2016. december 19-én benyújtott kereset – RE kontra Bizottság
(T-903/16. sz. ügy)
Az eljárás nyelve: angol
Felek
Felperes: RE (Abu Dzabi, Egyesült Arab Emírségek) (képviselő: S. Pappas ügyvéd)
Alperes: Európai Bizottság
Kérelmek
A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:
rendelje el az Európai Bizottság által 2016. október 12-én hozott SEC 10.20/06/15. sz. határozat 45/2001 rendeletre vonatkozó részének megsemmisítését, és kötelezze az alperest arra, hogy a felperes személyes adataihoz való hozzáférés jogellenes megtagadásáért tisztességes és méltányos nem vagyoni kártérítésként fizessen meg a felperes részére tízezer eurót (10 000 EUR);
kötelezze az alperest arra, hogy a Törvényszék eljárási szabályzata 91. cikkének c) pontja alapján mutasson be a felperes felvételére vonatkozó dokumentumot, vagy másodlagosan az ugyanezen szabályzat 104. cikke alapján nyújtsa be e dokumentumot a Törvényszékhez, és kötelezze az alperest arra, hogy a felperes személyes adatainak az eljárás során való etikátlan és jogellenes kezeléséért nem vagyoni kártérítésként fizessen meg a felperes részére harmincezer eurót (30 000 EUR);
kötelezze az alperest a saját költségei, valamint a felperes részéről a jelen eljárásban felmerült költségek viselésére.
Jogalapok és fontosabb érvek
A megsemmisítés iránti keresete alátámasztása érdekében a felperes arra hivatkozik, hogy a vitatott határozat teljes mértékben nélkülözi az indokolást azon adatok kapcsán, amelyek tekintetében semmiféle kivételre nem hivatkoztak, amely igazolással szolgált volna arra, hogy miért tagadták meg a felperessel szemben e személyes adatokhoz való hozzáférést.
Ezenkívül a felperes előadja, hogy amennyiben a 45/2001 rendelet1 20. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a vizsgálat céljának védelmét szolgáló kivételre hivatkozva tagadták meg a felperessel szemben a személyes adataihoz való hozzáférést, a vitatott határozatot jogellenesnek kell tekinteni, mivel a Bizottság nem bizonyította, hogy miért kellett továbbra is alkalmazni e kivételt a felperest érintő vizsgálat lezárását követően.
A felperes továbbá előadja, hogy a jogellenesnek kell tekinteni az arra irányuló kifejezett kérelmének a vitatott határozatban való elutasítását, hogy kivonatolt/összefoglalt formában férjen hozzá ezen adatokhoz, amelyet első alkalommal a 2016. szeptember 21-i kérelmével együtt nyújtott be, amennyiben az nem tartalmaz semmilyen indokolást a tekintetben, hogy miért nem volt lehetőség ebben az esetben, különösen a vizsgálat lezárását követően, arra, hogy a felperes kivonatolt formában hozzáférjen a személyes adataihoz.
A kártérítés iránti keresete alátámasztása érdekében a felperes arra hivatkozik, hogy nem vagyoni kára keletkezett abból fakadóan, hogy a Személyzeti és Biztonsági Főigazgatósága jogellenesen elutasította a személyes adataihoz való hozzáférést, hogy a szakmai előmenetelét illetően is jelentős kára keletkezett a személyes adatainak a fenti említett főigazgatóság általi jogellenes kezelése folytán, konkrétabban pedig a vizsgálatra vonatkozó információk jogellenes terjesztése folytán, amely a munkahelyi előmenetelének aláásására irányult, amely kárt nem lehet pusztán a vitatott határozat megsemmisítésével orvosolni. Ebben az összefüggésben a felperes azt kéri, hogy a Bíróság vegyen figyelembe két dokumentumot a felperes azon nem vagyoni kár megtérítése iránti kérelmének vizsgálata során, amelyet az adminisztráció a magatartásával okozott, és kötelezze a Bizottságot nem vagyoni kártérítés fizetésére.
____________
1 Az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2001. L 8., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 26. kötet, 102. o. )