61979CJ0006_DA
Dommens præmisser
Afgørelse om sagsomkostninger
Afgørelse
Dommens præmisser
1 SAGSOEGEREN, SOM ER TJENESTEMAND I LOENKLASSE LA 4 OG REVISOR VED DEN ITALIENSKE AFDELING AF RAADETS SPROGTJENESTE, HAR DEN 5 . JANUAR OG DEN 20 . JUNI 1979 ANLAGT TO SAGER MED PAASTAND OM DELVIS ANNULLATION AF DEN OVER HAM FOR PERIODEN 1 . NOVEMBER 1975 TIL 31 . OKTOBER 1977 UDFAERDIGEDE UDTALELSE .
TVISTENS FORHISTORIE
2 UDTALELSEN FRA DEN BEDOEMMER, SOM ER LEDER AF DEN FOERSTE AFDELING VED SPROGTJENESTEN, BLEV UDFAERDIGET DEN 16 . FEBRUAR 1978 OG DEN 21 . FEBRUAR MEDDELT SAGSOEGEREN, SOM TILFOEJEDE EN RAEKKE BEMAERKNINGER OG ANMODEDE OM, AT UDTALELSEN BLEV BEHANDLET PAA NY .
3 UDTALELSEN FRA DEN ANDEN BEDOEMMER, SOM ER DIREKTOER FOR OPERATIONELLE ANLIGGENDER OG OVERSAETTELSER, BLEV UDFAERDIGET DEN 15 . MARTS 1978 OG MEDDELT SAGSOEGEREN, SOM DEN 21 . MARTS GJORDE INDSIGELSE OGSAA MOD DEN ANDEN BEDOEMMERS VURDERINGER OG TILKENDEGAV, AT HAN VILLE INDGIVE EN KLAGE I HENHOLD TIL VEDTAEGTENS ARTIKEL 90 . DENNE KLAGE BLEV DEN 9 . JUNI S.AA . INDGIVET TIL RAADETS GENERALSEKRETAER .
4 GENERALSEKRETAEREN FORELAGDE HEREFTER, I MEDFOER AF RAADETS AFGOERELSE AF 18 . OKTOBER 1977 OM FASTSAETTELSE AF DE ALMINDELIGE GENNEMFOERELSESBESTEMMELSER TIL TJENESTEMANDSVEDTAEGTENS ARTIKEL 43 VEDROERENDE UDTALELSER, SAGEN FOR ' BEDOEMMELSESUDVALGET ', SOM IFOELGE DENNE BESLUTNING SKAL INTERVENERE I TILFAELDE, HVOR EN TJENESTEMAND IKKE ANERKENDER DEN OVER HAM UDFAERDIGEDE UDTALELSE . DEN 13 . JULI 1978 AFGAV ' GRUPPEN MED BEGRAENSET DELTAGERKREDS ', SOM ER NEDSAT AF BEDOEMMELSESUDVALGET, EN ERKLAERING, SOM BLEV MEDDELT SAGSOEGEREN .
5 EFTER DENNE ERKLAERING AENDREDE DEN ANDEN BEDOEMMER DEN 28 . JULI 1978 FORMULERINGEN AF SIN VURDERING ISAER PAA ET PUNKT, SOM HAVDE FREMKALDT EN SAERLIG KRAFTIG KRITIK FRA SAGSOEGERENS SIDE . DEN AENDREDE UDTALELSE BLEV AF GENERALSEKRETAEREN MEDDELT SAGSOEGEREN DEN 5 . SEPTEMBER 1978 . DA SAGSOEGEREN NAEGTEDE AT ANERKENDE DEN AENDREDE UDTALELSE, BESLUTTEDE GENERALSEKRETAEREN DEN 24 . OKTOBER 1978 AT FORELAEGGE DEN FOR BEDOEMMELSESUDVALGET IN PLENO .
6 UDEN AT AFVENTE DENNES ERKLAERING ANLAGDE SAGSOEGEREN DEN 5 . JANUAR 1979 DEN FOERSTE SAG, SOM ER REGISTRERET UNDER NR . 6/79 .
7 BEDOEMMELSESUDVALGET AFGAV SIN ERKLAERING DEN 15 . FEBRUAR 1979 . UDVALGET KOM TIL DET RESULTAT, AT VURDERINGEN I DEN AENDREDE UDTALELSE, MED EN LIDT ANDEN FORMULERING, ' KUNNE VAERE ET GODT GRUNDLAG ' . HEREFTER UDFAERDIGEDE DEN ANDEN BEDOEMMER UDTALELSEN I DENNES ENDELIGE FORM, HVORVED HAN TOG HENSYN TIL DE AF BEDOEMMELSESUDVALGET FREMSATTE BEMAERKNINGER . VED SKRIVELSE AF 20 . MARTS 1979 MEDDELTE GENERALSEKRETAEREN SAGSOEGEREN FOELGENDE : ' JEG STADFAESTER DENNE UDTALELSE OG TILSENDER DEM DEN I BILAG, HVORVED KLAGEPROCEDUREN ER BRAGT TIL AFSLUTNING ' .
8 DEN 29 . MARTS 1979 UNDERSKREV SAGSOEGEREN DEN ENDELIGE UDTALELSE, HVORVED HAN TOG FORBEHOLD VEDROERENDE FORTSAETTELSEN AF DE RETSLIGE SKRIDT . DEN 20 . JUNI 1979 ANLAGDE HAN DEN ANDEN SAG, REGISTRERET UNDER NR . 97/79, SOM VEDROERER UDTALELSEN I DENNES ENDELIGE FORM, OG HAN ANMODEDE SAMTIDIG OM, AT DEN MAATTE BLIVE FORENET MED DEN TIDLIGERE ANLAGTE SAG .
9 VED ET DOKUMENT AF 23 . JULI 1979, INDGIVET I MEDFOER AF PROCESREGLEMENTETS ARTIKEL 91, STK . 1, HAR RAADET ANMODET DOMSTOLEN OM AT TRAEFFE AFGOERELSE VEDROERENDE FORMALITETEN I DEN ANDEN SAG, FOER REALITETSBEHANDLINGEN PAABEGYNDTES . VED KENDELSE AF 16 . OKTOBER 1979 HAR DOMSTOLEN BESLUTTET AT BEHANDLE FORMALITETEN SAMMEN MED REALITETEN .
10 VED KENDELSE AF 16 . OKTOBER 1979 HAR DOMSTOLEN FORENET DE TO SAGER .
11 ENDELIG BEMAERKES, AT PARTERNE NU ER ENIGE OM, AT DE FORENEDE SAGER UDELUKKENDE VEDROERER UDTALELSEN I DENNES ENDELIGE FORM, SAALEDES SOM DEN FREMTRAEDER MED DE AENDRINGER, SOM DEN ANDEN BEDOEMMER INDFOEJEDE I UDTALELSEN AF 2 . MARTS 1979, EFTER AT BEDOEMMELSESUDVALGET HAVDE FREMSAT SINE BEMAERKNINGER . DET ER DERFOR OVERFLOEDIGT AT TRAEFFE AFGOERELSE VEDROERENDE SAGSOEGERENS INDVENDINGER OVER FOR DEN FOERSTE VERSION AF UDTALELSEN PAA DE PUNKTER, HVOR DENNE IKKE STEMMER OVERENS MED DEN ENDELIGE UDTALELSE .
FORMALITETEN
12 RAADET HAR GJORT GAELDENDE, AT BEGGE SAGER MAA AFVISES . ANBRINGENDET OM, AT DEN FOERSTE SAG MAA AFVISES, BYGGER I DET VAESENTLIGSTE PAA, AT SAGEN BLEV REJST FOR TIDLIGT, EFTERSOM SAGSOEGEREN ANLAGDE DEN, FOER DEN INTERNE PROCEDURE, SOM ER FASTSAT I RAADETS AFGOERELSE AF 18 . OKTOBER 1977, VAR TILENDEBRAGT . FOR SAA VIDT ANGAAR DEN ANDEN SAG, BYGGER RAADETS INDSIGELSE I DET VAESENTLIGSTE PAA, AT DER IKKE BLEV INDGIVET EN FORUDGAAENDE KLAGE TIL ANSAETTELSESMYNDIGHEDEN I HENHOLD TIL VEDTAEGTENS ARTIKEL 90, STK . 2 .
13 DA SAGERNE ANGAAR UDTALELSEN I DENNES ENDELIGE FORM, SKAL DET FOERST UNDERSOEGES, OM SAG 97/79 KAN ANTAGES TIL REALITETSBEHANDLING .
14 DET FREMGAAR AF STAEVNINGEN INDGIVET DEN 20 . JUNI 1979, AT SAGSOEGERENS KLAGE RETTEDE SIG MOD DEN UDTALELSE, SOM BLEV ENDELIG EFTER GENERALSEKRETAERENS SKRIVELSE AF 20 . MARTS 1979 .
15 UNDER DISSE OMSTAENDIGHEDER KAN NAEVNTE SKRIVELSE OPFATTES SAALEDES, AT DEN BRINGER DEN I VEDTAEGTENS ARTIKEL 91 OMHANDLEDE FRIST FOR AT ANLAEGGE SAG TIL AT LOEBE, OG AT DER IKKE HERUDOVER KAN REJSES KRAV OM FORUDGAAENDE INDGIVELSE AF EN FORMEL KLAGE I HENHOLD TIL ARTIKEL 90 . UNDER HENSYN TIL KARAKTEREN AF UDTALELSER, SOM UDTRYKKER BEDOEMMERNES FRIT DANNEDE OPFATTELSE OG IKKE ANSAETTELSESMYNDIGHEDENS VURDERING, KAN INDGIVELSEN AF EN FORMEL KLAGE I HENHOLD TIL ARTIKEL 90 IKKE ANSES FOR EN NOEDVENDIG FORUDSAETNING FOR AT ANLAEGGE SAG . AF LIGNENDE GRUNDE, SOM DOMSTOLEN HAR ANFOERT OM AFGOERELSER FRA DE VED UDVAEL
GELSESPROEVER NEDSATTE UDVAELGELSESKOMITEER ( JF . DOM, AFSAGT AF DOMSTOLENS FOERSTE AFDELING AF 16 . 3 . 1978 I SAG 7/77, WULLERSTORFF UND URBAIR MOD KOMMISSIONEN, SML ., S . 769 ), MAA DET SAALEDES FASTSLAAS, AT DER KAN ANLAEGGES SAG MOD EN UDTALELSE FRA DET OEJEBLIK, HVOR UDTALELSEN KAN ANSES FOR ENDELIG, OG AT DER IKKE HERUDOVER KAN REJSES KRAV OM FORUDGAAENDE INDGIVELSE AF EN KLAGE I HENHOLD TIL ARTIKEL 90 . I DEN FORELIGGENDE SAG MAA UDTALELSEN ANSES FOR ENDELIG FRA DET TIDSPUNKT, HVOR DEN BLEV MEDDELT SAGSOEGEREN VED GENERALSEKRETAERENS SKRIVELSE AF 20 . MARTS 1979 .
16 DE ANBRINGENDER, SOM RAADET HAR GJORT GAELDENDE TIL STOETTE FOR AT AFVISE SAG 97/79, MAA DERFOR FORKASTES . DA DETTE SOEGSMAAL RETTER SIG MOD DEN OMSTRIDTE UDTALELSE SOM HELHED, I DENNES ENDELIGE FORM, ER DET UNOEDVENDIGT AT TRAEFFE AFGOERELSE VEDROERENDE DE FORMALITETSINDSIGELSER, SOM ER REJST OVER FOR SAG 6/79 .
REALITETEN
17 EFTER AT HAVE OPGIVET SIN KRITIK AF VISSE DELE AF DEN FOERSTE VERSION AF UDTALELSEN, HAR SAGSOEGEREN OVER FOR DEN ENDELIGE UDTALELSE OPRETHOLDT TRE KLAGEPUNKTER, SOM VEDROERER BESKRIVELSEN AF HANS OPGAVER, VURDERINGEN AF HANS TJENSTLIGE ADFAERD OG VISSE BEMAERKNINGER UNDER AFSNITTET ' GENEREL VURDERING ' .
18 FOER DISSE KLAGEPUNKTER UNDERSOEGES, SKAL DET NAERMERE BESTEMMES, HVILKEN KARAKTER UDTALELSERNE HAR, OG HVOR LANGT DEN DOMSKONTROL RAEKKER, SOM UDTALELSERNE KAN UNDERKASTES .
19 IFOELGE VEDTAEGTENS ARTIKEL 43 ' UDFAERDIGES DER FOR HVER TJENESTEMAND . . . ( REGELMAESSIGT OG MINDST HVERT ANDET AAR ) . . . EN UDTALELSE VEDROERENDE HANS KVALIFIKATIONER, TJENSTLIGE INDSATS OG ADFAERD I HENHOLD TIL DE BETINGELSER, HVER INSTITUTION FASTSAETTER I OVERENSSTEMMELSE MED BESTEMMELSERNE I ARTIKEL 110 . TJENESTEMANDEN GOERES BEKENDT MED UDTALELSENS INDHOLD . HAN HAR RET TIL AT TILFOEJE ENHVER BEMAERKNING, HAN FINDER NOEDVENDIG ' .
20 UDTALELSEN ER ET INTERNT DOKUMENT, SOM I FOERSTE RAEKKE HAR TIL FORMAAL AT SIKRE ADMINISTRATIONEN REGELMAESSIGE OPLYSNINGER OM, HVORLEDES TJENESTEMANDEN UDFOERER DE OPGAVER, DER ER PAALAGT HAM, OG HOERER IKKE TIL BLANDT DE RETSAKTER,
SOM DIREKTE FASTLAEGGER TJENESTEMAENDENES VEDTAEGTSMAESSIGE STILLING, HVILKE RETSAKTER SOM SAADANNE SKAL VAERE UNDERKASTET DEN FULDE LEGALITETSKONTROL, SOM ER FASTSAT I TRAKTATEN OG VEDTAEGTEN . SOM DOMSTOLEN TIDLIGERE HAR UNDERSTREGET I ANDRE SAGER ( ANDEN AFDELINGS DOM AF 17 . 3 . 1971, SAG 29/70, MARCATO, SML ., 1971, S . 37 ; ORG . REF . RECUEIL S . 243, OG FOERSTE AFDELINGS DOM AF 25 . 11 . 1976 I SAG 122/75, KUSTER, SML ., S . 1685 ), INDEHOLDER UDTALELSERNE VURDERINGER, SOM KUN, BORTSET FRA MANGLER VED FORMEN ELLER AABENBARE FAKTISKE VILDFARELSER, KAN UNDERKASTES DOMSTOLSKONTROL TIL EFTERPROEVELSE AF, OM DE PERSONER, DER ER BETROET UDSTEDELSEN AF DISSE DOKUMENTER, HERVED HAR FORFULGT USAGLIGE FORMAAL . NORMALT ER UDOEVELSEN AF DEN BEFOEJELSE TIL AT TILFOEJE DERES BEMAERKNINGER TIL UDTALELSEN, SOM ER TILLAGT TJENESTEMAEND VED VEDTAEGTENS ARTIKEL 43, TILSTRAEKKELIG GARANTI SAMMEN MED DE INTERNE KLAGEPROCEDURER, SOM ER FASTSAT I RAADETS BESLUTNING AF 18 . OKTOBER 1977 . DET ER PAA BAGGRUND AF DISSE BETRAGTNINGER, SAGSOEGERENS KLAGEPUNKTER SKAL UNDERSOEGES .
KLAGEPUNKTET VEDROERENDE OPGAVEBESKRIVELSEN
21 FOR DET FOERSTE HAR SAGSOEGEREN BEBREJDET BEDOEMMERNE, AT DE HAR ANGIVET, AT HAN FORETOG VISSE IKKE-REVIDEREDE OVERSAETTELSER VED SIDEN AF SIT ARBEJDE SOM REVISOR . HAN HAEVDER, AT HAN I KRAFT AF SIN STILLING SOM REVISOR IKKE SELV, BORTSET FRA VISSE UNDTAGELSER, HAR OVERSAT I DEN PAAGAELDENDE PERIODE ; HAN BETRAGTER DERFOR DENNE BESKRIVELSE AF SINE OPGAVER SOM ET FORSOEG PAA AT NEDVURDERE HANS VIRKSOMHED SOM REVISOR .
22 DETTE KLAGEPUNKT VISER, AT SAGSOEGEREN HAR EN FEJLAGTIG OPFATTELSE AF SINE EGNE OPGAVER, IDET UDOEVELSEN AF HANS FUNKTION SOM REVISOR IKKE KAN ADSKILLES FRA OVERSAETTELSESVIRKSOMHED I VID FORSTAND, DA ENHVER REVISOR, NAAR DET ER NOEDVENDIGT, OGSAA SKAL KUNNE FORETAGE OVERSAETTELSER, SOM IKKE REVIDERES, NAVNLIG NAAR OVERSAETTELSEN ER MEGET VANSKELIG . DET FREMGAAR I OEVRIGT KLART AF SAMMENHAENGEN, AT DET ANFAEGTEDE AFSNIT FRA BEDOEMMERNES SIDE INDEHOLDER EN ANERKENDELSE AF DEN USAEDVANLIG HOEJE STANDARD FOR SAGSOEGERENS OVERSAETTELSER . DET KAN DERFOR IKKE ANTAGES, SOM OGSAA TIDLIGERE ' BEDOEMMELSESUDVALGET '
HAR BEMAERKET I SINE UDTALELSER AF 15 . FEBRUAR 1979, AT BESKRIVELSEN AF OPGAVERNE I UDTALELSEN KAN INDEHOLDE ET KLAGEPUNKT FOR SAGSOEGEREN .
ADFAERD I TJENESTEN
23 FOR DET ANDET HAR SAGSOEGEREN INDVENDT, AT HANS FORHOLD TIL OVERORDNEDE OG KOLLEGER ER BLEVET VURDERET SOM ' TILSTRAEKKELIGT '
EFTER DEN GAELDENDE BEDOEMMELSESSKALA TIL VURDERING AF ' EGNETHED ', ' INDSATS '
OG ' ADFAERD I TJENESTEN ', SOM INDEHOLDER SKALAEN : ' UDMAERKET ', ' MEGET GODT ', ' GODT ', ' TILSTRAEKKELIGT '
OG ' IKKE TILSTRAEKKELIGT ' . DETTE ER EN AFVIGELSE FRA UDTALELSERNE OVER ANDRE TJENESTEMAEND I SAMME AFDELING OG DE TIDLIGERE UDTALELSER OVER SAGSOEGEREN . DESUDEN ER BEDOEMMELSEN OVERHOVEDET IKKE BEGRUNDET .
24 EFTER DOMSTOLENS OPFATTELSE SKAL OPLYSNINGERNE I DENNE RUBRIK, SOM INDEHOLDER DE OVERORDNEDES SAMMENFATTENDE VURDERING AF TJENESTEMAENDENES KVALIFIKATIONER, TJENSTLIGE INDSATS OG ADFAERD, KUNNE GIVES I FRIHED, SELV OM DER HERI FINDES EN MERE ELLER MINDRE KRITISK BEDOEMMELSE . DET ER NORMALT, AT BEDOEMMELSERNE I DENNE RUBRIK INDEHOLDER FORSKELLE MELLEM DE ENKELTE TJENESTEMAEND OG EN FORSKEL I BEDOEMMELSEN AF SAMME TJENESTEMAND INDEN FOR FORSKELLIGE EFTER HINANDEN FOELGENDE BEDOEMMELSESPERIODER . EVENTUELLE BEGRUNDELSER I DET TILFAELDE, HVOR BEDOEMMELSERNE AFVIGER FRA NORMEN I DEN ENE ELLER ANDEN RETNING, FINDES I RUBRIKKEN ' GENEREL VURDERING ' . DET SKAL BEMAERKES, AT DE TO BEDOEMMERE I DENNE RUBRIK NETOP HAR BEGRUNDET DERES KRITISKE VURDERING AF SAGSOEGERENS ADFAERD OVER FOR SINE OVERORDNEDE OG KOLLEGER .
25 DETTE ANBRINGENDE KAN DERFOR IKKE TAGES TIL FOELGE .
DEN GENERELLE VURDERING
26 SAGSOEGERENS VAESENTLIGSTE ANBRINGENDE VEDROERER DEN FOERSTE OG DEN ANDEN BEDOEMMERS KARAKTERISTIK AF DENNES ADFAERD I TJENESTEN SOM STEJL, HVILKET SIGES AT HAVE FOERT TIL EN RAEKKE EPISODER MED DE OVERORDNEDE OG KOLLEGERNE, HVILKET IGEN SKULLE HAVE FORRINGET ARBEJDSKLIMAET I DEN ITALIENSKE AFDELING . SAGSOEGEREN AFVISER IKKE, AT DER HAR FUNDET SAADANNE EPISODER STED MELLEM HAM OG DEN ADMINISTRATIVE MYNDIGHED, MEN BEKLAGER SIG OVER, AT ADMINISTRATIONEN HAR GJORT HAM PERSONLIG ANSVARLIG FOR EPISODER, SOM SKYLDTES DET GENERELLE ARBEJDSKLIMA INDEN FOR DEN AFDELING, HVOR HAN VAR ANSAT ; DE I UDTALELSERNE INDEHOLDTE ANTYDNINGER GAV IKKE NOGEN TILSTRAEKKELIG FORKLARING AF REALITETEN I DE INDTRUFNE EPISODER, OG DER KOM EN FJENDTLIG HOLDNING OVER FOR HANS PERSON TIL UDTRYK I VURDERINGERNE .
27 DET FREMGAAR AF DE UNDER SAGENS GANG FREMLAGTE OPLYSNINGER OG DE, NAVNLIG AF SAGSOEGEREN SELV, INDLEVEREDE AKTSTYKKER, AT FORHOLDET MELLEM SAGSOEGEREN OG ADMINISTRATIONEN I DEN AF UDTALELSEN OMFATTEDE PERIODE VAR KENDETEGNET VED EN RAEKKE EPISODER, HVORI SAGSOEGEREN SPILLEDE EN AKTIV, JA LIGEFREM AFGOERENDE ROLLE . SOM EKSEMPEL HAR DEN ANDEN BEDOEMMER NAEVNT EN EPISODE MELLEM SAGSOEGEREN OG EN GRUPPE REVISORER I DECEMBER 1975 OG EN ANDEN UOVERENSSTEMMELSE VEDROERENDE UDPEGNINGEN AF HVILKE OVERSAETTERE, DER SKULLE LEDSAGE NOGLE AF FAELLESSKABETS DELEGATIONER TIL TREDJELANDE, NAVNLIG VED EN TJENESTEREJSE TIL FIJIOEERNE .
28 NAAR DER TAGES HENSYN TIL ANTALLET AF DE INDTRUFNE EPISODER OG DE ILTRE UDSAGN FRA SAGSOEGEREN, OVERSKRIDER BEDOEMMERNES UDTALELSER OVER SAGSOEGEREN PAA INGEN MAADE DET FRIE SKOEN, DER TILKOMMER DEN OVERORDNEDE PAA DETTE OMRAADE, MEN MAA ANSES FOR EN MEGET BEHERSKET REAKTION OVER FOR EPISODER, DER ER AABENBART UFORENELIGE MED GOD ORDEN I TJENESTEN . BEDOEMMERNES OBJEKTIVITET OVER FOR SAGSOEGEREN FREMGAAR AF DEN OMSTAENDIGHED, AT DE I SAMME UDTALELSE HAR ANERKENDT KVALITETEN AF SAGSOEGERENS SPROGLIGE ARBEJDE I SAERLIGT ROSENDE VENDINGER .
29 DET FREMGAAR AF DET ANFOERTE, AT SAGSOEGERENS ANBRINGENDE VEDROERENDE DEN GENERELLE VURDERING I UDTALELSEN HELLER IKKE KAN TAGES TIL FOELGE .
30 SAGSOEGTE MAA DERFOR I DET HELE FRIFINDES .
Afgørelse om sagsomkostninger
SAGENS OMKOSTNINGER
31 IFOELGE PROCESREGLEMENTETS ARTIKEL 70 BAERER INSTITUTIONERNE I TJENESTEMANDSSAGER SELV DE AF DEM AFHOLDTE UDGIFTER, MEDMINDRE ANDET FOELGER AF BESTEMMELSERNE VEDROERENDE UDGIFTER, SOM DOMSTOLEN SKOENNER ER FORVOLDT UNOEDVENDIGT ELLER AF OND VILJE JF . ARTIKEL 69, STK . 3, ANDET AFSNIT .
32 EFTER DOMSTOLENS OPFATTELSE BOER SAGSOEGEREN IKKE NYDE GODT AF DEN GUNSTIGE REGEL I ARTIKEL 70 . DET FREMGAAR SAALEDES AF DET ANFOERTE, AT HAN VED HJAELP AF SINE KLAGER OG DEN INTERNE KONTROLPROCEDURE, SOM ER OPRETTET INDEN FOR RAADETS ADMINISTRATION, KUNNE UDVIRKE, AT BEDOEMMELSERNE AF HAM BLEV BEHANDLET PAA NY OG BEGRUNDET PAA EN MAADE, SOM BURDE HAVE KUNNET TILFREDSSTILLE HAM . UNDER DISSE OMSTAENDIGHEDER MAA DET ANSES FOR MISBRUG AT HANDLE OG FORTSAETTE EN SAG VED DOMSTOLEN . SAGSOEGEREN DOEMMES DERFOR TIL SELV AT AFHOLDE ALLE SAGENS OMKOSTNINGER .
Afgørelse
PAA GRUNDLAG AF DISSE PRAEMISSER
UDTALER OG BESTEMMER
DOMSTOLEN ( ANDEN AFDELING )
1 . SAGSOEGTE FRIFINDES .
2 . SAGSOEGEREN AFHOLDER ALLE SAGENS OMKOSTNINGER .