K O H T U O T S U S 
EESTI VABARIIGI NIMEL 
 
 
Kohus  Harju Maakohus, Tallinna kohtumaja 
Kohtunik Liisi Vernik 
Otsuse tegemise aeg ja koht  26. aprill 2021, Tallinn 
Tsiviilasja number 2-20-13062  
Tsiviilasi 
Tsiviilasja hind 
Flagito OÜ hagi Deutsche Lufthansa AG vastu hüvitise 
nõudes 
475,52 eurot 
Menetlusosalised ja nende 
esindajad 
 
 
Hageja: Flagito OÜ (registrikood 14275048; asukoht Tähe 
34, 11619 Tallinn) 
Hageja lepinguline esindaja:  vandeadvokaadi abi  Kristjan 
Tuul (e-post kristjan.tuul@abnamm.ee)  
Kostja: Deutsche Luft hansa AG (registrikood HRB 2168; 
asukoht Amtsgericht Köln HRB 2168, Linnicher Strasse 48, 
Köln 50933, Saksamaa)  
Kostja lepinguline esindaja: vandeadvokaat Anne Nurmi (e-
post anne.nurmi@roedl.com) 
Menetluse liik Lihtmenetlus 
 
RESOLUTSIOON 
1. Hagi rahuldada. 
2. Välja mõista Deutsche Lufthansa AG -lt Flagito OÜ  kasuks hüvitis 400 eurot, 
ajavahemiku 10.07.2020-25.04.2021 eest sissenõutavaks muutunud viivis summas 
25,38 eurot ja sissenõudmiskulu 40 eurot. 
3. Välja mõista Deutsche Lufthansa AG-lt Flagito OÜ kasuks viivis võlaõigusseaduse 
§ 113 lg 1 lauses 2 sätestatud määras alates 26.04.2021 arvestatuna põhinõudelt 
(400 eurolt) kuni põhinõude tasumiseni.
2 
4. Menetluskulud jätta Deutsche Lufthansa AG kanda. 
5. Välja mõista Deutsche Lufthansa AG-lt Flagito OÜ kasuks menetluskulud kokku 
370 eurot, s.o riigilõiv 100 eurot ning lepingulise esindaja põhjendatud kulu 270 
eurot. 
6. Välja mõista Deutsche Lufthansa AG -lt Flagito OÜ kasuks viivis väljamõistetud 
menetluskulude tasumata osalt võlaõigusseaduse § 113 lõike 1 teises lauses 
ettenähtud ulatuses käesoleva kohtuotsuse jõustumisest alates kuni täitmiseni. 
 
Edasikaebamise kord 
Kohus ei anna tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 442 lg 10 järgi luba kohtuotsuse 
edasikaebamiseks. Kui on täidetud TsMS § 637 lg 2 1 sätestatud eeldused, võib kohtuotsuse peale 
esitada apellatsioonkaebuse Tallinna Ringkonnakohtule 30 päeva jooksul alates otsuse apellandile 
kättetoimetamisest, kuid mitte hiljem kui viie kuu möödumisel esimese astme kohtu otsuse 
avalikult teatavakstegemisest. Kui apellant soovib asja arutamist kohtuistungil, peab ta seda 
apellatsioonkaebuses märkima. Vastasel juhul loetakse, et ta on nõus asja lahendamisega kirjalikus 
menetluses. 
 
Kohus selgitab, et kui menetlusosaline taotleb apellatsioonkaebuse esitamisel menetlusabi, peab 
ta seaduses sätestatud tähtaja järgmiseks tegema tähtaja kestel ka menetlustoimingu, mi lle 
tegemiseks ta menetlusabi taotleb, eelkõige esitama kaebuse.  
 
Kohus selgitab, et menetlustoimingut, mille tegemiseks on kehtestatud tähtaeg, võib teha tähtaja 
viimasel päeval kuni kella 24.00-ni (TsMS § 62 lg 2). 
 
Menetluse käik 
Flagito OÜ (hageja) esitas 08.09.2020 Harju Maakohtule Euroopa maksekäsu avalduse Deutsche 
Lufthansa AG (kostja) vastu. 18.09.2020 väljastas Harju Maakohus Euroopa maksekäsu, millele 
võlgnik esitas 25.11. 2020 vastuväite. Harju Maakohtu 14.12.2020 määrusega lõpetati Euroopa 
maksekäsumenetlus ja määrati jätkata Flagito OÜ poolt Deutsche Lufthansa AG vastu esitatud 
avalduse menetlemist hagimenetluses.  Harju Maakohus 07.01.2021 kohtumäärusega kohustas 
hagejat esitama oma nõu de ja põhjendama seda hagiavaldusele ettenähtud vormis ning  tasuma 
riigilõivu. 25.01.2021 esitas hageja Harju Maakohtusse hagi kostja vastu hüvitise 400 euro, viivise 
5,33 euro, sissenõudmiskulu 40 euro ja edasiulatuva viivise saamiseks.   
 
Hagi ja selle aluseks olevad asjaolud 
25.01.2021 esitatud hagiavalduse kohaselt oli reisijal S P  kinnitatud broneering xxxx kostja 
09.07.2020 lendudele XXXX ja XXXX lähtepunktiga Kreeka (Ateena) sihtpunktiga Eesti 
(Tallinn) ja vahemaandumisega Saksamaa (Frankfurt). Eeltoodud lennud tühistat i. Kostja andis 
reisijale asenduslennud lõppsihtkohaga Läti (Riia), mis väljusid 10.07.2020, st reisija jõudis 
rohkem kui 24 tundi esialgsest Tallinnasse saabumise ajast hiljem Riiga, peale mida reisija pidi 
sõitma bussiga Tallinnasse.
3 
Hageja selgitab, et asjakohaseid tühistatud lende XXXX ja XXXX opereeris kostja, seega vastutab 
Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse (EÜ) nr 1215/2012 (Brüsseli I määrus) järgi tegutsev 
ettevõte ehk kostja. Hagejal on õigus nõuda kostjalt EÜ 261/2004 järgi hagiavalduses toodud lennu 
tühistamise eest hüvitist summas 400 eurot, kui ei esine määruse artikkel 5 lõikes 3 sätestatud 
aluseid. Hageja on seisukohal, et kui kostja toob vabanduseks erakorralised asjaolud, on ta 
kohustatud selgitama konkreetseid asjaolusid ning tõen dama, et (i) hilinemise tingis erakorraline 
asjaolu, ning (ii) kasutusele võeti kõik vajalikud meetmed hilinemise ärahoidmiseks. Kostja ei ole 
vastanud hageja nõudekirjale ega esitanud sisulist vastuväidet. 
 
Hageja taotleb kostjalt välja mõista hüvitise 40 0 eurot, sissenõutavaks muutunud viivise 5,33 
eurot, sissenõudmiskulu 40 eurot ja alates 09.09.2020 seadusjärgses määras edasiulatuva viivise 
kuni kohtuotsuse tegemiseni kindla summana ja edasiselt põhisummalt 400 eurolt kuni kohustuse 
kohase täitmiseni. Hageja palub jätta kõik menetluskulud kostja kanda, kuivõrd kostja andis 
põhjuse hagi esitamiseks. Esiteks ei tasunud kostja võlgnevust (ei ole seda tänaseni teinud) ning 
teiseks ei sõlmitud kompromissi kostja tegevusetuse tõttu. 
 
Kostja vastus 
Kostja võtab  hagi õigeks põhinõude, viiviste ja menetluskulude osas , mis olid tekkinud enne 
hagimenetlust, kuid ei võta õigeks hagi koostamise ja esitamisega seonduvaid õigusabi ega 
täiendava riigilõivu tasumise kulusid. Kostja selgitab, et vaidles küll Euroopa m aksekäsule 
esialgselt vastu, kuid asja analüüsides leidis, et hagejale tuleb hüvitis tasuda, mistõttu sai kokku 
lepitud kompromissis hageja ja kostja vahel täpselt selliselt nagu hageja on ka hagis kohtule 
avaldanud. Hagiavalduses on hageja toonud välja, et sam uti tegi 11.01.2021 kostja hagejale 
telefoni teel ettepaneku sõlmida kompromiss selliselt, et kostja maksab kõik Euroopa maksekäsus 
nimetatud nõuded ning hüvitab ka seni tekkinud menetluskulud v.a pool riigilõivust. 12.02.2021 
hageja kinnitas e-kirja teel, et on valmis kompromissi sõlmima ning palus kostjal ett e valmistada 
kompromissileping. 17.01.2021 hageja teavitas kostjat e -kirja teel, et ootab kostjalt 
kompromissilepingut. Kostja hagejale kompromissilepingut ei saatnud.  Kostja selgitab, et seega 
puudus vaidlus selle üle, et pooled enne hageja poolt hagi esitamist olid kokku leppinud järgmistes 
summades kompromissis: põhinõue 400 eurot, viivis 5,33 eurot, nõude sissenõudmiskulu 40 eurot, 
õigusabikulu Euroopa maksekäsu menetluses 20 eurot ning pool riigil õivust Euroopa maksekäsu 
menetluses 22,50 eurot, kõik kokku summas 487,83 eurot.  
 
Kostja leiab, et  eeltoodust tulenevalt oli hagiavalduse koostamine põhjendamatu kulu, kuivõrd 
hageja võinuks selle asemel koostada kompromisslepingu ja saata selle kostjale allkirjastamiseks. 
Seega ei olnud vajalik hagiavalduse koostamisega ja täiendava riigilõivu tasumisega täiendavate 
menetluskulude tekitamine ja vastavalt TsMs § 168 lg 6 tuleb jätta hagimenetluse kulud hageja 
enda kanda. Hagi koostamine olukorras, kus pooled olid kokku leppinud kompromissi summades, 
milles võtab kostja hetkel ka hagi õigeks, ei olnud ilmselgelt mõistlik.  Kõigest eeltoodust 
tulenevalt palub kostja kohtul rahuldada hagi samas ulatuses, milles kostja oli nõus kompromissi 
sõlmima ja on hagi õigeks võtnud summas 487,83 eurot, mille moodustab põhinõue 400 eurot, 
viivised 5,33 eurot, nõude sissenõudmiskulu 40 eurot, õigusabikulu Euroopa maksekäsu 
menetluses 20 eurot ning pool riigilõivust Euroopa maksekäsu menetluses , s.o 22,50 eurot. 
Hagimenetluse menetluskulud palub kostja jätta hageja kanda.
4 
Kohtu põhjendused 
1. Tulenevalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 405 määras kohus asja lahendamise 
lihtsustatud korras 22.03.2021 määruses. Kohus menetleb hagi oma õiglase äranägemise 
kohaselt liht sustatud korras, järgides üksnes käesolevas seadustikus sätestatud üldisi 
menetluspõhimõtteid, kui tegemist on varalise nõudega hagiga ning hagihind ei ületa 
summat, mis arvestatuna põhinõudelt vastab 2000 eurole ja koos kõrvalnõuetega 4000 
eurole. Poolte seisukohad on välja selgitatud kirjalikus vormis ja pooled ei ole taotlenud 
ärakuulamist.  
 
2. Kohus lahendab antud asja lihtsustatud kirjeldava osaga juhindudes TsMS § 442 lg 7 ja § 
444 lg 1. Lihtsustatud kirjeldava osa täiendamist ei saa nõuda, mistahes asj aoludel. TsMS 
§ 444 lg 2 alusel, kui kohus menetleb hagi lihtmenetluses, võib ta kohtuotsuse põhjendavas 
osas piirduda üksnes õigusliku põhjenduse ja tõendite, millele on rajatud kohtu järeldused, 
märkimisega. 
 
3. Kohus, tutvunud kohtule esitatud kirjalike materjalidega ning hinnanud tõendeid kogumis, 
leiab, et hagiavaldus kuulub rahuldamisele. 
 
4. TsMS § 5 lg 1 kohaselt menetletakse hagi poolte esitatud asjaolude ja taotluste alusel, 
lähtudes nõudest. Nimetatud sätte lg 2 kohaselt on pooltel võrdne õigus ja võimalus oma 
nõuet põhjendada ja vastaspoole esitatu ümber lükata või sellele vastu vaielda. Pool määrab 
ise, mis asjaolud ta oma nõude põhjendamiseks esitab ja milliste tõenditega neid asjaolusid 
tõendab. TsMS § 230 lg 1 kohaselt peab kumbki pool hagimenetluses tõendama neid 
asjaolusid, millele tuginevad tema nõuded ja vastuväited. TsMS § 231 lg 2 jä rgi poolte 
faktilise asjaolu  kohta esitatud väide ei vaja tõendamist, kui vastaspool võtab selle omaks 
ning lg 4 järgi omaksvõttu eeldatakse, kui vastaspool ei vaidlusta faktilise asjaolu kohta 
esitatud väidet selgesõnaliselt ja vaidlustamise tahe ei ilmne ka poole muudest avaldustest. 
 
5. Kohus juhindub antud asja lahendamisel Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrusest (EÜ) 
nr 1215/2012 (Brüsseli I määrus)  ja EÜ määrusest 261/2004. Samuti võlaõigusseaduse 
(VÕS) § 76 lg-st 1, mis sätestab, et kohustus tuleb täit a vastavalt lepingule või seadusele. 
VÕS § 100 järgi kohustuse rikkumine on võlasuhtest tuleneva kohustuse täitmata jätmine 
või mittekohane täitmine, sealhulgas täitmisega viivitamine. VÕS § 101 lg 1 p 1 ja p 6 
alusel kui võlgnik on kohustust rikkunud, või b võlausaldaja nõuda kohustuse täitmist ja 
rahalise kohustuse täitmisega viivitamise korral viivist. Vastavalt VÕS § 108 lg 1 kui 
võlgnik rikub raha maksmise kohustust, võib võlausaldaja nõuda selle täitmist.  
 
6. Kostja enda esitatud vastuses võtab hagi õige ks summas 487,83 eurot, mille moodustab 
põhinõue 400 eurot, sissenõutavaks muutunud viivis 5,33 eurot, sissenõudmiskulu 40 
eurot, õigusabikulu 20 eurot ja pool Euroopa maksekäsu menetluse riigilõivust 22,50 eurot. 
Kohus on seisukohal, et kuivõrd kostja on hagi selles osas õigeks võtnud, tuleb kostjalt 
hageja kasuks välja mõista hüvitis 400 eurot, sissenõutavaks muutunud viivis 5,33 eurot ja 
sissenõudmiskulu 40 eurot.  
 
Täiendavalt leiab kohus, et kuivõrd kostja on viivitanud enda rahaliste kohustuste 
täitmisega ja pole käesoleva ajani hagejale võlgnevust tasunud, siis tuleb kostjalt välja
5 
mõista ka edasiulatuv viivis.  Kohtule ei nähtu, et kostja oleks hagi õigeks võtnud ka 
edasiulatuva viivise osas. TsMS § 367 järgi viivisenõude võib koos põhinõudega esitada  
hagis selliselt, et taotletakse viivist, mis ei ole hagi esitamise ajaks veel sissenõutavaks 
muutunud, väljamõistmist kohtult mitte kindla summana, vaid täielikult või osaliselt 
protsendina põhinõudest kuni põhinõude täitmiseni. Eelkõige võib viivist nõud a selliselt, 
et kohus mõistaks selle välja kindla summana kuni otsuse tegemiseni ja edasi protsendina 
põhinõudest. 
 
Hageja taotleb kostjalt välja mõista edasiulatuva  seadusjärgses määras  viivise alates 
maksekäsu esitamisest 09.09.2020 kuni kohtuotsuse tegemiseni kindla summana ja edasi 
kuni kohustuse kohase täitmiseni.  Kohus on seisukohal, et k uivõrd kostja on põhinõude 
õigeks võtnud ja käesoleva ajani pole hagejale võlgnevust tasunud, siis on hageja 
edasiulatuva viivisenõue põhjendatud ja kostja lt tule b hagejale välja mõista  viivis 
seadusjärgses määras alates 09.09.2020 VÕS § 113 lg 1 teises lauses sätestatud määras 
kuni kohtuotsuse tegemiseni, s.o kuni 25.04.2021 eest summas 20,05 eurot ja edasiulatuv 
viivis seadusjärgses määras alates 26.04.2021 arves tatuna põhinõudelt kuni põhinõude 
tasumiseni. 
 
7. Kõigest eeltoodust tulenevalt kuulub hageja nõue rahuldamisele. Kostjalt tuleb hageja 
kasuks välja mõista  hüvitis 400 eurot,  ajavahemiku 10.07.2020 -25.04.2021 eest 
sissenõutavaks muutunud viivis summas 25,38 e urot, sissenõudmiskulu 40 eurot ja 
edasiulatuv viivis VÕS § 113 lõike 1 teises lauses ettenähtud ulatuses alates 26.04.2021 
arvestatuna põhinõudelt (400 eurolt) kuni põhinõude tasumiseni. 
 
Menetluskulud 
8. TsMS § 173 lg 1 kohaselt märgib asja menetlenud kohus  menetluskulude jaotuse 
menetlusosaliste vahel kohtuotsuses. Vastavalt TsMS § 162 lg 1 kannab hagimenetluse 
kulud pool, kelle kahjuks otsus tehti.  
 
Kostja leiab, et hagimenetluse menetluskulud tuleb jätta vastavalt TsMS § 168 lg 6 järgi 
hageja kanda. Kohus on seisukohal, et käesoleval juhul ei esine TsMS § 168 lg 6 järgset 
olukorda. TsMS § 168 lg 6 kohaselt kui kostja võtab hagi kohe õigeks, kannab ha geja 
menetluskulud ise, kui kostja ei ole oma käitumisega andnud põhjust hagi esitamiseks. 
Kohtule nähtub, et kostja on hagi õigeks võtnud vaid hüvitise 400 euro, sissenõutavaks 
muutunud viivise 5,33 euro ja sissenõudmiskulu 40 euro osas, kuid mitte edasiu latuva 
seadusjärgse viivise osas. Samuti ei ole hagi esitamine kohtu hinnangul käesoleval juhul 
hagejale ette heidetav, kuna kostja esitas algselt maksekäsumenetluses nõudele vastuväite. 
Seega tuleb lähtuda TsMS § 162 lg -st 1, mille kohaselt tuleb kulud ka nda poolel, kelle 
kahjuks otsus tehti.  
 
TsMS § 174 lg 2 sätestab, et maakohus määrab menetluskulude rahalise suuruse kindlaks 
kohtuotsuses või menetlust lõpetavas määruses, kui menetluskulude kindlaksmääramine ei 
takista kohtuotsuse või menetlust lõpetava määruse tegemist. TsMS § 138 lg 1 kohaselt on 
menetluskulud menetlusosaliste kohtukulud ja kohtuvälised kulud. Kohtukulud on TsMS 
§ 138 lg 2 kohaselt muuhulgas riigilõiv. TsMS § 144 p 1 kohaselt on kohtuvälised kulud 
menetlusosaliste esindajate ja nõustajate kulud.
6 
 
Hageja palub menetluskulude nimekirja kohaselt kostjalt välja mõista õigusabikulud 370 
eurot, riigilõivu 100 eurot ning viivise menetluskuludelt. 
 
Riigilõivu tasumine nähtub e -toimikust (hageja tasus 45 eurot 08.09.2020 ja 55 eurot 
25.01.2021). Tegemist on põhjendatud ja vajaliku kuluga ning see kuulub kostjalt 
väljamõistmisele. 
 
Hageja on esitanud kohtule menetluskulude nimekirja, mille kohaselt on hageja kokku 
kandnud kulusid summas 370 eurot 3 tunni ja 30 minuti eest tunnihinnaga 1 00 eurot 
järgnevalt: 1) maksekäsu kiirmenetluse avalduse koostamine ja esitamine 20 eurot; 2) 
hagiga seotud materjalide läbitöötamine, tõendite kogumine ning nende analüüs 1 tund ja 
30 minutit; 3) 25.01.2021 hagiavalduse koostamine, materjalide kokkupanemine ja kohtule 
edastamine lepingulise esindaja poolt 2 tundi.  
 
Kohtu hinnangul põhjendatud ajaks hagiavalduse ja sellega seonduvatele toimingutele saab 
pidada 2 tundi ja 30 minutit, s.o 250 eurot. Ülejäänud menetluskulude nimekirjas märgitud 
toimingud on põhjendatud ja vajalikud, s.o maksekäsu kiirmenetluse avalduse koostamine 
20 eurot. Seega on esindaja menetluskulude nimekirjas märgitud toimingud põhjendatud 
ja vajalikud kokku 270 euro ulatuses. 
 
Kokku on hageja menetluskulud põhjendatud 370 euro ulatuses ning kostjalt tuleb välja 
mõista hageja kasuks menetluskulud summas 370 eurot. 
 
TsMS § 177 lg 4 alusel kohus märgib menetlusosalise taotluse alusel menetluskulude 
kindlaksmääramise kohtulahendis, et hüvitamisele kuuluvatelt menetluskuludelt tuleb 
tasuda menetluskulude suurust kindlaks tegeva lahendi jõustumisest alates kuni täitmiseni 
viivist võlaõigusseaduse (VÕS) § 113 lõike 1 teises lauses ettenähtud ulatuses.  
 
Hageja on vastava taotluse kohtule hagiavalduses esitanud. Seetõttu märgib kohus 
menetluskulude kindlaksmääramise lahendis, et kohtuotsuse jõustumisest kuni täitmiseni 
tuleb kostjal tasuda hagejale hüvitamisele kuuluvatelt menetluskuludelt (370 eurolt) viivist 
võlaõigusseaduse § 113 lg 1 teises lauses ettenähtud ulatuses. 
 
TsMS § 178 lg 1 järgi menetluskulude jaotust saab vaidlustada üksnes selle kohtulahendi 
peale edasi kaevates, millega menetluskulude jaotus kindlaks määrati. Hüvitatavate 
menetluskulude suurust saab vaidlustada selle kohtulahendi peale edasi kaevates, millega 
menetluskulude rahaline suurus kindlaks määrati. 
 
/allkirjastatud digitaalselt/ 
 
Liisi Vernik 
kohtunik