61987CC0270_DA
Generaladvokatens forslag til afgørelse
Generaladvokatens forslag til afgørelse
++++
Hoeje Domstol .
1 . Sagsoegeren i hovedsagen, en mejerivirksomhed, har ansoegt det kompetente nederlandske organ om stoette i henhold til Raadets forordning ( EOEF ) nr . 986/68 af 15 . juli 1968 om fastsaettelse af almindelige regler for ydelse af stoette til skummetmaelk og skummetmaelkspulver til foderbrug ( EFT 1968 I, s . 250 ) og Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 1105/68 af 27 . juli 1968 om gennemfoerelsesbestemmelser ved ydelse af stoette for skummetmaelk til foderbrug ( EFT 1968 II, s . 375 ).
2 . Da ansoegningen om stoette endelig blev afvist med den begrundelse, at der til kaernemaelken var tilsat "et koncentreret maelkeprodukt", anlagde mejerivirksomheden sag ved College van Beroep voor het Bedrijfsleven, Haag, som fandt, at der var tale om en fortolkning af faellesskabsreglerne, da de nederlandske bestemmelser er enslydende .
3 . College van Beroep har derfor forelagt Domstolen foelgende praejudicielle spoergsmaal :
"Skal Raadets forordning ( EOEF ) nr . 986/68, navnlig udtrykket 'som ikke har faaet nogen tilsaetning' i artikel 1, litra a ), sammenholdt med bestemmelserne i Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 1105/68 fortolkes saaledes, at der er tale om tilsaetning, der udelukker stoette, jfr . artikel 1 i forordning ( EOEF ) nr . 986/68, saafremt der anvendes en fremgangsmaade, hvorved det i kaernemaelken indeholdte skyllevand efter smoerfremstillingen - for at naa det kraevede indhold af toerstof - udtraekkes af den under smoerfremstillingen udskilte soede kaernemaelksrest, og hvorved den saaledes koncentrerede soede kaernemaelk herefter igen sammenblandes med den sure kaernemaelk, der er opstaaet under smoerfremstillingen?"
4 . I henhold til artikel 10, stk . 1, i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 804/68 af 27 . juni 1968 om den faelles markedsordning for maelk og mejeriprodukter ( EFT 1968 I, s . 169 ), som aendret ved Raadets forordning ( EOEF ) nr . 465/75 af 27 . februar 1975 ( EFT L 52, s . 8 ), ydes der blandt andet stoette til skummetmaelk og kaernemaelk, der er fremstillet i Faellesskabet, og som anvendes til foderbrug, hvis disse produkter opfylder bestemte betingelser, der blandet andet er fastsat i artikel 1 i ovennaevnte forordning ( EOEF ) nr . 986/68, der bestemmer ( 1 ):
"I denne forordning forstaas ved :
a ) Maelk :
det af en eller flere koeer udmalkede produkt, som ikke har faaet nogen tilsaetning, og som kun er blevet frataget en del af fedtstofferne;
b ) Kaernemaelk :
biproduktet fra forarbejdningen af sur eller syrnet maelk eller floede til smoer;
c ) Skummetmaelk :
maelk eller kaernemaelk med et fedtindhold paa hoejst 1 %."
5 . Kommissionen har fastsat gennemfoerelsesbestemmelser til denne forordning i forordning ( EOEF ) nr . 1105/68, som aendret ved forordningerne nr . 2114/75 af 11 . august 1975 ( EFT L 215, s . 12 ) og nr . 1645/78 af 13 . juli 1978 ( EFT L 191, s . 23 ), hvis artikel 1, stk . 2, bestemmer : "Stoetten ydes kun for den maengde skummetmaelk, der findes i den paagaeldende maengde maelk til foderbrug ." Artikel 1, stk . 4-6, fastsaetter yderligere foelgende betingelser :
"4 ) Skummetmaelk og kaernemaelk, saaledes som de fremtraeder efter forarbejdningen af maelk til floede eller smoer, og i deres egenskab af bestanddele, der skal indgaa i maelken til foderbrug, og hvortil der kan ydes stoette, maa ikke fortyndes, isaer ikke med vand og/eller valle, paa en maade som ikke er forenelig med normale, anvendte produktionsmetoder .
5 ) Stoetten ydes kun, saafremt foelgende betingelser er opfyldt :
a ) ...
b ) for saa vidt angaar kaernemaelk er indholdt er fedtfrit toerstof lig med eller stoerre end 8,00 %.
6 ) De i stk . 5, litra a ) og b ), omhandlede minimumsvaerdier anvendes dog ikke i foelgende tilfaelde :
a ) saafremt gennemsnittet af de minimumsvaerdier, der er opstillet i en medlemsstat eller i et omraade af en medlemsstat for det paagaeldende produkt, overstiger den graensevaerdi, der er opstillet i stk . 5 . I dette tilfaelde anvendes i stedet for sidstnaevnte vaerdi den i medlemsstaten eller i det paagaeldende omraade opstillede gennemsnitsvaerdi; denne udskiftning kan begraenses til den periode af aaret, hvor den fastsatte minimumsvaerdi anvendes;
b ) ...;
c ) for kaernemaelks vedkommende, saafremt toerstofindholdet af berettigede tekniske aarsager udgoer 4% eller derover og er lavere end det kraevede minimumsindhold af fedtfrit toerstof . I dette tilfaelde nedsaettes den eventuelle stoette i forhold til den stoette, der ydes til kaernemaelk, proportionalt med formindskelsen af toerstofindholdet ".
6 . Det fremgaar af disse bestemmelser, at der kun ydes stoette til kaernemaelk som defineret i artikel 1, stk . 1, i forordning ( EOEF ) nr . 986/68, og det afgoerende i den foreliggende sag er derfor, hvorledes raekkevidden af de i faellesskabsreglerne fastsatte betingelser skal bestemmes .
7 . Det er for det foerste sikkert, at kaernemaelk skal fremkomme som biprodukt ved forarbejdningen af maelk, som ikke har faaet nogen tilsaetning (( artikel 1, stk . 1, litra b ), i forordning ( EOEF ) nr . 986/68 )). Kaernemaelk opstaar imidlertid ikke som biprodukt ved forarbejdning af maelk, saafremt kaernemaelken ligeledes delvis er opstaaet ved tilsaetning af stoffer, der ikke stammer fra maelk, saasom skyllevand . Forbuddet mod tilsaetning til maelken ville vaere meningsloes, hvis en saadan tilsaetning kunne ske paa et senere tidspunkt, nemlig til kaernemaelken .
8 . I oevrigt stoetter artikel 1, stk . 4, i Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 1105/68 dette synspunkt .
9 . Domstolens praksis er helt klar paa dette punkt . Saaledes har Domstolen i en sag, der ligeledes vedroerte et af maelk fremstillet produkt, jfr . artikel 1 i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 986/68 ( 2 ), fastslaaet, at
"... et produkt, til hvis fremstilling der er anvendt andre stoffer end det af en eller flere koeer udmalkede produkt, ikke kan vaere genstand for stoette i henhold til den ovenfor omtalte interventionsordning, hvorved den kemiske sammensaetning af de saaledes fremstillede faerdige produkter er uden betydning ."
10 . Det er saaledes helt klart, at enhver tilsaetning saavel til kaernemaelk som til maelk udelukker muligheden for at modtage stoette .
11 . Sagsoegeren i hovedsagen har yderligere anfoert, at der under alle omstaendigheder ikke i den foreliggende sag er tale om tilsaetning, men snarere om "en delvis deling, hvorefter delene igen blandes ."
12 . Kommissionen har imidlertid her gjort gaeldende, at faellesskabsreglerne ikke blot udelukker enhver tilsaetning til maelk eller kaernemaelk, men ogsaa enhver supplerende behandling af kaernemaelk, der har til formaal at forhoeje indholdet af fedtfrit toerstof .
13 . Denne opfattelse kan stoettes paa selve ordlyden af artikel 1, der bestemmer, at kaernemaelk er et biprodukt fra forarbejdningen af maelk . Hvis man saaledes accepterede en supplerende behandling, ville den endeligt opnaaede kaernemaelk, for hvilken der soeges om stoette, i virkeligheden ogsaa vaere et resultat af en supplerende behandling af kaernemaelken og ikke blot af forarbejdningen af maelk . Udskillelsen ved inddampning eller paa anden maade af det vand, der findes i soed kaernemaelk, for herefter at tilsaette den saaledes opnaaede kaernemaelk til den sure kaernemaelk, udgoer en saadan supplerende behandling . Det samme ville vaere tilfaeldet, hvis man inddampede skyllevandet for at genvinde den heri oploeste kaernemaelk .
14 . Artikel 1, stk . 5 og 6, i Kommissionens ovennaevnte gennemfoerelsesforordning bekraefter ligeledes denne fortolkning .
15 . Ved at henvise til gennemsnittet af de minimumsvaerdier for fedtfrit toerstof, der er opstillet i en medlemsstat eller i et omraade, oenskede Kommissionen nemlig helt klart med forordningen at henvise til de vaerdier, der blev konstateret ved smoerproduktionen uden yderligere form for behandling, altsaa vaerdier, der helt naturligt opstaar ved forarbejdning af maelk, idet en saadan reference ville vaere illusorisk, saafremt den enkelte producent frit kunne opnaa vaerdier efter eget forgodtbefindende ved at foretage de hertil noedvendige behandlinger .
16 . Det samme argument gaelder saa meget mere, for saa vidt angaar stk . 6, litra c ). Hvorfor skulle man nemlig fastsaette en nedsat stoette til kaernemaelk med et lavere toerstofindhold, hvis en producent under alle omstaendigheder frit kunne foretage de noedvendige behandlinger og saaledes - naesten helt efter eget oenske - aendre det paagaeldende indhold?
17 . Jeg mener endelig, at det er absolut noedvendigt at understrege, at enhver anden behandling end forarbejdningen af maelk til smoer helt maa udelukkes af hensyn til den praktiske gennemfoerelse af de omhandlede bestemmelser, naar henses til deres formaal, nemlig udnyttelsen af maelkeproduktionen ved at udnytte de biprodukter, der opstaar ved smoerfremstillingen . Det er derfor af altafgoerende betydning, at det paagaeldende biprodukt, nemlig kaernemaelk, udelukkende opstaar ved smoerfremstillingen og ikke ved tilsaetning af produkter af tilsvarende kemiske sammensaetning ( valle, koncentreret maelk ), som ordningen ikke har til formaal at stoette . Det foelger heraf, at man ikke kan naa det opstillede maal, hvis der ikke kan udoeves en sikker kontrol med oprindelsen af den kaernemaelk, der kan modtage stoette . Kommissionen har imidlertid paa overbevisende maade paavist, at det vil vaere yderst vanskeligt at foretage en saadan kontrol, saafremt man godkender visse behandlinger, idet faerdigproduktet ikke goer det muligt at afgoere, hvilke behandlinger der er tale om, og kaernemaelk kan saaledes ogsaa have vaeret genstand for forarbejdning, der i virkeligheden kun har til formaal at skjule behandlinger i strid med stoettens formaal, saasom f . eks . tilsaetning eller fortynding . Det er saaledes klart, at stoetten kun opfylder sit formaal, hvis det er sikkert, at kaernemaelken alene er opstaaet ved forarbejdning af maelk til smoer, hvilket indebaerer, at enhver behandling er udelukket, da kontrolmulighederne ellers bliver utilstraekkelige . De faktiske omstaendigheder i den foreliggende sag viser i oevrigt, hvor vanskeligt denne kontrol kan vaere, idet ikke engang de nationale myndigheder har kunnet afgoere arten af den behandling eller den tilsaetning, som den omhandlede kaernemaelk har vaeret genstand for .
18 . Naar henses til ovenstaaende, kan oensket om at undgaa at opkraeve afgift af spildevand - hvilket spoergsmaal blev rejst ved College van Beroep - heller ikke berettige anvendelsen af skyllevand og forhoejelsen af kaernemaelks fedtfri toerstofindhold ved hjaelp af den ene eller den anden fremgangsmaade .
19 . Af alle disse grunde skal jeg herefter sammenfattende foreslaa, at det af College van Beroep voor het Bedrijfsleven forelagte spoergsmaal besvares som foelger .
20 . "De samlede bestemmelser i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 986/86 og Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 1105/68 skal fortolkes saaledes, at det er forbudt at tilsaette noget stof, der ikke er indeholdt i maelken, til kaernemaelk samt at lade den kaernemaelk, til hvilken der soeges stoette, undergaa en supplerende behanding for herved at bibringe kaernemaelken et hoejere indhold af fedtfrit toerstof ved udskillelse af vandet i den soede kaernemaelk og tilsaetning af den saaledes koncentrerede soede kaernemaelk til den sure kaernemaelk ."
(*) Oversat fra fransk .
( 1 ) Min fremhaevelse .
( 2 ) Dom af 21 . september 1983, de forenede sager 205-215/82, Deutsche Milchkontor mod Tyskland, Sml . s . 2633 .