62015CC0677
GENERALINIO ADVOKATO
HENRIK SAUGMANDSGAARD ØE IŠVADA,
pateikta 2017 m. gegužės 11 d. (
1
)
Byla C‑677/15 P
Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnyba (EUIPO)
prieš
European Dynamics Luxembourg SA,
Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE,
European Dynamics Belgium SA
„Apeliacinis skundas – Paslaugų viešieji pirkimai – Išorės paslaugų dėl programų ir projektų valdymo ir techninių konsultacijų informacijos technologijų srityje teikimas – Pakopinis mechanizmas – Laimėtojo nustatymo kriterijus sudarančių subkriterijų lyginamasis svoris – Vienodų galimybių ir skaidrumo principai – Akivaizdžios vertinimo klaidos – Motyvų trūkumas – Galimybės praradimas – Deliktinė Sąjungos atsakomybė“
I. Įžanga
1.
Šiuo apeliaciniu skundu Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnyba (EUIPO) (
2
) (toliau – apeliantė) prašo panaikinti 2015 m. spalio 7 d. Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimą European Dynamics Luxembourg ir kt. / VRDT (
3
) (toliau – skundžiamas sprendimas), kuriuo jis:
–
panaikino EUIPO sprendimą, kuris priimtas per atviro konkurso dėl informatikos paslaugų teikimo procedūrą ir apie kurį European Dynamics Luxembourg SA pranešta 2011 m. kovo 28 d. raštu, pagal pakopinį mechanizmą priskirti jos pasiūlymą prie trečiosios pakopos siekiant sudaryti preliminariąją sutartį, o, pirma, Consortium Unisys SLU ir Charles Oakes & Co Sàrl ir, antra, ETIQ Consortium (by everis et Trasys) pasiūlymus priskirti atitinkamai prie pirmosios ir antrosios pakopų (toliau – ginčijamas sprendimas) ir
–
nurodė Europos Sąjungai atlyginti European Dynamics Luxembourg patirtą žalą dėl prarastos galimybės, kad su ja bus sudaryta preliminarioji sutartis kaip su prie pirmosios pakopos priskirta kontrahente.
II. Teisinis pagrindas
2.
Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (toliau – Finansinis reglamentas) (
4
) išdėstytos pagrindinės taisyklės, reglamentuojančios visą biudžeto sektorių tokiose srityse kaip viešieji pirkimai.
3.
Šio reglamento 100 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nustatyta: „Susitariančioji institucija [perkančioji organizacija] visiems kandidatams arba konkurso dalyviams, kurių pasiūlymai arba paraiškos buvo atmestos, praneša motyvus, kuriais remiantis buvo priimtas sprendimas [sprendimas atmesti], ir visiems konkurso dalyviams, kurių paraiškos yra priimtinos [pasiūlymai yra priimtini] ir kurie raštu prašo tokios informacijos, praneša apie laimėjusios paraiškos [laimėjusio pasiūlymo] charakteristikas ir santykinius pranašumus bei konkurso dalyvio, kuris laimėjo konkursą, pavadinimą.“
4.
Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 (
5
) 149 straipsnyje patikslinamos perkančiosios organizacijos pareigos dėl kandidatų ir konkurso dalyvių informavimo pagal Finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalį.
5.
Pagal Reglamento (EB) Nr. 207/2009 (
6
) 115 straipsnio 1 dalį „Tarnyba yra Sąjungos agentūra. Ji yra juridinis asmuo.“
6.
Šio reglamento 118 straipsnio 3 dalyje nustatyta: „Esant ne sutartinei atsakomybei Tarnyba, vadovaudamasi bendraisiais pagrindiniais valstybių narių teisės principais, atlygina bet kokius savo skyrių arba tarnautojų tarnybinių pareigų atlikimo metu padarytus nuostolius.“
III. Nagrinėjamos bylos faktinės aplinkybės, ieškinys Bendrajame Teisme ir skundžiamas sprendimas
7.
Nagrinėjamos bylos faktinės aplinkybės išdėstytos skundžiamo sprendimo 1–28 punktuose.
8.
2011 m. birželio 6 d.European Dynamics Luxembourg, Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE ir European Dynamics Belgium SA (toliau – European Dynamics Luxembourg ir kt. arba atsakovės) pareiškė Bendrajame Teisme ieškinį. Per teismo posėdį jos atsisakė vieno iš savo reikalavimų, tačiau jos prašė:
–
panaikinti ginčijamą sprendimą, nes juo pagal pakopinį mechanizmą European Dynamics Luxembourg pasiūlymas priskirtas prie trečiosios pakopos,
–
panaikinti visus kitus susijusius EUIPO sprendimus, įskaitant tuos, pagal kuriuos aptariama sutartis sudaroma su konkurso dalyviais, pagal pakopinį mechanizmą priskirtais prie pirmosios ir antrosios pakopų,
–
nurodyti EUIPO sumokėti European Dynamics Luxembourg ir kt. 650000 EUR sumą kaip žalos, patirtos dėl prarastos galimybės ir dėl kenkimo jų reputacijai ir patikimumui, atlyginimą,
–
priteisti iš EUIPO bylinėjimosi išlaidas.
9.
Grįsdamos savo ieškinį ir per teismo posėdį atsisakiusios vieno iš savo ieškinio pagrindų European Dynamics Luxembourg ir kt. rėmėsi trimis pagrindais. Pirmuoju ieškinio pagrindu jos priekaištavo EUIPO pažeidus Finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą, Reglamento Nr. 2342/2002 149 straipsnį ir pareigą motyvuoti, kaip ji suprantama pagal SESV 296 straipsnio antrą pastraipą, nes ši joms nepateikė pakankamų sprendimo dėl sutarties sudarymo paaiškinimų ar pagrindimo. Antrasis pagrindas grindžiamas „techninių specifikacijų pažeidimu“, nes EUIPO taikė joms nepalankius naujus laimėtojų nustatymo kriterijus ir laimėtojų nustatymo subkriterijams suteikė naują lyginamąjį svorį, kurių nebuvo techninėse specifikacijose. Trečiuoju pagrindu European Dynamics Luxembourg ir kt. kaltino EUIPO padarius kelias akivaizdžias vertinimo klaidas.
10.
Bendrasis Teismas vieną po kito išnagrinėjo pirmąjį, antrąjį ir trečiąjį ieškinio pagrindus.
11.
Pirmiausia skundžiamo sprendimo 48 punkte Bendrasis Teismas nusprendė, kad neigiamas EUIPO komentaras dėl European Dynamics Luxembourg pasiūlymo, kad pasiūlymuose, pagal laimėtojų nustatymo kriterijų įvertintuose geresniu balu nei jos pasiūlymas, „nurodyta, jog prisitaikymas prie pokyčių ir informacijos perdavimas yra dvi pačios svarbiausios užduotys sėkmingam projekto įgyvendinimui“, rodo, kad EUIPO įvairiems pirmo laimėtojų nustatymo kriterijaus subkriterijams suteikė lyginamąjį svorį. Šio sprendimo 53 punkte Bendrasis Teismas nusprendė, kad atsižvelgiant į tai, kad šis lyginamasis svoris nebuvo numatytas techninėje specifikacijoje ir apie jį nebuvo iš anksto pranešta konkurso dalyviams, EUIPO pažeidė vienodų galimybių ir skaidrumo principus European Dynamics Luxembourg ir kt. nenaudai. Taigi minėto sprendimo 55 punkte Bendrasis Teismas antrąjį pagrindą iš dalies pripažino pagrįstu.
12.
Vėliau, nagrinėdamas trečiąjį pagrindą, Bendrasis Teismas, pirma, nusprendė, kad kai kurie neigiami EUIPO pateikti komentarai dėl nagrinėjamo pasiūlymo vertinimo pagal pirmą ir antrą laimėtojų nustatymo kriterijus yra akivaizdi vertinimo klaida.
13.
Pirmiausia skundžiamo sprendimo 91 punkte Bendrasis Teismas nusprendė, kad atsižvelgiant į tai, kad šios išvados 11 punkte paminėtu neigiamu komentaru yra pažeidžiamas vienodų galimybių ir skaidrumo principas, šiame vertinime taip pat padaryta akivaizdi klaida.
14.
Antra, šio sprendimo 102 punkte Bendrasis Teismas nusprendė, kad neigiamas komentaras, susijęs su minėto pasiūlymo vertinimu pagal antrąjį laimėtojų nustatymo kriterijų, kuriame nurodyta, kad „nėra nė vieno galimo pateikti dokumento pavyzdžio“, yra akivaizdi vertinimo klaida, nes jis nepagrįstas techninėmis specifikacijomis.
15.
Kita vertus, minėto sprendimo 86, 89 ir 95 punktuose Bendrasis Teismas pažymėjo, kad dėl kelių kitų EUIPO komentarų, susijusių su to paties pasiūlymo vertinimu pagal pirmą laimėtojų nustatymo kriterijų, trūksta motyvų, kaip tai suprantama pagal SESV 296 straipsnio antrą pastraipą, siejamą su Finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalimi, todėl Bendrasis Teismas negalėjo išnagrinėti, ar šiais komentarais yra padaryta akivaizdžių vertinimo klaidų.
16.
Taigi trečiąjį pagrindą Bendrasis Teismas pripažino pagrįstu dėl kaltinimų, susijusių su minėtais EUIPO komentarais, nurodytais šios išvados 13 ir 14 punktuose, o likusią pagrindo dalį atmetė.
17.
Galiausiai, išnagrinėjęs pirmąjį pagrindą, skundžiamo sprendimo 134 punkte paminėjęs vertinimą, kuriam, kaip jis nusprendė nagrinėdamas trečiąjį pagrindą, trūksta motyvų, Bendrasis Teismas šio sprendimo 135 punkte nusprendė, kad ginčijamame sprendime motyvų trūksta dėl kelių klausimų.
18.
Atsižvelgdamas į visa tai, kas nurodyta, minėto sprendimo 136 punkte Bendrasis Teismas panaikino visą ginčijamą sprendimą.
19.
Kaip matyti iš to paties sprendimo 137 punkto, grįsdamos savo prašymą atlyginti žalą, European Dynamics Luxembourg ir kt. paprašė kompensacijos dėl prarastos galimybės sudaryti sutartį kaip laimėtojoms, priskirtoms prie pirmosios pakopos, ir neturtinės žalos dėl kenkimo jų reputacijai ir patikimumui atlyginimo.
20.
Bendrasis Teismas nustatė, kad sąlygos dėl Sąjungos deliktinės atsakomybės kilimo pagal SESV 340 straipsnio antrą pastraipą yra tenkinamos.
21.
Pirmiausia skundžiamo sprendimo 141 punkte Bendrasis Teismas nusprendė, kad atsižvelgiant į tai, jog prašymas atlyginti žalą grindžiamas tais pačiais pažeidimais kaip ir nurodytieji grindžiant prašymą dėl panaikinimo, ir kad Bendrasis Teismas yra nustatęs keletą jų, sąlyga dėl Sąjungos institucijų ir įstaigų neteisėtų veiksmų buvimo yra tenkinama.
22.
Vėliau šio sprendimo 143 punkte Bendrasis Teismas nusprendė, kad neįmanoma pripažinti, kad tarp konstatuoto motyvų trūkumo ir nurodytos žalos yra priežastinis ryšys. Kita vertus, minėto sprendimo 144 punkte Bendrasis Teismas nusprendė, kad esminiai pažeidimai, kuriuos jis taip pat nustatė, galėjo paveikti European Dynamics Luxembourg galimybę būti priskirtai prie pirmosios arba antrosios pakopos pagal pakopinį mechanizmą.
23.
Galiausiai Bendrasis Teismas išnagrinėjo nurodytos žalos realumo klausimą. Viena vertus, skundžiamo sprendimo 144–146 punktuose jis nusprendė, kad galimybės praradimas bendrovei yra reali ir tikra žala. Vis dėlto šio sprendimo 147 punkte Bendrasis Teismas nusprendė, kad šiame proceso etape jis neturi galimybių priimti galutinio sprendimo dėl žalos vertinimo. Kita vertus, minėto sprendimo 155 punkte Bendrasis Teismas nemanė, kad reikia išnagrinėti, ar yra pakenkta European Dynamics Luxembourg ir kt. reputacijai ir patikimumui, nes sprendimo dėl sutarties sudarymo panaikinimo iš principo pakanka tokio kenkimo sukeltai žalai atlyginti.
24.
Todėl skundžiamo sprendimo 156 punkte Bendrasis Teismas iš dalies patenkino prašymą atlyginti žalą. Šio sprendimo 157 punkte Bendrasis Teismas pasiūlė šalims susitarti dėl atlygintinos žalos dėl prarastos galimybės sumos, atsižvelgiant į minėto sprendimo 149–154 punktuose išdėstytus argumentus, ir jam pateikti jų susitarimą. Nepasiekus tokio susitarimo, šalių paprašyta Bendrajam Teismui nurodyti jų reikalaujamas sumas.
IV. Procesas Teisingumo Teisme ir šalių reikalavimai
25.
Apeliaciniame skunde EUIPO Teisingumo Teismo prašo:
–
visų pirma, panaikinti skundžiamą sprendimą ir atmesti pirmojoje instancijoje pateiktus prašymą panaikinti ginčijamą sprendimą ir prašymą atlyginti žalą,
–
nepatenkinus šių reikalavimų, panaikinti šį sprendimą ir grąžinti bylą Bendrajam Teismui,
–
nepatenkinus ir šių reikalavimų, panaikinti minėtą sprendimą, kiek juo nurodoma Sąjungai atlyginti European Dynamics Luxembourg patirtą žalą, ir grąžinti bylą Bendrajam Teismui,
–
priteisti iš atsakovių šioje instancijoje patirtas bylinėjimosi išlaidas.
26.
European Dynamics Luxembourg ir kt. prašo Teisingumo Teismo atmesti apeliacinį skundą ir priteisti iš EUIPO abiejose instancijose patirtas bylinėjimosi išlaidas.
V. Analizė
A.
Pirminės pastabos
27.
Skundžiamu sprendimu Bendrasis Teismas panaikino ginčijamą sprendimą, nes EUIPO vertinant European Dynamics Luxembourg pasiūlymą buvo pažeisti vienodų galimybių ir skaidrumo principai (skundžiamo sprendimo 53 punktas), padarytos dvi akivaizdžios vertinimo klaidos (skundžiamo sprendimo 91 ir 102 punktai), taip pat trūko motyvų (to paties sprendimo 86, 89, 95 ir 135 punktai).
28.
EUIPO savo apeliacinį skundą grindžia keturiais pagrindais. Pirmasis pagrindas grindžiamas Bendrojo Teismo padaryta teisės klaida ir motyvų trūkumu, nes jis nusprendė, kad ginčijamu sprendimu pažeisti vienodų galimybių ir skaidrumo principai. Antruoju pagrindu EUIPO teigia, kad skundžiamu sprendimu padaryta teisės klaidų, nes Bendrasis Teismas panaikino ginčijamą sprendimą dėl akivaizdžių vertinimo klaidų. Trečiasis pagrindas grindžiamas Bendrojo Teismo padaryta teisės klaida, kai jis nustatė kelis pareigos pateikti ginčijamo sprendimo motyvus pažeidimus ir dėl to jį panaikino. Ketvirtąjį pagrindą EUIPO grindžia teisės klaida ir motyvų trūkumu, nes skundžiamu sprendimu patenkintas European Dynamics Luxembourg ir kt. pateiktas prašymas atlyginti žalą.
29.
Dėl toliau išdėstytų priežasčių manau, kad Bendrasis Teismas, nagrinėdamas prašymą dėl panaikinimo, padarė teisės klaidų, kai nustatė vienodų galimybių ir skaidrumo principų pažeidimą (skundžiamo sprendimo 53 punktas) ir akivaizdžią vertinimo klaidą (šio sprendimo 91 punktas), padarytus vertinant nagrinėjamą pasiūlymą pagal pirmą laimėtojų nustatymo kriterijų (
7
). Kita vertus, manau, kad iš apeliacinio skundo pagrindų nematyti, kad Bendrasis Teismas būtų neteisėtai nustatęs motyvų trūkumą (skundžiamo sprendimo 86, 89, 95 ir 135 punktai) ir akivaizdžią vertinimo klaidą (to paties sprendimo 102 punktas), dėl kurių buvo iškreiptas šio pasiūlymo vertinimas atitinkamai pagal pirmą ir antrą laimėtojų nustatymo kriterijus (
8
).
30.
Kaip taip pat paaiškinsiu vėliau, manau, kad dėl skundžiamo sprendimo 53 ir 91 punktuose padarytų teisės klaidų šis sprendimas naikintinas tik tiek, kiek juo Sąjungai nurodoma atlyginti European Dynamics Luxembourg patirtą žalą (
9
). Be to, manau, kad skundžiamas sprendimas taip pat yra nepakankamai motyvuotas šiuo klausimu (
10
).
31.
Vis dėlto, mano nuomone, Teisingumo Teismui pakanka informacijos, kad galėtų iš esmės nagrinėti bylą, kaip tai leidžiama daryti pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto (toliau – Statutas) 61 straipsnio pirmą pastraipą, dėl pirmojoje instancijoje pateikto prašymo atlyginti žalą. Manau, kad šiomis aplinkybėmis jis turėtų atmesti tokį prašymą (
11
).
B.
Dėl pirmojo pagrindo, grindžiamo teisės klaida ir motyvų trūkumu dėl to, kad skundžiamu sprendimu nustatytas vienodų galimybių ir skaidrumo principų pažeidimas
32.
Pirmuoju pagrindu ginčijamas skundžiamo sprendimo 53 punktas ir jis susideda iš dviejų dalių.
1.
Dėl pirmojo pagrindo pirmos dalies
33.
Pirmojo pagrindo pirmoje dalyje EUIPO tvirtina, kad Bendrasis Teismas padarė teisės klaidą, kai nusprendė, kad ginčijamu sprendimu pažeidžiami vienodų galimybių ir skaidrumo principai, nes nagrinėjamas pasiūlymo vertinimas pagal pirmą laimėtojų nustatymo kriterijų buvo atliktas remiantis šio kriterijaus subkriterijų, kurie nenumatyti techninėse specifikacijose ir apie kuriuos konkurso dalyviai nebuvo informuoti, lyginamuoju svoriu.
34.
Apeliantės teigimu, skundžiamo sprendimo 53 punkte atliktas vertinimas, kuriuo nustatytas „automatinis priežastinis ryšys“ tarp šio lyginamojo svorio nustatymo ir šių principų pažeidimo, grindžiamas klaidingu Teisingumo Teismo jurisprudencijos aiškinimu ir, be to, yra nepakankamai motyvuotas. EUIPO pažymi, kad iš Sprendimo ATI EAC e Viaggi di Maio ir kt. (
12
) ir dviejų vėlesnių sprendimų (
13
) matyti, kad perkančioji organizacija gali teikti konkrečią svarbą iš anksto nustatytiems įvairiems laimėtojų nustatymo kriterijaus elementams ir nebūtinai turi apie tai informuoti konkurso dalyvius, jeigu laikomasi tam tikrų sąlygų, kurios nagrinėjamu atveju yra tenkinamos.
35.
European Dynamics Luxembourg ir kt. teigia, kad šis pagrindas yra nepriimtinas, nes jis susijęs su argumentais, kurių EUIPO nepateikė jokioje ankstesnėje proceso stadijoje. Iš esmės atsakovės tvirtina, kad Bendrasis Teismas laikėsi nurodytos jurisprudencijos, nes, nors jos ir necituodamas, jis nusprendė, kad minėtų subkriterijų lyginamojo svorio nustatymas neinformuojant apie tai iš anksto jiems padarė žalos.
36.
Manau, kad European Dynamics Luxembourg ir kt. pateiktą nepriimtinumu grindžiamą prieštaravimą reikia atmesti. Neatsižvelgiant į tai, kad EUIPO, kaip atsakovė pirmojoje instancijoje, apeliacinio skundo pirmajam pagrindui pagrįsti pateiktais argumentais nesirėmė Bendrajame Teisme, jais siekiama teisiškai ginčyti Bendrojo Teismo teisinį vertinimą dėl jame aptartų pagrindų ir argumentų (
14
). Šio vertinimo nagrinėjimas tikrai patenka į Teisingumo Teismo per apeliacinį procesą vykdomos teisminės kontrolės sritį (
15
).
37.
Iš esmės nagrinėjant pirmojo pagrindo pirmą dalį pirmiausia reikia pažymėti, kad šalys neginčija skundžiamo sprendimo 48 punkte esančio Bendrojo Teismo teiginio, kad EUIPO nustatė pirmojo laimėtojų nustatymo kriterijaus subkriterijų lyginamąjį svorį (
16
). Kita vertus, apeliantė kritikuoja Bendrojo Teismo išvadą dėl tokio nustatymo neteisėtumo.
38.
Nepaisydamas to, manau, kad Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 53 punkte neteisingai pritaikė jo 48 punkte nurodytą Teisingumo Teismo jurisprudenciją, t. y. Sprendimo Lianakis ir kt. (
17
) 38 punktą.
39.
Iš šio punkto matyti, kad perkančioji organizacija negali nustatyti naujų subkriterijų arba laimėtojų nustatymo kriterijų lyginamojo svorio taisyklių iš anksto apie jas nepranešusi konkurso dalyviams.
40.
Vis dėlto nagrinėjamu atveju ginčijamas vertinimas buvo susijęs ne su laimėtojų nustatymo kriterijų, bet su vieno iš šių kriterijų subkriterijų lyginamojo svorio nustatymu.
41.
Teisingumo Teismas šiuo klausimu yra pripažinęs platesnę diskreciją perkančiajai organizacijai. Kaip Teisingumo Teismas nustatė Sprendime ATI EAC e Viaggi di Maio ir kt. (
18
) ir pakartojo sprendimuose Lianakis ir kt. (
19
), Evropaïki Dynamiki / EMSA (
20
) ir TNS Dimarso (
21
), laimėtojų nustatymo kriterijų subkriterijų lyginamasis svoris gali būti nustatytas pasibaigus pasiūlymų pateikimo terminui, jeigu tenkinamos trys sąlygos. Pirma, šiuo ex post nustatymu negali būti keičiami techninėse specifikacijose ir skelbime apie pirkimą nurodyti sutarties sudarymo kriterijai. Antra, negali būti nustatyta elementų, kurie, jei būtų buvę žinomi rengiant pasiūlymus, būtų padarę įtakos šiam pasirengimui. Trečia, nustatant lyginamąjį svorį negalima atsižvelgti į aplinkybes, dėl kurių būtų diskriminuojamas vienas iš konkurso dalyvių.
42.
Manau, kad Bendrasis Teismas turėjo pritaikyti būtent pastarąją jurisprudenciją. Taigi Bendrasis Teismas turėjo išnagrinėti, ar ieškinyje pateikti argumentai įrodo, kad EUIPO neįvykdė šių sąlygų (
22
).
43.
Vadinasi, Bendrasis Teismas neteisingai nustatė vienodų galimybių ir skaidrumo principų taikymo sritį, kaip ji suprantama pagal šios išvados 41 punkte nurodytą jurisprudenciją, todėl skundžiamo sprendimo 53 punkte yra padaryta teisės klaida. Todėl šiuo požiūriu šį sprendimą reikia panaikinti.
44.
Teisingumo Teismo statuto 61 straipsnio pirmoje pastraipoje numatyta, kad panaikinęs sprendimą Teisingumo Teismas gali arba grąžinti bylą nagrinėti Bendrajam Teismui, arba pats paskelbti galutinį sprendimą, jei toje bylos stadijoje tai galima daryti.
45.
Šiuo atveju manau, kad Teisingumo Teismas galėtų pats, remdamasis Bendrojo Teismo nagrinėtos bylos duomenimis ir atsižvelgdamas į šios išvados 41 ir 42 punktuose išdėstytus argumentus, nustatyti, ar ieškinio pirmojoje instancijoje pagrindas, grindžiamas vienodų galimybių ir skaidrumo principų pažeidimu ginčijamame sprendime, yra pagrįstas.
46.
Atsižvelgdamas į šią informaciją manau, kad taip nėra: European Dynamics Luxembourg ir kt. Bendrajame Teisme netvirtino ir a fortiori neįrodė, kad trys Sprendime ATI EAC e Viaggi di Maio ir kt. (
23
) ir vėlesnėje jurisprudencijoje (
24
) nustatytos sąlygos nagrinėtu atveju nebuvo įvykdytos.
47.
Be to, su skundžiamo sprendimo 53 punktu susijusi teisės klaida taip pat daro poveikį pagrindui, kuriuo grindžiamas šio sprendimo 91 punktas, kuriame Bendrasis Teismas nusprendė, kad ginčijamame sprendime yra padaryta akivaizdi vertinimo klaida, nes jame atsižvelgta į pirmojo laimėtojų nustatymo kriterijaus subkriterijų lyginamąjį svorį, apie kurį iš anksto nebuvo pranešta konkurso dalyviams (
25
). Iš tiesų, kaip matyti iš šio punkto, išvada dėl šios akivaizdžios vertinimo klaidos „neišvengiamai“ kildinama iš konstatavimo, kad ginčijamu sprendimu buvo pažeisti vienodų galimybių ir skaidrumo principai.
48.
Vis dėlto apeliantė atvirai neginčija – nei pagal pirmąjį, nei pagal kurį nors kitą apeliacinio skundo pagrindą – skundžiamo sprendimo 91 punkte padarytos išvados (
26
). Vis dėlto ar Teisingumo Teismas gali savo iniciatyva nuspręsti, kad šis punktas yra „paveiktas“ dėl šio sprendimo 53 punkte padarytos teisės klaidos?
49.
Mano manymu, į šį klausimą reikia atsakyti teigiamai. Norėčiau pažymėti, kad paneigus išvadą, kad ginčijamu sprendimu pažeisti vienodų galimybių ir skaidrumo principai, skundžiamo sprendimo 91 punktas liktų nemotyvuotas. Teisingumo Teismas jau yra nusprendęs, kad nepakankamas Bendrojo Teismo sprendimo motyvavimas yra esminis procedūrinių reikalavimų pažeidimas ir su viešąja tvarka susijęs pagrindas (
27
). Manau, kad šiomis aplinkybėmis Teisingumo Teismas turėtų galėti nuspręsti, kad kai, išnagrinėjęs apeliacinio skundo pagrindą, jis daro išvadą, kad Bendrojo Teismo konstatavime yra padaryta teisės klaida, ši klaida taip pat paveikia jo kitą konstatavimą, kurio motyvai išimtinai grindžiami pirmuoju konstatavimu.
50.
Taigi manau, kad skundžiamas sprendimas turi būti panaikintas dar ir todėl, kad juo konstatuojama akivaizdi vertinimo klaida, padaryta vertinant nagrinėjamą pasiūlymą pagal pirmą laimėtojų nustatymo kriterijų. Tačiau nebūtina grąžinti bylos Bendrajam Teismui arba ja remtis siekiant iš esmės išnagrinėti ieškinyje pateiktus kaltinimus, grindžiamus atliekant šį vertinimą padarytomis akivaizdžiomis vertinimo klaidomis. Iš tiesų, Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo 95 punkte jau yra konstatavęs, kad ginčijamas sprendimas nebuvo pakankamai motyvuotas šiuo požiūriu, todėl jis negalėjo nuspręsti, ar tokios klaidos buvo padarytos, ar ne (išskyrus tą, kuri nurodyta skundžiamo sprendimo 91 punkte). Kaip matyti iš mano atliktos trečiojo pagrindo pirmos dalies analizės, apeliantė neįrodė, kad ši išvada yra neteisinga (
28
).
51.
Išnagrinėjęs kitus apeliacinio skundo pagrindus, nagrinėsiu, ar skundžiamo sprendimo rezoliucinė dalis turi būti panaikinta dėl jo 53 ir 91 punktuose padarytų teisės klaidų (
29
).
2.
Dėl pirmojo pagrindo antros dalies
52.
Pirmojo pagrindo antra dalis grindžiama pareigos nurodyti motyvus, kurią turi Bendrasis Teismas pagal Statuto 36 straipsnio pirmą sakinį ir 53 straipsnio pirmą pastraipą, pažeidimu. EUIPO iš esmės tvirtina, kad Bendrasis Teismas neįvykdė šios pareigos, nes skundžiamo sprendimo 53 punkte konstatavo vienodų galimybių ir skaidrumo principų pažeidimą atsakovių nenaudai, neįsitikinęs, ar tenkinamos trys Sprendime ATI EAC e Viaggi di Maio ir kt. (
30
) nurodytos sąlygos ir net nenurodęs motyvų, kodėl jos netenkinamos.
53.
Kadangi jau išnagrinėjus pirmą šio pagrindo dalį nustatyta teisės klaida skundžiamo sprendimo 53 punkte, nebūtina iš esmės nagrinėti minėto pagrindo antros dalies.
54.
Vis dėlto siekiant išsamumo reikia pažymėti, kad pagal suformuotą jurisprudenciją remiantis Bendrajam Teismui nustatyta pareiga jis privalo nurodyti savo sprendimų motyvus taip, kad suinteresuotieji asmenys galėtų suprasti priežastis, dėl kurių jų argumentai buvo atmesti, o Teisingumo Teismui būtų suteikta pakankamai informacijos, kad šis galėtų vykdyti savo teisminę priežiūrą (
31
).
55.
Manau, kad Bendrasis Teismas, pateikdamas skundžiamo sprendimo 48–52 punktuose išdėstytus argumentus, kuriais grindžiama šio sprendimo 53 punkte pateikta išvada, ir remdamasis minėto sprendimo 44 punkte nurodyta jurisprudencija, šiuos reikalavimus įvykdė. Mano nuomone, to paties sprendimo 53 punkte pateiktas vertinimas rodo ne tai, kad trūksta motyvų, nes Bendrasis Teismas tariamai nepaaiškino, kodėl pritaikius tinkamą teisinį kriterijų buvo prieita prie išvados, kad buvo pažeisti vienodų galimybių ir skaidrumo principai, o tai, kad – kaip matyti iš pirmojo pagrindo pirmos dalies analizės – buvo padaryta teisės klaida, nes Bendrasis Teismas pritaikė kitą teisinį kriterijų, kuris nebuvo tinkamas nagrinėjamos bylos aplinkybėmis.
56.
Taigi pirmojo pagrindo antra dalis yra nepagrįsta.
C.
Dėl antrojo pagrindo ir trečiojo pagrindo antros dalies, grindžiamų teisės klaidomis, padarytomis dėl to, kad skundžiamu sprendimu ginčijamas sprendimas panaikintas dėl akivaizdžių vertinimo klaidų ir motyvų trūkumo
57.
Antrasis pagrindas grindžiamas teisės klaida, kurią Bendrasis Teismas tariamai padarė skundžiamo sprendimo 136 punkte nuspręsdamas panaikinti ginčijamą sprendimą neišnagrinėjęs, ar skundžiamo sprendimo 91, 95, 96 ir 97–103 punktuose nustatytos akivaizdžios vertinimo klaidos turėjo poveikį galutiniam viešojo pirkimo procedūros rezultatui.
58.
Trečiojo pagrindo antroje dalyje EUIPO kaltina Bendrąjį Teismą, nes jis panaikino ginčijamą sprendimą neišnagrinėjęs, ar vien skundžiamo sprendimo 86, 89, 95 ir 135 punktuose nustatytų trūkumų dėl motyvų pateikimo arba jų, vertinamų kartu su jo taip pat nurodytomis akivaizdžiomis vertinimo klaidomis, būtų pakakę šiam rezultatui pakeisti.
59.
Dėl antrojo pagrindo ir trečiojo pagrindo antros dalies apeliantė remiasi dviem Bendrojo Teismo sprendimais.
60.
Viena vertus, ji cituoja Bendrojo Teismo jurisprudenciją, kuria remiantis Bendrajam Teismui nustačius, kad trūksta sprendimo dėl sutarties sudarymo motyvų, šis sprendimas dėl šios priežasties gali būti panaikintas tik tuo atveju, jeigu kitų minėto sprendimo elementų, kurių atžvilgiu tokio trūkumo nėra, nepakanka jam pagrįsti (
32
). EUIPO nuomone, ši jurisprudencija turi būti taikoma pagal analogiją, kai Bendrasis Teismas nustato akivaizdžią vertinimo klaidą sprendime dėl sutarties sudarymo.
61.
Kita vertus, EUIPO remiasi sprendimu, kuriame Bendrasis Teismas nusprendė, kad kai pagal atitinkamą laimėtojų nustatymo kriterijų pasiūlymui skirtas balas grindžiamas keliais neigiamais komentarais, iš kurių vienam ar keliems yra būdingos akivaizdžios vertinimo klaidos, šis balas ir jį pagrindžiantis vertinimas nėra tokia klaida, jeigu minėtas balas taip pat grindžiamas ir komentarais, kuriuose nėra akivaizdžių vertinimo klaidų (
33
).
62.
Atsakovių manymu, nagrinėjamu atveju šie precedentai netaikytini.
63.
Antrąjį pagrindą ir trečiojo pagrindo antrą dalį siūlau nagrinėti kartu.
64.
Šiuo klausimu reikia iškart pažymėti, kad apeliantė netvirtina, taip pat a fortiori neįrodo, kad Bendrojo Teismo nustatytos akivaizdžios vertinimo klaidos ir (arba) motyvų trūkumai negalėjo daryti jokio poveikio viešojo pirkimo procedūros rezultatui, ir dėl to nepagrindžia ginčijamo sprendimo panaikinimo. Ji viso labo kaltina Bendrąjį Teismą aiškiai neišnagrinėjus, ar dėl šių trūkumų pakito šios procedūros rezultatai.
65.
Manau, kad tokia kritika grindžiama neteisingu reikalavimų, kurie keliami Bendrajam Teismui, suvokimu.
66.
Žinoma, Bendrasis Teismas negali panaikinti sprendimo dėl sutarties sudarymo dėl jo trūkumų, jeigu kitų šio sprendimo elementų, kurių atžvilgiu trūkumų nėra, pakanka galutiniam rezultatui pagrįsti. Tokiu atveju tokiais trūkumais grindžiami pagrindai yra nereikšmingi, nes net jeigu būtų daroma prielaida, kad jie yra pagrįsti, jie nelemtų minėto sprendimo panaikinimo (
34
). Taip yra tada, kai net nesant trūkumų, kuriais grindžiami šie pagrindai, sprendimas apeliantei negalėtų būti labiau palankus.
67.
Manau, kad šiomis aplinkybėmis Bendrasis Teismas pagrįstai ne kartą yra pažymėjęs, kad motyvų trūkumai kai kuriuose perkančiosios organizacijos vertinimuose negali lemti sprendimo, kuriuo atmestas pasiūlymas, panaikinimo, jeigu šis pasiūlymas, netgi darant prielaidą, kad jam būtų buvę skirti visi galimi balai pagal laimėtojų nustatymo kriterijus arba subkriterijus, su kuriais susijęs šis trūkumas, nebūtų gavęs minimalaus balų skaičiaus, suteikiančio teisę patekti į finansinės dalies vertinimo etapą arba į lyginamąją pasiūlymų atranką (
35
).
68.
Vadovaujantis ta pačia logika reikia manyti, kad kai, kaip ir nagrinėjamu atveju, perkančioji organizacija pagal pakopinį mechanizmą priskirs pasiūlymą tinkamai, tačiau ne pirmai pakopai, ieškinio pagrindai yra nereikšmingi, jeigu net ir tuo atveju, kai pasiūlymui būtų skirti visi galimi balai pagal laimėtojų nustatymo kriterijus, susijusius su tariamai netinkamu vertinimu, jis būtų surinkęs mažiau, nei surinko geriau pagal pakopinį mechanizmą įvertinti pasiūlymai.
69.
Vis dėlto nemanau, kad Bendrasis Teismas turi aiškiai nurodyti motyvus, kodėl jis mano, kad ieškinio pagrindai nėra nereikšmingi. Manau, kad Bendrojo Teismo pareiga tėra nepanaikinti sprendimo dėl sutarties sudarymo, kai šie pagrindai iš tiesų yra nereikšmingi, t. y. kai, kaip matyti iš anksčiau išdėstytų argumentų, visi trūkumai, kuriais grindžiami minėti pagrindai, vertinami bendrai, negalėjo turėti jokio poveikio viešojo pirkimo procedūros rezultatui.
70.
Apeliantė nei įrodė, nei tvirtino, kad net ir be Bendrojo Teismo nustatytų trūkumų, ginčijamas sprendimas negalėjo būti labiau palankus European Dynamics Luxembourg.
71.
Atsižvelgiant į visa tai, kas išdėstyta, antrąjį pagrindą ir trečiojo pagrindo antrą dalį reikia atmesti kaip nepagrįstus.
D.
Dėl trečiojo pagrindo, grindžiamo teisės klaida dėl to, kad skundžiamu sprendimu nustatyta, kad ginčijamas sprendimas yra nepakankamai motyvuotas, todėl jo panaikinimas yra pagrįstas
72.
Trečiuoju pagrindu, kuris gali būti suskirstytas į tris dalis, EUIPO tvirtina, kad Bendrasis Teismas padarė kelias teisės klaidas skundžiamo sprendimo 134 ir 135 punktuose nuspręsdamas, kad ginčijamas sprendimas yra nepakankamai motyvuotas, ir dėl to panaikindamas šį sprendimą.
1.
Dėl trečiojo pagrindo pirmos dalies
73.
Trečiojo pagrindo pirmoje dalyje apeliantė tvirtina, kad Bendrasis Teismas neteisingai nustatė pareigos nurodyti motyvus, kuri nustatyta perkančiajai organizacijai pagal Finansinio reglamento 100 straipsnio 2 dalį, taikymo sritį. Bendrasis Teismas, atskirai nagrinėdamas kiekvieną vertinimo komisijos komentarą, tačiau neatsižvelgdamas į platesnį vertinimo, kurio dalis jie yra, kontekstą, tariamai susiaurino šios pareigos taikymo sritį, palyginti su tuo, kas nustatyta skundžiamo sprendimo 129 punkte minėtoje Teisingumo Teismo jurisprudencijoje (
36
). Remiantis šia jurisprudencija, perkančioji organizacija neprivalo atmestam konkurso dalyviui pateikti smulkios santraukos, kaip buvo vertinamas kiekvienas jo pasiūlymo elementas, ir detalios lyginamosios jo pasiūlymo ir pasirinkto pasiūlymo analizės.
74.
Atsakovės atsikerta, kad Bendrasis Teismas pagrįstai nagrinėjo tik ieškinyje pateiktus pagrindus, kurie susiję tik su kai kuriais konkrečiais komentarais.
75.
Manau, kad EUIPO pateikti argumentai nesuteikia pagrindo manyti, jog tam, kad skundžiamo sprendimo 86, 89, 95 ir 135 punktuose nuspręstų, kad šio sprendimo 81, 87 ir 90 punktuose (
37
) paminėti EUIPO vertinimai yra nepakankamai motyvuoti, Bendrasis Teismas pritaikė griežtesnius kriterijus nei numatyti Teisingumo Teismo jurisprudencijoje.
76.
Kaip matyti iš minėto sprendimo 85, 88, 93 ir 94 punktų, Bendrasis Teismas šiuos motyvų trūkumus nustatė visų pirma remdamasis tikslumo trūkumu techninėse specifikacijose, taip pat vertinimo komisijos įvertinimo trumpumu ir neaiškumu. Tuo remdamasis, skundžiamo sprendimo 94 punkte jis priėjo prie išvados, kad „nei [European Dynamics Luxembourg ir kt.], nei Bendrasis Teismas negali suprasti, kaip perkančioji organizacija <…> suteikė balus pagal pirmąjį laimėtojų nustatymo kriterijų ir įvairius subkriterijus“. Taigi skundžiamo sprendimo 95 punkte Bendrasis Teismas nusprendė, kad negali iš esmės atlikti ginčijamo vertinimo kontrolės. Be to, to paties sprendimo 134 punkte Bendrasis Teismas pažymėjo, kad šie vertinimai yra esminiai motyvavimo elementai, kurie būtini siekiant gerai suprasti pasiūlymų vertinimą.
77.
Bendrasis Teismas, atskirai įvertinęs kiekvieną iš ieškinyje ginčijamų komentarų, juos taip pat įvertinto atsižvelgdamas į bendrą nagrinėjamo pasiūlymo vertinimo pagal pirmą laimėtojų nustatymo kriterijų kontekstą ir nusprendė, kad šis vertinimas nebuvo pakankamai motyvuotas.
78.
Be to, apeliantė niekaip nepaaiškino, kaip tokiais argumentais Bendrasis Teismas būtų galėjęs iš perkančiosios organizacijos reikalauti detaliai aprašyti, kaip atliekant pasiūlymo vertinimą buvo atsižvelgta į kiekvieną šio pasiūlymo sudedamąją dalį, ir atlikti detalią palyginamąją to pasiūlymo ir geriau įvertintų pasiūlymų analizę.
79.
Todėl pirmojo pagrindo trečia dalis yra nepagrįsta.
2.
Dėl trečiojo pagrindo antros dalies
80.
Kaip nurodyta šios išvados 64–71 punktuose, manau, kad trečiojo pagrindo antra dalis yra nepagrįsta.
3.
Dėl trečiojo pagrindo trečios dalies
81.
Trečiojo pagrindo trečia dalimi EUIPO pirmiausia tvirtina, kad skundžiamas sprendimas yra prieštaringas, nes Bendrasis Teismas, viena vertus, šio sprendimo 112–115 punktuose ir 121 punkte nagrinėdamas ieškinio trečiąjį pagrindą, nenustatė, kad European Dynamics Luxembourg pasiūlymą vertinant pagal ketvirtąjį laimėtojų nustatymo kriterijų buvo padaryta akivaizdi vertinimo klaida ar trūko motyvų, ir, kita vertus, išnagrinėjęs pirmąjį ieškinio pagrindą minėto sprendimo 134 ir 135 punktuose, nusprendė, kad jis negali iš esmės vykdyti ginčijamo sprendimo teisėtumo kontrolės šio vertinimo klausimu, ir kad dėl to šiame sprendime yra padaryta akivaizdi vertinimo klaida.
82.
Antra, apeliantė tvirtina, kad bet kuriuo atveju Bendrasis Teismas neįvykdė savo pareigos nurodyti motyvus, nes jis nusprendė, kad negali vykdyti tokios kontrolės, nors to paties sprendimo 112–115 punktuose jis tą padarė ir priėjo prie išvados, kad nagrinėjamą pasiūlymą vertinant pagal ketvirtąjį laimėtojų nustatymo kriterijų nepadaryta akivaizdžios vertinimo klaidos.
83.
Atsakovės ginčija, kad toks prieštaravimas yra.
84.
Manau, kad atsižvelgiant į tai, kad EUIPO tvirtina, pirma, kad skundžiamo sprendimo 135 punktas prieštarauja kitiems šio sprendimo punktams, nes jame nustatyta akivaizdi vertinimo klaida, jos argumentai grindžiami neteisingu minėto sprendimo aiškinimu. Jo 135 punkte Bendrasis Teismas nustatė ne akivaizdžią vertinimo klaidą, bet kelis motyvų trūkumus.
85.
Kita vertus, manau, kad EUIPO pagrįstai tvirtina, kad, antra, Bendrasis Teismas neįvykdė savo pareigos nurodyti motyvus, nes minėto sprendimo 134 punkte jis „priminė“, kad nagrinėdamas ieškinio trečiąjį pagrindą jis iš esmės negalėjo vykdyti ginčijamo sprendimo teisėtumo kontrolės dėl nagrinėjamo pasiūlymo vertinimo pagal ketvirtąjį laimėtojų nustatymo kriterijų, nors tokios išvados nėra jokio pagrindo daryti išnagrinėjus trečiąjį pagrindą. Priešingai, to paties sprendimo 112–115 punktuose Bendrasis Teismas vykdė tokią kontrolę ir ją atlikęs atmetė kaltinimą, grindžiamą akivaizdžia klaida, padaryta atliekant šį vertinimą (
38
).
86.
Manau, kad šio prieštaravimo priežastis – tiesiog rašybos klaida, neturinti reikšmės Bendrojo Teismo argumentams, kuri negali nei iš esmės iškreipti skundžiamo sprendimo suvokimo, nei daryti neigiamo poveikio EUIPO teisei į gynybą. Tą patvirtina aplinkybė, kad šio sprendimo 134 punkto pabaigoje Bendrasis Teismas remiasi tik jo 81–86, 87–89 ir 90–95 punktais, kuriuose nagrinėjami su pirmuoju laimėtojų nustatymo kriterijumi susiję kaltinimai, ir nemini minėto sprendimo punktų, kuriuose nagrinėjama su ketvirtuoju laimėtojų nustatymo kriterijumi susijusi ieškinio dalis. Todėl negalima teigti, kad dėl šios rašybos klaidos skundžiamas sprendimas yra nepakankamai motyvuotas ir dėl to jo panaikinimas dėl šio aspekto gali būti pagrįstas (
39
).
87.
Bet kuriuo atveju atsižvelgiant į tai, kad iš minėto prieštaravimo kildinamas motyvų trūkumas neturi poveikio skundžiamo sprendimo rezoliucinei daliai (
40
), trečiojo pagrindo trečia dalis turi būti atmesta kaip nereikšminga (
41
).
E.
Dėl ketvirtojo pagrindo, grindžiamo teisės klaida ir motyvų trūkumu dėl to, kad skundžiamu sprendimu patenkintas prašymas atlyginti žalą
88.
Ketvirtuoju pagrindu ginčijami skundžiamo sprendimo 141, 144, 146, 150 punktai ir jo rezoliucinės dalies 2 punktas. Šis pagrindas gali būti skirstomas į tris dalis.
1.
Dėl ketvirtojo pagrindo pirmos dalies
89.
Ketvirtojo pagrindo pirmoje dalyje apeliantė kritikuoja Bendrąjį Teismą dėl to, kad šis nusprendė, jog yra įvykdytos sąlygos, kurios leidžia kilti Sąjungos deliktinei atsakomybei.
90.
Pirma, atsižvelgiant į apeliacinio skundo pirmojo–trečiojo pagrindams pagrįsti pateiktus argumentus, išvada, kad ginčijamu sprendimu padaryti pažeidimai, grindžiama teisės klaidomis.
91.
Antra, jeigu nebus patenkintas pirmasis reikalavimas, EUIPO tvirtina, kad jeigu Teisingumo Teismas panaikintų tik tą skundžiamo sprendimo dalį, kurioje Bendrasis Teismas nusprendė, kad buvo pažeisti vienodų galimybių ir skaidrumo principai, Teisingumo Teismas taip pat turėtų panaikinti ir sprendimo dalį, susijusią su European Dynamics Luxembourg patirtos žalos atlyginimu. Iš tiesų, viena vertus, kaip Bendrasis Teismas pripažįsta minėto sprendimo 142 punkte, nėra priežastinio ryšio tarp jo nustatytų motyvų trūkumų ir šios žalos. Kita vertus, kadangi Bendrasis Teismas neišnagrinėjo, kokį poveikį turi to paties sprendimo 91 ir 102 punktuose nustatytos akivaizdžios vertinimo klaidos galutiniam viešojo pirkimo procedūros rezultatui, jis nepakankamai motyvavo skundžiamo sprendimo 144 punkte nurodytą išvadą, kad tarp šių klaidų ir minėtos žalos yra priežastinis ryšys.
92.
Atsakovės atsikerta, kad šiame sprendime buvo teisiškai įrodyta, kad sąlygos, leidžiančios kilti Europos Sąjungos atsakomybei, yra įvykdytos.
93.
Pirma, dėl EUIPO neteisėtų veiksmų buvimo klausimo reikia priminti, kad, mano manymu, apeliacinio skundo pirmasis–trečiasis pagrindai neleidžia paneigti Bendrojo Teismo išvados, susijusios, pirma, su nagrinėjamo pasiūlymo vertinime pagal antrąjį laimėtojų nustatymo kriterijų padaryta akivaizdžia vertinimo klaida (šio sprendimo 102 punktas) ir, antra, su šio pasiūlymo vertinimo pagal pirmąjį laimėtojų nustatymo kriterijų motyvų trūkumu (minėto sprendimo 86, 89, 95 ir 135 punktai). Taigi apeliantė neįrodė, kad Bendrasis Teismas, nuspręsdamas, kad perkančiosios organizacijos veiksmai buvo neteisėti, padarė teisės klaidą.
94.
Antra, priežastinio ryšio tarp Bendrojo Teismo nustatytų akivaizdžių vertinimo klaidų ir European Dynamics Luxembourg patirtos žalos buvimo motyvavimo klausimu EUIPO argumentai iš esmės yra susiję su pasekmėmis, kildinamomis iš pirmojo pagrindo pripažinimo pagrįstu. Juos išnagrinėsiu šios išvados 107–128 punktuose. Jau dabar reikia pažymėti, kad, mano nuomone, šie argumentai yra pagrįsti.
2.
Dėl ketvirtojo pagrindo antros dalies
95.
Pateikdama ketvirtojo pagrindo antrą dalį EUIPO tvirtina, kad skundžiamas sprendimas yra nepakankamai motyvuotas, nes jame yra prieštaravimas tarp šio sprendimo 144, 146 ir 150 punktuose nurodytų motyvų ir minėto sprendimo rezoliucinės dalies 2 punkto. Nors pagal šiuos motyvus kaip European Dynamics Luxembourg patirta žala nurodomas galimybės būti priskirtai prie pirmosios arba antrosios pakopos pagal pakopinį mechanizmą praradimas, rezoliucinėje dalyje Sąjungai nurodoma atlyginti European Dynamics Luxembourg žalą, patirtą dėl prarastos galimybės, kad su ja bus sudaryta preliminarioji sutartis kaip su prie pirmosios pakopos priskirta kontrahente.
96.
Atsakovės neigia, kad yra toks prieštaravimas, ir pažymi, kad tai, jog rezoliucinėje dalyje kalbama apie European Dynamics Luxembourg prarastą galimybę, kad su ja bus sudaryta preliminarioji sutartis kaip su prie pirmosios pakopos priskirta kontrahente, parodo visą European Dynamics Luxembourg prarastos galimybės mastą.
97.
Manau, kad apeliantė pagrįstai rėmėsi prieštaravimu tarp, viena, skundžiamo sprendimo motyvų 144, 146 ir 150 punktų ir, antra, jo rezoliucinės dalies 2 punkto (
42
).
98.
Šiame rezoliucinės dalies punkte atskleidžiamas Teisingumo Teismui pateikto prašymo atlyginti žalą mastas. Kaip matyti iš skundžiamo sprendimo 137 punkto, buvo prašoma neturtinės žalos atlyginimo ir kompensacijos dėl prarastos galimybės sudaryti šią sutartį kaip laimėtojai, priskirtai prie pirmosios pakopos.
99.
Kita vertus, minėto sprendimo 144, 146 ir 150 punktuose neteisingai kalbama apie galimybės sudaryti šią sutartį kaip su prie pirmosios ar antrosios pakopos priskirta kontrahente praradimą, nors šis galimybės praradimas viršija European Dynamics Luxembourg ir kt. reikalaujamos atlyginti žalos ribas.
100.
Be to, šis su patirta žala susijęs prieštaravimas turi praktinę reikšmę, nes tarp argumentų, į kuriuos reikia atsižvelgti siekiant nustatyti kompensacijos dydį, skundžiamo sprendimo 150 punkte Bendrasis Teismas nurodė tikimybę, kad nagrinėjamas pasiūlymas būtų priskirtas prie pirmosios arba antrosios pakopos pagal pakopinį mechanizmą, jeigu nebūtų jo nustatytų esminių pažeidimų. Tikimybė, kad šis pasiūlymas būtų priskirtas prie pirmosios arba antrosios pakopos, tikrai yra didesnė nei tikimybė, kad jis būtų priskirtas prie pirmosios pakopos.
101.
Todėl ketvirtojo pagrindo antra dalis yra pagrįsta (
43
).
3.
Dėl ketvirtojo pagrindo trečios dalies
102.
Ketvirtojo pagrindo trečia dalis, pateikta tuo atveju, jeigu nebus patenkinti anksčiau nurodyti reikalavimai, grindžiama skundžiamo sprendimo rezoliucinės dalies 2 punkte padaryta materialia klaida, nes jame nurodoma ne EUIPO, bet Europos Sąjungai atlyginti European Dynamics Luxembourg patirtą žalą. Apeliantė mano, kad pagal Reglamento Nr. 207/2009 115 straipsnį ir 118 straipsnio 3 dalį tą padaryti turėjo būti nurodyta EUIPO.
103.
Atsakovės mano, kad Europos Sąjungos paminėjimas nėra klaidingas, nes šis subjektas yra bendrai atsakingas už neteisėtus savo institucijų ir įstaigų veiksmus. Bet kuriuo atveju, net jeigu tai būtų materiali klaida, ji negalėtų būti pagrindas panaikinti skundžiamą sprendimą.
104.
Manau, kad ši dalis yra nepagrįsta. Iš tiesų SESV 340 straipsnio antroje pastraipoje nustatyta, kad Europos Sąjunga atlygina bet kokią žalą, kurią, vykdydami savo pareigas, padaro jos institucijos ar jų tarnautojai. Šiai atsakomybei nedaro poveikio tai, kad Reglamento Nr. 207/2009 118 straipsnio 3 dalyje taip pat numatyta, kad EUIPO taip pat atlygina bet kokius savo skyrių arba tarnautojų atliekant tarnybines pareigas padarytus nuostolius. Manau, kad pastaroji nuostata rodo, kad Sąjungos institucijos ir įstaigos, kaip antai EUIPO, atstovauja jai atitinkamose srityse (
44
). Be to, kadangi tiek EUIPO, tiek Europos Sąjunga yra juridiniai asmenys (
45
), jos abi gali būti nurodytos kaip atsakingos dėl EUIPO padarytos žalos vykdant savo funkcijas. Taigi Bendrasis Teismas skundžiamo sprendimo rezoliucinės dalies 2 punkte Europos Sąjungai nustatydamas pareigą atlyginti atitinkamą žalą nepadarė teisės klaidos.
105.
Bet kuriuo atveju net jeigu šiame punkte būtų padaryta materiali klaida, tai būtų rašybos klaida, dėl kurios negalėtų būti nei iš esmės iškreiptas skundžiamo sprendimo suvokimas, nei daromas poveikis apeliantės teisei į gynybą, taigi ji negalėtų būti pagrindas panaikinti šį sprendimą (
46
).
106.
Taigi ketvirtojo pagrindo trečią dalį reikia atmesti.
F.
Dėl skundžiamo sprendimo panaikinimo ir ginčo sprendimo iš esmės
107.
Išnagrinėjęs pirmojo pagrindo pirmą dalį padariau išvadą, kad Bendrasis Teismas, nagrinėdamas prašymą dėl panaikinimo, padarė teisės klaidų nuspręsdamas, kad vertinant nagrinėjamą pasiūlymą pagal pirmą laimėtojų nustatymo kriterijų buvo pažeisti vienodų galimybių ir skaidrumo principai (skundžiamo sprendimo 53 punktas) ir padaryta akivaizdi vertinimo klaida (šio sprendimo 91 punktas) (
47
). Išnagrinėjęs ketvirtojo pagrindo antrą dalį padariau išvadą, kad Bendrasis Teismas, nagrinėdamas prašymą dėl žalos atlyginimo, neįvykdė savo pareigos nurodyti motyvus (
48
).
108.
Pirmiausia reikia išnagrinėti, ar šie pažeidimai lemia minėto sprendimo panaikinimą dėl to, kad juo panaikintas ginčijamas sprendimas ir (arba) patenkintas prašymas atlyginti žalą. Jeigu taip, tada kils klausimas, ar šioje bylos stadijoje Teisingumo Teismas gali priimti sprendimą iš esmės, ar ją reikia grąžinti Bendrajam Teismui.
1.
Skundžiamas sprendimas turi būti panaikintas tik tiek, kiek jame nurodyta Sąjungai atlyginti žalą
109.
Manau, kad dėl skundžiamo sprendimo 53 ir 91 punktuose padarytų teisės klaidų šis sprendimas neturi būti panaikintas dėl to, kad juo panaikinamas ginčijamas sprendimas (rezoliucinės dalies 1 punktas).
110.
Taip yra todėl, kad jeigu Bendrojo Teismo sprendimo motyvais pažeidžiama Sąjungos teisė, bet šio sprendimo rezoliucinė dalis pasirodo pagrįsta dėl kitų Bendrojo Teismo nurodytų motyvų, dėl tokio pažeidimo šis sprendimas neturi būti panaikintas, o šiuo pažeidimu grindžiamas pagrindas yra nereikšmingas (
49
).
111.
Šiuo atveju skundžiamo sprendimo 136 punkte Bendrasis Teismas ginčijamo sprendimo panaikinimą pagrindė visais jo nustatytais pažeidimais, kurie padaryti nagrinėjamą pasiūlymą vertinant pagal pirmąjį ir antrąjį laimėtojų nustatymo kriterijus. Bendrojo Teismo išvadai dėl minėto sprendimo panaikinimo pagrįsti pakanka kitų pažeidimų nei nustatytieji skundžiamo sprendimo 53 ir 91 punktuose, nes jie susiję su šio pasiūlymo vertinimu tiek pagal pirmąjį (skundžiamo sprendimo 86, 89, 95 ir 135 punktai), tiek pagal antrąjį (šio sprendimo 102 punktas) laimėtojų nustatymo kriterijus.
112.
Todėl skundžiamo sprendimo rezoliucinės dalies 1 punktas yra pagrįstas neatsižvelgiant į Bendrojo Teismo padarytas teisės klaidas.
113.
Kita vertus, manau, kad šis sprendimas turi būti panaikintas tiek, kiek juo nurodoma, kad turi būti atlyginama European Dynamics Luxembourg patirta žala dėl prarastos galimybės, kad su ja bus sudaryta sutartis kaip su prie pirmosios pakopos pagal pakopų mechanizmą priskirta laimėtoja (rezoliucinės dalies 2 punktas). Todėl rezoliucinės dalies 4 ir 5 punktai, kuriuose nustatyta atlygintinos žalos suma, praras savo dalyką ir taip pat turės būti panaikinti.
114.
Pirmiausia taip yra dėl to, kad Bendrasis Teismas neįvykdė savo pareigos nurodyti motyvus, nes skundžiamo sprendimo motyvuose ir rezoliucinėje dalyje yra prieštaravimas dėl atlygintinos žalos nustatymo (
50
).
115.
Antra, bet kuriuo atveju išvada, kad skundžiamo sprendimo 53 ir 91 punktuose padarytos teisės klaidos, kaip apeliantė tvirtino ketvirtojo pagrindo pirmoje dalyje (
51
), panaikina bet kokį šio sprendimo 144 punkte esančios išvados dėl priežastinio ryšio tarp neteisėtų EUIPO veiksmų, kuriais ji kaltinama, ir European Dynamics Luxembourg ir kt. nurodytos galimybės praradimo pagrindą.
116.
Šiuo klausimu reikia priminti, kad skundžiamo sprendimo 143 punkte Bendrasis Teismas nusprendė, kad negalima nustatyti jokio priežastinio ryšio tarp motyvų trūkumo (nustatyto šio sprendimo 86, 89, 95 ir 135 punktuose) ir šio galimybės praradimo. Ši išvada nėra ginčijama apeliaciniame skunde. Tačiau minėto sprendimo 144 punkte Bendrasis Teismas nusprendė, kad toks priežastinis ryšys yra tarp esminių pažeidimų (nustatytų to paties sprendimo 53, 91 ir 102 punktuose) ir šios žalos. Vis dėlto manau, kad skundžiamo sprendimo 53 ir 91 punktuose, kuriuose Bendrasis Teismas nustatė esminius nagrinėjamo pasiūlymo vertinimo pagal pirmą laimėtojų nustatymo kriterijų pažeidimus, padaryta teisinė klaida.
117.
Šiomis aplinkybėmis Europos Sąjungos pripažinimas atsakinga reikštų, kad yra priežastinis ryšys tarp vienintelio esminio pažeidimo vertinant šį pasiūlymą pagal antrąjį laimėtojų nustatymo kriterijų (nustatytą šio sprendimo 102 punkte) ir galimybės pagal pakopinį mechanizmą būti priskirtai prie pirmosios pakopos.
118.
Skundžiamame sprendime nepateikta jokių tokio priežastinio ryšio buvimo motyvų.
119.
Iš tiesų šio sprendimo 144 punkte Bendrasis Teismas apsiribojo tik tuo, kad nustatė, pirma, kad atlikus lyginamąjį vertinimą pagal pirmąjį laimėtojų nustatymo kriterijų nagrinėjamam pasiūlymui buvo skirti tik 22,81 balo iš 40 galimų. Šiuo argumentu siekiama tik konstatuoti priežastinį ryšį tarp esminių pažeidimų, susijusių su šio pasiūlymo vertinimu pagal pirmąjį laimėtojų nustatymo kriterijų, ir nurodyto galimybės praradimo.
120.
Antra, Bendrasis Teismas nusprendė, kad „vien tai, kad [European Dynamics Luxembourg] pagal pakopinį mechanizmą buvo priskirta prie trečiosios pakopos ir taip ji buvo pripažinta potencialia kontrahente, parodo, kad galimybė, jog perkančioji organizacija su ja nebūtų sudariusi nagrinėjamos sutarties, mažai tikėtina“. Manau, šio argumento nepakanka, kad EUIPO galėtų suprasti priežastis, dėl kurių Bendrasis Teismas nusprendė, jog esminis pažeidimas minėto pasiūlymo vertinime pagal antrąjį laimėtojų nustatymo kriterijų lėmė šį galimybės praradimą, ir kad Teisingumo Teismas galėtų vykdyti savo kontrolę šiuo klausimu, kaip to reikalaujama pagal Teisingumo Teismo jurisprudenciją (
52
).
121.
Taigi, ar yra priežastinis ryšys tarp šio esminio pažeidimo ir European Dynamics Luxembourg galimybės praradimo, turi būti nustatyta bylą nagrinėjant iš esmės ir tam reikia įvertinti faktines aplinkybes.
2.
Bylą išnagrinėjus iš esmės prašymas atlyginti žalą turi būti atmestas
122.
Manau, kad Teisingumo Teismas turi pakankamai informacijos, kad pagal statuto 61 straipsnio pirmą pastraipą pats galėtų išnagrinėti bylą iš esmės.
123.
Iš tiesų remiantis skundžiamo sprendimo 12 ir 20 punktuose pateiktais skaičiais galima daryti išvadą, kad net jeigu European Dynamics Luxembourg pasiūlymui būtų suteikta maksimali galima balų suma (30) pagal antrąjį laimėtojų nustatymo kriterijų, jis nebūtų buvęs priskirtas aukštesnei pakopai nei pasiūlymai, pagal ginčijamą sprendimą priskirti pirmajai ir antrajai pakopoms pagal pakopinį mechanizmą.
124.
Šiuo klausimu reikia pažymėti, kad jeigu pagal šį kriterijų pasiūlymui būtų skirta 30 balų, jis būtų „iš viso (100)“ (kaip nurodyta priešpaskutinėje skundžiamo sprendimo 12 punkte pateiktos lentelės eilutėje) surinkęs 72,81 balo. Kadangi, siekiant apskaičiuoti pasirinktų pasiūlymų „iš viso [gautų] balų dėl techninio aspekto“ (kaip nurodyta šios lentelės paskutinėje eilutėje) skaičių, rodikliui „iš viso (100)“ taikytas 1,09736 koeficientas, minėtam pasiūlymui pagal rodiklį „iš viso balų dėl techninio aspekto“ būtų skirti 79,90 balai.
125.
Be to, nagrinėjamas pasiūlymas surinko 83,69 balus dėl finansinio aspekto (kaip nurodyta paskutinėje lentelės, pateiktos skundžiamo sprendimo 20 punkte, skiltyje). Kaip matyti iš minėto sprendimo 150 punkto, pasiūlymų gauti balai dėl techninio aspekto ir balai dėl finansinio aspekto sudaro po 50 % jų įvertinimo.
126.
Todėl jeigu šiam pasiūlymui pagal antrąjį laimėtojų nustatymo kriterijų būtų skirta 30 balų, jis, kitoms sąlygoms nesikeičiant, būtų surinkęs 81,79 balus iš 100. Šis balas yra žemesnis nei galutiniai balai, skirti pasiūlymams, priskirtiems prie pirmosios ir antrosios pakopų, kurie yra atitinkamai 87,99 iš 100 ir 83,40 iš 100.
127.
Todėl nėra priežastinio ryšio tarp skundžiamo sprendimo 102 punkte nustatytos akivaizdžios vertinimo klaidos ir European Dynamics Luxembourg prarastos galimybės, kad jos pasiūlymas būtų priskirtas prie pirmosios pakopos.
128.
Atsižvelgiant į tai, kad Europos Sąjungos deliktinės atsakomybės kilimo sąlygos yra kumuliacinės (
53
), darytina išvada, kad European Dynamics Luxembourg ir kt. pateiktas prašymas atlyginti žalą turi būti atmestas (
54
).
G.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
129.
Pagal Teisingumo Teismo procedūros reglamento 184 straipsnio 2 dalį, jeigu apeliacinis skundas yra pagrįstas ir pats Teismas priima galutinį sprendimą byloje, išlaidų klausimą sprendžia Teisingumo Teismas.
130.
Pagal šio reglamento 138 straipsnio 1 dalį, taikomą apeliacinėse bylose pagal minėto reglamento 184 straipsnio 1 dalį, pralaimėjusiai šaliai nurodoma padengti bylinėjimosi išlaidas, jei laimėjusi šalis to reikalavo. Narinėjamu atveju apeliantė prašė iš atsakovių priteisti bylinėjimosi išlaidas, o pastarosios prašė bylinėjimosi išlaidas priteisti iš apeliantės.
131.
Šio reglamento 138 straipsnio 3 dalyje patikslinama, kad jeigu kiekvienos šalies dalis reikalavimų patenkinama, o dalis atmetama, kiekviena šalis padengia savo bylinėjimosi išlaidas. Tačiau Teismas gali nuspręsti, kad, be savo bylinėjimosi išlaidų, šalis padengia dalį kitos šalies bylinėjimosi išlaidų, jeigu tai pateisinama atsižvelgiant į nagrinėjamos bylos aplinkybes.
132.
Nagrinėjamu atveju buvo atmesta dalis kiekvienos šalies apeliaciniame skunde ir pirmojoje instancijoje pareikštame ieškinyje nurodytų reikalavimų. Vis dėlto, atsižvelgiant į nagrinėjamos bylos aplinkybes, EUIPO turėtų padengti ne tik savo bylinėjimosi išlaidas, bet taip pat du trečdalius European Dynamics Luxembourg ir kt. bylinėjimosi abiejose instancijose išlaidų. Pastarieji padengia trečdalį savo bylinėjimosi abiejose instancijose išlaidų. Toks sprendimas man atrodo teisingas, nes European Dynamics Luxembourg ir kt. prašymas dėl panaikinimo buvo patenkintas pirmojoje instancijoje ir, mano siūlymu, tenkintinas apeliacinėje instancijoje.
VI. Išvada
133.
Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta, siūlau Teisingumo Teismui:
–
panaikinti 2015 m. spalio 7 d. Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimo European Dynamics Luxembourg ir kt. / VRDT (T‑299/11, EU:T:2015:757) rezoliucinės dalies 2, 4 ir 5 punktus,
–
atmesti European Dynamics Luxembourg SA, Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE ir European Dynamics Belgium SA pateiktą prašymą atlyginti žalą,
–
atmesti likusią apeliacinio skundo dalį ir
–
nurodyti Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybai (EUIPO) padengti savo bylinėjimosi išlaidas ir du trečdalius šių bendrovių patirtų bylinėjimosi išlaidų, o pastarosioms nurodyti padengti trečdalį savo bylinėjimosi išlaidų.
(
1
)	Originalo kalba: prancūzų.
(
2
)	EUIPO, kuri anksčiau vadinta Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui) (VRDT), dabartinis pavadinimas galioja nuo 2016 m. kovo 23 d., t. y. dienos, kai įsigaliojo 2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 2015/2424, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2868/95, skirtas įgyvendinti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 40/94 dėl Bendrijos prekių ženklo, ir kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2869/95 dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybai (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui) mokamų mokesčių (OL L 341, 2015, p. 21), kurio 1 straipsnio 7 punkte numatytas šio pavadinimo pakeitimas.
(
3
)	T‑299/11, EU:T:2015:757.
(
4
)	2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (OL L 248, 2002, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 1 sk., 4 t., p. 74), iš dalies pakeistas 2006 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006, p. 1). Nuo 2013 m. sausio 1 d. šis reglamentas buvo panaikintas 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Reglamentas Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012, p. 1). Vis dėlto faktinėms aplinkybėms, dėl kurių vyksta ši byla, taikomas Reglamentas Nr. 1605/2002.
(
5
)	2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas, nustatantis išsamias Finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (OL L 357, 2002, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 1 sk., 4 t., p. 145), iš dalies pakeistas 2007 m. balandžio 23 d. Komisijos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 478/2007 (OL L 111, 2007, p. 13).
(
6
)	2009 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentas dėl Bendrijos prekių ženklo (OL L 78, 2009, p. 1), iš dalies pakeistas 2015 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 2015/2424 (OL L 341, 2015, p. 21).
(
7
)	Žr. šios išvados 38–43 ir 47–50 punktus.
(
8
)	Žr. šios išvados 64–71 ir 75–79 punktus.
(
9
)	Žr. šios išvados 109–121 punktus.
(
10
)	Žr. šios išvados 97–101 punktus.
(
11
)	Žr. šios išvados 122–128 punktus.
(
12
)	2005 m. lapkričio 24 d. sprendimas (C‑331/04, EU:C:2005:718, 32 punktas).
(
13
)	2008 m. sausio 24 d. Sprendimas Lianakis ir kt. (C‑532/06, EU:C:2008:40, 43 punktas) ir 2011 m. liepos 21 d. Sprendimas Evropaïki Dynamiki / EMSA (C‑252/10 P, nepaskelbtas Rink., EU:C:2011:512, 33 punktas).
(
14
)	Šiuo klausimu žr. 2007 m. lapkričio 29 d. Sprendimą Stadtwerke Schwäbisch Hall ir kt. / Komisija (C‑176/06 P, nepaskelbtas Rink., EU:C:2007:730, 17 punktas).
(
15
)	Žr., be kita ko, 2010 m. rugsėjo 21 d. Sprendimą Suède ir kt. / API ir Komisija (C‑514/07 P, C‑528/07 P ir C‑532/07 P, EU:C:2010:541, 126 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
(
16
)	Bet kuriuo atveju šis teiginys grindžiamas faktinių aplinkybių vertinimu, pateiktu skundžiamo sprendimo 49–52 punktuose, kuris nepatenka į Teisingumo Teismo teisminės kontrolės sritį, išskyrus bylos duomenų iškraipymo atvejį (kuriuo nebuvo remtasi) (žr. 2016 m. lapkričio 30 d. Sprendimo Komisija / Prancūzija ir Orange, C‑486/15 P, EU:C:2016:912, 98 punktą ir jame nurodytą jurisprudenciją).
(
17
)	2008 m. sausio 24 d. sprendimas (C‑532/06, EU:C:2008:40). Pagal šio sprendimo 38 punktą „perkančioji organizacija negali taikyti sutarties sudarymo kriterijų lyginamojo svorio koeficientų ir subkriterijų taisyklių, apie kurias konkurso dalyviai iš anksto nebuvo informuoti“.
(
18
)	2005 m. lapkričio 24 d. sprendimas (C‑331/04, EU:C:2005:718, 32 punktas).
(
19
)	2008 m. sausio 24 d. sprendimas (C‑532/06, EU:C:2008:40, 43 punktas).
(
20
)	2011 m. liepos 21 d. sprendimas (C‑252/10 P, nepaskelbtas Rink., EU:C:2011:512, 33 punktas).
(
21
)	2016 m. liepos 14 d. sprendimas (C‑6/15, EU:C:2016:555, 26 punktas).
(
22
)	Šiuo klausimu žr. 2010 m. kovo 2 d. Sprendimą Evropaïki Dynamiki / EMSA (T‑70/05, EU:T:2010:55, 155 punktas), patvirtintą 2011 m. liepos 21 d. Sprendimu Evropaïki Dynamiki / EMSA (C‑252/10 P, nepaskelbtas Rink., EU:C:2011:512, 34 punktas).
(
23
)	2005 m. lapkričio 24 d. sprendimas (C‑331/04, EU:C:2005:718, 32 punktas).
(
24
)	Žr. šios išvados 41 punktą.
(
25
)	Be to, Bendrasis Teismas priminė šią išvadą skundžiamo sprendimo 95 ir 96 punktuose.
(
26
)	Visų pirma savo antruoju pagrindu apeliantė kritikuoja ne Bendrojo Teismo konstatavimą skundžiamo sprendimo 91 ir 102 punktuose, kad ginčijamame sprendime yra padaryta akivaizdi vertinimo klaida, bet išvadas, kurias, remdamasis šiuo konstatavimu, padarė Bendrasis Teismas (žr. šios išvados 57 ir 58 punktus).
(
27
)	2013 m. balandžio 11 d. Sprendimas Mindo / Komisija (C‑652/11 P, EU:C:2013:229, 30 ir 31 punktai). Šiuo klausimu taip pat žr. generalinio advokato P. Mengozzi išvadą byloje Komisija / Scott (C‑290/07 P, EU:C:2010:78, 36–45 punktai).
(
28
)	Žr. šios išvados 75–79 punktus.
(
29
)	Žr. šios išvados 107–121 punktus.
(
30
)	2005 m. lapkričio 24 d. sprendimas (C‑331/04, EU:C:2005:718, 32 punktas).
(
31
)	Žr., be kita ko, 2009 m. balandžio 2 d. Sprendimą France Télécom / Komisija (C‑202/07 P, EU:C:2009:214, 29 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija), taip pat 2011 m. lapkričio 29 d. Nutartį Evropaïki Dynamiki / Komisija (C‑235/11 P, nepaskelbta Rink., EU:C:2011:791, 30 punktas).
(
32
)	2014 m. balandžio 10 d. Sprendimas Evropaïki Dynamiki / Komisija (T‑340/09, nepaskelbtas Rink., EU:T:2014:208, 115 ir 116 punktai).
(
33
)	2014 m. rugsėjo 26 d. Sprendimas Evropaïki Dynamiki / Komisija (T‑498/11, nepaskelbtas Rink., EU:T:2014:831, 196 ir 197 punktai).
(
34
)	Šiuo klausimu žr. 2017 m. vasario 2 d. Sprendimą European Dynamics Luxembourg ir Evropaïki Dynamiki / Komisija (T‑74/15, nepaskelbtas Rink., EU:T:2017:55, 69 ir 81 punktai). Be to, 2014 m. balandžio 10 d. Sprendime Evropaïki Dynamiki / Komisija (T‑340/09, nepaskelbtas Rink., EU:T:2014:208, 115 punktas) Bendrasis Teismas pagal analogiją rėmėsi Teisingumo Teismo jurisprudencija, susijusia su nereikšmingo pagrindo nagrinėjant apeliacinį skundą sąvoka (2001 m. liepos 12 d. Sprendimo Komisija ir Prancūzija / TF1, C‑302/99 P ir C‑308/99 P, EU:C:2001:408, 26–29 punktai).
(
35
)	2014 m. balandžio 10 d. Sprendimas Evropaïki Dynamiki / Komisija (T‑340/09, nepaskelbtas Rink., EU:T:2014:208, 116 punktas), 2010 m. rugsėjo 9 d. Sprendimas Evropaïki Dynamiki / Komisija (T‑387/08, nepaskelbtas Rink., EU:T:2010:377, 60 punktas) ir 2012 m. liepos 12 d. Sprendimas Evropaïki Dynamiki / Frontex (T‑476/07, nepaskelbtas Rink., EU:T:2012:366, 72 punktas).
(
36
)	Apeliantė cituoja 2012 m. spalio 4 d. Sprendimą Evropaïki Dynamiki / Komisija (C‑629/11 P, nepaskelbtas Rink., EU:C:2012:617, 21 punktas).
(
37
)	Kalbama apie komentarą, kuriuo remiantis pagrindinis projekto vadovas ir projekto vadovas nebuvo reikalingas kiekvienam projektui, nurodytam nagrinėjamame pasiūlyme (skundžiamo sprendimo 81 punktas), komentarą, kuriuo remiantis „[v]isas [šis] pasiūlymas yra ne strateginis, bet funkcinis ir susijęs su kitokiu nei numatytas [EUIPO] projekto administratoriumi“ (šio sprendimo 87 punktas), ir apie EUIPO atsakymą 2011 m. gegužės 2 d. rašte, susijusį su balų minėtam pasiūlymui skyrimu ir jo lyginamuoju vertinimu, palyginti su kitų dalyvių pasiūlymais pagal pirmą laimėtojų nustatymo kriterijų (minėto sprendimo 90 punktas).
(
38
)	Reikia pažymėti, kad klausimas, ar Bendrojo Teismo sprendimo motyvai yra prieštaringi, yra teisės klausimas ir gali būti keliamas paduodant apeliacinį skundą (žr. visų pirma 2011 m. lapkričio 19 d. Nutarties Evropaïki Dynamiki / Komisija, C‑235/11 P, nepaskelbtos Rink., EU:C:2011:791, 29 punktą ir jame nurodytą jurisprudenciją).
(
39
)	Visų pirma žr. 2007 m. sausio 26 d. Nutartį Righini / Komisija (C‑57/06 P, EU:C:2007:65, 56 punktas).
(
40
)	Iš tiesų skundžiamas sprendimas grindžiamas nagrinėjamo pasiūlymo vertinimo trūkumų visuma, nes jame nusprendžiama panaikinti ginčijamą sprendimą (žr. šios išvados 111 ir 112 punktus). Su minėto sprendimo 134 punktu susijęs motyvų trūkumas šios išvados nekeičia. Be to, toks trūkumas nepakeičia Bendrojo Teismo sprendimo dėl prašymo atlyginti žalą: viena vertus, išvada dėl EUIPO veiksmų neteisėtumo grindžiama šia trūkumų visuma; kita vertus, priežastinis ryšys buvo nustatytas tik tarp patirtos žalos ir esminių ginčijamo sprendimo pažeidimų (o ne motyvų trūkumų) (žr. šios išvados 116 punktą).
(
41
)	Šiuo klausimu žr. 2011 m. birželio 9 d. Sprendimą Comitato Venezia vuole vivere ir kt. / Komisija (C‑71/09 P, C‑73/09 P ir C‑76/09 P, EU:C:2011:368, 65 ir 137 punktai).
(
42
)	Reikia priminti, kad Bendrojo Teismo motyvų prieštaringumas yra teisės klausimas, kuris gali būti keliamas paduodant apeliacinį skundą (žr. šios išvados 38 išnašą).
(
43
)	Nėra pagrindo aptarti galimą motyvų šiuo klausimu pakeitimą, nes dėl priežasčių, kurias išdėstysiu šios išvados 113–120 punktuose, bet kuriuo atveju skundžiamas sprendimas turi būti panaikintas, nes juo Europos Sąjungai nurodoma atlyginti European Dynamics Luxembourg patirtą žalą.
(
44
)	Šiuo klausimu žr. SESV 335 straipsnį.
(
45
)	ESS sutarties 47 straipsnis ir Reglamento Nr. 207/2009 115 straipsnio 1 dalis.
(
46
)	Šiuo klausimu žr. 2003 m. vasario 12 d. Teisingumo Teismo nutarties Marcuccio / Komisija, C‑399/02 P(R), EU:C:2003:90, 17 punktą ir 2016 m. rugsėjo 8 d. Nutartį Real Express / EUIPO (C‑309/15 P, nepaskelbta Rink., EU:C:2016:671, 81 punktas).
(
47
)	Žr. šios išvados 38–43 punktus ir 47–50 punktus.
(
48
)	Žr. šios išvados 101 punktą.
(
49
)	Žr., be kita ko, 2007 m. balandžio 26 d. Sprendimą Alcon / VRDT (C‑412/05 P, EU:C:2007:252, 41 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
(
50
)	Žr. šios išvados 97–101 punktus.
(
51
)	Žr. šios išvados 91 punktą.
(
52
)	Žr. šios išvados 54 punktą.
(
53
)	Žr., be kita ko, 2014 m. liepos 10 d. Sprendimą Nikolaou / Audito Rūmai (C‑220/13 P, EU:C:2014:2057, 52 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
(
54
)	Darytina išvada, kad Teisingumo Teismas galėtų nenagrinėti ketvirtojo pagrindo antros ir trečios dalių, kurias aš vis dėlto nagrinėjau dėl išsamumo.