62023TJ0193_RES
T‑193/23. sz. ügy
MegaFon OAO
kontra
az Európai Unió Tanácsa
A Törvényszék ítélete (kibővített első tanács), 2025. január 15.
„Közös kül‑ és biztonságpolitika – Az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedések – A korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek, szervek és szervezetek jegyzéke – A felperes nevének a jegyzékekbe történő felvétele és a jegyzékeken való fenntartása – A meghallgatáshoz való jog – Indokolási kötelezettség – Értékelési hiba – Arányosság – A vállalkozás szabadsága – Megsemmisítés iránti kereset”
Bírósági eljárás – Bizonyítékok benyújtásának határideje – A Törvényszék eljárási szabályzata 85. cikkének (3) bekezdése – Bizonyítékoknak a szóbeli szakasz lezárását megelőző benyújtása – Megengedhetőség – Feltételek – Igazolt késedelmes benyújtás – Igazolás hiánya – A további bizonyíték elfogadhatatlansága
(A Törvényszék eljárási szabályzata, 85. cikk, (3) bekezdés)
(lásd: 31–34. pont)
Intézmények jogi aktusai – Indokolás – Kötelezettség – Terjedelem – Az ukrajnai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – A kettős felhasználású termékek és technológiák Oroszországban lakóhellyel rendelkező bizonyos személyek és Oroszországban székhellyel rendelkező jogalanyok vagy szervezetek részére történő értékesítésének, szállításának, átadásának vagy kivitelének tilalma – Olyan termékek és technológiák Oroszországban lakóhellyel rendelkező bizonyos személyek és Oroszországban székhellyel rendelkező jogalanyok vagy szervezetek részére történő értékesítésének, szállításának, átadásának vagy kivitelének tilalma, amelyek hozzájárulhatnak Oroszország védelmi és biztonsági ágazatának technológiai megerősítéséhez – Az említett intézkedést igazoló különös és konkrét tényezők indokolásban való azonosításának kötelezettsége – Az érintett előtt ismert olyan összefüggésben meghozott határozat, amely alapján megértheti a vele szemben hozott intézkedés terjedelmét – Rövidített indokolás megengedhetősége
(EUMSZ 296. cikk, második bekezdés; az Európai Unió Alapjogi Chartája, 41. cikk, (2) bekezdés, c) pont; a (KKBP) 2022/327, a (KKBP) 2022/578, a (KKBP) 2022/1271, a (KKBP) 2023/434, a (KKBP) 2023/1517 és a (KKBP) 2024/422 határozattal módosított 2014/512/KKBP tanácsi határozat; a 2023/427 rendelettel módosított 833/2014 tanácsi rendelet)
(lásd: 42–44., 46., 55., 57. pont)
Bírósági eljárás – Keresetlevél – Alaki követelmények – A felhozott jogalapok rövid ismertetése – A keresetlevélben kifejtett ténybeli és jogi elemek
(A Törvényszék eljárási szabályzata, 76. cikk, d) pont)
(lásd: 63., 64. pont)
Európai uniós jog – Elvek – Védelemhez való jog – A hatékony bírói jogvédelemhez való jog – Korlátozó intézkedések – A meghozott határozatokat igazoló egyedi és különös okok közlésének kötelezettsége – Az ilyen intézkedések elfogadását megelőző meghallgatáshoz való jog – Korlátozások – Feltételek – Az intézkedést bevezető eredeti jogi aktus és az ezen intézkedést fenntartó jogi aktus közötti különbség
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 41. cikk, (2) bekezdés, a) pont, 47. cikk, és 52. cikk, (1) bekezdés)
(lásd: 70–74., 77–79., 81., 82., 86–88. pont)
Európai Unió – Az intézmények jogi aktusai jogszerűségének bírósági felülvizsgálata – Az ukrajnai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – A felülvizsgálat terjedelme – Az intézkedés megalapozottságára vonatkozó bizonyíték – Az Unió illetékes hatóságának azon kötelezettsége, hogy vitatás esetén bizonyítsa az érintett személyekkel vagy szervezetekkel szemben figyelembe vett indokok megalapozottságát – Először az ellenkérelem szakaszában előterjesztett bizonyítékok – Megengedhetőség – Feltétel – Közismert tényeket alátámasztó bizonyítékok – Értékelési hiba – Hiány
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 47. cikk; a (KKBP) 2022/327, a (KKBP) 2022/578, a (KKBP) 2022/1271, a (KKBP) 2023/434, a (KKBP) 2023/1517 és a (KKBP) 2024/422 határozattal módosított 2014/512/KKBP tanácsi határozat; a 2023/427 rendelettel módosított 833/2014 tanácsi rendelet)
(lásd: 110–114., 119., 123., 138–145. pont)
Európai Unió – Az intézmények jogi aktusai jogszerűségének bírósági felülvizsgálata – Az ukrajnai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – A felülvizsgálat terjedelme – A felperes nevének a megtámadott jogi aktusok mellékletében foglalt jegyzékekbe való felvétele amiatt, hogy közvetlenül támogatja az orosz katonai és ipari bázist – Nyilvánosan hozzáférhető okirati bizonyítékok – Elfogadhatóság
(A (KKBP) 2022/327, a (KKBP) 2022/578, a (KKBP) 2022/1271, a (KKBP) 2023/434, a (KKBP) 2023/1517 és a (KKBP) 2024/422 határozattal módosított 2014/512/KKBP tanácsi határozat; a 2023/427 rendelettel módosított 833/2014 tanácsi rendelet)
(lásd: 126–128. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Az ukrajnai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – A kettős felhasználású termékek és technológiák Oroszországban lakóhellyel rendelkező bizonyos személyek és Oroszországban székhellyel rendelkező jogalanyok vagy szervezetek részére történő értékesítésének, szállításának, átadásának vagy kivitelének tilalma – Olyan termékek és technológiák Oroszországban lakóhellyel rendelkező bizonyos személyek és Oroszországban székhellyel rendelkező jogalanyok vagy szervezetek részére történő értékesítésének, szállításának, átadásának vagy kivitelének tilalma, amelyek hozzájárulhatnak Oroszország védelmi és biztonsági ágazatának technológiai megerősítéséhez – A vállalkozás szabadságának és a jóhírnév tiszteletben tartásának korlátozása – Az arányosság elvének megsértése – Hiány
(A (KKBP) 2022/327, a (KKBP) 2022/578, a (KKBP) 2022/1271, a (KKBP) 2023/434, a (KKBP) 2023/1517 és a (KKBP) 2024/422 határozattal módosított 2014/512/KKBP tanácsi határozat; a 2023/427 rendelettel módosított 833/2014 tanácsi rendelet)
(lásd: 161–166. pont)
Összefoglalás
Ez az ügy új kérdéseket vet fel a valamely szervezet nevének az ágazati korlátozó intézkedésekre vonatkozó jegyzékbe való felvétele megalapozottságának alátámasztására irányuló bizonyítékokat tartalmazó iratanyag összeállítását illetően az Európai Unió Tanácsát terhelő kötelezettségek terjedelmével kapcsolatban.
2014. július 31‑én az ukrajnai helyzetre tekintettel a Tanács elfogadta a 2014/512 határozatot (
1
) és a 833/2014 rendeletet (
2
) annak érdekében, hogy célzott korlátozó intézkedéseket vezessen be többek között a kettős felhasználású termékek és az érzékeny technológiák területén. Ezeket a jogi aktusokat az Oroszországi Föderáció által 2022. február 24‑én Ukrajnában indított katonai műveletet követően több alkalommal módosították. (
3
)
A Tanács ezt követően több jogi aktust fogadott el, (
4
) amelyekkel a moszkvai (Oroszország) székhelyű, a távközlési ágazatban működő MegaFon OAO‑t, az Oroszországi Föderáció katonai és ipari bázisát az Ukrajna elleni agresszív háborújában közvetlenül támogató szervezetként felvették azon szervezetek jegyzékeibe, amelyek tekintetében korlátozásokat vezettek be a kettős felhasználású termékek és technológiák, valamint az Oroszország védelmi és biztonsági ágazatának technológiai megerősítéséhez esetlegesen hozzájáruló termékek és technológiák kivitelére vonatkozóan, és a MegaFont e jegyzékeken fenntartották.
E társaság ezen jogi aktusok megsemmisítését kéri, többek között arra hivatkozva, hogy a Tanács megsértette az indokolási kötelezettségét, megsértette a védelemhez való jogot és a hatékony bírói jogvédelemhez való jogot, valamint értékelési hibát követett el, amennyiben tévesen állapította meg, hogy közvetlenül támogatja az orosz katonai és ipari bázist.
A Törvényszék a keresetet elutasítja.
A Törvényszék álláspontja
Először is az indokolási kötelezettség Tanács általi megsértésére alapított jogalapot illetően a Törvényszék emlékeztet arra, hogy a korlátozó intézkedést előíró jogi aktus indokolásának meg kell határoznia azokat az egyedi és konkrét okokat, amelyek miatt a Tanács úgy ítélte meg, hogy – ezen aktus elfogadásának hátterét is figyelembe véve – az érintettel szemben ilyen intézkedést kell hozni.
A jelen ügyben azok az egyedi és konkrét okok, amelyek miatt a Tanács úgy ítélte meg, hogy a felperesnek a szóban forgó intézkedések hatálya alá kell tartoznia, és így a felperes nevét fel kell venni a vitatott jegyzékekbe, megfelelnek a megtámadott jogi aktusok releváns rendelkezéseiben és preambulumbekezdéseiben (
5
) rögzített kritériumoknak, vagyis annak, hogy a felperes az orosz katonai és ipari bázist közvetlenül támogató szervezetnek minősül.
E tekintetben a több személyre vonatkozó korlátozó intézkedések elfogadása céljából az Oroszország katonai és ipari bázisának közvetlen támogatásával kapcsolatos ugyanazon megfontolások alkalmazása nem zárja ki, hogy e megfontolások minden egyes érintett személy esetében kellően konkrét indokolást eredményeznek.
A felperes tehát megérthette, hogy azért vették fel a vitatott jegyzékekbe, és tartották fenn azokon, mert olyan szervezetnek tekintették, amely közvetlenül támogatja Oroszország katonai és ipari bázisát az Ukrajna elleni agresszív háborújában, figyelembe véve azt a körülményt, hogy Oroszország egyik legnagyobb mobiltelefon‑ és távközlési szolgáltatója, valamint figyelembe véve a megtámadott jogi aktusok elfogadását övező politikai hátteret.
Másodszor, a védelemhez való jog és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog megsértésére alapított jogalapot illetően a Törvényszék emlékeztet arra, hogy a meghallgatáshoz való jog mindenkinek biztosítja azt a lehetőséget, hogy az érdekeit esetlegesen hátrányosan érintő határozat elfogadását megelőzően a közigazgatási eljárás során ismertethesse az álláspontját. Így a korlátozó intézkedések elfogadására irányuló eljárás során az Európai Unió illetékes hatóságának közölnie kell az érintett személlyel azokat a vele szemben felhozott indokokat és információkat, amelyekre e hatóság a határozatát alapítani szándékozik, annak érdekében, hogy lehetővé tegye e személy számára, hogy hasznosan ismertethesse az azokkal kapcsolatos álláspontját.
Mindazonáltal a meghallgatáshoz való jog bizonyos feltételek mellett korlátozható. (
6
) Közelebbről, a Törvényszék ítélkezési gyakorlata szerint a Tanács nem köteles előzetesen közölni az érintett személlyel vagy szervezettel azokat az indokokat, amelyek alapján korlátozó intézkedéseket kíván elfogadni vele szemben. E kötelezettség hiánya az ezen intézkedések hatékonyságához szükséges meglepetésszerűséggel, és végső soron az Unió és tagállamai biztonságát vagy nemzetközi kapcsolatainak irányítását érintő kényszerítő megfontolásokkal magyarázható.
Ezenkívül sem a korlátozó intézkedéseket megállapító jogi aktusok releváns rendelkezései, sem a védelemhez való jog tiszteletben tartásának általános elve nem biztosítja az érdekeltek számára a formális meghallgatáshoz való jogot, mivel elegendő annak lehetősége, hogy az észrevételeiket írásban előterjesszék.
A jelen ügyben az eredeti jogi aktusoknak meglepetésszerűnek kellett lenniük, a Tanács tehát nem volt köteles a felperest a jegyzékbe való felvételét megelőzően meghallgatni.
Mindazonáltal a Tanács köteles volt az ezen intézkedéseket előíró jogi aktusok elfogadását követően – a felperes kérelmére – haladéktalanul közölni az ezen intézkedések vele szembeni alkalmazását alátámasztó indokokat annak érdekében, hogy kifejthesse az ezen indokokra vonatkozó álláspontját. (
7
)
A jelen ügyben a felperes kérelmeire a Tanács lényegében azt válaszolta, hogy a vitatott jegyzékekbe való felvételét igazoló indok a jegyzékbe vételt előíró eredeti jogi aktusok releváns rendelkezéseiben szerepel, mégpedig akként, hogy a felperes az orosz katonai és ipari bázist közvetlenül támogató szervezet.
Ennélfogva a felperes megérthette azokat az indokokat, amelyek miatt a nevét felvették a vitatott jegyzékekbe, ami lehetővé tette számára a jogai lehető legjobb feltételek mellett történő védelmét.
A valamely személlyel szemben hozott korlátozó intézkedések fenntartására vonatkozó határozatot illetően a Törvényszék emlékeztet arra, hogy a Tanácsnak egyrészt a határozatának elfogadása előtt közölnie kell az érintett személlyel a határozatának alapjául rendelkezésére álló új bizonyítékokat, amelyek alapján naprakésszé tette a felperes személyes helyzetére és a szóban forgó harmadik országban fennálló helyzetre vonatkozó információkat, másrészt pedig be kell szereznie az érintett személy ezen új bizonyítékokkal kapcsolatos észrevételeit.
Márpedig a jelen ügyben a fenntartásról szóló jogi aktusok indokai nem különböznek az eredeti jogi aktusok indokaitól, így a Tanács nem volt köteles meghallgatni a felperest azok elfogadása előtt.
Harmadszor, az értékelési hibára alapított jogalapot illetően a Törvényszék mindenekelőtt azt a kérdést vizsgálja, hogy a Tanács hivatkozhatott‑e az ellenkérelem szakaszában előterjesztett bizonyítékokra. A Törvényszék emlékeztet arra, hogy az, hogy a Tanács nem közölte azokat a bizonyítékokat, amelyek alapján valamely személyt felvett a korlátozó intézkedések jegyzékére, nem sértheti e személy védelemhez való jogát, amennyiben ezek a bizonyítékok ismert összefüggésbe illeszkednek, másként fogalmazva, ha nyilvánosan hozzáférhetők, és ennélfogva közismertnek tekinthetők. A jelen ügyben a Törvényszék úgy ítéli meg, hogy közismertnek vélelmezhető az, hogy az Oroszországi Föderáció egyik jelentős távközlési szolgáltatója, mint amilyen a felperes, háború idején részt vesz ezen ország katonai és ipari bázisának közvetlen támogatásában. Így a Tanács főszabály szerint nem köteles okirati bizonyítékokat szolgáltatni, amennyiben a vitatott jegyzékekbe való felvétel alapjául szolgáló állítólagos tények közismertnek tekinthetők. Ezenkívül a Törvényszék úgy ítéli meg, hogy vitatás esetén a Tanács jogosult arra, hogy nyilvánosan hozzáférhető dokumentumokat nyújtson be a Törvényszékhez az ilyen közismert tény helytállóságának alátámasztására.
Továbbá a Törvényszék elismeri a Tanács által szolgáltatott bizonyítékok megbízhatóságát és relevanciáját. Ugyanis, először is az egyes internetes oldalak cikkeiben feltárt, a felperes által Ukrajna egyes, orosz ellenőrzés alatt álló területein nyújtott barangolási szolgáltatások, valamint a Krímben nyújtott távközlési szolgáltatások még inkább veszélyeztethetik Ukrajna területi integritását. Ennélfogva olyan valószínűsítő körülménynek minősülnek, amely megerősíti, hogy a felperes támogatja az orosz katonai és ipari bázist. Másodszor, a Tanács a nyilvánosság számára hozzáférhető, a felperes infrastruktúrájának a harkivi területen való jelenlétéről beszámoló újságcikkeket nyújtott be. Harmadszor, a Tanács egy internetes oldalról az orosz hadsereg és a felperes között 2013 és 2021 között kötött szerződések listáját feltüntető kivonatokat nyújtott be, ami a felperes és e hadsereg közötti hosszú távú kapcsolat fennállásáról tanúskodik, és ami megerősíti azt az érvelést, hogy a felperes az Oroszországi Föderáció katonai és ipari bázisát közvetlenül támogató szervezet.
(
1
)	Az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2014. július 31‑i 2014/512/KKBP tanácsi határozat (HL 2014. L 229., 13. o.).
(
2
)	Az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2014. július 31‑i 2014/833/KKBP tanácsi rendelet (HL 2014. L 229., 1. o.; helyesbítések: HL 2014. L 246., 59. o.; HL 2022. L 114., 214. o.; HL 2022. L 210., 20. o.).
(
3
)	A 2014/512 határozatot a 2022. február 25‑i (KKBP) 2022/327 határozat (HL 2022. L 48., 1. o.), a 2022. április 8‑i (KKBP) 2022/578 határozat (HL 2022. L 111., 70. o.) és a 2022. július 21‑i (KKBP) 2022/1271 határozat (HL 2022. L 193., 196. o.) módosította. A 833/2014 rendeletet a 2022. február 25‑i (EU) 2022/328 tanácsi rendelet (HL 2022. L 49., 1. o.; helyesbítés: HL 2022. L 114., 212. o.), a 2022. április 8‑i (EU) 2022/576 tanácsi rendelet (HL 2022. L 111., 1. o.; helyesbítések: HL 2022. L 190., 191. o.; HL 2022. L 202., 58. o.) és a 2022. július 21‑i (EU) 2022/1269 tanácsi rendelet (HL 2022. L 193., 1. o.) módosította.
(
4
)	Egyrészt az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP határozat módosításáról szóló, 2023. február 25‑i (KKBP) 2023/434 tanácsi határozatról (HL 2023. L 59. I., 593. o.), valamint az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 833/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2023. február 25‑i (EU) 2023/427 tanácsi rendeletről (HL 2023. L 59. I., 6. o.; helyesbítés: HL 2023. L 68., 181. o.), másrészt az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP határozat módosításáról szóló, 2023. július 20‑i (KKBP) 2023/1517 tanácsi határozatról (HL 2023. L 184., 40. o.), harmadrészt pedig az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP határozat módosításáról szóló, 2024. január 29‑i (KKBP) 2024/422 tanácsi határozatról (HL L 2024/422) van szó.
(
5
)	Különösen a 2023/434 határozat (10) preambulumbekezdéséről, a módosított 2014/512 határozat 3., 3a. és 3b. cikkéről, valamint a 2023/427 rendelet (4) preambulumbekezdéséről és a módosított 833/2014 rendelet 2., 2a. és 2b. cikkéről van szó.
(
6
)	Az Európai Unió Alapjogi Chartája 52. cikkének (1) bekezdésével összhangban.
(
7
)	Lásd: 2013. július 18‑iBizottság és társai kontra Kadi ítélet (C‑584/10 P, C‑593/10 P és C‑595/10 P, EU:C:2013:518, 100. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).