62018TJ0031_RES
Vec T‑31/18
Luisa IzuzquizaaArne Semsrott
proti
Európskej agentúre pre pohraničnú a pobrežnú stráž
Rozsudok Všeobecného súdu (prvá komora) z 27. novembra 2019
„Prístup k dokumentom – Nariadenie (ES) č. 1049/2001 – Dokumenty týkajúce sa námornej operácie v centrálnej časti Stredozemného mora, ktorú vykonala v roku 2017 Frontex – Použité lode – Odmietnutie prístupu – Článok 4 ods. 1 písm. a) nariadenia č. 1049/2001 – Výnimka týkajúca sa ochrany verejného záujmu v oblasti verejnej bezpečnosti
Inštitúcie Európskej únie – Právo verejnosti na prístup k dokumentom – Nariadenie č. 1049/2001 – Pôsobnosť – Žiadosť o prístup, ktorej cieľom je umožniť vyhľadanie v databáze údajov – Začlenenie – Pojem existujúci dokument – Dokument vytvorený z informácií vybratých z databáz existujúcimi vyhľadávačmi – Začlenenie
[Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 1049/2001, článok 3 písm. a)]
(pozri body 51 – 54)
Inštitúcie Európskej únie – Právo verejnosti na prístup k dokumentom – Nariadenie č. 1049/2001 – Výnimky z práva na prístup k dokumentom – Povinnosť odôvodnenia – Rozsah – Preukázanie existencie primerane predvídateľného a nie čisto hypotetického rizika zásahu do chráneného záujmu
(Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 1049/2001, odôvodnenie 11 a článok 4)
(pozri body 58 – 62, 74)
Inštitúcie Európskej únie – Právo verejnosti na prístup k dokumentom – Nariadenie č. 1049/2001 – Výnimky z práva na prístup k dokumentom – Ochrana verejného záujmu – Súdne preskúmanie – Rozsah – Obmedzenia
[Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 1049/2001, článok 4 ods. 1 písm. a)]
(pozri body 63 – 65)
Inštitúcie Európskej únie – Právo verejnosti na prístup k dokumentom – Nariadenie č. 1049/2001 – Výnimky z práva na prístup k dokumentom – Ochrana verejného záujmu – Verejná bezpečnosť – Rozsah – Vyváženie povinnosti oznámenia potrebami verejnej bezpečnosti
[Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 1049/2001, článok 4 ods. 1 písm. a) prvá zarážka a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 2016/1624, článok 8 ods. 3 a článok 74 ods. 2]
(pozri body 91 – 93)
Inštitúcie Európskej únie – Právo verejnosti na prístup k dokumentom – Nariadenie č. 1049/2001 – Výnimky z práva na prístup k dokumentom – Ochrana verejného záujmu – Verejná bezpečnosť – Odmietnutie prístupu – Povinnosť odôvodnenia – Rozsah
[Článok 296 ZFEÚ; nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 1049/2001, článok 4 ods. 1 písm. a) prvá zarážka]
(pozri body 107, 108, 112)
Zhrnutie
V rozsudku z 27. novembra 2019, Izuzquiza a Semsrott/Frontex (T‑31/18) Všeobecný súd zamietol žalobu podanú proti rozhodnutiu Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex) o zamietnutí prístupu k dokumentom obsahujúcim informácie o operácii Triton na základe výnimky týkajúcej sa ochrany verejného záujmu v oblasti verejnej bezpečnosti.
V predmetnej veci Luisa Izuzquiza a Arne Semsrott, žalobcovia, požiadali Frontex o prístup k dokumentom obsahujúcim informácie týkajúce sa názvu, druhu a vlajky všetkých lodí, ktoré použila Frontex v období od 1. júna do 30. augusta 2017 v centrálnej časti Stredozemného mora v rámci operácie Triton. Operácia Triton, ktorú začala Frontex v novembri 2014, mala zlepšiť dozor a kontrolu bezpečnosti hraníc prostredníctvom spoločných stráži a vybavenia, ktoré dali členské štáty k dispozícii. Frontex odmietla sprístupniť požadované dokumenty obsahujúce tieto informácie na základe výnimky stanovenej v článku 4 ods. 1 písm. a) prvej zarážke nariadenia č. 1049/2001 (
1
), ktorá sa zakladá na ochrane verejného záujmu týkajúceho sa verejnej bezpečnosti.
V prvom rade, pokiaľ ide o tvrdenie uvádzané žalobcami, podľa ktorého Frontex nepreskúmala, či sa na každý požadovaný dokument vzťahuje výnimka založená na verejnej bezpečnosti, Všeobecný súd pripomenul, že ak sa právo na prístup k dokumentom inštitúcií týka len existujúcich dokumentov, ktoré dotknutá inštitúcia skutočne má, rozdiel medzi existujúcim dokumentom a novým dokumentom, pokiaľ ide o elektronické databázy, sa musí vykonať na základe kritéria zodpovedajúceho technickým špecifikáciám týchto databáz. Za týchto okolností musia byť považované za existujúci dokument všetky informácie, ktoré môžu byť získané z elektronickej databázy v rámci jej bežného používania pomocou predprogramovaných vyhľadávacích nástrojov, aj keď tieto informácie ešte neboli zobrazené v tejto forme alebo nikdy neboli predmetom vyhľadávania zamestnancami inštitúcií. V dôsledku toho, ak vznikne dokument obsahujúci takéto informácie, dotknutá inštitúcia alebo agentúra nie je povinná vykonať individuálne preskúmanie každého z týchto dokumentov z ktorých pochádzajú požadované informácie, keďže je podstatné, že predmetné informácie boli predmetom takéhoto preskúmania.
Ďalej Všeobecný súd zdôraznil, že keďže výnimky stanovené v článku 4 nariadenia č. 1049/2001 sú výnimkami zo zásady čo najširšieho prístupu verejnosti k dokumentom, keď dotknutá inštitúcia rozhodne o zamietnutí prístupu k dokumentu, ktorého oznámenie sa požadovalo, prináleží jej v zásade poskytnúť vysvetlenia týkajúce sa toho, akým spôsobom by mohol prístup k tomuto dokumentu konkrétne a účinne narušiť záujem chránený výnimkou. Riziko takéhoto porušenia navyše musí byť primerane predvídateľné, a nie čisto hypotetické.
Nakoniec Všeobecný súd uviedol, že ak žalovaná inštitúcia alebo agentúra rozhoduje o žiadosti o sprístupnenie určitých informácií, nie je povinná v odôvodnení napadnutého aktu odhaliť skutočnosti, ktoré by v prípade, ak by boli uvedené informácie zverejnené, viedli k poškodeniu verejného záujmu, na ktorý sa vzťahuje výnimka, na ktorú sa odvoláva táto inštitúcia alebo agentúra. Ak by takáto povinnosť existovala, inštitúcia alebo agentúra tým, že poskytne tieto vysvetlenia o používaní, ktoré možno získať z požadovaných informácií, by sama osebe vytvorila situáciu, kde je jej konaním ohrozená verejná bezpečnosť, ktorú má za úlohu najmä chrániť. V tejto súvislosti Frontex tvrdila, že ak by boli požadované informácie zverejnené, bolo by možné, že by spolu s informáciami dostupnými verejnosti na niektorých internetových stránkach alebo námorných nástrojoch umožnili zistiť pozíciu hliadkových lodí, a že zločinecké siete, ktoré sa podieľajú na prevádzaní migrantov a obchodovaní s ľuďmi, keby disponovali týmito informáciami, by mohli prispôsobiť svoje činnosti tak, aby obišli hraničný dozor. Tieto vysvetlenia umožnili žalobcom pochopiť dôvody, pre ktoré im bol odmietnutý prístup k požadovaným informáciám.
(
1
)	Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (Ú. v. ES L 145, 2001, s. 43; Mim. vyd. 01/003, s. 331).