62023CC0554
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNE PRAVOBRANILKE
LAILE MEDINA,
predstavljeni 28. novembra 2024 (
1
)
Združeni zadevi C-554/23 P in C-568/23 P
Fertilizers Europe
proti
AO Nevinnomysskiy Azot,
AO Novomoskovskaya Aktsionernaya Kompania NAK „Azot“ (C-554/23 P)
ter
Evropska komisija
proti
AO Nevinnomysskiy Azot,
AO Novomoskovskaya Aktsionernaya Kompania NAK „Azot“ (C-568/23 P)
„Pritožba – Damping – Uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije – Dokončne protidampinške dajatve – Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa – Člen 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 – Člen 5(3) in (9) Uredbe 2016/1036 – Zakonski rok – Zadostnost dokazov“
I. Uvod
1.
Ti sklepni predlogi se nanašajo na pritožbi, ki sta ju vložili Evropska Komisija in združenje Fertilizers Europe in s katerimi predlagata razveljavitev sodbe z dne 5. julija 2023, Nevinnomysskiy Azot in NAKAzot/Komisija (T-126/21, EU:T:2023:376) (
2
).
2.
V navedeni sodbi je Splošno sodišče razglasilo za nično Izvedbeno uredbo (EU) 2020/2100, (
3
) s katero je bila uvedena dokončna protidampinška dajatev na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036. (
4
) Splošno sodišče je v bistvu ugotovilo, da morajo proizvajalci v Uniji, ki so vložili zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa, v skladu z drugim in četrtim pododstavkom navedenega člena predložiti zadostne dokaze o verjetnosti škodljivega dampinga vsaj tri mesece pred iztekom obdobja veljavnosti zadevnega protidampinškega ukrepa. To pomeni, da ko ti proizvajalci vložijo zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa, Komisija v zadevnem trimesečnem obdobju ne more več odpraviti nezadostnosti predloženih dokazov.
3.
Komisija in združenje Fertilizers Europe menita, da razlaga člena 11(2) Uredbe 2016/1036, kot jo je sprejelo Splošno sodišče, močno omejuje zbiranje potrebnih dokazov za ugotavljanje, ali je upravičena uvedba preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, na podlagi katere se lahko nato podaljšajo protidampinški ukrepi. Trdita, da je Splošno sodišče uporabilo napačno razlago navedene določbe oziroma da je v vsakem primeru v postopku na prvi stopnji napačno uporabilo lasten pravni standard za dejansko stanje.
4.
Obravnavana zadeva Sodišču omogoča izdajo sodbe glede razlage določbe, ki je precejšnjega pomena za ohranjanje zaščitnih ukrepov v korist proizvajalcem v Uniji zoper dampinške prakse, ki izhajajo iz tretjih držav. Sodišče bo moralo ugotoviti, ali razlaga drugega in četrtega pododstavka člena 11(2) Uredbe 2016/1036 podpira ugotovitev Splošnega sodišča glede rokov, ki se po mnenju Splošnega sodišča uporabljajo za predložitev dokazov s strani proizvajalcev v Uniji v okviru postopka pregleda zaradi izteka ukrepov. Sodišče bo pri tem med drugim moralo ugotoviti, ali so nekatere določbe Uredbe 2016/1036, ki se uporabljajo za preiskave Komisije na podlagi prvotnih pritožb, upoštevne tudi v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa.
II. Pravni okvir
A.
Uredba 2016/1036
5.
Uredba 2016/1036 vsebuje pravila o trgovinski zaščiti proti dampinškemu uvozu iz tretjih držav na trgu Evropske unije.
6.
Člen 5 Uredbe 2016/1036 določa:
„[…]
3.   Komisija, kolikor je to le mogoče, razišče točnost in primernost v pritožbi dostavljenih dokazov, da ugotovi, ali obstaja dovolj dokazov [zadosten dokaz], da lahko [u]praviči začetek preiskave.
[…]
9.   Kadar je očitno, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek postopka, ga Komisija začne v 45 dneh od datuma vložitve pritožbe in objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije. Kadar so predloženi dokazi nezadostni, je pritožnik o tem obveščen v 45 dneh od datuma vložitve pritožbe pri Komisiji. Komisija informacije o analizi pritožbe državam članicam običajno posreduje v 21 dneh od datuma vložitve pritožbe pri Komisiji.“
7.
Člen 11 Uredbe 2016/1036 določa:
„1.   Protidampinški ukrep ostane v veljavi samo tako dolgo in samo v takem obsegu, kot je treba, da se prepreči damping, ki povzroča škodo.
2.   Dokončni protidampinški ukrep preneha veljati pet let po njegovi uvedbi ali pet let od datuma zaključka zadnjega pregleda, ki je obravnaval tako damping kot tudi škodo, razen če je v tem pregledu določeno, da bo po izteku ukrepov verjetno prišlo do nadaljevanja ali do ponovnega pojava dampinga in škode. Tak pregled zaradi izteka ukrepa se začne na pobudo Komisije ali pa na zahtevo, ki jo vložijo proizvajalci v Uniji ali pa se vloži v njihovem imenu, in ukrep ostane v veljavi, dokler ni znan rezultat tega pregleda.
Pregled ob izteku ukrepa se začne, kadar zahtevek zanj vsebuje dovolj dokazov [zadostne dokaze], da bi konec ukrepov verjetno imel za posledico nadaljevanje ali ponovno pojavljanje dampinga ali škode. Na tako verjetnost lahko na primer kažejo dokazi o nadaljevanju dampinga in škode ali dokazi, da je odstranitev škode deloma ali v celoti posledica obstoja ukrepov ali dokazi, da so okoliščine, v katerih se nahajajo izvozniki, ali pa okoliščine na trgu take, da kažejo na verjetnost nadaljevanja škodljivega dampinga, ali dokazi o nadaljnjem izkrivljanju na trgu surovin.
Pri izvajanju preiskav, po tem odstavku, se izvoznikom, uvoznikom, predstavnikom države izvoznice in proizvajalcem v Uniji da možnost, da podrobneje razložijo, spodbijajo ali komentirajo zadeve, opisane v zahtevku po pregledu, in sklepi se sprejmejo ob primernem upoštevanju vseh relevantnih in ustrezno dokumentiranih dokazov, predloženih v zvezi z vprašanjem, ali je verjetno oziroma ni verjetno, da bi konec ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovno pojavljanje dampinga in škode.
Obvestilo o bližajočem se koncu ukrepov se objavi v Uradnem listu Evropske unije ob primernem času v zadnjem letu obdobja uporabe ukrepov, kot je opredeljeno v tem odstavku. Po tem imajo proizvajalci v Uniji najpozneje tri mesece pred koncem petletnega obdobja pravico vložiti zahtevek za pregled v skladu z drugim pododstavkom. Prav tako se objavi obvestilo, ki naznani dejansko prenehanje ukrepov na podlagi tega odstavka.
5.   Ustrezne določbe te uredbe v zvezi s postopki in vodenjem preiskav razen tistih, ki se nanašajo na roke, se uporabljajo za vsak pregled, ki se opravlja na podlagi odstavkov 2, 3 in 4.“
B.
Izpodbijana uredba
8.
V uvodnih izjavah 20, 23 in 29 izpodbijane uredbe je navedeno:
„(20)
Komisija je začela pregled zaradi izteka ukrepa na podlagi zahtevka za pregled, kot je bil prvotno predložen 21. junija 2019 in dopolnjen z dodatnimi informacijami (v nadaljnjem besedilu skupaj: zahtevek za zbirni pregled). Zahtevek za zbirni pregled, ki je podlaga za začetek tega pregleda zaradi izteka ukrepa, je bil vključen v javno dokumentacijo in dan na voljo zainteresiranim stranem za posvetovanje. Kot je navedeno v točki 4.1 obvestila, je vložnik v zahtevku za pregled predložil dokaze o normalni vrednosti, ki temelji na dejanskih domačih cenah, in enako konstruirani normalni vrednosti, če se domače cene ne bi štele za zanesljive in izražale običajnega poteka trgovanja. Ali je bil prvotni zahtevek dopolnjen z ocenjenimi normalnimi vrednostmi na podlagi razpoložljivih informacij o dejanskih domačih cenah v zadevni državi, ni pomembno, kolikor je Komisija začela pregled zaradi izteka ukrepa na podlagi zahtevka za zbirni pregled.
[…]
(23)
[…] Komisija opozarja na svoje stališče, navedeno v uvodni izjavi 20, da se je ta pregled zaradi izteka ukrepa začel na podlagi zahtevka za zbirni pregled. Komisija meni, da je zahtevek v različici, vloženi pred iztekom trimesečnega roka, vseboval zadostne dokaze, ki so ob upoštevanju pojasnil, ki so jih vložniki predložili v skladu s postopkom dopolnitve prvotnega zahtevka, upravičili začetek pregleda zaradi izteka ukrepa.
[…]
(29)
[…] kot je navedeno v uvodni izjavi 20, začetek tega pregleda zaradi izteka ukrepa ne temelji zgolj na informacijah, predloženih v prvotnem zahtevku za pregled z dne 21. junija 2019, temveč tudi na nadaljnjih dokazih, ki jih je vložnik dopolnil pred začetkom in so bili vključeni v zahtevek za zbirni pregled (ki vsebuje dokaze o normalni vrednosti na podlagi dejanskih domačih cen in konstruirani normalni vrednosti, če se domače cene ne bi štele za zanesljive).“
9.
Člen 1 izpodbijane uredbe določa:
„1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz trdnih gnojil z vsebnostjo amonijevega nitrata, ki presega 80 mas.%, […] s poreklom iz Rusije.
[…]“
III. Dejansko stanje in postopek
A.
Ozadje spora
10.
V točkah od 1 do 13 izpodbijane sodbe je opisano ozadje spora na prvi stopnji. Za namene teh sklepnih predlogov je navedeno ozadje mogoče povzeti tako.
11.
Družbi AO Nevinnomysskiy Azot in AO Novomoskovskaya Aktsionernaya Kompania NAK „Azot“ (
5
) sta proizvajalki in izvoznici amonijevega nitrata s sedežem v Rusiji. Zanju veljajo protidampinške dajatve, ki izhajajo iz Uredbe Sveta (ES) št. 2022/95 z dne 16. avgusta 1995 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije (UL 1995, L 198, str. 1), kakor je bila pozneje ohranjena v letih 2002, 2008 in 2014 na podlagi več pregledov zaradi izteka ukrepa.
12.
Komisija je 21. junija 2019 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v zvezi z navedenimi dajatvami, ki ga je na podlagi člena 11(2) Uredbe 2016/1036 (
6
) vložilo združenje Fertilizers Europe, evropsko združenje proizvajalcev gnojil. Komisija je navedeni zahtevek prejela po objavi obvestila v Uradnem listu o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov (UL 2019, C 53, str. 3), ki je vključevalo dajatev iz točke 11 zgoraj.
13.
V prvotnem zahtevku je bilo navedeno, da na podlagi primerjave med izvoznimi cenami in konstruirano normalno vrednostjo obstajajo dokazi, da bi se damping ponovil, če bi se ukrepi iztekli. Združenje Fertilizers Europe se je v zvezi s tem sklicevalo na obstoj posebnih tržnih razmer v Rusiji zaradi usklajenega sporazuma o omejevanju cen in strategije ruske vlade, da določi umetno nizke cene zemeljskega plina, ki je glavna surovina amonijevega nitrata.
14.
Na zahtevo Komisije je združenje Fertilizers Europe 20. avgusta 2019 predložilo dodatne informacije, ki so bile vključene v zbirno različico zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa. (
7
) Dodatne informacije, priložene zahtevku za zbirni pregled, so temeljile na normalni vrednosti glede na dejanske cene na ruskem domačem trgu.
15.
Komisija je 23. septembra 2019 objavila obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije (UL 2019, C 318, str. 6), (
8
) saj je menila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov in za izvedbo preiskave.
16.
Komisija je na podlagi preiskave ugotovila, da v primeru izteka veljavnih protidampinških ukrepov za amonijev nitrat s poreklom iz Rusije obstaja verjetnost ponovitve dampinga in škode. S sprejetjem izpodbijane uredbe se je torej odločila navedene ukrepe podaljšati za obdobje petih let.
B.
Ničnostna tožba, vložena pri Splošnem sodišču, in izpodbijana sodba
17.
Tožeči stranki v postopku na prvi stopnji sta pri sodnem tajništvu Splošnega sodišča vložili ničnostno tožbo zoper izpodbijano uredbo na podlagi člena 263 PDEU. V utemeljitev tožbe sta navedli samo en tožbeni razlog, in sicer kršitev člena 11(2) in (5) ter člena 5(3) Uredbe 2016/1036, saj naj bi Komisija začela pregled zaradi izteka ukrepa kljub pomanjkanju zadostnih dokazov.
18.
Tožeči stranki sta zlasti trdili, prvič, da bi morala Komisija pri presoji, ali so predloženi dokazi zadostovali za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, upoštevati le prvotni zahtevek, ne pa tudi dodatnih informacij, s katerimi se je vsebina navedenega zahtevka spremenila. Drugič, trdili sta, da prvotni zahtevek ni vseboval zadostnih dokazov o verjetnosti nadaljnjega dampinga v primeru izteka ukrepov. Tretjič, trdili sta, da je Komisija v vsakem primeru napačno ugotovila, da zahtevek za zbirni pregled vsebuje zadostne dokaze za tako verjetnost.
19.
V izpodbijani sodbi je Splošno sodišče ugotovilo, da iz jezikovne razlage člena 11(2) Uredbe 2016/1036 (
9
) ter iz cilja navedene določbe (
10
) izhaja, da mora presoja vprašanja, ali zahtevek proizvajalcev v Uniji vsebuje zadostne dokazov za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, temeljiti le na informacijah, ki so predložene najpozneje tri mesece pred iztekom obdobja veljavnosti zadevnega protidampinškega ukrepa. (
11
) Po mnenju Splošnega sodišča lahko Komisija v navedenem obdobju prejme ali zahteva dodatna pojasnila od proizvajalcev v Uniji, na podlagi katerih se pripravi zbirna različica zahtevka. Vendar pa se lahko s temi informacijami le dopolnijo ali podkrepijo zadostni dokazi, predloženi v zakonskem roku. Ne smejo pa pomeniti novih trditev ali dokazov niti z njimi ni mogoče odpraviti nezadostnosti dokazov iz navedenega zahtevka. (
12
) Splošno sodišče je nadalje ugotovilo, da člen 11(5) Uredbe 2016/1036 v povezavi s členom 5(3) in (9) navedene uredbe ne more omajati te ugotovitve. (
13
)
20.
Na podlagi navedenega je Splošno sodišče na eni strani ugotovilo, da je Komisija v izpodbijani uredbi napačno ugotovila, da ni pomembno, ali je bil prvotni zahtevek dopolnjen z dodatnimi dokazi, in da je začetek pregleda zaradi izteka ukrepov mogoče upravičiti na podlagi zahtevka za zbirni pregled. (
14
) Na drugi strani pa je ugotovilo, da dodatnih informacij, ki so jih proizvajalci v Uniji predložili v trimesečnem roku, ni mogoče opredeliti kot informacije, katerih namen je dopolniti dokaze, predložene v prvotnem zahtevku. (
15
)
21.
Splošno sodišče je zato ugotovilo, da je treba ugoditi zahtevku tožečih strank v postopku na prvi stopnji, ki sta trdili, da gre za kršitev člena 11(2) Uredbe 2016/1036, in izpodbijano uredbo razglasiti za nično, ne da bi bilo treba preučiti preostale očitke, ki sta jih navedli. (
16
)
IV. Postopek pred Sodiščem in predlogi
22.
Združenje Fertilizers Europe in Komisija v svojih pritožbah, vloženih pri Sodišču 4. in 14. septembra 2023, v zadevah C-554/23 P in C-568/23 P Sodišču predlagata, naj:
–
izpodbijano sodbo razveljavi;
–
zavrne tožbo, vloženo na prvi stopnji;
–
tožečima strankama v prvostopenjskem postopku naloži plačilo stroškov.
23.
S sklepom predsednika Sodišča z dne 9. oktobra 2023 sta bili zadevi C-554/23 P in C-568/23 P združeni za pisni in ustni postopek ter izdajo sodbe.
24.
Tožeči stranki v postopku na prvi stopnji Sodišču predlagata, naj:
–
pritožbi zavrne in potrdi izpodbijano sodbo;
–
podredno, naj zadevo vrne v razsojanje Splošnemu sodišču;
–
pritožnikoma naloži plačilo stroškov.
25.
Obravnave v tej zadevi ni bilo.
V. Presoja
26.
Združenje Fertilizers Europe v svoji pritožbi v zadevi C-554/23 P navaja štiri pritožbene razloge. Trdi zlasti:
–
da je Splošno sodišče napačno uporabilo pravo, ko je ugotovilo, da morajo biti zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, navedeni v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa, ki je vložen pred trimesečnim obdobjem, in da ni dovolj, da so v posesti Komisije ob začetku pregleda zaradi izteka ukrepa;
–
da je Splošno sodišče napačno uporabilo pravo, ko je ugotovilo, da člen 11(5) Uredbe 2016/1036 v povezavi s členom 5(3) in (9) navedene uredbe ne dovoljuje predložitve novih informacij v zvezi z zahtevkom za pregled zaradi izteka ukrepa po začetku trimesečnega obdobja;
–
da je Splošno sodišče napačno uporabilo pravo, ko je ugotovilo, da to, da je združenje Fertilizers Europe Komisiji zagotovilo dodatne izračune cenovnega dampinga po začetku trimesečnega obdobja, pomeni nov dokaz, in da se Komisija pri odločitvi o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa ne bi smela opreti na to informacijo;
–
da je Splošno sodišče storilo očitno napako pri presoji ter izkrivilo dejstva in dokaze s tem, ko je ugotovilo, da iz izpodbijane uredbe ni jasno razvidno, da je Komisija menila, da je prvotni zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa vseboval zadostne dokaze o tem, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga.
27.
Komisija v svoji pritožbi v zadevi C-568/23 P navaja dva pritožbena razloga, ki se nanašata na, prvič, napačno uporabo prava v zvezi z razlago člena 11(2) Uredbe 2016/1036, in, drugič, na napačno uporabo prava pri uporabi člena 11(2) Uredbe 2016/1036 v zvezi z izpodbijano uredbo.
28.
Ker je glede na specifične trditve združenja Fertilizers Europe njegove štiri pritožbene razloge v bistvu mogoče upoštevati v okviru obeh pritožbenih razlogov Komisije, bom to zadevo obravnavala na podlagi strukture pritožbe, ki jo je pri Sodišču vložila ta institucija. Nadalje, pomembno je poudariti, da če bi se na podlagi analize prvega pritožbenega razloga Komisije izkazalo, da je utemeljen, drugega pritožbenega razloga ne bi bilo treba obravnavati, saj je predložen zgolj podredno.
A.
Prvi pritožbeni razlog, ki se nanaša na napačno uporabo prava v zvezi z razlago člena 11(2) Uredbe 2016/1036
1. Trditve strank
29.
Komisija in združenje Fertilizers Europe trdita, da je Splošno sodišče napačno ugotovilo, da je na podlagi Uredbe 2016/1036 presoja, ki se opravi za namene začetka pregleda zaradi izteka ukrepa, omejena na informacije in dokaze, ki jih proizvajalci v Uniji predložijo pred trimesečnim obdobjem, ki je določeno v četrtem pododstavku člena 11(2) Uredbe 2016/1036. Po njunem mnenju mora biti pogoj glede zadostnosti dokazov, kot izhaja iz drugega pododstavka navedene določbe, izpolnjen le v trenutku sprejetja odločitve o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa. V navedenem trimesečnem obdobju lahko torej Komisija zahteva kakršne koli dodatne informacije, za katere meni, da so upoštevne pri presoji, ali naj se opravi pregled zaradi izteka ukrepa.
30.
Natančneje, Komisija in združenje Fertilizers Europe trdita, da je v nasprotju z ugotovitvami Splošnega sodišča v izpodbijani sodbi jezikovna razlaga člena 11(2) Uredbe 2016/1036 nevtralna glede vprašanja, ali mora Komisija omejiti svojo presojo glede zadostnosti dokazov na zahtevek, kot je bil vložen v zakonskem roku, določenem v navedenem členu. Navedeno jezikovno razlago nadalje podpira kontekstualna razlaga Uredbe 2016/1036, zlasti njen člen 5(3) in (9), za katerega je treba šteti, da se uporablja pri začetku pregleda zaradi izteka ukrepa na podlagi člena 11(5) navedene uredbe. Nazadnje, obe stranki trdita, da je namen trimesečnega obdobja opomniti proizvajalce v Uniji na rok za vložitev zahtevka, da se ustrezno organizira morebitni začetek pregleda zaradi izteka ukrepa in obvestijo zainteresirane stranke. Menita, da namen navedenega obdobja ni zagotoviti pravno varnost subjektom na trgu tako, da se na navedeni podlagi omejijo informacije, ki jih Komisija lahko zbira med presojo, ali je zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa utemeljen.
31.
Tožeči stranki v postopku na prvi stopnji tem trditvam ugovarjata. Menita, da je Splošno sodišče ponudilo pravilno razlago četrtega pododstavka člena 11(2) Uredbe 2016/1036 v povezavi z drugim pododstavkom navedenega člena, ko je ugotovilo, da je treba o zadostnosti dokazov za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa presojati na podlagi zahtevka, kakor je bil vložen najpozneje tri mesece pred iztekom protidampinškega ukrepa. Trdita, da Uredba 2016/1036 ne dovoljuje predložitve novih dokazov po navedenem zakonskem roku. V zadevnem trimesečnem obdobju je mogoče zahtevati ali predložiti le pojasnila, ki omogočajo razumevanje dokazov, ki so bili že predloženi v navedenem roku, ali potrditev njihove zadostnosti. Kot je ugotovilo Splošno sodišče, navedene dodatne informacije torej ne morejo vsebovati novih trditev ali dokazov, ki niso obstajali, ko je bil vložen zahtevek za pregled.
2. Analiza
32.
Na podlagi prvega pritožbenega razloga mora Sodišče ugotoviti, ali člen 11(2) Uredbe 2016/1036 omejuje Komisijo pri presoji vprašanja, ali naj začne pregled zaradi izteka ukrepa, na dokaze, ki jih proizvajalci v Uniji predložijo v svojem zahtevku pred trimesečnim rokom iz četrtega pododstavka navedene določbe, pri čemer jih je mogoče dopolniti le z dodatnimi informacijami v podporo takim dokazom.
33.
V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča je treba pri razlagi določbe prava Unije upoštevati ne le njeno besedilo, ampak tudi njen kontekst in cilje, ki se želijo doseči z ureditvijo, katere del je. (
17
) Splošno sodišče je v izpodbijani sodbi menilo, da navedena tri pravila razlage vodijo do ugotovitve, da morajo proizvajalci v Uniji na podlagi člena 11(2) Uredbe 2016/1036 pred trimesečnim rokom, ki se uporablja za zahtevke za pregled zaradi izteka ukrepa, predložiti zadostne dokaze, da bi konec ukrepov verjetno imel za posledico nadaljevanje ali ponovno pojavljanje dampinga ali škode.
34.
Člen 11(1) Uredbe 2016/1036 določa, da protidampinški ukrep ostane v veljavi samo tako dolgo in samo v takem obsegu, kot je treba, da se prepreči damping, ki povzroča škodo. Člen 11(2), prvi pododstavek, Uredbe 2016/1036 nadalje določa, da dokončni protidampinški ukrep med drugim preneha veljati pet let od datuma zaključka zadnjega pregleda, razen če se v novem pregledu ugotovi, da bi po izteku ukrepov verjetno prišlo do nadaljevanja ali do ponovnega pojava dampinga in škode. Tak pregled zaradi izteka ukrepa se začne na podlagi zahtevka, ki ga vložijo proizvajalci v Uniji ali pa se vloži v njihovem imenu, kot je to v obravnavani zadevi, ali na pobudo Komisije.
35.
Nadalje, drugi pododstavek člena 11(2) Uredbe 2016/1036 določa, da se pregled ob izteku ukrepa začne le, če zahtevek zanj vsebuje zadostne dokaze, da bi konec ukrepov verjetno imel za posledico nadaljevanje ali ponovno pojavljanje dampinga ali škode. V navedeni določbi so določene tudi vrste dokazov, s katerimi je tako verjetnost mogoče dokazati. Člen 11(2), četrti pododstavek, drugi stavek, Uredbe 2016/1036 še določa, da imajo proizvajalci v Uniji najpozneje tri mesece pred koncem petletnega obdobja veljavnosti protidampinškega ukrepa pravico vložiti zahtevek za pregled. Navedeni stavek se konča s frazo „v skladu z drugim pododstavkom“.
a) Jezikovna razlaga
36.
Glede jezikovne razlage člena 11(2) Uredbe 2016/1036 se stranke v bistvu ne strinjajo glede pomena fraze „v skladu z drugim pododstavkom“, kot je navedena v drugem stavku četrtega pododstavka navedenega člena. Tožeči stranki v postopku na prvi stopnji trdita, v skladu z izpodbijano sodbo, da navedeni sklic pomeni, da se trimesečni rok, do katerega lahko proizvajalci v Uniji predložijo zahtevek za pregled, nanaša tudi na pogoj, povezan z zadostnostjo dokazov, ki ga mora izpolniti tak zahtevek, da se lahko začne pregled zaradi izteka ukrepa. Komisija in združenje Fertilizers Europe pa menita, da navedena razlaga preprosto ne izhaja iz besedila nobene od navedenih določb, niti iz povezave med njimi.
37.
Najprej je treba spomniti, da fraza „in accordance with“ („v skladu z“), če je uporabljena v normativnem aktu, običajno pomeni „in line with“ oziroma „following“ (torej „kot določa“) posamezno pravilo. (
18
) Če je v normativnem aktu določeno, da je treba nekaj storiti v skladu z določenim pravilom, mora biti storjeno tako, kot to določa navedeno pravilo. (
19
)
38.
V četrtem pododstavku člena 11(2) Uredbe 2016/1036 stoji fraza „v skladu z“ na koncu stavka, ki je naslovljen na proizvajalce v Uniji. V zadevnem stavku je navedeno, da imajo proizvajalci v Uniji po objavi obvestila v Uradnem listu Evropske unije o bližajočem se koncu ukrepov pravico vložiti zahtevek za pregled pri Komisiji. V ta namen je določen rok, kot ločen pogoj pa je navedeno, da je treba zahtevek vložiti „v skladu z“ drugim pododstavkom člena 11(2) Uredbe 2016/1036.
39.
Nejasnost, ki je razlog za spor med strankami, izhaja iz dejstva, da z jezikovnega vidika prvi stavek drugega pododstavka člena 11(2) Uredbe 2016/1036 ne določa nobenih pogojev proizvajalcem v Uniji glede vložitve zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa. Navedeni stavek namreč opredeljuje pravni standard, ki ureja začetek pregleda zaradi izteka ukrepa in ki je naslovljen na Komisijo; ta v bistvu določa, da mora navedena institucija v trenutku, ko se navedeni pregled začne, razpolagati z zahtevkom, podprtim z zadostnimi dokazi glede verjetnosti škodljivega dampinga. Zato je težko ugotoviti, kako naj se zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa vloži v skladu s prvim stavkom drugega pododstavka člena 11(2) Uredbe 2016/1036.
40.
Kljub temu pa je mogoče razumeti, da če naj elementi, ki izhajajo iz drugega pododstavka člena 11(2) Uredbe 2016/1036 veljajo za vložitev zahtevka s strani proizvajalcev v Uniji, morajo ti v svojem zahtevku trditi, da bi se zaradi izteka protidampinškega ukrepa verjetno nadaljeval ali ponovno pojavil škodljiv damping. Pri tem bi morali v ta namen tudi predložiti vrste dokazov, kot so navedeni v zadevni določbi. Vendar pa glede na to, da se standard zadostnosti dokazov nanaša le na Komisijo v trenutku sprejetja odločitve o začetku pregleda, menim, da iz drugega pododstavka člena 11(2) Uredbe 2016/1036 ni mogoče sklepati, da morajo proizvajalci v Uniji navedeni standard izpolniti pred trimesečnim obdobjem, ki je določen v četrtem pododstavku navedenega člena. Menim, da bi taka razlaga zahtevala dodaten hermenevtičen korak, ki – ker ni bolj eksplicitne navedbe v zvezi s tem – ne izhaja iz besedila nobenega od zadevnih pododstavkov.
41.
To mnenje podpirajo tudi druge jezikovne različice Uredbe 2016/1036, ki jih je – kot je večkrat ugotovilo Sodišče – treba upoštevati, kadar je besedilo določbe prava Unije dvoumno ali kadar se jezikovne različice besedila razlikujejo. (
20
) Kot na primer poudarjata Komisija in združenje Fertilizers Europe, je v španski različici četrtega pododstavka člena 11(2) Uredbe 2016/1036 uporabljena fraza „en virtud de“ (
21
) („na podlagi“), kjer je v angleški različici uporabljena fraza „in accordance with“. Na podlagi navedene fraze iz španske različice jasno izhaja, da je zahtevek, na katerega se nanaša četrti pododstavek člena 11(2) Uredbe 2016/1036, tisti, na katerega se nanaša tudi drugi pododstavek navedenega člena. Vendar pa iz določbe ne izhaja nujno, da morajo proizvajalci v Uniji vložiti zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s pogoji iz navedenega drugega pododstavka, zato ni mogoče sklepati, da se zahteva glede zadostnosti dokazov uporablja za navedene proizvajalce v navedenem trenutku.
42.
Zato se ne strinjam s trditvami tožečih strank v postopku na prvi stopnji, da jezikovna razlaga člena 11(2) Uredbe 2016/1036, zlasti njegovega drugega in četrtega pododstavka, nedvoumno podpira ugotovitev Splošnega sodišča, da mora zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa, ki ga vložijo proizvajalci v Uniji, že pred trimesečnim obdobjem, ki je določeno v navedeni določbi, vsebovati zadostne dokaze glede verjetnosti nadaljnjega ali ponovnega pojavljanja škodljivega dampinga, in sicer na ravni standarda, ki se zahteva za začetek pregleda na podlagi navedenih določb. Iz navedene razlage tudi ne izhaja jasna ugotovitev, da Komisija v zadevnem trimesečnem obdobju ne sme odpraviti nezadostnosti dokazov, ki jih predložijo navedeni proizvajalci, in da je kakršna koli zahteva Komisije, naslovljena na zadevne proizvajalce glede zbiranja nadaljnjih dokazov v podporo njihovim trditvam, lahko le dopolnilne ali podporne narave.
b) Kontekstualna razlaga
43.
Glede na dvoumnost zgoraj obravnavanih pododstavkov je treba navedene določbe postaviti v kontekst, v skladu s sodno prakso, navedeno v točki 33 teh sklepnih predlogov, da se določi njihov pravilni pomen. V zvezi s tem so tožeči stranki v postopku na prvi stopnji in pritožnika navedli diametralno nasprotna mnenja. Prvi trdita, da je Splošno sodišče pravilno razlagalo kontekst člena 11(2) Uredbe 2016/1036, slednja pa, da je storilo napako, ker ni zadostno upoštevalo preostalih upoštevnih določb iz navedene uredbe, zlasti njenega člena 5(3) in (9).
44.
Najprej Sodišču predlagam, naj za namene kontekstualne razlage drugega in četrtega pododstavka člena 11(2) Uredbe 2016/1036 upošteva prvi in tretji pododstavek navedenega člena.
45.
V zadnjem stavku prvega pododstavka člena 11(2) Uredbe 2016/1036 je določeno, da se pregled protidampinškega ukrepa lahko opravi na pobudo proizvajalcev v Uniji, pa tudi na pobudo Komisije. Komisija je torej upravičena na svojo pobudo zbirati dokaze, ki so potrebni za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in sicer tudi po izteku roka iz četrtega pododstavka člena 11(2) Uredbe 2016/1036, ki se uporablja le za zahtevke, ki jih vložijo proizvajalci v Uniji.
46.
Z vidika notranje skladnosti je izredno dvomljiva razlaga, v skladu s katero na eni strani drugi in četrti pododstavek člena 11(2) Uredbe 2016/1036 določata rok, do katerega ima Komisija preiskovalna pooblastila v zvezi z zahtevki, ki jih predložijo proizvajalci v Uniji, na drugi strani pa prvi pododstavek Komisiji omogoča, da kadar koli zbira potrebne dokaze, na podlagi katerih se nato sama odloči o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa.
47.
V zvezi s tem pomislekom tožeči stranki v postopku na prvi stopnji trdita, da ker Komisija pregleda zaradi izteka ukrepa, na podlagi katerega je bila sprejeta izpodbijana uredba, ni začela na lastno pobudo, bi bilo treba trditve o neupoštevnosti roka za pridobitev zadostnih dokazov v okviru take pobude zavrniti. Vendar je v zvezi s tem treba opozoriti, da je namen kontekstualne razlage posamezne določbe prav njena umestitev med preostale določbe iz istega normativnega akta, tudi če se te ne uporabljajo v obravnavani zadevi, da se poišče najbolj harmonična in skladna razlaga. Zato menim, da trditev tožečih strank v postopku na prvi stopnji ni upoštevna.
48.
Tretji pododstavek člena 11(2) Uredbe 2016/1036 določa, da mora Komisija pri izvajanju preiskav v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa sprejemati sklepe ob primernem upoštevanju vseh relevantnih in ustrezno dokumentiranih dokazov, predloženih v zvezi z vprašanjem, ali je verjetno oziroma ni verjetno, da bi konec ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovno pojavljanje dampinga in škode.
49.
Iz navedene določbe jasno izhaja, da je cilj preiskav, ki jih Komisija opravi v okviru pregledov zaradi izteka ukrepa, zagotoviti – v skladu z zahtevo iz člena 11(1) Uredbe 2016/1036 –, da protidampinški ukrep ostane v veljavi, dokler je to potrebno, da se prepreči damping, ki povzroča škodo. Ponovno torej velja, da če naj se Komisija v preiskavi zanaša na vse upoštevne dokaze, da opravi svojo nalogo, zanjo pri tem ne smejo veljati omejitve, tudi časovne ne, glede informacij, za katere morda meni, da jih je treba zahtevati od proizvajalcev v Uniji, da se lahko odloči, ali uvesti tako preiskavo ali ne.
50.
Iz navedenega torej sledi, da je v povezavi s prvim in tretjim pododstavkom člena 11(2) Uredbe 2016/1036 najbolj skladna razlaga drugega in četrtega pododstavka navedenega člena tista, v skladu s katero za Komisijo ne velja prepoved zbiranja nadaljnjih ali novih dokazov od proizvajalcev v Uniji, če meni, da je na podlagi njihovega prvotnega zahtevka to potrebno za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, tudi v obdobju treh mesecev, kot je določen v slednjem od navedenih pododstavkov.
51.
Navedena ugotovitev je prav tako v skladu z duhom preostalih določb Uredbe 2016/1036, za katere je po mojem mnenju in v nasprotju z ugotovitvami iz izpodbijane sodbe treba šteti, da se uporabljajo za pregled zaradi izteka ukrepa na podlagi člena 11(5) Uredbe 2016/1036. Slednji člen določa, da se ustrezne določbe Uredbe 2016/1036 v zvezi s postopki in vodenjem preiskav, razen tistih, ki se nanašajo na roke, uporabljajo za vsak pregled zaradi izteka ukrepa. Kot trdita Komisija in združenje Fertilizers Europe, to mora veljati za člen 5(3) in (9) Uredbe 2016/1036.
52.
Najprej, pomembno je spomniti, da člen 5 Uredbe 2016/1036, naslovljen „Začetek postopkov“, v odstavku 3 določa pravni standard, ki ga mora upoštevati Komisija pri odločanju, ali pritožba upravičuje začetek preiskave. Natančneje, navedeni odstavek določa, da mora Komisija, kolikor je to le mogoče, raziskati točnost in primernost v pritožbi dostavljenih dokazov, da ugotovi, ali obstaja zadosten dokaz, da lahko upraviči začetek preiskave.
53.
Splošno sodišče je v svoji sodni praksi (
22
) – na podlagi razlage, ki bi jo Sodišče lahko brez težav sprejelo, – ugotovilo, da se Komisija na podlagi člena 5(3) Uredbe 2016/1036 ni zavezana omejevati na informacije, predložene v pritožbi. Navedena institucija lahko svobodno zbira kakršne koli nove dodatne dokaze in informacije, tudi od pritožnika, da izpolni merilo iz navedene določbe glede zadostnosti dokazov, ki so potrebni za uvedbo preiskave. (
23
)
54.
V zvezi s tem je pomembno poudariti, da Komisija v okviru prvotne pritožbe in v okviru zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa najprej in predvsem ugotavlja, ali obstajajo zadostni dokazi za uvedbo preiskave. V prvem primeru se presoja zadostnosti predloženih dokazov opravi glede na obstoj dampinga, škode in vzročne zveze med domnevnim dampinškim uvozom in domnevno škodo. (
24
) V drugem primeru pa se, kot je bilo že navedeno zgoraj, navedena presoja nanaša na to, ali je verjetno, da bi konec protidampinških ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovno pojavljanje dampinga in škode. (
25
) Po uvedbi in izvedbi preiskave lahko torej Komisija sprejme nov protidampinški ukrep (
26
) ali podaljša ukrep, ki se mu izteka veljavnost. (
27
)
55.
Res je, kot v skladu z izpodbijano sodbo trdita tožeči stranki v postopku na prvi stopnji, da iz sodne prakse Sodišča izhaja, da se postopek pregleda razlikuje od prvotne preiskave, ki jo urejajo druge določbe iste uredbe. (
28
) Zato na podlagi splošne sistematike in namena sistema, določenega z Uredbo 2016/1036, velja, da se za postopek pregleda ne uporabljajo vse določbe, ki urejajo prvotno preiskavo. (
29
)
56.
Vendar, ne glede na to, kar je določeno v členu 11(5) Uredbe 2016/1036, katerega glavni cilj je določiti upoštevnost določb glede vodenja preiskav tudi za preglede zaradi izteka ukrepa, menim, da ni mogoče objektivno upravičiti omejevanja pristojnosti Komisije glede začetka navedenega pregleda v primerjavi s pristojnostmi, ki jih ima glede uvedbe prvotne protidampinške preiskave. Edini upoštevni element, ki ga je treba upoštevati v ta namen, je to, da mora Komisija v obeh primerih odločiti, ali se uvede preiskava, kar zahteva, da ima enake pristojnosti preiskovanja, zlasti glede zadostnosti dokazov in informacij, predloženih v pritožbi ali v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa,
57.
Drugič, ista ugotovitev izhaja tudi iz člena 5(9) Uredbe 2016/1036, za katerega je Splošno sodišče ugotovilo, da se ne uporablja v zadevi na prvi stopnji. Po mnenju navedenega sodišča se zadevna določba nanaša izključno na roke, zato jo je treba ločiti od drugih na podlagi izjeme iz člena 11(5) Uredbe 2016/1036.
58.
Člen 5(9) Uredbe 2016/1036 določa postopek, ki ga mora upoštevati Komisija, kadar prejme pritožbo v sladu s členom 5(1) navedene uredbe. Del navedenega postopka je tudi obveščanje pritožnika o zadostnosti ali nezadostnosti prvotne pritožbe.
59.
Res je, da člen 5(9) Uredbe 2016/1036 določa, da mora Komisija nalogo zagotavljanja informacij opraviti v 45 dneh po vložitvi prvotne pritožbe. Vendar pa je sklic na rok, ki se uporablja v navedenem primeru, mogoče preprosto ločiti od določitve obveznosti zagotavljanja informacij, ki velja na podlagi navedene določbe. Kot Komisija pravilno navaja, nobene druge določbe Uredbe 2016/1036 ni mogoče dejansko uporabiti za podlago navedene obveznosti, kar pomeni, da je člen 5(9) Uredbe 2016/1036 edini normativni vir navedene obveznosti.
60.
Iz tega sledi, da če člen 5(9) Uredbe 2016/1036 Komisiji omogoča zahtevati dodatne informacije od pritožnika, da lahko uvede preiskavo, kadar se prvotna pritožba šteje kot nezadostna, je treba podobno možnost predvideti tudi pri presoji, ali naj se začne pregled zaradi izteka ukrepa. Ponavljam – menim, da je Splošno sodišče storilo napako, ko je sprejelo nasprotno mnenje. (
30
)
61.
Ob upoštevanju zgoraj navedenega menim, da je mogoče s kontekstualno razlago drugega in četrtega pododstavka člena 11(2) Uredbe 2016/1036 ter zlasti glede na način, kako sta povezana z drugimi upoštevnimi določbami navedene uredbe, osvetliti pomen, ki ga je treba pripisati navedenima pododstavkoma. Navedena razlaga torej podpira ugotovitev, da Komisija pri presoji, ali naj začne pregled zaradi izteka ukrepa, ni omejena na dokaze iz prvotnega zahtevka, ki ga predložijo proizvajalci v Uniji pred trimesečnim obdobjem, določenim v četrtem pododstavku člena 11(2) Uredbe 2016/1036. Nasprotno, Komisiji mora biti omogočeno, da zahteva kakršne koli dodatne informacije, ki bi lahko bile upoštevne za odločitev, ali naj začne pregled zaradi izteka ukrepa.
c) Teleološka razlaga
62.
V tej fazi je pomembno ugotoviti, ali je mogoče kontekstualno razlago, predlagano v predhodnih točkah teh sklepnih predlogov, sprejeti tudi na podlagi teleološke razlage drugega in četrtega pododstavka člena 11(2) Uredbe 2016/1036, ob upoštevanju ciljev pregleda zaradi izteka ukrepa in namena sistema, ki ga navedena uredba vzpostavlja.
63.
Splošno sodišče je v izpodbijani sodbi v bistvu ugotovilo, da je cilj roka, ki izhaja iz četrtega pododstavka člena 11(2) Uredbe 2016/1036, prispevati k zagotavljanju pravne varnosti. Na eni strani je Splošno sodišče ugotovilo, da rok gospodarskim subjektom na trgu omogoča, da pravočasno ugotovijo, ali se lahko protidampinški ukrepi ohranijo. Na drugi strani pa isti rok Komisiji omogoča ustrezen čas za presojo dokazov iz zahtevka za pregled, ki ga v zakonskem roku vložijo proizvajalci v Uniji, da se zagotovi zadostnost in upoštevnost dokazov ter prepreči neupravičeno nadaljevanje protidampinškega ukrepa po izteku predpisanega roka.
64.
Najprej naj spomnim, da je bilo trimesečno obdobje iz četrtega pododstavka člena 11(2) Uredbe 2016/1036 v zvezi s postopkom, ki se uporablja za obravnavo zahtevkov za pregled zaradi izteka ukrepa, prvič določeno v členu 11(2)(c) Uredbe (ES) št. 3283/94. (
31
) Vse stranke se strinjajo, da je bil eden od namenov te uvedbe opomniti proizvajalce v Uniji na rok, kdaj je treba vložiti zahtevek, da se ustrezno organizira morebitni začetek pregleda zaradi izteka ukrepa in obvestijo zainteresirane stranke.
65.
Zato je Splošno sodišče v izpodbijani sodbi pravilno ugotovilo, da rok iz četrtega odstavka člena 11(2) Uredbe 2016/1036 Komisiji omogoča ustrezen čas za presojo dokazov iz zahtevka za pregled, ki ga v zakonskem roku vložijo proizvajalci v Uniji ali je vložen v njihovem imenu, da se zagotovi zadostnost in upoštevnost dokazov.
66.
Pri tem pa ugotavljam, da niti Uredba 2016/1036, niti zgodovinsko ozadje njenega sprejemanja, niti njene nadaljnje spremembe ne podpirajo trditve, da je bil cilj navedene uredbe zagotoviti pravno varnost gospodarskim subjektom na trgu tako, da se omeji vrsta informacij, ki jih Komisija lahko zbira v postopku odločanja o tem, ali je zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa upravičen.
67.
V zvezi s tem je pomembno poudariti, prvič, kot trdi Komisija, da se zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa, ki ga vložijo proizvajalci v Uniji, ne razkrije nobeni zainteresirani stranki do objave obvestila o začetku preiskave v Uradnem listu, kot določa člen 11(5) Uredbe 2016/1036. To na eni strani pomeni, da predhodni postopek pregleda zaradi izteka ukrepa ni kontradiktorne narave, na drugi strani pa, da ni mogoče šteti, da je namen trimesečnega obdobja varstvo pravic katere koli zainteresirane strani do obrambe. Te stranke lahko polno uveljavljajo svoje postopkovne in materialne pravice med samim pregledom zaradi izteka ukrepa.
68.
Drugič, kot je na kratko omenjeno v točki 49 teh sklepnih predlogov, iz člena 11(1) Uredbe 2016/1036 jasno izhaja, da je glavni cilj postopka pregleda zaradi izteka ukrepa zagotoviti, da protidampinški ukrep ostane v veljavi, če je potrebno, da se prepreči damping, ki povzroča škodo. Navedena izjava očitno ustreza splošnemu namenu Uredbe 2016/1036, ki v členu 1(1), naslovljenem „Načela“, določa, da se lahko protidampinška dajatev naloži za vsak dampinški izdelek, čigar sprostitev v prosti promet v Evropski uniji povzroča škodo. Trditi je mogoče, da Komisija ne bi mogla izpolniti naloge iz člena 11(1) Uredbe 2016/1036, ki je skladna z mednarodnimi trgovinskimi predpisi, zlasti tistimi, ki jih je sprejela Svetovna trgovinska organizacija, če se ugotovi, da za Komisijo velja omejitev informacij, ki jih lahko zbira od proizvajalcev v Uniji, če je taka omejitev časovna. Ne obstaja noben drug prepričljiv cilj, ki bi se nanašal zlasti na podjetja, za katera se uporablja protidampinška dajatev, ki je predmet pregleda, na podlagi katerega bi bilo mogoče spregledati razmislek iz predhodnega stavka.
69.
Iz tega sledi, da čeprav je Splošno sodišče pravilno ugotovilo, da rok iz člena 11(2) Uredbe 2016/1036 Komisiji zagotavlja ustrezen čas za presojo dokazov, predloženih v zahtevku za pregled, in da mora v navedenem obdobju ta institucija zagotoviti, da so dokazi zadostni in upoštevni, da se prepreči neupravičeno nadaljevanje protidampinškega ukrepa po izteku predpisanega roka, pa navedeno sodišče ni pravilno presodilo ciljev postopkov pregleda zaradi izteka ukrepa na podlagi člena 11(1) Uredbe 2016/1036. Natančneje, napačno je ugotovilo, da je namen trimesečno obdobje, določeno v četrtem pododstavku člena 11(2) Uredbe 2016/1036, zagotoviti pravno varstvo gospodarskim subjektom na trgu, posebej z omejitvijo vrste informacij, ki jih Komisija lahko zbira za odločitev, ali naj začne pregled zaradi izteka ukrepa.
70.
Na podlagi teleološke analize, predlagane v predhodnih točkah, cilji postopkov pregleda zaradi izteka ukrepa, ki izhajajo iz člena 11(1) Uredbe 2016/1036 ter iz drugega in četrtega pododstavka člena 11(2) navedene uredbe, potrjujejo ugotovitve glede kontekstualne razlage navedenih določb, kot sem pojasnila v točki 61 teh sklepnih predlogov.
3. Končne pripombe
71.
Iz zgoraj navedenega izhaja, da nobeno od pravil, določenih s sodno prakso Sodišča za opredelitev pomena določbe prava Unije, ne podpira razlage drugega in četrtega pododstavka člena 11(2) Uredbe 2016/1036, kot jo je sprejelo Splošno sodišče v izpodbijani sodbi.
72.
Zato v nasprotju z ugotovitvami Splošnega sodišča ugotavljam, da je Komisija pravilni ugotovila, da na podlagi navedenih določb po tem, ko proizvajalci v Uniji predložijo zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa, za to institucijo ne veljajo omejitve pristojnosti za zbiranje vseh nadaljnjih informacij, za katere meni, da so potrebne za ugotovitev, ali je treba začeti postopek pregleda. Komisija tudi ni naredila napake, ko je v izpodbijani uredbi trdila, da ni pomembno, ali je bil prvotni zahtevek dopolnjen z dodatnimi informacijami, in da je začetek pregleda mogoče upravičiti na podlagi zahtevka za zbirni pregled.
73.
Prvi pritožbeni razlog Komisije in združenja Fertilizers Europe bi bilo zato treba potrditi.
74.
Nadalje, prvi odstavek člena 61 Statuta Sodišča Evropske unije določa, da Sodišče razveljavi odločitev Splošnega sodišča, če je pritožba utemeljena. Če stanje postopka to dovoljuje, lahko samo dokončno odloči o zadevi ali pa jo vrne v razsojanje Splošnemu sodišču.
75.
Ker predlagam, naj Sodišče ugodi prvemu pritožbenemu razlogu Komisije in združenja Fertilizers Europe zaradi napačne uporabe prava pri razlagi člena 11(2) Uredbe 2016/1036, bi bilo torej treba razveljaviti izpodbijano sodbo, pri tem pa ni treba obravnavati tudi drugega pritožbenega razloga, ki je bil vložen podredno in ki se nanaša na vprašanje, ali bi bilo mogoče dodatne informacije, ki jih je predložilo združenje Fertilizers Europe, v vsakem primeru šteti za dopolnilne ali podporne tistim, ki so bile predložene v prvotnem zahtevku.
76.
Poleg tega v zvezi s trditvijo tožečih strank v postopku na prvi stopnji v podporo njuni ničnostni tožbi pred Splošnim sodiščem, da je Komisija v vsakem primeru storila napako, ko je ugotovila, da zahtevek za zbirni pregled vsebuje zadostne dokaze za verjetnost nadaljnjega dampinga in da navedena trditev na prvi stopnji ni bila obravnavana, stanje postopka Sodišču ne dovoljuje izdati končne odločbe v obravnavani zadevi.
77.
Zato menim, da bi bilo treba zadevo vrniti v odločanje Splošnemu sodišču in pridržati odločitev o stroških.
VI. Predlog
78.
Na podlagi analize v teh sklepnih predlogih Sodišču predlagam, naj:
–
razveljavi sodbo z dne 5. julija 2023, Nevinnomysskiy Azot in NAKAzot/Komisija (T-126/21, EU:T:2023:376);
–
zadevo vrne v odločanje Splošnemu sodišču;
–
pridrži odločitev o stroških.
(
1
)	Jezik izvirnika: angleščina.
(
2
)	V nadaljevanju: izpodbijana sodba.
(
3
)	Izvedbena uredba Komisije z dne 15. decembra 2020 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (UL 2020, L 425, str. 21; v nadaljevanju: izpodbijana uredba).
(
4
)	Uredba (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL 2016, L 176, str. 21), kakor je bila spremenjena (v nadaljevanju: Uredba 2016/1036).
(
5
)	V nadaljevanju: tožeči stranki v postopku na prvi stopnji.
(
6
)	V nadaljevanju: prvotni zahtevek.
(
7
)	V nadaljevanju: zbirni zahtevek.
(
8
)	V nadaljevanju: obvestilo o začetku.
(
9
)	Izpodbijana sodba, točke od 65 do 68.
(
10
)	Izpodbijana sodba, točke od 69 do 70.
(
11
)	Izpodbijana sodba, točke 76, 77 in 103.
(
12
)	Izpodbijana sodba, točke od 71 do 74.
(
13
)	Izpodbijana sodba, točke od 78 do 85 in od 86 do 92.
(
14
)	Izpodbijana sodba, točka 104.
(
15
)	Izpodbijana sodba, točka 136.
(
16
)	Izpodbijana sodba, točki 141 in 142.
(
17
)	Glej med drugim sodbo z dne 16. novembra 2016, Hemming in drugi (C-316/15, EU:C:2016:879 točka 27 in navedena sodna praksa).
(
18
)	Glej Cambridge English Dictionary (2024), na voljo na naslovu: https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/accordance?q=in+accordance+with.
(
19
)	Glej Collins Dictionary (2024), na voljo na naslovu: https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/in-accordance-with#google_vignette.
(
20
)	Glej med drugim sodbo z dne 17. januarja 2023, Španija/Komisija (C-632/20 P, EU:C:2023:28, točka 42).
(
21
)	Španska različica četrtega pododstavka člena 11(2) Uredbe 2016/1036 se glasi: „[…] Los productores de la Unión podrán presentar una solicitud de reconsideración en virtud de lo dispuesto en el párrafo segundo por lo menos tres meses antes de la finalización del período de cinco años […]“.
(
22
)	Glej sodbo z dne 15. decembra 2016, Gul Ahmed Textile Mills/Svet (T-199/04 RENV, EU:T:2016:740).
(
23
)	Prav tam, točka 96.
(
24
)	Glej člen 5(2) Uredbe 2016/1036.
(
25
)	Glej drugi pododstavek člena 11(2) Uredbe 2016/1036.
(
26
)	Glej člen 9 Uredbe 2016/1036.
(
27
)	Glej člen 11 Uredbe 2016/1036.
(
28
)	Sodba z dne 11. februarja 2010, Hoesch Metals and Alloys (C-373/08, EU:C:2010:68, točki 65 in 66).
(
29
)	Prav tam, točka 77.
(
30
)	Naj na kratko dodam, da – kot izhaja iz prejšnje točke teh sklepnih predlogov – zakonodajalec Unije Komisiji daje daljši rok za odločitev glede zadostnosti dokazov v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa, in sicer 90 dni, v primerjavi z zahtevkom za začetek prvotne preiskave, kjer znaša 45 dni. V skladu z notranjo skladnostjo ta okoliščina nakazuje na to, da bi bilo treba Komisiji priznati, da ima vsaj enako pristojnost za presojo zadostnosti dokazov v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa, zagotovo pa ne manj pristojnosti. Drugače povedano, takšna razlika v trajanju roka, ki je ni mogoče utemeljiti zgolj na podlagi posevnega postopka, ki se uporablja za iztek pregleda v skladu s členom 11(6) Uredbe 2016/1036, kot trdita tožeči stranki iz postopka na prvi stopnji, ne bi imela nobenega smisla.
(
31
)	Uredba Sveta z dne 22. decembra 1994 o zaščiti proti dumpinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (UL 1994, L 349, str. 1).