62000TO0236(01)_FI
Asianosaiset
Tuomion perustelut
Päätöksen päätösosa
Asianosaiset
Asiassa T-236/00 R II,
Gabriele Stauner, kotipaikka Wolfratshausen (Saksa),
Freddy Blak, kotipaikka Næstved (Tanska),
Heide Rühle, kotipaikka Stuttgart (Saksa),
Esko Olavi Seppänen, kotipaikka Helsinki (Suomi) ja
Bart Staes, kotipaikka Antwerpen (Belgia),
edustajinaan asianajajat J. Sedemund ja T. Lübbig, prosessiosoite Luxemburgissa,
kantajina,
vastaan
Euroopan parlamentti, asiamiehinään C. Pennera ja M. Berger, prosessiosoite Luxemburgissa,
ja
Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään U. Wölker ja X. Lewis, prosessiosoite Luxemburgissa,
vastaajina,
jossa kantajat vaativat ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 108 ja 109 artiklan nojalla yhtäältä Euroopan parlamentin ja komission välisistä suhteista 5.7.2000 tehdyn puitesopimuksen (EYVL 2001, C 121, s. 122) liitteessä III olevan 3.2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan ja 3.3 kohdan täytäntöönpanon lykkäämistä ja toisaalta muiden välitoimien myöntämistä,
EUROOPAN YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN PRESIDENTTI
on antanut seuraavan
määräyksen
Tuomion perustelut
Asiaa koskevat oikeussäännöt
1 Vuodesta 1990 lähtien Euroopan parlamentin ja komission toimielinten välisistä suhteista on määrätty "menettelysäännöissä" (EYVL 1995, C 89, s. 69).
2 Syyskuussa 1999 annetussa parlamentin päätöslauselmassa kehotettiin "laatimaan nopeasti komission ja parlamentin toimielinten välinen sopimus puitteiksi uusiksi menettelysäännöiksi".
3 Parlamentin jäsenten enemmistö hyväksyi 5.7.2000 puitesopimuksen Euroopan parlamentin ja komission välisistä suhteista (EYVL 2001, C 121, s. 122; jäljempänä puitesopimus).
4 Puitesopimuksen 1 kohdassa määrätään seuraavaa:
"Vuonna 1990 hyväksyttyjen ja vuonna 1995 muutettujen menettelysääntöjen sopeuttamiseksi mainitut kaksi toimielintä toteuttavat seuraavat toimenpiteet, joilla pyritään vahvistamaan komission vastuullisuutta ja legitimiteettiä, laajentamaan rakentavaa vuoropuhelua ja poliittista yhteistyötä, parantamaan tiedonkulkua sekä kuulemaan Euroopan parlamenttia ja tiedottamaan tälle komission hallinnollisista uudistuksista. Ne hyväksyvät lisäksi useita erityisiä täytäntöönpanotoimia, jotka koskevat i) lainsäädäntömenettelyä, ii) kansainvälisiä sopimuksia ja laajentumista sekä iii) komission luottamuksellisten asiakirjojen ja tietojen toimittamista. Nämä täytäntöönpanotoimet ovat tämän puitesopimuksen liitteenä."
5 Puitesopimuksen 17 kohdassa määrätään seuraavaa:
"(Euroopan) parlamentti ja komissio sopivat, että komissio toimittaa EY:n perustamissopimuksen 276 artiklassa määrätyn, vuosittaista vastuuvapauden myöntämistä koskevan menettelyn osalta kyseisen vuoden talousarvion toteuttamiseen liittyvät sellaiset valvonnan kannalta tarpeelliset tiedot, joita Euroopan parlamentin työjärjestyksen liitteen VI nojalla vastuuvapauden myöntämisestä vastaavan valiokunnan puheenjohtaja tätä varten pyytää.
Jos uusia seikkoja tulee ilmi koskien edellisvuosia, joiden osalta vastuuvapaus on jo myönnetty, komissio toimittaa kaikki niihin liittyvät tarpeelliset tiedot, jotta päästään molempien osapuolien kannalta hyväksyttävään ratkaisuun."
6 Puitesopimuksen 29 kohdan mukaan "kaikkia yksityiskohtaisia määräyksiä tarkastellaan liitteissä".
7 Puitesopimuksen liitteessä III käsitellään luottamuksellisten tietojen toimittamista. Sen 1.1-1.5 kohdassa määrätään seuraavaa:
"1.1 Tässä liitteessä määrätään komission luottamuksellisten tietojen toimittamisesta Euroopan parlamentille ja niiden käsittelystä tämän käyttäessä parlamentaarisia valtaoikeuksiaan lainsäädäntö- ja talousarviomenettelyssä sekä vastuuvapauden myöntämismenettelyssä tai tämän suorittaessa yleisemmin Euroopan parlamentille kuuluvia valvontatehtäviä. Euroopan parlamentti ja komissio toimivat lojaalin yhteistyön vastavuoroista velvoitetta noudattaen ja täydellisen keskinäisen luottamuksen hengessä ja noudattavat tarkoin perussopimusten soveltuvia määräyksiä ja erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 ja 46 artiklaa sekä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 276 artiklaa.
1.2 Tiedolla tarkoitetaan kaikkea suullista ja kirjallista tietoa sen muodosta ja antajasta riippumatta.
1.3 Komissio huolehtii siitä, että Euroopan parlamentti saa tiedot tämän liitteen määräysten mukaisesti silloin, kun komissio on saanut luottamuksellisten tietojen toimittamista koskevan pyynnön jostakin jäljempänä 1.4 kohdassa mainitusta parlamentin elimestä.
1.4 Seuraavat elimet voivat pyytää tämän liitteen nojalla luottamuksellisia tietoja komissiolta: Euroopan parlamentin puhemies, asianomaisten valiokuntien puheenjohtajat sekä puhemiehistö ja puheenjohtajakokous.
1.5 Tämän liitteen soveltamisalan piiriin eivät kuulu tiedot, jotka liittyvät rikkomista koskevaan menettelyyn tai kilpailun alalla noudatettaviin menettelyihin, jos komissio ei ole vielä tehnyt nämä tiedot kattavaa lopullista päätöstä hetkellä, kun Euroopan parlamentin elin esittää pyynnön luottamuksellisten tietojen toimittamiseksi."
8 Liitteessä III olevat 2 ja 3 kohta sisältävät tietojen saantia ja käsittelyä koskevat yleiset säännökset ja yksityiskohtaiset säännöt.
9 Liitteessä III olevissa 2.2 ja 2.3 kohdassa määrätään seuraavaa:
"2.2 Jos jonkin tiedon luottamuksellisuutta epäillään tai jos on tarpeen määrittää luottamuksellisen tiedon toimittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt jäljempänä 3.2 kohdassa mainittujen vaihtoehtojen mukaisesti, asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja, tarvittaessa yhdessä esittelijän kanssa, sekä asiasta vastaava komission jäsen ryhtyvät viipymättä neuvotteluihin.
Jos asiassa ei päästä yhteisymmärrykseen, se siirretään Euroopan parlamentin puhemiehen ja komission puheenjohtajan ratkaistavaksi.
2.3 Jos 2.2 kohdassa mainitussa menettelyssä ei päästä yhteisymmärrykseen, Euroopan parlamentin puhemies pyytää asiasta vastaavan valiokunnan perustellusta pyynnöstä komissiota toimittamaan vastaavasti merkityssä asianmukaisessa määräajassa kyseisen luottamuksellisen tiedon ilmoittaen samalla, mitä jäljempänä 3 jaksossa mainituista menettelyistä noudatetaan. Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ennen määräajan päättymistä kirjallisesti lopullisen kantansa. Euroopan parlamentti varaa itselleen oikeuden valittaa tästä päätöksestä tarvittaessa."
10 Kyseisen liitteen 3.2 ja 3.3 kohdassa määrätään seuraavaa:
"3.2 Tietojen saamisesta ja luottamuksellisuuden säilymiseksi noudatettavasta menettelystä sovitaan siten, että asianomainen parlamentin elin, jota edustaa sen puheenjohtaja, valitsee yhteisymmärryksessä asiasta vastaavan komission jäsenen kanssa yhden seuraavista vaihtoehdoista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2.3 kohdan määräyksiä:
- asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajalle ja esittelijälle tarkoitetut tiedot
- tietojen luovuttamisen rajoittaminen kaikkiin asiasta vastaavan valiokunnan jäseniin sopivaa menettelytapaa noudattaen, mahdollisesti yhdistettynä asiakirjojen palauttamiseen niiden tarkastelun jälkeen tai kieltoon ottaa niistä kopioita
- asian käsittely asiasta vastaavassa valiokunnassa suljetuin ovin, jolloin noudatettava menettely riippuu luottamuksellisuuden asteesta; tällöin noudatetaan Euroopan parlamentin työjärjestyksen liitteessä VII mainittuja periaatteita [sellaisena kuin se on hyväksytty Euroopan parlamentin 15.2.1989 tekemällä päätöksellä]
- asiakirjojen luovuttaminen siten, että henkilötiedot on poistettu
- tiedon luovuttaminen yksinomaan Euroopan parlamentin puhemiehelle tapauksissa, joissa se on perusteltua täysin poikkeuksellisista syistä.
Kyseisten tietojen julkistaminen tai niiden välittäminen muille on kiellettyä.
3.3 Jos näitä menettelyjä ei noudateta, sovelletaan parlamentin työjärjestyksen liitteeseen VII sisältyviä määräyksiä seuraamuksista."
11 Lisäksi EY 197 artiklan kolmannen kohdan mukaan "komissio vastaa suullisesti tai kirjallisesti Euroopan parlamentin tai sen jäsenten sille esittämiin kysymyksiin".
Menettely ja oikeudenkäyntiä edeltäneet tosiseikat
12 Stauner ja 21 muuta Euroopan parlamentin jäsentä (jäljempänä kantajat) ovat ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen 7.9.2000 toimittamallaan kannekirjelmällä nostaneet kanteen, jossa vaaditaan puitesopimuksen kumoamista EY 230 artiklan neljännen kohdan nojalla.
13 He vaativat myös ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen 22.9.2000 toimittamallaan erillisellä hakemuksella yhtäältä EY 242 artiklan nojalla puitesopimuksen 17 ja 29 kohdan ja toisaalta kyseisen puitesopimuksen liitteen III täytäntöönpanon lykkäämistä.
14 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti jätti kyseisen hakemuksen tutkimatta ja määräsi oikeudenkäyntikuluista päätettäväksi myöhemmin asiassa T-236/00 R, Stauner ym. vastaan parlamentti ja komissio, 15.1.2001 antamallaan määräyksellä (Kok. 2001, s. II-15).
15 Komission jäsenet N. Kinnock ja M. Schreyer toimittivat 9.2.2001 päivätyssä kirjeessä parlamentin talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtajan pyynnöstä ulkopuoliset tilintarkastuskertomukset, jotka liittyivät lehdistön raportoimiin hallinnollisiin vaikeuksiin kunnostettaessa Berlaymont-rakennusta Brysselissä. Nämä kertomukset toimitettiin puitesopimuksen liitteessä III olevan 3.2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan edellytysten mukaisesti, siten että ainoastaan talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtaja ja asianomainen esittelijä F. Blak saivat tiedon näistä asiakirjoista.
16 Komissiolle 19.2.2001 esittämällään kirjallisella kysymyksellä Rühle ja Stauner kiinnittivät huomiota ristiriitaan, joka vallitsi kyseisen toimielimen menettelyn ja parlamentin työjärjestyksen (EYVL 1999, L 202, s. 1) liitteen VII välillä, jonka mukaisesti kaikilla talousarvion valvontavaliokunnan jäsenillä olisi oikeus saada tiedokseen luottamuksellisia asiakirjoja. Komissio ilmoitti 24.4.2001 päivätyssä kirjallisessa vastauksessaan olevansa eri mieltä tästä tulkinnasta.
17 Talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtaja pyysi 26.2.2001 päivätyssä, parlamentin puhemiehelle N. Fontainelle osoitetussa kirjeessä parlamentin työjärjestyksen 180 artiklan mukaisesti selvitystä puitesopimuksen liitteessä III olevan 3.2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan ja parlamentin työjärjestyksen liitteen VII välisestä ilmeisestä ristiriidasta. Parlamentin puhemies ei kuitenkaan kääntynyt toimivaltaisen valiokunnan puoleen ennen kesätaukoa.
18 M. Schreyer toimitti 9.3.2001 päivätyllä kirjeellä talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtajalle, vastauksena tämän esittämään selvityspyyntöön, luettelon epäilyttävistä tapauksista, jotka oli siirretty vuonna 1999 Euroopan petostentorjuntavirastoon komission tekemän valvonnan perusteella. Tästä kirjeenvaihdosta käy myös ilmi, että komission jäsen P. Nielson oli jo lähettänyt valtiosta riippumattomien kehitysyhteistyöjärjestöjen eurooppalaisen yhteyskomitean (CLONG - Comité de liaison de l'union avec les organisations non gouvernementales dans le domaine de l'aide au développement) raportin talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtajalle. Nämä asiakirjat annettiin ainoastaan mainitun valiokunnan puheenjohtajan ja asianomaisen esittelijän Rühlen käyttöön.
19 Parlamentti antoi 4.4.2001 päätöslauselman, joka sisälsi huomautukset, jotka kuuluvat olennaisena osana päätökseen myöntää varainhoitovuoden 1999 osalta vastuuvapaus Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisessa; huomautusten 1 kohdassa määrätään seuraavaa:
"Parlamentti pahoittelee, ettei komissio ole toimittanut tiettyjä vastuuvapauden myöntävän tahon pyytämiä tietoja ja asiakirjoja edes puitesopimuksen tekemisen jälkeen;
- -
vaatii siten tämän kokemuksen perusteella, että puitesopimusta tarkistetaan ottamalla huomioon seuraavat perustavanlaatuiset periaatteet:
a) vahvistetaan jokaisen Euroopan parlamentin jäsenen oikeus pyytää komissiolta EY 197 artiklan nojalla mahdollisesti luottamuksellisia tietoja ja saada niitä;
b) (parlamentin) työjärjestyksen liitteen VII luottamuksellisia tietoja sisältävien asiakirjojen tutkimista koskevien säännösten rajoitukseton soveltaminen, kun kysymyksessä on jokaisen valiokunnan jäsenen oikeus tutkia luottamuksellisia asiakirjoja;
c) alkuperäisten asiakirjojen toimittaminen kokonaisuudessaan ilman että asiakirjoihin on tehty muutoksia tai niiden osia on peitetty."
20 Parlamentin puhemiehelle 31.5.2001 esitetyllä kirjallisella kysymyksellä Stauner pyysi selvityksiä toimenpiteistä, joihin oli ryhdytty parlamentin vaatiman puitesopimuksen tarkistamisen toteuttamiseksi. Tähän kysymykseen ei ole vastattu esillä olevan välitoimihakemuksen jättämispäivään mennessä.
21 Stauner ja neljä muuta parlamentin jäsentä, jotka ovat pääasian kantajia, tekivät 3.8.2001 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 108 ja 109 artiklan nojalla hakemuksen, jossa vaaditaan yhtäältä, että puitesopimuksen liitteessä III olevan 3.2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan ja 3.3 kohdan täytäntöönpanoa lykätään, ja toisaalta, että komission parlamentille 9.2. ja 9.3.2001 toimittamiin asiakirjoihin sisältyvät tiedot annetaan kaikkien talousarvion valvontavaliokunnan jäsenten tiedoksi.
22 Nämä viisi parlamentin jäsentä olivat niiden kantajien joukossa, jotka olivat tehneet edellä mainitun, asiassa Stauner ym. vastaan parlamentti ja komissio, hylätyn välitoimihakemuksen. Kyseiset viisi parlamentin jäsentä ovat talousarvion valvontavaliokunnan vakinaisia jäseniä.
23 Parlamentti ja komissio esittivät molemmat huomautuksensa 14.8. ja 27.8.2001 tästä uudesta välitoimihakemuksesta.
Sovellettavat oikeussäännöt
24 EY 242 ja EY 243 artiklan määräysten ja Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen perustamisesta 24 päivänä lokakuuta 1988 tehdyn neuvoston päätöksen 88/591/EHTY, ETY, Euratom (EYVL L 319, s. 1) 4 artiklan mukaan, sellaisena kuin se on muutettuna 8.6.1993 tehdyllä neuvoston päätöksellä 93/350/Euratom, EHTY, ETY (EYVL L 144, s. 21) ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi, jos se katsoo tilanteen sitä edellyttävän, määrätä riidanalaisen toimen täytäntöönpanon lykättäväksi tai määrätä tarvittavista välitoimista.
25 Edellä mainitussa asiassa Stauner ym. vastaan parlamentti ja komissio ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti katsoi arvioidessaan tutkimatta jättämistä koskevaa väitettä, joka perustui pääasian kanteen tutkimatta jättämiseen, että "Kyseisen puitesopimuksen tarkoituksena ei ole rajoittaa parlamentin jäsenten oikeutta esittää yksilökohtaisesti kysymyksiä vaan ainoastaan mahdollistaa se, että parlamentti harjoittaa laajempaa komission toiminnan valvontaa saaden komissiolta luottamuksellisa tietoja, joiden toimittamisesta ei ennen ollut säädetty" (48 kohta).
26 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti arvioi tämän jälkeen seuraavaa:
"49 Se seikka, että puitesopimuksessa määrätään, että tiettyjä tietoja voidaan toimittaa vain liitteessä III olevassa 1.4 kohdassa tarkoitetuille parlamentaarisille elimille - toisin sanoen parlamentin puhemiehelle, asianomaisten valiokuntien puheenjohtajille, puhemiehistölle ja puheenjohtajakokoukselle -, ei estä yksilökohtaisesti toimivia parlamentin jäseniä esittämästä komissiolle kysymyksiä ja saamasta siltä vastauksia, mikä merkitsee mahdollisesti luottamuksellisten tietojen toimittamista, kuten asia oli ennen mainitun puitesopimuksen tekemistä. Tältä osin on riittävää todeta, että puitesopimus ei vaikuta edes epäsuorasti komission harkintavaltaan päättää luottamuksellisten tietojen toimittamisesta sen vastatessa yksilökohtaisesti toimivan parlamentin jäsenen EY 197 artiklan kolmannen kohdan ja parlamentin työjärjestyksen asianmukaisten määräysten perusteella esittämään pyyntöön.
50 Sitä vastoin kun pyyntö luottamuksellisten tietojen esittämisestä on peräisin parlamentilta, toisin sanoen puitesopimuksen liitteessä III olevassa 1.4 kohdassa tarkoitetuilta parlamentin elimiltä, puitesopimuksen määräykset soveltuvat komission tekemään näiden tietojen toimittamiseen.
51 Siten ensi näkemältä puitesopimus, jossa rajoitutaan sääntelemään komission ja parlamentin välisiä suhteita, ei muuta yksilökohtaisesti toimivien parlamentin jäsenten oikeudellista asemaa, siltä osin kuin kyse on heille EY 197 artiklan kolmannen kohdan mukaan kuuluvasta oikeudesta, eikä siitä aiheudu siten oikeusvaikutuksia yksilökohtaisesti toimiville valtuutetuille."
27 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti totesi määräyksen 53 kohdassa, että "koska ei ole esitetty luotettavia seikkoja, joiden nojalla voitaisiin katsoa, että pääasian kanteen tutkittavaksi ottaminen ei ole poissuljettu, esillä oleva välitoimihakemus on jätettävä tutkimatta".
28 Esillä oleva hakemus on tehty työjärjestyksen 108 ja 109 artiklan nojalla.
29 Työjärjestyksen 108 artiklan mukaan "asianosaisen hakemuksesta määräystä voidaan milloin tahansa muuttaa tai se voidaan olosuhteiden muuttamisen vuoksi peruuttaa".
30 Työjärjestyksen 109 artiklan mukaan "välitoimea koskevan hakemuksen hylkääminen ei estä sen tehnyttä asianosaista tekemästä uutta hakemusta, joka perustuu uusiin tosiseikkoihin".
31 Välitoimista päättävä tuomioistuin arvioi oikeudenkäyntiasiakirjojen perusteella, että sillä on kaikki tarvittavat seikat, jotta se voi ratkaista esillä olevan välitoimihakemuksen ilman että asianosaisten kuuleminen olisi tarpeen.
Asianosaisten väitteet
32 Viitaten edellä mainitussa asiassa Stauner ym. v. parlamentti ja komissio annettuun määräykseen parlamentti katsoo, että välitoimihakemus on hylättävä, koska kanne, johon se perustuu, on selvästi jätettävä tutkimatta.
33 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentin tekemä toteamus siitä, että toimesta, jonka kumoamista on vaadittu pääasiassa, ei aiheudu ensi näkemältä oikeusvaikutuksia kantajille, ei ole mitenkään muuttunut. Työjärjestyksen 108 ja 109 artiklan mukaiset väitetyt olosuhteiden muutokset ja uudet tosiseikat eivät mitenkään muuta tätä toteamusta. Nimittäin nämä uudet tosiseikat koostuvat ainoastaan liitteessä III olevan 3.2 kohdan ensimmäisen kohdan soveltamisesta. Kyseisen kohdan soveltamisen vuoksi parlamentin jäsenet Stauner, Seppänen ja Staes eivät saaneet tietoonsa luottamuksellisia asiakirjoja, koska he eivät ole valiokunnan puheenjohtajan tai esittelijän asemassa.
34 Parlamentin mukaan nämä väitetyt uudet tosiseikat, jotka ovat vain seurausta puitesopimuksen ja sen liitteen III soveltamisesta, eivät voi johtaa siihen, että pääasiassa riidanalaisena olevalla toimella olisi enemmän oikeusvaikutuksia kuin 15.1.2001.
35 Mitä tulee muihin välitoimiin, joiden tarkoituksena on saada liitteessä III olevan 3.2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan perusteella 9.2. ja 9.3.2001 parlamentille toimitetut asiakirjat tiedoksi kaikille talousarvion valvontavaliokunnan jäsenille - toisin sanoen viiden kantajan lisäksi myös niille pääasian seitsemälle kantajalle, jotka eivät ole liittyneet tähän uuteen hakemukseen, sekä kyseisen valiokunnan muille 30 jäsenelle, jotka eivät ole nostaneet kannetta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa -, parlamentti arvioi, ettei työjärjestyksen 104 artiklaa voida soveltaa. Lisäksi se korostaa, että näiden asiakirjojen toimittamisen ja esillä olevan hakemuksen tekemisen välillä on kulunut pitkä aika.
36 Komissio katsoo ensiksi, että hakemukset on selvästi jätettävä tutkimatta sen vuoksi, että työjärjestyksen 108 ja 109 artiklan soveltamisedellytykset eivät täyty. Nimittäin väitetty olosuhteiden muuttuminen tai uudet tosiseikat, jotka olisivat ilmestyneet 15.1.2001 jälkeen, perustuvat komission kahdessa tapauksessa tekemään asiakirjojen toimittamiseen liitteessä III olevan 3.2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti pelkästään talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtajalle ja valiokunnan esittelijälle. Komissio ei ymmärrä, kuinka nämä seikat voisivat olla työjärjestyksen 109 artiklassa tarkoitettuja "uusia tosiseikkoja", koska nämä tapahtumat perustuvat vain puitesopimuksen, jonka täytäntöönpanoa ei ole lykätty, soveltamiseen. Kyseisen puitesopimuksen täytäntöönpanomuodollisuuksien osalta komissio katsoo, että liitteessä III olevissa 2.2 ja 2.3 kohdassa määrätään erityisjärjestelystä riitojen ratkaisemiseksi.
37 Toiseksi komissio vetoaa edellä mainittuun määräykseen asiassa Stauner ym. vastaan parlamentti ja komissio ja väittää, että esillä oleva hakemus on hylättävä, koska kanne, johon se perustuu, on selvästi jätettävä tutkimatta.
38 Kolmanneksi komissio katsoo, että vaatimus tiettyjen asiakirjojen toimittamisesta kaikille talousarvion valvontavaliokunnan jäsenille on puitesopimuksen vastainen. Liitteessä III olevan 3.2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan väliaikaisen soveltamatta jättämisen seurauksena ei ole asianomaisen valiokunnan kaikkien jäsenten rajoittamaton tiedonsaanti asiakirjoista, sillä 3.2 kohdan muita luetelmakohtia on kuitenkin sovellettava. Lisäksi toimielin toteaa, ettei asiakirjojen tiedoksisaannista voida määrätä tämän valiokunnan sellaisten jäsenten hyväksi, jotka eivät ole osallisina välitoimimenettelyssä eikä pääasian oikeudenkäynnissä.
39 Kantajat katsovat, että edellä mainitussa asiassa Stauner ym. vastaan parlamentti ja komissio annetun määräyksen jälkeen olosuhteet ovat muuttuneet ja/tai työjärjestyksen 108 ja 109 artiklan mukaisia uusia tosiseikkoja on ilmennyt. Näiden muuttuneiden olosuhteiden ja/tai uusien tosiseikkojen, jotka käyvät ilmi edellä 15-21 kohdasta, vuoksi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen uusi päätös välitoimista on tarpeen.
40 Välitoimihakemus on kantajien mukaan otettava tutkittavaksi, siltä osin kuin pääasian kanne, johon se liittyy, on tutkittava.
41 Unionin toimielinten sopimat menettelysäännöt ovat EY 230 artiklassa tarkoitettuja vastaajien antamia säädöksiä. Puitesopimus koskee kantajia parlamentin jäseninä suoraan ja erikseen, erityisesti koska se loukkaa EY 197 artiklan kolmannen kohdan mukaista oikeutta esittää kysymyksiä ja harjoittaa valvontaa.
42 Puitesopimuksen määräyksiä sovelletaan parlamentin työjärjestyksen 186 artiklan c kohdan mukaan parlamentissa, ja siten ne velvoittavat kantajia. Näissä määräyksissä kantajille asetetaan konkreettisia käyttäytymisvelvoitteita, joiden laiminlyönnistä on määrätty seuraamuksia (liitteessä III oleva 3.3 kohta).
43 EY 230 artiklan mukaiset tutkittavaksi ottamisen edellytykset täyttyvät, koska puitesopimuksen tarkoituksena on tuottaa oikeusvaikutuksia suhteessa kolmansiin. Tältä osin liitteessä III olevan 3.2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan täytäntöönpano vaikuttaa suoraan ja erikseen kantajien niihin oikeuksiin, jotka perustuvat parlamentin ja talousarvion valvontavaliokunnan jäsenen asemaan, koska parlamentin työjärjestyksen liitteessä VII taataan kaikille kyseisen valiokunnan jäsenille oikeus tutustua luottamuksellisiin tietoihin. Kantajien mukaan komission menettelyn seurauksena kantajat, jotka eivät ole esittelijän asemassa, eivät voi tutustua kyseisiin asiakirjoihin.
44 Komission menettely loukkaa myös samaan valiokuntaan kuuluvien parlamentin jäsenten oikeutta yhdenvertaiseen kohteluun sen mukaan, voivatko kyseiset jäsenet tutustua luottamuksellisiin asiakirjoihin vai eivät.
45 Komission menettely loukkaa lisäksi jokaisen parlamentin jäsenen EY 197 artiklan kolmanteen kohtaan suoraan perustuvaa oikeutta tutustua asiakirjoihin; tämä oikeus on julkisasiamies Léger'n asiassa C-353/99 P, neuvosto vastaan Hautala, 10.7.2001 esittämän ratkaisuehdotuksen (52 kohta ja sitä seuraavat kohdat, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa) mukaan perustavanlaatuinen oikeus. Siten myös kantajien perustavanlaatuista oikeutta saada tutustua asiakirjoihin on loukattu erikseen ja suoraan.
Välitoimihakemuksesta päättävän tuomioistuimen arviointi
46 On muistutettava, että edellä mainitussa asiassa Stauner ym. vastaan parlamentti ja komissio annetussa määräyksessä kantajien esittämä hakemus puitesopimuksen täytäntöönpanon lykkäämiseksi hylättiin sillä perusteella, että kantajat eivät olleet esittäneet luotettavia seikkoja, joiden nojalla olisi voitu katsoa, että pääasian kanteen tutkittavaksi ottaminen ei ollut poissuljettu. Tästä määräyksestä ei ole valitettu yhteisöjen tuomioistuimeen EY:n tuomioistuimen perussäännön 50 artiklan toisen kohdan nojalla. Siten työjärjestyksen 108 ja 109 artiklan tilanteita lukuun ottamatta edellä mainittua määräystä ei voida enää riitauttaa.
47 Viiden kantajan esittämät väitteet muodostuvat asiallisesti siitä, että edellä mainitussa asiassa Stauner ym. vastaan parlamentti ja komissio annetun määräyksen jälkeen olosuhteet ovat muuttuneet työjärjestyksen 108 artiklan mukaisesti ja/tai on ilmennyt uusia tosiseikkoja työjärjestyksen 109 artiklan mukaisesti. Välitoimihakemuksesta ilmenee, että nämä väitetyt olosuhteiden muutokset ja/tai uudet tosiseikat perustuvat pääasiallisesti komission tekemään puitesopimuksen soveltamiseen. Tapa, jolla komissio on pannut puitesopimuksen täytäntöön, vahingoittaa kantajia talousarvion valvontavaliokunnan vakinaisina jäseninä, ja se on peruste vaadittujen välitoimien myöntämiselle.
48 Tältä osin on todettava, että komission päätökset luottamuksellisia tietoja sisältävien asiakirjojen toimittamisesta vain tietyille parlamentin jäsenille, esillä olevassa asiassa talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtajalle ja kyseisen valiokunnan esittelijälle, on tehty puitesopimusta soveltaen edellä mainitussa asiassa Stauner ym. vastaan parlamentti ja komissio 15.1.2001 annetun määräyksen jälkeen. Puitesopimuksen täytäntöönpano osoittaa siis uutuutta verrattuna tilanteeseen, josta oli kysymys, kun ensimmäinen väliintulohakemus tehtiin.
49 Kuitenkaan puitesopimuksen täytäntöönpano ei voi merkitä työjärjestyksen 108 tai 109 artiklassa tarkoitettua olosuhteiden muutosta tai uutta tosiseikkaa, siltä osin kuin kysymyksessä ei ole seikka, joka on omiaan muuttamaan ratkaisua, johon välitoimihakemuksesta päättävä tuomioistuin on päätynyt edellä mainitussa asiassa Stauner ym. vastaan parlamentti ja komissio antamassaan määräyksessä, jonka mukaan pääasian kanne on ensi näkemältä jätettävä tutkittavaksi ottamatta. Kanteen tutkittavaksi ottamista on näet arvoitava sen tilanteen perusteella, joka vallitsi kannekirjelmän jättämishetkellä. Jos kyseisellä hetkellä kanteen nostamisen edellytykset eivät täyty, kanne on jätettävä tutkimatta, ellei edellytysten täyttyminen tapahdu kanteen nostamista koskevassa määräajassa (asia 50/84, Bensider ym. v. komissio, tuomio 27.11.1984, Kok. 1984, s. 3991, 8 kohta).
50 Lisäksi on huomautettava, kuten edellä mainitussa asiassa Stauner ym. vastaan parlamentti ja komissio annetussa määräyksessä todettiin, että puitesopimuksessa rajoitutaan sääntelemään komission ja parlamentin välisiä suhteita eikä se muuta yksilökohtaisesti toimivien parlamentin jäsenten oikeudellista asemaa, siltä osin kuin kysymyksessä on heille EY 197 artiklan kolmannen kohdan mukaan kuuluvasta oikeudesta, eikä siitä aiheudu siten oikeusvaikutuksia yksilökohtaisesti toimiville valtuutetuille. Pelkästään se seikka, että komissio on 15.1.2001 jälkeen päättänyt toimittaa luottamuksellisia tietoja puitesopimuksen määräysten mukaisesti, ei kyseenalaista tätä toteamusta mitenkään. Pelkkä kyseisen puitesopimuksen täytäntöönpano ei mahdollista sen toteamista, että siitä aiheutuisi enemmän oikeusvaikutuksia yksilökohtaisesti toimiville parlamentin jäsenille kuin mitä siitä aiheutui, kun ensimmäinen välitoimihakemus tehtiin. Tässä yhteydessä on muistutettava, että puitesopimuksessa määrätään yhtäältä, että ainoastaan liitteen 1.4 kohdassa määritellyt parlamentin elimet voivat pyytää luottamuksellisia tietoja komissiolta, ja toisaalta, että tietojen saamisesta ja luottamuksellisuuden säilyttämiseksi noudatettavasta menettelystä voidaan valita jokin saman liitteen 3.2 kohdassa luetelluista vaihtoehdoista.
51 Toiseksi siltä osin kuin puitesopimuksen tarkoituksena on säädellä ainoastaan komission ja parlamentin välisiä suhteita, parlamentin on toimielimenä ratkaistava väitetty ristiriita liitteessä III olevan 3.2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan ja parlamentin työjärjestyksen liitteen VII välillä. Nimittäin vaikka oletettaisiinkin kantajien tavoin, että näiden mainittujen säännösten välillä on todellinen ristiriita, on korostettava yhtäältä, että puitesopimuksesta aiheutuvat oikeusvaikutukset rajoittuvat parlamentin toiminnan sisäiseen järjestelyyn, ja toisaalta, että väitetty ristiriita voidaan saattaa parlamentin työjärjestyksessä määrättyihin tutkintamenettelyihin (asia 78/85, Groupe des droites européennes v. parlamentti, määräys 4.6.1986, Kok. 1986, s. 1753, 11 kohta; C-68/90, Blot et Front national v. parlamentti, määräys 22.5.1990, Kok. 1990, s. I-2101, 12 kohta ja asia C-314/91, Weber v. parlamentti, tuomio 23.3.1993, Kok. 1993, s. I-1093, 10 kohta).
52 Tästä seuraa, että välitoimista päättävän tuomioistuimen ratkaisu edellä mainitussa asiassa Stauner ym. vastaan parlamentti ja komissio, jonka mukaan kantajat eivät ole esittäneet luotettavia seikkoja, joiden nojalla voitaisiin katsoa, että pääasian kanteen tutkittavaksi ottaminen ei ole poissuljettu, on pysytettävä.
53 Nämä seikat riittävät sen toteamiseksi, että kumoamiskanne on ensi näkemältä jätettävä tutkittavaksi ottamatta, ja tästä seuraa, että esillä oleva välitoimihakemus on jätettävä tutkittavaksi ottamatta kokonaisuudessaan (asia 376/87 R, Distrivet v. neuvosto, määräys 27.1.1988, Kok. 1988, s. 209, 2 ja 26 kohta ja asia T-202/00 R, Costacurta v. komissio, määräys 12.10.2000, Kok. H. 2000, s. I-A-205 ja II-931, 9, 29 ja 30 kohta).
Päätöksen päätösosa
Näillä perusteilla
YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN PRESIDENTTI
on määrännyt seuraavaa:
1) Välitoimihakemus hylätään.
2) Oikeudenkäyntikuluista päätetään myöhemmin.