TIESAS SPRIEDUMS (septītā palāta)
2026. gada 16. aprīlī (*)
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Publiskā iepirkuma procedūra – Direktīva 2014/24/ES – 18. pants – Publiskā iepirkuma procedūras principi – Vienlīdzīga attieksme un pārredzamība – 42. pants – Tehniskās specifikācijas – Līgumslēdzējas iestādes novērtējuma brīvība – Vajadzības definīcija – Atsauce uz konkrētu veidu vai ražošanu – Gadījumi, kad šāda atsauce jāpapildina ar norādi “vai līdzvērtīgs ”
Lietā C‑568/24
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši LESD 267. pantam, ko Curtea de Apel Cluj (Klužas apelācijas tiesa, Rumānija) iesniegusi ar 2024. gada 17. jūnija lēmumu, kas Tiesā reģistrēts 2024. gada 23. augustā, tiesvedībā
SOF Medica SA
pret
Spitalul Clinic Judeįean de Urgenįă Cluj‑Napoca,
TIESA (septītā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs F. Šalīns [F. Schalin], tiesneši M. Gavalecs [M. Gavalec] (referents) un Z. Čehi [Z. Csehi],
ģenerāladvokāts: M. Kamposs Sančess‑Bordona [M. Campos Sánchez‑Bordona],
sekretārs: A. Kalots Eskobars [A. Calot Escobar],
ņemot vērā rakstveida procesu,
ņemot vērā apsvērumus, ko snieguši:
–        Sof Medica SA vārdā – L. Duţu, avocată,
–        Čehijas valdības vārdā – L. Halajová, M. Smolek un J. Vláčil, pārstāvji,
–        Igaunijas valdības vārdā – H. Hirsik un M. Kriisa, pārstāves,
–        Lietuvas valdības vārdā – K. Dieninis un E. Kurelaitytė, pārstāvji,
–        Eiropas Komisijas vārdā – A. Biolan un G. Wils, pārstāvji,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
1        Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV 2014, L 94, 65. lpp.) 2. panta 1. punktu, 13. pantu, 18. panta 1. punktu, 42. panta 1.–4. punktu un 49. pantu.
2        Šis lūgums ir iesniegts tiesvedībā starp Sof Medica SA un Spitalul Clinic Judeįean de Urgenįă Cluj‑Napoca (Klužas‑Napokas apgabala klīniskā neatliekamās palīdzības slimnīca, Rumānija; turpmāk tekstā – “slimnīca”) par to, ka pēdējā minētā ir piešķīrusi publiskā iepirkuma līgumu par tāda ķirurģiskā robota iegādi, kurš atbilst konkrētām tehniskām specifikācijām.
Atbilstošās tiesību normas
Savienības tiesības
3        Direktīvas 2014/24 74. un 92. apsvērumā noteikts:
“(74)      Tehniskajām specifikācijām, kuras izstrādā publisko iepirkumu rīkotāji, jānodrošina publiskā iepirkuma atvērtība konkurencei un ilgtspējības mērķu sasniegšana. Šajā nolūkā vajadzētu būt iespējai iesniegt piedāvājumus, kas atspoguļo tehnisko risinājumu, standartu un tehnisko specifikāciju daudzveidību tirgū, ieskaitot tos, kas izstrādāti, pamatojoties uz izpildes kritērijiem, kuri saistīti ar būvdarbu, piegāžu un sniegto pakalpojumu aprites ciklu un ražošanas procesa ilgtspējību.
Tādēļ tehniskās specifikācijas būtu jāizstrādā tā, lai izvairītos no konkurences mākslīgas sašaurināšanas ar prasībām, kas izdevīgākas kādam konkrētam ekonomikas dalībniekam, atspoguļojot to piegāžu, pakalpojumu vai būvdarbu svarīgākos raksturlielumus, ko parasti piedāvā šis ekonomikas dalībnieks. Minēto mērķi vislabāk var sasniegt, ja tehniskās specifikācijas sastāda, nosakot funkcionālās un darbības prasības. Funkcionālās un ar darbību saistītas prasības ir arī piemērots līdzeklis, ar ko publiskajā iepirkumā sekmēt inovāciju, un būtu jāizmanto pēc iespējas plašāk. Ja ir atsauces uz Eiropas standartu vai, ja tāda nav, uz valsts standartu, līgumslēdzējām iestādēm būtu jāapsver piedāvājumi, kuru pamatā ir citi līdzvērtīgi risinājumi. Ekonomikas dalībnieka pienākumam vajadzētu būt pierādīt līdzvērtību pieprasītajam marķējumam.
Lai pierādītu līdzvērtību, vajadzētu būt iespējai pieprasīt pretendentiem iesniegt trešo personu apstiprinājumus. Tomēr būtu jāļauj iesniegt arī citus atbilstīgus pierādījumus, piemēram, ražotāja tehnisko dokumentāciju, ja attiecīgajam ekonomikas dalībniekam nav piekļuves šādiem sertifikātiem vai testu ziņojumiem vai nav iespējams tos iegūt attiecīgajos termiņos, ar noteikumu, ka attiecīgais ekonomikas dalībnieks tādā veidā pierāda, ka būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi atbilst tehniskajās specifikācijās izklāstītajām prasībām vai kritērijiem, piešķiršanas kritērijiem vai līguma izpildes nosacījumiem.
[..]
(92)      Izvērtējot labāko cenas un kvalitātes attiecību, līgumslēdzējām iestādēm vajadzētu noteikt ar līguma priekšmetu saistītus saimnieciskos un kvalitātes kritērijus, ko tās izmantos šajā nolūkā. Minētajiem kritērijiem tādējādi vajadzētu ļaut veikt salīdzinošu vērtēšanu par katrā izvērtējamā piedāvājumā piedāvāto izpildes līmeni, ņemot vērā līguma priekšmetu, kā noteikts tehniskajās specifikācijās. Saistībā ar labāko cenas un kvalitātes attiecību šajā direktīvā ir iekļauts neizsmeļošs iespējamo piešķiršanas kritēriju saraksts, kurā ietverti vides un sociālie aspekti. Līgumslēdzējas iestādes būtu jāmudina izvēlēties tādus piešķiršanas kritērijus, kas tām ļauj iegūt kvalitatīvus būvdarbus, piegādes un pakalpojumus, kas ir optimāli pielāgoti to vajadzībām.
Izvēlētajiem līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem nevajadzētu līgumslēdzējai iestādei dot neierobežotu izvēles brīvību, tiem vajadzētu nodrošināt efektīvas un godīgas konkurences iespēju un papildus šiem kritērijiem vajadzētu noteikt kārtību, kas ļauj efektīvi pārbaudīt pretendentu sniegto informāciju.
Lai apzinātu saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu, līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas lēmumiem nevajadzētu būt balstītiem tikai uz tādiem kritērijiem, kas nav saistīti ar izmaksām. Tādēļ kvalitātes kritēriji būtu jāpapildina ar izmaksu kritēriju, kas pēc līgumslēdzējas iestādes izvēles varētu būt vai nu cena, vai rentabilitātes pieeja, piemēram, aprites cikla izmaksas. Tomēr piešķiršanas kritērijiem nevajadzētu skart tādu valsts noteikumu piemērošanu, kas nosaka atlīdzību par konkrētiem pakalpojumiem vai paredz fiksētas cenas par konkrētām piegādēm.”
4        Šīs direktīvas 2. panta “Definīcijas” 1. punkta 13. apakšpunktā paredzēts:
“Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:
[..]
13.      “iepirkuma procedūras dokuments” ir jebkurš dokuments, ko izdevusi vai uz ko atsaucas līgumslēdzēja iestāde, lai aprakstītu vai noteiktu iepirkuma vai procedūras elementus, tostarp paziņojums par līgumu, iepriekšējs informatīvs paziņojums, ja to izmanto iepirkuma izsludināšanai, tehniskās specifikācijas, aprakstošais dokuments, ierosinātie līguma nosacījumi, kandidātu un pretendentu iesniedzamo dokumentu formāti, informācija par vispārīgi piemērojamiem pienākumiem un visi papildu dokumenti”.
5        Minētās direktīvas 18. panta “Iepirkuma principi” 1. punktā noteikts:
“Līgumslēdzējas iestādes nodrošina vienlīdzīgu un nediskriminējošu attieksmi pret visiem ekonomikas dalībniekiem un rīkojas pārredzami un samērīgi.
Iepirkumu neizstrādā ar nolūku to izslēgt no šīs direktīvas darbības jomas vai mākslīgi sašaurināt konkurenci. Konkurenci uzskata par mākslīgi sašaurinātu, ja iepirkums ir izstrādāts ar nolūku radīt nepamatoti izdevīgākus vai mazāk izdevīgus apstākļus noteiktiem ekonomikas dalībniekiem.”
6        Šīs pašas direktīvas 29. panta “Konkursa procedūra ar sarunām” 1. punktā noteikts:
“Konkursa procedūrās ar sarunām jebkurš ekonomikas dalībnieks var iesniegt dalības pieteikumu, atsaucoties uz iepirkuma izsludināšanas paziņojumu, kurā iekļauta informācija, kas minēta V pielikuma B un C daļā, un sniedzot kvalifikācijas atlasei nepieciešamo informāciju, ko prasa līgumslēdzēja iestāde.
Līgumslēdzējas iestādes iepirkuma procedūras dokumentos norāda iepirkuma priekšmetu, aprakstot savas vajadzības un to piegāžu, būvdarbu vai pakalpojumu nepieciešamos raksturlielumus, par ko tiek rīkots iepirkums, un līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijus. Tās norāda arī, kuri apraksta elementi nosaka minimālās prasības, kas ir jāizpilda visiem piedāvājumiem.
Sniegtā informācija ir pietiekami precīza, lai ekonomikas dalībnieki varētu noteikt iepirkuma raksturu un apjomu un izlemt, vai viņi vēlas iesniegt pieteikumu dalībai procedūrā.
[..]”
7        Saskaņā ar Direktīvas 2014/24 42. pantu “Tehniskās specifikācijas”:
“1.      Tehniskās specifikācijas, kas definētas VII pielikuma 1. punktā, izklāsta iepirkuma procedūras dokumentos. Tehniskajās specifikācijās nosaka būvdarbu, pakalpojuma vai piegādes nepieciešamos raksturlielumus.
Minētie raksturlielumi var arī attiekties uz pieprasīto būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu īpašu ražošanas vai sniegšanas procesu vai metodi vai uz īpašu procesu kādam citam to aprites cikla posmam, pat ja šādi faktori nepieder to materiālajai būtībai, ja vien tie ir saistīti ar līguma priekšmetu un atbilst līguma vērtībai un mērķiem.
[..]
2.      Tehniskās specifikācijas visiem ekonomikas dalībniekiem sniedz vienādu piekļuvi iepirkuma procedūrai, un to sekas nav tādas, ka rodas nepamatoti šķēršļi publiskā iepirkuma atvēršanai konkurencei.
3.      Neskarot obligātos valsts tehniskos noteikumus, ciktāl tie ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem, tehniskās specifikācijas formulē kādā no šādiem veidiem:
a)      ar darbības rezultātiem vai funkcionālām prasībām, ietverot vides raksturlielumus, ar noteikumu, ka šie parametri ir pietiekami precīzi, lai pretendenti varētu noteikt līguma priekšmetu un lai līgumslēdzējas iestādes varētu piešķirt līguma slēgšanas tiesības;
b)      ar atsauci uz tehniskajām specifikācijām un – vēlamajā secībā – uz valsts standartiem, kuros pārņemti Eiropas standarti, Eiropas tehniskiem novērtējumiem, kopējām tehniskajām specifikācijām, starptautiskiem standartiem, citām Eiropas standartizācijas institūciju noteiktām tehnisko atsauču sistēmām vai, ja tādu nav, uz valsts standartiem, valsts tehniskajiem apstiprinājumiem vai valsts tehniskajām specifikācijām attiecībā uz būvdarbu projektēšanu, tāmēšanu un izpildi un piegāžu izmantošanu; katru atsauci papildina ar vārdiem “vai līdzvērtīgs”;
c)      ar darbības rezultātiem vai funkcionālām prasībām, kā minēts a) apakšpunktā, pievienojot atsauci uz b) apakšpunktā minētajām tehniskajām specifikācijām, kas ļauj uzskatīt, ka ir panākta atbilstība šādiem darbības rezultātiem vai funkcionālajām prasībām;
d)      ar atsauci uz b) apakšpunktā minētajām specifikācijām attiecībā uz dažiem raksturlielumiem un ar atsauci uz a) apakšpunktā minētajiem darbības rezultātiem vai funkcionālajām prasībām attiecībā uz citiem raksturlielumiem.
4.      Izņemot tad, ja līguma priekšmets to attaisno, tehniskajās specifikācijās nemin konkrētus ražotājus vai avotus vai konkrētus procesus, kuri raksturo kāda konkrēta ekonomikas dalībnieka nodrošinātos produktus vai pakalpojumus, vai tirdzniecības markas, patentus, tipus, vai konkrētu izcelsmi, vai ražošanas veidu, kas dažiem uzņēmumiem vai produktiem var nodrošināt priekšrocības vai izraisīt to izslēgšanu. Izņēmuma gadījumos šādu atsauci var iekļaut, ja nav iespējams sagatavot pietiekami precīzu un saprotamu līguma priekšmeta aprakstu saskaņā ar 3. punktu. Šādu atsauci papildina ar vārdiem “vai līdzvērtīgs”.
[..]”
8        Šīs direktīvas 46. panta “Līgumu sadalīšana daļās” 1. punkta otrajā daļā paredzēts:
“Līgumslēdzējas iestādes iepirkuma procedūras dokumentos vai individuālajā ziņojumā, kas minēts [84.] pantā, iekļauj norādi par galvenajiem iemesliem, kas ir bijuši pamatā to lēmumam līguma slēgšanas tiesības piešķirt, nesadalot atsevišķās daļās; šādu norādi nesniedz par līgumiem, kuru sadalīšana saskaņā ar šā panta [4.] punktu ir obligāta.”
9        Šīs direktīvas 49. pantā “Paziņojumi par līgumu” noteikts:
“Paziņojumus par līgumu izmanto iepirkuma izsludināšanai attiecībā uz visām procedūrām, neskarot 26. panta 5. punkta otro daļu un 32. pantu. Paziņojumos par līgumu iekļauj V pielikuma C daļā norādīto informāciju, un tos publicē saskaņā ar 51. pantu.”
10      Direktīvas 2014/24 V pielikumā “Informācija, kas jāiekļauj paziņojumos” ir ietverta C daļa, kurā ir uzskaitīta informācija, kas jāiekļauj paziņojumos par līgumu. Minētās daļas 30. punkts formulēts šādi:
“Cita būtiska informācija.”
11      Šīs direktīvas VII pielikuma “Dažu tehnisko specifikāciju definīcijas” 1. punktā noteikts:
“Šajā direktīvā:
1.      “tehniskā specifikācija” ir viens no šiem veidiem:
[..]
b)      pakalpojumu vai piegādes līgumu gadījumā – dokumentāra specifikācija, kas nosaka preces vai pakalpojuma vajadzīgos raksturlielumus, piemēram, kvalitātes līmeni, ekoloģisko un klimata raksturlielumu līmeņus, projektēšanu visu lietotāju ērtībām (ietverot personu ar invaliditāti piekļuvi) un atbilstības novērtējumu, darbības rezultātus, preces lietošanu, drošumu vai izmērus, ieskaitot prasības attiecībā uz nosaukumu, ar kādu konkrēto preci pārdod, terminoloģiju, simboliem, testēšanas un pārbaudes metodēm, iepakojumu, apzīmējumiem un marķēšanu, norādījumiem lietotājam, ražošanas procesiem un metodēm jebkurā preces vai pakalpojuma aprites cikla posmā un atbilstības novērtēšanas procedūrām.”
Rumānijas tiesības
12      2016. gada 19. maija Legea nr. 98/2016 privind achizițiile publice (Likums Nr. 98/2016 par publiskajiem iepirkumiem; 2016. gada 23. maija Monitorul Oficial al României, I daļa, Nr. 390) 2. panta 2. punktā noteikts:
“Publiskā iepirkuma līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas un iepirkumu organizācijas principi ir:
a)      diskriminācijas aizliegums;
b)      vienlīdzīga attieksme;
c)      savstarpēja atzīšana;
d)      pārredzamība;
e)      samērīgums;
f)      atbildības uzņemšanās.”
13      Likuma Nr. 98/2016 50. pantā paredzēts:
“1.      Līgumslēdzējas iestādes neizstrādā iepirkumu struktūru vai elementus ar nolūku tos izslēgt no šī likuma darbības jomas vai mākslīgi ierobežot konkurenci.
2.      Ir uzskatāms, ka pastāv mākslīgs konkurences ierobežojums šī panta 1. punkta izpratnē, ja iepirkums vai tā elementi ir izstrādāti vai strukturēti ar nolūku radīt nepamatoti izdevīgākus vai mazāk izdevīgus apstākļus noteiktiem saimnieciskās darbības subjektiem.”
14      Šī likuma 155. panta 1., 2. un 6. punkts noteic:
“1.      Tehniskās specifikācijas izklāsta iepirkuma procedūras dokumentos un tajās nosaka iepirkuma būvdarbu, pakalpojuma vai piegādes nepieciešamos raksturlielumus.
2.      Šī panta 1. punktā minētie raksturlielumi var arī attiekties uz pieprasīto būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu īpašu ražošanas vai sniegšanas procesu vai metodi vai uz īpašu procesu kādam citam to aprites cikla posmam, pat ja šādi faktori nepieder to materiālajai būtībai, ja vien tie ir saistīti ar publiskā iepirkuma līguma/pamatnolīguma priekšmetu un atbilst tā vērtībai un mērķiem.
[..]
6.      Tehniskās specifikācijas visiem saimnieciskās darbības subjektiem sniedz vienādu piekļuvi iepirkuma procedūrai, un to sekas nerada nepamatotus šķēršļus efektīvas konkurences nodrošināšanai saimnieciskās darbības subjektu starpā.”
15      Šī likuma 156. panta 2.–4. punktā paredzēts:
“2.      Izņemot tad, ja līguma priekšmets to attaisno, tehniskajās specifikācijās nemin konkrētus ražotājus vai avotus vai konkrētus procesus, kuri raksturo kāda konkrēta saimnieciskās darbības subjekta nodrošinātos produktus vai pakalpojumus, vai preču zīmes, patentus, tipus, vai konkrētu izcelsmi, vai ražošanas veidu, kas dažiem uzņēmumiem vai produktiem var nodrošināt priekšrocības vai izraisīt to izslēgšanu.
3.      Atkāpjoties no 2. punkta, tehnisko specifikāciju definēšana, precizējot 2. punktā minētos elementus, ir atļauta izņēmuma gadījumos, ja nav iespējams sagatavot pietiekami precīzu un saprotamu līguma priekšmeta aprakstu saskaņā ar 1. punktu; šādos gadījumos 2. punktā minēto elementu precizējumu papildina ar vārdiem “vai līdzvērtīgs”.
4.      Ja līgumslēdzēja iestāde nosaka tehniskās specifikācijas saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, tā nenoraida piedāvājumu tāpēc, ka piedāvātie būvdarbi, produkti vai pakalpojumi neatbilst atsaucē norādītajām tehniskajām specifikācijām, ja pretendents, izmantojot jebkādus piemērotus līdzekļus, pierāda, ka piedāvātie risinājumi līdzvērtīgi nodrošina tehnisko specifikāciju prasību izpildi.”
16      Apstiprināto metodisko norādījumu, kas pievienoti 2016. gada 2. jūnija Hotărârea Guvernului nr. 395/2016, pentru aprobarea Normelor metodologice de aplicare a prevederilor referitoare la atribuirea contractului de achiziție publică/acordului‑cadru din Legea nr. 98/2016 privind achizițiile publice (Valdības lēmums Nr. 395/2016 par metodisko norādījumu apstiprināšanu, kas attiecas uz publiskā iepirkuma līguma/pamatlīguma piešķiršanu saskaņā ar Likumu Nr. 98/2016 par publisko iepirkumu; Monitorul Oficial al României, I daļa, Nr. 423, 2016. gada 6. jūnijs), 1. pantā noteikts:
“1.      Publiskā iepirkuma veikšanas procesā jebkuru situāciju, kurai nav skaidra regulējuma, interpretē, ņemot vērā [Likuma Nr. 98/2016] 2. panta 2. punktā noteiktos principus.
2.      Līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras gaitā līgumslēdzējai iestādei ir pienākums veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu tādu situāciju rašanos, kas var izraisīt interešu konfliktu un/vai novērst, ierobežot vai izkropļot konkurenci.
3.      Ja līgumslēdzēja iestāde konstatē 2. punktā minētās situācijas rašanos, tai ir pienākums novērst šādas situācijas radītās sekas, atbilstoši savai kompetencei attiecīgā gadījumā veicot labošanas pasākumus, lai grozītu, izbeigtu, atceltu vai anulētu aktus, kas ietekmējuši līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras vai ar to saistīto darbību pareizo īstenošanu.
[..]”
17      Šo metodisko norādījumu 20. panta 10. punktā paredzēts:
“Iepirkuma procedūras dokumentos obligāti jāietver tehniskās specifikācijas, kas atspoguļo prasības, priekšrakstus, tehniskos raksturlielumus, kas ļauj objektīvi aprakstīt katru piegādi un katru pakalpojumu vai būvdarbu tādā veidā, kas atbilst līgumslēdzējas iestādes nepieciešamībai.”
Pamatlieta un prejudiciālie jautājumi
18      2024. gada 23. februārī slimnīca kā līgumslēdzēja iestāde publicēja atklātu iepirkumu “Ķirurģiskā robota Robot 2 piegāde, uzstādīšana un nodošana ekspluatācijā” par aplēsto vērtību 25 400 000 Rumānijas lejas (RON) (aptuveni 5 000 000 EUR).
19      Slimnīca iepriekš bija uzsākusi tirgus konsultāciju procedūru attiecībā uz ķirurģisko robotu, par kuru tika izsludināts šis iepirkums, no kura izrietēja, pirmkārt, ka pastāv divu veidu ķirurģiskie roboti ar līdzīgām funkcijām, proti, monobloka robots (robota rokas ir izvietotas vienoti [proti, kopā, vienā blokā]) un moduļu robots (robota rokas ir izvietotas individuāli) un, otrkārt, ir identificēti vismaz trīs moduļu tipa robotu ražotāji.
20      Šī iepirkuma specifikācijās slimnīca norādīja šādas ķirurģiskā robota tehniskās specifikācijas, proti “Robotizēta, modulāra un pārvietojama ķirurģijas iekārta ar vismaz četriem moduļiem ar neatkarīgām robotizētām rokām un sertificētu pielietojamību vismaz šādās specializācijās: vispārēja ķirurģija, ginekoloģija, uroloģija, torakālā ķirurģija. Iekārtai jābūt ievietojamai operāciju blokā bez nepieciešamības pēc īpašiem pielāgošanas pasākumiem, lai nodrošinātu hibrīdpieeju [ķirurģiskai] operācijai ar ātru pāreju no klasiskās laparoskopiskās ķirurģijas uz robotizētu ķirurģiju un otrādi, kad vien tas ir nepieciešams [ķirurģiskas] procedūras gaitā. Iekārtai jābūt piemērotai nepārtrauktai lietošanai”.
21      Sof Medica kā monobloka veida ķirurģisko robotu piegādātāja uzskatīja, ka ar šīm tehniskajām specifikācijām ir pārkāpti Likuma Nr. 98/2016 2., 50., 155. un 156. pantā noteiktie publiskā iepirkuma principi, kuru mērķis ir īstenot Direktīvas 2014/24 18. un 42. pantu, jo ar tām tiekot atbalstīti vienīgi moduļu tipa ķirurģiskie roboti. Sof Medica tādējādi lūdza Tribunalul Cluj (Klužas apgabaltiesa, Rumānija) noteikt līgumslēdzējai iestādei pienākumu izslēgt minētās tehniskās specifikācijas, kas esot diskriminējošas, noteikt minimālas prasības, kas nodrošina pārredzamu procedūru, kura ir pamatota ar faktisku konkurenci, un, ja iepirkuma procedūras dokumentus labot nav iespējams – atcelt konkrēto publiskā iepirkuma procedūru.
22      Slimnīca iebilda, ka moduļu tipa ķirurģiskā robota iegāde ir pamatota ar vairākiem specifiskiem apstākļiem. Proti, tā kā slimnīcu veido senas ēkas, esot jāņem vērā operāciju bloku loģistikas spējas, kas esot mazas, nepieciešamība pārvietot medicīnisko aprīkojumu starp šiem blokiem atkarībā no vajadzībām un ārkārtas situācijām, kā arī operāciju telpu skaits un to izvietojums. Šo telpu izvietojums prasa tādu robotu, kas ir elastīgs un pielāgots pieejamajai telpai, ar ierobežotu svaru un stiprinājumiem pie grīdas, un tas neatbilstot monobloka tipa robota īpašībām.
23      Ar 2024. gada 22. marta spriedumu Tribunalul Cluj (Klužas apgabaltiesa) Sof Medica prasību noraidīja kā tādu, kam daļēji nav priekšmeta un kas ir daļēji nepamatota.
24      Sof Medica par šo spriedumu iesniedza apelācijas sūdzību Curtea de Apel Cluj (Klužas apelācijas tiesa, Rumānija), kas ir iesniedzējtiesa.
25      Šai tiesai ir šaubas par trijiem aspektiem līgumslēdzējas iestādes rīcības brīvību tehnisko specifikāciju izstrādē.
26      Pirmām kārtām, tā vēlas noskaidrot, vai, ņemot vērā Direktīvas 2014/24 18. panta 1. punktā, lasot to kopsakarā ar tās 49. pantu, paredzēto pārredzamības principu, līgumslēdzēja iestāde var izslēgt pretendentu, pamatojoties uz tehniskajām specifikācijām, kas pamatotas ar “objektīvu nepieciešamību”, ja pēdējā minētā ir darīta zināma pretendentam tikai pēc tam, kad tiesvedības laikā tikusi publicēta ar attiecīgo iepirkumu saistītā dokumentācija.
27      Otrām kārtām, iesniedzējtiesa vēlas noskaidrot, vai Direktīvas 2014/24 42. panta 1. punkts, 3. punkta b) apakšpunkts un 4. punkts var tikt interpretēti tādējādi, ka ierobežojošais raksturs, kas izriet no visām iepirkuma tehniskajās specifikācijās minētajām prasībām un kas šī iepirkuma dokumentācijā paredz norādi “vai līdzvērtīgs”, ir jāizvērtē, ņemot vērā visas šajā dokumentācijā ietvertās prasības.
28      Treškārt un visbeidzot, tā arī jautā, vai apstiprinošas atbildes uz šī sprieduma 26. un 27. punktā izklāstītajiem jautājumiem gadījumā šīs direktīvas 18. panta 1. punktā paredzētais vienlīdzīgas attieksmes princips un diskriminācijas aizlieguma princips var tikt interpretēti tādējādi, ka tehnisko specifikāciju ierobežojošais raksturs ir jāvērtē saistībā ar “objektīvu nepieciešamību”, uz kuru līgumslēdzēja iestāde ir atsaukusies pirms attiecīgā paziņojuma par līgumu un ar attiecīgo iepirkuma procedūru saistīto dokumentu publicēšanas dienas.
29      Šādos apstākļos Curtea de Apel Cluj (Klužas Apelācijas tiesa) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“1)      Vai pārredzamības princips, kas ir paredzēts Direktīvas [2014/24] 18. panta 1. punktā, to skatot kopā ar šīs direktīvas 49. pantu un 2. panta 1. punkta 13. apakšpunktu, ir jāinterpretē tādā nozīmē, ka tas nepieļauj pretendenta izslēgšanu, pamatojoties uz dažām tehniskām specifikācijām, kas ir pamatotas ar “objektīvu nepieciešamību”, kuru līgumslēdzēja iestāde ir definējusi vienīgi pēc paziņojuma par līgumu un iepirkuma procedūras dokumentu publicēšanas?
2)      Vai Direktīvas 2014/24 42. panta 1. [punkta], 3. punkta b) apakšpunkta un 4. punkta tiesību normas var tikt interpretētas tādā nozīmē, ka tehnisko specifikāciju – kuras liekot iekļaut iepirkuma procedūras dokumentos norādi “vai līdzvērtīgs” – ierobežojošā rakstura vērtējums var tikt veikts, tostarp analizējot visas iepirkuma procedūras dokumentos ietvertās prasības kumulatīvi?
3)      Ja atbilde uz pirmajiem diviem jautājumiem ir apstiprinoša, vai Direktīvas 2014/24 18. panta 1. punktā paredzētie vienlīdzīgas attieksmes princips un diskriminācijas aizlieguma princips var tikt interpretēti tādā nozīmē, ka tehnisko specifikāciju ierobežojošā rakstura vērtējums ir jāsaista ar līgumslēdzējas iestādes “objektīvu nepieciešamību” pirms paziņojuma par līgumu un iepirkuma procedūras dokumentu publicēšanas?”
Tiesvedība Tiesā
30      Iesniedzējtiesa ir lūgusi šim lūgumam sniegt prejudiciālu nolēmumu piemērot Tiesas Reglamenta 105. pantā paredzēto steidzamības tiesvedību.
31      Šis lūgums tika noraidīts ar Tiesas priekšsēdētāja 2024. gada 13. decembra rīkojumu lietā Sof Medica (C‑568/24, EU:C:2024:1055).
Par prejudiciālajiem jautājumiem
Par pirmo un trešo jautājumu
32      Ar pirmo un trešo jautājumu, kuri ir jāizskata kopā, iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai Direktīvas 2014/24 18. panta 1. punkts, lasot to kopsakarā ar šīs direktīvas 42. panta 1. un 2. punktu, kā arī 49. pantu, jāinterpretē tādējādi, ka 18. panta 1. punktā minētais pārredzamības princips un vienlīdzīgas attieksmes princips nepieļauj, ka saistībā ar publisko piegādes līgumu līgumslēdzēja iestāde izslēdz pretendenta piedāvājumu, pamatojoties uz tehniskajām specifikācijām, bet paziņojuma par līgumu publicēšanas dienā tās nebija objektīvi pamatotas iepirkuma procedūras dokumentos minētās direktīvas 2. panta 1. punkta 13. apakšpunkta izpratnē.
33      Pirmām kārtām, jānorāda, ka Direktīvas 2014/24 2. panta 1. punkta 13. apakšpunktā jēdziens “iepirkuma dokuments” ir definēts tikai kā jebkurš dokuments, ko iesniegusi līgumslēdzēja iestāde vai uz kuru tajā ir atsauce, lai aprakstītu vai definētu iepirkuma vai iepirkuma procedūras elementus, tostarp it īpaši paziņojumu par līgumu un tehniskās specifikācijas.
34      Tomēr šajā tiesību normā nekas nav teikts par to, vai paziņojuma par līgumu publicēšanas dienā attiecīgajai līgumslēdzējai iestādei ir jānorāda objektīvie pamatojumi, kas ir tehniskās specifikācijas pamatā.
35      Otrām kārtām, jānorāda, ka Direktīvas 2014/24 49. pantā būtībā ir tikai noteikts, ka paziņojumus par līgumu izmanto kā iepirkuma izsludināšanas līdzekli, ka tajos ir ietverta V pielikuma C daļā paredzētā informācija un ka tie tiek publicēti saskaņā ar minētās direktīvas 51. pantu. Lai gan šajā C daļā “Informācija, kas jāiekļauj paziņojumos” ir uzskaitīta sniedzamā informācija, tajā nav minēts pienākums norādīt objektīvus pamatojumus, kas ir tehniskās specifikācijas pamatā.
36      Trešām kārtām, no Direktīvas 2014/24 42. panta 1. punkta izriet, ka šīs direktīvas VII pielikuma 1. punktā definētās tehniskās specifikācijas ir ietvertas iepirkuma procedūras dokumentos un tajās ir definēti piegāžu nepieciešamie raksturlielumi. Attiecībā uz pakalpojumu vai piegādes līgumiem – šī VII pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā ir definēta tehniskā specifikācija kā tāda, kas ir specifikācija, kura ir atrodama dokumentā, ar kuru ir definētas preces vai pakalpojuma prasītās raksturiezīmes, piemēram, kvalitātes līmenis, ekoloģisko un klimata raksturlielumu līmeņi, projekts visu lietotāju ērtībām (ietverot personu ar invaliditāti piekļuvi) un atbilstības novērtējums, darbības rezultāti, preces lietošana, drošums vai izmēri, ieskaitot prasības attiecībā uz nosaukumu, ar kādu konkrēto preci pārdod, terminoloģija, simboli, testēšanas un pārbaudes metodes, iepakojums, apzīmējumi un marķēšana, instrukcijas lietotājam, ražošanas procesi un metodes jebkurā preces vai pakalpojuma aprites cikla posmā, kā arī atbilstības novērtēšanas procedūras. Tomēr ne no 42. panta 1. punkta, ne no 1. punkta b) apakšpunkta formulējuma neizriet, ka līgumslēdzējai iestādei ir pienākums objektīvi pamatot tās noteiktās tehniskās specifikācijas.
37      Šajā ziņā Tiesa ir nospriedusi, ka līgumslēdzējai iestādei ir plaša rīcības brīvība, formulējot līguma tehniskās specifikācijas, jo tā vislabāk var noteikt, kādas piegādes tai ir vajadzīgas, un noteikt prasības, kas ir jāizpilda, lai sasniegtu vēlamos rezultātus (šajā ziņā skat. spriedumus, 2018. gada 25. oktobris, Roche Lietuva, C‑413/17, EU:C:2018:865, 29. un 30. punkts, kā arī 2025. gada 16. janvāris, DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 42. punkts).
38      Tomēr saskaņā ar Direktīvas 2014/24 42. panta 2. punktu, lasot to kopsakarā ar tās 18. panta 1. punktu, līgumslēdzējai iestādei jānodrošina, ka tehniskās specifikācijas sniedz visiem ekonomikas dalībniekiem vienādu piekļuvi iepirkuma procedūrai, un to sekas nevar būt tādas, ka rodas nepamatoti šķēršļi publiskā iepirkuma atvēršanai konkurencei (spriedums, 2025. gada 16. janvāris, DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 42. punkts).
39      Tiesa uzsvēra, ka vienlīdzīgas attieksmes, diskriminācija aizlieguma un pārredzamības principiem ir izšķiroša nozīme attiecībā uz tehniskajām specifikācijām, ņemot vērā diskriminācijas riskus, kas ir saistīti ar šo specifikāciju izvēli vai veidu, kādā tie ir formulēti (spriedums, 2018. gada 25. oktobris, Roche Lietuva, C‑413/17, EU:C:2018:865, 34. punkts).
40      Tāpat no Direktīvas 2014/24 74. apsvēruma izriet, ka tehniskās specifikācijas būtu jāizstrādā tā, lai izvairītos no konkurences mākslīgas sašaurināšanas ar prasībām, kas ir izdevīgākas kādam konkrētam ekonomikas dalībniekam, atspoguļojot to piegāžu, pakalpojumu vai būvdarbu svarīgākos raksturlielumus, ko parasti piedāvā šis ekonomikas dalībnieks. Proti, saskaņā ar 74. apsvērumu “vajadzētu būt iespējai iesniegt piedāvājumus, kas atspoguļo tehnisko risinājumu, standartu un tehnisko specifikāciju daudzveidību tirgū [..]”.
41      Šo prasību ievērošana ir vēl svarīgāka, ja tehniskās specifikācijas ir formulētas īpaši detalizēti. Proti, jo detalizētākas ir tehniskās specifikācijas, jo lielāks ir risks, ka priekšroka var tikt dota konkrēta ražotāja precēm (spriedums, 2018. gada 25. oktobris, Roche Lietuva, C‑413/17, EU:C:2018:865, 37. punkts).
42      Tādējādi tehnisko specifikāciju detalizācijas pakāpei ir jāatbilst arī samērīguma principam, un tas nozīmē, ka ir jāpārbauda, vai šī detalizācijas pakāpe ir nepieciešama izvirzīto mērķu sasniegšanai (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2018. gada 25. oktobris, Roche Lietuva, C‑413/17, EU:C:2018:865, 41. punkts).
43      Tomēr ne Direktīvas 2014/24 18. panta 1. punktā, ne šīs direktīvas 42. panta 1. un 2. punktā nav noteikta pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes principu interpretācija tādējādi, ka tajos līgumslēdzējai iestādei ir prasīts, lai attiecīgā paziņojuma par līgumu publicēšanas dienā tā norādītu objektīvus attaisnojumus, kas ir tās noteikto tehnisko specifikāciju pamatā.
44      Proti, pārredzamības princips prasa, lai visi piešķiršanas procedūras nosacījumi un kārtība būtu skaidri, precīzi un nepārprotami formulēti paziņojumā par publisko iepirkumu vai specifikācijās tādējādi, ka, pirmkārt, visi labi informēti un ierasti rūpīgi pretendenti varētu saprast tās precīzo piemērošanas jomu un to interpretēt vienādi un, otrkārt, lai līgumslēdzēja iestāde varētu faktiski pārbaudīt, vai pretendentu piedāvājumi atbilst attiecīgo iepirkumu reglamentējošiem kritērijiem (spriedums, 2012. gada 10. maijs, Komisija/Nīderlande, C‑368/10, EU:C:2012:284, 109. punkts un tajā minētā judikatūra). Tādējādi pārredzamības princips aprobežojas ar prasību, ka iepirkuma dokumentācijai ir jābūt skaidrai, precīzai un nepārprotamai, un tas nenozīmē, ka līgumslēdzējām iestādēm attiecīgā paziņojuma par paredzamo publisko iepirkumu publicēšanas dienā ir konkrēti jānorāda visi objektīvie pamatojumi, kas ir katras specifikācijās minētās tehniskās specifikācijas pamatā. Savukārt pēdējā minētā prasība attiecas uz samērīguma principa ievērošanu tādējādi, ka līgumslēdzējai iestādei ir jāspēj pamatot, kādēļ attiecīgo tehnisko specifikāciju detalizācijas pakāpe ir nepieciešama izvirzīto mērķu sasniegšanai.
45      No iepriekš minētā izriet, ka Direktīvas 2014/24 18. panta 1. punktā minētais pārredzamības princips neuzliek līgumslēdzējai iestādei pienākumu sniegt objektīvu pamatojumu, kas, pēc tās domām, izskaidro tehnisko specifikāciju saturu, kuras ietvertas ar attiecīgo iepirkumu saistītajos dokumentos.
46      Ceturtām kārtām, šādu interpretāciju atbalsta arī Direktīvas 2014/24 preambula. Proti, ja Savienības likumdevējs ir paredzējis, ka līgumslēdzēja iestāde iepirkuma procedūras dokumentos norāda pamatojumu, kas pamato vienu vai otru raksturlielumu vai nosacījumu saistībā ar līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu vai iepirkuma procedūru, tas to ir skaidri paredzējis. Tā tas ir, piemēram, šīs direktīvas 46. panta 1. punkta otrās daļas gadījumā, kurā ir paredzēts līgumslēdzējas iestādes pienākums norādīt galvenos iemeslus, kas pamato lēmumu nedalīt līgumu daļās, vai arī minētās direktīvas 29. panta 1. punkta otrās daļas gadījumā, kurā ir paredzēts, ka, ja līgumslēdzēja iestāde nolemj izmantot konkursa procedūru ar sarunām, tai iepirkuma procedūras dokumentos ir jānorāda attiecīgā līguma priekšmets, sniedzot aprakstu par savām vajadzībām un šajā līgumā ietverto piegāžu, būvdarbu vai pakalpojumu nepieciešamajiem raksturlielumiem.
47      Piektām kārtām un visbeidzot, interpretācija, kas ir pretēja šī sprieduma 45. punktā ieteiktajai interpretācijai, varētu izjaukt līdzsvaru, ko Savienības likumdevējs ir vēlējies panākt starp pretendentu un līgumslēdzēju iestāžu tiesībām un pienākumiem. Tas nozīmētu, ka līgumslēdzējai iestādei būtu detalizēti jāpamato katra konkrētā prasība, sniedzot informāciju par vajadzībām, kuras tā vēlas apmierināt un uz kuru pamata tā ir izstrādājusi tehniskās specifikācijas. Noteiktos gadījumos šāda pienākuma norādīt pamatojumu sekas būtu tādas, ka attiecīgajai līgumslēdzējai iestādei tiktu uzlikts īpaši smags vai pat nesamērīgs administratīvais slogs un tiktu apšaubīta plašā rīcības brīvība, kas tai ir atzīta, savu vajadzību noteikšanā un līguma tehnisko specifikāciju formulēšanā.
48      Ņemot vērā iepriekš minētos iemeslus, uz pirmo un trešo jautājumu ir jāatbild, ka Direktīvas 2014/24 18. panta 1. punkts, lasot to kopsakarā ar šīs direktīvas 42. panta 1. un 2. punktu un 49. pantu, jāinterpretē tādējādi, ka 18. panta 1. punktā minētais pārredzamības princips un vienlīdzīgas attieksmes princips neliedz, ka publiska piegādes līguma gadījumā līgumslēdzēja iestāde izslēdz pretendenta piedāvājumu, pamatojoties uz tehniskajām specifikācijām, kas paziņojuma par līgumu publicēšanas dienā nav objektīvi pamatotas iepirkuma procedūras dokumentos minētās direktīvas 2. panta 1. punkta 13. apakšpunkta izpratnē.
Par otro jautājumu
49      Ar otro jautājumu iesniedzējtiesa būtībā vaicā, vai Direktīvas 2014/24 42. panta 1. punkts, 3. punkta b) apakšpunkts un 4. punkts jāinterpretē tādējādi, ka līgumslēdzēja iestāde publiskā līguma par ķirurģiskā robota piegādi tehniskajās specifikācijās var paredzēt prasības par modulāro un mobilo raksturu, svaru, stiprinājumiem pie grīdas, kā arī attiecībā uz ķirurģiskā robota, kas ir šī līguma priekšmets, roku izvietojumu, šīm prasībām nepievienojot norādi “vai līdzvērtīgs”.
50      Vispirms jānorāda, ka piegādes publiskā iepirkuma procedūrā tehnisko specifikāciju formulējums saskaņā ar Direktīvas 2014/24 42. panta 1. punktu, lasot to kopsakarā ar šīs direktīvas VII pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu, ir vērsts uz to, lai definētu attiecīgo piegāžu nepieciešamās īpašības, piemēram, it īpaši darba īpašumtiesības, attiecīgā produkta izmantošanu un tā drošību vai izmērus. Tā kā tehniskās specifikācijas nosaka šos raksturlielumus, tās – kā izriet no šīs direktīvas 92. apsvēruma – definē pašu publiskā līguma priekšmetu (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2025. gada 16. janvāris, DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 40. punkts).
51      Direktīvas 2014/24 42. panta 3. punktā ir izsmeļoši uzskaitītas iepirkuma procedūras dokumentos iekļaujamo tehnisko specifikāciju formulēšanas metodes, nenosakot šo metožu hierarhiju (šajā ziņā skat. spriedumu, 2025. gada 16. janvāris, DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 29. un 30. punkts, kā arī tajā minētā judikatūra).
52      Šajā ziņā līgumslēdzēja iestāde saskaņā ar šīs direktīvas 42. panta 3. punkta a) apakšpunktu var nolemt formulēt tehniskās specifikācijas ar darbības rezultātiem vai funkcionālām prasībām. Tā var arī izvēlēties atsaukties uz valsts tiesību normām, ar ko transponē Eiropas tiesību normas, uz Eiropas tehniskajiem novērtējumiem, kopējām tehniskajām specifikācijām, starptautiskiem standartiem, citām Eiropas standartizācijas institūciju noteiktām tehnisko atsauču sistēmām vai, ja tādu nav, uz valsts standartiem, valsts tehniskajiem apstiprinājumiem vai valsts tehniskajām specifikācijām attiecībā uz būvdarbu projektēšanu, tāmēšanu un izpildi un piegāžu izmantošanu atbilstoši šī 42. panta 3. punkta b) apakšpunktam. Saskaņā ar 42. panta 3. punkta c) un d) apakšpunktu tā var arī apvienot šīs divas metodes. Ja līgumslēdzēja iestāde izdod tehniskās specifikācijas saskaņā ar 42. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzēto metodi, katrai atsaucei uz šo pēdējo minēto tiesību normu ir jāpievieno norāde “vai līdzvērtīgs”.
53      Šajā gadījumā jānorāda, ka tehniskās specifikācijas, kas attiecas uz konkrēto iepirkumu un kas izklāstītas šī sprieduma 20. punktā, nešķiet formulētas atbilstoši Direktīvas 2014/24 42. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzētajai metodei, līdz ar to šī tiesību norma nav piemērojama.
54      Tomēr vēl jānorāda arī, ka šīs direktīvas 42. panta 4. punkta pirmajā teikumā principā ir aizliegts tehniskajās specifikācijās iekļaut atsauci uz “konkrēt[iem] ražotāj[iem] vai avot[iem] vai konkrēt[iem] proces[iem], kuri raksturo kāda konkrēta ekonomikas dalībnieka nodrošinātos produktus [..]”, vai uz konkrētu “ražošanas veidu, kas dažiem uzņēmumiem vai produktiem var nodrošināt priekšrocības vai izraisīt to izslēgšanu [..]”. Proti, šādas atsauces neveicina attiecīgā publiskā tirgus atvēršanu konkurencei, bet drīzāk to ierobežo (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2025. gada 16. janvāris, DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 48. un 49. punkts).
55      Tomēr šim “principiālajam” aizliegumam ir divi izņēmumi. Pirmkārt, Direktīvas 2014/24 42. panta 4. punkta otrajā teikumā ir paredzēts, ka izņēmuma kārtā līgumslēdzēja iestāde līguma dokumentos, kas ietver tehniskās specifikācijas, var iekļaut šajā 42. panta 4. punktā minēto atsauci, ar nosacījumu – kā būtībā paredzēts šīs tiesību normas otrajā teikumā –, ka darbības rezultāti vai funkcionālās prasības, kas minētas saskaņā ar šīs direktīvas 42. panta 3. punkta a) apakšpunktu, vai specifikācijas, kas minētas atbilstoši šīs direktīvas 42. panta 3. punkta b) apakšpunktam, vai abu kombinācija pašas par sevi neļauj sniegt pietiekami precīzu un saprotamu līguma priekšmeta aprakstu. Šādā gadījumā līgumslēdzējai iestādei saskaņā ar šīs pašas direktīvas 42. panta 4. punkta trešo teikumu šai atsaucei jāpievieno norāde “vai līdzvērtīgs” (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2025. gada 16. janvāris, DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 50. punkts).
56      Otrkārt, kā izriet no Direktīvas 2014/24 42. panta 4. punkta pirmā teikuma daļas “izņemot tad, ja līguma priekšmets to attaisno”, šajā tiesību normā minētās atsauces var izdarīt arī tad, ja tas ir likumīgi, ņemot vērā līguma priekšmetu. Šis gadījums, kas atšķiras no 42. panta 4. punkta otrajā teikumā paredzētā gadījuma, ir jāsaprot kā apstāklis, kas ļauj līgumslēdzējai iestādei noraidīt pat šī 4. punkta normatīvā satura piemērošanu, kurā ir ietverts tā pirmajā teikumā paredzētais principiālais aizliegums, minētā 4. punkta otrajā teikumā paredzētais izņēmums no šī aizlieguma un pēdējā minētā trešajā teikumā paredzētā prasība šī izņēmuma piemērošanas gadījumā pievienot norādi “vai līdzvērtīgs” (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2025. gada 16. janvāris, DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 51. punkts).
57      No tā izriet, ka, ja tāda atsauce kā Direktīvas 2014/24 42. panta 4. punktā minētā ir pamatota ar līguma priekšmetu, to var iekļaut tehniskajās specifikācijās un šīs tiesību normas pirmajā teikumā paredzētais aizliegums vai tās otrajā un trešajā teikumā paredzētie nosacījumi nav piemērojami (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2025. gada 16. janvāris, DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 52. punkts).
58      Šis gadījums, uz kuru attiecas teikuma daļa “izņemot tad, ja līguma priekšmets to attaisno”, jāinterpretē šauri – ja šādi netiek apdraudēts mērķis atvērt publiskā iepirkuma līgumus konkurencei –, tādējādi, ka tie attiecas tikai uz situācijām, kurās prasība par noteikta veida produkta vai šī produkta izmēriem skaidri izriet no līguma priekšmeta (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2025. gada 16. janvāris, DYKA Plastics, C‑424/23, EU:C:2025:15, 53. punkts).
59      Ņemot vērā visus iepriekš minētos apsvērumus, iesniedzējtiesai ir jāizvērtē, vai slimnīca var likumīgi noteikt prasības attiecībā uz modulāro un mobilo raksturu, svaru, stiprinājumiem pie grīdas, kā arī ķirurģiskā robota, kas ir attiecīgā līguma priekšmets, roku izvietojumu, nepievienojot šīm prasībām norādi “vai līdzvērtīgs”.
60      Šajā gadījumā, lai gan galu galā šai tiesai ir jāpiemēro Direktīvas 2014/24 42. pantā paredzētie noteikumi, kā tos ir interpretējusi Tiesa, pēdējā minētā tomēr var sniegt norādes, lai noteiktu, cik lielā mērā šie noteikumi var būt piemērojami šādām prasībām.
61      Iesniedzējtiesa it īpaši jautā par specifikācijās minētajām prasībām attiecībā uz attiecīgā līguma priekšmeta – ķirurģiskā robota modulāro un mobilo raksturu, svaru, piestiprinājumiem pie grīdas, kā arī tā roku izvietojumu. Šajā ziņā ir jāuzskata, ka šīs prasības attiecas uz produkta “veidu” vai “ražošanas veidu”, kas “var nodrošināt priekšrocības vai izraisīt to izslēgšanu” Direktīvas 2014/24 42. panta 4. punkta pirmā teikuma izpratnē, jo minētās prasības izraisa to uzņēmumu izslēgšanu, kas piegādā monobloka tipa ķirurģiskos robotus vai moduļu tipa ķirurģiskos robotus, kuri pārsniedz šajās specifikācijās noteikto maksimālo svaru un/vai stiprinājumus uz grīdas.
62      Tomēr šai tiesai ir jāpārbauda, vai saskaņā ar Likuma Nr. 98/2016 156. panta 2. punktu, ar kuru ir transponēts Direktīvas 2014/24 42. panta 4. punkta pirmais teikums, iepriekšējā punktā minētās prasības skaidri izriet no attiecīgā līguma priekšmeta. Tādējādi tai ir jāpārbauda, vai šīs prasības ir saistītas ar operāciju bloku izmēriem un izkārtojumu, kurām saskaņā ar minētajām specifikācijām nav “nepieciešami īpaši pielāgojumi”. Ja pēc šīs pārbaudes minētā tiesa secina, ka minētās prasības skaidri izriet no līguma priekšmeta, līgumslēdzēja iestāde var ieviest šādas prasības, tām nepievienojot norādi “vai līdzvērtīgs”.
63      Izņemot gadījumus, kad tādas prasības kā pamatlietā aplūkotās attiecībā uz ķirurģiskā robota modulāro un mobilo raksturu, svaru, stiprinājumiem pie grīdas, kā arī ķirurģiskā robota, kas ir attiecīgā līguma priekšmets, roku izvietojumu nenovēršami izriet no šī līguma priekšmeta, līgumslēdzēja iestāde nevar noteikt šīs prasības, nepievienojot norādi “vai līdzvērtīgs”.
64      Ņemot vērā iepriekš minētos iemeslus, uz otro jautājumu ir jāatbild, ka Direktīvas 2014/24 42. panta 1. un 4. punkts jāinterpretē tādējādi, ka līgumslēdzēja iestāde publiskā iepirkuma līguma par ķirurģiskā robota piegādi tehniskajās specifikācijās nevar paredzēt prasības attiecībā uz šajā līgumā minētā ķirurģiskā robota modulāro un mobilo raksturu, svaru, stiprinājumiem pie grīdas, kā arī tā roku izvietojumu, ja šīm prasībām nav pievienota norāde “vai līdzvērtīgs”, ja vien, ņemot vērā iepirkuma procedūras dokumentus, minētās prasības skaidri izriet no minētā līguma priekšmeta.
Par tiesāšanās izdevumiem
65      Attiecībā uz pamatlietas pusēm šī tiesvedība izriet no tiesvedības, kas notiek iesniedzējtiesā, tāpēc tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto pušu izdevumi, nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (septītā palāta) nospriež:
1)      Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK, 18. panta 1. punkts, to lasot kopsakarā ar Direktīvas 2014/24 42. panta 1. un 2. punktu un 49. pantu,
jāinterpretē tādējādi, ka
18. panta 1. punktā minētais pārredzamības princips un vienlīdzīgas attieksmes princips neliedz, ka publiska piegādes līguma gadījumā līgumslēdzēja iestāde izslēdz pretendenta piedāvājumu, pamatojoties uz tehniskajām specifikācijām, kas paziņojuma par līgumu publicēšanas dienā nav objektīvi pamatotas iepirkuma procedūras dokumentos minētās direktīvas 2. panta 1. punkta 13. apakšpunkta izpratnē.
2)      Direktīvas 2014/24 42. panta 1. un 4. punkts
jāinterpretē tādējādi, ka
līgumslēdzēja iestāde publiskā iepirkuma līguma par ķirurģiskā robota piegādi tehniskajās specifikācijās nevar paredzēt prasības attiecībā uz šajā līgumā minētā ķirurģiskā robota modulāro un mobilo raksturu, svaru, stiprinājumiem pie grīdas, kā arī tā roku izvietojumu, ja šīm prasībām nav pievienota norāde “vai līdzvērtīgs”, ja vien, ņemot vērā iepirkuma procedūras dokumentus, minētās prasības skaidri izriet no minētā līguma priekšmeta.
[Paraksti]
*      Tiesvedības valoda – rumāņu.