62002CJ0417_SK
Účastníci konania
Odôvodnenie
Výrok
Účastníci konania
Vo veci C‑417/02,
ktorej predmetom je žaloba o nesplnenie povinnosti podľa článku 226 ES, podaná 19. novembra 2002,
Komisia Európskych spoločenstiev,
v zastúpení: M. Patakia, splnomocnená zástupkyňa, s adresou na doručovanie v Luxemburgu,
žalobkyňa,
proti
Helénskej republike,
v zastúpení: E. Skandalou, splnomocnená zástupkyňa, s adresou na doručovanie v Luxemburgu,
žalovanej,
SÚDNY DVOR (prvá komora),
v zložení: predseda prvej komory P. Jann, sudcovia A. Rosas, S. von Bahr, K. Lenaerts a K. Schiemann (spravodajca),
generálna advokátka: J. Kokott,
tajomník: L. Hewlett, hlavná referentka,
so zreteľom na písomnú časť konania a po pojednávaní zo 4. marca 2004,
po vypočutí návrhov generálnej advokátky na pojednávaní 30. marca 2004,
vyhlásil tento
Rozsudok
Odôvodnenie
1. Svojou žalobou Komisia Európskych spoločenstiev navrhuje, aby Súdny dvor určil, že Helénska republika si tým, že prijala a ponechala v platnosti ustanovenia článku 3 ods. 1 písm. c) a 2 prezidentského dekrétu č. 107/1993 z 22. marca 1993 (ďalej len „dekrét č. 107/1993“) a že dovolila, aby Technico Epimelitirio Elladas (Grécka komora technikov, ďalej len „Komora technikov“), do ktorej sa musí zapísať ten, kto chce v Grécku vykonávať povolanie architekta, systematicky odmietala zápis štátnych príslušníkov z členských štátov Spoločenstva, ktorí sú držiteľmi diplomov, ktoré neboli vydané v Grécku a ktoré mali byť uznané na základe smernice Rady 85/384/EHS z 10. júna 1985 o vzájomnom uznávaní diplomov, osvedčení a iných dokladov o formálnych kvalifikáciách v oblasti architektúry a o opatreniach na uľahčenie účinného uplatňovania práva usadiť sa a slobody poskytovať služby (Ú. v. ES L 223, s.15), nesplnila povinnosti, ktoré jej vyplývajú z tejto smernice.
Právny rámec a konanie pred podaním žaloby
2. Články 2 až 9 smernice 85/384 stanovujú všeobecné pravidlá pre prístup k činnostiam v oblasti architektúry. Na zjednodušenie fungovania systému vzájomného uznávania článok 7 ods. 1 smernice 85/384 stanovuje, že každý členský štát čo najskôr oznámi ostatným členským štátom a súčasne Komisii zoznam diplomov, osvedčení a iných dokladov o vzdelaní, ktoré sa udeľujú v rámci jeho územia, a ktoré spĺňajú kritériá stanovené v článkoch 3 a 4, spolu s inštitúciami a orgánmi, ktoré ich udeľujú. Podľa článku 7 ods. 2 Komisia na informačné účely uverejní tieto zoznamy v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev
(ďalej len „úradný vestník“) po uplynutí trojmesačnej doby, nasledujúcej po ich oznámení.
3. Článok 10 smernice 85/384 upravuje uznávanie dokladov o dosiahnutom vzdelaní, ktoré na základe nadobudnutých práv umožňuje prístup k činnostiam v oblasti architektúry. Podľa tohto článku každý členský štát uzná diplomy, osvedčenia a iné doklady o vzdelaní, uvedené v článku 11, ktoré udelili iné členské štáty štátnym príslušníkom iných členských štátov, kde už títo štátni príslušníci nadobudli tieto doklady o vzdelaní v čase oznámenia tejto smernice, alebo kde sa ich štúdium, vedúce k získaniu takýchto diplomov, osvedčení alebo iných dokladov o vzdelaní, začína najneskôr počas tretieho akademického roka nasledujúceho po tomto oznámení, aj keď tieto doklady o vzdelaní nespĺňajú minimálne požiadavky stanovené v kapitole II tejto smernice, poskytujúc im, pokiaľ ide o začatie vykonávania a vykonávanie činností, ten istý účinok v rámci svojho územia, ako majú diplomy, osvedčenia alebo iné doklady o vzdelaní, ktoré v architektúre sám udeľuje.
4. Podľa článku 20 ods. 1 smernice 85/384 sa konanie na získanie povolenia na začatie vykonávania činností osobe v oblasti architektúry musí ukončiť čo najskôr, najneskôr do troch mesiacov od predloženia všetkých dokumentov, ktoré sa vzťahujú na túto osobu, bez toho, aby bolo dotknuté oneskorenie spôsobené akýmkoľvek odvolaním, ktoré je možné podať po skončení tohto konania.
5. Grécko prijalo dekrét č. 107/1993 okrem iného na prebratie smernice 85/384.
6. Podľa článku 3 ods. 1 písm. c) dekrétu č. 107/1993 závisí udelenie povolenia Komory technikov na výkon povolania architekta okrem iného od toho, či je predložené osvedčenie vydané príslušnými orgánmi členského štátu pôvodu alebo členského štátu, z ktorého cudzí štátny príslušník prichádza, ktoré potvrdzuje, že diplomy alebo iné doklady o vzdelaní sú tými dokladmi, ktoré stanovuje tento dekrét. Dekrét č. 107/1993 bol novelizovaný dekrétom č. 272/2000 zo 17. októbra 2000 (ďalej len „novelizovaný dekrét č.107/1993“). Článok 3 ods. 1 písm. c) novelizovaného dekrétu č.107/1993 odvtedy požadoval, aby príslušné orgány členského štátu pôvodu alebo členského štátu, z ktorého cudzí štátny príslušník prichádza v prípadoch, keď doklady o vzdelaní a školy, ktoré ich vydávajú, nie sú výslovne uvedené v prílohách k článku 13 novelizovaného dekrétu č. 107/1993, vydávali takéto osvedčenie. Tieto prílohy obsahujú všetky diplomy, osvedčenia a iné doklady o vzdelaní, uvedené na zozname, ktorý Komisia uverejnila na základe článku 7 ods. 2 smernice 85/384.
7. Podľa článku 3 ods. 2 dekrétu č. 107/1993 osoby, ktoré žiadali o zápis do Komory technikov museli predložiť úradný preklad dokladov uvedených v článku 3 ods. 1 písm. c) dekrétu č. 107/1993 do gréčtiny. Článok 3 ods. 2 novelizovaného dekrétu č. 107/1993 dopĺňa, že doklady musia byť úradne preložené do gréčtiny príslušnými orgánmi krajiny pôvodu alebo krajiny, z ktorej cudzí štátny príslušník prichádza.
8. Po preskúmaní oznámených textov predpisov a početných sťažností, týkajúcich sa činnosti Komory technikov, ktorá od roku 1996 systematicky odmietala zápis štátnych príslušníkov členských štátov, ktorí boli držiteľmi diplomov uznávaných na základe smernice 85/384, Komisia vytýkala gréckej vláde nesprávne prebratie a aplikáciu smernice 85/384. Potom, ako vyzvala Helénsku republiku, aby predložila svoje pripomienky, zaslala v súlade s postupom upraveným v článku 226 ods. 1 ES tomuto členskému štátu 24. februára 2000 odôvodnené stanovisko, v ktorom ho vyzvala, aby prijal požadované opatrenia na splnenie svojich povinností, ktoré mu vyplývajú zo smernice 85/384 v lehote dvoch mesiacov od jeho doručenia.
9. Potom, ako Komisia preskúmala odpovede gréckej vlády, dospela k názoru, že porušenie, ktoré konštatovala v odôvodnenom stanovisku, pokračuje, a preto sa rozhodla podať túto žalobu.
O žalobe
10. Na podporu svojej žaloby Komisia vzniesla tri žalobné dôvody. V štádiu repliky sa však rozhodla vziať späť žalobný dôvod týkajúci sa článku 3 ods. 2 novelizovaného dekrétu č. 107/1993.
O prvom žalobnom dôvode týkajúcom sa článku 3 ods. 1 písm. c) novelizovaného dekrétu č. 107/1993
Tvrdenia účastníkov konania
11. Prvým žalobným dôvodom Komisia vytýka gréckej vláde, že v článku 3 ods. 1 písm. c) novelizovaného dekrétu č. 107/1993 stanovila povinnosť, ktorá nie je v súlade s ustanoveniami smernice 85/384. Článok 27 smernice 85/384 totiž stanovuje, že takéto potvrdenie hodnovernosti môže byť vyžadované len vo výnimočných prípadoch, ak existujú dôvodné pochybnosti. Takýto prípad však nenastáva pri uvedenej povinnosti, ktorá má najmä odstraňovať značné prieťahy, ktoré boli zistené pri aktualizácii príloh novelizovaného dekrétu č. 107/1993. Tak sa posledná aktualizácia s viac ako desaťmesačným oneskorením týkala iba oznámenia Komisie zo 4. decembra 1999.
12. Grécka vláda vo svojom vyjadrení k žalobe uviedla, že článok 3 ods. 1 písm. c) novelizovaného dekrétu č. 107/1993 mal zjednodušiť priebeh konania o zápis na príslušnom orgáne v záujme žiadateľov v tých prípadoch, keď existuje rozpor medzi aktualizovanou prílohou k tejto smernici a prílohou k uvedenému dekrétu. Tento rozpor je spôsobený časovou náročnosťou, ktorá je zvyčajne potrebná pre aktualizáciu prílohy k článku 13 novelizovaného dekrétu č. 107/1993.
13. Grécka vláda ďalej svoju argumentáciu založila na pätnástom odôvodnení smernice 85/384, podľa ktorého členské štáty môžu predpísať, že oprávnené osoby na doplnenie dokladov o vzdelaní musia predložiť osvedčenie od príslušných orgánov členského štátu pôvodu alebo členského štátu, z ktorého prichádzajú, potvrdzujúce, že ide o vzdelanie, ktoré je uvedené v tejto smernici.
14. Grécka vláda vo svojej duplike proti tomu uviedla, že článok 3 ods. 1 písm. c) novelizovaného dekrétu č. 107/1993 ako reakcia na výhradu Komisie bude upravený. V dôsledku toho bude povinnosť predložiť predmetné osvedčenie zrušená a pokiaľ príslušný výnos ministra nebude ešte uverejnený, bude postačovať, keď oprávnená osoba uvedie odkaz na uverejnenie svojich dokladov o kvalifikácii v úradnom vestníku. Následne vláda oznámila Súdnemu dvoru, že 17. februára 2004 bol zverejnený prezidentský dekrét, ktorý zrušil novelizovaný dekrét č. 107/1993 a zaviedol vyššie uvedené zmeny.
Posúdenie Súdnym dvorom
15. Z právnej argumentácie Komisie vyplýva, že žalobný dôvod sa vzťahuje na článok 3 ods. 1 písm. c) novelizovaného dekrétu č. 107/1993. Odôvodnené stanovisko Komisie sa ale vzťahuje na tento predpis v znení pred jeho zmenou. Je teda potrebné zaoberať sa otázkou prípustnosti prvého žalobného dôvodu z úradnej moci aj bez návrhu gréckej vlády.
16. Na základe svojej judikatúry môže totiž Súdny dvor i bez návrhu skúmať, či sú splnené podmienky na podanie žaloby o nesplnenie povinnosti stanovené v článku 226 ES (rozsudok z 31. marca 1992, Komisia/Taliansko, C‑362/90, Zb. s. I‑2353, bod 8).
17. Ďalej z judikatúry Súdneho dvora vyplýva, že odôvodnené stanovisko Komisie a žaloba musia byť založené na rovnakých žalobných dôvodoch. To však neznamená, že v každom prípade sa vyžaduje úplný súlad medzi vnútroštátnymi ustanoveniami, ktoré sú uvedené v odôvodnenom stanovisku, a predpismi uvedenými v žalobe. Pokiaľ dôjde k legislatívnej zmene medzi dvoma fázami konania, postačuje, ak systém, zavedený právnou úpravou napadnutou v čase pred začatím súdneho konania, ostal celkovo zachovaný v podobe nových opatrení, ktoré členský štát prijal po odôvodnenom stanovisku a ktoré boli napadnuté žalobou (rozsudok zo 17. novembra 1992, Komisia/Grécko, C‑105/91, Zb. s. I‑5871, bod 13).
18. V prejednávanej veci je potrebné konštatovať, že základná povinnosť uvedená v článku 3 ods. 1 písm. c) dekrétu č. 107/1993, totiž povinnosť predložiť osvedčenie potvrdzujúce, že predložené doklady o kvalifikácii sú tie, ktoré sú uvedené v tomto dekréte, bola prevzatá aj do článku 3 ods. 1 písm. c) zmeneného dekrétu č. 107/1993. Z toho vyplýva, že v rámci tejto žaloby predmetom skúmania vo veci samej bude pôvodné znenie dekrétu č. 107/1993. Z toho ďalej vyplýva, že žalobný dôvod je prípustný.
19. Vo veci samej je potrebné uviesť, že dotknuté osoby na základe článku 3 ods. 1 písm. c) dekrétu 107/1993 museli predložiť dodatočný dôkaz, ktorý smernica 85/384 nestanovila. Odradzujúci účinok tejto povinnosti bol v rozpore s cieľom zjednodušiť skutočný výkon práva usadiť sa, ktorý má byť dosiahnutý a zabezpečený smernicou 85/384 a článkom 43 ES.
20. Bežné lehoty, potrebné na aktualizáciu príloh dekrétu č. 107/1993, ktoré uvádza grécka vláda, nemôžu odôvodňovať prekážky, ktoré bránia prístupu k výkonu povolania architekta v Grécku. Podľa judikatúry Súdneho dvora nemôžu prekážky interného charakteru, ktoré súvisia s podmienkami tvorby právnych a správnych predpisov, zbaviť členské štáty povinností uložených právom Spoločenstva (pozri najmä rozsudok zo 7. decembra 2000, Komisia/Francúzsko, C‑374/98, Zb. s. I‑10799, bod 13).
21. Čo sa týka tvrdenia gréckej vlády vychádzajúceho z pätnásteho odôvodnenia smernice 85/384, treba konštatovať, že znenie tohto odôvodnenia ako také nemôže slúžiť ako právny základ pre požiadavku predložiť osvedčenie vydané príslušnými orgánmi členského štátu pôvodu alebo členského štátu, z ktorého cudzí štátny príslušník prichádza.
22. V súvislosti so skutočnosťou, že grécka vláda prijala právnu úpravu, ktorou ruší povinnosť oprávnených osôb predložiť osvedčenie príslušných orgánov členského štátu pôvodu alebo členského štátu, z ktorého cudzí štátny príslušník prichádza, treba uviesť, že z ustálenej judikatúry vyplýva, že skutočnosť nesplnenia si povinnosti sa posudzuje s ohľadom na právny stav platný v členskom štáte v čase uplynutia lehoty stanovenej v odôvodnenom stanovisku a že zmeny, ku ktorým došlo neskôr nemôže Súdny dvor zohľadniť (pozri najmä rozsudok z 25. mája 2000, Komisia/Grécko, C‑384/97, Zb. s. I‑3823, bod 35).
23. V prejednávanej veci bola Helénska republika vyzvaná odôvodneným stanoviskom zaslaným 24. februára 2000, aby prijala požadované opatrenia na dosiahnutie súladu s týmto stanoviskom v lehote dvoch mesiacov. Až vo februári 2004 grécka vláda zverejnila prezidentský dekrét, ktorý rušil povinnosť predložiť predmetné osvedčenie.
24. Prvý žalobný dôvod uplatnený Komisiou je preto dôvodný.
O druhom žalobnom dôvode týkajúcom sa praxe Komory technikov
Tvrdenia účastníkov konania
25. Svojím druhým žalobným dôvodom Komisia uplatňuje, že správna prax Komory technikov svedčí o nesprávnom uplatňovaní smernice 85/384, lebo táto komora neposudzuje žiadosti o zápis v lehotách stanovených smernicou 85/384 ani žiadateľom neoznamuje dôvody zamietnutia ich žiadostí. Komisia listom z 5. novembra 2001 požiadala o informácie o vybavovaní žiadostí o zápis do Komory technikov niektorých architektov, ktoré boli podané pred siedmimi až desiatimi mesiacmi, na ktoré žiadatelia nedostali odpoveď. K 1. aprílu 2002 žiadatelia ešte stále nedostali odpoveď.
26. Grécka vláda nepopiera, že sa mohli v postupe správy Technickej komory vyskytnúť nedostatky, ktoré mali vplyv na lehoty vybavovania žiadostí uchádzačov o zápis do zoznamu architektov, no uviedla, že so zreteľom na časté zemetrasenia v Grécku Komora technikov musí dôkladne preskúmať spisy, aby overila schopnosti žiadateľov v oblasti prevencie rizík súvisiacich so seizmickou činnosťou.
27. Súdny dvor vyzval grécku vládu, aby písomne uviedla presné údaje o spracovaní žiadostí o zápis do Komory technikov a pri každej aby uviedla dátum podania žiadosti, dátum zápisu do registra a prípadne dátum, kedy si Komora vyžiadala od žiadateľa doplňujúce doklady.
28. Grécka vláda vo svojej odpovedi 21. januára 2004 uviedla, že k tomuto dátumu bolo podaných 41 žiadostí o zápis. Z prieskumu týchto žiadostí vyplýva, že:
– 9 architektov bolo zapísaných,
– 2 architekti vyhlásili, že sa vzdávajú svojho zápisu,
– 14 architekti, ktorí podali žiadosť v rokoch 1988 až 2002 a doplnili svoje podklady, boli rozhodnutím z 8. januára 2004 zapísaní,
– 12 spisov zodpovedajúcich žiadostiam, ktoré boli podané v rokoch 1992 až 2002, zostalo neúplných,
– 4 žiadosti bez priložených dokladov boli podané v roku 2003.
Posúdenie Súdnym dvorom
29. Na základe informácií, ktoré uviedla grécka vláda vo svojej odpovedi z 21. januára 2004, Súdny dvor konštatuje, že v čase uplynutia lehoty stanovenej v odôvodnenom stanovisku, konanie o zápis ôsmych z uvedených 14 architektov, ukončené 8. januára 2004, trvalo dlhšie ako tri mesiace, lebo príslušné žiadosti boli podané v rokoch 1989, 1995, 1996, 1997 a 1998.
30. Čo sa týka uvedených ďalších 12 spisov, úradná výzva, ktorou boli dotknuté osoby vyzvané, aby doplnili svoje podklady, bola poslaná až 30. decembra 2002, hoci 6 z nich podali svoju žiadosť roku 1992, resp. 1995, 1997, 1998, 1999 a roku 2000. Z toho vyplýva, že ku dňu, rozhodujúcemu na určenie, či došlo k nesplneniu povinnosti, teda po uplynutí lehoty dvoch mesiacov od oznámenia odôvodneného stanoviska z 24. februára 2004, týchto 6 osôb, z ktorých niektoré podali svoje žiadosti pred niekoľkými rokmi, nedostalo zo strany Komory technikov žiadne úradné oznámenie, ktorým by boli vyzvané na doplnenie svojich podkladov a v ktorom by boli uvedené chýbajúce doklady.
31. Je potrebné uviesť, že podľa článku 20 smernice 85/384 konanie o prijatí oprávnenej osoby na výkon niektorej z činností v oblasti architektúry musí byť ukončené čo najskôr, najneskôr však do troch mesiacov od predloženia všetkých dokumentov, ktoré sa vzťahujú na túto osobu. Jediné výnimky sú prípustné v prípade, že je podané odvolanie alebo v prípadoch stanovených v čl. 17 ods. 4 a 18 ods. 2 smernice 85/384, kedy je potrebné pristúpiť k novému preskúmaniu podkladov, ak sa prijímajúci členský štát dozvie o závažných a konkrétnych skutočnostiach, ktoré nastali pred usadením sa príslušnej osoby v tomto štáte, alebo sa dozvie, že vyhlásenie uvedené v článku 17 ods. 3 obsahuje nesprávne údaje. V takom prípade členský štát pôvodu alebo členský štát, z ktorého cudzí štátny príslušník prichádza môže byť o tom informovaný a preveriť správnosť týchto údajov. Svoju odpoveď dožiadaný štát musí zaslať v lehote troch mesiacov.
32. Grécka vláda sa neodvoláva na žiadnu z týchto výnimiek.
33. Čo sa týka nutnosti overiť kvalifikáciu žiadateľov v oblasti ochrany pred nebezpečenstvom súvisiacim so zemetrasením, ktorou grécka vláda odôvodňuje prieťahy vo vybavovaní spisov, nemôže táto okolnosť odôvodňovať také dlhé lehoty pri zápise architektov, ani prieťahy pri zasielaní výzvy na predloženie chýbajúcich dokladov dotknutým osobám.
34. Účinný a rýchly priebeh konania o zápis je jedným z cieľov smernice 85/384. Požiadavka, aby oprávnené osoby boli v čo najkratšom čase zapísané, sa vzťahuje na celý proces vybavovania žiadostí a znamená tiež, že dotknutá osoba musí byť v čo najkratšom čase vyzvaná na doplnenie svojej žiadosti predložením chýbajúcich dokladov. Táto povinnosť patrí k tým povinnostiam, ktoré vyplývajú z článku 43 ES, ktorý má za cieľ odstrániť obmedzovanie slobody usadenia sa.
35. Grécka vláda neuviedla žiadny dôvod, ktorý by odôvodňoval príliš dlhú dobu konania jej príslušných orgánov pri spracovaní spisov a nepredložila žiadny dôkaz dokazujúci, že toto zdržanie bolo spôsobené nedbanlivosťou dotknutých osôb.
36. Druhý žalobný dôvod uplatnený Komisiou je preto dôvodný.
O trovách
37. Podľa článku 69 ods. 2 rokovacieho poriadku účastník konania, ktorý vo veci nemal úspech, je povinný nahradiť trovy konania, ak to bolo v tomto zmysle navrhnuté. Keďže Komisia navrhla zaviazať Helénsku republiku na náhradu trov konania a táto nemala úspech vo svojich dôvodoch, je opodstatnené zaviazať ju na náhradu trov konania.
Výrok
Z týchto dôvodov Súdny dvor (prvá komora) rozhodol a vyhlásil:
1) Helénska republika si tým, že prijala a ponechala v platnosti ustanovenia článku 3 ods. 1 písm. c) prezidentského dekrétu č. 107/1993 z 22. marca 1993 a tým, že dovolila, aby Technico Epimelitirio Elladas (Grécka komora technikov), do ktorej sa musí zapísať ten, kto chce v Grécku vykonávať povolanie architekta so značnými prieťahmi spracovávala spisy a zapisovala štátnych príslušníkov členských štátov Spoločenstva, ktorí sú držiteľmi zahraničných diplomov, ktoré mali byť uznané na základe smernice Rady 85/384/EHS z 10. júna 1985 o vzájomnom uznávaní diplomov, osvedčení a iných dokladov o formálnych kvalifikáciách v oblasti architektúry a o opatreniach na uľahčenie účinného uplatňovania práva usadiť sa a slobody poskytovať služby, nesplnila povinnosti, ktoré jej vyplývajú z tejto smernice.
2) Helénska republika je povinná nahradiť trovy konania.