62023CO0026(01)
A BÍRÓSÁG ELNÖKÉNEK VÉGZÉSE
2023. július 27. (
*1
)
„Fellebbezés – A »Minority SafePack« polgári kezdeményezés – Beavatkozási kérelem – Az Európai Unió Bírósága alapokmánya 40. cikkének második bekezdése – A jogvita kimeneteléhez fűződő jogos érdek – Engedélyezés”
A C‑26/23. P. sz. ügyben,
a Citizens’ Committee of the European Citizens’ Initiative „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe” (képviseli: T. Hieber Rechtsanwalt)
fellebbezőnek
az Európai Unió Bírósága alapokmányának 56. cikke alapján 2023. január 21‑én benyújtott fellebbezése tárgyában,
a többi fél az eljárásban:
az Európai Bizottság (képviselik: I. Rubene, E. A. Stamate és M. C. Urraca Caviedes, meghatalmazotti minőségben)
alperes az elsőfokú eljárásban,
Magyarország (képviselik: Fehér M. Z. és Szíjjártó K., meghatalmazotti minőségben),
a Görög Köztársaság,
a Szlovák Köztársaság
beavatkozó felek az elsőfokú eljárásban,
A BÍRÓSÁG ELNÖKE,
tekintettel S. Rodin előadó bíró javaslatára,
A. M. Collins főtanácsnok meghallgatását követően,
meghozta a következő
Végzést
1
Fellebbezésében a Citizens’ Committee of the European Citizens’ Initiative „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe” (a továbbiakban: Citizens’ Committee) az Európai Unió Törvényszéke 2022. november 9‑iMinority SafePack – one million signatures for diversity in Europe kontra Bizottság ítéletének (T‑158/21, EU:T:2022:696) hatályon kívül helyezését kéri, amely ítéletben a Törvényszék elutasította a „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe” című európai polgári kezdeményezésről szóló, 2021. január 14‑i C(2021) 171 final bizottsági közlemény (a továbbiakban: vitatott közlemény) megsemmisítése iránti keresetét.
2
A Bíróság Hivatalához 2023. április 17‑én benyújtott beadványában a Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens (belgiumi német ajkú közösség) az Európai Unió Bírósága alapokmánya 40. cikkének második bekezdése alapján kérte, hogy a Citizens’ Committee kérelmeinek támogatása végett beavatkozhasson a jelen fellebbezési eljárásba.
3
Miután a Bíróság hivatalvezetője a Bíróság eljárási szabályzata 131. cikkének (1) bekezdése alapján – amely e szabályzat 190. cikkének (1) bekezdése értelmében a fellebbezési eljárásban is alkalmazandó – kézbesítette a feleknek a beavatkozási kérelmet, a Citizens’ Committee és az Európai Bizottság az előírt határidőn belül benyújtotta az e kérelemre vonatkozó írásbeli észrevételeit. Egyedül a Bizottság kérte az említett kérelem elutasítását.
A beavatkozási kérelemről
4
Az Európai Unió Bírósága alapokmánya 40. cikkének első bekezdése úgy rendelkezik, hogy a tagállamok és az Unió intézményei a Bíróság előtt folyamatban lévő eljárásokba beavatkozhatnak. E cikk második bekezdésének első mondata értelmében ugyanez a jog az Unió szerveit és hivatalait, továbbá minden olyan egyéb személyt is megillet, aki valószínűsíteni tudja, hogy a Bíróság elé vitt jogvita kimeneteléhez jogos érdeke fűződik.
5
Mindenekelőtt meg kell állapítani, hogy valamely tagállamon belül az államnál alacsonyabb szintű jogalany tehát ugyanúgy beavatkozhat a jogvitákba, mint bármely más személy, viszont a tagállamától eltérően igazolnia kell a Bíróság elé vitt jogvita kimeneteléhez fűződő jogos érdekét.
6
A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint a „jogvita kimeneteléhez fűződő érdek” e rendelkezés értelmében vett fogalmát a jogvita tárgyára tekintettel kell meghatározni, és úgy kell érteni, mint maguknak a kérelmeknek az elbírálásához fűződő közvetlen és fennálló érdeket, nem pedig a felhozott jogalapokhoz vagy érvekhez fűződő érdeket. A jogvita „kimenetelén” ugyanis a végleges határozatot kell érteni, amelyet a meghozandó ítélet rendelkező része tartalmaz (lásd többek között: a Bíróság elnökének 2018. július 5‑iUniwersytet Wrocławski és Lengyelország kontra REA végzése, C‑515/17 P és C‑561/17 P, nem tették közzé, EU:C:2018:553, 7. pont).
7
Főszabály szerint a jogvita kimeneteléhez fűződő érdek csak akkor tekinthető kellően közvetlennek, ha e megoldás alkalmas arra, hogy módosítsa a beavatkozást kérelmező jogi helyzetét (a Bíróság elnökének 2020. április 30‑iBizottság kontra HSBC Holdings és társai végzése, C‑806/19 P, nem tették közzé, EU:C:2020:364, 8. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
8
Mindazonáltal meg kell állapítani, hogy a tagállamokon belül az államnál alacsonyabb szintű jogalanyok – a természetes és jogi személyektől eltérően – kérhetik, hogy a Bíróság elé vitt jogvitákba ne magánérdekek védelme céljából, hanem annak érdekében avatkozhassanak be, hogy kifejthessék álláspontjukat olyan jogviták keretében, amelyek jelentős hatással lehetnek a tagállamaik alkotmánya vagy jogszabályai által rájuk ruházott hatáskörök gyakorlására.
9
Ennélfogva a tagállamokon belül az államnál alacsonyabb szintű jogalanyok által előterjesztett beavatkozási kérelmeket illetően a jogvita kimeneteléhez fűződő közvetlen és fennálló érdek meglétére vonatkozó feltételt oly módon kell alkalmazni, hogy az tükrözze e sajátosságot (lásd ebben az értelemben: a Bíróság elnökének 2021. szeptember 17‑iNémetország kontra Pharma Mar és Bizottság végzése, C‑6/21 P és C‑16/21 P, EU:C:2021:756, 11. pont).
10
A környezetvédelmi szervezetek által benyújtott beavatkozási kérelmek tekintetében ugyanis már megállapítást nyert, hogy a Bíróság előtt folyamatban lévő jogvita kimeneteléhez fűződő közvetlen és fennálló érdek követelménye egyrészt azt feltételezi, hogy e szervezetek tevékenységi köre – ahogyan az a céljukból következik, amelyet adott esetben az alapszabályukban rögzítenek – közvetlen kapcsolatban álljon e jogvita tárgyával, másrészt pedig, hogy az említett jogvita olyan elvi kérdéseket vessen fel, amelyek kihatással lehetnek a szóban forgó szervezetek által képviselt érdekekre (a Bíróság elnökének 2019. február 7‑iBayer CropScience és Bayer kontra Bizottság végzése, C‑499/18 P, EU:C:2019:107, 6. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat). Azzal együtt, hogy figyelembe kell venni a tagállamokon belül az államnál alacsonyabb szintű jogalanyok helyzetének abból eredő sajátosságait, hogy hatásköreiket e tagállamok jogában alkotmányosan elismerik, lényegében a fentiekkel megegyező szempontokat kell megfelelően alkalmazni annak értékeléséhez, hogy fennáll‑e a jogvita kimeneteléhez fűződő jogos érdekük.
11
Így annak igazolásához, hogy fennáll a Bíróság előtt folyamatban lévő olyan jogvita kimeneteléhez fűződő jogos érdeke, amelyben nem vesz részt, a tagállamon belül az államnál alacsonyabb szintű jogalanynak bizonyítania kell egyrészt azt, hogy a jogvita tárgya a nemzeti jog által részére biztosított hatáskörökbe tartozik, másrészt pedig azt, hogy e jogvita olyan elvi kérdéseket vet fel, amelyek érinthetik e jogalany saját érdekeit. Így ez utóbbi tekintetben az e jogalany által hivatkozott érdeket nem lehet teljes mértékben azonosítani azon tagállam érdekével, amelyhez e jogalany tartozik, amely tagállam mindenképpen beavatkozhatott volna az eljárásba.
12
A jelen ügyben a beavatkozási kérelemből lényegében kitűnik, hogy a belgiumi német ajkú közösség a Belga Királyság alkotmányos rendjében elismert három közösség egyike, és önálló jogállással rendelkezik, amelyet az alkotmány 2., 115. és 121. cikke biztosít számára, valamint a belga alkotmány alapján hatáskörrel rendelkezik a német ajkú kisebbség kulturális és nyelvi identitásának megőrzésével kapcsolatos kérdésekben. Az említett alkotmány 130. cikke értelmében a belgiumi német ajkú közösség hatáskörébe tartozik különösen a német nyelv védelme és előmozdítása, továbbá széles körű hatáskörrel rendelkezik az oktatás és a kutatás területén.
13
Következésképpen meg kell állapítani, hogy a Bíróság előtti jogvita tárgya a belgiumi német ajkú közösség saját hatáskörébe tartozik, amint az a belga alkotmányból következik. E jogvita tárgya – a vitatott közlemény szerint – ugyanis olyan polgári kezdeményezés, amelynek célja a nemzeti és nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek védelmének javítása, valamint az Unió kulturális és nyelvi sokszínűségének megerősítése.
14
Ezenkívül az említett jogvita olyan elvi kérdéseket vet fel, amelyek kihatással lehetnek e jogalany saját érdekeire. A vitatott közleményben ugyanis az szerepel, hogy „az Unió nem rendelkezik általános jogalkotási hatáskörrel kimondottan a nemzeti kisebbségek védelmének terén”, továbbá hogy „[a]z Unió nem rendelkezik jogalkotási hatáskörrel az olyan kérdésekben, mint a regionális vagy kisebbségi nyelvek közoktatásban vagy máshol történő használata”, és hogy „[e]zek a kérdések a tagállamok hatáskörébe tartoznak”. Így a jelen jogvita az Unió intézkedések elfogadására vonatkozó hatáskörének terjedelmére vonatkozó kérdést vet fel egy olyan területen, amely belgiumi német ajkú közösség hatáskörébe tartozik.
15
E körülmények között, tekintettel e hatásköri kérdés alapvető jellegére, valamint arra, hogy az e kérdésre adandó válasz valószínűleg meghatározó lesz a Bizottság által ugyanezen a területen kiadott bármely további közlemény tartalmát illetően, a Bizottság hiábavalóan állítja, hogy a belgiumi német ajkú közösségnek csak közvetett és bizonytalan érdeke fűződik a jelen ügyben történő beavatkozáshoz, arra hivatkozva, hogy a vitatott közlemény vagy a Bizottság bármely további ilyen jellegű közleménye csupán egy lépést jelent a jövőbeli cselekmények és események sorában. A Bizottság azon érvét, amely szerint a belgiumi német ajkú közösség vagy bármely más szervezői csoport bármikor jogosult a vitatott kezdeményezéssel azonos vagy ahhoz hasonló javaslatokat tartalmazó új európai polgári kezdeményezést benyújtani, amelyet a Bizottság ezt követően egyedileg vizsgál, ha az megkapja a szükséges támogatást, szintén el kell utasítani, mivel az nem befolyásolja a jelen ügyben a belgiumi német ajkú közösségnek a jogvita kimeneteléhez fűződő érdekének értékelését.
16
Ezért úgy kell tekinteni, hogy a belgiumi német ajkú közösségnek sikerült igazolnia, hogy az Európai Unió Bírósága alapokmánya 40. cikkének második bekezdése értelmében vett jogos érdeke fűződik a jogvita kimeneteléhez.
17
E körülmények között helyt kell adni a belgiumi német ajkú közösség által előterjesztett azon kérelemnek, hogy a Citizens’ Committee kérelmeinek támogatása végett beavatkozhasson.
A beavatkozó fél eljárási jogairól
18
Mivel a Bíróság elnöke helyt adott a beavatkozási kérelemnek, a belgiumi német ajkú közösség részére a Bíróság eljárási szabályzata 131. cikkének (3) bekezdése alapján, amely e szabályzat 190. cikkének (1) bekezdése értelmében a fellebbezési eljárásban is alkalmazandó, meg kell küldeni a felek részére kézbesített valamennyi eljárási iratot, amennyiben a felek nem terjesztettek elő kérelmet az iránt, hogy bizonyos iratokat vagy dokumentumokat zárjanak ki e közlésből.
19
Mivel e kérelmet az eljárási szabályzat 190. cikkének (2) bekezdésében megállapított, e szabályzat 51. cikke alapján a távolságra tekintettel tíznapos átalány‑határidővel meghosszabbított határidőn belül terjesztették elő, a belgiumi német ajkú közösség e szabályzat 132. cikkének (1) bekezdése értelmében beavatkozási beadványt nyújthat be az előző pontban említett közléstől számított egyhónapos, a távolságra tekintettel járó határidővel ugyanígy meghosszabbított határidőn belül.
20
A belgiumi német ajkú közösség végül szóbeli észrevételeket terjeszthet elő, ha tárgyalásra kerül sor.
A költségekről
21
Az eljárási szabályzat 137. cikke értelmében, amely e szabályzat 184. cikkének (1) bekezdése értelmében a fellebbezésekre is alkalmazandó, a költségekről az eljárást befejező ítéletben vagy végzésben kell határozni.
22
Mivel a jelen ügyben a Bíróság elnöke helyt adott a belgiumi német ajkú közösség beavatkozási kérelmének, a beavatkozásával kapcsolatos költségekről jelenleg nem kell határozni.
A fenti indokok alapján a Bíróság elnöke a következőképpen határozott:
1)
A Bíróság elnöke engedélyezi a Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens (belgiumi német ajkú közösség) részére a beavatkozást a Citizens’ Committee of the European Citizens’ Initative „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe” kérelmeinek támogatása végett.
2)
A hivatalvezető gondoskodik arról, hogy minden eljárási irat másolatát kézbesítsék a Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens (belgiumi német ajkú közösség) részére.
3)
A Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens (belgiumi német ajkú közösség) a jelen rendelkező rész 2. pontja szerinti kézbesítéstől számított egyhónapos határidőn belül jogosult beavatkozási beadványt előterjeszteni.
4)
A Bíróság elnöke a Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens (belgiumi német ajkú közösség) beavatkozásával összefüggő költségekről jelenleg nem határoz.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: angol.