62021CJ0308
ROZSUDOK SÚDNEHO DVORA (ôsma komora)
zo 7. júla 2022 (
*1
)
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Letecká doprava – Nariadenie (ES) č. 261/2004 – Náhrada a pomoc cestujúcim – Zrušenie alebo veľké meškanie letov – Článok 5 ods. 3 – Výnimka z povinnosti náhrady – Mimoriadne okolnosti – Všeobecný výpadok systému dodávky paliva lietadlám na letisku“
Vo veci C‑308/21,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 267 ZFEÚ, podaný rozhodnutím Tribunal Judicial da Comarca dos Açores (Juízo Local Cível de Ponta Delgada – Juiz 4) (Okresný súd Azorské ostrovy, Občianskoprávny senát č. 4 v Ponta Delgada, Portugalsko) z 25. januára 2021 a doručený Súdnemu dvoru 14. mája 2021, ktorý súvisí s konaním:
KU,
OP,
GC
proti
SATA International – Azores Airlines SA,
SÚDNY DVOR (ôsma komora),
v zložení: predseda ôsmej komory N. Jääskinen, predsedníčka tretej komory K. Jürimäe (spravodajkyňa) a sudca N. Piçarra,
generálny advokát: N. Emiliou,
tajomník: A. Calot Escobar,
so zreteľom na písomnú časť konania,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
–
portugalská vláda, v zastúpení: P. Barros da Costa, C. Chambel Alves, A. Luz a P. Pisco Santos, splnomocnení zástupcovia,
–
nemecká vláda, v zastúpení: J. Möller, J. Heitz a M. Hellmann, splnomocnení zástupcovia,
–
Európska komisia, v zastúpení: L. Santiago de Albuquerque a K. Simonsson, splnomocnení zástupcovia,
so zreteľom na rozhodnutie prijaté po vypočutí generálneho advokáta, že vec bude prejednaná bez jeho návrhov,
vyhlásil tento
Rozsudok
1
Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 5 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 261/2004 z 11. februára 2004, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá systému náhrad a pomoci cestujúcim pri odmietnutí nástupu do lietadla, v prípade zrušenia alebo veľkého meškania letov a ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 295/91 (Ú. v. EÚ L 46, 2004, s. 1; Mim. vyd. 07/008, s. 10).
2
Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi KU, OP a GC na jednej strane a spoločnosťou SATA International – Azores Airlines SA (ďalej len „SATA International“) na druhej strane vo veci práva cestujúcich na náhradu podľa tohto nariadenia v dôsledku všeobecného výpadku systému dodávky paliva na letisku, ktorý spôsobil meškanie letu v trvaní viac ako tri hodiny alebo zrušenie letu.
Právny rámec
3
Odôvodnenia 1, 14 a 15 nariadenia č. 261/2004 uvádzajú:
„(1)
konanie spoločenstva v oblasti leteckej dopravy by sa malo, okrem iných vecí, zamerať na zabezpečenie vysokej úrovne ochrany cestujúcich; okrem toho by sa mal vo všeobecnosti brať plný zreteľ na požiadavky ochrany spotrebiteľa;
…
(14)
tak ako je to uvedené v [Dohovore o zjednotení niektorých pravidiel pre medzinárodnú leteckú dopravu uzavretého v Montreale 28. mája 1999, podpísaného Európskym spoločenstvom 9. decembra 1999 a schváleného v jeho mene rozhodnutím Rady 2001/539/ES z 5. apríla 2001 (Ú. v. ES L 194, 2001, s. 38; Mim. vyd. 07/005, s. 491)], záväzky prevádzkujúcich leteckých dopravcov by mali byť obmedzené alebo by mali byť od nich leteckí dopravcovia oslobodení v prípadoch, keď bola udalosť spôsobená mimoriadnymi okolnosťami, ktorým sa nedalo zabrániť ani vtedy, keď boli prijaté všetky primerané opatrenia; také okolnosti môžu nastať najmä v prípadoch politickej nestability, meteorologických podmienok nezlučiteľných s vykonaním príslušného letu, rizík bezpečnostnej ochrany, neočakávaných nedostatkov, ktoré sa týkajú bezpečnosti letu a štrajkov, ktoré ovplyvňujú prevádzku príslušného leteckého dopravcu;
(15)
za mimoriadne okolnosti sa dá považovať skutočnosť, keď rozhodnutie riadenia letovej prevádzky v konkrétnom dni vo vzťahu ku konkrétnemu lietadlu zapríčiní veľké meškanie, meškanie do nasledujúceho dňa alebo zrušenie jedného alebo viacerých letov takého lietadla dokonca aj vtedy, keď príslušný letecký dopravca uskutočnil všetky primerané opatrenia aby zabránil meškaniu alebo zrušeniu;“
4
Článok 5 tohto nariadenia, nazvaný „Zrušenie“, stanovuje:
„1.   V prípade zrušenia letu príslušným cestujúcim [V prípade zrušenia letu… – neoficiálny preklad]:
…
c)
príslušní cestujúci majú právo na náhradu od prevádzkujúceho leteckého dopravcu v súlade s článkom 7, pokiaľ:
i)
neboli informovaní o zrušení letu aspoň dva týždne pred plánovaným časom odletu; alebo
ii)
neboli informovaní o zrušení [letu] v časovom úseku od dvoch týždňov do siedmich dní pred plánovaným časom odletu a nebolo im ponúknuté presmerovanie, ktoré im umožní odletieť maximálne dve hodiny pred plánovaným časom odletu a dosiahnuť konečné cieľové miesto maximálne štyri hodiny po plánovanom čase príletu[;] alebo
iii)
neboli informovaní o zrušení [letu] do siedmich dní pred plánovaným časom odletu a nebolo im ponúknuté presmerovanie, ktoré im umožní odletieť maximálne hodinu pred plánovaným časom odletu a dosiahnuť konečné cieľové miesto maximálne dve hodiny po plánovanom čase príletu.
…
3.   Prevádzkujúci letecký dopravca nie je povinný platiť náhradu podľa článku 7, ak môže preukázať, že zrušenie je spôsobené mimoriadnymi okolnosťami, ktorým sa nedalo zabrániť ani vtedy, keď boli prijaté všetky primerané opatrenia.
…“
5
Článok 7 uvedeného nariadenia, nazvaný „Právo na náhradu“, znie:
„1.   Keď sa uvádza odkaz na tento článok, cestujúci dostanú náhradu v nasledovnej výške:
a)
250 [eur] v prípade všetkých letov na vzdialenosť 1500 km alebo menej;
b)
400 [eur] v prípade všetkých letov v rámci [S]poločenstva nad 1500 km a všetkých ostatných letov od 1500 km do 3500 km;
c)
600 [eur] v prípade všetkých letov, ktoré nespadajú pod písmená a) alebo b)[.]
Pri stanovení vzdialenosti je základom posledné cieľové miesto, do ktorého cestujúci pre odmietnutiu nástupu alebo zrušeniu príde neskôr ako je plánovaný čas príletu.
…“
Spor vo veci samej a prejudiciálna otázka
6
GC si kúpil letenku na let S4321 zabezpečený spoločnosťou SATA International 10. mája 2017, s odletom z Lisabonu (Portugalsko) o 12.50 hod. a príletom v ten istý deň na letisko Ponta Delgada (Azorské ostrovy, Portugalsko) o 14.15 hod. (miestneho času). GC priletel do cieľového miesta o 19.30 hod., teda s meškaním 5 hodín a 15 minút v porovnaní s pôvodne plánovaným časom príletu.
7
KU si rezervoval let s priamym prípojom, ktorý mu umožnil 10. mája 2017 cestovať z Lisabonu na ostrov Santa Maria (Azorské ostrovy, Portugalsko) cez Ponta Delgada. Tento let s priamym prípojom, ktorý bol súčasťou jedinej rezervácie, pozostával z dvoch letov, ktoré zabezpečovala SATA International, a to z letu S4321 a letu SP107, pričom odlet druhého letu bol plánovaný v ten istý deň o 18.45 hod. (miestneho času). Z dôvodu meškania pri prílete letu S4321 KU nemohol nastúpiť na let SP107 na ostrov Santa Maria.
8
OP si kúpil letenku na let S4142 zabezpečený spoločnosťou SATA International 10. mája 2017 s odletom z ostrova Pico (Azorské ostrovy, Portugalsko) o 17.35 hod. a príletom do Lisabonu o 21.50 hod. (miestneho času). Keďže let S4142 bol zrušený, let OP bol 10. mája 2017 presmerovaný na let S4136 s odletom z ostrova Terceira (Azorské ostrovy, Portugalsko) o 21.25 hod. do Lisabonu.
9
Meškanie letu S4321 a zrušenie letu S4142 boli spôsobené nepredvídateľným a neočakávaným výpadkom systému dodávky paliva na letisku v Lisabone 10. mája 2017 od 13.19 hod.
10
Toto zlyhanie, ktoré viedlo k reorganizácii všetkých letových prevádzok letiskového uzla, si vyžiadalo využiť palivové sklady letísk nachádzajúcich sa v blízkom okruhu.
11
GC, KU a OP predložili každý na základe nariadenia č. 261/2004 spoločnosti SATA International žiadosť o náhradu škody, ktorá im bola spôsobená v dôsledku meškania letu dlhšie ako tri hodiny v prípade prvých dvoch žalobcov a v dôsledku zrušenia letu v prípade posledného žalobcu, ktoré tiež spôsobilo viac ako trojhodinové omeškanie príletu. Sata International tieto žiadosti zamietla z dôvodu, že tieto meškania jej nemožno pripísať, lebo vyplývali z výpadku systému dodávky paliva lietadlám na letisku, ktorý bol navyše nepredvídateľný a neočakávaný.
12
Žalobcovia vo veci samej preto podali žalobu na Tribunal Judicial da Comarca dos Açores (Juízo Local Cível de Ponta Delgada – Juiz 4) (Okresný súd Azorské ostrovy, Občianskoprávny senát č. 4 v Ponta Delgada, Portugalsko). Tento súd sa pýta, či táto porucha predstavuje „mimoriadnu okolnosť“ v zmysle článku 5 ods. 3 nariadenia č. 261/2004, ktorá umožňuje spoločnosti SATA International zbaviť sa zodpovednosti. Pýta sa najmä na výklad pojmu „mimoriadna okolnosť“ v zmysle tohto ustanovenia, pokiaľ je, ako v prejednávanej veci, meškanie viac ako tri hodiny alebo zrušenie letu spôsobené výpadkom dodávky paliva lietadlám na letisku odletu dotknutých letov alebo lietadiel a toto letisko zodpovedá za riadenie systému dodávky paliva.
13
Vnútroštátny súd pripomína judikatúru Súdneho dvora a kladie si otázku, či sa na situáciu, akou je situácia opísaná v predchádzajúcom bode, vzťahuje pojem „mimoriadna okolnosť“, alebo sa má považovať za súčasť bežného výkonu činnosti dotknutého leteckého dopravcu, takže sa tento dopravca nemôže vyhnúť svojej povinnosti poskytnúť náhradu v takejto situácii.
14
Za týchto podmienok Tribunal Judicial da Comarca dos Açores (Juízo Local Cível de Ponta Delgada – Juiz 4) (Okresný súd Azorské ostrovy, Občianskoprávny senát č. 4 v Ponta Delgada, Portugalsko) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru túto prejudiciálnu otázku:
„Predstavuje meškanie viac ako tri hodiny alebo zrušenie letov z dôvodu výpadku dodávky paliva na letisku odletu v prípade, ak je toto letisko zodpovedné za riadenie systému dodávky paliva, ‚mimoriadnu okolnosť‘ v zmysle a na účely článku 5 ods. 3 [nariadenia č. 261/2004]?“
O prejudiciálnej otázke
15
Svojou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 5 ods. 3 nariadenia č. 261/2004 vykladať v tom zmysle, že pokiaľ je letisko odletu dotknutých letov alebo lietadiel zodpovedné za riadenie systému dodávky paliva lietadlám, možno všeobecný výpadok paliva považovať za „mimoriadnu okolnosť“ v zmysle tohto ustanovenia.
16
Na úvod treba pripomenúť, že v prípade zrušenia letu článok 5 ods. 1 písm. c) nariadenia č. 261/2004 stanovuje, že dotknutí cestujúci majú právo na náhradu od prevádzkujúceho leteckého dopravcu v súlade s článkom 7 ods. 1 tohto nariadenia, pokiaľ neboli vopred informovaní o tomto zrušení v lehote stanovenej v bodoch i) až iii) tohto písmena c).
17
Článok 5 ods. 3 nariadenia č. 261/2004 v spojení s odôvodneniami 14 a 15 tohto nariadenia však oslobodzuje prevádzkujúceho leteckého dopravcu od tejto povinnosti platiť náhradu, ak môže preukázať, že zrušenie letu je spôsobené „mimoriadnymi okolnosťami“, ktorým sa nedalo zabrániť ani vtedy, keď boli prijaté všetky primerané opatrenia.
18
V prípade, že nastanú takéto okolnosti, Súdny dvor už rozhodol, že prevádzkujúcemu leteckému dopravcovi prináleží preukázať, že prijal opatrenia primerané situácii tým, že použil všetky prostriedky, či už ide o zamestnancov, alebo materiálne a finančné prostriedky, ktorými disponoval, aby sa zabránilo zrušeniu dotknutého letu. Nemožno však od neho vyžadovať neprimerané straty vzhľadom na kapacity jeho podniku v rozhodnom čase (rozsudok z 23. marca 2021, Airhelp, C‑28/20, EU:C:2021:226, bod 22 a citovaná judikatúra).
19
Okrem toho Súdny dvor tiež rozhodol, že ak cestujúcim bolo po prílete spôsobené veľké meškanie ich letu, to znamená v trvaní tri hodiny alebo viac, majú právo na náhradu na základe článku 7 nariadenia č. 261/2004 (pozri v tomto zmysle rozsudky z 19. novembra 2009, Sturgeon a i., C‑402/07 a C‑432/07, EU:C:2009:716, body 60 a 61, ako aj z 23. októbra 2012, Nelson a i., C‑581/10 a C‑629/10, EU:C:2012:657, body 34 a 40). V prípade takéhoto meškania však cestujúcim nevznikne právo na náhradu, ak môže letecký dopravca preukázať, že veľké meškanie bolo spôsobené mimoriadnymi okolnosťami, ktorým nebolo možné zabrániť, aj keby boli prijaté všetky primerané opatrenia (pozri v tomto zmysle rozsudky z 19. novembra 2009, Sturgeon a i., C‑402/07 a C‑432/07, EU:C:2009:716, bod 69, ako aj z 23. októbra 2012, Nelson a i., C‑581/10 a C‑629/10, EU:C:2012:657, bod 40).
20
Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora pojem „mimoriadne okolnosti“ v zmysle článku 5 ods. 3 nariadenia č. 261/2004 označuje udalosti, ktoré svojou povahou alebo pôvodom nie sú súčasťou bežného výkonu činnosti dotknutého leteckého dopravcu a vymykajú sa jeho účinnej kontrole, pričom tieto dve podmienky sú kumulatívne a ich splnenie sa musí posudzovať v každom jednotlivom prípade (rozsudok z 23. marca 2021, Airhelp, C‑28/20, EU:C:2021:226, bod 23 a citovaná judikatúra).
21
V prvom rade teda treba v prejednávanej veci určiť, či všeobecný výpadok dodávky paliva môže svojou povahou alebo pôvodom predstavovať udalosť, ktorá nie je súčasťou bežného výkonu činnosti dotknutého leteckého dopravcu, pokiaľ je letisko odletu dotknutých letov alebo lietadiel zodpovedné za riadenie systému dodávky paliva.
22
Keďže palivo je nevyhnutné na leteckú dopravu cestujúcich, činnosti spočívajúce v dodávke paliva preto v zásade patria do bežného výkonu činnosti leteckého dopravcu. Takisto technická porucha, ku ktorej došlo pri prevádzke dodávky paliva uskutočnenej v spolupráci so zamestnancami dotknutého leteckého dopravcu, môže predstavovať udalosť súvisiacu s bežným výkonom tejto činnosti (pozri analogicky rozsudok zo 4. apríla 2019, Germanwings, C‑501/17, EU:C:2019:288, bod 30).
23
Ak však táto porucha v dodávke paliva vyplýva zo všeobecného výpadku systému dodávky paliva, ktorý je v správe letiska, treba ho odlíšiť od hypotézy uvedenej v predchádzajúcom bode tohto rozsudku, keďže takúto udalosť nemožno považovať za technický problém, ktorý sa svojou povahou obmedzuje na jedno lietadlo. Uvedený problém v zásobovaní teda nemožno považovať za vnútorne spojený s prevádzkou lietadla, ktoré malo uskutočniť zrušený let alebo uskutočnilo oneskorený let (pozri analogicky rozsudok z 26. júna 2019, Moens, C‑159/18, EU:C:2019:535, bod 18). Táto udalosť preto nemôže svojou povahou alebo svojím pôvodom predstavovať udalosť súvisiacu s bežným výkonom činnosti dotknutého leteckého dopravcu
24
Vzhľadom na to, že obe podmienky tvoriace pojem „mimoriadne okolnosti“ v zmysle článku 5 ods. 3 nariadenia č. 261/2004 sú kumulatívne, treba v druhom rade určiť, či je uvedená udalosť v celom rozsahu vylúčená z účinnej kontroly dotknutého leteckého dopravcu.
25
V tejto súvislosti z judikatúry Súdneho dvora týkajúcej sa pojmu „mimoriadne okolnosti“ v zmysle článku 5 ods. 3 nariadenia č. 261/2004 vyplýva, že treba rozlišovať medzi udalosťami „vnútorného“ pôvodu a udalosťami „vonkajšieho“ pôvodu vo vzťahu k prevádzkujúcemu leteckému dopravcovi (rozsudok z 23. marca 2021, Airhelp, C‑28/20, EU:C:2021:226, bod 39). Pod tento pojem tak spadajú z dôvodu výskytu takzvaných „vonkajších“ udalostí tie, ktoré vyplývajú z činnosti leteckého dopravcu a z vonkajších okolností, ktoré sú v praxi viac alebo menej častejšie, ale ktoré letecký dopravca neovláda, pretože sú spôsobené prirodzenou udalosťou alebo konaním tretej osoby, akou je iný letecký dopravca alebo verejný či súkromný subjekt, ktorý zasahuje do leteckej alebo letiskovej činnosti (pozri v tomto zmysle rozsudok z 23. marca 2021, Airhelp, C‑28/20, EU:C:2021:226, body 40 až 41).
26
Pokiaľ je teda systém dodávky paliva na letisku riadený týmto letiskom alebo treťou osobou, všeobecný výpadok dodávky paliva sa musí považovať za udalosť, ktorej pôvod je nezávislý od leteckého dopravcu a ktorá je vyňatá z jeho účinnej kontroly.
27
Vzhľadom na to, ako vyplýva z bodov 17 až 19 tohto rozsudku, keďže na účely oslobodenia od povinnosti náhrady letecký dopravca, ktorého let mal veľké meškanie alebo bol zrušený z dôvodu mimoriadnej okolnosti v zmysle článku 5 ods. 3 nariadenia č. 261/2004, v spojení s odôvodneniami 14 a 15 tohto nariadenia, je povinný preukázať, že tejto okolnosti by nebolo možné zabrániť ani vtedy, keby boli prijaté všetky primerané opatrenia, a že prijal opatrenia primerané situácii, ktoré by mohli tiež zabrániť následkom tejto okolnosti, vnútroštátnemu súdu prináleží, aby vzhľadom na všetky okolnosti konania vo veci samej a dôkazy predložené dotknutým leteckým dopravcom posúdil, či tento dopravca prijal takéto opatrenia, s výnimkou pripustenia neprimeraných strát, ktoré by boli neúnosné vzhľadom na kapacitu jeho podniku v rozhodnom čase, najmä tým, že využil všetky prostriedky, ktoré mal k dispozícii, aby zabezpečil primerané, uspokojivé a rýchle presmerovanie cestujúcich, ktorí boli dotknutí veľkým meškaním alebo zrušením letu, najmä v súlade s cieľom zaručiť vysokú úroveň ochrany cestujúcich, ako je uvedené v odôvodnení 1 uvedeného nariadenia (pozri v tomto zmysle uznesenie z 30. marca 2022, Orbest, C‑659/21, neuverejnené, EU:C:2022:254, bod 26).
28
Vzhľadom na všetky predchádzajúce úvahy treba na položenú otázku odpovedať tak, že článok 5 ods. 3 nariadenia č. 261/2004 sa má vykladať v tom zmysle, že pokiaľ je letisko odletu dotknutých letov alebo lietadiel zodpovedné za riadenie systému dodávky paliva lietadlám, možno všeobecný výpadok dodávky paliva považovať za „mimoriadnu okolnosť“ v zmysle tohto ustanovenia.
O trovách
29
Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov Súdny dvor (ôsma komora) rozhodol takto:
Článok 5 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 261/2004 z 11. februára 2004, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá systému náhrad a pomoci cestujúcim pri odmietnutí nástupu do lietadla, v prípade zrušenia alebo veľkého meškania letov a ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 295/91, sa má vykladať v tom zmysle, že pokiaľ je letisko odletu dotknutých letov alebo lietadiel zodpovedné za riadenie systému dodávky paliva lietadlám, možno všeobecný výpadok dodávky paliva považovať za „mimoriadnu okolnosť“ v zmysle tohto ustanovenia.
Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: portugalčina.