62020TJ0577_RES
Kohtuasi T‑577/20
Ryanair DAC
versus
Euroopa Komisjon
Üldkohtu (kümnes koda laiendatud koosseisus) 11. mai 2022. aasta otsus
Riigiabi – Saksamaa lennutransporditurg – Laen, mille Saksamaa andis Condor Flugdienstile – Otsus, millega abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks – ELTL artikli 107 lõike 3 punkt c – Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suunised – Ettevõtjasisesed raskused, mis ei tulene kontserni omavolilisest kulude paigutusest – Nii tõsised raskused, et kontsern ei saa neist ise üle – Olulise teenuse katkestamise oht
Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Komisjoni otsus, millega riigiabi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks ametlikku uurimismenetlust algatamata – ELTL artikli 108 lõike 2 tähenduses asjasse puutuvate isikute hagi – Hagi, mille eesmärk on kaitsta huvitatud isikute menetluslikke õigusi – Vastuvõetavus
(ELTL artikli 108 lõige 2 ja artikli 263 neljas lõik; nõukogu määrus 2015/1589, artikli 1 punkt h, artikli 4 lõige 3 ja artikli 6 lõige 1)
(vt punktid 13–20)
Riigiabi – Abiprojektid – Komisjonipoolne läbivaatamine – Esialgse uurimise etapp ja võistlev etapp – Abi kokkusobivus siseturuga – Hindamisraskused – Komisjoni kohustus algatada võistlev menetlus – Tõsised raskused – Mõiste – Objektiivsus – Tõendamiskoormis – Asjaolud, mis võimaldavad tõendada selliste raskuste olemasolu – Komisjoni kohustus otsida omal algatusel ja ilma ühegi sellekohase kaudse tõendita teavet, mis on potentsiaalselt asjasse puutuv, aga mida ei ole talle teatavaks tehtud – Puudumine
(ELTL artikli 108 lõige 2; nõukogu määrus 2015/1589, artikli 4 lõiked 3 ja 4)
(vt punktid 25–28)
Riigiabi – Keeld – Erandid – Abi, mida võidakse pidada siseturuga kokkusobivaks – Päästmisabi raskustes olevale ettevõtjale – Hindamine, lähtudes ELTL artikli 107 lõike 3 punktist c ning suunistest raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta – Kriteeriumid – Raskustes olev ettevõtja – Kontserni kuuluv raskustes olev ettevõtja – Ettevõtja, kes ei ole suuniste tähenduses abikõlblik – Erand – Tingimused – Ettevõtjasisesed raskused, mis ei tulene kontserni omavolilisest kulude paigutusest – Nii tõsised raskused, et kontsern ei saa neist ise üle
(ELTL artikli 107 lõike 3 punkt c; komisjoni teatis 2014/C 249/01, punkt 22)
(vt punktid 39–65)
Riigiabi – Keeld – Erandid – Abi, mida võidakse pidada siseturuga kokkusobivaks – Päästmisabi raskustes olevale ettevõtjale – Hindamine, lähtudes ELTL artikli 107 lõike 3 punktist c ning suunistest raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta – Kriteeriumid – Ühist huvi pakkuva eesmärgi taotlemine – Meede, mille eesmärk on hoida ära sotsiaalprobleeme ja lahendada turutõrkeid – Raskesti asendatava olulise teenuse osutamise katkemise oht, kui abisaaja oma tegevuse lõpetab
(ELTL artikli 107 lõike 3 punkt c; komisjoni teatis 2014/C 249/01, punktid 43 ja 44)
(vt punktid 68–88)
Riigiabi – Komisjoni otsus jätta riigisisese meetme suhtes vastuväited esitamata – Põhjendamiskohustus – Ulatus
(ELTL artikli 107 lõike 3 punkt b, artikkel 296)
(vt punktid 100–109)
Kokkuvõte
Euroopa Liidu Üldkohus kinnitas, et Saksamaa antud päästmisabi äriühingule Condor on liidu õigusega kooskõlas
Asjaolu, et Condori rahalised raskused olid tingitud Thomas Cooki kontserni likvideerimisest, ei takistanud selle abi heakskiitmist komisjoni poolt
25. septembril 2019 palus lennuettevõtja Condor Flugdienst GmbH (edaspidi „Condor“), kes osutab peamiselt reisikorraldajatele lennutranspordi teenuseid mitmest Saksamaa lennujaamast, algatada maksejõuetusmenetluse, kuna Thomas Cook Group plc (edaspidi „Thomas Cooki kontsern“) – kellele kuulub 100% osalus Condoris – oli likvideerimisel.
Samal päeval teatas Saksamaa Liitvabariik Euroopa Komisjonile päästmisabi meetmest Condori kasuks kestusega kuus kuud. Teatatud abi eesmärk oli säilitada korrapärane lennutransport ning piirata neid negatiivseid tagajärgi Condorile, tema reisijatele ja töötajatele, mille tõi kaasa tema emaettevõtja likvideerimine, võimaldades tal jätkata oma tegevust kuni hetkeni, kui ta jõuab kokkuleppele võlausaldajatega ja kui olenevalt olukorrast saab teoks tema võõrandamine.
ELTL artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametlikku uurimismenetlust algatamata määratles komisjon 14. oktoobri 2019. aasta otsusega (edaspidi „vaidlustatud otsus“) (
1
) talle teatatud riigiabi meetme siseturuga kokkusobivaks vastavalt ELTL artikli 107 lõike 3 punktile c ning suunistele raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (
2
).
Lennuettevõtja Ryanair DAC (edaspidi „hageja“) esitas selle otsuse peale tühistamishagi, mille Üldkohtu kümnes koda (laiendatud koosseisus) rahuldamata jättis. Üldkohus täpsustas nimelt seda, kuidas hinnata päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava abi kokkusobivust siseturuga, arvestades suunistes esitatud reeglit, et kontserni osaks olev äriühing võib sellist abi saada vaid juhul, kui need raskused on ettevõtjasisesed ega tulene kontserni omavolilisest kulude paigutusest ning on nii tõsised, et kontsern ei saa neist ise üle.
Üldkohtu hinnang
Esimesena lükkas Üldkohus tagasi tühistamisväited, mis puudutasid seda, et komisjon rikkus õigusnormi, kui ta jättis ametliku uurimismenetluse algatamata vaatamata kahtlustele, mis tal oleks pidanud tekkima, kui ta viis läbi esialgse hindamise talle teatatud abi kokkusobivuse kohta siseturuga.
Sellega seoses väitis hageja täpsemalt, et teatatud abi siseturuga kokkusobivaks tunnistamine oli vastuolus suuniste punktiga 22, punkti 44 alapunktiga b ja punktiga 74, mis viitab kahtlustele, mis oleksid pidanud viima selleni, et komisjon algatab ametliku uurimismenetluse.
Üldkohus kinnitas küll, et komisjonil on kohustus algatada ametlik uurimismenetlus, kui tal on kahtlused teatatud abi kokkusobivuse osas siseturuga, kuid lükkas kõigepealt tagasi etteheite, et see institutsioon on rikkunud suuniste punkti 22.
Nimetatud punktis 22 on sätestatud, et „kontserni kuuluv […] ettevõtja ei ole tavaliselt […] suuniste tähenduses abikõlblik, välja arvatud juhul, kui suudetakse näidata, et raskused on ettevõtjasisesed ega tulene kontserni omavolilisest kulude paigutusest ning on nii tõsised, et kontsern ei saa neist ise üle“.
Mis puudutab lauseosa „välja arvatud juhul, kui suudetakse näidata, et raskused on ettevõtjasisesed ega tulene kontserni omavolilisest kulude paigutusest“, siis nähtub Üldkohtu sõnul selle punkti 22 grammatilisest, eesmärgipärasest ja kontekstipõhisest tõlgendusest, et selles lauseosas sisaldub vaid üks tingimus, mida tuleb tõlgendada nii, et kontserni kuuluva ettevõtja raskused on ettevõtjasisesed, kui need ei tulene kulude omavolilisest paigutusest kontsernisiseselt.
Sellega seoses märkis Üldkohus, et suuniste punkti 22 eesmärk on vältida seda, et ettevõtjate kontsern paneks oma kulud, võlad ja kohustused kontserni ühele ettevõtjale, muutes ta sel viisil päästmisabi osas abikõlblikuks, ehkki ta seda muidu ei oleks. Seevastu ei ole selle punkti eesmärk jätta päästmisabi kohaldamisalast välja kontserni kuuluv ettevõtja pelgalt seetõttu, et tema raskuste allikaks on ülejäänud kontsernil või mõnel muul kontserni äriühingul tekkinud raskused, tingimusel et need raskused ei olnud kunstlikult loodud või omavoliliselt jagatud selle kontserni sees.
Kuna käesolevas asjas ei ole hageja suutnud ümber lükata komisjoni järeldusi, et Condori raskused olid peamiselt tingitud Thomas Cooki kontserni likvideerimisest, mitte aga kontserni omavolilisest kulude paigutusest, siis ei ole ta tõendanud kahtluste olemasolu seoses teatatud abimeetme vastavusega suuniste punktis 22 toodud tingimusele.
Seda järeldust ei sea kahtluse alla tõsiasi, et Condori raskused olid selles osas seotud asjaoluga, et nimetatud äriühingu suuresummalised nõuded Thomas Cooki kontserni suhtes olid kustutatud viimase rahaliste vahendite koondamise kaudu. Kontserni rahaliste vahendite koondamine on nimelt tavaline ja levinud praktika äriühingute kontsernides, mille eesmärk on kontserni rahastamist lihtsustada, võimaldades kontserni äriühingutel hoida kokku rahastamiskulusid. Lisaks oli siinses asjas Thomas Cooki kontsern selle rahaliste vahendite koondamise süsteemi kehtestanud mitu aastat tagasi ning see ei olnud kontserni raskuste allikaks.
Kuna puudusid igasugused konkreetsed tõendid, mis võimaldaks näidata, et rahaliste vahendite koondamise süsteem oli omavoliline, siis ei pidanud komisjon omal algatusel uurima, kas see süsteem oli õiglane.
Hageja ei ole ühtlasi suutnud tõendada kahtlusi suuniste punktis 22 toodud tingimuse hindamisel, mille kohaselt peavad kontserni kuuluva sellise ettevõtja nagu Condor raskused olema liiga tõsised, et kontsern neist ise üle saaks. Sellega seoses meenutas Üldkohus esiteks, et Thomas Cooki kontsern oli ise likvideerimisel ja oli lõpetanud igasuguse tegevuse. Ta täpsustas teiseks, et komisjonil ei olnud kohustust oodata ära selliste läbirääkimiste tulemused, mis puudutasid Condori võimalikku võõrandamist eesmärgiga lahendada tema rahalised raskused, võttes arvesse igasuguse päästmisabiga kaasnevat kiireloomulisust ning kõigile pooleliolevatele äriläbirääkimistele omast ebakindlust.
Seejärel lükkas Üldkohus tagasi etteheite, mis puudutas seda, et komisjonil oleksid pidanud tekkima kahtlused seoses küsimusega, kas teatatud abi vastas suuniste punkti 44 alapunkti b nõuetele, milles on täpsustatud kord, mille alusel liikmesriigid võivad tõendada, et abisaaja tegevuse lõpetamine võib kaasa tuua suuri sotsiaalprobleeme ja tõsiseid turutõrkeid.
Suuniste punkti 44 alapunkti b kohaselt võivad liikmesriigid seda tõendada, näidates eelkõige, et „tekib raskesti asendatava olulise teenuse osutamise katkemise oht, kus ühelgi konkurendil ei oleks kerge lihtsalt raskustes oleva ettevõtja asemele asuda (nt riikliku taristuettevõtja puhul)“.
Selleks, et lugeda teenust „oluliseks“, ei ole Üldkohtu sõnul vaja, et seda osutav ettevõtja mängiks olulist süsteemset rolli asjaomase liikmesriigi mõne piirkonna majanduses või et ettevõtjale oleks ülesandeks pandud üldist majandushuvi pakkuv teenus või riiklikul tasandil tähtsust omav teenus. Niisiis, kuna konkureerivad lennuettevõtjad ei oleks olnud võimelised lühikese etteteatamisega tagama 50–150 erinevast sihtkohast 200 000–300 000 Condori reisija viivitamatut repatrieerimist, siis oli komisjon õigustatult järeldanud, et oli oht olulise ja raskesti asendatava teenuse katkemiseks, mistõttu Condori turult lahkumine võis kaasa tuua tõsise tõrke sellel turul.
Lõpuks lükkas Üldkohus samuti põhjendamatuse tõttu tagasi hageja etteheite, et komisjon viis läbi ebatäieliku ja -piisava analüüsi suuniste punktis 74 toodud ühekordse päästmisabi tingimuse kohta.
Teisena lükkas Üldkohus tagasi komisjonil lasuva põhjendamiskohustuse rikkumist puudutava väite ning seetõttu jättis hagi tervikuna rahuldamata.
(
1
)	Komisjoni 14. oktoobri 2019. aasta otsus C(2019) 7429 (final) riigiabi SA.55394 (2019/N) – Saksamaa – Päästmisabi Condorile (ELT 2020, C 294, lk 3).
(
2
)	Suunised raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (ELT 2014, C 249, lk 1, edaspidi „suunised“).