62022CJ0210
РЕШЕНИЕ НА СЪДА (девети състав)
21 септември 2023 година (
*1
)
„Преюдициално запитване — Митнически съюз — Регламент (ЕС) № 952/2013 — Митнически кодекс на Съюза — Член 60, параграф 2 — Придобиване на произход на стоките — Делегиран регламент (ЕС) 2015/2446 — Член 32 — Стоки, чието производство включва участието на повече от една държава или територия — Приложение 22‑01 — Първично правило, приложимо за стоки от подпозиция 730441 от Хармонизираната система — Понятие „кух профил“ — „Заготовки за тръби“ от стомана от подпозиция 730449 от Хармонизираната система, получени чрез горещо формоване и позволяващи производството на стоманени тръби чрез студено формоване от подпозиция 730441 от Хармонизираната система — Валидност на първичното правило“
По дело C‑210/22
с предмет преюдициално запитване, отправено на основание член 267 ДФЕС от Finanzgericht Hamburg (Финансов съд Хамбург, Германия) с акт от 2 март 2022 г., постъпил в Съда на 18 март 2022 г., в рамките на производство по дело
Stappert Deutschland GmbH
срещу
Hauptzollamt Hannover,
СЪДЪТ (девети състав),
състоящ се от: D. Gratsias, председател на десети състав, изпълняващ функцията на председател на девети състав, S. Rodin (докладчик) и O. Spineanu-Matei, съдии,
генерален адвокат: P. Pikamäe,
секретар: K. Hötzel, администратор,
предвид изложеното в писмената фаза на производството и в съдебното заседание от 9 март 2023 г.,
като има предвид становищата, представени:
–
за Stappert Deutschland GmbH, от K. H. Felderhoff, Rechtsanwalt, K. Harden, Rechtsanwältin, и H.‑M. Wolffgang, Steuerberater,
–
за Hauptzollamt Hannover, от T. Röper,
–
за белгийското правителство, от S. Baeyens и P. Cottin, в качеството на представители, подпомагани от B. Coene и Z.‑Z. De Decker, в качеството на експерти,
–
за унгарското правителство, от M. Z. Fehér и K. Szíjjártó, в качеството на представители,
–
за Европейската комисия, от B.‑R. Killmann, F. Moro и M. Salyková, в качеството на представители,
предвид решението, взето след изслушване на генералния адвокат, делото да бъде разгледано без представяне на заключение,
постанови настоящото
Решение
1
Преюдициалното запитване се отнася до тълкуването на първичното правило, приложимо за стоките от подпозиция 730441 от Хармонизираната система за описание и кодиране на стоките (наричана по-нататък „ХС“), предвидено в приложение 22‑01 към Делегиран регламент на Комисията (ЕС) 2015/2446 от 28 юли 2015 година за допълнение на Регламент (ЕС) № 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета за определяне на подробни правила за някои от разпоредбите на Митническия кодекс на Съюза (ОВ L 343, 2015 г., стр. 1), изменен с Делегиран регламент (ЕС) 2018/1063 на Комисията от 16 май 2018 г. (ОВ L 192, 2018 г., стр. 1) (наричано по-нататък „първичното правило“), доколкото то съдържа специфичен критерий относно „кухите профили от подпозиция 730449“ (наричан по-нататък „критерият относно кухите профили“), както и до валидността на това правило.
2
Запитването е отправено в рамките на спор между Stappert Deutschland GmbH (наричано по-нататък „Stappert“) и Hauptzollamt Hannover (Главна митническа служба Хановер, Германия) (наричана по-нататък „митническата служба“) по повод придобиването на произход на прави кухи продукти с равномерна дебелина от подпозиция 730441 от ХС.
Правна уредба
Международното право
3
ХС е въведена с Международната конвенция по Хармонизираната система за описание и кодиране на стоките, която е сключена на 14 юни 1983 г. в Брюксел [Recueil des traités des Nations unies, том 1503, стр. 4, № 25910 (1988)] в рамките на Световната митническа организация (СМО) и заедно с протокола за изменението си от 24 юни 1986 г. е одобрена от името на Европейската икономическа общност с Решение 87/369/ЕИО на Съвета от 7 април 1987 г. (ОВ L 198, 1987 г., стр. 1; Специално издание на български език, 2007 г., глава 2, том 3, стр. 199). Обяснителните бележки към ХС са изготвени в СМО в съответствие с разпоредбите на тази конвенция.
4
Глава 72 от ХС е озаглавена „Чугун, желязо и стомана“.
5
Обяснителните бележки към ХС относно тази глава 72, които се прилагат mutatis mutandis за продуктите от глава 73 от ХС, предвиждат следното под заглавието „Общи разпоредби“:
„[…]
IV. Производство на крайни продукти.
Полупродуктите, а в някои случаи и блоковете, обикновено се преработват в готови изделия.
Те общо взето се разделят на плоски продукти (широки ленти и листове) и дълги продукти (валцдрат, пръти, профили, тел).
Тези продукти се получават чрез пластична деформация на горещо (горещо валцуване, изковаване, горещо изтегляне) от блокове или полупродукти, или на студено от горещообработени крайни продукти (студено валцуване, екструдиране, изтегляне, протегляне). В някои случаи пластичната деформация може да бъде последвана от определени довършителни операции (например пръти, получени на студено чрез шлайфване, струговане, калиброване).
[…]
Б. Пластично деформиране на студено
[…]
Студено деформираните продукти се отличават от продуктите, подложени на горещо валцуване или изтегляне, по следните характеристики:
–
повърхността на студено деформираните продукти има по-добър външен вид от тази на горещообработените и по нея никога няма окалина;
–
отклоненията от допуските по размер са по-незначителни за студено деформираните продукти;
–
на студено се валцуват предимно тънки листови прокати;
–
анализът под микроскоп показва ясно, че при получените на студено продукти зърната са деформирани и ориентирани по посока на валцуването, докато при горещо деформираните продукти те имат почти правилна форма вследствие на прекристализацията“.
6
Общите разпоредби от обяснителните бележки към ХС относно глава 73 от нея гласят:
„[…]
С оглед прилагането на настоящата глава се считат като:
1.
Тръби
Кухите концентрични продукти с постоянно сечение, имащи само една затворена кухина по цялата си дължина и еднакви по форма външен и вътрешен профил. При стоманените тръби сечението е главно кръгло, овално, квадратно или правоъгълно, но може и да има формата на равностранен триъгълник или на правилен изпъкнал многоъгълник. За тръби се приемат и продуктите, чието сечение има форма, различна от кръг, имащи заоблени ъгли по цялата си дължина, както и тръбите със удебелени краища. Всички тези продукти могат да бъдат полирани, покрити, извити (включително и пресукани), резбовани, продупчени, стеснени, разширени, конусообразни или снабдени с муфи, фланци, подложни пръстени или втулки.
2.
Кухи профили
Кухите продукти, които не отговарят на горното определение и най-вече нямат еднакви по форма външен и вътрешен профил.
Указаното в Общи разпоредби от Обяснителните бележки към глава 72 […] се прилага със съответните изменения спрямо продуктите от настоящата глава“.
7
В Обяснителните бележки към позиция 7304 от ХС се уточнява:
„Тръбите и кухите профили от настоящата позиция могат да бъдат произведени по различни начини:
[…]
Б) Горещо изтегляне на ронда чрез екструдиране в преса, било под стъкло (метод на Юджин-Сежурне), било под друга смазка. Този метод включва операции за пробиване, евентуално разширяване, и екструдиране.
След тях следват довършителни работи, които могат да бъдат осъществени:
–
или на горещо — необработената тръба се загрява, а после преминава през калибратор-редуктор (със или без изтегляч) и през изправяща машина;
–
или на студено — с дорник, чрез изтегляне върху стенд или чрез валцуване със стъпкова валцова машина (методи на Манесман или Мегавал). Така от валцувани или изтеглени на горещо тръбни заготовки могат да се получат тръби, чиито диаметър и дебелина са по-малки в сравнение с обработените на горещо продукти (не бива да се забравя, че чрез метода на Трансвал се получават директно тръби с тънки стени), както и тръби с ограничени допуски по размер относно диаметъра и дебелината. При студена обработка се постигат също различни степени на довършителна повърхностна обработка, а именно т. нар. „огледално полирана повърхност“, която се изисква, например, при пневматични крикове и хидравлични цилиндри.
[…]
Колкото до разликата, която следва да се прави между тръби и кухи профили, вж. Общи разпоредби към Глава 73.
[…]“.
Правото на Съюза
Митническият кодекс
8
Член 33 от Регламент (ЕС) № 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 9 октомври 2013 година за създаване на Митнически кодекс на Съюза (ОВ L 269, 2013 г., стр. 1 и поправка в ОВ L 267, 2016 г., стр. 2, наричан по-нататък „Митническият кодекс“), озаглавен „Решения, отнасящи се до обвързваща информация“, предвижда в параграф 1:
„Въз основа на подадено заявление митническите органи издават решения, отнасящи се до обвързваща тарифна информация, наричани по-долу „решения ОТИ“, или решения, отнасящи се до обвързваща информация за произхода, наричани по-долу „решения ОИП.
[…]“.
9
Член 60 от Митническия кодекс, озаглавен „Придобиване на произход“, предвижда следното в параграф 2:
„За стоките, чието производство включва участието на повече от една държава или територия, се счита, че произхождат от държавата или територията, в която са претърпели последната си съществена, икономически обоснована обработка или преработка в оборудвано за тази цел предприятие и довела до производството на нов продукт или която представлява важен стадий от производството“.
10
Член 62 от Митническия кодекс, озаглавен „Делегиране на правомощия“, гласи следното:
„На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 284, с които се определят правилата, при спазването на които се счита, че стоките, за които е необходимо определяне на непреференциален произход за целите на прилагане на мерките на Съюза, посочени в член 59, се смята че са изцяло получени само в една държава или територия или че са претърпели последната си, съществена, икономически обоснована обработка или преработка в оборудвано за тази цел предприятие и довела до производството на нов продукт или която представлява важен стадий от производството в дадена страна или територия, съгласно член 60“.
11
Член 284 от този кодекс, озаглавен „Упражняване на делегирането“, уточнява реда и условията за това упражняване.
Делегиран регламент 2015/2446
12
Упражнявайки компетентността си по член 62 от Митническия кодекс, Комисията приема Делегиран регламент 2015/2446.
13
Съображение 20 от този делегиран регламент гласи:
„С Решение 94/800/ЕО [на Съвета от 22 декември 1994 година относно сключването от името на Европейската общност, що се отнася до въпроси от нейната компетентност, на споразуменията, постигнати на Уругвайския кръг на многостранните преговори (1986—1994 г.) (OВ L 336, 1994 г., стр. 1; Специално издание на български език, 2007 г., глава 11, том 10, стр. 3)] Съветът одобри Споразумението относно правилата за произход (СТО — ГАТТ 1994) в приложение към заключителния акт, подписан в Маракеш на 15 април 1994 г. В споразумението за правилата за произход се посочва, че специфичните правила за определянето на произход за някои продуктови сектори следва на първо място да се основават на държавата, в която производственият процес е довел до промяна в тарифното класиране. Само когато този критерий не позволява да се определи държавата на последната съществена трансформация, могат да бъдат използвани други критерии, като например критерият за добавена стойност или определянето на специфична операция по преработка. Като се има предвид, че Европейският съюз е страна по това споразумение, е целесъобразно да се определят разпоредби в митническото законодателство на Съюза, които да отразяват въпросните принципи, заложени в посоченото споразумение, за определянето на държавата, в която стоките са претърпели своята последна съществена трансформация“.
14
Член 32 от посочения делегиран регламент, озаглавен „Стоки, чието производство включва участието на повече от една държава или територия (член 60, параграф 2 от [Митническия кодекс]“, гласи:
„Счита се, че стоките, изброени в приложение 22‑01, са претърпели последната си съществена преработка или обработка, довела до производството на нов продукт или представляваща важен стадий от производството, в държавата или територията, в която са изпълнени правилата, определени в посоченото приложение, или която се определя от тези правила“.
15
Приложение 22‑01 към същия регламент е озаглавено „Уводни бележки и списък на операциите по съществена преработка или обработка, които придават непреференциален произход“. Това приложение съдържа част, озаглавена „Уводни бележки“, точки 2 и 3 от която гласят следното:
„2. Прилагане на правилата в настоящото приложение
2.1.
Съдържащите се в настоящото приложение правила се прилагат към стоките въз основа на тяхното класиране в [ХС], както и въз основа на допълнителни критерии, които могат да бъдат предвидени в допълнение към позициите и подпозициите на [ХС], създадени специално за целите на това приложение. Позиция или подпозиция по [ХС], която е разделена допълнително въз основа на тези критерии, се нарича в настоящото приложение „разделена позиция“ или „разделена подпозиция“. […]
Класирането на стоките в позициите и подпозициите по [ХС] се прави въз основа на общите правила за тълкуване на [ХС] и на забележките към съответните раздели, глави или подпозиции на тази система. Тези правила и забележки са част от Комбинираната номенклатура, която се намира в приложение I към Регламент (ЕИО) № 2658/87 на Съвета [от 23 юли 1987 година относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (ОВ L 256, 1987 г., стр. 1; Специално издание на български език, 2007 г., глава 2, том 4, стр. 3]. С цел в настоящото приложение да бъде намерена правилна разделена позиция или подпозиция за някои стоки, общите правила за тълкуване на [ХС] и всички относими забележки към разделите, главите или подпозициите на тази система се прилагат с необходимите изменения, освен ако правилата в настоящото приложение налагат друго.
[…]
3. Речник на съкращенията
Когато се основават на промяна в тарифното класиране, първичните правила на равнище подразделение могат да бъдат изразени чрез следните съкращения:
[…]
СТН: преминаване във въпросната позиция от която и да било друга позиция
[…]“.
16
Глава 73 от посоченото приложение е озаглавена „Изделия от чугун, желязо или стомана“. Тя включва по-специално „Остатъчно правило към главата“ със следния текст:
„Когато държавата на произход не може да бъде определена чрез прилагане на първичните правила, държавата на произход на стоките е държавата, от която произхожда най-голямата част от материалите, определена въз основа на стойността на материалите“.
17
Тази глава 73 съдържа таблица, посочваща първичните правила, които следва да се прилагат за определяне на държавата или територията на произход на стоките, посочени в нея и определени в съответствие със своята позиция или подпозиция в ХС, и по-специално първичното правило, приложимо по отношение на безшевните студеновалцувани или студеноизтеглени тръби от неръждаема стомана с кръгло напречно сечение от подпозиция 730441 от ХС. Посочената таблица гласи следното:
„Код по ХС от 2017 г.
Описание на стоките
Първични правила
[…]
7304
Безшевни тръби и кухи профили, от желязо или стомана.
Както е посочено за подпозициите
[…]
- Други, с кръгло напречно сечение, от неръждаеми стомани:
7304 41
- - Студеновалцувани или студеноизтеглени
CTH или промяна от кухи профили от подпозиция 7304 49
7304 49
-- Други
СТН“.
Спорът в главното производство и преюдициалните въпроси
18
На 20 януари 2016 г. Stappert, дружество за търговия със стомана, подава до митническата служба молба за ОИП в съответствие с член 33 от Регламент № 952/2013 с цел внос от Южна Корея на безшевни тръби от неръждаема стомана от подпозиция 730441 от ХС (наричани по-нататък „разглежданите тръби“). Процесът на производство на тръбите е следният: блокове масивна стомана първоначално претърпяват преработка в Китай чрез пластична деформация на горещо чрез екструдиране в преса (горещо формоване). Получените по този начин полуготови продукти (наричани по-нататък „заготовки за тръби“) попадат в подпозиция 730449 от ХС. След това заготовките за тръби се транспортират в Южна Корея, за да преминат там през студено валцуване и изтегляне, за да образуват тръби. Според Stappert Южна Корея трябва да бъде посочена като държавата на произход на разглежданите тръби в съответствие с член 60, параграф 2 от Митническия кодекс. Последицата от това би била, че върху вноса на тези тръби не следва да се налага антидъмпингово мито, което не би било така, ако държавата на произход е Китай.
19
С решение от 16 юни 2017 г. митническата служба приема, че тръбите имат същия непреференциален произход като заготовките за тръби, а именно Китай. Според митническата служба съгласно първичното правило произходът на тръбите всъщност трябва да се определя в зависимост от държавата на производство на заготовките за тръби.
20
Stappert подава жалба по административен ред срещу това решение, като изтъква, че последният икономически обоснован съществен етап на преобразуване трябва да бъде определящ за придобиването на произход. В случая обаче последният етап се извършвал в Южна Корея.
21
С решение от 23 ноември 2018 г. митническата служба отхвърля подадената по административен ред жалба. Според нея, от една страна, в Южна Корея не се извършва никаква промяна в тарифната позиция. От друга страна, противно на поддържаното от Stappert, произвежданите в Китай заготовки за тръби не можели да се считат за „кухи профили“ от подпозиция 730449 от ХС по смисъла на критерия относно кухите профили, които след това ще бъдат студено преработени в Южна Корея. Според митническата служба понятието „кухи профили“ трябва да се тълкува в съответствие с обяснителните бележки към глава 73 от ХС и от това следвало, че заготовките за тръби не са „кухи профили“, а „тръби“.
22
Stappert подава жалба до запитващата юрисдикция, Finanzgericht Hamburg (Финансов съд Хамбург, Германия), чието главно искане е да се издаде ОИП, установяваща, че Южна Корея е държавата на произход на разглежданите тръби, и при условията на евентуалност — да се констатира незаконосъобразността на отказа на митническата служба да установи този произход.
23
В този контекст запитващата юрисдикция иска да се установи, на първо място, дали понятието „кухи профили“ по смисъла на първичното правило обхваща продукти като заготовките за тръби.
24
На първо място, според тази юрисдикция обхватът на посоченото понятие не може да се изведе от генезиса на първичното правило, по-специално чрез позоваване на документи, съставени по повод на преговорите, проведени в рамките на работната програма във връзка със споразумението относно правилата за произход, посочено в съображение 20 от Делегиран регламент 2015/2446, които не уточняват какво следва да се разбира под „кухи профили“ от подпозиция 730449 от ХС.
25
На второ място, според запитващата юрисдикция следва да се даде предимство на тълкуването, което в най-голяма степен отговаря на критериите за преценка, свързани с произхода, и тълкуване от тарифна гледна точка не трябва да противоречи на критериите, предвидени в член 60, параграф 2 от Митническия кодекс.
26
На трето място, запитващата юрисдикция посочва, че уводните бележки от приложение 22‑01 към Делегиран регламент 2015/2446 не се позовават на обяснителните бележки към ХС.
27
На четвърто място, тази юрисдикция счита, че производственият процес, предвиден в първичното правило, е описаният по-специално в обяснителните бележки към позиция 7304 от ХС, от които може да се заключи, че валцуваните или изтеглени на горещо тръби се използват като междинни продукти и следователно съответстват на „кухи профили“ по смисъла на посочения критерий.
28
На пето място, според тази юрисдикция не съществува единна таксономия за описанието на разглежданите в главното производство операции.
29
На шесто място, ако понятието „кухи профили“ трябва да се тълкува в съответствие с обяснителните бележки към ХС относно глава 73 от нея, придобиването на произход би зависило единствено от формата на материята, което според запитващата юрисдикция е произволно прилагане на член 60, параграф 2 от Митническия кодекс.
30
Освен това от съображение 33 от Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/2093 на Комисията от 15 ноември 2017 година за прекратяване на разследването във връзка с предполагаемото заобикаляне на антидъмпинговите мерки, наложени с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1331/2011 на Съвета по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана с произход от Китайската народна република, посредством внос, изпращан от Индия, независимо дали е деклариран с произход от Индия или не, и за прекратяване на регистрационния режим за този внос, въведен с Регламент за изпълнение (ЕС) 2017/272 на Комисията (ОВ L 299, 2017 г., стр. 1), както е видно от общите съображения на обяснителните бележки към глава 72 от ХС, които са релевантни за глава 73 от ХС, студеното формуване съществено променя тръбите и необратимо променя съществените им характеристики, така че техните размери и физически, механични и металургични свойства се променят.
31
На седмо място, запитващата юрисдикция счита, че от техническа гледна точка тълкуването на понятието „кухи профили“ въз основа на обяснителните бележки към ХС относно глава 73 от ХС е без практическо значение. Всъщност, макар да е технически възможно, преработването чрез студено формоване на кухи профили по смисъла на определението, съдържащо се в тези обяснителни бележки, би довело до възпрепятстващо високи разходи, така че най-използваният процес на производство на тръби е студената преработка на тръби, получени чрез гореща обработка.
32
На осмо място, според тази юрисдикция не всички продукти от подпозиция 730449 от ХС могат да се преработват. Заготовките за тръби обаче са продукти, които от своя страна могат да се използват само след преработка. В това отношение фактът, че материалът, от който се произвеждат тръбите от подпозиция 730441 от ХС, не е бил предмет на изпитване за съответствие по отношение на промишлен стандарт за получените чрез гореща обработка безшевни тръби, показва, че този материал непременно трябва да бъде предмет на последваща преработка.
33
На следващо място, в случай че произходът на разглежданите тръби не трябва да се определя в съответствие с критерия относно кухите профили или ако се окаже невъзможно да се отговори на първия въпрос, запитващата юрисдикция иска да се установи дали този критерий е невалиден поради липса на мотиви, липса на точност или несъвместимост с член 60, параграф 2 от Митническия кодекс.
34
Накрая, запитващата юрисдикция иска да се установи, ако първичното правило — доколкото се отнася до критерия за кухите профили — трябва да бъде обявено за невалидно, коя норма от правото на Съюза следва да се приложи, за да се определи произходът на разглежданите тръби.
35
При тези обстоятелства Finanzgericht Hamburg (Финансов съд Хамбург) решава да спре производството и да постави на Съда следните преюдициални въпроси:
„1)
Обхваща ли понятието „кухи профили“ по смисъла на [първичното правило], което поставя придобиването на произход в зависимост от „промяна от кухи профили от подпозиция 730449“ […], получена чрез гореща обработка [стока] от подпозиция 730449 от ХС, прав[а] и с еднаква дебелина на стената, [която] не отговаря на изискванията на технически стандарт за безшевни, получени чрез гореща обработка тръби от неръждаема стомана и от която чрез студена преработка се произвеждат тръби с различно напречно сечение и дебелина на стената?
2)
При отрицателен отговор на първия въпрос или ако не е възможно да се отговори на него: [критерият относно кухите профили] противоречи ли на член 60, параграф 2, член 284 от [Митническия кодекс] и член 290 ДФЕС, тъй като:
а)
[той] няма мотиви,
б)
[той] е твърде неясен или
в)
[той] изключва от определянето на произхода операции по обработка, които съгласно член 60, параграф 2 от [Митническия кодекс] биха били придаващи произход[?]
3)
При утвърдителен отговор на втория въпрос: в спора по главното производство придобиването на произход на продуктите от подпозиция 730441 от ХС съгласно [първичното правило] „CTH“ […], остатъчното правило[, предвидено в глава 73 от приложение 22‑01 към Делегиран регламент 2015/2446,] или член 60, параграф 2 от Митническия кодекс […] се определя?“.
По преюдициалните въпроси
По първия въпрос
36
С първия си въпрос запитващата юрисдикция иска по същество да се установи дали първичното правило трябва да се тълкува в смисъл, че понятието „кухи профили“ по смисъла на това правило обхваща горещо формована, права и с еднаква дебелина на стената „заготовка за тръба“, която не отговаря на изискванията на технически стандарт за получени чрез гореща обработка безшевни тръби от неръждаема стомана и от която чрез студена преработка се произвеждат тръби с различно напречно сечение и дебелина на стената от подпозиция 730441 от ХС.
37
Съгласно първичното правило се счита, че тръбите и кухите профили от подпозиция 730441 от ХС са с произход от държавата, в която са произведени чрез студено изтегляне или студено валцуване, ако са произведени или от продукти от друга позиция по ХС, или от „кухи профили от подпозиция 730449“ от ХС.
38
От точка 2.1 от уводните бележки от приложение 22‑01 към Делегиран регламент 2015/2446 следва, от една страна, че съдържащите се в това приложение правила трябва да се прилагат за стоките въз основа на тяхното класиране в ХС, както и въз основа на допълнителни критерии, които могат да бъдат предвидени в допълнение към позициите и подпозициите на тази система, създадени специално за целите на това приложение, и от друга страна, че с цел в настоящото приложение да бъде намерена правилна разделена позиция или подпозиция за някои стоки, общите правила за тълкуване на ХС и всички относими забележки към разделите, главите или подпозициите на тази система се прилагат с необходимите изменения, освен ако правилата в това приложение 22‑01 налагат друго.
39
Освен това, що се отнася до тълкуването на позициите и подпозициите на ХС, следва да се припомни, че обяснителните бележки към ХС в това си качество могат съществено да допринесат за тази цел (вж. в този смисъл решение от 18 юни 2020 г., Hydro Energo, C‑340/19, EU:C:2020:488, т. 36).
40
Съгласно общите съображения на обяснителните бележки към ХС относно глава 73 от нея, на които се прави изрично позоваване в обяснителната бележка към позиция 7304 от ХС, кухите концентрични продукти с постоянно сечение, имащи само една затворена кухина по цялата си дължина и еднакви по форма външен и вътрешен профил, представляват „тръби“ по смисъла на глава 73 от ХС, докато кухите продукти, които не отговарят на определението за тръби и най-вече нямат еднакви по форма външен и вътрешен профил, представляват „кухи профили“.
41
За сметка на това понятието „заготовка за тръба“ не е споменато в общите съображения, посочени в предходната точка. От това следва, че за целите на прилагането на първичното правило продукти, квалифицирани като „заготовки за тръби“, представляват или „тръби“, или „кухи профили“ по смисъла на глава 73 от ХС.
42
От преписката, с която разполага Съдът, е видно, че разглежданите тръби, чийто внос се планира от Stappert, са получени от заготовки за тръби, които попадат в обхвата на понятието „тръби“ по смисъла на обяснителните бележки към глава 73 от ХС, припомнено в точка 40 от настоящото решение, по-специално доколкото са описани като прави и с еднаква дебелина на стените.
43
Следователно сами по себе си тези заготовки за тръби не биха могли да попаднат в обхвата на понятието „кух профил“ нито по смисъла на глава 73 от ХС, нито по смисъла на първичното правило.
44
В това отношение следва да се уточни, че от определенията на понятията „кух профил“ и „тръба“, припомнени в точка 40 от настоящото решение, по никакъв начин не следва, че така посочените продукти трябва да отговарят на изискванията на технически стандарт, за да попаднат в обхвата на тези понятия.
45
Освен това фактът, че в обяснителната бележка към позиция 7304 от ХС се описва процес на производство на тръби чрез студена преработка от горещо валцувани или изтеглени тръбни заготовки, без да се споменава производството на тръби от кухи профили, не означава непременно, че последното производство не е възможно, тъй като в тази обяснителна бележка впрочем се уточнява, че тръбите и кухите профили от позиция 7304 от ХС „могат да бъдат произведени по различни начини“.
46
Запитващата юрисдикция отбелязва, че тълкуване на понятието „кух профил“ в първичното правило в смисъл, съответстващ на указанията, съдържащи се в обяснителните бележки към ХС относно глава 73 от нея, би могло да постави под въпрос валидността на това правило с оглед по-специално на член 60, параграф 2 от Митническия кодекс.
47
Вярно е, че съгласно един от общите принципи на тълкуване актовете на Съюза трябва, доколкото е възможно, да се тълкуват по начин, който не поставя под съмнение тяхната валидност (вж. в този смисъл решение от 13 септември 2018 г., UBS Europe и др., C‑358/16, EU:C:2018:715, т. 53 и цитираната съдебна практика).
48
При все това тълкуване на съдържащите се в първичните правила понятия, което се отклонява от техния обхват по смисъла на ХС, би накърнило вътрешната съгласуваност на Делегиран регламент 2015/2446 (вж. по аналогия решение от 17 юни 2021 г., Чешка република/Комисия, C‑862/19 P, EU:C:2021:493, т. 52).
49
Поради това на първия въпрос следва да се отговори, че първичното правило трябва да се тълкува в смисъл, че понятието „кух профил“ по смисъла на това правило не обхваща горещо формована, права и с еднаква дебелина на стената „заготовка за тръба“, която не отговаря на изискванията на технически стандарт за безшевни, получени чрез гореща обработка тръби от неръждаема стомана и от която чрез студена преработка се произвеждат тръби с различно напречно сечение и дебелина на стената от подпозиция 730441 от ХС.
По втория въпрос
50
Вторият въпрос се отнася до валидността на критерия относно кухите профили поради изключването на възможността за придобиване на произход на стоките от подпозиция 730441 от ХС, получени на студено от тръби от подпозиция 730449 от ХС. Този критерий обаче е само един от двата алтернативни критерия на първичното правило, като двата критерия изключват такова придобиване на произход за тези стоки.
51
Ето защо следва да се приеме, че с втория си въпрос запитващата юрисдикция иска по същество от Съда да се произнесе по валидността на първичното правило с оглед на член 290 ДФЕС, на принципа на правна сигурност и на член 60, параграф 2 от Митническия кодекс.
52
В самото начало следва да се отбележи, че съгласно член 62 от Митническия кодекс на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове, с които се определят правилата, при спазването на които се счита, че стоките са претърпели последната си съществена, икономически обоснована обработка или преработка в оборудвано за тази цел предприятие и довела до производството на нов продукт или която представлява важен стадий от производството в дадена държава или територия, съгласно член 60 от този кодекс. Целта на тези актове е да се изясни как трябва да се тълкуват и прилагат установените в тази последна разпоредба абстрактни критерии в конкретни случаи (вж. в този смисъл решение от 20 май 2021 г., Renesola UK, C‑209/20, EU:C:2021:400, т. 33).
53
Както следва от постоянната практика на Съда, при упражняването на това правомощие на Комисията обаче трябва да се спазват някои изисквания (вж. в този смисъл решение от 20 май 2021 г., Renesola UK, C‑209/20, EU:C:2021:400, т. 34). Преследваните с делегиран регламент цели трябва да могат да обосноват приемането му, този регламент трябва да отговаря на установеното за такъв акт изискване за мотивиране и изводите на Комисията относно определянето на държавата на произход на продуктите, за които е приложим посоченият регламент, не трябва да са опорочени поради грешка при прилагане на правото или явна грешка в преценката с оглед на член 60, параграф 2 от Митническия кодекс (вж. в този смисъл решение от 20 май 2021 г., Renesola UK, C‑209/20, EU:C:2021:400, т. 40 и 42).
54
Всъщност този произход трябва при всички положения да бъде определен в зависимост от решаващия критерий, а именно „последната съществена обработка или преработка“ на съответните стоки. Сам по себе си този израз трябва да се разбира като отнасящ се до стадия от производствения процес, в който тези стоки получават предназначението си, както и специфични качества и състав, каквито не са имали преди това и които впоследствие няма да претърпят значими качествени изменения (решение от 20 май 2021 г., Renesola UK, C‑209/20, EU:C:2021:400, т. 38 и цитираната съдебна практика).
55
Съдебният контрол върху обосноваността на разпоредба от акт като приложение 22‑01 към Делегиран регламент 2015/2446 следва да обхваща проверката дали, независимо от каквато и да било грешка при прилагане на правото, Комисията е допуснала явна грешка в преценката при прилагането на член 60, параграф 2 от Митническия кодекс, като се има предвид конкретният съответен случай (вж. в този смисъл решение от 20 май 2021 г., Renesola UK, C‑209/20, EU:C:2021:400, т. 39 и цитираната съдебна практика).
56
От това следва, че макар Комисията да разполага с право на преценка при прилагането на общите критерии по член 60, параграф 2 от Митническия кодекс към специфична обработка и преработка, при липсата на обективни основания тя не може да възприеме напълно различни решения за сходна обработка и преработка (вж. по аналогия решение от 23 март 1983 г., Cousin и др., 162/82, EU:C:1983:93, т. 21).
57
Що се отнася до критерия за промяна в тарифната позиция, предвиден в първичното правило, Съдът вече е постановил, че не е достатъчно да се търсят критериите за определяне на произхода на стоките в тарифното класиране на преработените продукти, тъй като Общата митническа тарифа е замислена с оглед на собствени изисквания, а не с оглед на определянето на произхода на продуктите (вж. в този смисъл решение от 11 февруари 2010 г., Hoesch Metals and Alloys, C‑373/08, EU:C:2010:68, т. 42 и цитираната съдебна практика).
58
Макар безспорно да е вярно, че промяната в тарифната позиция на стока в резултат на операцията по преработка на последната представлява указание за съществения характер на нейната обработка или преработка, остава фактът, че обработка или преработка може да има съществен характер дори без да е налице подобна промяна в позицията. Критерият за промяна в тарифната позиция обхваща повечето ситуации, но не позволява да се установят всички ситуации, при които обработката или преработката на стоката е съществена (вж. в този смисъл решение от 11 февруари 2010 г., Hoesch Metals and Alloys, C‑373/08, EU:C:2010:68, т. 43 и цитираната съдебна практика).
59
Така, за да се признае произходът на стоките от подпозиция 730441 от ХС, освен критерия за промяна в тарифната позиция първичното правило предвижда и критерия за промяна от кухи профили от подпозиция 730449 от тази система, който има за цел да допълни и коригира първия критерий (вж. по аналогия решение от 23 март 1983 г., Cousin и др., 162/82, EU:C:1983:93, т. 17).
60
Следва обаче да се констатира, както прави запитващата юрисдикция, че критерият относно кухите профили установява разлика в третирането. Всъщност по силата на този критерий студеното формоване на продукт от подпозиция 730449 от ХС, чиито външни и вътрешни профили нямат една и съща форма, който следователно представлява „кух профил“ по смисъла на обяснителните бележки към ХС относно глава 73 от нея, в продукт със същите форми, но чиито свойства са различни поради този вид формоване, който следователно представлява и „кух профил“ по смисъла на същите бележки, определя произхода на крайния продукт, като последният следователно се счита за резултат от „съществена обработка или преработка“ по смисъла на член 60, параграф 2 от Митническия кодекс. За сметка на това студеното формоване на продукт, който също попада в подпозиция 730449 от ХС и се състои от концентричен кух продукт, чиито външни и вътрешни профили имат една и съща форма, и следователно представлява „тръба“ по смисъла на обяснителните бележки към ХС относно глава 73 от нея, в продукт със същите форми, но чиито свойства също са различни поради този вид формоване, който следователно представлява друга „тръба“ по смисъла на същите тези бележки, не определя произхода на крайния продукт. Така съгласно критерия относно кухите профили се счита, че само този последен продукт не е резултат от съществена преработка по смисъла на член 60, параграф 2.
61
Доколкото Комисията не е представила никаква убедителна обосновка, позволяваща обективно да се обясни тази разлика в третирането между тръбите, от една страна, и кухите профили, от друга страна, всички от подпозиция 730441 от ХС и получени от продукти от подпозиция 730449 от ХС, изглежда противоречиво и дискриминационно първичното правило да предвижда, че студеното формоване може да определя произхода на кухите профили, като използва алтернативен критерий, докато същият вид формоване, прилагано за тръбите, може да определя произхода им само чрез позоваване на един-единствен, значително по-строг критерий (вж. по аналогия решение от 23 март 1983 г., Cousin и др., 162/82, EU:C:1983:93, т. 21).
62
Този извод се потвърждава от констатацията, съдържаща се в съображение 33 от Регламент за изпълнение 2017/2093, че в резултат на студеното формоване тръбите претърпяват съществена преработка. Всъщност тази констатация се основава на наблюдението, че това формоване води до необратими промени по отношение на техните физически, механични и металургични свойства. Както обаче следва от съдебната практика, припомнена в точка 54 от настоящото решение, такива промени могат да определят произхода на даден продукт.
63
Освен това обратното твърдение, формулирано от Комисията в рамките на настоящото преюдициално запитване, че студеното формоване не променя металургичните свойства на тръбите, не почива на никакво обективно проверимо основание и във всички случаи се опровергава от изложеното в точка IV, Б, втора алинея от общите съображения от обяснителните бележки към ХС относно глава 72 от нея.
64
При тези условия следва да се констатира, че доколкото изключва възможността промяната в тарифната позиция в резултат от преработката на тръби от подпозиция 730449 от ХС в студеновалцувани или студеноизтеглени безшевни тръби и кухи профили от желязо или стомана от подпозиция № 730441 от ХС да придава на последните характер на продукти с произход от държавата, в която е настъпила тази промяна, първичното правило не съответства на разпоредбите на член 60, параграф 2 от Митническия кодекс, така че с приемането на това правило Комисията е допуснала явна грешка в преценката.
65
При тези условия следва да се приеме, че първичното правило е невалидно, доколкото изключва възможността дадени операции да придават на определен продукт характера на продукт с произход от държавата, в която са извършени тези операции, докато аналогични операции определят придобиването на произход за сходни продукти (вж. по аналогия решение от 23 март 1983 г., Cousin и др., 162/82, EU:C:1983:93, т. 20 и 21).
66
Следователно на втория въпрос трябва да се отговори, че първичното правило е невалидно, доколкото изключва възможността промяната в тарифната позиция в резултат на преработката от тръби от подпозиция 730449 от ХС в студеновалцувани или студеноизтеглени безшевни тръби и кухи профили от желязо или стомана от подпозиция 730441 от ХС да придава на последните характер на продукти с произход от държавата, в която е настъпила тази промяна.
По третия въпрос
67
Третият въпрос се основава на предпоставката, че първичното правило е невалидно, поне що се отнася до критерия за промяна от кухи профили от подпозиция 730449. От отговора на втория въпрос обаче следва, че този критерий на посоченото правило е невалиден само доколкото изключва от определянето на произхода на краен продукт от подпозиция 730441 от ХС промяната от тръби от подпозиция 730449 от ХС, което означава, че първичното правило се прилага и по отношение на такава промяна. Ето защо на третия въпрос не следва да се отговаря.
По съдебните разноски
68
С оглед на обстоятелството, че за страните по главното производство настоящото дело представлява отклонение от обичайния ход на производството пред запитващата юрисдикция, последната следва да се произнесе по съдебните разноски. Разходите, направени за представяне на становища пред Съда, различни от тези на посочените страни, не подлежат на възстановяване.
По изложените съображения Съдът (девети състав) реши:
1)
Първичното правило, приложимо за стоките от подпозиция 730441 от Хармонизираната система за описание и кодиране на стоките, предвидено в приложение 22‑01 към Делегиран регламент на Комисията (ЕС) 2015/2446 от 28 юли 2015 година за допълнение на Регламент (ЕС) № 952/2013 на Европейския парламент и на Съвета за определяне на подробни правила за някои от разпоредбите на Митническия кодекс на Съюза, изменен с Делегиран регламент (ЕС) 2018/1063 на Комисията от 16 май 2018 г.,
следва да се тълкува в смисъл, че
понятието „кух профил“ по смисъла на това правило не обхваща горещо формована, права и с еднаква дебелина на стената „заготовка за тръба“, която не отговаря на изискванията на технически стандарт за получени чрез гореща обработка безшевни тръби от неръждаема стомана и от която чрез студена преработка се произвеждат тръби с различно напречно сечение и дебелина на стената от подпозиция 730441 от Хармонизираната система за описание и кодиране на стоките.
2)
Първичното правило, приложимо за стоките от подпозиция 730441 от Хармонизираната система за описание и кодиране на стоките, предвидено в приложение 22‑01 към Делегиран регламент 2015/2446, изменен с Делегиран регламент 2018/1063, е невалидно, доколкото изключва възможността промяната в тарифната позиция в резултат на преработката от тръби от подпозиция 730449 от тази хармонизирана система в студеновалцувани или студеноизтеглени безшевни тръби и кухи профили от желязо или стомана от подпозиция 730441 от посочената хармонизирана система да придава на последните характер на продукти с произход от държавата, в която е настъпила тази промяна.
Подписи
(
*1
)	Език на производството: немски.