62006CJ0464
EUROOPA KOHTU OTSUS (kolmas koda)
18. oktoober 2007 (
*1
)
„Põllumajandus — Põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteem — Määrus (EÜ) nr 800/1999 — Artikkel 5 — Ekspordideklaratsiooni esitamine — Edastamine faksi teel”
Kohtuasjas C-464/06,
mille esemeks on Korkein hallinto-oikeus’e (Soome) 16. novembri 2006. aasta otsusega EÜ artikli 234 alusel esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 20. novembril 2006, menetluses, mille algatas
Avena Nordic Grain Oy,
EUROOPA KOHUS (kolmas koda),
koosseisus: koja esimees A. Rosas, kohtunikud J. Klučka, A. Ó Caoimh (ettekandja), P. Lindh ja A. Arabadjiev,
kohtujurist: V. Trstenjak,
kohtusekretär: R. Grass,
arvestades kirjalikku menetlust,
arvestades kirjalikke märkusi, mille esitasid:
—
Avena Nordic Grain Oy, esindaja: direktor K. Viljanen,
—
Soome valitsus, esindaja: J. Heliskoski,
—
Euroopa Ühenduste Komisjon, esindajad: P. Aalto ja F. Clotuche-Duvieusart,
arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi ilma kohtujuristi ettepanekuta,
on teinud järgmise
otsuse
1
Eelotsusetaotlus puudutab komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 800/1999, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad (EÜT L 102, lk 11; ELT eriväljaanne 03/25, lk 129), muudetud komisjoni 17. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 90/2001 (EÜT L 14, lk 22, edaspidi „määrus nr 800/1999”), artikli 5 tõlgendamist.
2
See taotlus esitati menetluses, mille Avena Nordic Grain Oy (edaspidi „ANG”) algatas Maa- ja metsätalousministeriö (põllumajandus- ja metsandusministeerium, edaspidi „ministeerium”) - asutus, mis haldab Soomes Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondist (EPATF) rahastatavaid toetusi - otsuse peale, millega keelduti eksporditoetuse maksmisest.
Õiguslik raamistik
Ühenduse õigusnormid
Põllumajandustoodete kontroll eksportimisel
3
Nõukogu 12. veebruari 1990. aasta määruse (EMÜ) nr 386/90 toetust või muid summasid saavate põllumajandustoodete ekspordi ajal teostatava kontrolli kohta (EÜT L 42, lk 6; ELT eriväljaanne 03/10, lk 26), artikli 2 punkt a näeb ette, et liikmesriigid teevad „kaupade füüsilist kontrolli […] ekspordiformaalsuste täitmise ajal ja enne loa andmist kõnealuseid kaupu eksportida dokumentide alusel, mis esitatakse koos ekspordideklaratsiooniga”.
4
Komisjoni 26. novembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2090/2002, milles sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 386/90 üksikasjalikud rakenduseeskirjad füüsilise kontrolli kohta, mis teostatakse eksporditoetuse saamise tingimustele vastavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksportimise ajal (EÜT L 322, lk 4; ELT eriväljaanne 03/37, lk 388), artikli 5 lõige 1 sätestab, et määruse nr 386/90 artikli 2 punkti a kohaldamisel käsitatakse füüsilise kontrollina „vastavuse kindlakstegemist ekspordideklaratsiooni, kaasa arvatud koos sellega esitatud dokumentide ning kaupade koguse, laadi ja omaduste vahel.”
Põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad
5
Määruse nr 800/1999 põhjendused 4, 6 ja 63 on sõnastatud järgmiselt:
„(4)
käesoleva määruse tähenduses on ekspordipäev see päev, mil tolliasutus võtab vastu akti, milles deklarant väljendab valmisolekut eksportida tooted, millele ta taotleb eksporditoetust; sellise akti eesmärk on juhtida eelkõige tolliasutuse tähelepanu asjaolule, et kõnealune tehing teostatakse ühenduse vahendite abil, ning et kõnealune tolliasutus peaks ette võtma nõutava kontrolli; akti vastuvõtmise ajal paigutatakse tooted kuni nende tegeliku eksportimiseni tollijärelevalve alla; kõnealune kuupäev on viiteks eksporditud toote hulga, laadi ja omaduste kindlakstegemisel;
[…]
(6)
[määruse nr 386/90], viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 163/94 [EÜT L 24, lk 2; ELT eriväljaanne 03/16, lk 12], nõuetekohase rakendamise huvides tuleks sätestada, et ekspordideklaratsiooni vastavust põllumajandustoodetele kontrollitakse konteineritesse, veoautodele, laevadele või muudesse analoogsetesse mahutitesse laadimise ajal;
[…]
(63)
ühenduse eeskirjad sätestavad eksporditoetuse andmise ainult objektiivsete kriteeriumide põhjal, seda eelkõige eksporditava toote koguse, laadi ja omaduste ning tema geograafilise sihtkoha osas; kogemusi arvestades tuleks intensiivistada võitlust ühenduse eelarvele kahjuliku eeskirjade eiramise ja eelkõige pettuste vastu; selleks tuleks kehtestada sätted alusetult makstud summade sissenõudmiseks ja sanktsioonid, mis mõjutaksid eksportijaid ühenduse eeskirju täitma”.
6
Nimetatud määruse artikkel 5 on sõnastatud järgmiselt:
„1.   „Ekspordipäev” tähendab päeva, millal tolliasutus võtab vastu ekspordideklaratsiooni, milles teatatakse toetuse taotlemisest.
2.   Ekspordideklaratsiooni vastuvõtmise kuupäeva alusel määratakse kindlaks:
a)
kohaldatav toetusemäär, kui toetus ei ole eelnevalt kinnitatud;
b)
toetusemäära võimalik korrigeerimine, kui toetusemäär on eelnevalt kinnitatud;
c)
eksporditava toote kogus, laad ja omadused.
3.   Muud toimingut, millel on samasugune õiguslik tähendus kui ekspordideklaratsiooni vastuvõtmisel, loetakse sellise vastuvõtmisega samaväärseks.
4.   Toetuse saamise õigust tõendav ekspordidokument sisaldab kogu toetuse arvutamiseks vajaliku teabe, eelkõige:
a)
toodete puhul:
—
eksporditoetuse nomenklatuurile vastav ja vajaduse korral lihtsustatud toodete kirjeldus koos toetusnomenklatuuri koodiga ja kui toetuse arvutamiseks vajalik, siis ka asjaomaste toodete koostis või viide sellele,
—
toodete netomass või vajaduse korral kogus toetuse arvutamisel kasutatavates mõõtühikutes;
b)
kaupade puhul kohaldatakse [komisjoni 30. mai 1994. aasta] määruse (EÜ) nr 1222/94 [, millega sätestatakse teatavate asutamislepingu II lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise korra ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja nende toetussummade kinnitamise kriteeriumid (EÜT L 136, lk 5)] sätteid.
5.   Vastuvõtmise või lõikes 3 ettenähtud toimingu ajal paigutatakse tooted tollikontrolli alla […], kuni nad lahkuvad ühenduse tolliterritooriumilt.
[…]
7.   Kõik isikud, kes ekspordivad tooteid, millele nad taotlevad toetust, peavad:
a)
esitama ekspordideklaratsiooni pädevale tolliasutusele kohas, kus tooted laaditakse eksportimiseks;
b)
teavitama kõnealust tolliasutust vähemalt 24 tundi enne laadimistööde alustamist ja märkima ära laadimise oletatava kestuse. […]
[…]
Pädev tolliasutus võib anda loa laadimistöödeks pärast ekspordideklaratsiooni vastuvõtmist, enne punktis b osutatud tähtaja möödumist.
Pädeval tolliasutusel võimaldatakse korraldada füüsilist kontrolli ja identifitseerida ühenduse tolliterritooriumilt lahkumiseks väljumisasutusse transporditav kaup.
[…]”
Siseriiklikud õigusnormid
7
Seaduse elektroonilise asjaajamise kohta ametiasutustes (Laki sähköisestä asioinnista viranomaistoiminnassa (13/2003)) § 9 ja elektroonilise allkirja seaduse (Laki sähköisistä allekirjoituksista (14/2003)) § 18 kohaselt võib haldusdokumendid esitada elektrooniliselt.
8
Samas on põllumajandus- ja metsandusministeeriumi määruse, millega rakendatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste, tagatiste, ekspordi- ja impordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteem (maataloustuotteiden vientituki- ja vakuus- sekä tuonti-, vienti- ja ennakkovahvistustodistusjärjestelmän täytäntöönpanosta annettu maa- ja metsätalousministeriön asetus (1363/2002)), §-s 4 sätestatud, et määruse nr 800/1999 artikli 5 lõike 7 esimese lõigu punktis a nimetatud pädevale tolliasutusele tuleb saata ekspordideklaratsiooni originaaleksemplar.
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimus
9
ANG eksportis 14. juunil 2003 Vaasa (Soome) sadamast kaks saadetist kaera Kanadasse. Eelotsusetaotlusest selgub, et enne kauba laadimist saadeti neid saadetisi puudutav ekspordideklaratsioon pädevale tolliasutusele üksnes faksi teel ja et selle deklaratsiooni originaaleksemplar saadeti alles pärast kauba laadimist. Samast taotlusest nähtub, et vaidlust ei ole selles, et originaaleksemplar langeb täielikult kokku faksi teel saadetud versiooniga, et sellise edastamise viisi kasutamine oli tingitud ANG ekspediitori ja pädeva tolliasutuse vahelisest arusaamatusest, mis oli tekkinud laadimist puudutava vestluse käigus, et nimetatud tolliasutusel ei olnud mingeid takistusi nõutud kontrollide teostamiseks, et asjassepuutuvad saadetised jõudsid oma sihtsadamasse ja et ANG kavatsus eksporditoetuste taotlemise menetlust kuritarvitada või pettust kasutada ei ole millegagi tõendatud.
10
Sellistel asjaoludel toetuse maksmise kohta esitatud ministeeriumi järelepärimisele vastas Euroopa Ühenduste Komisjon 23. mail ja 30. juulil 2004 ministeeriumile saadetud kirjades, et tema arvates ei ole ANG-l õigust sellist toetust põhikohtuasjas vaidluse all oleva eksporditoimingu eest saada.
11
Niisiis keeldus ministeerium 2. septembri 2004. aasta otsusega toetuse maksmisest, mida ANG oli asjassepuutuvate saadetiste eest taotlenud, kuna enne lasti potentsiaalset kontrollimist ei olnud ekspordideklaratsiooni originaaleksemplar tolli käsutusse jõudnud.
12
ANG esitas Korkein hallinto-oikeus’ele (kõrgem halduskohus) selle otsuse peale hagi. Nimetatud kohtu hinnangul tuleneb 1. oktoobri 1998. aasta otsusest kohtuasjas C-27/94: Madalmaad vs. komisjon (EKL 1998, lk I-5581) ja 6. märtsi 2001. aasta otsusest kohtuasjas C-278/98: Madalmaad vs. komisjon (EKL 2001, lk I-1501), et ekspordideklaratsiooni originaaleksemplar tuleb edastada kohe alguses ja et faksi teel esitatud deklaratsiooni ei saa üldreeglina pidada piisavaks. Juhul, kui tollikontrolli käigus ilmnevad ebatäpsused, võib vastav ettevõtja saata uue deklaratsiooni, mis sisaldab täpset teavet. Kõnealune kohus märgib, et põhikohtuasjas siiski enne kauba laadimist faksi teel esitatud ekspordideklaratsioon langeb kokku hiljem esitatud originaaleksemplariga ja et siseriiklik ametiasutus ei kahtlusta pettuse olemasolu, kuna faksi teel esitamine oli tingitud arusaamatusest, mis tekkis pädeva tolliasutuse antud juhise suhtes. Seega, kui põhikohtuasi lahendada siseriiklikust õigusest lähtudes, siis ei oleks ANG-le tõenäoliselt toetuse maksmisest keeldutud. Peale selle võivad põhikohtuasjas tähtsust omada ka ühenduse üldpõhimõtete hulka kuuluvad proportsionaalsuse põhimõte ja hea halduse põhimõte.
13
Neil asjaoludel otsustas Korkein hallinto-oikeus menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuseküsimuse:
„Kas määruse [nr 800/1999] artiklit 5 koos proportsionaalsuse põhimõtte ja hea halduse põhimõttega tuleb tõlgendada nii, et siseriiklik pädev asutus võib vastu võtta enne laadimist faksiga saadetud ekspordideklaratsiooni, kui asutus tuvastab, et ei ole vähimatki märki pettusest, kui viga ekspordideklaratsiooni esitamise viisis on tingitud eksitusest seoses asutuse antud juhisega ja kui asutus on tuvastanud, et hiljem edastatud allkirjastatud ekspordideklaratsiooni originaaleksemplar langeb täielikult kokku faksiga saadetud deklaratsiooniga?”
Eelotsuse küsimus
14
Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib eelotsuse küsimusega teada, kas määruse nr 800/1999 artikliga 5 on vastuolus see, et pädev tolliasutus võtab vastu põllumajandustoodete ekspordideklaratsiooni, mis on saadetud enne laadimist üksnes faksiga, kui sellise tegevusega ei kavandatud pettust, kui üksnes faksiga saatmine oli tingitud eksitusest seoses asutuse antud juhisega ja kui pärast laadimist edastatud ekspordideklaratsiooni originaaleksemplar langeb täielikult kokku faksiga saadetud deklaratsiooniga.
15
Määruse nr 800/1999 artikli 5 lõike 7 esimese lõigu punkti a kohaselt peab iga põllumajandustoodete eksportija esitama ekspordideklaratsiooni nende toodete kohta, millele ta toetust taotleb. Nagu sama lõike kolmandast ja neljandast lõigust ilmneb, võib pädev tolliasutus anda pärast deklaratsiooni vastuvõtmist loa laadimistöödeks, kuna neil on eelnimetatud määruse põhjendustest 4 ja 6 ning määruse nr 386/90 artiklist 2 ja määruse nr 2090/2002 artiklist 5 tulenevalt olnud võimalus teostada asjassepuutuvate põllumajandustoodete füüsilist kontrolli, et teha kindlaks nende vastavus eelnimetatud deklaratsioonile laadimise ajal.
16
Määruse nr 800/1999 artikli 5 lõike 4 kohaselt peab ekspordideklaratsioon sisaldama asjakohast teavet, mis on vajalik toetuse saamise õiguse tõendamiseks ja toetuse summa kindlaksmääramiseks (vt selle kohta 1. detsembri 2005. aasta otsus kohtuasjas C-309/04: Fleisch-Winter, EKL 2005, lk I-10349, punkt 31, ja 27. aprilli 2006. aasta otsus kohtuasjas C-27/05: Elfering Export, EKL 2006, lk I-3681, punkt 26).
17
Lisaks, nimetatud artikli lõike 5 järgi paigutatakse tooted pädeva tolliasutuse poolt deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tollikontrolli alla, kuni nad lahkuvad ühenduse tolliterritooriumilt.
18
Kuigi ekspordideklaratsiooni esitamise viisi ei ole eeltoodud sätetes otsesõnu ette nähtud, ilmneb nendest sätetest esiteks, et ekspordideklaratsioon peab olema esitatud kirjalikult, nii et eelkõige oleks võimalik kindlaks teha, kas eksportija märgitud andmed vastavad ekspordiks esitatud toodetele, ning teiseks, et deklaratsioon peab olema esitatud enne kauba ühenduse tolliterritooriumilt lahkumist (vt 22. juuni 1993. aasta otsus kohtuasjas C-54/91: Saksamaa vs. komisjon, EKL 1993, lk I-3399, punkt 22, ja eespool viidatud 1. oktoobri 1998. aasta otsus kohtuasjas Madalmaad vs. komisjon, punkt 25).
19
Ekspordideklaratsioon võib olla toetuse saamise õiguslikuks aluseks (eespool viidatud kohtuotsus Fleisch-Winter, punkt 41) ning seega on ekspordideklaratsiooni esitamine eksportija ja pädeva tolliasutuse vahelises koostöös oluline vorminõue, mis võimaldab tolliasutusel saada enda käsutusse kõik andmed, mis on vajalikud vastava kauba asjakohaseks füüsiliseks kontrollimiseks enne kauba laadimist, et hoida ära määruse nr 800/1999 põhjenduse 63 kohaselt mis tahes eeskirjade rikkumise ja kuritarvituste oht eksporditoetuste valdkonnas (vt selle kohta eespool viidatud otsus Elfering Export, punkt 31, ning seoses komisjoni 27. novembri 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 3665/87, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad (EÜT L 351, lk 1), 14. aprilli 2005. aasta otsus kohtuasjas C-385/03: Käserei Champignon Hofmeister, EKL 2005, lk I-2997, punktid 27 ja 28).
20
Nagu kõik Euroopa Kohtule märkused esitanud asjast huvitatud isikud on väitnud, tähendab deklaratsiooni faksiga saatmine dokumendi esitamist, mis tulenevalt asjaolust, et see on saadetud enne asjassepuutuva kauba laadimist ja sisaldab kauba kontrollimiseks kõiki vajalikke andmeid, ei takista mingil viisil pädeval tolliasutusel nende kontrollide teostamist.
21
Eksportijal ei tohiks tegelikult olla võimalust oma toetusetaotlust võimaliku kontrolli tulemuste järgi kohandada (eespool viidatud otsus Käserei Champignon Hofmeister, punkt 28).
22
Nii on Euroopa Kohus varem otsustanud, et pädevad tolliasutused ei saa tagasiulatuvalt vastu võtta eksporditoetuse saamiseks esitatud ekspordideklaratsiooni, mis on esitatud pärast eksportimist (vt selle kohta 10. jaanuari 2002. aasta otsus kohtuasjas C-101/99: British Sugar, EKL 2002, lk I-205, punktid 68 ja 73). Samuti ei või tolliasutused toetuste eelfinantseerimiseks esitatud maksedeklaratsiooni originaaleksemplari asemel teostada kontrolle faksiga edastatud teabe alusel, kui sellega võib kaasneda toetuse alusetu maksmine, nii et ettevõtja saab pärast faksi alusel teostatud tollikontrolli käigus ebatäpsuste tuvastamist esitada uue deklaratsiooni, mis sisaldab õigeid andmeid (vt eespool viidatud 6. märtsi 2001. aasta otsus kohtuasjas Madalmaad vs. komisjon, punkt 70).
23
Selline oht on siiski välistatud juhul, kui eksportija ei ole eksporditoimingul toime pannud pettust või pettuse katset, kui faksiga saadetud ekspordideklaratsioonis märgitud kaup on jõudnud sihtriigiks olevasse kolmandasse riiki ja kui pärast laadimist saadetud deklaratsiooni originaaleksemplar langeb täielikult kokku eelnevalt faksiga saadetud deklaratsiooniga.
24
Sellistel asjaoludel ei mõjuta ekspordideklaratsiooni faksiga saatmine reaalselt toetuste süsteemi nõuetekohast toimimist.
25
Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab tema käsutuses olevate toimikumaterjalide alusel kindlaks tegema, kas käesoleva otsuse punktis 23 toodud tingimused on põhikohtuasjas täidetud.
26
Seega tuleb eelotsuse küsimusele vastata, et määruse nr 800/1999 artiklit 5 peab tõlgendama nii, et selle artikliga ei ole vastuolus see, et pädev tolliasutus võtab vastu faksiga saadetud põllumajandustoodete ekspordideklaratsiooni, kui saatmine toimus enne ekspordiks laadimist, kui sel viisil edastatud deklaratsioon sisaldab kõiki eksporditava kauba füüsiliseks kontrollimiseks vajalikke andmeid ja kui sellisel eksporditoimingul ei ole toime pandud pettust või pettuse katset. See kehtib juhul, kui faksiga saadetud ekspordideklaratsioonis märgitud kaup on jõudnud sihtriigiks olevasse kolmandasse riiki ja kui hiljem saadetud deklaratsiooni originaaleksemplar langeb täielikult kokku faksiga saadetud deklaratsiooniga. Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab kindlaks tegema, kas need tingimused on põhikohtuasjas täidetud.
Kohtukulud
27
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, v.a põhikohtuasja poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (kolmas koda) otsustab:
Komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 800/1999, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad, muudetud komisjoni 17. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 90/2001, artiklit 5 tuleb tõlgendada nii, et selle artikliga ei ole vastuolus see, et pädev tolliasutus võtab vastu faksiga saadetud põllumajandustoodete ekspordideklaratsiooni, kui saatmine toimus enne ekspordiks laadimist, kui sel viisil edastatud deklaratsioon sisaldab kõiki eksporditava kauba füüsiliseks kontrollimiseks vajalikke andmeid ja kui sellisel eksporditoimingul ei ole toime pandud pettust või pettuse katset. See kehtib juhul, kui faksiga saadetud ekspordideklaratsioonis märgitud kaup on jõudnud sihtriigiks olevasse kolmandasse riiki ja kui hiljem saadetud deklaratsiooni originaaleksemplar langeb täielikult kokku faksiga saadetud deklaratsiooniga. Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab kindlaks tegema, kas need tingimused on põhikohtuasjas täidetud.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: soome.