62024CJ0229_RES
Kohtuasi C‑229/24 [Brännelius] (
i
)
TK ja OP
versus
Riksåklagaren
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Högsta domstolen)
Euroopa Kohtu (neljas koda) 16. aprilli 2026. aasta kohtuotsus
Eelotsusetaotlus – Õigusaktide ühtlustamine – Finantsteenuste ühtne turg – Määrus (EL) nr 596/2014 – Turukuritarvitus – Siseteabe alusel kauplemine – Artikli 7 lõike 1 punkt a – Mõiste „siseteave“ – Kriteeriumid – Teabe avalik laad – Artikkel 17 – Siseteabe avalikustamine emitendi poolt – Avaliku sektori hankija otsus jätta pakkujast ettevõtjaga riigihankeleping sõlmimata – Selle ettevõtja aktsiate enneaegne müük – Rakendusmäärus (EL) 2016/1055 – Artikkel 2 – Siseteabe avalikustamise viisid
Õigusaktide ühtlustamine – Siseteabe alusel kauplemine ja turuga manipuleerimine (turukuritarvitus) – Keeld – Siseteave – Mõiste – Kriteeriumid – Siseteabe avalikustamine finantsinstrumentide emitendi poolt – Avaliku sektori hankija otsus jätta pakkujast ettevõtjaga riigihankeleping sõlmimata – Selle ettevõtja aktsiate enneaegne müük – Siseteabe avalikustamise viisid – Teabe avalikustamine kolmandate isikute poolt – Hõlmamine – Tingimused – Avalikkusele kättesaadav teave – Väljaarvamine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 596/2014, põhjendused 2, 23, 24 ja 49 ning artiklid 1, 7, 14 ja 17; komisjoni määrus 2016/1055, artikli 2 lõige 1; Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/109, artikkel 21)
(vt punktid 33, 34, 37, 39, 41–47, 50–55, 57, 58, 60–62 ja 66–68 ning resolutsioon)
Kokkuvõte
Euroopa Kohus, kellele Högsta domstolen (Rootsi kõrgeim kohus) esitas eelotsusetaotluse, tegi otsuse määruse nr 596/2014 (
1
) artikli 7 lõike 1 punkti a tähenduses mõiste „siseteave“ tõlgendamise kohta ning niisuguse teabe avalikustamise korra kohta sama määruse artikli 17 ja rakendusmääruse 2016/1055 (
2
) artikli 2 lõike 1 tähenduses.
Rootsi munitsipaalettevõtja korraldatud hankemenetluse tulemusel saatis viimane hankelepingu sõlmimise otsuse asjaomastele adressaatidele, sealhulgas edutule pakkujale Hybricon Bus Systems AB (edaspidi „Hybricon“). TK ja OP, kes on selle äriühingu aktsionärid, said äriühingu direktorilt teavet ning tegid müügikorraldusi nende aktsiate kohta, mis neile selles äriühingus kuulusid. Seega piirasid nad oma kahjumit enne nende aktsiate väärtuse langust, mis toimus pärast seda, kui Hybricon oli avaldanud pressiteate asjaomase hankelepingu sõlmimata jätmise kohta.
Neil asjaoludel soovis eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, millisel hetkel tuleb lepingu sõlmimise otsuses sisalduvat teavet pidada avalikustatuks ja järelikult ei ole see enam „siseteave“ määruse nr 596/2014 artikli 7 lõike 1 punkti a tähenduses.
Euroopa Kohtu hinnang
Kõigepealt tuletas Euroopa Kohus meelde, et mõiste „siseteave“ määruse nr 596/2014 artikli 7 lõike 1 punkti a tähenduses sisaldab nelja põhielementi. Esiteks on tegemist täpset laadi teabega. Teiseks ei ole seda teavet avaldatud. Kolmandaks on see otse või kaudselt seotud ühe või mitme finantsinstrumendi või nende emitentidega. Neljandaks võib sellel teabel avaldamise korral olla märkimisväärne mõju finantsinstrumentide või nendega seotud tuletisinstrumentide hinnale.
Mis puudutab seejärel teist elementi, nimelt seda, et teave on „avalikustamata“, siis täpsustas Euroopa Kohus, et tegemist on liidu õiguse autonoomse mõistega. Kuna määruse nr 596/2014 artiklis 7 ei ole täpsustatud teabe avaldamise korda, tuleb arvesse võtta selle sätte konteksti ja eelkõige selle määruse artiklit 17, mille kohaselt on liidu seadusandja soovinud anda emitendile siseteabe avalikustamisel määrava tähtsuse. Nii peab siseteabe avalikustamine esiteks toimuma võimalikult kiiresti ja põhjendamatu viivituseta ning teiseks peab see olema kooskõlas konkreetsete usaldusväärsuse nõuetega ning olema hõlpsasti, täielikult ja mittediskrimineerival viisil kättesaadav kõigile investoritele ja teistele asjaomastele turuosalistele.
Mis puudutab niisuguse teabe kiire avalikustamise nõuet, siis üksnes erandlikel asjaoludel ja rangetel tingimustel võib lükata siseteabe avalikustamise edasi, et tagada finantssüsteemi stabiilsus. Kui aga siseteabe konfidentsiaalsus ei ole enam tagatud, tuleb see siseteave avalikustada võimalikult kiiresti ja põhjendamatu viivituseta.
Mis puudutab usaldusväärsuse nõuet ning nõuet, et kogu siseteave peab olema investoritele ja teistele asjaomaste turgude osalistele hõlpsasti ja täielikult kättesaadav, siis tuletas Euroopa Kohus meelde, et määruse nr 596/2014 eesmärk on tagada liidu finantsturgude terviklikkus ja suurendada investorite usaldust kõnealuste turgude vastu. Euroopa Kohus täpsustas, et finantsinstrumendi emitent on juba tänu oma positsioonile – mis eeldab tingimata otsest teadmist asjaomase finantsinstrumendi eelistest ja riskidest – kõige sobivam hindama, kas teabel on „siseteabe“ tunnused, ning tagama selle finantsinstrumendi kohta täpse, täieliku ja õige teabe võimalikult kiire levitamise.
Lõpuks rõhutas Euroopa Kohus, et määruse nr 596/2014 artikli 17 tõlgendamisel tuleb lähtuda rakendusmääruse 2016/1055 sätetest, milles on toodud selle kohaldamise kord. Rakendusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et lisaks emitendi poolt siseteabe otsesele avalikustamisele võib niisugust teavet levitada kolmandate isikute kaudu, kellele emitent on levitamise ülesandeks teinud. Järelikult ei saa välistada, et siseteabe avalikustamine kvalifitseeritud kolmandate isikute poolt nende suhte tõttu emitendiga ja meediakanalite poolt võib olla kooskõlas mittediskrimineeriva, laiaulatusliku ja tasuta levitamise nõuetega.
Samuti ei saa asjaolu, et Rootsi õiguse kohaselt oli kõnealuses hankelepingu sõlmimise otsuses sisalduv teave üldsusele kättesaadav, viia järelduseni, et see teave on avalikustatud määruse nr 596/2014 artikli 7 lõike 1 punkti a tähenduses. Nimelt tuleb eristada esiteks üldsusele kättesaadavat teavet, mis tehakse isikule individuaalselt kättesaadavaks asjaomase taotluse alusel ja selleks ette nähtud konkreetset menetlust järgides, ning teiseks üldsusele kättesaadavaks tehtud teavet, mis avalikustatakse samal ajal piiritlemata ja kindlaks määramata isikute ringile mittediskrimineerival viisil.
Seetõttu järeldas Euroopa Kohus, et teavet peetakse avalikustatuks ja see lakkab olemast „siseteave“, kui see avalikustatakse määruse nr 596/2014 artiklis 17 ning rakendusmääruse 2016/1055 artikli 2 lõikes 1 ette nähtud viisil ja nõudeid järgides.
(
i
)	Kohtuasjal on väljamõeldud nimi. See ei vasta ühegi menetlusosalise tegelikule nimele.
(
1
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT 2014, L 173, lk 1).
(
2
)	Komisjoni 29. juuni 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1055, millega kehtestatakse rakenduslikud tehnilised standardid siseteabe nõuetekohase avalikustamise ja siseteabe avalikustamisega viivitamise tehniliste vahendite kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 596/2014 (ELT 2016, L 173, lk 47).