62019TJ0213_RES
T‑213/19. sz. ügy
AW
kontra
Európai Parlament
A TÖRVÉNYSZÉK ÍTÉLETE (hetedik tanács) 2020. május 28.
„Közszolgálat – Tisztviselők – Szociális biztonság – A személyzeti szabályzat 73. cikke – A tisztviselők baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosítására vonatkozó közös szabályzat – 16. cikk – Foglalkozási megbetegedés bejelentése – 22. cikk – Orvosi bizottság – Valamely betegség foglalkozási eredete elismerésének megtagadása – Az orvosi bizottság véleményének szabálytalansága”
Tisztviselői kereset – A panaszt elutasító határozattal szembeni kereset – Elfogadhatóság – A panaszt elutasító határozattal szemben benyújtott kereseti kérelmekről való határozathozatal kötelezettsége – Önálló tartalommal nem bíró kereseti kérelmek vagy pusztán megerősítő határozat – Hiány
(Személyzeti szabályzat, 90. és 91. cikk)
(lásd: 23. és 24. pont)
Tisztviselők – Szociális biztonság – Baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosítás – Orvosszakértői vizsgálat – Az orvosi bizottság mérlegelési jogköre – Bírósági felülvizsgálat – Korlátok
(Személyzeti szabályzat 73. cikk; baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosításra vonatkozó szabályzat, 22. cikk)
(lásd: 44. pont)
Tisztviselők – Szociális biztonság – Baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosítás – A betegség foglalkozási eredetének meghatározása – Eljárás – Az összes rendelkezésre álló és az értékeléséhez esetlegesen hasznos dokumentumnak az orvosi bizottság rendelkezésre bocsátása – Hiány – Az orvosi bizottság véleményének szabálytalansága
(Személyzeti szabályzat, 73. cikk; baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosításra vonatkozó szabályzat, 22. cikk, (3) bekezdés)
(lásd: 45–59. pont)
Összefoglalás
2020. május 28‑i AW kontra Parlament ítéletében (T‑213/19) a Törvényszék megsemmisítette az Európai Parlament azon határozatait, amelyekben az megtagadta a felperes bizonyos betegségei foglalkozási eredetének elismerését, az orvosi bizottság ezzel kapcsolatban kibocsátott véleményének szabálytalansága miatt.
A felperes, aki az Európai Parlament tisztviselője, a tisztviselők baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosítására vonatkozó közös szabályzat (a továbbiakban: biztosítási szabályzat) (
1
) 3. és 16. cikke alapján több kérelmet terjesztett elő bizonyos betegségei foglalkozási eredetének elismerése iránt. Azt követően, hogy a kinevezésre jogosult hatóság két határozattervezetet továbbított neki a szóban forgó betegségek foglalkozási eredetének megtagadására vonatkozóan, melyeket az e hatóság által kijelölt orvos, doktor A állásfoglalása kísért, a felperes kérte, hogy hívják össze az orvosi bizottságot és az véleményezze az említett határozattervezeteket. A felperes doktor B‑t jelölte ki a saját képviseletére, és továbbította a kinevezésre jogosult hatóságnak ezen orvosnak a vitatott orvosi kérdésekre vonatkozó véleményét. A doktor A, doktor B és egy harmadik orvos, doktor C alkotta orvosi bizottság 2018. április 10‑én ült össze. 2018. április 12‑én doktor B továbbította doktor C‑nek a felperes által a szóban forgó betegségek foglalkozási eredetének elismerése iránti kérelmei alátámasztása érdekében eredetileg benyújtott iratokat, amelyeket az orvosi bizottság nem kapott meg. 2018. május 16‑i elektronikus levelében doktor C jelezte doktor B‑nek, hogy ezen iratokat az Európai Parlament iránymutatásainak megfelelően nem vette figyelembe. Az orvosi bizottság által elkészített orvosi jelentések alapján a kinevezésre jogosult hatóság elutasította a szóban forgó betegségek foglalkozási eredetének elismerése iránti kérelmeket (a továbbiakban: megtámadott határozatok). A tisztviselő által az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata 90. cikkének (2) bekezdése alapján a megtámadott határozatokkal szemben benyújtott panaszt a kinevezésre jogosult hatóság ugyancsak elutasította.
Megsemmisítés iránti keresetének alátámasztására a felperes arra hivatkozik, hogy az orvosi bizottság nem a teljes, a szóban forgó betegségek foglalkozási eredetének elismerése iránti eljárás megindítása óta benyújtott összes iratot tartalmazó akta alapján járt el. Következésképpen e bizottságnak nem állt rendelkezésére az elérhető összes olyan irat, mely hasznos lehetett az értékelése elvégzéséhez, megsértve ezzel a biztosításra vonatkozó szabályzat 22. cikke (3) bekezdésének első albekezdését.
A Törvényszék először is emlékeztetett arra, hogy a biztosításra vonatkozó szabályzat 22. cikkének (3) bekezdéséből kitűnik, hogy az orvosi bizottság által adott orvosi vélemény érvényességéhez az szükséges, hogy az orvosi bizottság megismerhesse az összes rendelkezésre álló és az értékeléséhez esetlegesen hasznos dokumentumot. Márpedig a jelen ügyben nyilvánvaló, hogy a Parlament nem továbbított az orvosi bizottságnak bizonyos, a felperes által eredetileg benyújtott iratot, ideértve a szóban forgó betegségek foglalkozási eredetére következtető orvosi jelentéseket. A Parlament által e tekintetben adott magyarázat szerint a Parlament azért mellőzte ezen iratokat, mivel véleménye szerint azok megegyeztek a már a birtokában lévőkkel, mások nem kapcsolódtak az orvosi kérdésekhez, végül ismét mások hasonló adatokat tartalmaztak, vagyis anélkül, hogy azonosak lettek volna, ugyanazon információkat és következtetéseket tartalmazták, mint amelyek már a birtokában voltak.
Ami közelebbről az iratok ez utóbbi kategóriája továbbításának elmulasztását illeti, a Törvényszék megállapította, hogy a Parlament orvosi jellegű értékelést végzett ezen iratok tekintetében, túllépve hatáskörének korlátait. Ugyanis, amikor a biztosított vagy annak örökösei arra kérik az orvost, hogy adjon véleményt, a Parlamentnek kizárólag az a feladata, hogy meghatározza az orvosi bizottság hatáskörét. E hatáskör alapján az orvosi bizottság jár el azon orvosi jelentésekben szereplő orvosi kérdéseket illetően, amelyeket a biztosított vagy örökösei a biztosításra vonatkozó szabályzat rendelkezéseinek alkalmazása céljából az intézmény által kijelölt orvosnak vagy orvosoknak való továbbítás szempontjából hasznosnak ítéltek. Ennélfogva kizárólag a felperes vagy örökösei jogosultak az aktából kihagyott orvosi jelentések releváns jellegének értékelésére.
Azáltal, hogy az orvosi bizottság elé terjesztett akta összeállítása céljából orvosi jellegű kérdésekről nyilatkozott, a Parlament túllépte hatáskörének korlátait és megsértette az orvosi bizottság munkájának szabályszerűségét. Ilyen körülmények között nem tekinthető úgy, hogy az orvosi bizottság megvizsgálhatta az összes rendelkezésre álló és az értékeléséhez esetlegesen hasznos dokumentumot. Mivel az orvosi bizottság feladatát szabálytalan körülmények között végezte, a munkájának befejezésekor a kinevezésre jogosult hatóságnak továbbított jelentések jogsértőek.
Mivel azon iratok, amelyek tekintetében a Parlament orvosi jellegű értékelést végzett, nyilvánvalóan kapcsolódnak a felperes betegségéhez, a Törvényszék megállapította, hogy nem kizárt, hogy amennyiben az orvosi bizottságnak lehetősége lett volna megvizsgálni ezen iratokat és adott esetben figyelembe venni azokat, akkor más következtetésre jutott volna.
Tekintettel arra, hogy a megtámadott határozatokat az orvosi bizottság jogsértő jelentései alapján fogadták el, azok olyan eljárási hibában szenvednek, amely igazolja a megsemmisítésüket.
(
1
)	Az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzatának 73. cikke alapján az intézmények közös megegyezése alapján elfogadott, az európai közösségek tisztviselőinek baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosítására vonatkozó közös szabályzat.