62022CJ0727
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (második tanács)
2024. október 4. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal – Környezet – 2001/42/EK irányelv – Bizonyos tervek és programok környezeti hatásvizsgálata – A 2. cikk a) pontja – A »tervek és programok […], amelyeket törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések írnak elő« fogalma – Valamely tagállam kormánya által kizárólag e tagállam alkotmányának azon rendelkezése alapján elfogadott intézkedés, amely előírja, hogy az állam a végrehajtó hatalmát e kormány által vagy annak felügyelete alatt gyakorolja”
A C‑727/22. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Supreme Court (legfelsőbb bíróság, Írország) a Bírósághoz 2022. november 25‑én érkezett, 2022. november 24‑i határozatával terjesztett elő
a Friends of the Irish Environment CLG
és
a Government of Ireland,
a Minister for Housing, Planning and Local Government,
Ireland,
az Attorney General
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (második tanács),
tagjai: A. Prechal tanácselnök, K. Lenaerts, a Bíróság elnöke, a második tanács bírájaként eljárva, N. Wahl, J. Passer (előadó) és M. L. Arastey Sahún bírák,
főtanácsnok: J. Kokott,
hivatalvezető: L. Carrasco Marco tanácsos,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2023. november 8‑i tárgyalásra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–
a Friends of the Irish Environment CLG képviseletében N. Steen SC, J. Kenny BL és F. Logue solicitor,
–
Írország képviseletében M. Browne Chief State Solicitor, A. Joyce és M. Tierney, meghatalmazotti minőségben, segítőik: M. Gray SC, E. Synnott SC, F. Valentine SC és E. Synnott BL,
–
a cseh kormány képviseletében A. Edelmannová, L. Langrová, M. Smolek és J. Vláčil, meghatalmazotti minőségben,
–
az Európai Bizottság képviseletében C. Hermes és M. Noll‑Ehlers, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2024. március 21‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
meghozta a következő
Ítéletet
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2001. június 27‑i 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2001. L 197., 30. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 6. kötet, 157. o.) értelmezésére vonatkozik.
2
E kérelmet az egyrészről a Friends of the Irish Environment CLG, amely egy nem kormányzati környezetvédelmi szervezet, másrészről a Government of Ireland (ír kormány), a Minister for Housing, Planning and Local Government (lakásügyi, területrendezési és önkormányzati miniszter, Írország), Írország és az Attorney General (legfőbb ügyész, Írország) között, egy nemzeti tervezési keret és egy nemzeti fejlesztési terv elfogadására vonatkozóan az ír kormány által hozott határozat tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
Jogi háttér
Az uniós jog
3
A 2001/42 irányelv „Célok” című 1. cikke értelmében:
„Ennek az irányelvnek a célja, hogy a környezet magas szintű védelmét biztosítsa, és hogy hozzájáruljon a környezeti szempontok beillesztéséhez a tervek és programok kidolgozásába és elfogadásába a fenntartható fejlődés elősegítése érdekében, annak biztosításával, hogy ennek az irányelvnek megfelelően, környezeti vizsgálatot végezzenek egyes, a környezetre valószínűleg jelentős hatással járó tervek és programok vonatkozásában.”
4
Ezen irányelv „Fogalommeghatározások” című 2. cikkének a szövege a következő:
„Ezen irányelv alkalmazásában:
a)
tervek és programok: azok a tervek és programok, beleértve az Európai Közösség által közösen finanszírozottakat is, illetve ezek bármely módosítása:
–
amelyeket valamely nemzeti, regionális vagy helyi szintű hatóságnak kell kidolgoznia, illetve elfogadnia, illetve amelyeket valamely hatóság dolgoz ki parlamenti vagy kormány általi jogalkotási eljárás útján történő elfogadásra, valamint
–
amelyeket törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések írnak elő;
[…]”
5
Az említett irányelv „Hatály” című 3. cikke a következőket írja elő:
„(1)   A 4–9. cikknek megfelelő környezeti vizsgálatot kell végezni azokkal a 2–4. cikkben [helyesen: (2), (3) és (4) bekezdésben] említett tervekkel és programokkal kapcsolatban, amelyeknek valószínűleg jelentős környezeti hatásuk lesz.
(2)   A (3) bekezdésre is figyelemmel környezeti vizsgálatot végeznek valamennyi olyan tervvel és programmal kapcsolatban,
a)
amely a mezőgazdaság, erdőgazdálkodás, halászat, energetika, ipar, közlekedés, hulladékgazdálkodás, vízgazdálkodás, távközlés, idegenforgalom, területrendezés, illetve földhasználat terén készül, és amely meghatározza [az egyes köz‑ és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27‑i] 85/337/EGK tanácsi irányelv [(HL 1985. L 175., 40. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 1. kötet, 248. o.)] I. és II. mellékletében felsorolt projektek [helyesen: projektek végrehajtása] jövőbeli engedélyének kereteit;
[…]
(4)   A tagállamok határozzák meg, hogy a (2) bekezdésben említetteken kívül azoknak az egyéb terveknek vagy programoknak, amelyek meghatározzák a projektek [helyesen: projektek végrehajtása] jövőbeli engedélyének kereteit, valószínűleg jelentős környezeti hatása van‑e.
[…]
(8)   Az alábbi tervek és programok nem tartoznak ennek az irányelvnek a hatálya alá:
–
a kizárólag nemzetvédelmi vagy polgári védelmi célokat szolgáló tervek és programok,
–
a pénzügyi vagy költségvetési tervek és programok.
(9)   Ez az irányelv nem vonatkozik azokra a tervekre és programokra, amelyeket [a strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1999. június 21‑i] 1260/1999/EK tanácsi rendelet [(HL 1999. L 161., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 14. fejezet, 1. fejezet, 31. o.)], illetve [az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról, valamint egyes rendeletek módosításáról, illetve hatályon kívül helyezéséről szóló, 1999. május 17‑i] 1257/1999/EK tanácsi rendelet [HL 1999. L 160., 80. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 25. kötet, 391. o.] folyó programtervezési időszakok alatt együttesen finanszíroznak.”
6
Ugyanezen irányelv 4. cikke (3) bekezdésének szövege a következő:
„Abban az esetben, ha a tervek és programok valamely terv‑ vagy programhierarchia részét képezik, a vizsgálat felesleges ismétlésének elkerülése érdekében a tagállamok figyelembe veszik azt a tényt, hogy az ebben az irányelvben foglaltaknak megfelelően a vizsgálatot a hierarchia különböző szintjein végzik el. A tagállamok többek közt a vizsgálat felesleges ismétlésének elkerülése érdekében az 5. cikk (2) és (3) bekezdését alkalmazzák.”
7
A 2001/42 irányelv „Környezeti jelentés” című 5. cikke értelmében:
„(1)   Abban az esetben, ha a 3. cikk (1) bekezdésének értelmében környezeti vizsgálatra van szükség, környezeti jelentést készítenek, amelyben azonosítják, leírják és értékelik a terv vagy program, valamint – a terv vagy program célkitűzéseit és földrajzi hatályát figyelembe vevő – ésszerű alternatívák megvalósításának valószínűsíthető jelentős környezeti hatásait. Az e célból biztosítandó információkat az I. melléklet tartalmazza.
(2)   Az (1) bekezdés értelmében elkészített környezeti jelentés tartalmazza az ésszerűen előírható valamennyi információt, figyelembe véve a jelenlegi ismereteket és vizsgálati módszereket, a terv vagy program tartalmát és részletességi fokát, a döntéshozatali folyamatban elfoglalt helyét, továbbá – a vizsgálat felesleges ismétlésének elkerülése érdekében – azt, hogy e folyamat különböző szintjein egyes kérdéseket lehet‑e ennél megfelelőbben vizsgálni.
(3)   A tervek és programok környezeti hatására vonatkozó, a döntéshozatal más szintjeiről, illetve egyéb közösségi jogszabályok révén rendelkezésre álló, vonatkozó információk felhasználhatók az I. mellékletben említett információk biztosításához.
[…]”
8
Az egyes köz‑ és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2011. december 13‑i 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2012. L 26., 1. o.), amely 2012. február 17‑én lépett hatályba, hatályon kívül helyezte a 85/337 irányelvet, és annak helyébe lépett.
Az ír jog
9
Az ír alkotmány 28. cikkének (2) bekezdése értelmében:
„A jelen Alkotmány rendelkezéseire is figyelemmel, az állam a végrehajtó hatalmát a kormány által vagy a kormány felügyelete alatt gyakorolja.”
10
A Planning and Development Act 2000 (a területrendezésről és a fejlesztésről szóló 2000. évi törvény) alapügyben alkalmazandó változata (a továbbiakban: 2000. évi törvény) 2. szakaszának (1) bekezdése a következőképpen rendelkezett:
„A »nemzeti területrendezési stratégia« kifejezés a »2002–2020 közötti nemzeti területrendezési stratégiát« jelenti, amelyet a kormány 2002. november 28‑án tett közzé, vagy bármely olyan, a kormány által közzétett dokumentumot, amely módosítja vagy felváltja ezt a stratégiát.”
11
A Planning and Development (Amendment) Act 2018 (a területrendezésről és fejlesztésről szóló törvény módosításáról szóló 2018. évi törvény, a továbbiakban: 2018. évi törvény) 2018. október 22‑i hatálybalépését követően a 2000. évi törvény II. része IIA. fejezetének szövege a következő:
„Nemzeti tervezési keret
20A.
Az e fejezet rendelkezéseinek megfelelően módosított nemzeti területrendezési stratégia, beleértve a kormány által közzétett, az említett stratégiát módosító vagy felváltó dokumentumot vagy bármely későbbi dokumentumot, a nemzeti tervezési keret nevet viseli.
[…]
A nemzeti tervezési keretben kezelendő kérdések
20C. […]
(4)
A kormány kidolgozza és közzéteszi a nemzeti tervezési keretet, és felügyeli annak végrehajtását.
(5)
A kormány a nemzeti tervezési keret közzétételét követően hatévente:
a)
felülvizsgálja a keretet, vagy újjal helyettesíti azt, vagy
b)
nyilatkozatban ad tájékoztatást arról, hogy a kormány miért döntött úgy, hogy nem vizsgálja felül a keretet, és ebben a nyilatkozatban megjelöli azt az időpontot, amikorra a keretet felülvizsgálja, vagy amikor új nemzeti tervezési keretet tesz közzé.
(6)
A miniszter nyilvános konzultációt ír elő az új vagy felülvizsgált nemzeti tervezési keret kidolgozása során […].
(7)
A nemzeti tervezési keret kidolgozása a vonatkozó uniós környezetvédelmi irányelvek rendelkezéseinek hatálya alá tartozik […]
(8)
A kormány a felülvizsgált vagy új nemzeti területrendezési keret tervezetét, valamint a környezeti jelentést és a megfelelő értékelő jelentést jóváhagyás céljából az ír parlament mindkét házához benyújtja a közzététel előtt.
(9)
A nemzeti tervezési keret kidolgozása vagy felülvizsgálata során a kormány figyelembe veszi az ír parlamentnek vagy az ír parlament bármely bizottságának a javasolt stratégiával, illetve adott esetben a felülvizsgálatra javasolt kerettel kapcsolatban a felülvizsgálati időszak alatt elfogadott bármely határozatát vagy jelentését.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
12
2018. február 16‑i határozatával az ír kormány elfogadta a National Planning Frameworköt (nemzeti tervezési keret, a továbbiakban: NPF) és a National Development Plant (nemzeti fejlesztési terv, a továbbiakban: NDP), a Project Ireland 2040 (Írország projekt 2040) két részét. E határozatot e kormány 2018. május 29‑i határozata „megerősítette”.
13
A Project Ireland 2040 célja, hogy egységes és koherens tervet hozzon létre az országon belüli földhasználatra és területfejlesztésre vonatkozóan. Az NPF olyan tervezési keretet hoz létre, amely az elkövetkező években irányt szab a fejlesztési beruházásoknak, és az előszava szerint meghatározza „a részletesebb és pontosabb tervek alapjául szolgáló nemzeti célkitűzéseket és alapelveket”. Nem határoz meg tehát minden részletet az egész nemzeti területre vonatkozóan, hanem „lehetővé teszi az egyes régiók számára, hogy vezető szerepet játsszanak közösségeik tervezésében és fejlesztésében”. Az NPF‑et az NDP kíséri, amelyet egy 116 milliárd euró összegű, az állami tőkebefektetésekre vonatkozó tízéves stratégiaként írnak le, amely meghatározza, hogy a finanszírozást hogyan fogják rendelkezésre bocsátani bizonyos, az NPF‑ben meghatározott stratégiai eredmények eléréséhez elengedhetetlennek tekintett projektek megvalósításához, és meghatározza azokat a főbb infrastrukturális munkákat, amelyek finanszírozását a tervezési és fejlesztési kérdések figyelembevétele nélkül javasolja.
14
2020. április 24‑i ítéletével és végzésével, valamint 2020. május 13‑i végzésével a High Court (felsőbíróság, Írország) elutasította az alapeljárás felperese által a certiorari végzések elfogadása iránt benyújtott kérelmet, amelyek a 2018. május 29‑i határozattal helybenhagyott 2018. február 16‑i határozat hatályon kívül helyezésére irányultak.
15
2021. november 26‑i ítéletével és 2021. december 7‑i végzésével a Court of Appeal (fellebbviteli bíróság, Írország) elutasította az alapeljárás felperese által a High Court (felsőbíróság) e határozataival szemben benyújtott fellebbezést.
16
2022. január 4‑én az alapeljárás felperese fellebbezést nyújtott be a Court of Appeal (fellebbviteli bíróság) e határozataival szemben a kérdést előterjesztő bírósághoz, a Supreme Courthoz (legfelsőbb bíróság, Írország), amelyben az NPF és az NDP érvényességét vitatja. Lényegében azt állítja, hogy azok elfogadása során nem tartották be a 2001/42 irányelv követelményeit, és hogy különösen az NPF tekintetében az ésszerű alternatívákat nem ismertették és nem értékelték megfelelően, olyan alapon, amely helyes lett volna az előnyben részesített lehetőséggel kapcsolatban elvégzett elemzéshez képest.
17
A kérdést előterjesztő bíróság előtt az alapeljárás alperesei azzal érvelnek, hogy még ha a NPF‑et a 2001/42 irányelv alapján értékelték is, az irányelv nem írta elő ezt az értékelést, mivel az NPF nem az említett irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében vett terv vagy program, hiszen az NPF‑et nem az említett rendelkezés szerinti „törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések ír[ják] elő”. Ugyanez vonatkozik az NDP‑re is, amely egyébként ugyanezen irányelv 3. cikkének (8) bekezdése értelmében nem tartozik az irányelv hatálya alá.
18
E körülmények között a Supreme Court (legfelsőbb bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)
Úgy kell‑e értelmezni a 2001/42 irányelv 2. cikkének a) pontját ezen irányelv 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összefüggésben, hogy a tagállam végrehajtó szerve által – törvényi vagy közigazgatási kényszertől eltérő okból, és nem rendeleti, közigazgatási vagy törvényi intézkedés alapján – elfogadott intézkedés akkor minősülhet az irányelv hatálya alá tartozó tervnek vagy programnak, ha az így elfogadott terv vagy program meghatározza a fejlesztési engedély későbbi megadásának vagy megtagadásának kereteit, és így megfelel az irányelv 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt kritériumnak?
2)
a)
Úgy kell‑e értelmezni a 2001/42 irányelv 3. cikkének (1) bekezdését ezen irányelv 3. cikkének (8) és (9) bekezdésével összefüggésben, hogy az olyan terv vagy program, amely bizonyos infrastrukturális projektek megvalósításához szükséges pénzeszközök elosztásának egy másik terv területfejlesztési stratégiájának támogatása céljából való konkrét, azonban »indikatívnak« minősített elrendelése, amely maga is a későbbi területfejlesztési stratégia alapját képezi, a 2001/42 irányelv értelmében maga is tervnek vagy programnak minősülhet?
b)
A második kérdés a) pontjára adott igenlő válasz esetében az a tény, hogy valamely terv célja a források elosztása, azt jelenti‑e, hogy azt a 3. cikk (8) bekezdése értelmében vett költségvetési tervként kell kezelni?
3)
a)
Úgy kell‑e értelmezni a 2001/42 irányelv 5. cikkét és I. mellékletét, hogy amennyiben a 3. cikk (1) bekezdése környezeti vizsgálatot ír elő, az abban előírt környezeti jelentésben – az előnyben részesített lehetőség észszerű alternatíváinak azonosítását követően – összehasonlítható alapon vizsgálni kell az előnyben részesített lehetőséget és az észszerű alternatívákat?
b)
A harmadik kérdés a) pontjára adott igenlő válasz esetében teljesül‑e az irányelv követelménye, ha az előnyben részesített lehetőség kiválasztása előtt az észszerű alternatívákat összehasonlítható alapon vizsgálják, majd a terv vagy program tervezetét vizsgálják, és csak az előnyben részesített lehetőség tekintetében végeznek teljesebb körű stratégiai környezeti vizsgálatot?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
Az első kérdésről
19
Első kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 2001/42 irányelv 2. cikkének a) pontját úgy kell‑e értelmezni, hogy valamely tagállam kormánya által kizárólag e tagállam alkotmányának azon rendelkezése alapján elfogadott intézkedés, amely előírja, hogy az állam a végrehajtó hatalmát a kormány által vagy a kormány felügyelete alatt gyakorolja, az e 2. cikk a) pontja értelmében vett „tervnek” vagy „programnak” minősülhet, ha ez az intézkedés olyan keretet határoz meg, amelyen belül bizonyos projektek megvalósítása a jövőben engedélyezhető vagy megtagadható.
20
A 2001/42 irányelv 3. cikke előírja, hogy egyes tervekkel és programokkal kapcsolatban, amelyeknek valószínűleg jelentős környezeti hatásuk lesz, környezeti vizsgálatot kell végezni.
21
Így különösen, a 2001/42 irányelv 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében ilyen környezeti vizsgálatot kell végezni valamennyi olyan tervvel és programmal kapcsolatban, amely eleget tesz két együttes feltételnek, azaz egyrészt, hogy azt az e rendelkezésben említett ágazatokra vonatkozóan dolgozták ki, másrészt, hogy az meghatározza azt a keretet, amelyen belül a 2011/92 irányelv I. és II. mellékletében felsorolt projektek megvalósítása a jövőben engedélyezhető (2023. március 9‑iAn Bord Pleanála és társai [Site de St Teresa’s Gardens] ítélet, C‑9/22, EU:C:2023:176, 36. pont).
22
A jelen esetben a kérdést előterjesztő bíróság szerint a NPF megfelel az ezen irányelv 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt második feltételnek.
23
Fontos azonban hangsúlyozni, hogy a 2001/42 irányelv, és így annak 3. cikke is csak azokra a „tervekre és programokra” vonatkozik, amelyek megfelelnek e fogalom ezen irányelv 2. cikkének a) pontjában szereplő meghatározásának.
24
E tekintetben a 2001/42 irányelv 2. cikkének a) pontja az ezen irányelv értelmében vett „terveket és programokat” úgy határozza meg, mint amelyek megfelelnek az irányelvben meghatározott két együttes feltételnek, nevezetesen egyrészt, hogy azokat nemzeti, regionális vagy helyi szintű hatóság dolgozta ki és/vagy fogadta el, vagy valamely hatóság dolgozta ki a parlament vagy a kormány által, jogalkotási eljárás útján történő elfogadás céljából (első feltétel), másrészt, hogy azokat törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések írják elő (második feltétel) (2023. március 9‑iAn Bord Pleanála és társai [Site de St Teresa’s Gardens] ítélet, C‑9/22, EU:C:2023:176, 27. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
25
A jelen ítélet előző pontjában említett második feltételt illetően a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatából kitűnik, hogy a 2001/42 irányelv értelmében és alkalmazásában „előírtnak” kell tekinteni, és ebből következően az irányelvben előírt feltételek mellett környezeti hatásvizsgálatnak kell alávetni azokat a terveket és programokat, amelyek elfogadását olyan nemzeti törvényi vagy rendeleti rendelkezések szabályozzák, amelyek meghatározzák az elfogadásukra hatáskörrel rendelkező hatóságokat, valamint kidolgozási eljárásukat. Így a Bíróság kimondta, hogy a 2001/42 irányelv 2. cikke a) pontjának céljára tekintettel, amely a környezet magas szintű védelmének biztosításában áll, és e rendelkezés hatékony érvényesülésének megőrzése érdekében egy intézkedést akkor kell „előírtnak” tekinteni, ha a nemzeti jogban létezik olyan különös jogalap, amely felhatalmazza az illetékes hatóságokat az intézkedés elfogadására, még akkor is, ha ezen elfogadás nem kötelező jellegű (2022. február 22‑iBund Naturschutz in Bayern ítélet, C‑300/20, EU:C:2022:102, 37. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
26
A jelen esetben azonban a Bíróság rendelkezésére álló információk alapján nem tűnik úgy, hogy a NPF‑et ilyen különös jogalap alapján fogadták volna el.
27
A kérdést előterjesztő bíróság szerint a NPF‑et a kormány határozatával fogadták el, amely kizárólag az ír alkotmány 28. cikkének (2) bekezdése által ráruházott hatáskör alapján járt el.
28
E rendelkezés szerint „[az] [ír alkotmány] rendelkezéseire is figyelemmel, az állam a végrehajtó hatalmát a kormány által, vagy a kormány felügyelete alatt gyakorolja.”
29
Az említett rendelkezés tehát egyáltalán nem a tervek vagy programok elfogadásának kereteit határozza meg azáltal, hogy megjelöli az azok elfogadására hatáskörrel rendelkező hatóságokat, valamint a kidolgozásukra vonatkozó eljárást, hanem a hatalmi ágak szétválasztása alkotmányos elvének megfelelően csupán azt állapítja meg, hogy az állam a végrehajtó hatalmát – a törvényhozó és bírói hatalommal szemben – általában a kormány által vagy annak felügyelete alatt gyakorolja.
30
Igaz ugyan, hogy a 2001/42 irányelv céljára tekintettel, amely ezen irányelv 1. cikkének megfelelően a környezet magas szintű védelmének biztosítására irányul, az ezen irányelv hatályát körülhatároló rendelkezéseket, és különösen az irányelv hatálya alá tartozó aktusok meghatározását tartalmazóakat tágan kell értelmezni (2022. február 22‑iBund Naturschutz in Bayern ítélet, C‑300/20, EU:C:2022:102, 44. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
31
Mindazonáltal a 2001/42 irányelv olyan értelmezése, amely szerint a NPF elfogadására vonatkozó feltételeknek megfelelő intézkedés ezen irányelv hatálya alá tartozik, túlmutatna az említett irányelv tág értelmezésén. Az ilyen értelmezés ugyanis megfosztaná lényegétől az ugyanezen irányelv 2. cikkének a) pontjában foglalt két együttes feltétel közül a másodikat.
32
Következésképpen az olyan intézkedés, mint a NPF, amelyet kizárólag valamely tagállamnak a jelen ítélet 27. pontjában említetthez hasonló alkotmányos rendelkezése alapján fogadtak el, nem tekinthető a 2001/42 irányelv hatálya alá tartozónak, még akkor sem, ha ezen intézkedés megfelel az ezen irányelv 3. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt, a jelen ítélet 21. pontjában felidézett második feltételnek.
33
Ezt az értelmezést ezenkívül nem kérdőjelezi meg a kérdést előterjesztő bíróság által említett azon körülmény, hogy a 2000. évi törvény 2. cikkének (1) bekezdése előírta, hogy a „nemzeti területrendezési stratégiát” vagy annak bármely módosítását közzé kell tenni. Meg kell ugyanis állapítani, hogy e rendelkezés egy közzétételre vonatkozó követelmény megállapítására szorítkozott, anélkül azonban, hogy meghatározta volna az NPF kidolgozási eljárását. Így még az említett rendelkezést figyelembe véve sem állapítható meg, hogy az NPF‑nek az ír alkotmány 28. cikkének (2) bekezdése alapján történő elfogadása a jelen ítélet 25. pontjában felidézett ítélkezési gyakorlat értelmében véve „előírt” volt.
34
Ebből következik, hogy a NPF elfogadására vonatkozó feltételeket kielégítő intézkedés nem felel meg a 2001/42 irányelv 2. cikkének a) pontjában foglalt két feltétel közül a másodiknak, következésképpen nem minősül az e rendelkezés értelmében vett „tervnek vagy programnak”.
35
Ez a következtetés nem érinti azon terveknek vagy programoknak a 2001/42 irányelvre tekintettel történő értékelését, amelyeket adott esetben az NPF megvalósítása érdekében fogadnak el.
36
E tekintetben az ilyen terveket vagy programokat illetően, amelyek megfelelnek a 2001/42 irányelvben a környezeti vizsgálat elvégzésére vonatkozó kötelezettséghez előírt feltételeknek, többek között meg kell jegyezni, hogy mivel az NPF nem minősül az ezen irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében vett „tervnek” vagy „programnak”, és ezért nem képezi részét az említett irányelv 4. cikkének (3) bekezdése szerinti „programhierarchiának”, az irányelv nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely felhatalmazná a nemzeti hatóságokat arra, hogy az ilyen tervek vagy programok esetleges környezeti hatásait azzal igazolják, hogy azok az NPF‑hez hasonló intézkedésben meghatározott iránymutatásból erednek.
37
A jelen ítélet 34. pontjában foglalt következtetés nem érinti továbbá azon tervek vagy programok ugyanezen irányelvre tekintettel történő értékelését, amelyeket az esettől függően a 2018. évi törvénnyel módosított 2000. évi törvény releváns rendelkezései alapján fogadnak el, ideértve különösen az NPF‑nek az említett rendelkezésekben meghatározott eljárás alapján történő esetleges módosítását vagy felváltását.
38
A fenti megfontolások összességére tekintettel az első kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 2001/42 irányelv 2. cikkének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy valamely tagállam kormánya által kizárólag az e tagállam alkotmányának azon rendelkezése alapján elfogadott intézkedés, amely előírja, hogy az állam a végrehajtó hatalmát a kormány által vagy annak felügyelete alatt gyakorolja, nem felel meg annak a feltételnek, hogy azt „törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések írják elő”, következésképpen nem minősülhet e 2. cikk a) pontja értelmében vett „tervnek” vagy „programnak”.
A második kérdésről
39
Második kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 2001/42 irányelv 3. cikkének (1) bekezdését ezen irányelv 3. cikkének (8) és (9) bekezdésével összefüggésben úgy kell‑e értelmezni, hogy:
–
a 2001/42 irányelv értelmében vett tervnek vagy programnak minősülhet az az intézkedés, amely egy másik intézkedés által előírt területfejlesztési stratégia támogatása céljából konkrét – bár „indikatívnak” nevezett – szabályokat tartalmaz az egyes infrastrukturális projektek megvalósítására szánt pénzeszközök elosztására vonatkozóan;
–
az ilyen intézkedés azonban a 2001/42 irányelv 3. cikkének (8) bekezdése értelmében nem tartozik a 2001/42 irányelv hatálya alá, mivel az említett intézkedés célja a források elosztása.
40
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelemből kitűnik, hogy e kérdés az NDP‑re vonatkozik.
41
E kérelemből azonban az is kitűnik, hogy az NDP‑t, amely a Project Ireland 2040 két ágának egyikét képezi, az ír kormány ugyanazon jogalap alapján fogadta el, mint a NPF‑et.
42
Következésképpen, tekintettel a jelen ítélet 26–34. pontjában kifejtett megfontolásokra és az első kérdésre adott válaszra, a második kérdésre nem szükséges válaszolni.
A harmadik kérdésről
43
Az első kérdésre adott válaszból következik, hogy az NPF‑hez hasonló intézkedés nem minősül a 2001/42 irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében vett „tervnek” vagy „programnak”, és ebből következően nem tartozik ezen irányelv hatálya alá.
44
E körülmények között nem szükséges megvizsgálni a 2001/42 irányelv 5. cikkével és az ezen irányelv hatálya alá tartozó tervek és programok értékelésére alkalmazandó módszerrel kapcsolatos harmadik kérdést.
A költségekről
45
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (második tanács) a következőképpen határozott:
A bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2001. június 27‑i 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének a) pontját
a következőképpen kell értelmezni:
valamely tagállam kormánya által kizárólag az e tagállam alkotmányának azon rendelkezése alapján elfogadott intézkedés, amely előírja, hogy az állam a végrehajtó hatalmát a kormány által vagy annak felügyelete alatt gyakorolja, nem felel meg annak a feltételnek, hogy azt „törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések írják elő”, következésképpen nem minősülhet e 2. cikk a) pontja értelmében vett „tervnek” vagy „programnak”.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: angol.