62021TJ0164_RES
Kohtuasi T‑164/21
(avaldamine väljavõtetena)
QM
versus
Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol)
Üldkohtu (seitsmes koda) 9. novembri 2022. aasta otsus
Avalik teenistus – Ajutised teenistujad – Tähtajalise lepingu tähtajatult pikendamata jätmine – Teenistuse huvid – Õigusnormi rikkumine – Ilmne hindamisviga – Õigus olla ära kuulatud – Hea halduse põhimõte – Hoolitsemiskohustus
Ametnikud – Ajutised teenistujad – Töölevõtmine – Tähtajalise lepingu pikendamine – Administratsiooni kaalutlusõigus – Europoli teenistujad – Sellise sisejuhise vastuvõtmine, mis kehtestab lepingute pikendamise põhimõtte teatud tingimustel – Administratsiooni enda kaalutlusõiguse piiramine antud valdkonnas
(Muude teenistujate teenistustingimused, artikli 47 lõike 1 punkt b; Europoli personalieeskirjad, artikli 4 lõige 3)
(vt punktid 82–89)
Ametnikud – Ajutised teenistujad – Töölevõtmine – Tähtajalise lepingu pikendamine – Administratsiooni kaalutlusõigus – Kohtulik kontroll – Piirid – Ilmne hindamisviga – Mõiste – Tõendamiskoormis
(Muude teenistujate teenistustingimused, artikli 2 punkt a, artikli 8 esimene lõik ja artikli 47 punkt b)
(vt punktid 114, 115 ja 121–123)
Kokkuvõte
Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol) algatas 2020. aasta jaanuaris lepingu tähtajatult pikendamise menetluse vastavalt Europolis kohaldatavatele normidele hageja QMi suhtes, kes on ajutine teenistuja ja selles ametis osakonnajuhataja.
Tegevdirektor kui teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isik teavitas 2020. aasta mais hagejat QMi oma kavatsusest jätta tema leping tähtajatult pikendamata, täpsustades, et selleks, et kajastada Europoli tulevikustrateegiat, peavad asjaomase osakonna tulevasel juhatajal olema täiendavad oskused ja pädevus, mida hagejal ei ole.
Samal kuul otsustas teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutus jätta hageja leping tähtajatult pikendamata põhjusel, et tehti siiski kindlaks, et operatiivtegevuse jaoks on vaja osakonnajuhatajat, kellel oleksid täiendavad eksperditeadmised võrreldes hageja töökohaga (edaspidi „vaidlustatud otsus“).
Üldkohus, kellele hageja esitas vaidlustatud otsuse peale tühistamishagi, tõlgendas Europoli sisejuhist, mille kohaselt lepingu tähtajatult pikendamine sõltub erinevatest kriteeriumidest. Selles kontekstis otsustas Üldkohus, et selline amet nagu Europol, kellel on tähtajalise lepingu tähtajatu lepinguga asendamisel ulatuslik kaalutlusõigus, võib otsustada jätta töölepingu pikendamata juhul, kui teenistuja oskused ja pädevus ei vasta enam täidetava töökoha nõuetele, mis on tulevikus mõistlikult ettenähtavad, isegi kui seda töökohta tulevikus ei kaotata.
Üldkohtu hinnang
Kõigepealt meenutas Üldkohus, et võimaluse puhul pikendada ajutise teenistuja lepingut on lihtsalt tegemist pädeva asutuse otsustuspädevusse jäetud võimalusega, arvestades, et institutsioonidel on ulatuslik kaalutlusõigus oma teenistusüksuste töö korraldamisel, et täita neile usaldatud ülesandeid ning vastavalt sellele määrata oma töötajaid ametisse, jälgides siiski, et seda tehakse teenistuse huvides. See on veelgi asjakohasem, kui tegemist on tähtajalise lepingu asendamisega tähtajatu lepinguga, millega luuakse püsivam ja ajalise piiranguta side institutsiooni ja asjaomase teenistuja vahel.
Kui administratsioon on sisejuhisega siiski vastu võtnud eriregulatsiooni, mille eesmärk on eelkõige tagada lepingute pikendamise protsessi läbipaistvus ja teatavate menetlustingimuste nõuetekohane kohaldamine, siis on see regulatsioon käsitatav institutsiooni enda kaalutlusõiguse piiramisena, millest administratsioon saab võrdse kohtlemise põhimõtet rikkumata kõrvale kalduda vaid siis, kui on selgelt täpsustatud põhjused, mis võivad seda muutmist õigustada. Selline on olukord Europoli puhul, kes määras kindlaks eriregulatsiooni, mille kohaselt sõltub lepingu tähtajatult pikendamine kolmest kriteeriumist, mis on esiteks jätkuv vajadus töökoha või ametikoha järele, sealhulgas arvestades ettenähtavaid tulevasi arengusuundi, teiseks teenistuja oskused ja pädevus ning nende asjakohasus täidetava töökoha või ametikoha suhtes ning kolmandaks asjaomase teenistuja pidev kõrgetasemeline sooritus.
Üldkohus uuris esimesena, kas Europoli poolt kahe esimese kriteeriumi kohaldamine ja tema järeldus, et hageja oskused ja pädevus ning ettenähtavad tulevased arengusuunad ei ole vastavuses, on põhjendatud ja järjekindel.
Selles suhtes leidis Üldkohus esiteks, et enne lepingu pikendamise kohta otsuse tegemist pidi Europol teenistuse huvides hindama tulevasi muudatusi ja ettenähtavaid arengusuundi. Üldkohus märkis ühelt poolt, et Europol, võttes arvesse paljusid tema tegevust puudutavaid strateegilisi programmidokumente, asus seisukohale, et asjaomane osakond peab tegelema operatiivtegevusega, mitte ainult olema tugi teiste osakondade operatiivtegevusele, mistõttu asjaomase osakonna juhatajal peab olema täiendav pädevus. Teiselt poolt tõdes Üldkohus, et Europol leidis pärast hageja oskuste ja pädevuse hindamist, võttes arvesse tema isikutoimikut ja hageja kommentaare, mis olid esitatud lepingu pikendamise menetluses, et need ei vasta tulevikus ettenähtavatele vajadustele.
Teiseks märgiti, et kui pikendamise kriteeriume tuleks kohaldada täiesti autonoomselt, võiks selline kohaldamine viia olukorrani, kus Europol peaks teenistuja lepingut pikendama isegi juhul, kui tema pädevus ei vasta täidetava töökoha tulevikus mõistlikult ettenähtavatele nõuetele, mis oleks ilmselgelt vastuolus teenistuse huvide ja ettenähtud menetluse eesmärgiga.
Neil tingimustel ja võttes arvesse teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isiku ulatuslikku kaalutlusõigust seoses tähtajaliste lepingute tähtajatult pikendamisega, tegi Üldkohus järelduse, et Europol ei rikkunud lepingu pikendamist taotleva kandidaadi hindamise kriteeriumide kohaldamisel õigusnormi.
Peale selle rõhutas Üldkohus, et vaidlustatud otsus ei põhine ameti tulevasel ümberkorraldamisel. Osakonnajuhataja töökoht Europoli organisatsiooni struktuuri skeemis seega säilis, kuid kuna uue pädevusega seotud töökoha vajadused määrati uuesti kindlaks, siis säilis see töökoht lisapädevuse nõuetega.
Teisena järeldas Üldkohus, et Europol ei teinud ilmset hindamisviga, kui ta asus seisukohale, et hagejal ei ole uutele vajadustele vastavaid oskusi ja pädevust. Üldkohus märkis samuti, et Europol ei eita ei hageja kõrgetasemelist sooritust ega tema võimet kohaneda. Hageja lepingu pikendamata jätmise põhjus on see, et tema profiil ei ole vastavuses Europoli tulevaste vajadustega, see tähendab seoses täiendavate eksperditeadmistega, mida nüüd nõutakse. Sellest tuleneb, et on kindlaks tehtud täiendavad vajadused ja ekspertvaldkonnad ning Europoli sõnul ei ole hageja pädevus selleks piisav. Lisaks olid need organisatsiooni uued vajadused hagejale hästi teada, kuna need on selgelt määratletud paljudes strateegilistes dokumentides, millega hageja oli seotud ja mille kohta oli tal võimalik kirjeldada oma oskustest neid oskusi, mida ei olnud tema isikutoimikus mainitud.
Neid kaalutlusi arvestades jättis Üldkohus hagi tervikuna rahuldamata.