62020CV0001(01)
TEISINGUMO TEISMO (ketvirtoji kolegija)
NUOMONĖ 1/20
2022 m. birželio 16 d.
„Pagal SESV 218 straipsnio 11 dalį pateikta nuomonė – Prašymas pateikti nuomonę – Modernizuotos energetikos chartijos sutarties projektas – 26 straipsnis – Ginčų sprendimo mechanizmas – Priimtinumas“
Nuomonės 1/20 pateikimo procedūroje
dėl prašymo pateikti nuomonę pagal SESV 218 straipsnio 11 dalį, kurį 2020 m. gruodžio 2 d. pateikė Belgijos Karalystė,
Teisingumo Teismas (ketvirtoji kolegija),
kurį sudaro kolegijos pirmininkas C. Lycourgos, teisėjai S. Rodin, J.‑C. Bonichot, L. S. Rossi (pranešėja) ir O. Spineanu-Matei,
generalinis advokatas M. Szpunar,
kancleris A. Calot Escobar,
atsižvelgęs į rašytinę proceso dalį,
išnagrinėjęs pastabas, pateiktas:
–
Belgijos vyriausybės, atstovaujamos S. Baeyens, J.-C. Halleux, C. Pochet ir M. Van Regemorter,
–
Čekijos vyriausybės, atstovaujamos K. Najmanová, H. Pešková, M. Smolek ir J. Vláčil,
–
Vokietijos vyriausybės, atstovaujamos J. Möller ir D. Klebs,
–
Graikijos vyriausybės, atstovaujamos K. Boskovits ir G. Karipsiadis,
–
Ispanijos vyriausybės, atstovaujamos S. Centeno Huerta, A. Gavela Llopis ir J. Ruiz Sánchez,
–
Prancūzijos vyriausybės, atstovaujamos A. Daniel ir W. Zemamta,
–
Kroatijos vyriausybės, atstovaujamos G. Vidović Mesarek,
–
Italijos vyriausybės, atstovaujamos G. Palmieri, padedamos avvocato dello Stato P. Garofoli,
–
Lietuvos vyriausybės, atstovaujamos K. Dieninio ir R. Dzikovič,
–
Vengrijos vyriausybės, atstovaujamos M. Z. Fehér ir K. Szíjjártó,
–
Nyderlandų vyriausybės, atstovaujamos M. K. Bulterman ir J. M. Hoogveld,
–
Lenkijos vyriausybės, atstovaujamos B. Majczyna,
–
Slovėnijos vyriausybės, atstovaujamos N. Pintar Gosenca,
–
Slovakijos vyriausybės, atstovaujamos B. Ricziová,
–
Europos Sąjungos Tarybos, atstovaujamos B. Driessen ir A. Lo Monaco,
–
Europos Komisijos, atstovaujamos L. Armati, O. Beynet, F. Erlbacher, M. Kellerbauer, T. Maxian Rusche ir R. Vidal Puig,
išklausęs generalinį advokatą,
priima šią
Nuomonę
1
Teisingumo Teismui Belgijos Karalystės pateiktas prašymas pateikti nuomonę suformuluotas taip:
„Ar Modernizuotos energetikos chartijos sutarties projektas suderinamas su Sutartimis, konkrečiai – su ESS 19 straipsniu ir SESV 344 straipsniu,
–
kiek tai susiję su to susitarimo 26 straipsniu, jeigu šis straipsnis gali būti aiškinamas taip, kad pagal jį leidžiama taikyti ginčų sprendimo mechanizmą Europos Sąjungos viduje,
–
jeigu to susitarimo 26 straipsnis turi būti aiškinamas taip, kad pagal jį leidžiama taikyti ginčų sprendimo mechanizmą Europos Sąjungos viduje, kiek tame numatytame sudaryti susitarime, be kita ko, jo 1 straipsnyje pateiktose sąvokų „investicija“ ir „investuotojas“ apibrėžtyse, nėra konkrečios specialios nuostatos ar aiškios atskyrimo išlygos, pagal kurias tame 26 straipsnyje nustatytas bendras mechanizmas netaikomas tarp valstybių narių?“
Teisinis pagrindas
2
1994 m. gruodžio 17 d. Lisabonoje pasirašyta Energetikos chartijos sutartis (OL L 380, 1994, p. 24; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 12 sk., 1 t., p. 199, toliau – ECS) Europos Bendrijų vardu buvo patvirtinta 1997 m. rugsėjo 23 d. Tarybos ir Komisijos sprendimu 98/181/EB, EAPB, Euratomas dėl Europos Bendrijų sudarytos Energetikos chartijos sutarties ir Energetikos chartijos protokolo dėl energijos vartojimo efektyvumo ir susijusių aplinkos aspektų (OL L 69, 1998, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 12 sk., 2 t., p. 24). Ją sudaro preambulė ir aštuonios dalys; I dalį „Sąvokos ir tikslai“ sudaro tos Sutarties 1 ir 2 straipsniai, o V dalį „Ginčų sprendimas“ sudaro minėtos Sutarties 26–28 straipsniai.
3
ECS 1 straipsnyje „Sąvokos“ apibrėžti šioje sutartyje vartojami terminai; tarp jų – „investicija“ ir „investuotojas“, esantys šio straipsnio 6 ir 7 punktuose.
4
ECS 26 straipsnyje „Investuotojo ir Susitariančiosios Šalies ginčų sprendimas“ nurodyta:
„1.   Susitariančiosios Šalies ir kitos Susitariančiosios Šalies investuotojo ginčai dėl pastarojo investicijų pirmosios teritorijoje, susiję su įtariamu pirmosios šalies padarytu įsipareigojimų pagal III dalį pažeidimu, jeigu įmanoma, sprendžiami taikiai.
2.   Jeigu tokių ginčų pagal šio straipsnio 1 dalies nuostatas negalima išspręsti per tris mėnesius nuo tos dienos, kurią viena iš ginčo šalių paprašė taikaus sprendimo, investuojančioji ginčo šalis gali rinktis šiuos to ginčo sprendimo būdus:
a)
perduoti jį spręsti ginče dalyvaujančios Susitariančiosios Šalies teismams arba administraciniams tribunolams;
arba
b)
spręsti jį bet kuria taikytina ginčų sprendimo tvarka, dėl kurios susitarta iš anksto;
arba
c)
spręsti jį taip, kaip nustatyta tolesnėse šio straipsnio dalyse.
3.
a)
Išskyrus tik šios dalies b ir c punktuose numatytus atvejus, kiekviena Susitariančioji Šalis besąlygiškai sutinka perduoti ginčą spręsti tarptautiniam arbitražui arba taikintojui pagal šio straipsnio nuostatas;
<...>
4.   Jeigu investuotojas nusprendžia spręsti ginčą pagal šio straipsnio 2 dalies c punktą, minėtasis investuotojas raštu pateikia savo sutikimą ginčą perduoti:
a)
i)
Tarptautiniam ginčų dėl investicijų sprendimo centrui, įkurtam Valstybių ir kitų valstybių piliečių ginčų dėl investicijų sprendimo konvencija, pateikta pasirašyti 1965 m. kovo 18 d. Vašingtone (toliau – Icsid konvencija), jeigu ir investuotojo Susitariančioji Šalis, ir ginče dalyvaujanti Susitariančioji Šalis yra Icsid konvencijos šalys;
arba
ii)
Tarptautiniam ginčų dėl investicijų sprendimo centrui, įkurtam šios dalies a punkto i papunktyje minėta konvencija, pagal taisykles, reglamentuojančias Centro sekretoriato procesinių veiksmų administravimo papildomas sąlygas (toliau – „Papildomų sąlygų taisyklės“), jeigu investuotojo Susitariančioji Šalis arba ginče dalyvaujanti Susitariančioji Šalis, tačiau ne abi kartu, yra Icsid konvencijos šalis;
b)
vienam arbitrui arba ad hoc arbitražo tribunolui pagal Jungtinių Tautų tarptautinės prekybos teisės komisijos arbitražo taisykles (toliau – „Uncitral“);
arba
c)
nagrinėti arbitraže, kurį vykdo Stokholmo prekybos rūmų arbitražo institutas.
<...>“
5
ECS 34 straipsnio „Energetikos chartijos konferencija“ 1 dalyje numatyta:
„1.   Susitariančiosios Šalys periodiškai susirenka į Energetikos chartijos konferenciją (toliau – „Chartijos konferencija“), kurioje kiekviena Susitariančioji Šalis turi teisę turėti vieną atstovą. Eiliniai posėdžiai vyksta Chartijos konferencijos nustatytais intervalais.“
Numatytas sudaryti susitarimas
6
Kadangi nuo 1998 m. balandžio 16 d., t. y. nuo ECS įsigaliojimo dienos, ji nebuvo iš esmės peržiūrėta, Energetikos chartijos sekretoriatas pasiūlė ją modernizuoti. Po diskusijų šiuo klausimu 2018 m. lapkričio 27 d. Chartijos konferencijoje buvo priimtas skirtingų sričių, dėl kurių vyks diskusijos, siekiant pradėti modernizavimo derybas, sąrašas (toliau – sričių, dėl kurių vyks derybos, sąrašas).
7
Šiame sąraše nurodyti tokie klausimai:
–
pasirengimas investicijoms,
–
sąvokos „Chartija“ apibrėžtis,
–
sąvokos „ekonominė veikla energetikos sektoriuje“ apibrėžtis,
–
sąvokos „investuotojas“ apibrėžtis,
–
sąvokos „investicija“ apibrėžtis,
–
teisė reglamentuoti,
–
sąvokos „sąžiningas ir teisingas elgesys“ apibrėžtis,
–
palankiausio režimo statuso išlyga,
–
sąvokos „nuolatinė apsauga ir garantijos“ paaiškinimas,
–
sąvokos „netiesioginė ekspropriacija“ apibrėžtis,
–
nuostolių kompensavimas,
–
bendrosios apsaugos išlyga,
–
atsisakymas taikyti palankias nuostatas,
–
su investicijomis susiję pervedimai,
–
aiškiai nepagrįsti ieškiniai,
–
skaidrumas,
–
bylinėjimosi išlaidų apmokėjimo užtikrinimas,
–
žalos įvertinimas,
–
iš trečiųjų šalių gautas finansavimas,
–
darnus vystymasis ir įmonių socialinė atsakomybė,
–
sąvokos „tranzitas“ apibrėžtis,
–
infrastruktūros naudojimas (įskaitant atsisakymą leisti naudotis ir turimus pajėgumus),
–
tarifo apibrėžtis ir nustatymo principai,
–
regioninė ekonominės integracijos organizacija (REIO) ir
–
nebeaktualios nuostatos.
8
2019 m. lapkričio 6 d. Chartijos konferencija suformavo modernizavimo grupę ir įpareigojo ją pradėti ECS modernizavimo derybas, kad šis procesas būtų greitai užbaigtas. Ši Konferencija patikslino, kad derybose bus atsižvelgta į sričių, dėl kurių vyks derybos, sąrašą ir susitariančiųjų šalių siūlomas politinio požiūrio galimybes.
9
Visas pirmas derybų etapas vyko 2020 m. liepos 6–9 d., antras – 2020 m. rugsėjo 8–11 d., o trečias – 2020 m. lapkričio 3–6 d.
10
2019 m. liepos 15 d. Europos Sąjungos Taryba įgaliojo Europos Komisiją pradėti derybas dėl ECS modernizavimo ir priėmė atitinkamus derybinius įpareigojimus. 2019 m. spalio mėn. Europos Sąjunga pasiūlė politinio požiūrio į modernizavimą variantus, paskui, 2020 m. gegužės mėn., pateikė ECS dalinio pakeitimo pasiūlymus.
11
Su savo siūlytais politinio požiūrio variantais ir daliniais pakeitimais Sąjunga pateikė pasiūlymą dėl ECS 26 straipsnio dalinio pakeitimo, kuriuo siekta patvirtinti Sąjungos įsipareigojimą vykdant modernizavimo procesą įgyvendinti investuotojų ir valstybių ginčų sprendimo mechanizmų struktūrinę reformą tarptautiniu lygiu.
12
Energetikos chartijos sekretoriatas ir kelios Susitariančiosios Šalys priminė, kad Susitariančiųjų Šalių sudarytas susitarimas dėl ECS modernizavimo apima tik sričių, dėl kurių vyks derybos, sąrašą. Buvo nuspręsta, kad dėl bet kokios į tą sąrašą neįtrauktos papildomos srities Susitariančiosios Šalys turi pasiekti bendrą sutarimą.
13
Vykstant antram derybų etapui Sąjunga pateikė pasiūlymų dėl investuotojų ir valstybių ginčų sprendimo mechanizmo reformos į minėtą sąrašą neįtrauktose srityse. Vis dėlto nebuvo pasiekta jokio susitarimo dėl šių pasiūlymų aptarimo.
14
Derybos dėl REIO, vienos iš tame pačiame sąraše nurodytų sričių, buvo įtrauktos į trečio derybų etapo darbotvarkę. Šiame etape Kazachstano Respublika pasiūlė išplėsti galimybę netaikyti tam tikrų ECS nuostatų ir šiuo tikslu iš dalies pakeisti ECT 26 straipsnį aiškiai numatant, kad nuostatos dėl investicinių ginčų sprendimo netaikomos ginčams tarp REIO narių.
15
Vis dėlto Komisija nebuvo įgaliota pritarti šiam pasiūlymui. Iš tiesų Sąjunga neprašė įtraukti REIO į sričių, dėl kurių vyks derybos, sąrašą, o Tarybos derybiniuose įpareigojimuose nustatyta, kad „Europos Sąjunga nepritaria nuostatos dėl REIO pakeitimui vykstant ECS modernizavimo procesui“.
Procesas Teisingumo Teisme
16
2020 m. gruodžio 2 d. Belgijos Karalystė pateikė šį prašymą pateikti nuomonę.
17
2021 m. spalio 8 d. teisėja pranešėja ir generalinis advokatas, remdamiesi Teisingumo Teismo procedūros reglamento 62 straipsnio 1 dalimi, paklausė Belgijos Karalystės, ar ji, atsižvelgdama į 2021 m. rugsėjo 2 d. Sprendimą Moldovos Respublika (C‑741/19, EU:C:2021:655), ypač į jo 40–66 punktus, pageidauja palikti savo prašymą pateikti nuomonę.
18
2021 m. lapkričio 10 d. raštu Belgijos Karalystė informavo Teisingumo Teismą, kad ketina palikti savo prašymą.
Dėl prašymo pateikti nuomonę priimtinumo
Belgijos Karalystės pateiktas vertinimas
19
Belgijos Karalystė nurodo, kad prašymą pateikti nuomonę ji pateikė dėl modernizuotos ECS projekte išdėstyto ECS 26 straipsnio (toliau – modernizuotos ECS 26 straipsnis) ir jame numatyto ginčų sprendimo mechanizmo, jei tą straipsnį reikia laikyti taikomu valstybės narės investuotojo ir kitos valstybės narės ginčams (toliau – ES vidaus ginčai), taip pat dėl ECS 1 straipsnio dalinio pakeitimo pasiūlyme esančių sąvokų „investicija“ bei „investuotojas“ suderinamumo su Sutartimis.
20
Šiuo atžvilgiu Belgijos Karalystė patikslina: šiuo metu nėra jokio bendro sutarimo dėl galimo ECS 26 straipsnio dalinio pakeitimo, todėl ji daro prielaidą, kad tas ECS 26 straipsnis lieka nepakeistas.
21
Belgijos Karalystės nuomone, šis prašymas pateikti nuomonę vis dėlto yra priimtinas, nes jis susijęs su „susitarimu“, tas susitarimas yra „numatytas sudaryti“ ir prašymas nėra per ankstyvas.
22
Visų pirma ji teigia, kad modernizuotos ECS projektas yra privalomas įsipareigojimas, prisiimtas tarptautinės teisės subjektų, todėl jis yra „susitarimas“, kaip tai suprantama pagal SESV 218 straipsnio 11 dalį. Tai, kad šis projektas formaliai yra ne nauja sutartis, o ankstesnės sutarties pakeitimas, nepanaikina jo, kaip „susitarimo“, pobūdžio. Iš jurisprudencijos, būtent iš 2006 m. vasario 7 d. Nuomonės 1/03 (Naujoji Lugano konvencija) (EU:C:2006:81), matyti, kad Teisingumo Teismui jau teko nagrinėti esamos sutarties peržiūros klausimą, ir tuomet nekilo abejonių dėl prašymo pateikti nuomonę, susijusią su nauja numatyta pasirašyti sutartimi, priimtinumo.
23
Be to, Belgijos Karalystė teigia, kad modernizuotos ECS projektas yra „numatytas sudaryti“ susitarimas, kaip tai suprantama pagal Teisingumo Teismo jurisprudenciją. Šiuo atžvilgiu ji teigia, kad, pirma, šis projektas dar nebaigtas, todėl tenkinamas nuomonės procedūros prevencinio tikslo reikalavimas. Antra, tai, kad Tarybos sprendime, kuriuo leidžiama pradėti derybas, ir derybiniuose įpareigojimuose nenagrinėjamas ECS ir ypač jos 26 straipsnyje numatyto ginčų sprendimo mechanizmo taikymas ES vidaus ginčams, neturi įtakos šio prašymo pateikti nuomonę priimtinumui. Iš jurisprudencijos, be kita ko, 2002 m. lapkričio 5 d. Sprendimo Komisija / Danija (C‑467/98, EU:C:2002:625, 39 punktas), matyti, kad iš naujo derėdamosi dėl visos sutarties šalys patvirtina tuos iš pradinės sutarties kylančius įsipareigojimus, kurie nėra įtraukti į naujas derybas arba yra tik nežymiai pakeisti. Dabartinės naujos derybos dėl TCE apima visą šią sutartį ir tai reiškia, kad reikės patvirtinti jos 26 straipsnį. Bet kuriuo atveju šis prašymas pateikti nuomonę taip pat susijęs su TCE 1 straipsnyje pateiktomis „investuotojo“ ir „investicijų“ apibrėžtimis, kurios, kaip matyti iš sričių, dėl kurių vyks derybos, sąrašo, aiškiai bus keičiamos.
24
Galiausiai šis prašymas pateikti nuomonę nėra per ankstyvas. Visų pirma, tiek numatomo sudaryti susitarimo atitinkamų nuostatų turinys, tiek derybų dėl šio susitarimo aplinkybės yra pakankamai gerai žinomos, kad Teisingumo Teismas galėtų tinkamai atsakyti į šį prašymą. Pirma, teigiama, kad Sąjungos ir jos valstybių narių siūlomas pakeitimas yra pakankamai toli pažengęs, todėl galima konstatuoti, kad jame nėra paaiškinimo dėl modernizuotos ECS 26 straipsnio taikymo ES vidaus ginčams. Antra, atsižvelgiant į antro derybų etapo eigą matyti, kad nebuvo pasiekta susitarimo, ar į modernizuotą ECS bus įtraukti visi Sąjungos pateikti pasiūlymai. Trečia, nors per trečiąjį derybų etapą Kazachstano Respublika pateikė pasiūlymą paaiškinti esamus REIO teisinius ryšius su TCE šalimis ir jų narėmis atsižvelgiant į šią sutartį, Komisijos įgaliojimas derėtis neleidžia diskutuoti dėl šio pasiūlymo. Šiomis aplinkybėmis Belgijos Karalystė mano, kad modernizuotoje ECS nebus jokio paaiškinimo dėl jos 26 straipsnio taikymo ES vidaus ginčams, o tai galėtų būti aiškinama kaip esamos padėties patvirtinimas.
Teisingumo Teismui pateiktų pagrindinių pastabų santrauka
25
Visos rašytinėje procedūroje dalyvavusios valstybės narės, išskyrus Vengriją, ir Komisija mano, kad šis prašymas pateikti nuomonę yra priimtinas. Kai kurios iš šių valstybių, visų pirma Čekija ir Slovėnija, pabrėžia: siekiant pašalinti bet kokius dviprasmiškumus aiškinant ECS 26 straipsnį būtina, kad Teisingumo Teismas pareikštų poziciją. Pirmiausia, valstybės narės nėra vieningos aiškindamos šį straipsnį kaip netaikytiną ES vidaus ginčams. Toliau – dauguma pagal šį straipsnį pradėtų arbitražo procesų yra susiję būtent su ES vidaus ginčais. Galiausiai šiuose procesuose arbitrai sistemingai atsisakydavo pripažinti, kad neturi kompetencijos net ir po to, kai buvo priimtas 2018 m. kovo 6 d. Sprendimas Achmea (C‑284/16, EU:C:2018:158).
26
Vokietijos Federacinės Respublikos teigimu, jei prašymo pateikti nuomonę nepriimtinumą būtų galima konstatuoti vien dėl to, kad jis susijęs su nuostata, kurios turiniui dalinio pakeitimo susitarimas neturėjo įtakos, jau tokio prašymo priimtinumo nagrinėjimo etape kiltų sudėtingų klausimų, susijusių su „senųjų“ ir „naujųjų“ nagrinėjamo susitarimo nuostatų atskyrimu.
27
Prancūzijos Respublika teigia, kad prašymas pateikti nuomonę negali būti pripažintas nepriimtinu dėl to, kad jis susijęs su jau sudarytu susitarimu. Ši valstybė narė mano, kad, pirma, Teisingumo Teismo klausiama dėl aplinkybės, kad numatomame sudaryti susitarime nėra sąlygos, pagal kurią ES vidaus ginčams aiškiai netaikomas modernizuotos ECS 26 straipsnyje numatytas mechanizmas. Tokios sąlygos nebuvimas susitarime gali lemti Sąjungos teisės pažeidimą kitomis to susitarimo nuostatomis, kurios neprieštarautų Sąjungos teisei, jei tokia sąlyga būtų numatyta. Antra, šis prašymas pateikti nuomonę susijęs su naujomis derybomis dėl viso susitarimo, nes naujos derybos apima visas esmines ECS dalis. Be to, gali būti, kad modernizuotos ECS projektas in fine taps integraliu nauju susitarimu, pakeisiančiu šiuo metu galiojančią ECS. Taigi Sąjunga turėtų patvirtinti savo įsipareigojimus dėl visos ECS, nes modernizuotos ECS projektas, kiek tai susiję su joje įtvirtintu ginčų sprendimo mechanizmu, yra numatytas sudaryti susitarimas, o ne sudarytas susitarimas.
28
Komisija pabrėžia, kad ginčų sprendimo mechanizmo taikymo ES vidaus ginčams klausimas gali kilti aptariant kitas sritis, dėl kurių vyks derybos ir kurios yra glaudžiai susijusios su šiame prašyme pateikti nuomonę iškeltais klausimais. Be to, modernizuotos ECS sudarymą, nepakeičiant ECS 26 straipsnio arba neapibrėžiant jo aiškinimo arbitražo teismus saistančiu tarptautinės viešosios teisės aktu, arbitražo teismai gali aiškinti taip, kad naujame tarptautiniame susitarime Sąjunga ir valstybės narės patvirtina modernizuotos ECS 26 straipsnio taikymą ES vidaus ginčams.
29
Šiomis aplinkybėmis Komisija primena, kad gana plačiai taikomas prašymas pateikti nuomonę gali būti grindžiamas teisėtu institucijos arba valstybės narės tikslu žinoti, kokia yra Sąjungos ir valstybių narių kompetencijos apimtis, prieš priimant sprendimą pasirašyti ir sudaryti numatomą susitarimą. Aplinkybė, kad ECS 26 straipsnis nekeičiamas, gali būti aiškinama kaip pritarimas tam, kad valstybių narių tarptautinė atsakomybė gali tiesiogiai kilti srityje, kuri priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Tai reikštų valstybių narių pareigos užtikrinti Sąjungos teisės taikymą ir jos laikymąsi savo atitinkamose teritorijose pažeidimą, nes būtų leista naudotis nacionaline jurisdikcija, viršijančia Sąjungos įgaliojimus ir Teisingumo Teismo prerogatyvas pagal ESS 19 straipsnį ir SESV 344 straipsnį.
30
Komisija pažymi, kad Teisingumo Teismo nuomonė bus privaloma institucijoms ir valstybėms narėms tęsiant šiuo metu vykstančias derybas dėl modernizuotos ECS. Nelygu šios nuomonės turinys, Teisingumo Teismo išaiškinimas turės būti perkeltas į valstybių narių ir Sąjungos susitarimą dėl modernizuotos ECS 26 straipsnio aiškinimo arba į valstybių narių ir Sąjungos sutartį, kuria inter se iš dalies keičiamas modernizuotos ECS 26 straipsnis, arba, remdamasi pakeista Komisijos rekomendacija, Taryba turės išplėsti derybų įgaliojimų apimtį.
31
Vengrija mano, kad šis prašymas pateikti nuomonę yra nepriimtinas. Ji pažymi: kad Teisingumo Teismas galėtų priimti sprendimą dėl numatomo sudaryti susitarimo nuostatų suderinamumo su Sutartimis, jam būtina turėti pakankamai informacijos apie to susitarimo turinį. Tačiau šiuo atveju, remiantis šiuo metu turimais dokumentais ir informacija bei derybų eiga, negalima susipažinti nei su visu modernizuotos ECS projekto tekstu, nei su jo dalimi, ir negalima numanyti vykstančių derybų baigties. Pirma, derybos tik prasidėjo, o šį prašymą pateikti nuomonę pateikusi valstybė narė prie jo pridėjo tik šiuo metu galiojančios ECS tekstą. Antra, sričių, dėl kurių vyks derybos, sąrašas nėra baigtinis ir jį galima papildyti. Trečia, pastabos dėl susitariančiųjų šalių politinio požiūrio galimybių yra tos, kurios suformuluotos prieš pirmąjį oficialų derybų etapą.
32
Taryba taip pat abejoja, ar šis prašymas pateikti nuomonę priimtinas, ir nurodo tokias priežastis: neaišku, koks numatomo sudaryti susitarimo turinys ir galimas ECS 26 straipsnio dalinis pakeitimas, galima neigiama Teisingumo Teismo nuomonė nesukels pasekmių ir 2002 m. lapkričio 5 d. Sprendime Komisija / Danija (C‑467/98, EU:C:2002:625) suformuota jurisprudencija šiuo atveju neaktuali, nes toje byloje nagrinėtas ieškinys dėl įsipareigojimų neįvykdymo pagal SESV 258 straipsnį.
33
Vis dėlto Taryba neginčija Belgijos Karalystės pateiktų motyvų, pagrindžiančių šio prašymo pateikti nuomonę priimtinumą, svarbos ir mano, kad negalima atmesti galimybės, jog derybos galiausiai apims ir ECS 26 straipsnį. Tokiu atveju pagal Tarybos derybinius įpareigojimus Komisija turėtų užtikrinti, kad rezultatas būtų suderinamas su Sąjungos teise.
Teisingumo Teismo pozicija
34
Remiantis SESV 218 straipsnio 11 dalimi, valstybė narė, Europos Parlamentas, Taryba ar Komisija gali gauti Teisingumo Teismo nuomonę dėl to, ar numatytas sudaryti susitarimas suderinamas su Sutarčių nuostatomis.
35
Pagal Teisingumo Teismo suformuotą jurisprudenciją šia nuostata siekiama išvengti problemų, kurių gali kilti teismuose ginčijant Sąjungą įpareigojančių tarptautinių susitarimų suderinamumą su Sutartimis. Iš tiesų dėl galimo teismo sprendimo, kuriuo būtų konstatuota, kad sudarytas Sąjungą įpareigojantis tarptautinis susitarimas, atsižvelgiant arba į šio susitarimo turinį, arba į jam sudaryti taikytą procedūrą, yra nesuderinamas su Sutarčių nuostatomis, kiltų didelių sunkumų ne tik Sąjungos vidaus, bet ir tarptautinių santykių lygmeniu, ir visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant trečiąsias valstybes, galėtų būti padaryta žala (2021 m. spalio 6 d. Nuomonės 1/19 (Stambulo konvencija), EU:C:2021:832, 193 punktas).
36
Žinoma, norint pasinaudoti galimybe pateikti prašymą dėl nuomonės pagal SESV 218 straipsnio 11 dalį, nereikalaujama tenkinti išankstinės sąlygos, kad atitinkamos institucijos būtų galutinai susitarusios (2021 m. spalio 6 d. Nuomonė 1/19 (Stambulo konvencija), EU:C:2021:832, 204 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
37
Vadinasi, prašymas pateikti nuomonę Teisingumo Teismui gali būti pateikiamas, net jeigu dar egzistuoja tam tikros galimos alternatyvos ir skirtingos nuomonės dėl nagrinėjamų dokumentų redakcijos (2011 m. kovo 8 d. Nuomonė 1/09 (Susitarimas dėl bendrosios patentų ginčų nagrinėjimo sistemos sukūrimo), EU:C:2011:123, 53 punktas).
38
Tai ypač pasakytina tuo atveju, kai prašymas pateikti nuomonę susijęs tik su klausimu, ar Sąjunga turi kompetenciją sudaryti numatomą susitarimą (šiuo klausimu žr. 1996 m. kovo 28 d. Nuomonės 2/94 (Bendrijos prisijungimas prie EŽTK), EU:C:1996:140, 13–18 punktus).
39
Vis dėlto, kadangi prašoma pateikti nuomonę dėl šio susitarimo suderinamumo su Sutartimis, Teisingumo Teismas turi turėti pakankamai informacijos apie patį minėto susitarimo turinį (1996 m. kovo 28 d. Nuomonės 2/94 (Bendrijos prisijungimas prie EŽTK), EU:C:1996:140, 19 punktas ir 2014 m. gruodžio 18 d. Nuomonės 2/13 (Sąjungos prisijungimas prie EŽTK), EU:C:2014:2454, 147 punktas).
40
Prima, prašoma pateikti nuomonė ne dėl Sąjungos kompetencijos sudaryti modernizuotą ECS, o dėl ECS, ypač jos 26 straipsnio, suderinamumo su Sutartimis.
41
Antra, pati Belgijos Karalystė pripažįsta, kad pateikiant šį prašymą pateikti nuomonę nebuvo jokio dokumento, kuriame išdėstytas modernizuotos ECS ar 26 straipsnio tekstas.
42
Belgijos Karalystės teigimu, ši aplinkybė neturi paveikti šio prašymo pateikti nuomonę priimtinumo, nes šiame derybų etape visuotinai žinoma, kad modernizuotoje ECS redakcijoje nenumatyta jokio 26 straipsnio pakeitimo. Derybos dėl ECS modernizavimo buvo pradėtos tik dėl sričių, dėl kurių vyks derybos, sąrašo, kuriame nenurodytas šiame straipsnyje numatytas ginčų sprendimo mechanizmas.
43
Vis dėlto iš Teisingumo Teismui pateiktos informacijos negalima spręsti, kad vykstant šioms deryboms nebus nuspręsta keisti ECS 26 straipsnį.
44
Pirma, nors tiesa, kad Chartijos konferencija nustatė sričių, dėl kurių vyks derybos, sąrašą ir kad į šį sąrašą neįtrauktas ECS 26 straipsnyje nurodytas ginčų sprendimo mechanizmas, vis dėlto faktas yra tas, kad šio prašymo pateikti nuomonę pateikimo dieną derybos buvo labai ankstyvoje stadijoje, o 2021 m. rugsėjo 2 d. Sprendimas Moldovos Respublika (C‑741/19, EU:C:2021:655) dar nebuvo priimtas. Vadinasi, Susitariančiosios Šalys galėjo ir vis dar gali sutarti šio straipsnio reglamentuojamą sritį įtraukti į minėtą sąrašą. Taigi galimų derybų dėl šios srities baigtis nėra pakankamai nuspėjama ir negalima atmesti galimybės, kad ECS 26 straipsnis bus iš dalies pakeistas.
45
Antra, kaip nurodė pati Belgijos Karalystė, buvo pradėtos derybos dėl sąvokų „investicija“ ir „investuotojas“ apibrėžties pagal ECS 1 straipsnį; šios sąvokos lemia ECS 26 straipsnyje numatyto ginčų sprendimo mechanizmo taikymo sritį. Šiame etape ne tik nebuvo priimtas 1 straipsnio dalinio pakeitimo tekstas, bet ir negalima įvertinti, kokį poveikį bet kokie galimi šių sąvokų pakeitimai galėtų turėti tokiam ginčų sprendimo mechanizmui, nes nėra jokios informacijos, kuri leistų pakankamai tiksliai žinoti minėtą mechanizmą reglamentuojančias taisykles.
46
Dėl šių neaiškumų Teisingumo Teismas neturi pakankamai informacijos apie būsimo modernizuotos ECS 26 straipsnio turinį ir ypač apie jo taikymo sritį, nors būtent dėl jos pateiktas šis prašymas pateikti nuomonę. Todėl šis prašymas per ankstyvas.
47
Galiausiai reikia pridurti, kad, kalbant apie šios nuomonės 25 punkte primintus tikslingumo sumetimus, kurie pateisintų Teisingumo Teismo pozicijos dėl ECS 26 straipsnio suderinamumo su Sutartimis pateikimą, pakanka pažymėti, kad, pirma, tokie sumetimai yra nesusiję su šios nuomonės 35 punkte nurodytu nuomonės pateikimo procedūros tikslu, nes ši nuostata jau galioja. Antra, bet kuriuo atveju Teisingumo Teismas jau priėmė sprendimą šiuo klausimu. Iš 2021 m. rugsėjo 2 d. Sprendimo Moldovos Respublika (C‑741/19, EU:C:2021:655), ypač jo 40–66 punktų, aiškiai matyti, kad, laikantis SESV 344 straipsnyje įtvirtinto Sąjungos teisės autonomijos principo, ECS 26 straipsnio 2 dalies c punktą reikia aiškinti taip, kad jis netaikomas valstybės narės ir kitos valstybės narės investuotojo ginčams, susijusiems su pastarojo investicija pirmojoje valstybėje narėje.
48
Iš viso to, kas išdėstyta, matyti, kad Teisingumo Teismas neturi pakankamai informacijos apie numatomo sudaryti susitarimo turinį, todėl šis prašymas pateikti nuomonę dėl savo ankstyvo pobūdžio turi būti laikomas nepriimtinu.
Taigi Teisingumo Teismas (ketvirtoji kolegija) pateikia šią nuomonę:
2020 m. gruodžio 2 d. Belgijos Karalystės pateiktas prašymas pateikti nuomonę yra nepriimtinas.
Lycourgos Rodin Bonichot
Rossi Spineanu-Matei
Paskelbta 2021 m. birželio 16 d. viešame teismo posėdyje Liuksemburge.
Kancleris Ketvirtosios kolegijos Pirmininkas
A. Calot Escobar C. Lycourgos