62009CJ0234_SK
Účastníci konania
Odôvodnenie
Výrok
Účastníci konania
Vo veci C‑234/09,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 234 ES, podaný rozhodnutím Vestre Landsret (Dánsko) z 24. júna 2009 a doručený Súdnemu dvoru 26. júna 2009, ktorý súvisí s konaním:
Skatteministeriet
proti
DSV Road A/S,
SÚDNY DVOR (tretia komora),
v zložení: predseda tretej komory K. Lenaerts, sudcovia R. Silva de Lapuerta, G. Arestis, J. Malenovský a T. von Danwitz (spravodajca),
generálny advokát: N. Jääskinen,
tajomník: C. Strömholm, referentka
so zreteľom na písomnú časť konania a po pojednávaní z 22. apríla 2010,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
– DSV Road A/S, v zastúpení: A. Hedetoft a L. Kjær, advokater,
– dánska vláda, v zastúpení: R. Holdgaard, splnomocnený zástupca, za právnej pomoci P. Biering, advokat,
– česká vláda, v zastúpení: M. Smolek, splnomocnený zástupca,
– Európska komisia, v zastúpení: C. Hornstrup Bengtsson, B.‑R. Killmann a H. Støvlbæk, splnomocnení zástupcovia,
so zreteľom na rozhodnutie prijaté po vypočutí generálneho advokáta, že vec bude prejednaná bez jeho návrhov,
vyhlásil tento
Rozsudok
Odôvodnenie
1. Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 204 ods. 1 písm. a) nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva (Ú. v. ES L 302, s. 1; Mim. vyd. 02/004, s. 307), zmeneného a doplneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 648/2005 z 13. apríla 2005 (Ú. v. EÚ L 117, s. 13, ďalej len „Colný kódex“).
2. Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi Skatteministeriet (ministerstvo daní) a DSV Road A/S (ďalej len „DSV“), ktorého predmetom sú dôsledky vyplývajúce zo skutočnosti, že boli zavedené dva colné režimy vonkajšieho tranzitu pre jeden a ten istý tovar.
Právny rámec
3. Článok 1 Colného kódexu znie:
„Colné predpisy pozostávajú z tohto kódexu a z právnych predpisov prijatých na úrovni spoločenstva alebo jednotlivých štátov s cieľom jeho vykonávania. S výnimkou osobitných predpisov platných v iných oblastiach sa kódex vzťahuje na
– pohyb tovaru medzi spoločenstvom a tretími krajinami,
– tovar, na ktorý sa vzťahuje Zmluva o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele, Zmluva o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva alebo Zmluva o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.“
4. Článok 4 Colného kódexu vo svojich bodoch 9 a 10 stanovuje:
„Na účely tohto kódexu sa rozumie:
…
9. ‚colným dlhom‘ povinnosť osoby zaplatiť dovozné clo (colný dlh pri dovoze) alebo vývozné clo (colný dlh pri vývoze), ktoré sa vzťahuje na konkrétny tovar podľa platných predpisov spoločenstva.
10. ‚dovozným clom‘:
– clo a platby s rovnocenným účinkom ako clo, ktoré sa má zaplatiť pri dovoze tovaru,
– … platby pri dovoze zavedené v súlade so Spoločnou poľnohospodárskou politikou alebo v súlade s osobitnými opatreniami uplatňovanými na určitý tovar, ktorý je výsledkom spracovania poľnohospodárskych výrobkov“.
5. Článok 91 ods. 1 Colného kódexu znie takto:
„1. Colný režim vonkajší tranzit umožňuje prepravu medzi dvoma miestami v rámci colného územia spoločenstva:
a) tovaru, ktorý nie je tovarom spoločenstva bez toho, aby tovar podliehal dovoznému clu alebo iným platbám alebo obchodno-politickým opatreniam;
…“
6. Článok 92 Colného kódexu stanovuje:
„1. Colný režim vonkajšieho tranzitu končí a povinnosti držiteľa sú splnené, ak je tovar prepustený do určitého colného režimu a požadované dokumenty sú predložené colnému úradu určenia v súlade s ustanoveniami príslušného colného režimu.
2. Colné úrady ukončia colný režim, ak majú možnosť sa presvedčiť na základe porovnania údajov, ktoré má k dispozícii úrad odoslania a tie, ktoré má k dispozícii colný úrad určenia, že sa colný režim skončil správne.“
7. Podľa článku 96 ods. 1 Colného kódexu:
„1. Hlavný zodpovedný je držiteľom vonkajšieho tranzitného colného režimu spoločenstva. Je zodpovedný za:
a) predloženie tovaru v stanovenej lehote colnému úradu určenia v nezmenenom stave a zároveň za dodržanie opatrení prijatých colnými orgánmi k identifikácii tovaru;
b) dodržiavanie predpisov vzťahujúcich sa na tranzitný colný režim spoločenstva.
…“
8. Článok 204 ods. 1 Colného kódexu znie:
„1. Colný dlh pri dovoze vzniká:
a) neplnením jednej z povinností vyplývajúcej z dočasného uskladnenia tovaru, ktorý podlieha dovoznému clu[,] alebo z použitia colného režimu, do ktorého bol tento prepustený, alebo
…
s výnimkou prípadov, ktoré sú uvedené v článku 203, pokiaľ sa nezistí, že nedodržanie týchto podmienok nemá podstatný vplyv na správne vykonávanie dočasného uskladnenia alebo daného colného režimu.
…“
9. Článok 859 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92 (Ú. v. ES L 253, s. 1; Mim. vyd. 02/006, s. 3), zmeneného a doplneného nariadením Komisie (ES) č. 2286/2003 z 18. decembra 2003 (Ú. v. EÚ L 343, s. 1; Mim. vyd. 02/015, s. 118, ďalej len „vykonávacie nariadenie“), znie:
„Nasledujúce prípady sa považujú za neplnenie, ktoré nemá významný účinok na správnu prevádzku dočasného uskladnenia alebo príslušný colný režim v zmysle článku 204 (1) [Colného] kódexu, za predpokladu, že:
– nepredstavujú pokus nezákonne odobrať tovar spod colného dohľadu,
– nenaznačujú vedomú nedbanlivosť na strane príslušnej osoby,
– všetky formality potrebné na zosúladenie situácie tovaru s právnym predpisom sú následne vykonané:
…
2. v prípade tovaru uvedeného do režimu tranzit nedodržanie jednej z povinností, ktoré vznikajú pri uplatnení tohto režimu tam, kde sa splnia tieto podmienky:
a) tovar, ktorý sa uviedol do režimu, sa na colnom úrade určenia predložil naozaj v neporušenom stave,
b) colný úrad určenia dokázal zabezpečiť, aby sa tovaru predpísalo colne schválené zaobchádzanie alebo použitie alebo aby sa po ukončení tranzitnej operácie dočasne uskladnil,
c) tam, kde sa nedodržala lehota, ktorá sa určila podľa článku 356, a neuplatňuje sa odsek 3 spomínaného článku, tovar sa na colnom úrade napriek tomu predložil v primeranom čase.
…“
10. Podľa článku 860 vykonávacieho nariadenia „colné orgány majú za to, že vznikol colný dlh podľa článku 204 (1) [Colného kódexu], ak osoba, ktorá by bola dlžníkom nezistí, že sú splnené podmienky uvedené v článku 859“.
Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
11. DSV je dánsky dopravný a logistický podnik, ktorý má štatút schváleného odosielateľa podľa článku 372 ods. 1 písm. e) vykonávacieho nariadenia.
12. Štatút schváleného odosielateľa umožňuje DSV použiť zjednodušený postup na odoslanie tovaru v colnom režime vonkajšieho tranzitu. Schválený odosielateľ teda nemusí fyzicky predložiť tovar colnému úradu odoslania. Pred jeho odoslaním musí iba elektronicky zaregistrovať žiadosť o tranzit Spoločenstva na daňovom centre prostredníctvom nového automatizovaného tranzitného systému (ďalej len „NCTS“), čo je elektronický systém spracovania informácií týkajúcich sa zásielok tovarov medzi členskými štátmi.
13. Podľa vysvetlení, ktoré poskytla Európska komisia, sa zjednodušený postup pre schválených odosielateľov skladá z nasledujúcich etáp: po prijatí elektronického vyhlásenia schváleného odosielateľa, čo vedie k prepusteniu tovaru, mu NCTS pridelí jedinečné registračné číslo, a to prepravné referenčné číslo (MRN). Tovar je následne umiestnený do colného režimu tranzitu. V NCTS sa vytlačí sprievodný tranzitný doklad, ktorý musí cestovať s tovarom a byť predložený na všetkých prechádzaných colných úradoch i na colnom úrade určenia. Keď colný úrad odoslania tento doklad vytlačí, zároveň zašle colnému úradu určenia, ktorý je uvedený vo vyhlásení, predbežné oznámenie o príchode zásielky s informáciami vyplývajúcimi z vyhlásenia, čo tomuto úradu umožňuje overiť tovary pri ich príchode. V tej chvíli musia byť tieto tovary predložené colnému úradu určenia zároveň so sprievodným dokladom. Po zadaní prepravného referenčného čísla systém automaticky zobrazí predbežné oznámenie príchodu zásielky zodpovedajúce transakcii, na ktorého základe sa rozhodne o prípadných opatreniach alebo overení, a zašle „potvrdenie o dodaní“ colnému úradu odoslania. Colný úrad určenia informuje po vykonaní primeranej kontroly colný úrad odoslania o jej výsledkoch, pričom uvedie prípadne zistené nedostatky. Táto správa o výsledkoch kontroly je nevyhnutná na uzavretie tranzitnej operácie.
14. DSV zaslal v roku 2005 dve dodávky tovaru do Ruska v colnom režime vonkajšieho tranzitu. Omylom vygeneroval prostredníctvom NCTS dva colné režimy tranzitu pre každú z týchto dvoch dodávok. Pri prvej dodávke tovaru sa obidva colné režimy tranzitu začali v rovnaký deň, konkrétne 12. augusta 2005, pri druhej dodávke tovaru bol druhý colný režim tranzitu vygenerovaný tri dni po prvom, čiže 10. októbra 2005.
15. Pri odoslaní dvoch dodávok, ktoré zodpovedali existujúcemu tovaru, sa vždy použil posledný tranzitný doklad vygenerovaný v NCTS. Tovar bol predložený colnému úradu určenia v súlade s procesnými pravidlami vonkajšieho tranzitu, a preto boli tieto dva colné režimy tranzitu riadne uzavreté.
16. Naopak dva prebytočné colné režimy tranzitu, ktoré DSV vygeneroval omylom, nemohli byť riadne uzavreté vzhľadom na skutočnosť, že neexistoval žiaden tovar, ktorý by bolo možné predložiť colnému úradu určenia. Dánske orgány vyzvali DSV na predloženie alternatívneho dôkazu o uzavretí tranzitu, avšak táto spoločnosť im nevyhovela, takže vydali rozhodnutia, v ktorých sa konštatuje, že je povinná zaplatiť clo a daň z pridanej hodnoty súvisiace s touto tranzitnou operáciou. Podľa týchto rozhodnutí vznikol colný dlh na základe článku 204 Colného kódexu pre každý z uvedených režimov.
17. DSV napadol tieto rozhodnutia na Landsskatteret (daňový úrad). Ten ich potvrdil rozhodnutiami z 11. júna 2007 z dôvodu, že v colnej právnej úprave neexistuje žiaden právny základ umožňujúci zrušenie tranzitného dokladu, a preto vznikol colný dlh na základe článku 204 ods. 1 písm. a) Colného kódexu.
18. DSV podal proti uvedeným rozhodnutiam žalobu na Byret i Horsens (prvostupňový súd v Horsens). Ten rozsudkom z 9. mája 2008 nariadil vrátenie cla a dane z pridanej hodnoty. Podľa tohto rozsudku nevznikol nijaký colný dlh na základe článku 204 Colného kódexu, lebo za vyššie uvedených okolností nedošlo k žiadnemu tranzitu tovaru v zmysle tohto kódexu.
19. Skatteministeriet predložil spor na Vestre Landsret (odvolací súd pre západné Dánsko). Tento súd rozhodol konanie prerušiť a položiť Súdnemu dvoru nasledujúce prejudiciálne otázky:
„1. Má sa článok 204 ods. 1 písm. a) [Colného kódexu] v spojení s článkami 92 a 96, ako aj s článkom 1 a článkom 4 [bodmi] 9 a 10 [tohto kódexu], vykladať v tom zmysle, že:
a) colný dlh vzniká, ak schválený odosielateľ omylom v systéme NCTS vygeneruje colný režim tranzitu pre tovary, ktoré fyzicky neexistujú, a preto tento colný režim tranzitu nemožno riadne ukončiť, alebo
b) colný dlh v prípade opísanom v písmene a) nevzniká, keďže uplatnenie colného režimu tranzitu na tovar predpokladá, že tento tovar fyzicky existuje, takže colný režim tranzitu omylom vygenerovaný v systéme NCTS pre neexistujúci tovar nemôže viesť k vybratiu cla?
2. Ak je odpoveď na prvú otázku písm. a) kladná, má sa pojem ‚dovoz tovaru‘ nachádzajúci sa v článku 4 [bode] 10 [Colného kódexu] spolu s pojmom ‚tovar‘ nachádzajúcim sa v článku 204 ods. 1 písm. a) [tohto kódexu] vykladať v tom zmysle, že tieto pojmy sa vzťahujú tak na fyzicky existujúce tovary, ako aj na tovary, ktoré fyzicky neexistujú?“
O prejudiciálnych otázkach
20. Svojimi dvomi otázkami, ktoré je potrebné preskúmať spoločne, sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 204 ods. 1 písm. a) Colného kódexu vykladať v tom zmysle, že skutočnosť, že schválený odosielateľ omylom vygeneroval dva colné režimy vonkajšieho tranzitu pre jeden a ten istý tovar, spôsobuje pri prebytočnom režime tranzitu, ktorý sa vzťahuje na neexistujúci tovar, vznik colného dlhu na základe uvedeného ustanovenia.
21. Podľa článku 204 ods. 1 písm. a) Colného kódexu colný dlh pri dovoze vzniká nesplnením jednej z povinností vyplývajúcej z použitia colného režimu, do ktorého bol tovar, ktorý podlieha dovoznému clu, prepustený, pokiaľ sa nezistí, že toto nesplnenie povinnosti nemá podstatný vplyv na správne vykonávanie daného colného režimu.
22. Dánske colné orgány sa domnievajú, že v tejto veci vznikol colný dlh na základe uvedeného článku 204.
23. Podľa týchto orgánov je na jednej strane splnená podmienka vedúca k vzniku colného dlhu, ktorá konkrétne spočíva v nesplnení povinnosti spojenej s colným režimom vonkajšieho tranzitu, keďže DSV colnému úradu určenia nepredložil tovar, na ktorý sa vzťahoval tento colný režim tranzitu, čím si nesplnil povinnosti, ktoré mu vyplývali z článku 96 ods. 1 písm. a) Colného kódexu.
24. Na druhej strane podľa nich nie je vo veci samej splnená negatívna podmienka, ako je uvedená v článku 859 vykonávacieho nariadenia, ktorá vylučuje vznik colného dlhu, pokiaľ nesplnenie povinnosti nemá podstatný vplyv na správne vykonávanie colného režimu vonkajšieho tranzitu.
25. Hoci je na úvod potrebné konštatovať, že situácia, o akú ide vo veci samej, podlieha predpisom Colného kódexu, vo vzťahu k výkladu týchto ustanovení dánskymi colnými orgánmi je však namieste pripomenúť, že článok 859 vykonávacieho nariadenia v spojení s jeho článkom 860 zavádza režim, ktorý vyčerpávajúcim spôsobom upravuje desať prípadov nesplnenia povinnosti v zmysle článku 204 ods. 1 písm. a) Colného kódexu, ktoré „nemá podstatný vplyv na správne vykonávanie dočasného uskladnenia alebo daného colného režimu“ (pozri rozsudok z 11. novembra 1999, Söhl & Söhlke, C‑48/98, Zb. s. I‑7877, bod 43).
26. Pritom je nesporné, že okolnosti vo veci samej nepatria medzi niektoré z týchto desiatich nesplnení povinností, ktoré sú vymenované v článku 859 vykonávacieho nariadenia. Bod 2 písm. a) tohto článku, ktorý upravuje nesplnenia povinnosti spojené s použitím colného režimu tranzitu, totiž stanovuje, že tovar prepustený do colného režimu tranzitu musí byť skutočne predložený colnému úradu určenia. Toto ustanovenie teda ukladá podmienku, ktorá zodpovedá povinnosti vyplývajúcej z článku 96 ods. 1 písm. a) Colného kódexu a ktorú DSV nemohol splniť. Z omylu, ktorého sa DSV dopustil, totiž nevyhnutne vyplýva, že pri jednom z dvoch colných režimov tranzitu, ktoré boli vygenerované pre jeden a ten istý tovar, neexistuje nijaký tovar, ktorý by bolo možné predložiť colnému úradu určenia.
27. Článok 204 ods. 1 písm. a) Colného kódexu však vznik colného dlhu podmieňuje nesplnením povinnosti, ktorá sa týka „tovaru, ktorý podlieha dovoznému clu“. Treba teda preskúmať, či toto ustanovenie umožňuje zohľadniť okolnosti, ktoré charakterizujú osobitnú situáciu vo veci samej, konkrétne to, že sa omylom vygenerovali dva colné režimy tranzitu pre jeden a ten istý tovar.
28. V tomto ohľade je namieste jednak zdôrazniť, že zo samotného znenia článku 204 Colného kódexu vyplýva, že toto ustanovenie má na zreteli situáciu, v ktorej bol „tovar“ prepustený do colného režimu a nebola splnená povinnosť spojená s týmto režimom.
29. Vo veci samej, v ktorej je nesporné, že dva colné režimy tranzitu boli omylom vygenerované pre jeden a ten istý tovar, pritom pri jednom z dvoch colných režimov, ktoré zaviedol DSV, neexistoval „tovar“, pre ktorý by bolo možné splniť povinnosti spojené s colným režimom vonkajšieho tranzitu.
30. Jednak je potrebné uviesť, že článok 204 Colného kódexu má zabezpečiť správne uplatňovanie colnej právnej úpravy. Podľa článku 96 ods. 1 a článku 204 ods. 1 tohto kódexu je totiž hlavný zodpovedný ako držiteľ colného režimu vonkajšieho tranzitu Spoločenstva dlžníkom colného dlhu, ktorý vyplýva z nedodržania ustanovení tohto režimu. Zodpovednosť, ktorá je takto uložená hlavnému zodpovednému, má zabezpečiť starostlivé a jednotné uplatňovanie ustanovení tohto režimu a riadny priebeh tranzitných operácií v záujme ochrany finančných záujmov Európskej únie a jej členských štátov (pozri v tomto zmysle rozsudok z 3. apríla 2008, Militzer & Münch, C‑230/06, Zb. s. I‑1895, bod 48).
31. Okrem toho prítomnosť tovaru, ktorý nie je tovarom Spoločenstva, na colnom území Únie obsahuje riziko, že tento tovar sa nakoniec bez preclenia dostane do hospodárskeho obehu členských štátov (pozri analogicky rozsudok z 2. apríla 2009, Elshani, C‑459/07, Zb. s. I‑2759, bod 32), pričom článok 204 Colného kódexu, ako uvádza Komisia, prispieva k predchádzaniu tomuto riziku.
32. Za okolností, o aké ide vo veci samej, v ktorej je nesporné, že dva colné režimy vonkajšieho tranzitu boli omylom zavedené dvakrát pre jeden a ten istý tovar, je pritom zrejmé, že oba tieto ciele, ktoré sú v pozadí článku 204 Colného kódexu a odôvodňujú vznik colného dlhu, nie sú dotknuté.
33. Po prvé, pokiaľ ide o cieľ predchádzať riziku, že tovar, ktorý nie je tovarom Spoločenstva, bude zavedený do hospodárskeho obehu Únie, treba konštatovať, že v prípade colného režimu vonkajšieho tranzitu, ktorý bol vygenerovaný pre neexistujúci tovar, neexistuje nijaké riziko, aby bol takýto tovar bez preclenia zavedený do uvedeného hospodárskeho obehu, čo by mohlo viesť k nekalej súťaži a nebezpečenstvu finančných strát.
34. Po druhé cieľ zabezpečiť starostlivé uplatňovanie predpisov predmetného colného režimu nemožno dosiahnuť v prípade colného režimu vonkajšieho tranzitu, ktorému nezodpovedá existujúci tovar. Taký režim totiž nie je možné správnym spôsobom vykonať, pokiaľ sa uplatňuje na neexistujúci tovar. To platí tým skôr, že povinnosť predložiť tovar colnému úradu určenia v prípade, keď tovar, na ktorý sa vzťahuje omylom vygenerovaný režim tranzitu, neexistuje, by v rozpore so zásadou „plniť nemožné nie je nikto povinný“ ( ultra posse nemo obligatur ) ukladala hlavnému zodpovednému úlohu, ktorú by nemohol splniť.
35. Ak by sa teda prijal výklad, ktorý navrhuje dánska vláda, jediným výsledkom uplatnenia článku 204 Colného kódexu by bolo sankcionovanie hlavného zodpovedného za omyl, ktorého sa dopustil zavedením colného režimu vonkajšieho tranzitu, a nie za nedodržanie povinností, ktoré sú s týmto colným režimom spojené.
36. Z predchádzajúcich úvah teda vyplýva, že omyl, ktorý spočíva v zavedení dvoch colných režimov vonkajšieho tranzitu pre jeden a ten istý tovar, nemôže zo svojej podstaty narušiť ciele, ktoré sleduje uvedený článok 204, a odôvodniť tak vznik colného dlhu. Takýto omyl navyše netreba sankcionovať stanovením colného dlhu, ktorý má uhradiť hlavný zodpovedný. Ako uviedla Komisia, takýto omyl iste môže predstavovať relevantnú skutočnosť pre prípadné odňatie štatútu schváleného odosielateľa, ale nemôže mať za následok, že tento odosielateľ sa stane colným dlžníkom.
37. Preto sa článok 204 Colného kódexu nedá uplatniť na okolnosti, o aké ide vo veci samej.
38. Vzhľadom na to, čo bolo uvedené, je namieste odpovedať na položené otázky tak, že článok 204 ods. 1 písm. a) Colného kódexu sa má vykladať v tom zmysle, že sa neuplatní na situáciu, o akú ide vo veci samej, v ktorej schválený odosielateľ omylom vygeneroval dva colné režimy vonkajšieho tranzitu pre jeden a ten istý tovar, keďže prebytočný režim, ktorý sa vzťahuje na neexistujúci tovar, nemôže spôsobiť vznik colného dlhu na základe uvedeného ustanovenia.
O trovách
39. Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Výrok
Z týchto dôvodov Súdny dvor (tretia komora) rozhodol takto:
Článok 204 ods. 1 písm. a) nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva, zmeneného a doplneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 648/2005 z 13. apríla 2005, sa má vykladať v tom zmysle, že sa neuplatní na situáciu, o akú ide vo veci samej, v ktorej schválený odosielateľ omylom vygeneroval dva colné režimy vonkajšieho tranzitu pre jeden a ten istý tovar, keďže prebytočný režim, ktorý sa vzťahuje na neexistujúci tovar, nemôže spôsobiť vznik colného dlhu na základe uvedeného ustanovenia.