isiku või tema esindaja poolt. Meedet kohaldatakse ruumile või ruumidele, kus rikkumised tuvastati, sealhulgas juhul, kui ruumi või ruume haldab pitseerimise ajal kolmas isik, kui kolmas isik teab, et ruum pitseeritakse. Riigi maksuamet avaldab oma veebilehel pitseeritavate äriruumide nimekirjad ja nende asukoha. Loetakse, et isik on ruumide pitseerimisest teadlik, kui pitseerimise teade on ruumile püsivalt kinnitatud või kui maksuameti veebisaidil avaldatakse teave pitseerimisele kuuluvate äriruumide ja nende asukoha kohta.
[…]
(4)   Rikkumise toimepanija taotlusel ja tingimusel, et viimane tõendab kogu rahatrahvi või rahalise karistuse tasumist, lõpetab ametiasutus määratud haldussunnimeetme. Isik on kohustatud tegema pitserite eemaldamisel koostööd. Korduva rikkumise korral ei ole ruumidelt pitserite eemaldamine lubatud enne ühe kuu möödumist pitseerimisest.“
10
Käibemaksuseaduse artiklis 188 on ette nähtud:
„(1)   Artikli 186 lõike 1 kohane haldussunnimeede on esialgu täidetav [halduskohtumenetluse seadustiku] artikli 60 lõigetes 1–7 sätestatud tingimustel.
[…]“.
11
Käibemaksuseaduse artiklis 193 on sätestatud:
„(1)   Haldusrikkumiste ja ‑karistuste seadus [(Zakon za administrativnite narushenia i nakazania)] reguleerib käesoleva seaduse ja selle rakendusaktide rikkumiste tuvastamist, halduskaristusi määravate otsuste vastuvõtmist ja täitmist ning nende otsuste peale esitatud kaebusi.
(2)   Rikkumisi tuvastavad maksuhaldurid ja halduskaristuse määramise otsused võtab vastu riigi maksuameti peadirektor või tema volitatud ametnik.“
Halduskohtumenetluse seadustik
12
Halduskohtumenetluse seadustiku artikli 6 lõikes 5 on ette nähtud:
„Haldusasutused peavad hoiduma selliste aktide vastuvõtmisest ja tegevusest, mis võivad tekitada taotletava eesmärgi suhtes ilmselgelt ebaproportsionaalset kahju.“
13
Seadustiku artikli 21 lõikes 1 on sätestatud:
„Halduse üksikakt on haldusasutuse või muu seadusest tuleneva pädevusega organi või asutuse, avalikke ülesandeid täitva isiku ja avalikke teenuseid osutava asutuse sõnaselge või tegevuses või tegevusetuses väljenduv tahteavaldus, mis tekitab teatud kodanikule või organisatsioonile õigusi või kohustusi või piirab otseselt nende õigusi, vabadusi või õiguspäraseid huve, samuti sellise akti andmisest keeldumine.“
14
Seadustiku artiklis 60 on sätestatud:
„(1)   Haldusakt sisaldab korraldust selle esialgse täitmise kohta, kui seda nõuab kodanike elu või tervis, et kaitsta riigi või eriti olulisi avalikke huve, kui otsuse täitmisele pööramine võib olla ohustatud või tõsiselt takistatud või kui otsuse täitmisega viivitamine võib kaasa tuua suure või raskesti hüvitatava kahju, või ühe poole taotlusel – selleks, et kaitsta riigi jaoks eriti olulisi huve. Viimasel juhul nõuab haldusasutus vastavat tagatist.
(2)   Esialgne täitekorraldus peab olema põhjendatud.
[…]
(5)   Esialgse täitmise lubamise või selle andmisest keeldumise korralduse peale saab esitada kaebuse haldusasutuse kaudu kohtusse kolme päeva jooksul alates korralduse kättetoimetamisest, olenemata sellest, kas haldusakti on vaidlustatud või mitte.
(6)   Kaebus vaadatakse läbi nõukojas nii kiiresti kui võimalik ilma pooltele kaebuse koopiaid kätte toimetamata. Kaebus ei peata esialgset täitmist, kuid kohus võib esialgse täitmise peatada, kuni ta on kaebuse kohta teinud lõpliku otsuse.
(7)   Vaidlustatud korralduse tühistamise korral teeb kohus sisulise lahendi. Kui esialgne täitmine tühistatakse, taastab haldusasutus täitmisele eelnenud olukorra.
(8)   Kohtu määruse võib edasi kaevata.“
15
Halduskohtumenetluse seadustiku artikli 128 lõike 1 punktis 1 on sätestatud, et halduskohtud on pädevad menetlema kohtuasju, milles nõutakse haldusaktide muutmist või tühistamist.
16
Seadustiku artiklis 166 „Haldusakti täitmise peatamine“ on ette nähtud:
„(1)   Kaebus peatab haldusakti täitmise.
(2)   Kohus võib igas menetlusetapis kuni kohtuotsuse jõustumiseni kaebaja taotluse alusel peatada esialgse täitmise, milleks on antud luba artikli 60 lõikes 1 nimetatud akti vastu võtnud asutuse lõpliku korraldusega, kui esialgne täitmine võib põhjustada kaebajale suure või raskesti hüvitatava kahju. Täitmise võib peatada üksnes uute asjaolude tõttu.
(3)   Lõikes 2 osutatud taotlus vaadatakse läbi nõukojas. Kohus lahendab asja nii kiiresti kui võimalik kohtumäärusega, mille peale saab edasi kaevata 7 päeva jooksul alates selle kättetoimetamisest.
[…]“.
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimus
17
Ati‑19 on ühe osanikuga osaühing.
18
Riigi maksuameti inspektorid viisid 3. augustil 2023 läbi kontrolli Ati‑19 hallatavas äriruumis, nimelt Blagoevgradis (Bulgaaria) asuvas kiirtoidukohas. Kontrolli käigus ostsid inspektorid ilma oma isikuandmeid avaldamata kaupa (toit ja joogid) kokku 14,80 leevi (ligikaudu 8 eurot) eest, mille tasusid sularahas. Ati‑19 töötaja võttis raha vastu, kuid müügi kohta ei väljastatud ühtegi kassakviitungit.
19
Pärast seda, kui inspektorid olid selgitanud, kellena nad tegutsesid, kontrollisid nad, kas sama päeva jooksul igapäevases raamatupidamisarvestuses registreeritud müügitehingud ja toidukoha kassas olev sularaha on vastavuses. Tuvastati, et registreeritud müügitehingute kogusumma oli 327,80 leevi (ligikaudu 167 eurot), samas kui kassas oli sularaha 573,55 leevi (ligikaudu 293 eurot) suuruses summas.
20
Tuvastatud asjaolude põhjal koostati Ati‑19 suhtes riigisisese õiguse alusel haldusrikkumise akt.
21
Selle alusel määras maksuhaldur 29. augustil 2023 äriühingule rahalise karistuse summas 1000 leevi (ligikaudu 500 eurot).
22
Maksuhaldur andis 30. augustil 2023 riigisiseste õigusnormide alusel korralduse, millega määrati haldussunnimeede, mis seisnes nende äriruumide pitseerimises, kus haldusrikkumine oli toime pandud, 14 päevaks. Lisaks sellele korraldusele anti korraldus meetme esialgseks täitmiseks alates 21. septembrist 2023.
23
Korraldus toimetati Ati‑19‑le kätte 6. septembril 2023.
24
Äriühing esitas Administrativen sad Blagoevgradile (Blagoevgradi halduskohus, Bulgaaria), kes on eelotsusetaotluse esitanud kohus, 14. septembril 2023 kaebuse esiteks haldussunnimeedet puudutava korralduse ja teiseks selle meetme esialgse täitekorralduse peale.
25
Eelotsusetaotluse esitanud kohus jättis 18. septembril 2023 kaebuse vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata osas, milles see oli esitatud haldussunnimeetme esialgse täitekorralduse peale, kuna halduskohtumenetluse seadustikus sellise kaebuse esitamiseks ette nähtud kolmepäevane tähtaeg oli möödunud.
26
Järgmisel päeval, 19. septembril 2023, esitas Ati‑19 samas menetluses halduskohtumenetluse seadustiku alusel taotluse peatada haldussunnimeetme esialgne täitmine.
27
Eelotsusetaotluse esitanud kohtul on tekkinud küsimus, kas see õiguskaitsevahend on tõhus õiguskaitsevahend harta artikli 47 esimese lõigu tähenduses.
28
Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib nimelt, et selles menetluses loetakse käibemaksuseaduse artikli 118 lõikes 1 nimetatud süüteo koosseisu tunnused tõendatuks riigi maksuameti poolt asjaomases äriruumis läbi viidud kontrolli tulemuste protokolli ja haldusrikkumise tuvastamise akti põhjal.
29
Eelotsusetaotluse esitanud kohus täpsustab veel, et kohtulik kontroll halduskohtumenetluse seadustiku artikli 166 lõigete 2 ja 3 alusel esitatud kaebuse raames ei hõlma käibemaksuseaduse artikli 186 lõike 1 punkti a alusel äriruumide pitseerimise korralduse vastuvõtmise tingimusi. Asja menetlev kohus ei vii seega läbi „uurimist“ asjaolude kohta, mille alusel selline korraldus vastu võeti. Samuti ei hinda ta korralduse enda peale esitatud kaebuse põhjendatust halduskohtumenetluse seadustiku artiklis 146 esitatud aluste seisukohast. Selle seadustiku artikli 166 lõigetes 2 ja 3 ette nähtud kaebuses võib kaebaja võtta aluseks üksnes „suure või raskesti hüvitatava kahju“, mille tekitaks talle tema suhtes tehtud haldusakti esialgne täitmine.
30
Samuti ei saa uuesti läbi vaadata käibemaksuseaduse artikli 188 lõikes 1 sätestatud esialgse täitekorralduse andmise tingimusi. Pärast seda, kui on möödunud sellise korralduse peale tühistamiskaebuse esitamise tähtaeg, mis on ette nähtud halduskohtumenetluse seadustiku artikli 60 lõikes 5, loetakse, et korraldus on antud seadust järgides.
31
Kuigi asja menetlev kohus võib uuesti läbi vaadata korralduse andnud haldusasutuse hinnangu küsimuses, kas selle seadustiku artikli 60 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud, piirdub viimati nimetatud sätte alusel tehtud korralduse vastu pakutava kaitse ulatus selle hindamisega, kas korralduse adressaadile on tekitatud „suurt või raskesti hüvitatavat kahju“, mis vastab nimetatud seadustiku artikli 166 lõike 2 alusel toimuva kohtuliku kontrolli ulatusele esialgse täitmise peatamise menetluses.
32
Igal juhul ei võimalda halduskohtumenetluse seadustiku artikli 166 lõigetes 2 ja 3 ette nähtud menetlus asja menetleval kohtul kontrollida, kas esialgse täitekorralduse eesmärk on kaitsta riigi olulist huvi. Selles kontekstis ei ole välistatud, et käibemaksuseaduse artikli 186 lõike 1 punkti 1 alapunkti a alusel antud korralduse esialgne täitmine tekitab õiguslikke tagajärgi enne korralduse enda tühistamist.
33
Eeltoodut arvestades kahtleb eelotsusetaotluse esitanud kohus – kes ühtlasi täheldab, et tema menetluses olev pitseerimise meede on kriminaalõiguslikku laadi –, kas on võimalik, et kontroll, mis on piiratud suure või raskesti hüvitatava kahju olemasolu kontrollimisega, tagab esialgse täitmise vastu tõhusad kaitsevahendid nii harta artikli 47 esimese lõigu kui ka Roomas 4. novembril 1950 allkirjastatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 6 lõike 1 tähenduses.
34
Neil asjaoludel otsustas Administrativen sad Blagoevgrad (Blagoevgradi halduskohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas [harta] artikli 47 esimest lõiku tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis käsitlevad kaitset selliste meetmete esialgse täitmise vastu, mille liikmesriigi seadusandja on kehtestanud [käibemaksudirektiivi] artiklis 273 nimetatud huvi tagamiseks, samas kui nende riigisiseste õigusnormide raames on kohtuliku kontrolli ulatus piiratud tekitatud kahju olemasoluga?“
Eelotsuse küsimuse analüüs
35
Oma küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitust, kas harta artikli 47 esimest lõiku tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis käibemaksudirektiivi artikli 273 esimeses lõigus ette nähtud võimaluse alusel piiravad sellise kohtuliku kontrolli ulatust, mida teostatakse kriminaalõiguslikku laadi haldussunnimeetme esialgse täitmise peatamise taotluse raames, üksnes suure või raskesti hüvitatava kahju olemasoluga, mida esialgne täitmine tekitaks.
Vastuvõetavus
36
Bulgaaria valitsus vaidlustab küsimuse vastuvõetavuse põhjusel, et see on hüpoteetiline, kuna esiteks ei ole esialgset täitekorraldust käesoleval juhul olemas, sest pitseerimiskorralduse kättesaamise kinnitus tõendab üksnes korralduse kättetoimetamise kuupäeva, ja teiseks on selle täitmise peatamise menetluse ese ära langenud, sest pitseerimismeedet ei ole täidetud.
37
Selle kohta tuleneb nii ELTL artikli 267 sõnastusest kui ka ülesehitusest, et eelotsusemenetlus eeldab muu hulgas liikmesriigi kohtus tegelikult pooleli olevat menetlust, kusjuures esitatud eelotsusetaotlus peab olema „vajalik“ selleks, et eelotsusetaotluse esitanud kohus saaks tema menetluses olevas kohtuasjas „teha otsuse“. Eelotsusetaotluse eesmärk ei ole nimelt mitte nõuandvate arvamuste andmine üldiste või hüpoteetiliste küsimuste kohta, vaid vaidluse tõhusa lahendamisega lahutamatult seotud vajadus (21. aprilli 1988. aasta kohtuotsus Pardini, 338/85, EU:C:1988:194, punkt 11, ning 27. veebruari 2025. aasta kohtuotsus Adjak, C‑277/24, EU:C:2025:130, punkt 29 ja seal viidatud kohtupraktika).
38
Sellegipoolest on üksnes asja menetleval ja selle lahendamise eest vastutaval liikmesriigi kohtul kohtuasja eripära arvesse võttes õigus hinnata Euroopa Kohtule esitatud küsimuse asjakohasust. Seega, kui küsimus on esitatud liidu õigusnormi tõlgendamise või kehtivuse kohta, on Euroopa Kohus üldjuhul kohustatud vastama. Järelikult kehtib eeldus, et liidu õigust puudutav eelotsuse küsimus on asjakohane. Euroopa Kohus võib keelduda sellisele küsimusele vastamast vaid siis, kui on ilmne, et küsimuses osutatud liidu õigusnormi tõlgendusel ei ole mingit seost põhikohtuasja asjaolude või esemega, kui probleem on hüpoteetiline või kui Euroopa Kohtule ei ole teada vajalikke faktilisi või õiguslikke asjaolusid, et anda tarvilik vastus talle esitatud küsimustele (27. veebruari 2025. aasta kohtuotsus Adjak, C‑277/24, EU:C:2025:130, punkt 30 ja seal viidatud kohtupraktika).
39
Käesoleval juhul ei ole Bulgaaria valitsuse argumendid esitatud küsimuse hüpoteetilisuse kohta veenvad. Esiteks nähtub eelotsusetaotluse esitanud kohtu edastatud andmetest, et pitseerimiskorralduse täitmise kuupäev määrati kindlaks sõltumata sellest, kas korraldus oli lõplikult jõustunud, mistõttu on selle täitmine Bulgaaria õigusnormide kohaselt esialgne. Teiseks näib, et esialgse täitmise rakendamata jätmine on tingitud sellest, et eelotsusetaotluse esitanud kohtule esitati esialgse täitmise peatamise taotlus, ja see võimaldab Euroopa Kohtul anda sellele kohtule tarviliku vastuse.
40
Neid kaalutlusi arvestades tuleb asuda seisukohale, et esitatud küsimus ei ole hüpoteetiline ja on seega vastuvõetav.
Sisulised küsimused
41
Sissejuhatuseks tuleb märkida, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt kujutavad sellised käibemaksu valdkonnas liikmesriigi maksuhalduri määratud haldussunnimeetmed – nagu sellise äriruumi pitseerimine, kus on tuvastatud käibemaksuseaduse rikkumine – endast käibemaksudirektiivi artiklite 2 ja 273 rakendamist ning seega liidu õiguse kohaldamist harta artikli 51 lõike 1 tähenduses (vt selle kohta 4. mai 2023. aasta kohtuotsus MV – 98, C‑97/21, EU:C:2023:371, punkt 34).
42
Lisaks, vaatamata sellele, et artikli 273 alusel meetmete võtmine on vabatahtlik, tuleb toonitada, et liidu õigusest tuleneva kohustuse tõhusaks täitmiseks võivad liikmesriigi ametiasutused olla kohustatud andma korralduse selle kohustuse viivitamatuks täitmiseks (vt selle kohta 10. juuli 1990. aasta kohtuotsus komisjon vs. Saksamaa, C‑217/88, EU:C:1990:290, punkt 25).
43
Siit järeldub, et nii sellise haldussunnimeetme nagu äriruumide pitseerimise määramine kui ka viivitamatu, kuigi esialgne täitmine peavad olema kooskõlas harta artikli 47 esimese lõiguga tagatud põhiõigusega.
44
Sellega seoses tuleneb Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast, et liikmesriigi kohtul, kelle lahendada on liidu õigusega reguleeritav vaidlus, peab olema võimalus kohaldada esialgset õiguskaitset sellise kohtuotsuse täieliku toime kindlustamiseks, mis tehakse liidu õigusest väidetavalt tulenevate õiguste olemasolu ja ulatuse kohta (vt selle kohta 14. mai 2020. aasta kohtuotsus Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság Dél‑alföldi Regionális Igazgatóság, C‑924/19 PPU ja C‑925/19 PPU, EU:C:2020:367, punkt 297 ja seal viidatud kohtupraktika).
45
Esiteks tuleb seoses õigustega, millele võib tugineda sellises olukorras nagu põhikohtuasjas, meelde tuletada, et käibemaksudirektiivi artikli 273 alusel võetud meetmed ei tohi minna kaugemale sellest, mis on vajalik artiklis 273 nimetatud eesmärkide saavutamiseks, ei tohi seada kahtluse alla käibemaksu neutraalsust ega kahjustada hartaga tunnustatud põhiõigusi, muu hulgas ettevõtlusvabadust (vt selle kohta 26. oktoobri 2017. aasta kohtuotsus BB construct, C‑534/16, EU:C:2017:820, punktid 24 ja 34).
46
Teiseks tuleb seoses langetatava kohtuotsuse soovitava toimega tõdeda, et liidu õiguse tõhusaks järgimiseks võib vastavalt käesoleva kohtuotsuse punktis 42 viidatud kohtupraktikale tõepoolest olla nõutav liidu õiguse alusel võetud meetme viivitamatu, kuigi esialgne täitmine.
47
Sellegipoolest on tõsi, et väidetavalt õigusvastase kohustuse täitmise peatamiseks tuleb esialgset õiguskaitset kohaldada siis, kui see on vajalik liidu õigusega antud kaitse tagamiseks (vt selle kohta 15. juuni 2023. aasta kohtuotsus Getin Noble Bank (krediidilepingu täitmise peatamine), C‑287/22, EU:C:2023:491, punkt 55).
48
Selleks, et hinnata peatamise vajalikkust sellise haldussunnimeetme viivitamatu täitmise kontekstis, nagu on arutusel põhikohtuasjas, ei tule konkreetselt kaaluda mitte ainult avalikke ja erahuve, mis räägivad vastavalt täitmise poolt või selle vastu, vaid ka vähemalt üldjoontes kontrollida, kas vaidlusalune meede on õiguspärane.
49
Nagu märkis kohtujurist oma ettepaneku punktis 87, ei oleks juhul, kui asja menetleval kohtul puudub igasugune võimalus hinnata, kas täitmisele pööratav haldussunnimeede on õiguspärane, harta artiklis 47 ette nähtud esialgne kohtulik õiguskaitse tõhus, kuna peatamistaotluse võib jätta rahuldamata isegi juhul, kui selle eesmärk on ilmselgelt õigusvastase meetme peatamine.
50
Seoses küsimusega, kas põhikohtuasjas arutusel olevad õigusnormid vastavad harta artikli 47 nõuetele, tuleneb väljakujunenud kohtupraktikast, et riigisisese õiguse liidu õigusega kooskõlalise tõlgendamise põhimõte nõuab, et liikmesriigi kohtud teeksid eelkõige riigisisese õiguse contra legem tõlgendamise keeldu järgides kõik, mis on nende pädevuses, arvestades riigisisest õigust tervikuna ning kasutades riigisiseses õiguses tunnustatud tõlgendusmeetodeid, et tagada asjasse puutuva liidu õiguse sätte täieulatuslik toime ja saavutada selle sätte eesmärgiga kooskõlas olev tulemus (5. oktoobri 2004. aasta kohtuotsus Pfeiffer jt, C‑397/01–C‑403/01, EU:C:2004:584, punktid 118 ja 119, ning 15. oktoobri 2024. aasta kohtuotsus KUBERA, C‑144/23, EU:C:2024:881, punkt 51 ja seal viidatud kohtupraktika).
51
Kooskõlalise tõlgendamise nõue hõlmab muu hulgas liikmesriigi kohtute kohustust vajaduse korral muuta väljakujunenud kohtupraktikat, kui see põhineb riigisisese õiguse tõlgendusel, mis ei ole kooskõlas liidu õiguse eesmärkidega. Järelikult ei saa liikmesriigi kohus põhjendatult asuda seisukohale, et tal on võimatu tõlgendada riigisisest sätet kooskõlas liidu õigusega ainult seetõttu, et seda sätet on järjepidevalt tõlgendatud selle õigusega vastuolus olevas tähenduses (19. aprilli 2016. aasta kohtuotsus DI, C‑441/14, EU:C:2016:278, punktid 33 ja 34, ning 15. oktoobri 2024. aasta kohtuotsus KUBERA, C‑144/23, EU:C:2024:881, punkt 52 ja seal viidatud kohtupraktika).
52
Liidu õiguse esimuse põhimõttest tuleneb, et kui riigisiseseid õigusnorme ei ole võimalik tõlgendada kooskõlas liidu õiguse nõuetega, on liikmesriigi kohtul, kelle ülesanne on kohaldada oma pädevuse piires liidu õigusnorme, liikmesriigi organina kohustus tagada nende sätete täielik õigusmõju, jättes vajaduse korral omal algatusel kohaldamata mis tahes riigisisese õiguse sätte, mis on vastuolus tema menetluses olevas kohtuasjas vahetut õigusmõju omava liidu õigusnormiga (vt 12. detsembri 2024. aasta kohtuotsus Getin Holding jt, C‑118/23, EU:C:2024:1013, punkt 76 ja seal viidatud kohtupraktika).
53
Tuleb asuda seisukohale, et harta artikli 47 sätetel on vahetu õigusmõju (17. aprilli 2018. aasta kohtuotsus Egenberger, C‑414/16, EU:C:2018:257, punkt 78, ning 12. detsembri 2024. aasta kohtuotsus Getin Holding jt, C‑118/23, EU:C:2024:1013, punkt 77).
54
Käesoleval juhul on seega eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne kogu riigisisest õigust arvesse võttes ja selles tunnustatud tõlgendusmeetodeid kasutades kontrollida, kas – nagu väitis Bulgaaria valitsus – selles õiguses ette nähtud esialgse kohtuliku õiguskaitse süsteem annab võimaluse lasta õiguslikult ja faktiliselt läbi vaadata korraldused, mis puudutavad käibemaksudirektiivi artikli 273 alusel võetud haldussunnimeetme, nagu äriruumide pitseerimise esialgset täitmist.
55
Kui selline tõlgendus osutub võimatuks, peab see kohus jätma kohaldamata riigisisesed menetlusnormid, mis keelavad tal hinnata, kas tema menetluses olev taotlus peatada sellise meetme esialgne täitmine on õiguslikult ja faktiliselt põhjendatud argumentidega, mis esmapilgul võivad näidata, et vaidlusalune meede on õigusvastane.
56
Eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb eelotsuse küsimusele vastata, et harta artikli 47 esimest lõiku tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis käibemaksudirektiivi artikli 273 esimeses lõigus ette nähtud võimaluse alusel piiravad sellise kohtuliku kontrolli ulatust, mida teostatakse kriminaalõiguslikku laadi haldussunnimeetme esialgse täitmise peatamise taotluse raames, üksnes suure või raskesti hüvitatava kahju olemasoluga, mida esialgne täitmine tekitaks, välistades taotlust menetleva kohtu igasuguse võimaluse hinnata, kas see on õiguslikult ja faktiliselt põhjendatud argumentidega, mis esmapilgul võivad näidata, et vaidlusalune meede on õigusvastane.
Kohtukulud
57
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse liikmesriigi kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (esimene koda) otsustab:
Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 esimest lõiku
tuleb tõlgendada nii, et
sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 273 esimeses lõigus ette nähtud võimaluse alusel piiravad sellise kohtuliku kontrolli ulatust, mida teostatakse kriminaalõiguslikku laadi haldussunnimeetme esialgse täitmise peatamise taotluse raames, üksnes suure või raskesti hüvitatava kahju olemasoluga, mida esialgne täitmine tekitaks, välistades taotlust menetleva kohtu igasuguse võimaluse hinnata, kas see on õiguslikult ja faktiliselt põhjendatud argumentidega, mis esmapilgul võivad näidata, et vaidlusalune meede on õigusvastane.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: bulgaaria.