62015TO0259_CS
Účastníci řízení
Výrok
Účastníci řízení
Ve věci T‑259/15 R,
SA Close, se sídlem v Harzé-Aywaille (Belgie),
Cegelec, se sídlem v Bruselu (Belgie),
zastoupené J.-M. Rikkersem a J.-L. Teheuxem, avocats,
navrhovatelky,
proti
Evropskému parlamentu, zastoupenému M. Rantala, M. Mrazem a F. Poilvachem, jako zmocněnci,
žalovanému,
jejímž předmětem je návrh na odklad vykonatelnosti rozhodnutí ze dne 19. března 2015, kterým Parlament odmítl nabídku předloženou navrhovatelkami v zadávacím řízení INLO-D-UPIL-T‑14-A04 na stavební práce týkajícím se části zakázky č. 73 (energetická centrála) „projektu rozšíření a rekonstrukce budovy Konrada Adenauera v Lucemburku“, a rozhodnutí z téhož dne, kterým byla dotčená veřejná zakázka zadána jinému uchazeči,
PŘEDSEDA TRIBUNÁLU
vydává toto
Usnesení (1)
Skutečnosti předcházející sporu
1. V rámci zadávacího řízení INLO-D-UPIL-T‑14-A04 vypsaného Evropským parlamentem v červenci 2014 pro účely veřejné zakázky „Projekt rozšíření a rekonstrukce budovy Konrada Adenauera v Lucemburku“ předložily žalobkyně, společnosti SA Close a Cegelec, sdružené ve formě ad hoc společnosti, nabídku pro část zakázky č. 73 (energetická centrála).
2. Dopisem ze dne 27. března 2015, který byl navrhovatelkám doručen téhož dne, jim Parlament oznámil, že jejich nabídka nebyla vybrána, neboť nenabízely nejnižší cenu. Dne 19. března 2015 byla totiž jednak tato nabídka odmítnuta, a jednak byla dotčená veřejná zakázka zadána jinému uchazeči.
[ omissis ]
Řízení a návrhová žádání účastníků řízení
9. Návrhem došlým kanceláři Tribunálu dne 26. května 2015 podaly navrhovatelky žalobu na neplatnost rozhodnutí Parlamentu ze dne 19. března 2015 odmítajícího jejich nabídku a rozhodnutí z téhož dne zadávajícího dotčenou veřejnou zakázku ad hoc sdružení Énergie KAD, založenému obchodními společnostmi X a Y (dále jen „napadená rozhodnutí“).
10. Samostatným podáním, rovněž došlým kanceláři Tribunálu dne 26. května 2015, podaly navrhovatelky návrh na předběžné opatření, v němž se domáhají toho, aby předseda Tribunálu odložil vykonatelnost napadených rozhodnutí.
11. Ve svém vyjádření k návrhu předběžného opatření došlém kanceláři Tribunálu dne 11. června 2015 Parlament navrhuje, aby předseda Tribunálu:
– zamítl návrh na předběžné opatření;
– rozhodl o nákladech řízení v souladu s čl. 87 odst. 1 jednacího řádu v rozhodnutí, jímž se končí řízení.
Právní otázky
[ omissis ]
K naléhavosti
[ omissis ]
35. Z výše uvedeného vyplývá, že podmínka naléhavosti není v projednávané věci splněna.
36. Předseda Tribunálu však ve věcech veřejných zakázek nedávno rozhodl, že povinnost prokázat vznik nenapravitelné újmy může být ze strany vyloučeného uchazeče z výše uvedených systémových důvodů splněna zpravidla jen s nadměrnými obtížemi [v tomto smyslu viz usnesení ze dne 4. prosince 2014, Vanbreda Risk & Benefits/Commission, T‑199/14 R, Rec (Výňatky), EU:T:2014:1024, bod 157]. Místopředseda Soudního dvora na základě toho učinil závěr, že pokud vyloučený uchazeč prokáže existenci zvláště závažného fumus boni juris, nelze od něj vyžadovat, aby prokázal, že by mu zamítnutí jeho návrhu na předběžná opatření mohlo způsobit nenapravitelnou újmu, neboť jinak by bylo nepřiměřeně a neoprávněně zasaženo do práva na účinnou soudní ochranu, které mu zaručuje článek 47 Listiny základních práv Evropské unie (viz usnesení Komise v. Vanbreda Risk & Benefits, bod 31 výše, EU:C:2015:275, bod 41).
37. Takové uvolnění podmínek pro posouzení naléhavosti odůvodněné právem na účinnou soudní ochranu však nelze provádět neomezeně vzhledem k tomu, že zájmy vyloučeného uchazeče, veřejného zadavatele a úspěšného uchazeče musejí být uvedeny do souladu. Z toho vyplývá, že takové uvolnění připadá v úvahu pouze v předsmluvní fázi a za předpokladu, že bude dodržena odkladná lhůta stanovená v čl. 171 odst. 1 nařízení č. 1268/2012, která podle okolností trvá deset či čtrnáct kalendářních dnů. Pokud veřejný zadavatel uzavře s úspěšným uchazečem smlouvu poté, co tato lhůta uplynula a zároveň předtím, než je podán návrh na předběžné opatření, uvedené uvolnění podmínek není odůvodněné (viz usnesení Komise v. Vanbreda Risk & Benefits, bod 31 výše, EU:C:2015:275, body 34 a 42).
38. Když totiž tato odkladná lhůta – která brání veřejnému zadavateli přejít ke smluvní fázi před jejím uplynutím a která umožňuje dotčeným osobám napadnout u soudu zadání zakázky před tím, než bude smlouva uzavřena – skutečně před uzavřením smlouvy uplynula, možnost domáhat se u unijního soudu pouze náhrady škody přiznané vyloučenému uchazeči nelze kvalifikovat jako porušení práva na účinnou soudní ochranu (viz usnesení Komise v. Vanbreda Risk & Benefits, bod 31 výše, EU:C:2015:275, body 36, 37 a 39).
39. Pokud jde o uplatnění těchto zásad v projednávané věci, ze spisu vyplývá jednak to, že dotčená veřejná zakázka byla dne 19. března 2015 zadána ad hoc společnosti Énergie KAD, založené obchodními společnostmi X a Y, a že navrhovatelkám bylo odmítnutí jejich nabídky oznámeno dne 27. března 2015, a jednak to, že k podpisu smlouvy na stavební práce pro část zakázky č. 73 (energetická centrála) pod referenčním číslem INLO-D-UPIL-T‑14-A04, uzavřené mezi výše uvedenou ad hoc společností a obchodní společností Bâtiment Konrad Adenauer du Parlement, došlo dne 24. dubna 2015.
40. Vzhledem k tomu, že odmítavé rozhodnutí bylo navrhovatelkám oznámeno dne 27. března 2015 a dotčená smlouva byla uzavřena dne 24. dubna 2015, odkladná lhůta použitelná v souladu s čl. 171 odst. 1 nařízení č. 1268/2012, ať už v trvání deseti či čtrnácti dnů, tudíž byla v projednávané věci každopádně dodržena. Navrhovatelky navíc podaly žalobu na neplatnost a projednávaný návrh na předběžné opatření dne 26. května 2015, tedy měsíc po uzavření dotčené smlouvy. Za těchto podmínek nelze uvolnění podmínek naléhavosti v zásadě odůvodnit.
41. Je ovšem nutné podotknout, že odkladná lhůta umožňuje dotčeným osobám napadnout zadání veřejné zakázky u soudu před samotným uzavřením smlouvy pouze v případě, že tyto dotyčné osoby mají dostatečné informace k tomu, aby určily, zda je rozhodnutí o zadání zakázky případně protiprávní (viz usnesení Komise v. Vanbreda Risk & Benefits, bod 31 výše, EU:C:2015:275, bod 47).
42. Má-li být respektována zásada práva na účinnou soudní ochranu, nelze mít za to, že odkladná lhůta byla dodržena v případě, kdy nebylo skutečně možné podat žalobu doplněnou o návrh na předběžné opatření před uzavřením smlouvy, jelikož vyloučený uchazeč neměl během této lhůty k dispozici dostačující informace, jež by mu umožnily takové návrhy podat (viz usnesení Komise v. Vanbreda Risk & Benefits, bod 31 výše, EU:C:2015:275, bod 48).
43. Vzhledem k požadavkům zásady právní jistoty však musí být tato výjimka z čistě mechanického uplatňování odkladné lhůty vyhrazena pro výjimečné případy, kdy vyloučený uchazeč neměl žádný důvod domnívat se před tím, než byla s úspěšným uchazečem smlouva uzavřena, že je rozhodnutí o zadání veřejné zakázky protiprávní (viz usnesení Komise v. Vanbreda Risk & Benefits, bod 31 výše, EU:C:2015:275, bod 49).
44. Je tedy třeba posoudit, zda navrhovatelky disponovaly dostatečnými informacemi k tomu, aby mohly využít odkladné lhůty k podání žaloby na neplatnost napadených rozhodnutí a návrhu na odklad jejich vykonatelnosti před uzavřením smlouvy mezi Parlamentem a ad hoc společností Énergie KAD, k němuž došlo dne 24. dubna 2015.
45. V tomto ohledu je nutné konstatovat, že navrhovatelky informovaly Parlament již dne 3. dubna 2015, tedy dlouho před uzavřením dotčené smlouvy, o pochybnostech, které měly ohledně legality nabídky vybrané veřejným zadavatelem (viz bod 3 výše), uvádějíce, že jedna z lucemburských obchodních společností sdružených v ad hoc společnosti Énergie KAD nerespektovala ani příslušné lucemburské právní předpisy ani kritéria zadávací dokumentace týkající se finanční a hospodářské způsobilosti uchazečů. Jak přitom vyplývá ze spisu, tyto pochybnosti jsou v zásadě převzaty ve druhém důvodu znějícím na zrušení vzneseném v návrhu na předběžné opatření v rámci fumus boni juris .
46. Z toho vyplývá, že navrhovatelky mohly již dne 3. dubna 2015 formulovat specifické připomínky k napadeným rozhodnutím. Tyto připomínky formulované jako žalobní důvod znějící na zrušení by jim umožnily v odkladné lhůtě účelně podat žalobu na neplatnost doplněnou o návrh na předběžné opatření s cílem zabránit uzavření smlouvy mezi Parlamentem a ad hoc společností Énergie KAD. Takovým včas podaným návrhem by mohly navrhovatelky dosáhnout vydání usnesení na základě čl. 105 odst. 2 druhého pododstavce jednacího řádu, jímž by byla odložena vykonatelnost napadených rozhodnutí před samotným vyjádřením druhé strany a po dobu řízení o předběžném opatření. Nic by kromě toho navrhovatelkám nebránilo až do uplynutí lhůty pro podání žaloby stanovené v článku 263 šestém pododstavci SFEU, prodloužené o jednotnou lhůtu z důvodu vzdálenosti stanovenou v čl. 102 odst. 2 jednacího řádu, rozšířit rozsah žaloby a návrhu na předběžné opatření v závislosti na informacích obdržených ze strany Parlamentu (viz body 5 a 8 výše). Navrhovatelky by ostatně mohly na základě čl. 48 odst. 2 prvního pododstavce jednacího řádu předložit nové důvody v průběhu řízení, pokud by se tyto důvody zakládaly na právních a skutkových okolnostech, které vyšly najevo v průběhu řízení před Tribunálem.
47. V důsledku toho odkladná lhůta stanovená v čl. 171 odst. 1 nařízení č. 1268/2012 byla v projednávané věci zcela dodržena, takže uvolnění podmínek naléhavosti ve věcech veřejných zakázek se v projednávané věci neuplatní.
48. Návrh na předběžné opatření musí být z výše uvedených důvodů zamítnut, aniž je nutné zabývat se otázkou existence fumus boni juris
či přistoupit k vážení jednotlivých dotčených zájmů.
(1) .
(1)
Jsou uvedeny pouze body tohoto usnesení, jejichž zveřejnění Tribunál považuje za účelné.
Výrok
Z těchto důvodů,
PŘEDSEDA TRIBUNÁLU
rozhodl takto:
1) Návrh na předběžné opatření se zamítá.
2) O nákladech řízení bude rozhodnuto později.
V Lucemburku dne 15. června 2015.