62010CC0505_ET
Opinion of the Advocate-General
Opinion of the Advocate-General
1. Højestereti (Taani) esitatud eelotsuse küsimus käsitleb maksuvabastuse süsteemi, mis puudutab mineraalõlisid, mida kasutatakse mootorikütusena ühenduse territoriaalvetes sõitmiseks, välja arvatud eraomandis olevate lõbusõidulaevade jaoks. Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib Euroopa Kohtult selgitust, milline ulatus on mõistel „sõitmine” nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/81/EMÜ mineraalõlidele kehtestatud aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta(2) artikli 8 lõike 1 punkti c tähenduses ning seda tööde korral, mida tehakse laevale kinnitatud ekskavaatoriga, mis tänu iseseisvale mootorile ja kütusepaagile töötab laeva peamasinast eraldi.
2. Põhikohtuasja poolte vaheline vaidlus puudutab selle ekskavaatori tarbitavate mineraalõlide maksustamist. Taani maksuhaldur on seisukohal, et süvendamiseks tarvitatud mineraalõlidelt kuulub tasumisele aktsiis. Kaebaja leiab seevastu, et ekskavaatoriga tehtud tööde suhtes tuleb kohaldada direktiivi artikli 8 lõike 1 punktis c ette nähtud maksuvabastust.
3. Käesolevas ettepanekus selgitan ma, miks ma olen seisukohal, et seda sätet tuleb tõlgendada nii, et mineraalõli, mida tarvitab laevale püsivalt kinnitatud ekskavaator, mis töötab laeva peamasinast eraldi, kuna sellel on iseseisev mootor ja kütusepaak, tuleb vastavalt direktiivi artikli 8 lõike 1 punktis c ettenähtule aktsiisist vabastada.
I. Õiguslik raamistik
A. Liidu õigus
4. Direktiivi artikli 8 alusel:
„1.	Lisaks sellele, mis on direktiivi 92/12/EMÜ[(3) ] üldsätetega ette nähtud aktsiisiga maksustatavate toodete maksust vabastamise kohta, ja piiramata muude ühenduse sätete kohaldamist, peavad liikmesriigid ühtlustatud aktsiisist vabastama järgmisena loetletud tooted tingimustel, mille nad sätestavad selleks, et tagada maksuvabastuse korrektne ja arusaadav kohaldamine ning ära hoida aktsiisist kõrvalehoidumine, maksustamise vältimine ja muud kuritarvitused:
[…]
c) mineraalõlid, mida tarnitakse kasutamiseks mootorikütusena ühenduse territoriaalvetes sõitmiseks (sealhulgas kalapüügiks), välja arvatud eraomandis olevate lõbusõidulaevade jaoks.
Käesolevas direktiivis käsitatakse eraomandis oleva lõbusõidulaevana laeva, mida kasutab füüsiline või juriidiline isik selle omanikuna, rentnikuna või muul viisil mittekaubanduslikel eesmärkidel ja eesmärkidel, mis ei ole seotud reisijate või kaupade veoga ega teenuste osutamisega tasu eest või riigiasutuste huvides.
[…]
2.	Ilma et see piiraks muude ühenduse sätete kohaldamist, võivad liikmesriigid anda täieliku või osalise aktsiisivabastuse või vähendada aktsiisi määra mineraalõlide või muude samaks otstarbeks ette nähtud toodete puhul, mida kasutatakse maksukontrolli all:
[…]
b) sõitmiseks laevatatavatel siseveeteedel, välja arvatud eraomandis olevate lõbusõidulaevade puhul;
[…]
g) laevatatavate veeteede ja sadamate süvendustöödel.
3.	Liikmesriigid võivad ka kõigil või osal järgnevalt loetletud tööstuslikel või ärilistel eesmärkidel kohaldada maksude õigsuse kontrollimise alla kuuluva gaasiõli ja/või veeldatud naftagaasi ja/või metaani ja/või lennukipetrooli puhul vähendatud aktsiisimäära, mis ei tohi siiski olla väiksem kui mineraalõlide aktsiisimäärade ühtlustamist käsitlevas [nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta] direktiivis 92/82/EMÜ[(4) ] ette nähtud alammäär:
a) paiksed mootorid;
b) ehitustöödel, tsiviilehituses ja riiklikel ehitustöödel kasutatavad seadmed ja masinad;
[…]”. [mitteametlik tõlge]
B. Siseriiklik õigus
5. Direktiivi artikli 8 lõike 1 punkt c võeti Taani õigusesse üle mineraalõli aktsiisi seaduse (Mineralolieafgiftsloven) § 9 lõikega 4 ning süsinikdioksiidi aktsiisi seaduse (Kuldioxidafgiftsloven) § 7 lõikega 4, nii nagu need seadused kehtisid põhikohtuasja asjaolude asetleidmise ajal.
6. Taani seadusandja ei kasutanud direktiivi artikli 8 lõike 2 punktiga g antud õigust.
7. Mineraalõli aktsiisi seaduse § 9 lõike 4 punktis 1 on ette nähtud, et maks tagastatakse seoses kaupadega, mida kasutatakse raudtee- või laevaveol ning kaubanduslikul meresõidul muude kui sama seaduse § 9 lõike 1 punktis 3 nimetatud laevadega, välja arvatud lõbusõidulaevad.
8. Süsinikdioksiidi aktsiisi seaduse § 7 lõike 4 punktis 1 on eelkõige ette nähtud, et maks tagastatakse seoses maksustatavate kaupadega, mida käibemaksuseaduse alusel registreeritud ettevõtja kasutab sõitmiseks laevade ja kalalaevadega.
II. Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimus
9. M/S Grethe Fighter, mida käitab Partrederiet Sea Fighter (edaspidi „Sea Fighter”), on spetsiaalselt merealusteks süvendustöödeks ehitatud laev. See laev tegutseb territoriaalvete süvendustöödel, sadamate ja laevateede puhastamisel, torujuhtmete, kaablite merepõhja süvendamisel, muulide ja erosioonitõkete ehitamisel ning muudel merealustel töödel.
10. M/S Grethe Fighteri tekil on püsivalt kinnitatud ekskavaator. Ekskavaatoril on iseseisev mootor ning see töötab seega laeva peamasinast eraldi. Ekskavaatoril on iseseisev kütusepaak ning selles paagis sisalduv kütus tangitakse laeva peapaagist. Ekskavaatori töö ajal on laev ankrus.
11. ToldSkat Østjylland (maksu- ja tolliameti Østjyllandi piirkondlik büroo) tegi 19. veebruaril 2004 otsuse selle kohta, et Sea Fighteril ei ole õigust nõuda ajavahemiku 1. jaanuarist 2001 kuni 30. septembrini 2003 eest ekskavaatori tarbitud diislikütuse pealt mineraalõli- ja CO 2 -aktsiisi tagastamist. Seega nõudis ta M/S Grethe Fighteri eest 468 754 Taani krooni mineraalõli aktsiisi ja 46 012 Taani krooni CO 2 -aktsiisi tasumist.
12. ToldSkat Østjylland asus seisukohale, et maksu tagastamist ei saa nõuda mineraalõli puhul, mida kasutatakse süvendustöödel masinate, kaasa arvatud pumpade käigushoidmiseks. Ta toonitas eelkõige asjaolu, et kõnealune ekskavaator töötab laeva mootorist eraldi.
13. Landskatteretten (siseriiklik maksukomisjon) jättis selle otsuse 4. märtsil 2005 muutmata.
14. Sea Fighter esitas Landskatteretteni otsuse peale kaebuse Vestre Landsretile (lääne ringkonnakohus) (Taani), kes tegi 29. veebruaril 2008 otsuse Skatteministerieti (rahandusministeerium) kasuks.
15. Selle otsuse peale esitati apellatsioonkaebus Højesteretile, kes seejärel esitas Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas […] direktiivi […] artikli 8 lõike 1 punkti c tuleb tõlgendada nii, et mineraalõlid, mida tarnitakse kasutamiseks ekskavaatoris, mis on küll laevale püsivalt kinnitatud, kuid mis töötab iseseisva mootori ja kütusepaagiga laeva peamootorist eraldi, on maksust vabastatud sellistel asjaoludel nagu käesolevas asjas?”
III. Analüüs
16. Oma küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitust, kas direktiivi artikli 8 lõike 1 punkti c tuleb tõlgendada nii, et mineraalõli, mida tarvitab laevale püsivalt kinnitatud ekskavaator, mis töötab laeva peamootorist eraldi, kuna sellel on iseseisev mootor ja kütusepaak, tuleb aktsiisist vabastada.
17. See küsimus on nende küsimuste edasiarendus, millele Euroopa Kohus vastas esiteks 1. aprilli 2004. aasta otsuses Deutsche See–Bestattungs‑Genossenschaft(5) ning teiseks 1. märtsi 2007. aasta otsuses Jan De Nul.(6) Kõnealuses kahes kohtuotsuses esitas Euroopa Kohus nimelt täpsustusi mõiste „sõitmine” kohta direktiivi artikli 8 lõike 1 punkti c esimese lõigu tähenduses.
18. Eespool viidatud kohtuotsuses Deutsche See‑Bestattungs‑Genossenschaft rõhutas Euroopa Kohus, et see säte sisaldab ainult ühte erandit. Nimelt nähtub kõnealusest sättest, et maksuvabastust ei kohaldata mineraalõlidele, mida kasutatakse sõitmiseks eraomandis olevatel lõbusõidulaevadel. Euroopa Kohus märkis seejärel, et direktiivi 92/81 artikli 8 lõike 1 punkti c teises lõigus on mõiste „eraomandis olevad lõbusõidulaevad” määratletud kui laevad, mida kasutatakse „muuks otstarbeks peale kaubandusliku”.(7)
19. Sellest tuleneb tema hinnangul, et „igasugune kaubanduslikul eesmärgil toimuv sõitmine kuulub direktiivi 92/81 artikli 8 lõike 1 punkti c esimeses lõigus ette nähtud ühtlustatud aktsiisimaksu vabastuse kohaldamisalasse”.(8) Teisisõnu kohaldatakse seda sätet Euroopa Kohtu hinnangul „igasugusele meresõidule, sõltumata sõidu eesmärgist, kui tegemist on kaubandusliku meresõiduga”.(9)
20. Sellest kohtuotsusest võib järeldada, et kui ühenduse territoriaalvetes sõitmine toimub kaubanduslikul eesmärgil, näiteks tasu eest teenuse osutamise raames, kuulub see direktiivi artikli 8 lõike 1 punktis c ette nähtud kohustusliku maksuvabastuse kohaldamisalasse.
21. Euroopa Kohtule esitati seejärel kohtuasjas, milles tehti eespool viidatud kohtuotsus Jan De Nul, küsimus, kas põhjasüvendaja pumpamistoimingute ja materjali kogumise käigus tehtud tööd, see tähendab süvendustööde tegemiseks vajalikud veod, kuuluvad mõiste „sõitmine” alla direktiivi artikli 8 lõike 1 punkti c esimese lõigu tähenduses. Kohus vastas sellele küsimusele jaatavalt,(10) pärast seda, kui ta oli märkinud, et põhjasüvendajal on mootorisüsteem, mis võimaldab tal iseseisvalt navigeerida, ning et sellel masinal on järelikult olemas sõitmiseks vajalikud tehnilised omadused, mis võimaldavad tasu eest teenuseid osutada.(11)
22. Tuleb märkida, et kuna see kohtuasi ei puudutanud niisuguse mineraalõli maksustamist, mida kasutatakse pumpamistoimingute ja materjali kogumise kui sellise jaoks, ei pidanud Euroopa Kohus selle olukorra suhtes seisukohta võtma. Seega jäi lahendamata küsimus, kas mõiste „sõitmine” direktiivi artikli 8 lõike 1 punkti c esimese lõigu tähenduses tähistab üksnes vee peal liikumist või tuleb seda laiendada laeva osutatavatele teenustele.
23. Ettepanekus, mille ma esitasin kõnealuses kohtuasjas, mainisin ma lõppmärkusena, et direktiivi artikli 8 lõike 1 punktis c ette nähtud maksuvabastus peaks olema kohaldatav ka mineraalõlide suhtes, mida tarvitatakse pumpamistoimingute ja materjali kogumise teostamise kui sellise jaoks, kuna selle sätte kohaldamise seisukohalt kujutavad põhjasüvendaja toimingud süvendustööde käigus olenemata sellest, kas tegemist on navigeerimise või tehtud tööga, endast jagamatut tervikut.(12)
24. Käesolevas asjas, kus Euroopa Kohtul on palutud see küsimus lahendada, jään ma oma seisukoha juurde, mida ma arendan edasi direktiivi artikli 8 lõike 1 punkti c sõnastusele ning sellega taotletavatele eesmärkidele tuginedes.
25. Selle sätte sõnastuse analüüsimisel ilmneb kõigepealt, et kui liidu seadusandja kasutas üldmõistet „sõitmine”, ei piiranud ta maksuvabastust otseselt mineraalõliga, mida kasutatakse ainuüksi laeva mootorikütusena. Kui seadusandja oleks soovinud maksuvabastuse piirata mineraalõlidega, mida tarvitavad ainult laeva liikumist tagavad mootorid, oleks ta pidanud kasutama täpsemat sõna kui „sõitmine” ühenduse territoriaalvetes.
26. Edasi tuleb märkida, et direktiivi artikli 8 lõike 1 punkti c teises lõigus on sõnaselgelt öeldud, et sõitmise kaubanduslik otstarve hõlmab mitte üksnes reisijate- või kaubavedu, vaid ka teenuste osutamist tasu eest.
27. Need asjaolud panevad mind arvama, et maksust on vabastatud mineraalõlide kasutamine sõitmisel kaubanduslikul eesmärgil, eelkõige teenuste osutamisel tasu eest.
28. Märge „sealhulgas kalapüügiks”, mis iseloomustab ühenduse territoriaalvetes „sõitmisega” hõlmatavat valdkonda, kinnitab seda, et kõnealune väljend tähistab nendes vetes toimuvat kaubandustegevust, mitte ainult laeva liikumist.
29. Kujutlegem, et põhikohtuasi oleks puudutanud selliste mineraalõlide tarvitamist, mida kasutatakse kalalaeval mootorikütusena masinate jaoks, millega mehaaniliselt tõmmatakse veest välja kalavõrgud, nagu traaleritel olevad vintsid.(13) Kas seega tuleks mootorikütuse tarbimine jaotada vastavalt sellele, kas see kulub kalalaeva peamootori jaoks või võimaldab töötada kalavõrkude mehaanilisel väljatõmbamissüsteemil? Minu hinnangul välistab direktiivi artikli 8 lõike 1 punkti c esimeses lõigus kalapüügi otsene mainimine näitena, mida hõlmab „sõitmine” ühenduse territoriaalvetes, selle, et aktsiisivabastus oleks piiratud mineraalõlidega, mida kasutatakse selleks, et kalalaev saaks liikuda. Sõna „kalapüük” tähistab nimelt kaubandustegevust ja hõlmab seega kõiki mehhanisme, mida peab niisuguse tegevuse kohaseks elluviimiseks kasutama.
30. Ei ole mingit põhjust anda teistsugust tõlgendust muud liiki kaubandustegevuse korral, näiteks selliste tööde korral, mida teeb põhikohtuasjas kõne all olev laev. Seetõttu tuleks laevalt osutatud teenuste suhtes, nagu laevale püsivalt kinnitatud ekskavaatori käitamine, kohaldada direktiivi artikli 8 lõike 1 punktis c ette nähtud maksuvabastust.
31. Kokku võttes on oluline see, et laeva alalised seadmed, mis tarvitavad mineraalõlisid, on tihedalt seotud sõitmise eesmärgi endaga, milleks on näiteks kalapüük või süvendustööde tegemine. Teisisõnu: kui ei toimuks niisuguste seadmete abil tehtud töid, ei oleks enam vaja ka kõnealust liiki kaubanduslikku meresõitu. Seega moodustavad laeva liikumine ja viimase poolt teenuste osutamine, näiteks merealuste tööde tegemine, jagamatu terviku.
32. Seda silmas pidades on süvendustööde tegemine lahutamatu laeva sellisest liikumisest, nagu seda teeb M/S Grethe Fighter ühenduse territoriaalvetes.
33. Kuigi asjaomane ekskavaator on küll – nagu eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib – identset laadi masinatega, mida kasutatakse maismaal ja mis on varustatud õhkrehvide või roomikutega, on selle eripäraks asjaolu, et seda ei saa väljaspool laeva kasutada. See on laevale kinnitatud ning seda ei saa eraldada. Ilma ekskavaatorita kaotab laev oma mõtte, milleks on sõita eesmärgiga teha merealuseid töid. Ilma laevata on ekskavaator kasutu, kuna olles laevale püsivalt kinnitatud, ei saa seda masinat kasutada maismaal tehtavatel töödel. Merealuste tööde tegemist ei saa eristada sõitmise eesmärgist endast ning see käib järelikult sõitmisega vältimatult kaasas.
34. Euroopa Komisjon möönab oma kirjalikes märkustes, et osa muul otstarbel kui laeva mootorikütuseks kasutatavatest mineraalõlidest kuulub siiski mõiste „sõitmine” alla direktiivi artikli 8 lõike 1 punkti c esimese lõigu tähenduses. Ta toob näiteks mootorikütuse, mida kasutatakse laeva valgustamiseks või laeva navigatsioonisüsteemi toimimiseks vajaliku elektrienergia tootmiseks.(14) Kuigi ma olen nõus, et niisugust mootorikütuse tarbimist ei saa sõitmisest mõistlikult eristada, ei näe ma, miks sellist arutluskäiku ei peaks laiendama laeva nende seadmete toimimiseks vajaliku mineraalõli tarbimisele, mis on vältimatud kaubandusliku meresõidu eesmärgi enda saavutamiseks, milleks on niisugune tegevus nagu kalapüük või süvendustööd.
35. Pealegi on direktiiviga taotletavate eesmärkidega minu hinnangul vastuolus see, kui direktiivi artikli 8 lõike 1 punktis c ette nähtud maksuvabastus on piiratud mineraalõlidega, mida tarnitakse kasutamiseks mootorikütusena ainult laeva liikumiseks.
36. Euroopa Kohus rõhutas, et ühenduse territoriaalvetes sõitmiseks mootorikütusena kasutatavate mineraalõlide kohustusliku aktsiisist vabastamise eesmärk on lihtsustada ühendusesisest kaubandust, eelkõige sellist kaupade ja teenuste vaba liikumist, mis toimub nimetatud territoriaalvetes.(15)
37. Liidu seadusandja soovis kõnealuse maksuvabastusega kaasa aidata võrdsuse tagamisele transpordiettevõtjate või muude territoriaalvesi kasutavate ettevõtjate tegutsemisele kohaldatavate teatavate maksustamistingimuste osas.(16)
38. Direktiivi eesmärk on ka tagada mineraalõli vaba liikumine siseturul ning vältida konkurentsimoonutusi, mis võivad tuleneda asjaolust, et aktsiisimaksu struktuur varieerub liikmesriigiti.(17)
39. Ma olen seisukohal, et peale selle, et tõlgendus, mille kohaselt mis tahes tegevust, mis toimub laeval eesmärgiga viia kohaselt ellu kaubandusliku meresõidu toiming, tuleb pidada direktiivi artikli 8 lõike 1 punkti c tähenduses „sõitmise” hulka kuuluvaks, on kooskõlas eesmärgiga lihtsustada teenuste vaba osutamist ühenduse territoriaalvetes, hoiab see ka ära konkurentsimoonutused siseturul. Kui vastupidi oleks laeval muul eesmärgil kui laeva liikumiseks kasutatav mootorikütus välistatud selles sättes ette nähtud maksuvabastuse kohaldamisalast, tooks see tingimata kaasa – nagu märgib Saksamaa valitsus – raskused juhtumipõhisel piiritlemisel ja liikmesriigiti lahknevad tõlgendused.
40. Märkigem selles suhtes, et eelotsusetaotlusest nähtub, et kui ToldSkat Østjylland keeldus aktsiisist vabastamast mineraalõli, mida kasutatakse ekskavaatori käigushoidmiseks, omistas ta tähtsuse eelkõige asjaolule, et ekskavaator töötab laeva mootorist eraldi.
41. Niisugune hinnang annab tunnistust sellest, et kui lähtuda kitsendavast tõlgendusest, mida kaitsevad Taani valitsus ja komisjon, võib direktiivi artikli 8 lõike 1 punktis c ette nähtud kohustuslik maksuvabastus faktiliselt sõltuda laeva omadustest ning täpsemalt mootorite ja kütusepaakide arvust ja paigutusest. See tooks kaasa erineva kohtlemise olenevalt nende laevade ehituslikest omadustest, mis tegutsevad samal turul, näiteks riiklike merealuste ehitustööde turul, ning seega konkurentsimoonutused, mida direktiiviga soovitakse just vältida.
42. Vastupidi sellele, mida kinnitab Taani valitsus, ei anna tõlgendus, mille kohaselt direktiivi artikli 8 lõike 1 punktis c ette nähtud maksuvabastus hõlmab laevale püsivalt kinnitatud ekskavaatori tarvitatavat mineraalõli, laeva käitavale ettevõtjale konkurentsieelist nende ehitusettevõtjate ees, kes tegutsevad maismaal.
43. Maismaal tegutsevate ekskavaatorite tehtud tööd ei ole nimelt kuidagi vahetatavad töödega, mida teevad laevadele püsivalt kinnitatud ekskavaatorid. Nagu Saksamaa valitsus õigesti märgib, on võimatu maismaal tehtavate kaevetööde jaoks tõhusalt kasutada laevale püsivalt kinnitatud ehitusmasinaid. Samamoodi saavad maismaaekskavaatorid merealustel kaevetöödel kaldalt töötades hõlmata üksnes väikese osa pindalast, mille võib haarata laevale kinnitatud ekskavaator. Võimest vee peal liikuda tuleneb eriline tooteturg iseliikuvatele laevadele püsivalt kinnitatud ehitusmasinate jaoks, millega maismaal töötavad ehitusmasinad otseselt ei konkureeri.
44. Ma märgin lisaks, et ma nõustun Saksamaa valitsuse seisukohaga, mille kohaselt laeva peamootori jaoks ja laevale püsivalt kinnitatud ehitusmasinate jaoks kasutatava mootorikütuse erinevat maksustamist oleks keeruline jälgida ning see tekitaks vajaduse haldusasutuste tugevama kontrolli järele. Maksudest kõrvalehoidumist ei saaks välistada, kui nagu käesolevas kohtuasjas tangitakse mootorikütus laeva põhipaaki.
45. Mis puudutab lõpuks direktiivi artikli 8 lõike 2 punkti g ning artikli 8 lõike 3 punktide a ja b mõju tõlgendusele, mille ma Euroopa Kohtule välja pakun, siis soovin ma teha kaks märkust.
46. Esiteks tõden ma, et Euroopa Kohus leidis eespool viidatud kohtuotsuses Jan De Nul direktiivi artikli 8 lõike 2 punktis g ette nähtud süsteemi kohta ehk liikmesriikide võimaluse kohta anda maksuvabastus või vähendada aktsiisi määra mineraalõlide puhul, mida kasutatakse laevatatavate veeteede ja sadamate süvendustöödel, et see õigus ei saa mõjutada tõlgendust, mis tuleb anda sama artikli lõike 1 alusel.(18)
47. Teiseks märgin ma, et direktiivi artikli 8 lõike 1 punkti c tõlgenduse korral, millest ma lähtun, säilib direktiivi artikli 8 lõike 3 punkidel a ja b kasulik mõju paiksete mootorite ning ehitustöödel, tsiviilehituses ja riiklikel ehitustöödel kasutatavate seadmete ja masinate jaoks, kuna tegemist ei ole ühenduse territoriaalvetes kaubandustegevusega tegelevale laevale püsivalt kinnitatud masinaga.
IV. Ettepanek
48. Eespool esitatud kaalutlusi arvestades teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata Højesteretile järgmiselt:
Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/81/EMÜ mineraalõlidele kehtestatud aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta (muudetud nõukogu 22. detsembri 1994. aasta direktiiviga 94/74/EÜ) artikli 8 lõike 1 punkti c tuleb tõlgendada nii, et mineraalõli, mida tarvitab laevale püsivalt kinnitatud ekskavaator, mis töötab laeva peamootorist eraldi, kuna sellel on iseseisev mootor ja kütusepaak, tuleb aktsiisist vabastada.
(1) .
(2)  –	EÜT L 316, lk 12. Seda direktiivi on muudetud nõukogu 22. detsembri 1994. aasta direktiiviga 94/74/EÜ (EÜT L 365, lk 46; ELT eriväljaanne 09/01, lk 264; edaspidi „direktiiv”). Direktiiv tunnistati kehtetuks nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (ELT L 283, lk 51; ELT eriväljaanne 09/01, lk 405).
(3)  –	Nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiiv aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta (EÜT L 76, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 179).
(4)  –	EÜT L 316, lk 19.
(5)  –	1. aprilli 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑389/02: Deutsche See–Bestattungs‑Genossenschaft EKL 2004, lk I‑3537.
(6)  –	1. märtsi 2007. aasta otsus kohtuasjas C‑391/05: Jan De Nul, EKL 2007, lk I‑1793.
(7)  –	Eespool viidatud kohtuotsus Deutsche See–Bestattungs–Genossenschaft (punkt 22).
(8)  –	Ibidem
(punkt 23).
(9)  –	Ibidem
(punkt 29).
(10)  –	Eespool viidatud kohtuotsus Jan De Nul (punkt 40).
(11)  –	Ibidem
(punkt 38).
(12)  –	Osundatud ettepaneku punkt 104.
(13)  –	Ma võiksin tuua muid näiteid, nagu kaubalaev, millel on seadmed, mis võimaldavad kaupa lastida ja lossida täiesti iseseisvalt, kasutamata sadamakraanasid.
(14)  –	Märkigem selle kohta, et direktiivi 2003/96 artikli 14 lõike 1 punkti c esimeses lõigus on nüüd sõnaselgelt täpsustatud, et maksuvabastusega on hõlmatud „laeva pardal toodetav elektrienergia”.
(15)  –	Eespool viidatud kohtuotsus Jan De Nul (punkt 24).
(16)  –	Ibidem
(punkt 25).
(17)  –	Ibidem
(punkt 28 ja seal viidatud kohtupraktika).
(18)  –	Eespool viidatud kohtuotsus Jan De Nul (punkt 39).