62016CO0497
A BÍRÓSÁG VÉGZÉSE (nyolcadik tanács)
2017. március 2. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal — A Bíróság eljárási szabályzatának 199. cikke — Kábítószer‑prekurzorok — 273/2004/EK rendelet — A 2. cikk a) pontja — A »jegyzékben szereplő anyag« fogalma — Gyógyszerek kizárása — 2001/83/EK irányelv — Az 1. cikk 2. pontja — A »gyógyszer« fogalma — Efedrint és pszeudoefedrint tartalmazó gyógyszerek — 111/2005/EK rendelet — A 2. cikk a) pontja — A »jegyzékben szereplő anyag« fogalma — Melléklet — Az efedrint vagy pszeudoefedrint tartalmazó gyógyszerek bennfoglaltsága — A 273/2004/EK rendelet hatályára gyakorolt hatás hiánya”
A C‑497/16. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Nejvyšší soud (legfelsőbb bíróság, Cseh Köztársaság) a Bírósághoz 2016. szeptember 16‑án érkezett, 2016. augusztus 25‑i határozatával terjesztett elő az előtte
Juraj Sokáč ellen folytatott büntetőeljárásban,
A BÍRÓSÁG (nyolcadik tanács),
tagjai: M. Vilaras tanácselnök, M. Safjan és D. Šváby (előadó) bírák,
főtanácsnok: M. Szpunar,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a Bíróság eljárási szabályzata 99. cikkének megfelelően, indokolt végzéssel kerül sor,
meghozta a következő
Végzést
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a 2013. november 20‑i 1258/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL 2013. L 330., 21. o.) módosított, a kábítószer‑prekurzorokról szóló, 2004. február 11‑i 273/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2004. L 47., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 8. kötet, 46. o.; a továbbiakban: 273/2004 rendelet) 2. cikke a) pontjának értelmezésére vonatkozik.
2
E kérelmet a Juraj Sokáč ellen az általa elkövetett kábítószerrel kapcsolatos bűntettek és vétségek miatt indult eljárás keretében terjesztették elő.
Jogi háttér
Az uniós jog
A 2001/83 irányelv
3
A 2004. március 31‑i 2004/27/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL 2004. L 136., 34. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 34. kötet, 262. o.) módosított, az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6‑i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2001. L 311., 67. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 27. kötet, 69. o.; a továbbiakban: 2001/83 irányelv) 1. cikke 2. pontjának szövege a következő:
„Ennek az irányelvnek az alkalmazásában:
2.
Gyógyszer:
a)
bármely anyag, vagy azok kombinációja, amelyet emberi betegségek kezelésére vagy megelőzésére készítenek; vagy
b)
azok az anyagok vagy anyagok kombinációi, amelyek farmakológiai, immunológiai vagy metabolikus hatások kiváltása révén az ember valamely élettani funkciójának helyreállítása, javítása vagy módosítása, illetve az orvosi diagnózis felállítása érdekében alkalmazhatók;”
A 273/2004 rendelet
4
A 273/2004 rendelet 1. cikke a következőképpen rendelkezik:
„E rendelet összehangolt intézkedéseket határoz meg a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott előállítása során gyakran felhasznált egyes anyagok Unión belüli ellenőrzésére és felügyeletére az ilyen anyagok tiltott célra való eltérítésének megakadályozása céljából.”
5
E rendelet 2. cikkének a) pontja a „jegyzékben szereplő anyag” fogalmát úgy határozza meg, hogy az „az I. mellékletben felsorolt valamennyi anyag, amely kábítószerek vagy pszichotróp anyagok tiltott előállítására használható, ideértve az ilyen anyagokat tartalmazó keverékeket és természetes termékeket is; nem tartoznak ide a jegyzékben szereplő anyagot tartalmazó olyan keverékek és természetes termékek, amelyek összetétele nem teszi lehetővé az ilyen anyagok könnyű felhasználását vagy közvetlenül alkalmazható, illetve gazdaságosan megvalósítható módon történő kinyerését, valamint a [2001/83] irányelv 1. cikke 2. pontjában meghatározott gyógyszerek és a [2001. november 6‑i, az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről szóló] 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [(HL 2001. L 311., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 27. kötet, 3. o.)] 1. cikke 2. pontjában meghatározott állatgyógyászati készítmények”.
6
E fogalommeghatározás a 273/2004 rendeletnek a 2013. december 30‑án hatályba lépett 1258/2013 rendelet általi módosításából származik. Ez utóbbi (4) preambulumbekezdése szerint:
„E rendelet pontosítja a jegyzékben szereplő anyag fogalommeghatározását: e tekintetben a »gyógyszerészeti készítmény« kifejezés – amelyet az Egyesült Nemzetek 1988. december 19‑én Bécsben elfogadott, kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott kereskedelme elleni egyezményéből vettek át – törlendő, mivel arra az uniós jogi aktusok vonatkozó terminológiája, azaz a »gyógyszer« fogalma már kiterjed. Ezenfelül az »egyéb készítmények« kifejezés törlendő, mivel az az említett fogalommeghatározásban már használt »keverék« kifejezést ismétli.”
7
A 273/2004 rendelet I. melléklete – beleértve eredeti változatát is – tartalmazza az e rendelet 2. cikkének a) pontja szerinti „jegyzékben szereplő anyagok” kimerítő felsorolását, amely anyagok között az 1. kategóriában szerepel az efedrin és a pszeudoefedrin.
A 111/2005 rendelet
8
A 2013. november 20‑i 1259/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL 2013. L 330., 30. o.) módosított, a kábítószer‑prekurzoroknak az Unió és harmadik országok közötti kereskedelme nyomon követésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2004. december 22‑i 111/2005/EK tanácsi rendelet (HL 2005. L 22, 1. o.; a továbbiakban: 111/2005 rendelet) 1. cikkének első albekezdése kimondja:
„Ez a rendelet bizonyos, a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott előállításához gyakran használt anyagoknak […] az Unió és harmadik országok közötti kereskedelme nyomon követésére vonatkozó szabályokat állapít meg az ilyen anyagok eltérítésének megakadályozása céljából. Ezt a rendeletet a behozatalra, a kivitelre és a közvetítő tevékenységekre kell alkalmazni.”
9
E rendelet 2. cikkének a) pontja a „jegyzékben szereplő anyag” fogalmát úgy határozza meg, hogy az „a mellékletben felsorolt valamennyi anyag, amely kábítószerek vagy pszichotróp anyagok tiltott előállítására használható, ideértve az ilyen anyagokat tartalmazó keverékeket és természetes termékeket is; nem tartoznak ide a jegyzékben szereplő anyagot tartalmazó olyan keverékek és természetes termékek, amelyek összetétele nem teszi lehetővé az ilyen anyagok könnyű felhasználását vagy közvetlenül alkalmazható, illetve gazdaságosan megvalósítható módon történő kinyerését, valamint a [2001/83] irányelv 1. cikke 2. pontjában meghatározott gyógyszerek és a [2001/82] irányelv 1. cikke 2. pontjában meghatározott állatgyógyászati készítmények, kivéve a mellékletben szereplő gyógyszereket és állatgyógyászati készítményeket”.
10
A 111/2005 rendelet melléklete – beleértve eredeti változatát is – tartalmazza az e rendelet 2. cikkének a) pontja szerinti „jegyzékben szereplő anyagok” kimerítő felsorolását, amely anyagok között az 1. kategóriában szerepel az efedrin és a pszeudoefedrin.
11
Az 1259/2013 rendelet (2), (3) és (7) preambulumbekezdése kimondja:
„(2)
A gyógyszerekkel való kereskedelem nem esik ellenőrzés alá a kábítószer‑prekurzorokra vonatkozó jelenlegi uniós ellenőrzési rendszer keretében, mivel a jegyzékben szereplő anyag fogalommeghatározása jelenleg nem foglalja magában a gyógyszereket.
(3)
A Bizottság jelentése rámutatott, hogy az efedrint és pszeudoefedrint tartalmazó gyógyszereket a nemzetközi ellenőrzés alá eső efedrin és pszeudoefedrin helyettesítőjeként eltérítik, és az Unión kívül kábítószerek tiltott előállítására használják fel. A Bizottság ezért azt javasolta, hogy szigorítsák meg az Unió vámterületéről kivitt vagy azon áthaladó, efedrint és pszeudoefedrint tartalmazó gyógyszerekkel folytatott nemzetközi kereskedelem ellenőrzését annak érdekében, hogy meg lehessen akadályozni azoknak a kábítószerek vagy pszichotróp anyagok tiltott előállítása céljára történő eltérítését.
[…]
(7)
Azokat a gyógyszereket és állatgyógyászati készítményeket […], amelyek efedrint és pszeudoefedrint tartalmaznak, úgy kell ellenőrzés alá vonni, hogy az ne akadályozza törvényes kereskedelmüket. E célból egy új (4.) kategóriát kell felvenni a 111/2005/EK rendelet mellékletébe, amelybe azok a gyógyszerek tartoznak, amelyek tartalmaznak bizonyos jegyzékben szereplő anyagokat.”
12
A 1259/2013 rendelet hatálybalépése óta a 111/2005 rendelet melléklete a jegyzékben szereplő anyagok új kategóriáját tartalmazza, vagyis a 4. kategóriát, amely „az efedrint vagy annak sóit tartalmazó gyógyszerek[re] és állatgyógyászati készítmények[re]”, valamint „a pszeudo‑efedrint vagy annak sóit tartalmazó gyógyszerek[re] és állatgyógyászati készítmények[re]” vonatkozik.
A cseh jog
13
A büntető törvénykönyv 283. cikkének (1) bekezdése előírja:
„Aki engedély nélkül kábítószert vagy pszichoaktív anyagot, kábítószert vagy pszichoaktív anyagot tartalmazó készítményt, prekurzort vagy mérget előállít, importál, az ország területére behoz, onnan kivisz, szállít, hozzáférést elősegít, árul vagy más személynek átad, vagy egy másik személy javára elrejt, egy évtől öt évig terjedő szabadságvesztéssel vagy pénzbüntetéssel büntetendő.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
14
2015. augusztus 20‑i ítéletével az Obvodní soud pro Prahu 7 (prágai 7. kerületi bíróság, Cseh Köztársaság) J. Sokáčot bűnösnek találta egyrészt a nemzeti hatóságok határozata végrehajtásának akadályozása és a kiutasítás végrehajtásának megakadályozása vétségében, másrészt a cseh büntető törvénykönyv értelmében vett kábítószerek, pszichoaktív anyagok és mérgek tiltott előállítása és ezen anyagokat érintő ügyletek lebonyolítása bűntettében. Következésképpen, összesen két év szabadságvesztésre ítélték, és négy évre kiutasították a Cseh Köztársaság területéről. Kényszerintézkedésként a J. Sokáč birtokában lévő 120 tabletta Nurofen Stopgrip nevű gyógyszert is lefoglalták.
15
A 273/2004 rendelet 2. cikkének a) pontja szerinti „jegyzékben szereplő anyag” fogalommeghatározásának nyelvi elemzését követően az Obvodní soud pro Prahu 7 (prágai 7. kerületi bíróság) megállapította, hogy a 2001/83 irányelv értelmében vett „gyógyszerek” kábítószer‑prekurzoroknak minősülnek, amennyiben az e rendelkezés szerinti „jegyzékben szereplő anyagot” tartalmaznak. E célból a 111/2005 rendeletre hivatkozott, amely kifejezetten a hatálya alá vonja az efedrint és pszeudoefedrint tartalmazó gyógyszereket. Ebből azt a következtetést vonta le, hogy a 273/2004 rendelet szerinti „jegyzékben szereplő anyag” fogalmát is úgy kell értelmezni, hogy az többek között az efedrint és pszeudoefedrint tartalmazó gyógyszerekre vonatkozik, annak ellenére, hogy e rendeletnek a jegyzékben szereplő anyagokat felsoroló melléklete önmagában kifejezetten nem tartalmazza ezeket a gyógyszereket.
16
2015. október 15‑i ítéletével a Městský soud v Praze (prágai városi bíróság, Cseh Köztársaság) megváltoztatta az Obvodní soud pro Prahu 7 (prágai 7. kerületi bíróság) határozatát, egyfelől abban a részében, amelyben ez utóbbi határozat J. Sokáčnak a kábítószerek, pszichoaktív anyagok és mérgek tiltott előállítása és ezen anyagokat érintő ügyletek lebonyolítása vádpontjában való bűnösségével kapcsolatban tett nyilatkozatára vonatkozik, másfelől pedig a büntetésről és a kényszerintézkedésről szóló részében. Azonban J. Sokáčcsal szemben ugyanazon büntetéseket szabta ki, mint az Obvodní soud pro Prahu 7 (prágai 7. kerületi bíróság), a büntető törvénykönyv ugyanazon rendelkezései alapján, mint amelyeket e bíróság alkalmazott.
17
J. Sokáč felülvizsgálati kérelemmel élt a Městský soud v Praze (prágai városi bíróság) ítéletével szemben a kérdést előterjesztő bíróság, a Nejvyšší soud (legfelsőbb bíróság, Cseh Köztársaság) előtt, amelynek alapjaként többek között azt állítja, hogy a kényszerintézkedés által érintett termék, a pszeudoefedrint tartalmazó Nurofen Stopgrip nevű gyógyszer nem minősül a 273/2004 irányelv értelmében vett kábítószer‑prekurzornak, és nem tartozik e rendelet hatálya alá. Így a Městský soud v Praze (prágai városi bíróság) tévesen alapította álláspontját e rendeletre, amikor J. Sokáčot kábítószer‑prekurzor birtoklásában bűnösnek nyilvánította.
18
Ezzel összefüggésben a kérdést előterjesztő bíróság megjegyzi egyfelől, hogy a 111/2005 rendelet hatálya különbözik a 273/2004 rendelet hatályától, és másfelől, hogy ha a 111/2005 rendelet az efedrint és pszeudoefedrint tartalmazó gyógyszerekkel kapcsolatos kivételt ír elő, ez a kivétel azonban hiányzik a 273/2004 rendeletből.
19
Továbbá a kérdést előterjesztő bíróság megállapítja, hogy a 273/2004 rendelet 2. cikke a) pontjának a különböző, szlovák, német, angol és lengyel nyelvű változataiból nem derül ki, hogy az ilyen anyagot tartalmazó gyógyszerek „kábítószer‑prekurzoroknak” minősíthetők.
20
E körülmények között a Nejvyšší soud (legfelsőbb bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„A [2001/83] irányelvben meghatározott gyógyszerek esetében, melyek a [273/2004 rendelet] szerinti, „jegyzékben szereplő anyagokat” tartalmaznak, úgy lehet‑e tekinteni, hogy azok e rendelet 2. cikkének a) pontja alapján kizártak a rendelet hatálya alól az Európai Unió Bíróságának a [2015. február 15‑iM. és társai ítélet (C‑627/13 és C‑2/14, EU:C:2015:59)] alapján, még azt követően is, hogy e rendelkezést az 1258/2013 rendelet módosította, és figyelembe véve azt a tényt, hogy a [111/2005 rendelet] 2. cikkének a) pontja az efedrint és pszeudoefedrint tartalmazó gyógyszereket a hatálya alá vonja?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
21
Kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 2001/83 irányelv 1. cikkének 2. pontja értelmében vett „gyógyszerek”, amelyek a 273/2004 rendeletben meghatározott olyan „jegyzékben szereplő anyagokból” állnak, mint az efedrin és a pszeudoefedrin, az 1258/2013 és az 1259/2013 rendelet hatálybalépését követően továbbra sem tartoznak‑e a 273/2004 rendelet hatálya alá.
22
Eljárási szabályzatának 99. cikke értelmében, ha a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra terjesztett kérdés azonos egy olyan kérdéssel, amelyről a Bíróság már határozatot hozott, vagy az ilyen kérdésre a válasz egyértelműen levezethető az ítélkezési gyakorlatból, vagy ha az előzetes döntéshozatalra elé terjesztett kérdésre adandó válasz nem enged teret semmilyen észszerű kétségnek, a Bíróság az előadó bíró javaslatára és a főtanácsnok meghallgatását követően az eljárás során bármikor indokolt végzéssel határozhat.
23
A jelen ügyben ezt a rendelkezést kell alkalmazni.
24
A Bíróságnak már meg kellett határoznia a 273/2004, valamint a 111/2005 rendelet eredeti változata szerinti „jegyzékben szereplő anyag” fogalmának terjedelmét. Mivel e fogalom meghatározása e rendeletekben megegyezik, a Bíróság úgy ítélte meg, hogy a 2001/83 irányelv szerinti „gyógyszerek”, amelyek a 273/2004 rendelet I. mellékletében szereplő anyagot tartalmaznak, nem tartoznak a 273/2004, illetőleg a 111/2005 rendelet 2. cikkének a) pontja értelmében vett „jegyzékben szereplő anyag” fogalma alá (lásd ebben az értelemben: 2015. február 5‑iM. és társai ítélet, C‑627/13 és C‑2/14, EU:C:2015:59, 63. és 67. pont).
25
A 273/2004 rendelet 2. cikkének a) pontjában és a 111/2005 rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt „jegyzékben szereplő anyagok” fogalommeghatározás e rendelkezések 1258/2013, illetőleg 1259/2013 rendelet általi módosításának eredménye.
26
E módosítások lényegében a következők. Először is meghatározásra került, hogy a „jegyzékben szereplő anyagok” olyan anyagok, amelyek felhasználhatók kábítószerek vagy pszichotróp anyagok tiltott előállítására. Másodszor az említett fogalommeghatározás azóta nem foglalja magában a 2001/82 irányelv szerinti „állatgyógyászati készítményeket” sem. Harmadszor az ugyanezen fogalommeghatározás hatálya alól kizárt anyagok címén törölték többek között a „gyógyszerészeti készítményeket” és az „egyéb készítményeket”, mivel ezek már a „gyógyszerek” fogalmának hatálya tartoznak, vagy az e fogalommeghatározásban már használt „keverék” kifejezést ismétlik. Negyedszer, az uniós jogalkotó megváltoztatta a „jegyzékben szereplő anyagok” fogalma alól kizárt különböző termékek felsorolásának sorrendjét.
27
Mindazonáltal, különösen ami a 111/2005 rendeletet illeti, annak az 1259/2013 rendelet általi módosítását követően a 2. cikkének a) pontja – a 273/2004 rendelethez hasonlóan – kizárja „a [2001/82] irányelv 1. cikke 2. pontjában meghatározott állatgyógyászati készítményeket”, „kivéve [azonban] a mellékletben szereplő gyógyszereket és állatgyógyászati készítményeket”. A 111/2005 rendelet mellékletében felsorolt, a „jegyzékben szereplő anyagok” listáját egy új 4. kategóriával is kiegészítették, amely magában foglalja „az efedrint vagy annak sóit tartalmazó gyógyszerek[et] és állatgyógyászati készítmények[et]”, valamint „a pszeudo‑efedrint vagy annak sóit tartalmazó gyógyszerek[et] és állatgyógyászati készítmények[et]”.
28
A fenti megfontolásokból következik, hogy a 273/2004 rendelet – amelynek már az eredeti verziója is kifejezetten kizárta az olyan gyógyszereket, mint a „[2001/83] irányelvben meghatározottak szerinti gyógyszerkészítmények” – 2. cikkének a) pontjában foglalt „jegyzékben szereplő anyag” fogalommeghatározását illetően – amint az az 1258/2013 rendelet (4) preambulumbekezdéséből kitűnik – az utóbbi rendelet által bevezetett ezen rendelkezés módosítása ennek a fogalomnak az egyszerű pontosítására irányul, amely semmilyen módon sem jár a „gyógyszereknek” ezen, e fogalommeghatározás hatálya alól történő kizárásának sérelmével.
29
Ennélfogva a 273/2007 rendelet 2. cikkének a) pontjából kétséget kizáróan kitűnik, hogy a 2001/83 irányelv értelmében vett „gyógyszerek” önmagukban – amint azt a Bíróság a 2015. február 5‑iM. és társai ítéletben (C‑627/13 és C‑2/14, EU:C:2015:59) a 273/2004 rendelet eredeti változatával kapcsolatban már kimondta – nem tartoznak e 2. cikk a) pontjában meghatározott „jegyzékben szereplő anyag” fogalma alá.
30
E megállapítást nem kérdőjelezheti meg azon tény, hogy az 1259/2013 rendelet az efedrint és pszeudoefedrint tartalmazó gyógyszereket a 111/2005 rendelet 2. cikkének a) pontjában meghatározott „jegyzékben szereplő anyag” fogalma alá vonta.
31
E tekintetben emlékeztetni kell, hogy – amint arra a Nejvyšší soud (legfelsőbb bíróság) jogosan rámutatott – a 273/2004, illetőleg a 111/2005 rendelet hatálya eltérő.
32
Bár e rendeletek célja kétségkívül a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott előállítása során gyakran felhasznált anyagok eltérítése elleni küzdelem, a 273/2004 rendelet 1. cikkéből kitűnik, hogy az összehangolt intézkedéseket határoz meg a tagállamok között ezen anyagok ellenőrzésére és felügyeletére, miközben a 111/2005 rendelet 1. cikke ezen anyagoknak az Unió és harmadik országok közötti kereskedelme nyomon követésére vonatkozó szabályokat állapít meg.
33
Az 1259/2013 rendelet (2), (3) és (7) preambulumbekezdéséből kitűnik, hogy annak hatálybalépéséig a 111/2005 rendelet szerinti „jegyzékben szereplő anyag” fogalommeghatározása nem foglalta magában a gyógyszereket, ezért azok nem tartoznak az utóbbi rendeletben bevezetett nemzetközi kereskedelmi ellenőrzési rendszer hatálya alá. Márpedig a 111/2005 rendelet 1259/2013 rendelet általi módosításaival az uniós jogalkotó szándéka arra irányult, hogy a jogszerű kereskedelmük akadályozása nélkül szigorítsák meg az Unió vámterületéről kivitt vagy azon áthaladó, efedrint és pszeudoefedrint tartalmazó gyógyszerek ellenőrzését annak érdekében, hogy meg lehessen akadályozni azoknak a kábítószerek vagy pszichotróp anyagok tiltott előállítása céljára történő eltérítését, amennyiben az e két anyagot tartalmazó gyógyszereket eltérítik, és az Unión kívül kábítószerek tiltott előállítására használják fel (lásd ebben az értelemben: 2015. február 15‑iM. és társai ítélet, C‑627/13 és C‑2/14, EU:C:2015:59, 64. és 65. pont).
34
Következésképpen a 111/2005 rendeletnek az 1259/2013 rendelet által történő módosítása a 273/2004 rendelet a 2. cikke a) pontjának értelmezését nem befolyásolhatja, amely szerint a 2001/83 irányelv szerinti valamennyi „gyógyszer” – ideértve az efedrint és pszeudoefedrint tartalmazó gyógyszereket – nem tartozik az e 2. cikk a) pontjában meghatározott „jegyzékben szereplő anyag” fogalma alá.
35
Ilyen körülmények között az előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 2001/83 irányelv 1. cikkének 2. pontja értelmében vett „gyógyszerek”, amelyek a 273/2004 rendeletben meghatározott olyan „jegyzékben szereplő anyagokból” állnak, mint az efedrin és a pszeudoefedrin, az 1258/2013 és az 1259/2013 rendelet hatálybalépését követően sem tartoznak a 273/2004 rendelet hatálya alá.
A költségekről
36
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről.
A fenti indokok alapján a Bíróság (nyolcadik tanács) a következőképpen határozott:
A 2004. március 31‑i 2004/27/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6‑i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikkének 2. pontja értelmében vett „gyógyszerek”, amelyek a 2013. november 20‑i 1258/2013/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, a kábítószer‑prekurzorokról szóló, 2004. február 11‑i 273/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott olyan „jegyzékben szereplő anyagokból” állnak, mint az efedrin és a pszeudoefedrin, az 1258/2013/EU rendelet és a kábítószer‑prekurzoroknak az Unió és a harmadik országok közötti kereskedelme nyomon követésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 111/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2013. november 20‑i 1259/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálybalépését követően sem tartoznak a 273/2004 rendelet hatálya alá.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: cseh.