62013CJ0132_LT
Šalys
Sprendimo motyvai
Rezoliucinė dalis
Šalys
Byloje C‑132/13
dėl Landgericht Köln
(Vokietija) 2013 m. kovo 12 d. sprendimu, kurį Teisingumo Teismas gavo 2013 m. kovo 18 d., pagal SESV 267 straipsnį pateikto prašymo priimti prejudicinį sprendimą byloje
Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs eV Frankfurt am Main
prieš
ILME GmbH
TEISINGUMO TEISMAS (šeštoji kolegija),
kurį sudaro kolegijos pirmininkas A. Borg Barthet, teisėjai E. Levits (pranešėjas) ir M. Berger,
generalinė advokatė E. Sharpston,
posėdžio sekretorė A. Impellizzeri, administratorė,
atsižvelgęs į rašytinę proceso dalį ir įvykus 2014 m. sausio 29 d. posėdžiui,
išnagrinėjęs pastabas, pateiktas:
– Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs, atstovaujamos Rechtsanwalt
H.-J. Ruhl ir Rechtsanwalt M. Bohner,
– ILME GmbH, atstovaujamos Rechtsanwalt U. Blumenröder,
– Europos Komisijos, atstovaujamos M. Noll-Ehlers ir G. Zavvos,
atsižvelgęs į sprendimą, priimtą susipažinus su generalinio advokato nuomone, nagrinėti bylą be išvados,
priima šį
Sprendimą
Sprendimo motyvai
1. Prašymas priimti prejudicinį sprendimą susijęs su tam tikrų 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/95/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su elektrotechniniais gaminiais, skirtais naudoti tam tikrose įtampos ribose, suderinimo (OL L 374, p. 10) nuostatų aiškinimu.
2. Šis prašymas buvo pateiktas nagrinėjant Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs eV Frankfurt am Main
(Kovos su nesąžininga konkurencija centras, Frankfurtas prie Maino, toliau – Zentrale ) ir ILME GmbH ginčą dėl pramoninės paskirties daugiapolių kištukinių jungčių žymėjimo ženklu CE.
Teisinis pagrindas
Direktyva 2006/95
3. Direktyvos 2006/95 1 straipsnyje nurodyta elektrotechninio gaminio sąvoka apima bet kokį gaminį, skirtą naudoti esant kintamos srovės įtampai nuo 50 V iki 1 000 V ir nuolatinės srovės įtampai – nuo 75 V iki 1 500 V.
4. Šios direktyvos 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta:
„Valstybės narės privalo imtis visų reikiamų priemonių siekdamos užtikrinti, kad į rinką būtų pateikiami tik tie elektrotechniniai gaminiai, kurie, būdami sukonstruoti pagal [Europos Sąjungoje] taikomą gerą saugos reikalavimų inžinerinę praktiką, tinkamai įrengti, prižiūrimi bei naudojami pagal paskirtį, kuriai pagaminti, nekelia pavojaus žmonių, naminių gyvūnų saugumui arba turtui.“
5. Šios direktyvos 8 straipsnio 1 dalyje nustatyta:
„Prieš pateikiant elektrotechninius gaminius į rinką, jie paženklinami 10 straipsnyje numatytu ženklu [CE], liudijančiu apie jų atitiktį šios direktyvos nuostatoms, įskaitant IV priede nurodytą atitikties įvertinimo procedūrą.“
6. Šios direktyvos 10 straipsnio 1 dalies tekstas yra toks:
„[Sąjungoje] įsisteigęs gamintojas ar jo įgaliotasis atstovas III priede nurodytu ženklu [CE] paženklina elektrotechninius gaminius, o jei tai neįmanoma, – pakuotę, instrukciją ar garantijos liudijimą – tokiu būdu, kad jis būtų matomas, lengvai įskaitomas ir neištrinamas.“
7. Direktyvos 2006/95 II priede išvardijami elektrotechniniai gaminiai ir reiškiniai, neįeinantys į šios direktyvos taikymo sritį.
8. III priede apibūdinamas ženklas CE ir EB atitikties deklaracijos sudedamosios dalys.
9. Šios direktyvos IV priede išvardijama elektrotechninių gaminių vidaus kontrolės tvarka.
Reglamentas (EB) Nr. 765/2008
10. 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 765/2008, nustatančio su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus ir panaikinančio Reglamentą (EEB) Nr. 339/93 (OL L 218, p. 30), 30 straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatyta:
„3. Ženklindamas arba pasirūpindamas, kad būtų žymima ženklu CE, gamintojas nurodo, kad jis prisiima atsakomybę dėl gaminio atitikties visiems taikytiniems atitinkamuose derinamuosiuose [Sąjungos] teisės aktuose, kuriuose įtvirtinamos nuostatos dėl žymėjimo šiuo ženklu, nustatytiems reikalavimams.
4. Ženklas CE yra vienintelis ženklas, nurodantis gaminio atitiktį susijusių derinamųjų [Sąjungos] teisės aktų, kuriuose numatomas žymėjimas šiuo ženklu, taikomiems reikalavimams.“
Direktyvos 2006/95/EB taikymo gairės
11. 2007 m. rugpjūčio mėn. Europos Komisija parengė Direktyvos 2006/95/EB taikymo gaires (toliau – taikymo gaires).
12. Taikymo gairių 8 išnašoje nustatyta:
„Direktyvoje sąvoka „elektrotechninis gaminys“ neapibrėžta, todėl ji turi būti aiškinama taip, kaip ji suprantama tarptautiniuose dokumentuose. Tarptautiniame elektrotechninių terminų žodyne Tarptautinė elektrotechnikos komisija (IEC) elektrotechnikos gaminio sąvoką apibrėžia kaip „gaminį, skirtą elektros energijos gamybai, konvertavimui, perdavimui, paskirstymui ar naudojimui, kaip antai mašininiai įrenginiai, transformatoriai, kontrolės ir valdymo prietaisai, matavimo instrumentai, apsaugos prietaisai, kabeliai, elektros prietaisai.“
13. Šių gairių 9 punkte aiškinama, kad ir elektrotechninio gaminio pagrindiniams komponentams gali būti taikoma Direktyva 2006/95, jei sauga, kaip ji suprantama pagal šią direktyvą, gali būti įvertinta dar prieš juos sukonstruojant į „elektrotechninį gaminį“, jei patys „pagrindiniai komponentai“ laikomi „elektrotechniniais gaminiais.
14. Šiame punkte patikslinama, kad tiek tam tikrų tipų elektrotechninių detalių, sukurtų siekiant jas inkorporuoti kaip komponentus, tiek pagrindinių komponentų kituose elektrotechniniuose prietaisuose sauga daugiausia priklauso nuo to, kaip šios detalės integruojamos į galutinį gaminį. Pagal taikymo gairių 13 išnašą prie šios elektrotechninių detalių kategorijos pirmiausia priklauso aktyvūs komponentai, kaip antai integriniai grandynai, tranzistoriai, diodai, elektros srovės lygintuvai, triodai, tiristoriai su išjungimo galimybe (GTO), IGTB tranzistoriai ir optiniai puslaidininkiai, taip pat pasyvūs elementai, tokie kaip kondensatoriai, induktoriai, rezistoriai ir filtrai, ir elektromagnetiniai komponentai, kaip antai ryšio elementai, į prietaisą integruoti mechaninės apsaugos elementai, relės su jungtimis spausdintai plokštei ( printed circuit board ) ir mikrojungtys.
Pagrindinė byla ir prejudicinis klausimas
15. ILME GmbH Vokietijoje prekiauja ILME SpA
pagamintomis Italijoje daugiapolėmis kištukinėmis jungtimis.
16. Kištukinių jungčių komponentus pasirenka pats klientas atsižvelgdamas į savo poreikius. Klientas, gavęs skirtingus komponentus, pats juos surenka.
17. Kištukinių jungčių korpusai žymimi ženklu CE, kaip numatyta Direktyvos 2006/95 III priede. Tačiau dėl šio ženklinimo padaryta EB atitikties deklaracija susijusi ne su korpusuose esančiomis jungtimis, bet su šiais korpusais.
18. Zentrale
manymu, žymėjimas ženklu CE nepateisinamas, jei jis išimtinai susijęs su korpusais ir juo nesuteikiama jokių garantijų dėl surenkamų jungčių saugos. Toks ženklinimas gali suklaidinti vartotoją, ir tai tokiomis aplinkybėmis, kokios nagrinėjamos šioje byloje, pažeistų nacionalines taisykles, kuriomis draudžiama nesąžininga konkurencija.
19. Kadangi pagal nacionalinės teisės aktus, kuriais perkeliama Direktyva 2006/95, visi elektrotechniniai gaminiai turi būti žymėjimas ženklu CE, reikia išsiaiškinti, ar pagrindinėje byloje nagrinėjami korpusai priskirtini prie šių gaminių.
20. Gavęs Zentrale prašymą teismui uždrausti atlikti atitinkamus veiksmus ir manydamas, kad ginčo pagrindinėje byloje išsprendimas priklauso nuo šios direktyvos aiškinimo, Landgericht Köln
nusprendė pateikti Europos Sąjungos Teisingumo Teismui šį prejudicinį klausimą:
„Ar Direktyvos [2006/95] 1, 8 ir 10 straipsniai ir II–IV priedai turi būti aiškinami taip, kad korpusai, kaip pramoninės paskirties daugiapolės kištukinės jungties komponentai, neturi būti žymimi ženklu CE?“
Teisingumo Teismo atsakymas
21. Savo klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės klausia, ar Direktyvos 2006/95 1 straipsnis turi būti aiškinamas taip, kad pramoninės paskirties daugiapolių kištukinių jungčių korpusai, kaip antai nagrinėjami pagrindinėje byloje, patenka į „elektrotechninių gaminių“ sąvoką, kaip ji suprantama pagal šią nuostatą, ir todėl turi būti žymimi ženklu CE.
22. Iš karto primintina, kad tokiomis aplinkybėmis ženklu CE gali būti ženklinami tik tie gaminiai, dėl kurių tai konkrečiai numatyta Sąjungos suderinimo teisės aktuose, ir negali būti ženklinami jokie kiti gaminiai. Bet koks kitoks sprendimas galėtų sukelti painiavą dėl šio ženklo reikšmės (2010 m. spalio 21 d. Sprendimo Latchways ir Eurosafe Solutions, C‑185/08, Rink. p. I‑9989, 63 punktas).
23. Remiantis Direktyvos 2006/95 8 straipsnio 1 dalimi, elektrotechniniai gaminiai turi būti žymimi ženklu EC.
24. Tačiau konstatuotina, kad šioje direktyvoje „elektrotechninio gaminio“ sąvoka nėra apibrėžta. Viena vertus, direktyvos 1 straipsnyje nurodomos įtampos, kokiai esant šis gaminys turi būti naudojamas, ribos. Kita vertus, jos II priede išvardyti elektrotechninių reiškinių tipai, neįeinantys į Direktyvos 2006/95 taikymo sritį.
25. Atsižvelgdama į tai, kad elektrotechninių gaminių sąvoka nebuvo apibrėžta, Komisija taikymo gairių 8 išnašoje daro išvadą, kad ji turi būti aiškinama taip, kaip ji suprantama tarptautiniuose dokumentuose.
26. Šioje išnašoje ji konkrečiai remiasi Tarptautinės elektrotechnikos komisijos parengtame tarptautiniame elektrotechnikos terminų žodyne pateikiama sąvoka, kurioje elektrotechninis gaminys apibrėžiamas kaip „gaminys, skirtas elektros energijos gamybai, konvertavimui, perdavimui, paskirstymui ar naudojimui“.
27. Šiuo atveju iš sprendimo dėl prašymo priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad pagrindinėje byloje nagrinėjami korpusai yra pramoninės paskirties daugiapolių kištukinių jungčių komponentai, nes jie sudaro išorinį apvalkalą. Šiuo požiūriu korpusai atlieka pagrindinę funkciją, t. y. juos įžeminus užtikrinama atskirų kabelių tarpusavio ir išorės fizinė ir elektros izoliacija.
28. Atsižvelgiant į šias charakteristikas, darytina išvada, kad pagrindinėje byloje nagrinėjami korpusai patenka į „elektrotechninių gaminių“ sąvoką, kaip jie suprantami pagal Direktyvą 2006/95, nes jie atlieka ne vien estetinę ir jų turinio apsaugos funkcijas, bet ir užtikrina saugų elektros elementų sujungimą ir taip prisideda prie elektros energijos perdavimo.
29. Taigi, jei šie korpusai atitinka šioje direktyvoje numatytus saugos reikalavimus, jie turi būti žymimi ženklu CE.
30. Tačiau prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas šiuos korpusus priskiria prie elektrotechninių prietaisų, t. y. pramoninės paskirties daugiapolių kištukinių jungčių, komponentų.
31. Zentrale mano, kad šių nagrinėjamų korpusų kaip komponentų atitiktis saugos reikalavimams negali būti patikrinta prieš visiškai surenkant daugiapoles kištukines jungtis.
32. Šiuo klausimu pažymėtina, kad pagal Reglamento Nr. 765/2008 30 straipsnio 3 ir 4 dalis, žymėdamas ženklu CE, kuris yra vienintelis ženklas, nurodantis gaminio atitiktį atitinkamuose derinamuosiuose Sąjungos teisės aktuose, kuriuose numatomas žymėjimas šiuo ženklu, nustatytiems reikalavimams, šio gaminio gamintojas nurodo, jog jis prisiima atsakomybę už minėto gaminio atitiktį minėtiems reikalavimams.
33. Direktyvos 2006/95/EB 2 straipsnio 1 dalyje iš esmės primenama, kad rinkai gali būti pateikiami tik tie elektrotechniniai gaminiai, kurie nekelia pavojaus žmonių ar turto saugumui.
34. Taigi ženklu CE negali būti ženklinamas komponentas, kuris yra elektrotechninis gaminys, kurio sauga iš esmės priklauso nuo to, kaip jis inkorporuojamas į galutinį elektrotechninį gaminį. Iš tiesų, tokiomis aplinkybėmis, pirma, kadangi šio komponento kokybė neleidžia iš anksto spręsti dėl elektrotechninio gaminio, į kurį jis buvo inkorporuotas, saugos, tokio komponento žymėjimas ženklu CE gali suklaidinti šio prietaiso naudotoją. Be to, dėl tokio inkorporavimo gali pakisti iš anksto konstatuota komponento, taip pat elektrotechninio prietaiso, į kurį šis komponentas laikomas inkorporuotu, atitiktis saugos reikalavimams.
35. Šiuo klausimu, pirma, pažymėtina, kad jei elektrotechninis gaminys, kaip komponentas, turi būti inkorporuotas į elektrotechninį prietaisą, turi savybių, dėl kurių jis gali būti kontroliuojamas pagal saugos reikalavimus, darytina išvada, kad žymėjimas ženklu CE yra pateisinamas.
36. Pagrindinėje byloje prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas turi patikrinti, ar, atsižvelgiant pirmiausia į tai, kad pagrindinėje byloje nagrinėjami korpusai leidžia izoliuoti kabelius vieną nuo kito ir jungtis nuo išorinio poveikio panaudojant įžeminimo mechanizmą, šie korpusai gali būti veiksmingai atskirai patikrinami, neatsižvelgiant į tai, ar jie buvo inkorporuoti į kitą elektrotechninį gaminį laikantis saugos reikalavimų.
37. Be to, kalbant apie riziką, kad toks korpusų ženklinimas gali suklaidinti vartotojus, iš prašymo priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad pagrindinėje byloje nagrinėjamos jungtys tiekiamos kaip atskiros detalės, kurias naudotojas turi pats surinkti. Taigi, korpuso ženklinimas negali būti suprantamas kaip susijęs su visa jungtimi.
38. Antra, primintina, kad remiantis Direktyvos 2006/95 2 straipsniu, elektrotechninių gaminių atitiktis saugos reikalavimams vertinama atsižvelgiant į tai, ar jie tinkamai įrengti, prižiūrimi ir naudojami pagal paskirtį.
39. Atsižvelgiant, pirma, į tai, kad pagrindinėje byloje nagrinėjami korpusai atitinka saugos reikalavimus, kuriais remiantis jie buvo kontroliuojami, ir, antra, į tai, kad jų tinkamas įrengimas ir naudojimas pagal paskirtį daugiapolėse kištukinėse jungtyse negali turėti įtakos jų atitikčiai šiems reikalavimams, jų panaudojimas kaip elektrotechninio gaminio komponento negali paneigti jų priskyrimo prie „elektrotechninių gaminių“.
40. Iš to, kas pasakyta, matyti, kad į prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo klausimą reikia atsakyti taip: Direktyvos 2006/95 1 straipsnis turi būti aiškinamas taip, kad tokie pramoninės paskirties daugiapolių kištukinių jungčių korpusai, kaip antai nagrinėjami pagrindinėje byloje, patenka į sąvoką „elektrotechniniai gaminiai“, kaip ji suprantama pagal šią nuostatą, ir todėl turi būti žymimi ženklu CE, jei jų tinkamas įrengimas ir naudojimas pagal paskirtį negali turėti jokios įtakos jų atitikčiai saugos reikalavimams, pagal kuriuos jie buvo kontroliuojami.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
41. Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.
Rezoliucinė dalis
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (šeštoji kolegija) nusprendžia:
2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/95/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su elektrotechniniais gaminiais, skirtais naudoti tam tikrose įtampos ribose, suderinimo, 1 straipsnis turi būti aiškinamas taip, kad tokie pramoninės paskirties daugiapolių kištukinių jungčių korpusai, kaip antai nagrinėjami pagrindinėje byloje, patenka į sąvoką „elektrotechniniai gaminiai“, kaip ji suprantama pagal šią nuostatą, ir todėl turi būti žymimi ženklu CE, jei jų tinkamas įrengimas ir naudojimas pagal paskirtį negali turėti jokios įtakos jų atitikčiai saugos reikalavimams, pagal kuriuos jie buvo kontroliuojami.