62023TJ0519_RES
Byla T‑519/23
Keserű Művek Fegyvergyár Kft.
prieš
Europos Sąjungą
2024 m. spalio 23 d. Bendrojo Teismo (aštuntoji kolegija) sprendimas
„Deliktinė atsakomybė – Ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolė – Įgyvendinimo direktyva (ES) 2019/69 – Priežastinis ryšys – Sąvoka „šaunamasis ginklas“ – Sąvoka „dujiniai ir signaliniai ginklai“
Teisės aktų derinimas – Ginklų įsigijimas ir laikymas – Direktyva 2021/555 – Šaunamieji ginklai – Sąvoka – Nešiojamasis vamzdinis ginklas, iš kurio, naudojant sprogstamųjų medžiagų degimo produktų slėgio jėgą, paleidžiamos guminės kulkos – Įtraukimas
(Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2021/555 1 straipsnio 1 dalies 1 punktas)
(žr. 23, 27 punktus)
Teisės aktų derinimas – Ginklų įsigijimas ir laikymas – Direktyva 2021/555 – Dujiniai ir signaliniai ginklai – Kriterijai – Naudojimas tik nurodytu tikslu – Įrenginiai, kurie negali būti perdirbti taip, kad sprogstamųjų medžiagų degimo produktų slėgio jėga iš jų būtų galima paleisti sviedinį – Įtraukimas
(Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2021/555 1 straipsnio 1 dalies 4 punktas)
(žr. 24, 25, 34 punktus)
Santrauka
Išnagrinėjęs SESV 268 straipsniu ir 340 straipsnio antra pastraipa grindžiamą ieškinį dėl deliktinės atsakomybės Bendrasis Teismas jį atmetė dėl neįvykdytos priežastinio ryšio sąlygos, išdėstydamas savo poziciją iki šiol nenagrinėtu klausimu, ar ginklai, iš kurių, naudojant sprogstamųjų medžiagų degimo produktų slėgio jėgą, paleidžiamos guminės kulkos, priklauso šaunamųjų ginklų kategorijai, kaip ji suprantama pagal Sąjungos teisę, ir ar dėl to jų turėtojams taikytina leidimų arba deklaravimo tvarka.
Ieškovė Keserű Művek Fegyvergyár Kft. yra Vengrijoje įsteigta bendrovė, gaminanti ginklus ir jais prekiaujanti. Ji teigia turinti išimtines teises gaminti ginklus, iš kurių galima šaudyti guminėmis kulkomis (toliau – ginklas „Keserű“), ir prekiauti šio modelio ginklais. Manydama, kad į nacionalinę teisę Vengrijai perkėlus Įgyvendinimo direktyvą 2019/69 (
1
) patyrė žalos dėl šios direktyvos, nes pagal ją buvo apribota prekyba ginklu „Keserű“, leidžiant jį parduoti tik asmenims, turintiems leidimą laikyti ginklus, ieškovė pareiškė šį ieškinį.
Bendrojo Teismo vertinimas
Priminęs, kad, remiantis suformuota jurisprudencija, Sąjungos deliktinės atsakomybės atsiradimas siejamas su visų kumuliacinių sąlygų įvykdymu, t. y. padarytas pakankamai aiškus teisės normos, suteikiančios teisių privatiems asmenims, pažeidimas, padaryta reali žala ir egzistuoja priežastinis ryšys tarp aktą priėmusiam subjektui tenkančios pareigos pažeidimo ir nukentėjusių asmenų patirtos žalos, Bendrasis Teismas pirmiausia išnagrinėjo sąlygą, susijusią su priežastinio ryšio buvimu.
Šiuo klausimu jis pažymėjo, kad Įgyvendinimo direktyva 2019/69 siekiama nustatyti technines dujinių ir signalinių ginklų specifikacijas (
2
). Taigi Bendrasis Teismas visų pirma patikrino, ar ginklo „Keserű“ savybių turintis ginklas gali būti laikomas „dujiniu ir signaliniu ginklu“, kaip šis suprantamas pagal Direktyvą 2021/555, todėl Įgyvendinimo direktyvoje 2019/69, dėl kurios ieškovė teigia patyrusi žalos, turėjo būti numatyta išimtis ginklų, kurie savo savybėmis panašūs į ginklą „Keserű“, rūšiai.
Sąvoka „šaunamasis ginklas“ (
3
) apima bet kokį nešiojamąjį vamzdinį ginklą, iš kurio, naudojant sprogstamųjų medžiagų degimo produktų slėgio jėgą, gali būti paleidžiamas šratas, kulka ar sviedinys. Į sąvokos „šaunamasis ginklas“ apibrėžtį neįtraukiami (
4
) daiktai, kurie atitinka šią apibrėžtį, tačiau yra skirti duoti pavojaus signalui, signalizuoti, žmonėms gelbėti, gyvuliams dobti, medžioti harpūnais (žeberklais) arba skirti naudoti pramoniniais arba techniniais tikslais, su sąlyga, kad juos galima panaudoti tik nurodytu tikslu.
Sąvoka „dujiniai ir signaliniai ginklai“ (
5
) apibrėžiama kaip „įrenginiai, turintys šovinio lizdą, kurie yra sukonstruoti šaudyti tik tuščiaisiais šaudmenimis, dirginamąja medžiaga, kitomis veikliosiomis medžiagomis ar pirotechnikos signaliniais šoviniais, ir kurie negali būti perdirbti taip, kad sprogstamųjų medžiagų degimo produktų slėgio jėga iš jų būtų atliekamas šūvis ar paleidžiama [iš jų būtų paleidžiamas šratas] kulka ar sviedinys“.
Nagrinėjamu atveju Bendrasis Teismas konstatavo, kad ginklas „Keserű“ yra nešiojamasis vamzdinis ginklas, iš kurio, naudojant sprogstamųjų medžiagų degimo produktų slėgio jėgą, paleidžiamos „kulkos“, šiuo atveju – guminės, todėl jis laikytinas „šaunamuoju ginklu“. Taigi vien aplinkybės, kad minėtas ginklas yra sukonstruotas šaudyti guminėmis kulkomis, naudojant sprogstamųjų medžiagų degimo produktų slėgio jėgą, pakanka, kad jį būtų galima laikyti „šaunamuoju ginklu“.
Be to, ginklas „Keserű“ taip pat nepriklauso Direktyvos 2021/555 I priedo III dalies a punkte nurodytai ginklų kategorijai, prie kurios priskiriami ginklai nėra įtraukti į „šaunamojo ginklo“ apibrėžtį. Iš tiesų ginklas „Keserű“ nėra sukonstruotas duoti pavojaus signalui ar signalizuoti, todėl neatitinka sąlygos, pagal kurią jį galima panaudoti tik nurodytu tikslu. Bet kuriuo atveju, net darant prielaidą, kad šis ginklas buvo sukonstruotas duoti pavojaus signalui, iš jo gali būti šaudoma ir guminėmis kulkomis, o toks naudojimas negali būti laikomas naudojimu tik pavojaus signalui duoti. Galiausiai aplinkybė, kad tas ginklas sukonstruotas kaip nemirtinasis ginklas, nėra svarbus kriterijus nustatant, ar tai yra „šaunamasis ginklas“.
Taigi ginklas „Keserű“ negali būti laikomas „dujiniu ir signaliniu ginklu“, kaip šis suprantamas pagal Direktyvą 2021/555, todėl nepatenka į Įgyvendinimo direktyvos 2019/69 taikymo sritį. Vadinasi, Įgyvendinimo direktyva 2019/69 negalėjo sukelti ieškovės nurodytos žalos.
Bendrasis Teismas padarė išvadą, kad neįvykdyta sąlyga, susijusi su priežastinio ryšio tarp skundžiamų veiksmų ir nurodytos žalos buvimu.
(
1
)	2019 m. sausio 16 d. Komisijos įgyvendinimo direktyva (ES) 2019/69, kuria pagal Tarybos direktyvą 91/477/EEB dėl ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės nustatomos techninės dujinių ir signalinių ginklų specifikacijos (OL L 15, 2019, p. 22).
(
2
)	Pagal 1991 m. birželio 18 d. Tarybos direktyvą 91/477/EEB dėl ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės (OL L 256, 1991, p. 51; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 13 sk., 11 t., p. 3), kuri buvo panaikinta 2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2021/555 dėl ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės (OL L 115, 2021, p. 1).
(
3
)	Pagal Direktyvos 2021/555 1 straipsnio 1 dalies 1 punktą.
(
4
)	Remiantis Direktyvos 2021/555 I priedo III dalies a punktu.
(
5
)	Pagal Direktyvos 2021/555 1 straipsnio 1 dalies 4 punktą.