62021TJ0598_RES
Vec T‑598/21
European Association of Non‑Integrated Metal Importers & distributors (Euranimi)
proti
Európskej komisii
Rozsudok Všeobecného súdu (desiata komora) zo 4. októbra 2023
„Ochranné opatrenia – Trh s výrobkami z ocele – Dovoz určitých výrobkov z ocele – Vykonávacie nariadenie (EÚ) 2021/1029 – Žaloba o neplatnosť – Záujem na konaní – Aktívna legitimácia – Prípustnosť – Predĺženie ochranného opatrenia – Nevyhnutnosť – Hrozba vážnej ujmy – Opatrenia na prispôsobenie sa – Záujem Únie – Zjavne nesprávne posúdenie“
Žaloba o neplatnosť – Fyzické alebo právnické osoby – Záujem na konaní – Nevyhnutnosť skutočne existujúceho záujmu – Žaloba, ktorá môže priniesť žalobcovi prospech – Žaloba proti nariadeniu, ktorým sa predlžuje platnosť ochranných opatrení vo forme režimu colných kvót – Žaloba, ktorú podalo profesijné združenie brániace a zastupujúce dovozcov dotknutého výrobku – Prípustnosť
(Článok 263 štvrtý odsek ZFEÚ)
(pozri body 24 – 36)
Žaloba o neplatnosť – Fyzické alebo právnické osoby – Pojem regulačný akt v zmysle článku 263 štvrtého odseku ZFEÚ – Akýkoľvek všeobecne záväzný akt s výnimkou legislatívnych aktov – Nariadenie, ktorým sa predlžuje platnosť ochranného opatrenia vo forme režimu colných kvót – Zahrnutie
(Článok 263 štvrtý odsek ZFEÚ; nariadenie Komisie 2021/1029)
(pozri body 43 – 45)
Žaloba o neplatnosť – Fyzické alebo právnické osoby – Regulačné akty – Akty, ktoré si nevyžadujú vykonávacie opatrenia a priamo sa týkajú žalobcu – Pojem „priama dotknutosť“ – Kritériá – Akt priamo ovplyvňujúci právne postavenie žalobcu – Nariadenie Komisie, ktorým sa ukladá ochranné opatrenie vo forme režimu colných kvót – Žaloba, ktorú podalo profesijné združenie brániace a zastupujúce dovozcov dotknutého výrobku – Priama dotknutosť zastúpených členov
(Článok 263 štvrtý odsek ZFEÚ; nariadenie Komisie 2021/1029)
(pozri body 46 – 52)
Žaloba o neplatnosť – Fyzické alebo právnické osoby – Regulačné akty – Akty, ktoré si nevyžadujú vykonávacie opatrenia a priamo sa týkajú žalobcu – Pojem „vykonávacie opatrenia“ – Kritériá – Nariadenie Komisie, ktorým sa ukladá ochranné opatrenie vo forme režimu colných kvót – Režim kvót, ktorý má právne účinky nezávisle od akéhokoľvek vykonávacieho opatrenia – Prípustnosť
(Článok 263 štvrtý odsek ZFEÚ; nariadenie Komisie 2021/1029)
(pozri body 57 – 61)
Spoločná obchodná politika – Spoločný režim dovozu – Ochranné opatrenia – Voľná úvaha inštitúcií – Súdne preskúmanie – Hranice
(pozri bod 67)
Spoločná obchodná politika – Spoločný režim dovozu – Ochranné opatrenia – Nariadenie, ktorým sa predlžuje platnosť ochranného opatrenia vo forme režimu colných kvót – Podmienky – Predĺženie nevyhnutné na zabránenie vážnej ujme alebo na jej nápravu – Faktory, ktoré sa majú zohľadniť
[Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady 2015/478, článok 19 ods. 2 písm. a)]
(pozri body 72 – 93)
Spoločná obchodná politika – Spoločný režim dovozu – Ochranné opatrenia – Nariadenie, ktorým sa predlžuje platnosť ochranného opatrenia vo forme režimu colných kvót – Podmienky – Dôkaz o tom, že výrobcovia z Únie sa prispôsobujú
[Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady 2015/478, článok 19 ods. 2 písm. b)]
(pozri body 95 – 101)
Spoločná obchodná politika – Spoločný režim dovozu – Ochranné opatrenia – Nariadenie ktorým sa predlžuje platnosť ochranného opatrenia vo forme režimu colných kvót – Záujem Únie na predĺžení ochranného opatrenia – Kritériá posúdenia
(Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady 2015/478)
(pozri body 106 – 119)
Zhrnutie
V rámci politiky ochrany obchodu Únie podriadila Európska komisia dovoz určitých výrobkov z ocele s pôvodom v rôznych tretích krajinách (ďalej len „dotknutý výrobok“) predchádzajúcemu dohľadu. Vzhľadom na štatistické údaje zozbierané v tejto súvislosti začala ochranné prešetrovanie, na základe ktorého dospela k záveru, že oceliarskemu priemyslu Únie vo väčšine kategórií dotknutých výrobkov hrozí vážna ujma. V dôsledku toho postupne zaviedla najprv dočasné ochranné opatrenie proti dovozu predmetných výrobkov z ocele (
1
) a následne konečné ochranné opatrenie (
2
), a to vo forme osobitných colných kvót podľa kategórie (
3
). Takto zavedený ochranný mechanizmus pozostáva z dvoch etáp, z ktorých prvá spočíva v uložení colných kvót, ktoré sú stanovené na úrovniach, ktoré majú umožniť zachovanie bežných obchodných tokov pre jednotlivé kategórie výrobkov, a druhá v uplatnení dodatočného cla na dovoz vo výške 25 % v prípade prekročenia stanovených kvantitatívnych prahových hodnôt, ktoré stanovujú tieto colné kvóty (ďalej len „clo pri prekročení kvóty“). (
4
) Dňa 24. júna 2021 Komisia nariadením 2021/1029 (
5
) predĺžila uvedené opatrenie o tri roky, a to do 30. júna 2024 (ďalej len „napadnuté nariadenie“).
Žalobca, ktorým je European Association of Non‑Integrated Metal Importers & distributors (Euranimi), združenie podnikov Únie zastupujúce záujmy dovozcov, distribútorov, obchodníkov a spracovateľov v oblasti neintegrovanej ocele, nehrdzavejúcej ocele a kovových výrobkov, podal žalobu na zrušenie napadnutého nariadenia.
Hoci Všeobecný súd vyhlásil túto žalobu za prípustnú, zamietol ju vo veci samej. Vo svojom rozsudku najmä spresnil podmienky vyžadované na to, aby sa združeniu zastupujúcemu záujmy dovozcov, distribútorov, obchodníkov a spracovateľov dotknutého výrobku na účely žaloby o zrušenie aktu, ktorým sa ukladá ochranné opatrenie, priznal tak záujem na konaní, ako aj aktívna legitimácia.
Posúdenie Všeobecným súdom
Všeobecný súd najprv preskúmal prípustnosť žaloby a dospel k záveru, že je prípustná, pričom na tento účel zamietol argumentáciu Komisie založenú na tom, že žalobca nemá záujem na konaní ani aktívnu legitimáciu.
Pokiaľ ide o záujem žalobcu na konaní, Všeobecný súd dospel k záveru, že zrušenie napadnutého nariadenia by samo osebe mohlo mať právne následky a mohlo by žalobcovi priniesť prospech.
Po prvé by totiž takéto zrušenie bolo porovnateľné s úplným uvoľnením colných kvót, čo by žalobcovi umožnilo vykonávať svoju činnosť v rámci právneho režimu bez obmedzení spojených s kvantitatívnymi prahovými hodnotami.
Po druhé záujem žalobcu vznikol a je skutočný, keďže možnosť uplatniť clo pri prekročení kvóty existuje ku dňu podania žaloby. Tento záujem je tiež istý, keďže systém kvót bol účinný ku dňu nadobudnutia účinnosti napadnutého nariadenia.
Po tretie existencia záujmu žalobcu na konaní nemôže byť podmienená uložením cla pri prekročení kvóty. Žalobca sa totiž na jednej strane neobmedzuje na spochybnenie uloženia tohto cla, ale spochybňuje aj režim kvót, ktorý svojou samotnou existenciou mení právne postavenie jeho členov. Na druhej strane podmienenie existencie záujmu žalobcu na konaní uložením cla pri prekročení kvóty by malo za následok, že členovia žalobcu budú nútení realizovať dovoz nad kvantitatívne prahové hodnoty, aby mohli spochybniť uvedený režim a ignorovať nepriaznivú situáciu, ktorú predstavuje uplatňovanie takéhoto režimu ako takého.
Napokon Komisia neúspešne tvrdila, že Všeobecný súd v skoršom rozsudku (
6
) odmietol hypotézu, podľa ktorej colné kvóty vyvolávajú účinky. V tomto rozsudku sa Všeobecný súd v skutočnosti nevyjadril k prípustnosti žaloby, ktorá mu bola predložená, ale k existencii zjavne nesprávneho posúdenia v analýze Komisie, takže úvahy, ktoré Komisia uviedla, sú v rámci skúmania záujmu žalobkyne na konaní v prejednávanej veci irelevantné.
Pokiaľ ide o záujem žalobcu na konaní, Všeobecný súd usúdil, že žalobca je ako reprezentatívne združenie oprávnený podať žalobu proti napadnutému nariadeniu podľa článku 263 štvrtého odseku tretej časti vety ZFEÚ. V tejto súvislosti pripomenul, že podľa tohto ustanovenia môže reprezentatívne združenie podať žalobu o zrušenie proti aktu, ktorý mu nie je určený, pod podmienkou, že napadnutý akt je regulačným aktom, ktorý sa priamo týka jeho členov a nevyžaduje vykonávacie opatrenia.
V prejednávanej veci Všeobecný súd v prvom rade uznal, že napadnuté nariadenie má regulačnú povahu, a to vzhľadom na jeho všeobecnú pôsobnosť, ako aj podmienky jeho prijatia, keďže toto nariadenie nie je legislatívnym aktom.
Konštatoval ďalej, že toto nariadenie sa priamo dotýka členov žalobcu, keďže predovšetkým priamo ovplyvňuje ich právne postavenie: určuje totiž právny rámec a podmienky, za akých môžu títo členovia dovážať do Únie, pokiaľ ide o objem i ceny, keďže ich výrobky podliehajú systému kvót a už sa na ne nevzťahuje voľný pohyb v rámci Únie, pri ktorom nie je potrebné ani určenie množstiev, ani povolenie od Komisie. V druhom rade napadnuté nariadenie neponecháva príslušným orgánom členského štátu žiadnu mieru voľnej úvahy v rámci uplatňovania ochranného opatrenia, a to tak v rámci prvej fázy ochranného mechanizmu, keďže systém kvót sa stal účinným ku dňu nadobudnutia účinnosti napadnutého nariadenia, ako aj v rámci druhej fázy tohto mechanizmu, keďže príslušné orgány sú povinné uplatniť clo pri prekročení kvóty po vyčerpaní colných kvót.
Napokon Všeobecný súd potvrdil, že uvedené nariadenie nevyžaduje vykonávacie opatrenia vo vzťahu k členom žalobcu. Vznik právnych účinkov systému kvót totiž nezávisí od žiadneho vykonávacieho opatrenia. Z toho vyplýva, že pred vyčerpaním colnej kvóty neexistujú vykonávacie opatrenia, ktoré by členovia žalobcu, ktorých právne postavenie je dotknuté vytvorením systému kvót, mohli napadnúť na vnútroštátnych súdoch.
Pokiaľ ide o vec samu, Všeobecný súd v prvom rade zamietol žalobný dôvod založený na porušení článku 19 základného nariadenia o ochranných opatreniach (
7
), keďže Komisia sa nedopustila zjavne nesprávneho posúdenia, keď dospela k záveru, že podmienky na predĺženie platnosti ochranných opatrení podľa tohto ustanovenia sú splnené.
(
8
)
V druhom rade Všeobecný súd zamietol žalobný dôvod založený na zjavne nesprávnom posúdení zo strany Komisie, pokiaľ ide o záujem Únie na predĺžení platnosti ochranného opatrenia, keďže žalobca nepreukázal, že k nemu došlo.
S ohľadom na tieto skutočnosti Všeobecný súd zamietol žalobu v celom rozsahu.
(
1
)	Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/1013 zo 17. júla 2018, ktorým sa ukladajú dočasné ochranné opatrenia týkajúce sa dovozu určitých výrobkov z ocele (Ú. v. EÚ L 181, 2018, s. 39).
(
2
)	Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/159 z 31. januára 2019, ktorým sa ukladajú konečné ochranné opatrenia týkajúce sa dovozu určitých výrobkov z ocele (Ú. v. EÚ L 31, 2019, s. 27).
(
3
)	Vykonávacím nariadením (EÚ) 2019/159 sa stanovila osobitná colná kvóta pre jednotlivé krajiny s podstatným významom ako dodávatelia a „zvyšková“ colná kvóta pre ostatné krajiny vyvážajúce do Únie.
(
4
)	Nariadenie 2019/159, odôvodnenia 164 až 180.
(
5
)	Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/1029 z 24. júna 2021, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/159 s cieľom predĺžiť platnosť ochranného opatrenia týkajúceho sa dovozu určitých výrobkov z ocele (Ú. v. EÚ L 225, 2021, s. 1),
(
6
)	Rozsudok z 20. októbra 2021, Novolipetsk Steel/Komisia, T‑790/19, EU:T:2021:706.
(
7
)	Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/478 z 11. marca 2015 o spoločných pravidlách na dovozy (Ú. v. EÚ L 83, 2015, s. 16).
(
8
)	Podľa tohto ustanovenia platnosť ochranného opatrenia možno predĺžiť, ak sa zistí, že takéto predĺženie je nevyhnutné na zabránenie vážnej ujme alebo na jej nápravu [článok 19 ods. 2 písm. a)], a ak sa zistí, že existujú dôkazy o tom, že výrobcovia z Únie sa prispôsobujú [článok 19 ods. 2 písm. b)].