Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Okrazhen sad Pleven (Bolgarija) 3. aprila 2024 – Kazenski postopek zoper M. N. D. in Y. G. Ts.
(Zadeva C-241/24, Tsenochev1 )
Jezik postopka: bolgarščina
Predložitveno sodišče
Okrazhen sad Pleven
Stranki v kazenskem postopku
M. N. D. in Y. G. Ts.
Vprašanja za predhodno odločanje
1.    Ali je treba člen 19(1), drugi pododstavek, PEU v povezavi s členom 2, členom 4(2) in (3) PEU ter členom 267 PDEU razlagati tako, da nacionalnemu sodišču, ki mu je bil v predkazenskem postopku pravilno predložen sporazum o končanju kazenske zadeve in ki postavlja vprašanja za predhodno odločanje o učinkovitem varstvu pravic, ki so žrtvam trgovine z ljudmi priznane z Direktivo 2011/36/EU1 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ, podeljuje pooblastilo, da ne upošteva naknadnih predlogov obdolženca in njegovega zagovornika za ustavitev postopka, če utemeljeno meni, da gre za zlorabo pravic v smislu člena 54 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, in sicer iz naslednjih razlogov: 1. nacionalno pravo ne določa možnosti, da bi se sporazum, ki je bil sodišču predložen v potrditev, umaknil in da bi se zato postopek iz tega razloga ustavil; 2. eden od obdolžencev in njegov zagovornik sta se pritožila, da redni enotedenski rok za končanje postopka zaradi zahteve predložitvenega sodišča pri Konstitutsionen sad na Republika Bulgaria (ustavno sodišče Republike Bolgarije) ni bil upoštevan, zaradi česar naj bi bil pripor neupravičeno podaljšan; 3. eden od obdolžencev in njegov zagovornik sta od predsednika sodišča in ministra za pravosodje zahtevala uvedbo disciplinskega postopka zoper sodnika, ker postopka ni končal v rednem roku enega tedna; 4. eden od obdolžencev je umaknil svoje soglasje k podpisanemu sporazumu „zaradi nezaupanja v sodnika, ki obravnava zadevo“ in od predsednika sodišča zahteval, da sodnik disciplinsko odgovarja, da se ga izloči in se kazenska zadeva dodeli drugemu sodniku; 5. drugi sodniki, ki so preizkusili in potrdili sporazume desetih drugih obdolžencev v istem kazenskem postopku, niso izpostavili vprašanja nezdružljivosti procesnega prava z zahtevami po učinkoviti zaščiti žrtev trgovine z ljudmi?
2.    Ali je treba določbe Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ in člen 5 Listine v povezavi s Pojasnili k Listini razlagati tako, da je treba žrtev trgovine z ljudmi vključiti v postopek izreka kazni, in sicer tudi v primeru sklenitve sporazuma, ki ga mora potrditi sodišče, v predkazenskem postopku?
3.    Ali je za odgovor na drugo vprašanje pomembno, da je potrditev sporazuma odvisna od tega, ali je bila materialna škoda, povzročena s kaznivim dejanjem, že povrnjena oziroma je bilo zanjo zagotovljeno jamstvo, pri čemer je treba v skladu z razlagalno odločbo, ki zavezuje sodišče, upoštevati le „konstitutivno škodo“, to je škodo, ki je element kaznivega dejanja, ne pa tudi tako imenovane „nekonstitutivne škode“, to je izgube dobička, ki so jo utrpele žrtve trgovine z ljudmi?
4.    Ali je nacionalna določba, kot je člen 381(2) Nakazatelno-protsesualen kodeks (zakonik o kazenskem postopku), v skladu s katero je končanje kazenskih zadev s sporazumom prepovedano v primeru hudih in naklepnih kaznivih dejanj iz nekaterih poglavij kazenskega zakonika, vključno s kaznivimi dejanji iz oddelka VIII „Prepovedana dejanja na področju spolnosti“, vendar ne v primeru kaznivih dejanj iz oddelka IX „Trgovina z ljudmi“, združljiva s pravico do učinkovitega pravnega sredstva iz člena 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah?
5.    Ali je treba člen 4(2)(b) in člen 4(4) Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ razlagati tako, da nacionalnemu sodišču, ki mu je bil predložen sporazum v predkazenskem postopku, nalagata, da preveri, ali je dogovorjena kazen (v obravnavanem primeru zaporna kazen dveh let) „učinkovit[a], sorazmern[a] in odvračiln[a]“, pri čemer se upoštevata število posameznih primerov trgovine z ljudmi in obstoj hudodelske združbe?
6.    Če je odgovor na peto vprašanje nikalen: ali mora nacionalno sodišče zagotoviti uporabo Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ tako, da nacionalno pravo, v skladu s katerim lahko sporazum odobri le, če „ni v nasprotju z zakonom ali sprejetimi moralnimi načeli“, razlaga v skladu z načelom enotne razlage in z odstopanjem od ustaljene sodne prakse tako, da lahko preveri tudi, ali je kazen, določena v sporazumu (v obravnavanem primeru zaporna kazen dveh let) „učinkovita, sorazmerna in odvračilna“, pri čemer se upoštevata število posameznih primerov trgovine z ljudmi in obstoj hudodelske združbe?
7.    Kako je treba razlagati izraze „učinkovit[…], sorazmer[en] in odvračil[en]“ v smislu člena 4(4) Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ in ali se lahko kazen zapora dveh let šteje za učinkovito, sorazmerno in odvračilno, če je bil storilec vključen v hudodelsko združbo in je novačil in pridobil več oseb z namenom uporabe za spolno izkoriščanje v drugih državah članicah brez njihove privolitve, pri čemer je bilo kaznivo dejanje storjeno s prevaro? Ali je treba v tem okviru „najvišjo zaporno kaz[en] najmanj desetih let, kadar je kaznivo dejanje: […] (b) storjeno v okviru hudodelske združbe v smislu Okvirnega sklepa Sveta 2008/841/PNZ z dne 24. oktobra 2008 o boju proti organiziranemu kriminalu“ iz člena 4(2)(b) razlagati tako, da velja za vsak posamezen primer trgovine z ljudmi v zvezi z vsako posamezno žrtvijo ali za celotno kriminalno dejavnost, ki obsega več primerov trgovine z ljudmi?
____________
1 Ime te zadeve je izmišljeno. Ne ustreza resničnemu imenu nobene od strank v postopku.
1 UL 2011, L 101, str. 1.