62020TO0727_RES
Kohtuasi T‑727/20
Nigar Kirimova
versus
Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet
Üldkohtu (neljas koda laiendatud koosseisus) 9. märtsi 2022. aasta määrus
Tühistamishagi – Esindamine advokaadi poolt, kes ei ole hageja suhtes sõltumatu kolmas isik – Vastuvõetamatus
Kohtumenetlus – Hagimenetluse algatusdokument – Vorminõuded – Advokaadi allkiri – Mõiste „advokaat“ – Autonoomne tõlgendamine
(Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 19 kolmas lõik; Üldkohtu kodukord, artikli 51 lõige 1)
(vt punkt 17)
Kohtumenetlus – Hagimenetluse algatusdokument – Vorminõuded – Tingimused, mis puudutavad allakirjutanut – Poolte suhtes kolmas isik – Esindamine advokaadi poolt, kes on ühe poole tööandjaks oleva üksuse liige – Sõltumatuse nõude rikkumine
(Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 47; Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 19 kolmas lõik)
(vt punktid 18–22, 24–27, 31–33, 37 ja 46)
Kohtumenetlus – Hagimenetluse algatusdokument – Vorminõuded – Tingimused, mis puudutavad allakirjutanut – Poolte suhtes kolmas isik – Esindamine advokaadi poolt, kes ei ole kolmanda isiku staatuses – Vastuvõetamatus – Puuduste kõrvaldamine pärast hagi esitamise tähtaja möödumist – Vastuvõetamatus
(Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 19 kolmas lõik; Üldkohtu kodukord, artikli 78 lõige 6)
(vt punkt 47)
Kokkuvõte
Alžeeria kodanik N. Kirimova töötas advokaadibüroos juristina. Selleks et teda saaks kanda Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) juures esindusõigust omavate kutseliste esindajate nimekirja, taotles ta erandi tegemist nõudest, et ta peab olema mõne Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi kodanik. Pärast seda, kui EUIPO tegevdirektor jättis selle taotluse rahuldamata, esitas N. Kirimova Üldkohtule hagi. Hagiavalduse allkirjastas sama advokaadibüroo advokaat, kus N. Kirimova hagi esitamise ajal töötas.
Üldkohus (laiendatud koosseisuga kojas) jättis määrusega hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Ta märkis, et hageja ja tema advokaadi kutsealased suhted olid eriti tihedad ning et nii asjaomasel advokaadil kui ka advokaadibürool, kus viimati nimetatu töötab, oli otsene huvi kõnealuse kohtuvaidluse lahenduse vastu, mis puudutab otseselt hageja kutsetegevust selles advokaadibüroos. Seetõttu leiab Üldkohus, et ilmselgelt ei ole täidetud nõue (
1
), et advokaat peab olema hagejast sõltumatu kolmas isik.
Üldkohtu hinnang
Kõigepealt tuletas Üldkohus meelde, et talle hagi esitamiseks peab pool kasutama sellise kolmanda isiku teenuseid, kes tegutseb täiesti sõltumatult, et võimalikult hästi kaitsta esindatava huve, sealhulgas tema õigust tõhusale õiguskaitsele (
2
). Kohtus esindamine eeldab usaldussuhet, mis põhineb isiklikul valikul ja on lepingulise iseloomuga, kuna õigussubjekt on vaba valima endale advokaati ja põhimõtteliselt on ka advokaat vaba oma klientide valikul. Selles osas märkis Üldkohus, et mis tahes sekkumine sellesse suhtesse peab põhinema kaalukatel põhjustel, mis näitavad, miks on selgelt ja tingimata vaja kaitsta hagejat tema advokaadi eest. Seega tuleb advokaadi sõltumatust mõista nii, et tal mitte ei puudu kliendiga mis tahes side, vaid puuduvad sidemed, mis ilmselgelt riivavad advokaadi võimet täita oma kliendi kaitsmise ülesannet teenida esindatava huve parimal võimalikul viisil.
Seejärel tõi Üldkohus esile, et liidu kohtu võimalus jätta hagid vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata piirdub üksnes juhtudega, mil advokaat ei ole ilmselgelt sõltumatu. Asjaolud, mis takistavad advokaadil esindatavat esindada, peavad olema niisugust laadi ja niisuguse ulatusega, et on ilmne, et ta on majanduslikult või isiklikult seotud kas vaidluse või ühe poolega, mis seab kahtluse alla tema tegeliku sõltumatuse. Sellega seoses rõhutas Üldkohus, et iga juhtumit tuleb hinnata eraldi, võttes arvesse kutsealast keskkonda, milles advokaat töötab.
Lõpuks tõdes Üldkohus, et kõnealusel juhul olid samas advokaadibüroos töötava hageja ja tema advokaadi kutsealased suhted eriti tihedad. Lisaks näitasid asjaomane advokaadibüroo ja advokaat korduvalt üles oma huvi hageja poolt EUIPO‑le esitatud taotluse ning kohtuvaidluse lahenduse vastu, mis puudutas otseselt hageja kutsetegevust selles advokaadibüroos, väites isegi, et vaidlustatud otsus tekitab neile kahju. Seetõttu ei saanud niisugustel asjaoludel pidada hageja advokaati sõltumatuks kolmandaks isikuks ja seega ei saanud ta olla sõltumatuks kolmanda isikuna tegutsevaks „advokaadiks“.
Lisaks märkis Üldkohus, et hagi vastuvõetavust ei mõjuta kuidagi asjaolu, et asjaomase advokaadibüroo ja advokaadi ning hageja vaheline seos on pärast hagi esitamist katkenud ja et hagejat abistas sellest ajast saadik üks teine advokaat, kes ei kuulu asjaomasesse advokaadibüroosse. Nimelt tuletas Üldkohus meelde, et esiteks tuleb hagi vastuvõetavust hinnata hagiavalduse esitamise hetkel valitsenud olukorra alusel ja teiseks ei saa pärast hagi esitamise tähtaja möödumist kõrvaldada puudust selle nõude täitmisel, et esindajaks peab olema esindamisõigusega advokaat (
3
).
(
1
)	See nõue tuleneb Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 19 kolmandast lõigust.
(
2
)	Tagatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47.
(
3
)	Üldkohtu kodukorra artikli 78 lõike 6 alusel.