Talan väckt den 8 januari 2016 – Apimab Laboratoires m.fl. mot kommissionen
(Mål T-14/16)
Rättegångsspråk: franska
Parter
Sökande: Apimab Laboratoires (Clermont-l’Hérault, Frankrike), Sarl BBI - Blanche Bresson Institut (Barbentane, Frankrike), Institut de recherche biologique - IRB (Montaigu, Frankrike), Laboratoires Arkopharma (Carros, Frankrike), Laboratoires Juva Santé (Paris, Frankrike), Ortis (Bütgenbach, Belgien), Pierre Fabre Médicament (Boulogne-Billancourt, Frankrike), Pollenergie (Saint-Hilaire-de-Lusignan, Frankrike) (ombud: advokaten A. de Brosses)
Svarande: Europeiska kommissionen
Yrkanden
Sökandena yrkar att tribunalen ska
fastställa att kommissionen har antagit förordning nr 2015/1933 av den 27 oktober 2015 utan att först höra Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, i strid med det förfarande som gäller för att anta förordningen,
fastställa att kommissionen har gjort sig skyldig till felaktig rättstillämpning, genom att i strid med artikel 6 i förordning nr 178/2002 anta förordning nr 2015/1933 utan att göra en vetenskaplig riskutvärdering.
fastställa att kommissionen har gjort en uppenbart oriktig bedömning, genom att i förordning nr 2015/1933 av den 27 oktober 2015 begränsa gränsvärdet för bens(a)pyren i vissa kosttillskott till 10 mikrogram, om det används separat, eller till 50 mikrogram, om det blandas med andra ämnen,
fastställa att kommissionen har åsidosatt proportionalitetsprincipen, genom att i förordning nr 2015/1933 av den 27 oktober 2015 begränsa gränsvärdet för bens(a)pyren i vissa kosttillskott till 10 mikrogram, om det används separat, eller till 50 mikrogram, om det blandas med andra ämnen,
fastställa att kommissionen har åsidosatt icke-diskrimineringsprincipen, genom att i förordning nr 2015/1933 av den 27 oktober 2015 begränsa gränsvärdet för bens(a)pyren i vissa kosttillskott till 10 mikrogram, om det används separat, eller till 50 mikrogram, om det blandas med andra ämnen samt
till följd av detta:
ogiltigförklara förordning nr 2015/1933 av den 27 oktober 2015 såvitt gäller bestämmelserna om kosttillskott, och
förplikta Europeiska kommissionen att ersätta rättegångskostnaderna.
Grunder och huvudargument
Till stöd för sin talan åberopar sökandena sex grunder.
Första grunden: Kommissionen åsidosatte rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari 1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande ämnen i livsmedel (nedan kallad ramförordningen) vid antagandet av förordning (EU) nr 2015/1933 av den 27 oktober 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1881/2006 vad gäller gränsvärden för polycykliska aromatiska kolväten i kakaofibrer, bananchips, kosttillskott, torkade örter och torkade kryddor (nedan kallad den angripna förordningen).
Andra grunden: Kommissionen gjorde sig skyldig till felaktig rättstillämpning vid antagandet av den angripna förordningen och åsidosatte artikel 2 i ramförordningen, vilket medför att den angripna förordningen ska ogiltigförklaras då den saknar rättslig grund.
Tredje grunden: Kommissionen gjorde sig skyldig till felaktig rättstillämpning, eftersom den inte hörde Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och inte gjorde någon vetenskaplig riskutvärdering, vilket strider mot kraven i artikel 6 i förordning nr 178/2002.
Fjärde grunden: Kommissionen gjorde en uppenbart oriktig bedömning, eftersom den angripna förordningen underförstått bygger på antagandet att konsumenterna skulle få i sig polycykliska aromatiska kolväten (PAH) via kosttillskott på samma sätt som via vanliga livsmedel, vilket är fallet.
Femte grunden: Kommissionen åsidosatte proportionalitetsprincipen, eftersom de gränsvärden för PAH som den fastställde i den angripna förordningen går utöver vad som är nödvändigt för att skydda folkhälsan.
Sjätte grunden: Kommissionen åsidosatte icke-diskrimineringsprincipen, eftersom den angripna förordningen inte tar hänsyn till skillnaden mellan kosttillskott och andra livsmedel genom att fastställa gränsvärden för PAH som är lämpliga för den aktuella livsmedelstypen.
____________