62007CO0023
USNESENÍ SOUDNÍHO DVORA (druhého senátu)
12. června 2008 (
*1
)
Ve spojených věcech C-23/07 a C-24/07,
jejichž předmětem jsou žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce na základě článku 234 ES, podané rozhodnutími Tribunale amministrativo regionale del Lazio (Itálie) ze dne 4. prosince 2006, došlými Soudnímu dvoru dne 25. ledna 2007, v řízeních
Confcooperative Friuli Venezia Giulia (C-23/07),
Luigi Soini (C-23/07 a C-24/07),
Azienda Agricola Vivai Pinat Mario & Figlio (C-23/07),
Cantina Produttori Cormòns Soc. cons. arl (C-24/07),
proti
Ministero delle Politiche agricole, alimentari e forestali,
Regione Friuli-Venezia Giulia,
SOUDNÍ DVŮR (druhý senát),
ve složení C. W. A. Timmermans (zpravodaj), předseda senátu, K. Schiemann, J. Makarczyk, J.-C. Bonichot a C. Toader, soudci,
generální advokátka: E. Sharpston,
vedoucí soudní kanceláře: R. Grass,
po vyrozumění předkládajícího soudu o tom, že Soudní dvůr hodlá o první až páté otázce rozhodnout usnesením s odůvodněním v souladu s čl. 104 odst. 3 druhým pododstavcem svého jednacího řádu,
po vyzvání zúčastněných uvedených v článku 23 statutu Soudního dvora, aby předložili svá případná vyjádření k této otázce,
vzhledem k tomu, že Soudní dvůr hodlá o šesté a sedmé otázce rozhodnout usnesením s odůvodněním v souladu s čl. 104 odst. 3 prvním pododstavcem svého jednacího řádu
po vyslechnutí generální advokátky,
vydává toto
Usnesení
1
Žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce se týkají jednak výkladu Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (Úř. věst. 2003, L 236, s. 33, dále jen „akt o přistoupení“), jakož i nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem (Úř. věst. L 179, s. 1; Zvl. vyd. 03/26, s. 25), a jednak výkladu a platnosti nařízení Komise (ES) č. 753/2002 ze dne 29. dubna 2002, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla nařízení č. 1493/1999 pro popis, označování, obchodní úpravu a ochranu některých vinařských produktů (Úř. věst. L 118, s. 1; Zvl. vyd. 03/35, s. 455), jakož i nařízení Komise (ES) č. 1429/2004 ze dne 9. srpna 2004, kterým se mění nařízení č. 753/2002 (Úř. věst. L 263, s. 11).
2
Tyto žádosti byly předloženy v rámci sporů mezi Confcooperative Friuli Venezia Giulia, L. Soinim a Azienda Agricola Vivai Pinat Mario & Figlio (věc C-23/07), jakož i Cantina Produttori Cormòns Soc. cons. arl a L. Soinim (věc 24/07) (dále jen dohromady „Confcooperative a další“) a Ministero delle Politiche agricole, alimentari e forestali (ministerstvo zemědělství, potravinářství a lesnictví) a Regione Friuli-Venezia Giulia (dále jen „Regione“) ohledně platnosti ministerského nařízení ze dne 28. července 2006 o úpravách v národním rejstříku odrůd révy (GURI č. 193, ze dne 21. srpna 2006, s. 16, dále jen nařízení ze dne 28. července 2006) v části, v níž připojuje k odrůdě révy „Tocai friulano B“ synonymum „Friulano“.
Právní rámec
Mezinárodní právní úprava
Vídeňská úmluva o smluvním právu
3
Podle čl. 59 odst. 1 Vídeňské úmluvy o smluvním právu ze dne 23. května 1969 (dále jen „Vídeňská úmluva“):
„Smlouva se považuje za zaniklou, jestliže všechny její strany uzavřou pozdější smlouvu o témž předmětu a:
a)
z pozdější smlouvy vyplývá nebo je jinak potvrzeno, že úmyslem stran bylo upravit daný předmět touto smlouvou, nebo
b)
ustanovení pozdější smlouvy jsou natolik neslučitelná s ustanoveními smlouvy dřívější, že není možné provádět obě smlouvy současně.“
Právo plynoucí z dohody o zřízení Světové obchodní organizace
4
Dohoda o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (dále jen „dohoda TRIPS“), jež tvoří přílohu 1 C dohody o zřízení Světové obchodní organizace (WTO), byla podepsána v Marrákeši dne 15. dubna 1994 a schválena rozhodnutím Rady 94/800/ES ze dne 22. prosince 1994 o uzavření dohod jménem Evropského společenství s ohledem na oblasti, které jsou v jeho pravomoci, v rámci Uruguayského kola mnohostranných jednání (1986–1994) (Úř. věst. L 336, s. 1; Zvl. vyd. 11/21, s. 80, dále jen „dohoda o WTO“).
5
Články 22 až 24 dohody TRIPS jsou obsaženy v oddíle 3, nazvaném „Zeměpisná označení“, části II, která je nazvaná „Normy, týkající se dostupnosti, rozsahu a užití práv k duševnímu vlastnictví“.
6
Podle čl. 22 odst. 1 této dohody, nazvaného „Ochrana zeměpisných označení“:
„Pro účely této Dohody jsou zeměpisná označení označeními, která určují zboží jako zboží pocházející z území Člena nebo oblasti nebo místa tohoto území, jestliže lze danou jakost, pověst nebo jiné charakteristické znaky zboží připsat v podstatě jeho zeměpisnému původu.“
7
Článek 23 uvedené dohody, nazvaný „Dodatečná ochrana pro zeměpisná označení pro vína a lihoviny“, stanoví:
„1.   Každý Člen zajistí dotčeným stranám právní prostředky, aby zabránil užívání zeměpisného označení, identifikujícího vína, pro vína, která nepocházejí z místa uvedeného v dotyčném zeměpisném označení nebo identifikujícího lihoviny, pro lihoviny, které nepocházejí z místa uvedeného v příslušném zeměpisném označení […]
[…]
3.   V případě stejně znějících zeměpisných označení pro vína bude […] poskytnuta ochrana každému označení. Každý Člen stanoví praktické podmínky, na základě kterých bude dotyčné stejně znějící zeměpisné označení odlišeno od jiných a bude brát v úvahu potřebu, aby bylo zajištěno spravedlivé zacházení zúčastněným výrobcům a dále aby nebyli spotřebitelé uvedeni v omyl.
[…]“
8
Článek 24 téže dohody, nazvaný „Mezinárodní jednání; Výjimky“, stanoví:
„1.   Členové souhlasí, že vstoupí v jednání s cílem zvýšit ochranu jednotlivých zeměpisných označení podle článku 23. […]
[…]
3.   Při uplatňování tohoto oddílu nesníží Člen ochranu zeměpisných označení, která u tohoto Člena byla v platnosti bezprostředně přede dnem vstupu v platnost Dohody o WTO.
4.   Nic v tomto oddílu nebude vyžadovat, aby Člen zabránil dalšímu a podobnému užívání určitého zeměpisného označení jiného Člena, označujícího vína nebo lihoviny, v souvislosti se zbožím nebo službami dodávanými kterýmkoli jeho občanem nebo osobou, mající v něm sídlo, která užívala zeměpisné označení trvalým způsobem v souvislosti se stejným nebo příbuzným zbožím nebo službami na území tohoto Člena buď a) po dobu alespoň 10 let před 15. dubnem 1994, nebo b) v dobré víře před tímto datem.
[…]
6.   […] Nic v tomto oddílu nebude vyžadovat, aby Člen uplatňoval jeho ustanovení na zeměpisná označení kteréhokoli jiného Člena týkající se výrobků z vinné révy, u nichž je příslušné zeměpisné označení shodné s běžným jménem odrůdy hroznů, která roste na území tohoto Člena k datu vstupu v platnost Dohody o WTO.
[…]“
Dohoda ES-Maďarsko o vínech
9
Dohoda mezi Evropským společenstvím a Maďarskou republikou o vzájemné ochraně a kontrole názvů vín, podepsaná v Bruselu dne 29. listopadu 1993, byla uzavřena a schválena jménem Společenství rozhodnutím Rady 93/724/ES ze dne 23. listopadu 1993 (Úř. věst. L 337, s. 93, dále jen „dohoda ES-Maďarsko o vínech“). Vstoupila v platnost dne 1. dubna 1994.
10
Článek 2 odst. 2 dohody ES-Maďarsko o vínech stanoví:
„Pro účely této dohody a není-li výslovně stanoveno jinak, se rozumí:
[…]
—
‚zeměpisným označením‘ označení včetně ‚označení původu‘, které je uznáno v právních a správních předpisech smluvní strany za účelem označení a obchodní úpravy vína pocházejícího z území smluvní strany nebo oblasti nebo místa tohoto území, jestliže lze jakost, pověst nebo jiné charakteristické znaky vína připsat hlavně jeho zeměpisnému původu
[…]“(neoficiální překlad)
11
Podle článku 4 uvedené dohody:
„1.   Chráněny jsou tyto názvy:
a)
u vína pocházejícího ze Společenství:
[…]
—
zeměpisná označení a tradiční výrazy uvedené v příloze;
b)
u vín pocházejících z Maďarska:
[…]
—
zeměpisná označení a tradiční výrazy užívané v maďarské právní úpravě o vínech […] a uvedené v příloze.
[…]
3.   Ve Společenství platí, že chráněné maďarské názvy:
—
jsou vyhrazeny výlučně pro víno pocházející z Maďarska, na které se vztahují
a
—
smí být používány pouze za podmínek stanovených maďarskými právními a správními předpisy.
[…]“(neoficiální překlad)
12
V části B („Vína pocházející z Maďarské republiky“), I („Zeměpisná označení“), bodě 3.4 („Pěstitelská oblast Tokaj-Hegyalja“) v příloze dohody ES-Maďarsko o vínech, nazvané „Seznam chráněných označení uvedených v článku 4“, je uvedeno zejména označení „Tokaj“. Část A („Vína pocházející z Evropského společenství“) této přílohy neobsahuje ani výraz „Tocai friulano“, ani výraz „Tocai italico“.
13
Výměna dopisů týkající se článku 4 dohody mezi Evropským společenstvím a Maďarskou republikou o vzájemné ochraně a kontrole názvů vín (Úř. věst. 1993, L 337, s. 169), která je jedním z aktů uvedených v článku 1 prvním pododstavci rozhodnutí 93/724, vstoupila rovněž v platnost dne 1. dubna 1994.
14
S odvoláním zejména na čl. 4 odst. 3 dohody ES-Maďarsko o vínech signatáři uvedených dopisů potvrzují, že:
„1)
Během přechodného období třinácti let od doby vstupu této dohody v platnost nebude provádění této dohody překážkou pro oprávněné užívání výrazu ‚Tocai‘ pro označování a obchodní úpravu určitých italských [jakostních vín stanovené pěstitelské oblasti (jakostní vína s. o.)] za následujících podmínek.
Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení práva Společenství nebo popřípadě přísnější vnitrostátní ustanovení, toto víno musí být:
—
z odrůdy révy ‚Tocai friulano‘,
—
vyrobené z hroznů sklizených výhradně v italských oblastech Veneto nebo Friuli,
—
označeno a obchodně upraveno pouze jménem odrůdy ‚Tocai friulano‘ nebo jeho synonymem ‚Tocai italico‘, přičemž musí být tato dvě slova uvedena společně bez spojky a písmem stejného typu a stejných rozměrů na jedné řádce a odděleně od jména územní jednotky, ze které víno pochází. Mimoto nemohou rozměry písma použitého pro tyto výrazy přesahovat rozměry písma uvádějícího jméno uvedené územní jednotky,
—
prodáváno mimo území Maďarska.
[…]
4)
[…] možnost užívat výraz ‚Tokaj‘ v souladu s podmínkami uvedenými v bodě 1 zanikne na konci přechodného období uvedeného v témže bodě.
[…]“
Akt o přistoupení
15
Článek 2 aktu o přistoupení stanoví:
„Ode dne přistoupení se ustanovení původních smluv a aktů přijatých orgány Společenství a Evropskou centrální bankou přede dnem přistoupení stávají závaznými pro nové členské státy a uplatňují se v těchto státech za podmínek stanovených v uvedených smlouvách a v tomto aktu.“
16
Podle článku 20 aktu o přistoupení:
„Akty uvedené v seznamu v příloze II tohoto aktu se upravují podle této přílohy.“
17
Článek 24 aktu o přistoupení stanoví:
„Opatření uvedená v seznamech v přílohách V, VI, VII, VIII, IX, X, XI, XII, XIII a XIV tohoto aktu se uplatňují ve vztahu k novým členským státům za podmínek stanovených v těchto přílohách.“
18
V příloze X aktu o přistoupení, nadepsané „Seznam uvedený v článku 24 aktu o přistoupení: Maďarsko“, kapitola 5, A, bod 3 stanoví:
„32002 R 0753: Nařízení (ES) č. 753/2002 […]
Odchylně od přílohy II nařízení (ES) č. 753/2002 je užívání názvu ‚Rizlingszilváni‘ jako synonyma pro odrůdu ‚Müller Thurgau‘ povoleno do 31. prosince 2008 pro vína vyrobená v Maďarsku a výhradně uváděná na trh v Maďarsku.“
Právní úprava Společenství
19
Článek 19 odst. 1 nařízení č. 1493/1999 stanoví:
„Členské státy zatřídí odrůdy révy určené k výrobě vína. […]“
20
Pravidla pro popis, označování a obchodní úpravu některých vinařských produktů, jakož i pravidla pro ochranu určitých označení, údajů a výrazů, jsou obsažena v článcích 47 až 53 a v přílohách VII a VIII tohoto nařízení.
21
Článek 50 nařízení č. 1493/1999 uvádí:
„1.   Členské státy přijmou všechna nezbytná opatření umožňující zúčastněným stranám zabránit za podmínek uvedených v článcích 23 a 24 dohody [TRIPS] tomu, aby se ve Společenství užívala zeměpisná označení produktů uvedených v čl. 1 odst. 2 písm. b) pro produkty, které nepocházejí z místa udaného v zeměpisném označení […]
2.   Ve smyslu tohoto článku se ‚zeměpisným označením‘ rozumí označení, které udává původ produktu v oblasti, regionu či místu třetí země, která je členem Světové obchodní organizace, jestliže jakost, pověst nebo jiná charakteristická vlastnost produktu může být v podstatné míře přičítána tomuto zeměpisnému původu.
[…]“
22
Podle čl. 52 odst. 1 tohoto nařízení:
„[…]
Aniž jsou dotčena ustanovení Společenství o některých druzích jakostních vín s. o., mohou členské státy za podmínek produkce, které samy stanovily, povolit, aby se název stanovené pěstitelské oblasti kombinoval s údajem o způsobu výroby nebo druhu produktu nebo s názvem odrůdy révy nebo s jeho synonymem.
[…]“
23
Příloha VII, B, body 1 až 4 nařízení č. 1493/1999 stanoví:
„1.
Etiketa produktů vyrobených ve Společenství může být za podmínek, jež budou stanoveny, doplněna těmito údaji:
[…]
b)
pro stolní vína se zeměpisným označením a jakostní vína [stanovené pěstitelské oblasti]:
[…]
—
názvem odrůdy nebo odrůd révy,
[…]
4.
Producentské členské státy mohou předepsat, zakázat nebo omezit užití určitých údajů podle bodů 1 a 2 pro vína vyrobená na svém území.“
24
Článek 53 tohoto nařízení uvádí:
„1.   Prováděcí pravidla k této kapitole a k přílohám VII a VIII se stanoví postupem podle článku 75. Tato ustanovení se týkají především odchylek, podmínek a povolení uvedených v těchto přílohách.
2.   Postupem podle článku 75 se stanoví:
[…]
e)
podmínky pro použití údajů podle přílohy VII části B bodu 1 […]
[…]“
25
Článek 54 odst. 4 uvedeného nařízení stanoví:
„Členské státy odevzdají Komisi seznam jimi uznaných jakostních vín s. o. s uvedením odkazu na vnitrostátní předpisy pro produkci a přípravu každého z těchto jakostních vín s. o.“
26
Článek 53, jakož i přílohy VII a VIII nařízení č. 1493/1999 byly provedeny nařízením č. 753/2002.
27
Článek 19 nařízení č. 753/2002, nazvaný „Údaj o odrůdách révy“, stanoví:
„1.   Název odrůd révy užívaných k výrobě stolních vín se zeměpisným označením nebo jakostních vín s. o. nebo jejich synonyma je možno na etiketě uvést pouze tehdy, když:
[…]
c)
název odrůdy nebo jedno z jeho synonym nezahrnuje zeměpisné označení používané u jakostního vína s. o., stolního vína nebo dovezeného vína, které je předmětem dohod uzavřených mezi Společenstvím a třetími zeměmi, a je-li k němu připojeno jiné zeměpisné označení, uvádí se na etiketě bez tohoto zeměpisného označení;
[…]
2.   Odchylně od odst. 1 písm. c):
a)
může být název odrůdy nebo jednoho z jejích synonym, které obsahuje zeměpisné označení, uváděn na etiketě vína s tímto zeměpisným označením;
b)
mohou být za podmínek stanovených platnými vnitrostátními předpisy a předpisy Společenství používány názvy odrůd uvedené v příloze II a jejich synonyma, které byly používány ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost.
3.   Dotyčné členské státy sdělí Komisi do 1. října 2002 opatření uvedená v odst. 2 písm. b). Komise zajistí všemi vhodnými způsoby, aby tato opatření byla uvedena ve známost.“
28
V příloze II nařízení č. 753/2002, nazvané „Seznam názvů odrůd révy, včetně zeměpisného označení, a synonym odrůd, které se v souladu s čl. 19 odst. 2 smějí na etiketách vín používat“, je uveden zejména pro Itálii pojem „Tocai friulano, Tocai italico“. Podle poznámky, uvedené dole na stránce, vztahující se k tomuto pojmu, mohou být„[n]ázev ‚Tocai friulano‘ a synonymum ‚Tocai italico‘ užívány po přechodné období do dne 31. března 2007“.
29
Tato příloha nebyla v tomto bodě pozměněna v důsledku nařízení č. 1429/2004, které mělo za cíl přizpůsobit nařízení č. 753/2002 v důsledku rozšíření Evropské unie a přistoupení zejména Maďarské republiky k Evropské unii.
30
Ode dne 1. dubna 2007 zrušila Komise nařízením (ES) č. 382/2007 ze dne 4. dubna 2007, kterým se mění nařízení č. 753/2002 (Úř. věst. L 95, s. 12), názvy „Tocai friulano“ a „Tocai italico“ uvedené přílohy II a nahradila v této příloze název „Tocai friulano“ novým názvem „Friulano“.
Vnitrostátní právní úprava
31
Článek 1 odst. 1 nařízení ministra zemědělství, potravinářství a lesnictví ze dne 26. září 2002 o vnitrostátních podmínkách pro použití, na základě výjimky z čl. 19 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 753/2002, názvů odrůd a jejich synonym zahrnujících zeměpisné označení obsažených v příloze II uvedeného nařízení, které se mohou vyskytovat na etiketách [jakostních vín s. o.] a vín s italským [typickým zeměpisným označením] (GURI č. 247, ze dne 21. října 2002, s. 3, dále jen „nařízení ze dne 26. září 2002“) stanoví:
„Vnitrostátní podmínky pro užívání, na základě výjimky z čl. 19 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 753/2002, názvů odrůd révy včetně zeměpisného označení a synonym odrůd uvedených v příloze II tohoto nařízení, které mohou být uvedeny na etiketě [jakostních vín s. o.] a vín s italským typickým zeměpisným označením, jsou stanoveny v příloze I, která je nedílnou součástí tohoto nařízení, ve které jsou obsaženy názvy odrůd révy, včetně zeměpisného označení, a synonym odrůd, obsažené v příloze II uvedeného nařízení […]“
32
V příloze I nařízení ze dne 26. září 2002 v rubrice „Názvy odrůd vína nebo jejich synonym“ jsou obsaženy zejména „Tocai friulano“ nebo „Tocai italico“, kterým v rubrice „Rozsah výjimky (správní území nebo konkrétní [jakostní víno s. o.] nebo [víno s typickým zeměpisným označením])“ odpovídá následující:
„Pro několik [jakostních vín s. o.] oblastí Furlánsko-Julské Benátsko a Benátsko pro přechodné období končící dne 31. března 2007, v souladu s dohodou mezi [Evropskou unií] a Maďarskou republikou.“
33
Nařízení ze dne 28. července 2006 stanoví ve svém jediném článku:
„Národní rejstřík odrůd révy, naposledy pozměněný ministerským nařízením ze dne 30. března 2006, uvedený v preambuli, se doplňuje takto: do přílohy 1, oddílu I – odrůdy vinné révy – do kódu 235, odrůda Tocai friulano B. se do příslušného sloupce přidává synonymum ‚Friulano‘ s následující poznámkou ‚pouze pro účely označení jakostního vína s. o. pocházejícího z hroznů sklizených v regionu Furlánsko-Julské Benátsko‘.“
Spor v původním řízení a předběžné otázky
34
Ve svých rozhodnutích předkládající soud uvádí, že Confcooperative a další uplatňují na podporu své žádosti o zrušení nařízení ze dne 28. července 2006 následující žalobní důvody:
—
chyba v podmínkách uplatňování dohody ES-Maďarsko o vínech, jelikož v rozsudku ze dne 12. května 2005, Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia a ERSA (C-347/03, Sb. rozh. s. I-3785), Soudní dvůr potvrdil platnost této dohody, ale nezohlednil přistoupení Maďarské republiky k Unii. Přitom podle čl. 59 odst. 1 písm. a) a b) Vídeňské úmluvy měl vstup aktu o přistoupení v platnost za následek zneplatnění dohody ES-Maďarsko o vínech, jelikož posledně uvedená dohoda má zaniknout, jakožto smlouva dřívější, která je neslučitelná se smlouvou pozdější, kterou představuje akt o přistoupení;
—
nepříslušnost Komise ke zrušení práva na používání označení vín v rámci článku 19 nařízení č. 753/2002;
—
porušení zásady zákazu diskriminace uvedeného v čl. 34 odst. 2 druhém pododstavci ES, jelikož diskriminace italských výrobců ve srovnání s výrobci maďarskými je protiprávní, neboť používaná označení nejsou zaměnitelná;
—
porušení zásady proporcionality, jelikož závažnost následků zákazu používání označení „Tocai“ na konci přechodného období, které uplyne 31. března 2007, je pro italské výrobce nepřiměřená ve srovnání s důležitostí cíle sledovaného tímto zákazem;
—
porušení práva na ochranu vlastnictví stanoveného v článku 1 dodatkového protokolu Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod podepsané v Římě dne 4. listopadu 1950 v rozsahu, v němž zakazuje zbavení majetku, pokud nejde o veřejný zájem a za podmínek stanovených zákonem a mezinárodním právem;
—
porušení zásady přednosti mezinárodního práva uvedené v dohodě TRIPS, zejména ustanovení této dohody o homonymitě, především čl. 24 odst. 6 uvedené dohody, a
—
porušení zásady soudržnosti v rozsahu, v němž použití dohody TRIPS na všechny smluvní státy této dohody s vyloučením italského státu má za abnormální důsledek, že Společenství připouští použití názvu „Tokay“ pro australská vína, včetně prodejů ve Společenství, zatímco použití názvu „Tocai friulano“ je naopak pro dotyčná italská vína zrušeno.
35
Předkládající soud uvádí, že v preambuli nařízení ze dne 28. července 2006 se uvádí, že ve smyslu odchylky podle čl. 19 odst. 2 nařízení ES č. 753/2002 je použití odrůdy révy „Tocai friulano“ schváleno pouze pro označování a obchodní úpravu některých jakostních vín s. o. po přechodné období končící 31. března 2007 v souladu s ustanoveními dohody ES-Maďarsko o vínech.
36
Dodává, že v této preambuli je rovněž potvrzeno, že po uplynutí této lhůty bude toto užívání zakázáno, neboť termín „Tocai“ může způsobit záměnu s označením maďarského původu „Tokaji“, které je vyhrazeno maďarským výrobcům podle právních předpisů Společenství o ochraně zeměpisných označení vín.
37
Podle téhož soudu bylo toto opatření přijato rovněž na základě žádosti Regione, jejímž cílem bylo zařadit do národního rejstříku pro odrůdu révy „Tocai friulano B“ synonymum „Friulano B“, označované dotyčnými výrobci jakostních vín s. o. za jedinou a platnou alternativu názvu „Tocai friulano B“, která by mohla být používána na etiketách těchto vín, neboť jako taková dobře označuje odrůdu révy tradičně zdomácnělou na území regionu.
38
Předkládající soud uvádí, že s ohledem na tyto úvahy nařízení ze dne 28. července 2006 zcela výjimečně uznalo synonymum „Friulano B“ pro odrůdu révy „Tocai friulano B“, a to výhradně pro označování a obchodní úpravu dotyčných jakostních vín s. o. ve smyslu odchylky podle čl. 19 odst. 2 nařízení č. 753/2002.
39
Podle tohoto soudu se tedy jasně jeví, že újma, uplatňovaná v žalobě v původním řízení, totiž vyplývající z nemožnosti užívat označení „Tocai friulano“ nebo „Tocai italico“ po datu 31. března 2007, vyplývá přímo ze dvou normativních pramenů Společenství, a to z dohody ES-Maďarsko o vínech, které se týká rozhodnutí 93/724, a z nařízení č. 753/2002.
40
Předkládající soud se domnívá, že existují značné pochybnosti o výkladu těchto předpisů Společenství vzhledem k tomu, že v předcházejících rozhodnutích Soudního dvora nebyly dostatečně zohledněny následující okolnosti, totiž:
—
vstup aktu o přistoupení v platnost, jelikož vzhledem k tomu, že posledně uvedený nepřevzal výslovně uvedené předpisy Společenství, mohlo dojít k zániku dohody ES-Maďarsko o vínech na základě čl. 59 odst. 1 písm. a) a b) Vídeňské úmluvy;
—
jelikož tytéž předpisy Společenství nebyly převzaty do aktu o přistoupení, vyvolává pochybnosti pravomoc, kterou si Komise přiznala, aby stanovila časové omezení používání označení „Tocai friulano“ na základě článku 19 nařízení č. 753/2002;
—
jelikož bylo nařízení č. 1429/2004 přijato Komisí po přistoupení Maďarské republiky k Unii, může zásada zákazu diskriminace uvedená v čl. 34 odst. 2 druhém pododstavci ES bránit uvedenému časovému omezení;
—
toto časové omezení může představovat porušení článku 1 dodatkového protokolu Evropské úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod a,
—
nakonec, aspekty vyplývající z použitelnosti dohody TRIPS nebyly předtím přezkoumány.
41
Za těchto podmínek se Tribunale amministrativo regionale del Lazio vzhledem k tomu, že měl za to, že pro řešení obou věcí, které mu byly předloženy, je nezbytné odpovědět na některé otázky týkající se práva Společenství, rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky, které mají totožné znění pro obě uvedené věci:
„1)
Musí být akt o přistoupení […] vykládán tak, že je třeba mít za to, že, pokud jde o označení vín vyrobených v Maďarsku a ve Společenství, se od 1. května 2004 použijí pouze ustanovení obsažená v právní úpravě Společenství, a sice v nařízení č. 1493/1999 a v nařízení č. 753/2002 ve znění nařízení č. 1429/2004?
2)
Představuje článek 52 nařízení č. 1493/1999 dostatečný právní základ pro to, aby bylo […] Komisi povoleno zrušit označení vína, v projednávaném případě: ‚Tocai friulano‘, odvozené od odrůdy révy platně zapsané v příslušných rejstřících italského státu a uvedené v příslušných právních nařízeních Společenství?
3)
Zahrnuje čl. 34 odst. 2 druhý pododstavec ES, který zakazuje jakoukoli diskriminaci mezi výrobci a spotřebiteli zemědělských produktů uvnitř […] Společenství, zákaz diskriminovat výrobce nebo uživatele jediného označení vína, [totiž] vína ‚Tocai friulano‘, ze 122 označení uvedených v příloze [II] nařízení č. 753/2002, ve znění nařízení č. 1429/2004, tak, že brání tomu, aby toto označení mohlo být užíváno po 31. březnu 2007?
4)
Musí být čl. 19 odst. 2 nařízení č. 753/2002, který zakotvuje legalitu užívání označení odrůd révy uvedených v příloze [II] téhož nařízení ve znění nařízení č. 1429/2004, vykládán tak, že umožňuje a legálně připouští existenci případů homonymity u názvů odrůd révy a zeměpisných označení připisovaných vínům vyráběným v […] Společenství?
5)
V případě kladné odpovědi na předcházející otázku, zakazuje čl. 34 odst. 2 druhý pododstavec ES, který zakazuje jakoukoli diskriminaci mezi výrobci a spotřebiteli zemědělských produktů uvnitř […] Společenství, Komisi používat v nařízení č. 753/2002 kritérium homonymie tak, jak vyplývá z přílohy [II] tohoto nařízení, v tom smyslu, že uznává legalitu používání četných názvů odrůd révy, které obsahují označení částečně nebo celkově homonymní se zeměpisnými označeními, a vylučuje legalitu použití pro jediný název odrůdy révy, totiž ‚Tocai friulano‘, který je legitimně používaný již po staletí na evropském trhu?
6)
Musí být článek 50 nařízení č. 1493/1999 vykládán tak, že při použití ustanovení článků 23 a 24 dohody TRIPS, a zejména čl. 24 odst. 6 této dohody, pokud jde o homonymní označení vín, Rada ministrů a členské státy a a fortiori […] Komise nemohou přijmout nebo schválit předpisy, jako je nařízení č. 753/2002, které v oblasti homonymních označení vyhrazují odlišné zacházení pro označení vín, která vykazují v rámci homonymity stejné vlastnosti?
7)
Je na základě výslovného odkazu na článek 23 a 24 dohody TRIPS, uvedeného v padesátém šestém bodě odůvodnění a v článku 50 nařízení č. 1493/99, ustanovení čl. 24 odst. 6 [této dohody], které zakotvuje právo států, které jsou smluvními stranami uvedené dohody, chránit homonymní označení, přímo použitelné v právním řádu Společenství s ohledem na judikaturu Soudního dvora?“
42
Usnesením předsedy Soudního dvora ze dne 26. března 2007 byly věci C-23/07 a C-24/07 spojeny pro účely písemné a ústní části řízení, jakož i rozsudku.
K předběžným otázkám
K přípustnosti
43
Komise se domnívá, že žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce jsou nepřípustné, jelikož nejsou zjevně relevantní pro řešení sporu v původním řízení.
44
Tvrdí, že Confcooperative a další požadují zrušení nařízení ze dne 28. července 2006, zatímco toto nařízení pouze zavádí nový název odrůdy révy „Friulano“.
45
I kdyby přitom toto nařízení bylo zrušeno, nemohli by stejně italští výrobci užívat názvy „Tocai friulano“ nebo „Tocai italico“, jelikož zákaz tohoto užívání, účinný ode dne 1. dubna 2007, je stanoven v jiném nařízení, totiž v nařízení ze dne 26. září 2002.
46
Žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce jsou rovněž nepřípustné, jelikož předkládající soud nevysvětlil, v čem je výklad požadovaný po Soudním dvoru nezbytný pro vyřešení sporu v původním řízení.
47
Tuto argumentaci nelze přijmout.
48
Podle ustálené judikatury se na otázky týkající se výkladu práva Společenství položené vnitrostátním soudem v právním a skutkovém rámci, který tento soud vymezí v rámci své odpovědnosti a jehož správnost nepřísluší Soudnímu dvoru ověřovat, vztahuje domněnka relevance. Odmítnutí žádosti o rozhodnutí podané vnitrostátním soudem je ze strany Soudního dvora možné pouze tehdy, pokud je zjevné, že žádaný výklad práva Společenství nemá žádný vztah k realitě nebo předmětu sporu v původním řízení, jestliže se jedná o hypotetický problém nebo také jestliže Soudní dvůr nedisponuje skutkovými nebo právními poznatky nezbytnými pro užitečnou odpověď na otázky, které jsou mu položeny (viz v tomto smyslu rozsudek ze dne 7. června 2007, van der Weerd a další, C-222/05 až C-225/05, Sb. rozh. s. I-4233, bod 22 a citovaná judikatura).
49
V projednávaném případě otázka, zda, jak tvrdí Komise, v případě zrušení nařízení ze dne 28. července 2006, by italští výrobci stejně nemohli užívat názvy„Tocai friulano“ nebo „Tocai italico“, jelikož i v tomto případě by zákaz tohoto užívání stanovený nařízením ze dne 26. září 2002 zůstal nedotčený, vyžaduje přezkum italského práva týkající se zejména vztahu mezi oběma dotčenými nařízeními, přičemž tento přezkum může být proveden pouze předkládajícím soudem, a nikoli Soudním dvorem v rámci řízení o předběžné otázce.
50
Mimoto, jak vyplývá z preambule nařízení ze dne 28. července 2006, jak je připomenuto předkládajícím soudem (body 35 až 38 tohoto usnesení), zavedení nového názvu odrůdy révy tímto nařízením vyplývá ze skutečnosti, že užívání názvů „Tocai friulano“ a „Tocai italico“ je zakázáno ode dne 1. dubna 2007. Jedná se tedy o opatření, která se zdají být nerozlučně spojena.
51
Nezdá se tedy, alespoň zjevně, že žádaný výklad práva Společenství nemá žádný vztah k realitě nebo předmětu sporů v původním řízení.
52
Domněnka relevance, která náleží žádostem o rozhodnutí o předběžné otázce, není tudíž vyvrácena skutečnostmi, které uvádí Komise (viz zejména výše uvedený rozsudek van der Weerd a další, body 22 a 23).
53
Je proto třeba, aby Soudní dvůr na předběžné otázky odpověděl.
K věci samé
54
Podle čl. 104 odst. 3 jednacího řádu, a sice zejména pokud lze odpověď na předběžnou otázku jasně vyvodit z judikatury nebo pokud o odpovědi na tuto otázku nelze rozumně pochybovat, může Soudní dvůr rozhodnout usnesením s odůvodněním.
K první až páté otázce
55
Vzhledem k tomu, že o odpovědi na první až pátou otázku nelze rozumně pochybovat, Soudní dvůr vyrozuměl předkládající soud v souladu s čl. 104 odst. 3 druhým pododstavcem jednacího řádu, že zamýšlí rozhodnout usnesením s odůvodněním, a vyzval zúčastněné uvedené v článku 23 statutu Soudního dvora, aby předložili svá případná vyjádření k této otázce.
56
Confcooperaive a další, Regione, italská a maďarská vláda, jakož i Komise na výzvu Soudního dvora odpověděly. Maďarská vláda a Komise ve svých odpovědích uvedly, že nemají námitky, aby Soudní dvůr rozhodl odůvodněným usnesením. Confcooperative a další, Regione a italská vláda v podstatě upřesnily argumenty již vznesené ve svých písemných vyjádřeních. Regione požadoval, aby bylo Soudním dvorem stanoveno jednání. Nicméně tyto skutečnosti nevedou Soudní dvůr k odchýlení se od zamýšleného procesního postupu.
— K první otázce
57
Z předkládacích rozhodnutí vyplývá, že první otázka vychází z tvrzení, které obhajuje Confcooperative a další, Regione a italská vláda, podle kterého akt o přistoupení ukončil dohodu ES-Maďarsko o vínech, co se týče zákazu pro dotyčné italské výrobce používat pojem „Tocai“ po přechodném období, které končí 31. března 2007.
58
To má vyplývat ze skutečnosti, že pozdější smlouva, kterou představuje akt o přistoupení, nestanoví, alespoň výslovně, tento zákaz. Podle článku 59 Vídeňské úmluvy by tudíž pouze tento akt upravoval tuto oblast, jelikož by byl považován za pozdější smlouvu, jejíž ustanovení jsou v rozporu se smlouvou dřívější.
59
Tento názor nemůže být přijat.
60
Zákaz užívání výrazu „Tocai“ pro označování a obchodní úpravu určitých italských jakostních vín s. o. na konci přechodného období, které uplynulo dne 31. března 2007, má totiž sice zajisté původ v dohodě ES-Maďarsko o vínech, avšak byl před vstupem aktu o přistoupení v platnost převzat do nařízení č. 753/2002.
61
Toto nařízení, včetně uvedeného zákazu, tvoří podle článku 2 aktu o přistoupení nedílnou součást acquis communautaire.
62
Mimoto uvedené nařízení je výslovně uvedeno v kapitole 5, A, bodě 3 přílohy X uvedeného aktu.
63
Tento bod 3 mimoto stanoví, že odchylně od přílohy II nařízení (ES) č. 753/2002 je užívání názvu „Rizlingszilváni“ jako synonyma pro odrůdu „Müller Thurgau“ povoleno do 31. prosince 2008 pro vína vyrobená v Maďarsku a výhradně uváděná na trh v Maďarsku.
64
Existence této odchylky potvrzuje, že akt o přistoupení nijak nezamýšlel zpochybnit trvalost režimu stanoveného v uvedené příloze II, co se týče užívání názvů „Tocai friulano“ nebo „Tocai italico“.
65
Akt o přistoupení v důsledku přistoupení Maďarské republiky k Unii začlenil jakožto součást acquis communautaire zákaz, tak jak je stanovený nařízením č. 753/2002, užívání výrazu „Tocai“ pro označování a obchodní úpravu určitých italských jakostních vín s. o. na konci přechodného období, které uplynulo dne 31. března 2007.
66
Trvalost tohoto zákazu byla následně potvrzena nařízeními č. 1429/2004 a č. 382/2007.
67
To je náležitým způsobem shrnuto v pátém bodě odůvodnění nařízení č. 382/2007, který stanoví:
„Název ‚Tokaj‘ označuje ‚jakostní víno stanovené pěstitelské oblasti‘ z přeshraniční oblasti Maďarska a Slovenska a zároveň je součástí italských a francouzských názvů odrůd révy: ‚Tocai italico‘, ‚Tocai friulano‘; a ‚Tokay Pinot gris‘. Souběžná platnost těchto tří názvů odrůd révy a zeměpisného označení je časově omezena do 31. března 2007 a vychází z […] dohody [ES-Maďarsko o vínech], jež se stala součástí acquis od 1. května 2004. Ode dne 1. dubna 2007 budou tyto tři názvy odrůd révy vyškrtnuty z přílohy II nařízení (ES) č. 753/2002 a název odrůdy révy ‚Tocai friulano‘ se nahradí názvem ‚Friulano‘.“
68
Na první otázku je tedy třeba odpovědět, že akt o přistoupení musí být vykládán v tom smyslu, že podle článku 2 tohoto aktu tvoří ustanovení nařízení č. 753/2002 v rozsahu, v němž mají za cíl zakázat užívání výrazu „Tocai“ pro označování a obchodní úpravu určitých italských jakostních vín s. o. na konci přechodného období, které uplynulo dne 31. března 2007, nedílnou součást acquis communautaire existujícího ke dni 1. května 2004, a poté, co byla převzata nařízením č. 1429/2004, se dále používala po tomto datu.
— Ke druhé otázce
69
Druhou otázkou se předkládající soud dotazuje Soudního dvora, zda Komise mohla vycházet z právního základu spočívajícího v článku 52 nařízení č. 1493/1999, aby zrušila označení odrůdy révy „Tocai friulano“.
70
Podle předkládajícího soudu lze mít pochybnosti o pravomoci Komise rozhodovat o tomto zrušení, jelikož nebylo stanoveno v aktu o přistoupení.
71
V tomto ohledu, jak již bylo řečeno v bodě 68 tohoto usnesení, musí být akt o přistoupení vykládán v tom smyslu, že je třeba se domnívat, že podle článku 2 tohoto aktu tvoří ustanovení nařízení č. 753/2002 v rozsahu, v němž mají za cíl zakázat užívání výrazu „Tocai“ pro označování a obchodní úpravu určitých italských jakostních vín s. o. na konci přechodného období, které uplynulo dne 31. března 2007, nedílnou součást acquis communautaire existujícího ke dni 1. května 2004, a dále se používají po tomto datu poté, co byla převzata nařízením č. 1429/2004.
72
Z toho vyplývá, že akt o přistoupení neumožňuje zpochybnit pravomoc Komise k přijetí uvedených ustanovení nařízení č. 753/2002.
73
Pravomoc Komise je naopak v projednávaném případě tím méně napadnutelná, že přijetím ustanovení nařízení č. 753/2002 a č. 1429/2004 týkajících se zákazu užívání výrazu „Tocai“ pro označování a obchodní úpravu určitých italských jakostních vín s. o. na konci přechodného období, které uplynulo dne 31. března 2007, se Komise omezila na převzetí úpravy, která již byla stanovena ve dvoustranné dohodě, totiž dohodě ES-Maďarsko o vínech, která byla následně jako acquis communautaire převzata do aktu o přistoupení.
74
To je potvrzeno zněním čl. 19 odst. 2 písm. b) nařízení č. 753/2002, podle kterého mohou být „za podmínek stanovených platnými vnitrostátními předpisy a předpisy Společenství“ používány názvy odrůdy révy uvedené v příloze II, což je příloha, ve které je stanoven uvedený zákaz, a „které byly používány ke dni vstupu tohoto nařízení v platnost“.
75
Mimoto je třeba konstatovat, že z právních východisek nařízení č. 753/2002 a č. 1429/2004 vyplývá, že tyto akty byly přijaty nikoli na základě článku 52 nařízení č. 1493/1999, ale na základě článku 53 tohoto nařízení.
76
Podle odstavce 1 posledně uvedeného článku se prováděcí pravidla ke kapitole, do které spadá tento článek, nazvané „Popis, označování, obchodní úprava a ochrana určitých produktů“ stanoví postupem podle článku 75 nařízení č. 1493/1999, tedy komitologickým postupem zvaným „řídící“, a týkají se především odchylek, podmínek a povolení uvedených v přílohách VII a VIII uvedeného nařízení.
77
Podle čl. 53 odst. 2 písm. e) nařízení č. 1493/1999 se podle tohoto komitologického postupu stanoví ustanovení o podmínkách pro použití údajů podle přílohy VII bodu 1 tohoto nařízení.
78
Příloha VII, B, bod 1 písm. b) nařízení č. 1493/1999 přitom zvláště zmiňuje, že etiketa produktů vyrobených ve Společenství může být za podmínek, jež budou stanoveny, doplněna určitými údaji pro stolní vína se zeměpisným označením a jakostní vína s. o., zejména názvem odrůdy nebo odrůd révy.
79
S ohledem na výše uvedené je třeba odpovědět na druhou otázku, že článek 53 nařízení č. 1493/99 představuje dostatečný právní základ pro to, aby Komisi umožnil přijmout ustanovení nařízení č. 753/2002, převzatá nařízením č. 1429/2004, mající za cíl zakázat užívání výrazu „Tocai“ pro označování a obchodní úpravu určitých italských jakostních vín s. o. na konci přechodného období, které uplynulo dne 31. března 2007.
— Ke třetí otázce
80
Co se týče tvrzeného porušení čl. 34 odst. 2 druhého pododstavce ES, které mají představovat ustanovení nařízení č. 753/2002 a č. 1429/2004, která mají za cíl zakázat užívání výrazu „Tocai“ pro označování a obchodní úpravu určitých italských jakostních vín s. o. na konci přechodného období, které uplynulo dne 31. března 2007, předkládající soud se dotazuje Soudního dvora, zda tato ustanovení nemají být považována za diskriminační z důvodu skutečnosti, že se mezi 122 názvy uvedenými v příloze II nařízení č. 753/2002 vztahují pouze na jediný název italské odrůdy révy „Tocai friulano“.
81
Je nutno rovnou konstatovat, že taková opatření mající svůj zdroj rovněž v dohodě ES-Maďarsko o vínech, totiž zákaz užívat název odrůdy révy po přechodném období třinácti let končícím 31. března 2007, se použijí na francouzský název odrůdy révy „Tokay Pinot gris“.
82
Co se týče názvů odrůdy révy podobajícím se maďarskému zeměpisnému označení „Tokaji“ nebo „Tokaj“, je tedy nesporné, že se srovnatelnými situacemi se zachází stejným způsobem.
83
Ve vnější oblasti může být ostatně zmíněno, že dohoda mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o obchodu s vínem uzavřená jménem Společenství rozhodnutím Rady 2006/232/ES ze dne 20. prosince 2005 (Úř. věst. 2006, L 87, s. 1) také neumožňuje přidání takových názvů odrůd révy na etikety vín pocházejících ze Spojených států, která jsou dovážena do Společenství, a to dokonce bez stanovení přechodného období k tomuto účelu.
84
Ustanovení nařízení č. 753/2002 a č. 1429/2004 dotčená v původním řízení mají zdroj ve dvoustranné dohodě. Jak uvádí Komise, jsou podobná opatření obsažena v řadě dvoustranných dohod o obchodu s vínem uzavřených Společenstvím se třetími státy. Jedná se o opatření, která jsou postupně zaváděna k řešení problémů s označováním vín, které vznikají v rámci obchodu s těmito výrobky.
85
Confcooperative a další, Regione, jakož i italská vláda v písemných vyjádřeních tvrdí, že ustanovení nařízení č. 753/2002 a č. 1429/2004 dotčená v původním řízení přiznávají neodůvodněnou přednost maďarskému názvu „Tokaj“ na úkor italských názvů „Tocai friulano“ a „Tocai italico“, které jsou tím diskriminovány.
86
V tomto ohledu musí být přitom připomenuto, že jak Soudní dvůr zdůraznil v bodech 88 až 97 a 108 výše uvedeného rozsudku Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia a ERSA, příslušné názvy se nenachází ve srovnatelné situaci.
87
Je totiž nesporné, že italské názvy „Tocai friulano“ a „Tocai italico“ odpovídají názvu odrůdy révy, zatímco maďarský název „Tokaj“ představuje zeměpisné označení.
88
Tato okolnost odlišuje ostatně rozhodujícím způsobem projednávaný případ od případu dotčeného ve věci, ve které byl vydán rozsudek ze dne 18. května 1994, Codorniu v. Rada (C-309/89, Recueil, s. I-1853, body 28, 33 a 34), na nějž se odvolává italská vláda.
89
Přednost daná zeměpisnému označení před názvem odrůdy révy, který se mu podobá, se mimoto shoduje se souhrnem ustanovení článku 19 nařízení č. 753/2002 a obecnou strukturou tohoto článku.
90
Podle odstavce 1 písm. c) uvedeného článku nemůže být totiž název odrůdy révy uveden na etiketě vína, pokud zahrnuje zeměpisné označení používané u jakostního vína s. o. Zákaz užívat takový název představuje tedy obecné pravidlo.
91
Podle odstavce 2 písm. b) téhož článku je používání takového názvu povoleno pouze „odchylně“ od tohoto obecného pravidla, a to pouze za podmínek stanovených platnými vnitrostátními předpisy a předpisy Společenství, které byly používány ke dni vstupu nařízení č. 753/2002 v platnost.
92
S ohledem na výše uvedené je třeba na třetí otázku odpovědět, že čl. 34 odst. 2 druhý pododstavec ES nebrání ustanovením nařízení č. 753/2002, převzatým nařízením č. 1493/99, majícím za cíl zakázat užívání výrazu „Tocai“ pro označování a obchodní úpravu určitých italských jakostních vín s. o. na konci přechodného období, které uplynulo dne 31. března 2007.
— Ke čtvrté otázce
93
Čtvrtou otázkou se předkládající soud táže, zda čl. 19 odst. 2 nařízení č. 753/2002, který zakotvuje legalitu užívání označení odrůd révy uvedených v příloze II téhož nařízení, musí být vykládán tak, že umožňuje a legálně připouští existenci případů homonymity u názvů odrůd révy a zeměpisných označení připisovaných vínům vyráběným ve Společenství.
94
V tomto ohledu již vyplývá z bodů 87 až 89 tohoto usnesení, že z čl. 19 odst. 1 písm. c) nařízení č. 753/2002 vyplývá, že jako obecné pravidlo název odrůdy révy nemůže být uveden na etiketě vína, pokud zahrnuje zeměpisné označení používané u jakostního vína s. o., a pouze odchylně od tohoto pravidla odstavec 2 písm. b) téhož článku stanoví, že používání takového názvu je povoleno, a to pouze za podmínek stanovených platnými vnitrostátními předpisy a předpisy Společenství, které byly používány ke dni vstupu uvedeného nařízení v platnost.
95
Na čtvrtou otázku je tedy třeba odpovědět, že čl. 19 odst. 2 nařízení č. 753/2002 musí být vykládán v tom smyslu, že nebrání ustanovením nařízení č. 753/2002, převzatým nařízením č. 1429/2004, majícím za cíl zakázat užívání výrazu „Tocai“ pro označování a obchodní úpravu určitých italských jakostních vín s. o. na konci přechodného období, které uplynulo dne 31. března 2007.
96
Jelikož je pátá otázka položena pouze pro případ kladné odpovědi na čtvrtou otázku, není namístě na ni odpovídat.
K šesté a sedmé otázce
— K šesté otázce
97
Podstatou šesté otázky předkládajícího soudu je, zda článek 50 nařízení č. 1493/1999 musí být vykládán v tom smyslu, že při použití ustanovení článků 23 a 24 dohody TRIPS, zejména čl. 24 odst. 6 této dohody, pokud jde o homonymní označení vín, nemohou být přijata taková opatření, jaká jsou stanovena nařízením č. 753/2002, pokud v oblasti homonymních označení vyhrazují odlišné zacházení pro označení vín, která vykazují v rámci homonymity stejné vlastnosti.
98
Odpověď na tuto otázku může být jasně vyvozena z judikatury Soudního dvora.
99
Jak totiž Soudní dvůr zdůraznil v bodech 88 až 97 a 108 výše uvedeného rozsudku Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia a ERSA, italské názvy „Tocai friulano“ a „Tocai italico“ odpovídají názvu odrůdy révy, a na rozdíl od maďarského názvu „Tokaj“ nebo „Tokaji“ nepředstavují italské názvy zeměpisné označení.
100
Soudní dvůr v bodě 115 výše uvedeného rozsudku Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia a ERSA rozhodl, že články 22 až 24 dohody TRIPS musí být vykládány v tom smyslu, že v takovém případě jako ve věci v původním řízení, který se týká homonymie zeměpisného označení třetího státu a označení shodného se jménem odrůdy révy užívaného pro označování a obchodní úpravu některých vín ze Společenství, která jsou z této odrůdy vyráběna, nevyžadují uvedená ustanovení, aby toto označení mohlo být nadále užíváno v budoucnosti, bez ohledu na dvě okolnosti, a sice že označení bylo výrobci užíváno buďto po dobu alespoň 10 let před 15. dubnem 1994, anebo v minulosti v dobré víře, a jasně označuje stát, oblast nebo zónu původu chráněného vína, aby spotřebitel nemohl být uveden v omyl.
101
Co se týče zejména čl. 24 odst. 6 dohody TRIPS, Soudní dvůr rovněž v bodě 113 výše uvedeného rozsudku Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia a ERSA rozhodl, že toto ustanovení zejména umožňuje Společenství coby členu WTO uplatnit ustanovení uvedené dohody na zeměpisná označení kteréhokoli jiného člena WTO týkající se výrobků z vinné révy, jejichž příslušné zeměpisné označení je shodné s běžným jménem odrůdy hroznů, která roste na území členského státu k datu vstupu Dohody o WTO v platnost.
102
Soudní dvůr z toho v bodě 114 téhož rozsudku vyvodil, že uvedené ustanovení, stejně jako ustanovení čl. 24 odst. 4 dohody TRIPS, upravuje možnost, nikoliv povinnost Společenství přiznat ochranu odrůdě révy ze Společenství, zejména pokud je homonymní se zeměpisným označením pro víno pocházející ze třetího státu.
103
Z toho vyplývá, že na šestou otázku je třeba odpovědět, že článek 50 nařízení č. 1493/1999 musí být vykládán v tom smyslu, že při použití ustanovení článků 23 a 24 dohody TRIPS, zejména čl. 24 odst. 6 této dohody, nebrání tato ustanovení přijetí takových opatření, jaká jsou stanovena nařízením č. 753/2002, převzatých nařízením č. 1429/2004, majících za cíl zakázat užívání výrazu „Tocai“ pro označování a obchodní úpravu určitých italských jakostních vín s. o. na konci přechodného období, které uplynulo dne 31. března 2007.
104
S ohledem na tuto odpověď již není namístě odpovědět na sedmou otázku, jelikož tato otázka týkající se případného přímého účinku článků 22 až 24 dohody TRIPS je relevantní pouze za předpokladu, že nařízení č. 753/2002 v rozsahu, v němž má za cíl zákaz užívání výrazu „Tocai“ pro označování a obchodní úpravu určitých italských jakostních vín s. o. na konci přechodného období, které uplynulo dne 31. března 2007, by mohlo být neslučitelné s uvedenými ustanoveními dohody TRIPS, kdyby tato ustanovení vyžadovala, aby v případě homonymity mohl být každý z názvů v budoucnu dále používán.
105
Z odpovědi na šestou otázku, a zejména z bodu 102 tohoto usnesení, totiž vyplývá, že tento předpoklad se v žádném případě nepotvrdil ve věcech dotčených v původním řízení týkajících se úpravy zavedené dohodou ES-Maďarsko o vínech a převzaté nařízením č. 753/2002, která má za cíl upravit situaci homonymie maďarského zeměpisného označení a italského označení shodného se jménem odrůdy révy užívaného pro označování a obchodní úpravu některých vín ze Společenství.
K nákladům řízení
106
Vzhledem k tomu, že řízení má, pokud jde o účastníky původního řízení, povahu incidenčního řízení ve vztahu ke sporu probíhajícímu před předkládajícím soudem, je k rozhodnutí o nákladech řízení příslušný uvedený soud. Výdaje vzniklé předložením jiných vyjádření Soudnímu dvoru než vyjádření uvedených účastníků řízení se nenahrazují.
Z těchto důvodů Soudní dvůr (druhý senát) rozhodl takto:
1)
Akt o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie, musí být vykládán v tom smyslu, že podle článku 2 tohoto aktu tvoří ustanovení nařízení Komise (ES) č. 753/2002 ze dne 29. dubna 2002, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 pro popis, označování, obchodní úpravu a ochranu některých vinařských produktů, v rozsahu, v němž mají za cíl zakázat užívání výrazu „Tocai“ pro označování a obchodní úpravu určitých italských jakostních vín stanovené pěstitelské oblasti na konci přechodného období, které uplynulo dne 31. března 2007, nedílnou součást acquis communautaire existujícího ke dni 1. května 2004, a poté, co byla převzata nařízením Komise (ES) č. 1429/2004 ze dne 9. srpna 2004, kterým se mění nařízení č. 753/2002, se dále používala po tomto datu.
2)
Článek 53 nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem představuje dostatečný právní základ pro to, aby Komisi Evropských společenství umožnil přijmout ustanovení nařízení č. 753/2002, převzatá nařízením č. 1429/2004, mající za cíl zakázat užívání výrazu „Tocai“ pro označování a obchodní úpravu určitých italských jakostních vín stanovené pěstitelské oblasti na konci přechodného období, které uplynulo dne 31. března 2007.
3)
Článek 34 odst. 2 druhý pododstavec ES nebrání ustanovením nařízení č. 753/2002, převzatým nařízením č. 1493/99, majícím za cíl zakázat užívání výrazu „Tocai“ pro označování a obchodní úpravu určitých italských jakostních vín stanovené pěstitelské oblasti na konci přechodného období, které uplynulo dne 31. března 2007.
4)
Článek 19 odst. 2 nařízení č. 753/2002 musí být vykládán v tom smyslu, že nebrání ustanovením nařízení č. 753/2002, převzatým nařízením č. 1429/2004, majícím za cíl zakázat užívání výrazu „Tocai“ pro označování a obchodní úpravu určitých italských jakostních vín stanovené pěstitelské oblasti na konci přechodného období, které uplynulo dne 31. března 2007.
5)
Článek 50 nařízení č. 1493/1999 musí být vykládán v tom smyslu, že při použití ustanovení článků 23 a 24 Dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví, jež tvoří přílohu 1 C dohody o zřízení Světové obchodní organizace (WTO), podepsané v Marrakéši dne 15. dubna 1994, která byla schválena rozhodnutím Rady 94/800/ES ze dne 22. prosince 1994 o uzavření dohod jménem Evropského společenství s ohledem na oblasti, které jsou v jeho pravomoci, v rámci Uruguayského kola mnohostranných jednání (1986–1994), zejména čl. 24 odst. 6 této dohody, nebrání tato ustanovení přijetí takových opatření, jaká jsou stanovena nařízením č. 753/2002, převzatých nařízením č. 1429/2004, majících za cíl zakázat užívání výrazu „Tocai“ pro označování a obchodní úpravu určitých italských jakostních vín stanovené pěstitelské oblasti na konci přechodného období, které uplynulo dne 31. března 2007.
Podpisy.
(
*1
) – Jednací jazyk: italština.