62003CC0005_SL
Opinion of the Advocate-General
Opinion of the Advocate-General
I – Uvod
1. V tej zadevi Helenska republika predlaga razglasitev ničnosti Odločbe Komisije 2002/881/ES z dne 5. novembra 2002 o ukinitvi financiranja Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS), Jamstveni oddelek, nekaterih izdatkov držav članic.(2) Ta tožba se nanaša na zavrnitev Komisije, da Helenski republiki povrne škodo v skupnem znesku 36.761.035,91 eura.
II – Pravni okvir
2. Pravni okvir financiranja skupne kmetijske politike in odobritev obračunov EKUJS je bil že večkrat izčrpno obravnavan v različnih sodbah in sklepnih predlogih. Za podrobno obrazložitev tega pravnega okvira se sklicujem zlasti na sklepne predloge generalnega pravobranilca Jacobsa z dne 22. januarja 2004 in na sodbo Nemčija proti Komisiji.(3)
III – Dejansko stanje
3. Komisija je z Odločbo 2002/881 nekatere izdatke držav članic izključila iz financiranja EKUJS. Kot izhaja iz Odločbe 2002/881 in njenih prilog, so bili za Helensko republiko izključeni naslednji izdatki:
- 2.438.896,91 eura za sektor sadja in zelenjave za proračunska leta 1997–2001,
- 11.352.868 eurov za premije za živali za proračunska leta 1999–2001,
- 22.969.271 eurov za premije za živali za proračunski leti 1998–1999.
4. Helenska republika je s tožbo, vloženo v sodnem tajništvu 3. januarja 2003, na podlagi člena 230, prvi odstavek, ES predlagala razglasitev ničnosti ali spremembo izpodbijane odločbe v delu, v katerem gre za popravke v zvezi s pomočjo sektorju sadja in zelenjave in za pavšalne popravke v zvezi s premijami za živali.
IV – Pomoč sektorju sadja in zelenjave
A – Dejansko stanje in predhodni postopek
5. Pri pregledih, izvedenih v Grčiji od 23. do 26. februarja 1999 in od 22. do 24. marca 1999, je Komisija ugotovila malomarnosti in hude pomanjkljivosti pri upravljanju in nadzoru pomoči v sektorju agrumov, posebno v naslednjih točkah:
- odtegljaj 3 % od določenih pomoči s strani organizacij proizvajalcev;
- izplačevanje pomoči upravičencem s čekom;
- neizplačilo pomoči s strani organizacije proizvajalcev „Dalamanares“ vsem njenim članom za leto 1997/1998;
- nezadosten nadzor pri dostavi določenih agrumov;
- neshranjevanje dokumentov, ki se nanašajo na kakovost dobavljenega blaga – tako imenovani „listki od tehtanja“.
6. Z dopisom z dne 24. oktobra 2001 so službe Komisije uradno obvestile grške organe, da nameravajo uporabiti finančni popravek:
a) 3 % za pomoč v zvezi s predelavo pomaranč za tržna leta od 1997 do 2000 zaradi odtegljaja 3 % od pomoči, ki jo je treba izplačati upravičencu;
b) 2 % za zahtevke, ki jih je Helenska republika vložila za tržna leta od 1997 do 1999, zaradi njenega nezadostnega nadzora.
7. Z dopisom z dne 18. decembra 2001 so grški organi predali zadevo spravnemu organu.
8. Spravni organ v končnem poročilu z dne 17. aprila 2002 ocenjuje, da stališč strank ni mogoče uskladiti v za to predvidenem roku.
Odtegljaj 3 %
9. Grška vlada predlaga razglasitev ničnosti Odločbe 2002/881 v delu, v katerem je s to odločbo zavrnjeno financiranje EKUJS v višini 1.815.511,16 eura. Ta znesek ustreza 3-odstotnemu popravku pomoči, zahtevane za predelavo pomaranč za obdobje od 1. septembra 1997 do 31. decembra 2000. Iz zbirnega poročila izhaja, da je Komisija uporabila ta popravek, ker je grška vlada do 1. januarja 2001 organizacijam proizvajalcev dopuščala odtegljaj 3 % od pomoči zaradi prispevkov za zavarovanje.
10. Grška vlada primarno navaja naslednji trditvi. Prvič, trdi, da gre pri odtegljaju 3 % od pomoči za osamljen primer, ker so nekateri lokalni davčni organi Direktivo narobe razlagali. Drugič, sprejela je več ukrepov za obveščanje zadevnih strank o prepovedi tega odtegljaja.
11. Podredno grška vlada dodaja, da se mora zadevno obdobje končati marca 1999, saj Komisija ni navedla dokazov v zvezi s poznejšim obdobjem.
B – Presoja
12. Po mojem mnenju te trditve grške vlade niso pomembne.
13. Grška vlada ni izpodbijala, da nekatere organizacije proizvajalcev izvajajo odtegljaj 3 % od pomoči za prispevke za zavarovanje. Tak odtegljaj je v nasprotju s členom 15(2) Uredbe (ES) št. 1169/97.(4) Vendar zanika, da bi bila to splošna praksa. Kljub temu splošne ugotovitve grških organov v zvezi s tem odtegljajem razkrivajo širše razširjeno prakso, na kar je upravičeno opozorila Komisija. Če bi šlo za osamljen primer, bi se grška vlada lahko zadovoljila z ukrepom proti zadevnim lokalnim davčnim organom. Prav tako ni navedla dejstev, ki dokazujejo nasprotno. Iz zgoraj navedenih splošnih ugotovitev ne izhaja, da je dejansko odpravila navedeno prakso odtegovanja ali da so bili odtegnjeni zneski povrnjeni.
14. V zvezi s trditvijo grške vlade, da je odpravila sporno prakso konec marca 1999, je treba ugotoviti, da glede na zbirno poročilo inšpekcijski pregled, ki ga je računsko sodišče izvedlo marca 2000, dokazuje nasprotno.
15. Zato ugotavljam, da tožeča stranka ni dokazala, da Komisija napačno uporablja zadevne določbe Skupnosti z uporabo 3-odstotnega popravka pomoči, dodeljene sektorju sadja in zelenjave.
Odtegljaj 2 %
16. Grška vlada zahteva razglasitev ničnosti Odločbe 2002/881 v delu, v katerem je s to odločbo izključen znesek 623.385,75 eura iz financiranja EKUJS. Ta znesek ustreza pavšalnemu popravku 2 % zneska pomoči, izplačane v tržnih letih 1997/1998 in 1998/1999.
17. Grška vlada primarno navaja naslednje trditve. Prvič, trdi, da izplačilo pomoči s čekom za EKUJS ne pomeni neposredne ali posredne nevarnosti finančne izgube. Navaja priloge k Uredbi (ES) št. 1663/95(5), v katerih je predvidena možnost plačila s čekom. Drugič, neizplačilo pomoči je manjšega pomena, saj je zadevalo le štiri proizvajalce. Tretjič, grško vlado preseneča dejstvo, da odločitev Komisije o popravku temelji predvsem na domnevnih nepravilnostih v zvezi s sprejemanjem tovorov. Nazadnje grška vlada poudarja, da glede na predpise Skupnosti shranjevanje listkov od tehtanja ni obvezno.
C – Presoja
18. Po mojem mnenju prva dva očitka grške vlade nista pomembna.
19. Tožeča stranka v bistvu ne izpodbija ugotovitev Komisije v zvezi s plačevanjem s čekom ali dejstva, da pomoč za tržno leto 1997/1998 ni bila izplačana vsem članom združenja proizvajalcev Dalamanares.
20. Kot poudarja Komisija, je cilj člena 15(2) Uredbe št. 1169/97 zagotoviti, da se upravičencu znesek pomoči, do katerega ima pravico, dejansko izplača. Ta določba mora biti upoštevana dobesedno, saj preprečuje goljufije in zlorabe. Zato neizpolnitev teh določb ne more biti upravičena z morebitnim obsegom navedene neizpolnitve. Teh očitkov torej ni mogoče sprejeti.
21. Vendar nasprotno menim, da sta tretji in četrti očitek resnejša.
22. S tretjim očitkom grška vlada primarno zastavlja vprašanje, ali Komisija na podlagi nekaterih osamljenih primerov lahko sklepa, da sistem nadzora ni niti zanesljiv niti operativen.
23. Iz ustaljene sodne prakse izhaja, da če se Komisija ne strinja, da EKUJS nosi določene stroške zaradi kršitev predpisov Skupnosti, ki se pripišejo državi članici, mora dokazati obstoj navedenih kršitev.(6) Z drugimi besedami, Komisija mora utemeljiti odločitev, s katero ugotavlja neobstoj ali pomanjkljivost nadzora, ki ga izvaja zadevna država članica.(7)
24. Komisija ni dolžna izčrpno dokazati pomanjkljivosti nadzorov, ki jih opravijo nacionalni organi, ali nepravilnosti poslanih podatkov, temveč mora dokazati resen in utemeljen dvom glede teh nadzorov ali podatkov.(8)
25. Zato mora zadevna država članica dokazati, da izpolnjuje pogoje za financiranje, ki ga je Komisija zavrnila.(9) To pomeni, da zadevna država članica ne more ovreči ugotovitev Komisije, ne da bi svoje trditve podprla z dokazi, ki izkazujejo obstoj zanesljivega in operativnega sistema nadzora. Če ji ne uspe dokazati, da so ugotovitve Komisije nepravilne, te lahko povzročijo resne dvome o vzpostavitvi primerne in učinkovite celote ukrepov spremljanja in nadzora.(10)
26. To ublažitev dokaznega bremena za Komisijo je mogoče pojasniti z dejstvom, da je država članica v najprimernejšem položaju za zbiranje in preverjanje podatkov, potrebnih za potrditev obračuna EKUJS, in je zato dolžna predložiti čim bolj podroben in popoln dokaz o opravljenih pregledih, pravilnosti podatkov in po potrebi nepravilnosti izračunov Komisije.(11)
27. Kot izhaja iz navedene sodne prakse, Komisija ni dolžna predložiti izčrpnega dokaza, da bi bil obstoj nepravilnosti verjeten. Vendar mora predložiti vsa skladna dejstva, iz katerih izhaja resen in utemeljen dvom glede teh pregledov. Ta dejstva morajo biti tako medsebojno povezana, da bi bil obstoj nepravilnosti verjeten.
28. Če Komisiji uspe predložiti dejstva, ki razkrivajo sistematično malomarnost pri nadzoru ukrepov, ki jih financira EKUJS, mora država članica predložiti dokaze, da so ugotovitve Komisije napačne.
29. V obravnavanem primeru je Komisija dokaz, iz katerega izhaja njen resni in utemeljeni dvom glede pregledov, oprla na naslednja dejstva. Prvič, samo dva tovora sadja, predložena v zadevnem tržnem letu, sta bila zavrnjena, drugi ravno, ko sta bila prisotna revizorja Komisije. Drugič, predstavniki grške vlade so med pregledom na kraju samem obvestili revizorje Komisije, da je bilo za uničeno in pokvarjeno sadje dovoljeno 5-odstotno oziroma 1-odstotno odstopanje.
30. Iz teh dejstev ne izhaja, da nadzor, ki ga je izvajala zadevna država članica, ni bil temeljit in popoln. O obstoju nepravilnosti ni dokaza. Drugače povedano, iz nekaj dejstev, čeprav se upoštevajo skupaj, ki ne dokazujejo sistematične pomanjkljivosti nadzora ukrepov, financiranih s strani EKUJS, ni mogoče izpeljati zadostnega dokaza. V tem primeru država članica, v obravnavani zadevi grška vlada, ni dolžna navesti dokazov, da so ugotovitve Komisije napačne.
31. Komisija ni bolj obrazložila, zakaj je po njenem mnenju zelo neverjetno, da sta bila zavrnjena samo dva tovora. Za potrditev domnevnih nepravilnosti ni navedla nobenega argumenta.
32. Zato Komisija ni izpolnila svoje obveznosti, da predloži dokaz, iz katerega bi izhajal resen in utemeljen dvom, ki ga ima glede navedenih pregledov, in tako ni upoštevala pravil o dokazih, ki veljajo v zvezi z odobritvijo obračunov EKUJS.
33. Četrti očitek grške vlade se nanaša na obveznost shranjevanja listkov od tehtanja.
34. Iz zbirnega poročila in odgovora Komisije izhaja, da večina predelovalnih podjetij ni shranjevala listkov od tehtanja za tržno leto 1997/1998. Po mnenju služb Komisije se s tem dokumentom izboljšuje nadzor dobavljenih količin. Komisija trdi, da bi bili lahko listki od tehtanja ob upoštevanju obstoječega dvoma o tej točki koristni pri preverjanju zanesljivosti pregledov.
35. Vendar samo zato, ker naj bi določen ukrep lahko poenostavil oceno izvedenih pregledov, ta ukrep ni obvezen. Noben nacionalni predpis ali predpis Skupnosti izrecno ne določa, da se morajo listki od tehtanja shranjevati. Komisija dalje ni navedla predpisov Skupnosti, iz katerih bi lahko taka obveznost implicitno izhajala. Zato Komisija ne more trditi, da bi se morali ti listki shranjevati. Iz neupoštevanja te domnevne obveznosti torej ni mogoče sklepati o primernosti izvedenih pregledov.
36. Poleg tega Komisija ni mogla dokazati, da naj bi bilo za preverjanje količin dobavljenega sadja potrebno shranjevanje listkov od tehtanja. Ne razloži dodane vrednosti, ki jo lahko po njenem mnenju imajo ti listki v primerjavi s potrdili o dobavi, ki morajo biti sestavljeni v skladu s členoma 10(2) in 18(3)(a) Uredbe št. 1169/97 in na katerih morata biti navedeni predvsem neto in bruto teža dobavljenih serij.
37. Zato ocenjujem, da je ta trditev grške vlade prav tako utemeljena.
38. Glede na zbirno poročilo se 2 % zahtevkov za financiranje Skupnosti zavrneta, ker naj bi bili pregledi, ki jih izvaja grška vlada, pomanjkljivi. Glede na to, da te pomanjkljivosti niso bile ugotovljene v zvezi z obema zgoraj navedenima točkama, se mora Odločba št. 2002/881 razglasiti za nično v delu, v katerem na podlagi nezadostne obrazložitve iz financiranja Skupnosti izključuje 2 % zahtevkov za leta od 1997 do 1999.
V – Sistem premij za govedo
A – Dejansko stanje in predhodni postopek
39. Pri pregledu, ki je bil izveden v Grčiji od 10. do 14. aprila 2000, je Komisija ugotovila naslednje resne nepravilnosti v zvezi z upravljanjem in nadzorom sistema premij za govedo:
- regionalni organi niso bili zadostno obveščeni o spremembah pravil integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (IAKS);
- baza podatkov ni bila dokončana in ni delovala;(12)
- registri čred govejih živali so bili nezadostni;
- številne mlade živali niso bile označene in rojstva niso bila vpisana v registre;
- potni listi za govedo niso bili izdani.
40. Pri drugem pregledu, ki so ga izvedle službe Komisije, so bile ugotovljene naslednje nepravilnosti:
- isti uradnik je upravno nadziral zahtevek za pomoč, izbiral prosilce za preverjanje na kraju samem in izvajal ta preverjanja;
- nezadostno sodelovanje med različnimi službami;
- nenadzorovanje zadrug;
- nezadovoljiva analiza tveganja;
- statistični podatki o pregledih in kaznih so bili nepravilni in niso bili v skladu s podatki, ki so bili med pregledi pridobljeni na ravni okrožij.
41. Grška vlada predlaga razglasitev ničnosti Odločbe 2002/881 v delu, v katerem je znesek 11.352.868 eurov izključen iz financiranja EKUJS. Ta znesek ustreza pavšalnemu popravku 10 % zahtevanih zneskov za premije za krave dojilje, posebne premije za govedo moškega spola in ekstenzifikacijske premije za leti 1998 in 1999. Iz zbirnega poročila izhaja, da je Komisija določila te popravke, ker je ugotovila številne nepravilnosti pri upravljanju in nadzoru sistema premij, ki se uporabljajo za govedo. Grška vlada v zvezi s pavšalnim 10-odstotnim popravkom navaja tri vrste očitkov.
Trditve v zvezi s prvim delom
42. Helenska republika primarno navaja naslednje trditve. Prvič, grška vlada našteva različne ukrepe, ki jih je sprejela za obveščanje zadevnih strank o izvedbenih predpisih. Drugič, baza podatkov se nedvomno ni uporabljala, zato se identifikacijske številke goveda niso elektronsko navzkrižno preverjale, a registri živali na gospodarstvih, ki so bili napisani na roko, vsebujejo podatke, potrebne za registracijo goveda v bazo podatkov. Ti registri se vodijo v skladu z Direktivo 92/102/EGS.(13) Tretjič, odstotek mladih živali, ki niso bile označene, je manjši od 5 %. Čeprav so potni listi napisani na roko, so to uradni dokumenti, ki vsebujejo vse podatke, zahtevane v Uredbi (ES) št. 2629/97.(14)
43. Tem trditvam grška vlada dodaja še to, da se s predpisi Skupnosti nedvomno zahteva, da se do 1. januarja 1997 vzpostavita IAKS in sistem za identifikacijo in registracijo goveda, vendar da to ne spremeni dejstva, da so njuna dejanska uporaba, celovit razvoj in delovanje zaradi posebnega položaja Grčije zapleteni, saj je država gorata in kmetje živijo daleč od mest, zato je potrebno daljše razdobje za izobraževanje in usposabljanje rejcev goveda o uporabi postopkov IAKS.
B – Presoja
44. Trditve grške vlade me niso prepričale.
45. Kot Komisija upravičeno navaja v svoji vlogi, so bile okrožnice s podrobnimi navodili o spremembah postopkov, ki jih je treba izvesti v okviru nadzora, nadzornikom poslane šele dva do štiri mesece po začetku veljavnosti predpisov. Pripomba grške vlade, da so bile potrebne informacije nadzornikom sporočene na seminarju pred začetkom veljavnosti, se mi zdi neverodostojna in sama po sebi ne zagotavlja, da je pregled potekal v skladu z novimi predpisi.
46. Grška vlada prav tako ni upoštevala obveznosti iz Uredbe (ES) št. 820/97.(15) Kot je poudarila Komisija, se baza podatkov ni uporabljala in sistem za registracijo goveda ni v skladu z Uredbo št. 820/97. Registri goveda in izdani potni listi prav tako niso bili v skladu z zahtevanimi predpisi. Prav tako živali v dvajsetih dneh po rojstvu niso dobile ušesnih oznak.
47. Zlasti je treba spoštovati predpise, ki izhajajo iz Uredbe št. 820/97. Treba jih je razlagati strogo in jih natančno upoštevati. Njihov cilj je predvsem izboljšati sledljivost živali zaradi boljšega varstva zdravja ljudi in živali v primeru izbruha bolezni. Zato se neizpolnitev teh obveznosti ne more upravičiti s sprejetjem drugih ukrepov. Na podlagi teh ugotovitev je treba zavrniti trditve Helenske republike.
Trditve v zvezi z drugim delom
48. Grška vlada primarno navaja naslednje trditve. Prvič, pojasnjuje, da so administrativne preglede in analizo tveganj izvajali drugi nadzorniki in ne tisti, ki so izvajali preglede na kraju samem. Drugič, čeprav izmenjava poročil o pregledu med direkcijami za razvoj podeželja in veterinarskimi službami do leta 1999 ni bila mogoča, pa ta izmenjava deluje bolje od leta 2000. Poleg tega so različne službe skupaj sestavile okrožnico. Tretjič, obstaja sistem nadzora. Zahtevki za pomoč se zaupajo združenjem kmetijskih zadrug, vedno pod strogim nadzorom in kontrolo regijskih enot, ki so zadolžene za intervencije in subvencije. Četrtič, Helenska republika potrjuje, da analiza tveganja ne poteka računalniško, vendar je ročno izvedena analiza v skladu z merili, ki so določena z Uredbo (EGS) št. 3887/92(16) in nacionalnimi predpisi. Na ustnem zaslišanju strank je grška vlada poudarila, da so bili kljub tehničnim težavam v zvezi s statističnimi podatki vsi podatki pravilni.
C – Presoja
49. Po mojem mnenju trditev grške vlade ni mogoče sprejeti.
50. Iz poročil služb Komisije je jasno razvidno, da je zaradi pomanjkanja osebja v mestih Solun in Larisa za različne naloge nadzora zadolžena ena sama oseba. Grška vlada ni mogla dokazati nasprotno ali predložiti nasprotnega dokaza.
51. Prav tako ni dokazala sodelovanja med različnimi službami. Priprava skupne okrožnice s strani različnih služb sama po sebi ni jamstvo za njihovo zadostno sodelovanje. To še toliko manj, ker je grška vlada sama potrdila, da izmenjava poročil o pregledu med službami ni bila mogoča do leta 1999. Poleg tega grška vlada ni mogla dokazati, da so združenja kmetijskih zadrug pod dejanskim nadzorom. Kot je Komisija navedla v svojem spisu, grški organ, ki je zadolžen za poročanje EKUJS in ki mora nadzirati in preverjati vse podatke v zvezi z zahtevki, ni mogel predložiti podatkov, ki dokazujejo dejanski nadzor zahtevkov.
52. Grški organi so potrdili, da so analize tveganja pomanjkljive. Komisija je v odgovoru na tožbo zatrdila, da bi to lahko delno uredili s pregledi na kraju samem za vse zahtevke. Ker je bilo leta 1998 pregledanih le 65 % in leta 1999 le 75 % zahtevkov, je treba ugotoviti, da grška vlada ni mogla odpraviti ugotovljenih pomanjkljivosti.
53. Kot Komisija tudi jaz menim, da so trditve grške vlade v zvezi z nepravilnimi statističnimi podatki težko razumljive. Grška vlada nikakor ne pojasnjuje, kako nadzira, preverja in popravlja napake v statističnih podatkih. Neobstoj zanesljivih podatkov o pregledih pomeni veliko nevarnost škode za proračun Skupnosti.
54. Na podlagi navedenih ugotovitev je treba sklepati, da trditev grške vlade ni mogoče upoštevati.
Trditve v zvezi s tretjim delom
55. Grška vlada primarno navaja naslednje trditve. Komisiji očita, da v svoji oceni ni upoštevala smernic iz dokumenta št. VI/5330/97 z dne 23. decembra 1997. Komisija lahko uporablja pavšalni popravek, samo če se pri izvajanju predpisov Skupnosti državi članici lahko pripiše resna pomanjkljivost in je zato EKUJS izpostavljen dejanski nevarnosti izgub. Po mnenju grške vlade ta razlaga temelji na besedilu člena 5(2)(c) Uredbe (EGS) št. 729/70(17), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1287/95(18) .
56. Grška vlada podredno trdi, da je odstotek zadevnega finančnega popravka obratno sorazmeren z resnostjo ugotovljenih pomanjkljivosti. Meni, da očitki Komisije zadevajo samo dodatne preglede, kot so opisani v dokumentu št. VI/5330/97. Čeprav se glavni pregledi ne izvedejo, 10- ali 5-odstotni popravek ni upravičen, saj med pregledi na kraju samem, ki jih je izvedla Komisija, ni bilo ugotovljeno nobeno tveganje splošne škode za EKUJS. Zato je treba predlagane popravke razglasiti za nične ali zmanjšati za 2 %.
D – Presoja
57. Smernice v zvezi s pavšalnimi popravki so bile določene v dokumentu št. VI/5330/97. Odstotek uporabljenega popravka je odvisen od resnosti pomanjkljivosti, ugotovljenih pri izvajanju pregledov. Komisija loči dve kategoriji pregledov:
- Glavni pregledi, torej potrebni fizični in upravni pregledi za preverjanje bistvenih vprašanj, zlasti obstoja predmeta zahtevka, količine ali števila ter kvalitativnih pogojev, kot so upoštevanje rokov, pogoji žetve, čas skladiščenja itd. Izvedejo se na kraju samem glede na objektivne podatke, kot so podatki iz zemljiškega katastra.
- Dodatni pregledi, torej upravni ukrepi, potrebni za pravilno obravnavo zahtevkov, kot na primer preverjanje, ali so bili zahtevki vloženi v predvidenem roku, ali nadziranje, da za isti predmet nista bila vložena dva zahtevka, ali izvajanje analize tveganja, ali uporaba kazni in primernega nadzora nad upoštevanjem postopkov.
58. V skladu z dokumentom št. VI/5330/97 Komisija uporablja naslednje pavšalne odstotke popravkov. Če en ali več glavnih pregledov niso bili izvedeni ali so se izvajali tako redko ali nepopolno, da na podlagi tega ni mogoče preveriti, ali se zahtevek lahko upošteva in ali je mogoče preprečiti nepravilnost, je upravičen 10-odstotni popravek, saj lahko utemeljeno trdimo, da je tveganje splošne škode za EKUJS veliko. Če so bili izvedeni vsi glavni pregledi, vendar njihovo število, pogostost ali temeljitost niso v skladu s predpisi, je upravičen 5-odstotni popravek, saj lahko utemeljeno trdimo, da ne pomenijo zadostnega jamstva glede pravilnosti zahtevkov in da zato obstaja resno tveganje za EKUJS. Če je država članica pravilno izvedla glavne preglede, vendar sploh ni izvedla enega ali več dodatnih pregledov, je na podlagi manjšega tveganja škode za EKUJS in manj resne kršitve upravičen 2-odstotni popravek.
59. Iz točke 39 in naslednjih jasno izhaja, da, prvič, grška vlada ni izvajala ali je nezadostno izvajala glavne preglede in dodatne preglede. Drugič, grška vlada ni mogla dokazati niti nepravilnosti ocen Komisije niti obstoja ustreznega in učinkovitega sistema nadzora in kontrole. Tretjič, grška vlada ni dokazala, da so imele ugotovljene nepravilnosti le malo posledic ali niso imele posledic za proračun Skupnosti. Zato menim, da je Komisija z uporabo 10-odstotnega popravka za pomoč, dodeljeno sektorju govejega mesa, pravilno uporabila zadevne predpise Skupnosti
60. Zato predlagam zavrnitev predloga grške vlade.
VI – Popravek na področju premij za ovce in koze
A – Dejansko stanje in predhodni postopek
61. Komisija je pri pregledih, ki so bili izvedeni v Grčiji od 10. do 14. aprila 2000, ugotovila naslednje nepravilnosti v zvezi z uredbo, ki se uporablja za ovce in koze:
- neobstoj stalnega sistema za registracijo gibanja staleža ovac in koz;
- statistični podatki o pregledih niso bili zanesljivi in so se razlikovali od podatkov, predloženih na ravni zadevnih okrožij;
- zaostanek pri obdelavi podatkov;
- neobstoj analize tveganja;
- lokacija živali ni bila ustrezno sporočena;
- pristojni organi niso bili obveščeni o zmanjšanju staleža.
62. Službe Komisije so že med letoma 1997 in 1998 ugotovile nepopolnosti v zvezi s sistemom, ki se uporablja za ovce in koze. Nato so v Solun in Lariso poslale inšpektorje. Aprila 2000 so bili inšpekcijski pregledi opravljeni v kraju Kozani, oktobra 2001 pa so bili kontrolni pregledi izvedeni v krajih Rodopi in Drama. Med temi pregledi na kraju samem inšpektorji niso ugotovili nobenega izboljšanja glede predhodno ugotovljenih pomanjkljivosti.
63. Grška vlada predlaga razglasitev ničnosti Odločbe 2002/881 v delu, v katerem je znesek 22.969.271,00 eurov izključen iz financiranja EKUJS. Ta znesek ustreza pavšalnemu 5-odstotnemu popravku
zahtevanih zneskov iz naslova premij za ovce in koze (v goratih regijah ali regijah z omejenimi možnostmi) za leti 1998 in 1999. Iz zbirnega poročila izhaja, da je Komisija določila te popravke zaradi številnih nepravilnosti (glej točko 61), ugotovljenih v zvezi s sistemom, ki se uporablja za ovce in koze.(19)
Trditve
64. Grška vlada primarno navaja naslednje trditve. Prvič, grška vlada nasprotuje očitku Komisije v zvezi z neobstojem izboljšav pri upravljanju in nadzoru. Našteva določeno število ukrepov, ki jih je sprejela za izboljšanje obstoječega položaja.(20) Drugič, grška vlada poudarja, da imajo grški nadzorniki veliko izkušenj in so zelo specializirani, ter zato ne dopušča nobenih dvomov o kakovosti štetja živali. Tretjič, grška vlada trdi, da mora zadostovati nadzor, ki so ga izvajali direktorati za razvoj podeželja.
B – Presoja
65. Trditve tožeče stranke glede zavrnitve nekaterih izdatkov v zvezi s premijami za ovce in koze po mojem mnenju ne smejo biti sprejete.
66. Kot izhaja iz odgovora Komisije na tožbo – ki je tožeča stranka ne izpodbija – sistem za stalno registracijo gibanja v letih od 1995 do 1997 ni deloval. To je v nasprotju s členom 4(1) Uredbe (EGS) št. 2700/93.(21) Iz zbirnega poročila tudi izhaja, da se je štetje živali izvajalo nenatančno. Menim, da samo sklicevanje grške vlade na dobre kvalifikacije grških nadzornikov ni zadosten dokaz, da se je štetje živali izvajalo pravilno.
67. Poleg tega je bila obdelava podatkov počasna, analiza tveganja nezadostna, lokacija živali ni bila pravilno sporočena in pristojni organi niso bili obveščeni o zmanjšanju zadevnega staleža. Številne pogosto navidezno pravilne trditve ali utemeljitve in morebitne izboljšave, ki jih grška vlada navaja v zvezi s tem, ne pripomorejo k prepričljivosti njene utemeljitve, prav nasprotno. Izboljšave v ničemer ne spremenijo ugotovljenih pomanjkljivosti, prav tako tudi ne trditev, da poseben položaj Grčije – država je gorata in kmetje živijo daleč od mest – otežuje uporabo predpisov Skupnosti.
68. Na podlagi teh ugotovitev menim, da je treba trditve grške vlade zavrniti.
VII – Predlog
69. V tej zadevi ocenjujem, da je treba tožeči stranki ugoditi samo glede ene točke. Ker je treba tožbo po mojem mnenju glede drugih točk zavrniti, mora stroške kriti tožeča stranka.
70. Glede na navedeno spoštljivo pozivam Sodišče, naj:
1) razglasi za nično Odločbo Komisije 2002/881/ES z dne 5. novembra 2002 o ukinitvi financiranja Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS), Jamstveni oddelek, nekaterih izdatkov držav članic v delu, v katerem sta iz financiranja Skupnosti izključena 2 % zahtevkov Helenske republike v sektorju sadja in zelenjave zaradi nezadostnega nadzora pri dostavi določenih agrumov;
2) v preostalem tožbo tožeče stranke zavrne;
3) tožeči stranki naloži plačilo stroškov.
(1) .
(2)
–	UL L 306, str. 26.
(3)
–	Sklepni predlogi generalnega pravobranilca Jacobsa, predstavljeni 22. januarja 2004, ki se nanašajo na sodbo z dne 9. septembra 2004 v zadevi Grčija proti Komisiji (C-332/01, ZOdl., str. I-7699, točke od 4 do 9 in od 18 do 22) in sodba z dne 4. marca 2004 v zadevi Nemčija proti Komisiji (C-344/01, Recueil, str. I-2081, točke od 2 do 14).
(4)
–	Uredba Komisije z dne 26. junija 1997 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2202/96 o uvedbi sheme pomoči Skupnosti za proizvajalce določenih agrumov (UL L 169, str. 15).
(5)
–	Uredba Komisije z dne 7. julija 1995 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe (EGS) št. 729/70 v zvezi s postopkom za potrditev obračuna Jamstvenega oddelka EKUJS (UL L 158, str. 6).
(6)
–	Glej zlasti sodbe z dne 19. februarja 1991 v zadevi Italija proti Komisiji (C-281/89, Recueil, str. I-347, točka 19), z dne 6. oktobra 1993 v zadevi Italija proti Komisiji (C-55/91, Recueil, str. I-4813, točka 13) in z dne 28. oktobra 1999 v zadevi Italija proti Komisiji (C-253/97, Recueil, str. I-7529, točka 6).
(7)
–	Glej zlasti sodbe z dne 12. junija 1990 v zadevi Nemčija proti Komisiji (C-8/88, Recueil, str. I-2321, točka 23), z dne 6. marca 2001 v zadevi Nizozemska proti Komisiji (C-278/98, Recueil, str. I-1501, točka 39) in z dne 8. maja 2003 v zadevi Španija proti Komisiji (C-349/97, Recueil, str. I-3851, točka 46).
(8)
–	Glej zlasti sodbe z dne 10. novembra 1993 v zadevi Nizozemska proti Komisiji (C-48/91, Recueil, str. I-5611, točka 17), z dne 21. januarja 1999 v zadevi Nemčija proti Komisiji (C-54/95, Recueil, str. I-35, točka 35), z dne 22. aprila 1999 v zadevi Nizozemska proti Komisiji (C-28/94, Recueil, str. I-1973, točka 40), v opombi 7 navedeno sodbo Nizozemska proti Komisiji, točka 40, sodbo z dne 20. septembra 2001 v zadevi Belgija proti Komisiji (C-263/98, Recueil, str. I-6063, točka 36) in v opombi 7 navedeno sodbo Španija proti Komisiji, točka 47.
(9)
–	Glej zlasti sodbe z dne 24. marca 1988 v zadevi Združeno kraljestvo proti Komisiji (347/85, Recueil, str. 1749, točka 14), v opombi 8 navedeno sodbo Nizozemska proti Komisiji z dne 10. novembra 1993, točka 16, in v opombi 8 navedeno sodbo Belgija proti Komisiji, točka 36.
(10)
–	Glej v opombi 6 navedeno sodbo Italija proti Komisiji z dne 28. oktobra 1999, točka 7, in v opombi 7 navedeno sodbo Španija proti Komisiji, točka 48.
(11)
–	Glej predvsem v opombi 8 navedeno sodbo Nizozemska proti Komisiji z dne 10. novembra 1993, točka 17, v opombi 8 navedeno sodbo Nemčija proti Komisiji, točka 35, sodbo z dne 18. marca 1999 v zadevi Italija proti Komisiji (C-59/97, Recueil, str. I-1683, točka 55), v opombi 7 navedeno sodbo Nizozemska proti Komisiji, točka 41, v opombi 8 navedeno sodbo Belgija proti Komisiji, točka 37, sodbo z dne 24. januarja 2002 v zadevi Francija proti Komisiji (C-118/99, Recueil, str. I-747, točka 37) in v opombi 7 navedeno sodbo Španija proti Komisiji, točka 49.
(12)
– Identifikacijske številke goveda se niso elektronsko navzkrižno preverjale.
(13)
–	Direktiva Sveta z dne 27. novembra 1992 o identifikaciji in registraciji živali (UL L 355, str. 32–36).
(14)
–	Uredba Komisije z dne 29. decembra 1997 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 glede ušesnih znamk, registrov živali na gospodarstvih in potnih listov v okviru sistema identifikacije in registracije govedi (UL L 354, str. 19–22).
(15)
–	Uredba Sveta z dne 21. aprila 1997 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter ureditvi označevanja govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa (UL L 117, str. 1–8).
(16)
–	Uredba Komisije z dne 23. decembra 1992 o podrobnih pravilih za uporabo integriranega administrativnega in kontrolnega sistema za nekatere programe pomoči Skupnosti (UL L 391, str. 36–45).
(17)
–	Uredba Sveta z dne 21. aprila 1970 o financiranju skupne kmetijske politike (UL L 94, str. 13–18).
(18)
–	Uredba Sveta z dne 22. maja 1995 o spremembi Uredbe (EGS) št. 729/70 o financiranju skupne kmetijske politike (UL L 125, str. 1–4).
(19)
–	Uredba Sveta (ES) št. 21/2004 z dne 17. decembra 2003 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo ovc in koz ter o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 in direktiv 92/102/EGS in 64/432/EGS (UL L 5, str. 8–17).
(20)
–	Prvič, grška vlada je rejce goveda obvestila o obveznosti, da morajo voditi register živali na gospodarstvih, in tudi o zahtevah, ki jih mora ta register izpolnjevati. Drugič, pripravljen je bil osnutek zakona, ki predvideva kazni za rejce koz in ovac, ki svojim živalim ne dajejo ušesnih znamk. Poleg tega so grški organi začeli uporabljati nov model registrov živali na gospodarstvih in nov model ušesnih znamk za ovce in koze, na katerih bo navedena identifikacijska številka vsake živali.
(21)
–	Uredba Komisije z dne 30. septembra 1993 o podrobnih pravilih za uporabo premije za proizvajalce ovčjega in kozjega mesa (UL L 245, str. 99).