Mål C‑300/16 P
Europeiska kommissionen
mot
Frucona Košice a.s.
”Överklagande – Statligt stöd – Begreppet stöd – Begreppet ekonomisk fördel – Kriteriet privat borgenär – Villkor för tillämpning – Tillämpning – Europeiska kommissionens utredningsansvar”
Sammanfattning – Domstolens dom (första avdelningen) av den 20 september 2017
1.        Stöd som ges av en medlemsstat – Begrepp – Beviljande av en fördel till stödmottagarna – Bedömningskriterier – Indrivning av offentligrättsliga fordringar – Kriteriet privat borgenär – Villkor för tillämpning – Kommissionens skyldigheter vid tillämpningen av detta villkor – Omfattning
(Artikel 107 FEUF)
2.        Överklagande – Grunder – Grund som rör ett överflödigt skäl – Verkningslös grund – Ogillande
(Artikel 256.1 FEUF; domstolens stadga, artikel 58 första stycket)
3.        Stöd som ges av en medlemsstat – Kommissionens undersökning – Kriteriet privat borgenär – Komplicerad ekonomisk bedömning – Domstolsprövning – Gränser
(Artikel 107.1 FEUF)
4.        Stöd som ges av en medlemsstat – Kommissionens beslut – Bedömning av lagenligheten utifrån de uppgifter som var tillgängliga när beslutet fattades – Uppgifter som var tillgängliga vid tillämpningen av kriteriet privat borgenär – Kommissionens utredningsansvar”
(Artikel 108.2 FEUF)
1.      De villkor som en åtgärd ska uppfylla för att kunna anses vara ”stöd”, i den mening som avses i artikel 107 FEUF, är inte uppfyllda om det mottagande företaget kunde få samma fördel som den som företaget fått genom statliga medel under förhållanden som motsvarar normala marknadsmässiga villkor. När en offentlig borgenär beviljar nedsättning av en fordran som den har på ett företag, ska denna bedömning i princip ske med tillämpning av kriteriet privat borgenär.
Kriteriet om en privat investerare utgör följaktligen inte något undantag som endast ska tillämpas då så begärs av en medlemsstat, då rekvisiten i artikel 107.1 FEUF för att ett statligt stöd ska anses vara oförenligt med den gemensamma marknaden är uppfyllda. Det är nämligen så att detta kriterium – då det är tillämpligt – återfinns bland de omständigheter som kommissionen ska beakta vid prövningen av om det är fråga om ett sådant stöd. Det finns följaktligen inget som hindrar att stödmottagaren kan åberopa att detta kriterium är tillämpligt, och om stödmottagaren åberopar detta kriterium ankommer det på kommissionen att undersöka huruvida det är tillämpligt, och i förekommande fall, hur det ska tillämpas. Härvidlag ankommer det på kommissionen att förelägga den berörda medlemsstaten att inkomma med alla relevanta upplysningar som gör det möjligt för kommissionen att pröva om rekvisiten för detta kriteriums tillämplighet är uppfyllda.
Utgångspunkten för att avgöra huruvida privat aktör-kriteriet ska tillämpas måste vara den ekonomiska egenskap som medlemsstaten har agerat i. Härvidlag syftar kriteriet privat borgenär till att undersöka huruvida det mottagande företaget kunde få samma fördel som den som företaget fått genom statliga medel under förhållanden som motsvarar normala marknadsvillkor. Av detta följer att den undersökning som kommissionen i förekommande fall måste genomföra inte kan begränsas till att endast gälla de alternativ som den behöriga myndigheten faktiskt har beaktat, utan måste avse samtliga alternativ som en privat borgenär rimligen hade kunnat överväga i en sådan situation.
(Se punkterna 21–24 och 26–29)
2.      Se domen.
(se punkt 41)
3.      Se domen.
(se punkterna 59–64)
4.      Lagenligheten av ett beslut avseende statligt stöd ska bedömas av unionsdomstolen mot bakgrund av de uppgifter som kommissionen har tillgång till när den antar beslutet.
De uppgifter som kommissionen ”har tillgång till” vid tillämpningen av kriteriet privat borgenär inbegriper alla de relevanta omständigheter som gör det möjligt för kommissionen att avgöra om det är uppenbart att det berörda företaget inte skulle ha erhållit betalningslättnader av en sådan privat borgenär och vilka kommissionen, om den begärt det, hade kunnat begära in under det administrativa förfarandet.
I detta avseende ska som relevanta uppgifter anses vara alla uppgifter som på ett icke försumbart sätt kan påverka beslutsförfarandet hos en normalt försiktig och noggrann privat borgenär som befinner sig i en situation som ligger så nära som möjligt den situation som den offentliga borgenären befinner sig i och som försöker få betalt för de fordringar som borgenären har hos en gäldenär med finansiella svårigheter. Vidare är det enda som är relevant för bedömningen angående tillämpningen av kriteriet privat borgenär dels sådana uppgifter som fanns tillgängliga då investeringsbeslutet fattades, dels sådana utvecklingstendenser som kunde förutses då nämnda investeringsbeslut fattades.
(Se punkterna 59–61, 70 och 71)