Začasna izdaja
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA
ANDREE BIONDIJA,
predstavljeni 7. maja 2026(1)
Zadeva C-238/25
Land Nordrhein-Westfalen, Nemčija
proti
Bizerba,
ob udeležbi:
Vertreterin des Bundesinteresses beim Bundesverwaltungsgericht, Nemčija
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Bundesverwaltungsgericht (zvezno ustavno sodišče, Nemčija))
„ Predlog za sprejetje predhodne odločbe – Približevanje zakonodaj – Direktiva 2014/31/EU – Neavtomatske merne tehtnice – Naprava, ki beleži rezultat tehtanja, ne da bi ga izpisala ali prikazala samostojno – Pojem ‚neavtomatska merna tehtnica‘ – Bistvene zahteve – Prikaz vrednosti mase – Običajni pogoji uporabe – Dodatne zahteve za neposredno prodajo javnosti – Harmonizirani standardi – EN 45501:2015 – Oznaka CE in dodatna meroslovna oznaka – Pogoji dopustnosti “
I.      Uvod
1.        V obravnavani zadevi je Sodišče pozvano, naj pojasni področje uporabe Direktive 2014/31/EU(2), zlasti ali lahko naprava, ki ugotavlja maso telesa, zabeleži rezultat tehtanja in ga pošlje zunanji kazalni napravi, pomeni neavtomatsko merno tehtnico in, če je odgovor pritrdilen, pod katerimi pogoji lahko izpolnjuje bistvene zahteve, določene s to direktivo za take naprave, ter nosi oznako CE in dodatno meroslovno oznako. Zadeva Sodišču tudi nudi priložnost, da pojasni razmerje med določbami direktive o harmonizaciji in tehničnimi standardi, sprejetimi v njenem okviru.
II.    Postopek v glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
2.        Bizerba SE & Co. KG (v nadaljevanju: družba Bizerba) proizvaja model CS 300, napravo za ugotavljanje mase, ki se vgrajuje v blagajniške sisteme drugih proizvajalcev, ki se uporabljajo v maloprodaji, ter omogoča tehtanje med postopkom na blagajni (v nadaljevanju: model CS 300). Rezultati tehtanja se beležijo s programsko opremo za tehtanje, ki podatke prek podatkovnega vmesnika posreduje blagajniškemu računalniku. Vrednosti tehtanja so uporabniku in strankam vidne na prikazovalniku blagajniškega sistema prek programskega modula, ki ga licencira družba Bizerba. Model CS 300 nima lastnega prikazovalnika.
3.         Physikalisch-Technische Bundesanstalt (zvezni fizikalno-tehnični inštitut, Nemčija, v nadaljevanju: fizikalno-tehnični inštitut) je leta 2016 najprej izdal certifikat o odobritvi tipa ES z veljavnostjo do marca 2019 za „neavtomatsko tehtnico, ki izračunava znesek, za neposredno prodajo javnosti“ z oznako tipa „CS 300 ...“. Na podlagi tega je družba Bizerba predložila izjavo EU o skladnosti. Po izteku veljavnosti certifikata o odobritvi tipa je fizikalno-tehnični inštitut izdal potrdilo o EU-pregledu tipa z veljavnostjo do novembra 2028.(3)
4.        Regierungspräsidium Tübingen (predsedstvo upravnega okrožja Tübingen, Nemčija) je kot pristojni organ za ugotavljanje skladnosti potrdil sistem kakovosti, ki ga je družba Bizerba predložila v skladu z Direktivo 2014/31. S priznanjem sistema kakovosti lahko družba Bizerba potem namesti meroslovno oznako v skladu z modulom D(4) iz Priloge II k Direktivi 2014/31. S sklicevanjem na potrdilo o EU-pregledu tipa, ki ga je izdal fizikalno-tehnični inštitut, in sistem kakovosti, ki ga je potrdilo Regierungspräsidium Tübingen (predsedstvo upravnega okrožja Tübingen), je družba Bizerba leta 2020 predložila izjavo EU o skladnosti za model CS 300. Po koncu proizvodnega procesa družba Bizerba na model CS 300 pritrdi etiketo, na kateri so med drugim natisnjeni oznaka CE in dodatna meroslovna oznaka, preden je ta dostavljen proizvajalcem blagajniških sistemov in s tem dan na trg.
5.        Po pregledu, opravljenem februarja 2019 na enem od prodajnih mest, je nadzorni organ Land Nordrhein-Westfalen (zvezna dežela Severno Porenje-Vestfalija, Nemčija; v nadaljevanju: zvezna dežela) menil, da naprava ne sme biti opremljena s to oznako, dokler ni vgrajena v blagajniški sistem, opremljen z lastno kazalno napravo. Z odločbo z dne 31. januarja 2020 je zato družbi Bizerba prepovedal, da bi v tej zvezni deželi tržila naprave, na katerih sta oznaka CE in/ali dodatna meroslovna oznaka nameščeni pred takšno vgradnjo.
6.        Potem ko je Verwaltungsgericht Köln (upravno sodišče v Kölnu, Nemčija) to odločbo razveljavilo in je Oberverwaltungsgericht Nordrhein-Westfalen (višje upravno sodišče dežele Severno Porenje-Vestfalija, Nemčija) ta izid spora potrdilo, je Bundesverwaltungsgericht (zvezno upravno sodišče, Nemčija) prekinilo postopek in Sodišču predložilo to vprašanje za predhodno odločanje:
„Ali je tehtnica neavtomatska merna tehtnica v smislu člena 2, točki 1 in 2, Direktive 2014/31/EU tudi, če se rezultat tehtanja ne izpiše ali vidno prikaže, temveč se le shrani?“
7.        Pisna stališča so predložili družba Bizerba, zvezna dežela, nemška, grška in avstrijska vlada ter Evropska komisija; vse stranke in intervenienti so se udeležili obravnave 12. februarja 2026.
III. Pravni okvir
A.      Direktiva 2014/31
8.        Člen 1 Direktive 2014/31, naslovljen „Področje uporabe“, določa:
„1.      Ta direktiva se uporablja za vse neavtomatske tehtnice.
2.      Za namene te direktive razlikujemo naslednje kategorije uporabe neavtomatskih tehtnic:
[…]
(f)      ugotavljanje cene na podlagi mase za namene neposredne prodaje javnosti in priprave predpakiranih izdelkov“.
9.        Člen 2, točki 1 in 2, Direktive 2014/31/EU določa:
„1.      ‚merna tehtnica‘ pomeni merilo, ki služi ugotavljanju mase nekega telesa s pomočjo delovanja sile težnosti na to telo. Merna tehtnica lahko služi tudi za ugotavljanje drugih, z maso povezanih velikosti, veličin, parametrov ali značilnosti;
2.      ‚neavtomatska merna tehtnica‘ ali ‚tehtnica‘ pomeni tehtnico, ki pri tehtanju zahteva poseg osebe, ki ravna z njo;
[…]
11.      ‚harmonizirani standard‘ pomeni harmonizirani standard, kakor je opredeljen v točki (c) točke 1 člena 2 Uredbe (EU) št. 1025/2012“.(5)
10.      Člen 4 te direktive, naslovljen „Bistvene zahteve“, določa:
„Tehtnice, ki se uporabljajo ali so predvidene za uporabo za namene iz točk (a) do (f) člena 1(2), zadovoljujejo bistvene zahteve iz Priloge I.
Kadar tehtnica vključuje ali je priključena na naprave, ki se ne uporabljajo ali niso predvidene za uporabo za namene iz točk (a) do (f) člena 1(2), take naprave niso predmet teh bistvenih zahtev.“
11.      Člen 6(2) iste direktive, naslovljen „Obveznosti proizvajalcev“, določa:
„2.      Proizvajalci za tehtnice, predvidene za uporabo za namene iz točk (a) do (f) člena 1(2), pripravijo tehnično dokumentacijo iz Priloge II in izvedejo ustrezni postopek ugotavljanja skladnosti iz člena 13 ali pa ga dajo izvesti.
Kadar je bilo s tem postopkom ugotavljanja skladnosti dokazano, da je tehtnica, predvidena za uporabo za namene iz točk (a) do (f) člena 1(2), skladna z veljavnimi zahtevami, proizvajalci pripravijo izjavo EU o skladnosti ter namestijo oznako CE in dodatno meroslovno oznako.“
12.      Člen 17(1) in (2) Direktive 2014/31, naslovljen „Pravila in pogoji za namestitev oznake CE, dodatne meroslovne oznake in drugih oznak“, določa:
„1.      Oznaka CE in dodatna meroslovna oznaka se namestita vidno, čitljivo in neizbrisno na tehtnico ali njeno tablico s podatki.
2.      Oznaka CE in dodatna meroslovna oznaka se namestita, preden je tehtnica dana na trg.“
13.      Priloga I iste direktive, naslovljena „Bistvene zahteve“, določa:
„Uporabljena je terminologija Mednarodne organizacije za zakonsko meroslovje.
Predhodna opomba
Kadar tehtnica vključuje ali je priključena na več kot eno kazalno ali izpisovalno napravo, ki se uporablja za namene iz točk (a) do (f) člena 1(2), tiste naprave, ki ponavljajo rezultate tehtanja in ki ne morejo vplivati na pravilno delovanje tehtnice, niso predmet bistvenih zahtev, če so rezultati tehtanja izpisani ali zabeleženi pravilno in neizbrisno z delom tehtnice, ki izpolnjuje bistvene zahteve in so rezultati dosegljivi obema partnerjema v merjenju. V primeru, da se tehtnice uporabljajo za neposredno prodajo javnosti, pa morajo kazalne in izpisovalne naprave za prodajalca in kupca izpolnjevati bistvene zahteve.
Meroslovne zahteve
[…]
Zasnova in konstrukcija
8.      Splošne zahteve
8.1.      Zasnova in konstrukcija tehtnic sta taki, da bodo tehtnice ob pravilni uporabi in pravilni namestitvi ter v okolju, za katerega so namenjene, ohranile svoje meroslovne lastnosti. Prikazana mora biti vrednost mase.
[…]
9.      Prikaz rezultatov tehtanja in drugih vrednosti mase je točen, nedvoumen in nezavajajoč, naprava za prikazovanje pa pod običajnimi pogoji uporabe omogoča enostavno branje prikaza.
[…]
14.      Tehtnice za neposredno prodajo javnosti z največjo zmogljivostjo do 100 kg: dodatne zahteve
Tehtnice za neposredno prodajo javnosti prikazujejo vse bistvene informacije o tehtanju, v primeru tehtnic, ki kažejo znesek, pa kupcu jasno pokažejo izračunani znesek za proizvod, ki ga kupuje.
[…]
Tehtnice, ki izračunavajo znesek, prikazujejo bistvene prikaze dovolj dolgo, da jih lahko kupec pravilno prebere.
[…]
Tehtnice nimajo nobenih lastnosti, ki bi lahko neposredno ali posredno povzročile prikaze, ki ne bi bili preprosto in nedvoumno razumljivi.
[…]
Tehtnice, podobne tistim, ki se običajno uporabljajo za neposredno prodajo javnosti, ki pa ne izpolnjujejo zahtev tega poglavja, morajo blizu prikazovalnika nositi neizbrisno oznako ‚Ne sme se uporabljati za neposredno prodajo javnosti‘.“
B.      Harmonizirani standard EN 45501:2015
14.      Upoštevni harmonizirani standard(6) je EN 45501:2015 „Meroslovni vidiki neavtomatskih tehtnic“. Ta standard na tehnični ravni razlikuje med različnimi sestavnimi deli tehtnice in med drugim opredeljuje „modul za tehtanje“ kot del tehtnice, ki nima lastne enote za prikaz rezultata.(7)
15.      Sklicevanja na standard EN 45501:2015 so navedena v Sporočilu Komisije v okviru izvajanja Direktive 2009/23/ES(8) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2009 o neavtomatskih tehtnicah(9). Priloga ZZ harmoniziranega standarda EN 45501:2015 določa določbe standarda, ki omogočajo vzpostavitev domneve o skladnosti v smislu člena 12 Direktive 2014/31/EU.(10)
16.      Točka 4.13.6 navedenega harmoniziranega standarda, naslovljena „Visibility“, določa: „[a]ll primary indications (4.13.1 […]) shall be indicated clearly and simultaneously to both the vendor and the customer. If this is not possible with one display device two sets are necessary, one set each for the vendor and the customer.“ Vendar ta točka ni vključena med določbe, navedene v Prilogi ZZ.
C.      Nemško pravo
17.      Nemško pravo je Direktivo 2014/31/EU v bistvu preneslo z Mess- und Eichgesetz (zakon o merilih in kalibraciji; v nadaljevanju MessEG)(11) ter z Mess- und Eichverordnung (uredba o merilih in kalibraciji, v nadaljevanju: MessEV)(12), ki dajanje merilnih instrumentov na trg pogojujeta z izpolnjevanjem bistvenih zahtev, potrjenim s postopkom ugotavljanja skladnosti in predpisanim označevanjem ter nadzornim organom podeljujeta ustrezna pooblastila za ukrepanje.
IV.    Analiza
18.      Morda je smiselno najprej obravnavati sestavljeni pravni okvir, v katerega spada obravnavana zadeva: na eni strani primarni pravni vir, ki je Direktiva 2014/31; na drugi strani pa sklop splošnih določb, ki jih dopolnjujejo in natančneje opredeljujejo sekundarni viri, sestavljeni iz vrste harmoniziranih standardov.
19.      Vse večji pomen zadnjenavedenih instrumentov v okviru sistema upravljanja Evropske unije je zdaj splošno priznan. Sodišče je namreč poudarilo njihov pomen, hkrati pa opozorilo na nekatere pomanjkljivosti, ki še vedno zaznamujejo obstoječo ureditev. V sodbi James Elliott Construction(13) in nedavno tudi v sodbi Public.Resource.Org(14) je Sodišče poudarilo, da so harmonizirani standardi sestavni del pravnega reda Unije in zato zanje veljajo temeljna načela tega reda, kot sta pravna varnost in spoštovanje načela pravne države.
20.      Harmonizirani standardi, ki so v veliki meri oblikovani po mednarodnih standardih, pa niso bili zasnovani tako, da bi v celoti izpolnjevali te cilje. Pripravljajo jih evropske organizacije za standardizacijo(15) na podlagi mandata Komisije v okviru kompleksnih postopkov sprejemanja, v katere je vključenih več deležnikov. Kar zadeva njihovo vsebino, običajno obsegajo tehnične določbe, razčlenjene na več ravni, in ker je njihovo sprejemanje pogosto izjemno dolgotrajno, le stežka sledijo tehnološkemu razvoju.(16)
21.      Nikakor ne gre za abstraktno razpravo, temveč v resnici za zelo konkretno vprašanje, saj je spoštovanje harmoniziranih standardov dejansko obvezno. Usklajenost s temi standardi namreč ustvarja domnevo skladnosti s pravom Unije. Neskladnost ima zato resne posledice za proizvajalce, ki morajo skladnost z bistvenimi zahtevami dokazovati na alternativne načine, ki so pogosto tehnično zapleteni in zahtevni.
22.      Kot jasno kaže obravnavana zadeva, kompleksnost in številnost normativnih sklicevanj pomenita pomemben izziv tako za nacionalne organe kot za zasebne subjekte. V tem okviru potreba po zagotovitvi, prvič, spoštovanja temeljnih načel Unije in, drugič, popolnega varstva pravic posameznikov in podjetij po mojem mnenju narekuje, da odgovori, ki bodo zagotovljeni nacionalnemu sodišču, spadajo v okvir, ki ga je Sodišče opredelilo v zadevah James Elliott Construction in Public.Resource.Org.
23.      Zato menim, da je bolje to analizo razviti ne skozi tradicionalno prizmo hierarhičnega razmerja med viri, temveč ob upoštevanju njihove enotne razlage.
24.      Menim, da je v tem okviru koristno opozoriti še na en dodaten element kompleksnosti. S Skupnim okvirom za trženje proizvodov (v nadaljevanju: skupni okvir), vzpostavljen s Sklepom št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta(17) ter z Uredbo (ES) št. 765/2008(18) o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga, so bila določena skupna načela in referenčne določbe, ki jih je treba uporabljati v celotni sektorski zakonodaji, da se zagotovi dosledna podlaga za revizijo ali prenovo te zakonodaje.
25.      Ta okvir je logiko podrobne tehnične harmonizacije nadomestil z dvostopenjskim modelom: zakonodajalec določi bistvene zahteve v funkcionalnem smislu, ne da bi predpisal konkretne tehnične rešitve; evropske organizacije za standardizacijo pa na podlagi mandata Komisije(19) pripravijo harmonizirane tehnične standarde, ki določajo tehnične rešitve za njihovo izvajanje.
26.      Direktiva 2014/31/EU, ki je nadomestila prejšnjo Direktivo 2009/23/ES, je bila prilagojena temu modelu in je v Prilogi I določila bistvene zahteve, v Prilogi II pa postopke ugotavljanja skladnosti.
27.      Odločitev, da se bistvene zahteve oblikujejo v funkcionalnem smislu, brez navezave na konkretne tehnične rešitve, odraža načelo tehnološke nevtralnosti(20) in pomeni, da je treba te bistvene zahteve razlagati samostojno, ob upoštevanju njihove formulacije in ciljev direktive, ne pa glede na tehnične rešitve, ki jih trenutno predvidevajo harmonizirani standardi(21).
28.      Sistem, vzpostavljen z Direktivo 2014/31, tako razlikuje med bistvenimi zahtevami, ki jih določa zakonodajalec Unije, in tehničnimi rešitvami, ki jih pripravijo evropske organizacije za standardizacijo, katerih upoštevanje lahko utemeljuje domnevo skladnosti z zahtevami, ki jih te rešitve zajemajo.
29.      Kot je navedeno v točki 14 teh sklepnih predlogov, za tehtnice, ki so skladne s harmoniziranimi standardi, katerih sklicevanja so bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije(22), velja domneva skladnosti na podlagi člena 12 te direktive. Vendar pa ti standardi ne morejo spreminjati niti omejevati obsega določb direktive.
30.      Če tehtnica ni v celoti skladna s harmoniziranim standardom, se skladnost lahko ugotovi z enim od postopkov ugotavljanja skladnosti iz člena 13 Direktive 2014/31.
31.      Ob tem ugotavljam, da čeprav predložitveno sodišče formalno sprašuje Sodišče le o pojmu neavtomatske merne tehtnice v smislu člena 2, točki 1 in 2, Direktive 2014/31, je iz predložitvene odločbe razvidno, da se to sodišče sprašuje tudi o skladnosti tehtnice z bistvenimi zahtevami iz Priloge I ter posledično o zakonitosti namestitve oznake CE in dodatne meroslovne oznake pred njeno vgradnjo v blagajniški sistem.
32.      Da bi Sodišče predložitvenemu sodišču lahko dalo koristen odgovor, bi moralo preučiti ne le, ali taka tehtnica spada v opredelitev neavtomatske merne tehtnice, temveč tudi, pod katerimi pogoji lahko izpolnjuje bistvene zahteve iz člena 4 navedene direktive, kot so določene v njeni Prilogi I, ter nosi predpisano oznako, kadar se rezultat tehtanja prikazuje prek priključene zunanje naprave.
A.      Opredelitev kot neavtomatska merna tehtnica
33.      Pred preučitvijo vsebine vprašanja, je treba pojasniti vlogo harmoniziranega standarda EN 45501:2015 v sistematiki Direktive 2014/31.
34.      V sistemu te direktive bistvene zahteve določa zakonodajalec Unije, medtem ko lahko upoštevanje harmoniziranih standardov utemeljuje domnevo skladnosti z zahtevami, ki jih ti standardi zajemajo. Iz tega sledi, da lahko harmonizirani standard ponuja koristne tehnične napotke, vendar ne more spreminjati ali omejevati obsega določb direktive.
35.      Zato dejstvo, da standard EN 45501:2015 model CS 300 s tehničnega vidika opredeljuje kot „modul za tehtanje“, samo po sebi ne zadostuje za izključitev možnosti, da bi ta model lahko spadal v opredelitev neavtomatske merne tehtnice v smislu člena 2, točki 1 in 2, Direktive 2014/31. Na to vprašanje je treba odgovoriti predvsem ob upoštevanju besedila, strukture in ciljev te direktive.(23)
36.      Poleg tega domneva skladnosti, povezana z upoštevanjem harmoniziranega standarda EN 45501:2015, učinkuje le v mejah določb tega standarda, na katere se sklicuje njegova Priloga ZZ. Določbe, ki niso navedene v tej prilogi, kot je točka 4.13.6, se lahko upoštevajo kot tehnični elementi konteksta, vendar same po sebi ne utemeljujejo domneve iz člena 12 Direktive 2014/31.
37.      Opredelitev „merne tehtnice“ iz člena 2, točka 1, Direktive 2014/31 temelji na funkciji „ugotavljanje mase“. Ta izraz je nevtralen glede načina sporočanja rezultata uporabnikom. Masa je „ugotovljena“ v trenutku, ko je izmerjena in zabeležena, ne glede na to, ali je vrednost takoj zaznavna, saj ugotavljanje logično in funkcionalno predhodi „prikazu“ in ga ne predpostavlja.
38.      Podobno opredelitev „neavtomatske merne tehtnice“ iz člena 2, točka 2, navedene direktive(24) ne vsebuje nobenega sklicevanja na prisotnost prikazovalnika. Ker model CS 300 zahteva poseg upravljavca, kar ni sporno, ta tehtnica izpolnjuje to opredelitev.
39.      Poleg tega je Sodišče v sodbi Marhon, čeprav je bila izdana v drugačnem kontekstu, pojasnilo, da je treba področje uporabe Direktive 2014/31/EU razlagati široko in da je v členu 2, točki 1 in 2, te direktive pojem „neavtomatska merna tehtnica“ opredeljen s sklicevanjem med drugim na funkcijo, ki jo te tehtnice zagotavljajo, ne da bi se upoštevali načini ali področja njihove uporabe.(25)
40.      Tudi v obravnavani zadevi je zato treba izhajati predvsem iz normativne opredelitve tehtnice, ne da bi se odločilni pomen pripisal tehničnim elementom, ki v tej opredelitvi niso omenjeni.
41.      Struktura Direktive 2014/31 potrjuje to razlago. Zakonodajalec je izraz „vidno“ uporabil le v primerih, v katerih je nameraval to zahtevo izrecno naložiti, na primer v členu 17(1) glede vidnosti oznake CE in dodatne meroslovne oznake ter v členu 18 glede oznake za omejeno uporabo.(26) Odsotnost tega izraza v točki 8.1 Priloge I k tej direktivi ni naključna, saj je zakonodajalec je uporabil pasivno obliko „prikazana mora biti“, pri čemer ni določil, da mora prikaz izhajati neposredno iz naprave ali da mora biti viden v vsakem trenutku življenjske dobe proizvoda.
42.      Predhodna opomba v Prilogi I izrecno predvideva primer, kadar tehtnica „vključuje ali je priključena na več kot eno kazalno ali izpisovalno napravo“. To, da sta oba primera („vključuje“ in „je priključena na“) obravnavana kot enakovredna, dokazuje, da je zakonodajalec upošteval tudi primere, v katerih kazalna naprava ni vgrajena v tehtnico. Priključitev na zunanjo napravo ne pomeni izjeme, temveč je izrecno predviden način; predhodna opomba iz Priloge I, navedena v točki 13 teh sklepnih predlogov (v nadaljevanju: „predhodna opomba“), ne zahteva, da mora vsaka tehtnica med svojimi sestavnimi deli vključevati vsaj eno prikazovalno napravo, temveč se nanaša na primer, kadar tehtnica „vključuje“ ali „je priključena na“ več kot eno napravo.
43.      Točka 8.3 Priloge I določa, da „[d]igitalne elektronske naprave vedno izvajajo ustrezen nadzor pravilnega delovanja merilnega procesa“, s čimer predpostavlja obstoj priključene prikazovalne naprave, ne da bi določala, ali mora biti ta fizično vgrajena. Podobno točka 5 Priloge I, ki zahteva, da se rezultati tehtanja reproducirajo z „drugimi prikazovalnimi napravami […], ki jih je možno uporabiti“, predpostavlja prikazovalno napravo, ne da bi nalagala, da mora biti vgrajena.
44.      Tudi točka 14 Priloge I k Direktivi 2014/31 ne vodi do drugačnega sklepa. Res je, da predpostavlja, da morajo biti pri neposredni prodaji javnosti bistvene informacije kupcu prikazane jasno in dovolj razumljivo. Vendar pa se ta določba nanaša na način delovanja tehtnice v običajnih pogojih uporabe.
45.      Pri vgradljivem modulu za tehtanje so ti pogoji izpolnjeni, kadar je modul za tehtanje vgrajen v predviden blagajniški sistem in se rezultat prikaže na terminalu, namenjenem prodajalcu in kupcu. Točka 14 zato ne določa, da mora biti kazalna naprava vgrajena v modul, temveč da je del tehtalnega sistema, katerega skladnost je bila ugotovljena.
46.      Drugi stavek predhodne opombe v Prilogi I k Direktivi 2014/31 potrjuje to razlago, saj določa, da morajo za neposredno prodajo javnosti kazalne in izpisovalne naprave za prodajalca in kupca izpolnjevati bistvene zahteve. Ne določa pa, da morajo biti te naprave nujno vgrajene v meroslovni modul.
47.      Tudi sklicevanje v točki 14 navedene priloge na oznako „[n]e sme se uporabljati za neposredno prodajo javnosti“, ki mora biti nameščena „blizu prikazovalnika“, ne pomeni, da mora prikazovalnik sovpadati z modulom za tehtanje, temveč predpostavlja le obstoj prikazovalnika v konkretnem sestavu tehtnice.
48.      Nemška, grška in avstrijska vlada trdijo, da bi priznanje neavtomatske merne tehtnice brez lastnega prikazovalnika ogrozilo varstvo javnosti pred napačnimi rezultati tehtanja in otežilo preverjanje skladnosti. Te ugotovitve si zaslužijo pozornost, vendar menim, da niso odločilne.
49.      Cilj varstva javnosti ne zahteva, da bi bilo varstvo zagotovljeno z vgradnjo prikazovalnika v modul, temveč da je v običajnih pogojih uporabe rezultat tehtanja dostopen in preverljiv na jasen in nezavajajoč način. Zunanja naprava lahko, če je vključena v konfiguracijo, ki je predmet ugotavljanja skladnosti, to zahtevo izpolni enakovredno.
50.      Kar zadeva preverjanje skladnosti, mora proizvajalec v certifikatu o EU-pregledu tipa in v tehnični dokumentaciji natančno opisati dovoljene konfiguracije, pogoje vgradnje in načine preverjanja. Tako izpostavljen pomislek se torej nanaša na kakovost tehnične dokumentacije in postopka ugotavljanja skladnosti, ne pa na načelno dopustnost vgradljivega modula za tehtanje.
51.      Če bi sledili razmišljanju nekaterih zadevnih oseb, ki so Sodišču predložila stališča, bi se z razlago uvedla strukturna zahteva – vgradnja prikazovalnika v sam modul –, ki je direktiva ne določa. To bi bilo po mojem mnenju v nasprotju z načelom tehnološke nevtralnosti, ki izhaja iz skupnega okvira.(27) Zakonodaja ne sme dajati prednosti niti izključevati določenih tehničnih rešitev, temveč mora proizvajalcu prepustiti izbiro sredstev, če so izpolnjene funkcionalne zahteve.
52.      Analogija z arhitekturo računalnika – pri katerem je lahko zaslon vgrajen (kot pri prenosniku) ali zunanji, ne da bi to vplivalo na opredelitev naprave –, na katero se je družba Bizerba sklicevala na obravnavi, ponazarja splošno načelo, in sicer, da funkcija ni odvisna od fizične umestitve sestavnega dela, ki jo omogoča, temveč od zmožnosti celote, da doseže pričakovani rezultat. Pri tehtnici je pričakovani rezultat ugotavljanje in prikaz mase, pri čemer to, ali se prikaz izvaja na vgrajenem zaslonu ali na priključenem terminalu, ne spreminja funkcionalnosti tehtnice.
53.      Poleg tega je treba z vidika praktičnih posledic upoštevati, da se naprave, podobne modelu CS 300, že več kot dvajset let tržijo in uporabljajo – vgrajene v blagajniške sisteme – na maloprodajnih mestih, kar je družba Bizerba na obravnavi potrdila, ne da bi ji kdo oporekal.
54.       Odgovor na vprašanje, ki ga je Sodišče postavilo na obravnavi, in sicer, ali zadevne tehtnice ni mogoče preprosto certificirati kot „modul za tehtanje“ namesto kot „tehtnico“, kaže na praktični pomen razlike v opredelitvi. Kot je pojasnila družba Bizerba, bi opredelitev kot zgolj modul proizvajalcem blagajniških sistemov preprečevala vgradnjo naprave, ne da bi sami prevzeli vlogo proizvajalcev končne tehtnice, s čimer bi nastale obveznosti glede ugotavljanja skladnosti. To bi pomenilo znatno oviro za promet modularnih rešitev na enotnem trgu, kar bi bilo v nasprotju s cilji olajševanja trgovine in tehnološke nevtralnosti, ki se uresničujejo s skupnim okvirom(28), ter nazadnje tudi s samim namenom Direktive 2014/31, da se zagotovi, da take tehtnice izpolnjujejo bistvene zahteve.
55.      Zato menim, da je treba člen 2, točki 1 in 2, Direktive 2014/31 razlagati tako, da lahko tehtnica, ki služi ugotavljanju mase nekega telesa, beleži rezultat tehtanja, ga pošlje zunanji priključeni kazalni napravi in pri tehtanju zahteva poseg upravljavca, pomeni neavtomatsko merno tehtnico tudi, če rezultatov tehtanja ne izpisuje ali prikazuje samostojno.
B.      Skladnost z bistvenimi zahtevami
56.      Točka 8.1 Priloge I k Direktivi 2014/31 zahteva, da je vrednost mase prikazana, ne predpisuje pa posebne tehnične rešitve za tak prikaz.
57.      Tudi točka 9 te priloge zahteva, da je prikaz lahko berljiv v običajnih pogojih uporabe. Če je naprava že od začetka zasnovana za delovanje kot del vgradljivega modula za tehtanje, so ti pogoji izpolnjeni na prodajnem mestu, ko je modul vgrajen v predvideni blagajniški sistem.
58.      Za tehtnice, namenjene neposredni prodaji javnosti, velja enako, skladno s točko 14 Priloge I: kadar je rezultat tehtanja prikazan na zunanjem terminalu, je treba izpolnjevanje bistvenih zahtev preveriti ne le na modulu za tehtanje, ampak tudi na sistemu, ki ga sestavljata ta modul in prikazovalna naprava. Iz tega izhaja, da lahko naprava brez lastnega prikazovalnika, ki je zasnovana za delovanje v okviru vgradljivega modula za tehtanje, pri katerem se vrednost mase prikazuje prek priključene zunanje naprave, izpolnjuje bistvene zahteve iz točk 8.1, 9 in, po potrebi, 14 Priloge I, če je ta zunanja naprava del konfiguracije tehtnice, katere skladnost je bila ocenjena.
C.      Oznaka CE in meroslovna oznaka: pogoji in trenutek namestitve
59.      Ugotoviti je treba še, ali se oznaka CE in dodatna meroslovna oznaka lahko namestita pred dejansko vgradnjo modula v blagajniški sistem. V zvezi s tem je treba izhajati ne le iz dejanskega zaporedja postopkov, temveč iz predmeta ugotavljanja skladnosti.
60.      Če to ugotavljanje zajema ne le modul kot tak, temveč celoten sklop tehtnice, kot je opredeljena v certifikatu o EU-pregledu tipa in v tehnični dokumentaciji, vključno z dovoljenimi konfiguracijami priključitve na prikazovalno napravo, načeloma nič ne nasprotuje možnosti, da se oznaka namesti na modul pred njegovo končno vgradnjo.
61.      Nasprotno pa taka označitev ne bi bila skladna z direktivo, če bi zatrjevala skladnost modula neodvisno od kakršne koli poznejše konfiguracije ali glede na konfiguracije, ki niso bile zajete v postopku ugotavljanja skladnosti.
62.      Nemška vlada je na obravnavi pojasnila, da načeloma ne izpodbija dopustnosti modularnih tehtnic, opremljenih z zunanjo prikazovalno napravo, tudi če je ta nameščena v ločenem ohišju. Njena ugotovitev se nanaša zlasti na trenutek namestitve oznake: po mnenju Zvezne republike Nemčije ta ne sme biti nameščena pred sestavo sistema „modul za tehtanje + kazalna naprava“, saj je šele takrat mogoče preveriti skladnost celotne tehtnice, vključno z natančnostjo prenosa signala v prikazovalnik.
63.      Pomisleki, ki jih je izrazila nemška vlada, niso brez tehnične podlage. Kot je bilo poudarjeno na obravnavi, lahko tudi v primeru, ko modul za tehtanje deluje pravilno, napaka pri prenosu signala – na primer zaradi napake na ožičenju – povzroči napačen prikaz rezultata na plačilnem terminalu na prodajnem mestu (POS). Prav to tveganje utemeljuje zahtevo, da mora ugotavljanje skladnosti zajemati sklop „modul + tip blagajniškega sistema/kazalne naprave“ v konfiguracijah, predvidenih v certifikatu o EU-pregledu tipa. Ne zadostuje, da se preveri delovanje modula kot takega, temveč je treba ugotoviti, ali se rezultat pravilno prenaša in prikazuje v predvideni konfiguraciji.
64.      Zato bo moralo predložitveno sodišče v konkretnem primeru preveriti, ali je oznaka, nameščena na napravi, dejansko ustrezala ugotavljanju skladnosti v zvezi z zadevno integrirano konfiguracijo.
65.      Če ne bi bilo tako, ne bi šlo za abstraktno zavrnitev dopustnosti vgradljivega modula za tehtanje, temveč za ugotovitev neskladnosti oznake v obravnavani zadevi.
66.      Skratka, Direktiva 2014/31/EU ne nalaga določene tehnične arhitekture tehtnice, temveč zahteva, da so bistvene zahteve izpolnjene na preverljiv način v okviru tehtalnega sistema, namenjenega uporabi.
67.      Odločilni element torej ni odsotnost vgrajenega prikazovalnika v modulu, temveč dejstvo, da je funkcija prikaza v običajnih pogojih uporabe zagotovljena z zunanjo napravo, ki je del konfiguracije, ki je bila predmet ugotavljanja skladnosti.
68.      Pod enakimi pogoji je mogoče oznako CE in dodatno meroslovno oznako namestiti pred dejansko vgradnjo modula, ob tem pa te oznake ne smejo potrjevati skladnosti konfiguracij, drugačnih od tistih, ki so bile dejansko upoštevane v postopku ugotavljanja skladnosti.
V.      Predlog
69.      Glede na zgornjo analizo predlagam, da Sodišče na vprašanje, ki ga je postavilo Bundesverwaltungsgericht (zvezno upravno sodišče, Nemčija), odgovori:
1.       Člen 2, točki 1 in 2, Direktive 2014/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti neavtomatskih tehtnic na trgu je treba razlagati tako, da lahko tehtnica, ki ugotavlja maso nekega telesa z delovanjem težnosti, beleži rezultat tehtanja, ga pošlje zunanji priključeni kazalni napravi in pri tehtanju zahteva poseg upravljavca, pomeni „neavtomatsko merno tehtnico“ tudi, če rezultatov tehtanja ne izpisuje ali prikazuje samostojno.
2.       Člen 4 Direktive 2014/31/EU v povezavi s predhodno opombo Priloge I k tej direktivi ter s točkami 8.1, 9 in 14 te priloge, pa tudi s členoma 6(2) in 17 navedene direktive, je treba razlagati tako, da:
lahko taka naprava izpolnjuje bistvene zahteve direktive, če je funkcija prikaza v običajnih pogojih uporabe zagotovljena z zunanjo kazalno napravo, ki je del tehtalnega sistema, ki je predmet ugotavljanja skladnosti;
za tehtnice, namenjene neposredni prodaji javnosti, zunanja kazalna naprava ni izvzeta iz bistvenih zahtev, temveč mora biti sestavni del teh tehtnic za namene preverjanja skladnosti;
se lahko oznaka CE in dodatna meroslovna oznaka namestita na modul pred njegovo dejansko vgradnjo le, če je ugotavljanje skladnosti že zajemalo zadevni tehtalni sistem v konfiguracijah, predvidenih v certifikatu o EU-pregledu tipa in v tehnični dokumentaciji, pri čemer mora predložitveno sodišče preveriti, ali je to v obravnavani zadevi izpolnjeno.
1Jezik izvirnika: italijanščina.
2      Direktiva 2014/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti neavtomatskih tehtnic na trgu (UL 2014 L 96, str. 107).
3      Certifikat o EU-pregledu tipa potrjuje, da reprezentativni primerek proizvoda izpolnjuje upoštevne bistvene zahteve, kar potrdi pristojni organ, ter predstavlja podlago za naknadno izjavo o skladnosti. Glej Prilogo II k Direktivi 2014/31/EU, modul B.
4      Modul D je postopek ugotavljanja skladnosti, ki temelji na zagotavljanju kakovosti proizvodnega procesa.
5      Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL 2012, L 316, str. 12).
6      Glej točko 9 teh sklepnih predlogov.
7      Glej točko T.2.2.7 harmoniziranega standarda EN 45501:2015, naslovljeno „Weighing module“, ki ima naslednje besedilo: „Part of the weighing instrument that comprises all mechanical and electronic devices (i.e. load receptor, load-transmitting device, load cell, and analog data processing device or digital data processing device) but not having the means to display the weighing result. It may optionally have devices for further processing (digital) data and operating the instrument.“
8      Zaradi celovitosti navajam, da je bila Direktiva 2009/23/ES (UL 2009 L 122, str. 6) razveljavljena z Direktivo 2014/31.
9      UL 2015, C 300, str. 3. Med drugim, kot je navedeno v zgoraj omenjenem sporočilu, „[s]tandarde sprejemajo evropske organizacije za standardizacijo v angleškem jeziku (CEN in CENELEC objavljata tudi v francoskem in nemškem jeziku). […]“
10      Člen 12 Direktive 2014/31, naslovljen „Domneva o skladnosti tehtnic“ določa: „[z]a tehtnice, ki so v skladu s harmoniziranimi standardi ali njihovim delom, katerih sklicevanja so bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije, se domneva, da so skladne z bistvenimi zahtevami iz Priloge I, zajetimi v teh standardih ali njihovih delih“.
11      Zakon o dajanju merilnih instrumentov na trg, njihovem zagotavljanju na trgu, uporabi in kalibraciji ter predpakiranju z dne 25. julija 2013 (BGBl. 2013 I, str. 2722).
12      Uredba o dajanju merilnih instrumentov na trg, njihovem zagotavljanju na trgu ter ter njihovi uporabi in kalibraciji z dne 11. decembra 2014 (BGBl. I str. 2010, 2011).
13      Sodba z dne 27. oktobra 2016, James Elliott Construction (C-613/14, EU:C:2016:821, točke od 38 do 40).
14      Sodba z dne 5. marca 2024, Public.Resource.Org in drugi (C-588/21 P, EU:C:2024:201, točka 70).
15      Evropske organizacije za standardizacijo so uradno priznane z Uredbo št. 1025/2012. To so Evropski odbor za standardizacijo „CEN“, Evropski odbor za elektrotehnično standardizacijo „CENELEC“ in Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde „ETSI“.
16      Gre za splošno znane pomisleke. Institucije Evropske unije se namreč v celoti zavedajo potrebe po ponovnem premisleku o temeljih tega modela upravljanja. Glej https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/14511-Standardisation-Regulation-revision_en.
17      Sklep št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov in razveljavitvi Sklepa Sveta 93/465/EGS (UL 2008, L 218, str. 82).
18      Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL 2008, L 218, str. 30).
19      To se zgodi s formalnim aktom, s katerim Komisija pooblasti organizacijo za standardizacijo, da pripravi tehnični standard, ki zajema bistvene zahteve določene direktive.
20      Glej sodbo z dne 20. junija 2024, GEMA (C-135/23, EU:C:2024:526), v kateri je Sodišče razsodilo, da morajo biti v skladu z načelom tehnološke nevtralnosti „pravice in obveznosti oseb v zakonu določene na splošno, da se ne daje prednost uporabi ene tehnologije na škodo druge“ (točka 37).
21      Glej v tem smislu sodbo Sporočilo Komisije „Modri vodnik‟ za izvajanje predpisov EU o proizvodih 2022 (UL 2022, C 247, str. 1, točka 1.1).
22      Kot harmonizirani standard EN 45501:2015, glej op. 9 zgoraj.
23      V skladu z ustaljeno sodno prakso je treba pri razlagi določbe prava Unije upoštevati ne le njeno besedilo, temveč tudi njen kontekst in cilje, ki jih uresničuje ureditev, katere del je. Glej sodbo z dne 4. julija 2024, Marhon (C-283/23, EU:C:2024:569, točka 264).
24      Za opredelitev pojma „neavtomatska merna tehtnica“ glej točko 9 tega mnenja.
25Glej sodbo z dne 4. julija 2024, Marhon (C-283/23, EU:C:2024:569, točki 27 in 30).
26      Oznaka za omejeno uporabo je določena v točki 3 Priloge III k Direktivi 2014/31/EU.
27      Glej točko 27 teh sklepnih predlogov.
28      Glej točko 24 teh sklepnih predlogov.