62023CJ0632
TIESAS SPRIEDUMS (astotā palāta)
2025. gada 13. novembrī (
*1
)
Valsts pienākumu neizpilde – Valsts atbalsts – Atbalsts, kas atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu ar iekšējo tirgu – LESD 108. panta 2. punkta otrā daļa – Meža zemes maiņas darījumi – Atgūšanas pienākums – Pienākums informēt – Neizpilde
Lietā C‑632/23
par prasību sakarā ar pienākumu neizpildi atbilstoši LESD 108. panta 2. punkta otrajai daļai, ko 2023. gada 19. oktobrī cēlusi
Eiropas Komisija, ko pārstāv C. Georgieva, A. Steiblytė un B. Stromsky, pārstāvji,
prasītāja,
pret
Bulgārijas Republiku, ko pārstāv T. Mitova un R. Stoyanov, pārstāves,
atbildētāja,
TIESA (astotā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētāja O. Spinjana‑Matei [O. Spineanu‑Matei] (referente), tiesneši S. Rodins [S. Rodin] un N. Fengers [N. Fenger],
ģenerāladvokāts: A. Rants [A. Rantos],
sekretāre: R. Stefanova‑Kamiševa [R. Stefanova‑Kamisheva], administratore,
ņemot vērā rakstveida procesu un 2025. gada 8. janvāra tiesas sēdi,
noklausījusies ģenerāladvokāta secinājumus 2025. gada 27. marta tiesas sēdē,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
1
Ar celto prasību Eiropas Komisija lūdz Tiesu konstatēt, ka, noteiktajā termiņā neveicot visus vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu Komisijas Lēmumu (ES) 2015/456 (2014. gada 5. septembris) par atbalsta shēmu SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) un SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08), ko īstenojusi Bulgārijas Republika saistībā ar meža zemes maiņu, Bulgārijas Republika nav izpildījusi šā lēmuma 4.–6. pantā, kā arī LESD paredzētos pienākumus.
Atbilstošās tiesību normas
Savienības tiesības
Regula (ES) Nr. 1407/2013
2
Komisijas Regula (ES) Nr. 1407/2013 (2013. gada 18. decembris) par [LESD] 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV 2013, L 352, 1. lpp.) 7. panta 3. punktā paredzēts:
“Uzskata, ka jebkurš individuālais de minimis atbalsts, kas piešķirts laikā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2014. gada 30. jūnijam un atbilst [Komisijas] Regulas (EK) Nr. 1998/2006 [(2006. gada 15. decembris) par LESD 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV 2006, L 379, 5. lpp.)] nosacījumiem, neatbilst visiem [LESD] 107. panta 1. punkta kritērijiem un tādējādi ir atbrīvots no [LESD] 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas prasības.”
Regula (ES) 2015/1589
3
Ar Padomes Regulu (ES) 2015/1589 (2015. gada 13. jūlijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus [LESD] 108. panta piemērošanai (OV 2015, L 248, 9. lpp.), kodificēta un atcelta Padomes Regula (EK) Nr. 659/1999 (1999. gada 22. marts), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus [LESD 108]. panta piemērošanai (OV 1999, L 83, 1. lpp.).
4
Atbilstoši Regulas 2015/1589 25. apsvērumam:
“Tādos nelikumīga atbalsta gadījumos, kurš nav saderīgs ar iekšējo tirgu, būtu jāatjauno efektīva konkurence. Šajā nolūkā atbalsts, ieskaitot procentus, ir nekavējoties jāatgūst. Atgūšana ir jāveic saskaņā ar attiecīgo valstu likumos paredzētajām procedūrām. Minēto procedūru piemērošanai, kavējot attiecīgā [Eiropas] Komisijas lēmuma tūlītēju un efektīvu izpildi, nevajadzētu būt par traucēkli efektīvas konkurences atjaunošanai. Lai to panāktu, dalībvalstīm būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu to, ka Komisijas lēmums ir efektīvs.”
5
Regulas 2015/1589 16. panta 3. punktā noteikts:
“Neskarot nevienu [..] Tiesas rīkojumu saskaņā ar [LESD 278. pantu], atgūšanu īsteno tūlīt un saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts likumos paredzētajām procedūrām, ja vien tās nodrošina tūlītēju un efektīvu Komisijas lēmuma izpildi. Šajā nolūkā un gadījumā, ja ir sākts izskatīšanas process valsts tiesā, attiecīgās dalībvalstis, neskarot Savienības tiesību aktus, veic visus vajadzīgos pasākumus, kas iespējami to attiecīgajās tiesību sistēmās, tostarp pagaidu pasākumus.”
6
Regulas 2015/1589 35. pantā paredzēts:
“Regulu (EK) Nr. 659/1999 atceļ.
Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas II pielikumā.”
Bulgārijas tiesības
Valsts īpašumu likums
7
Zakon za darzhavnata sobstvenost (Valsts īpašumu likums; 1996. gada 21. maijaDV Nr. 44), redakcijā, kas piemērojama pamatlietā (turpmāk tekstā – “Valsts īpašumu likums”), 32. panta 2. punkts formulēts šādi:
“Šā panta 1. punktā minēto līdzvērtīgo kompensāciju skaidrā naudā nosaka atkarībā no zemesgabalu izmantojuma pirms detalizēta teritorijas labiekārtošanas plāna stāšanās spēkā vai pirms detalizēta teritorijas labiekārtošanas plāna apstiprināšanas, kurš paredz valsts objekta būvniecību un attiecībā uz kuru pastāv spēkā esošs rīkojums, kas atļauj pagaidu izpildi, pamatojoties uz tādu zemesgabalu tirgus cenām, kuriem ir līdzīgas iezīmes un kuri atrodas netālu no ekspropriācijas objekta.”
8
Dopalnitelni razporedbi na Zakon za darzhavnata sobstvenost (Valsts īpašumu likuma papildu noteikumi) 1.a punktā noteikts:
“Šajā likumā:
[..]
(2) “Tirgus cena” ir vidējā cena visos darījumos ar nekustamo īpašumu par pirkšanu/pārdošanu, maiņu, lietu tiesību radīšanu vai īpašumtiesību nodošanu pret būvniecības pienākumu, hipotēkas nodibināšanu (kā garantiju nekustamā īpašuma iegādei/pārdošanai), pārdošanu izsolē, ko veic publiskie un privātie tiesu izpildītāji, valsts iestādes un pašvaldības, kā arī par citiem darījumiem par atlīdzību, izņemot tos, kuri attiecas uz teorētiskām nekustamā īpašuma daļām, kuros vismaz viena no pusēm ir komersants un kuri noslēgti 12 mēnešu laikā pirms vērtēšanas pieteikuma iesniegšanas dienas un reģistrēti tās vietas reģistrācijas birojā, kur atrodas nekustamais īpašums. Ja 12 mēnešu laikā pirms vērtēšanas pieteikuma iesniegšanas dienas tās vietas reģistrācijas birojā, kur atrodas nekustamais īpašums, ir reģistrēti vairāk nekā 20 darījumi, tirgus cenu nosaka, ņemot vērā pēdējos 20 reģistrētos darījumus. Vidējo rādītāju aprēķina, pamatojoties vismaz uz diviem attiecīgiem darījumiem.
[..]
(4) “Nekustamie īpašumi, kas atrodas netālu no ekspropriējamiem objektiem” ir nekustamie īpašumi, kas atrodas:
a)
tajā pašā rajonā lielās pilsētās ar dalījumu rajonos;
b)
tajā pašā kvartālā – citās pilsētās, apdzīvotos centros vai apdzīvotās vietās;
c)
tajā pašā teritorijā lauksaimniecības teritorijās un meža teritorijās.”
Mežu likums
9
Zakon za gorite (Mežu likums; 2011. gada 8. martaDV Nr. 19), kas ir spēkā kopš 2011. gada, pārejas un nobeiguma noteikumu 3. punktā noteikts:
“(1) Saskaņā ar šo likumu nedrīkst veikt nekādas izmaiņas izmantojumā, un meža teritorijās, ko fiziskas un juridiskas personas vai pašvaldības ir iegādājušās no valsts maiņā līdz brīdim, kad likums tika izsludināts Darzhaven vestnik [(Oficiālais Vēstnesis)], nevar tikt veikta nekāda būvniecība.
(2) Šā panta 1. punktā noteikto aizliegumu piemēro arī nekustamā īpašuma īpašnieka maiņas gadījumā, izņemot gadījumus, kad attiecīgo meža teritoriju ir iegādājusies valsts.”
Tiesvedības priekšvēsture un pirmstiesas procedūra
Lēmums 2015/456
10
1947. gadā Bulgārijas Republikas meža zeme tika nacionalizēta. Pēc 2000. gada Bulgārijas Republika sāka to atdot iepriekšējiem privātīpašniekiem. Mežu likuma grozījums, kas stājās spēkā 2002. gada 22. februārī, ļāva privatizētu meža zemi mainīt pret šīs dalībvalsts meža zemi. Apmainīto zemesgabalu cenas tika noteiktas, pamatojoties uz Bulgārijas tiesiskajā regulējumā paredzētajiem kritērijiem.
11
Pēc 2008. gadā saņemtas sūdzības, kurā norādīts ar mežu zemes maiņu saistīts nelikumīgs valsts atbalsts, Komisija ar 2011. gada 29. jūnija vēstuli informēja Bulgārijas Republiku, ka ir nolēmusi sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto oficiālās izmeklēšanas procedūru.
12
Apstrīdēto maiņas darījumu laikposms, kas ņemts vērā, bija no 2007. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 27. janvārim, jo 2009. gada 27. janvārī stājās spēkā aizliegums veikt meža zemes maiņu.
13
Lēmumā 2015/456 Komisija konstatēja, ka Bulgārijas Republika no 2007. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 27. janvārim piešķīrusi nelikumīgu un ar iekšējo tirgu nesaderīgu valsts atbalstu uzņēmumiem saistībā ar valsts meža zemes maiņu pret privāto meža zemi, aptverot 132 maiņas darījumus. Šajā ziņā tā uzskatīja, ka Bulgārijas Republikas veiktie maiņas darījumi šajā laikposmā bija valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē tad, kad maiņas darījuma puse bija uzņēmums šīs tiesību normas izpratnē, ka darījumam izmantotās administratīvās cenas neatspoguļoja tirgus cenas un ka nosacījumi de minimis atbalstam, kas paredzēti Regulā Nr. 1407/2013, nav izpildīti. Tomēr Komisija uzskatīja, ka valsts iestādes lēmums pēc maiņas darījuma mainīt noteikta zemesgabala izmantojumu, lai attiecīgā zeme tādējādi kļūtu par apbūvējamu zemi, nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
14
Lēmuma 2015/456 1. un 4.–6. pants formulēts šādi:
“1. pants
Valsts atbalsts, kas piešķirts uzņēmumiem saistībā ar darījumiem, kuros valsts meža zeme apmainīta pret privātu meža zemi laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 27. janvārim, un ko Bulgārijas Republika nelikumīgi īstenojusi, pārkāpjot [LESD] 108. panta 3. punktu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.
4. pants
1.   Bulgārijas Republika atgūst nesaderīgo atbalstu, kas piešķirts 1. pantā minētajos zemes maiņas darījumos, no tā saņēmējiem.
2.   Atkāpjoties no 1. punkta, nesaderīgo atbalstu var atgūt no tā saņēmējiem, anulējot zemes maiņas darījumus gadījumos, ja attiecīgajai valsts un privātajai meža zemei kopš maiņas darījuma nav veikti būtiski pārveidojumi.
3.   Atgūstamajām summām pieskaita procentus par laikposmu no dienas, kad atbalsts nodots saņēmējiem, līdz to faktiskās atgūšanas dienai.
4.   Procentus aprēķina gan par pamatsummu, gan procentiem līdz atbalsta atmaksāšanas dienai saskaņā ar [Komisijas] Regulas (EK) Nr. 794/2004 [(2004. gada 21. aprīlis), ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus [LESD 108.] panta piemērošanai (OV 2004, L 140, 1. lpp.),] V nodaļu un [Komisijas] Regulu (EK) Nr. 271/2008 [(2008. gada 30. janvāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus [LESD 108.] panta piemērošanai (OV 2008, L 82, 1. lpp.)].
5.   No šā lēmuma pieņemšanas dienas Bulgārijas Republika atceļ visus neizmaksātos atbalsta maksājumus, kas piešķirti saistībā ar 1. pantā minētajiem zemes maiņas darījumiem.
5. pants
1.   Saskaņā ar 1. pantā minēto shēmu piešķirto atbalstu atgūst nekavējoties un faktiski.
2.   Bulgārijas Republika nodrošina, kas šis lēmums tiek pilnīgi īstenots divpadsmit mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.
6. pants
1.   Četru mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Bulgārijas Republika iesniedz Komisijai šādu informāciju:
a)
visu maiņas darījumu saraksts, kurā norādīta šāda informācija:
–
apmainīto privāto un valsts meža zemes gabalu administratīvās un tirgus cenas, informācija par katrā darījumā iesaistītajām papildu naudas summām un izrietošā valsts atbalsta summa,
–
privātpersonas, t. i., katrā zemes maiņas darījumā piešķirtā atbalsta saņēmēja, vārds, uzvārds, norādot iemeslus, kāpēc konkrēto personu uzskata vai neuzskata par uzņēmumu;
b)
informācija par gadījumiem, kuros atgūšana tiks veikta, pamatojoties uz tām tirgus cenām zemes maiņas darījumu brīdī, kas norādītas Bulgārijas Republikas iesniegtajā dokumentā Nr. 2014/032997;
c)
informācija par gadījumiem, kuros atgūšana tiks īstenota, anulējot zemes maiņas darījumu;
d)
informācija par gadījumiem, kuros atgūšana tiks īstenota, pamatojoties uz summām, kuras noteicis neatkarīgs profesionāls vērtēšanas eksperts, un dokumenti, kas apliecina, ka konkrētais neatkarīgais eksperts, kurš izvēlēts atklātā konkursā un kuram piekritusi Komisija, ir iecelts.
2.   Astoņu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Bulgārijas Republika iesniedz Komisijai šādu informāciju:
a)
to personu skaits, kuras saņēmušas atbalstu 1. pantā minētajos zemes maiņas darījumos, un atbalsta kopējā summa, ko katra persona saņēmusi darījumu rezultātā;
b)
kopējā summa (pamatsumma un atgūšanas procenti), kas jāatgūst no katra saņēmēja;
c)
šā lēmuma izpildei jau veikto un plānoto pasākumu sīks apraksts;
d)
dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējiem ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.
3.   Divpadsmit mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Bulgārijas Republika iesniedz dokumentus, kas apliecina, ka atbalsts ir pilnīgi atgūts no attiecīgajiem tā saņēmējiem.
4.   Bulgārijas Republika, iesniedzot ziņojumus reizi divos mēnešos, informē Komisiju par šā lēmuma īstenošanai veikto valsts pasākumu norisi, līdz 1. pantā minētajos zemes maiņas darījumos piešķirtā atbalsta atgūšana ir pabeigta. Pēc Komisijas vienkārša pieprasījuma tā tūlīt sniedz informāciju par jau veiktajiem un plānotajiem šā lēmuma izpildes pasākumiem. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta un atgūšanas procentu summām, ko saņēmēji jau atmaksājuši.”
15
Lēmumā 2015/456 Komisija vispirms 173. un 174. apsvērumā ir izklāstījusi metodi, kas Bulgārijas iestādēm jāņem vērā, aprēķinot atgūstamo valsts atbalsta summu. Šā lēmuma 175. apsvērumā Komisija ir norādījusi, ka informācija par administratīvajām cenām, kas izmantotas zemes maiņas darījumos, kā arī par visu ar darījumiem saistīto zemesgabalu tirgus cenām zemes maiņas brīdī jau ir Bulgārijas iestāžu rīcībā, tāpēc šīm iestādēm nevajadzētu būt pārmērīgi sarežģīti noteikt atgūstamās summas, pamatojoties uz 173. apsvērumā aprakstīto metodi.
16
Lēmuma 2015/456 176. apsvērumā Komisija ir precizējusi, ka gadījumos, kad Bulgārijas iestādēm ir pamatotas bažas, ka minēto metodi nevar īstenot vai ka, to izmantojot, tiek iegūta summa, kas nepareizi atspoguļo saņemtā valsts atbalsta summu, Bulgārijas iestādes var nolemt, ka tās novērtēs apmainīto zemesgabalu tirgus cenas, kādas tās bija darījuma brīdī, piesaistot neatkarīgu ekspertu, kurš kvalificēts veikt šādu novērtējumu un kurš izvēlēts atklāta konkursa procedūrā.
17
Turpinājumā Lēmuma 2015/456 177. apsvērumā Komisija ir piebildusi, tā kā atbalsta atgūšanas mērķis ir tāda status quo ante atjaunošana, kāds tas bija pirms zemes maiņas darījuma dienas, Komisija uzskata, ka, ņemot vērā zemes maiņas nolīgumu izņēmuma raksturu attiecībā uz meža zemi, kas nav komerciāli izmantota, Bulgārijas Republika izpildītu savu pienākumu atgūt nelikumīgi īstenoto atbalstu, anulējot apstrīdētos zemes maiņas darījumus gadījumos, kad valstij piederošā un privātā meža zeme pēc maiņas darījuma datuma nav būtiski mainījusies.
18
Visbeidzot Lēmuma 2015/456 180. apsvērumā Komisija ir norādījusi, ka termiņiem valsts atbalsta summu atgūšanai no saņēmējiem, cik vien iespējams, jāatbilst termiņiem, kas norādīti [Komisijas paziņojumā “Ceļā uz Komisijas lēmumu efektīvu izpildi, kuros dalībvalstīm tiek uzdots atgūt nelikumīgu un ar [kopējo tirgu] nesaderīgu valsts atbalstu” (OV 2007, C 272, 4. lpp.)]. Jebkurā gadījumā termiņi nedrīkst pārsniegt Lēmuma 2015/456 5. tabulā norādītos.
Pirmstiesas procedūra
19
Pirmajā sanāksmē ar Komisiju, kas notika 2014. gada 7. oktobrī, Bulgārijas iestādes informēja par savu lēmumu neizmantot iespēju anulēt apstrīdētos meža zemes maiņas darījumus.
20
Pēc tam, kad Bulgārijas iestādes norādīja, ka tās ar neatkarīga eksperta palīdzību veiks apmainīto meža zemesgabalu tirgus cenas novērtējumu maiņas darījuma noslēgšanas brīdī, no 2014. līdz 2017. gadam tika organizētas vairākas iepirkuma procedūras šā eksperta atlasei. 2017. gada 16. oktobrī Bulgārijas iestādes ierosināja Komisijai apstiprināt Agrolesproekt EOOD. 2017. gada 26. oktobrī Komisija apstiprināja Agrolesproekt izvēli. 2017. gada 7. novembrī Bulgārijas iestādes un Agrolesproekt parakstīja līgumu par apmainīto meža zemesgabalu tirgus cenas aprēķina pakalpojumu sniegšanu.
21
2018. gada 4. septembrī Bulgārijas iestādes iesniedza Komisijai ziņojumu par apmainīto mežu zemesgabalu tirgus cenas novērtējumu.
22
2020. gadā Komisija konstatēja, ka Agrolesproekt ir valsts uzņēmums un ka tā pārvaldības funkcijas veic iestāde, kas piešķīrusi attiecīgo valsts atbalstu, proti, Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības ministrija, un uzskatīja, ka Agrolesproekt tādējādi neatbilst nepieciešamajam neatkarības nosacījumam.
23
Ar 2020. gada 22. septembra vēstuli Komisija aicināja Bulgārijas iestādes pārskatīt visus Agrolesproekt sagatavotos individuālos novērtējuma ziņojumus, lai noteiktu to meža zemesgabalu tirgus cenas, ar kuriem notikusi apmaiņa, saskaņā ar Lēmumā 2015/456 aprakstīto metodi, un nekavējoties aprēķināt pareizās atgūstamā valsts atbalsta summas.
24
Ar 2020. gada 2. novembra vēstuli Bulgārijas iestādes informēja Komisiju par to, ka valsts tiesās ir celtas daudzas prasības pret izdotajiem rīkojumiem atgūt atbalstu, un par to, ka nepastāv procesuāls vai leģislatīvs mehānisms, kas ļautu atjaunot vai pabeigt notiekošu tiesvedību.
25
Bulgārijas iestādes 2021. gada 11. maija vēstulē aizstāvēja Agrolesproekt kā eksperta izvēli.
26
Ar 2022. gada 12. jūlija vēstuli Bulgārijas iestādes norādīja, ka kopumā no 102 lietām, kurās tika konstatēta valsts atbalsta piešķiršana, līdz šim brīdim ir uzsāktas 66 tiesvedības saistībā ar šā atbalsta atgūšanu un ka desmit lietās Varhoven administrativen sad (Augstākā administratīvā tiesa, Bulgārija) ir atcēlusi apstrīdētos rīkojumus atgūt atbalstu. Tās precizēja, ka ir nosūtījušas 21 rīkojumu atgūt atbalstu, no tiem desmit rīkojumi ir izpildīti un pieci ir izraisījuši maiņas darījuma atcelšanu.
27
Saistībā ar vienu no šā sprieduma 24. punktā minētajām pārsūdzībām Administrativen sad – Varna (Varnas Administratīvā tiesa, Bulgārija) Tiesā iesniedza prejudiciālos jautājumus par to, kā interpretēt Lēmumu 2015/456, LESD 107. panta 1. punktu – attiecībā uz jēdzienu “uzņēmums” – un Regulas 2015/1589 16. panta 3. punktu – attiecībā uz kritērijiem, kuri ļauj noteikt valsts atbalsta apmēru, kas saņemts, iegādājoties zemi apmaiņas darījumā, ņemot vērā meža zemesgabalu tirgus cenas aprēķināšanas noteikumus. Tiesa par šiem jautājumiem lēma 2023. gada 19. oktobra spriedumā Ministar na zemedelieto, hranite i gorite (C‑325/22, EU:C:2023:793).
28
Šādos apstākļos Komisija nolēma celt šo prasību.
Par prasību
29
Prasības pamatojumā Komisija izvirza trīs iebildumus. Pirmais iebildums attiecas uz Lēmuma 2015/456 neīstenošanu noteiktajā termiņā. Otrais iebildums attiecas uz ļoti ierobežotu rezultātu saistībā ar aplūkotā valsts atbalsta atgūšanu. Trešais iebildums attiecas uz tādu apstākļu neesību, kas pierādītu pilnīgu neiespējamību izpildīt Lēmumu 2015/456.
30
Bulgārijas Republika lūdz noraidīt prasību kā nepamatotu.
Ievada apsvērumi
31
Jāatgādina, ka no Tiesas judikatūras izriet – dalībvalstij, kurai ir adresēts lēmums par pienākumu atgūt nelikumīgu atbalstu, kas atzīts par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, atbilstoši LESD 288. panta ceturtajai daļai jāveic visi atbilstošie pasākumi, lai nodrošinātu šā lēmuma izpildi. Ir jānotiek efektīvai atmaksājamo summu atgūšanai, lai tiktu novērsta konkurences izkropļošana, kuru izraisa konkurētspējas priekšrocība, ko sniedz nelikumīgais atbalsts (spriedumi, 2021. gada 12. maijs, Komisija/Grieķija (Atbalsts lauksaimniekiem), C‑11/20, EU:C:2021:380, 33. punkts un tajā minētā judikatūra, kā arī 2022. gada 20. janvāris, Komisija/Grieķija (Valsts atbalsta atgūšana– Ferronickel), C‑51/20, EU:C:2022:36, 55. punkts un tajā minētā judikatūra).
32
Saskaņā ar Regulas 2015/1589 16. panta 3. punktu nelikumīga un ar iekšējo tirgu nesaderīga atbalsta atgūšana, kas noteikta ar Komisijas lēmumu, gluži kā izriet no minētās regulas 25. apsvēruma, jāveic tūlīt un saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts likumos paredzētajām procedūrām, ja vien tās nodrošina tūlītēju un efektīvu minētā lēmuma izpildi; šāds nosacījums atspoguļo Tiesas judikatūrā iedibinātā efektivitātes principa prasības (spriedums, 2022. gada 15. septembris, Fossil (Gibraltar), C‑705/20, EU:C:2022:680, 40. punkts). Šajā nolūkā attiecīgās dalībvalstis, neskarot Savienības tiesību aktus, veic visus vajadzīgos pasākumus, kas iespējami to attiecīgajā tiesību sistēmā, tostarp pagaidu pasākumus (spriedums, 2021. gada 12. maijs, Komisija/Grieķija (Atbalsts lauksaimniekiem), C‑11/20, EU:C:2021:380, 34. punkts).
33
Līdz ar to novēlota atgūšana, kas notiek pēc noteiktā termiņa, neatbilst LESD prasībām. Šajā ziņā no pastāvīgās judikatūras izriet, ka atsauces datums LESD 108. panta 2. punkta otrās daļas piemērošanai ir lēmumā, kura neizpilde tiek apstrīdēta, paredzētais datums vai attiecīgā gadījumā datums, kuru Komisija ir noteikusi vēlāk (spriedumi, 2015. gada 12. februāris, Komisija/Francija, C‑37/14, EU:C:2015:90, 55. un 56. punkts, kā arī tajos minētā judikatūra, un 2021. gada 29. aprīlis, Komisija/Spānija (TNT Kastīlijā Lamančā), C‑704/19, EU:C:2021:342, 50. punkts).
34
Visbeidzot saskaņā ar Tiesas pastāvīgo judikatūru, izņemot gadījumus, kad atgūšanas lēmums ir atcelts saskaņā ar LESD 263. pantu, vienīgais pamats, uz ko var atsaukties dalībvalsts aizstāvībai pret tādu prasību sakarā ar valsts pienākumu neizpildi, kuru Komisija cēlusi, pamatojoties uz LESD 108. panta 2. punktu, ir pamats par pilnīgu neiespējamību pienācīgi izpildīt tai adresēto lēmumu (spriedumi, 2014. gada 11. septembris, Komisija/Vācija, C‑527/12, EU:C:2014:2193, 48. punkts un tajā minētā judikatūra, kā arī šajā nozīmē – 2021. gada 12. maijs, Komisija/Grieķija (Atbalsts lauksaimniekiem), C‑11/20, EU:C:2021:380, 40. punkts un tajā minētā judikatūra).
35
Saskaņā ar judikatūru nosacījums par pilnīgas neiespējamības esību nav izpildīts, ja atbildētāja dalībvalsts tikai atsaucas uz juridiskām, politiskām vai praktiskām grūtībām, ar kurām tā ir saskārusies, lai īstenotu attiecīgo lēmumu, bet nav veikusi nekādas reālas darbības, lai atgūtu konkrēto valsts atbalstu, un nav piedāvājusi Komisijai nekādus alternatīvus šā lēmuma īstenošanas veidus, ar kuriem šīs grūtības varētu pārvarēt (spriedumi, 2006. gada 14. decembris, Komisija/Spānija, no C‑485/03 līdz C‑490/03, EU:C:2006:777, 74. punkts un tajā minētā judikatūra, kā arī 2021. gada 12. maijs, Komisija/Grieķija (Atbalsts lauksaimniekiem), C‑11/20, EU:C:2021:380, 43. punkts un tajā minētā judikatūra).
36
Šajā lietā attiecībā uz šā sprieduma 33. punktā minētajā judikatūrā paredzēto atsauces datumu vispirms jānorāda – nav šaubu, ka Lēmuma 2015/456 īstenošanai noteiktais datums bija 2015. gada 5. septembris un ka Bulgārijas Republika nav lūgusi Komisijai noteikt papildu termiņu šīs īstenošanas nolūkā. Turklāt, kā norādīts šā sprieduma 1. punktā, Komisija pati savos prasījumos ir ierobežojusi Bulgārijas Republikas pieļauto pienākumu neizpildi noteiktajā termiņā ar pienākumiem, kas izriet no Lēmuma 2015/456 4.–6. panta. Tādējādi atsauces datums LESD 108. panta 2. punkta otrajā daļā piemērošanai šajā lietā ir 2015. gada 5. septembris.
37
Līdz ar to Komisijas izklāstītajai argumentācijai saistībā ar tās otro iebildumu, saskaņā ar kuru šī iestāde būtībā apšauba, pirmkārt, Agrolesproekt, kas 2017. gada 7. novembrī tika izraudzīts kā neatkarīgs eksperts, neatkarību un, otrkārt, tādu novērtēšanas metožu piemērošanu, kuras šīs iestādes ieskatā neatspoguļoja faktisko tirgus cenu, šīs prasības izskatīšanā nav nozīmes.
38
Šādos apstākļos jāizskata tikai pirmais un trešais iebildums, ņemot vērā šā sprieduma 31.–35. punktā minēto judikatūru.
Par pirmo pamatu
Lietas dalībnieku argumenti
39
Komisija norāda, ka 2014. gada 26. novembrī Bulgārijas Republika sagatavoja to darījumu sarakstu, kuri atbilst Regulas Nr. 1998/2006 nosacījumiem. Tā piebilst, ka no 2014. līdz 2017. gadam Bulgārijas Republika organizēja piecas procedūras, lai izraudzītos ekspertu, kas noteiks apmainīto meža zemesgabalu tirgus cenu, un ka, beidzoties Lēmumā 2015/456 minētajam tā īstenošanai paredzētajam termiņam, proti, 2015. gada 5. septembrī, joprojām tika gatavotas tehniskās specifikācijas trešajai konkursa procedūrai, lai izraudzītos ekspertu.
40
Komisija apgalvo, ka 2015. gada 5. septembrī Bulgārijas Republika nebija īstenojusi Lēmumu 2015/456, jo attiecīgais valsts atbalsts netika atgūts no tā saņēmējiem un nebija izpildīti šā lēmuma 6. pantā paredzētie pienākumi attiecībā uz informācijas paziņošanu.
41
Bulgārijas Republika apstrīd pirmā iebilduma pamatotību.
42
Pirmām kārtām, Bulgārijas Republika apgalvo, ka liels attiecīgā valsts atbalsta saņēmēju skaits ir atbilstoša juridiskā un faktiskā sarežģītība, kas jāņem vērā, lai noteiktu atbilstošu un saprātīgu termiņu Lēmuma 2015/456 īstenošanai. Atgūšana attiecoties uz tādu valsts atbalstu, kurš piešķirts 132 meža zemes maiņas darījumos, kas kopumā atbilst 2500 zemesgabaliem, un kura aprēķins ir atkarīgs no daudziem individuāliem faktoriem. Turklāt Lēmuma 2015/456 īstenošanai paredzētais 12 mēnešu termiņš ietverot laikposmu, kurā saņēmēji var izmantot savas tiesības celt prasību par atgūšanas rīkojumiem, ar kuriem konstatēts valsts prasījums. Bulgārijas Republika uzsver, ka pret šādiem rīkojumiem valsts tiesās ir ierosinātas 68 tiesvedības. Šo saņēmēju tiesību uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā īstenošana neesot atkarīga no Bulgārijas valdības gribas. Līdz ar to Lēmumā 2015/456 tā īstenošanai noteiktais 12 mēnešu termiņš neesot saprātīgs.
43
Otrām kārtām, Bulgārijas Republika apgalvo, ka tā noteiktajā termiņā ir veikusi vairākus pasākumus, izstrādājot konkursa specifikācijas, lai ieceltu ekspertu, kas ir atbildīgs par apmainīto meža zemesgabalu tirgus cenas novērtēšanu. Piedāvājuma neesība pirmajā rīkotajā konkursā esot apstāklis, ko Bulgārijas valdība nevar kontrolēt. Nākamā konkursa procedūra, kas tika sākta 2015. gadā, pēc Komisijas lūguma esot atcelta pēc tās dienestiem iesniegtas sūdzības saņemšanas, un šī iestāde neesot ņēmusi vērā faktu, ka šajā sūdzībā bija minētas tikai aplēses, nevis faktiskās darījumu cenas.
44
Turklāt Bulgārijas Republika norāda, ka tā Lēmuma 2015/456 180. apsvērumā noteiktajā termiņā ir sagatavojusi sarakstu ar 132 meža zemes apmaiņas darījumiem, kas veikti no 2007. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 27. janvārim, noteikusi saņēmējus, no kuriem jāatgūst valsts atbalsts, un sagatavojusi to saņēmēju sarakstu, kuri bija saņēmuši de minimis atbalstu. Tā apgalvo, ka ir centusies nodrošināt pilnīgu un efektīvu Lēmuma 2015/456 īstenošanu, attiecībā uz 2016. un 2017. gadā rīkotajām konkursa procedūrām eksperta atlasei paredzot prasību, ka ir jāpārbauda visi šie 132 darījumi un jānosaka apmainīto meža zemesgabalu tirgus vērtība. Bulgārijas valdība esot izvēlējusies neatkarīgu ekspertu, pārbaudījusi minētos darījumus, no kuriem par 103 būtu pamatota atgūšana, un aprēķinājusi precīzu atmaksājamā atbalsta summu. 2019. un 2020. gadā Bulgārijas valdība esot izdevusi 98 atgūšanas rīkojumus, lai atgūtu šo atbalstu.
45
Replikas rakstā Komisija, pirmām kārtām, apgalvo, ka, tā kā nav celta neviena prasība atcelt Lēmumu 2015/456 saskaņā ar LESD 263. panta ceturto daļu, Bulgārijas Republikai šis lēmums bija jāīsteno tajā noteiktajā termiņā. Turklāt šī dalībvalsts šo termiņu pirmo reizi esot apstrīdējusi iebildumu rakstā.
46
Otrām kārtām, Lēmuma 2015/456 īstenošana, proti, valsts atbalsta atgūšana, nozīmējot pienākumu sasniegt rezultātu, nevis izmantot līdzekļus. Tikai ar konkursa procedūru rīkošanu eksperta atlasei nepietiekot, lai uzskatītu, ka šis lēmums ir ticis īstenots. Turklāt Komisija uzskata, ka tā nevar būt atbildīga par pārkāpumiem saistībā ar konkursa procedūras organizēšanu un eksperta atlasi.
47
Trešām kārtām, tas, ka tika izdoti 98 atgūšanas rīkojumi, neļaujot uzskatīt, ka valsts atbalsts ir atgūts. Gadījumā, ja notiek tiesvedība valsts tiesās, Bulgārijas iestādēm, tostarp šīm tiesām, būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, kas paredzēti to tiesību sistēmā, tostarp pagaidu pasākumi, lai nodrošinātu tūlītēju un efektīvu Lēmuma 2015/456 īstenošanu. Proti, pienākums nodrošināt pilnīgu šā lēmuma efektivitāti un rast risinājumu, kas atbilstu tā mērķim, nozīmētu garantēt, ka šā atbalsta saņēmējiem pat īslaicīgi tas nav pieejams. Tas, ka valsts tiesvedība automātiski aptur apstrīdētā atgūšanas rīkojuma sekas un kavē efektīvu minētā atbalsta atgūšanu, pats par sevi esot Savienības tiesību – un it īpaši efektivitātes principa – pārkāpums, īstenojot Lēmumu 2015/456.
48
Atbildes rakstā uz repliku Bulgārijas Republika, pirmām kārtām, apgalvo, ka tā nevarēja novērtēt Lēmumā 2015/456 tā īstenošanai noteiktā termiņa saprātīgo raksturu, pirms saskārās ar šā lēmuma radītajām grūtībām. Turklāt kopš iepriekšējās izskatīšanas stadijas Bulgārijas iestādes saskaņā ar lojālas sadarbības principu esot informējušas Komisiju par neiespējamību veikt objektīvu salīdzinājumu ar nekustamā īpašuma tirgū veikto darījumu cenu līmeņiem.
49
Otrām kārtām, Lēmumā 2015/456 Komisija neesot ņēmusi vērā Bulgārijas iestāžu sniegto informāciju par nekustamā īpašuma vērtību saskaņā ar attiecīgajiem notariālajiem aktiem, lai izstrādātu un piedāvātu šīm iestādēm veidu, kā iegūt faktisko tirgus cenu, ko šī iestāde minējusi šajā lēmumā.
50
Trešām kārtām, Bulgārijas Republika esot veikusi konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu, ka valsts atbalsta saņēmējiem pat īslaicīgi tas nav pieejams. Tādējādi saskaņā ar 2009. gadā pieņemto moratoriju viņiem pieder tikai no valsts saņemtās meža zemes tīrās īpašumtiesības, bet šie saņēmēji nevar uz tās veikt būvdarbus, kas samazinātu šīs zemes vērtību. Atbalsta saņēmēji paši ciešot zaudējumus, un līdz ar to neesot reāla konkurences izkropļojuma. Tādējādi Komisijai nekādi neesot izdevies pierādīt, ka šis moratorijs nav efektīvs Lēmuma 2015/456 īstenošanas pasākums.
Tiesas vērtējums
51
Vispirms jāatgādina, ka atsauces datums LESD 108. panta 2. punkta otrās daļas piemērošanai šajā lietā ir 2015. gada 5. septembris.
52
Jānorāda, nav strīda par to, ka Bulgārijas iestādes 2014. gada 17. oktobrī nosūtīja meža zemes maiņas darījumu sarakstu, kas atbilda nosacījumiem, lai tos varētu uzskatīt par “de minimis atbalstu”. Bulgārijas Republika apgalvo, ka Komisija 2014. gada 22. oktobrī Bulgārijas iestādēm norādīja, ka šis saraksts ir izveidots pareizi, un šī iestāde to apstiprināja tiesas sēdē.
53
Līdz ar to jākonstatē – Komisija ir uzskatījusi, ka minētajā sarakstā ietvertie meža zemes maiņas darījumi jāuzskata par “de minimis atbalstu” un Bulgārijas iestādēm tas nav jāatgūst, īstenojot Lēmumu 2015/456.
54
Pirmām kārtām, attiecībā uz Lēmuma 2015/456 4. un 5. pantā paredzēto pienākumu atgūt valsts atbalstu jākonstatē, ka Bulgārijas Republika nekad nav apstrīdējusi savu pienākumu atgūt šo atbalstu un ir veikusi konkrētus pasākumus, lai veiktu šo atgūšanu.
55
Tomēr, pirmkārt, no Bulgārijas Republikas procesuālajiem rakstiem izriet, ka sešu meža zemes maiņas darījumu atcelšana notika agrākais 2020. gadā.
56
Otrkārt, jāprecizē, ka ar jautājumu rakstveida atbildes sniegšanai, ko Tiesa nosūtīja Bulgārijas iestādēm, tās tika aicinātas precizēt meža zemes maiņas darījumus, saistībā ar kuriem ir notikusi faktiska piešķirtā valsts atbalsta atgūšana citādi nekā ar maiņas darījuma atcelšanu, un summu, kurai Komisija ir piekritusi. Atbildot uz šo jautājumu, Bulgārijas Republika iesniedza šo darījumu sarakstu, no kura izriet, ka visi šīs atgūšanas datumi ir vēlāki par 2015. gada 5. septembri.
57
Šajā ziņā Bulgārijas Republika neapgalvo, ka tā pirms 2015. gada 5. septembra būtu faktiski atguvusi summas, kas atbilst Lēmumā 2015/456 konstatētajam valsts atbalstam.
58
No tā izriet, ka attiecībā uz maiņas darījumiem, kas nav iekļauti šā sprieduma 53. punktā minētajā sarakstā, jākonstatē, ka 2015. gada 5. septembrī – kā apgalvo Komisija – Bulgārijas Republika nebija pat daļēji veikusi faktisku valsts atbalsta atgūšanu saskaņā ar Lēmuma 2015/456 4. un 5. pantu.
59
Bulgārijas Republikas argumenti nevar atspēkot šo konstatējumu.
60
Pirmkārt, ciktāl Bulgārijas Republika apgalvo, ka Lēmumā 2015/456 noteiktais termiņš tā īstenošanai nebija saprātīgs, tā kā ar šo argumentāciju šīs prasības ietvaros netieši tiek norādīts uz šā lēmuma prettiesiskumu, minētā argumentācija jānoraida.
61
Proti, saskaņā ar pastāvīgo judikatūru dalībvalsts nevar atsaukties uz lēmuma prettiesiskumu kā aizstāvības pamatu pret prasību sakarā ar pienākumu neizpildi, kas pamatota ar šā lēmuma neizpildi, izņemot gadījumu, kad šis lēmums jāuzskata par neesošu. Šāda Savienības tiesību akta tiesiskums jāapstrīd atsevišķā procedūrā, proti, ceļot LESD 263. pantā paredzēto atcelšanas prasību (skat. it īpaši spriedumu, 2015. gada 12. februāris, Komisija/Francija, C‑37/14, EU:C:2015:90, 77. punkts un tajā minētā judikatūra, kā arī šajā nozīmē spriedumu, 2021. gada 29. aprīlis, Komisija/Spānija (TNT Kastīlijā Lamančā), C‑704/19, EU:C:2021:342, 69. punkts un tajā minētā judikatūra). Bulgārijas Republika nav cēlusi prasību atcelt Lēmumu 2015/456, un tās argumentācijā nav ietverts neviens elements, kas varētu likt apšaubīt pašu šā lēmuma esību.
62
Turklāt, kā norādīts šā sprieduma 36. punktā, nav strīda par to, ka Bulgārijas Republika nav lūgusi pagarināt Lēmumā 2015/456 paredzēto termiņu tā īstenošanai.
63
Ciktāl Bulgārijas Republikas argumentācija, kas izklāstīta šā sprieduma 60. punktā, jāsaprot kā tāda, ar kuru tiek mēģināts atsaukties uz neiespējamību izpildīt Lēmumu 2015/456 noteiktajā termiņā, šī argumentācija tiks izvērtēta saistībā ar trešo iebildumu.
64
Otrkārt, tā kā Bulgārijas Republika apgalvo, ka tā noteiktajā termiņā veikusi vairākus pasākumus – proti, būtībā ir izstrādājusi konkursa specifikācijas, lai atlasītu ekspertu, kura uzdevums ir novērtēt apmainīto meža zemesgabalu tirgus cenu, un sākusi konkursa procedūras; attiecībā uz 2016. un 2017. gadā rīkotajām konkursa procedūrām ir pieprasījusi, lai tiktu pārbaudīti 132 maiņas darījumi un noteikta apmainīto meža zemesgabalu tirgus vērtība; un ir aprēķinājusi precīzu saņemtā atbalsta summu un izdevusi rīkojumus par šā atbalsta atgūšanu –, jānorāda, ka neatkarīgi no faktiskā datuma, kurā šie pasākumi tika veikti, neviens no tiem nav uzskatāms par valsts atbalsta summu faktisku atgūšanu atbilstoši Lēmuma 2015/456 4. un 5. pantam, jo no šā lēmuma izriet pienākums sasniegt rezultātu (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2011. gada 14. aprīlis, Komisija/Polija, C‑331/09, EU:C:2011:250, 56. un 57. punkts, kā arī tajos minētā judikatūra).
65
Treškārt, Bulgārijas Republikas arguments, saskaņā ar kuru esot veikti konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu, ka valsts atbalsta saņēmēji pat īslaicīgi nevarēja izmantot šo atbalstu, jānoraida, jo šos pasākumus nevar uzskatīt par Lēmuma 2015/456 īstenošanas pasākumiem.
66
Proti, Bulgārijas Republika apgalvo, ka pēc šo pasākumu veikšanas šiem saņēmējiem piederēja tikai no valsts saņemtās meža zemes “tīrās īpašumtiesības” un tie nevarēja uz šīs zemes uzbūvēt jebkāda veida celtnes, kas samazinātu minētās zemes vērtību.
67
Tomēr, pirmkārt, kā izriet no Bulgārijas Republikas procesuālajiem rakstiem un informācijas apmaiņas tiesas sēdē, šie pasākumi tika veikti pirms Lēmuma 2015/456 pieņemšanas, jo pēc tam, kad Bulgārijas iestādes 2009. gadā ieviesa moratoriju apmainītās zemes izmantošanas maiņai, šīs iestādes ar 2011. gadā pieņemtu likumu aizliedza celtniecību uz šīs zemes.
68
Otrkārt, tā kā valsts iestāžu lēmums apstiprināt no valsts saņemtās zemes izmantošanas veida maiņu Lēmumā 2015/456 tika uzskatīts par tādu, kas neveido valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, nekāds atbalsts šajā ziņā nav jāatgūst. Turklāt tas, ka uz zemes, kas saņemta no valsts meža zemes maiņas darījuma rezultātā, nevar notikt celtniecība, neļauj no tā secināt, ka vairs nepastāv ekonomiskā priekšrocība, kas saskaņā ar Lēmumu 2015/456 izriet no šādas maiņas.
69
Otrām kārtām, runājot par Lēmuma 2015/456 6. pantā paredzēto pienākumu, saskaņā ar kuru Bulgārijas Republikai bija jāsniedz noteikts informācijas apjoms četru mēnešu, astoņu mēnešu un divpadsmit mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas, šī dalībvalsts apgalvo, ka tā Lēmuma 2015/456 180. apsvērumā noteiktajos termiņos ir izveidojusi sarakstu ar 132 meža zemes maiņas darījumiem, kas veikti no 2007. līdz 2009. gadam, identificējusi saņēmējus, no kuriem jāatgūst valsts atbalsts, un izstrādājusi de minimis atbalstu saņēmušo saņēmēju sarakstu.
70
Neatkarīgi no datumiem, kuros šie pasākumi esot veikti, jākonstatē, ka to noteikšana neļauj uzskatīt, ka Bulgārijas Republika ir paziņojusi informāciju, kas tai bija jānosūta Komisijai saskaņā ar Lēmuma 2015/456 6. pantu.
71
Proti, minētie pasākumi neatbilst Lēmuma 2015/456 6. panta 1.–3. punktā aprakstītajai informācijai. Turklāt, kā izriet no šā sprieduma 54.–68. punkta, tā kā Bulgārijas Republika Lēmumā 2015/456 paredzētajā termiņā nav pat daļēji veikusi faktisku valsts atbalsta atgūšanu, nevar uzskatīt, ka šī dalībvalsts līdz 2015. gada 5. septembrim būtu paziņojusi Komisijai visus šā lēmuma 6. panta 4. punktā minētos pasākumus un informāciju.
72
Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos apsvērumus, pirmais iebildums ir jāapmierina.
Par trešo iebildumu
Lietas dalībnieku argumenti
73
Komisija atgādina – dalībvalstīm jāpierāda, ka tās ir labticīgi mēģinājušas atgūt valsts atbalstu un sadarboties ar Komisiju saskaņā ar LES 4. panta 3. punktu, lai pārvarētu iespējamās grūtības. Taču izskatāmajā lietā tas tā neesot. Komisija norāda, ka saskaņā ar tās rīcībā esošo informāciju tās prasības pieteikuma iesniegšanas dienā Lēmums 2015/456 vēl nebija pilnībā īstenots.
74
Pirmām kārtām, Komisija apgalvo, ka 66 no 102 valsts atbalsta saņēmējiem atgūšanas rīkojumus apstrīdēja valsts tiesās un tas esot izraisījis papildu kavēšanos Lēmuma 2015/456 izpildē un attiecīgā gadījumā jaunas administratīvās procedūras un tiesvedības.
75
Pirmkārt, kompetentajām valsts iestādēm un valsts tiesām esot jānodrošina Lēmuma 2015/456 pilnīga efektivitāte un jārod risinājums, kas atbilst šā lēmuma mērķim, proti, garantēt, ka valsts atbalsta saņēmēju rīcībā pat īslaicīgi nav valsts atbalstam atbilstošu līdzekļu. Līdz ar to valsts tiesas nevarot piemērot tādu šā atbalsta summas aprēķināšanas metodi, ar kuru tiktu neitralizēta šajā lēmumā identificētā ekonomiskā priekšrocība. Turklāt Bulgārijas Republika neesot norādījusi uz valsts atbalsta atgūšanas rīkojuma, kas balstīts uz šaubām par Lēmuma 2015/456 spēkā esību, izpildes apturēšanu – neatkarīgi no tā, vai šīs šaubas ir paudusi šī dalībvalsts atbilstoši LESD 263. pantam celtā atcelšanas prasībā vai valsts tiesas.
76
Otrkārt, Komisija apgalvo, ka, ciktāl Bulgārijas Republika uzskata, ka saskaņā ar Bulgārijas tiesībām nedrīkst tikt apdraudētas notiekošās tiesvedības vai nolēmumi, kuriem ir res judicata spēks, valsts tiesai ir pienākums nodrošināt Savienības tiesību normu pilnīgu iedarbību, vajadzības gadījumā pēc savas ierosmes nepiemērojot nevienu tām pretrunā esošu valsts tiesību normu. Tādējādi valsts tiesu nolēmumu res judicata spēks, kas de facto neitralizē atbalsta atgūšanu, neesot apstāklis, kas norādītu uz pilnīgu neiespējamību izpildīt Komisijas lēmumu.
77
Otrām kārtām, Komisija uzsver – lai izpildītu pienākumu atgūt attiecīgo valsts atbalstu, dalībvalstij jāpieņem jauni tiesību akti vai jāatceļ valsts tiesību normas, kas tai liedz izpildīt lēmumu par nelikumīga un ar iekšējo tirgu nesaderīga atbalsta atgūšanu un ātri pārvarēt radušās grūtības. Līdz ar to Valsts īpašumu likuma papildu noteikumi, kurus piemēro tiesu eksperti, esot jāgroza vai jānoraida, lai pilnībā īstenotu Lēmumu 2015/456, kas pilnībā ietilpst Bulgārijas Republikas kompetencē.
78
Bulgārijas Republika apstrīd trešā iebilduma pamatotību.
79
Pirmām kārtām, Bulgārijas Republika apgalvo, ka, tā kā pastāvēja neliels darījumu skaits starp privātpersonām, Agrolesproekt bija saskāries ar objektīvu neiespējamību atrast analogus darījumus tirgū, lai izstrādātu apmainīto meža zemju tirgus cenu novērtējumus, ar kuriem varētu apmierināt Komisijas nepamatotās pretenzijas par “faktisko tirgus cenu”.
80
Otrām kārtām, Bulgārijas Republika apgalvo, ka valsts tiesas ir atcēlušas atgūšanas rīkojumus, pamatojoties uz tiesu ekspertu ziņojumiem, kas sagatavoti saskaņā ar Valsts īpašumu likuma papildu noteikumu 1.a punkta 2. un 4. apakšpunktā paredzētajiem valsts novērtējuma kritērijiem. Šajā ziņā no 2023. gada 19. oktobra sprieduma Ministar na zemedelieto, hranite i gorite (C‑325/22, EU:C:2023:793, 60. punkts) izrietot, ka minētais 1.a punkta 2. un 4. apakšpunkts atbilst LESD 107. panta 1. punktam un Regulas 2015/1589 16. panta 3. punktam. Tātad Bulgārijas tiesu pieņemtie nolēmumi atbilstot Savienības tiesībām.
81
Turklāt Varhoven administrativen sad (Augstākā administratīvā tiesa, Bulgārija) spriedumos, kas pasludināti dienā, kad Bulgārijas Republika iesniedza atbildes rakstu, esot stingri noraidījusi iespēju izmantot zemi ar atšķirīgu izmantojuma veidu. Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru, tā kā pilnīga izpildes neiespējamība var būt juridiska, ja tā izriet no valsts tiesu pieņemtajiem nolēmumiem, ar nosacījumu, ka šie nolēmumi atbilst Savienības tiesībām, no tā izrietot, ka Bulgārijas Republika šajā gadījumā ir saskārusies ar šādu neiespējamību.
82
Trešām kārtām, Bulgārijas Republika apgalvo, ka noteiktajā termiņā ir iesniegusi Komisijas vērtēšanai ar valsts atbalsta atgūšanu saistītās problēmas un lūgusi sniegt norādījumus, lai liktu valsts tiesām tos izpildīt. Tā kā Komisija tai nav sniegusi šos norādījumus, tādējādi neizpildot lojālas sadarbības pienākumu, Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības ministrijas juridiskie pārstāvji tiesvedībās par atgūšanas rīkojumiem esot lūguši, lai Tiesai tiktu iesniegts lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – tas esot bijis pamatā 2023. gada 19. oktobra spriedumam Ministar na zemedelieto, hranite i gorite (C‑325/22, EU:C:2023:793), kas Bulgārijas iestādēm esot devis jaunas iespējas veikt turpmākus pasākumus, lai pārvarētu ar Lēmuma 2015/456 īstenošanu saistītās grūtības.
83
Ceturtām kārtām, Bulgārijas Republika atgādina, ka Komisija ne Lēmumā 2015/456, ne vēlākā stadijā nav norādījusi īpašu metodi, lai novērtētu apmainītās meža zemes tirgus cenas. Turklāt attiecībā uz Komisijas apgalvojumiem par veikto vērtējumu ticamības trūkumu šī iestāde ne prasības pieteikumā, ne tā pielikumos neesot norādījusi precīzu vai aptuvenu “faktiskās tirgus cenas” skaitlisku vērtību.
84
Replikas rakstā Komisija, pirmām kārtām, uzsver – no 2023. gada 19. oktobra sprieduma Ministar na zemedelieto, hranite i gorite (C‑325/22, EU:C:2023:793) neizriet ne tas, ka valsts tiesas valsts atbalsta summu aprēķina tādā veidā, kas ļautu īstenot Lēmumu 2015/456, ne arī tas, ka no Valsts īpašumu likuma izrietošā metode ļauj pareizi aprēķināt faktisko tirgus cenu. Tā norāda, ka Tiesa ir konstatējusi – valsts tiesai jāņem vērā, pirmkārt, notariālajos aktos minēto cenu pārāk zemais novērtējums un, otrkārt, nepietiekamais pārdošanas darījumu skaits, kas pēc analoģijas var tikt ņemts vērā, lai varētu veikt ticamu salīdzinājumu. No Varhoven administrativen sad (Augstākā administratīvā tiesa) 2021. gada 20. aprīļa sprieduma izrietot, ka, piemērojot metodi, kas izriet no Valsts īpašumu likuma, šie divi faktori nav ņemti vērā.
85
Turklāt esot acīmredzams, ka valsts tiesu nolēmumi neatbilst Savienības tiesībām, jo tiesu eksperti, aprēķinot apmainītās meža zemes tirgus cenas, tostarp pamatojoties uz notariālajos aktos ietvertajiem datiem, 58 gadījumos esot neitralizējuši valsts atbalsta atgūšanu.
86
Otrām kārtām, Komisija apstrīd, ka tai būtu jāatrod risinājums apgalvotajai nelikumīga valsts atbalsta atgūšanas juridiskajai neiespējamībai valsts tiesību sistēmā. Tā uzsver, ka jēdziens “pilnīga juridiska neiespējamība” ir formulēts šauri, lai neapdraudētu Savienības tiesību pārākumu un efektivitāti, un tas nevar izrietēt no tāda valsts tiesiskā regulējuma esības, kas rada šķērsli efektīvai atgūšanai. Turklāt tā uzskata, ka Lēmuma 2015/456 172.–179. apsvērumā Bulgārijas Republikai ir dotas vairākas iespējas, kā risināt sarežģīto valsts atbalsta atgūšanas jautājumu.
87
Trešām kārtām, Komisija precizē, ka replikas raksta iesniegšanas dienā Bulgārijas Republika sniegusi datus tikai par valsts atbalsta summām, kas aprēķinātas notiekošajās valsts tiesvedībās. Savukārt tai neesot zināmi galīgie dati par atgūstamo summu aprēķinu.
88
Atbildes rakstā uz repliku Bulgārijas Republika apgalvo, ka tā ir grozījusi Naredba za otsenka na pozemleni imoti v gorski teritorii (Noteikumi par meža teritorijās esošo zemju novērtēšanu; 2011. gada 16. augustaDV Nr. 63), redakcijā ar grozījumiem un papildinājumiem (2016. gada 3. maijaDV Nr. 34), 6. panta tiesību normas, lai izpildītu Lēmumu 2015/456. Apmainītās meža zemes tirgus cenas, kas noteiktas Agrolesproekt novērtējuma ekspertīzēs, esot iegūtas, pateicoties šiem grozījumiem un neraugoties uz to, ka tirgū nav pietiekama analogu darījumu skaita.
89
Pastāvot arī objektīva juridiska rakstura neiespējamība, kas izriet no tā, ka valsts tiesas piemēro Valsts īpašumu likuma papildu noteikumu 1.a punkta 2. un 4. apakšpunktu, un tas atbilstot 2023. gada 19. oktobra spriedumam Ministar na zemedelieto, hranite i gorite (C‑325/22, EU:C:2023:793). Šajās tiesību normās noteiktie kritēriji prasot, lai eksperti pārbaudītu analogus darījumus tirgū, pamatojoties uz notariālajiem aktiem par šiem darījumiem, kas tiek uzskatīti par tādu īpašumu faktisku pārdošanu, kuri ir līdzīgi.
Tiesas vērtējums
90
Pirmām kārtām, jāatgādina, ciktāl Bulgārijas Republika apgalvo, ka Komisija Lēmumā 2015/456 vai vēlākā stadijā nav norādījusi ne konkrētu metodi apmainītās meža zemes tirgus cenu novērtēšanai, ne precīzu vai aptuvenu “faktiskās tirgus cenas” vērtību, ka patiesībā Komisija ir norādījusi trīs metodes, kuras Bulgārijas Republika varēja izmantot, lai īstenotu Lēmumu 2015/456, un tās izklāstītas šā lēmuma 173.–177. apsvērumā.
91
Lēmuma 2015/456 177. apsvērumā minētā metode paredz meža zemes maiņas darījuma atcelšanu. Divas pārējās metodes, kas izklāstītas minētā lēmuma 173.–176. apsvērumā, attiecas uz atgūstamā valsts atbalsta summas noteikšanu, pamatojoties vai nu uz maiņas darījumu laikā spēkā esošajām tirgus cenām, kas norādītas Bulgārijas Republikas iesniegtajā Atzinumā 2014/032997, vai arī uz šīs summas noteikšanu, ko veicis neatkarīgs eksperts pēc tam, kad ir novērtēta šo zemesgabalu tirgus cena.
92
Šādos apstākļos Komisijai, kurai nebija pienākuma kvantitatīvi noteikt atgūstamā atbalsta apmēru, pretēji tam, ko apgalvo Bulgārijas Republika, nebija Lēmumā 2015/456 vai vēlākā stadijā jādefinē ne konkrētāka kārtība apmainītās meža zemes tirgus cenu novērtēšanai, ne precīza vai aptuvena “faktiskās tirgus cenas” skaitliska vērtība.
93
Otrām kārtām, tā kā Bulgārijas Republika atsaucas uz objektīvu neiespējamību, ar kuru Agrolesproekt saskārās, proti, neiespējamību atrast analogus darījumus tirgū, lai novērtētu apmainītās zemes tirgus cenas, jāuzsver, pirmkārt, ka Lēmuma 2015/456 176. apsvērumā paredzētā iespēja izmantot šo cenu novērtējumu ar eksperta palīdzību nav vienīgā atgūstamā valsts atbalsta summas novērtēšanas metode, kā minēts šā sprieduma 91. punktā, un, otrkārt, ciktāl šā eksperta veiktais novērtējums atbilda šim lēmumam, šis novērtējums nebija jāpamato ar citu šajā punktā norādīto metodi. Tādējādi, lai gan Komisija ir apstiprinājusi Agrolesproekt atlasi, izvēle veikt novērtējumu ar eksperta palīdzību nav noteikta Lēmumā 2015/456, bet izriet no Bulgārijas iestāžu lēmuma.
94
Šajā ziņā jānorāda – kā ģenerāladvokāts minējis secinājumu 64., 89. un 90. punktā –, ka eksperts varēja būt valsts uzņēmums un, ņemot vērā Savienības tiesības un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi, Bulgārijas Republikai nebija iemesla tai paziņot informāciju par faktu, ka Agrolesproekt ir valsts uzņēmums, kuru kontrolē tostarp Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības ministrija.
95
Turklāt Bulgārijas Republikas norādītās grūtības atrast līdzīgus darījumus tirgū, lai novērtētu apmainīto zemju tirgus cenas, ir praktiskas dabas un šai dalībvalstij bija zināmas, jo tā, kā norādīts Lēmumā 2015/456, par to bija informējusi Komisiju administratīvā procesa laikā. Saskaņā ar šā sprieduma 35. punktā atgādināto judikatūru šādas grūtības neļauj uzskatīt, ka nosacījums par pilnīgu neiespējamību īstenot Lēmumu 2015/456 šajā lietā ir izpildīts.
96
Trešām kārtām, ciktāl Bulgārijas Republika atsaucas uz to, ka valsts tiesās ir celtas prasības par izdotajiem atgūšanas rīkojumiem, jānorāda, ka šī dalībvalsts neapgalvo, ka šajās tiesvedībās būtu veikti pasākumi, lai saņēmējiem pat īslaicīgi nebūtu pieejams attiecīgais atbalsts. Turklāt Bulgārijas Republika neapgalvo, ka šādās prasībās būtu tikusi apstrīdēta Lēmuma 2015/256 spēkā esība.
97
Tātad saskaņā ar šā sprieduma 35. punktā atgādināto judikatūru šādas grūtības neļauj uzskatīt, ka šajā lietā nosacījums par pilnīgu neiespējamību īstenot Lēmumu 2015/456 ir izpildīts.
98
Ceturtām kārtām, ciktāl Bulgārijas Republika atsaucas uz pilnīgu juridiska rakstura neiespējamību izpildīt Lēmumu 2015/456, kas izriet no nolēmumiem, kurus pieņēmušas valsts tiesas, kas atbilst Savienības tiesībām, ņemot vērā 2023. gada 19. oktobra sprieduma Ministar na zemedelieto, hranite i gorite (C‑325/22, EU:C:2023:793) formulējumu, šī argumentācija jānoraida.
99
Šajā ziņā Tiesa ir uzskatījusi, ka LESD 107. panta 1. punktam un Regulas 2015/1589 16. panta 3. punktam a priori nav pretrunā tādi kritēriji kā 1.a punkta 2. un 4. apakšpunktā – Valsts īpašumu likuma papildu noteikumu tiesību normās – paredzētie kritēriji, kas ļauj noteikt tāda valsts atbalsta summu, kurš saņemts, iegādājoties zemesgabalus meža zemes maiņas ietvaros, un kas balstīti uz tādiem vidējo cenu darījumiem ar nekustamo īpašumu, kuri reģistrēti attiecībā uz zemesgabaliem, kam ir līdzīgas īpašības kā novērtējamajiem zemesgabaliem un kas atrodas to tuvumā, kuros vismaz viena no pusēm ir komersants un kuri noslēgti divpadsmit mēnešu laikā pirms novērtējuma veikšanas (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2023. gada 19. novembris, Ministar na zemedelieto, hranite i gorite, C‑325/22, EU:C:2023:793, 56. un 60. punkts).
100
Tiesa tomēr ir piebildusi, ka šādu kritēriju piemērošanai jābūt saderīgai ar Komisijas lēmumu par valsts atbalsta atgūšanu un ka tiem jāļauj noteikt šo zemju tirgus vērtību maiņas darījuma brīdī. Šajā ziņā, kā turklāt norāda Bulgārijas Republika, Tiesa ir precizējusi, ka lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu pamatā esošajai valsts tiesai tostarp jāpārbauda tā apstākļa patiesums, saskaņā ar kuru darījumu ar nekustamo īpašumu cenas praksē tiekot novērtētas pārāk zemu, lai samazinātu nodokļu un notāra izmaksu apmēru, kā arī Bulgārijas valdības rakstveida apsvērumos minētais, ka pārdošanas darījumi, kurus var ņemt vērā pēc analoģijas, neesot pietiekami, lai varētu veikt ticamu salīdzinājumu (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2023. gada 19. novembris, Ministar na zemedelieto, hranite i gorite, C‑325/22, EU:C:2023:793, 56., 58. un 60. punkts).
101
Bulgārijas Republikas norādītās grūtības, kas būtībā izriet no nepieciešamības piemērot Valsts īpašumu likuma papildu noteikumu 1.a punkta 2. un 4. apakšpunktu, lai gan būtu grūti atrast līdzīgus darījumus tirgū, lai noteiktu apmainītās zemes tirgus cenas novērtējumu, ir juridiskas un praktiskas grūtības. Pirmkārt, kā jau norādīts šā sprieduma 93. punktā, šīs grūtības izriet no Bulgārijas iestāžu izvēles izmantot atgūstamā atbalsta summas aprēķināšanas metodi, kas balstīta uz attiecīgās zemes tirgus cenas noteikšanu ar eksperta palīdzību. Otrkārt, tā kā Valsts īpašumu likuma papildu noteikumu 1.a punkta 2. un 4. apakšpunkta piemērošana esot kavējusi Lēmuma 2015/456 īstenošanu, Bulgārijas iestādēm bija jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai nesaskartos ar šādām izpildes grūtībām un tādējādi nodrošinātu pilnīgu šā lēmuma iedarbību.
102
Kā Tiesa norādījusi 2023. gada 19. oktobra spriedumā Ministar na zemedelieto, hranite i gorite (C‑325/22, EU:C:2023:793, 55. punkts un tajā minētā judikatūra), ja vērtēšanas metode noved pie rezultāta, kas atšķiras no tirgus vērtības, valsts tiesai ir pienākums to nepiemērot, ņemot vērā visām valsts iestādēm, tostarp valsts tiesām, uzlikto pienākumu nepiemērot valsts tiesību normu, kas ir pretrunā Savienības tiesībām.
103
Šajā ziņā jāuzsver – Komisijai ar konkrētiem un precīziem pierādījumiem jāpierāda, ka Bulgārijas iestāžu noteiktā tirgus cena neļauj nodrošināt valsts atbalsta atgūšanu, īstenojot Lēmumu 2015/456.
104
Piektām kārtām, ciktāl Bulgārijas Republika apgalvo, ka Lēmumā 2015/456 noteiktais termiņš tā īstenošanai nebija saprātīgs, un ciktāl šī argumentācija jāsaprot tādējādi, ka tās nolūks ir norādīt uz neiespējamību notiktajā termiņā īstenot Lēmumu 2015/456, kā norādīts šā sprieduma 63. punktā, minētā argumentācija jānoraida. Proti, kā norādīts šā sprieduma 36. punktā, Bulgārijas Republika nav lūgusi Komisiju noteikt papildu termiņu šai īstenošanai.
105
Līdz ar to jākonstatē, ka kavēšanās saistībā ar Lēmuma 2015/456 īstenošanu nav pamatota un trešais iebildums jāapmierina.
106
No iepriekš minētajiem apsvērumiem izriet, ka, tā kā pirmais un trešais iebildums jāapmierina, jākonstatē, ka, noteiktajā termiņā neveicot visus vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu Lēmumu 2015/456, Bulgārijas Republika nav izpildījusi šā lēmuma 4.–6. pantā, kā arī LESD paredzētos pienākumus.
Par tiesāšanās izdevumiem
107
Atbilstoši Tiesas Reglamenta 138. panta 1. punktam lietas dalībniekam, kuram spriedums nav labvēlīgs, piespriež atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ja to ir prasījis lietas dalībnieks, kuram spriedums ir labvēlīgs. Tā kā Komisija ir prasījusi piespriest Bulgārijas Republikai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus un tā kā pēdējai minētajai šis spriedums ir nelabvēlīgs, jāpiespriež Bulgārijas Republikai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (astotā palāta) nospriež:
1)
Noteiktajā termiņā neveicot visus vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu Komisijas Lēmumu (ES) 2015/456 (2014. gada 5. septembris) par atbalsta shēmu SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) un SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08), ko īstenojusi Bulgārijas Republika saistībā ar meža zemes maiņu, Bulgārijas Republika nav izpildījusi šā lēmuma 4.–6. pantā, kā arī LESD paredzētos pienākumus.
2)
Bulgārijas Republika atlīdzina tiesāšanās izdevumus.
[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – bulgāru.