FÖRSTAINSTANSRÄTTENS DOM (femte avdelningen)
den 21 oktober 2004
Mål T-49/03
Gunda Schumann
mot
Europeiska gemenskapernas kommission
”Tjänstemän – Allmänt uttagningsprov – Urvalsprov – Strykning av en flervalsfråga – Proportionalitetsprincipen – Åsidosättande av meddelandet om uttagningsprov”
Fullständig text på tyska II - 0000
Saken:         Talan om ogiltigförklaring av uttagningskommitténs beslut i det allmänna uttagningsprovet KOM/A/11/01 att inte ge sökanden
tillträde till de prov som följde efter urvalsproven.
Avgörande:         Talan avvisas i den del den avser ogiltigförklaring av beslutet av den 19 juli 2002. Talan ogillas i den del den avser ogiltigförklaring
av beslutet av den 4 juni 2002. Vardera parten skall bära sin rättegångskostnad.
Sammanfattning
1.      Tjänstemän – Talan – En uttagningskommittés beslut – Föregående administrativt klagomål – Frivillig karaktär – Lämnande av
klagomål – Följder – Iakttagande av förfarandekrav med anknytning till möjligheten till föregående klagomål
(Tjänsteföreskrifterna, artiklarna 90 och 91)
2.     Tjänstemän – Talan – Föregående administrativt klagomål – Objektiv identitet – Grunder och argument som inte förekommer i
klagomålet, men som har nära samband med detta – Upptagande till sakprövning
(Tjänsteföreskrifterna, artiklarna 90 och 91)
3.     Tjänstemän ─ Uttagningsprov ─ Uttagningsprov på grundval av meriter och prov ─ Oegentligheter eller felaktigheter i samband
med delprov inom ramen för ett allmänt uttagningsprov ─ Uttagningskommitténs utrymme för skönsmässig bedömning för att avhjälpa
dessa oegentligheter eller felaktigheter utan att genomföra nya prov
4.     Tjänstemän ─ Uttagningsprov ─ Uttagningsprov på grundval av meriter och prov – Uttagningskommitténs utrymme för skönsmässig
bedömning ─ Gränser ─ Meddelande om allmänt uttagningsprov
(Tjänsteföreskrifterna, bilaga III, artikel 1.1)
1.     Den som berörs av en uttagningskommittés beslut kan vanligen väcka en direkt talan vid gemenskapsdomstolen. Ett föregående
administrativt klagomål, oberoende av dess rättsliga betydelse, kan visserligen medföra en förlängning av talefristen, men
de berörda parterna skall likväl iaktta de förfarandebestämmelser som är tillämpliga på det förfarande för klagomål som de
valt.
(se punkt 25)
Hänvisning till domstolen den 7 maj 1986, 52/85, Rihoux mot Kommissionen, REG 1986, s. 1555, punkt 9 och följande punkter
2.     Principen om överensstämmelse mellan klagomålet och talan, vilken är tillämplig på samliga sökande, vare sig de är tjänstemän
eller önskar bli tjänstemän, kräver, vid äventyr av avvisning, att en grund som åberopas inför gemenskapens domstolar redan
måste ha åberopats under det administrativa förfarandet, så att den behöriga myndigheten har givits möjlighet att i tillräcklig
detalj ta del av den kritik som den berörde har formulerat mot det ifrågasatta beslutet och för att möjliggöra en uppgörelse
i godo. Även om den talan som förs vid gemenskapens domstolar endast kan innehålla punkter för bestridande som rör samma sak
som de som har åberopats i klagomålet, kan dessa punkter för bestridande inför gemenskapens domstolar utvecklas genom att
grunder och argument framförs som inte nödvändigtvis fanns med i klagomålet, men som har nära samband med detta.
Eftersom det administrativa förfarandet är informellt, och de berörda vanligtvis i detta skede agerar utan hjälp av en advokat,
skall myndigheten inte tolka klagomålen restriktivt, utan tvärtom inta en generös inställning vid handläggningen av dem.
(se punkterna 37–39)
Hänvisning till domstolen den 14 mars 1989, 133/88, Del Amo Martinez mot parlamentet, REG 1989, s. 689, punkt 11; förstainstansrätten
den 6 juni 1996, T‑262/94, Baiwir mot kommissionen, REGP 1996, s. I-A-257 och II-739, punkt 41; förstainstansrätten den 14
oktober 2003, T-174/02, Wieme mot kommissionen, REGP 2003, s. I-A-241 och II-1165, punkt 18, och där anförd rättspraxis
3.     En uttagningskommitté skall anses ha ett omfattande utrymme för skönsmässig bedömning när det uppstått oegentligheter eller
felaktigheter i samband med ett allmänt uttagningsprov med ett stort antal sökande, som på grund av proportionalitetsprincipen
och principen om god förvaltningssed inte kan åtgärdas genom att uttagningsprovets delprov genomförs på nytt. En uttagningskommitté
utövar således sin behörighet på ett korrekt sätt och iakttar proportionalitetsprincipen när den, då det framkommer att en
av 40 frågor i ett urvalsprov är felaktig, stryker denna fråga och fördelar poängen för denna fråga på de kvarvarande frågorna.
(se punkterna 53–55)
Hänvisning till förstainstansrätten den 17 januari 2001, T-189/99, Gerochristos mot kommissionen, REGP 2001, s. I-A-11 och
II-53, punkt 25; förstainstansrätten den 2 maj 2001, T-167/99 och T-174/99, Giulietti m.fl. mot kommissionen, REGP 2001, s.
I-A-93 och II-441, punkt 58
4.     Uttagningskommittén förfogar visserligen över ett stort utrymme för skönsmässig bedömning när den fastställer villkoren för
ett uttagningsprov. Den är emellertid bunden av lydelsen av meddelandet om uttagningsprov, så som det offentliggjorts. Meddelandets
lydelse utgör uttagningskommitténs ram för såväl dess lagenlighet som dess utrymme för skönsmässig bedömning.
(se punkt 63)
Hänvisning till domstolen den 18 februari 1982, 67/81, Ruske mot kommissionen, REG 1982, s. 661, punkt 9; förstainstansrätten
den 16 april 1997, T-80/96, Fernandes Leite Mateus mot rådet, REGP 1997, s. I-A-87 och II-259, punkt 27; förstainstansrätten
den 5 mars 2003, T-24/01, Staelen mot parlamentet, REGP 2003, s. I-A-79 och II-423, punkt 47