ROZSUDOK SÚDU PRVÉHO STUPŇA (tretia komora)
zo 7. februára 2007
Vec T‑339/03
Gabrielle Clotuche
proti
Komisii Európskych spoločenstiev
„Úradníci – Preradenie riaditeľa na miesto hlavného poradcu – Záujem služby – Rovnocennosť pracovných miest – Reorganizácia EUROSTAT‑u – Žaloba o neplatnosť – Žaloba o náhradu škody“
Predmet: Žaloba, ktorej predmetom je návrh na zrušenie rozhodnutia Komisie z 9. júla 2006 o preradení žalobkyne z miesta riaditeľky
na miesto hlavnej poradkyne a rozhodnutia Komisie z 1. októbra 2003 o reorganizácii Eurostat-u, keďže neobsahuje žiadne opatrenie
o preradení žalobkyne ako riaditeľky, ako aj návrh na náhradu nemajetkovej ujmy
Rozhodnutie: Komisia je povinná zaplatiť žalobkyni sumu 1 euro ako náhradu škody za nesprávny služobný postup. V zostávajúcej časti sa
žaloba zamieta. Komisia znáša svoje vlastné trovy konania, vrátane trov konania súvisiacich s konaním o nariadení predbežného
opatrenia pred Súdom prvého stupňa, a je povinná nahradiť pätinu trov konania, ktoré vznikli žalobkyni, vrátane trov konania
súvisiacich s konaním o nariadení predbežného opatrenia pred Súdom prvého stupňa. Žalobkyňa znáša štyri pätiny svojich vlastných
trov konania, vrátane trov konania súvisiacich s konaním o nariadení predbežného opatrenia pred Súdom prvého stupňa.
Abstrakt
1.      Úradníci – Preloženie – Preradenie – Rozlišovacie kritérium
(Služobný poriadok úradníkov, článok 4, článok 7 ods. 1 a článok 29)
2.      Úradníci – Žaloba – Záujem na konaní
(Služobný poriadok úradníkov, články 38, 90 a 91)
3.      Úradníci – Organizácia služieb – Prideľovanie zamestnancov
(Služobný poriadok úradníkov, článok 7 ods. 1)
4.      Úradníci – Organizácia služieb – Prideľovanie zamestnancov
(Služobný poriadok úradníkov, článok 5 ods. 4 a článok 7 ods. 1)
5.      Úradníci – Organizácia služieb – Prideľovanie zamestnancov
(Služobný poriadok úradníkov, článok 7 ods. 1)
6.      Úradníci – Organizácia služieb – Prideľovanie zamestnancov
(Služobný poriadok úradníkov, článok 7 ods. 1)
7.      Úradníci – Organizácia služieb – Prideľovanie zamestnancov
(Služobný poriadok úradníkov, článok 7 ods. 1)
8.      Úradníci – Žaloba – Akt spôsobujúci ujmu – Pojem – Reorganizácia služieb generálneho riaditeľstva po ukončení vyšetrovaní
týkajúcich sa nezrovnalostí, ku ktorým došlo v rámci tohto riaditeľstva
(Služobný poriadok úradníkov, článok 7 ods. 1, články 90 a 91)
9.      Úradníci – Zásady – Ochrana legitímnej dôvery
10.    Úradníci – Mimozmluvná zodpovednosť inštitúcií – Nesprávny služobný postup
1.      Zo štruktúry služobného poriadku vyplýva, že o preloženie vo vlastnom zmysle slova ide len v prípade presunu úradníka na voľné
pracovné miesto. To znamená, že každé preloženie vo vlastnom zmysle slova podlieha formálnym požiadavkám stanoveným v článkoch
4 a 29 služobného poriadku. Naopak, tieto formálne požiadavky sa neuplatnia v prípade preradenia úradníka z toho dôvodu, že
nejde o presun na voľné pracovné miesto.
Rozhodnutia o preradení však podliehajú, rovnako ako rozhodnutia o preložení, pravidlám článku 7 ods. 1 služobného poriadku,
pokiaľ ide o zachovanie práv a legitímnych záujmov dotknutých úradníkov najmä v tom zmysle, že k preradeniu úradníka môže
dôjsť len v záujme služby a pri dodržaní rovnocennosti pracovných miest.
(pozri body 31, 35 a 47)
Odkaz: Súdny dvor, 24. februára 1981, Carbognani a Coda Zabetta/Komisia, 161/80 a 162/80, Zb. s. 543, bod 21; Súdny dvor,
23. marca 1988, Hecq/Komisia, 19/87, Zb. s. 1681, bod 6; Súdny dvor, 7. marca 1990, Hecq/Komisia, C‑116/88 a C‑149/88, Zb.
s. I‑599, bod 11; Súdny dvor, 9. augusta 1994, Rasmussen/Komisia, C‑398/93 P, Zb. s. I‑4043, bod 11; Súd prvého stupňa, 22. januára
1998, Costacurta/Komisia, T‑98/96, Zb. VS s. I‑A‑21, II‑49, bod 36; Súd prvého stupňa, 15. septembra 1998, De Persio/Komisia,
T‑23/96, Zb. VS s. I‑A‑483, II‑1413, bod 79; Súd prvého stupňa, 6. marca 2001, Campoli/Komisia, T‑100/00, Zb. VS s. I‑A‑71,
II‑347, bod 29; Súd prvého stupňa, 26. novembra 2002, Cwik/Komisia, T‑103/01, Zb. VS s. I‑A‑229, II‑1137, bod 30
2.      Úradník sa môže domáhať zrušenia rozhodnutia o jeho preradení, aj keď bol následne preložený v záujme služby. Pokiaľ totiž
po ukončení takého dočasného preloženia je úradník znovu zaradený priamo na pracovné miesto, ktoré mal predtým, zachováva
si osobný záujem navrhnúť zrušenie napadnutého rozhodnutia, lebo v prípade jeho zrušenia sa bude považovať, že nikdy neopustil
pracovné miesto, ktoré mal pred preradením.
(pozri body 40 – 43)
3.      Pokiaľ sa preukáže, že v rámci generálneho riaditeľstva došlo k nezrovnalostiam, administratíva sa nedopustí zjavne nesprávneho
posúdenia, keď sa bude domnievať, že záujem služby odôvodňuje odňať všetkým riaditeľom úlohy riadenia, ktoré mali, a preradiť
ich na pracovné miesta hlavných poradcov na účely zabezpečenia nestrannosti a riadneho priebehu vyšetrovaní týkajúcich sa
uvedených nezrovnalostí a najmä skúmaní určených na posúdenie ich prípadnej úlohy pri týchto nezrovnalostiach. Okolnosti,
že predmetné finančné toky podliehali kontrole vedúcich útvarov a že riaditeľ vzhľadom na deň nástupu do funkcie sa nemohol
podieľať na týchto nezrovnalostiach, nie sú relevantné so zreteľom na cieľ, ktorý nesmeruje k potrestaniu riaditeľov alebo
k zabráneniu v pokračovaní v uvedených nezrovnalostiach. Okrem toho preradenie tohto riaditeľa neporušuje zásadu rovnosti
zaobchádzania, lebo tento sa nachádza v rovnakej situácii ako iní riaditelia, ktorí sa tiež nepodozrievali z podieľania sa
na týchto nezrovnalostiach.
Toto posúdenie nemožno spochybniť údajným politickým či mediálnym charakterom rozhodnutí o preradení, pretože samotný záujem
služby odôvodňuje tieto rozhodnutia a prípadné dodatočné úvahy, ktoré by mohli byť dôvodmi na ich prijatie, sa nemôžu v žiadnom
prípade týkať ich zákonnosti.
(pozri body 70, 76, 77 a 107)
4.      Rozhodnutie o preradení úradníka na funkciu, ktorá podľa všeobecných vykonávacích ustanovení článku 5 ods. 4 služobného poriadku
prijatých inštitúciou, do ktorej patrí, zodpovedá rovnakej platovej triede a rovnakému typu pracovného miesta ako predtým
vykonávaná funkcia, neporušuje pravidlo o rovnocennosti pracovných miest a pravidlo súladu medzi platovou triedou a pracovným
miestom. Objektívne, keďže vnímanie dotknutej osoby nie je relevantné, sa totiž nezdá, že táto funkcia ako taká má nižšiu
úroveň ako predchádzajúca.
Okolnosti, že rozhodnutie o preradení, ku ktorému došlo v prípade úradníka platovej triedy A 2 z pracovného miesta riaditeľa
na miesto hlavného poradcu, neobsahuje žiadny opis funkcie, na ktorú bola dotknutá osoba preradená, a že ide o novovytvorenú
funkciu, nemôžu s prihliadnutím na túto novosť a samotnú povahu funkcie hlavného poradcu stačiť na preukázanie, že nebola
dodržaná rovnocennosť pracovných miest.
(pozri body 93, 95, 97, 101, 102)
5.      Preradenie všetkých riaditeľov jedného generálneho riaditeľstva v záujme služby na pracovné miesta hlavných poradcov na účely
zabezpečenia nestrannosti a riadneho priebehu vyšetrovaní týkajúcich sa nezrovnalostí, ku ktorým došlo v rámci tohto generálneho
riaditeľstva, a najmä skúmaní určených na posúdenie ich prípadnej úlohy pri týchto nezrovnalostiach, predstavuje opatrenie
všeobecnej a neosobnej povahy, ktoré vylučuje vôľu administratívy potrestať individuálne správanie sa preradených úradníkov.
Títo úradníci, keď dostanú nové pracovné miesto zodpovedajúce ich platovej triede, nemôžu dôvodne tvrdiť, že im bol uložený
trest a vytýkať administratíve, že zneužila právomoc alebo konanie tým, že nezačala voči nim disciplinárne konanie.
(pozri body 127, 129)
6.      Zákonnosť rozhodnutia o preradení prijatého v súlade so záujmom služby nemôže byť sama osebe dotknutá okolnosťou, že jeho
oznámením verejnosti administratívou mohol omylom vzniknúť dojem, že preradený úradník môže byť vinný alebo prinajmenšom podozrivý,
že sa podieľal na týchto nezrovnalostiach. Táto okolnosť však môže predstavovať relevantný prvok v rámci preskúmania návrhu
na náhradu škody podaného dotknutou osobou.
(pozri body 145, 146)
7.      Keďže jednoduchým vnútorným organizačným opatrením prijatým v záujme služby, ako je preradenie, nie je dotknuté služobné postavenie
úradníka alebo zásada súladu medzi platovou triedou a pracovným miestom, nemusí mu predchádzať vypočutie dotknutej osoby ani
nemusí byť odôvodnené.
(pozri body 147, 153, 195)
Odkaz: 7. marca 1990, Hecq/Komisia, už citovaný, bod 14; Cwik/Komisia, už citovaný, bod 62
8.      Pokiaľ administratíva po ukončení vyšetrovaní týkajúcich sa nezrovnalostí, ku ktorým došlo v rámci jedného generálneho riaditeľstva,
prijme rozhodnutie o reorganizácii služieb, ktoré obsahuje dva aspekty, pričom prvý predstavuje zníženie počtu riaditeľstiev
a zmenu ich právomocí, ako aj zverejnenie oznámení o voľných pracovných miestach na účely obsadenia nových pracovných miest
riaditeľa prostredníctvom preloženia, povýšenia alebo externého vymenovania a druhý predstavuje súbor individuálnych rozhodnutí
zachovávajúcich preradenie bývalých riaditeľov, predtým prijatých na účely zabezpečenia riadneho priebehu vyšetrovania, prvý
aspekt nemôže spôsobovať ujmu týmto bývalým riaditeľom, zatiaľ čo druhý aspekt spôsobuje ujmu tým, že zachováva ich preradenie
z dôvodu potreby uskutočniť reorganizáciu služieb, ktorý je odlišný od dôvodu, ktorý odôvodňoval ich dočasné preradenie, čo
nedovoľuje považovať tento aspekt za čisto potvrdzujúci.
(pozri bod 180)
9.      Okolnosti, že rozhodnutie o preradení úradníka malo dočasný charakter a jeho návrat na pôvodné pracovné miesto administratíva
predpokladala ako možný, nepredstavuje presné, nepodmienené a zhodujúce sa uistenia vzbudzujúce legitímnu dôveru na taký návrat,
takže rozhodnutie o zachovaní preradenia úradníka z odlišných dôvodov ako dôvodov jeho pôvodného preradenia nemôže byť v rozpore
so zásadou ochrany legitímnej dôvery.
(pozri body 201, 202, 204)
10.    O nesprávny služobný postup administratívy zakladajúci jej zodpovednosť ide vtedy, keď administratíva vzbudí dojem prostredníctvom
tlačovej správy voľne prístupnej verejnosti, že jeden úradník preradený v záujme služby bol zapletený do určitých nezrovnalostí,
a to aj v prípade, keď samotné rozhodnutie o preradení nemôže byť nezákonné. Taký nesprávny služobný postup spôsobuje uvedenému
úradníkovi nemajetkovú ujmu, lebo sa nachádza v situácii, že sa musí neustále obhajovať pred svojimi kolegami, ako aj osobami
mimo služieb.
(pozri body 219 – 221)