62024TJ0656
A TÖRVÉNYSZÉK ÍTÉLETE (előzetes döntéshozatali tanács)
2026. március 4. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal – Légi közlekedés – A légi utasok kártalanítása a légi járat hosszú késése vagy törlése esetén – A kártalanítási kötelezettség alóli mentesülés – A 261/2004/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdése – Rendkívüli körülmények – A repülőtéren a biztonsági ellenőrzést érintő zavarok – A légi fuvarozó azon önálló döntése, hogy megvárja azokat az utasokat, akik még nem estek át a biztonsági ellenőrzésen – Járműrotáció – A késéssel érintett légi járatot követő légi járatok átszervezése – Okozati összefüggés”
A T‑656/24. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Landgericht Düsseldorf (düsseldorfi regionális bíróság, Németország) a Bírósághoz 2024. december 6‑án érkezett, 2024. november 20‑i határozatával terjesztett elő az
NI,
HZ
és
a European Air Charter AG
között folyamatban lévő eljárásban,
A TÖRVÉNYSZÉK (előzetes döntéshozatali tanács),
a tanácskozások során tagjai: S. Papasavvas elnök, N. Półtorak, M. Sampol Pucurull (előadó), D. Petrlík és W. Valasidis bírák,
főtanácsnok: J. Martín y Pérez de Nanclares,
hivatalvezető: S. Jund tanácsos,
tekintettel arra, hogy a Bíróság az Európai Unió Bírósága alapokmánya 50b. cikkének harmadik bekezdése alapján 2024. december 19‑én továbbította az előzetes döntéshozatal iránti kérelmet a Törvényszékhez,
tekintettel az Európai Unió Bírósága alapokmánya 50b. cikke első bekezdésének e) pontjában említett ügycsoportra és az említett alapokmány 50b. cikkének második bekezdése értelmében vett, értelmezéssel kapcsolatos önálló kérdés hiányára,
tekintettel az eljárás írásbeli szakaszára,
tekintettel a 2025. október 17‑i tárgyalásra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–
a European Air Charter képviseletében P. Kauffmann és K. Witt Rechtsanwälte,
–
a holland kormány képviseletében M. K. Bulterman és A. Hanje, meghatalmazotti minőségben,
–
az Európai Bizottság képviseletében G. von Rintelen és N. Yerrell, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2025. november 26‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
meghozta a következő
Ítéletet
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11‑i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2004. L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.; helyesbítés: HL 2019. L 119., 202. o.) 5. cikke (3) bekezdésének az értelmezésére vonatkozik.
2
Ezt a kérelmet két légi utas, NI és HZ, valamint a European Air Charter AG légi fuvarozó között annak tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő, hogy ez utóbbi megtagadta ezen utasok kártalanítását, akiknek a légi járata jelentős késést szenvedett.
Jogi háttér
Uniós jog
3
A 261/2004 rendelet (1), (14) és (15) preambulumbekezdése a következőket írja elő:
„(1)
Szükséges, hogy a Közösség fellépése a légiközlekedés terén többek között az utasok magas szintű védelmére irányuljon. Emellett maradéktalanul figyelembe kell venni az általános fogyasztóvédelmi követelményeket.
[…]
(14)
A Montreali Egyezménynek megfelelően az üzemeltető légifuvarozókra háruló kötelezettségeket korlátozni kellene, vagy ki kellene zárni azokban az esetekben, amikor egy eseményt olyan rendkívüli körülmények okoztak, amelyeket minden ésszerű intézkedés ellenére sem lehetett volna elkerülni. Ilyen körülmények különösen politikai instabilitás, az érintett légijárat működésével össze nem egyeztethető meteorológiai feltételek, biztonsági kockázatok, váratlan repülésbiztonsági hiányosságok és olyan sztrájkok esetén fordulhatnak elő, amelyek egy üzemeltető légifuvarozó működését befolyásolják.
(15)
Különleges körülmények fennállásának kellene tekinteni, ha egy légiforgalmi irányítási döntés hatása egy bizonyos légi járművel kapcsolatban egy bizonyos napon hosszú késedelmet, egyéjszakás késedelmet, illetve a légijármű egy vagy több járatának törlését okozza, annak ellenére, hogy az érintett légifuvarozó minden ésszerű intézkedést megtett a késedelmek vagy járatok törlésének elkerülésére”.
4
A 261/2004 rendelet 5. cikke az (1) és (3) bekezdésében a következőket írja elő:
„(1)   Egy járat törlése esetén az érintett utasoknak
[…]
c)
joguk van az üzemeltető légifuvarozó általi kártalanításhoz a 7. cikkel összhangban, kivéve, ha […]
tájékoztatták őket a járat törléséről,
[…]
(3)   Az üzemeltető légifuvarozó nem köteles kártalanítást fizetni a 7. cikk szerint, ha bizonyítani tudja, hogy a járat törlését olyan rendkívüli körülmények okozták, amelyeket minden ésszerű intézkedés ellenére sem lehetett volna elkerülni.”
5
A 261/2004 rendelet 7. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„E cikkre való hivatkozáskor az utasok az alábbi összegű kártalanítást kapják:
[…]
b)
400 EUR‑t minden 1500 kilométernél hosszabb Közösségen belüli repülőútra és minden egyéb, 1500 és 3500 kilométer közötti repülőútra;
[…]”
A német jog
6
A 2020. április 22‑i Gesetz zur Verbesserung der Rahmenbedingungen luftsicherheitsrechtlicher Zuverlässigkeitsüberprüfungen törvénnyel (a repülésbiztonsági megbízhatósági ellenőrzések általános feltételeinek javításáról szóló törvény; BGBl. 2020. I, 840. o.) módosított 2005. január 11‑i Luftsicherheitsgesetz (a légi közlekedés biztonságáról szóló törvény, BGBl. 2005. I., 78. o.) „Feladatok” című 2. §‑ában előírja:
„A repülésbiztonsági hatóság feladata, hogy megelőzze a légi közlekedés biztonságának az 1. § értelmében vett veszélyeztetését. Ebből a célból különösen:
1. köteles ellenőrizni az utasokat és poggyászukat az 5. §‑sal összhangban,
[…]”
7
A LuftSiG „A repülésbiztonságért felelős hatóságok rendkívüli hatásköre” című 5. §‑a az (1) bekezdésében úgy rendelkezik, hogy „[a] légi közlekedés biztonságáért felelős hatóság átvizsgálhatja vagy más megfelelő módon ellenőrizheti azokat a személyeket, akik beléptek vagy be kívánnak lépni a repülőtér szabályozott biztonsági övezetébe, [és] átvizsgálhatja vagy más megfelelő módon ellenőrizheti azokat a tárgyakat, amelyeket ezekre a területekre bevittek vagy be kell vinni”.
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
8
NI és HZ foglalással rendelkezett a European Air Charternél egy olyan járatra, amelynek tervezett indulása 2022. július 23‑án 15 órakor volt Düsseldorfban (Németország), tervezett érkezése pedig ugyanazon a napon 17 óra 50 perckor Várnában (Bulgária) (a továbbiakban: az alapügyben érintett járat).
9
Az alapügyben érintett járatot a European Air Charter légi járművének kellett teljesítenie, járatrotáció keretében. Az eredeti menetrend szerint e rotáció első járatának 2022. július 23‑án 7 óra 40 perckor kellett volna a Köln‑Bonn repülőtérről (Németország) indulnia, és 10 óra 30 perckor kellett volna Várnába érkeznie. A második járatnak Várnából 11 óra 20 perckor kellett volna indulnia, és 14 óra 10 perckor kellett volna megérkeznie Düsseldorfba (a továbbiakban: második járat). A harmadik rotációs járat az alapügyben érintett járat volt.
10
A Köln‑Bonn repülőtéren a 2022. július 23‑i biztonsági ellenőrzéseket végző személyzet túlterheltségének betudható kivételesen hosszú várakozási időt követően azonban az első légi járat valamennyi utasa késve jelentkezett beszállásra. A European Air Charter úgy döntött, hogy megvárja a biztonsági ellenőrzés alatt álló utasokat, és az első járat több mint ötórás késéssel szállt fel.
11
Ezenkívül, annak érdekében, hogy az érintett rotációs járat utasainak ne kelljen túlzottan hosszan várakoznia, a European Air Charter úgy döntött, hogy átszervezi a rotáció első járatát követő járatokat, és átütemezte a második járatot és az alapeljárásban érintett járatot egy másik repülőgépre. Így a rotáció második járatát egy olyan helyettesítő jármű biztosította, amely a célállomás repülőterén előzetesen megszerzendő leszállási engedély miatt csak 14 óra 10 perckor szállhatott fel Várnában, és 17 óra 33 perckor érkezett Düsseldorfba. Az alapeljárásban érintett járatot e helyettesítő jármű biztosította, amely 18 óra 39 perckor szállt fel. NI és HZ 21 óra 12 perckor érkezett meg a célállomásra, az eredetileg tervezett érkezési időhöz képest több mint háromórás késéssel.
12
Az Amtsgericht Düsseldorf (düsseldorfi helyi bíróság, Németország) 2024. február 19‑i ítéletével elutasította az NI és HZ által a járatuk késése miatti, egyenként 400 euró összegű kártalanítás megfizetése iránt előtte indított keresetet.
13
NI és HZ fellebbezést terjesztett elő ezen ítélettel szemben a Landgericht Düsseldorfhoz (düsseldorfi regionális bíróság, Németország), amely a kérdést előterjesztő bíróság.
14
A kérdést előterjesztő bíróság szerint a biztonsági ellenőrzéssel megbízott személyzet tekintetében bekövetkező váratlan és jelentős hiány a 261/2004 rendelet 5. cikkének (3) bekezdése értelmében vett rendkívüli körülménynek minősülhet, mivel a légi utasok ellenőrzése olyan feladat, amelyet a légi közlekedés biztonságáról szóló törvény 2. §‑ának (1) bekezdése és 5. §‑ának (1) bekezdése értelmében nem a légi fuvarozóknak kell ellátniuk. Következésképpen a biztonsági ellenőrzést végző személyzet hiánya és az ebből eredő késések olyan körülmények, amelyek nem tartoznak a légi fuvarozó kockázati körébe, és amelyeket az említett fuvarozó nem tud befolyásolni.
15
Mindazonáltal a kérdést előterjesztő bíróság úgy véli, hogy az általa eldöntendő jogvita megoldása attól a kérdéstől függ, hogy okozati összefüggés áll‑e fenn a Köln‑Bonn repülőtér biztonsági ellenőrzéséért felelős személyzet hirtelen és jelentős hiánya mint rendkívüli körülmény és az alapügyben érintett járat késése között.
16
Az e területre vonatkozó nemzeti és európai ítélkezési gyakorlatra tekintettel a kérdést előterjesztő bíróság úgy véli, hogy úgy tekinthető, hogy az alapügyben érintett járat várnai érkezésének késését közvetlenül nem a Köln‑Bonn repülőtér biztonsági ellenőrzésében bekövetkezett késedelmek, hanem a European Air Charter által hozott azon önálló döntés okozta, hogy megvárja az említett ellenőrzés alatt álló utasokat, és ennek következtében helyettesítő légi járművet jelöl ki az alapügyben érintett járat lebonyolítása céljából.
17
A kérdést előterjesztő bíróság ugyanakkor megjegyzi, hogy más lenne a helyzet, ha valamely járat törlésének vagy jelentős érkezési késésének a közvetlen okát az egyazon rotációval érintett utasok különböző csoportjai érdekei egymással szembeni mérlegelésének függvényében kellene értékelni. Ekként a menetrendeknek az ugyanazon rotáció különböző utascsoportjai érdekeinek ugyanilyen figyelembevételével történő átprogramozása esetén az „egyszerű” okozatiság elegendő lehet a rendkívüli körülmény, és a járattörlés vagy a jelentős érkezési késés közötti okozati összefüggés megállapításához.
18
E körülmények között a Landgericht Düsseldorf (düsseldorfi regionális bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)
Még akkor is közvetlenül a [261/2004 rendelet] 5. cikkének (3) bekezdése értelmében vett rendkívüli körülményen alapul‑e valamely légi járat legalább háromórás késéssel való érkezése, ha az üzemeltető légi fuvarozó a biztonsági ellenőrzésben bekövetkezett jelentős késedelem miatt úgy döntött egy ugyanaz napi előző járaton, hogy megvárja az utasfelvételen még át nem esett utasokat, és az ebből eredő késés már nem hozható be [az érintett] járatig?
2)
Ha az első kérdésre adandó válasz attól függ, hogy jelentkeztek‑e az utasok a késéssel érintett előző járatra történő beszállásra, és ha igen, hányan: a járatra jegyet váltott és ténylegesen megjelent utasok mekkora hányadától alapul az előző járat (további) késése már nem közvetlenül a 261/2004 rendelet 5. cikkének (3) bekezdése értelmében vett rendkívüli körülményeken, hanem a légi fuvarozó önálló, kizárólag az ő befolyásolási körébe tartozó döntésén?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
Az első kérdésről
19
Első kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keres választ, hogy a légi fuvarozó azon önálló döntése, hogy megvárja a légi járat biztonsági ellenőrzésen – az ellenőrzési műveleteket végző személyzet túlterheltsége miatt – még át nem esett utasait, megszakíthatja‑e a biztonsági ellenőrzés e zavarából eredő rendkívüli körülmény és az ugyanazon járművel ugyanazon napon tervezett későbbi légi járat érkezésekor bekövetkező késés közötti okozati összefüggést.
20
Előzetesen meg kell állapítani, hogy a kérdést előterjesztő bíróság abból az előfeltevésből indul ki, hogy a biztonsági ellenőrzés zavara az érintett repülőtéren általános volt, ekként az rendkívüli körülménynek minősül, így kizárólag az első rotációs járatot érintő rendkívüli körülmény és az alapügyben érintett járat érkezésekor bekövetkező késés közötti okozati összefüggésre kérdez rá.
21
Elöljáróban emlékeztetni kell arra, hogy a kártalanításhoz való jog alkalmazása szempontjából a késéssel érintett járatok utasai a törölt járatok utasaihoz hasonlónak tekinthetők, és így hivatkozhatnak a 261/2004 rendelet 7. cikkében foglalt kártalanításhoz való jogra, amennyiben a légi járat késése következtében legalább háromórás időveszteséget szenvednek, vagyis ha végső célállomásukat a légi fuvarozó által eredetileg tervezetthez képest háromórás vagy azt meghaladó késéssel érik el (lásd: 2024. június 13‑iD. [Hajtómű konstrukciós hibája) ítélet, C‑411/23, EU:C:2024:498, 24. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
22
A 261/2004 rendelet (14) és (15) preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett 5. cikkének (3) bekezdése mentesíti a légi fuvarozót e kártalanítási kötelezettség alól, ha bizonyítani tudja, hogy a légi járat törlését vagy jelentős késését olyan „rendkívüli körülmények” okozták, amelyeket minden észszerű intézkedés ellenére sem lehetett volna elkerülni (lásd: 2024. június 13‑iD. [Hajtómű konstrukciós hibája) ítélet, C‑411/23, EU:C:2024:498, 25. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
23
A Bíróság már kimondta, hogy az üzemeltető légi fuvarozónak módjában kell hogy álljon, hogy az utasoknak a járat jelentős késése vagy törlése esetén nyújtandó kártalanítására vonatkozó kötelezettsége alóli mentesülés érdekében az általa ugyanezen repülőgépen teljesített korábbi, az utolsó járattól visszafelé számított harmadik járat keretében felmerülő „rendkívüli körülményre” hivatkozhasson (lásd: 2021. április 22‑iAustrian Airlines ítélet, C‑826/19, EU:C:2021:318, 55 pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
24
Mindazonáltal, és figyelemmel nemcsak a 261/2004 rendelet (1) preambulumbekezdésében említett, az utasok magas szintű védelmének biztosítására irányuló célra, de e rendelet 5. cikke (3) bekezdésének szövegére is, az ilyen rendkívüli körülményre történő hivatkozás azt feltételezi, hogy közvetlen okozati összefüggés álljon fenn a korábbi járatot érintő körülmény felmerülése és a későbbi járat késése vagy törlése között (lásd: 2021. április 22‑iAustrian Airlines ítélet, C‑826/19, EU:C:2021:318, 56 pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
25
Meg kell azonban jegyezni, hogy sem a 261/2004 rendelet 5. cikkének (3) bekezdése, sem e rendelet más rendelkezése nem pontosítja azokat a követelményeket, amelyek a rendkívüli körülmény és a járat késése vagy törlése közötti okozati összefüggés közvetlen jellegéhez kapcsolódnak. E körülmények között az Európai Unió joga egységes értelmezésének biztosítása érdekében analógia útján az Unió szerződésen kívüli felelőssége esetén alkalmazandó okozati összefüggésre vonatkozó kritériumokra kell hivatkozni, amelyet hasonló rendszer jellemez, mivel a felelősség megállapítását a hivatkozott esemény és az állítólagos kár közötti okozati összefüggés fennállásától teszi függővé.
26
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy önmagában az a tény, hogy valamely magatartás a kár bekövetkezésének szükséges feltételét (condition sine qua non) képezte abban az értelemben, hogy a kár az említett magatartás hiányában nem következett volna be, nem elegendő az uniós ítélkezési gyakorlat értelmében vett kellően közvetlen okozati összefüggés megállapításához (lásd: 2019. május 23‑iRemag Metallhandel és Jaschinsky kontra Bizottság ítélet, T‑631/16, nem tették közzé, EU:T:2019:352, 52. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
27
E tekintetben az ítélkezési gyakorlatból kitűnik, hogy az okozati összefüggésre vonatkozó feltétel megköveteli, hogy ez az összefüggés kellően közvetlen legyen, így a felrótt magatartásnak kell a kár meghatározó okának lennie (lásd ebben az értelemben: 2018. december 13‑iEurópai Unió kontra Gascogne Sack Deutschland és Gascogne ítélet, C‑138/17 P és C‑146/17 P, EU:C:2018:1013, 22. pont; 2019. szeptember 5‑iGuardian Europe és Guardian Europe kontra Európai Unió ítélet, C‑447/17 P és C‑479/17 P, EU:C:2019:672, 32. pont).
28
Egyébiránt e kapcsolatot továbbá megszakíthatja többek között olyan cselekmény, amely a felrótt magatartás és az állítólagos kár közé ékelődik, mivel e cselekmény minősül e kár meghatározó okának. Ilyen cselekmény lehet többek között egy döntés, feltéve azonban, hogy e döntést az érintett személy nem kényszerűségből hozta meg (lásd ebben az értelemben, analógia útján: 2025. december 18‑iWS és társai kontra Frontex [Közös visszaküldési művelet] ítélet, C‑679/23 P, EU:C:2025:976, 151. és 152. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
29
Ebből következik, hogy önmagában az a tény, hogy valamely rendkívüli körülmény az érintett légi járatot megelőző légi járatot érintette, nem elegendő ahhoz, hogy a légi fuvarozó mentesüljön a kártalanítási kötelezettsége alól. Az is szükséges továbbá, hogy ez a rendkívüli körülmény legyen az érintett járat késésének meghatározó oka.
30
A jelen ügyben meg kell állapítani, hogy az alapügyben a biztonsági ellenőrzés zavarát követően a légi fuvarozó úgy döntött, hogy megvárja az első légi járat azon utasait, akik még nem estek át a biztonsági ellenőrzésen, noha e járat készen állt arra, hogy az adott időpontban felszálljon.
31
Ebből következik, hogy a légi fuvarozó ezen, arra vonatkozó döntése, hogy megvárja az első légi járat utasait, a rendkívüli körülmény felmerülése és az alapügyben érintett légi járat késése közé ékelődik. E döntés megszakíthatja az e két esemény közötti közvetlen okozati összefüggést, ha az az alapügyben érintett járat késése meghatározó okának minősül, feltéve továbbá, hogy az említett döntést az érintett légi fuvarozó nem kényszerűségből hozta meg, különösen valamely jogi kötelezettségre tekintettel, aminek vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata.
32
Pontosítani kell, hogy az ilyen vizsgálathoz nem szükséges figyelembe venni a 261/2004 rendeletnek az egyes utasok magas szintű védelmének biztosítására irányuló célját. Amint ugyanis arra a főtanácsnok az indítványának 70. pontjában rámutatott, az említett cél nem jelenti azt, hogy a légi fuvarozónak egymással szemben mérlegelnie kellene az utasok ugyanazon rotációval érintett különböző csoportjainak érdekeit.
33
Ezenkívül a Bíróság már kimondta, hogy nem ismerhető el, hogy valamely légifuvarozó a többi utas észszerű időn belül történő szállítására vonatkozó érvére hivatkozva jelentősen tágíthassa azon esetek körét, amelyekben jogában áll valamely utas beszállásának igazolt visszautasítása. Ez szükségszerűen azzal a következménnyel járna, hogy minden védelemtől megfosztanák az utast, ami ellentétes lenne a 261/2004 rendelet céljával (2012. október 4‑iFinnair ítélet, C‑22/11, EU:C:2012:604, 34. pont).
34
A légi fuvarozó ugyanis a rendkívüli körülmény által közvetlenül érintett utasok észszerű időn belüli szállításhoz fűződő érdekére hivatkozva nem terjesztheti ki azoknak az eseteknek a körét, amelyekben mentesülhet a kártalanítási kötelezettsége alól. Ugyanis, amint arra a főtanácsnok indítványának 73. pontjában rámutatott, annak engedélyezése, hogy a légi fuvarozó a rotációval érintett utasok különböző csoportjai érdekeinek egymással szembeni mérlegelésére hivatkozzon annak érdekében, hogy e csoportok valamelyikével szemben kivonja magát a kártalanítási kötelezettsége alól, azt jelentené, hogy a 261/2004 rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében előírt kártalanítási kötelezettség egy mentesítő kikötéssel egészülne ki.
35
A fenti megfontolások összességére tekintettel az első kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 261/2004 rendelet 5. cikkének (3) bekezdését akként kell értelmezni, hogy az üzemeltető légi fuvarozó azon önálló döntése, hogy megvárja a légi járat biztonsági ellenőrzésen – ezen ellenőrzés zavara miatt – még át nem esett utasait, megszakíthatja az e zavarból eredő rendkívüli körülmény és az ugyanazon járművel ugyanazon a napon tervezett későbbi légi járat érkezésekor bekövetkező legalább háromórás késés közötti közvetlen okozati összefüggést, ha ez a döntés a késés meghatározó okának minősül.
A második kérdésről
36
Az első kérdésre adott válaszra tekintettel a második kérdésre nem szükséges válaszolni.
A költségekről
37
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján
A TÖRVÉNYSZÉK (előzetes döntéshozatali tanács)
a következőképpen határozott:
A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. február 11‑i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének (3) bekezdését
a következőképpen kell értelmezni:
az üzemeltető légi fuvarozó azon önálló döntése, hogy megvárja a légi járat biztonsági ellenőrzésen – ezen ellenőrzés zavara miatt –még át nem esett utasait, megszakíthatja az e zavarból eredő rendkívüli körülmény és az ugyanazon járművel ugyanazon a napon tervezett későbbi légi járat érkezésekor bekövetkező legalább háromórás késés közötti közvetlen okozati összefüggést, ha ez a döntés a késés meghatározó okának minősül.
Papasavvas
Półtorak
Sampol Pucurul
Petrlík
Valasidis
Kihirdetve Luxembourgban, a 2026. március 4‑i nyilvános ülésen.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: német.