62023CJ0605
ROZSUDOK SÚDNEHO DVORA (prvá komora)
z 3. júla 2025 (
*1
)
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Spoločný systém dane z pridanej hodnoty (DPH) – Smernica 2006/112/ES – Článok 273 –Článok 47 prvý odsek Charty základných práv Európskej únie – Právo na účinný prostriedok nápravy – Správne donucovacie opatrenie spočívajúce v zapečatení obchodného priestoru – Návrh na odklad – Obmedzené súdne preskúmanie“
Vo veci C‑605/23,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 267 ZFEÚ, podaný rozhodnutím Administrativen săd Blagoevgrad (Správny súd Blagoevgrad, Bulharsko), z 21. septembra 2023 a doručený Súdnemu dvoru 4. októbra 2023, ktorý súvisí s konaním:
„Ati‑19“ EOOD
proti
Načalnik na otdel „Operativni dejnosti“ – Sofija v Glavna direkcija „Fiskalen kontrol“ pri Centralno upravlenie na Nacionalna agencija za prichodite,
SÚDNY DVOR (prvá komora),
v zložení: predseda prvej komory F. Biltgen, podpredseda Súdneho dvora T. von Danwitz (spravodajca), vykonávajúci funkciu predsedu prvej komory, sudcovia A. Kumin, I. Ziemele a S. Gervasoni,
generálny advokát: M. Campos Sánchez‑Bordona,
tajomník: A. Calot Escobar,
so zreteľom na písomnú časť konania,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
–
bulharská vláda, v zastúpení: T. Mitova a T. Cingileva, splnomocnené zástupkyne,
–
Európska komisia, v zastúpení: P. Carlin a D. Drambozova, splnomocnené zástupkyne,
po vypočutí návrhov generálneho advokáta na pojednávaní 13. februára 2025,
vyhlásil tento
Rozsudok
1
Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 47 prvého odseku Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „Charta“) v spojení s článkom 273 smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 347, 2006, s. 1, ďalej len „smernica o DPH“).
2
Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi spoločnosťou „Ati‑19“ EOOD, založenou podľa bulharského práva, na jednej strane a Načalnik na otdel „Operativni dejnosti“ – Sofija v glavna direkcija „Fiskalen kontrol“ pri Centralno upravlenie na Nacionalna agencija za prichodite (vedúci oddelenia „Operatívne činnosti“ – mesto Sofia, generálneho riaditeľstva „Daňová kontrola“ ústrednej správy Národnej agentúry pre verejné príjmy, Bulharsko) (ďalej len „daňová správa“) na druhej strane vo veci opatrenia spočívajúceho v zapečatení obchodného priestoru tejto spoločnosti.
Právny rámec
Právo Únie
Charta
3
Článok 47 Charty stanovuje:
„Každý, koho práva a slobody zaručené právom Únie sú porušené, má za podmienok ustanovených v tomto článku právo na účinný prostriedok nápravy pred súdom.
Každý má právo na to, aby jeho záležitosť bola spravodlivo, verejne a v primeranej lehote prejednaná nezávislým a nestranným súdom zriadeným zákonom. Každý musí mať možnosť poradiť sa, obhajovať sa a nechať sa zastupovať.
…“
Smernica o DPH
4
Článok 2 ods. 1 písm. a) smernice o DPH stanovuje, že tejto dani podlieha poskytovanie služieb za protihodnotu na území členského štátu zdaniteľnou osobou, ktorá koná ako taká.
5
Podľa článku 273 tejto smernice:
„Členské štáty môžu uložiť iné povinnosti, ktoré považujú za potrebné na riadny výber DPH a na predchádzanie daňovým podvodom, pod podmienkou, že splnia požiadavku rovnakého zaobchádzania s transakciami uskutočňovanými na vnútroštátnej úrovni a s transakciami uskutočňovanými medzi členskými štátmi zdaniteľnými osobami, a pod podmienkou, že tieto povinnosti nepovedú pri obchode medzi členskými štátmi k formalitám spojeným s prechodom hraníc.
Možnosť ustanovená v prvom pododseku sa nesmie použiť na uloženie ďalších povinností fakturácie ako tých, ktoré sú stanovené v kapitole 3.“
Bulharské právo
Zákon o DPH
6
Článok 118 ods. 1 Zakon za danăk vărchu dobavenata stojnost (zákon o dani z pridanej hodnoty) (DV č. 63 zo 4. augusta 2006) v znení uplatniteľnom v spore vo veci samej (ďalej len „zákon o DPH“), stanovuje:
„Každá osoba, ktorá je alebo nie je zaregistrovaná na účely tohto zákona, je povinná zaregistrovať a písomne zúčtovať dodávky a predaje, ktoré uskutočnila v obchodných priestoroch, a to vystavením daňového pokladničného dokladu vyhotoveného registračným zariadením (pokladničný blok) alebo pokladničného dokladu vyhotoveného integrovaným automatizovaným systémom riadenia podniku (systémový blok), a to či už je alebo nie je potrebné predložiť iný daňový doklad. Príjemca musí dostať pokladničný blok alebo systémový blok a uchovať si ho až dovtedy, kým neopustí obchod.“
7
Článok 185 ods. 1 a 2 tohto zákona stanovuje:
„1.   Za nevydanie dokladu uvedeného v článku 118 ods. 1 sa uloží fyzickým osobám, ktoré nie sú predajcovia, pokuta od 100 do 500 [bulharských levov] BGN [približne 50 až 250 eur], právnickým osobám a individuálnym predajcom peňažná sankcia vo výške 500 až 2000 BGN [približne 250 až 1000 eur].
2.   Okrem prípadov uvedených v odseku 1 sa každému, kto spácha alebo umožní spáchať delikt uvedený v článku 118 alebo v právnom predpise k tomuto článku, uloží pokuta od 300 do 1000 BGN [približne 150 až 500 eur], pokiaľ ide o fyzické osoby, ktoré nie sú predajcovia, alebo peňažný trest vo výške od 3000 do 10000 BGN [približne 1500 až 5000 eur], pokiaľ ide o právnické osoby a individuálnych predajcov. Ak správny delikt nemá za následok neuvedenie daňových príjmov, uložia sa sankcie uvedené v odseku 1.“
8
Článok 186 uvedeného zákona, v znení uplatniteľnom na skutkové okolnosti vo veci samej, znie:
„1.   Správne donucovacie opatrenie spočívajúce v zapečatení obchodného priestoru najviac na 30 dní, bez ohľadu na stanovené pokuty alebo peňažné sankcie, sa uloží osobe, ktorá
(1) opomenie
a)
vydať príslušný doklad o predaji podľa článku 118,
…
3.   Správne donucovacie opatrenie podľa odseku 1 sa uplatňuje vo forme odôvodneného príkazu oddelenia príjmov alebo úradníka splnomocneného týmto oddelením.
4.   Proti príkazu uvedenému v odseku 3 možno podať opravný prostriedok v súlade s postupom stanoveným [Administrativnoprocesualen kodex (Správny poriadok) (DV č. 30 z 11. apríla 2006), v znení uplatniteľnom na skutkové okolnosti sporu vo veci samej (ďalej len ‚Správny poriadok‘].“
9
Podľa článku 187 ods. 1 a 4 toho istého zákona:
„1.   V prípade uplatnenia správneho donucovacieho opatrenia stanoveného v článku 186 ods. 1 sa tiež zakazuje vstup do priestoru alebo do priestorov osoby a majetok nachádzajúci sa v týchto priestoroch a v priľahlých skladoch je odstránený osobou alebo jej splnomocneným zástupcom. Opatrenie sa vzťahuje na priestory alebo priestory, v ktorých bolo zistené, že došlo k správnemu deliktu, vrátane prípadu správy priestoru alebo priestorov treťou osobou v čase zapečatenia, ak táto tretia osoba vie, že miestnosť bude zapečatená. Národná agentúra pre verejné príjmy uverejňuje na svojej internetovej stránke zoznamy obchodných priestorov, ktoré majú byť zapečatené a miesto kde sa nachádzajú. Predpokladá sa, že osoba vie o zapečatení priestoru, ak je oznámenie o zapečatení trvalo umiestnené na priestoroch alebo ak sú informácie o obchodných priestoroch, ktoré sa majú zapečatiť, a o tom, kde sa nachádzajú, uverejnené na internetovej stránke daňového úradu.
…
4.   Na návrh osoby, ktorá sa dopustila deliktu, a pod podmienkou, že táto osoba predloží dôkaz o zaplatení celej pokuty alebo peňažnej sankcie, orgán zruší správne donucovacie opatrenie, ktoré uložil. Odstránenie pečate je podmienené povinnosťou spolupráce zo strany osoby, ktorá sa dopustila deliktu. Pri opakovanom porušení nie je povolené odstrániť pečať z priestoru pred uplynutím lehoty jedného mesiaca od jeho zatvorenia.“
10
Článok 188 zákona o DPH stanovuje:
„1.   Správne donucovacie opatrenie uvedené v článku 186 ods. 1 podlieha predbežnému výkonu za podmienok stanovených v článku 60 ods. 1 až 7 [Správneho poriadku].
…“
11
Článok 193 tohto zákona uvádza:
„1.   [Zakon za administrativnite narušenija i nakazanija (zákon o správnych deliktoch a správnych sankciách)] upravuje zistenie porušení tohto zákona a jeho vykonávacích predpisov, prijímanie a výkon rozhodnutí o uložení správnych sankcií, ako aj opravné prostriedky proti týmto rozhodnutiam.
2.   Zistenia o porušení vyhotoví útvar pre príjmy a rozhodnutia o uložení správnych sankcií prijíma výkonný riaditeľ Národnej agentúry pre verejné príjmy alebo úradník, ktorý bol na to splnomocnený.“
Správny poriadok
12
Článok 6 ods. 5 Správneho poriadku stanovuje:
„Správne orgány sa musia zdržať prijímania aktov a konaní, ktoré by mohli spôsobiť škodu, ktorá je zjavne neprimeraná sledovanému cieľu.“
13
Článok 21 ods. 1 tohto poriadku stanovuje:
„Individuálny správny akt je prejav vôle, vyjadrený výslovne konaním alebo nekonaním správneho orgánu alebo iného orgánu alebo útvaru oprávneného na to zákonom, osôb vykonávajúcich verejné funkcie a útvarov verejnej služby, na základe ktorého vznikajú práva alebo povinnosti alebo ktorými sa priamo zasahuje do práv, slobôd alebo oprávnených záujmov určitých občanov alebo organizácií, ako aj odmietnutie vydať takýto akt.“
14
Podľa článku 60 uvedeného poriadku:
„1.   Správny akt obsahuje nariadenie jeho predbežného výkonu, ak si to vyžaduje život alebo zdravie občanov s cieľom chrániť osobitne dôležité záujmy štátu alebo verejnosti, ak hrozí, že výkon rozhodnutia bude zmarený alebo značne sťažený, alebo ak omeškanie s výkonom rozhodnutia môže spôsobiť vážnu alebo ťažko napraviteľnú ujmu, alebo na žiadosť niektorého z účastníkov konania na ochranu niektorého z jeho záujmov, ktoré sú pre neho osobitne dôležité. V tomto poslednom uvedenom prípade správny orgán vyžaduje zodpovedajúcu záruku.
2.   Nariadenie predbežného výkonu rozhodnutia musí byť odôvodnené.
…
5.   Proti povoleniu alebo zamietnutiu predbežného výkonu možno podať žalobu najprv prostredníctvom správneho orgánu na súde do troch dní od doručenia uznesenia bez ohľadu na to, či proti správnemu aktu je alebo nie je podaná žaloba.
6.   Žalobu preskúma čo najskôr poradný senát bez doručenia kópií žaloby. Žaloba nemá odkladný účinok na predbežný výkon rozhodnutia, ale súd môže odložiť predbežný výkon až do právoplatného rozhodnutia o žalobe.
7.   Ak súd zruší napadnuté nariadenie, rozhodne vo veci samej. Ak sa predbežný výkon zruší, správny orgán obnoví situáciu, ktorá existovala pred výkonom.
8.   Proti uzneseniu súdu možno podať odvolanie.“
15
Podľa článku 128 ods. 1 bodu 1 uvedeného poriadku majú správne súdy právomoc rozhodovať vo veciach, v ktorých sa navrhuje najmä zmena alebo zrušenie správnych aktov.
16
Článok 166 toho istého poriadku s názvom „Pozastavenie výkonu správneho aktu“ stanovuje:
„1.   Žalobou sa odkladá výkon správneho aktu.
2.   V každom štádiu konania až do nadobudnutia právoplatnosti rozsudku môže súd na návrh žalobcu nariadiť odklad predbežného výkonu povoleného právoplatným nariadením orgánu, ktorý vydal akt uvedený v článku 60 ods. 1, ak predbežný výkon môže žalobcovi spôsobiť vážnu alebo ťažko napraviteľnú ujmu. Odklad výkonu je možný len na základe nových okolností.
3.   Žiadosť uvedená v odseku 2 sa prerokuje v poradnom senáte. Súd rozhodne čo najskôr uznesením, proti ktorému možno podať opravný prostriedok v lehote 7 dní od jeho doručenia.
…“
Spor vo veci samej a prejudiciálna otázka
17
Ati‑19 je spoločnosť s ručením obmedzeným s jediným spoločníkom.
18
Dňa 3. augusta 2023 inšpektori Národnej agentúry pre verejné príjmy vykonali inšpekciu v obchodných priestoroch prevádzkovaných spoločnosťou Ati‑19, konkrétne v zariadení rýchleho občerstvenia nachádzajúcom sa v Blagoevgrade (Bulharsko). Počas tejto kontroly títo inšpektori bez toho, aby prezradili svoju totožnosť, nakúpili tovar (jedlo a nápoje) v celkovej výške 14,80 BGN (približne 8 eur), zaplatené v hotovosti. Platbu prijal zamestnanec spoločnosti Ati‑19, ale nebol vydaný nijaký daňový pokladničný list týkajúci sa tohto predaja.
19
Po tom, čo sa legitimovali, inšpektori vykonali kontrolu zhody medzi predajmi zaznamenanými počas toho istého dňa v dennej správe o účtoch a hotovosťou, ktorá sa nachádzala v pokladni zariadenia. Zistilo sa, že predaj bol zaznamenaný v celkovej výške 327,80 BGN (približne 167 eur), zatiaľ čo výška hotovosti nachádzajúca sa v tejto pokladnici dosiahla 573,55 BGN (približne 293 eur).
20
Na základe týchto zistení bola voči spoločnosti Ati‑19 podľa vnútroštátnych právnych predpisov vyhotovená zápisnica o správnom priestupku.
21
V dôsledku toho 29. augusta 2023 daňová správa uložila tejto spoločnosti peňažnú sankciu vo výške 1000 BGN (približne 500 eur).
22
Dňa 30. augusta 2023 tento orgán vydal na základe vnútroštátnej právnej úpravy príkaz, ktorým uložil správne donucovacie opatrenie spočívajúce v zapečatení obchodného priestoru, kde došlo k správnemu priestupku, na obdobie štrnástich dní. Na doplnenie tohto príkazu bolo nariadené predbežné vykonanie tohto opatrenia od 21. septembra 2023.
23
Príkaz bol spoločnosti Ati‑19 doručený 6. septembra 2023.
24
Dňa 14. septembra 2023 táto spoločnosť podala žalobu na Administrativen săd Blagoevgrad (Správny súd Blagoevgrad, Bulharsko), vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania, jednak proti príkazu týkajúcemu sa správneho donucovacieho opatrenia a jednak proti nariadeniu predbežného výkonu tohto opatrenia.
25
Dňa 18. septembra 2023 vnútroštátny súd zamietol túto žalobu v rozsahu, v akom bola podaná proti nariadeniu predbežného výkonu správneho donucovacieho opatrenia, ako neprípustnú z dôvodu uplynutia trojdňovej lehoty stanovenej v Správnom poriadku na podanie takejto žaloby.
26
Nasledujúci deň, teda 19. septembra 2023, Ati‑19 podala v rámci toho istého konania návrh na odklad predbežného výkonu správneho donucovacieho opatrenia podľa Správneho poriadku.
27
Vnútroštátny súd sa pýta, či tento opravný prostriedok predstavuje účinný prostriedok nápravy v zmysle článku 47 prvého odseku Charty.
28
Tento súd totiž uvádza, že v rámci tohto konania sa skutočnosti zakladajúce porušenie uvedené v článku 118 ods. 1 zákona o DPH považujú za preukázané zápisnicou o výsledkoch kontroly vykonanej Národnou agentúrou pre verejné príjmy v dotknutom obchodnom priestore a aktom konštatujúcim správny delikt.
29
Uvedený súd ďalej spresňuje, že súdne preskúmanie vykonané v rámci žaloby podanej na základe článku 166 ods. 2 a 3 Správneho poriadku sa nevzťahuje na podmienky vydania príkazu spočívajúceho v „zapečatení“ obchodného priestoru podľa článku 186 ods. 1 písm. a) zákona o DPH. Súd rozhodujúci o žalobe teda nevykonáva „vyšetrovanie“ skutkových okolností, ktoré slúžili ako základ takéhoto prijatia. Rovnako neposudzuje pravdepodobnosť dôvodnosti žaloby proti samotnému príkazu z hľadiska žalobných dôvodov uvedených v článku 146 Správneho poriadku. V rámci opravného prostriedku uvedeného v článku 166 ods. 2 a 3 tohto poriadku sa žalobca môže opierať len o „vážnu alebo ťažko napraviteľnú ujmu“, ktorú by mu spôsobil predbežný výkon správneho aktu, ktorý bol voči nemu prijatý.
30
Ani podmienky prijatia nariadenia predbežného výkonu uvedeného v článku 188 ods. 1 zákona o DPH nemôžu byť predmetom preskúmania. Po uplynutí lehoty na podanie žaloby o neplatnosť takéhoto nariadenia stanovenej v článku 60 ods. 5 Správneho poriadku sa toto nariadenie považuje za prijaté v súlade so zákonom.
31
Hoci konajúci súd môže opätovne preskúmať posúdenie splnenia podmienok uvedených v článku 60 ods. 1 tohto poriadku, ktoré vykonal správny orgán, ktorý prijal toto nariadenie, rozsah ochrany proti nariadeniu prijatému na základe tohto posledného uvedeného ustanovenia je obmedzený na posúdenie existencie „vážnej alebo ťažko napraviteľnej ujmy“ spôsobenej adresátovi tohto uznesenia, čo zodpovedá rozsahu súdneho preskúmania vykonaného v rámci konania o odklade predbežného výkonu rozhodnutia podľa článku 166 ods. 2 uvedeného poriadku.
32
V každom prípade konanie upravené v článku 166 ods. 2 a 3 Správneho poriadku neumožňuje konajúcemu súdu overiť, či cieľom predbežného výkonu príkazu je ochrana dôležitého záujmu štátu. V tomto kontexte nie je vylúčené, že predbežné vykonanie príkazu vydaného na základe článku 186 ods. 1 bodu 1 písm. a) zákona o DPH bude mať právne účinky pred zrušením samotného príkazu.
33
Vzhľadom na vyššie uvedené má vnútroštátny súd, ktorý navyše poukazuje na trestnoprávnu povahu opatrenia spočívajúceho v zapečatení, akým je opatrenie, o ktorom rozhoduje, pochybnosti, pokiaľ ide o možnosť, že preskúmanie, ktoré sa obmedzuje na preskúmanie existencie vážnej alebo ťažko napraviteľnej ujmy, zabezpečí účinnosť prostriedkov ochrany proti predbežnému výkonu v zmysle tak článku 47 prvého odseku Charty, ako aj článku 6 ods. 1 Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, podpísaného v Ríme 4. novembra 1950.
34
Za týchto podmienok Administrativen săd Blagoevgrad (Správny súd Blagoevgrad) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru túto prejudiciálnu otázku:
„Má sa článok 47 prvý odsek [Charty] vykladať v tom zmysle, že povoľuje vnútroštátnu právnu úpravu ochrany pred predbežným výkonom opatrení zavedených vnútroštátnym zákonodarcom na zabezpečenie záujmu uvedeného v článku 273 smernice [o DPH], zatiaľ čo rozsah preskúmania súdom je obmedzený na existenciu ujmy spôsobenej v rámci tejto vnútroštátnej právnej úpravy?“
O prejudiciálnej otázke
35
Svojou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 47 prvý odsek Charty vykladať v tom zmysle, že bráni právnej úprave členského štátu, ktorá na základe možnosti stanovenej v článku 273 prvom odseku smernice o DPH obmedzuje rozsah súdneho preskúmania vykonaného v rámci návrhu na odklad predbežného výkonu správneho donucovacieho opatrenia trestnoprávnej povahy len na existenciu vážnej alebo ťažko napraviteľnej ujmy, ktorú by takýto predbežný výkon spôsobil.
O prípustnosti
36
Bulharská vláda spochybňuje prípustnosť otázky z dôvodu, že je hypotetická, keďže na jednej strane nariadenie predbežného výkonu v prejednávanej veci neexistuje, pretože potvrdenie o doručení príkazu spočívajúceho v zapečatení potvrdzuje len dátum doručenia tohto príkazu, a na druhej strane v prípade nevykonania zapečatenia je konanie o nariadení odkladu výkonu bezpredmetné.
37
V tejto súvislosti je nesporné, že zo znenia a systematiky článku 267 ZFEÚ vyplýva, že predpokladom prejudiciálneho konania je najmä to, že pred vnútroštátnymi súdmi skutočne prebieha spor, pričom rozhodnutie o prejudiciálnej otázke musí byť „potrebné“ na to, aby vnútroštátny súd mohol „vydať svoj rozsudok“ vo veci, ktorú prejednáva. Odôvodnením návrhu na začatie prejudiciálneho konania totiž nie je formulovanie poradných názorov na všeobecné alebo hypotetické otázky, ale potreba efektívneho riešenia sporu [rozsudky z 21. apríla 1988, Pardini, 338/85, EU:C:1988:194, bod 11, ako aj z 27. februára 2025, Adjak, C‑277/24, EU:C:2025:130, bod 29 a citovaná judikatúra)].
38
Prislúcha však výlučne vnútroštátnemu súdu, ktorý spor prejednáva a ktorý musí prevziať zodpovednosť za súdne rozhodnutie, ktoré sa má vydať, aby s prihliadnutím na osobitosti veci samej posúdil relevantnosť otázky, ktorú kladie Súdnemu dvoru. Preto pokiaľ sa položená otázka týka výkladu alebo platnosti právneho predpisu Únie, Súdny dvor je v zásade povinný rozhodnúť. Z toho vyplýva, že pri prejudiciálnej otázke týkajúcej sa práva Únie platí prezumpcia relevantnosti. Súdny dvor môže odmietnuť rozhodnúť o takejto otázke len vtedy, ak je zjavné, že požadovaný výklad práva Únie nemá nijakú súvislosť s existenciou alebo predmetom sporu vo veci samej, pokiaľ ide o hypotetický problém, alebo ak Súdny dvor nedisponuje skutkovými ani právnymi okolnosťami potrebnými na užitočnú odpoveď na otázky, ktoré mu boli položené (rozsudok z 27. februára 2025, Adjak, C‑277/24, EU:C:2025:130, bod 30 a citovaná judikatúra).
39
V prejednávanej veci argumentácia bulharskej vlády týkajúca sa hypotetickej povahy položenej otázky nie je presvedčivá. Na jednej strane podľa údajov poskytnutých vnútroštátnym súdom bol dátum stanovený na vykonanie príkazu na zapečatenie stanovený nezávisle od nadobudnutia právoplatnosti tohto príkazu, čím mu priznal predbežnú povahu vzhľadom na bulharskú právnu úpravu. Na druhej strane sa neuskutočnenie predbežného výkonu javí ako vlastné návrhu na odklad tohto predbežného výkonu podanému na vnútroštátny súd a umožňuje Súdnemu dvoru poskytnúť tomuto súdu užitočnú odpoveď.
40
Vzhľadom na tieto úvahy možno dospieť k záveru, že položená otázka nemá hypotetickú povahu, a preto je prípustná.
O veci samej
41
Na úvod treba pripomenúť, že podľa ustálenej judikatúry správne donucovacie opatrenia uložené vnútroštátnymi daňovými správami v oblasti DPH, ako je zapečatenie obchodného priestoru, v ktorom boli konštatované porušenia zákona o DPH, predstavujú vykonanie článkov 2 a 273 smernice o DPH, a teda práva Únie v zmysle článku 51 ods. 1 Charty (pozri v tomto zmysle rozsudok zo 4. mája 2023, MV – 98, C‑97/21, EU:C:2023:371, bod 34).
42
Okrem toho bez ohľadu na fakultatívnu povahu prijatia opatrení na základe uvedeného článku 273 treba pripomenúť, že na účely účinného splnenia povinnosti vyplývajúcej z práva Únie môžu byť vnútroštátne orgány povinné nariadiť jej okamžité splnenie (pozri v tomto zmysle rozsudok z 10. júla 1990, Komisia/Nemecko, C‑217/88, EU:C:1990:290, bod 25).
43
Z toho vyplýva, že tak uloženie, ako aj okamžité, hoci predbežné vykonanie správneho donucovacieho opatrenia, akým je zapečatenie obchodného priestoru, musí byť v súlade so základným právom zaručeným v článku 47 prvom odseku Charty.
44
V tejto súvislosti podľa ustálenej judikatúry vnútroštátny súd konajúci vo veci, ktorá sa riadi právom Únie, musí mať možnosť nariadiť predbežné opatrenia s cieľom zabezpečiť úplnú účinnosť súdneho rozhodnutia o existencii a rozsahu práv vyplývajúcich z práva Únie, ktoré má prijať (pozri v tomto zmysle rozsudok zo 14. mája 2020, Országos Idegenrendézeti Főigazgatóság Dél‑alföldi Regionális Igazgatóság, C‑924/19 PPU a C‑925/19 PPU, EU:C:2020:367, bod 297, ako aj citovanú judikatúru).
45
Pokiaľ ide na jednej strane o práva, ktorých sa možno dovolávať v situácii, o akú ide vo veci samej, treba pripomenúť, že opatrenia prijaté podľa článku 273 smernice o DPH nesmú ísť nad rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov uvedených v tomto článku 273, a nesmú spochybňovať neutralitu DPH alebo zasahovať do základných práv uznaných Chartou, medzi ktoré patrí najmä sloboda podnikania (pozri v tomto zmysle rozsudok z 26. októbra 2017, BB construct, C‑534/16, EU:C:2017:820, body 24 a 34).
46
Pokiaľ ide na druhej strane o potrebný účinok súdneho rozhodnutia, ktoré má byť vydané, treba konštatovať, že účinné dodržiavanie práva Únie môže v súlade s judikatúrou citovanou v bode 42 tohto rozsudku vyžadovať okamžité, aj keď dočasné, vykonanie opatrenia prijatého na základe tohto práva.
47
Nič to však nemení na tom, že predbežné opatrenia, ktorých cieľom je odklad výkonu údajne nezákonnej povinnosti, musia byť nariadené, ak sú nevyhnutné na zabezpečenie ochrany priznanej právom Únie [pozri v tomto zmysle rozsudok z 15. júna 2023, Getin Noble Bank (Pozastavenie plnenia zmluvy o úvere), C‑287/22, EU:C:2023:491, bod 55].
48
Na účely posúdenia uvedenej nevyhnutnosti v kontexte okamžitého výkonu správneho donucovacieho opatrenia, o aké ide vo veci samej, je potrebné pristúpiť nielen ku konkrétnemu zváženiu verejných a súkromných záujmov svedčiacich v prospech a proti tomuto výkonu, ale aj k aspoň stručnému preskúmaniu zákonnosti predmetného opatrenia.
49
Ako totiž uviedol generálny advokát v bode 87 svojich návrhov, v prípade neexistencie akejkoľvek možnosti konajúceho súdu posúdiť zákonnosť správneho donucovacieho opatrenia, ktoré sa má vykonať, by predbežná súdna ochrana stanovená v článku 47 Charty nebola účinná, keďže návrh na odklad výkonu by mohol byť zamietnutý aj za predpokladu, že by sa týkal pozastavenia zjavne nezákonného opatrenia.
50
Pokiaľ ide o otázku, či je právna úprava dotknutá vo veci samej v súlade s článkom 47 Charty, z ustálenej judikatúry vyplýva, že zásada konformného výkladu vnútroštátneho práva s právom Únie vyžaduje, aby vnútroštátne súdy dodržiavali najmä zákaz výkladu vnútroštátneho práva contra legem a urobili všetko, čo je v ich právomoci, pričom zohľadnia vnútroštátne právo ako celok a uplatnia výkladové metódy, ktoré toto právo uznáva, s cieľom zaručiť plnú účinnosť dotknutého ustanovenia práva Únie a dospieť k riešeniu, ktoré je v súlade s účelom sledovaným týmto ustanovením (rozsudky z 5. októbra 2004, Pfeiffer a i., C‑397/01 až C‑403/01, EU:C:2004:584, body 118 a 119, ako aj z 15. októbra 2024, KUBERA, C‑144/23, EU:C:2024:881, bod 51 a citovaná judikatúra).
51
Požiadavka konformného výkladu zahŕňa najmä povinnosť vnútroštátnych súdov zmeniť prípadne ustálenú judikatúru, pokiaľ táto vychádza z výkladu vnútroštátneho práva, ktorý je nezlučiteľný s cieľmi práva Únie. Vnútroštátny súd sa preto nemôže oprávnene domnievať, že vnútroštátne ustanovenie nemôže vykladať v súlade s právom Únie len z toho dôvodu, že toto ustanovenie bolo doteraz sústavne vykladané v zmysle, ktorý nie je zlučiteľný s týmto právom (rozsudky z 19. apríla 2016, DI, C‑441/14, EU:C:2016:278, body 33 a 34, ako aj z 15. októbra 2024, KUBERA, C‑144/23, EU:C:2024:881, bod 52 a citovaná judikatúra).
52
Podľa zásady prednosti práva Únie v prípade nemožnosti vyložiť vnútroštátnu právnu úpravu v súlade s požiadavkami práva Únie vnútroštátny súd, ktorý je v rámci svojej právomoci poverený uplatňovať ustanovenia práva Únie, má ako orgán členského štátu povinnosť zabezpečiť plný účinok týchto ustanovení, pričom v prípade potreby z vlastnej iniciatívy neuplatní žiadne ustanovenie vnútroštátneho práva odporujúce ustanoveniu práva Únie, ktoré má v spore, ktorý prejednáva, priamy účinok (rozsudok z 12. decembra 2024, Getin Holding a i., C‑118/23, EU:C:2024:1013, bod 76, ako aj citovaná judikatúra).
53
Ustanovenia článku 47 Charty sa majú pritom považovať za ustanovenia s priamym účinkom (rozsudky zo 17. apríla 2018, Egenberger, C‑414/16, EU:C:2018:257, bod 78, ako aj z 12. decembra 2024, Getin Holding a i., C‑118/23, EU:C:2024:1013, bod 77).
54
V prejednávanej veci teda prináleží vnútroštátnemu súdu, aby s prihliadnutím na vnútroštátne právo ako celok a uplatnením výkladových metód, ktoré toto právo uznáva, overil, či, ako tvrdí bulharská vláda, systém predbežnej súdnej ochrany stanovený v tomto práve ponúka možnosť nechať preskúmať z právneho a skutkového hľadiska nariadenia týkajúce sa predbežného výkonu správneho donucovacieho opatrenia prijatého na základe článku 273 smernice o DPH, akým je zapečatenie obchodného priestoru.
55
Ak sa takýto výklad ukáže ako nemožný, tento súd musí upustiť od uplatnenia ustanovení vnútroštátneho procesného práva, ktoré mu zakazujú posúdiť, či je návrh na odklad predbežného výkonu takéhoto opatrenia, ktorý mu bol predložený, právne a skutkovo odôvodnený tvrdeniami, ktoré môžu na prvý pohľad preukázať nezákonnosť predmetného opatrenia.
56
Vzhľadom na predchádzajúce úvahy treba na prejudiciálnu otázku odpovedať tak, že článok 47 prvý odsek Charty sa má vykladať v tom zmysle, že bráni právnej úprave členského štátu, ktorá na základe možnosti stanovenej v článku 273 prvom odseku smernice o DPH obmedzuje rozsah súdneho preskúmania vykonaného v rámci návrhu na odklad predbežného výkonu správneho donucovacieho opatrenia trestnoprávnej povahy len na existenciu vážnej alebo ťažko napraviteľnej ujmy, ktorú by takýto predbežný výkon spôsobil, čím vylučuje akúkoľvek možnosť súdu, na ktorý bol podaný tento návrh, posúdiť, či je tento návrh právne a skutkovo odôvodnený tvrdeniami, ktoré môžu na prvý pohľad preukázať nezákonnosť predmetného opatrenia.
O trovách
57
Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov Súdny dvor (prvá komora) rozhodol takto:
Článok 47 prvý odsek Charty základných práv Európskej únie
sa má vykladať v tom zmysle, že:
bráni právnej úprave členského štátu, ktorá na základe možnosti stanovenej v článku 273 prvom odseku smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty obmedzuje rozsah súdneho preskúmania vykonaného v rámci návrhu na odklad predbežného výkonu správneho donucovacieho opatrenia trestnoprávnej povahy len na existenciu vážnej alebo ťažko napraviteľnej ujmy, ktorú by takýto predbežný výkon spôsobil, čím vylučuje akúkoľvek možnosť súdu, na ktorý bol podaný tento návrh, posúdiť, či je tento návrh právne a skutkovo odôvodnený tvrdeniami, ktoré môžu na prvý pohľad preukázať nezákonnosť predmetného opatrenia.
Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: bulharčina.