62023CJ0021_RES
Byla C‑21/23
ND
prieš
DR
(Bundesgerichtshof prašymas priimti prejudicinį sprendimą)
2024 m. spalio 4 d. Teisingumo Teismo (didžioji kolegija) sprendimas
„Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Asmens duomenų apsauga – Reglamentas (ES) 2016/679 – VIII skyrius – Teisių gynimo būdai – Vaistininko vykdoma prekyba vaistais internetinėje platformoje – Šio vaistininko konkurento civilinių bylų teismuose pareikštas ieškinys, grindžiamas nesąžiningos komercinės veiklos draudimu dėl to, kad tas vaistininkas pažeidė šiame reglamente numatytas pareigas – Locus standi – 4 straipsnio 15 punktas ir 9 straipsnio 1 ir 2 dalys – Direktyva 95/46/EB – 8 straipsnio 1 ir 2 dalys – Sąvoka „sveikatos duomenys“ – Tokių duomenų tvarkymo sąlygos“
Fizinių asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis – Reglamentas 2016/679 – Teisių gynimo būdai – Nebaigtinis pobūdis – Nacionalinės teisės aktai, pagal kuriuos reglamente nustatytų pareigų pažeidimu įtariamo asmens konkurentas gali pareikšti ieškinį civilinių bylų teismuose, remdamasis nesąžiningos komercinės veiklos draudimu – Leistinumas
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 2016/679 77–80 straipsniai)
(žr. 53–57, 60, 62–73 punktus ir rezoliucinės dalies 1 punktą)
Fizinių asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis – Reglamentas 2016/679 – Sąvoka „sveikatos duomenys“ – Užsakant vaistus pateikiama informacija apie vaistinės valdytojo, parduodančio tokius vaistus internetinėje platformoje, klientus – Šių klientų vardas, pavardė, pristatymo adresas ir informacija, reikalinga vaistams individualizuoti – Įtraukimas – Vaistų, kuriems nereikalingas gydytojo receptas, pardavimas – Poveikio nebuvimas
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 2016/679 4 straipsnio 1 ir 15 punktai ir 9 straipsnio 1 dalis; Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46 8 straipsnio 1 dalis)
(žr. 84, 88–91 punktus ir rezoliucinės dalies 2 punktą)
Fizinių asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis – Reglamentas 2016/679 – Specialių kategorijų asmens duomenų tvarkymas – Draudimas – Nukrypti leidžiančios nuostatos
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 2016/679 53 konstatuojamoji dalis, 9 straipsnio 1 ir 2 dalys; Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46 8 straipsnio 1 ir 2 dalys)
(žr. 86, 87, 92 ir 93 punktus)
Santrauka
Gavus Bundesgerichtshof (Aukščiausiasis Federalinis Teismas, Vokietija) prašymą priimti prejudicinį sprendimą Teisingumo Teismo didžioji kolegija išdėstė savo poziciją dėl teisių gynimo priemonių duomenų apsaugos srityje sistemos pobūdžio ir apimties (
1
), taip pat dėl sąvokos „sveikatos duomenys“ (
2
).
ND ir DR yra du fiziniai asmenys, kurių kiekvienas valdo po vieną vaistinę Vokietijoje. Nuo 2017 m. ND interneto platformoje „Amazon-Marketplace“ prekiauja vaistais, kuriais gali prekiauti tik vaistinės. Užsisakydami vaistus internetu ND klientai turi pateikti informaciją, kaip antai vardą, pavardę, pristatymo adresą ir informaciją, būtiną šiems vaistams individualizuoti.
Remdamasis Vokietijos teise nesąžiningos konkurencijos srityje (
3
) DR pareiškė nacionaliniuose civilinių bylų teismuose ND ieškinį dėl veiksmų nutraukimo. DR nurodė, kad ND vykdoma prekyba vaistais yra nesąžininga veikla, nes buvo pažeisti teisiniai reikalavimai dėl išankstinio kliento sutikimo tvarkyti jo sveikatos duomenis.
Žemesnės instancijos teismams patenkinus ieškinį, ND pateikė kasacinį skundą prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui, o šis savo ruožtu nutarė, kad būtina kreiptis į Teisingumo Teismą su prašymu priimti prejudicinį sprendimą.
Savo sprendime Teisingumo Teismas padarė išvadą, kad BDAR nustatyta teisių gynimo priemonių sistema yra nebaigtinė, ir pripažino, kad pagal šį reglamentą valstybėms narėms nedraudžiama nacionalinėje teisėje numatyti galimybę tariamo minėto reglamento materialinių nuostatų pažeidėjo konkurentams ginčyti tokį pažeidimą teisme kaip nesąžiningą komercinę veiklą. Be to, jis patikslino sąvokos „sveikatos duomenys“ ribas.
Teisingumo Teismo vertinimas
Pirma, Teisingumo Teismas pažymėjo, kad nors BDAR VIII skyriuje konkrečiai nenumatyta atvira sąlyga, pagal kurią valstybėms narėms būtų aiškiai leidžiama konkurentams numatyti tokią teisių gynimo priemonę, vis dėlto iš šio VIII skyriaus nuostatų teksto ir konteksto matyti, kad Sąjungos teisės aktų leidėjas nenorėjo jos pašalinti. Tokį aiškinimą patvirtina BDAR siekiami tikslai.
Iš tiesų ieškinys dėl veiksmų nutraukimo, kurį konkurentas pareiškia įmonei remdamasis nesąžiningos komercinės veiklos draudimu dėl tariamo BDAR materialinių nuostatų pažeidimo, nedaro jokios žalos nei šiame reglamente numatytai teisių gynimo priemonių sistemai, nei tikslui užtikrinti nuoseklų fizinių asmenų apsaugos lygį visoje Sąjungoje ir išvengti, kad skirtumai trukdytų laisvam asmens duomenų judėjimui vidaus rinkoje.
Esant šioms aplinkybėms Teisingumo Teismas patikslino, kad toks ieškinys, nors ir netiesiogiai, gali būti grindžiamas tų pačių BDAR nuostatų, kuriomis gali būti grindžiamas duomenų subjektų arba juos atstovaujančios asociacijos pateiktas skundas ar pareikštas ieškinys, pažeidimu (
4
). Vis dėlto, skirtingai nuo BDAR numatytų teisių gynybos būdų, konkurento pareikštu ieškiniu dėl veiksmų nutraukimo siekiama ne apsaugoti duomenų subjektų pagrindines teises ir laisves tvarkant jų asmens duomenis, o užtikrinti sąžiningą konkurenciją, be kita ko, šio konkurento naudai.
Be to, konkurentui suteikta galimybė pareikšti tokį ieškinį civilinių bylų teismuose remiantis nesąžiningos komercinės veiklos draudimu papildo BDAR nustatytas teisių gynimo priemones, kurios yra visiškai išsaugomos ir kuriomis visada gali pasinaudoti duomenų subjektai ir prireikus šiems asmenims atstovaujančios asociacijos. Konkrečiai kalbant, teisių gynimo priemonių koegzistavimas duomenų apsaugos ir konkurencijos teisės srityse nekelia pavojaus vienodam minėto reglamento taikymui.
Tai, kad kiti asmenys nei duomenų subjektai ar įstaigos, organizacijos ir asociacijos gali remtis BDAR materialinėmis nuostatomis, netrukdo pasiekti tikslo užtikrinti nuoseklų fizinių asmenų apsaugos lygį visoje Sąjungoje ir išvengti, kad skirtumai trukdytų laisvam asmens duomenų judėjimui vidaus rinkoje. Net jei valstybės narės tokios galimybės nenumatytų, duomenų apsaugos įgyvendinimas Sąjungoje nebūtų fragmentiškas, nes BDAR materialinės nuostatos vienodai taikomos visiems duomenų valdytojams, o jų laikymasis užtikrinamas šiame reglamente numatytomis teisių gynimo priemonėmis.
Dėl tikslo užtikrinti veiksmingą duomenų subjektų apsaugą tvarkant jų asmens duomenis ir dėl BDAR materialinių nuostatų veiksmingumo Teisingumo Teismas pažymėjo, kad nors tariamo asmens duomenų apsaugos pažeidėjo konkurento pareikštu ieškiniu dėl veiksmų nutraukimo siekiama ne šio tikslo, o užtikrinti sąžiningą konkurenciją, vis dėlto jis neabejotinai prisideda prie šių nuostatų laikymosi, taigi ir prie duomenų subjektų teisių stiprinimo bei aukšto lygio apsaugos užtikrinimo. Be to, toks konkurento ieškinys dėl veiksmų nutraukimo, kaip ir vartotojų teisių gynimo asociacijų ieškinys, gali būti ypač veiksmingas užtikrinant tokią apsaugą, nes jis gali užkirsti kelią dideliam duomenų subjektų teisių pažeidimų tvarkant jų asmens duomenis skaičiui (
5
).
Taigi Teisingumo Teismas konstatavo, kad BDAR nuostatos, susijusios su teisių gynimo priemonių sistema, turi būti aiškinamos taip, kad pagal jas nedraudžiamos nacionalinės teisės nuostatos, kuriomis (kartu su priežiūros institucijų, atsakingų už šio reglamento priežiūrą ir taikymą, įgaliojimais imtis veiksmų ir kartu su duomenų subjektų galimybėmis pareikšti ieškinį) tariamo asmens duomenų apsaugos pažeidėjo konkurentams suteikiama teisė pareikšti ieškinį civilinių bylų teismuose dėl minėto reglamento pažeidimo remiantis nesąžiningos komercinės veiklos draudimu.
Antra, dėl sąvokos „sveikatos duomenys“ Teisingumo Teismas konstatavo, kad į šią sąvoką patenka duomenys, kuriuos klientas pateikia interneto platformoje užsakydamas vaistų, kuriais gali prekiauti tik vaistinės. Iš tiesų šie duomenys lyginami ar dedukcijos būdu gali atskleisti informaciją apie duomenų subjekto (
6
) sveikatos būklę, nes šis užsakymas reiškia, kad turi būti nustatytas ryšys tarp vaisto, jo terapinių indikacijų ar naudojimo ir fizinio asmens, kurio tapatybė nustatyta arba gali būti nustatyta pagal tokius požymius, kaip šio asmens vardas ir pavardė arba pristatymo adresas.
Be to, Teisingumo Teismas nusprendė, kad šiuo klausimu neturi reikšmės tai, jog užsakytiems vaistams parduoti nereikia gydytojo recepto, todėl jie gali būti skirti ne juos užsakiusiam klientui, o tretiesiems asmenims. Taigi tuo atveju, kai elektroninės platformos naudotojas pateikia asmens duomenis užsakydamas vaistų, kuriuos gali parduoti tik vaistinės ir kuriems parduoti nereikia gydytojo recepto, šių duomenų tvarkymas, kurį atlieka vaistinės valdytojas, parduodantis šiuos vaistus per šią internetinę platformą, turi būti laikomas sveikatos duomenų (
7
) tvarkymu, nes toks duomenų tvarkymas atskleidžia informaciją apie fizinio asmens sveikatos būklę, nesvarbu, ar ši informacija susijusi su šiuo naudotoju, ar su bet kuriuo kitu asmeniu, dėl kurio jis pateikia užsakymą (
8
).
Iš tiesų aiškinimas, kuriuo remiantis būtų daromas skirtumas atsižvelgiant į atitinkamų vaistų rūšį ir tai, ar jais prekiauti reikalingas gydytojo receptas, neatitiktų aukšto fizinių asmenų pagrindinių laisvių ir teisių (ypač jų privataus gyvenimo tvarkant jų asmens duomenis) apsaugos lygio tikslo. Toks aiškinimas prieštarautų Direktyvos 95/46 8 straipsnio 1 dalies ir BDAR 9 straipsnio 1 dalies tikslui užtikrinti didesnę apsaugą nuo duomenų tvarkymo, kuris dėl ypatingo tvarkomų duomenų jautrumo gali labai stipriai suvaržyti pagrindines teises į privataus gyvenimo gerbimą ir asmens duomenų apsaugą (
9
). Vadinasi, informacija, kurią klientai pateikia internetu užsisakydami vaistų, kuriais gali prekiauti tik vaistinės ir kuriems parduoti nereikia gydytojo recepto, yra sveikatos duomenys, net jei tik tikėtina, bet neabsoliučiai aišku, kad šie vaistai skirti juos užsakiusiems klientams.
Teisingumo Teismas pridūrė, kad negalima atmesti galimybės, kad net tuo atveju, kai tokie vaistai užsakomi kitiems asmenims nei minėti klientai, galima nustatyti šių asmenų tapatybę ir padaryti išvadas apie jų sveikatos būklę. Taip galėtų būti, pavyzdžiui, tuo atveju, kai nagrinėjami vaistai pristatomi ne į kliento, kuris juos užsisakė, gyvenamąją vietą, o į kito asmens gyvenamąją vietą arba kai, neatsižvelgiant į pristatymo adresą, klientas savo užsakyme arba su juo susijusiuose pranešimuose nurodė kitą asmenį, kurio tapatybė gali būti nustatyta, pavyzdžiui, savo šeimos narį.
Galiausiai Teisingumo Teismas pažymėjo, kad aplinkybė, jog pagrindinėje byloje nagrinėjama informacija yra sveikatos duomenys, netrukdo jų tvarkyti, be kita ko, valdant sveikatos priežiūros paslaugas ir sistemas, jeigu tenkinama viena iš šiuo klausimu nustatytų sąlygų (
10
). Taip visų pirma gali būti tuo atveju, kai duomenų subjektas duoda aiškų sutikimą, kad būtų atliekama viena ar daugiau su minėtais asmens duomenimis susijusių duomenų tvarkymo operacijų, kurių konkrečios savybės ir tikslai jam buvo pateikti tiksliai, išsamiai ir lengvai suprantama forma. Be to, toks duomenų tvarkymas gali būti leidžiamas, kai duomenis tvarkyti būtina siekiant užtikrinti sveikatos priežiūrą remiantis Sąjungos arba valstybės narės teise arba pagal sutartį su sveikatos priežiūros specialistu.
(
1
)	2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016, p. 1; toliau – BDAR).
(
2
)	Ši sąvoka numatyta 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 281, 1995, p. 31; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 13 sk., 15 t., p. 355) 8 straipsnio 1 dalyje ir BDAR 9 straipsnio 1 dalyje.
(
3
)	Pagrindinės bylos aplinkybėms taikytinos redakcijos 2004 m. liepos 3 d.Gesetz gegen den unlauteren Wettbewerb (Kovos su nesąžininga konkurencija įstatymas; BGBl. 2004 I, p. 1414).
(
4
)	BDAR 77–80 straipsniai.
(
5
)	Šiuo klausimu žr. 2022 m. balandžio 28 d. Sprendimą Meta Platforms Ireland (C-319/20, EU:C:2022:322, 74 ir 75 punktus).
(
6
)	Kaip jis suprantamas pagal BDAR 4 straipsnio 1 punktą.
(
7
)	Kaip jie suprantami pagal Direktyvos 95/46 8 straipsnio 1 dalį ir BDAR 9 straipsnio 1 dalį.
(
8
)	Šiuo klausimu žr. 2023 m. liepos 4 d. Sprendimą Meta Platforms ir kt. (Bendrosios socialinio tinklo naudojimo sąlygos) (C-252/21, EU:C:2023:537, 73 punktas).
(
9
)	Žr. 2022 m. rugpjūčio 1 d. Sprendimą Vyriausioji tarnybinės etikos komisija (C-184/20, EU:C:2022:601, 126 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
(
10
)	Direktyvos 95/46 8 straipsnio 2 dalyje ir BDAR 9 straipsnio 2 dalyje nustatytos sąlygos.