62020CV0001(01)
MNENJE SODIŠČA 1/20 (četrti senat)
z dne 16. junija 2022
„Mnenje, izdano na podlagi člena 218(11) PDEU – Predlog za izdajo mnenja – Osnutek posodobljene Pogodbe o energetski listini – Člen 26 – Mehanizem za reševanje sporov – Dopustnost“
V postopku za izdajo mnenja 1/20,
zaradi predloga za izdajo mnenja na podlagi člena 218(11) PDEU, ki ga je 2. decembra 2020 vložila Kraljevina Belgija,
SODIŠČE (četrti senat)
v sestavi C. Lycourgos, predsednik senata, S. Rodin, J.‑C. Bonichot, sodnika, L. S. Rossi (poročevalka) in O. Spineanu‑Matei, sodnici,
generalni pravobranilec: M. Szpunar,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:
–
za belgijsko vlado S. Baeyens, J.‑C. Halleux, C. Pochet in M. Van Regemorter, agenti,
–
za češko vlado K. Najmanová, H. Pešková, M. Smolek in J. Vláčil, agenti,
–
za nemško vlado J. Möller in D. Klebs, agenta,
–
za grško vlado K. Boskovits in G. Karipsiadis, agenta,
–
za špansko vlado S. Centeno Huerta, A. Gavela Llopis in J. Ruiz Sánchez, agenti,
–
za francosko vlado A. Daniel in W. Zemamta, agenta,
–
za hrvaško vlado G. Vidović Mesarek, agentka,
–
za italijansko vlado G. Palmieri, agentka, skupaj s P. Garofolijem, avvocato dello Stato,
–
za litovsko vlado K. Dieninis in R. Dzikovič, agenta,
–
za madžarsko vlado M. Z. Fehér in K. Szíjjártó, agenta,
–
za nizozemsko vlado M. K. Bulterman in J. M. Hoogveld, agenta,
–
za poljsko vlado B. Majczyna, agent,
–
za slovensko vlado N. Pintar Gosenca, agentka,
–
za slovaško vlado B. Ricziová, agentka,
–
za Svet Evropske unije B. Driessen in A. Lo Monaco, agenta,
–
za Evropsko komisijo L. Armati, O. Beynet, F. Erlbacher, M. Kellerbauer, T. Maxian Rusche in R. Vidal Puig, agenti,
po opredelitvi generalnega pravobranilca,
izreka naslednje
Mnenje
1
Kraljevina Belgija je pri Sodišču vložila predlog za izdajo mnenja, ki se glasi:
„Ali je osnutek posodobljene Pogodbe o energetski listini združljiv s Pogodbama, zlasti s členoma 19 PEU in 344 PDEU:
–
kar zadeva člen 26 navedenega sporazuma, ali je ta člen mogoče razlagati tako, da omogoča uporabo mehanizma za reševanje sporov znotraj Evropske unije?
–
v delu, v katerem navedeni sporazum – če bi bilo treba njegov člen 26 razlagati tako, da omogoča uporabo mehanizma za reševanje sporov znotraj Evropske unije – zlasti pri opredelitvah naložbe in investitorja, vsebovanih v členu 1 tega sporazuma, ne predvideva izrecnega posebnega pravila ali izrecne klavzule o izključitvi, ki bi določala, da se splošni mehanizem iz tega člena 26 med državami članicami ne uporablja?“
Pravni okvir
2
Pogodba o energetski listini, podpisana v Lizboni 17. decembra 1994 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 12, zvezek 1, str. 199; v nadaljevanju: PEL), je bila v imenu Evropskih skupnosti odobrena s Sklepom Sveta in Komisije 98/181/ES, ESPJ, Euratom z dne 23. septembra 1997 o Pogodbi o energetski listini in Protokolu k energetski listini o energetski učinkovitosti in s tem povezanimi okoljskimi vidiki, ki so ju sklenile Evropske skupnosti (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 12, zvezek 2, str. 24). Sestavljena je iz uvoda in osmih delov, med katerimi sta del I, naslovljen „Opredelitev pojmov in namen“, ki vsebuje člena 1 in 2 te pogodbe, in del V, naslovljen „Reševanje sporov“, ki vsebuje člene od 26 do 28 navedene pogodbe.
3
Člen 1 PEL, naslovljen „Opredelitve pojmov“, za namene te pogodbe opredeljuje sklop pojmov, med katerimi sta v točkah 6 in 7 tega člena izraza „naložba“ in „investitor“.
4
Člen 26 PEL, naslovljen „Reševanje sporov med investitorjem in pogodbenico“, določa:
„1.   Spori med pogodbenico in investitorjem druge pogodbenice v zvezi z naložbo druge pogodbenice [tega investitorja] na območju prve pogodbenice, ki zadevajo domnevno kršitev obveznosti prve pogodbenice iz dela III, se, če je mogoče, rešujejo po mirni poti.
2.   Če spora v treh mesecih od datuma, ko je ena od strank v sporu zahtevala mirno rešitev spora, ne bi bilo mogoče rešiti v skladu z določbami iz odstavka 1, lahko investitor, ki je stranka v sporu, po svoji izbiri preda spor v reševanje:
(a)
rednim sodiščem ali upravnim sodiščem pogodbenice v sporu;
(b)
v skladu s kakršnim koli ustreznim in vnaprej dogovorjenim postopkom za reševanje spora; ali
(c)
v skladu z odstavki v nadaljevanju tega člena.
3.
(a)
Z izjemo pododstavkov (b) in (c) vsaka pogodbenica s tem brezpogojno soglaša, da se spor rešuje po postopku mednarodne arbitraže ali sprave v skladu z določbami tega člena.
[…]
4.   Če se investitor odloči, da bo predal spor v reševanje v skladu s pododstavkom (c) odstavka 2, mora razen tega investitor dati svoj pisni pristanek, da se spor predloži v reševanje:
(a)
(i)
Mednarodnemu centru za reševanje investicijskih sporov, ki je bil ustanovljen v skladu s Konvencijo o reševanju investicijskih sporov med državami in državljani drugih držav, dano na voljo za podpis 18. marca 1965 v Washingtonu (konvencija ICSID), če sta pogodbenica investitorja in pogodbenica, ki je stranka v sporu, obe pogodbenici konvencije ICSID; ali
(ii)
Mednarodnemu centru za reševanje investicijskih sporov, ki je bil ustanovljen na podlagi konvencije iz pododstavka (a)(i) v skladu s pravili, ki veljajo za dodatna pravna sredstva pri urejanju postopkov sekretariata Centra (v nadaljevanju: ‚pravila za dodatna pravna sredstva‘) [s pravili o dodatnem mehanizmu za upravljanje postopkov s strani sekretariata Centra (v nadaljevanju: pravila o dodatnem mehanizmu)], če je pogodbenica investitorja ali pogodbenica, ki je stranka v sporu, pogodbenica konvencije ICSID, vendar obe to nista;
(b)
enemu samemu razsodniku ali ad hoc razsodišču, ustanovljenemu po arbitražnih pravilih komisije Združenih narodov za mednarodno trgovinsko pravo (v nadaljevanju: UNCITRAL);
(c)
po arbitražnem postopku v skladu z arbitražnim institutom Stockholmske trgovinske zbornice.
[…]“
5
Člen 34 PEL, naslovljen „Konferenca podpisnic energetske listine“, v odstavku 1 določa:
„Pogodbenice se občasno sestajajo na Konferenci podpisnic energetske listine (v nadaljevanju: imenovana ‚Konferenca podpisnic Listine‘), na kateri sme imeti vsaka pogodbenica po enega predstavnika. Redna zasedanja bodo v časovnih presledkih, ki jih določi Konferenca podpisnic Listine.“
Predvideni sporazum
6
Ker PEL od začetka svoje veljavnosti 16. aprila 1998 ni bila bistveno spremenjena, je sekretariat za Energetsko listino predlagal njeno posodobitev. Konferenca podpisnic Listine je po razpravah o tem 27. novembra 2018 sprejela seznam različnih področij, odprtih za razpravo ob začetku pogajanj o posodobitvi (v nadaljevanju: seznam področij, odprtih za pogajanja).
7
Ta seznam vključuje ta področja:
–
predhodne naložbe;
–
opredelitev pojma „Listina“;
–
opredelitev pojma „gospodarska dejavnost v energetiki“;
–
opredelitev pojma „investitor“;
–
opredelitev pojma „naložba“;
–
pravica do pravnega urejanja;
–
opredelitev poštenega in pravičnega obravnavanja;
–
klavzula o priznavanju največjih ugodnosti;
–
razjasnitev pojma „najtrajnejše varstvo in varnost“;
–
opredelitev posredne razlastitve;
–
nadomestilo za izgubo;
–
krovna določba;
–
odrekanje ugodnosti;
–
prenosi v zvezi z naložbami;
–
neresne pritožbe;
–
preglednost;
–
jamstvo za stroške;
–
vrednotenje škode;
–
financiranje s strani tretjih;
–
trajnostni razvoj in družbena odgovornost podjetij;
–
opredelitev tranzita;
–
dostop do infrastrukture (vključno z zavrnitvijo dostopa in razpoložljivimi zmogljivostmi);
–
opredelitev tarife in načela njene določitve;
–
regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje in
–
zastarele določbe.
8
Konferenca podpisnic Listine je 6. novembra 2019 ustanovila skupino za posodobitev in jo pooblastila, naj začne pogajanja o posodobitvi PEL, da bi se ta postopek hitro končal. Ta konferenca je pojasnila, da bodo pri pogajanjih upoštevani seznam področij, odprtih za pogajanja, in politične možnosti, ki jih predlagajo pogodbenice.
9
Prvi krog pogajanj je potekal od 6. do 9. julija 2020, drugi krog pogajanj je potekal od 8. do 11. septembra 2020 in tretji krog pogajanj je potekal od 3. do 6. novembra 2020.
10
Svet Evropske unije je 15. julija 2019 Evropski komisiji podelil pooblastilo za začetek pogajanj o posodobitvi PEL in sprejel ustrezne pogajalske smernice. Evropska unija je oktobra 2019 predlagala politične možnosti za posodobitev in nato maja 2020 predložila predloge sprememb PEL.
11
Med političnimi možnostmi in spremembami, ki jih je predlagala Unija, je predlog za spremembo člena 26 PEL v smislu ponovne potrditve zaveze Unije za strukturno reformo mehanizmov za reševanje sporov med investitorji in državami na mednarodni ravni.
12
Vendar so Sekretariat za Energetsko listino in več pogodbenic opozorili, da se dogovor med pogodbenicami za posodobitev nanaša le na seznam področij, odprtih za pogajanja. Tako je bilo dogovorjeno, da mora biti glede vseh dodatnih področjih, ki niso zajeta s tem seznamom, podano soglasje med pogodbenicami.
13
Unija je v drugem krogu pogajanj predstavila predloge za reformo mehanizma za reševanje sporov med investitorji in državami, ki se nanašajo na področja, ki niso zajeta z navedenim seznamom. Vendar ni bilo doseženo soglasje za razpravo o teh predlogih.
14
Pogajanja o regionalnih organizacijah za gospodarsko povezovanje, ki spadajo na področja, zajeta s tem seznamom, so bila na dnevnem redu tretjega kroga pogajanj. V okviru tega kroga je Republika Kazahstan predlagala razširitev neuporabe nekaterih določb PEL med članicami iste regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje in spremembo člena 26 PEL v ta namen, tako da bi se izrecno določilo, da se določbe o reševanju investicijskih sporov ne uporabljajo med članicami iste regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje.
15
Vendar Komisija ni imela pooblastila za to, da bi lahko podprla ta predlog. Unija namreč ni zahtevala vključitve regionalnih organizacij za gospodarsko povezovanje na seznam področij, odprtih za pogajanja, in v pogajalskih smernicah Sveta je navedeno, da „EU [v okviru posodobitve PEL ne podpira spremembe določbe] o regionalnih organizacijah za gospodarsko povezovanje“.
Postopek pred Sodiščem
16
Kraljevina Belgija je 2. decembra 2020 vložila ta predlog za izdajo mnenja.
17
Sodnica poročevalka in generalni pravobranilec sta 8. oktobra 2021 na podlagi člena 62(1) Poslovnika Sodišča Kraljevino Belgijo vprašala, ali ob upoštevanju sodbe z dne 2. septembra 2021, Republika Moldavija (C‑741/19, EU:C:2021:655), zlasti točk od 40 do 66 navedene sodbe, namerava vztrajati pri predlogu za izdajo mnenja.
18
Kraljevina Belgija je z dopisom z dne 10. novembra 2021 Sodišče obvestila, da vztraja pri svojem predlogu.
Dopustnost predloga za izdajo mnenja
Presoje, ki jih je oblikovala Kraljevina Belgija
19
Kraljevina Belgija navaja, da se njen predlog za izdajo mnenja nanaša na to, ali so člen 26 PEL, kakor je povzet v osnutku posodobljene PEL (v nadaljevanju: člen 26 posodobljene PEL) in mehanizem za reševanje sporov, ki ga ta člen določa, če bi bilo treba šteti, da se ta mehanizem uporablja za spore med investitorjem iz ene države članice in drugo državo članico (v nadaljevanju: spori znotraj EU), ter pojma „naložba“ in „investitor“ iz predloga za spremembo člena 1 PEL združljivi s Pogodbama.
20
Kraljevina Belgija v zvezi s tem pojasnjuje, da trenutno ni soglasja o morebitni spremembi člena 26 PEL, zato predpostavlja, da ta člen 26 ostaja nespremenjen.
21
Kraljevina Belgija meni, da je ta predlog za izdajo mnenja kljub temu dopusten, ker se nanaša na „sporazum“, da je ta sporazum „predviden“ in da predlog ni prezgoden.
22
Najprej trdi, da je osnutek posodobljene PEL obvezujoča zaveza, ki jo sprejmejo subjekti mednarodnega prava, zato pomeni „sporazum“ v smislu člena 218(11) PDEU. Zlasti naj temu osnutku to, da formalno ni nova pogodba, ampak pomeni spremembo prejšnje pogodbe, ne bi odvzelo narave „sporazuma“. Iz sodne prakse, zlasti iz mnenja 1/03 (Nova Luganska konvencija) z dne 7. februarja 2006 (EU:C:2006:81), naj bi namreč izhajalo, da je Sodišče že obravnavalo spremembo obstoječe pogodbe, ne da mu to vzbudilo vprašanja o dopustnosti predloga za izdajo mnenja glede nove pogodbe, katere sklenitev je bila predvidena.
23
Dalje, Kraljevina Belgija trdi, da je osnutek posodobljene PEL „predvideni“ sporazum v smislu sodne prakse Sodišča. V zvezi s tem na eni strani trdi, da ta osnutek še ni bil sklenjen, tako da je upoštevan preventivni cilj postopka za izdajo mnenja. Na drugi strani naj okoliščina, da v sklepu Sveta o dovolitvi začetka pogajanj in pogajalskih smernicah uporaba PEL za spore znotraj EU na splošno in, natančneje, mehanizma za reševanje sporov iz člena 26 PEL ni obravnavana, ne bi vplivala na dopustnost tega predloga za izdajo mnenja. Iz sodne prakse, ki izhaja zlasti iz sodbe z dne 5. novembra 2002, Komisija/Danska (C‑467/98, EU:C:2002:625, točka 39), naj bi namreč izhajalo, da pogodbenice ob ponovnih pogajanjih o celotnem sporazumu potrdijo zaveze, ki izhajajo iz prvotne pogodbe in ki niso del ponovnih pogajanj oziroma se spreminjajo le obstransko. Tako naj bi se sedanja ponovna pogajanja o PEL nanašala na to pogodbo v celoti in naj bi pomenila potrditev njenega člena 26. Vsekakor naj bi se ta predlog za izdajo mnenja nanašal tudi na opredelitvi „investitorja“ in „naložbe“ iz člena 1 PEL, ki naj bi bili v skladu s seznamom področij, odprtih za pogajanja, izrecno spremenjeni.
24
Nazadnje, ta predlog za izdajo mnenja naj ne bi bil prezgoden. Natančneje, tako vsebina zadevnih določb predvidenega sporazuma kot okvir pogajanj o tem sporazumu naj bi bila dovolj znana, da bi lahko Sodišče koristno odgovorilo na ta predlog. Namreč, prvič, predlog spremembe, ki so ga podale Unija in njene države članice, naj bi dosegel zadostno stopnjo napredka, na podlagi katere naj bi bilo mogoče ugotoviti, da ne vsebuje pojasnila glede uporabe člena 26 posodobljene PEL za spore znotraj EU. Drugič, ob upoštevanju poteka drugega kroga pogajanj naj ne bi bilo doseženo soglasje o vključitvi vseh predlogov Unije v posodobljeno PEL. Tretjič, čeprav je Republika Kazahstan v tretjem krogu pogajanj predložila predlog za pojasnitev obstoječih pravnih razmerij med regionalnimi organizacijami za gospodarsko povezovanje, ki so pogodbenice PEL, in njihovimi članicami glede na to pogodbo, naj Komisiji njeno pogajalsko pooblastilo ne bi omogočalo, da bi razpravljala o tem predlogu. V teh okoliščinah Kraljevina Belgija meni, da posodobljena PEL ne bo vsebovala pojasnil glede uporabe njenega člena 26 za spore znotraj EU, kar bi se lahko razlagalo kot potrditev trenutnega položaja.
Povzetek glavnih stališč, predloženih Sodišču
25
Vse države članice, ki so sodelovale v pisnem postopku, razen Madžarske, in Komisija menijo, da je ta predlog za izdajo mnenja dopusten. Nekatere od teh držav, zlasti Češka republika in Republika Slovenija, poudarjajo, da je stališče Sodišča nujno za odpravo vsakršne dvoumnosti pri razlagi člena 26 PEL. Najprej, države članice naj namreč ne bi soglašale glede razlage tega člena v smislu, da se ne uporablja za spore znotraj EU. Dalje, večina arbitražnih postopkov, začetih na podlagi tega člena, naj bi se nanašala prav na spore znotraj EU. Nazadnje, arbitri naj bi v teh postopkih sistematično zavračali razglasitev svoje nepristojnosti, in to tudi po izreku sodbe z dne 6. marca 2018, Achmea (C‑284/16, EU:C:2018:158).
26
Po mnenju Zvezne republike Nemčije bi v primeru, da bi za razglasitev nedopustnosti predloga za izdajo mnenja zadostovalo, da se ta predlog nanaša na določbo, na katere vsebino sporazum o spremembi ni vplival, to že v fazi preizkusa dopustnosti takega predloga povzročilo težavna vprašanja glede razmejitve med „starimi“ in „novimi“ določbami zadevnega sporazuma.
27
Francoska republika trdi, da predloga za izdajo mnenja ni mogoče razglasiti za nedopustnega zato, ker se nanaša na že sklenjeni sporazum. Na eni strani namreč ta država članica meni, da je Sodišče vprašano, ali predvideni sporazum ne vsebuje določbe, ki bi spore znotraj EU izrecno izključevala iz mehanizma, določenega v členu 26 posodobljene PEL. Neobstoj take določbe v tem sporazumu pa bi lahko povzročil kršitev prava Unije z drugimi določbami navedenega sporazuma, ki ob obstoju te posebne določbe ne bi bile v nasprotju s pravom Unije. Na drugi strani naj bi se ta predlog za izdajo mnenja nanašal na ponovna pogajanja o sporazumu kot celoti, ker področje ponovnih pogajanj vključuje vse bistvene dele PEL. Poleg tega naj bi bilo mogoče, da bi imel osnutek posodobljene PEL in fine obliko celovitega novega sporazuma, in bi nadomestil zdaj veljavno PEL. Unija naj bi bila tako pozvana, naj potrdi svoje zaveze glede celotne PEL, tako da naj bi bil osnutek posodobljene PEL, zlasti glede njenega mehanizma za reševanje sporov, predvideni sporazum in ne sklenjeni sporazum.
28
Komisija navaja, da ni mogoče izključiti, da bi se vprašanje uporabe mehanizma za reševanje sporov za spore znotraj EU postavilo v okviru področij, za katera so se začela pogajanja in ki so tesno povezana z vprašanji, postavljenimi v tem predlogu za izdajo mnenja. Poleg tega naj bi lahko arbitražna sodišča sklenitev posodobljene PEL brez spremembe člena 26 PEL ali brez določitve njene razlage z instrumentom mednarodnega javnega prava, s katerim bi bilo mogoče vezati arbitražna sodišča, razlagala v tem smislu, da Unija in države članice v novem mednarodnem sporazumu potrjujejo uporabo člena 26 posodobljene PEL za spore znotraj EU.
29
V tem okviru Komisija opozarja, da lahko predlog za izdajo mnenja, katerega področje uporabe je relativno široko, temelji na legitimnem cilju institucije ali države članice, da se pred odločitvijo o podpisu in sklenitvi predvidenega sporazuma seznani z obsegom pristojnosti Unije in držav članic. To, da se člen 26 PEL ne spremeni, pa naj bi bilo mogoče razlagati kot sprejetje tega, da se mednarodna odgovornost držav članic lahko neposredno uveljavlja na področju, ki je v izključni pristojnosti Unije. To naj bi pomenilo kršitev obveznosti držav članic, da na svojem ozemlju zagotovijo uporabo in spoštovanje prava Unije, ker bi se omogočilo izvajanje nacionalne pristojnosti, ki bi prevladala nad pristojnostmi Unije in pooblastili Sodišča, ki izhajajo iz člena 19 PEU in člena 344 PDEU.
30
Komisija navaja, da bo mnenje Sodišča učinkovalo tako, da bo institucije in države članice zavezovalo pri nadaljevanju trenutnih pogajanj o posodobljeni PEL. Glede na vsebino tega mnenja bo treba bodisi razlago Sodišča prevesti v dogovor med državami članicami in Unijo o razlagi člena 26 posodobljene PEL ali v pogodbo med državami članicami in Unijo o spremembi člena 26 posodobljene PEL inter se, bodisi bo moral Svet na podlagi spremenjenega priporočila Komisije razširiti obseg pogajalskih pooblastil.
31
Madžarska pa meni, da ta predlog za izdajo mnenja ni dopusten. Opozarja, da mora Sodišče, da bi se lahko izreklo o združljivosti določb predvidenega sporazuma s Pogodbama, imeti dovolj podatkov o vsebini navedenega sporazuma. V obravnavanem primeru pa naj na podlagi trenutno razpoložljivih dokumentov in informacij ter stanja napredka pogajanj ne bi bilo na voljo niti celotno besedilo niti delno besedilo osnutka PEL in naj ne bi bilo mogoče sklepati o izidu pogajanj, ki potekajo. Prvič, pogajanja naj bi bila namreč šele v začetni fazi, saj je država članica, ki je vložila ta predlog za izdajo mnenja, temu predlogu priložila le trenutno veljavno besedilo PEL. Drugič, seznam področij, odprtih za pogajanja, naj ne bi bil izčrpen in naj bi ga bilo mogoče dopolniti. Tretjič, stališča o političnih možnostih pogodbenic naj bi bila podana pred prvim uradnim krogom pogajanj.
32
Tudi Svet dvomi o dopustnosti tega predloga za izdajo mnenja, zlasti zaradi negotovosti glede vsebine predvidenega sporazuma in morebitne spremembe člena 26 PEL, neobstoja posledic morebitnega negativnega mnenja Sodišča in dejstva, da sodna praksa, ki izhaja iz sodbe z dne 5. novembra 2002, Komisija/Danska (C‑467/98, EU:C:2002:625), v obravnavanem primeru ni upoštevna, saj je bila ta sodna praksa razvita v okviru tožbe zaradi neizpolnitve obveznosti na podlagi člena 258 PDEU.
33
Vendar Svet ne izpodbija upoštevnosti razlogov, ki jih je Kraljevina Belgija navedla v utemeljitev dopustnosti tega predloga za izdajo mnenja, in meni, da ni mogoče izključiti, da se pogajanja na koncu razširijo na člen 26 PEL. Pogajalske smernice Sveta naj bi v takem primeru določale, da Komisija zagotavlja, da bo rezultat v skladu s pravom Unije.
Stališče Sodišča
34
V skladu s členom 218(11) PDEU lahko država članica, Evropski parlament, Svet ali Komisija pridobijo mnenje Sodišča glede združljivosti predvidenega sporazuma s Pogodbama.
35
Iz ustaljene sodne prakse Sodišča izhaja, da je namen te določbe, da se preprečijo zapleti, ki bi lahko nastali zaradi sodnega izpodbijanja združljivosti mednarodnih sporazumov, ki zavezujejo Unijo, s Pogodbama. Sodna odločba, s katero bi bilo po sklenitvi mednarodnega sporazuma, ki zavezuje Unijo, morebiti ugotovljeno, da sporazum z vidika vsebine ali postopka, na podlagi katerega je bil sklenjen, ni združljiv z določbami Pogodb, bi namreč dejansko povzročila resne težave ne le znotraj Unije, ampak tudi v mednarodnih odnosih, in bi lahko škodovala vsem zainteresiranim strankam, tudi tretjim državam (mnenje 1/19 (Istanbulska konvencija) z dne 6. oktobra 2021, EU:C:2021:832, točka 193 in navedena sodna praksa).
36
Res je, da se za to, da se za vložitev predloga za izdajo mnenja na podlagi člena 218(11) PDEU kot predhodni pogoj ne zahteva, da med zadevnimi institucijami obstaja dokončno soglasje (mnenje 1/19 (Istanbulska konvencija) z dne 6. oktobra 2021, EU:C:2021:832, točka 204 in navedena sodna praksa).
37
Iz tega izhaja, da se lahko predlog za izdajo mnenja Sodišču predloži, če je predmet predvidenega sporazuma znan, čeprav še obstaja več neusklajenih možnosti in razhajanj v zvezi z oblikovanjem zadevnega besedila (mnenje 1/09 (Sporazum o vzpostavitvi enotnega sistema za reševanje patentnih sporov) z dne 8. marca 2011, EU:C:2011:123, točka 53).
38
To še posebej velja v primeru, da se predlog za izdajo mnenja nanaša le na vprašanje, ali je Unija pristojna za sklenitev predvidenega sporazuma (glej v tem smislu mnenje 2/94 (Pristop Skupnosti k EKČP) z dne 28. marca 1996, EU:C:1996:140, točke od 13 do 18).
39
Kadar pa se predlog za izdajo mnenja nanaša na vprašanje združljivosti tega sporazuma s Pogodbama, mora Sodišče imeti dovolj podatkov o vsebini navedenega sporazuma (mnenje 2/94 (Pristop Skupnosti k EKČP) z dne 28. marca 1996, EU:C:1996:140, točka 19, in mnenje 2/13 (Pristop Unije k EKČP) z dne 18. decembra 2014, EU:C:2014:2454, točka 147).
40
Vendar se na eni strani ta predlog za izdajo mnenja ne nanaša na pristojnost Unije za sklenitev posodobljene PEL, ampak na združljivost tega sporazuma, zlasti njegovega člena 26, s Pogodbama.
41
Kraljevina Belgija na drugi strani sama priznava, da ob vložitvi tega predloga za izdajo mnenja ni obstajal nikakršen dokument, ki bi vseboval besedilo PEL v posodobljeni različici ali besedilo njenega člena 26.
42
Kraljevina Belgija meni, da ta okoliščina ne bi smela vplivati na dopustnost tega predloga za izdajo mnenja, ker naj bi bilo na tej stopnji pogajanj splošno znano, da v posodobljeni različici PEL ni predvidena nikakršna sprememba člena 26. Pogajanja o posodobitvi PEL naj bi se namreč začela le glede seznama področij, odprtih za pogajanja, ta seznam pa naj ne bi vključeval mehanizma za reševanje sporov iz tega člena.
43
Na podlagi elementov, predloženih Sodišču, pa ni mogoče sklepati, da se člen 26 PEL po teh pogajanjih ne bo spremenil.
44
Na prvem mestu, čeprav je res, da je Konferenca podpisnic Listine opredelila seznam področij, odprtih za pogajanja, in da na ta seznam ni vključen mehanizem za reševanje sporov iz člena 26 PEL, ostaja dejstvo, da so bila na dan vložitve tega predloga za izdajo mnenja pogajanja v zelo zgodnji fazi in da sodba z dne 2. septembra 2021, Republika Moldavija (C‑741/19, EU:C:2021:655), še ni bila razglašena. Iz tega izhaja, da se je med pogodbenicami lahko doseglo ali se bo še lahko doseglo soglasje za vključitev področja, na katero spada ta člen, na navedeni seznam. Zato izid morebitnih pogajanj na tem področju ni dovolj predvidljiv in ni mogoče izključiti, da bo člen 26 PEL spremenjen.
45
Na drugem mestu, kot je poudarila Kraljevina Belgija, so se pogajanja začela v zvezi z opredelitvijo pojmov „naložba“ in „investitor“ v smislu člena 1 PEL, pri čemer je s tema pojmoma pogojen obseg mehanizma za reševanje sporov iz člena 26 PEL. Vendar ne le, da v tej fazi ni bilo sprejeto nobeno spremenjeno besedilo člena 1, ampak ob neobstoju kakršnega koli elementa, ki bi omogočal, da se z določeno natančnostjo seznani s pravili, ki urejajo mehanizem za reševanje sporov, ni mogoče oceniti niti vpliva, ki bi ga morebitne spremembe teh pojmov lahko imele na navedeni mehanizem.
46
Glede na te negotovosti Sodišče nima dovolj podatkov o vsebini in, natančneje, o področju uporabe člena 26, ki bo v posodobljeni PEL, čeprav je prav to področje uporabe predmet tega predloga za izdajo mnenja. Zato se zdi, da je ta predlog prezgoden.
47
Nazadnje je treba dodati, da glede preudarkov o smotrnosti, navedenih v točki 25 tega mnenja, ki naj bi utemeljevali stališče Sodišča glede vprašanja združljivosti člena 26 PEL s Pogodbama, zadošča ugotovitev, prvič, da taki preudarki niso povezani z namenom postopka za izdajo mnenja, na katerega je opozorjeno v točki 35 tega mnenja, saj je ta določba že v veljavi. Na drugi strani je Sodišče vsekakor že odločilo o tem vprašanju. Iz sodbe z dne 2. septembra 2021, Republika Moldavija (C‑741/19, EU:C:2021:655), zlasti iz točk od 40 do 66 navedene sodbe, namreč jasno izhaja, da spoštovanje načela avtonomije prava Unije, določeno v členu 344 PDEU, nalaga, da je treba člen 26(2)(c) PEL razlagati tako, da se ne uporablja za spore med državo članico in investitorjem iz druge države članice v zvezi z naložbo, ki jo je ta investitor uresničil v prvi državi članici.
48
Iz vseh zgornjih preudarkov izhaja, da Sodišče nima dovolj podatkov o sami vsebini predvidenega sporazuma in da je treba zato šteti, da ta predlog za izdajo mnenja, ker je prezgoden, ni dopusten.
Sodišče (četrti senat) zato izdaja to mnenje:
Predlog za izdajo mnenja, ki ga je vložila Kraljevina Belgija 2. decembra 2020, ni dopusten.
Lycourgos Rodin Bonichot
Rossi Spineanu‑Matei
Razglašeno na javni obravnavi v Luxembourgu, 16. junija 2022.
Sodni tajnik Predsednik četrtega senata
A. Calot Escobar C. Lycourgos