A TÖRVÉNYSZÉK ÍTÉLETE (kibővített második tanács)
2023. július 12.(*)
„Oltalom alatt álló földrajzi jelzés – Oltalom alatt álló eredetmegjelölés – A »Jambon sec de l’Île de Beauté«, a »Lonzo de l’Île de Beauté« és a »Coppa de l’Île de Beauté« oltalom alatt álló földrajzi jelzések bejegyzése iránti kérelem – »Jambon sec de Corse – Prisuttu«, »Lonzo de Corse – Lonzu« és »Coppa de Corse – Coppa di Corsica« korábbi oltalom alatt álló eredetmegjelölések – Az elnevezések bejegyzésre való jogosultsága – Félrevezető utalás – Az (EU) 1151/2012 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 13. cikke (1) bekezdésének b) pontja – A Bizottság által a bejegyzés iránti kérelmek felett gyakorolt felügyelet terjedelme – Az 1151/2012 rendelet 50. cikkének (1) bekezdése és 52. cikkének (1) bekezdése – Mérlegelési hiba”
A T‑34/22. sz. ügyben,
a Cunsorziu di i Salamaghji Corsi – Consortium des Charcutiers Corses (székhelye: Borgo [Franciaország]) és a mellékletben megnevezett többi felperes(1) (képviselik őket: T. de Haan és V. Le Meur‑Baudry ügyvédek)
felperesek
az Európai Bizottság (képviselik: M. Konstantinidis, C. Perrin és B. Rechena, meghatalmazotti minőségben)
alperes ellen,
A TÖRVÉNYSZÉK (kibővített második tanács),
tagjai: A. Marcoulli elnök, S. Frimodt Nielsen, J. Schwarcz, V. Tomljenović és R. Norkus (előadó) bírák,
hivatalvezető: L. Ramette tanácsos,
tekintettel az eljárás írásbeli szakaszára,
tekintettel a 2023. január 13‑i tárgyalásra,
meghozta a következő
Ítéletet(2)
1        A Cunsorziu di i Salamaghji Corsi – Consortium des Charcutiers Corses és a mellékletben megnevezett többi felperes az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott keresetével egy elnevezés földrajzi árujelzőként való oltalma iránti három kérelemnek az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 52. cikkének (1) bekezdése alapján történő elutasításáról („Jambon sec de l’Île de Beauté” [OFJ], „Lonzo de l’Île de Beauté” [OFJ], „Coppa de l’Île de Beauté” [OFJ]) szóló, 2021. október 26‑i (EU) 2021/1879 bizottsági végrehajtási határozat (HL 2021. L 383., 1. o.; a továbbiakban: megtámadott határozat) megsemmisítését kéri.
A jogvita előzményei
[omissis]
4        A „Jambon sec de Corse”/„Jambon sec de Corse – Prisuttu”, a „Lonzo de Corse”/„Lonzo de Corse – Lonzu” és a „Coppa de Corse”/„Coppa de Corse – Coppa di Corsica” elnevezések 2014. május 28‑án történő, oltalom alatt álló eredetmegjelölésként való bejegyzéséről rendelkezett egyenként az (UE) 581/2014 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2014. L 160., 23. o.), az (UE) 580/2014 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2014. L 160., 21. o.) és az (UE) 582/2014 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2014. L 160., 25. o.) (a továbbiakban: az érintett OEM‑ek bejegyzéséről rendelkező rendeletek).
5        2015 decemberében a Consortium a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21‑i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2012. L 343., 1. o.; helyesbítés: HL 2013. L 55., 27. o.) alapján hét, oltalom alatt álló földrajzi jelzésként (OFJ) történő bejegyzés iránti kérelmet nyújtott be a francia nemzeti hatóságokhoz. A hét kérelem a felperesek által használt alábbi megjelölésekre vonatkozott: „Jambon sec de l’Île de Beauté”, „Coppa de l’Île de Beauté”, „Lonzo de l’Île de Beauté”, „Saucisson sec de l’Île de Beauté”, „Pancetta de l’Île de Beauté”, „Figatelli de l’Île de Beauté” és „Bulagna de l’Île de Beauté”.
6        2018. április 20‑án a mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszter, valamint a gazdasági és pénzügyminiszter hét olyan rendeletet hozott, amelyek jóváhagyták a hét kapcsolódó termékleírást annak érdekében, hogy azokat jóváhagyás céljából továbbítsák a Bizottságnak.
7        Ezzel párhuzamosan, 2018. június 27‑én a Conseil d’État (államtanács, Franciaország) előtt előterjesztett keresetekkel a „Jambon sec de Corse – Prisuttu”, a „Coppa de Corse – Coppa di Corsica” és a „Lonzo de Corse – Lonzu” OEM‑ek termékleírását kezelő szervezet a „Jambon sec de l’Île de Beauté”, a „Coppa de l’Île de Beauté” és a „Lonzo de l’Île de Beauté” elnevezések annak érdekében történő jóváhagyásáról szóló 2018. április 20‑i rendeletek megsemmisítését kéri, hogy OFJ‑ként való bejegyzésükre irányuló kérelmüket a Bizottsághoz továbbítsák, többek között azzal az indokkal, hogy az „Île de Beauté” kifejezés a „Korzika” kifejezést utánozza vagy félreérthetően utal rá, és ily módon e megjelöléseket a már OEM‑ként bejegyzett elnevezésekkel összetéveszthetővé teszi.
8        2018. augusztus 17‑én a szóban forgó megjelölések OFJ‑ként történő bejegyzése iránti hét kérelmet továbbították a Bizottsághoz. Ami a „Jambon sec de l’Île de Beauté”, a „Lonzo de l’Île de Beauté” és a „Coppa de l’Île de Beauté” elnevezések OFJ‑ként történő bejegyzése iránti kérelmeket illeti, a Bizottság 2019. február 12‑én és 2020. november 24‑én két levelet küldött a nemzeti hatóságoknak, amelyekben pontosítást kért, különösen ezen elnevezések bejegyzésre való esetleges alkalmatlanságának kérdését illetően. A nemzeti hatóságok lényegében azt válaszolták, hogy úgy vélik, hogy a két csoport (azaz a bejegyzett OEM‑ek és az OFJ‑ként való bejegyzés iránti kérelmek) egyértelműen eltérő a termékeket illetően, és hogy az elnevezések kellően különbözőnek tűnnek számukra.
9        A Conseil d État (államtanács) 2019. december 19‑i, a „Jambon sec de l’Île de Beauté” (OFJ) elnevezésre vonatkozó ítéletével és 2020. február 13‑i, külön‑külön a „Coppa de l’Île de Beauté” (OFJ) és a „Lonzo de l’Île de beauté” (OFJ) elnevezésekre vonatkozó két ítéletével elutasította a fent említett három keresetet (lásd a fenti 7. pontot) többek között azzal az indokkal, hogy a különböző kifejezések használata és egyrészt az eredetmegjelölés, másrészt a földrajzi jelzés által biztosított eltérő oltalom alkalmas azon kockázat kiküszöbölésére, hogy a szokásosan tájékozott, észszerűen figyelmes és körültekintő fogyasztók a vitatott földrajzi jelzés láttán referenciaképként közvetlenül felidézzék a már bejegyzett, oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott termékeket[; k]övetkezésképpen a felperesek megalapozatlanul állítják, hogy a megtámadott rendelet sérti az [1151/2012] rendelet 13. cikke (1) bekezdése b) pontjának […] rendelkezéseit „(a Conseil d’État [államtanács] három ítéletének 5. pontja).
[omissis]
A felek kérelmei
11      A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:
–        helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;
–        a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.
12      A Bizottság azt kéri, hogy a Törvényszék:
–        utasítsa el a keresetet;
–        a felpereseket kötelezze a költségek viselésére.
A jogkérdésről
[omissis]
15      A jelen ügyben a megtámadott határozatban a Bizottság lényegében rámutatott arra, hogy az 1151/2012 rendelet által biztosított oltalommal ellentétes elnevezés nem használható a kereskedelemben az említett rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében, következésképpen nem jegyezhető be (a (4) preambulumbekezdés). Márpedig 2014. május 28. óta (lásd a fenti 4. pontot) az OEM‑ként bejegyzett elnevezések az 1151/2012 rendelet 13. cikke értelmében oltalmat élveznek többek között ezen elnevezések bármilyen közvetlen vagy közvetett kereskedelmi célú, a rájuk vonatkozó termékleírásnak meg nem felelő termékek tekintetében történő felhasználásával szemben, valamint az említett elnevezésekkel kapcsolatos bármilyen visszaéléssel, utánzássál vagy félrevezető utalással szemben (a (7) preambulumbekezdés). Mindazonáltal a szóban forgó OEM‑ek bejegyzéséről rendelkező rendeletek útján egy 2017. április 27‑ig tartó átmeneti időszakot biztosítottak egyes korzikai székhelyű francia vállalkozások számára, amelyek ugyan ilyen elnevezéseket használnak, de a termékleírásban előírtaktól eltérő jellemzőkkel rendelkező termékek tekintetében, annak érdekében, hogy lehetővé tegyék számukra a termékleírás követelményeihez való alkalmazkodást, vagy ennek hiányában a használt kereskedelmi megnevezés módosítását (a (8) preambulumbekezdés). A kereskedelmi forgalomban 2015 óta használt „Jambon sec de l’Île de Beauté”, „Lonzo de l’Île de Beauté” és „Coppa de l’Île de Beauté” elnevezések ugyanarra a földrajzi területre utalnak, mint a fent említett OEM‑ek, nevezetesen Korzika szigetére, ráadásul köztudomású, hogy az „Île de Beauté” elnevezés a francia fogyasztók számára egyértelműen Korzikát megjelölő szokásos kifejezésnek minősül (a (9) preambulumbekezdés). Ennek megfelelően 2014. június 18. óta a „Jambon sec de l'Île de Beauté”, a „Lonzo de l'Île de Beauté” és a „Coppa de l'Île de Beauté” elnevezések használata sérti a „Jambon sec de Corse „/” Jambon sec de Corse – Prisuttu”, a „Lonzo de Corse”/”Lonzo de Corse – Lonzu” és a „Coppa de Corse”/”Coppa de Corse – Coppa di Corsica” OEM‑eknek az 1151/2012 rendelet 13. cikke (1) bekezdésének b) pontja által biztosított oltalmat (a (10) preambulumbekezdés). Bár a bejegyzett OEM‑ek és a bejelentett OFJ‑k kiejtése kétségkívül eltérő, nyilvánvalóan rokon értelműek. Ennélfogva a félrevezető utalás egyáltalán nem zárható ki, mivel a félrevezető utalás meghatározásához nincs szükség hangzásbeli hasonlóságra (a (20) preambulumbekezdés). A Bizottság ezért azzal az indokkal utasította el a „Jambon sec de l’Île de Beauté”, a „Lonzo de l’Île de Beauté” és a „Coppa de l’Île de Beauté” elnevezések OFJ‑ként történő bejegyzése iránti kérelmeket, hogy azokat a kereskedelemben vagy a köznyelvben az 1151/2012 rendelet 13. cikkének megsértésével használták, következésképpen ezen elnevezések nem tartották tiszteletben a bejegyzésre való jogosultság feltételeit, azaz az 1151/2012 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontját (a (24) preambulumbekezdés).
16      Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek két jogalapra hivatkoznak, amelyek közül az elsőt lényegében arra alapítják, hogy a Bizottság túllépte hatáskörét, a másodikat pedig arra, hogy a nemzeti hatóságok és a Conseil d’État (államtanács) kellően bizonyították, hogy a három bejegyzés iránti kérelem megfelel az 1151/2012 rendelet 7. és 13. cikkének.
Az első, lényegében arra alapított jogalapról, hogy a Bizottság túllépte hatáskörét
[omissis]
A Bizottság hatásköréről
[omissis]
21      Elöljáróban emlékeztetni kell arra, hogy az 1151/2012 rendelet hatáskörmegosztási rendszert vezet be abban az értelemben, hogy a Bizottság csak akkor hozhat valamely elnevezés OFJ‑ként történő bejegyzéséről szóló határozatot, ha az érintett tagállam erre irányuló kérelmet nyújtott be hozzá, és ilyen kérelmet csak akkor lehet benyújtani, ha e tagállam ellenőrizte, hogy az indokolt. E hatáskörmegosztási rendszer különösen azzal magyarázható, hogy az oltalom alatt álló földrajzi jelzés bejegyzése előfeltételezi annak ellenőrzését, hogy bizonyos feltételek fennállnak, ami nagymértékben megköveteli az említett tagállamra jellemző olyan sajátos tényezők alapos ismeretét, amelyek vizsgálatára leginkább e tagállam illetékes hatóságai képesek (lásd: 2021. április 15‑i Hengstenberg ítélet, C‑53/20, EU:C:2021:279, 37. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
22      Az említett rendelet (20) és (39) preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett 1. cikkének (1) bekezdéséből kitűnik, hogy ugyanezen rendelet a tisztességtelen versenyfeltételek kialakításának megelőzésére is irányul (lásd: 2021. április 15‑i Hengstenberg ítélet, C‑53/20, EU:C:2021:279, 42. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
23      Az 1151/2012 rendelet rendelkezéseinek célja az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekkel és földrajzi jelzésekkel való visszaélés megakadályozása, nemcsak a vásárlók, hanem a termelők érdekében is, akik erőfeszítéseket tettek az ilyen jelzéssel jogszerűen ellátott termékek elvárt minőségének biztosítása érdekében (lásd: 2021. április 15‑i Hengstenberg ítélet, C‑53/20, EU:C:2021:279, 43. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
24      E rendelet (19) preambulumbekezdése kifejti, hogy az uniós oltalmat élvező elnevezésekhez kapcsolódó szellemitulajdon‑jogok Unió‑szerte való egységes tiszteletben tartásának biztosítása olyan prioritás, amelyet uniós szinten hatékonyabban lehet elérni (lásd: 2021. április 15‑i Hengstenberg ítélet, C‑53/20, EU:C:2021:279, 44. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
25      Először is a felperesek vitatják, hogy az 1151/2012 rendelet 13. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben értelmezett 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja érvényes jogalapot képez valamely elnevezés bejegyzésének megtagadására.
26      Elöljáróban megállapítható, hogy a Bizottság 2020. november 24‑i leveléből az következik, hogy a Bizottság először nemcsak az 1151/2012 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének az említett rendelet 13. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben értelmezett a) pontja alapján kívánta elutasítani a bejelentett elnevezések bejegyzését, hanem e rendelet 6. cikkének (3) bekezdése alapján is.
27      Ez utóbbi rendelkezés azt az elvet fogalmazza meg, hogy tilos a már oltalom alatt álló elnevezéssel „részben vagy teljesen azonos alakú” elnevezés bejegyzése.
28      A tárgyaláson ezzel kapcsolatban feltett kérdésre válaszolva a Bizottság kifejtette, hogy arról is lemondott, hogy az 1151/2012 rendelet 6. cikkének (3) bekezdése alapján utasítsa el a bejegyzés iránti kérelmeket, mivel nem lehet a bejegyzés iránti kérelmet kizárólag olyan azonos alakú elnevezés alapján elutasítani, amely kizárólag olyan általánosan ismert áruk leírására vonatkozik, mint például a „szárított sonka”.
29      Ezt követően rá kell mutatni egyrészt arra, hogy – amint azt a Bizottság hangsúlyozza – az 1151/2012 rendelet 13. cikke nem a bejegyzésre, hanem a bejegyzett elnevezések oltalmának terjedelmére vonatkozik.
30      Ennélfogva ez utóbbi rendelkezés önmagában nem képezheti a bejegyzés iránti kérelem elutasításának jogalapját.
31      Másrészt, amint azt a felperesek állítják, az 1151/2012 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja kifejezetten az OEM‑ként vagy OFJ‑ként történő bejegyzés iránti kérelem tárgyát képező elnevezés „termékleírására” vonatkozik. A felperesek ebből azt a következtetést vonják le, hogy a félrevezető utalás kérdése nem szolgál az e rendelkezés szerinti oltalomra való jogosultság alapjául.
32      Mindazonáltal emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottságnak az 1151/2012 rendelet 50. cikkének a rendelet (58) preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett (1) bekezdése értelmében alapos vizsgálatot követően kell értékelnie, hogy a bejegyzés iránti kérelemhez csatolt termékleírás tartalmazza‑e az 1151/2012 rendeletben előírt elemeket, és hogy ezen elemek nem szenvednek‑e nyilvánvaló hibában (2018. április 23‑i CRM kontra Bizottság ítélet, T‑43/15, nem tették közzé, EU:T:2018:208, 67. pont).
33      A termékleírás elkészítése tehát egy elnevezés OFJ‑ként történő bejegyzéséről szóló uniós jogi aktus elfogadásához szükséges eljárási szakasz (lásd ebben az értelemben: 2018. április 23‑i CRM kontra Bizottság ítélet, T‑43/15, nem tették közzé, EU:T:2018:208, 35. pont).
34      Márpedig az 1151/2012 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a termékleírásnak tartalmaznia kell többek között azt az elnevezést, amelynek oltalmát kérik.
35      Amint azt a Bizottság előadja, e rendelkezés, amely szerint a termékleírásban szerepelnie kell a „kereskedelmi vagy köznyelvben használatos” elnevezésnek, feltételezi annak vizsgálatát, hogy e használat nem sérti‑e az 1151/2012 rendelet 13. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett, félrevezető utalással szembeni oltalmat.
36      Valamely OFJ annak ellenére történő bejegyzése ugyanis, hogy az félrevezetően egy már bejegyzett OEM‑re utal, megfosztaná hatékony érvényesülésétől az 1151/2012 rendelet 13. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt oltalmat, mivel ha ezen elnevezést OFJ‑ként bejegyzik, az OEM‑ként korábban bejegyzett megjelölés már nem élvezheti az 1151/2012 rendelet 13. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt oltalmat.
37      A termékleírás elkészítése, amely a bejegyzési eljárás szükséges szakasza, tehát nem szenvedhet abban a hibában, hogy a bejelentett elnevezés sérti az 1151/2012 rendelet 13. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt oltalmat.
38      Ennélfogva a Bizottság, amely az 1151/2012 rendelet 52. cikke (1) bekezdésének megfelelően jogosult megtagadni a kért bejegyzést, ha úgy ítéli meg, hogy a bejegyzés feltételei nem teljesülnek, nem kötelezhető valamely elnevezés bejegyzésének engedélyezésére, ha úgy ítéli meg, hogy annak a kereskedelemben való használata jogellenes.
39      Ily módon, mivel a Bizottság úgy véli, hogy 2014. június 18., vagyis a szóban forgó OEM‑ek bejegyzéséről szóló rendeletek hatálybalépésének időpontja óta az OFJ‑ként bejegyezni kért elnevezések használata a nyilvántartásban már bejegyzett OEM‑ek számára az 1151/2012 rendelet 13. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján a félrevezető utalással szemben biztosított oltalom megsértésének minősül, ebből azt a következtetést vonhatta le, hogy annak a kereskedelmi vagy köznyelvben történő használata jogellenes.
40      A felperesek tehát tévesen hivatkoznak arra, hogy a félrevezető utalás kérdése nem képezi az 1151/2012 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti, bejegyzésre való jogosultság alapját, és hogy ez az 1151/2012 rendelet 13. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben értelmezett rendelkezés nem képezheti érvényes jogi alapját valamely elnevezés bejegyzése megtagadásának.
41      Másodszor, ami az elnevezés 1151/2012 rendeletben meghatározott feltételeknek való megfelelése Bizottság általi vizsgálatának terjedelmét illeti, meg kell jegyezni, hogy az 1151/2012 rendelet (58) preambulumbekezdése értelmében a Bizottságnak el kell végeznie a kérelmek alapos vizsgálatát annak érdekében, hogy meggyőződjön egyrészt arról, hogy nem tartalmaznak nyilvánvaló hibákat, másrészt pedig arról, hogy mind az uniós jogot, mind a kérelmet benyújtó tagállamon kívüli felek érdekeit kellő mértékben figyelembe vették.
42      E célból az 1151/2012 rendelet 50. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a Bizottság a megfelelő eszközökkel megvizsgálja a tagállamok által benyújtott bejegyzés iránti kérelmeket annak ellenőrzése érdekében, hogy azok megalapozottak‑e, és megfelelnek‑e az említett rendelet által előírt feltételeknek. Ezenkívül az említett rendelet 52. cikke (1) bekezdésének megfelelően, amint az a fenti 38. pontban megállapításra került, a Bizottságnak el kell utasítania az említett kérelmeket, ha úgy ítéli meg, hogy a bejegyzés feltételei nem teljesülnek.
43      Egyébiránt az 1151/2012 rendelet nem határozza meg, hogy mit takar a „megfelelő eszközök” fogalma, és így a Bizottságra bízza annak értékelését, hogy melyek ezek az eszközök.
44      Ebből következik, hogy még ha a nemzeti hatóságok, mivel a Bizottsághoz benyújtottak egy bejegyzés iránti kérelmet, úgy is vélik, hogy az említett kérelem megfelel az 1151/2012 rendeletben előírt feltételeknek, a Bizottságot nem köti az említett hatóságok értékelése, és a valamely elnevezés OEM‑ként vagy OFJ‑ként történő bejegyzéséről szóló határozata vonatkozásában önálló mérlegelési mozgástérrel rendelkezik, mivel az említett rendelet 50. cikkének megfelelően ellenőriznie kell, hogy teljesülnek‑e a bejegyzés feltételei.
45      A jelen ügyben a felperesek azt állítják, hogy a megtámadott határozatban a Bizottság annak kijelentésére szorítkozott, hogy a nemzeti hatóságokkal folytatott levelezésből azt szűrte le, hogy e hatóságok úgy vélik, hogy az OEM oltalma alatt álló három elnevezés és az OFJ oltalmának megszerzése érdekében bejelentett három elnevezés „kellően megkülönböztethetők egymástól”.
46      E tekintetben a Bizottság 2019. február 12‑i levelében tájékoztatta a nemzeti hatóságokat azon szándékáról, hogy az érintett elnevezések OFJ‑ként való bejegyzése iránti kérelmek elutasításáról szóló határozatot fogad el, és felhívta őket, hogy tegyék meg észrevételeiket.
47      2020. november 24‑i levelében a Bizottság megerősítette a nemzeti hatóságok részére azon szándékát, hogy elutasítja az érintett OFJ‑k bejegyzése iránti kérelmeket, és ismételten felkérte a nemzeti hatóságokat, hogy tegyenek további észrevételeket.
48      A Bizottság tehát két alkalommal is felkérte a nemzeti hatóságokat álláspontjuk kifejtésére, mielőtt arra a következtetésre jutott, hogy az érintett elnevezések bejegyzése iránti kérelmek nem felelnek meg a bejegyzésre való alkalmasság 1151/2012 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt feltételeinek, mivel azokat a kereskedelemben vagy a köznyelvben az említett rendelet 13. cikkének megsértésével használták (lásd a fenti 10. pontot).
49      A felperesek állításával ellentétben a Bizottság tehát nem „annak kijelentésére szorítkozott”, hogy a nemzeti hatóságok úgy vélték, hogy az OEM oltalma alatt álló három elnevezés és az OFJ oltalmának megszerzése érdekében bejelentett három elnevezés „kellően megkülönböztethetők egymástól”, hanem a megtámadott határozat elfogadása előtt két alkalommal felhívta a nemzeti hatóságokat, hogy „az OEM oltalma alatt álló három elnevezés és az OFJ‑re bejelentett három elnevezés között, hanem a megtámadott határozat elfogadása előtt kétszer is felhívta a nemzeti hatóságokat arra, hogy adjanak meg minden hasznos információt a szóban forgó OFJ‑k bejegyzése iránti kérelmük alátámasztására. Amennyiben úgy kell érteni, hogy a felperesek – azt állítva, hogy a Bizottság annak kijelentésére szorítkozott, hogy a szóban forgó elnevezések „kellően megkülönböztethetők egymástól” – azt róják fel a Bizottságnak, hogy nem vizsgálta meg kellőképpen az elnevezésnek az 1151/2012 rendeletben meghatározott feltételeknek való megfelelését, ezen érv alátámasztására semmilyen bizonyítékot nem terjesztettek elő. A felperesek különösen nem nevezték meg kifejezetten azt a vizsgálatot, amelyet a Bizottságnak állítólag le kellett volna folytatnia.
50      Harmadszor, ami a Bizottság mérlegelési mozgásterét illeti, a felperesek azt állítják, hogy a 2018. április 23‑i CRM kontra Bizottság ítéletből (T‑43/15, nem tették közzé, EU:T:2018:208) az következik, hogy az a valamely elnevezés OEM‑ként vagy OFJ‑ként történő bejegyzéséről szóló határozat esetében „korlátozott, sőt nem létezik”.
51      E tekintetben a Törvényszék a 2018. április 23‑i CRM kontra Bizottság ítéletben (T‑43/15, nem tették közzé, EU:T:2018:208) kimondta, hogy a Bizottságnak a bejelentett OFJ bejegyzése előtt az 1151/2012 rendelet (58) preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett 50. cikkének (1) bekezdése alapján alapos vizsgálatot követően egyrészt értékelnie kell azt, hogy a bejegyzés iránti kérelemhez csatolt termékleírás tartalmazza‑e az 1151/2012 rendelet által megkövetelt elemeket, és hogy azok nem tartalmaznak nyilvánvaló hibákat, másrészt pedig azt, hogy az elnevezés megfelel‑e az OFJ bejegyzésére vonatkozóan az 1151/2012 rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek. A Törvényszék pontosította, hogy a Bizottságnak ezen értékelést az OFJ bejegyzésének az 1151/2012 rendeletben előírt kritériumaira tekintettel önállóan kell lefolytatnia annak érdekében, hogy biztosítsa e rendelet helyes alkalmazását (2018. április 23‑i CRM kontra Bizottság ítélet, T‑43/15, nem tették közzé, EU:T:2018:208, 67. pont).
52      A jelen ügyben a felperesek közelebbről a 2018. április 23‑i CRM kontra Bizottság ítélet (T‑43/15, nem tették közzé, EU:T:2018:208) 34., 35. és 51. pontjára hivatkoznak. A fent említett pontokban a Törvényszék először is kimondta, hogy a bejegyzési feltételek értékelését a nemzeti hatóságoknak kell – adott esetben a nemzeti bíróságok felügyelete mellett – azt megelőzően elvégezniük, hogy a bejegyzés iránti kérelmet közölnék a Bizottsággal (2018. április 23‑i CRM kontra Bizottság ítélet, T‑43/15, nem tették közzé, EU:T:2018:208, 34. pont), másodszor, hogy ebből az következik, hogy a bejegyzés iránti kérelem amely többek között egy termékleírást tartalmaz, az elnevezés OFJ‑ként történő bejegyzésére irányuló uniós jogi aktus elfogadására irányuló eljárás szükséges szakaszát képezi, mivel a Bizottság e nemzeti jogi aktus tekintetében csak korlátozott mérlegelési mozgástérrel rendelkezik, sőt akár nem is rendelkezik azzal (2018. április 23‑i CRM kontra Bizottság ítélet, T‑43/15, nem tették közzé, EU:T:2018:208, 35. pont), harmadszor pedig, hogy a Bizottság csak korlátozott mérlegelési mozgástérrel rendelkezik, sőt akár nem is rendelkezik azzal a nemzeti hatóságok által az OFJ bejegyzése iránti kérelemben szereplő termék előállítására vagy csomagolására vonatkozó előírások meghatározását illetően végzett értékelések tekintetében, ahogyan ezen előírások a termékleírásban szerepelnek, és amelyeket az OFJ bejegyzése iránti kérelemmel összefüggésben hozzá benyújtott nemzeti jogi aktusok tükröznek (2018. április 23‑i CRM kontra Bizottság ítélet, T‑43/15, nem tették közzé, EU:T:2018:208, 51. pont).
53      Márpedig meg kell állapítani, hogy a jelen ügyben a Bizottság nem kérdőjelezte meg a nemzeti hatóságok által a termékleírásban szereplő olyan kifejezésekre vonatkozóan kifejtett értékeléseket, mint a valamely OFJ bejegyzése iránti kérelemben szereplő termék előállítására vagy csomagolására vonatkozó előírások meghatározása, amelynek kidolgozása a szóban forgó elnevezések OFJ‑ként történő bejegyzésére irányuló eljárás első szakaszát képezi, és amelyek tekintetében a Bizottság kétségkívül csak korlátozott mérlegelési mozgástérrel. rendelkezik, sőt akár nem is rendelkezik azzal (lásd a fenti 52. pontot). A Bizottság a fenti kérelmek jóváhagyása céljából végzett vizsgálata keretében, amely ezen eljárás második szakaszát képezi, állapította meg két alkalommal, miután megfelelően felkérte a nemzeti hatóságokat erre vonatkozó álláspontjuk kifejtésére, hogy az érintett elnevezések bejegyzése iránti kérelmek nem felelnek meg a bejegyzésre való jogosultság 1151/2012 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt feltételeinek, mivel azokat a kereskedelmi vagy köznyelvben az említett rendelet 13. cikkének megsértésével használták (lásd a fenti 10. pontot).
54      Az 1151/2012 rendeletből, és különösen az említett rendelet (58) preambulumbekezdéséből ugyanis az következik, hogy az első szakaszban, ugyanezen rendelet 49. cikkének megfelelően, a nemzeti hatóságok megvizsgálják az elnevezések OEM‑ként vagy OFJ‑ként történő bejegyzése iránti kérelmeket, és amennyiben úgy ítélik meg, hogy az említett rendelet követelményei teljesülnek, benyújtják a Bizottsághoz a kérelmezési dokumentációt, majd második lépésként az említett rendelet 50. és 52. cikkének megfelelően, a Bizottság megvizsgálja a kérelmeket, és a rendelkezésére álló információk, valamint az általa végzett vizsgálat alapján bejegyzi az elnevezéseket vagy elutasítja a bejegyzés iránti kérelmeket.
55      A felperesek által a 2018. április 23‑i CRM kontra Bizottság ítéletre (T‑43/15, nem tették közzé, EU:T:2018:208) tett utalás tehát nem releváns, így a felperesek ezen ítéletből nem vonhatják le azt a következtetést, hogy a Bizottság mérlegelési mozgástere „korlátozott, sőt nem létezik”. E tekintetben már megállapítást nyert, hogy a valamely elnevezés OEM‑ként vagy OFJ‑ként, a bejegyzésre való jogosultságnak az 1151/2012 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a 13. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben értelmezett a) pontjában előírt feltételekre tekintettel történő bejegyzéséről szóló határozatot illetően a Bizottság önálló mérlegelési mozgástérrel rendelkezik (lásd a fenti 44. pontot).
56      A fellebbezők a 2020. január 29‑i GAEC Jeanningros ítélet (C‑785/18, EU:C:2020:46) 25. pontjára is hivatkoznak, amely szerint a nemzeti hatóságokat a hatáskörmegosztási rendszerben megillető döntéshozatali jogkörre tekintettel kizárólag a nemzeti bíróságok határozhatnak az e hatóságok által hozott olyan aktusok jogszerűségéről, mint például amelyek valamely elnevezés bejegyzése iránti kérelmekre vonatkoznak, mely utóbbiak egy uniós jogi aktus elfogadására irányuló eljárás szükséges szakaszát képezik, mivel az uniós intézmények e jogi aktusok tekintetében csak korlátozott vagy nem létező mérlegelési mozgástérrel rendelkeznek. A fellebbezők ezen ítélet 35. és 36. pontjára is hivatkoznak, amelyek szerint a termékleírás kisebb jelentőségű módosításainak jóváhagyását illetően a Bizottság számára biztosított mérlegelési mozgástér – amint az az 1151/2012 rendelet (58) preambulumbekezdéséből kitűnik – lényegében annak ellenőrzésére korlátozódik, hogy a kérelem tartalmazza‑e a szükséges elemeket, és nem szenved‑e nyilvánvaló hibákban.
57      Ebben az ügyben a termékleírás kisebb módosításairól volt szó. A Bíróság a 2020. január 29‑i GAEC Jeanningros ítélet (C‑785/18, EU:C:2020:46) 30. pontjában jelezte, hogy az ilyen kérelmekre egy egyszerűsített, de lényegét tekintve az említett bejegyzési eljáráshoz hasonló eljárás vonatkozik, legalábbis annyiban, hogy az szintén hatáskörmegosztási rendszert vezet be az érintett tagállam hatóságai és a Bizottság között, egyrészt annak vizsgálatát illetően, hogy a módosítási kérelem megfelel‑e az 1151/2012 rendeletből következő követelményeknek, másrészt pedig e kérelem jóváhagyását illetően, a fenti ítélet 31. pontjában pedig azt, hogy a nemzeti bíróságok feladata, hogy megvizsgálják azokat a szabálytalanságokat, amelyekben a termékleírás kisebb jelentőségű módosítására irányuló kérelemre vonatkozó nemzeti jogi aktus esetleg szenved.
58      Márpedig a jelen ügyben nem a termékleírás kisebb módosításairól volt szó, amely termékleírás kidolgozása és esetleges módosításai az elnevezés bejegyzési eljárásának első szakaszába tartoznak, hanem a szóban forgó elnevezéseknek egyedül a Bizottság általi jóváhagyásának vagy elutasításának kérdéséről, amely az eljárás második szakaszába tartozik.
59      Így a 2020. január 29‑i GAEC Jeanningros ítélet (C‑785/18, EU:C:2020:46) 25. pontjából kitűnik, hogy az uniós intézmények „korlátozott vagy nem létező mérlegelési mozgástere” e két szakasz közül az elsőre vonatkozik, vagyis arra, amelynek során a bejegyzés iránti kérelem azon iratanyagát alkotó dokumentumokat összeállítják, amelyet a nemzeti hatóságok adott esetben megküldenek a Bizottságnak.
60      A 2020. január 29‑i GAEC Jeanningros ítéletből (C‑785/18, EU:C:2020:46) tehát a felperesek állításával ellentétben nem lehet azt a következtetést levonni, hogy a Bizottság a második szakaszban, valamely elnevezés OEM‑ként vagy OFJ‑ként történő bejegyzéséről szóló határozata kapcsán, a bejegyzésre való jogosultságnak az 1151/2012 rendelet 13. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben értelmezett 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt feltételeire tekintettel csak „korlátozott vagy nem létező mérlegelési mozgástérrel” rendelkezik.
61      Azokat az érveket tehát, amelyek szerint a Bizottság túllépte hatáskörét, mint megalapozatlanokat el kell utasítani.
A jogerőről
62      A felperesek úgy vélik, hogy a Bizottság a megtámadott határozatban nem kérdőjelezheti meg a Conseil d’État (államtanács) 2019. december 19‑i és 2020. február 13‑i ítéletének 5. pontjában jogerősen kimondottakat, vagyis azt, hogy a szokásosan tájékozott, észszerűen figyelmes és körültekintő fogyasztók esetében nem áll fenn a bejegyzett OEM‑ek és a bejelentett OFJ‑k közötti félrevezető utalás kockázata.
63      E tekintetben, amint az a fenti 51. pontban már szerepel, a Bizottságnak önállóan kell értékelnie, hogy teljesülnek‑e az OFJ bejegyzése tekintetében az 1151/2012 rendeletben előírt kritériumok, annak érdekében, hogy biztosítsa e rendelet megfelelő alkalmazását (lásd ebben az értelemben: 2018. április 23‑i T‑43/15. sz., CRM kontra Bizottság ítélet, T‑43/15, nem tették közzé, EU:T:2018:208, 67. pont).
64      Ennélfogva ezen értékelés megkérdőjelezése érdekében nem lehet a nemzeti bíróság jogerős határozatára hivatkozni.
65      A felpereseknek a Conseil d’État (államtanács) 2019. december 19‑i és 2020. február 13‑i ítélete jogerejének megsértésére alapított érvét tehát mint megalapozatlant el kell utasítani.
66      Ennélfogva e jogalapot mint megalapozatlant el kell utasítani.
[omissis]
A fenti indokok alapján
A TÖRVÉNYSZÉK (kibővített második tanács),
a következőképpen határozott:
1)      A Törvényszék a keresetet elutasítja.
2)      A Törvényszék a Cunsorziu di i Salamaghji Corsi – Consortium des Charcutiers Corses‑t és a mellékletben megnevezett felpereseket kötelezi a saját költségeik és az Európai Bizottság költségeinek viselésére.
Marcoulli
Frimodt Nielsen
Schwarcz
Tomljenović
Norkus
Kihirdetve Luxembourgban, a 2023. július 12‑i nyilvános ülésen.
Aláírások
*      Az eljárás nyelve: francia.
1      A többi felperes felsorolását csak a feleknek kézbesített változat melléklete tartalmazza.
2      A jelen ítéletnek csak azok a pontjai kerülnek ismertetésre, amelyek közzétételét a Törvényszék hasznosnak tartja.