62024CJ0363_RES
Kohtuasi C‑363/24
Finansinspektionen versus Carnegie Investment Bank AB
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Högsta domstolen)
Euroopa Kohtu (neljas koda) 19. märtsi 2026. aasta kohtuotsus
Eelotsusetaotlus – Määrus (EL) nr 596/2014 – Turu kuritarvitamine – Artikli 7 lõige 1 – Mõiste „siseteave“ – Artikli 7 lõige 2 – „Täpset laadi“ teave – E-kiri, mis sisaldab teavet isiku insaiderite nimekirja kandmise kohta – Nimekirja kandmise põhjuste märkimata jätmine – Asjaolude õige hindamine – Õige teave – Vajalikkus
Õigusaktide ühtlustamine – Siseringitehingud ja turuga manipuleerimine (turu kuritarvitamine) –Keeld – Siseteave – Täpne teave – Mõiste – Emitendi teade isiku insaiderite nimekirja kandmise ja talle emitendi aktsiate müügi keelu kehtestamise kohta – Põhjenduste ebatäpsus – Teave, mida mõistlik investor võib kasutada oma investeerimisotsuste põhjendamiseks – Soodsam olukord võrreldes teiste investoritega – Hõlmamine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 596/2014, artikli 7 lõiked 1 ja 2)
(vt punktid 29, 30, 34, 36, 38, 39, 45, 46 ja 57 ning resolutsiooni punkt 1)
Õigusaktide ühtlustamine – Siseringitehingud ja turuga manipuleerimine (turu kuritarvitamine) – Keeld – Siseteave – Täpne teave – Mõiste – Teave, mis osutus hiljem läbi viidud uurimise käigus ebaõigeks – Tõenäoline teave selle avalikustamise ajal, mis võib anda selle omanikule majandusliku eelise võrreldes teiste investoritega – Hõlmamine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 596/2014, artikli 7 lõiked 1 ja 2)
(vt punktid 62–72 ja 74 ning resolutsiooni punkt 2)
Kokkuvõte
Euroopa Kohus, kellele Högsta domstolen (Rootsi kõrgeim kohus) esitas eelotsusetaotluse, tegi otsuse mõiste „täpne teave“ kohta määruse nr 596/2014 (
1
) artikli 7 lõigete 1 ja 2 tähenduses, kui teave tuleb nende sätete alusel kvalifitseerida „privilegeeritud“ teabeks.
Äriühing Varvtre, mille omanik oli BAK, kes oli ka äriühingu Starbreeze tegevjuht ja peamine aktsionär, sõlmis Carnegie pangaga laenulepingu viimase aktsiate pandiks. Starbreeze’i aktsiate kursi languse tõttu tekkis Varvtrel ülemäärane võlg, millele Carnegie reageeris nende aktsiate müügiprotsessi algatamisega.
Järgmisel päeval saatis Starbreeze’i sidedirektor Carnegiele e-kirja, milles teatas, et BAK oli kantud Starbreeze’i insaiderite nimekirja ja et ta ei saa enam teha aktsiate müügitehinguid. See e-kiri ei sisaldanud teavet selle loetellu kandmise põhjuse kohta ning Carnegie sõnul ei olnud sel ajal teavet, mis oleks otseselt või kaudselt olnud Starbreeze’iga seotud ja mis kujutanuks endast siseteavet, kuna direktori avaldused finantsdirektori ametist lahkumise kohta ei kuulu samuti sellise kvalifikatsiooni alla. Selle e-kirja kättesaamisel peatas Carnegie Starbreeze’i aktsiate müügiprotsessi ja jätkas seda paar tundi hiljem.
Kuna finantsjärelevalveamet leidis, et selle e-kirja kättesaamisega oli Carnegie saanud juurdepääsu siseteabele, esitas ta tema vastu hagi, milles palus talle määrata trahvi siseteabe alusel kauplemise keelu rikkumise eest.
Kuna eelotsusetaotluse esitanud kohtul tekkis küsimus, kas e-kirjas esitatud andmed on piisavalt täpsed, et kujutada endast siseteavet, otsustas ta esitada Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse.
Euroopa Kohtu hinnang
Kõigepealt tuletas Euroopa Kohus meelde, et selleks, et teabe saaks kvalifitseerida „siseteabeks“, peab see olema täpne, seda ei tohi olla avalikustatud, see peab otseselt või kaudselt olema seotud ühe või mitme finantsinstrumendi või nende emitentidega ning peab olema suuteline avalikustamise korral avaldama märkimisväärset mõju asjaomaste finantsinstrumentide hinnale.
Lisaks loetakse, et teave on täpne esiteks siis, kui see viitab asjaoludele, mis on ilmnenud või mille ilmnemist võib mõistliku eelduse kohaselt oodata, ja teiseks siis, kui see on sedavõrd üksikasjalik, et võimaldab teha järelduse mõju kohta, mida need asjaolud võivad avaldada asjaomaste finantsinstrumentide hinnale.
Euroopa Kohus täpsustas, et teise tingimuse täidetuse kontrollimiseks tuleb iga juhtumi konkreetseid asjaolusid hinnates kindlaks teha, kas see teave võimaldab järeldada, et selles viidatud asjaolud võivad või see sündmus võib mõjutada asjasse puutuvate finantsinstrumentide hinda.
Euroopa Kohus märkis aga, et selliste isikute kandmine insaiderite nimekirja, kellel on võimalik tutvuda siseteabega, kuulub kohustuste hulka, mida tuleb täita finantsinstrumentide emitentidel, nagu see on ette nähtud määruse nr 596/2014 artiklis 18, ja seega asjasse puutuva emitendi sisemise korralduse alla, mida kontrollib pädev asutus.
Järelikult ei saa teade, milles informeeritakse asjaolust, et isik on kantud emitendi insaiderite nimekirja, põhimõtteliselt mõjutada asjaomaste finantsinstrumentide hinda ja seega kujutada endast siseteavet.
Euroopa Kohus ei välista siiski a priori, et sellist teadet võib muude sellega kaasnevate asjaolude tõttu, muu hulgas märke tõttu, et isikul ei ole lubatud selle emitendi aktsiaid müüa, pidada sedavõrd üksikasjalikuks, kui sellest ilmneb või sellega kaasneb kaudselt alussündmus, mis võib mõjutada asjaomaste finantsinstrumentide hinda.
Selleks tuleb kontrollida, kas konkreetse juhtumi kõiki asjaolusid arvestades võib sellise teabe edastamine võimaldada teabe adressaadil sellest aktsiate omandamiseks või müümiseks otseselt või kaudselt kasu saada, mistõttu on ta seega teiste investoritega võrreldes soodsamas olukorras.
Nimelt, kuigi teave selle kohta, et isik on kantud äriühingu insaiderite nimekirja, on põhimõtteliselt neutraalne võrreldes küsimusega, kas investoril oleks otstarbekas pigem osta kui müüa selle äriühingu aktsiaid, eeldab lisateave selle kohta, et isiku suhtes on kehtestatud nimetatud äriühingu aktsiate müügi keeld, tingimata seda, et see isik on teadlik sündmusest, mis on selle äriühingu huvidele kahjulik ja võib seega mõjutada niisuguse investori otsust, kui ta sellest teada saab.
Tõsi, määruse 596/2014 artikli 9 lõike 3 kohaselt ei tähenda lihtsalt siseteabe omamine siseteabe kasutamist ja seega siseteabe alusel kauplemist, kui tehing tehakse mingi täitmisele kuuluva kohustuste täitmiseks heas usus, mitte siseteabe alusel kauplemise keelust kõrvalehoidmiseks.
Kuid eespool nimetatud artikli lõige 6 näeb ette, et siseteabe alusel kauplemise keelu rikkumise võib alati lugeda toimunuks, kui pädev asutus teeb kindlaks, et korraldustel, tehingutel või tegevusel oli ebaseaduslik ajend.
Euroopa Kohus järeldas, et emitendi teade, milles märgitakse, et isik on kantud insaiderite nimekirja ja tal ei ole lubatud selle emitendi aktsiaid müüa, kuid ei ole mainitud, miks see isik sellesse nimekirja kanti, võib teabe kvalifitseerimisel siseteabeks olla täpset laadi teave, kui on võimalik kindlaks teha, et mõistlik investor võib oma investeerimisotsuste tegemisel selle teate aluseks võtta, mis tähendab, et seda teavet valdav isik saab kasu nende isikute kahjuks, kes seda teavet ei valda, ja see asetab ta finantsinstrumentidega kauplemisel teiste investoritega võrreldes soodsamasse olukorda.
(
1
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT 2014, L 173, lk 1).