A TÖRVÉNYSZÉK ÍTÉLETE (első tanács)
2026. január 14.(*)
„ Európai uniós védjegy – A BioTechUSA európai uniós ábrás védjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Leíró jelleg – Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja – Indokolási kötelezettség – A 2017/1001 rendelet 94. cikkének (1) bekezdése ”
A T‑117/25. sz. ügyben,
az Atlas Invest BV (székhelye: Aalsmeer [Hollandia], képviseli: Lukácsi P. ügyvéd)
felperes
az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselik: Sipos P. és D. Gája, meghatalmazotti minőségben)
alperes ellen,
A TÖRVÉNYSZÉK (első tanács),
tagjai: E. Buttigieg elnök, J. Schwarcz és E. Tichy‑Fisslberger (előadó) bírák,
hivatalvezető: V. Di Bucci,
tekintettel az eljárás írásbeli szakaszára,
tekintettel arra, hogy a felek az eljárás írásbeli szakaszának befejezéséről való értesítést követő háromhetes határidőn belül nem kérték tárgyalás tartását, és mivel ennek nyomán a Törvényszék az eljárási szabályzata 106. cikkének (3) bekezdése alapján úgy határozott, hogy a keresetről az eljárás szóbeli szakaszának mellőzésével határoz,
meghozta a következő
Ítéletet
1        Az EUMSZ 263. cikken alapuló keresetével a felperes Atlas Invest BV az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) negyedik fellebbezési tanácsa 2024. december 19‑én hozott határozatának (R 378/2024‑4. sz. ügy) (a továbbiakban: megtámadott határozat) részleges hatályon kívül helyezését és lényegében annak megváltoztatását kéri.
A jogvita előzményei
2        2023. március 30‑án a felperes európai uniós védjegy lajstromozása iránti kérelmet nyújtott be az EUIPO‑hoz az alábbi ábrás megjelölés vonatkozásában:
3        A védjegybejelentést többek között a védjegyekkel ellátható termékek és szolgáltatások nemzetközi osztályozására vonatkozó, felülvizsgált és módosított, 1957. június 15‑i Nizzai Megállapodás szerinti 5., 29., 30., 32. és 35. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában tették, amelyek ezen osztályok tekintetében az alábbi leírásnak felelnek meg (a továbbiakban: szóban forgó áruk és szolgáltatások):
–        5. osztály: „Étrend‑kiegészítők emberek és állatok számára; ásványi élelmiszer‑kiegészítők; étrend‑kiegészítő enzimek; gyógyszertartó dobozok, hordozható, feltöltve; protein étrend‑kiegészítők; táplálékkiegészítők; emberi fogyasztásra szánt étrend‑kiegészítők, táplálékkiegészítők, tápanyagadalékok és vitaminkészítmények; proteint tartalmazó étrend‑kiegészítők, élelmiszer kiegészítők, táplálékkiegészítők; kreatint tartalmazó étrend‑kiegészítők, élelmiszer kiegészítők, táplálékkiegészítők; karnitint tartalmazó étrend‑kiegészítők, élelmiszer kiegészítők, táplálékkiegészítők; vitaminokat tartalmazó étrend‑kiegészítők, élelmiszer kiegészítők, táplálékkiegészítők; ásványi anyagokat tartalmazó étrend‑kiegészítők, élelmiszer kiegészítők, táplálékkiegészítők; kondroitint tartalmazó étrend‑kiegészítők, élelmiszer kiegészítők, táplálékkiegészítők; glükozamint tartalmazó étrend‑kiegészítők, élelmiszer kiegészítők, táplálékkiegészítők; aminosavakat tartalmazó étrend‑kiegészítők, élelmiszer kiegészítők, táplálékkiegészítők; sportolóknak szánt élelmiszer‑kiegészítők, táplálékkiegészítők, étrend‑kiegészítők; súlyszabályozó élelmiszer‑kiegészítők, étrend‑kiegészítők, táplálékkiegészítők por, kapszula és tabletta formájában; testsúlykontrollhoz használt táplálékkiegészítők, élelmiszer kiegészítők, étrend‑kiegészítők por, kapszula és tabletta formájában; izom‑ és tömegnövelő táplálékkiegészítők, élelmiszer‑kiegészítők, étrend‑kiegészítők por, kapszula és tabletta formájában; vitamin és ásványi anyag kiegészítők; vitaminok és vitamin‑készítmények; ásványi táplálék‑kiegészítők emberi fogyasztásra; proteint tartalmazó étrend‑kiegészítők, élelmiszerkiegészítők, táplálékkiegészítők, nem gyógyászatihasználatra; kreatint tartalmazó étrendkiegészítők, élelmiszer‑kiegészítők, táplálékkiegészítők, nem gyógyászati használatra; karnitint tartalmazó étrend‑kiegészítők, élelmiszer‑kiegészítők, táplálékkiegészítők, nem gyógyászati használatra; vitaminokat tartalmazó étrend‑kiegészítők, élelmiszer‑kiegészítők, táplálékkiegészítők, nem gyógyászati használatra; ásványi anyagokat tartalmazó étrend‑kiegészítők, élelmiszerkiegészítők, táplálékkiegészítők, nem gyógyászati használatra; kondroitint tartalmazóétrend‑kiegészítők, élelmiszer‑kiegészítők, táplálékkiegészítők, nem gyógyászati használatra; glükózamint tartalmazó étrend‑kiegészítők, élelmiszer‑kiegészítők, táplálékkiegészítők, nem gyógyászati használatra; aminosavakat tartalmazó étrend‑kiegészítők, élelmiszer‑kiegészítők, táplálékkiegészítők, nem gyógyászati használatra; protein csipszek mint étrend‑kiegészítők”;
–        29. osztály: „Mogyoróvaj; halból készített élelmiszertermékek; csokoládés mogyoróvaj; leveskészítmények; levesek; proteint tartalmazó tejalapú italok; tejalapú italok; proteint tartalmazó, állati eredetű (főként hús, tejsavó, tojás), dúsított, feldolgozott élelmiszerek; kreatint tartalmazó, állati eredetű (főként hús, tejsavó, tojás), dúsított, feldolgozott élelmiszerek; karnitint tartalmazó, állati eredetű (főként hús, tejsavó, tojás), dúsított, feldolgozott élelmiszerek; vitaminokat tartalmazó, állati eredetű (főként hús, tejsavó, tojás), dúsított, feldolgozott élelmiszerek; ásványi anyagokat tartalmazó, állati eredetű (főként hús, tejsavó, tojás), dúsított, feldolgozott élelmiszerek; kondroitint tartalmazó, állati eredetű (főként hús, tejsavó, tojás), dúsított, feldolgozott élelmiszerek; glükózamint tartalmazó, állati eredetű (főként hús, tejsavó, tojás), dúsított, feldolgozott élelmiszerek; aminosavakat tartalmazó, állati eredetű (főként hús, tejsavó, tojás), dúsított, feldolgozott élelmiszerek; súlyszabályozó, állati eredetű (főként hús, tejsavó, tojás) élelmiszer‑készítmények por, kapszula és tabletta formájában, nem gyógyászati használatra; testsúlykontrollhoz használt, állati eredetű (főként hús, tejsavó, tojás) élelmiszer‑készítmények por, kapszula és tabletta formájában, nem gyógyászati használatra; izom‑ és tömegnövelő, állati eredetű (főként hús, tejsavó, tojás) élelmiszerkészítmények por, kapszula és tabletta formájában, nem gyógyászati használatra; Milk shake‑ek [tejturmixok]”;
–        30. osztály: „Kávé, tea, kakaó és kávépótló szerek; rizs, tészta és metélt; tápióka és szágó; lisztek és más gabonakészítmények; kenyér, péksütemények és cukrászsütemények; csokoládé; fagylalt, szorbetek és más ehető jégkrémek; cukor, méz, melaszszirup; élesztő, sütőporok; só, ízesítők, fűszerek, tartósított fűszernövények; ecet, mártások és egyéb fűszerek; jég (fagyott víz); fagylaltporok; kávé alapú italok; magas protein tartalmú, növényi eredetű gabonaszeletek; palacsinták; pótkávé; pudingok; süteménypor; zabalapú ételek; proteinnel dúsított csokoládészeletek; sportszelet; szénhidrát készítmények élelmiszerekhez; szénhidrát alapú, növényi eredetű, feldolgozott élelmiszer; glükóz étkezési használatra; tejturmix alapok (ízesítőszerek/aromák); proteint tartalmazó, növényi eredetű dúsított, feldolgozott élelmiszerek; kreatint tartalmazó, növényi eredetű dúsított, feldolgozott élelmiszerek; karnitint tartalmazó, növényi eredetű dúsított, feldolgozott élelmiszerek; vitaminokat tartalmazó, növényi eredetű dúsított, feldolgozott élelmiszerek; ásványi anyagokat tartalmazó, növényi eredetű dúsított, feldolgozott élelmiszerek; kondroitint tartalmazó, növényi eredetű dúsított, feldolgozott élelmiszerek; glükózamint tartalmazó, növényi eredetű dúsított, feldolgozott élelmiszerek; aminosavakat tartalmazó, növényi eredetű dúsított, feldolgozott élelmiszerek; proteint tartalmazó, növényi eredetű, feldolgozott élelmiszerek; kreatint tartalmazó, növényi eredetű, feldolgozott élelmiszerek; karnitint tartalmazó, növényi eredetű, feldolgozott élelmiszerek; vitaminokat tartalmazó, növényi eredetű, feldolgozott élelmiszerek; ásványianyagokat tartalmazó, növényi eredetű, feldolgozott élelmiszerek; kondroitint tartalmazó, növényi eredetű, feldolgozott élelmiszerek; glükózamint tartalmazó, növényi eredetű, feldolgozott élelmiszerek; aminosavakat tartalmazó, növényi eredetű feldolgozott élelmiszerek”;
–        32. osztály: „Alkoholmentes italok; izotóniás italok; smoothie‑k (gyümölcs‑ vagy zöldségitalok); proteint tartalmazó alkoholmentes italok; kreatint tartalmazó alkoholmentes italok; aminosavakat tartalmazó alkoholmentes italok; karnitint tartalmazó alkoholmentes italok; vitamintartalmú italok; proteinnel dúsított sportitalok; fehérjealapú, alkoholmentes italok; energiaitalok; koffeintartalmú energiaitalok; energiaitalok (nem gyógyászati használatra); azonnal fogyasztható alkoholmentes italtermékek; izotóniás italok (nem gyógyászati használatra); sportitalok; elektrolitokat tartalmazó sportitalok”;
–        35. osztály: „Étrendkiegészítők, élelmiszer-kiegészítők, táplálékkiegészítők, vitaminok, élelmiszerek és
italok kiskereskedelme; Étrend-kiegészítők, élelmiszerkiegészítők, táplálékkiegészítők,
vitaminok, élelmiszerek és italok nagykereskedelme; Étrend-kiegészítők, élelmiszer-kiegészítők, táplálékkiegészítők, vitaminok, élelmiszerek és italok online kereskedelme;
Étrend-kiegészítők, élelmiszer-kiegészítők, táplálékkiegészítők, vitaminok, élelmiszerek és
italok reklámozása; Kiskereskedelmi-, nagykereskedelmi-, online kereskedelmiszolgáltatások és reklámozás emberi fogyasztásra szánt étrend-kiegészítők, élelmiszer-kiegészítők, tápértékkel rendelkező adalékanyagok és vitaminkészítmények termékekre vonatkozóan; Kiskereskedelmi-, nagykereskedelmi-, online kereskedelmi szolgáltatások és
reklámozás proteint tartalmazó étrend-kiegészítők, élelmiszer-kiegészítők, táplálékkiegészítők, növényi eredetű feldolgozott élelmiszerek, állati eredetű (főként hús,
tejsavó, tojás) feldolgozott élelmiszerek termékekre vonatkozóan; Kiskereskedelmi-,
nagykereskedelmi-, online kereskedelmi szolgáltatások és reklámozás kreatint tartalmazóétrend-kiegészítők, élelmiszer-kiegészítők, táplálékkiegészítők, növényi eredetű feldolgozott élelmiszerek, állati eredetű (főként hús, tejsavó, tojás) feldolgozott élelmiszerek termékekre vonatkozóan; Kiskereskedelmi-, nagykereskedelmi-, online kereskedelmi szolgáltatások és reklámozás karnitint tartalmazó étrend-kiegészítők, élelmiszer-kiegészítők, táplálékkiegészítők, növényi eredetű feldolgozott élelmiszerek,
állati eredetű (főként hús, tejsavó, tojás) feldolgozott élelmiszerek termékekre vonatkozóan; Kiskereskedelmi-, nagykereskedelmi-, online kereskedelmi szolgáltatások és reklámozás vitaminokat tartalmazó étrend-kiegészítők, élelmiszer-kiegészítők, táplálékkiegészítők, növényi eredetű feldolgozott élelmiszerek, állati eredetű (főként hús, tejsavó, tojás) feldolgozott élelmiszerek termékekre vonatkozóan; Kiskereskedelmi-,
nagykereskedelmi-, online kereskedelmi szolgáltatások és reklámozás ásványi anyagokat tartalmazó étrend-kiegészítők, élelmiszerkiegészítők, táplálékkiegészítők, növényi eredetűfeldolgozott élelmiszerek, állati eredetű (főként hús, tejsavó, tojás) feldolgozottélelmiszerek termékekre vonatkozóan; Kiskereskedelmi-, nagykereskedelmi-, online kereskedelmi szolgáltatások és reklámozás kondroitint tartalmazó étrend-kiegészítők, élelmiszer-kiegészítők, táplálékkiegészítők, növényi eredetű feldolgozott élelmiszerek,
állati eredetű (főként hús, tejsavó, tojás) feldolgozott élelmiszerek termékekre vonatkozóan; Kiskereskedelmi-, nagykereskedelmi-, online kereskedelmi szolgáltatások és reklámozás glükózamint tartalmazó étrend-kiegészítők, élelmiszer-kiegészítők, táplálékkiegészítők, növényi eredetű feldolgozott élelmiszerek, állati eredetű (főként hús, tejsavó, tojás) feldolgozott élelmiszerek termékekre vonatkozóan; Kiskereskedelmi-,
nagykereskedelmi-, online kereskedelmi szolgáltatások és reklámozás aminosavakat tartalmazó étrend-kiegészítők, élelmiszer-kiegészítők, táplálékkiegészítők, növényi eredetűfeldolgozott élelmiszerek, állati eredetű (főként hús, tejsavó, tojás) feldolgozottélelmiszerek termékekre vonatkozóan; Kiskereskedelmi-, nagykereskedelmi-, online kereskedelmi szolgáltatások és reklámozás sportolóknak szánt élelmiszer-kiegészítők, táplálékkiegészítők, étrend-kiegészítők termékekre vonatkozóan; Kiskereskedelmi-,
nagykereskedelmi-, online kereskedelmi szolgáltatások és reklámozás súlyszabályozóélelmiszer-kiegészítők, étrend kiegészítők, táplálékkiegészítők por vagy kapszula vagy tabletta formájában termékekre vonatkozóan; Kiskereskedelmi-, nagykereskedelmi-_online kereskedelmi szolgáltatások és reklámozás testsúlykontrollhoz használtélelmiszerkiegészítők, étrend kiegészítők, táplálékkiegészítők por vagy kapszula vagy tabletta formájában termékekre vonatkozóan; Kiskereskedelmi-, nagykereskedelmi-_online kereskedelmi szolgáltatások és reklámozás izom és tömegnövelő élelmiszer -kiegészítők, étrend kiegészítők, táplálékkiegészítők por vagy kapszula vagy tablettaformájában termékekre vonatkozóan; Kiskereskedelmi-, nagykereskedelmi-, online kereskedelmi szolgáltatások és reklámozás súlyszabályozó növényi eredetű feldolgozottélelmiszerek, állati eredetű (főként hús, tejsavó, tojás) feldolgozott élelmiszerek termékekre vonatkozóan; Kiskereskedelmi-, nagykereskedelmi-, online kereskedelmi szolgáltatások és reklámozás testsúlykontrollhoz használt növényi eredetű feldolgozott élelmiszerek, állatieredetű (főként hús, tejsavó, tojás) feldolgozott élelmiszerek termékekre vonatkozóan; Kiskereskedelmi-, nagykereskedelmi-, online kereskedelmi szolgáltatások és reklámozásizom- és tömegnövelő növényi eredetű feldolgozott élelmiszerek, állati eredetű (főként hús, tejsavó, tojás) feldolgozott élelmiszerek termékekre vonatkozóan; Kiskereskedelmi-,
nagykereskedelmi-, online kereskedelmi szolgáltatások és reklámozás vitaminok és vitaminkészítmények, vitaminkészítmények élelmiszer-kiegészítők formájában termékekre vonatkozóan; Kiskereskedelmi-, nagykereskedelmi-, online kereskedelmi szolgáltatások és reklámozás sportolóknak szánt protein (nem gyógyászati használatra), sportolóknak szántkreatin alapú élelmiszerek (nem gyógyászati használatra), sportolóknak szánt karnitin alapú élelmiszerek (nem gyógyászati használatra) termékekre vonatkozóan; Kiskereskedelmi-, nagykereskedelmi-, online kereskedelmi szolgáltatások és reklámozássportolóknak szánt vitamin alapú élelmiszerek (nem gyógyászati használatra)_sportolóknak szánt ásványi anyag alapú élelmiszerek (nem gyógyászati használatra)_sportolóknak szánt kondroitin alapú élelmiszerek (nem gyógyászati használatra)_sportolóknak szánt glükózamin alapú élelmiszerek (nem gyógyászati használatra)_sportolóknak szánt aminosav alapú élelmiszerek (nem gyógyászati használatra)termékekre vonatkozóan; Kiskereskedelmi-, nagykereskedelmi-, online kereskedelmiszolgáltatások és reklámozás élelmiszer-kiegészítők nem gyógyászati használatra, táplálékkiegészítők nem gyógyászati használatra termékekre vonatkozóan;
Kiskereskedelmi-, nagykereskedelmi-, online kereskedelmi szolgáltatások és reklámozásmogyoróvaj, halból készített élelmiszertermékek, csokoládés mogyoróvaj,
leveskészítmények, levesek, proteint tartalmazó tejalapú italok, tejalapú italok, kávé, tea,
kakaó és kávépótló szerek, rizs, tészta és metélt, tápióka és szágó termékekre vonatkozóan;
Kiskereskedelmi-, nagykereskedelmi-, online kereskedelmi szolgáltatások és reklámozáslisztek és más gabonakészítmények, kenyér, péksütemények és cukrászsütemények,
csokoládé, fagylalt, szorbetek és más ehető jégkrémek, cukor, méz, melaszszirup, élesztő,
sütőporok, só, ízesítők, fűszerek, tartósított fűszernövények, ecet, mártások és egyéb
fűszerek, jég (fagyott víz) termékekre vonatkozóan; Kiskereskedelmi-, nagykereskedelmi-_online kereskedelmi szolgáltatások és reklámozás fagylaltporok, kávé alapú italok, magasprotein tartalmú növényi eredetű gabonaszeletek, palacsinták, pótkávé, pudingok,
süteménypor, zabalapú ételek, proteinnel dúsított csokoládészeletek, sportszelet,
szénhidrát készítmények élelmiszerekhez, szénhidrát alapú növényi eredetű feldolgozottélelmiszer termékekre vonatkozóan; Kiskereskedelmi-, nagykereskedelmi-, online
kereskedelmi szolgáltatások és reklámozás glükóz étkezési használatra, tejturmix alapok
(ízesítőszerek/aromák), alkoholmentes italok, izotóniás italok, smoothie-k (gyümölcs- vagy
zöldségitalok), proteint tartalmazó alkoholmentes italok, kreatint tartalmazóalkoholmentes italok, aminosavakat tartalmazó alkoholmentes italok, karnitint tartalmazóalkoholmentes italok termékekre vonatkozóan; Kiskereskedelmi-, nagykereskedelmi-_online kereskedelmi szolgáltatások és reklámozás vitamintartalmú italok, proteinnel
dúsított sportitalok, fehérjealapú alkoholmentes italok, energiaitalok, koffeintartalmúenergiaitalok, energiaitalok (nem gyógyászati használatra), azonnal fogyaszthatóalkoholmentes italtermékek, izotóniás italok (nem gyógyászati használatra) sportitalok,
elektrolitokat tartalmazó sportital termékekre vonatkozóan”.
4        A 2023. december 15‑i határozattal az elbíráló – az európai uniós védjegyről szóló, 2017. június 14‑i (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2017. L 154., 1. o.) 7. cikkének (2) bekezdésével együttesen értelmezett 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja alapján – az említett védjegy lajstromozása iránti kérelmet különösen a szóban forgó árukra és szolgáltatásokra vonatkozó részében elutasította.
5        2024. február 15‑én a felperes fellebbezést nyújtott be az EUIPO‑hoz az elbíráló határozatával szemben.
6        A megtámadott határozattal a fellebbezési tanács részben elutasította a fellebbezést a szóban forgó áruk és szolgáltatások vonatkozásában, viszont helyt adott a fellebbezésnek a bejelentett védjegy árujegyzékében szereplő más áruk és szolgáltatások vonatkozásában (a megtámadott határozat 68–72. pontja). Ezenkívül visszautalta az ügyet az elbíráló elé a felperesnek a megkülönböztető képesség használat révén történő megszerzésére vonatkozó állításának vizsgálata céljából (a megtámadott határozat 67. pontja).
7        A fellebbezés elutasítását illetően a fellebbezési tanács egyrészt úgy ítélte meg, hogy a bejelentett védjegy a 2017/1001 rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével együttesen értelmezett 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében leíró jellegű valamennyi szóban forgó áru és szolgáltatás tekintetében, mivel azt a gondolatot közvetíti, hogy ezen áruk és szolgáltatások az Egyesült Államokból származó biotechnológiával kapcsolatosak (a megtámadott határozat 41. és 53. pontja). Másrészt a fellebbezési tanács úgy ítélte meg, hogy leíró jellege miatt az említett védjegy a fenti rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével együttesen értelmezett 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében véve megkülönböztető képességgel sem rendelkezik (a megtámadott határozat 56. és 57. pontja).
A felek kérelmei
8        A felperes lényegében azt kéri, hogy a Törvényszék:
–        helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot a szóban forgó árukra és szolgáltatásokra vonatkozó részében, illetve adott esetben változtassa meg ezt a határozatot, és engedélyezze a védjegybejelentés közzétételét valamennyi ezen áruk és szolgáltatások vonatkozásában;
–        az EUIPO‑t kötelezze az eljárás során felmerült költségek viselésére, ideértve az EUIPO előtt felmerült költségeket is.
9        Az EUIPO azt kéri, hogy a Törvényszék:
–        utasítsa el a keresetet;
–        tárgyalás tartása esetén a felperest kötelezze a költségek viselésére.
A jogkérdésről
10      Keresete alátámasztásául a felperes három jogalapra hivatkozik, amelyek közül az elsőt a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértésére, a másodikat e rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértésére, és a harmadikat pedig a fenti rendelet 94. cikke (1) bekezdésének megsértésére alapítja.
A Törvényszéknek a felperes első kereseti kérelme második részének elbírálására vonatkozó hatásköréről
11      Első kereseti kérelmének második részével a felperes azt kéri, hogy a Törvényszék változtassa meg a megtámadott határozatot, és engedélyezze a jelen ügyben érintett védjegybejelentés közzétételét a szóban forgó áruk és szolgáltatások tekintetében.
12      A felperes első kereseti kérelmének második része úgy is érthető, mint amely arra irányul, hogy a Törvényszék a 2017/1001 rendelet 72. cikkének (3) bekezdése értelmében változtassa meg a megtámadott határozatot oly módon, hogy elfogadja azt a határozatot, amelyet a fenti rendelet rendelkezéseinek megfelelően a fellebbezési tanácsnak kellett volna meghoznia.
13      Márpedig a fellebbezési tanács nem rendelkezik hatáskörrel az európai uniós védjegybejelentés közzétételére vonatkozó alakszerű határozat meghozatalára. Ilyen körülmények között a Törvényszéknek sem feladata, hogy egy arra irányuló megváltoztatási kérelemről határozzon, hogy ilyen értelemben módosítsa a fellebbezési tanács határozatát (lásd ebben az értelemben: 2011. április 12‑i Euro‑Information kontra OHIM [EURO AUTOMATIC PAYMENT] ítélet, T‑28/10, EU:T:2011:158, 13. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
14      Ebből az következik, hogy az első kereseti kérelem második részét hatáskör hiánya miatt el kell utasítani.
Az első, a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértésére alapított jogalapról
15      A felperes úgy véli, hogy a fellebbezési tanács tévesen állapította meg, hogy a bejelentett védjegy a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében leíró jellegű a szóban forgó áruk és szolgáltatások tekintetében. Különösen azt állítja, hogy nem áll fenn közvetlen és konkrét kapcsolat e védjegy, valamint az említett áruk és szolgáltatások között, mivel az átlagfogyasztó nincs tisztában a biotechnológia fogalmával, jelentésével és alkalmazási területeivel.
16      Az EUIPO vitatja a felperes érveit.
17      Elöljáróban meg kell jegyezni, hogy a bejelentett védjegy egy szóelemből és egy ábrás elemből álló összetett védjegy.
18      A 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében nem részesülhet védjegyoltalomban az a megjelölés, amely kizárólag olyan jelekből vagy adatokból áll, amelyeket a forgalomban az áru vagy a szolgáltatás fajtája, minősége, mennyisége, rendeltetése, értéke, földrajzi származása, előállítási vagy teljesítési ideje, illetve egyéb jellemzője feltüntetésére használnak. Ugyanezen rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján a 7. cikk (1) bekezdését akkor is alkalmazni kell, ha a kizáró ok csak az Európai Unió egy részében áll fenn.
19      E jelek vagy adatok nem képesek betölteni a védjegy alapvető funkcióját, nevezetesen az áru vagy szolgáltatás kereskedelmi származásának azonosítását (2003. október 23‑i OHIM kontra Wrigley ítélet, C‑191/01 P, EU:C:2003:579, 30. pont; 2002. február 27‑i Eurocool Logistik kontra OHIM [EUROCOOL] ítélet, T‑34/00, EU:T:2002:41, 37. pont).
20      Ahhoz, hogy valamely megjelölés a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglalt tilalom hatálya alá essen, olyan kellőképpen közvetlen és konkrét kapcsolatban kell állnia az érintett árukkal vagy szolgáltatásokkal, amelynek alapján az érintett közönség azonnal és további gondolkodás nélkül a szóban forgó áruk és szolgáltatások, illetve egyik jellemzőjük leírását ismerheti fel (lásd: 2005. január 12‑i Deutsche Post EURO EXPRESS kontra OHIM [EUROPREMIUM] ítélet, T‑334/03, EU:T:2005:4, 25. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat; 2005. június 22‑i Metso Paper Automation kontra OHIM [PAPERLAB] ítélet, T‑19/04, EU:T:2005:247, 25. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
21      Valamely megjelölés leíró jellege kizárólag egyrészt az érintett áruk vagy szolgáltatások, másrészt a megjelölésnek az érintett közönség általi értelmezése vonatkozásában értékelhető (lásd: 2005. október 25‑i Peek & Cloppenburg kontra OHIM [Cloppenburg] ítélet, T‑379/03, EU:T:2005:373, 37. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
22      Azzal, hogy az uniós jogalkotó a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában „az áru vagy a szolgáltatás fajtája, minősége, mennyisége, rendeltetése, értéke, földrajzi származása, előállítási vagy teljesítési ideje, illetve egyéb jellemzője” kifejezéseket használta, egyfelől jelezte, hogy e kifejezések mindegyikét úgy kell tekinteni, mint amelyek az áruk vagy szolgáltatások jellemzőinek felelnek meg, másfelől pedig pontosította, hogy e felsorolás nem kimerítő jellegű, mivel az áruk vagy szolgáltatások bármely más jellemzője is figyelembe vehető (lásd: 2019. május 7‑i Fissler kontra EUIPO [vita] ítélet, T‑423/18, EU:T:2019:291, 42. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
23      A több szó‑ és ábrás elemből álló védjegyeket illetően emlékeztetni kell arra, hogy az összetett védjegyek megkülönböztető képességének értékelése nem korlátozódhat az azokat alkotó szavak vagy alkotóelemek külön‑külön végzett elemzésére, hanem annak minden esetben azon kell alapulnia, hogy az érintett közönség hogyan érzékeli egészében e védjegyet, és nem azon a vélelmen, hogy az önmagukban megkülönböztetésre alkalmatlan alkotóelemek kombinációja nem rendelkezhet megkülönböztető képességgel. Önmagában az a körülmény ugyanis, hogy a külön‑külön tekintetbe vett ezen elemek egyike sem alkalmas megkülönböztetésre, nem zárja ki azt, hogy az általuk alkotott kombináció megkülönböztető képességgel rendelkezzen (lásd ebben az értelemben: 2008. május 8‑i Eurohypo kontra OHIM ítélet, C‑304/06 P, EU:C:2008:261, 41. és 42. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
24      E tekintetben az összetett védjegyek ábrás elemei által keltett hatást illetően emlékeztetni kell arra, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint valamely védjegy leíró jellegének értékelése szempontjából az a döntő kérdés, hogy az ábrás elemek az érintett közönség szempontjából megváltoztatják‑e e védjegy jelentését az érintett áruk vonatkozásában. Ha a védjegy szóeleme leíró jellegű, a védjegy egészében véve akkor leíró jellegű, ha grafikai elemei nem képesek elterelni az érintett közönség figyelmét a szóelem által közvetített leíró üzenetről (lásd: 2019. október 3‑i LegalCareers kontra EUIPO [LEGALCAREERS] ítélet, T‑686/18, nem tették közzé, EU:T:2019:722, 42. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
25      A felperes érvelését e megfontolások alapján kell megvizsgálni.
Az érintett közönségről
26      A felperes nem vitatja sem a fellebbezési tanács azon megállapítását, miszerint az érintett közönség mind a nagyközönségből, mind a szakmai közönségből áll, míg a figyelmük mértéke az átlagostól az átlagosnál nagyobbig terjed (lásd a megtámadott határozat 25. pontját), sem az említett közönség angol nyelvű részének figyelembevételét (a megtámadott határozat 27. pontja).
A bejelentett védjegy szóelemének jelentéséről
27      A fellebbezési tanács úgy ítélte meg, hogy a bejelentett védjegy szóelemét alkotó „biotech” és „usa” angol kifejezések egyrészt a biotechnológiára, másrészt az Amerikai Egyesült Államokra utalnak (a megtámadott határozat 30. és 31. pontja). Ebből azt a következtetést vonta le, hogy e két kifejezés kombinációja azt az üzenetet közvetíti, hogy szóban forgó áruk és szolgáltatások biotechnológiai jellegűek és amerikai eredetűek, illetve az Egyesült Államokban kifejlesztett biotechnológiából származnak (lásd a megtámadott határozat 32. pontját).
28      A felperes azt állítja, hogy még a kellően tájékozott átlagfogyasztó sincs tisztában a biotechnológia fogalmával, jelentésével és alkalmazási területeivel. Amennyiben e fogyasztó a bejelentett ábrás megjelöléssel találkozik, nem a készítési folyamatra, hanem egy védjegyre vagy árujelzőre gondol. Ezt megerősíti a Google‑on végzett keresés, amely bizonyítja, hogy a „biotechusa” kifejezés a felperes által kínált árukhoz és szolgáltatásokhoz
vezet. A felperes szerint az általa a fellebbezési tanács elé terjesztett, a „bio” és „tech” rövidítésekről készített listák azt bizonyítják, hogy e kifejezések számos jelentéssel bírnak, és nem tekinthetők leíró jellegűnek. Ezt megerősíti a „usa” rövidítés, amelynek az említett kifejezésekkel ilyen szórendben és formában történő összekapcsolása nem tekinthető sem szokványosnak, sem leíró jellegűnek. A felperes kifejti, hogy a „biotechusa” kifejezés olyan szóösszetétel, amelyet az angol nyelv szabályainak figyelmen kívül hagyásával alakított ki, és amely elválik az egyes elemek általános jelentésétől.
29      Először is meg kell állapítani, hogy a „biotech” és a „usa” kifejezések két angol szó rövidítései. Egyrészt ugyanis a biotechnológia jelentésű „biotechnology” szó rövidítéséről van szó, amely – amint az a megtámadott határozatban a fellebbezési tanács által említett angol nyelvű online szótárból kitűnik –
mikroorganizmusok, például baktériumok felhasználásának technikája kémiai feldolgozás (például hulladék‑újrahasznosítás) céljából, vagy egyéb anyagok, például sör, bor, sajt, antibiotikumok, valamint – géntechnológia segítségével – hormonok és vakcinák előállítása céljából. Másrészt az Amerikai Egyesült Államokat jelentő „United States of America” kifejezés rövidítéséről van szó. E két rövidítés kombinációját tehát az érintett közönség könnyen értheti úgy, mint amely – amint az a megtámadott határozat 32. pontjából kitűnik – a szóban forgó áruk és szolgáltatások biotechnológiai jellegére és amerikai eredetére, vagy azoknak az Egyesült Államokban kifejlesztett biotechnológiából való
származására utal. Ennélfogva, amint azt a fellebbezési tanács a megtámadott határozat 50. pontjában helyesen megállapította, a bejelentett védjegy szóeleme csupán ezen alkotóelemek kombinációja.
30      A felperes álláspontjával ellentétben a fenti 29. pontban említett kombináció nem rendelkezik olyan szokatlan jelleggel, amely eléggé hangsúlyos ahhoz, hogy a kombinációt alkotó rövidítések jelentésétől egyértelműen eltérő, új jelentést hozzon létre. Ezenkívül, még ha feltételezzük is, hogy a bejelentett védjegy szóeleme nyelvtani szempontból helytelen szerkezetű, emlékeztetni kell arra, hogy az ítélkezési gyakorlat szerint ez a tény önmagában nem elegendő a leíró jelleg hiányának megállapításához (lásd ebben az értelemben: 2017. május 16‑i Mühlbauer Technology kontra EUIPO [Magicrown] ítélet, T‑218/16, nem tették közzé, EU:T:2017:334, 31. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
31      Továbbá, amennyiben a felperes azt állítja, hogy a „bio” és a „tech” kifejezéseknek több jelentése is lehet, meg kell jegyezni, hogy az a tény, hogy valamely megjelölésnek több lehetséges jelentése is van, nem bír jelentőséggel a leíró jellegének megállapítása szempontjából, mivel elegendő, ha legalább egy jelentése az érintett áruk és szolgáltatások valamely jellemzőjét jelöli meg (lásd: 2016. március 1‑jei BrandGroup kontra OHIM – Brauerei S. Riegele, Inh. Riegele [SPEZOOMIX] ítélet, T‑557/14, nem tették közzé, EU:T:2016:116, 36. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat). Márpedig a felperes nem terjeszt elő egyetlen olyan bizonyítékot sem, amely cáfolná a bejelentett védjegy szóelemét alkotó szavak kombinációjának a fenti 29. pontban szereplő jelentését.
32      Ezenkívül azon érvet illetően, miszerint az érintett közönség nem minden tagja érti a biotechnológia működését, meg kell jegyezni, hogy – amint azt a fellebbezési tanács a megtámadott határozat 33. és 35. pontjában kifejtette – egyrészt a nagyközönség a „biotech” kifejezést egy biológiai folyamat alapján működő technológiára való utalásként észlelheti, másrészt pedig az érintett közönség szakembereket is magában foglal (lásd a fenti 26. pontot), akikről megállapítható, hogy ismerik a biotechnológia fogalmát. Ennélfogva a bejelentett védjegy szóelemének jelentését az érintett közönség legalább egy része megértheti. Márpedig az ítélkezési gyakorlat szerint a lajstromozásnak a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján történő megtagadásához elegendő, ha valamely megjelölés az érintett közönség legalább egy része számára leíró jellegű (lásd: 2017. június 14‑i LG Electronics kontra EUIPO [Second Display] ítélet, T‑659/16, nem tették közzé, EU:T:2017:387, 24. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
33      Végül a felperes által hivatkozott, a „biotechusa” kifejezésre vonatkozó Google-keresés eredményei nem relevánsak e kifejezés leíró jellegének értékelése szempontjából. Mivel ugyanis a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja az arra irányuló közérdekű célt kívánja megvalósítani, hogy a bejelentett védjegy árujegyzékében szereplő áruk vagy szolgáltatások kategóriájának leírására szolgáló jeleket vagy adatokat mindenki szabadon használhassa,
azok tényleges használata nem releváns. Különösen nem szükséges, hogy a szóban forgó védjegyet alkotó jeleket a bejelentés időpontjában ténylegesen használják a bejelentésben szereplő áruk vagy szolgáltatások leírására, illetve ezen áruk és szolgáltatások jellemzőinek leírására. Ahogyan ez a rendelkezés szövegéből is kitűnik, elegendő, ha ezek a jelek és adatok az ilyen használatra alkalmasak (lásd: 2022. július 13‑i dennree kontra EUIPO [BioMarkt] ítélet, T‑641/21, nem tették közzé, EU:T:2022:446, 37. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
34      Ennélfogva azt a következtetést kell levonni, hogy az érintett közönség legalább egy része úgy foghatja fel a bejelentett védjegy szóelemét, mint amely a szóban forgó áruk és szolgáltatások biotechnológiai jellegére és amerikai származására, vagy az Egyesült Államokban kifejlesztett biotechnológián alapuló eredetére utal.
A bejelentett védjegy szóelemének jelentése, valamint a szóban forgó áruk és szolgáltatások közötti kapcsolatról
35      A fellebbezési tanács úgy ítélte meg, hogy a „biotechnológia” kifejezés jelentésére tekintettel kellően szoros és közeli kapcsolat áll fenn a bejelentett védjegy szóeleme és a biotechnológia hagyományos alkalmazási területeihez kapcsolódó áruk és szolgáltatások között, különösen az élelmiszerekhez kapcsolódó áruk és szolgáltatások, így az italok és étrend‑kiegészítők, valamint a táplálkozási és diétás termékek tekintetében (a megtámadott határozat 36. pontja).
36      A fellebbezési tanács a megtámadott határozat 37–39. pontjában a szóban forgó áruk minden egyes osztálya tekintetében, ezen áruk jellemzőinek említésével és a rájuk vonatkozó példák megadásával megjelölte azokat az okokat, amelyek miatt úgy ítélte meg, hogy a bejelentett védjegyet az érintett közönség leíró jellegűnek észlelheti. Hasonlóképpen, az említett határozat 40. pontjában rámutatott arra, hogy e védjegy a 35. osztályba tartozó, szóban forgó árukkal kapcsolatban állónak, a szóban forgó szolgáltatások tekintetében pedig leíró jellegűnek tekinthető.
37      A fellebbezési tanács arra a következtetésre jutott, hogy a bejelentett védjegy szóeleme csupán azt a világos gondolatot közvetíti, hogy az érintett áruk és szolgáltatások az Egyesült Államokból származó biotechnológiai eljáráshoz kapcsolódnak (a megtámadott határozat 41. pontja).
38      A felperes álláspontja szerint a bejelentett védjegy szóeleme nem leíró jellegű a szóban forgó áruk és szolgáltatások tekintetében. Mivel e szóelem jelentése csak egyike a szóban forgó áruk számos lehetséges jellemzőjének, nem eléggé meghatározója a termékeknek ahhoz, hogy a leírására, meghatározására alkalmas legyen. Az említett szóelem ezen áruk mindegyike tekintetében fantáziaszó. Bár utalhat az előállításra, azonban mégsem ad a szóban forgó termékre vonatkozó konkrét információt. A felperes – emlékeztetve a minden egyes áru tekintetében elvégzendő jogi értékelésre – úgy véli, hogy a leíró jelleg hiánya a szóban forgó áruk és szolgáltatások közül egyesek tekintetében bizonyított. Például álláspontja szerint semmilyen kapcsolat nem fedezhető fel a megjelölés és az alábbi áruk között: mogyoróvaj, levesek, tejalapú italok, kávé, tea, rizs, tészta és metélt, cukor, méz, só, ízesítők, fűszerek, tartósított fűszernövények, alkoholmentes italok, smoothie‑k (gyümölcs‑ vagy zöldségitalok). A felperes ebből azt a következtetést vonja le, hogy a fellebbezési tanácsnak ugyanarra a következtetésre kellett volna jutnia a szóban forgó áruk és szolgáltatások tekintetében, mint azon áruk és szolgáltatások tekintetében, amelyekre vonatkozóan a bejelentett védjegy lajstromozása iránti kérelemnek helyt adtak.
39      Amint a fenti 20. pontban említett ítélkezési gyakorlatból következik, valamely megjelölés akkor esik a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának hatálya alá, ha olyan kellően közvetlen és konkrét kapcsolatban van az érintett árukkal vagy szolgáltatásokkal, amely alapján az érintett közönség azonnal és további gondolkodás nélkül ezen áruk és szolgáltatások, illetve egyik jellemzőjük leírását ismerheti fel.
40      Ha a védjegy lajstromozását különböző áruk vagy szolgáltatások vonatkozásában kérik, a fellebbezési tanácsnak főszabály szerint minden egyes áru vagy szolgáltatás tekintetében meg kell vizsgálnia, hogy a védjegyre a 2017/1001 rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében szereplő kizáró okok egyike sem vonatkozik, és az
érintett áruk és szolgáltatások függvényében eltérő következtetéseket vonhat le (lásd: 2025. július 23‑i Summer Fridays kontra EUIPO [JET LAG] ítélet, T‑472/24, nem tették közzé, EU:T:2025:743, 22. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
41      Mindazonáltal az illetékes hatóságnak elegendő valamennyi érintett árura és szolgáltatásra vonatkozóan átfogó indokolást adnia, ha valamely áru‑ vagy szolgáltatáskategóriára, illetve ‑csoportra ugyanaz a kizáró ok vonatkozik (lásd: 2017. május 17‑i EUIPO kontra Deluxe Entertainment Services Group ítélet, C‑437/15 P, EU:C:2017:380, 30. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat). Ezen lehetőség azonban csak az egymással olyannyira közvetlen és konkrét kapcsolatot mutató árukra és szolgáltatásokra terjed ki, amelyek kellőképpen homogén áru‑ vagy szolgáltatáscsoportot alkotnak (lásd: 2017. május 17‑i EUIPO kontra Deluxe Entertainment Services Group ítélet, C‑437/15 P, EU:C:2017:380, 31. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
42      Először is, ami a szóban forgó árukat illeti, meg kell jegyezni, hogy az 5. osztályba tartozó áruk, mint például az étrend‑kiegészítők és a vitaminkészítmények, a „gyógyszertartó dobozok, hordozható, feltöltve” kivételével fejleszthetők biotechnológia útján, vagy eredhetnek abból. Ugyanez vonatkozik a 29. osztályba tartozó szóban forgó árukra, így a dúsított, feldolgozott és egyéb élelmiszerekre, a 30. osztályba tartozó szóban forgó árukra, így a feldolgozott élelmiszerekre és gabonaszeletekre, valamint a 32. osztályba tartozó szóban forgó árukra, így az alkoholmentes italokra, energiaitalokra és izotóniás italokra.
43      Pontosabban, a „gyógyszertartó dobozok, hordozható, feltöltve” kivételével a biotechnológia hagyományos alkalmazási területeihez kapcsolódó termékekről van szó, így különösen élelmiszerekből álló termékekről, beleértve az italokat és az étrend‑kiegészítőket, valamint a táplálékkiegészítőkről és diétás termékekről.
44      Tekintettel a fenti 34. pontban kifejtett világos jelentésére, a bejelentett védjegy szóeleme – a felperes állításával ellentétben – olyan leíró elemként érzékelhető, amely a fent említett áruk jellemzőit írja le, nevezetesen azok biotechnológiai jellegét és amerikai származását, illetve azt a tényt, hogy azok az Egyesült Államokban kifejlesztett biotechnológia alkalmazásából erednek.
45      Ez a felperes által hivatkozott árukra is igaz, nevezetesen először is a 29. osztályba tartozó mogyoróvajra, levesekre és tejalapú italokra, másodszor a 30. osztályba tartozó kávéra, teára, rizsre, tésztára és metéltre, cukorra, mézre, sóra, aromákra, fűszerekre és tartósított fűszernövényekre, harmadszor pedig a 32. osztályba tartozó alkoholmentes italokra és smoothie‑kra (gyümölcs‑ és zöldségitalok). E termékek ugyanis úgy tekinthetők, mint amelyek biotechnológia alkalmazásából erednek, vagy
mint amelyeket annak alapján feldolgoztak. Egyébiránt azon esetleges körülmény, hogy az ilyen jellemzők valósak vagy csak elképzeltek, nem képezheti akadályát a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontjában foglalt feltétlen kizáró ok alkalmazásának. Mivel ugyanis az érintett védjegy leíró jellegének értékelése céljából az a releváns szempont, hogy azt az érintett közönség hogyan észleli, az a tény, hogy az említett védjegy nem létező vagy elképzelt jellemzőt ír le, nem zárja ki, hogy azt az érintett közönség leíró jellegűként észlelje (lásd: 2021. június 2‑i Schneider kontra EUIPO – Raths [Teslaplatte] ítélet, T‑183/20, nem tették közzé, EU:T:2021:314, 46. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
46      Más következtetés vonható le ellenben az 5. osztályba tartozó „gyógyszertartó dobozok, hordozható, feltöltve” vonatkozásában, mivel ezen áruk nem úgy ismertek, mint amelyeket biotechnológia alapján fejlesztettek ki, vagy amelyek annak alkalmazásából erednek. A bejelentett védjegy szóeleme és az említett áruk közötti kapcsolat tehát nem elég közvetlen és konkrét ahhoz, hogy lehetővé tegye az érintett közönség számára, hogy további gondolkodás nélkül azonnal biotechnológiai jelleget vagy biotechnológián alapuló
származást észleljen.
47      Másodszor, ami a szóban forgó szolgáltatásokat illeti, amelyek mindegyike a 35. osztályba tartozik, meg kell állapítani, hogy az e szolgáltatások tárgyát képező áruk, köztük többek között az étrend‑kiegészítők, a táplálékkiegészítők, a vitaminok, az élelmiszerek és az italok, biotechnológia alapján kifejleszthetők, vagy az utóbbi alkalmazásából eredhetnek. Közelebbről olyan szolgáltatásokról van szó, amelyek élelmiszerekből álló termékekkel, beleértve az italokat és étrend‑kiegészítőket, valamint táplálkozási és diétás termékekkel kapcsolatosak.
48      Figyelemmel a fenti 34. pontban említett jelentésére, a bejelentett védjegy szóeleme tehát úgy észlelhető, mint amely a 35. osztályba tartozó szóban forgó szolgáltatások jellemzőit írja le, nevezetesen azt, hogy azok biotechnológiai jellegű és amerikai származású, vagy az Egyesült Államokban kifejlesztett biotechnológia alkalmazásából eredő árukhoz kapcsolódnak.
49      Következésképpen az érintett közönség – a „gyógyszertartó dobozok, hordozható, feltöltve” áruktól eltekintve – bármiféle elemzés elvégzése nélkül azonnal közvetlen és konkrét kapcsolatot létesít a bejelentett védjegy szóeleme és a szóban forgó áruk és szolgáltatások jellemzői között.
50      Egyébiránt a felperes azon kifogását illetően, miszerint a fellebbezési tanács nem vizsgálta a bejelentett védjegy szóeleme és az egyes szóban forgó áruk és szolgáltatások közötti kapcsolat fennállását, elegendő megjegyezni, hogy az 5. osztályba tartozó „gyógyszertartó dobozok, hordozható, feltöltve” kivételével, amelyek eltérő jellemzőkkel rendelkeznek (lásd a fenti 46. pontot), a szóban forgó áruk és szolgáltatások a vonatkozó osztályok mindegyike tekintetében, a fenti 41. pontban idézett ítélkezési gyakorlat értelmében jellegüknél fogva kellő homogenitást mutatnak (lásd a fenti 42., 43. és 47. pontot). Ezért a fellebbezési tanács érvényesen fogadhatott el átfogó indokolást ezen osztályok mindegyikére vonatkozóan, amint az a megtámadott határozat 37–39. és 42–45. pontjából kitűnik (lásd még a fenti 36. pontot).
A bejelentett védjegy ábrás eleméről
51      A fellebbezési tanács megállapította, hogy a bejelentett védjegy a szavak stilizálásán kívül semmilyen eszközelemet nem tartalmaz (a megtámadott határozat 51. pontja). Rámutatott, hogy a közönséges betűtípus használata banális, és az a tény, hogy bizonyos betűk a megjelölésben enyhén stilizáltak, nem terelhette el a fogyasztók figyelmét a leíró szavak által egyértelműen közvetített üzenetről. A fellebbezési tanács ennek alapján megállapította, hogy ezen elemek nem változtathatják meg azt a következtetést, hogy a megjelölés leíró jellegű (a megtámadott határozat 52. pontja).
52      A felperes arra hivatkozik, hogy a bejelentett védjegyben szereplő elemek kombinációja, annak megjelenítése és összetétele, valamint az abban szereplő ábra/szóelemek kombinációja olyan összbenyomást kelt, amely kellően távol áll bármilyen leíró jellegű üzenettől. Különösen azt állítja, hogy az említett védjegyben a „biotechusa” szóelem nem összetett szóként jelenik meg, hanem olyan jellegzetes és egyedi megjelenésű ábrás elemként, amely a leíró jelleg hiányát bizonyítja. Rámutat arra, hogy e szóelem nagy „B” kezdőbetűje egyedi kialakítású, továbbá a szóban váltakozó kis‑ és nagybetűk és a dőlt írásmód tovább növelik az említett szóelem megjelenésének egyediségét.
53      A fellebbezési tanács nem vette figyelembe a bejelentett védjegyet megalkotó grafikus nyilatkozatát, amelyből kitűnik, hogy egyrészt az említett védjegyet kifejezetten a felperes kérésére alkották meg, másrészt pedig a cél az volt, hogy egy időtálló, önmagában a logotípiából felismerhető embléma készüljön. A felperes azt állítja, hogy a betűtípus, betűkialakítás kizárólag a felperes cégéhez, termékeihez, szolgáltatásaihoz kapcsolódik. Ez az egyedi kialakítás mindenképpen biztosítja e védjegynek a megkülönböztető képességet.
54      A felperes sérelmezi továbbá, hogy a megtámadott határozat nem volt tekintettel az irányadó gyakorlatra, így különösen az Európai Unió Szellemi Tulajdon Hálózatának (EUIPN) 2015. október 2‑i,
közös gyakorlatra (CP3) vonatkozó közleményére, amely az alábbi címet viseli: „Megkülönböztető képesség – leíró jellegű / megkülönböztető képességgel nem rendelkező szavakat tartalmazó ábrás védjegyek” (a továbbiakban: „CP3 közlemény”), és amelynek alapján a bejelentett védjegy megkülönböztető képességgel rendelkezik és oltalomra jogosult.
55      Végül a felperes kiemeli az egyedi ábrás nagy „B” betű ábrázolását, valamint azt a tényt, hogy 018855841. ügyszámon európai uniós védjegybejelentést nyújtott be az ezen betűt bemutató
ábrás megjelölés tekintetében. Az EUIPO e védjegybejelentést közzétette, tehát e bejelentés tekintetében nem állapított meg feltétlen kizáró okot.
56      Tekintettel arra, hogy a bejelentett védjegy összetett védjegy, amelynek szóeleme a szóban forgó áruk és szolgáltatások tekintetében – a „gyógyszertartó dobozok, hordozható, feltöltve” áruk kivételével – leíró jellegű (lásd a fenti 49. pontot), a fenti
24. pontban idézett ítélkezési gyakorlattal összhangban meg kell vizsgálni, hogy e védjegy ábrás eleme az érintett közönség szempontjából megváltoztatja‑e a fent említett, egészében vett védjegy jelentését ezen áruk és e szolgáltatások tekintetében.
57      E tekintetben meg kell állapítani, amint azt a fellebbezési tanács a megtámadott határozat 51. és 52. pontjában tette, hogy a bejelentett védjegy ábrás eleme csupán e védjegy szóelemének, azaz a „biotechusa” elemnek a stilizálása, közönséges betűtípus banális használatával. A felperes állításával ellentétben e stilizálás, beleértve a nagy „B” betű stilizálását is, nem utal különös kreativitásra vagy eredetiségre. Az a tény, hogy a „b” és a „t” betűk, valamint a „usa” rövidítés nagybetűkkel van írva, szintén nem kölcsönöz az említett védjegy szóelemének további grafikai egyediséget.
58      E körülmények között azt a következtetést kell levonni, hogy a bejelentett védjegy ábrás eleme nem teszi lehetővé, hogy az érintett közönség figyelmét elterelje az e védjegy szóeleme által a szóban forgó áruk és szolgáltatások tekintetében közvetített leíró üzenettől, kivéve a „gyógyszertartó dobozok, hordozható, feltöltve” esetét, amelyek tekintetében ezen elem nem hordoz ilyen leíró üzenetet (lásd a fenti 46. pontot).
59      E megállapítást a felperes többi érve sem kérdőjelezheti meg.
60      Először is, a grafikus
nyilatkozatai és célja nem relevánsak, mivel semmilyen hatást nem gyakorolnak a bejelentett védjegynek az érintett közönség általi észlelésére. Ugyanez vonatkozik a felperes azon állítására is, amely szerint a bejelentett védjegy ábrás eleme megkülönböztető képességgel rendelkezik, mivel a fenti 24. pontban ismertetett ítélkezési gyakorlatnak megfelelően a döntő kérdés az, hogy ez az ábrás elem lehetővé teszi‑e az érintett közönség figyelmének az általa közvetített leíró üzenetről való elterelését.
61      Másodszor, a CP3 közleményt illetően emlékeztetni kell arra, hogy az ilyen közlemények az uniós jogi rendelkezések értelmezése szempontjából nem minősülnek kötelező jogi aktusoknak (lásd ebben az értelemben: 2024. október 23‑i Jima Projects kontra EUIPO – Salis Sulam [Egy sportcipő oldalán látható két párhuzamos sáv ábrázolása] ítélet, T‑307/23, nem tették közzé, EU:T:2024:731, 55. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat). Egyébiránt az említett közleményből kitűnik, hogy a betűtípusnak kellő hatást kell gyakorolnia a szóban forgó védjegyre annak érdekében, hogy a megjelölés megkülönböztető képességgel rendelkezzen, ami a jelen esetben nem áll fenn, amint azt a fellebbezési tanács a megtámadott határozat 52. pontjában helyesen megállapította.
62      Harmadszor, ami azt a tényt illeti, hogy az EUIPO elbírálója nem utasította el a
ábrás megjelölés tekintetében 018855841. ügyszámon benyújtott európai uniós védjegybejelentést, meg kell jegyezni, hogy sem a fellebbezési tanácsot, sem a Törvényszéket nem kötik az EUIPO által hozott határozatok. Közelebbről, ellentétes lenne a fellebbezési tanácsnak a 2017/1001 rendelet (30) preambulumbekezdésében és 66–71. cikkében meghatározott felülvizsgálati feladatával, ha hatásköre az EUIPO elsőfokú szervei által hozott határozatok tiszteletben tartására korlátozódna (lásd: 2020. május 13‑i Global Brand Holdings kontra EUIPO [XOXO] ítélet, T‑503/19, nem tették közzé, EU:T:2020:183, 60. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
63      A fentiekre tekintettel, a „gyógyszertartó dobozok, hordozható, feltöltve” áruk kivételével a fellebbezési tanács a megtámadott határozat 53. pontjában helyesen állapította meg, hogy a bejelentett védjegy a 2017/1001 rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében leíró jellegű a szóban forgó áruk és szolgáltatások tekintetében.
A korábbi lajstromozásokról
64      A felperes először is azt állítja, hogy számos példa hozható fel a „biotech” szót tartalmazó védjegyekre, amelyeket az EUIPO többek között az 5. osztályba, de a 29. és 30. osztályba tartozó áruk vonatkozásában is lajstromozott. E példák bizonyítják, hogy a „biotech” és a „biotechusa” kifejezések nem leíró jellegűek. Nem szükséges, hogy e korábbi lajstromozott védjegyek mindegyik szóban forgó
áru és szolgáltatás tekintetében oltalom alatt álljanak. Másodszor, a felperes arra hivatkozik, hogy az EUIPO már biztosított oltalmat a 013067351. számon lajstromozott, a bejelentett védjeggyel azonos megjelölésnek az 5. osztályba tartozó áruk vonatkozásában. Az utóbbi védjegy lajstromozása tehát az uniós jog általános elveire – így az egyenlő bánásmód és a megfelelő ügyintézés elvére – tekintettel indokolt. Harmadszor, a felperes előadja, hogy az EUIPO általános gyakorlata az, hogy elfogadja a „usa” elemből álló vagy azt tartalmazó összetett védjegyeket, és hogy az a puszta tény, hogy egy szó a szótárban földrajzi terület megnevezéseként szerepel, nem jelenti azonnal azt, hogy nem töltheti be az érintett áruk és szolgáltatások megjelölésére vonatkozó funkcióját. A felperes szerint az EUIPO nyilvános lajstromából kitűnik, hogy több, földrajzi nevet, így az „amerikai” szót is tartalmazó védjegy, különösen az 5., 30. és 32. osztály vonatkozásában lajstromozott védjegyek nem tekinthetők leíró jellegűnek.
65      Emlékeztetni kell arra, hogy az EUIPO‑nak a megjelölések európai uniós védjegyként történő lajstromozására vonatkozó, a 2017/1001 rendelet alapján meghozandó határozatai nem diszkrecionális jogkörben, hanem mérlegelést nem engedő hatáskörben hozott határozatok. Ezért a fellebbezési tanácsok határozatainak jogszerűségét kizárólag e rendelet alapján kell megítélni, ahogyan azt az uniós bíróság értelmezi, nem pedig a fellebbezési tanácsok korábbi döntéshozatali gyakorlata alapján (2007. április 26‑i Alcon kontra OHIM ítélet, C‑412/05 P, EU:C:2007:252, 65. pont; 2013. július 3‑i Warsteiner Brauerei Haus Cramer kontra OHIM [ALOHA 100% NATURAL] ítélet, T‑243/12, nem tették közzé, EU:T:2013:344, 43. pont).
66      Kétségtelen, hogy – amint arra a felperes hivatkozik – az EUIPO köteles a hatáskörét az uniós jog általános elveivel összhangban gyakorolni. Ennek megfelelően igaz, hogy az egyenlő bánásmód és a megfelelő ügyintézés elvére tekintettel az EUIPO az európai uniós védjegybejelentés vizsgálata keretében köteles figyelembe venni a hasonló kérelmekre vonatkozóan már meghozott határozatokat, és különösen figyelmesen kell megvizsgálnia azt a kérdést, hogy ugyanúgy kell‑e határoznia. Mindazonáltal ezen elvek alkalmazását össze kell egyeztetni a jogszerűség elvének tiszteletben tartásával (2011. március 10‑i Agencja Wydawnicza Technopol kontra OHIM ítélet, C‑51/10 P, EU:C:2011:139, 73–75. pont; 2024. május 8‑i Listan kontra EUIPO [Silent Loop] ítélet, T‑501/23, nem tették közzé, EU:T:2024:300, 50. pont).
67      Következésképpen a valamely megjelölés védjegyként való lajstromozását kérő személy előnyök szerzése végett nem hivatkozhat a más javára esetlegesen elkövetett jogsértésre azonos határozat meghozatala érdekében. Végül különösen a jogbiztonságon és a megfelelő ügyintézésen alapuló indokok miatt a védjegybejelentések vizsgálatának a védjegyek indokolatlan lajstromozásának megakadályozása érdekében szigorúnak és teljes körűnek kell lennie. Ezt a vizsgálatot minden egyes esetben el kell végezni. Valamely megjelölés védjegyként való lajstromozása az adott eset ténybeli körülményei alapján alkalmazandó olyan sajátos szempontoktól függ ugyanis, amelyek annak ellenőrzésére szolgálnak, hogy a szóban forgó megjelölésre nem vonatkozik‑e valamely kizáró ok (2011. március 10‑i Agencja Wydawnicza Technopol kontra OHIM ítélet, C‑51/10 P, EU:C:2011:139, 76–77. pont; 2024. november 20‑i Solidexpert Polska kontra EUIPO [woodexpert] ítélet, T‑68/24, nem tették közzé, EU:T:2024:847, 38. pont).
68      E megfontolások akkor is érvényesek, ha az európai uniós védjegyként lajstromoztatni kívánt megjelölés olyan védjeggyel azonos összetételű, amelynek európai uniós védjegyként történő lajstromozását az EUIPO korábban már engedélyezte, és amely a szóban forgó megjelölés árujegyzékében szereplő árukkal vagy szolgáltatásokkal azonos vagy azokhoz hasonló árukra vagy szolgáltatásokra vonatkozik (lásd: 2020. május 13‑i XOXO ítélet, T‑503/19, nem tették közzé, EU:T:2020:183, 59. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
69      E körülmények között, tekintettel arra, hogy a fellebbezési tanács – a „gyógyszertartó dobozok, hordozható, feltöltve” kivételével – szigorú és teljes körű vizsgálatot követően helyesen jutott arra a következtetésre, hogy a bejelentett védjegy a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében a szóban forgó áruk és szolgáltatások tekintetében leíró jellegű (lásd a fenti 63. pontot), a felperes sikertelenül hivatkozik e következtetés megcáfolása érdekében az EUIPO korábbi lajstromozásaira, köztük a bejelentett védjeggyel azonos ábrás megjelölésre vonatkozó, 013067351. sz. európai uniós védjegyre.
70      A fentiek összességére tekintettel az első, a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértésére alapított jogalapot a szóban forgó áruk és szolgáltatások vonatkozásában el kell utasítani, a „gyógyszertartó dobozok, hordozható, feltöltve” áruk kivételével, amelyek tekintetében annak helyt kell adni.
A második, a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértésére alapított jogalapról
71      A fellebbezési tanács úgy ítélte meg, hogy a bejelentett védjegy nem rendelkezik megkülönböztető képességgel, mivel egyrészt ahhoz, hogy a szóban forgó megjelölést ne lehessen európai uniós védjegyként lajstromozni, elegendő, ha a 2017/1001 rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében felsorolt feltétlen kizáró okok egyike fennáll, másrészt az e rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében az áruk és szolgáltatások jellemzőit leíró megjelölés szükségszerűen nem rendelkezik megkülönböztető képességgel az említett rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében (a megtámadott határozat 55–57. pontja).
72      A felperes lényegében arra hivatkozik, hogy mivel a bejelentett védjegy nem leíró jellegű, legalábbis minimális megkülönböztető képességgel rendelkezik a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében.
73      Az EUIPO vitatja ezt az érvelést.
74      A 2017/1001 rendelet 7. cikkének (1) bekezdéséből az következik, hogy ahhoz, hogy a megjelölést ne lehessen európai uniós védjegyként lajstromozni, elegendő, ha az ott felsorolt feltétlen kizáró okok egyike fennáll (2008. február 13‑i Indorata‑Serviços e Gestão kontra OHIM végzés, C‑212/07 P, nem tették közzé, EU:C:2008:83, 27. pont; 2017. szeptember 21‑i InvoiceAuction B2B kontra EUIPO [INVOICE AUCTION] ítélet, T‑789/16, nem tették közzé, EU:T:2017:638, 49. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
75      A jelen ügyben az első jogalap vizsgálatából az következik, hogy a bejelentett védjegy a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében leíró jellegű a szóban forgó áruk és szolgáltatások tekintetében, a „gyógyszertartó dobozok, hordozható, feltöltve” kivételével (lásd különösen a fenti 63. pontot).
76      Következésképpen azon árukat és szolgáltatásokat illetően, amelyek tekintetében a bejelentett védjegy leíró jellegű, már nem szükséges megvizsgálni a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértésére alapított jogalap megalapozottságát.
77      Ezzel szemben a „gyógyszertartó dobozok, hordozható, feltöltve” árukat illetően a második jogalap megalapozott, mivel a fellebbezési tanács tévesen állapította meg, hogy a bejelentett védjegy leíró jellege miatt nem rendelkezik megkülönböztető képességgel (lásd a fenti 71. pontot). Ugyanis, amint az a fenti 63. pontból kitűnik, e védjegy az említett áruk tekintetében nem leíró jellegű.
78      Következésképpen a második jogalap megalapozott az 5. osztályba tartozó „gyógyszertartó dobozok, hordozható, feltöltve” árukra vonatkozó részében, és hatástalan annyiban, amennyiben a többi szóban forgó árura és szolgáltatásra vonatkozik.
A harmadik, a 2017/1001 rendelet 94. cikke (1) bekezdésének megsértésére alapított jogalapról
79      A felperes arra hivatkozik, hogy az indokolási kötelezettséget nem tartották tiszteletben, mivel a fellebbezési tanács nem reagált a felperes által a fellebbezése keretében benyújtott 1–4. mellékletre. A fellebbezési tanács e mellékleteket, például a bejelentett védjegyet
megalkotó grafikusnak az említett 4. melléklethez csatolt nyilatkozatát a megtámadott határozat indoklásában nem említette, és nem is értékelte. Továbbá a felperes azt állítja, hogy a fellebbezési tanács által tett sommás, rövid megállapítások nem minősülnek a felperes érveire érdemben reagáló indokolásnak. Például a fellebbezési tanács nem támasztotta alá a bejelentett védjegy betűtípusára vonatkozó megállapítását, és azt sem fejtette ki, hogy az általa hivatkozott korábbi lajstromozások milyen okokból nem hasonlíthatók össze e megjelöléssel. A fellebbezési tanács szintén elmulasztotta, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlatának megfelelően egyesével értékelje e lajstromozásokat.
80      Az EUIPO vitatja ezt az érvelést.
81      A 2017/1001 rendelet 94. cikke (1) bekezdésének első mondata értelmében az EUIPO határozatait indokolni kell. E kötelezettségnek ugyanaz a tartalma, mint az EUMSZ 296. cikk második bekezdéséből következőnek, amely megköveteli, hogy az indokolásból világos és egyértelmű módon kitűnjön az aktust kibocsátó intézmény gondolatmenete, anélkül hogy az összes releváns ténybeli és jogi elemet tartalmaznia kellene; azt a kérdést, hogy valamely jogi aktus indokolása megfelel‑e a fenti követelményeknek, nemcsak a szövegére, hanem a rendszerére, valamint az adott tárgyra vonatkozó jogszabályok összességére is figyelemmel kell vizsgálni (lásd: 2018. június 28‑i EUIPO kontra Puma ítélet, C‑564/16 P, EU:C:2018:509, 65. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
82      Először is meg kell állapítani, hogy azok az okok, amelyek miatt a fellebbezési tanács úgy ítélte meg, hogy a bejelentett védjegy a szóban forgó áruk és szolgáltatások tekintetében leíró jellegű, világosan és egyértelműen kitűnnek a megtámadott határozat 23–53. pontjából.
83      Közelebbről, a felperes álláspontjával ellentétben nem volt szükséges, hogy a fellebbezési tanács kifejezetten állást foglaljon az általa benyújtott minden egyes mellékletről, különösen a bejelentett védjegyet megalkotó grafikus nyilatkozatáról, amely nyilatkozat végeredményben irreleváns (lásd a fenti 60. pontot). Ezenkívül az említett védjegy ábrás elemének betűtípusára vonatkozó megállapítást illetően meg kell jegyezni, hogy a fellebbezési tanács a megtámadott határozat 52. pontjában kifejezetten rámutatott, hogy az a tény, hogy egyes betűk enyhén stilizáltak, nem tudja elterelni a fogyasztók figyelmét a megjelölést alkotó leíró szavak által közvetített üzenetről.
84      Másodszor, ami a felperes által hivatkozott korábbi lajstromozásokat illeti, igaz, hogy a fenti 66. pontban hivatkozott ítélkezési gyakorlatnak megfelelően az EUIPO‑nak figyelembe kell vennie a hasonló kérelmekre vonatkozóan már meghozott határozatokat, és különösen azt kell megvizsgálnia, hogy ugyanúgy kell‑e határoznia, vagy sem. Márpedig a jelen ügyben a fellebbezési tanács nem hagyta figyelmen kívül az ilyen határozatokat, hanem a megtámadott határozat 59–66. pontjában kifejtette azokat az okokat, amelyek miatt e határozatok jogi és ténybeli szempontból nem relevánsak.
85      A fellebbezési tanács a megtámadott határozat 63. pontjában különösen azt állapította meg, hogy a felperes által hivatkozott korábbi védjegyek eltérő szemantikai struktúrával rendelkeznek, különböző jelentéstartalmat közvetítenek, és gyakran különböző árukat és szolgáltatásokat fednek le. Ezenkívül megjegyezte, hogy az a tény, hogy a felperes által hivatkozott védjegyek a „biotech” elemet vagy valamely földrajzi kifejezést tartalmaznak, nem teszi azokat összehasonlíthatóvá a bejelentett védjeggyel.
86      Harmadszor meg kell állapítani, hogy a megtámadott határozat indokolása lehetővé tette a felperes számára, hogy megismerje a bejelentett védjegy lajstromozása iránti kérelem elutasításának indokait, és azokat érdemben vitassa. Hasonlóképpen, a fellebbezési tanács érvelése lehetővé tette a Törvényszék számára, hogy az első és a második jogalap tekintetében gyakorolja felülvizsgálati jogkörét, amint az a fenti 26–78. pontból is kitűnik.
87      Következésképpen a harmadik, a 2017/1001 rendelet 94. cikke (1) bekezdésének megsértésén alapuló jogalapot mint megalapozatlant el kell utasítani.
88      A fentiek összességéből következik, hogy a jelen keresetnek helyt kell adni, ennek következtében a megtámadott határozatot az 5. osztályba tartozó „gyógyszertartó dobozok, hordozható, feltöltve” árukra vonatkozó részében hatályon kívül kell helyezni, és a jelen keresetet az ezt meghaladó részében el kell utasítani.
A költségekről
89      A Törvényszék eljárási szabályzata 134. cikkének (3) bekezdése értelmében részleges pernyertesség esetén mindegyik fél maga viseli saját költségeit.
90      Mivel a felperes és az EUIPO részlegesen pervesztes lett, külön‑külön kötelezni kell őket a Törvényszék előtt felmerült költségeik viselésére.
91      Egyébiránt, mivel a felperes az EUIPO előtti eljárás során felmerült költségek viselésére való kötelezést is kérte, emlékeztetni kell arra, hogy az eljárási szabályzat 190. cikkének (2) bekezdése szerint csak a feleknél a fellebbezési tanács előtti eljárással kapcsolatban szükségszerűen felmerült költségeket kell megtérítendő költségeknek tekinteni. Következésképpen a felperesnek az elbíráló előtti eljárással kapcsolatos költségekre vonatkozó kérelme elfogadhatatlan (lásd ebben az értelemben: 2024. június 26‑i Volvo Personvagnar kontra EUIPO [Gépkocsifényszórók formája] ítélet, T‑260/23, nem tették közzé, EU:T:2024:421, 52. pont). Ami a fellebbezési tanács előtti eljárással kapcsolatos költségeket illeti, a fellebbezési tanács feladata, hogy a jelen ítélet fényében határozzon az előtte folyó eljárás költségeiről (lásd ebben az értelemben: 2018. május 29‑i Uribe‑Etxebarría Jiménez kontra EUIPO – Núcleo de comunicaciones y control [SHERPA] ítélet, T‑577/15, EU:T:2018:305, 94. pont).
A fenti indokok alapján
A TÖRVÉNYSZÉK (első tanács)
a következőképpen határozott:
1)      A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) negyedik fellebbezési tanácsának 2024. december 19‑i határozatát (R 378/2024‑4. sz. ügy) hatályon kívül helyezi annyiban, amennyiben az elutasította az elbírálónak a BioTechUSA európai uniós ábrás védjegyre vonatkozó, 2023. december 15‑i határozata ellen benyújtott fellebbezést a védjegyekkel ellátható termékek és szolgáltatások nemzetközi osztályozására vonatkozó, felülvizsgált és módosított, 1957. június 15‑i Nizzai Megállapodás szerinti 5. osztályba tartozó árukat illetően, amelyek az adott osztály tekintetében a következő leírásnak felelnek meg: „Gyógyszertartó dobozok, hordozható, feltöltve”.
2)      A Törvényszék a keresetet az ezt meghaladó részében elutasítja.
3)      Az Atlas Invest BV és az EUIPO maga viseli a Törvényszék előtti eljárásban felmerült költségeit.
Buttigieg
Schwarcz
Tichy‑Fisslberger
Kihirdetve Luxembourgban, a 2026. január 14‑i nyilvános ülésen.
V. Di Bucci
S. Papasavvas
hivatalvezető
elnök
*      Az eljárás nyelve: magyar.