FÖRSLAG TILL AVGÖRANDE AV GENERALADVOKAT
JULIANE KOKOTT
föredraget den 7 februari 2013(1)
Mål C‑476/11
HK Danmark, som för talan för Glennie Kristensen
mot
Experian A/S
(begäran om förhandsavgörande från Vestre Landsret (Danmark))
”Likabehandling i arbetslivet – Direktiv 2000/78/EG – Förbud mot diskriminering på grund av ålder – Yrkesbaserade system för social trygghet – Arbetsgivarbidrag till tjänstepensionsförsäkringen – Åldersvis stegring av avgiften – Artikel 6.2 i direktivet – Företags- eller yrkesbaserat system för social trygghet – Undantagets räckvidd”
I –    Inledning
1.        Får ett företag stegra arbetsgivaravgifterna till tjänstepensionen efter ålder på de anställda eller utgör detta en förbjuden diskriminering på grund av ålder? Det är denna fråga som Vestre Landsret ställt till domstolen och som ger den sistnämnda möjligheten att ytterligare precisera sin rättspraxis avseende åldersdiskriminering.(2)
2.        Rent konkret vill Vestre Landsret få klarhet i huruvida det företags- och yrkesbaserade systemet för social trygghet, i vilket en åldersvis stegring av avgiftsbeloppet föreskrivs, omfattas av artikel 6.2 i likabehandlingsdirektivet 2000/78/EG(3). Det är första gången som domstolen har ombetts att tolka denna bestämmelse.(4)
II – Tillämpliga bestämmelser
A –    Unionsrätten
3.        De tillämpliga unionsrättsliga bestämmelserna utgörs i förevarande fall av direktiv 2000/78/EG. Syftet med detta direktiv är enligt artikel 1
”att fastställa en allmän ram för bekämpning av diskriminering i arbetslivet på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, för att principen om likabehandling skall kunna genomföras i medlemsstaterna”.
4.        I artikel 2 i direktiv 2000/78 föreskrivs följande under rubriken ”Begreppet diskriminering”:
”(1)      I detta direktiv avses med principen om likabehandling att det inte får förekomma någon direkt eller indirekt diskriminering på någon av de grunder som anges i artikel 1.
(2)      Enligt punkt 1 skall
a)      direkt diskriminering anses förekomma när en person på någon av de grunder som anges i artikel 1 behandlas mindre förmånligt än en annan person behandlas, har behandlats eller skulle ha behandlats i en jämförbar situation,
…”
5.        Tillämpningsområdet för direktiv 2000/78 framgår av dess artikel 3:
”(1)      Inom ramen för gemenskapens befogenheter ska diskrimineringsförbudet gälla alla personer, såväl inom den offentliga som den privata sektorn, inklusive offentliga organ, i fråga om följande:
…
c)      Anställnings- och arbetsvillkor, inklusive uppsägning och löner.
…
(3)      Detta direktiv skall inte tillämpas på utbetalningar från offentliga system eller liknande, däribland offentliga system för social trygghet eller socialt skydd.
…”
6.        Artikel 6 i direktiv 2000/78, som reglerar ”[b]efogad särbehandling på grund av ålder”, har följande lydelse:
”(1)      Utan hinder av artikel 2.2 får medlemsstaterna föreskriva att särbehandling på grund av ålder inte skall utgöra diskriminering om särbehandlingen på ett objektivt och rimligt sätt inom ramen för nationell rätt kan motiveras av ett berättigat mål som rör särskilt sysselsättningspolitik, arbetsmarknad och yrkesutbildning, och sätten för att genomföra detta syfte är lämpliga och nödvändiga.
I sådan särbehandling kan i synnerhet följande inbegripas:
a)      Införande av särskilda villkor för tillträde till anställning och till yrkesutbildning, anställnings- och arbetsvillkor, inbegripet villkor för avskedande och löner, för ungdomar och äldre arbetstagare samt underhållsskyldiga personer i syfte att främja deras anställbarhet eller att skydda dem.
b)      Fastställande av minimivillkor avseende ålder, yrkeserfarenhet eller anställningstid för tillträde till anställningen eller för vissa förmåner förknippade med anställningen.
…
(2)      Utan hinder av artikel 2.2 får medlemsstaterna föreskriva att följande inte utgör diskriminering på grund av ålder: fastställande av åldersgräns för att, när det gäller företags- och yrkesbaserade system för social trygghet, komma ifråga för pensions- eller invaliditetsförmåner, inbegripet fastställande av olika åldersgränser för arbetstagare eller grupper eller kategorier av arbetstagare och för tillämpningen inom ramen för dessa system av ålderskriterier för försäkringstekniska beräkningar, under förutsättning att detta inte leder till diskriminering på grund av kön.”
B –    Nationell rätt
7.        Direktiv 2000/78 införlivades i dansk rätt genom lov om forbud mod forskelsbehandling på arbejdsmarkedet m.v. (forskelsbehandlingslov) (nedan kallad likabehandlingslagen)(5).
8.        1 § likabehandlingslagen innehåller en definition av begreppet diskriminering som motsvarar den i artikel 2 i direktiv 2000/78. I 2 § punkt 1 regleras förbudet mot diskriminering av arbetstagare avseende bland annat anställning, uppsägning eller lön. I punkt 3 i denna paragraf föreskrivs, för det fall att en diskriminering avseende lön skulle föreligga, en rätt till kompensation.
9.        Genom 6a § likabehandlingslagen införlivas artikel 6.2 i direktiv 2000/78. Denna bestämmelse har följande lydelse:
”Uanset §§2-5 er denne lov ikke til hinder for fastsættelse af aldersgrænser for adgang til erhvervstilknyttede sociale sikringsordninger eller for anvendelse af alderskriteriet i aktuarberegninger inden for rammerne af disse ordninger. Anvendelsen af alderskriteriet må ikke medføre forskelsbehandling på grund af køn.”
III – Omständigheterna i målet och tolkningsfrågorna
10.      Mellan november 2007 och oktober 2008 var Glennie Kristensen anställd som kundservicemedarbetare hos Experian A/S (nedan kallat Experian).
11.      Experian har ett system för tjänstepensionsförsäkring. Det finns inget lagstadgat eller fackligt krav på Experian att erbjuda någon ålderspensionsförsäkring. Systemet grundar sig på anställningsavtalen mellan Experian och dess anställda. De anställda hos Experian är dock skyldiga att ansluta sig till tjänstepensionsförsäkringen och detta krav börjar gälla efter nio månaders anställning. Systemet går ut på att Experian för respektive anställd ska stå för två tredjedelar och den anställde den resterande tredjedelen. Inbetalningarna fastställs genom en procentsats av grundlönen och stegras enligt följande:
–        Anställda under 35 år: Den anställde 3 procent – Experian 6 procent.
–        Anställda mellan 35 och 45 år: Den anställde 4 procent – Experian 8 procent.
–        Anställda över 45 år: Den anställde 5 procent – Experian 10 procent.
12.      Glennie Kristensen var 29 år när hon började sin anställning hos Experian. Hon betalade därför 6 procent av sin grundlön till tjänstepensionsförsäkringen. Glennie Kristensens månatliga inkomst bestod således av den överenskomna grundlönen om 21 500,00 DKK per månad och den av arbetsgivaren betalda tjänstepensionsavgiften på 6 procent, det vill säga en sammanlagd lön på 22 790,00 DKK per månad. Om Glennie Kristensen hade varit mellan 35 och 45 år gammal hade hon på grund av de högre arbetsgivarinbetalningarna till tjänstepensionen i stället erhållit 23 220,00 DKK per månad, och hade hon varit över 45 år hade hon erhållit 23 650,00 DKK per månad.
13.      Käranden i målet vid den nationella domstolen Handels- og Kontorfunktionærernes Forbund Danmark (nedan kallat HK)(6), som för talan för Glennie Kristensen, anser att detta utgör ett åsidosättande av förbudet mot åldersdiskriminering enligt 2 § likabehandlingslagen, och har väckt talan om skadestånd och inbetalning i efterhand av tjänstepensionsavgifter.
14.      Enligt den hänskjutande domstolen är det fråga om huruvida den tolkning som Experian förespråkar och enligt vilken de åldersbestämda försäkringsavgifterna enligt 6a § likabehandlingslagen är förenliga med artikel 6.2 i direktiv 2000/78.
15.      I beslut av den 14 september 2011, som inkom till domstolens kansli den 19 september 2011, vilandeförklarade Vestre Landsret därför målet och hänsköt följande frågor till domstolen för förhandsavgörande:
”1.      Ska undantaget i artikel 6.2 i rådets direktiv 2000/78/EG – vilket avser fastställande av åldersgräns för att, när det gäller företags- och yrkesbaserade system för social trygghet, komma i fråga för pensions- eller invaliditetsförmåner – tolkas så, att medlemsstaterna har en befogenhet att generellt undanta företags- och yrkesbaserade system för social trygghet från förbudet i artikel 2 i direktivet mot direkt eller indirekt diskriminering på grund av ålder, under förutsättning att detta inte leder till diskriminering på grund av kön?
2.      Ska undantaget i artikel 6.2 i rådets direktiv 2000/78/EG – vilket avser fastställande av åldersgräns för att, när det gäller företags- och yrkesbaserade system för social trygghet, komma i fråga för pensions- eller invaliditetsförmåner – tolkas så, att det inte föreligger hinder för att en medlemsstat upprätthåller nationella bestämmelser som innebär att en arbetsgivare som en del av lönen kan göra pensionsinbetalningar som ökar alltefter de anställdas ålder, exempelvis på så sätt att de uppgår till 6 procent för anställda under 35 år, 8 procent för anställda mellan 35 och 44 år och 10 procent för anställda över 45 år, under förutsättning att detta inte leder till diskriminering på grund av kön?”
IV – Förfarandet vid domstolen
16.      I förfarandet vid domstolen har, förutom HK och Experian, den danska regeringen och Europeiska kommissionen yttrat sig skriftligen och muntligen. Den belgiska, den nederländska, den spanska och den tyska regeringen har deltagit i det skriftliga förfarandet.
V –    Bedömning
Den första frågan
17.      Vad gäller Vestre Landsrets första fråga betvivlar jag liksom kommissionen att denna är avgörande för målets utgång. Huruvida det ifrågavarande pensionsförsäkringssystemet omfattas av direktiv 2000/78 framgår nämligen av domstolens svar på den andra frågan och det är därför inte nödvändigt att ytterligare tolka artikel 6.2 i syfte att avgöra det nationella målet. Jag väljer följaktligen att inte besvara den första frågan.
Den andra frågan
18.      Vestre Landsret har ställt den andra frågan för att få klarhet i huruvida en medlemsstat enligt direktiv 2000/78 får upprätthålla ett rättsläge enligt vilket arbetsgivaren inom ramen för tjänstepensionsförsäkringen kan föreskriva en åldersvis stegring av avgiftsinbetalningen.
19.      Direktiv 2000/78 förbjuder i princip diskriminering i arbetslivet. Enligt artikel 6 i direktivet får medlemsstaterna dock i vissa fall föreskriva att vissa åtgärder inte ska anses utgöra diskriminering på grund av ålder. Danmark har i vart fall vad gäller artikel 6.2 i direktiv 2000/78 utnyttjat denna möjlighet och införlivat denna bestämmelse i den nationella lagstiftningen genom 6a § likabehandlingslagen. Det framgår av begäran om förhandsavgörande att det danska arbetsmarknadsministeriet tolkar 6a § likabehandlingslagen så, att denna omfattar ett sådant tjänstepensionssystem som det som Experian tillämpar och att det således är tillåtet.
20.      Frågan är således om denna tolkning är förenlig med artikel 6.2 i direktiv 2000/78. Kärnfrågan kan följaktligen sammanfattas till att avse huruvida ett sådant tjänstepensionssystem som det som Experian tillämpar omfattas av artikel 6.2 i direktiv 2000/78.
1.      Frågan huruvida direktiv 2000/78 är tillämpligt
21.      För det första ska jag pröva huruvida direktiv 2000/78 är tillämpligt. Enligt artikel 3.1 c i direktivet ska direktivet ”[i]nom ramen för gemenskapens befogenheter … tillämpas på alla personer, såväl inom den offentliga som den privata sektorn, inklusive offentliga organ, i fråga om … [a]nställnings- och arbetsvillkor, inklusive avskedande och löner”.
22.      Direktivet gäller enligt artikel 3.3 jämförd med skäl 13 emellertid inte system för social trygghet och socialt skydd vilkas förmåner inte jämställs med lön i den mening som avses i artikel 157 FEUF, och inte heller statliga utbetalningar som syftar till att ge tillträde till anställning eller fortsatt anställning.(7)
23.      I likhet med vad kommissionen och den belgiska regeringen har gjort gällande är det för tillämpningen av direktiv 2000/78 i förevarande fall avgörande huruvida arbetsgivaravgifterna till pensionsförsäkringen kan jämställas med lön i den mening som avses i artikel 157.2 FEUF.(8) Så är enligt min åsikt fallet.
24.      Lön i den mening som avses i artikel 157.2 FEUF ska enligt domstolens fasta rättspraxis omfatta ”alla förmåner, aktuella eller framtida, i form av kontanter eller naturaförmåner som arbetstagaren, direkt eller indirekt, får från arbetsgivaren på grund av anställningen”.(9) Såsom generaladvokaten Jääskinen gjort gällande i sitt förslag till avgörande i målet Römer(10), har domstolen en vidare syn på begreppet lön som bland annat omfattar alla slags pensioner.
25.      Vad gäller tjänstepensionsbetalningar har domstolen redan slagit fast att de ska betraktas som lön.(11) Till skillnad från målet Barber(12) och de andra nyligen nämnda målen(13) avser förevarande fall inte utbetalning av pension till en pensionerad arbetstagare utan arbetsgivarens löpande inbetalning till tjänstepensionsförsäkringen. Experians inbetalningar är dock inga fasta förmåner till en arbetstagare (så kallade förmånsbestämda system) utan fasta avgifter till pensionsförsäkringen (så kallade avgiftsbestämda system). Dessa avgiftsinbetalningar ska dock också betraktas som lön.
26.      För det första utgör inbetalningarna en aktuell löpande förmån, eftersom den överförs till anställda hos Experian först efter nio månaders anställning. För det andra följer skyldigheten att betala enbart av anställningsavtalet och den gäller enbart anställda hos Experian.(14) Inbetalningen sker följaktligen omedelbart på grundval av anställningsförhållandet och såsom ersättning för arbetet hos Experian. Visserligen sker inte inbetalningen direkt till arbetstagarna utan till dessas personliga pensionsförsäkringskonto. Som svar på domstolens fråga under förhandlingen har Experian medgett att varje arbetstagare själv förfogar över sitt eget pensionsförsäkringskonto och själv, tillsammans med sin pensionsrådgivare, bestämmer hur det sparade beloppet ska investeras för att sedan betalas ut som pension. Avgiftsinbetalningen utgör följaktligen lön i den mening som avses i artikel 157.2 FEUF.(15)
2.      Särbehandling i den mening som avses i artikel 2.2 i direktiv 2000/78
27.      Såsom också framgår av artikel 1 jämförd med artikel 2.1, är direkt eller indirekt diskriminering på grund av ålder i arbetslivet förbjuden. Härvid ska med diskriminering förstås varje oberättigad särbehandling.(16)
28.      Enligt artikel 2.2 a jämförd med artikel 1 i direktiv 2000/78 föreligger direkt diskriminering på grund av ålder när en person på grund av ålder behandlas mindre förmånligt än en annan person behandlas, har behandlats eller skulle ha behandlats i en jämförbar situation. Den grundläggande särbehandlingen beror alltså direkt på åldern.
29.      Lönen för en anställd hos Experian fastställs i likhet med vad den hänskjutande domstolen har angett med utgångspunkt i grundlönen, som är lika för alla anställda, och den åldersvisa stegringen av pensionsförsäkringsavgiften. Eftersom Glennie Kristensen under sin anställning hos Experian var yngre än 35 år bestod den arbetsgivarbetalning som Experian betalade in för henne av 6 procent av hennes grundlön. Hennes totala lön per månad (grundlön + 6 procent arbetsgivaravgift) var således mindre än vad en äldre anställd hade fått (grundlön + 8 procent arbetsgivarinbetalning för arbetstagare över 35 år, eller grundlön + 10 procent arbetsgivarinbetalning för medarbetare över 45 år). Den lägre lönen och den därmed mindre förmånliga behandlingen är direkt knuten till ålder. Experians system för tjänstepensionsförsäkring utgör följaktligen en direkt diskriminering på grund av ålder i den mening som avses i artikel 2.2 a jämförd med artikel 1 i direktiv 2000/78.
3.      Huruvida särbehandlingen är befogad
30.      Den gradvisa stegringen av pensionsförsäkringsinbetalningarna utgör dock inte någon diskriminering på grund av ålder när särbehandlingen är befogad.
a)      Befogad särbehandling enligt artikel 6.2 i direktiv 2000/78
31.      Experian anser att pensionsförsäkringssystemet omfattas av artikel 6.2 i direktiv 2000/78 och därför är befogat. HK har bestritt detta. HK har dessutom gjort gällande att artikel 6.2 i direktiv 2000/78 inte alls är tillämplig i förevarande fall.
i)      Frågan huruvida artikel 6.2 i direktiv 2000/78 är tillämplig
32.      Artikel 6.2 i direktiv 2000/78 innehåller en bestämmelse för åldersbetingad särbehandling inom ramen för företags- och yrkesbaserade system för social trygghet. HK anser att bestämmelsen inte kan tillämpas i förevarande fall, eftersom det inte är fråga om en diskriminering inom ramen för ett sådant system utan om en diskriminering vid en tidigare tidpunkt, närmare bestämt vid utbetalningen av lönen. Experian kan därför inte åberopa sig på artikel 6.2 i direktiv 2000/78. Detta påstående övertygar dock inte.
33.      Experian betalar in tjänstepensionsavgiften till arbetstagarnas pensionsförsäkringskonto. Det är därför tvivelslöst fråga om en förmån som omfattas av tjänstepensionsförsäkringen. Denna inbetalning ska, såsom jag nämnt ovan,(17) betraktas som lön i den mening som avses i artikel 157.2 FEUF, vilket är en förutsättning för att direktivet ska kunna tillämpas.
34.      Om man likt HK dock argumenterar för att artikel 2 i direktiv 2000/78 aldrig är tillämplig när förmånerna inom ramen för företags- och yrkesbaserade system för social trygghet utgör lön, skulle artikel 6.2 vara fullständigt meningslös. Om direktiv 2000/78 skulle kunna tillämpas på företags- och yrkesbaserade system för social trygghet hade detta nämligen automatiskt alltid lett till att artikel 6.2 i detta direktiv inte kunde tillämpas. Den omständigheten att arbetsgivarens konkreta förmån måste likställas med lön för att direktivet ska kunna tillämpas på sådana system, och att det samtidigt måste finnas en undantagsbestämmelse för företags- och yrkesbaserade system för social trygghet, visar att HK:s argument haltar och att den omständigheten att en betalning utgör lön inte alltid innebär att artikel 6.2 inte kan tillämpas.
35.      Arbetsgivaravgifterna ska därför betraktas som förmåner inom ramen för företags- och yrkesbaserade system för social trygghet, vilket innebär att artikel 6.2 i direktiv 2000/78 kan tillämpas.
ii)    Villkoren för artikel 6.2 i direktiv 2000/78
36.      Således uppkommer frågan huruvida det ifrågavarande tjänstepensionssystemet omfattas av bestämmelsen. Artikel 6.2 i direktiv 2000/78 innehåller tre varianter(18) inom ramen för vilka ålderskriterierna kan användas. Dessa varianter är för det första fastställande av åldersgräns för att komma i fråga för företags- och yrkesbaserade system för social trygghet,(19) för det andra fastställande av åldersgräns för att komma i fråga för pensions- eller invaliditetsförmåner, och för det tredje tillämpningen av ålderskriterier för försäkringstekniska beräkningar.
–       Åldersgränser som förutsättning för att komma i fråga
37.      Den första varianten av artikel 6.2 i direktiv 2000/78 tillåter att ålderskriterier fastställs som förutsättning för att komma i fråga för företags- och yrkesbaserade system för social trygghet. Särbehandlingen vad gäller löner på grund av ålder skulle i så fall vara befogad om den åldersvisa stegringen utgör en förutsättning för att komma i fråga för Experians företags- och yrkesbaserade system för social trygghet.
38.      Vid tolkningen av artikel 6.2 ska hänsyn tas till att principen om likabehandling i arbetslivet inte slås fast i direktiv 2000/78 i sig. Denna princip härleds ur olika internationella instrument och medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner. Direktivet syftar endast till att inom samma område fastställa en allmän ram för att bekämpa diskriminering på grund av ålder eller andra orsaker.(20) Domstolen har härvid slagit fast att principen om förbud mot diskriminering på grund av ålder ska anses vara en allmän rättsprincip i unionsrätten.(21) Principen kommer enbart till uttryck i direktiv 2000/78(22). Vidare anges i artikel 6.1 FEU att Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna ska ha samma rättsliga värde som fördragen. Enligt artikel 21.1 i denna stadga ska ”[a]ll diskriminering på grund av bland annat … ålder … vara förbjuden”. Undantag från diskrimineringsförbudet ska följaktligen i princip tolkas restriktivt.(23)
39.      HK och den spanska regeringen anser därför att Experians pensionsförsäkringssystem inte omfattas av artikel 6.2 i direktiv 2000/78. De har till stöd för detta anfört att den åldersvisa stegringen inte gäller ”förutsättningen” för att komma i fråga för systemet. Eftersom varje anställd efter nio månaders anställning automatiskt deltar i det företags- och yrkesbaserade systemet, är själva deltagandet i systemet, systemets ”om”, oberoende av åldern. Den åldersvisa stegringen är i stället en särbehandling avseende hur deltagandet är utformat, alltså deltagandets ”hur”, vilket inte omfattas av artikel 6.2 i direktiv 2000/78.
40.      Trots detta anser jag i likhet med den tyska, den belgiska och den nederländska regeringen samt kommissionen, att artikel 6.2 i direktiv 2000/78 är tillämplig i förevarande fall. Visserligen måste undantag från diskrimineringsförbudet tolkas restriktivt, i likhet med vad HK och Spanien med rätta har anfört.(24) Påbudet om restriktiv tolkning utgör emellertid inte hinder mot sådana åtgärder som är mindre stränga än de åtgärder som även skulle vara tillåtna enligt en restriktiv tolkning. Så är fallet i förevarande mål.
41.      Det framgår tydligt av lydelsen i artikel 6.2 i direktiv 2000/78 att bestämmelsen tillåter fastställande av åldersgränser som förutsättning för att komma i fråga för ett företags- och yrkesbaserat system för social trygghet. Experian kan följaktligen föreskriva ett system enligt vilket till exempel anställda under 35 år kategoriskt utesluts från tjänstepensionssystemet. Att inte alls komma i fråga för en pensionsförsäkring har utan tvivel långt värre konsekvenser för en anställd än att komma i fråga men med lägre betalning från arbetsgivaren.
42.      Om själva deltagandet kan göras beroende av vissa åldersgränser måste det även vara tillåtet med ett system i vilket samtliga anställda oavsett ålder kan delta och där enbart beloppet för den faktiska inbetalningen skiljer sig åt beroende på ålder. Annars skulle direktivet bli motsägelsefullt på så sätt att en mildare form av särbehandling skulle vara otillåten medan en längre gående särbehandling skulle vara tillåten.
43.      Den av Experian tillämpade åldersvisa stegringen av avgiftsinbetalningen utgör en mindre ingripande åtgärd i förhållande till fastställandet av åldersgränser efter vilka deltagandet kategoriskt är uteslutet. Följaktligen ska den omfattas av variant 1 i artikel 6.2 i direktiv 2000/78.
–       Frågan huruvida en ytterligare proportionalitetsprövning är nödvändig
44.      Vissa av parterna är oeniga om huruvida det är nödvändigt att göra en proportionalitetsprövning inom ramen för artikel 6.2 i direktiv 2000/78. HK anser att en sådan bör göras med hänvisning till att artikel 6.2 utgör ett undantag från diskrimineringsförbudet, som alltid måste vara proportionerligt. Experian och den danska regeringen är av motsatt mening. Artikel 6.2 i direktiv 2000/78 innehåller ett allmänt undantag mot förbudet mot diskriminering på grund av ålder, varför någon proportionalitetsprövning inte är nödvändig. Jag delar denna uppfattning.
45.      För det första finner denna tolkning stöd i bestämmelsen genom en hänvisning till artikel 6.1 i direktiv 2000/78. Medan artikel 6.1 föreskriver en proportionalitetsprövning finns inte någon liknande reglering i artikel 6.2. Om lagstiftaren hade avsett en ytterligare proportionalitetsprövning skulle vederbörande uttryckligen ha föreskrivit detta. E contrario kan man sluta sig till att någon proportionalitetsprövning inte är nödvändig inom ramen för artikel 6.2 i direktiv 2000/78.
46.      Skillnaden mellan artikel 6.1 och 6.2 i direktiv 2000/78 framträder redan mot bakgrund av förarbetena till dessa bestämmelser. I det ursprungliga förslaget till direktivet föreskrevs först enbart bestämmelser om ålderspension som en ytterligare underpunkt till artikel 5(25) (som senare blev den nuvarande artikel 6.1). Artikel 5 krävde bland annat att särbehandlingen ”på ett objektivt och förnuftigt sätt kan motiveras av ett berättigat mål och att särbehandlingen är lämplig och nödvändig för att uppnå detta mål”. Även i senare förslag till direktivet fanns bestämmelserna om tjänstepensionssystemet i den nuvarande artikel 6.1(26), och underkastades följaktligen en proportionalitetsprövning.
47.      Såsom också framgår av dokument från Europeiska unionens råd av den 20 oktober 2000 (nr 12494/00, s. 15) infördes bestämmelserna avseende företags- och yrkesbaserade system för social trygghet först senare i punkt 1. I anslutning till detta formulerades de på nytt i ett eget stycke (se förslag till artikel 6.3 i det nyssnämnda dokumentet från Europeiska unionens råd, som motsvarar den nuvarande artikel 6.2). Formuleringen i artikel 6.1 avseende proportionalitetsprövningen togs härvid inte med. I detta sammanhang bifogades skäl 25 i direktivet,(27) enligt vilket särbehandling på grund av ålder kräver särskilda bestämmelser som kan variera efter förhållandena i medlemsstaterna. Den omständigheten att lagstiftaren införde en ny oliklydande punkt för företags- och yrkesbaserade system för social trygghet, visar att sådana system avseende diskrimineringsförbudet underkastas andra förutsättningar än åtgärder inom ramen för artikel 6.1. Annars hade lagstiftaren kunnat behålla regleringen som ytterligare en underpunkt till artikel 6.1 eller uttryckligen föreskriva en proportionalitetsprövning.
48.      Direktivets övriga systematik bekräftar också denna slutsats. I likhet med vad den danska regeringen har anfört finns det också andra bestämmelser i direktivet där en proportionalitetsprövning uttryckligen krävs och bestämmelser där det inte krävs någon. I artikel 3.4 i direktiv 2000/78, som avser försvarsmakten, föreskrivs till exempel ett undantag från principen om åldersdiskriminering utan att det uttryckligen krävs en proportionalitetsprövning. I artikel 4.1 föreskrivs däremot att särbehandling i arbetslivet inte ska utgöra diskriminering, ”förutsatt att målet är legitimt och kravet proportionerligt”. Lagstiftaren har härigenom gjort en klar skillnad mellan situationer som uttryckligen undantas från diskrimineringsförbudet och situationer där det krävs en proportionalitetsprövning.
49.      Denna tolkning är också förenlig med syftet med artikel 6.2. Målet i denna bestämmelse är att motverka en utbredning av hindren för tjänstepensionssystemen. Eftersom de befintliga bestämmelserna i de olika medlemsstaterna dels är mycket olika, dels mycket komplexa, bör medlemsstaterna ges ett stort utrymme för eget skön.(28)
50.      Av det anförda följer att det i motsats till vad HK har gjort gällande inte är nödvändigt med en ytterligare proportionalitetsprövning. Mot denna bakgrund kan man dock fråga sig huruvida artikel 6.2, som föreskriver ett ospecificerat undantag från diskrimineringsförbudet, inte skulle kunna strida mot stadgan med tanke på att artikeln inte kräver någon proportionalitetsprövning. Bestämmelsens giltighet är emellertid inte föremål för förevarande begäran om förhandsavgörande.
–       Slutsats i denna del
51.      Sammanfattningsvis kan det fastställas att det pensionsförsäkringssystem som Experian tillämpar omfattas av artikel 6.2 i direktiv 2000/78.
b)      Befogad särbehandling enligt artikel 6.1 i direktiv 2000/78
52.      För det fall att domstolen inte delar denna uppfattning skulle en särbehandling kunna vara befogad enligt artikel 6.1 i direktiv 2000/78. Experian har yrkat detta i andra hand. Den hänskjutande domstolen har visserligen inte frågat efter någon tolkning av artikel 6.1 i direktiv 2000/78 men för att ge ett så ändamålsenligt svar som möjligt kommer jag att nedan, i andra hand, ta ställning till detta.
53.      Enligt artikel 6.1 utgör särbehandling på grund av ålder inte någon diskriminering om särbehandlingen på ett objektivt och rimligt sätt inom ramen för nationell rätt kan motiveras av ett berättigat mål som rör särskilt sysselsättningspolitik, arbetsmarknad och yrkesutbildning, och sätten för att genomföra detta syfte är lämpliga och nödvändiga.(29) Slutligen ankommer det alltså på huruvida den grundläggande åtgärden är motiverad av ett berättigat mål och är proportionerlig.(30)
54.      Den nationella domstolen är ensam behörig att bedöma omständigheterna i det mål som den har att avgöra, liksom att tolka den tillämpliga nationella rätten. Det ankommer på den nationella domstolen att avgöra om och i förekommande fall i vilken utsträckning målen är berättigade i den mening som avses i artikel 6.1 i direktiv 2000/78. EU-domstolen kan emellertid i sitt förhandsavgörande ge den nationella domstolen ett rättesnöre för tolkningen.(31)
i)      Berättigat mål
55.      Vad gäller målet för en åtgärd har domstolen redan slagit fast att medlemsstaterna, och i förekommande fall arbetsmarknadens parter, på nationell nivå har ett stort utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller valet av vilka social- och arbetsmarknadspolitiska mål som ska uppnås.(32) Härvid måste det vara fråga om mål som är socialpolitiska och som rör till exempel sysselsättningspolitik, arbetsmarknad och yrkesutbildning.(33)
56.      Experian har gjort gällande att den åldersvisa stegringen av avgiftsinbetalningarna för det första ska göra det möjligt för äldre arbetstagare att spara ihop en tillräcklig tjänstepension även om de först senare påbörjat sin karriär hos Experian.
57.      För det andra ska yngre arbetstagare redan på ett tidigt stadium slussas in i systemet för tjänstepensionsförsäkring. Samtidigt har just dessa arbetstagare i regel ett intresse av att disponera en större del av sin lön än att investera denna i en pensionsförsäkring. Den åldervisa stegringen av avgiftsinbetalningarna (och således också av arbetstagarnas löner) ska följaktligen bidra till att avlasta yngre arbetstagare.
58.      Med önskan dels att ge äldre arbetstagare möjligheten att även vid kortare inbetalningsperiod spara ihop ett tillräckligt tillgodohavande för att uppnå en meningsfull tjänstepension, dels att redan tidigt slussa in yngre arbetstagare i pensionssystemet och samtidigt inte belasta dessa med alltför tunga avgifter för ett ännu fjärran syfte, eftersträvar Experians pensionsförsäkringssystem ett socialpolitiskt mål som rör sysselsättningspolitik och arbetsmarknad. Med stöd av dessa mål är särbehandlingen på grund av ålder i princip befogad med hänsyn till de förmåner som är förknippade med anställningen (se artikel 6.1 första meningen och 6.1 b i direktiv 2000/78).
59.      Det återstår emellertid att pröva huruvida det för att uppnå dessa berättigade mål är proportionerligt att höja dessa arbetsgivarinbetalningar med stigande ålder. Såsom framgår av ordalydelsen i artikel 6.1 är den åldersvisa stegringen proportionerlig när den är ”lämplig och nödvändig” och leder till att det eftersträvade målet uppnås utan att därvid belasta de yngre arbetstagarna alltför mycket.
ii)   Avsaknad av en uppenbart olämplig åtgärd
60.      Den åldersvisa stegringen ska betraktas som ”lämplig” när den är lämplig för att uppnå det eftersträvade berättigade målet, det vill säga att ge äldre arbetstagare möjlighet att spara ihop ett tillräckligt tillgodohavande på deras pensionsförsäkringskonto och att redan tidigt få med yngre arbetstagare i pensionssystemet utan att ekonomiskt belasta dessa alltför mycket.
61.      Med hänsyn till medlemsstaternas utrymme för eget skön, och det därav följande bedömningsföreträde i valet av åtgärder för att genomföra dessa syften inom området för social- och arbetsmarknadspolitik(34), begränsar sig domstolens roll till att säkerställa att de åtgärder som vidtagits inte är oförnuftiga eller med andra ord att de åtgärder som vidtagits inte är uppenbart olämpliga(35) för att uppnå det eftersträvade målet.(36)
62.      Det är inte uppenbart att en åldersvis stegring av avgiftsinbetalningarna skulle vara olämplig för att uppnå det eftersträvade målet. Det kan snarare tänkas att en äldre arbetstagare som först senare påbörjat sin karriär hos Experian, och som således haft mindre tid på sig att betala in till sitt pensionskonto, behöver betala in mer för att i slutet av sin karriär ha sparat ihop tillräckligt med pengar. Experians system gör det även möjligt att få med yngre arbetstagare.
iii) Nödvändighet
63.      Den åldersvisa stegringen av avgiftsinbetalningarna måste dessutom vara nödvändig. En åtgärd är ”nödvändig” enbart när det mål som eftersträvas inte hade kunnat uppnås genom med en mindre ingripande men lika lämplig åtgärd.
64.      Ett tänkbart mindre ingripande alternativ för att förskaffa äldre arbetstagare tillräckliga tillgodohavanden på deras pensionskonton skulle i första hand vara att behandla alla arbetstagare lika vad gäller avgiftsinbetalningarna (motsvarande den procentsats som gäller för arbetstagare över 45 år). Målet med att förhindra en alltför stor ekonomisk belastning för yngre arbetstagare skulle då inte kunna uppnås, eftersom arbetsgivarinbetalningarna i så fall vore högre i motsvarande utsträckning.
65.      Dessutom är det problematiskt att Experian schablonmässigt betalar in högre avgifter för samtliga äldre arbetstagare utan hänsyn till huruvida dessa faktiskt har ett större behov. Höjningen av avgiftsinbetalningarna kommer nämligen varje äldre arbetstagare till godo oavsett om det är fråga om en person som är anställd sedan länge och som redan under en längre tid har kunnat spara ihop avgifter hos Experian (och således inte har något behov av en högre avgiftsinbetalning) eller en nyanställd (som hittills kanske bara har hunnit spara in lite grann eller inget alls). Vad gäller nyanställda tas det inte heller någon hänsyn till huruvida dessa hos tidigare arbetsgivare har sparat ihop till en tillräcklig tjänstepension eller inte.
66.      Det är följaktligen fråga om huruvida en behovsanpassad stegring av avgifterna, eller möjligtvis en stegring efter hur lång tid den berörda personen (teoretiskt fortfarande möjligt) har varit anställd, skulle kunna utgöra en mindre ingripande men lika effektiv åtgärd för att uppnå det eftersträvade målet.
67.      I detta avseende ska hänsyn även tas till det utrymme för skönsmässig bedömning som medlemsstaterna förfogar över inom området för socialpolitik.(37) Detta utrymme får emellertid inte leda till att principen om förbud mot diskriminering på grund av ålder urholkas.(38) I princip är det dock möjligt att för enkelhetens skull inte göra en prövning i det enskilda fallet och i stället genom en standardiserad uppdelning enligt allmänna kriterier placera arbetstagarna i vissa kategorier.(39) Därför kan enbart sådana (mindre ingripande) åtgärder krävas, vilka inom ramen för ett fungerande system är möjliga och ekonomiskt försvarbara.
68.      Beaktas ska dessutom att det inte ankommer på ett företag att ställa ett system för tjänstepensionsförsäkring till förfogande, vilket är avsett för varje enskild arbetstagares individuella behov. Ansvaret för en tillräckligt grundläggande trygghet vad gäller pensionen åvilar snarare de statliga systemen, på vilka direktiv 2000/78 inte är tillämpligt. Avgörande kan därför enbart vara att varje enskilt system för tjänstepensionsförsäkring i sig är logiskt reglerade. Experian vill erbjuda dess anställda ett funktionerande system för tjänstepensionsförsäkring oberoende av när de påbörjade sin anställning eller av tidigare anställningar. Dessutom har Experian gjort gällande att det inte är tekniskt möjligt att kontrollera varje enskild arbetstagares individuella behov. Av dessa skäl kan den åldersvisa stegringen av avgiftsinbetalningarna inte heller godtas.
69.      Det är också problematiskt att beloppet för den sammanlagda tjänstepensionen är variabelt utformad. Vad gäller deltagandet av de yngre arbetstagarna vilka först inte behöver bidra lika mycket till pensionen, är det oklart huruvida detta inte också skulle kunna uppnås genom att enbart den del av avgiftinbetalningarna som åvilar arbetstagaren förblir variabel medan arbetsgivarinbetalningarna förblir densamma. Arbetsgivarinbetalningen har nämligen ingen konkret inverkan på den nettolön som yngre anställda faktiskt har tillgång till per månad. En yngre anställd ”känner” således inte av huruvida arbetsgivarinbetalningen är högre eller lägre. Det är således enbart den del av avgifterna som åvilar arbetstagaren som direkt påverkar den månadslön som vederbörande har till sitt förfogande. Huruvida det härvid är fråga om ett (ekonomiskt) försvarbart alternativ kan inte fastställas mot bakgrund av uppgifterna i målet. Det är följaktligen upp till den nationella domstolen att reda ut denna fråga.
iv)    Ingen orimlig skada
70.      Även om den åldersvisa stegringen är det minst ingripande sättet att uppnå det eftersträvade målet på, återstår det dock att pröva om inte regleringen innebär en orimlig skada för de yngre arbetstagarna. Av proportionalitetsprincipen följer nämligen att åtgärder som kränker unionsrättsligt skyddade rättigheter, här förbudet mot diskriminering på grund av ålder, inte får orsaka olägenheter för enskilda som är orimliga i förhållande till de åsyftade målen.(40)
71.      I detta sammanhang ska hänsyn för det första tas till att systemet är obligatoriskt för alla anställda, vilka följaktligen inte kan välja att avstå från pensionsavgifterna och därigenom få motsvarande belopp utbetalade till dem. Experians argument, att yngre arbetstagare, som vill ha en högre sammanlagd lön, individuellt kan förhandla om detta, kan inte heller godtas. Det ska inte vara en enskild arbetstagares sak att genom en individuell överenskommelse förhindra eller mildra en mindre förmånlig behandling på grund av ålder som följer av ett system. Detta gäller särskilt med hänsyn till den sämre förhandlingsposition som en arbetstagare i regel har i förhållande till arbetsgivaren.
72.      I förevarande fall ska man dock inte utesluta att de nackdelar som uppkommer till följd av särbehandlingen kompenseras genom de därmed förbundna fördelarna. Visserligen handlar det om en särbehandling på upp till 4 procent av grundlönen, och i Glennie Kristensens fall om 860 DKK(41) mindre per månad. Detta är utan tvivel ett icke oansenligt belopp. Betänkas ska emellertid att Glennie Kristensen för det första drar fördel av Experians system för tjänstepensionsförsäkring, eftersom det varje månad bidrar till hennes pension. För det andra innebär lägre arbetsgivarinbetalningar att de avgifter som åvilar arbetstagaren också är lägre, med den följden att Glennie Kristensen enbart överför 3 procent av sin grundlön till pensionskontot. Hade hon varit över 45 år hade hennes del uppgått till 5 procent. Det ankommer dock på den nationella domstolen att göra en avvägning av dessa omständigheter.
v)      Slutsats i denna del
73.      Sammanfattningsvis kan en sådan åtgärd som den i förevarande fall, vara motiverad om den föreskrivna åldersvisa stegringen av avgiftsinbetalningarna har som mål att göra det möjligt för äldre arbetstagare att spara ihop till en tillräcklig pension även om de först senare i sin karriär börjat arbeta hos det berörda företaget och att på ett tidigt stadium få med yngre arbetstagare i tjänstepensionen utan att dessa belastas med alltför höga pensionsavgifter. Detta gäller emellertid enbart om dessa mål inte med ekonomiskt försvarbar insats skulle kunna uppnås med andra lika lämpliga praktiska åtgärder som verkar mindre oförmånliga för yngre arbetstagare och där nackdelarna av en särbehandling i övrigt står i proportion till systemets fördelar.
vi)    Främjande av den anställdas lojalitet till arbetsgivaren
74.      Den belgiska regeringen har dessutom pekat på att åtgärden också skulle kunna ha som mål att binda arbetstagarna till företaget för en längre tid. Experian har under förhandlingen inte yttrat sig om huruvida den åldersvisa stegringen också tjänar detta syfte. Det ankommer följaktligen på den hänskjutande domstolen att pröva huruvida så är fallet och stegringen av avgifterna är ett slags bonus för lojalitet mot företaget.
75.      Om detta är fallet skulle det i princip vara fråga om ett berättigat mål. Den åldersvisa stegringen verkar också, i vart fall vad gäller yngre arbetstagare, i princip vara lämplig för att under en längre tid binda arbetstagare till företaget. Härvid ska beaktas att avgiftsstegringen inte är knuten till anställningens längd utan beviljas oberoende av denna och följaktligen också gäller arbetstagare som först mycket sent i sin karriär börjar arbeta hos Experian. Den åldersvisa stegringen är därför inte nödvändig. Ett mindre ingripande och effektivare alternativ skulle i stället vara att knyta avgiftsbeloppet till anställningstid och inte till ålder. Den hänskjutande domstolen bör beakta detta när den prövar denna målsättning.
VI – Förslag till avgörande
76.      Jag föreslår således att domstolen besvarar tolkningsfrågorna på följande sätt:
”1)      Artikel 6.2 i direktiv 2000/78 ska tolkas så, att en medlemsstat får upprätthålla ett rättsläge enligt vilket en arbetsgivare som en del av lönen kan stå för en del av den åldersvis stegrade tjänstepensionsförsäkringen genom att till exempel betala in en pensionsförsäkringsavgift på 6 procent för anställda under 35 år, 8 procent för anställda mellan 35 och 44 år, och 10 procent för anställda över 45 år.
2)      Ett sådant pensionsförsäkringssystem kan också vara berättigat enligt artikel 6.1 i direktiv 2000/78 om den föreskrivna åldersvisa stegringen av avgiftsinbetalningarna har som mål att göra det möjligt för äldre arbetstagare att spara ihop till en tillräcklig pension även om de först sent i sin karriär börjat arbeta hos det berörda företaget, och att på ett tidigt stadium få med yngre arbetstagare i tjänstepensionssystemet utan att dessa belastas ekonomiskt. Detta gäller emellertid enbart om dessa mål med en ekonomiskt försvarbar insats inte kan uppnås med andra lika lämpliga praktiska åtgärder som verkar mindre oförmånliga för yngre arbetstagare och där nackdelarna av en särbehandling i övrigt inte är oproportionerliga i förhållande till systemets fördelar.”
1 – Originalspråk: tyska.
2 – Se härvid principiellt dom av den 16 oktober 2007 i mål C-411/05, Palacios de la Villa (REG 2007, s. I-8531), liksom dom av den 12 oktober 2010 i mål C-499/08, Ingeniørforeningen i Danmark (Andersen) (REG 2010, s. I-9343), och av den 6 december 2012 i mål C-152/11, Odar.
3 – Rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (EGT L 303, s. 16, rättelse i EGT L 2, 2001, s. 42).
4 – En annan aspekt av artikel 6.2 i direktiv 2000/78 är föremål för mål C-546/11, Toftgaard. Se, i detta avseende mitt förslag till avgörande i det målet av dags dato.
5 – Lag nr 459 av den 12 juni 1996 om förbud för olikabehandling på arbetsplatsen m.m. Genom ändringslag nr 1417 av den 22 december 2004 upptogs kriterierna ålder och handikapp i likabehandlingslagen. Ändringslagen trädde i kraft den 28 december 2004.
6 – Handels- och kontorsanställdas förening i Danmark.
7–      Se dom av den 10 maj 2011 i mål C-147/08, Römer (REU 2011, s. I-3591), punkt 32, och av den 1 april 2008 i mål C-267/06, Maruko (REG 2008, s. I-1757), punkt 41.
8 – Eftersom det i förevarande fall är fråga om en ren tjänstepensionsförsäkring och en utbetalning från offentliga system eller liknande, kan ett uteslutande enligt artikel 3.3 i direktiv 2000/78 inte bli aktuellt. Utbetalningarna regleras inte omedelbart genom lag utan uteslutande genom anställningsavtal och gäller enbart för en särskild grupp av arbetstagare, nämligen de anställda hos Experian (se dom av den 17 maj 1990 i mål C‑262/88, Barber (REG 1990, s. I-1889), punkt 22; svensk specialutgåva, volym 10, s. 407).
9 – Se dom av den 25 maj 1971 i mål 80/70, Defrenne (REG 1971, s. 445; svensk specialutgåva, volym 1, s. 569), punkt 6, av den 9 februari 1982 i mål 12/81, Garland (REG 1982, s. 359), punkt 5, domen i målet Barber (ovan fotnot 8), punkt 12, och domen i målet Römer (ovan fotnot 7), punkt 32.
10 – Se förslag till avgörande av den 15 juli 2010 i det ovannämnda målet Römer, punkt 54.
11 – Se dom av den 13 maj 1986 i mål 170/84, Bilka (REG 1986, s. 1607; svensk specialutgåva, volym 8, s. 583), punkt 22, domen målet Barber (ovan fotnot 8), punkt 28, och dom av den 10 februari 2000 i mål C-50/96, Schröder (REG 2000, s. I-743), punkt 27. Se även skäl 13 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (EUT L 204, s. 23), som har följande lydelse: ”I sin dom av den 17 maj 1990 i mål C-262/88 … slår domstolen fast att alla förmåner som utges enligt företags- eller yrkesbaserade pensionssystem utgör lön i den mening som avses i artikel 141 i fördraget.”
12 – Se domen av den 17 maj 1990 i målet Barber (ovan fotnot 7).
13 – Se fotnot 11.
14 – Se domen i målet Barber (ovan fotnot 7), punkt 25.
15 –      Denna slutsats är också förenlig med domstolens slutsats i dom av den 22 december 1993 i mål C-152/91, Neath (REG 1993, s. I-6935; svensk specialutgåva, s. I-487), i vilken domstolen för att besvara frågan om huruvida en förmån skulle betraktas som lön utgick från arbetsgivarens konkreta avtalsmässiga skyldighet. I Experians fall är detta enligt anställningsavtalen enbart skyldigt att betala in avgifterna men inte att senare betala ut pensionen.
16 – Se, i detta avseende, mitt förslag till avgörande av den 6 maj 2010 i målet Andersen (ovan fotnot 2), punkt 28 och vidare hänvisningar, och sista meningen i skäl 25 i direktiv 2000/78: ”Det är följaktligen mycket viktigt att göra en skillnad mellan berättigad särbehandling … och den diskriminering som bör vara förbjuden.”
17 – Se punkt 22 i detta förslag till avgörande.
18 – Detta gäller i vart fall de av mig jämförda tyska, franska, engelska, spanska och italienska versionerna av direktivet. Den danska språkversionen innehåller enligt dess ordalydelse endast två varianter, nämligen tillgång till yrkesbaserade system för social trygghet (”adgang til”) och användning av ålderskriterier för försäkringstekniska beräkningar (”anvendelse af alderkriteriet til aktuarberegninger inden for rammerna af disse ordninger”). Denna skillnad saknar emellertid enligt min mening betydelse i förevarande fall, då fastställande av åldersgränser som förutsättning för att komma i fråga används även i den danska språkversionen av direktivet och att Experians pensionssystem är befogat redan enligt den första varianten.
19 – Detta gäller dock inte medlemskap i samtliga företags- och yrkesbaserade system för social trygghet, utan enbart sådana som avser ålder eller invaliditet. Se, i detta avseende, mitt förslag till avgörande av dags dato i mål C-546/11, Toftgaard.
20 –      Se dom av den 22 november 2005 i mål C-144/04, Mangold (REG 2005, s. I-9981), punkt 74, och av den 19 januari 2010 i mål C-555/07, Kücükdeveci (REU 2010, s. I-365), punkt 20.
21 – Se domen i målet Mangold (ovan fotnot 19), punkt 75.
22 – Se domen i målet Kücükdeveci (ovan fotnot 19), punkt 21.
23 – Se dom av den 12 januari 2010 i mål C-341/08, Petersen (REU 2010, s. I-47), punkt 60.
24 – Se, i detta avseende, punkt 38 i detta förslag till avgörande.
25 – Se artikel 5 b och c i kommissionens förslag till rådets direktiv om inrättande av allmänna ramar för likabehandling i arbetslivet av den 25 november 1999, KOM(1999) 565 slutlig, s. 23.
26 – Se den lydelse av artikel 6.1 som följer av dokument från Europeiska unionens råd av den 11 oktober 2000 (nr 12269/00, s. 15), där det redan talades om ”företags- och yrkesbaserade system för social trygghet”. Detta begrepp nämndes för första gången i dokument från Europeiska unionens råd av den 1 mars 2000 (nr 6434/00, s. 4 (g) och artikel 5 b).
27 – Se dokument från Europeiska unionens råd av den 12 oktober 2000 (nr 12270/00, s. 5).
28 – Se, i detta avseende, dokument från Europeiska unionens råd av den 11 oktober 2000 (nr 12270/00, 4, s. 3) i vilket Förenade kungariket hänvisar till detta bedömningsutrymme.
29 – Se domen i målet Odar (ovan fotnot 2), punkt 37.
30 – Se, i detta avseende, mitt förslag till avgörande av den 6 maj 2010 i domen i målet Andersen (ovan fotnot 2), punkterna 42–47.
31 – Dom av den 5 mars 2009 i mål C-388/07, Age Concern England (REG 2009, s. I-1569), punkterna 47 och 48, och av den 23 november 2006 i mål C-238/05, Asnef-Equifax och Administración del Estado (REG 2006, s. I-11125), punkt 40 och där angiven rättspraxis.
32 – Se domen i målen Mangold (ovan fotnot 20), punkt 63, och Palacios de la Villa (ovan fotnot 2), punkt 68.
33 –      Se domen i målet Age Concern England (ovan fotnot 31), punkterna 47 och 48, och dom av den 18 juni 2009 i mål C-88/08, Hütter (REG 2009, s. I-5325), punkt 41, och av den 13 september 2011 i mål C‑447/09, Prigge m.fl. (REU 2011, s. I-8003), punkt 80.
34 – Se domen i målen Palacios de la Villa (ovan fotnot 2), punkt 68, Mangold (ovan fotnot 31), punkt 63, Age Concern England (ovan fotnot 30), punkt 51, och Kücükdeveci (ovan fotnot 20), punkt 38. Se härvid också skäl 25 i direktiv 2000/78, enligt vilket särbehandling på grund av ålder ”kräver … särskilda bestämmelser som kan variera efter förhållandena i medlemsstaterna” (se domen i målet Palacios de la Villa (ovan fotnot 2), punkt 69).
35 – Se domen i målen Palacios de la Villa (ovan fotnot 2), punkt 72, och Petersen (ovan fotnot 23), punkt 70.
36 – Se mitt förslag till avgörande i målet Andersen (ovan fotnot 2), punkt 54.
37 – Se vidare punkt 55 i detta förslag till avgörande.
38 – Dom i målet Age Concern England (ovan fotnot 31), punkt 51 och där angiven rättspraxis. Se också mina förslag till avgörande i målen Andersen (ovan fotnot 2), punkt 63, och av den 1 april 2004 i mål C-19/02, Hlozek (REG 2004, s. I-11491), punkt 59.
39 – Se dock mitt förslag till avgörande i målen Andersen (ovan fotnot 2), punkt 62, och Hlozek (ovan fotnot 38), punkterna 57 och 58.
40 – Se mitt förslag till avgörande i målet Andersen (ovan fotnot 2), punkterna 67 och 68, och dom av den 11 juli 1989 i mål 265/87, Schräder (REG 1989, s. 2237), punkt 21, av den 10 mars 2005 i de förenade målen C-96/03 och C-97/03, Tempelman och van Schaijk (REG 2005, s. I-1895), punkt 47, och av den 9 mars 2010 i de förenade målen C-397/08 och C-380/08, ERG m.fl. (REU 2010, s. I-2007), punkt 68, samt dom i målet Andersen (ovan fotnot 2), punkt 47.
41 – 860 danska kronor motsvarade enligt den kurs som gällde vid den tidpunkt då talan väcktes vid den nationella domstolen cirka 115,50 euro.