62024TJ0691
UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (toinen jaosto, viiden tuomarin kokoonpano)
4 päivänä maaliskuuta 2026 (
*1
)
Ennakkoratkaisupyyntö – Tulliliitto – Yhteinen tullitariffi – Yhdistetty nimikkeistö – Tariffiluokittelu – Nimike 2206 – Alanimikkeet 22060031, 22060051, 22060081 ja 22060039, 22060059 – Juomat, jotka koostuvat käyneestä omenamehusta, joiden muista kasveista kuin omenoista peräisin olevan alkoholin osuus on juoman tyypistä riippuen vähintään 48 %, 50 %, 51 %, 52 % tai 53 % suhteessa omenoiden käymisestä peräisin olevaan alkoholiin ja joilla on omenasiiderin aistinvaraiset ominaisuudet
Asiassa T-691/24,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (ylin tuomioistuin, Romania) on esittänyt 1.10.2024 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 19.12.2024, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Agenţia Naţională de Administrare Fiscală (ANAF) ja
Direcţia Generală de Administrare a Marilor Contribuabili
vastaan
Heineken România S.A.,
UNIONIN YLEINEN TUOMIOISTUIN (toinen jaosto, viiden tuomarin kokoonpano),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja N. Półtorak sekä tuomarit G. Hesse, G. Steinfatt, D. Petrlík ja I. Dimitrakopoulos (esittelevä tuomari),
julkisasiamies: M. Brkan,
kirjaaja: V. Di Bucci,
ottaen huomioon, että unionin tuomioistuin on 17.1.2025 siirtänyt ennakkoratkaisupyynnön unionin yleiselle tuomioistuimelle Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 50 b artiklan kolmannen kohdan mukaisesti,
ottaen huomioon, että asia koskee Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 50 b artiklan ensimmäisen kohdan d alakohdassa tarkoitettua alaa ja että asiaan ei liity kyseisen perussäännön 50 b artiklan toisessa kohdassa tarkoitettuja tulkintaa koskevia itsenäisiä kysymyksiä,
ottaen huomioon asian käsittelyn kirjallisessa vaiheessa esitetyn,
ottaen huomioon huomautukset, jotka sille ovat esittäneet
–
Heineken România, edustajanaan asianajajat V. Bogrea, A.-M. Iordache ja V. Peligrad,
–
Romanian hallitus, asiamiehinään R. Antonie, M. Chicu ja E. Gane,
–
Irlanti, asiamiehinään M. Browne, Chief State Solicitor, T. Breen, T. Donnelly ja A. Joyce,
–
Espanjan hallitus, asiamiehenään A. Pérez-Zurita Gutiérrez,
–
Euroopan komissio, asiamiehinään M. Björkland, A. Demeneix ja T. Isacu de Groot,
päätettyään julkisasiamiestä kuultuaan ratkaista asian ilman ratkaisuehdotusta,
on antanut seuraavan
tuomion
1
Ennakkoratkaisupyyntö koskee tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (EYVL 1987, L 256, s. 1) liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna 16.10.2014 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1101/2014 (EUVL 2014, L 312, s. 1) ja 6.10.2015 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/1754 (EUVL 2015, L 285, s. 1), olevan yhdistetyn nimikkeistön ((jäljempänä myös CN) alanimikkeiden 22060031, 22060051, 22060081, 22060039 ja 22060059 tulkintaa.
2
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat yhtäältä Heineken România S.A. sekä toisaalta Agenția Națională de Administrare Fiscală (ANAF) (kansallinen verohallinto, Romania) ja Direcția Generală de Administrare a Marilor Contribuabili (suurten verovelvollisten hallinnosta vastaava pääosasto, Romania) ja joka koskee kyseisen yhtiön Romaniaan tuomien Strongbow-merkkisten alkoholijuomien tariffiluokittelua.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Harmonoitu järjestelmä
3
Harmonoidun (ts. harmonisoidun) tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän (jäljempänä harmonoitu järjestelmä) on laatinut Tulliyhteistyöneuvosto, josta on tullut Maailman tullijärjestö ja joka perustettiin Tulliyhteistyöneuvoston perustamista koskevalla, Brysselissä 15.12.1950 allekirjoitetulla yleissopimuksella. Harmonoitu järjestelmä on otettu käyttöön harmonisoitua tavarankuvaus- ja ‑koodausjärjestelmää koskevalla 14.6.1983 Brysselissä allekirjoitetulla kansainvälisellä yleissopimuksella (Yhdistyneiden kansakuntien sopimussarja, nide 1503, s. 4, nro 25910 (1988)), joka on 24.6.1986 tehdyn siihen liittyvän muutospöytäkirjan kanssa hyväksytty Euroopan talousyhteisön puolesta 7.4.1987 tehdyllä neuvoston päätöksellä 87/369/ETY (EYVL 1987, L 198, s. 1).
4
Mainitun yleissopimuksen 3 artiklan 1 kappaleen a alakohdan ii alakohdan mukaan kukin sopimuspuoli sitoutuu soveltamaan harmonoidun järjestelmän yleisiä tulkintasääntöjä sekä kaikkia osa-, ryhmä- ja alanimikehuomautuksia sekä olemaan muuttamatta harmonoidun järjestelmän osien, ryhmien, nimikkeiden tai alanimikkeiden katetta.
5
Harmonoidun järjestelmän selitykset on laadittu Maailman tullijärjestössä tämän saman yleissopimuksen määräysten mukaisesti.
6
Harmonoidun järjestelmän vuoden 2012 versiossa, jota sovelletaan pääasiassa, nimikkeen 2206 otsikkona on ”Muut käymisen avulla valmistetut juomat (esim. siideri, päärynäviini ja sima); käymisen avulla valmistettujen juomien sekoitukset sekä käymisen avulla valmistettujen juomien ja alkoholittomien juomien sekoitukset, muualle kuulumattomat”.
7
Harmonoidun järjestelmän nimikettä 2206 – joka vastaa yhdistetyn nimikkeistön tullinimikettä 2206 – koskevissa selityksissä siideri määritellään ”omenamehusta käymisen avulla saa[duksi] alkoholipitoi[seksi] juoma[ksi]”.
8
Näissä selityksissä todetaan myös seuraavaa:
”Kaikki edellä mainitut juomat voivat olla luonnostaan kuohuvia tai keinotekoisesti hiilihapotettuja. Ne luokitellaan tähän nimikkeeseen silloinkin, kun ne on väkevöity alkoholia lisäämällä tai kun niiden alkoholipitoisuutta on lisätty uudelleen käyttämällä, sillä edellytyksellä että niillä on yhä tähän nimikkeeseen kuuluvien tuotteiden luonne.”
9
Harmonoidun järjestelmän nimikkeen 2208, joka vastaa yhdistetyn nimikkeistön tullinimikettä 2208, otsikkona on ”Denaturoimaton etyylialkoholi (etanoli), alkoholipitoisuus pienempi kuin 80 tilavuusprosenttia: väkevät alkoholijuomat, liköörit ja muut alkoholipitoiset juomat.”
10
Harmonoidun järjestelmän selityksissä, jotka koskevat nimikettä 2208, todetaan seuraavaa:
”Tähän nimikkeeseen kuuluvat, alkoholipitoisuudestaan riippumatta, seuraavat tuotteet:
– –
B)
Liköörit ovat alkoholipitoisia juomia, joihin on lisätty sokeria, hunajaa tai muita luonnon makeutusaineita sekä uutteita tai esansseja (esim. alkoholipitoiset juomat, jotka on valmistettu tislaamalla niitä yhden tai useamman seuraavassa listassa olevan aineen kanssa tai sekoittamalla etyylialkoholiin tai tislattuun väkijuomaan yhtä tai useampaa näistä aineista: hedelmät, kukat tai muut kasvin osat, uutteet, esanssit, haihtuvat öljyt tai mehut, myös väkevöidyt). Näihin tuotteisiin kuuluvat myös liköörit, jotka sisältävät sokerikiteitä, hedelmämehuliköörit, munaliköörit, yrttiliköörit, marjalikööri, maustelikööri, teeliköörit, kaakaoliköörit, maitoliköörit ja hunajaliköörit.
– –”
11
Harmonoidun järjestelmän nimikettä 2208 koskevissa selityksissä todetaan myös, että tähän nimikkeeseen eivät kuulu nimikkeisiin 2203–2206 kuuluvat käymisen avulla valmistetut juomat.
12
Harmonoidun järjestelmän yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohtaa – joka vastaa yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohtaa – koskevan selityksen VIII kohdassa todetaan, että olennaisen luonteen määräävä tekijä voi tavaralajin mukaan määräytyä esimerkiksi aineen tai osan laadun, tilavuuden, paljouden, painon tai arvon mukaan tai sen mukaan, mikä on tavaraan sisältyvän aineen merkitys tavaran käytölle.
Yhdistetty nimikkeistö
13
Kuten asetuksen N:o 2658/87 1 artiklan 1 kohdasta ilmenee, Euroopan komission laatimassa yhdistetyssä nimikkeistössä säännellään Euroopan unioniin tuotujen tavaroiden tariffiluokittelua. Tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaan yhdistetyssä nimikkeistössä käytetään harmonoidun järjestelmän mukaisia nimikkeitä ja kuusinumeroisia alanimikkeitä, ja ainoastaan seitsemäs ja kahdeksas numero ovat sen omia alajaotteluja.
14
Yhdistetyn nimikkeistön versio, jota sovelletaan pääasian tosiseikkoihin, perustuu täytäntöönpanoasetukseen N:o 1101/2014 ja täytäntöönpanoasetukseen 2015/1754.
15
Yhdistetyn nimikkeistön nimikkeet 2206 ja 2208 ovat samansisältöiset kuin harmonoidun järjestelmän nimikkeet 2206 ja 2208.
16
Yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 2206 kuuluvat muun muassa alanimikkeet 22060031 (siideri ja päärynäviini, kuohuvat), 22060051 (siideri ja päärynäviini, kuohumattomat, enemmän kuin 2 litraa vetävissä astioissa) ja 22060081 (siideri ja päärynäviini, kuohumattomat, enemmän kuin 2 litraa vetävissä astioissa), joita kaikkia sovelletaan siideriin ja päärynäviiniin, sekä alanimikkeet 22060039 (sima ja muut käymisen avulla valmistetut juomat, kuohuvat; käymisen avulla valmistettujen juomien sekoitukset sekä käymisen avulla valmistettujen juomien ja alkoholittomien juomien sekoitukset, kuohuvat (paitsi olut, tuoreista rypäleistä valmistettu viini, rypäleen puristemehu, piquette (puristejäännöksestä valmistettu viini) sekä omena- ja päärynäviini) ja 22060059 (sima ja muut käymisen avulla valmistetut juomat, kuohumattomat, enemmän kuin 2 litraa vetävissä astioissa; käymisen avulla valmistettujen juomien sekoitukset sekä käymisen avulla valmistettujen juomien ja alkoholittomien juomien sekoitukset, kuohumattomat, enemmän kuin 2 litraa vetävissä astioissa (paitsi tuoreista rypäleistä valmistettu viini, rypäleen puristemehu, vermutti ja muu tuoreista rypäleistä valmistettu kasveilla tai aromaattisilla aineilla maustettu viini, piquette (puristejäännöksestä valmistettu viini) sekä omena- ja päärynäviini)), joita sovelletaan muihin käymisen avulla valmistettuihin alkoholijuomiin kuin siideriin ja päärynäviiniin.
17
Tavaroiden luokittelu yhdistettyyn nimikkeistöön perustuu yhdistetyn nimikkeistön ensimmäisen osan, jonka otsikko on ”Johdantomääräykset”, I osaston A kohdassa oleviin yhdistetyn nimikkeistön yleisiin tulkintasääntöihin.
18
Yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 1 säännössä todetaan seuraavaa:
”Nimikkeistön jaksojen, ryhmien tai alaryhmien otsikot ovat ainoastaan ohjeellisia; oikeudellisesti luokittelu määräytyy nimikkeiden sekä asianomaisten jaksojen tai ryhmien huomautusten sanamuodon mukaisesti ja, jollei näistä nimikkeistä ja huomautuksista muuta johdu, seuraavien sääntöjen mukaisesti.”
19
Yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 2 säännön b alakohdan sanamuoto on seuraava:
”Nimikkeessä oleva ainetta koskeva viittaus tarkoittaa tätä ainetta sellaisenaan tai sekoitettuna taikka yhdistettynä muihin aineisiin. Viittaus tiettyä ainetta oleviin tavaroihin tarkoittaa tavaroita, jotka ovat kokonaan tai osaksi kyseistä ainetta. Useammasta kuin yhdestä aineesta koostuvat tavarat on luokiteltava 3 säännön periaatteiden mukaisesti.”
20
Yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön sanamuoto on seuraava:
”Jos tavarat 2 säännön b alakohdan mukaan tai muutoin olisi luokiteltava kahteen tai useampaan nimikkeeseen, ne luokitellaan seuraavasti.
a)
Tavaran kuvaukseltaan yksityiskohtaisinta nimikettä on sovellettava ennen yleisempiä nimikkeitä. Jos kuitenkin kahdessa tai useammassa nimikkeessä kussakin tarkoitetaan ainoastaan osaa sekoitettujen tai kokoonpantujen tavaroiden sisältämistä aineista tai ainoastaan osaa vähittäismyyntiä varten pakattujen sarjojen sisältämistä tavaroista, näitä sekoitetun tai kokoonpannun tavaran nimikkeitä on pidettävä yhtä yksityiskohtaisina, vaikka tavara kuvattaisiin jossakin niistä täydellisemmin tai täsmällisemmin.
b)
Jos sekoitettuja, eri aineista koostuvia tai eri tavaroista kokoonpantuja tavaroita ja vähittäismyyntiä varten pakattujen sarjojen sisältämiä tavaroita ei voida luokitella 3 säännön a alakohdan mukaan, ne luokitellaan sen aineen tai tavaran mukaan, joka antaa tavaroille niiden olennaisen luonteen, jos tällaista perustetta voidaan soveltaa.
– –”
21
Yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 6 säännön sanamuoto on seuraava:
”Oikeudellisesti tavaroiden luokittelu kunkin nimikkeen alanimikkeisiin määräytyy näiden alanimikkeiden ja niiden huomautusten sanamuodon sekä soveltuvin osin edellä olevien sääntöjen mukaisesti, ottaen kuitenkin huomioon, että ainoastaan samantasoiset alanimikkeet ovat keskenään vertailukelpoisia. Jollei toisin määrätä, tätä sääntöä sovellettaessa otetaan huomioon myös kyseisten jaksojen ja ryhmien huomautukset.”
Romanian oikeus
22
Valmisteveroihin sovelletaan vuoden 2015 osalta verokoodeksista 22.12.2003 annetun lain nro 571/2003 (Legea nr. 571/2003 privind Codul fiscal, Monitorul Oficial al României, osa I, nro 927, 23.12.2003; jäljempänä laki nro 571/2003) 20612 §:ää ja vuoden 2016 osalta verokoodeksista 8.9.2015 annetun lain nro 227/2015 (Legea nr. 227/2015 privind Codul fiscal, Monitorul Oficial al României, osa I, nro 688, 10.9.2015; jäljempänä laki nro 227/2015) 351 §:n b kohtaa. Lain nro 571/2003 ja lain 227/2015 säännösten mukaan käymisen avulla valmistetut juomat, lukuun ottamatta olutta ja viiniä, ovat kaikki CN-koodiin 2206 kuuluvia tuotteita, lukuun ottamatta muita käymisen avulla valmistettuja kuohuvia juomia, joiden alkoholipitoisuus on suurempi kuin 1,2 tilavuusprosenttia mutta enintään 13 tilavuusprosenttia (vuoden 2016 osalta) tai 10 tilavuusprosenttia (vuoden 2015 osalta), sekä CN-koodiin 22060039 kuuluvia käymisen avulla valmistettuja kuohuvia juomia, joiden alkoholipitoisuus on suurempi kuin 1,2 tilavuusprosenttia mutta enintään 13 tilavuusprosenttia (vuoden 2016 osalta) tai enintään 10 tilavuusprosenttia (vuoden 2015 osalta).
23
Lain nro 571/2003 VII osaston, jonka otsikkona on ”Valmisteverot”, liitteessä 1 olevan 3.1 kohdan mukaan CN-koodiin 22060039 kuuluvien tuotteiden ostojen osalta valmisteveron määrä on 213,21 Romanian leuta tuotteen hehtolitraa kohti (RON/hl) (eli noin 41,88 euroa/hl) ja CN-koodiin 22060059 kuuluvien tuotteiden ostojen osalta 47,38 RON/hl (eli noin 9,31 euroa/hl).
24
Lain nro 227/2015 VIII osaston, jonka otsikkona on ”Valmisteverot ja muut erityiset maksut”, liitteessä 1 olevan 3.1 kohdan mukaan CN-koodiin 22060039 kuuluvien tuotteiden ostojen osalta valmisteveron määrä on 47,38 RON/hl ja CN-koodiin 22060059 kuuluvien tuotteiden ostojen osalta 396,84 RON/hl (eli noin 77,97 euroa/hl).
25
CN-koodin 22060051 osalta, johon ”siideri ja päärynäviini” kuuluvat, valmisteveron määrä on Romaniassa nolla lain nro 571/2003 VII osaston liitteessä 1 olevan 3.1.1 kohdan, joka oli voimassa 31.12.2015 saakka, ja lain nro 227/2015 VIII osaston liitteessä 1 olevan 3.1.1 kohdan, joka on voimassa 1.1.2016 alkaen, mukaisesti.
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymys
26
Heineken România hankki vuosina 2015–2016 yhteisöhankintana yhteensä 155486,48 hehtolitraa Strongbow-merkkisiä alkoholijuomia, jotka oli pakattu tölkkeihin ja pulloihin, ja myi niitä tämän jälkeen kotimarkkinoilla eri asiakkaille.
27
Kun nämä alkoholijuomat tuotiin Romanian alueelle, Heineken România luokitteli nämä tuotteet yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 22060051, joka koskee ”siideri[ä] ja päärynäviini[ä]”, bulgarialaisen tuottajan, jolta nämä tuotteet ostettiin, sekä slovakialaisen tuottajan Heineken Slovenskon ilmoittaman tariffiluokittelun perusteella. Näin ollen valmisteveroa ei maksettu, koska valmisteveron määrä oli Romaniassa nolla alanimikkeen 22060051 osalta.
28
Direcția Regională Vamală Craiova – Biroul Vamal Doljn (Craiovan alueellinen tulliosasto, Doljin tullitoimipaikka, Romania) tarkastuksen, joka tehtiin 29.9.2015 ottamalla näytteitä valmisteveron alaisista tuotteista eli tölkkeihin ja pulloihin pakatuista Strongbow-merkkisistä juomista, jotka oli lähetetty Bulgariassa sijaitsevasta hyväksytystä varastosta, sekä Heineken Românian, verotarkastusviranomaisten ja Direcția Generală a Vămilorin (tulliasioiden pääosasto, Romania) edustajien kolmenvälisestä keskustelun jälkeen tulliasioiden pääosasto ilmoitti 8.3.2018 päivätyssä kirjeessä, että ”tarkasteltujen tuotteiden tariffiluokitteluksi ehdotettiin CN-koodia-2206 00 39 tai CN-koodia 22060059 mitatusta ylipaineesta riippuen”. Tariffiluokittelua koskeva ehdotus perustui toteamukseen, jonka mukaan nämä tuotteet olivat siiderin ja muiden ainesosien sekoituksia, ja siideri on puolestaan tuote, joka on saatu käymisen avulla valmistettujen raaka-aineiden sekoituksesta, jossa on 25 prosenttia omenamehua sekä glukoosia. Analyysitodistuksista ilmeni lisäksi, että merkittävä osuus alkoholista oli peräisin muista kasveista kuin omenoista. Tämän ehdotuksen mukaan näitä tuotteita ei siis voitu pitää omenamehusta käymisen avulla valmistettuina juomina.
29
Lisäksi Romanian tulliasioiden pääosasto otti yhteyttä Bulgarian tullihallintoon ”Strongbow-siiderin” tariffiluokittelun osalta. Bulgarian tullihallinto oli samaa mieltä ehdotuksesta, joka koski tuotteen uudelleenluokittelua joko alanimikkeeseen 22060039 tai 22060059.
30
Tariffin uudelleenluokittelun vuoksi verotarkastusviranomaiset asettivat 23.11.2018 tekemällään verotuspäätöksellä Heineken Românialle ylimääräisiä verovelvoitteita eli velvollisuuden maksaa valmisteveroa 22473840 RON:a (n. 4422591 euroa) ja arvonlisäveroa (alv) 5213296 RON:a (n. 1025916 euroa). Veroviranomaiset määräsivät myöhemmin 27.11.2018 tekemällään verotuspäätöksellä Heineken Românialle myös seuraamusmaksuja ja viivästyskorkoja näiden velvoitteiden lisäksi.
31
Heineken România teki 23.11. ja 27.11.2018 päivätyistä verotuspäätöksistä ja niiden perusteena olevasta 23.11.2018 päivätystä verotarkastuskertomuksesta verohallinnon sisäisen oikaisuvaatimuksen Romanian toimivaltaiselle veroviranomaiselle. Tämä veroviranomainen vahvisti nämä verotuspäätökset ja tämän kertomuksen 25.7.2019 tekemällään päätöksellä ja katsoi, että ylimääräiset verovelvoitteet oli määrätty asianmukaisesti ”Strongbow-siidereiden” osalta, jotka oli ostettu Bulgariassa sijaitsevasta hyväksytystä varastosta.
32
Heineken România nosti edellä 30 ja 31 kohdassa mainituista verotuspäätöksistä, kertomuksesta ja päätöksestä kanteen Curtea de Apel Bucureștissa (Bukarestin ylioikeus, Romania) ja vaati kyseisten toimien kumoamista.
33
Curtea de Apel Bucureștin käsittelyn aikana pyydettiin asiantuntijalausunto. Tässä asiantuntijalausunnossa todettiin yhtäältä, että analysoidulla näytteellä oli omenasiiderin aistinvaraiset ominaisuudet, että omenan maku- ja hajuaistimusta voitiin parantaa lisäämällä siihen luontaisia aromiaineita ja että etyylialkoholin luonne eli niiden sokerien luonne, joista se muodostui alkoholikäymisprosessissa, ei vaikuttanut siiderialkoholijuoman aistinvaraisiin ominaisuuksiin, ja toisaalta tämän näytteen fysikaalis-kemiallisista ominaisuuksista, että alkoholipitoisuus, kokonaissokeripitoisuus, (inverttisokeripitoisuus) ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus vastasivat raja-arvoja, jotka vahvistettiin laatutodistuksessa, jonka Bulgariassa sijaitseva hyväksytty varasto oli myöntänyt alkoholipitoisuudeltaan 4,5 tilavuusprosentin Cidru Mere Gold Apple ‑juomalle.
34
Curtea de Apel București hyväksyi 2.11.2021 antamallaan ratkaisulla Heineken Românian kanteen ja näin ollen kumosi osittain verotarkastuskertomuksen, 23.11.2018 tehdyn verotuspäätöksen sekä 25.7.2019 tehdyn päätöksen, jolla tälle yhtiölle määrättiin ylimääräinen valmistevero- ja arvonlisäverovelvoite. Samalla ratkaisulla tämä tuomioistuin kumosi 27.11.2018 tehdyn verotuspäätöksen, joka koski liitännäisiä verovelvoitteita, jotka oli vahvistettu 23.11.2018 tehdyssä verotuspäätöksessä vahvistettujen verovelvoitteiden lisäksi.
35
Suurten verovelvollisten hallinnosta vastaava pääosasto ja ANAF tekivät Curtea de Apel Bucureștin tuomiosta kassaatiovalituksen Înalta Curte de Casație și Justițieen (ylin tuomioistuin, Romania), joka on ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin. Ne väittivät lähinnä, että Curtea de Apel București oli kumonnut virheellisesti valmistevero- ja arvonlisäverovelvoitteet sekä liitännäiset verovelvoitteet, koska kyseinen tuote ei voinut kuulua – kun otetaan huomioon siinä olevan alkoholin luonne ja sen todellinen koostumus, sellaisena kuin se ilmenee kyseisen tuotteen etiketissä olevista tiedoista – ”siideriä” koskeviin erityisiin alanimikkeisiin vaan sen oli katsottava kuuluvan saman nimikkeen 2206 alanimikkeisiin ”muut”, joista Romaniassa kannettiin valmistevero.
36
Tässä tilanteessa Înalta Curte de Casație și Justiție päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Kun tulkitaan – – asetuksen – – N:o 2658/87 liitettä I, sellaisena kuin se on muutettuna – – täytäntöönpanoasetuksella – – N:o 1101/2014 ja – – täytäntöönpanoasetuksella – – 2015/1754, onko pääasiassa kyseessä olevan kaltainen juoma, joka koostuu tiivisteestä saadusta käyneestä omenamehusta (25 %), vedestä, glukoosi-fruktoosisiirapista, omenahaposta, hiilidioksidista, kaliummetabisulfiitista ja erilaisista aromiaineista ja jonka muista kasveista kuin omenoista peräisin olevan alkoholin osuus on vähintään 48 %, 50 %, 51 %, 52 % tai 53 % (33 cl:n pulloihin tai 40 cl:n tölkkeihin pakatun Strongbow [-merkkisen] juoman tyypistä riippuen) suhteessa omenoiden käymisestä peräisin olevaan alkoholiin mutta jolla on omenasiiderin aistinvaraiset ominaisuudet, luokiteltava tariffinimikkeeseen 22060031, 22060051 tai 22060081 vai tariffinimikkeeseen 22060039 tai 22060059?”
Ennakkoratkaisukysymyksen tarkastelu
37
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee kysymyksellään lähinnä, onko yhdistettyä nimikkeistöä tulkittava siten, että juomat, jotka koostuvat 25-prosenttisesti tiivisteestä saadusta käyneestä omenamehusta, vedestä, glukoosi-fruktoosisiirapista, omenahaposta, hiilidioksidista, kaliummetabisulfiitista ja erilaisista aromiaineista ja joiden muista kasveista kuin omenoista peräisin olevan alkoholin osuus on 48–53 % mutta joilla on omenasiiderin aistinvaraiset ominaisuudet, kuuluvat yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeisiin 22060031, 22060051 tai 22060081, vai siten, että ne kuuluvat sen alanimikkeisiin 22060039 tai 22060059.
38
Esitettyyn kysymykseen vastaamiseksi on muistettava aluksi, että kun unionin tuomioistuinten käsiteltävänä on tariffiluokittelua koskeva ennakkoratkaisupyyntö, niiden tehtävänä on pikemminkin selventää ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle niitä perusteita, joiden soveltaminen tekee tälle mahdolliseksi luokitella oikein asianomaiset tuotteet yhdistettyyn nimikkeistöön, eikä luokitella tuotteita itse. Kyseessä olevien tavaroiden tariffiluokitteluun päädytään nimittäin puhtaasti tosiseikkojen arvioinnin perusteella, eikä tällainen arviointi ole unionin yleisen tuomioistuimen asiana ennakkoratkaisumenettelyn yhteydessä (ks. tuomio 20.10.2022, Mikrotīkls, C‑542/21, EU:C:2022:814, 21 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
39
Oikeuskäytännöstä ilmenee tältä osin, että yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 1 säännön mukaan tavaroiden luokittelu määräytyy tämän nimikkeistön nimikkeiden ja jaksojen tai ryhmien huomautusten sanamuodon mukaisesti. Oikeusvarmuus ja valvonnan helppous edellyttävät, että tavaroiden tariffiluokittelun ratkaisevana luokitteluperusteena on yleensä oltava tavaroiden objektiivisesti todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet, sellaisina kuin ne on määritelty yhdistetyn nimikkeistön nimiketekstissä sekä asianomaisten jaksojen tai ryhmien huomautusten tekstissä. Tavaran käyttötarkoitus voi olla objektiivinen luokitteluperuste sikäli kuin se kiinteästi liittyy kyseiseen tavaraan, jolloin liitynnän kiinteyttä on pystyttävä arvioimaan tavaran objektiivisten ominaispiirteiden ja ominaisuuksien mukaan (ks. tuomio 20.10.2022, Mikrotīkls, C‑542/21, EU:C:2022:814, 22 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
40
Lisäksi unionin tuomioistuin on useaan kertaan todennut, että vaikka harmonoidun järjestelmän selitykset ja yhdistetyn nimikkeistön selittävät huomautukset eivät ole sitovia, ne ovat tärkeä keino yhteisen tullitariffin yhdenmukaisen noudattamisen takaamiseksi ja ne tarjoavat itsessään päteviä ohjeita tullitariffin tulkitsemiseksi (ks. tuomio 20.10.2022, Mikrotīkls, C‑542/21, EU:C:2022:814, 23 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
41
Ennakkoratkaisupyynnöstä ja unionin yleisen tuomioistuimen käytettävissä olevasta asiakirja-aineistosta ilmenee, että pääasiassa kyseessä olevat tuotteet ovat ”siideriksi” kutsutun ainesosan, joka koostuu omenamehusta ja muista kasveista käymisen avulla valmistetusta alkoholista, sekä muiden ainesosien (vesi, siirappi, säilöntäaineet, aromit ja hiilidioksidi) sekoitus.
42
Aluksi on muistettava, että yhdistetyn nimikkeistön nimike 2206 koskee sanamuotonsa mukaan ”mu[ita] käymisen avulla valmistet[tuja] juom[ia] (esim. siideri, päärynäviini ja sima); käymisen avulla valmistettujen juomien sekoituks[ia] sekä käymisen avulla valmistettujen juomien ja alkoholittomien juomien sekoituks[ia], muualle kuulumattom[ia]”.
43
Harmonoidun järjestelmän nimikettä 2206 – joka vastaa yhdistetyn nimikkeistön tullinimikettä 2206 – koskevista selityksistä ilmene yhtäältä, että siideri on ”omenamehusta käymisen avulla saatu alkoholipitoinen juoma”, ja toisaalta, että alkoholin lisääminen tähän nimikkeeseen kuuluviin juomiin ei ole esteenä niiden luokittelulle tähän nimikkeeseen, mikäli ne säilyttävät tähän nimikkeeseen kuuluville tuotteille eli käymisen avulla valmistetuille juomille ominaiset piirteet.
44
Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee lisäksi, että pääasiassa kyseessä olevilla tuotteilla ei ole yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 2208 kuuluvan tislatun alkoholin ominaisuuksia vaan yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 2206 kuuluvien käymisen avulla valmistettujen juomien ominaisuudet, kun otetaan huomioon yleisten tulkintasääntöjen 1 sääntö.
45
Sen määrittämiseksi, mihin yhdistetyn nimikkeistön tullinimikkeen 2206 alanimikkeeseen pääasiassa kyseessä olevan kaltaiset tuotteet on luokiteltava, on todettava aluksi, että alanimikkeiden 22060031, 22060051 ja 22060081 sanamuodosta ilmenee, että ne koskevat ainoastaan siideriä ja päärynäviiniä eikä niissä esitetä muita täsmennyksiä. Alanimikkeiden 22060039 ja 22060059 sanamuodosta taas ilmenee, että ne koskevat muita käymisen avulla valmistettuja juomia eikä niissä esitetä muita täsmennyksiä. Harmonoidun järjestelmän selityksissä täsmennetään, että nimikkeeseen 2206 kuuluvat kaikki muut käymisen avulla valmistetut juomat kuin nimikkeisiin 2203–2205 kuuluvat juomat.
46
Aluksi on muistutettava, että yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 6 säännön perusteella tavaroiden luokittelu kunkin nimikkeen alanimikkeisiin määräytyy näiden alanimikkeiden ja niiden huomautusten sanamuodon sekä soveltuvin osin tavaroiden luokittelua tullinimikkeisiin koskevien yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen ja erityisesti 2 säännön b alakohdan, 3 säännön a alakohdan ja 3 säännön b alakohdan mukaisesti (ks. vastaavasti tuomio 17.6.1997, Eru Portuguesa, C‑164/95, EU:C:1997:302, 14 kohta ja tuomio 27.6.2024, Prysmian Cabluri şi Sisteme, C‑168/23, EU:C:2024:557, 29 kohta).
47
Yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 2 säännön b alakohdan mukaan nimikkeessä – ja siten analogisesti myös alanimikkeessä – oleva ainetta koskeva viittaus tarkoittaa tätä ainetta sellaisenaan tai sekoitettuna taikka yhdistettynä muihin aineisiin. Tämän säännön nojalla pääasiassa kyseessä olevien kaltaisten sekoitettujen tuotteiden (ks. edellä 41 kohta) luokittelu tehdään yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön mukaisesti.
48
Yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön a alakohdassa todetaan, että jos tavarat olisi yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 2 säännön b alakohdan mukaan luokiteltava kahteen tai useampaan nimikkeeseen ja siten analogisesti kahteen tai useampaan alanimikkeeseen, tavaran kuvaukseltaan yksityiskohtaisinta nimikettä on sovellettava ennen yleisempiä nimikkeitä. Näin ollen tavaran kuvaukseltaan yksityiskohtaisinta alanimikettä on vastaavasti sovellettava ennen yleisempiä alanimikkeitä. Jos kuitenkin kahdessa tai useammassa nimikkeessä – ja vastaavasti alanimikkeessä – kussakin tarkoitetaan ainoastaan osaa sekoitettujen tavaroiden sisältämistä aineista, näitä sekoitetun tavaran nimikkeitä – ja vastaavasti alanimikkeitä – on pidettävä yhtä yksityiskohtaisina, vaikka tavara kuvattaisiin jossakin niistä täydellisemmin tai täsmällisemmin.
49
Lopuksi yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohdasta ilmenee, että sekoitetut tavarat, joita ei voida luokitella näiden tulkintasääntöjen 3 säännön a alakohdan mukaisesti, luokitellaan sen aineen mukaan, joka antaa tavaroille niiden olennaisen luonteen, jos tällaista perustetta voidaan soveltaa.
50
Kuten ennakkoratkaisupyynnöstä ja unionin yleiselle tuomioistuimelle esitetystä asiakirja-aineistosta ilmenee, pääasiassa kyseessä olevan kaltaiset tuotteet on saatu sekoittamalla omenamehusta käymisen avulla saatua alkoholia – ja näin ollen siideriä – joka kuuluu alanimikkeisiin 22060031, 22060051, 22060081 (jotka koskevat siideriä), muiden kasvien käymisen avulla saatua alkoholia, joka kuuluu alanimikkeisiin 22060039 ja 22060059 (jotka koskevat muita käymisen avulla valmistettuja juomia), ja muita ainesosia. Pääasiassa kyseessä olevan kaltaiset tuotteet voidaan siis luokitella eri alanimikkeisiin.
51
Näin ollen pääasiassa kyseessä olevan kaltaiset tuotteet on yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 2 säännön b alakohdan nojalla luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännössä tarkoitetun menetelmän mukaisesti.
52
Tältä osin on huomattava, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisia tuotteita ei voida luokitella yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön a alakohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti. Kun otetaan huomioon näiden tuotteiden koostumus, ne nimittäin sisältävät osittain siideriä ja osittain alkoholia, joka on saatu muiden kasvien kuin omenoiden käymisen avulla. Näin ollen tämän yleisen tulkintasäännön toisen virkkeen perusteella – jossa täsmennetään, kuten edellä 48 kohdassa todetaan, että jos kahdessa tai useammassa nimikkeessä kussakin tarkoitetaan ainoastaan osaa sekoitettujen tai kokoonpantujen tavaroiden sisältämistä aineista, näitä sekoitetun tai kokoonpannun tavaran nimikkeitä on pidettävä yhtä yksityiskohtaisina, vaikka tavara kuvattaisiin jossakin niistä täydellisemmin tai täsmällisemmin – siideriä koskevia alanimikkeitä tai muita käymisen avulla valmistettuja juomia koskevia alanimikkeitä ei voida pitää mainitussa yleisessä tulkintasäännössä tarkoitettuina ”yksityiskohtaisempina” nimikkeinä (ks. analogisesti tuomio 3.6.2021, BalevBio, C‑76/20, EU:C:2021:441, 63 kohta).
53
Tässä tilanteessa pääasiassa kyseessä olevan kaltaisten tuotteiden tariffiluokitteluun on sovellettava yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohtaa (ks. analogisesti tuomio 7.5.2009, Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, 30 kohta).
54
Tämän yleisen tulkintasäännön mukaan tavaran tariffiluokituksen tekemiseksi on välttämätöntä ratkaista, mikä niistä aineista, joista tavara koostuu, antaa tavaralle sen olennaisen luonteen (ks. tuomio 7.5.2009, Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, 31 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
55
Harmonoidun järjestelmän yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohtaa – joka vastaa yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohtaa – koskevan selityksen VIII kohdan mukaan olennaisen luonteen määräävä tekijä voi tavaralajin mukaan määräytyä esimerkiksi aineen tai osan laadun, tilavuuden, paljouden, painon tai arvon mukaan tai sen mukaan, mikä on tavaraan sisältyvän aineen merkitys tavaran käytölle (tuomio 7.5.2009, Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, 34 kohta).
56
Tältä osin 7.5.2009 annetun tuomion Siebrand (C-150/08, EU:C:2009:294) 35–38 kohdasta ilmenee, että kun määritellään käymisen avulla saadusta alkoholista valmistettujen juomien, joihin on lisätty muita ainesosia, olennaista luonnetta, jota tarkoitetaan yhdistetyn nimikkeistön yleisten tulkintasääntöjen 3 säännön b alakohdassa, voidaan ottaa huomioon useat objektiivisesti todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet. Näihin kuuluvat ensinnäkin kyseessä oleviin tuotteisiin sisältyvät alkoholityypit ja se, mikä on kunkin näistä alkoholityypeistä osuus näissä tuotteissa olevan alkoholin tilavuudesta ja pitoisuudesta, toiseksi kyseisten tuotteiden aistinvaraiset ominaispiirteet ja kolmanneksi näiden tuotteiden käyttötarkoitus sikäli kuin se liittyy kiinteästi kyseisiin tuotteisiin, jolloin liitynnän kiinteyttä on pystyttävä arvioimaan tuotteen objektiivisten ominaispiirteiden ja ominaisuuksien mukaan. Lopuksi näiden kolmen arviointiperusteen osalta on suoritettava kokonaisarviointi (ks. vastaavasti tuomio 7.5.2009, Siebrand, C-150/08, EU:C:2009:294, 39 kohta ja tuomio 12.5.2016, Toorank Productions, C‑532/14 ja C‑533/14, EU:C:2016:337, 55 kohta).
57
Edellisessä 56 kohdassa mainitun ensimmäisen arviointiperusteen osalta on muistutettava aluksi, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisissa juomissa oleva alkoholi on peräisin omenoiden ja muiden kasvien kuin omenoiden käymisestä, ja kullakin näistä alkoholityypeistä on merkittävä osuus näiden juomien alkoholin tilavuudesta ja pitoisuudesta.
58
Muista kasveista kuin omenoista peräisin olevan alkoholin osuus pääasiassa kyseessä olevan kaltaisissa juomissa on vähintään 48 prosenttia, 50 prosenttia, 51 prosenttia, 52 prosenttia tai 53 prosenttia juoman tyypistä riippuen. Omenamehun käymisestä peräisin olevan alkoholin osuus ja muista kasveista kuin omenoista peräisin olevan alkoholin osuus ovat siis lähes samansuuruiset.
59
On todettava, ettei yhdistetyssä nimikkeistössä tai harmonoidun järjestelmän selityksissä kuitenkaan vahvisteta siideriä koskevien alanimikkeiden osalta, kuinka monta prosenttia siiderin sisältämästä alkoholista on vähintään saatava omenamehun, joka on siiderin valmistuksessa välttämätön ainesosa, käymisen avulla. Alanimikkeet 22060031, 22060051 ja 22060081 tosin koskevat nimenomaan siideriä eli omenamehusta käymisen avulla valmistettua alkoholipitoista juomaa, mikä edellyttää, että näihin alanimikkeisiin kuuluva juoma sisältää tietyn prosenttiosuuden käynyttä omenamehua. Pelkästään näiden alanimikkeiden sanamuodossa olevasta ilmaisusta ”siideri” ei kuitenkaan voida päätellä, että juomassa on oltava tietty vähimmäisosuus käynyttä omenamehua, jotta se voidaan luokitella näihin alanimikkeisiin (ks. analogisesti tuomio 13.3.2019, B. S. (Mallas oluen koostumuksessa), C‑195/18, EU:C:2019:197, 34 kohta).
60
On myös muistettava, että nimikettä 2206 koskevassa harmonoidun järjestelmän selityksessä tunnustetaan nimenomaisesti mahdollisuus lisätä alkoholia juomiin, jotka kuuluvat tähän nimikkeeseen, kunhan ne säilyttävät luonteen, joka kuuluu tähän nimikkeeseen luokitelluille tuotteille. Sama koskee analogisesti alanimikkeitä 22060031, 22060051 ja 22060081.
61
Lisäksi se, että yhden alkoholityypin suhteellinen osuus on toisen alkoholityypin suhteellista osuutta suurempi, on vain yksi arviointiperuste niiden muiden arviointiperusteiden joukossa, jotka ovat otettava huomioon määritettäessä sitä ainetta, joka antaa kyseiselle tuotteelle sen olennaisen luonteen (ks. vastaavasti tuomio 12.5.2016, Toorank Productions, C‑532/14 ja C‑533/14, EU:C:2016:337, 57 kohta).
62
Tästä seuraa, etteivät pääasiassa kyseessä olevan kaltaiset tuotteet, jotka sisältävät paitsi huomattavan osuuden omenamehusta käymisen avulla saatua alkoholia, joka on välttämätön ainesosa siiderin valmistuksessa, myös huomattavan osuuden muista kasveista kuin omenoista käymisen avulla saatua alkoholia, pelkästään tällä perusteella jää siideriä koskevien yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeiden ulkopuolelle (ks. analogisesti tuomio 13.3.2019, B. S. (Mallas oluen koostumuksessa), C‑195/18, EU:C:2019:197, 38 kohta).
63
Edellä 56 kohdassa mainitun toisen arviointiperusteen osalta on seuraavaksi selvitettävä, vastaavatko pääasiassa kyseessä olevan kaltaisten tuotteiden aistinvaraiset ominaisuudet niiden tuotteiden ominaisuuksia, jotka kuuluvat siideriä koskeviin alanimikkeisiin 22060031, 22060051 ja 22060081, vai niiden tuotteiden ominaisuuksia, jotka kuuluvat muita käymisen avulla valmistettuja juomia koskeviin alanimikkeisiin 22060039 ja 22060059. Tältä osin maku ja haju voivat muodostaa tuotteen objektiivisen ominaispiirteen ja ominaisuuden (ks. analogisesti tuomio 7.5.2009, Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, 36 kohta).
64
Ennakkoratkaisupyyntöön sisältyvistä tiedoista ilmenee, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisilla tuotteilla on siiderin aistinvaraiset ominaisuudet erityisesti niiden maun ja hajun osalta, eikä luontaisen aromin tai sokerin lisäämisellä ole tältä osin vaikutusta eikä se vahvista näiden aistinvaraisten ominaisuuksien havaitsemista.
65
Huolimatta siitä, että huomattava osuus alkoholista on peräisin muiden kasvien kuin omenoiden käymisestä, ja huolimatta muiden aineiden lisäämisestä, pääasiassa kyseessä olevat tuotteet eivät siis ole – kun otetaan huomioon niiden ominaisuudet – menettäneet siiderin erityisiä aistinvaraisia ominaispiirteitä, jotka määrittävät sen olennaisen luonteen ja vastaavat niiden tuotteiden ominaispiirteitä, jotka kuuluvat siideriä koskeviin alanimikkeisiin (ks. analogisesti 7.5.2009, Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, 37 kohta).
66
Lopuksi edellä 56 kohdassa mainitusta kolmannesta arviointiperusteesta on todettava, että unionin yleisen tuomioistuimen käytettävissä olevasta asiakirja-aineistosta ilmenee, että pääasiassa kyseessä olevien juomien objektiiviset ominaispiirteet ja ominaisuudet – kuten niiden väri ja kauppanimi, jossa Strongbow-merkin yhteydessä mainitaan ”omenasiideri” – vastaavat sellaisten juomien ominaispiirteitä ja ominaisuuksia, jotka on tarkoitettu kulutettaviksi siiderinä, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on kuitenkin tarkistettava.
67
Jollei tästä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tarkistuksesta muuta johdu, on katsottava, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisilla tuotteilla on olennainen luonne, joka kuuluu yhdistetyn nimikkeistön siideriä koskeviin alanimikkeisiin 22060031, 22060051 tai 22060081 kuuluville tuotteille.
68
Esitettyyn kysymykseen on edellä mainitun perusteella vastattava, että yhdistettyä nimikkeistöä on tulkittava siten, että tämän yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeisiin 22060031, 22060051 tai 22060081 kuuluvat juomat, jotka koostuvat 25-prosenttisesti tiivisteestä saadusta käyneestä omenamehusta, vedestä, glukoosi-fruktoosisiirapista, omenahaposta, hiilidioksidista, kaliummetabisulfiitista ja erilaisista aromiaineista ja joiden muista kasveista kuin omenoista peräisin olevan alkoholin osuus on 48–53 % mutta joilla on omenasiiderin aistinvaraiset ominaisuudet ja sitä vastaava käyttötarkoitus.
Oikeudenkäyntikulut
69
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin yleisessä tuomioistuimessa on välivaihe ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin yleiselle tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla
UNIONIN YLEINEN TUOMIOISTUIN (toinen jaosto, viiden tuomarin kokoonpano)
on ratkaissut asian seuraavasti:
Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23.7.1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna 16.10.2014 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1101/2014 ja 6.10.2015 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/1754, olevaa yhdistettyä nimikkeistöä
on tulkittava siten, että
tämän yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeisiin 22060031, 22060051 tai 22060081 kuuluvat juomat, jotka koostuvat 25-prosenttisesti tiivisteestä saadusta käyneestä omenamehusta, vedestä, glukoosi-fruktoosisiirapista, omenahaposta, hiilidioksidista, kaliummetabisulfiitista ja erilaisista aromiaineista ja joiden muista kasveista kuin omenoista peräisin olevan alkoholin osuus on 48–53 % mutta joilla on omenasiiderin aistinvaraiset ominaisuudet ja sitä vastaava käyttötarkoitus.
Półtorak
Hesse
Steinfatt
Petrlík
Dimitrakopoulos
Julistettiin Luxemburgissa 4 päivänä maaliskuuta 2026.
Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: romania.