62022CJ0106_RES
Kohtuasi C‑106/22
Xella Magyarország Építőanyagipari Kft.
versus
Innovációs és Technológiai Miniszter
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Törvényszék)
Euroopa Kohtu (teine koda) 13. juuli 2023. aasta otsus
Eelotsusetaotlus – Kapitali vaba liikumine – Asutamisvabadus – Määrus (EL) 2019/452 – Liikmesriigi õigusnormid, mis näevad ette välisinvesteeringute taustauuringumehhanismid, kui neid investeeringuid tehakse „strateegilistesse“ residendist ettevõtjatesse – Nende õigusnormide alusel tehtud otsus, millega keelatakse residendist äriühingul omandada kogu osalus teises residendist äriühingus – Ettevõtja, milles osalus omandati, käsitlemine „strateegilise“ ettevõtjana, kuna tema põhitegevus on teatud põhitoorainete, nagu kruusa, liiva ja savi kaevandamine – Osaluse omandava ettevõtja käsitamine „välisinvestorina“, kuna ta kuulub kontserni, mille valdusühing asub kolmandas riigis – Liikmesriigi riigi huvide, avaliku julgeoleku või avaliku korra kahjustamine või kahjustamise oht – Eesmärk tagada põhitoorainetega varustatus ehitussektoris, eelkõige piirkondlikul tasandil
Ühine kaubanduspoliitika – Liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringud – Määrus 2019/452 – Kohaldamisala – Niisuguste liikmesriigi ettevõtjate investeeringud, keda mõjutab otsustavalt kolmanda riigi ettevõtja – Väljaarvamine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2019/452)
(vt punktid 32–34)
Asutamisvabadus – Äriühing, mis on asutatud liikmesriigi õiguse alusel ja millel on seal registrijärgne või tegelik asukoht – Liikmesriigi õiguskorraga seotuse kindlakstegemine – Registrijärgse asukoha, juhatuse asukoha või peamise tegevuskoha asukoha kindlaksmääramine – Selle kindlakstegemine, kas äriühingul on õigus tugineda asutamisvabadusele – Kriteeriumid – Asukoht ja seotus õiguskorraga – Aktsionäride kodakondsus – Mõju puudumine
(ELTL artikkel 54)
(vt punktid 45–49)
Eelotsuse küsimused – Euroopa Kohtu pädevus – Piirid – Küsimus, mis on esitatud vaidluses, mille kõik asjaolud on seotud ainult ühe liikmesriigiga – Omandav äriühing ja omandatav äriühing, kes on mõlemad sama liikmesriigi residendid – Omandav äriühing, mis kuulub kontserni, mille äriühingud asuvad muu hulgas ka eri liikmesriikides – Pädevus, arvestades omandava residendist äriühingu piiriülest, kuid liidusisest omandistruktuuri
(ELTL artikkel 54)
(vt punktid 50–52 ja 56)
Asutamisvabadus – Äriühingud – Liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringud – Residendist ettevõtjad, mida käsitatakse strateegiliste ettevõtjatena – Huvi tagada põhitoorainetega varustatus – Residendist äriühingu poolt kogu osaluse omandamine teises residendist äriühingus – Omandatav ettevõtja, mida käsitatakse strateegilise ettevõtjana tema põhitegevuse tõttu, mis on seotud põhitoorainetega varustamisega – Omandav ettevõtja, mida käsitatakse välisinvestorina tema kuulumise tõttu kontserni, mille valdusühing asub kolmandas riigis – Omandamine, mis keelatakse põhjusel, et võidakse kahjustada varustuskindluse tagamise huvi – Lubamatus
(ELTL artikkel 49–54)
(vt punktid 58, 60, 61, 64–68, 74 ja resolutsioon)
Kokkuvõte
Janes és Társa on Ungari õiguse alusel asutatud äriühing, mille põhitegevus on kruusa, liiva ja savi kaevandamine tema karjääris, mis asub Lázis (Győr-Moson-Soproni maakond, Pannonhalma vald, Ungari).
Selle tegevuse tõttu käsitatakse Janes és Társat „strateegilise ettevõtjana“ seaduse kohaselt, milles nähakse ette välismaiste investeeringute taustauuringute regulatsioon. Tema turuosa Ungari asjaomase tooraine tootmise turul on 0,52%.
Xella Magyarország on teine Ungari õiguse alusel asutatud äriühing, mis kuulub kontserni, mille valdusühing on asutatud Bermudal ja mis osalusteahela lõpus kuulub Iiri kodanikule. Ta tegutseb Ungari ehitusmaterjalide turul ja tema põhitegevusala on betoonist ehituselementide tootmine. Ta ostab ligikaudu 90% Janes és Társa aastatoodangust, tootes viimase karjääri lähedal asuvas tehases sellest toorainest lubjaliivatelliseid.
Xella Magyarország sõlmis 2020. aasta oktoobris müügilepingu, et omandada 100% osalus Janes és Társas, ning palus pädeval ministril võtta asjaomane tehing teadmiseks või kinnitada, et see formaalsus ei ole tema omandistruktuuri arvestades vajalik. Minister keelas 2021. aasta juuli otsusega teatatud tehingut täita, kvalifitseerides Xella Magyarországi „välisinvestoriks“, kuna ta kuulub kaudselt Bermudal asutatud äriühingule LSF10 XL Investments.
Lisaks asus see minister seisukohale, et toorainete nii kaevandamis- ja varustuskindlus kui ka prognoositavus on strateegilise tähtsusega, eelkõige arvestades tõsiseid häireid ülemaailmsete tarneahelate toimimises COVID-19 pandeemia tõttu. Tema hinnangul domineerisid juba selliste täitematerjalide nagu liiva, kruusa ja killustiku tootmises ehitussektori jaoks välismaisel kapitalil põhinevad Ungari tootjad. Seega seab olukord, kus Janes és Társa läheb kaudselt Bermudal registreeritud äriühingu omandisse, pikemas perspektiivis ohtu põhikohtuasjas käsitletavate toorainete varustuskindluse, mis võib aga kahjustada „riigi huve“ laias tähenduses.
Euroopa Kohus järeldas oma otsuses, et käsitletav välisinvesteeringute taustauuringumehhanism on vastuolus asutamisvabadust käsitlevate EL toimimise lepingu sätetega. Nimelt võimaldab see mehhanism keelata strateegilises residendist äriühingus osaluse omandamise teise residendist äriühingu poolt, kui viimane kuulub mitmes liikmesriigis asuvate äriühingute kontserni, mille üle on otsustav mõju kolmanda riigi ettevõtjal. Seega lükkas Euroopa Kohus tagasi Ungari valitsuse argumendi, mille kohaselt selline omandamine kahjustab või võib kahjustada riigi huvi tagada eelkõige kohaliku tasandi ehitussektorile põhitoorainetega varustamise kindlus.
Euroopa Kohtu hinnang
Kõigepealt märkis Euroopa Kohus, et riigisisesed õigusnormid, mis võimaldavad liikmesriigi ametiasutustel julgeoleku ja avaliku korra kaalutlustel keelata liidu äriühingul „strateegilises“ residendist äriühingus niisuguse osaluse omandamise, mis võimaldab tal kindlalt mõjutada selle äriühingu juhtimist ja kontrolli, kujutavad endast ilmselgelt liidu asjasse puutuva äriühingu asutamisvabaduse piirangut, kõnealusel juhul eriti olulist piirangut.
Seejärel analüüsis Euroopa Kohus, kas seda piirangut saab õigustada ülekaaluka üldise huviga. Sellega seoses tuletas Euroopa Kohus meelde, et tema kohtupraktika kohaselt eeldab selline põhjendus, et piirang on taotletava eesmärgi saavutamiseks sobiv ega lähe kaugemale sellest, mis on eesmärgi saavutamiseks vajalik.
Käesoleval juhul võib kõne all olev konkreetne huvi tagada ehitussektori teatud põhitoorainetega varustamise kindlus ja järjepidevus kuuluda ELTL artikli 52 lõike 1 kohaldamisalasse. Nimelt näeb see säte ette, et asutamisvabaduse piirangut võib põhjendada avaliku korra, avaliku julgeoleku või rahvatervise huvidega.
Kohtupraktikast tuleneb siiski, et kuigi liikmesriikidele jääb vabadus määrata oma riigisisestest vajadustest lähtuvalt kindlaks avaliku korra ja avaliku julgeoleku nõuded, saab neile tugineda üksnes siis, kui ühiskonna põhihuvisid ähvardav oht on tegelik ja piisavalt suur.
Mis puudutab konkreetselt eesmärki tagada eelkõige kohalikul tasandil ehitussektori teatud põhitoorainetega varustamise kindlus, siis märkis Euroopa Kohus, et see eesmärk ei saa olla avalikust julgeolekust tulenev põhjendus ega seega õigustada põhikohtuasjas võimalikku asutamisvabaduse piirangut, mis selles asjas on eriti oluline. Nimelt ei saa asuda seisukohale, et selline eesmärk kuulub „ühiskonna põhihuvide“ hulka Euroopa Kohtu praktika tähenduses.
Lisaks ei ilmne, et põhikohtuasjas käsitletava otsusega keelatud omandamine oleks tegelikult niisugune, et see toob kaasa „reaalse ja piisavalt tõsise ohu“ Euroopa Kohtu kohtupraktika tähenduses. Nimelt, esiteks ostis enne seda omandamist omandav äriühing juba ligikaudu 90% omandatava äriühingu kaevanduse asjaomase põhitooraine toodangust ning ülejäänud 10% ostsid kohalikud ehitussektori ettevõtjad. Teiseks on üldteada, et neil põhitoorainetel on oma olemuselt suhteliselt väike turuväärtus võrreldes eelkõige nende veokuluga. Seega näib risk, et nendest põhitoorainetest läheb märkimisväärne osa ekspordiks, vähetõenäoline või praktikas lausa välistatud.