62019TJ0744_RES
Kohtuasi T‑744/19
Methanol Holdings (Trinidad) Ltd
versus
Euroopa Komisjon
Üldkohtu (kaheksas koda laiendatud koosseisus) 14. septembri 2022. aasta otsus
Dumping – Venemaalt, Trinidadist ja Tobagost ning Ameerika Ühendriikidest pärit uurea ja ammooniumnitraadi segude import – Rakendusmäärus (EL) 2019/1688 – Määruse (EL) 2016/1036 artikli 3 lõiked 1–3 ja 5–8 – Müük seotud äriühingute vahendusel – Ekspordihinna kindlaksmääramine – Kahju liidu tootmisharule – Hinna allalöömise arvutus – Põhjuslik seos – Määruse 2016/1036 artikli 9 lõige 4 – Kahjumarginaali arvutamine – Kahju kõrvaldamine
Ühine kaubanduspoliitika – Dumpinguvastane kaitse – Kahju – Põhjusliku seose kindlaksmääramine – Institutsioonide kohustused – Kõnealuse impordi hinna allalöömise arvutus – Arvestusliku ekspordihinna kasutamine – Lubatavus
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2016/1036, artikli 2 lõige 9 ja artikli 3 lõiked 1–3)
(vt punktid 54–58)
Ühine kaubanduspoliitika – Dumpinguvastane kaitse – Dumpingumarginaal – Ekspordihinna kindlaksmääramine – Arvestusliku ekspordihinna kasutamine – Tingimused – Eksportija ja importija seotus
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2016/1036, artikli 2 lõiked 8 ja 9)
(vt punktid 60–63)
Ühine kaubanduspoliitika – Dumpinguvastane kaitse – Kahju – Põhjusliku seose kindlaksmääramine – Institutsioonide kohustused – Kõnealuse impordi hinna allalöömise arvutus – Kohustus võrrelda õiglaselt asjaomase toote hinda ja liidu tootmisharu samasuguse toote hinda – Hindade võrdlemine samal kaubandustasandil – Hindade konkreetsel kaubandustasandil võrdlemise nõue – Puudumine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2016/1036, artikli 1 lõige 1 ja artikli 3 lõige 2)
(vt punktid 74–85 ja 90–92)
Ühine kaubanduspoliitika – Dumpinguvastane kaitse – Institutsioonide kaalutlusõigus – Kohtulik kontroll – Piirid
(vt punkt 86)
Kokkuvõte
Euroopa Komisjon võttis kaebuse tagajärjel vastu rakendusmääruse 2019/1688 (
1
), millega kehtestatakse Venemaalt, Trinidadist ja Tobagost ning Ameerika Ühendriikidest pärit uurea ja ammooniumnitraadi segude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks.
Hageja Methanol Holdings (Trinidad) Ltd on Trinidadi ja Tobago õiguse alusel asutatud äriühing, mis toodab asjaomast toodet ja müüb seda Euroopa Liitu sidusimportija kaudu. Ta esitas hagi, milles palus vaidlustatud määruse tühistada.
Jättes hagi rahuldamata, kinnitas Üldkohus võimalust kasutada hinna allalöömise arvutuses arvestuslikke ekspordihindu. Ta kohaldas ja täpsustas ühtlasi kohtupraktikat, mis käsitleb komisjoni kohustust võrrelda dumpinguvastase uurimise esemeks oleva impordi hinna allalöömise marginaali arvutamisel õiglaselt hindu samal kaubandustasandil, et selgitada välja, kas liidu tootmisharule on tekitatud sellise impordiga kahju.
Üldkohtu hinnang
Kõigepealt meenutas Üldkohus seoses arvestuslike ekspordihindade kasutamisega hinna allalöömise arvutuses, et dumpinguvastase alusmääruse (
2
) artikli 3 lõigete 2 ja 3 kohaselt põhineb kahju tuvastamine otsesel tõendusmaterjalil ja selle raames uuritakse objektiivselt eeskätt impordi mõju samasuguste toodete hindadele liidu turul, ning et selleks tuleb uurida, kas dumpinguhinnaga impordi puhul on toimunud oluline hinna allalöömine võrreldes liidu samasuguse toote hinnaga.
Üldkohus jätkas märkusega, et need sätted ei näe ette konkreetset meetodit, et määrata kindlaks dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharu samasuguste toodete hindadele. Sellest tuleneb, et komisjonil on õigus määrata kahju olemasolu kindlaks arvestuslike ekspordihindade alusel vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõikele 9, mis käsitleb dumpingu olemasolu kindlaksmääramist.
Üldkohus tuvastas selles kohtuasjas sisuliselt, et arvestusliku ekspordihinna kasutamine oli õigustatud, sest hageja poolt tollile deklareeritud ekspordihind ei olnud usaldusväärne hageja ja sidusimportija kontsernisisese suhte tõttu.
Järgmiseks tuvastas Üldkohus impordihinna – võrreldes liidu tootmisharu samasuguse toote hinnaga – allalöömise hindamise kohta, et hinna allalöömise arvutamisel ajutise rakendusmääruse etapis (
3
) ja seda arvutust vaidlustatud määruses lõplikul arvutamisel aluseks võttes ei võrrelnud komisjon hindu samal kaubandustasandil. Nii vähendas ta eksportivate tootjate müügihindasid liidus müügi-, haldus- ja üldkulude (edaspidi „MHÜ kulud“) ja nende liidu seotud müüjate kasumi võrra, samas kui ta ei vähendanud hindu sarnaselt seotud müüjate vahendusel toimuva liidu tootmisharu müügi puhul.
Kuivõrd see arvutusmeetod loeti kohtuotsuses Jindal (
4
) dumpinguvastase alusmääruse artikli 3 lõikega 2 vastuolus olevaks, täiendas komisjon vaidlustatud määruses oma esialgset arvutust kahe täiendava arvutusega, mida Üldkohus järgemööda analüüsis.
Üldkohus märkis kõigepealt seoses esimesega neist täiendavatest arvutustest, et komisjon lahutas MHÜ kulud ja kasumi liidu tootjatega seotud üksuste müügihindadest. Sel moel toimides tõi ta vastavalt oma kohustustele liidu tootjate puhul kasutatud hinnad samale kaubandustasemele eksportivate tootjate hindadega.
Vastates hageja argumentidele, millega viimane püüdis seda arvutust vaidlustada, täpsustas Üldkohus, et objektiivse ja õiglase võrdluse nõue ei kirjuta midagi ette seoses kaubandustasandiga, millel komisjon peab hindu võrdlema, vaid nõuab üksnes seda, et nii liidu tootjate kui ka eksportivate tootjate hindu võrreldaks samal kaubandustasandil.
Üldkohus selgitas lisaks põhjuseid, miks selle arvutuse suhtes ei ole kohaldatav kohtuotsuses Kazchrome (
5
) väljatöötatud lahendus. Ta täpsustas selle kohta eeskätt, et kõnealuses kohtuasjas ei olnud tegemist MHÜ kulude ja kasumi mahaarvamisega müügihinnast ning et igal juhul ei välistanud Üldkohus selles kohtuotsuses üldiselt võimalust võtta hinna allalöömise arvutamisel arvesse eksportivate tootjate KKV (kulud, kindlustus ja vedu) hinda tollivormistuse sadamates.
Seoses järgmiseks teise täiendava arvutusega leidis Üldkohus, et komisjon jättis hinna allalöömise arvutusest välja liidu tootmisharu müügi, mis toimus seotud isikute vahendusel, ehk 40% liidu valimisse kaasatud isikute müügist. Kuivõrd esimese analüüsitud arvutuse raames oli tõendatud õiguslikult piisavalt hinna allalöömise olemasolu ja kuivõrd teine täiendav hinna allalöömise arvutus ei sea kahtluse alla sellise hinna allalöömise olemasolu, siis leidis Üldkohus, et ei saa kehtivalt tugineda ka teisele hinna allalöömise arvutusele, et vaidlustada vaidlustatud määruse seaduslikkust.
Üldkohus märkis täiendavalt, et vastupidi hageja väidetele ei võrrelnud komisjon kindlasti mitte ühelt poolt liidu tootmisharu müüki sõltumatutele klientidele ja teiselt poolt hageja müüki seotud isikutele, sest ta võttis arvesse eksportivate tootjate müüki sõltumatutele klientidele, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud KKV tasemele. Hageja ei olnud tõendanud ka seda, et eksportivate tootjate korrigeeritud hind ei sisalda samu hinnakomponente kui liidu tootjate hind, kuivõrd MHÜ kulusid ja seotud müügiüksuste kasumit ei võetud arvesse võrdluse kummalgi poolel.
Lõpuks täheldas Üldkohus, et lisaks hinna allalöömisele oli dumpinguhinnaga impordi mõju igal juhul viinud liidu turul hinna allasurumiseni ja hinnalanguseni; need näitajad toetavad liidu tootmisharu kahju olemasolu.
Sellest tuleneb, et isegi kui eeldada, et komisjon tegi hinna allalöömise marginaali esialgses arvutuses vea, neutraliseerisid selle vaidlustatud määruse komisjoni poolt raames hinnamõju uurimisel arvesse võetud täiendavad elemendid.
(
1
)	Komisjoni 8. oktoobri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1688, millega kehtestatakse Venemaalt, Trinidadist ja Tobagost ning Ameerika Ühendriikidest pärit uurea ja ammooniumnitraadi segude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT 2019, L 258, lk 21; edaspidi „vaidlustatud määrus“).
(
2
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT 2016, L 176, lk 21; edaspidi „dumpinguvastane alusmäärus“),
(
3
)	Komisjoni 10. aprilli 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/576, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Venemaalt, Trinidadist ja Tobagost ning Ameerika Ühendriikidest pärit uurea ja ammooniumnitraadi segude impordi suhtes (ELT 2019, L 100, lk 7).
(
4
)	10. aprilli 2019. aasta kohtuotsus Jindal Saw ja Jindal Saw Italia vs. komisjon (T‑301/16, EU:T:2019:234; edaspidi „kohtuotsus Jindal“).
(
5
)	30. novembri 2011. aasta kohtuotsus Transnational Company Kazchrome ja ENRC Marketing vs. nõukogu ja komisjon (T‑107/08, EU:T:2011:704).