62023CC0247
GENERALINIO ADVOKATO
ANTHONY MICHAEL COLLINS IŠVADA,
pateikta 2024 m. rugsėjo 12 d. (
1
)
Byla C‑247/23 [Deldits] (
i
)
VP
prieš
Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság
(Fővárosi Törvényszék (Sostinės apygardos teismas, Vengrija) prašymas priimti prejudicinį sprendimą)
„Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Fizinių asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis – Reglamentas (ES) 2016/679 – 16 straipsnis – Teisė reikalauti ištaisyti netikslius asmens duomenis – Duomenys, susiję su translyčio pabėgėlio lytimi – Taikymo sritis“
I. Įvadas
1.
Ar pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamento (
2
) 16 straipsnį (dėl teisės reikalauti ištaisyti duomenis), siejamą su jo 5 straipsnio 1 dalies d punktu (dėl tikslumo principo), gali būti reikalaujama, kad nacionalinį pabėgėlių registrą tvarkanti įstaiga ištaisytų įrašytus asmens duomenis apie asmens lytį? Jeigu toks reikalavimas taikomas, kokių įrodymų ji gali reikalauti iš asmens, prašančio ištaisyti tą įrašą? Fővárosi Törvényszék (Sostinės apygardos teismas, Vengrija) prašo atsakyti į šiuos klausimus.
II. Teisinis pagrindas
A.
BDAR
2.
BDAR 5 straipsnyje „Su asmens duomenų tvarkymu susiję principai“ nustatyta:
„1.   Asmens duomenys turi būti:
<…>
d)
tikslūs ir prireikus atnaujinami; turi būti imamasi visų pagrįstų priemonių užtikrinti, kad asmens duomenys, kurie nėra tikslūs, atsižvelgiant į jų tvarkymo tikslus, būtų nedelsiant ištrinami arba ištaisomi (tikslumo principas);
<…>“
3.
BDAR 16 straipsnyje „Teisė reikalauti ištaisyti duomenis“ įtvirtinta:
„Duomenų subjektas turi teisę reikalauti, kad duomenų valdytojas nepagrįstai nedelsdamas ištaisytų netikslius su juo susijusius asmens duomenis. Atsižvelgiant į tikslus, kuriais duomenys buvo tvarkomi, duomenų subjektas turi teisę reikalauti, kad būtų papildyti neišsamūs asmens duomenys, be kita ko, pateikdamas papildomą pareiškimą.“
4.
BDAR 23 straipsnyje „Apribojimai“ nustatyta:
„1.   Sąjungos ar valstybės narės teise, kuri taikoma duomenų valdytojui arba duomenų tvarkytojui, teisėkūros priemone gali būti apribotos 12–22 straipsniuose ir 34 straipsnyje, taip pat 5 straipsnyje tiek, kiek jo nuostatos atitinka 12–22 straipsniuose numatytas teises ir prievoles, nustatytos prievolės ir teisės, kai tokiu apribojimu gerbiama pagrindinių teisių ir laisvių esmė ir jis demokratinėje visuomenėje yra būtina ir proporcinga priemonė siekiant užtikrinti:
a)
nacionalinį saugumą;
b)
gynybą;
c)
visuomenės saugumą;
d)
nusikalstamų veikų prevenciją, tyrimą, nustatymą ar patraukimą už jas baudžiamojon atsakomybėn arba baudžiamųjų sankcijų vykdymą, įskaitant apsaugą nuo grėsmių visuomenės saugumui ir jų prevenciją;
e)
kitus Sąjungos ar valstybės narės svarbius tikslus, susijusius su bendrais viešaisiais interesais, visų pirma svarbiu ekonominiu ar finansiniu Sąjungos ar valstybės narės interesu, įskaitant pinigų, biudžeto bei mokesčių klausimus, visuomenės sveikatą ir socialinę apsaugą;
f)
teismų nepriklausomumo ir teismo proceso apsaugą;
g)
reglamentuojamųjų profesijų etikos pažeidimų prevenciją, tyrimą, nustatymą ir patraukimą baudžiamojon atsakomybėn už juos;
h)
stebėsenos, tikrinimo ar reguliavimo funkciją, kuri (net jeigu tik kartais) yra susijusi su viešosios valdžios funkcijų vykdymu a–e ir g punktuose nurodytais atvejais;
i)
duomenų subjekto apsaugą arba kitų asmenų teisių ir laisvių apsaugą;
j)
civilinių ieškinių vykdymo užtikrinimą.
<…>“
B.
Vengrijos teisė
5.
Menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény (2007 m. Teisės į prieglobstį įstatymas Nr. LXXX; toliau – Prieglobsčio įstatymas) (
3
) 81 straipsnyje nustatyta:
„Kompetentinga prieglobsčio institucija prieglobsčio registre tvarko pabėgėlių, asmenų, kuriems suteikta papildoma apsauga, kurie perkelti pagal perkėlimo programas arba kuriems suteikta laikinoji apsauga, tarptautinės apsaugos prašytojų ir asmenų, kuriems taikoma Dublino procedūra (toliau kartu – asmenys, kuriems taikomas šis įstatymas), asmens duomenis, duomenis apie jų buvimą šalyje, pagalbą ir paramą, į kurią jie turi teisę, taip pat vėlesnius duomenų pakeitimus, siekdama:
a)
patikrinti, kad jie turi pabėgėlio statusą, jiems suteikta papildoma apsauga ar laikinoji apsauga arba užtikrintos priėmimo sąlygos, ir įsitikinti, kad jie gali naudotis iš pabėgėlio statuso kylančiomis teisėmis;
b)
patikrinti, kad jie turi teisę į šiame įstatyme ir kituose teisės aktuose nustatytą pagalbą ir paramą;
c)
nustatyti šių asmenų tapatybę;
d)
išvengti procedūrų dubliavimo;
e)
išsiaiškinti, ar prašymas buvo pateiktas kelis kartus.“
6.
To įstatymo 82 straipsnio f punkte įtvirtinta:
„Šiame skyriuje fizinių asmenų tapatybės nustatymo duomenimis laikomi tokie asmenų, kuriems taikomas šis įstatymas, duomenys:
<…>
f) lytinė tapatybė/lytis.“
7.
To įstatymo 83 straipsnio 1 dalies a punkte nustatyta:
„Prieglobsčio registre pateikti tokie asmenų, kuriems taikomas šis įstatymas, duomenys:
a)
fizinių asmenų tapatybės nustatymo duomenys;
<…>“
8.
Prieglobsčio įstatymo 83A straipsnio 5 dalyje nustatyta:
„Kompetentinga prieglobsčio institucija tvarkomame oficialiame registre privalo ex officio panaikinti įrašus, kurie prieštarauja taisyklėms, ištaisyti neteisingus įrašus ir papildyti šį registrą praleistais įrašais.“
III. Pagrindinėje byloje nagrinėjamas ginčas ir prejudiciniai klausimai
9.
2014 m. kompetentinga Vengrijos institucija suteikė V. P. (toliau – pareiškėjas) (
4
) – Irano pilietybę turinčiam asmeniui, kuris gimė moterimi – pabėgėlio statusą. Vykstant procedūrai, per kurią buvo priimtas tas sprendimas, pareiškėjas kaip pripažinimo pabėgėliu motyvą nurodė savo transseksualumą ir kaip įrodymą pateikė psichiatrų bei ginekologų pažymas. Pripažinus pabėgėlio statusą, Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság (Migracijos policijos nacionalinė generalinė direkcija; toliau – atsakovė) į savo tvarkomą prieglobsčio registrą įrašė asmens duomenis, įskaitant lytį, kad būtų lengviau nustatyti pareiškėjo tapatybę. Įraše nurodyta, kad pareiškėjas yra moteris.
10.
2022 m. pareiškėjas, remdamasis BDAR 16 straipsniu, pateikė atsakovei prašymą padaryti prieglobsčio registre du ištaisymus: pakeisti vardą, kuriuo jis buvo registruotas, ir pakeisti nurodytą moterišką lytį į vyrišką. Grįsdamas šį prašymą pareiškėjas pateikė tuos pačius medicininius įrodymus, kuriuos buvo pateikęs per prieglobsčio prašymo narinėjimo procedūrą. Atsakovė 2022 m. spalio 11 d. sprendimu (toliau – sprendimas) tą prašymą atmetė. Ji nurodė, kad pateikti dokumentai tik patvirtina, jog pareiškėjas yra translytis asmuo. Dokumentai neįrodo, kad jam buvo atlikta lyties keitimo operacija ir kad pareiškėjo lytis pasikeitė.
11.
Pareiškėjas pateikė skundą prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui dėl to sprendimo panaikinimo. Visu nagrinėjamu laikotarpiu pareiškėjas nurodė laikantis save vyriškos lyties asmeniu. Jis teigė, kad sąvokos požiūriu transseksualumas reiškia lyties pakeitimą. Pateikti medicininiai dokumentai patvirtina, kad pareiškėjo išvaizda yra vyriška ir kad jo diagnozei suteiktas Tarptautinės ligų klasifikacijos kodas F64.0, reiškiantis transseksualumą. Pareiškėjas rėmėsi EŽTT jurisprudencija (
5
) ir teigė, kad lyties keitimo operacija nėra būtina. Kreipiantis dėl duomenų ištaisymo pagal BDAR 16 straipsnį nereikalaujama, kad asmuo pateiktų „perteklinius įrodymus“, visų pirma patvirtinimą, kad jam atlikta lyties keitimo operacija. Bet kuriuo atveju tas reikalavimas prieštarauja EŽTT jurisprudencijai. Be to, jis pažeidžia Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 1 straipsnį (teisė į žmogaus orumą), 3 straipsnį (teisė į asmens neliečiamybę), 7 straipsnį (teisė į privataus ir šeimos gyvenimo gerbimą) ir 52 straipsnio 3 dalį (lygiavertiškumo principas pagrindinių teisių apsaugos srityje). Pareiškėjas taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad įvairios valstybės narės (
6
) teisinį lyties pripažinimą grindžia translyčio asmens pareiškimu.
12.
Atsakovė prašo atmesti skundą. Ji tvirtina, kad pareiškėjas nepateikė jokio oficialaus dokumento ar medicininio įrodymo, patvirtinančio tariamą lyties pakeitimą.
13.
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas mano, kad siekiant išsiaiškinti sąlygas, kurioms esant duomenų subjektas gali prašyti ištaisyti įrašytus duomenis apie jo lytį, būtina išaiškinti BDAR 16 straipsnį. Nors Prieglobsčio įstatyme numatytas įrašytų duomenų pakeitimų tvarkymas ir klaidingų įrašų ištaisymas, jame nereglamentuojama nei įrašų apie lyties pakeitimą arba atitinkamą pavardės pakeitimą darymo tvarka, nei su tuo susiję reikalavimai.
14.
2018 m. birželio 27 d. sprendime Alkotmánybíróság (Konstitucinis Teismas, Vengrija) (
7
) pripažino, kad susidariusi situacija, kai Vengrijos įstatymų leidėjas nėra patvirtinęs tvarkos, pagal kurią teisėtai [Vengrijoje] gyvenantys Vengrijos pilietybės neturintys asmenys galėtų pasikeisti lytį ir pavardę, nors Vengrijos piliečiams tokia galimybė suteikta, yra antikonstitucinė, pažeidžianti Magyarország Alaptörvény (Vengrijos pagrindinis įstatymas) II straipsnį (žmogaus orumo neliečiamumas) ir XV straipsnio 2 dalį (diskriminacijos draudimas). Alkotmánybíróság (Konstitucinis Teismas) paragino Vengrijos parlamentą ne vėliau kaip iki 2018 m. gruodžio 31 d. ištaisyti šį pažeidimą. 2020 m. liepos 16 d. Sprendime Rana prieš Vengriją (
8
) EŽTT pripažino, kad Vengrija pažeidė 1950 m. lapkričio 4 d. Romoje pasirašytos Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (toliau – EŽTK) 8 straipsnį, nes nesuteikė pabėgėliui galimybės pasinaudoti lyties pakeitimo teisinio pripažinimo palengvinimo procedūra.
15.
Fővárosi Törvényszék (Sostinės apygardos teismas) primena, kad, nepaisant Alkotmánybíróság (Konstitucinis Teismas) ir EŽTT sprendimų, Vengrijos teisės aktuose nenumatyta lyties pakeitimo teisinio pripažinimo procedūros asmenims, kurie teisėtai gyvena Vengrijoje, bet neturi šios valstybės narės pilietybės. Priėmus šį Alkotmánybíróság (Konstitucinis Teismas) sprendimą, Vengrijoje nebepripažįstamas ir jos piliečių lyties pakeitimas. Atsižvelgdamas į tai, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas mano, kad negali „užpildyti teis[ės] spragos, pagal analogiją taikydamas su Vengrijos piliečiais susijusias nuostatas“.
16.
Taigi Fővárosi Törvényszék (Sostinės apygardos teismas) nutarė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šiuos prejudicinius klausimus:
„1.
Ar BDAR 16 straipsnis turi būti aiškinamas taip, kad pagal nacionalinę teisę už registro įrašus atsakinga institucija tuo atveju, kai duomenų subjektas pasinaudoja savo teisėmis, privalo ištaisyti jos įrašytus asmens duomenis apie šio asmens lytį, jeigu šie duomenys pasikeitė po to, kai buvo įtraukti į registrą, ir dėl šios priežasties neatitinka BDAR 5 straipsnio 1 dalies d punkte nustatyto tikslumo principo?
2.
Jeigu į pirmąjį prejudicinį klausimą būtų atsakyta teigiamai, ar BDAR 16 straipsnis turi būti aiškinamas taip, kad asmuo, prašantis ištaisyti duomenis apie jo lytį, turi pateikti reikalavimą ištaisyti šiuos duomenis pagrindžiančius įrodymus?
3.
Jeigu į antrąjį prejudicinį klausimą būtų atsakyta teigiamai, ar BDAR 16 straipsnis turi būti aiškinamas taip, kad prašymą pateikęs asmuo privalo įrodyti, jog buvo atlikta medicininė jo lyties keitimo operacija?“
IV. Procesas Teisingumo Teisme
17.
Pareiškėjas, Estijos, Ispanijos, Prancūzijos, Vengrijos, Nyderlandų ir Portugalijos vyriausybės bei Europos Komisija pateikė rašytines pastabas.
18.
Pareiškėjo rašytinėse pastabose nurodyta, kad jis „per tą laiką“ įgijo Vengrijos pilietybę ir kad jo nebereikia įtraukti į prieglobsčio registrą. Pagal Teisingumo Teismo procedūros reglamento 101 straipsnio 1 dalį Teisingumo Teismas paprašė prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo paaiškinti, kokią įtaką šis aplinkybių pokytis turi pagrindinei bylai. Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas atsakė, kad tai neturi įtakos tos bylos baigčiai, nes pagal közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (2017 m. Įstatymas Nr. I dėl Administracinio proceso kodekso) (
9
) 85 straipsnio 2 dalį šis teismas „tikrina administracinės veiklos teisėtumą pagal faktus, buvusius jos vykdymo metu“.
19.
Per 2024 m. birželio 3 d. įvykusį teismo posėdį pareiškėjas, Ispanijos, Prancūzijos, Vengrijos ir Nyderlandų vyriausybės bei Europos Komisija buvo išklausyti ir atsakė į Teisingumo Teismo klausimus.
V. Vertinimas
A.
Pirmasis klausimas
1. Pastabos dėl pirmojo klausimo
20.
Pareiškėjas tvirtina, kad pagal BDAR 5 straipsnio 1 dalies d punktą duomenų tikslumas turi būti vertinamas atsižvelgiant į jų tvarkymo tikslus. Prieglobsčio registro tikslas – nustatyti asmenų, kuriuos Vengrija pripažįsta pabėgėliais, tapatybę. Kai įrašyta translyčio asmens lytis neatspindi tapatybės, pagal kurią jis atpažįstamas viešumoje, kitaip nei jo teisinės tapatybės, toks įrašas nepadeda lengviau nustatyti jo tapatybės ir netgi gali lemti diskriminaciją bei priekabiavimą. BDAR 16 straipsnis turi būti aiškinamas taip, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos ištaisyti duomenis apie translyčių asmenų lytį.
21.
Remdamasi BDAR 5 straipsnio 1 dalies d punktu, 6 straipsnio 2 dalimi ir 16 straipsniu, Estijos vyriausybė tvirtina, kad valstybės narės turi nustatyti nacionalines procedūrines taisykles, pagal kurias lytį pakeitęs asmuo galėtų prašyti ištaisyti viešajame registre esančius asmens duomenis, kurie tapo netikslūs atsižvelgiant į jų tvarkymo tikslus.
22.
Ispanijos vyriausybė teigia, kad nacionalinės teisės aktai dėl translytės tapatybės teisinio pripažinimo, kuriuose asmenims, pageidaujantiems ištaisyti viešuosiuose registruose įrašytus asmens duomenis apie jų lytį, nustatytos tam tikros sąlygos, riboja galimybę pasinaudoti BDAR 16 straipsnyje įtvirtinta teise reikalauti ištaisyti duomenis. Nors tokie apribojimai gali būti pateisinami remiantis būtinybe apsaugoti BDAR 23 straipsnyje išvardytus interesus, Vengrija negali remtis ta nuostata, nes nėra priėmusi teisės aktų dėl translyčių asmenų lyties pripažinimo. Bet kuriuo atveju įvairūs šioje nuostatoje nurodyti interesai nėra aktualūs susiklosčius prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamos bylos aplinkybėms.
23.
Kadangi pareiškėjui suteiktas pabėgėlio statusas, Ispanijos vyriausybė taip pat teigia, kad nagrinėjant šį prašymą priimti prejudicinį sprendimą svarbus ne BDAR, o kitos Sąjungos teisės nuostatos, taigi Teisingumo Teismas turėtų performuluoti pirmąjį klausimą. Tarp priemonių, kurias šiuo atveju turėtų išaiškinti Teisingumo Teismas, yra Chartijos 7 ir 21 straipsniai, taip pat Direktyvos 2011/95 (
10
) 24 straipsnio 1 dalis (
11
) ir 25 straipsnio 1 dalis (
12
). Ispanijos vyriausybė teigia, kad šioms nuostatoms prieštarauja nacionalinės teisės sistema, kurioje „nenumatyta procedūros, leidžiančios asmeniui, turinčiam pabėgėlio statusą ir translytę tapatybę, pakeisti nuorodą į savo lytį prieglobsčio registre“. Nesant tokios procedūros pažeidžiama ir EŽTT jurisprudencija (
13
). Ispanijos vyriausybė pagal analogiją remiasi Sprendimu Freitag (
14
), kuriame išnagrinėtas valstybės narės atsisakymas pripažinti kitos valstybės narės atliktą pavardės pakeitimą. Teismas nusprendė, kad painiava ir nepatogumai, kylantys dėl to paties asmens turimų dviejų skirtingų asmenvardžių, trukdo įgyvendinti SESV 21 straipsnyje įtvirtintą teisę laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje. Ispanijos vyriausybės nuomone, pagal Direktyvos 2011/95 24 straipsnio 1 dalį ir 25 straipsnio 1 dalį išduotame leidime gyventi šalyje arba kelionės dokumentuose įrašytos moteriškos lyties ir pareiškėjo požiūrio į save kaip į vyriškos lyties asmenį, kuris, kaip konstatavo prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, atitinka jo elgesį ir fizinę išvaizdą, neatitikimas gali sukelti painiavą ir abejonių dėl pareiškėjo tapatybės bei šių dokumentų tikrumo.
24.
Prancūzijos vyriausybė skiria duomenis, kurie buvo netikslūs jų įrašymo metu, ir duomenis, kurie vėliau tampa netikslūs. Ji tvirtina, kad pagal BDAR 5 straipsnio 1 dalies d punktą ir 16 straipsnį su lytimi susiję duomenys gali būti ištaisyti atgaline data, jeigu jie buvo netikslūs tuo metu, kai buvo įrašyti. Registruose, kuriuose registruojama civilinė būklė, valdžios institucijos gali būti suinteresuotos sekti duomenų apie konkretaus asmens tapatybę raidą. Taigi bet kokia procedūra, skirta tokiam ištaisymui palengvinti, gali būti parengta taip, kad liktų visų į tuos registrus įrašytų duomenų pėdsakas (
15
).
25.
Vengrijos vyriausybė mano, kad pagal BDAR 16 straipsnį, siejamą su BDAR 5 straipsnio 1 dalies d punktu ir Chartijos 8 straipsnio 2 dalimi, asmeniui suteikta teisė reikalauti ištaisyti tikrovės neatitinkančius duomenis apie lytį. Jokių sunkumų nebūtų kilę, jeigu pareiškėjas būtų siekęs ištaisyti iš pradžių neteisingai įregistruotus duomenis apie savo lytį. Kadangi, Vengrijos vyriausybės nuomone, pareiškėjas siekia ištaisyti teisingai įrašytus duomenis, BDAR 16 straipsnis netaikomas. Grįsdama šį požiūrį, ta vyriausybė remiasi analogija su Sprendimu Nowak (
16
), kuriame Teisingumo Teismas nusprendė, kad neteisingų atsakymų egzaminų darbuose ištaisyti negalima.
26.
Nyderlandų vyriausybė pažymi, kad nesant veiksmingos asmens lyties pakeitimo teisinio pripažinimo procedūros pažeidžiamas Chartijos 3 straipsnis („Teisė į asmens neliečiamybę“) ir 7 straipsnis („Teisė į privatų ir šeimos gyvenimą“). Nesant tokios procedūros, kyla kliūčių pareiškėjui pasinaudoti teise reikalauti ištaisyti duomenis apie jo lytį pagal BDAR 16 straipsnį.
27.
Portugalijos vyriausybė mano, kad pagal BDAR 16 straipsnį, aiškinamą jį siejant su Chartijos 1, 3, 7, 8 ir 21 straipsniais, duomenų subjektams turi būti leista ištaisyti duomenis apie jų lytį, įrašytus jų tapatybės nustatymo tikslais, jeigu šie duomenys pasikeitė nuo jų pradinio įregistravimo.
28.
Komisija teigia, kad pirmasis klausimas grindžiamas prielaida, jog prieglobsčio registre esantys duomenys apie pareiškėją gali būti netikslūs. Iš šios prielaidos kyla klausimas, ar duomenų apie asmens lytį tikslumas priklauso nuo lyties pakeitimo teisinio pripažinimo. Atsižvelgdama į EŽTK 8 straipsnį, Chartijos 7 ir 8 straipsnius bei EŽTT jurisprudenciją (
17
), Komisija mano, kad lyties pakeitimo pripažinimo sistemos nebuvimas negali būti kliūtis ištaisyti netikslius duomenis apie asmens lytį viešajame registre. Susiklosčius tokioms aplinkybėms, pagal BDAR 16 straipsnį, siejamą su Chartijos 7, 8 straipsniais ir 52 straipsnio 1 dalimi, reikalaujama, kad už to įrašo tvarkymą atsakinga institucija ištaisytų asmens duomenis apie duomenų subjekto lytį, kai šie duomenys tampa netikslūs.
2. Pirmojo klausimo apimtis
29.
Pirmasis Fővárosi Törvényszék (Sostinės apygardos teismas) klausimas grindžiamas prielaida, kad duomenys apie pareiškėjo lytį prieglobsčio registre buvo įrašyti teisingai ir kad šie duomenys tapo netikslūs dėl aplinkybių pasikeitimo nuo to laiko, kai šis įrašas atsirado. Taigi prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas klausia, ar pagal BDAR 16 straipsnį suteikta teisė reikalauti ištaisyti šiuos asmens duomenis, kad jie atspindėtų translyčio asmens lyties pakeitimą.
30.
SESV 267 straipsnyje įtvirtinta procedūra yra Teisingumo Teismo ir nacionalinių teismų bendradarbiavimo priemonė, kuria naudodamasis pirmasis pateikia antriesiems Sąjungos teisės išaiškinimą, kurio jiems reikia jų nagrinėjamai bylai išspręsti. Vykstant šiam bendradarbiavimui nacionalinių teismų klausimams dėl Sąjungos teisės aiškinimo Teisingumo Teismas taiko svarbos prezumpciją. Taigi Teisingumo Teismas atsisako priimti sprendimą dėl tokių klausimų, tik jei akivaizdu, jog prašymas išaiškinti Sąjungos teisę yra visiškai nesusijęs su pagrindinės bylos faktais ar dalyku, kai problema hipotetinė arba kai Teisingumo Teismui nežinomos faktinės ar teisinės aplinkybės, kad galėtų naudingai atsakyti į jam pateiktus klausimus. Kadangi Teisingumo Teismo užduotis nagrinėjant prašymus priimti prejudicinį sprendimą yra padėti vykdyti teisingumą valstybėse narėse, o ne patarti bendrais ar hipotetiniais klausimais, jis gali performuluoti jam pateiktus klausimus (
18
).
31.
Šiuo atveju įžvelgiu esminį skirtumą tarp faktinių aplinkybių, kurias prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas aprašo nutartyje dėl prašymo priimti prejudicinį sprendimą, ir pirmojo klausimo teksto. Šios faktinės aplinkybės atskleidžia, kad pareiškėjo lytinės tapatybės pasikeitimas įvyko prieš pripažįstant jo pabėgėlio statusą 2014 m., taigi atrodo, kad šis lytinės tapatybės pasikeitimas buvo pagrindas, kuriuo remdamasi Vengrija pripažino pareiškėjo pabėgėlio statusą (
19
). Be to, atrodo, kad nuo 2014 m. pareiškėjo lytis nekito. Taigi pareiškėjo lyties įrašas prieglobsčio registre buvo neteisingas tuo metu, kai buvo įrašytas. Vadinasi, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamu atveju duomenys, kuriuos reikia ištaisyti, buvo neteisingai įrašyti nuo pat pradžių, o ne tapo netikslūs „po to“ (
20
), kai buvo įtraukti į registrą. Darytina išvada, kad skundas prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui pateiktas siekiant ištaisyti pradinę klaidą, o ne pakeisti tą įrašą, siekiant atspindėti pakitusias aplinkybes.
32.
Tam, kad Teisingumo Teismui netektų atsakyti į hipotetinį klausimą (atsakydamas į jį šis teismas neturėtų SESV 267 straipsnyje suteiktos jurisdikcijos), siūlau Teisingumo Teismui atsakant į pirmąjį klausimą atsižvelgti į faktines aplinkybes, kuriomis grindžiama nutartis dėl prašymo priimti prejudicinį sprendimą (
21
).
33.
Priešingai, nei teigia Ispanijos vyriausybė, manau, kad Fővárosi Törvényszék (Sostinės apygardos teismas) klausimais nesiekiama išsiaiškinti, ar pagal Sąjungos teisę valstybė narė privalo nustatyti teisės sistemą, palengvinančią asmens, kurį ji pripažįsta pabėgėliu, lytinės tapatybės pakeitimo pripažinimą. Prašyme priimti prejudicinį sprendimą aiškiai klausiama dėl teisės reikalauti ištaisyti netikslius duomenis pagal BDAR 5 ir 16 straipsnius pobūdžio ir apimties. Taigi tam, kad prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas galėtų priimti sprendimą pagrindinėje byloje, pakanka išaiškinti šias nuostatas, atsižvelgiant į to teismo aprašytas aplinkybes. Esant šioms aplinkybėms pažymėtina, kad Fővárosi Törvényszék (Sostinės apygardos teismas) nepateikė jokio klausimo dėl prašymo ištaisyti pareiškėjo vardą prieglobsčio registre, taigi atrodo, kad tas prašymas buvo susietas su prašymu pakeisti įrašą apie jo lytį. Vadinasi, prašyme priimti prejudicinį sprendimą nekalbama apie galimą BDAR 16 straipsnio taikymą, kiek tai susiję su prašymu pakeisti vardo įrašą (
22
). Be to, šioje byloje Teisingumo Teismui nesuteikta galimybės išaiškinti Direktyvos 2011/95 24 straipsnio 1 dalį ir 25 straipsnio 1 dalį. Fővárosi Törvényszék (Sostinės apygardos teismas) nutartyje tos nuostatos nepaminėtos ir nepateikta jokių duomenų apie leidimus gyventi šalyje arba kelionės dokumentus, kurie galėjo būti išduoti pareiškėjui pagal jas (
23
).
3. Teisė reikalauti ištaisyti duomenis
34.
Iš BDAR 1 straipsnio 2 dalies, siejamos su jo 4 ir 10 konstatuojamosiomis dalimis, matyti, kad BDAR, be kita ko, siekiama užtikrinti fizinių asmenų pagrindinių teisių ir laisvių aukšto lygio apsaugą tvarkant jų asmens duomenis Europos Sąjungoje. BDAR sukurta teisės sistema, kuria siekiama įgyvendinti Chartijos 8 straipsnio reikalavimus, visų pirma susijusius su asmens duomenų apsauga. Jis glaudžiai susijęs su Chartijos 7 straipsnyje įtvirtinta teise į privatų gyvenimą (
24
).
35.
BDAR materialinė taikymo sritis yra labai plati. Pagal jo 2 straipsnio 1 dalį jis „taikomas asmens duomenų tvarkymui, visiškai arba iš dalies atliekamam automatizuotomis priemonėmis, ir asmens duomenų, kurie sudaro susisteminto rinkinio dalį ar yra skirti ją sudaryti, tvarkymui ne automatizuotomis priemonėmis“, neatsižvelgiant į tai, kas yra atitinkamų duomenų tvarkymo autorius. Išskyrus BDAR 2 straipsnio 2 dalyje nurodytus atvejus, kuriais atsakovė, atrodo, nesiremia, šis reglamentas taikomas tiek privačių asmenų, tiek viešosios valdžios institucijų atliekamoms duomenų tvarkymo operacijoms (
25
).
36.
BDAR 4 straipsnio 1 punkte pateiktoje sąvokos „asmens duomenys“ apibrėžtyje nenurodyta fizinio asmens „lyties“ kaip veiksnio, pagal kurį galima tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyti fizinio asmens tapatybę. Vis dėlto toje nuostatoje pateiktoje sąvokos „asmens duomenys“ apibrėžtyje vartojami žodžiai „bet kokia informacija“ suteikia šiai sąvokai plačią reikšmę (
26
). Nuoroda į „fizinio asmens fizinės, fiziologinės, genetinės, psichinės, ekonominės, kultūrinės ar socialinės tapatybės požymius“ yra pakankamai plati, kad apimtų fizinio asmens lytį (
27
). Vadinasi, pareiškėjo asmens duomenų, įskaitant lytį, įtraukimas į viešąjį asmenų, kuriems pripažintas pabėgėlio statusas, registrą yra asmens duomenų „tvarkymas“, kaip tai suprantama pagal BDAR 4 straipsnio 2 punktą.
37.
BDAR 5 straipsnio 1 dalies a, b, c ir d punktuose nustatyta, kad asmens duomenys turi būti duomenų subjekto atžvilgiu tvarkomi teisėtu, sąžiningu ir skaidriu būdu; renkami nustatytais, aiškiai apibrėžtais bei teisėtais tikslais; adekvatūs, tinkami ir tik tokie, kurių reikia siekiant tikslų; jie taip pat turi būti tikslūs ir prireikus atnaujinami (
28
). Pagal BDAR 5 straipsnio 1 dalies d punktą asmens duomenų tvarkymas „turi“ būti tikslus. Turi būti imamasi visų pagrįstų priemonių užtikrinti, kad asmens duomenys, kurie nėra tikslūs, atsižvelgiant į jų tvarkymo tikslus, būtų nedelsiant ištrinami arba ištaisomi.
38.
BDAR 6 straipsnio 1 dalyje numatytas išsamus atvejų, kai asmens duomenų tvarkymas gali būti laikomas teisėtu, sąrašas (
29
). Asmens duomenų tvarkymas prieglobsčio registre iš esmės yra teisėtas pagal BDAR 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos e punktą. Pagal BDAR 6 straipsnio 2 dalį valstybės narės gali toliau taikyti arba nustatyti konkrečias nuostatas šio reglamento taisyklių taikymui pritaikyti, kiek tai susiję su duomenų tvarkymu, kad būtų laikomasi 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos e punkto, siekdamos užtikrinti teisėtą ir sąžiningą duomenų tvarkymą. BDAR 6 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos e punkte nurodytas duomenų tvarkymas turi būti grindžiamas Sąjungos teise arba duomenų valdytojui taikoma valstybės narės teise. Šis teisinis pagrindas taip pat turi atitikti viešojo intereso tikslą ir būti proporcingas juo siekiamam teisėtam tikslui (
30
). Jokia Teisingumo Teismui pateiktoje bylos medžiagoje esanti informacija neleidžia manyti, kad įrašo apie pabėgėlio lytį įtraukimas į Vengrijos prieglobsčio registrą ir jo buvimas šiame registre neatitinka BDAR 6 straipsnio (
31
).
39.
Chartijos 8 straipsnio 2 dalyje, be kita ko, nustatyta, kad „[k]iekvienas turi teisę susipažinti su surinktais jo asmens duomenimis bei į tai, kad jie būtų ištaisomi“. BDAR 16 straipsnis atspindi šią teisę (
32
). Teisė reikalauti ištaisyti duomenis ir jos įgyvendinimas privačių asmenų iniciatyva (
33
) padeda užtikrinti BDAR 5 straipsnio 1 dalies d punkte įtvirtinto tikslumo principo laikymąsi.
40.
Kadangi asmens duomenų tikslumas gali skirtis nelygu aplinkybės, kurioms esant jie tvarkomi, duomenų rinkimo tikslas turi tiesioginės įtakos vertinant jų tikslumą (
34
). Vienas iš išvardytų Vengrijos prieglobsčio registro tikslų yra asmens tapatybės nustatymas (
35
), o „lytis“ laikoma „duomenimis, pagal kuriuos nustatoma fizinio asmens tapatybė“ (
36
). 2014 m., kai Vengrija pripažino pareiškėjui pabėgėlio statusą, jis save laikė translyčiu vyru. Kompetentingos Vengrijos valdžios institucijos priėmė pareiškėjo pateiktus įrodymus, pagrindžiančius šią lytinę tapatybę. Taigi atrodo, kad prieglobsčio registre padarytas įrašas apie tai, kad pareiškėjas yra „moteriškos“ lyties, buvo netikslus, kaip tai suprantama pagal BDAR 5 straipsnio 1 dalies d punktą.
41.
Iš esmės turi būti galimybė ištaisyti tokį įrašą pagal BDAR 16 straipsnį, siejamą su jo 5 straipsnio 1 dalies d punktu (
37
). Kad ir kokių argumentų būtų pateikta dėl šių nuostatų taikymo ištaisant įrašą, kuris buvo teisingas tuo metu, kai buvo sukurtas (dėl to kyla klausimas dėl BDAR duomenų valdytojams nustatytos pareigos nuolat atnaujinti duomenis ir aktyviai juos tvarkyti apimties), jeigu pagal šias nuostatas duomenų subjektams nebūtų suteikta teisės reikalauti ištaisyti įrašą, kuris buvo akivaizdžiai netikslus tuo metu, kai buvo padarytas, ko gero, jos būtų beprasmės.
42.
Vis dėlto Vengrijos vyriausybė teigia, kad pagal BDAR 6 straipsnio 2 ir 3 dalis duomenų subjekto teise reikalauti ištaisyti oficialų įrašą, pavyzdžiui, prieglobsčio registre, galima naudotis tik pagal valstybės narės teisę, o ne tiesiogiai remiantis BDAR 16 straipsniu.
43.
Nors pagal tarpusavyje siejamas BDAR 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos e punkto ir 6 straipsnio 2 bei 3 dalių nuostatas valstybės narės turi tam tikrą „veiksmų laisvę“ (
38
), nes joms leidžiama toliau taikyti arba nustatyti konkretesnes nuostatas, siekiant „pritaikyti“ (
39
) BDAR taisykles, pagal kurias duomenų valdytojai gali teisėtai tvarkyti asmens duomenis, atlikdami užduotį, vykdomą dėl viešojo intereso arba vykdant viešosios valdžios funkcijas (
40
), priešingai, nei teigia Vengrijos vyriausybė, BDAR 16 straipsnyje aiškiai nurodyta, kad teisėtai tvarkant duomenis pagal jo 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos e punktą taikoma teisė reikalauti ištaisyti duomenis. Skirtingai nei kitose BDAR nuostatose dėl duomenų subjektų teisių, BDAR 16 straipsnyje nenurodyta, kaip turi būti naudojamasi teise reikalauti ištaisyti duomenis, atsižvelgiant į tam tikras jo 6 straipsnio nuostatas (
41
). Bet kuriuo atveju įgyvendinant valstybių narių įgaliojimus toliau taikyti arba nustatyti tokias nuostatas negalima nukrypti nuo Chartijos 8 straipsnio 2 dalyje įtvirtintos teisės reikalauti ištaisyti duomenis. Tai, kad valstybės narės gali nustatyti teisės sistemą, pagal kurią būtų užtikrintas praktinis teisės reikalauti ištaisyti duomenis pagal BDAR 16 straipsnį taikymas, kiek tai susiję su, be kita ko, viešaisiais registrais, tvarkomais bendrojo viešojo intereso tikslais pagal jo 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos e punktą, jokiu būdu negali apriboti galimybės naudotis teise reikalauti ištaisyti duomenis arba ją įgyvendinti (
42
).
44.
Vis dėlto teisė reikalauti ištaisyti duomenis, siejama su BDAR 5 straipsnio 1 dalies d punkte įtvirtintu tikslumo principu, nėra absoliuti ir esant tam tikroms sąlygoms naudojimasis ja gali būti ribojamas (
43
). BDAR 23 straipsnyje išvardytos tam tikros aplinkybės, kurioms susiklosčius ši teisė, šalia duomenų subjektų turimų kitų teisių, gali būti apribota. Prašyme priimti prejudicinį sprendimą ta nuostata nenurodyta ir Vengrijos vyriausybė savo rašytiniuose paaiškinimuose ja nesiremia, siekdama atriboti BDAR 16 straipsnio taikymą esant aplinkybėms, kurioms susiklosčius pateiktas šis prašymas. BDAR 23 straipsnio 1 dalies e punkte (
44
) ir 73 konstatuojamojoje dalyje, be kita ko, numatyta, kad Sąjungos arba valstybės narės teise, kuri taikoma duomenų valdytojui arba duomenų tvarkytojui, gali būti apribotos BDAR 5 ir 16 straipsniuose numatytos prievolės ir teisės, „siekiant užtikrinti <…> kitus Sąjungos ar valstybės narės svarbius tikslus, susijusius su bendrais viešaisiais interesais“, kaip antai „teisę turėti viešus registrus bendrojo viešojo intereso tikslais“ (
45
). Toks apribojimas turi būti numatytas teisėkūros priemonėje, juo turi būti gerbiama pagrindinių teisių ir laisvių esmė ir jis turi būti būtina ir proporcinga priemonė demokratinėje visuomenėje (
46
). Taigi valstybė narė gali remtis BDAR 23 straipsnio 1 dalies e punktu, siekdama apriboti teisę reikalauti ištaisyti duomenis esant tam tikroms aplinkybėms tam, kad būtų užtikrintas viešųjų registrų, įskaitant civilinės būklės aktų įrašų, patikimumas ir nuoseklumas (
47
). Tai savaime negali būti kliūtis patenkinti prašymą ištaisyti įrašą apie pareiškėjo lytį prieglobsčio registre taip, kad būtų įrašyta jo lytinė tapatybė, buvusi jos įrašymo į šį registrą metu. Patenkinus tokio pobūdžio prašymą būtų tik padidintas to registro patikimumas ir į jį įtrauktų duomenų tikslumas (
48
).
45.
Taigi siūlau Teisingumo Teismui nuspręsti, kad BDAR 16 straipsnis, siejamas su jo 5 straipsnio 1 dalies d punktu, turi būti aiškinamas taip, kad už pabėgėlių registro tvarkymą atsakinga nacionalinė institucija, gavusi prašymą, privalo ištaisyti asmens duomenis apie pabėgėlio lytį, kuriuos ši institucija neteisingai įrašė tuo metu, kai jie buvo įtraukti į tą registrą.
B.
Antrasis ir trečiasis klausimai
46.
Antrasis ir trečiasis klausimai pateikti siekiant išsiaiškinti, kokius įrodymus turi pateikti asmuo, pageidaujantis, kad būtų ištaisytas įrašas apie jo lytį pagal BDAR 16 straipsnį, tam, kad pagrįstų šį prašymą, ir ar iš tokio asmens gali būti reikalaujama pateikti įrodymus, kad jam buvo atlikta lyties keitimo operacija. Šiuos klausimus galima išnagrinėti kartu.
47.
BDAR 16 straipsnyje nenurodyta, kokius įrodymus turi pateikti duomenų subjektas tam, kad „duomenų valdytojas nepagrįstai nedelsdamas ištaisytų netikslius su juo susijusius asmens duomenis“, ir ar jis juos apskritai turi pateikti. Tai atspindi tikrovę, kad duomenų (ne)tikslumas ir poreikis juos ištaisyti turi būti vertinamas kiekvienu konkrečiu atveju, taigi įrodymai, kurių gali prireikti šiam tikslui, skiriasi. Atsižvelgiant į tai, kad BDAR 4 straipsnio 7 punkte pateikta plati sąvokos „duomenų valdytojas“ apibrėžtis, kuri apima valdžios institucijas ir fizinius asmenis, naudojimosi teise reikalauti ištaisyti duomenis taisyklės ar sąlygos gali būti numatytos teisės aktuose (
49
) arba dėl jų gali būti sprendžiama ad hoc, atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes. Iš to išplaukia, kad iš asmens, reikalaujančio ištaisyti duomenis, gali būti reikalaujama pateikti įrodymus, kurių gali būti pagrįstai reikalaujama siekiant nustatyti tų duomenų netikslumą, atsižvelgiant į tikslus, kuriais jie buvo surinkti ar tvarkomi (
50
). Pažymėtina, kad duomenų subjektas neprivalo nurodyti ar įrodyti tam tikro suinteresuotumo, kad netikslūs duomenys būtų ištaisyti, arba to, kad tariamas netikslumas daro kokią nors žalą. Manau, kad nagrinėjamu atveju pakaktų, jog pareiškėjas pateiktų įrodymų, patvirtinančių, kad Vengrija 2014 m. pripažino jo pabėgėlio statusą, remdamasi iki tol buvusia translyte tapatybe, ir kad ši tapatybė nėra tiksliai įrašyta į prieglobsčio registrą (
51
), bet tai turi patikrinti prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas.
48.
BDAR nenustatyta reikalavimo pareiškėjui įrodyti, kad jam buvo atlikta lyties keitimo operacija. EŽTT ne kartą kritikavo tokį nustatytą reikalavimą, teigdamas, kad „nustačius, jog translyčių asmenų lytinė tapatybė pripažįstama tik atlikus sterilizavimo operaciją arba pritaikius tokį gydymą (arba atlikus operaciją ar pritaikius gydymą, kuris, labai tikėtina, baigtųsi sterilizavimu), nors jie to nenori daryti, tai prilygsta nustatymui, kad jie gali visiškai pasinaudoti teise į privataus gyvenimo gerbimą pagal [EŽTK] 8 straipsnį tik atsisakę galimybės visiškai pasinaudoti teise į fizinę neliečiamybę, saugomą pagal tą nuostatą, taip pat pagal [EŽTK] 3 straipsnį“ (
52
). Daugeliu atvejų nustačius tokį reikalavimą būtų paneigta teisė reikalauti ištaisyti netikslius duomenis apie translyčio asmens lytį pagal BDAR 16 straipsnį (
53
). Mano nuomone, reikalavimas pateikti tokius įrodymus taip pat pažeistų žmogaus orumą, kuris pagal Chartijos 1 straipsnį yra neliečiamas ir jį reikia gerbti ir saugoti. Be to, toks reikalavimas nesuderinamas su Chartijos 3 straipsnio 1 dalimi, kurioje nustatyta, kad „kiekvienas asmuo turi teisę į fizinę ir psichinę neliečiamybę“ ir Chartijos 7 straipsniu (teisė į privatų ir šeimos gyvenimą). Esant šioms aplinkybėms norėčiau pridurti, kad nacionaliniai teismai, taikydami BDAR, privalo gerbti Chartijoje pripažintas teises.
VI. Išvada
49.
Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta, siūlau Teisingumo Teismui taip atsakyti į Fővárosi Törvényszék (Sostinės apygardos teismas, Vengrija) pateiktus klausimus:
2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) 16 straipsnį, siejamą su jo 5 straipsnio 1 dalies d punktu,
reikia aiškinti taip, kad už pabėgėlių registro tvarkymą atsakinga nacionalinė institucija:
1)
gavusi prašymą, privalo ištaisyti asmens duomenis apie pabėgėlio lytį, kuriuos ši institucija netiksliai įrašė tuo metu, kai jie buvo įtraukti į tą registrą;
2)
gali reikalauti, kad asmuo, prašantis ištaisyti duomenis, pateiktų įrodymus, patvirtinančius šių duomenų netikslumą, atsižvelgdamas į tikslus, dėl kurių jie buvo surinkti ar tvarkomi, tačiau iš jo negali būti reikalaujama pateikti įrodymų, kad jam buvo atlikta lyties keitimo operacija.
(
1
)	Originalo kalba: anglų.
(
i
)	Šios bylos pavadinimas išgalvotas ir neatitinka jokios bylos šalies vardo, pavardės ar pavadinimo.
(
2
)	2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016, p. 1; toliau – BDAR).
(
3
)	Magyar Közlöny, 2007/83.
(
4
)	Išnaša svarbi tik tekstui anglų kalba. [Vert. past.: šioje išvadoje aptariamas skundą pateikusio asmens lytinės tapatybės klausimas, todėl kalbant apie šį asmenį išvados versijoje lietuvių kalba vartojamas nežymėtasis narys – vyriškos giminės vienaskaita („pareiškėjas“, „jis“). Šiuo atveju tai atitinka ir Europos Žmogaus Teisių Teismo taikomą praktiką su lytine tapatybe susijusiose bylose vartoti pačių pareiškėjų pasirinktus įvardžius (nagrinėjamu atveju skundą pateikęs asmuo save laiko vyriškos lyties asmeniu).]
(
5
)	Žr. visų pirma 2017 m. balandžio 6 d. Sprendimą A. P., Garçon ir Nicot
prieš Prancūziją (CE:ECHR:2017:0406JUD007988512) ir 2018 m. spalio 11 d. Sprendimą S. V. prieš Italiją (CE:ECHR:2018:1011JUD005521608).
(
6
)	Belgijos Karalystė, Danijos Karalystė, Airija, Graikijos Respublika, Maltos Respublika, Portugalijos Respublika ir Švedijos Karalystė.
(
7
)	Sprendimas 6/2018 (VI. 27.).
(
8
)	CE:ECHR:2020:0716JUD004088817.
(
9
)	Magyar Közlöny, 2017/30.
(
10
)	2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/95/ES dėl trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be pilietybės priskyrimo prie tarptautinės apsaugos gavėjų, vienodo statuso pabėgėliams arba papildomą apsaugą galintiems gauti asmenims ir suteikiamos apsaugos pobūdžio reikalavimų (nauja redakcija) (OL L 337, 2011, p. 9).
(
11
)	Kurioje numatyta, kad valstybės narės pabėgėlio statuso gavėjams išduoda leidimą gyventi šalyje.
(
12
)	Toje nuostatoje įtvirtinta, kad valstybės narės pabėgėlio statuso gavėjams išduoda kelionės dokumentus, kad jie galėtų keliauti už jų teritorijos ribų.
(
13
)	Žr. visų pirma 2020 m. liepos 16 d. Sprendimą Rana prieš Vengriją, CE:ECHR:2020:0716JUD004088817 ir 2023 m. birželio 22 d. Sprendimą R. K. prieš Vengriją, CE:ECHR:2023:0622JUD005400620.
(
14
)	2017 m. birželio 8 d. Sprendimas Freitag (C‑541/15, EU:C:2017:432) (toliau – Sprendimas Freitag).
(
15
)	Pagal analogiją žr. 2022 m. vasario 17 d. Sprendimą Y prieš Lenkiją, CE:ECHR:2022:0217JUD007413114.
(
16
)	2017 m. gruodžio 20 d. Sprendimas Nowak (C‑434/16, EU:C:2017:994) (toliau – Sprendimas Nowak).
(
17
)	Žr., be kita ko, 2002 m. liepos 11 d. Sprendimą Christine Goodwin prieš Jungtinę Karalystę, CE:ECHR:2002:0711JUD002895795, § 86–93.
(
18
)	2011 m. rugsėjo 15 d. Sprendimas Unió de Pagesos de Catalunya (C‑197/10, EU:C:2011:590, 16–18 punktai) ir 2019 m. rugsėjo 26 d. Sprendimas UTEP 2006. (C‑600/18, EU:C:2019:784, 17 punktas).
(
19
)	Bylos medžiagoje, kurią prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas perdavė Teisingumo Teismui, yra per prieglobsčio suteikimo procedūrą pateikti dokumentai ir įrodymai, kuriuose daug kalbama apie pareiškėjo translytę tapatybę. Nors sprendime dėl pareiškėjo pabėgėlio statuso pripažinimo nenurodyta tikslių jo priėmimo motyvų, atrodo, kad pareiškėjui buvo suteiktas pabėgėlio statusas dėl persekiojimo veiksmų, kuriuos lėmė jo translytė tapatybė, bet tai turi patikrinti prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas. Pagal analogiją žr. Direktyvos 2011/95 10 straipsnio 1 dalies d punktą.
(
20
)	Žr. pirmojo klausimo tekstą.
(
21
)	Žr. 1981 m. gruodžio 16 d. Sprendimą Foglia (244/80, EU:C:1981:302, 18 ir 19 punktai).
(
22
)	Per teismo posėdį pareiškėjo atstovas nurodė, kad prašymas pakeisti pavardę yra susietas su prašymu pakeisti lytį. Vengrijos Vyriausybės rašytinėse pastabose nurodyta, kad pavardės pakeitimas nėra susietas su lyties pakeitimu. Generalinis advokatas J. R. de la Tour išvadoje byloje Asociaţia Accept ir kt. (C‑4/23, EU:C:2024:385, 59–64 punktai) nurodė, kad vardo pakeitimo pripažinimas gali būti atsietas nuo lyties pakeitimo pripažinimo, „net jei vardas pasirodytų susietas su kita lytimi nei ta, su kuria sociologiškai siejama gimstant įregistruota biologinė lytis“.
(
23
)	Sunku Sprendimą Freitag pagal analogiją taikyti šios bylos aplinkybėms. Tas sprendimas susijęs su Sąjungos piliečių pagrindine teise laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje pagal SESV 21 straipsnį. Kaip matyti iš šios išvados 18 punkto, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas aiškiai atmetė pareiškėjo Sąjungos pilietybės reikšmę jo nagrinėjamam ginčui. Taip pat neatrodo, kad šioje byloje yra koks nors tarpvalstybinis elementas. Kadangi šiuo klausimu nebuvo jokių diskusijų, siūlau Teisingumo Teismui pripažinti, kad jis negali priimti sprendimo šiuo klausimu. Taip pat žr. generalinio advokato J. Richard de la Tour išvadą byloje Asociaţia Accept ir kt. (C‑4/23, EU:C:2024:385, 40, 89 ir 90 punktai) ir 2021 m. gruodžio 14 d. Sprendimą Stolichna obshtina, rayon Pancharevo (C‑490/20, EU:C:2021:1008, 42 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija), kuriuose pažymėta Sąjungos pilietybės svarba esant panašioms aplinkybėms.
(
24
)	2023 m. birželio 5 d. Sprendimas Komisija / Lenkija (Teisėjų nepriklausomumas ir privatus gyvenimas) (C‑204/21, EU:C:2023:442, 332 punktas).
(
25
)	2023 m. kovo 2 d. Sprendimas Norra Stockholm Bygg (C‑268/21, EU:C:2023:145, 26 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija). BDAR 2 straipsnio 3 dalyje numatyta dar viena išimtis dėl Sąjungos institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų atliekamo asmens duomenų tvarkymo. BDAR 2 straipsnio 2 dalis aiškinama siaurai: žr. 2020 m. liepos 16 d. Sprendimą Facebook Ireland ir Schrems (C‑311/18, EU:C:2020:559, 84 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
(
26
)	2023 m. gegužės 4 d. Sprendimas Österreichische Datenschutzbehörde ir CRIF (C‑487/21, EU:C:2023:369, 23 punktas).
(
27
)	Pagal analogiją žr. 2014 m. liepos 17 d. Sprendimą YS ir kt. (C‑141/12 ir C‑372/12, EU:C:2014:2081, 38 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
(
28
)	Iš pradžių teisėtas tikslių duomenų tvarkymas, praėjus tam tikram laikui, gali nebeatitikti BDAR, jei duomenys atrodo neadekvatūs, nereikšmingi ar nebereikšmingi arba pertekliniai atsižvelgiant į tuos tikslus ir praėjusį laiką. 2019 m. rugsėjo 24 d. Sprendimas GC ir kiti (Nuorodų į jautrius duomenis pašalinimas) (C‑136/17, EU:C:2019:773, 74 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
(
29
)	2023 m. liepos 4 d. Sprendimas Meta Platforms ir kt. ((Bendrosios socialinio tinklo naudojimo sąlygos) (C‑252/21, EU:C:2023:537, 90 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
(
30
)	2023 m. birželio 5 d. Sprendimas Komisija / Lenkija (Teisėjų nepriklausomumas ir privatus gyvenimas) (C‑204/21, EU:C:2023:442, 335–337 punktai).
(
31
)	Neatrodo, kad tvarkomi pareiškėjo duomenys ir į prieglobsčio registrą įrašyta jo lytis patenka į specialias asmens duomenų kategorijas, kurias draudžiama tvarkyti pagal BDAR 9 straipsnio 1 dalį. Mano nuomone, duomenys apie asmens lytį neturi būti tapatinami su „genetiniais duomenimis“ arba „duomenimis apie fizinio asmens lytinį gyvenimą ir lytinę orientaciją“.
(
32
)	Šiuo klausimu žr. 2023 m. sausio 12 d. Sprendimą Österreichische Post (Informacija apie asmens duomenų gavėjus) (C‑154/21, EU:C:2023:3, 44 punktas).
(
33
)	BDAR 79 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad, nedarant poveikio galimybei imtis bet kokių galimų administracinių arba neteisminių teisių gynimo priemonių, duomenų subjektas, kurio asmens duomenys tvarkomi, turi teisę imtis veiksmingų teisminių teisių gynimo priemonių, jeigu mano, kad šiuo reglamentu nustatytos jo teisės buvo pažeistos, nes jo asmens duomenys buvo tvarkomi pažeidžiant šį reglamentą.
(
34
)	Pagal analogiją žr. Sprendimo Nowak 53 punktą. Duomenų tikslumas vertinamas kiekvienu konkrečiu atveju, atsižvelgiant į visas svarbias aplinkybes.
(
35
)	Žr. Prieglobsčio įstatymo 81 straipsnio c punktą.
(
36
)	Žr. Prieglobsčio įstatymo 82 straipsnio f punktą.
(
37
)	Pareiškėjo pabėgėlio statuso pripažinimo pagrindų nesuderinamumas su prieglobsčio registre įrašyta jo „moteriška“ lytimi taip pat prieštarauja teisei į gerą administravimą. Nors Chartijos 41 straipsnio 1 dalis nėra skirta valstybėms narėms, šioje nuostatoje įtvirtinta teisė į gerą administravimą atspindi bendrąjį Sąjungos teisės principą, kurio valstybės narės turi laikytis, kai įgyvendina Sąjungos teisę, įskaitant Direktyvą 2011/95. 2022 m. vasario 10 d. Sprendimas Bezirkshauptmannschaft Hartberg-Fürstenfeld (Senaties terminas) (C‑219/20, EU:C:2022:89, 36 ir 37 punktai).
(
38
)	Žr. BDAR 10 konstatuojamąją dalį.
(
39
)	BDAR 6 straipsnio 2 dalyje vartojama sąvoka „pritaikyti“ atskleidžia, kad šios nuostatos tikslas – leisti valstybėms narėms toliau taikyti arba nustatyti konkrečias nuostatas dėl asmens duomenų tvarkymo atliekant užduotis, vykdomas viešojo intereso labui, arba vykdant viešosios valdžios funkcijas. Taigi ja negali būti ribojamas kitose šio reglamento nuostatose įtvirtintų teisių ir pareigų effet utile: žr. BDAR 10 konstatuojamąją dalį.
(
40
)	2022 m. spalio 20 d. Sprendimas Koalitsia Demokratichna Bulgaria – Obedinenie (C‑306/21, EU:C:2022:813, 50 punktas).
(
41
)	Žr. visų pirma BDAR 21 straipsnio 1 dalį, kurioje nurodyta teisė nesutikti tvarkant asmens duomenis pagal to reglamento 6 straipsnio 1 dalies e arba f punktus. Taip pat žr. BDAR 13 straipsnio 1 dalies d punktą, 13 straipsnio 2 dalies b punktą, 17 straipsnio 1 dalies b punktą ir 20 straipsnio 1 dalies a punktą, kuriuose daromos nuorodos į konkrečius BDAR 6 straipsnio 1 dalies punktus.
(
42
)	Žr. BDAR 59 konstatuojamąją dalį, kurioje nurodyta, kad „turėtų būti sudarytos sąlygos palengvinti duomenų subjekto naudojimąsi savo teisėmis pagal šį reglamentą, įskaitant mechanizmus, kaip prašyti ir atitinkamais atvejais visų pirma nemokamai gauti galimybę susipažinti su asmens duomenimis ir juos ištaisyti ar ištrinti bei pasinaudoti teise nesutikti. Duomenų valdytojas taip pat turėtų sudaryti sąlygas pateikti prašymus elektroniniu būdu, ypač tais atvejais, kai asmens duomenys tvarkomi elektroniniu būdu. Duomenų valdytojas turėtų būti įpareigotas į duomenų subjekto prašymus atsakyti nepagrįstai nedelsdamas ir ne vėliau kaip per vieną mėnesį ir nurodyti priežastis, kai jis neketina patenkinti bet kurių tokių prašymų“.
(
43
)	Pagal analogiją žr. 2022 m. birželio 21 d. Sprendimą Ligue des droits humains (C‑817/19, EU:C:2022:491, 112 punktas), kuriame Teisingumo Teismas priminė, kad Chartijos 7 ir 8 straipsniuose įtvirtintos pagrindinės teisės nėra absoliučios ir turi būti vertinamos atsižvelgiant į jų visuomeninę paskirtį.
(
44
)	Žr. generalinio advokato M. Bobek išvadą byloje J & S Service (C‑620/19, EU:C:2020:649, 130 punktas) dėl „atviros“ BDAR 23 straipsnio 1 dalies e punkto „formuluotės“. Nors apribojimai turi būti aiškinami siaurai, BDAR 23 straipsnio 1 dalies e punkte vartojami žodžiai „visų pirma“ reiškia, kad toje nuostatoje neapsiribojama joje išvardytais klausimais, bet ji apima ir „kitus Sąjungos arba valstybės narės svarbius tikslus, susijusius su bendrais viešaisiais interesais“. Dėl griežto BDAR 23 straipsnyje numatytų apribojimų aiškinimo žr. 2020 m. spalio 6 d. Sprendimą La Quadrature du Net ir kt. (C‑511/18, C‑512/18 ir C‑520/18, EU:C:2020:791, 210 punktas). Taip pat žr. Europos duomenų apsaugos gairių 10/2020 dėl apribojimų pagal BDAR 23 straipsnį, 2.1 versija, 3 punktą. Priimta 2021 m. spalio 13 d., https://www.edpb.europa.eu/system/files/2021-10/edpb_guidelines202010_on_art23_adopted_after_consultation_en.pdf.
(
45
)	BDAR 73 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad „Sąjungos arba valstybės narės teisėje gali būti nustatyti apribojimai, kuriais suvaržomi konkretūs principai ir teisė gauti informaciją, teisė susipažinti su duomenimis ir teisė reikalauti ištaisyti <…> asmens duomenis, <…> jeigu toks ribojimas būtinas ir proporcingas demokratinėje visuomenėje siekiant užtikrinti <…> teisę turėti viešus registrus bendrojo viešojo intereso tikslais <…>. Tie apribojimai turėtų atitikti Chartijoje ir [EŽTK] nustatytus reikalavimus“.
(
46
)	Tai iš esmės atspindi Chartijos 52 straipsnio 1 dalį.
(
47
)	Pagal analogiją žr. 2023 m. sausio 31 d. Sprendimą Y prieš Prancūziją (CE:ECHR:2023:0131JUD007688817, § 89).
(
48
)	Tai turi patikrinti prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas.
(
49
)	Pagal analogiją žr. 2023 m. gruodžio 14 d. Sprendimą Natsionalna agentsia za prihodite (C‑340/21, EU:C:2023:986, 60 punktas).
(
50
)	Pagal analogiją žr. 2022 m. gruodžio 8 d. Sprendimą Google (Tariamai netikslaus turinio pašalinimas) (C‑460/20, EU:C:2022:962, 68 punktas).
(
51
)	Iš bylos medžiagos matyti, kad prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas nurodė turįs svarių įrodymų, kuriais remdamasis gali konstatuoti, jog prieglobsčio registre esantis įrašas apie pareiškėjo lytį yra netikslus.
(
52
)	Žr. 2017 m. balandžio 6 d. Sprendimą A. P., Garçon ir Nicot prieš Prancūziją, (CE:ECHR:2017:0406JUD007988512, § 131). Taip pat žr. 2019 m. sausio 19 d. Sprendimą X ir Y prieš Rumuniją, (CE:ECHR:2021:0119JUD000214516, § 165). EŽTT sprendimai Teisingumo Teismui nėra privalomi, nes Sąjunga nėra prisijungusi prie EŽTK. Pagal Chartijos 52 straipsnio 3 dalį Teisingumo Teismas turi užtikrinti, kad jo pateiktu Chartijos 3 straipsnio 1 dalies ir 7 straipsnio išaiškinimu būtų garantuojamas toks apsaugos lygis, kuris atitiktų pagal EŽTK 3 ir 8 straipsnius, kaip juos aiškina EŽTT, suteikiamą apsaugos lygį. Pagal analogiją žr. 2021 m. spalio 6 d. Sprendimą W. Ż. (Aukščiausiojo Teismo išimtinės kontrolės ir viešųjų reikalų kolegija – Skyrimas) (C‑487/19, EU:C:2021:798, 123 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija). Taigi EŽTT, be kita ko, 2017 m. balandžio 6 d. galutiniame Sprendime A. P., Garçon ir Nicot prieš Prancūziją (CE:ECHR:2017:0406JUD007988512) nustatyti kriterijai yra svarbūs nagrinėjant bylą prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiame teisme.
(
53
)	Pagal analogiją žr. 2022 m. gruodžio 8 d. Sprendimą Google (Tariamai netikslaus turinio pašalinimas) (C‑460/20, EU:C:2022:962, 68 punktas).