62007CO0023
TIESAS RĪKOJUMS (otrā palāta)
2008. gada 12. jūnijā (
*1
)
Apvienotās lietas C-23/07 un C-24/07
par lūgumiem sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši EKL 234. pantam,
ko Tribunale amministrativo regionale del Lazio (Itālija) iesniedza ar lēmumiem, kas pieņemti 2006. gada 4. decembrī un Tiesā reģistrēti 2007. gada 25. janvārī, tiesvedībās
Confcooperative Friuli Venezia Giulia
(C-23/07),
Luigi Soini
(C-23/07 un C-24/07),
Azienda Agricola Vivai Pinat Mario & Figlio
(C-23/07),
Cantina Produttori Cormòns Soc. cons. arl
(C-24/07)
pret
Ministero delle Politiche agricole, alimentari e forestali
,
Regione Friuli-Venezia Giulia
.
TIESA (otrā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs K. V. A. Timmermanss [C. W. A. Timmermans] (referents), tiesneši K. Šīmans [K. Schiemann], J. Makarčiks [J. Makarczyk], Ž. K. Bonišo [J.-C. Bonichot] un K. Toadere [C. Toader],
ģenerāladvokāte E. Šarpstone [E. Sharpston],
sekretārs R. Grass [R. Grass],
informējusi iesniedzējtiesu, ka Tiesa saskaņā ar Tiesas Reglamenta 104. panta 3. punkta otro daļu piedāvā lemt par pirmo līdz piekto jautājumu, izdodot motivētu rīkojumu,
uzaicinājusi Tiesas Statūtu 23. pantā minētās personas sniegt par to savus iespējamos apsvērumus,
Tiesai saskaņā ar Tiesas Reglamenta 104. panta 3. punkta pirmo daļu par sesto un septīto jautājumu lemjot, izdodot motivētu rīkojumu,
uzklausījusi ģenerāladvokāti,
izdod šo rīkojumu.
Rīkojums
1
Lūgumi sniegt prejudiciālu nolēmumu attiecas, pirmkārt, uz Akta par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās Eiropas Savienībai nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (OV 2003, L 236, 33. lpp.; turpmāk tekstā — “Pievienošanās akts”), kā arī Padomes 1999. gada 17. maija Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (OV L 179, 1. lpp.) interpretāciju un, otrkārt, uz Komisijas 2002. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 753/2002, ar ko paredz konkrētus noteikumus Regulas Nr. 1493/1999 piemērošanai attiecībā uz konkrētu vīna nozares produktu aprakstu, apzīmējumu, noformējumu un aizsardzību (OV L 118, 1. lpp.), kā arī Komisijas 2004. gada 9. augusta Regulas (EK) Nr. 1429/2004, ar kuru groza Regulu Nr. 753/2002 (OV L 263, 11. lpp.), interpretāciju un spēkā esamību.
2
Šie lūgumi tika iesniegti saistībā ar prāvām starp Confcooperative Friuli Venezia Giulia, Soini un Azienda Agricola Vivai Pinat Mario & Figlio (lieta C-23/07), kā arī Cantina Produttori Cormòns Soc. cons. arl un Soini (lieta C-24/07) (turpmāk tekstā abi kopā — “Confcooperative u.c.”) pret Ministero delle Politiche agricole, alimentari e forestali (Itālijas Lauksaimniecības, pārtikas un mežu politikas ministrija) un pret Regione Friuli-Venezia Giulia [Friuli-Venēcijas Džūlijas autonomais reģions] (turpmāk tekstā — “Autonomais reģions”) par ministrijas 2006. gada 28. jūlija dekrēta, kas groza vīnogu šķirņu valsts reģistru (2006. gada 21. augustaGURI Nr. 193, 16. lpp.; turpmāk tekstā — “2006. gada 28. jūlija dekrēts”), spēkā esamību tiktāl, ciktāl tas pievieno vīnogulāju šķirnei “Tocai friulano B” sinonīmu “Friulano”.
Atbilstošās tiesību normas
Starptautisko tiesību normas
Vīnes konvencija par starptautisko līgumu tiesībām
3
Saskaņā ar 1969. gada 23. maija Vīnes konvencijas par starptautisko līgumu tiesībām 59. panta 1. punktu (turpmāk tekstā — “Vīnes konvencija”):
“Līgums tiek uzskatīts par pārtrauktu, ja visi tā dalībnieki noslēdz tam sekojošu līgumu tajā pašā jautājumā un:
a)
no vēlāk noslēgtā līguma izriet vai ir citādi noteikts dalībnieku lēmums, ka šim līgumam ir jāregulē dotais jautājums, vai
b)
vēlāk noslēgtā līguma noteikumi ir tādā mērā nesavienojami ar iepriekšējā līguma noteikumiem, ka šādus divus līgumus nav iespējams piemērot vienlaicīgi.”
Tiesības, kas izriet no līguma par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu
4
Līgums par ar tirdzniecību saistītām intelektuālā īpašuma tiesībām (turpmāk tekstā — “TRIPs līgums”), kas ietverts 1.C pielikumā Līgumam par Pasaules tirdzniecības organizācijas (PTO) izveidošanu, kurš 1994. gada 15. aprīlī parakstīts Marakešā un apstiprināts ar Padomes 1994. gada 22. decembra Lēmumu 94/800/EK par daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtā (no 1986. gada līdz 1994. gadam) panākto nolīgumu slēgšanu Eiropas Kopienas vārdā jautājumos, kas ir tās kompetencē (OV L 336, 1. lpp.; turpmāk tekstā — “līgums par PTO”).
5
TRIPs līguma 22.–24. pants ir ietverts tā 3. sadaļā ar nosaukumu “Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes”, kas, savukārt, iekļauta II nodaļā ar nosaukumu “Intelektuālā īpašuma tiesību pieejamības, darbības sfēru un izmantošanas standarti”.
6
Saskaņā ar šī līguma 22. panta 1. punktu, kura nosaukums ir “Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība”:
“Šajā Līgumā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm tiek saprastas norādes, kas identificē preci, kura izgatavota kādas dalībvalsts teritorijā vai šās teritorijas reģionā, vai vietā, kur preces noteiktā kvalitāte, reputācija vai citas īpašības ir būtiski saistāmas ar tās ģeogrāfisko izcelsmi.”
7
Minētā līguma 23. pantā, kura nosaukums ir “Papildu aizsardzība vīnu un spirtoto dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm”, ir paredzēts:
“1.   Katra dalībvalsts nodrošina likumīgus līdzekļus ieinteresētajām pusēm, lai novērstu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes lietošanu, vīnus identificējot kā vīnus, kas nav izgatavoti tajā vietā, kura uzrādīta konkrētajā ģeogrāfiskajā norādē, spirtotos dzērienus identificējot kā spirtotos dzērienus, kas patiesībā nav radušies vietā, kas uzrādīta konkrētajā ģeogrāfiskajā norādē [..].
[..]
3.   Homonīmu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu gadījumā attiecībā uz vīniem aizsardzība tiek sniegta katrai norādei [..]. Katra dalībvalsts nosaka praktiskos nosacījumus, saskaņā ar kuriem konkrētās homonīmās norādes tiek atšķirtas viena no otras, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt objektīvu attieksmi pret attiecīgajiem ražotājiem un novērst patērētāju maldināšanu.
[..]”
8
Tā paša līguma 24. pantā, kura nosaukums ir “Starptautiskās sarunas: izņēmumi”, paredzēts:
“1.   Dalībvalstis vienojas sākt sarunas, kuru mērķis ir palielināt atsevišķu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību saskaņā ar 23. pantu. [..]
[..]
3.   Īstenojot šo sadaļu, dalībvalsts neierobežo to ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, kas šajā dalībvalstī pastāvēja neilgi pirms PTO līguma stāšanās spēkā.
4.   Nekas šajā sadaļā dalībvalstij neuzliek pienākumu novērst citas dalībvalsts noteiktas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ilgstošu vai līdzīgu lietošanu, kas identificē vīnus vai spirtotos dzērienus saistībā ar jebkura tās pilsoņa vai pastāvīgā iedzīvotāja precēm vai pakalpojumiem, kuri ir ilgstoši lietojuši šo ģeogrāfiskās izcelsmes norādi attiecībā uz tām pašām vai saistītām precēm vai pakalpojumiem šīs dalībvalsts teritorijā vai nu a) vismaz 10 gadus pirms 1994. gada 15. aprīļa, vai b) labticīgi pirms šī datuma.
[..]
6.   [..] Nekas šajā sadaļā dalībvalstij neuzliek pienākumu piemērot tās nosacījumus pret jebkuras citas dalībvalsts ģeogrāfiskās izcelsmes norādi attiecībā uz vīnogulājiem, kuriem attiecīgā norāde ir identiska parasti lietotam vīnogu šķirnes nosaukumam, kas eksistē šīs dalībvalsts teritorijā laikā, kad stājas spēkā PTO līgums.
[..]”
EK un Ungārijas līgums par vīniem
9
Līgums starp Eiropas Kopienu un Ungārijas Republiku par savstarpēju vīnu nosaukumu aizsardzību un kontroli, kas parakstīts 1993. gada 29. novembrī Briselē, Kopienas vārdā tika noslēgts un apstiprināts ar Padomes 1993. gada 23. novembra Lēmumu 93/724/EK (OV L 337, 93. lpp.; turpmāk tekstā — “EK un Ungārijas līgums par vīniem”). Tas stājās spēkā 1994. gada 1. aprīlī.
10
EK un Ungārijas līguma par vīniem 2. panta 2. punktā paredzēts:
“Šajā līgumā, izņemot, ja ir skaidri noteikts savādāk:
[..]
—
ar “ģeogrāfiskās izcelsmes norādi” saprot jebkuru norādi, ieskaitot “izcelsmes vietas nosaukumu”, kas ir atzīta līgumslēdzējas puses likumos un noteikumos, lai aprakstītu un noformētu vīnu, kas ražots šās līgumslēdzējas puses teritorijā vai šās teritorijas reģionā, vai vietā, kur preces noteiktā kvalitāte, reputācija vai citas īpašības ir būtiski saistāmas ar tās ģeogrāfisko izcelsmi,
[..].”
11
Saskaņā ar minētā līguma 4. pantu:
“1.   Tiek aizsargāti šādi apzīmējumi:
a)
attiecībā uz vīniem, kas ražoti Kopienā:
[..]
—
ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un tradicionālie vārdu savienojumi, kas ir uzskaitīti pielikumā;
b)
attiecībā uz vīniem, kas ražoti Ungārijā:
[..]
—
ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un tradicionālie vārdu savienojumi, kas tiek izmantoti Ungārijas tiesību aktos par vīniem [..] un ir uzskaitīti pielikumā.
[..]
3.   Kopienā aizsargātie ungāru apzīmējumi:
—
tiek rezervēti vienīgi vīniem, kas ražoti Ungārijā, kuriem tie tiek piemēroti,
un
—
var tikt izmantoti tikai saskaņā ar nosacījumiem, ko nosaka Ungārijas likumi un noteikumi.
[..]”
12
EK un Ungārijas līguma par vīniem pielikuma, kura nosaukums ir “4. pantā norādīto aizsargājamo vīnu apzīmējumu saraksts”, B daļas (“Vīni, kas ražoti Ungārijas Republikā”) I nodaļas (“Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes”) 3.4. punktā (“Vīna nozares reģions Tokaj-Hegyalja”) tostarp ietverts apzīmējums “Tokaj”. Šā pielikuma A daļā (“Vīni, kas ražoti Eiropas Savienībā”) nav minēts ne vārdu savienojums “Tocai friulano”, ne vārdu savienojums “Tocai italico”.
13
Tāpat 1994. gada 1. aprīlī stājās spēkā sarakste par 4. pantu Līgumā starp Eiropas Kopienu un Ungārijas Republiku par savstarpēju vīnu nosaukumu aizsardzību un kontroli (OV 1993, L 337, 169. lpp.), kas ir viens no Lēmuma 93/724 1. panta pirmajā daļā paredzētajiem aktiem.
14
Atsaucoties tostarp uz EK un Ungārijas līguma par vīniem 4. panta 3. punktu, minēto vēstuļu parakstītāji apstiprina, ka:
“1)
Trīspadsmit gadu pārejas periodā, sākot no šī līguma spēkā stāšanās, tā piemērošana neaizliedz likumīgi izmantot nosaukumu “Tocai”, lai aprakstītu un noformētu konkrētus Itālijas [noteiktā apvidū ražotus kvalitatīvos vīnus; turpmāk tekstā — “kvalitatīvie vīni”] atbilstoši šādiem noteikumiem.
Neierobežojot īpašās Kopienu tiesību normas un vairāk ierobežojošās valsts tiesību normas, ja tas ir piemērots, vīnam ir jābūt:
—
iegūtam no “Tocai friulano” vīnogulāju šķirnes,
—
ražotam no vīnogām, kas novāktas tikai Itālijas Veneto un Friuli reģionos,
—
aprakstam un noformējumam vienīgi ar “Tocai friulano” šķirnes nosaukumu vai ar tā sinonīmu “Tocai italico”, abus nosaukumu veidojošos vārdus atveidojot bez citiem vārdiem, vienāda veida un lieluma burtos uz vienas līnijas un atsevišķi no ģeogrāfiskās vienības, kur vīns tika ražots, nosaukuma. Turklāt burtu lielums, kas izmantots šiem vārdiem, nevar pārsniegt ģeogrāfiskās vienības burtu lielumu,
—
tirgotam ārpus Ungārijas teritorijas.
[..]
4)
[..] iespēja lietot nosaukumu “Tocai” atbilstoši nosacījumiem, kas noteikti 1. punktā, beidzas pārejas perioda beigās, kas tur norādīts.
[..]” [Neoficiāls tulkojums]
Pievienošanās akts
15
Pievienošanās akta 2. pantā ir paredzēts:
“Pamatlīgumi un akti, ko iestādes un Eiropas Centrālā banka pieņēmusi pirms pievienošanās, no pievienošanās dienas ir saistoši jaunajām dalībvalstīm un piemērojami tajās atbilstīgi minētajos Līgumos un šajā Aktā paredzētajiem nosacījumiem.”
16
Saskaņā ar Pievienošanās līguma 20. pantu:
“Šī akta II pielikumā uzskaitītos aktus pielāgo, kā paredzēts minētajā pielikumā.”
17
Pievienošanās līguma 24. pantā ir paredzēts:
“Šā Akta V, VI, VII, VIII, IX, X, XI, XII, XIII un XIV pielikumā uzskaitītos pasākumus jaunajās dalībvalstīs piemēro atbilstīgi minētajos pielikumos paredzētajiem nosacījumiem.”
18
Pievienošanās akta X pielikuma, kura nosaukums ir “Pievienošanās akta 24. pantā minētais saraksts: Ungārija”, 5.A sadaļas 3. punktā ir paredzēts:
“32002 R 0753: Regula (EK) Nr. 753/2002 [..]
Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 753/2002 II pielikuma, nosaukumu “Rizlingszilváni” kā šķirnes “Müller-Thurgau” sinonīmu ir atļauts lietot līdz 2008. gada 31. decembrim attiecībā uz Ungārijā ražotiem un ekskluzīvi Ungārijā izplatītiem vīniem.”
Kopienu tiesiskais regulējums
19
Regulas Nr. 1493/1999 19. panta 1. punktā ir paredzēts:
“Dalībvalstis klasificē to vīnogulāju šķirnes, kuri paredzēti vīna ražošanai. [..]”
20
Noteikumi, kas attiecas uz noteiktu vīna nozares produktu aprakstu, nosaukumu un noformējuma, kā arī noteiktu norāžu un terminu aizsardzību, izklāstīti minētās regulas 47.–53. punktā un VII un VIII pielikumā.
21
Regulas Nr. 1493/1999 50. pantā ir paredzēts:
“1.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai, ievērojot noteikumus, kas izklāstīti Līguma par intelektuālā īpašuma tiesību komerciālajiem aspektiem 23. un 24. pantā, dotu ieinteresētajām pusēm iespēju novērst, ka ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kuru piestiprina pie produktiem, kas minēti 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā, Kopienā izmanto produktiem, kuru izcelsme nav vietā, kas norādīta konkrētajā ģeogrāfiskās izcelsmes norādē [..].
2.   Šajā pantā “ģeogrāfiskās izcelsmes norādes” nozīmē norādes, kas identificē produktu kā cēlušos kādas trešās valsts teritorijā, kas ir Pasaules tirdzniecības organizācijas locekle, vai šādas teritorijas apvidū vai apdzīvotā vietā, gadījumos, kad zināmu produkta kvalitāti, reputāciju vai citu konkrētu īpašību var piedēvēt galvenokārt šai ģeogrāfiskajai izcelsmes vietai.
[..]”
22
Saskaņā ar šīs regulas 52. panta 1. punktu:
“[..]
Neierobežojot Kopienas noteikumus attiecībā uz īpašiem noteiktos apvidos ražotiem kvalitatīvā vīna veidiem, dalībvalstis attiecībā uz dažiem ražošanas nosacījumiem, ko tās var noteikt, drīkst atļaut kāda noteikta apvidus nosaukumam pievienot informāciju, kas attiecas uz ražošanas metodi, vai kādas vīnogulāju šķirnes veidu vai nosaukumu vai tā sinonīmu.
[..]”
23
Regulas Nr. 1493/1999 VII pielikuma B daļas 1. un 4. punktā ir paredzēts:
“1.
Ar nosacījumiem, kas vēl jānosaka, tādu produktu etiķetes, kurus iegūst Kopienā, var papildināt ar šādu informāciju:
[..]
b)
attiecībā uz galda vīniem ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un noteiktos apvidos ražotiem kvalitatīvajiem vīniem:
[..]
—
vienas vai vairāku vīnogulāju šķirņu nosaukumus,
[..]
4.
Ražotāja dalībvalstis zināmu informāciju, kas minēta 1. un 2. punktā, var padarīt obligātu, aizliegt to vai ierobežot tās izmantošanu attiecībā uz vīniem, kurus ražo to teritorijā.”
24
Šīs regulas 53. pantā ir noteikts:
“1.   Sīki izstrādātus noteikumus, kas jāievēro, ieviešot šo nodaļu un VII un VIII pielikumu, pieņem saskaņā ar procedūru, kura noteikta 75. pantā. Noteikumi jo īpaši reglamentē atkāpes, nosacījumus un atļaujas, kas paredzētas šajos pielikumos.
2.   Saskaņā ar procedūru, kas noteikta 75. pantā, pieņem šādus noteikumus:
[..]
e)
nosacījumus tās informācijas izmantošanai, kas minēta VII pielikuma B daļas 1. punktā [..].
[..]”
25
Minētās regulas 54. panta 4. punktā ir paredzēts:
“Dalībvalstis nosūta Komisijai to noteiktos apvidos ražotu kvalitatīvo vīnu sarakstu, kurus tās atzinušas, norādot par katru no šiem noteiktos apvidos ražotiem kvalitatīvajiem vīniem sīku informāciju par valsts noteikumiem, kas reglamentē šādu noteiktos apvidos ražotu kvalitatīvo vīnu ražošanu un izgatavošanu.”
26
Regula Nr. 753/2002 īstenoja Regulas Nr. 1493/1999 53. pantu, kā arī VII un VIII pielikumu.
27
Regulas Nr. 753/2002 19. pantā, kura nosaukums ir “Vīnogu šķirnes norāde”, ir paredzēts:
“1.   Uz attiecīgā vīna etiķetes var norādīt to vīnogu šķirņu nosaukumus, ko izmanto galda vīna ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi vai noteiktā apvidū ražota kvalitatīva vīna ražošanā, vai to sinonīmus ar noteikumu, ka:
[..]
c)
šķirnes nosaukums vai viens no tā sinonīmiem neietver ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ko lieto noteiktā apvidū ražota vīna vai galda vīna apzīmēšanai, vai tāda importēta vīna apzīmēšanai, kas minēts Kopienas un trešo valstu noslēgtajos nolīgumos, turklāt, ja tam ir pievienots vēl kāds ģeogrāfiskais apzīmējums, nosaukumu norāda uz etiķetes bez minētā ģeogrāfiskā apzīmējuma;
[..]
2.   Atkāpjoties no 1. punkta c) apakšpunkta:
a)
šķirnes nosaukumu vai vienu no tā sinonīmiem, kas ietver ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, var norādīt etiķetē vīnam ar minēto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi;
b)
II pielikumā uzskaitītos šķirņu nosaukumus un to sinonīmus var izmantot saskaņā ar attiecīgo valstu un Kopienas noteikumiem, kas ir spēkā šīs regulas spēkā stāšanās dienā.
3.   Attiecīgās dalībvalstis līdz 2002. gada 1. oktobrim informē Komisiju par 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem pasākumiem. Komisija veic visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētie pasākumi tiktu publiskoti.”
28
Regulas Nr. 753/2002 II pielikumā, kura nosaukums ir “Vīnogu šķirņu nosaukumi un to sinonīmi, kuros ietilpst ģeogrāfiskās izcelsmes norāde un ko var norādīt vīnu marķējumā saskaņā ar 19. panta 2. punktu”, speciāli attiecībā uz Itāliju ir minēts apzīmējums “Tocai friulano”, “Tocai italico”. Saskaņā ar zemsvītras piezīmi lapas apakšā attiecībā uz šo apzīmējumu: “Nosaukumu “Tocai friulano” un tā sinonīmu “Tocai italico” var izmantot pārejas posmā līdz 2007. gada 31. martam.”
29
Šis pielikums šajā punktā netika grozīts pēc Regulas Nr. 1429/2004 pieņemšanas, kura pielāgoja Regulu Nr. 753/2002 pēc Eiropas Savienības paplašināšanās un īpaši Ungārijas pievienošanās [Eiropas Savienībai].
30
Sākot no 2007. gada 1. aprīļa, Komisija ar 2007. gada 4. aprīļa Regulu (EK) Nr. 382/2007, kura groza Regulu (EK) Nr. 753/2002 (OV L 95, 12. lpp.), no minētā II pielikuma svītroja apzīmējumus “Tocai friulano” un “Tocai italico” un šajā pielikumā apzīmējumu “Tocai friulano” aizstāja ar jaunu apzīmējumu “Friulano”.
Valsts tiesiskais regulējums
31
Lauksaimniecības un mežu ministra 2002. gada 26. decembra dekrēta 1. panta 1. punktā par valsts noteikumiem Regulas (EK) Nr. 753/2002 II pielikumā uzskaitīto vīnogulāju šķirņu nosaukumu un to sinonīmu lietošanai, atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 753/2002 19. panta 1. punkta c) apakšpunkta, ieskaitot ģeogrāfiskas izcelsmes norādi, ko var norādīt uz Itālijā [noteiktos reģionos ražoto kvalitatīvo vīnu] etiķetēm un [tipiskām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm] (2002. gada 21. oktobraGURI Nr. 247, 3. lpp.; turpmāk tekstā — “2002. gada 26. septembra dekrēts”), ir paredzēts:
“Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 753/2002 19. panta 1. punkta c) apakšpunkta, valsts lietošanas nosacījumi to vīnogulāju šķirņu un sinonīmu nosaukumiem, kuri ietver ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kas ir uzskaitīti minētās regulas II pielikumā, kurus var norādīt uz etiķetēm [kvalitatīvajiem vīniem] un itāļu vīniem ar tipisku ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ir paredzēti I pielikumā, kas ir šā dekrēta neatņemama sastāvdaļa, kurā ir uzskaitīti vīnogulāju šķirņu un to sinonīmu nosaukumi, kas ietver ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un kas norādīti minētās regulas II pielikumā [..].”
32
2002. gada 26. septembra dekrēta I pielikumā kategorijā “Vīnogulāju šķirņu un to sinonīmu nosaukumi” atrodas tostarp vārdu savienojums “Tocai friulano” vai “Tocai italico”, uz kuru attiecas šāda kategorijas “Atrunas piemērojamība (administratīvā teritorija un/vai īpaši [kvalitatīvie vīni] un/vai [vīni ar tipisku ģeogrāfiskās izcelsmes norādi])” norāde:
“Dažiem kvalitatīvajiem vīniem no Friuli-Venēcijas Džūlijas un Veneto reģioniem pārejas periodā, kas beidzas 2007. gada 31. martā, atbilstoši līgumam starp [Eiropas Savienību] un Ungārijas Republiku.”
33
2006. gada 28. jūlija dekrēta vienīgajā pantā ir paredzēts:
“Vīnogu šķirņu nacionālais reģistrs, kurš pēdējo reizi ir grozīts ar preambulā minēto ministrijas 2006. gada 30. marta dekrētu, tiek papildināts šādi: 1. pielikums, I sadaļa — vīna vīnogu šķirnes — ar kodu 235 — šķirni “Tocai friulano B” — pretējā kolonnā papildina sinonīms “Friulano” ar šādu piebildi: paredzēts apzīmēt ekskluzīvi noteiktā apvidū ražotus kvalitatīvos vīnus, kas gatavoti no Friuli-Venēcijas Džūlijas reģionā vāktām vīnogām.”
Pamata prāva un prejudiciālie jautājumi
34
Savos lēmumos iesniedzējtiesa informē, ka, pamatojot savu prasību atcelt 2006. gada 28. jūlija dekrētu, Confcooperative u.c. norāda uz šādiem pamatiem:
—
kļūdaini piemērošanas nosacījumi EK un Ungārijas līgumam par vīniem no tā brīža, kad Tiesa 2005. gada 12. maija spriedumā lietā C-347/03 Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia un ERSA (Krājums, I-3785. lpp.) atzina šī līguma spēkā esamību, bet neņēma vērā Ungārijas Republikas pievienošanos [Eiropas] Savienībai. Taču atbilstoši Vīnes konvencijas 59. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktiem Pievienošanās akta spēkā stāšanās rezultātā zaudēja spēku EK un Ungārijas līgums par vīniem, jo no šī brīža pēdējais bija jāpārtrauc kā iepriekš noslēgts līgums, kas nav saderīgs ar vēlāk noslēgtu līgumu, kāds ir Pievienošanās akts;
—
Komisijas kompetences neesamība, lai atceltu tiesības lietot vīnu apzīmējumus Regulas Nr. 753/2002 19. panta ietvaros;
—
EKL 34. panta 2. punkta otrajā daļā minētā nediskriminācijas principa pārkāpums tiktāl, ciktāl Itālijas ražotāju diskriminācija attiecībā pret Ungārijas ražotājiem esot pretlikumīga, jo attiecīgi lietotos apzīmējumus neesot iespējams sajaukt;
—
samērīguma principa pārkāpums, jo seku smagums, kas jācieš Itālijas ražotājiem no aizlieguma lietot apzīmējumu “Tocai” pēc pārejas perioda, kas beidzas 2007. gada 31. martā, neesot samērīgs attiecībā pret mērķa nozīmīgumu, kādu vēlas sasniegt ar šo aizliegumu;
—
īpašuma tiesību, kas noteiktas 1950. gada 4. novembrī Romā parakstītās Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas Papildprotokola 1. pantā, jo tajā ir noteikts, ka nevienam nedrīkst atņemt viņa īpašumu, izņemot, ja tas notiek sabiedrības interesēs un tādos apstākļos un ar tādiem nosacījumiem, kas noteikti ar likumu un atbilst vispārējiem starptautisko tiesību principiem;
—
starptautisko tiesību pārākuma principa, kas noteikts TRIPs līgumā, pārkāpums, īpaši šī līguma noteikumi par homonīmiem, kas noteikti minētā līguma 24. panta 6. punktā, un
—
konsekvences principa pārkāpums tiktāl, ciktāl TRIPs līguma piemērošana visās šī līguma līgumslēdzējas valstīs, izņemot Itālijas valsti, radītu nenormālas sekas, jo rastos situācija, ka Kopiena atzītu par likumīgu lietot nosaukumu “Tokay” Austrālijas vīniem, tajā skaitā to pārdošanai Kopienā, bet tajā pašā laikā nosaukuma “Tocai friulano” lietošana Itālijas vīniem, tieši otrādi, tiktu aizliegta.
35
Iesniedzējtiesa norāda, ka 2006. gada 28. jūlija dekrēta preambulā ir norādīts, ka, Regulas Nr. 753/2002 19. panta 2. punktā paredzētās atkāpes ietvaros, vīnogu šķirnes nosaukuma “Tocai friulano” izmantošana ir atļauta tikai, lai aprakstītu un noformētu noteiktus kvalitatīvos vīnus pārejas periodā, kas beidzas 2007. gada 31. martā, atbilstoši EK un Ungārijas līgumā par vīniem paredzētajiem noteikumiem.
36
Tā papildina, ka šajā preambulā ir arī apstiprināts, ka pēc šī perioda beigām, šī lietošana būs aizliegta, jo nosaukums “Tocai” var tikt sajaukts ar Ungārijas cilmes vietas nosaukumu “Tokaji”, kuru var lietot tikai Ungārijas ražotāji saskaņā ar iepriekš minēto Kopienu tiesisko regulējumu attiecībā uz vīnu apzīmējumu ģeogrāfiskās izcelsmes aizsardzību.
37
Saskaņā ar šīs pašas iesniedzējtiesas teikto šis noteikums tika pieņemts, lai gan Autonomais reģions iesniedza iesniegumu, lai valsts reģistrā vīnogulāju šķirnei “Tocai friulano B” pievienotu sinonīmu “Friulano B”, ko attiecīgie kvalitatīvo vīnu ražotāji identificēja kā unikālu un derīgu alternatīvu nosaukumam “Tocai friulano B”, kuru varētu izmantot uz šo vīnu etiķetēm, tā kā tas atļautu lietot vīnogulāja šķirnes nosaukumu, ar kuru var skaidri identificēt tradicionālo šī reģiona vietējas izcelsmes vīnu.
38
Iesniedzējtiesa norāda, ka, ņemot vērā šos apsvērumus, ar 2006. gada 28. jūlija dekrētu tika izlemts izņēmuma gadījumā atzīt sinonīmu “Friulano B” vīnogulāja šķirnei “Tocai friulano B”, lai to lietotu tikai attiecībā uz attiecīgo kvalitatīvo vīnu aprakstu un noformējumu, atbilstoši atkāpei, kas norādīta Regulas (EK) Nr. 753/200 19. panta 2. punktā.
39
Atbilstoši šīs tiesas ieskatiem no tā skaidri var redzēt, ka iepriekš minētais pasākums, par kuru strīdas kā par pārkāpumu, proti, par to, ka pēc 2007. gada 31. marta ir aizliegts lietot apzīmējumu “Tocai friulano” vai “Tocai italico”, izriet tieši no Kopienu tiesībām, proti, no EK un Ungārijas līguma par vīniem, kas norādīts Lēmumā 93/724/EK un Regulā Nr. 753/2002.
40
Iesniedzējtiesa uzskata, ka turpina pastāvēt pamatotas šaubas par šo Kopienu tiesību noteikumu interpretāciju, jo iepriekšējie Tiesas nolēmumi tika pieņemti, neņemot vērā šādus apstākļus:
—
stājoties spēkā Pievienošanās aktam, tam tieši nepārņemot minētās Kopienu tiesību normas, varētu zaudēt spēku EK un Ungārijas līgums par vīniem, piemērojot Vīnes konvencijas 59. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu;
—
tā kā šīs pašas Kopienu tiesību normas netika ierakstītas Pievienošanās aktā, pastāvot šaubas par Komisijas pilnvarām, kuras tā sev piešķīrusi, noteikt ierobežojumu laikā lietot apzīmējumu “Tocai friulano”, pamatojoties uz Regulas Nr. 753/2002 19. pantu;
—
tā kā Komisija Regulu Nr. 1429/2004 pieņēma pēc Ungārijas pievienošanās Eiropas Savienībai, tad EKL 34. panta 2. punkta otrajā daļā noteiktais diskriminācijas aizlieguma princips varētu nepieļaut minēto ierobežojumu laikā;
—
šis ierobežojums laikā tāpat iespējami pārkāpj Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas Papildprotokola 1. pantu, un
—
visbeidzot, pastāv arī iepriekšēji neapskatīti jautājumi saistībā ar TRIPs līguma piemērojamību.
41
Šādos apstākļos Tribunale amministrativo regionale del Lazio [Lacijas Reģionālā administratīvā tiesa], uzskatot, ka divām lietām, kuras tā izskata, ir vajadzīga atbilde uz noteiktiem jautājumiem par Kopienu tiesībām, nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus, kas bija formulēti identiski abās minētajās lietās:
“1)
Vai Līgums par Ungārijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai [..] jāinterpretē tādā nozīmē, ka, sākot no 2004. gada 1. maija, attiecībā uz Ungārijā un Kopienā ražotu vīnu apzīmējumiem ir attiecināmi tikai tie Kopienu tiesību noteikumi, kas minēti Regulā Nr. 1493/1999 un Regulā Nr. 753/2002, kuru groza Regula Nr. 1429/2004?
2)
Vai Regulas Nr. 1493/1999 52. pants ir atbilstošs tiesiskais pamats, pamatojoties uz kuru [..] Komisija var atcelt vīna apzīmējuma izmantošanu, šajā gadījumā apzīmējumu “Tocai friulano”, kas tiek attiecināts uz vīnogulāju šķirni, kura ir likumīgi ierakstīta attiecīgajā Itālijas valsts reģistrā un ir iekļauta attiecīgās Kopienas regulās?
3)
Vai EKL 34. panta 2. punkta otrajā daļā, kas [..] Kopienā aizliedz diskrimināciju starp lauksaimniecības preču ražotājiem un patērētājiem, ietverts aizliegums diskriminēt ražotājus un lietotājus, kas izmanto vienu no Regulas Nr. 753/2002 [II] pielikuma, kuru groza Regula Nr. 1429/2004, sarakstā minētajiem 122 vīna apzīmējumiem, proti, vīna apzīmējumu “Tocai friulano”, tiktāl, ciktāl tajā aizliegts turpināt lietot šo vīna apzīmējumu pēc 2007. gada 31. marta?
4)
Vai Komisijas Regulas Nr. 753/2002 19. panta 2. punkts, kas piešķir tiesības lietot vīnogulāju šķirnes apzīmējumus, kuri minēti šīs regulas [II] pielikumā, kuru groza Regula Nr. 1429/2004, jāinterpretē tādā nozīmē, ka ir iespējams uzskatīt un tiesiski atļaut pastāvēt homonīmijas gadījumiem, kas rodas starp vīnogulāju šķirņu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kuras attiecas uz [..] Kopienā ražotiem vīniem?
5)
Gadījumā, ja atbilde uz ceturto jautājumu ir apstiprinoša, vai EKL 34. panta 2. punkta otrā daļa, kas [..] Kopienā aizliedz diskrimināciju starp lauksaimniecības preču ražotājiem un patērētājiem, aizliedz Komisijai piemērot Regulā Nr. 753/2002 homonīmijas kritēriju tādā veidā, kas izriet no šīs regulas [II] pielikuma piemērošanas, proti, atzīstot par tiesisku lietot vairāku vīnogulāju šķirņu nosaukumus, kuros ietverti apzīmējumi, kuri ir pilnībā vai daļēji homonīmi ar vienādu skaitu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, bet neļauj atzīt par tiesisku lietot vienu no vīnogulāju šķirnes nosaukumiem, proti, “Tocai friulano”, kas Eiropas tirgū likumīgi tiek lietots jau vairākus gadsimtus?
6)
Vai Regulas Nr. 1493/1999 50. pants ir jāinterpretē tādā nozīmē, ka, piemērojot TRIPs līguma 23. un 24. pantā paredzētos noteikumus un it īpaši šī Līguma 24. panta 6. punktā paredzēto noteikumu saistībā ar homonīmiem vīnogulāju šķirņu apzīmējumiem, Eiropas Savienības Ministru padome un dalībvalstis, un a fortiori Komisija nevar pieņemt vai apstiprināt tādus pasākumus kā Komisijas Regulu Nr. 753/2002, kas attiecībā uz homonīmiem apzīmējumiem piedāvā dažādu attieksmi saistībā ar vīnu apzīmējumiem, kuriem, skatoties no homonīmijas viedokļa, ir vienas un tās pašas raksturiezīmes?
7)
Vai Regulas Nr. 1493/1999 preambulas 56. apsvērumā un 50. pantā minētā atsauksme uz TRIPs līguma 23. un 24. pantu padara tieši piemērojamu Kopienu tiesiskajā regulējumā, ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru, [šī līguma] 24. panta 6. punkta noteikumu, kas atļauj dalībvalstīm, kuras ir šī līguma dalībnieces, aizsargāt homonīmus apzīmējumus?”
42
Ar Tiesas priekšsēdētāja 2007. gada 26. marta rīkojumu lietas C-23/07 un C-24/07 rakstveida, mutvārdu procesā un galīgā sprieduma taisīšanai tika apvienotas.
Par prejudiciālajiem jautājumiem
Par pieņemamību
43
Komisija uzskata, ka prejudiciālo jautājumu lūgumi ir nepieņemami, jo tiem nav nozīmes pamata prāvas atrisinājumā.
44
[Komisija] apgalvo, ka Confcooperative u.c. lūdz atcelt 2006. gada 28. jūlija dekrētu, lai gan tas aprobežojas ar jaunas vīnogu šķirnes “Friulano” ieviešanu.
45
Taču, pat ja šo dekrētu atceltu, Itālijas ražotāji joprojām nevarētu lietot apzīmējumus “Tocai friulano” vai “Tocai italico”, jo šīs lietošanas aizliegums, kas ir spēkā kopš 2007. gada 1. aprīļa, ir noteikts citā dekrētā, proti, tajā, kas tika pieņemts 2002. gada 26. septembrī.
46
Tāpat prejudiciālo jautājumu lūgumi esot nepieņemami, jo iesniedzējtiesa neesot paskaidrojusi, kādēļ Tiesai lūgtā interpretācija ir nepieciešama pamata prāvas atrisināšanai.
47
Šādiem argumentiem nevar piekrist.
48
Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru uz jautājumiem par Kopienu tiesību interpretāciju, kurus valsts tiesa uzdevusi pašas noteiktajos tiesiskā regulējuma un faktisko apstākļu ietvaros, kuru precizitāte Tiesai nav jāpārbauda, attiecas atbilstības pieņēmums. Valsts tiesas iesniegto lūgumu Tiesa var noraidīt tikai tad, ja ir acīmredzams, ka lūgtajai Kopienu tiesību interpretācijai nav nekāda sakara ar pamata prāvas faktisko situāciju vai tās priekšmetu, vai arī gadījumos, kad izvirzītā problēma ir hipotētiska vai kad Tiesai nav zināmi faktiskie vai juridiskie apstākļi, kas nepieciešami, lai sniegtu noderīgu atbildi uz tai uzdotajiem jautājumiem (skat. īpaši 2007. gada 7. jūnija spriedumu apvienotajās lietās no C-222/05 līdz C-225/05 van der Weerd u.c., Krājums, I-4233. lpp., 22. punkts un tajā minētā judikatūra).
49
Šajā gadījumā, lai noskaidrotu, vai, kā to apgalvo Komisija, 2006. gada 28. jūlija dekrēta atcelšanas gadījumā Itālijas ražotāji joprojām nevarētu izmantot apzīmējumus “Tocai friulano” un “Tocai italico”, jo pat šajā gadījumā šādas lietošanas aizliegums, kāds ir paredzēts 2002. gada 26. septembra dekrētā, paliktu neskarts, ir jāpārbauda Itālijas tiesības, īpaši par divu attiecīgo dekrētu saistību, kas ir pārbaude, kuru var veikt vienīgi iesniedzējtiesa, nevis Eiropas Kopienu Tiesa, lai pārbaudītu pati savu kompetenci prejudiciālā nolēmuma procedūras ietvaros.
50
Turklāt, kā izriet no 2006. gada 28. jūlija dekrēta preambulas, kā to atgādina iesniedzējtiesa (šī rīkojuma 35.–38. punkts), jaunas vīnogulāju šķirnes ieviešana ar šo dekrētu izriet no fakta, ka apzīmējumu “Tocai friulano” un “Tocai italico” izmantošana ir aizliegta no 2007. gada 1. aprīļa. Tātad runa ir par pasākumiem, kas izskatās nesaraujami saistīti.
51
Tādējādi neizskatās, vismaz acīmredzami, ka lūgtajai Kopienu tiesību interpretācijai nav nekāda sakara ar pamata prāvu faktisko situāciju vai tās priekšmetu.
52
Attiecīgi atbilstības pieņēmumu, kas piemīt valstu tiesu prejudiciālā kārtā uzdotiem jautājumiem, neatspēko Komisijas izvirzītie argumenti (skat. īpaši iepriekš minēto spriedumu apvienotajās lietās van der Weerd, 22. un 23. punkts).
53
Līdz ar to Tiesai ir jāatbild uz prejudiciālajiem jautājumiem.
Par lietas būtību
54
Saskaņā ar Reglamenta 104. panta 3. punktu, proti, gadījumā, ja atbilde uz Tiesai uzdotu prejudiciālu jautājumu skaidri izriet no judikatūras vai par atbildi uz šādu jautājumu nav nekādu šaubu, Tiesa var izdot motivētu rīkojumu.
Par pirmo līdz piekto jautājumu
55
Uzskatot, ka atbilde uz pirmo līdz piekto jautājumu nerada nekādas šaubas, Tiesa atbilstoši Reglamenta 104. panta 3. punkta otrajai daļai informēja iesniedzējtiesu, ka Tiesa piedāvā par to lemt, izdodot motivētu rīkojumu, un aicināja ieinteresētās personas, kas minētas Eiropas Kopienu Tiesas Statūtu 23. pantā, sniegt savus iespējamos apsvērumus.
56
Confcooperative u.c., Autonomais reģions, Itālijas un Ungārijas valdības, kā arī Komisija atsaucās uz Tiesas uzaicinājumu. Ungārijas valdība un Komisija norādīja savās atbildēs, ka tās neiebilst pret to, ka Tiesa izdod motivētu rīkojumu. Confcooperative u.c., Autonomais reģions un Itālijas valdība atkārtoja argumentus, ko tie ir izvirzījuši savos rakstveida apsvērumos. Autonomais reģions lūdza, lai Tiesa nosaka tiesas sēdi. Tomēr šie apsvērumi nerada pamatu Tiesai atteikties no paredzētā procesa.
— Par pirmo jautājumu
57
No iesniedzējtiesas lēmumiem izriet, ka pirmais jautājums izriet no Confcooperative u.c., Autonomā reģiona un Itālijas valdības aizstāvētā viedokļa, saskaņā ar kuru Pievienošanās akts izbeidza EK un Ungārijas līgumu par vīniem attiecībā uz aizliegumu attiecīgajiem Itālijas ražotājiem izmantot nosaukumu “Tocai” pēc pārejas perioda, kas beidzas 2007. gada 31. martā.
58
Tas izrietot no fakta, ka vēlāk pieņemts līgums, kas ir Pievienošanās akts, neparedz, vismaz nepārprotami, šo aizliegumu. Līdz ar to atbilstoši Vīnes konvencijas 59. pantam tikai šis tiesību akts, kurš ir jāuzskata par vēlāk slēgtu līgumu un kura normas ir pretējas agrāk slēgtam līgumam, attiecoties uz šo jomu. Taču minētajā tiesību aktā neesot ietverts šāds aizliegums. Līdz ar to Itālijas un Ungārijas apzīmējumi varot līdzāspastāvēt.
59
Šim viedoklim nevar piekrist.
60
Būtībā, pat ja nosaukuma “Tocai” lietošanas aizliegums noteiktu Itālijas kvalitatīvo vīnu aprakstīšanai un noformēšanai pēc pārejas perioda, kas beidzas 2007. gada 31. martā, patiešām pirmoreiz ir minēts EK un Ungārijas līgumā par vīniem, tas pirms Pievienošanās akta spēkā stāšanās tika pārņemts Regulā Nr. 753/2002.
61
Šī regula, tajā skaitā minētais aizliegums, saskaņā ar Pievienošanās līguma 2. pantu ir Kopienu tiesību neatņemama sastāvdaļa.
62
Turklāt šī regula speciāli ir iekļauta minētā akta X pielikuma 5. sadaļas A. daļas 3. punktā.
63
Cita starpā šajā 3. punktā ir paredzēts, ka, atkāpjoties no Regulas Nr. 753/2002 II pielikuma, nosaukumu “Rizlingszilváni” kā šķirnes “Müller-Thurgau” sinonīmu ir atļauts lietot līdz 2008. gada 31. decembrim attiecībā uz Ungārijā ražotiem un ekskluzīvi Ungārijā izplatītiem vīniem.
64
Šīs atkāpes esamība apstiprina, ka Pievienošanās akts nekādā veidā neapstrīdēja minētā II pielikuma nepārtrauktību attiecībā uz apzīmējumu “Tocai friulano” un “Tocai italico” lietošanu.
65
Pēc Ungārijas Republikas pievienošanās Eiropas Savienībai Pievienošanās akts kā acquis communautaire sastāvdaļa integrēja Regulā Nr. 753/2002 paredzēto aizliegumu lietot terminu “Tocai”, lai aprakstītu un noformētu konkrētus Itālijas kvalitatīvos vīnus pēc pārejas perioda, kas beidzas 2007. gada 31. martā.
66
Šī aizlieguma nepārtrauktību pēc tam apstiprināja Regulas Nr. 1429/2004 un Nr. 382/2007.
67
Tas ir precīzi apkopots Regulas Nr. 382/2007 piektajā apsvērumā, kurā ir noteikts:
“Nosaukums “Tokaj” apzīmē noteiktā reģionā ražotu kvalitatīvu vīnu ar izcelsmi Ungārijas un Slovākijas pārrobežu reģionā, un tas ietilpst arī Itālijas un Francijas vīnogu šķirnes apzīmējumos “Tocai italico”, “Tocai friulano” un “Tokay Pinot gris”. Šo trīs vīnogu šķirņu apzīmējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes līdzāspastāvēšana ir ierobežota laikā — līdz 2007. gada 31. martam, un tā izriet no 1993. gada 23. novembra divpusēja nolīguma starp Eiropas Savienību un Ungārijas Republiku, kas kopš 2004. gada 1. maija ir daļa no aquis. No 2007. gada 1. aprīļa šos trīs vīnogu šķirņu apzīmējumus svītro no Komisijas Regulas (EK) Nr. 753/2002 II pielikuma, savukārt vīnogu šķirnes apzīmējumu “Tocai friulano” tagad aizvieto ar jaunu vīnogu šķirņu apzīmējumu “Friulano”.”
68
Tādēļ uz pirmo jautājumu ir jāatbild, ka Pievienošanās aktu ir jāinterpretē tādējādi, ka saskaņā ar šī akta 2. pantu Regulas Nr. 753/2002 normas, kas aizliedz izmantot nosaukumu “Tocai” noteiktu Itālijas kvalitatīvo vīnu aprakstīšanai un noformēšanai pēc pārejas perioda, kas beidzas 2007. gada 31. martā, ir Kopienu tiesību neatņemama sastāvdaļa 2004. gada 1. maijā, un pēc tam, kad [šīs normas] pārņēma ar Regulu Nr. 1429/2004, tās turpināja piemērot pēc [2004. gada 1. maija].
— Par otro jautājumu
69
Ar otro jautājumu iesniedzējtiesa jautā Tiesai, vai Komisija varēja juridiski pamatoties uz Regulas Nr. 1493/1999 52. pantu, lai atceltu vīnogulāju šķirnes apzīmējumu “Tocai friulano”.
70
Kā apgalvo iesniedzējtiesa, var rasties šaubas par Komisijas pilnvarām lemt par šo atcelšanu, jo tas neesot bijis paredzēts Pievienošanās aktā.
71
Šajā sakarā, kā jau tas tika teikts šī rīkojuma 68. punktā, Pievienošanās akts ir jāinterpretē tā, ka ir jāuzskata, ka saskaņā ar šī akta 2. pantu Regulas Nr. 753/2002 normas, kas aizliedz izmantot nosaukumu “Tocai” noteiktu Itālijas kvalitatīvo vīnu aprakstīšanai un noformēšanai pēc pārejas perioda, kas beidzas 2007. gada 31. martā, ir Kopienu tiesību neatņemama sastāvdaļa 2004. gada 1. maijā un tās turpināja piemērot pēc šī datuma pēc tam, kad [šīs normas] pārņēma ar Regulu Nr. 1429/2004.
72
No tā izriet, ka Pievienošanās akts neļauj apšaubīt Komisijas pilnvaras pieņemt minētās Regulas Nr. 753/2002 normas.
73
Tieši otrādi, šajā gadījumā Komisijas pilnvaras ir vēl mazāk apstrīdamas, jo, pieņemot Regulu Nr. 753/2002 un Nr. 1429/2004 normas par aizliegumu lietot nosaukumu “Tocai” noteiktu Itālijas kvalitatīvo vīnu aprakstīšanai un noformēšanai pēc pārejas perioda, kas beidzas 2007. gada 31. martā, tā ir tikai un vienīgi atkārtojusi jau divpusējā līgumā, proti, EK un Ungārijas līgumā par vīniem, paredzēto normu, kas pēc tam kā acquis communautaire tika pārņemta Pievienošanās aktā.
74
To apstiprina Regulas Nr. 753/2002 19. panta 2. punkta b) apakšpunkta redakcija, saskaņā ar kuru šīs regulas II pielikumā, kurā ir noteikts minētais aizliegums, uzskaitītos šķirņu nosaukumus var izmantot “saskaņā ar attiecīgo valstu un Kopienas noteikumiem, kas ir spēkā šīs regulas spēkā stāšanās dienā”.
75
Turklāt ir jākonstatē, ka no Regulu Nr. 753/2002 un Nr. 1429/2004 preambulām izriet, ka šie tiesību akti tika pieņemti, nevis pamatojoties uz Regulas Nr. 1493/1999 52. pantu, bet pamatojoties uz šīs regulas 53. pantu.
76
Saskaņā ar šī panta 1. punktu sīki izstrādātus noteikumus, kas jāievēro, ieviešot nodaļu, kurā atrodas šis pants, kura nosaukums ir “Konkrētu produktu apraksts, nosaukums, noformējums un aizsardzība”, pieņem saskaņā ar tā saukto vadības tipa komitoloģijas procedūru, kura noteikta Regulas Nr. 1493/1999 75. pantā, un jo īpaši reglamentē atkāpes, nosacījumus un atļaujas, kas paredzētas minētās regulas VII un VIII pielikumā.
77
Saskaņā ar Regulas Nr. 1493/1999 53. panta 2. punkta e) apakšpunktu pēc šīs komitoloģijas procedūras pieņem nosacījumus tās informācijas izmantošanai, kas minēta šīs regulas VII pielikuma B daļas 1. punktā.
78
Taču Regulas Nr. 1493/1999 VII pielikuma B daļas 1. punkta b) apakšpunktā speciāli ir noteikts, ka ar nosacījumiem, kas vēl jānosaka, tādu produktu etiķetes, kurus iegūst Kopienā, var papildināt ar noteiktu informāciju attiecībā uz galda vīniem ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un noteiktos apvidos ražotiem kvalitatīvajiem vīniem, īpaši vienas vai vairāku vīnogulāju šķirņu nosaukumus.
79
Ņemot vērā iepriekš minēto, uz otro jautājumu ir jāatbild, ka Regulas Nr. 1493/1999 53. pants ir pietiekams juridiskais pamats, lai Komisija varētu pieņemt Regulas Nr. 753/2002 noteikumus, kurus pārņem Regula Nr. 1429/2004, kas aizliedz izmantot nosaukumu “Tocai” noteiktu Itālijas kvalitatīvo vīnu aprakstīšanai un noformēšanai pēc pārejas perioda, kas beidzas 2007. gada 31. martā.
— Par trešo jautājumu
80
Attiecībā uz iespējamo EKL 34. panta 2. punkta otrās daļas pārkāpumu, kas esot ietverti Regulu Nr. 753/2002 un Nr. 1429/2004 noteikumos, kas aizliedz izmantot nosaukumu “Tocai” noteiktu Itālijas kvalitatīvo vīnu aprakstīšanai un noformēšanai pēc pārejas perioda, kas beidzas 2007. gada 31. martā, iesniedzējtiesa jautā Tiesai, vai šie noteikumi nav jāuzskata par diskriminējošiem tādēļ, ka tie no Regulas Nr. 753/2002 II pielikumā minētajiem 122 apzīmējumiem attiecas vienīgi uz Itālijas vīnogulāja apzīmējumu “Tocai friulano”.
81
No paša sākuma ir jākonstatē, ka šādus pasākumus, kuru avots arī ir EK un Ungārijas līgums par vīniem, proti, aizliegums izmantot vienas vīnogulāju šķirnes nosaukumu pēc trīspadsmit gadu pārejas perioda, kas beidzas 2007. gada 31. martā, piemēro Francijas vīnogulāju šķirnes apzīmējumam “Tokay Pinot gris”.
82
Attiecībā uz vīnogulāju šķirņu apzīmējumiem, kas ir līdzīgi Ungāru ģeogrāfiskās izcelsmes norādei “Tokaji” vai “Tokaj”, nemainīgi salīdzināmas situācijas strikti tiek risinātas vienādi.
83
Attiecībās ārpus Kopienas ietvariem turklāt var minēt, ka līgums starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par vīna tirdzniecību, kuru Kopienas vārdā noslēdza ar Padomes 2005. gada 20. decembra Lēmumu 2006/232/EK (OV 2006, L 87, 1. lpp.), arī nepieļauj šādu vīnogulāju šķirņu apzīmējumu lietošanu uz Eiropas Kopienā importētu Savienoto Valstu izcelsmes vīnu etiķetēm, šajā gadījumā pat neparedzot pārejas periodu.
84
Pamata lietā Regulu Nr. 753/2002 un Nr. 1429/2004 noteikumu avots ir divpusējais līgums. Kā atzīmē Komisija, līdzīgi pasākumi parasti ir noteikti virknē divpusējo līgumu par vīna tirdzniecību, kurus Kopiena ir noslēgusi ar trešām valstīm. Runa ir par pasākumiem, kas pakāpeniski tiek ieviesti, lai atrisinātu problēmas ar vīnu apzīmējumiem, kas rodas šo produktu tirdzniecības ietvaros.
85
Savos rakstiskajos apvērumos Confcooperative u.c., Autonomais reģions un Itālijas valdība apgalvo, ka pamata lietā Regulu Nr. 753/2002 un Nr. 1429/2004 noteikumi piešķir nepamatotu priekšrocību Ungārijas apzīmējumam “Tokaj” uz Itālijas apzīmējumu “Tocai friulano” un “Tocai italico” rēķina, kas tādējādi tiek diskriminēti.
86
Taču šajā sakarā ir jāatgādina, kā to arī norādījusi Tiesa iepriekš minētā sprieduma lietā Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia un ERSA no 88. līdz 97. un 108. punktā, ka attiecīgie apzīmējumi neatrodas līdzīgā situācijā.
87
Būtībā ir skaidrs, ka Itālijas apzīmējumi “Tocai friulano” un “Tocai italico” atbilst vīnogu vai vīnogulāju šķirnes nosaukumam, bet Ungāru apzīmējuma “Tokaj” pamatā ir ģeogrāfiskās izcelsmes norāde.
88
Šis apstāklis turklāt izšķiroši atšķir izskatāmo lietu no prāvas, kurā taisīts 1994. gada 18. maija spriedums lietā C-309/89 Codorniu/Padome (Recueil, I-1853. lpp., 28., 33. un 34. punkts), uz kuru atsaucas Itālijas valdība.
89
Priekšrocība, kas ir piešķirta ģeogrāfiskās izcelsmes norādei attiecībā pret līdzīgu vīnogulāja nosaukumu, turklāt saskan ar Regulas Nr. 753/2002 19. panta noteikumiem un šī panta sistēmu kopumā.
90
Būtībā saskaņā ar minētā panta 1. punkta c) apakšpunktu vīnogulāja nosaukums nedrīkst atrasties uz vīna etiķetēm, ja tas ietver ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kuru izmanto, lai apzīmētu kvalitatīvos vīnus. Aizliegums izmantot šādu nosaukumu tātad ir vispārīgs noteikums.
91
Saskaņā ar šī paša panta 2. punkta b) apakšpunktu tikai, “atkāpjoties” no šī vispārīgā noteikuma, var izmantot [vīnogulāju šķirnes] nosaukumu un tikai saskaņā ar attiecīgo valstu un Kopienas noteikumiem, kas ir spēkā šīs Regulas Nr. 753/2002 spēkā stāšanās dienā.
92
Ņemot vērā iepriekš minēto, uz trešo jautājumu ir jāatbild, ka EKL 34. panta 2. punkta otrā daļa pieļauj Regulas Nr. 753/2002 noteikumus, kurus pārņem Regula Nr. 1429/2004, kas aizliedz izmantot nosaukumu “Tocai” noteiktu Itālijas kvalitatīvo vīnu aprakstīšanai un noformēšanai pēc pārejas perioda, kas beidzas 2007. gada 31. martā.
— Par ceturto jautājumu
93
Ar ceturto jautājumu iesniedzējtiesa jautā, vai Regulas Nr. 753/2002 19. panta 2. punkts, kas piešķir tiesības lietot vīnogulāju šķirnes apzīmējumus, kas minēti šīs regulas II pielikumā, jāinterpretē tādā nozīmē, ka ir iespējams uzskatīt un tiesiski atļaut pastāvēt homonīmu nosaukumu gadījumiem, kas rodas starp vīnogulāju šķirņu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Kopienā ražotiem vīniem.
94
Šajā sakarā no šī rīkojuma 87.–89. punkta var secināt, ka no Regulas Nr. 753/2002 19. panta 1. punkta c) apakšpunkta izriet vispārīgs noteikums, ka vīnogulāja nosaukums nedrīkst atrasties uz vīna etiķetēm, ja tas ietver ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, lai apzīmētu kvalitatīvo vīnu, un, tikai atkāpjoties no šī noteikuma, šī paša panta 2. punkta b) apakšpunktā ir paredzēts, ka [vīnogulāju šķirnes] nosaukumu var izmantot tikai saskaņā ar attiecīgo valstu un Kopienas noteikumiem, kas ir spēkā minētās regulas spēkā stāšanās dienā.
95
Tādēļ uz ceturto jautājumu ir jāatbild, ka Regulas Nr. 753/2002 19. panta 2. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tas pieļauj Regulas Nr. 753/2002 noteikumus, kurus pārņem Regula Nr. 1429/2004, kas aizliedz izmantot nosaukumu “Tocai” noteiktu Itālijas kvalitatīvo vīnu aprakstīšanai un noformēšanai pēc pārejas perioda, kas beidzas 2007. gada 31. martā.
96
Tā kā piektais jautājums ir uzdots vienīgi gadījumā, ja atbilde uz ceturto jautājumu ir apstiprinoša, tad uz to nav jāatbild.
Par sesto un septīto jautājumu
— Par sesto jautājumu
97
Ar savu sesto jautājumu iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai Regulas Nr. 1493/1999 50. pants ir jāinterpretē tādā nozīmē, ka, piemērojot TRIPs līguma 23. un 24. panta noteikumus un it īpaši šī līguma 24. panta 6. punkta noteikumu saistībā ar homonīmiem vīnogulāju šķirņu apzīmējumiem, nevar pieņemt tādus pasākumus, kādi ir paredzēti Regulā Nr. 753/2002, tikmēr, kamēr tie homonīmu apzīmējumu jomā paredz dažādu attieksmi saistībā ar vīnu apzīmējumiem, kuriem, skatoties no homonīmijas viedokļa, ir vienas un tās pašas raksturiezīmes.
98
Atbildi uz šo jautājumu var skaidri secināt no Tiesas judikatūras.
99
Būtībā, kā to norādījusi Tiesa iepriekš minētā sprieduma lietā Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia un ERSA 88.–97. un 108. punktā, Itālijas apzīmējumi “Tocai friulano” un “Tocai italico” atbilst vienas vīnogu vai vīnogulāju šķirnes nosaukumam, un pretēji ungāru apzīmējumiem “Tokaj” vai “Tokaji” minētie Itālijas apzīmējumi nav ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.
100
Minētā sprieduma lietā Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia un ERSA 115. punktā Tiesa nolēma, ka TRIPs līguma 22.–24. pants ir jāinterpretē tā, ka gadījumā, kāds ir pamata prāvā, kas ir saistīts ar homonīmiju starp trešās valsts ģeogrāfisko norādi un nosaukumu, kurā ietverts vīnogulāja šķirnes nosaukums, kas lietots, lai aprakstītu un noformētu noteiktus Kopienu vīnus, kuri no tām ražoti, šīs tiesību normas nenosaka to, ka turpmāk ir jābūt iespējamam šo nosaukumu lietot, lai gan ir divdaļīgs nosacījums, ka attiecīgie ražotāji to iepriekš ir lietojuši vai nu labticīgi, vai vismaz 10 gadus pirms 1994. gada 15. aprīļa un ka tajā ir skaidri jānorāda valsts, reģions vai vieta, kurā tika ražoti aizsargājamie vīni, — tā, lai patērētāji nevar kļūdīties.
101
Īpaši, kas attiecas uz TRIPs līguma 24. panta 6. punktu, Tiesa tāpat iepriekš minētā sprieduma lietā Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia un ERSA 113. punktā nolēma, ka šī tiesību norma atļauj tostarp Kopienai kā PTO dalībniecei piemērot minētā līguma tiesību normas attiecībā uz jebkuras PTO dalībnieces ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vīna nozares produktiem, kuriem attiecīgā norāde ir identiska ar parasto vīnogu šķirnes nosaukumu, kas pastāv dalībvalsts teritorijā dienā, kad stājās spēkā PTO līgums.
102
Tā paša sprieduma 114. punktā Tiesa secināja, ka minētais noteikums, tāpat kā TRIPs līguma 24. panta 4. punkta noteikums, piešķir tiesības un nevis uzliek pienākumu Kopienai noteikt aizsardzību Kopienu vīnogu vai vīnogulāju šķirnei, it īpaši, ja tā ir homonīma ar trešā valstī ražotā vīna ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.
103
Līdz ar to uz sesto jautājumu ir jāatbild tādējādi, ka Regulas Nr. 1493/1999 50. pants ir jāinterpretē tādā nozīmē, ka, piemērojot TRIPs līguma 23. un 24. panta noteikumus un it īpaši šī līguma 24. panta 6. punkta noteikumus, tie neliedz pieņemt tādus pasākumus, kādus paredz Regulas Nr. 753/2002 noteikumi, kurus pārņem Regula Nr. 1429/2004, kas aizliedz izmantot nosaukumu “Tocai” noteiktu Itālijas kvalitatīvo vīnu aprakstīšanai un noformēšanai pēc pārejas perioda, kas beidzas 2007. gada 31. martā.
104
Ņemot vērā šo atbildi, vairs nav jāatbild uz septīto jautājumu, jo tas attiecas uz iespējamo TRIPs līguma 22.–24. panta tiešo ietekmi un ir atbilstīgs tikai, pieņemot, ka Regula Nr. 753/2002, kas aizliedz izmantot nosaukumu “Tocai” noteiktu Itālijas kvalitatīvo vīnu aprakstīšanai un noformēšanai pēc pārejas perioda, kas beidzas 2007. gada 31. martā, varētu būt nesaderīga ar TRIPs līguma minētajiem noteikumiem tiktāl, ciktāl tie paredzētu, ka homonīmijas gadījumā nākotnē varētu turpināt lietot abus nosaukumus.
105
No atbildes uz sesto jautājumu un īpaši no šī rīkojuma 102. punkta izriet, ka šāds pieņēmums netika apstiprināts pamata prāvās attiecībā uz EK un Ungārijas līguma par vīniem normu, kuru pārņēma Regula Nr. 753/2002, kas reglamentē homonīmijas gadījumus starp Ungārijas ģeogrāfisko norādi un Itālijas apzīmējumu, kurā ietverts vīnogulāja šķirnes nosaukums, kas lietots, lai aprakstītu un noformētu noteiktus Kopienu vīnus.
Par tiesāšanās izdevumiem
106
Attiecībā uz lietas dalībniekiem šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Tiesāšanās izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto lietas dalībnieku tiesāšanās izdevumi, nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (otrā palāta) nospriež:
1)
Akts par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās Eiropas Savienībai nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā, ir jāinterpretē tādējādi, ka atbilstoši šī akta 2. pantam Komisijas 2002. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 753/2002, ar ko paredz konkrētus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 piemērošanai attiecībā uz konkrētu vīna nozares produktu aprakstu, apzīmējumu, noformējumu un aizsardzību, normas, kas aizliedz izmantot nosaukumu “Tocai” noteiktu Itālijas kvalitatīvo vīnu, kas ražoti noteiktā reģionā, aprakstīšanai un noformēšanai pēc pārejas perioda, kas beidzas 2007. gada 31. martā, ir Kopienu tiesību neatņemama sastāvdaļa 2004. gada 1. maijā, un pēc tam, kad [šīs normas] pārņēma ar Komisijas 2004. gada 9. augusta Regulu (EK) Nr.1429/2004, kas grozīja Regulu Nr. 753/2002, tās turpināja piemērot pēc [2004. gada 1. maija];
2)
Padomes 1999. gada 17. maija Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju 53. pants ir pietiekams juridiskais pamats, lai Eiropas Kopienu Komisija varētu pieņemt Regulas Nr. 753/2002 noteikumus, kurus pārņem Regula Nr. 1429/2004, kas aizliedz izmantot nosaukumu “Tocai” noteiktu Itālijas kvalitatīvo vīnu, kas ražoti noteiktā reģionā, aprakstīšanai un noformēšanai pēc pārejas perioda, kas beidzas 2007. gada 31. martā;
3)
EKL 34. panta 2. punkta otrā daļa pieļauj Regulas Nr. 753/2002 normas, kuras ir pārņemtas Regulā Nr. 1429/2004, kas aizliedz izmantot nosaukumu “Tocai” noteiktu Itālijas kvalitatīvo vīnu, kas ražoti noteiktā reģionā, aprakstīšanai un noformēšanai pēc pārejas perioda, kas beidzas 2007. gada 31. martā;
4)
Regulas Nr. 753/2002 19. panta 2. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tas pieļauj Regulas Nr. 753/2002 normas, kuras ir pārņemtas Regulā Nr. 1429/2004, kas aizliedz izmantot nosaukumu “Tocai” noteiktu Itālijas kvalitatīvo vīnu, kas ražoti noteiktā reģionā, aprakstīšanai un noformēšanai pēc pārejas perioda, kas beidzas 2007. gada 31. martā;
5)
Regulas Nr. 1493/1999 50. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka, piemērojot Līguma par ar tirdzniecību saistītām intelektuālā īpašuma tiesībām, kas ietverts 1.C pielikumā Līgumam par Pasaules tirdzniecības organizācijas (PTO) izveidošanu, kurš 1994. gada 15. aprīlī parakstīts Marakešā un apstiprināts ar Padomes 1994. gada 22. decembra Lēmumu 94/800/EK par daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtā (no 1986. gada līdz 1994. gadam) panākto nolīgumu slēgšanu Eiropas Kopienas vārdā jautājumos, kas ir tās kompetencē, 23. un 24. panta normas un it īpaši šī līguma 24. panta 6. punkta normas neliedz pieņemt tādus pasākumus, kādus paredz Regulas Nr. 753/2002 normas, kuras ir pārņemtas Regulā Nr. 1429/2004, kas aizliedz izmantot nosaukumu “Tocai” noteiktu Itālijas kvalitatīvo vīnu, kas ražoti noteiktā reģionā, aprakstīšanai un noformēšanai pēc pārejas perioda, kas beidzas 2007. gada 31. martā.
[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda — itāļu.