62021TJ0761_RES
Zadeva T‑761/21
Fabien Courtois in drugi
proti
Evropski komisiji
Sodba Splošnega sodišča (peti senat) z dne 17. julija 2024
„Dostop do dokumentov – Uredba (ES) št. 1049/2001 – Dokumenti o nakupu cepiv s strani Komisije v okviru pandemije covida-19 – Delna zavrnitev dostopa – Izjema v zvezi z varstvom osebnih podatkov – Izjema v zvezi z varstvom poslovnih interesov tretje osebe – Obveznost obrazložitve – Predvidljivo, in ne zgolj hipotetično tveganje škodovanja navedenemu interesu – Načelo sorazmernosti“
Institucije Evropske unije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov – Uredba št. 1049/2001 – Neupoštevanje rokov za odgovor na potrdilno prošnjo za dostop s strani zadevne institucije – Zavrnilna odločba zaradi molka organa – Razveljavitev s sprejetjem izrecne zavrnilne odločbe – Možnost tožbe zoper odločbo zaradi molka organa – Neobstoj – Predlog za razglasitev ničnosti iste izrecne odločbe v dveh jezikovnih različicah – Nevplivanje
(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člena 7 in 8)
(Glej točke 30, 31 in 32.)
Institucije Evropske unije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov – Uredba št. 1049/2001 – Področje uporabe – Prošnja za dostop, ki se nanaša na podpisane pogodbe o nakupu cepiv proti covidu‑19 – Pripravljalni dokumenti – Izključitev
(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001)
(Glej točke 40, 41 in 44.)
Institucije Evropske unije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov – Uredba (ES) št. 1049/2001 – Izjeme od pravice dostopa do dokumentov – Varstvo zasebnosti in integritete posameznika – Celovita uporaba določb Uredbe 2018/1725 – Obveznost, da prosilec dokaže potrebnost prenosa zadevnih osebnih podatkov – Prošnja za dostop do izjav o neobstoju navzkrižja interesov članov skupne pogajalske skupine za pogodbe o nakupu cepiv proti covidu-19, utemeljena s potrebo, da se preveri njihova nepristranskost – Obveznost zadevne institucije, da tehta med interesi, na katere vpliva razkritje teh podatkov
(Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4(1)(b), in 2018/1725, člena 3(1) in 9(1)(b))
(Glej točke 56, 60, 61, 69, 73, od 75 do 79, 81, 82 in od 84 do 86.)
Institucije Evropske unije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov – Uredba (ES) št. 1049/2001 – Izjeme od pravice dostopa do dokumentov – Varstvo poslovnih interesov – Pojem – Obseg – Uporaba pogodb o nakupu cepiv proti covidu-19, ki so jih sklenile Komisija in zasebne farmacevtske družbe – Vključitev
(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4(2), prva alinea)
(Glej točke 99, 100, 103 in od 105 do 107.)
Institucije Evropske unije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov – Uredba št. 1049/2001 – Izjeme od pravice dostopa do dokumentov – Varstvo poslovnih interesov – Zavrnitev dostopa – Obveznost obrazložitve – Obseg
(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4(2), prva alinea)
(Glej točke 97, 101, od 115 do 117, 119, od 121 do 123, 127, 128, 146, 147, od 151 do 153, 163, 164, 168, 169, 171, 172, 178, 186 in 193.)
Institucije Evropske unije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov – Uredba št. 1049/2001 – Izjeme od pravice dostopa do dokumentov – Varstvo poslovnih interesov – Obseg – Interes izogniti se odškodninskim tožbam – Izključitev
(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4(2), prva alinea)
(Glej točko 162.)
Institucije Evropske unije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov – Uredba št. 1049/2001 – Izjeme od pravice dostopa do dokumentov – Varstvo poslovnih interesov – Obseg – Zavrnitev razkritja določil o odškodnini v pogodbah o nakupu cepiv proti covidu-19 – Nedopustnost
(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4(2), prva alinea)
(Glej točke od 159 do 173.)
Institucije Evropske unije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov – Uredba št. 1049/2001 – Izjeme od pravice dostopa do dokumentov – Varstvo poslovnih interesov – Obseg – Morebitna okrnitev ugleda podjetja – Vključitev
(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4(2), prva alinea)
(Glej točko 170.)
Institucije Evropske unije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov – Uredba št. 1049/2001 – Izjeme od pravice dostopa do dokumentov – Varstvo poslovnih interesov – Področje uporabe – Informacije o seznamu partnerjev v proizvodni mreži in podizvajalcih – Vključitev
(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4(2), prva alinea)
(Glej točke od 179 do 183 in 185.)
Institucije Evropske unije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov – Uredba št. 1049/2001 – Izjeme od pravice dostopa do dokumentov – Varstvo poslovnih interesov – Prevladujoči javni interes, ki upravičuje razkritje dokumentov – Sklicevanje na načelo preglednosti – Nujnost uveljavljanja posebnih preudarkov v zvezi z obravnavanim primerom
(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4(2))
(Glej točke od 195 do 198, od 201 do 203, 211 in 212.)
Institucije Evropske unije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov – Uredba (ES) št. 1049/2001 – Izjeme od pravice dostopa do dokumentov – Varstvo poslovnih interesov – Področje uporabe – Dokumenti v zvezi s pogodbami o nakupu cepiv proti covidu-19 – Prevladujoč javni interes za razkritje dokumentov – Neobstoj – Časovno omejena uporaba izjeme
(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4(2) in (7))
(Glej točko 213.)
Povzetek
V tej sodbi je Splošno sodišče delno ugodilo ničnostni tožbi, ki jo je vložilo več fizičnih oseb proti sklepu Evropske komisije, s katerim je ta odobrila le delni dostop do vnaprejšnjih dogovorov o nabavi in pogodb o nakupu cepiv proti covidu-19 ter drugih dokumentov v zvezi z nakupom navedenih cepiv. (
1
)
Odvetnika, ki sta med drugim zastopala tožeče stranke, sta leta 2021 zaprosila za dostop (
2
) do nekaterih dokumentov v zvezi z nakupom cepiv proti covidu-19 s strani Komisije in v imenu držav članic, med katerimi so bile zlasti pogodbe, ki jih je podpisala Komisija, identiteta predstavnikov Unije v okviru pogajanj o pogodbah in izjave o neobstoju navzkrižja interesov teh predstavnikov (v nadaljevanju: začetna prošnja). Komisija je ugotovila, da 46 dokumentov ustreza tej prošnji. Odobrila je delni dostop do štirih vnaprejšnjih dogovorov o nabavi in treh pogodb o nakupu cepiv ter navedla, da so bile redigirane različice navedenih dokumentov objavljene na spletnem mestu Komisije in da so bili odlomki prikriti na podlagi izjem v zvezi z varstvom zasebnosti in integritete posameznika, varstvom poslovnih interesov in varstvom postopka odločanja institucij. (
3
) Delni dostop je odobrila za izjave o neobstoju navzkrižja interesov, od katerih je bil tožečim strankam poslan le en izvod, saj so se ti dokumenti razlikovali le glede imena podpisnika, podpisa in datuma podpisa. Zavrnila pa je dostop do 17 dokumentov, opredeljenih kot „osnutki memoranduma o soglasju“.
Komisija je po potrdilni prošnji za razkritje dokumentov, do katerih je bil dostop delno ali v celoti zavrnjen, v izrecni odločbi, ki je bila tožečim strankam vročena najprej v angleščini, nato pa v francoščini, navedla, da je bil po novi preučitvi odgovora na začetno prošnjo seznam dokumentov, ki ustrezajo prošnji za dostop do dokumentov, spremenjen in je odtlej obsegal 66 dokumentov. Črtanih je bilo 17 „osnutkov memoranduma o soglasju“, saj je Komisija menila, da so bili vključeni pomotoma. Odobrila je širši dostop do štirih vnaprejšnjih dogovorov o nabavi in treh pogodb o nakupu, ki so že bile predmet delnega dostopa, in delni dostop do novih vnaprejšnjih dogovorov o nabavi in pogodb o nakupu (v nadaljevanju skupaj: zadevne pogodbe). Odobrila je tudi delni dostop do drugih novih dokumentov, vključno s korespondenco med Komisijo in državami članicami. Institucija se je v utemeljitev zgolj delno odobrenega dostopa sklicevala na izjemo v zvezi z varstvom zasebnosti in integritete posameznika ter na izjemo v zvezi z varstvom poslovnih interesov zadevnih podjetij. (
4
)
Presoja Splošnega sodišča
Splošno sodišče je najprej preučilo predlog tožečih strank za razglasitev ničnosti francoske različice izrecne odločbe. Presodilo je, da obstaja le ena izrecna odločba, in sicer izpodbijana odločba, sprejeta v dveh jezikovnih različicah.
Na prvem mestu, Splošno sodišče je zavrnilo tožbeni razlog, ki se je nanašal na nepopolnost seznama dokumentov, za katere je bilo ugotovljeno, da ustrezajo prošnji za dostop do dokumentov, ker je Komisija umaknila 17 „osnutkov memoranduma o soglasju“ z navedenega seznama. Ugotovilo je, da so tožeče stranke zaprosile za dostop le do „pogodb, ki jih je podpisala“ Komisija. Njihove prošnje ni mogoče razumeti tako, da se nanaša tudi na pripravljalne dokumente za podpis teh pogodb, ki se nanašajo zgolj na osnutke ali začasne dokumente, namenjene pripravi pogodbenih določil, ki bodo dogovorjena pozneje. Tako jih je Komisija lahko upravičeno umaknila s seznama.
Na drugem mestu, Splošno sodišče je pri odločanju o prvem delu drugega tožbenega razloga, ki se nanaša na neuporabo izjeme v zvezi z varstvom zasebnosti in integritete posameznika za izjave o neobstoju navzkrižja interesov, izpodbijano odločbo razglasilo za nično v delu, v katerem je Komisija zavrnila širši dostop do navedenih izjav, ki so jih podpisali člani skupne pogajalske skupine za nakup cepiv.
Na eni strani je menilo, da so tožeče stranke zadostno navedle poseben namen v javnem interesu, ki so mu sledile, in potrebo po posredovanju zadevnih osebnih podatkov. Tožeče stranke so lahko preverile, da člani skupne pogajalske skupine niso bili v položaju navzkrižja interesov, le, če so imele na voljo priimke, imena in poklicne ali institucionalne vloge teh članov. Na drugi strani je poudarilo, da je Komisija upravičeno menila, da obstaja tveganje posega v zasebnost posameznikov, na katere se osebni podatki nanašajo. Tako bi morala Komisija tehtati zadevne interese. Vendar Komisija ni v zadostni meri upoštevala različnih okoliščin, da bi ustrezno pretehtala zadevne interese.
Na tretjem mestu, Splošno sodišče je delno sprejelo drugi del drugega tožbenega razloga, s katerim se je Komisiji očital način, na katerega je uporabila izjemo v zvezi z varstvom poslovnih interesov, da bi nekatere informacije odstranila iz zadevnih pogodb.
Zavrnilo je utemeljitev tožečih strank, da te izjeme ni bilo mogoče uporabiti zaradi okoliščin, v katerih so bile sklenjene zadevne pogodbe. Poudarilo je, da so vsa farmacevtska podjetja, s katerimi so bile sklenjene navedene pogodbe, zasebne družbe, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, v okviru katerih so izpostavljena konkurenci na notranjem trgu in na mednarodnih trgih. Zaradi teh okoliščin morajo zaščititi svoje interese na navedenih trgih. Zgolj dejstvo, da so s predplačili dela ali celotnega zneska iz javnih sredstev sodelovala pri uresničevanju nalog v javnem interesu, in sicer pri razvoju cepiv proti covidu-19, ne upravičuje ugotovitve, da njihovih poslovnih interesov ni mogoče varovati.
Kar zadeva delno zavrnitev dostopa do določil o lastnostih cepiv in nadzoru kakovosti ter pogodbeni odgovornosti ter zavrnitev dostopa do seznama partnerjev v proizvodni mreži in podizvajalcev zadevnih podjetij, je Splošno sodišče sklenilo, da so pojasnila Komisije v izpodbijani odločbi glede obstoja razumno predvidljivega, in ne povsem hipotetičnega tveganja oslabitve varstva poslovnih interesov zadevnih podjetij v zvezi s popolnim razkritjem teh informacij utemeljena.
Splošno sodišče pa ni potrdilo stališča Komisije glede zavrnitve širšega dostopa do določil o odškodnini. V tem okviru je pripomnilo, na eni strani, da mehanizem plačila odškodnine zadevnim podjetjem s strani držav članic, predviden v zadevnih pogodbah, nikakor ne vpliva na sistem pravne odgovornosti teh podjetij na podlagi Direktive 85/374. (
5
) V skladu s to direktivo je namreč proizvajalec odgovoren za škodo, ki jo povzroči napaka na njegovem proizvodu, in njegova odgovornost do oškodovanca ne sme biti omejena ali izključena s klavzulo, ki bi omejevala njegovo odgovornost ali ga oproščala odgovornosti. Na drugi strani je ugotovilo, da je bila informacija o mehanizmu plačila odškodnine ob vložitvi začetne prošnje in ob sprejetju izpodbijane odločbe že javno znana. (
6
)
Splošno sodišče je ugotovilo, da čeprav vse zadevne pogodbe vsebujejo določilo o odškodnini, podrobna vsebina teh določil ni enaka.
Vendar je ugotovilo, da trije razlogi, ki jih je Komisija navedla za zavrnitev širšega dostopa do navedenih določil, ne dokazujejo obstoja predvidljivega, in ne zgolj hipotetičnega tveganja za poslovne interese zadevnih podjetij.
Prvič, Splošno sodišče je v zvezi z razlogom, da bi bilo zadevno podjetje zaradi natančnega poznavanja meja njegove odgovornosti lahko izpostavljeno več odškodninskim tožbam, poudarilo, da pravica tretjih oseb, ki so morebiti oškodovane zaradi cepiva z napako, da vložijo odškodninske tožbe, temelji na nacionalni zakonodaji, s katero je bila prenesena Direktiva 85/374. Ta pravica torej ni odvisna od obstoja in vsebine določil o odškodnini. Poleg tega interesa zadevnih podjetij, da se izognejo takim odškodninskim tožbam in stroškom, povezanim s temi postopki, ni mogoče opredeliti kot poslovni interes in ne pomeni interesa, ki bi bil vreden varstva na podlagi Uredbe št. 1049/2001. Poleg tega v izpodbijani odločbi ni nobenega elementa, na podlagi katerega bi bilo mogoče sklepati, da bi bilo večje razkritje navedenih določil lahko povod za take tožbe.
Drugič, v zvezi z razlogom, da bi popolno razkritje konkurentom zadevnega podjetja neizogibno razkrilo „šibke točke“ kritja njegove odgovornosti s tem, da bi jim dalo konkurenčno prednost, ki bi jo lahko izkoristili na primer pri oglaševanju, je Splošno sodišče spomnilo, da je bil razlog, zaradi katerega so bila ta določila vključena v zadevne pogodbe, in sicer nadomestilo za tveganja, povezana s krajšim časom za razvoj cepiv, javno znan pred sprejetjem izpodbijane odločbe. Poleg tega so bila vsa zadevna podjetja deležna določila o odškodnini.
Tretjič, Splošno sodišče je iz istih razlogov zavrnilo razlog, v skladu s katerim bi popolno razkritje vplivalo na ugled zadevnih podjetij.
Na zadnjem mestu, Splošno sodišče je zavrnilo tožbeni razlog tožečih strank, s katerim Komisiji očitajo, da ni upoštevala prevladujočega javnega interesa, ki bi upravičil razkritje zaprošenih informacij. Poudarilo je, da s temi splošnimi premisleki o preglednosti in dobrem upravljanju ni mogoče dokazati, da je bil interes v zvezi s preglednostjo v obravnavanem primeru posebej pomemben in da bi lahko prevladal nad razlogi za zavrnitev razkritja prikritih delov zadevnih pogodb. Prav tako je spomnilo, da so zadevne pogodbe del upravne dejavnosti, in ne zakonodajne.
(
1
)	Sklep Evropske komisije C(2022) 1359 final z dne 28. februarja 2022 (v nadaljevanju: izpodbijana odločba).
(
2
)	Na podlagi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 1, zvezek 3, str. 331).
(
3
)	Izjeme, določene v členu 4(1)(b), členu 4(2), prva alinea, oziroma členu 4(3), prvi pododstavek, Uredbe št. 1049/2001.
(
4
)	Izjemi, določeni v členu 4(1)(b) oziroma členu 4(2), prva alinea, Uredbe št. 1049/2001.
(
5
)	V skladu s členoma 1 in 12 Direktive Sveta z dne 25. julija 1985 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako (85/374/ES) (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 15, zvezek 1, str. 257).
(
6
)	Glej zlasti člen 6, tretji odstavek, Sporazuma med Komisijo in državami članicami z dne 16. junija 2020 o nakupu cepiv proti covidu-19 in Sporočilo Komisije z dne 17. junija 2020 z naslovom „Strategija EU za cepiva proti COVID-19“ (COM(2020) 245 final).