62013CC0105
NÁVRHY GENERÁLNEJ ADVOKÁTKY
JULIANE KOKOTT
prednesené 6. februára 2014 (
1
)
Vec C‑105/13
P. J. Vonk Noordegraaf
proti
Staatssecretaris van Economische Zaken
[návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal College van Beroep voor het bedrijfsleven (Holandsko)]
„Spoločná poľnohospodárska politika — Priame platby — Prepočítanie platobných nárokov“
I – Úvod
1.
Možno chyby pri stanovení platobných nárokov v rámci poľnohospodárskej podpory opraviť len takým spôsobom, že sa táto oprava vykoná v neprospech poľnohospodára, avšak vykonanie príslušnej opravy v jeho prospech sa zamietne? O uvedenú otázku ide v tomto prípade.
2.
Na prvý pohľad sa zdá, že v prípade opravy chýb treba postupovať konzistentne, a teda chybu opraviť tak v neprospech, ako aj v prospech poľnohospodára. Pri bližšom preskúmaní však takejto oprave môže brániť zásada právnej istoty konkretizovaná v práve na poľnohospodársku podporu.
3.
Z toho vyplýva, že treba bližšie preskúmať jednak právny základ opravy chýb, ako aj právnu úpravu zabezpečenia právnej istoty.
II – Právny rámec
A – Nariadenie č. 1782/2003
4.
V minulosti upravovalo právo Únie rôzne systémy podpory poľnohospodárskych podnikov. Čiastočne sa podporovala výroba niektorých produktov, v prípade niektorých kultúr však existovali aj platby na obhospodarovanú plochu. Prijatím nariadenia č. 1782/2003 (
2
) sa tieto rôzne formy podpory nahradili režimom jednotnej platby.
5.
Podľa článku 37 ods. 1 nariadenia č. 1782/2003 treba na tento účel najskôr stanoviť takzvanú referenčnú čiastku. Táto čiastka predstavovala pred prijatím zmeny priemer platieb poskytnutých poľnohospodárovi v rámci režimov podpory počas príslušného obdobia.
6.
Na tomto základe bolo možné podľa článku 43 nariadenia č. 1782/2003 stanoviť takzvané platobné nároky:
„1.   Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 48, každý poľnohospodár má nárok na platbu na hektár, ktorý sa vypočíta vydelením referenčnej čiastky trojročným priemerom všetkých hektárov, na ktoré mu vznikol nárok, počas referenčného obdobia, na priame platby, ktorých zoznam je uvedený v prílohe VI.
Celkový počet platobných nárokov sa rovná uvedenému priemernému počtu hektárov.
…
2.   …
3.   Na účely... sa ‚kŕmnou plochou‘ rozumie plocha poľnohospodárskeho podniku, ktorá bola v priebehu celého kalendárneho roku dostupná... pre chov zvierat, včítane plôch v spoločnom užívaní a plôch so zmiešanými kultúrami. Kŕmna plocha nezahŕňa:
—
budovy, lesy, rybníky a cesty;
—
…
4.   Platobné nároky na hektár sa nemen[ia], ak nie je stanovené inak.“
7.
Okrem toho je v tejto veci relevantný aj pojem plocha, na ktorú možno poskytnúť podporu, ktorý je definovaný v článku 44 ods. 2 nariadenia č. 1782/2003:
„‚Hektárom, na ktorý možno poskytnúť podporu‘ sa rozumie akákoľvek poľnohospodárska plocha poľnohospodárskeho podniku, ktorá sa využíva ako orná pôda alebo stály pasienok, okrem na ktorých sú trvalé kultúry a lesy alebo ktoré sú vyčlenené pre nepoľnohospodársku činnosť.“
B – Nariadenie č. 73/2009
8.
Nariadenie č. 1782/2003 bolo nahradené nariadením č. 73/2009 (
3
), ktoré je predmetom návrhu na začatie prejudiciálneho konania.
9.
Podľa článku 33 ods. 1 písm. a) nariadenia č. 73/2009 môžu poľnohospodári využiť režim jednotnej platby, ak sú držiteľmi platobných nárokov, ktoré získali v súlade s nariadením (ES) č. 1782/2003.
10.
Článok 34 naradenia č. 73/2009 upravuje, že platobné nároky možno uplatniť len za obhospodarované hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu.
„1.   Podpora v rámci režimu jednotnej platby sa poskytne poľnohospodárom na základe využitia platobného nároku na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu. Aktivované platobné nároky oprávňujú na vyplatenie súm, ktoré sú v nich stanovené.
2.   …
Okrem prípadov vyššej moci alebo mimoriadnych okolností musia hektáre spĺňať podmienku oprávnenosti na podporu počas celého kalendárneho roka.“
11.
Článok 36 nariadenia č. 73/2009 sa týka úpravy platobných nárokov:
„Platobné nároky na hektár sa neupravujú, ak nie je v tomto nariadení ustanovené inak.
Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 141 ods. 2 stanoví podrobné pravidlá na úpravu platobných nárokov od roku 2010, najmä v prípade častí nárokov.“
12.
Zachovanie niektorých platobných nárokov je osobitne upravené v článku 137 nariadenia č. 73/2009.
„1.   Platobné nároky pridelené poľnohospodárom pred 1. januárom 2009 sa považujú za zákonné a regulárne od 1. januára 2010.
2.   Odsek 1 sa neuplatňuje na platobné nároky pridelené poľnohospodárom na základe vecne nesprávnych žiadostí s výnimkou prípadov, ak poľnohospodár naozaj nemohol chybu zistiť.
3.   …“
13.
Odôvodnenie 49 nariadenia č. 73/2009 k tejto otázke stanovuje:
„Pri počiatočnom prideľovaní platobných nárokov členskými štátmi viedli niektoré omyly k mimoriadne vysokým platbám poľnohospodárom. Tento nesúlad je štandardne predmetom finančnej opravy až dovtedy, kým sa neprijmú nápravné opatrenia. Ak sa však vezme do úvahy čas, ktorý uplynul od prvého pridelenia platobných nárokov, potrebná oprava by viedla k neprimeraným právnym a administratívnym obmedzeniam pre členské štáty. V záujme právnej istoty by sa preto pridelenie týchto platieb malo zosúladiť s právnymi predpismi.“
C – Vykonávacie predpisy
14.
Príslušné vykonávacie predpisy k nariadeniam č. 1782/2003 a 73/2009 boli najprv upravené v nariadení č. 796/2004 (
4
) a neskôr v nariadení č. 1122/2009 (
5
).
15.
Článok 73a nariadenia č. 796/2004 (teraz mierne zmenený článok 81 nariadenia č. 1122/2009) obsahuje pravidlá úpravy platobných nárokov:
„Náhrada neoprávnených nárokov
1.   Ak sa po rozdelení platobných nárokov poľnohospodárom... zistí, že niektoré platobné nároky boli rozdelené neoprávnene, dotknutý poľnohospodár vráti neoprávnene rozdelené nároky do štátnej rezervy…
…
2.   Ak sa po rozdelení platobných nárokov poľnohospodárom… zistí, že hodnota platobných nárokov je príliš vysoká, táto hodnota sa zodpovedajúcim spôsobom upraví. … Hodnota zrážky sa pridelí štátnej rezerve…
…
2a.   Ak sa pri uplatňovaní odsekov 1 a 2 zistí, že počet nárokov pridelených poľnohospodárovi … je nesprávny, a ak nesprávne pridelenie nemá vplyv na celkovú hodnotu nárokov, ktoré poľnohospodár dostal, členský štát prepočíta nároky na platby, a ak je to vhodné, opraví typ nárokov pridelených poľnohospodárovi. Toto sa však neuplatňuje, ak poľnohospodári mohli chybu objektívne zistiť.“
III – Skutkový stav a návrh na začatie prejudiciálneho konania
16.
Účastníci konania vo veci samej sa sporia o podporu poľnohospodárskeho podniku pána Vonk Noordegraaf na rok 2009. Výsledok tohto sporu má však význam aj pre nasledujúce roky.
17.
Právny spor vyplýva zo zmeny podpory poľnohospodárstva z podpory vybraných druhov poľnohospodárskej výroby na ucelený režim jednotnej platby. Pri výpočte jednotnej platby sa zmenila v minulosti používaná podpora výroby na podporu podľa obhospodarovanej plochy poľnohospodárskeho podniku. V nasledujúcich obdobiach podpory možno takto stanovený platobný nárok uplatniť za každý obhospodarovaný hektár, pokiaľ poľnohospodársky podnik príslušnú plochu využíva.
18.
Pán Vonk Noordegraaf získal v minulosti prémiu na dojčiace kravy a býky, ktorá nebola viazaná na obhospodarovanú plochu, ale na počet zvierat. Rozhodnutím z 18. júla 2006 bola jeho priemerná prémia za predchádzajúce obdobia, referenčná čiastka podľa článku 37 ods. 1 nariadenia č. 1782/2003, rozdelená na poľnohospodársku plochu, ktorú v tom čase využíval. Táto plocha bola v tom čase stanovená na 10,76 hektára. S ohľadom na to teda nadobudol 10,76 platobného nároku. (
6
) Meracia metóda použitá pri stanovení plochy zahŕňala hrubú parcelnú plochu vrátane priekop, odstavných pruhov a ciest.
19.
Po kritike Komisie sa v Holandsku v roku 2009 zaviedol nový systém evidencie plôch. V tomto systéme sa do plochy zahŕňa len čistá parcelná plocha. Priekopy, odstavné pruhy a cesty sú pritom vylúčené. Na základe tejto metódy bola plocha poľnohospodárskeho podniku pána Vonk Noordegraaf, na ktorú možno poskytnúť podporu a ktorá bola zaevidovaná ešte v roku 2006, na rok 2009 prepočítaná a stanovená len na 8,34 hektára. Toto zmenšenie plochy nevyplýva z toho, že pán Vonk Noordegraaf prestal niektoré plochy využívať na poľnohospodárske účely, ale len z nového evidenčného systému. Toto zmenšenie plochy má za následok, že pán Vonk Noordegraaf môže uplatniť svoje platobné nároky len v tomto menšom rozsahu.
20.
Účastníci konania sa teraz sporia o to, či sa musí primerane znížiť aj jednotná platba pána Vonk Noordegraaf. Pán Vonk Noordegraaf totiž požaduje prepočítanie jeho platobných nárokov v podobe zvýšenia ich hodnoty na základe zníženej poľnohospodárskej plochy. Zastáva totiž názor, že bolo nesprávne vydeliť referenčnú hodnotu plochou 10,76 hektára. Mala sa totiž vydeliť plochou 8,34 hektára. Zabránilo by sa tak zníženiu celkovej sumy poľnohospodárskej podpory, na ktorú má nárok.
21.
Holandské právo by podľa údajov uvedených vnútroštátnym súdom v zásade umožňovalo primerane upraviť platobné nároky. Keďže však existujú pochybnosti, či právo Únie bráni úprave, College van Beroep voor het bedrijfsleven predkladá Súdnemu dvoru túto prejudiciálnu otázku:
„Uplatňuje sa nariadenie č. 73/2009, najmä jeho články 34, 36 a 137, správne, ak sa poľnohospodárovi, ktorý nadobudol na základe výroby nezávislej od pôdy platobné nároky, ktoré sa pridelili k ploche v jeho držbe, nevyplatí rozhodujúca časť týchto platobných nárokov iba z toho dôvodu, že plocha, na ktorú možno poskytnúť podporu, je následkom zmenenej meracej metódy menšia, hoci tento poľnohospodár v dobrej viere deklaroval nezmenenú hektárovú plochu nachádzajúcu sa v jeho držbe v súlade s meracou metódou používanou členským štátom v rámci uplatnenia platobného nároku podľa článku 34 tohto nariadenia, ale neskôr odmietnutou Komisiou?“
22.
V konaní predložili svoje písomné pripomienky len Holandské kráľovstvo a Európska komisia. Pojednávanie sa nekonalo.
IV – Právne posúdenie
A – O fungovaní systému jednotných platieb
23.
Pre pochopenie návrhu na začatie prejudiciálneho konania je vhodné vysvetliť najskôr systém priamych platieb na zjednodušenom príklade. Jednotná platba pre poľnohospodára, bez ohľadu na iné právne úpravy, ktoré sú v tejto veci irelevantné, v zásade vyplýva zo zmeny podpory podľa predchádzajúceho systému na podporu podľa plochy obhospodarovanej poľnohospodárom.
24.
Na tento účel sa najprv vypočíta referenčná čiastka, ktorá predstavuje podporu, ktorú poľnohospodár v priemere získal podľa starého systému podpory v priebehu posledných troch rokov pred zmenou (článok 37 nariadenia č. 1782/2003). Referenčná čiastka sa potom vydelí priemernou obhospodarovanou plochou za toto obdobie. Poľnohospodár získa na tomto základe určitý počet platobných nárokov s určitou aktuálnou hodnotou, ktorý zodpovedá počtu hektárov uvedenej plochy (článok 43 nariadenia č. 1782/2003).
25.
To znamená, že ak referenčná čiastka poľnohospodára predstavuje 8000 eur, pretože táto suma bola jeho priemernou podporou počas referenčného obdobia, a poľnohospodár obhospodaroval v priemere desať hektárov, patrí mu desať platobných nárokov, každý vo výške 800 eur. Pokiaľ tú istú plochu obhospodaruje aj naďalej, môže tieto nároky, teda celkovo 8000 eur uplatniť každý rok (článok 34 nariadenia č. 73/2009).
26.
Ak sa však neskôr ukáže, že plochy použité v tomto príklade zahŕňali v skutočnosti len osem hektárov poľnohospodársky využívaných oblastí, kým zvyšok pripadá na cesty a priekopy, mohol by poľnohospodár účinne uplatniť len osem platobných nárokov.
27.
Či by sa tým znížila aj celková hodnota jeho platobných nárokov na osemkrát 800 eur, t. j. celkovo na 6400 eur, je predmetom tohto konania. K takémuto zníženiu by nedošlo, ak by sa prepočítaná plocha zohľadnila nielen pri vyplácaní nárokov, ale upravil by sa tiež spôsob stanovenia platobných nárokov. Poľnohospodár by tak získal osem platobných nárokov, každý v hodnote 1000 eur a mohol by tak na základe prepočítanej plochy naďalej požadovať celých 8000 eur.
28.
S cieľom odpovedať na otázky uvedené v návrhu na začatie prejudiciálneho konania treba preto objasniť, či je takáto úprava prípustná, konkrétne, či pre takúto úpravu existuje právny základ (pozri časť B), a následne, či úprava článku 137 nariadenia č. 73/2009 o zachovaní priznaných platobných nárokov bráni takejto úprave (pozri časť C).
B – O podmienkach úpravy
29.
Za právny základ úpravy by bolo možné považovať článok 73a nariadenia č. 796/2004.
30.
Podľa článku 36 ods. 1 nariadenia č. 73/2009 sa síce platobné nároky na hektár neupravujú, ak nie je v nariadení ustanovené inak. Komisia však môže podľa článku 36 ods. 2 stanoviť podrobné pravidlá na úpravu platobných nárokov.
31.
Keďže sa tento prípad týka platieb na rok 2009, v zmysle článku 86 nariadenia č. 1122/2009 sa naďalej postupuje podľa podrobných pravidiel na uplatňovanie predtým platného nariadenia č. 796/2004. Toto nariadenie vychádzalo ešte z nariadenia č. 1782/2003, ktorého článok 43 ods. 4 stanovoval podobne ako článok 36 nariadenia č. 73/2009, že nároky sa neupravujú, pokiaľ nie je ustanovené inak.
32.
Ako navrhuje Komisia, mohol by byť preto článok 73a ods. 1 a 2a nariadenia č. 796/2004 právnym základom prepočítania. Podľa odseku 1, ak sa zistí, že niektoré platobné nároky boli rozdelené neoprávnene, musí poľnohospodár vrátiť platobné nároky do štátnej rezervy. V prípade takéhoto zistenia odsek 2a stanovuje, že členský štát platobné nároky prepočíta, ak nesprávne pridelenie nemá vplyv na celkovú hodnotu platobných nárokov, ktoré poľnohospodár dostal. Odsek 2a sa však neuplatní, ak poľnohospodári mohli chybu objektívne zistiť.
33.
Z uvedeného možno vyvodiť nie len možnosť, ale dokonca povinnosť prepočítať platobné nároky poľnohospodárskeho podniku pána Vonk Noordegraaf. V prejednávanej veci totiž prepočítanie nebude mať vplyv na celkovú hodnotu platobných nárokov, ktoré pán Vonk Noordegraaf nadobudne. Táto hodnota totiž zodpovedá nezmenenej referenčnej čiastke, t. j. jeho priemernej podpore pred zmenou na jednotnú platbu. Treba tiež vychádzať z predpokladu, že pán Vonk Noordegraaf nemohol pri určení plochy objektívne zistiť chybu, pretože chyba spočívala v metóde uplatnenej holandskými orgánmi.
34.
Holandsko však popiera, že pôvodné pridelenie platobných nárokov v roku 2006 nebolo správne.
35.
Treba preto preskúmať, či počet priznaných platobných nárokov bol nesprávny z toho dôvodu, že sa pri určení referenčných plôch zohľadnili oblasti ako cesty a priekopy, ktoré sa pri určovaní plôch od roku 2009 nebrali do úvahy. V takomto prípade by sa poľnohospodárskemu podniku priznal príliš veľký počet platobných nárokov s priveľmi nízkou hodnotou.
36.
Podľa pôvodného znenia článku 44 ods. 2 nariadenia č. 1782/2003 sa za plochu, na ktorú možno poskytnúť podporu, považovala najskôr len orná pôda alebo stály pasienok (
7
), neskôr sa pridali aj plochy využiteľné na pestovanie iných kultúr (
8
). Iné oblasti, najmä cesty a priekopy, už vtedy neboli plochou, na ktorú možno poskytnúť podporu.
37.
Článok 43 nariadenia č. 1782/2003 síce výslovne nestanovuje, že pri stanovení platobných nárokov sa zohľadňujú len plochy, na ktoré možno poskytnúť podporu. Podľa odôvodnenia 30 tohto nariadenia však majú byť platobné nároky spojené s plochami poľnohospodárskeho podniku, na ktoré možno poskytnúť podporu. Primerane sú pre alternatívny spôsob pridelenia platobných nárokov podľa článku 59 výslovne uvedené plochy, na ktoré možno poskytnúť podporu. Treba teda vychádzať z toho, že pri stanovení platobných nárokov sa vo všeobecnosti majú zohľadniť tie isté plochy, ako sa zohľadnia neskôr pri vyplatení podpory.
38.
Okrem toho článok 43 ods. 3 nariadenia č. 1782/2003 pre zohľadnené kŕmne plochy jasne stanovuje, že tie nezahŕňajú najmä rybníky a cesty. Nemožno teda predpokladať, že takéto oblasti možno zahrnúť medzi ostatné poľnohospodárske plochy.
39.
Oblasti, ktoré sa nevyužívali ako orná pôda alebo stále pasienky, alebo na pestovanie iných kultúr, sa preto už v roku 2006 nemohli zohľadniť pri stanovení platobných nárokov. Ak sa však napriek tomu zohľadnili, ako vyplýva z návrhu na začatie prejudiciálneho konania, bol by počet platobných nárokov v zmysle článku 73a ods. 2a nariadenia č. 796/2004 od začiatku nesprávny.
40.
Treba preto konštatovať, že príslušný členský štát prepočíta platobné nároky poľnohospodára podľa článku 73a ods. 2a nariadenia č. 796/2004, ak sa pri pôvodnom stanovení platobných nárokov pôvodná podpora poskytovaná v podobe prémií na dojčiace kravy a býkov založená na metóde používanej členským štátom na stanovenie plôch, na ktoré možno poskytnúť podporu, premenila na príliš veľký počet hektárov.
C – O zachovaní platobných nárokov
41.
Holandsko sa domnieva, že prepočítaniu platobných nárokov bráni článok 137 ods. 1 nariadenia č. 73/2009. Podľa tohto ustanovenia sa platobné nároky pridelené poľnohospodárom pred 1. januárom 2009 považujú za zákonné a regulárne od 1. januára 2010.
42.
Holandsko chápe toto ustanovenie v tom zmysle, že od 1. januára 2010 viac nemožno opraviť prípadné chyby pri stanovení plôch, na ktoré možno poskytnúť podporu v rámci pôvodného pridelenia platobných nárokov pred 1. januárom 2009.
43.
Na prvý pohľad by prepočítaniu mohol brániť článok 137 ods. 2 prvá veta nariadenia č. 73/2009, v zmysle ktorého sa odsek 1 neuplatňuje na platobné nároky pridelené poľnohospodárom na základe vecne nesprávnych žiadostí. Podľa článku 34 nariadenia č. 1782/2003 by totiž žiadosť o stanovenie platobných nárokov musela obsahovať holandským orgánom známe nesprávne údaje o ploche, teda hrubú parcelnú plochu vrátane ciest a priekop.
44.
Vyššie uvedený záver však nemožno prijať. Podľa článku 137 ods. 2 druhej vety sa totiž odsek 1 napriek tomu uplatní v prípadoch, ak poľnohospodár naozaj nemohol chybu zistiť. O takýto prípad by šlo vtedy, ak sa žiadosť zakladá na oficiálnej holandskej metóde identifikácie plochy.
45.
Komisia však nepovažuje článok 137 nariadenia č. 73/2009 z časových dôvodov za uplatniteľný. Aj keď holandské orgány vydali napadnuté rozhodnutie až po 1. januári 2010, týka sa poľnohospodárskej podpory na rok 2009. Vyjadrenie Komisie k tomuto bodu chápem v tom zmysle, že príslušné orgány mali pri preskúmaní tejto žiadosti vykonať opravu v zmysle článku 73a ods. 2a nariadenia č. 796/2004, pretože chyba pri pridelení platobných nárokov bola v tomto ohľade zrejmá. Nemôže byť pritom rozhodujúce, či sa o podpornom opatrení rozhodne pred 1. januárom 2010, alebo po ňom, pokiaľ sa toto opatrenie týka obdobia pred týmto dátumom.
46.
Tento názor v zásade nemožno odmietnuť. Nebolo by únosné, ak by sa náprava neoprávneného znevýhodnenia žiadateľa pripustila len v prípade, ak sa budú príslušné orgány žiadosťou zaoberať bezodkladne, kým zdržanie so spracovaním by bránilo poskytnutiu podpory.
47.
Riešenie však nemožno založiť na zúžení časovej pôsobnosti článku 137 ods. 1 nariadenia č. 73/2009 v rozpore s jeho znením. Základný problém tohto ustanovenia by totiž existoval aj naďalej: Toto ustanovenie totiž zjavne presahuje rámec sledovaného cieľa, keď svojím znením bráni náprave minulých chýb, ktoré v budúcnosti znevýhodnia poľnohospodárov konajúcich v dobrej viere v rámci podpory poľnohospodárstva.
48.
Treba preto preskúmať, či článok 137 ods. 1 nariadenia č. 73/2009 vo všeobecnosti a bez ohľadu na moment začatia konania bráni úpravám v zmysle článku 73a ods. 2 nariadenia č. 796/2004.
49.
Znenie článku 137 ods. 1 nariadenia č. 73/2009 vyčerpávajúcim spôsobom konkretizuje zásadu právnej istoty v súvislosti s pridelením platobných nárokov. V súlade s touto zásadou by sa 1. január 2010 považoval za posledný možný deň pre podanie žiadosti o vykonanie opravy.
50.
Podľa odôvodnenia 49 nariadenia č. 73/2009 sa však článkom 137 ods. 1 sleduje len zabezpečenie zachovania konkrétnych pridelení. Toto ustanovenie bolo teda prijaté s cieľom umožniť členským štátom upustiť od vymáhania niektorých obzvlášť vysokých platieb, ktoré sa vykonali omylom.
51.
Tento cieľ vyplýva aj z už uvedeného odseku 2 článku 137 nariadenia č. 73/2009. Toto ustanovenie obmedzuje rozsah právnej istoty založenej v odseku 1, pretože vylučuje jeho uplatnenie na poľnohospodárov, ktorí sú zodpovední za nesprávny výpočet platobných nárokov. Ide teda o ochranu poľnohospodárov, ktorí bez svojho zavinenia získali vyššie platby, a nie o to, aby sa pre budúcnosť stanovilo znevýhodnenie poľnohospodárov bez ich zavinenia.
52.
Iba uvedený výklad môže v tomto konaní zabezpečiť koherentné zohľadnenie hlbších poznatkov o plochách, na ktoré možno poskytnúť podporu. V opačnom prípade by sa totiž v budúcnosti zohľadnila precíznejšie nanovo stanovená veľkosť poľnohospodárskej plochy poľnohospodárskeho podniku na ťarchu poľnohospodára, ale nezohľadnila by sa, ak by bola pre poľnohospodára prospešná. To by nebolo koherentné.
53.
Komisia, ktorá je normotvorcom v oblasti vykonávacích predpisov, potvrdzuje tento výklad článku 137 nariadenia č. 73/2009 znením článku 81 jej nariadenia č. 1122/2009, ktorý vo veľkej miere zodpovedá článku 73a nariadenia č. 796/2004, ktoré je pre toto konane určujúce. Právomoc vykonať úpravu podľa článku 81 ods. 1 a 2 nariadenia č. 1122/2009 bola v porovnaní s nariadením č. 796/2004 doplnená o dodatok, že platí bez toho, aby bol dotknutý článok 137 nariadenia č. 73/2009. Poľnohospodári, ktorí v dobrej viere získali vyššie platby, sa tým majú chrániť. V článku 81 ods. 3 nariadenia č. 1122/2009 však Komisia takýto dodatok neuviedla. Toto ustanovenie umožňuje opraviť chyby, ktoré neviedli k vyšším platbám, a keďže toto ustanovenie neodkazuje na článok 137 nariadenia č. 73/2009, nepatrí do jeho pôsobnosti. Uvedené musí platiť obdobne pre článok 73a ods. 2a nariadenia č. 796/2004, ktorý zodpovedá článku 81 ods. 3 nariadenia č. 1122/2009.
54.
Článok 137 nariadenia č. 73/2009 sa teda na opravu podľa článku 73a ods. 2a nariadenia č. 796/2004 nevzťahuje.
V – Návrh
55.
Navrhujem, aby Súdny dvor rozhodol takto:
Príslušný členský štát prepočíta platobné nároky poľnohospodára podľa článku 73a ods. 2a nariadenia č. 796/2004, ak sa pri pôvodnom stanovení platobných nárokov pôvodná podpora poskytovaná v podobe prémií na dojčiace kravy a býkov založená na metóde používanej členským štátom na stanovenie plôch, na ktoré možno poskytnúť podporu, premenila na príliš veľký počet hektárov. Článok 137 nariadenia č. 73/2009 sa na opravu podľa článku 73a ods. 2a nariadenia č. 796/2004 neuplatní.
(
1
)	Jazyk prednesu: nemčina.
(
2
)	Nariadenie Rady (ES) č. 1782/2003 z 29. septembra 2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov (Ú. v. EÚ L 270, s. 1; Mim. vyd. 03/040, s. 269). Napriek viacerým postupným zmenám a doplneniam je v tejto veci relevantné prevažne pôvodné znenie.
(
3
)	Nariadenie Rady (ES) č. 73/2009 z 19. januára 2009, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory pre poľnohospodárov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa ustanovujú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1782/2003 (Ú. v. EÚ L 30, s. 16), v znení nariadenia Komisie (EÚ) č. 360/2010 z 27. apríla 2010, ktorým sa mení a dopĺňa príloha IV a príloha VIII k nariadeniu Rady (ES) č. 73/2009, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory pre poľnohospodárov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (Ú. v. EÚ L 106, s. 1).
(
4
)	Nariadenie Komisie (ES) č. 796/2004 z 21. apríla 2004, ktoré ustanovuje podrobné pravidlá na uplatňovanie krížového plnenia, modulácie a integrovaného správneho a kontrolného systému uvedeného v nariadení Rady (ES) č. 1782/2003… (Ú. v. EÚ L 141, s. 18; Mim. vyd. 03/044, s. 243) v znení nariadenia Komisie (ES) č. 380/2009 z 8. mája 2009 (Ú. v. EÚ L 116, s. 9).
(
5
)	Nariadenie komisie (ES) č. 1122/2009 z 30. novembra 2009, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 73/2009, pokiaľ ide o krížové plnenie, moduláciu a integrovaný správny a kontrolný systém v rámci schém priamej podpory pre poľnohospodárov ustanovených uvedeným nariadením, ako aj podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o krížové plnenie v rámci schémy podpory ustanovenej pre odvetvie vinohradníctva a vinárstva (Ú. v. EÚ L 316, s. 65), v znení nariadenia Komisie (EÚ) č. 146/2010 z 23. februára 2010 (Ú. v. EÚ L 47, s. 1).
(
6
)	Vzťah medzi veľkosťou plochy a platobnými nárokmi je ďalej ešte raz vysvetlený v bode 25.
(
7
)	Porovnaj rozsudok zo 14. októbra 2010, Landkreis Bad Dürkheim (C-61/09, Zb. s. I-9763, najmä body 37 a 43).
(
8
)	Pozri tiež znenie nariadenia Rady (ES) č. 1182/2007 z 26. septembra 2007 (Ú. v. EÚ L 273, s. 1).