62018TJ0150_RES
T‑150/18. és T‑345/18. sz. egyesített ügyek
BNP Paribas
kontra
Európai Központi Bank
A Törvényszék ítélete (kibővített második tanács), 2020. szeptember 9.
„Gazdaság‑ és monetáris politika – Hitelintézetek prudenciális felügyelete – A betétbiztosítási rendszerhez vagy az Egységes Szanálási Alaphoz visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások útján történő hozzájárulás – Az EKB‑ra ruházott feladatok – Az EKB külön felügyeleti hatáskörei –Az 1024/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének f) pontja, valamint 16. cikke (1) bekezdésének c) pontja és (2) bekezdésének d) pontja – A fennálló visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások halmozott összegének az elsődleges alapvető tőkeinstrumentumokból történő levonását előíró intézkedés – Az egyedi vizsgálat hiánya”
Gazdaság‑ és monetáris politika – Gazdaságpolitika – Az uniós pénzügyi ágazat felügyelete – Egységes Felügyeleti Mechanizmus – A hitelintézeti csoportok összevont alapú prudenciális felügyelete – Tőkekövetelmény – Az Európai Központi Bank által végzett ellenőrzés és értékelés terjedelme
(1024/2013 tanácsi rendelet, 4. cikk, (1) bekezdés, f) pont, és 16. cikk, (1) bekezdés, c) pont, és (2) bekezdés, d) pont)
(lásd: 55–60. pont)
Gazdaság‑ és monetáris politika – Gazdaságpolitika – Az uniós pénzügyi ágazat felügyelete – Egységes Felügyeleti Mechanizmus – A hitelintézeti csoportok összevont alapú prudenciális felügyelete – Tőkekövetelmény – Az Európai Központi Bank által végzett ellenőrzés és értékelés terjedelme – Egyedi felügyeleti felülvizsgálatra vonatkozó kötelezettség
(1024/2013 tanácsi rendelet, 4. cikk, (1) bekezdés, f) pont, és 16. cikk, (1) bekezdés, c) pont, és (2) bekezdés, d) pont)
(lásd: 61., 75–82. pont)
Gazdaság‑ és monetáris politika – Gazdaságpolitika – Az uniós pénzügyi ágazat felügyelete – Egységes Felügyeleti Mechanizmus – A hitelintézeti csoportok összevont alapú prudenciális felügyelete – Tőkekövetelmény – Az Európai Központi Bank által végzett ellenőrzés és értékelés terjedelme – Tőke, amely külön politika vagy kezelés alkalmazását megkövetelő intézkedés tárgyát képezheti – Fogalom – Visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások – Bennfoglaltság
(1024/2013 tanácsi rendelet, 4. cikk, (1) bekezdés, f) pont, és 16. cikk, (1) bekezdés, c) pont, és (2) bekezdés, d) pont)
(lásd: 69., 70. pont)
Összefoglalás
A felperes, a BNP Paribas „jelentősnek” minősített hitelintézet, amely ezért az Európai Központi Bank (EKB) közvetlen prudenciális felügyelete alatt áll. Az Egységes Szanálási Alap finanszírozása keretében a felperes visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások útján történő hozzájárulás mellett döntött. (
1
) Prudenciális felügyeleti jogkörének gyakorlása során az EKB 2017. december 19‑én határozatot (
2
) fogadott el, amely arra kötelezte a felperest, hogy az elsődleges alapvető tőkeinstrumentumokból (Common Equity Tier 1, CET 1) (
3
) vonja le a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások halmozott összegét (a továbbiakban: megtámadott intézkedés).
Az EKB e határozatot arra a megállapításra alapította, hogy a felperes a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokat mérlegen kívüli tételekként kezelte, ami a CET 1 túlértékelésének kockázatát hordozza. A visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások ugyanis nem szerepeltek a felperes mérlegének passzívái között, és mivel a hozzájuk kapcsolódó garancia az Egységes Szanálási Alapba való befizetéséig nem volt hozzáférhető, lehetetlen volt igénybe venni a felperes tevékenységéhez kapcsolódó esetleges veszteségek fedezésére. Az EKB úgy vélte, hogy ez a helyzet nem ad pontos áttekintést a felperes pénzügyi stabilitásáról, mivel különbség van a felperes által feltüntetett CET 1 összege és a felperes által viselhető veszteségek tényleges összege között.
A felperes által az EKB felülvizsgálati testületéhez benyújtott kérelem nyomán az EKB 2017. december 19‑i határozatát egy 2018. április 26‑i határozattal (
4
) váltotta fel, amelynek a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokra vonatkozó része változatlan maradt. Ez utóbbi határozat helyébe lépett 2019. március 1‑jén egy 2019. február 14‑i határozat, (
5
) amely a felperessel szemben a megtámadott intézkedéssel azonos intézkedést írt elő. A felperes két keresetet nyújtott be a Törvényszékhez az említett intézkedést vele szemben előíró EKB‑határozatok részleges megsemmisítése iránt.
A Törvényszék kibővített tanácsban eljárva, a két eljárás (T‑150/18 és T‑345/18) egyesítését követően 2020. szeptember 9‑én hozott ítéletében részben hatályon kívül helyezte az EKB határozatait azzal az indokkal, hogy az EKB nem végezte el a felperes kockázati profiljának a megtámadott intézkedés vele szembeni előírását megelőző egyedi felügyeleti felülvizsgálatát.
Először is a Törvényszék megállapította, hogy az EKB által elfogadott határozatok esetében nem hiányzik a jogi alap, mivel az EKB prudenciális felügyeleti és értékelési hatáskörében járt el, amely hatáskörök feljogosítják az EKB‑t arra, hogy az intézményektől a tőkekövetelmények vonatkozásában külön tartalékképzési szabályzatot vagy eszközkezelést követeljen. (
6
)
Másodszor, miután megállapította, hogy a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások teljesítésének biztosítékaként elhelyezett összegek (
7
) elválaszthatatlanul kapcsolódnak magukhoz a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokhoz, a Törvényszék elutasította a felperes azon érvét, amely szerint ez utóbbiak nem képezhették olyan prudenciális felügyeleti intézkedés tárgyát, amely a sajáttőke‑követelmények tekintetében külön eszközkezelést ír elő amiatt, hogy azokat mérlegen kívüli tételekként kezelik. A Törvényszék ugyanis megállapította, hogy bár a megtámadott intézkedés nem közvetlenül a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokra, hanem az azok kifizetésének biztosítékául elhelyezett összegekre vonatkozott, azok elválaszthatatlan jellege lehetővé tette ezen intézkedés kiterjesztését a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokra.
Ezzel szemben az ilyen intézkedés alkalmazása arra kötelezte az EKB‑t, hogy elvégezze a felperes kockázati profiljának, és különösen azon eszközöknek, stratégiáknak és mechanizmusoknak az egyedi vizsgálatát, amelyeket a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások számviteli kezeléséből eredő kockázat kezelésére alkalmaznak. E tekintetben a Törvényszék először is megállapította, hogy az EKB meghatározta a felperesnek a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások következtében fennálló kockázati kitettségének mértékét. Mindazonáltal a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy az EKB által elfogadott azon érvelés, amely szerint a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások mérlegen kívüli számviteli kezelése önmagában problematikus, mivel jellegéből adódóan a CET 1 túlértékelését vonja maga után, olyan általános jellegű megfontolások közé tartozik, amelyek bármely hitelintézetre alkalmazhatók, amely a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások hasonló kezelését választja. Így a Törvényszék megállapította, hogy a megtámadott határozatok nem utalnak arra, hogy az EKB annak ellenőrzésére irányuló egyedi vizsgálatot végzett volna, hogy a felperes alkalmazott‑e olyan eszközöket, stratégiákat vagy mechanizmusokat, amelyek célja a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások mérlegen kívüli kezeléséhez kapcsolódó prudenciális kockázatok kezelése.
Egyébiránt, megállapítva, hogy a megtámadott intézkedést a felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárás (Supervisory Review and Evaluation Process, SREP) keretében fogadták el, a Törvényszék arra a következtetésre jutott, hogy e helyzet nem jelenti feltétlenül azt, hogy a felperes sajátos körülményeit figyelembe vevő egyedi vizsgálatot végeztek el. Ezenfelül a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy bár a megtámadott határozatok elfogadását megelőzően elvégzett hatásvizsgálat hasznos lehet a megtámadott intézkedés arányos jellegének értékelése szempontjából, az egyedi vizsgálat céljától eltérő logikát és célt követ, és nem hasonlítható egy ilyen vizsgálathoz.
Következésképpen a Törvényszék arra a következtetésre jutott, hogy az EKB azáltal, hogy a mérlegen kívüli tételként kezelt, visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalásokkal járó esetleges kockázat egyszerű megállapításán túl nem végzett vizsgálatot, és nem vizsgálta a felperes konkrét helyzetét, és különösen a kockázati profilját, valamint a likviditási szintjét, és azáltal, hogy nem vette figyelembe a potenciális kockázatot csökkentő esetleges tényezőket, megsértette a felperes egyedi felügyeleti felülvizsgálatára vonatkozó kötelezettségét. (
8
)
(
1
)	Azok a hozzájárulások, amelyeket a hitelintézetek az Egységes Szanálási Alapba kötelesek fizetni, azonnali befizetés vagy visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások útján fizethetők. A hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010 rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15‑i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2014. L 225., 1. o.; helyesbítés: HL 2014. L 372., 9. o.) 70. cikkének (3) bekezdése szerint a hitelintézetek vállalják, hogy az Egységes Szanálási Alaphoz való hozzájárulás összegét a szanálási hatóság első felszólítására megfizetik.
(
2
)	Az EKB 2017. december 19‑i ECB/SSM/2017‑R0MUWSFPU8MPRO8K5P83/248 határozata.
(
3
)	Ezen tőkeinstrumentumok célja a hitelintézet tevékenysége folyamatosságának biztosítása és a fizetésképtelenségi helyzetek elkerülése.
(
4
)	Az EKB 2018. április 26‑i ECB‑SSM‑2018‑FRBNP‑17 határozata.
(
5
)	Az EKB 2019. február 14‑i ECB‑SSM‑2019‑FRBNP‑12 határozata.
(
6
)	Az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15‑i 1024/20136/EU tanácsi rendelet (HL 2013. L 287., 63. o) 16. cikke (1) bekezdése c) pontjának és (2) bekezdése d) pontjának megfelelően.
(
7
)	Ezen összegek a szanálási hatóságok számára szabadon elérhető, a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások összegével megegyező összegű készpénzbetét formáját öltik.
(
8
)	Az 1024/2013 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének f) pontjában, valamint 16. cikke (1) bekezdésének c) pontjában és (2) bekezdésének d) pontjában foglaltaknak megfelelően.