62021CJ0801_RES
C‑801/21. P. sz. ügy
Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala
kontra
Indo European Foods Ltd
A Bíróság ítélete (ötödik tanács), 2024. június 20.
„Fellebbezés – Európai uniós védjegy – Az Abresham Super Basmati Selaa Grade One World’s Best Rice európai uniós ábrás védjegy bejelentése – BASMATI korábbi lajstromozatlan egyesült királysági szóvédjegy – 207/2009/EK rendelet – A 8. cikk (4) bekezdése – (EU) 2017/1001 rendelet – 72. cikk – Viszonylagos kizáró ok – Felszólalás – A fellebbezési tanács előtti fellebbezés – Felszólalás – A Törvényszékhez benyújtott kereset – A Nagy Britannia és Észak Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás – 126. és 127. cikk – Átmeneti időszak – Az átmeneti időszak lejártának a korábbi védjegy oltalmára gyakorolt következményei – A vitatott határozat elfogadását követően bekövetkezett körülmények – A kereset tárgyának és az eljáráshoz fűződő érdeknek a fennmaradása”
Megsemmisítés iránti kereset – Elfogadhatósági feltételek – Az eljáráshoz fűződő érdek – A bíróság által hivatalból történő vizsgálat
(EUMSZ 263. cikk, negyedik bekezdés)
(lásd: 45., 76. pont)
Megsemmisítés iránti kereset – Tárgy – Olyan korábbi jogra alapított határozat hatályon kívül helyezése iránti kérelem, amely e határozat meghozatalát követően megszűnt – A kereset tárgyának fennmaradása – Feltétel – A megtámadott jogi aktus visszavonásának hiánya
(EUMSZ 263. cikk)
(lásd: 58., 59. pont)
Európai uniós védjegy – Jogorvoslati eljárás – Az uniós bírósághoz benyújtott kereset – Az európai uniós védjegy lajstromozásával szembeni felszólalást elutasító határozat ellen benyújtott kereset – Az eljáráshoz fűződő érdek – Feltétel – Kereset, amelyből az azt benyújtó félnek előnye származhat – Értékelési szempontok
(EUMSZ 263. cikk; 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 72. cikk)
(lásd: 78–83. pont)
Európai uniós védjegy – Jogorvoslati eljárás – Az uniós bírósághoz benyújtott kereset – A Törvényszék hatásköre – Az EUIPO‑val szembeni meghagyás – Kizártság
(2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 72. cikk, (6) bekezdés)
(lásd: 93. pont)
Összefoglalás
Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) által benyújtott, a Bíróság által elutasított fellebbezés tárgyában a Bíróság a kereset tárgya és az eljáráshoz fűződő érdek azt követő fennmaradásának kérdésében határoz, hogy az Egyesült Királyság Unióból való kilépéséről szóló megállapodással bevezetett átmeneti időszak lejárta miatt a felszólalás elutasítását megerősítő határozat és az e határozattal szembeni kereset Törvényszék elé terjesztése utáni időpontban megszűnt a korábbi jog számára biztosított oltalom. (
1
)
2017. június 14‑én H. A. Chakari az Abresham Super Basmati Selaa Grade One World’s Best Rice európai uniós ábrás védjegy rizsalapú áruk tekintetében történő lajstromozását kérte az EUIPO‑tól. Az Indo European Foods Ltd felszólalást (
2
) nyújtott be a BASMATI korábbi lajstromozatlan egyesült királysági szóvédjegy alapján, amely az Egyesült Királyságban alkalmazandó jog értelmében lehetővé teszi számára a bejelentett védjegy használatának megakadályozását. A felszólalási osztály a felszólalást elutasította.
Ezt követően az EUIPO fellebbezési tanácsa 2020. április 2‑i határozatával (a továbbiakban: vitatott határozat) elutasította a felszólalást azzal az indokkal, hogy az Indo European Foods nem bizonyította, hogy a „basmati” név lehetővé teszi számára a bejelentett védjegy egyesült királysági használatának megtiltását.
2021. október 6‑i ítéletében (
3
) a Törvényszék a vitatott határozatot megsemmisítette. Egyrészt úgy ítélte meg, hogy az Egyesült Királyság Unióból való kilépése nem vonta maga után a jogvita okafogyottságát, mivel a vitatott határozatot abban az átmeneti időszakban hozták, amelynek során az érintett korábbi védjegy továbbra is ugyanabban az oltalomban részesült, mint amelyben az Egyesült Királyság kilépésének hiányában részesült volna. Másrészt úgy ítélte meg, hogy az Indo European Foods eljáráshoz fűződő érdeke továbbra is fennáll.
Az EUIPO tehát fellebbezést nyújtott be ezen ítélettel szemben, fellebbezésének alátámasztásaként pedig egyetlen jogalapra hivatkozik, amely a fellebbező eljáráshoz fűződő érdeke fennmaradására vonatkozó követelmény megsértésén alapul.
A Bíróság álláspontja
A Bíróság először is a jogvita tárgya fennmaradásának Törvényszék általi vizsgálatáról határoz. Megállapítja, hogy az EUIPO arra vonatkozó érvelése, hogy a Törvényszék összekeverte az eljáráshoz fűződő érdek fennmaradásának kérdését azzal a kérdéssel, hogy mely időpontban kell értékelni a vitatott határozat jogszerűségét, a Törvényszék ítéletének téves értelmezésén alapul. Ami ugyanis a jogvita tárgyát illeti, a Törvényszék csupán azt vizsgálta, hogy a jogvita tárgya továbbra is fennáll‑e, tekintettel arra, hogy az átmeneti időszak akkor ért véget, amikor előtte folyamatban volt az eljárás.
A Bíróság továbbá hangsúlyozza, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a jogvita tárgyának – az eljáráshoz fűződő érdekhez hasonlóan – a bírósági határozat kihirdetéséig fenn kell maradnia, ellenkező esetben a kereset okafogyottá válik; ez feltételezi, hogy a kereset vagy adott esetben a fellebbezés, eredményén keresztül alkalmas arra, hogy az azt kezdeményező fél számára előnnyel járjon. Arra is emlékeztet, hogy amennyiben a Törvényszékhez benyújtott megsemmisítés iránti kereset tárgyát képező határozatot formálisan nem vonták vissza, a Törvényszék megalapozottan állapítja meg, hogy a jogvita tárgya továbbra is fennáll. Ezt a megállapítást nem kérdőjelezi meg a vitatott határozatnak a kereset benyújtását követően bekövetkezett hatályvesztése sem.
A jelen ügyben a Bíróság megállapítja, hogy annak kimondásához, hogy a kereset nem vált okafogyottá, a Törvényszék arra a megállapításra támaszkodott, hogy a jogvita tárgya az átmeneti időszak lejárta előtt hozott, vitatott határozat volt. Tekintettel arra, hogy az EUIPO nem vitatja sem azt, hogy a Törvényszék határozathozatalának időpontjában a vitatott határozatot hivatalosan nem vonták vissza, sem azt, hogy az átmeneti időszak lejárta nem járt e határozat visszaható hatállyal történő megszüntetésével, a Bíróság arra a következtetésre jut, hogy az EUIPO érvelése ezért nem megalapozott.
Másodszor a Bíróság az eljáráshoz fűződő érdek fennmaradására vonatkozó értékelés kérdését vizsgálja. E tekintetben elutasítja az EUIPO arra vonatkozó érvét, hogy a Törvényszék elmulasztotta figyelembe venni a felszólalási eljárás sajátos jellegét, a védjegy alapvető funkcióját, a területiség elvét, valamint az európai uniós védjegy egységes jellegét,
Mindenekelőtt ugyanis ez az érvelés azon az előfeltevésen alapul, hogy a fellebbezési tanács felszólalást elutasító határozata ellen irányuló fellebbezést illetően a Törvényszék előtti eljáráshoz fűződő érdek fennmaradását kizárólag az alkalmazandó európai uniós védjegyrendelet által védett jogi érdekekre tekintettel kell értékelni, és így kizárólag attól a kérdéstől függ, hogy fennállhat‑e még összeütközés veszélye a Törvényszék határozathozatala során. Márpedig ez az előfeltevés, amely szerint korlátozni kell azokat a tényezőket, amelyeket figyelembe lehet venni annak értékelése során, hogy fennmarad‑e a 2017/1001 rendelet (
4
) 72. cikke alapján keresetet benyújtó felperes eljáráshoz fűződő érdeke az EUMSZ 263. cikk alapján keresetet benyújtó felpereséhez képest, sem az alkalmazandó szövegekkel, sem az ítélkezési gyakorlattal nem támasztható alá.
Ezt követően a Bíróság megállapítja, hogy a megsemmisítés iránti eljáráshoz fűződő érdek fennállása azt feltételezi, hogy a kereset az eredményénél fogva alkalmas arra, hogy az azt benyújtó személy számára előnnyel járjon. Így azt a kérdést, hogy az európai uniós védjegy lajstromozásával szembeni felszólalást elutasító határozat esetén a felszólalást benyújtó személynek előnye származhat‑e a Törvényszékhez benyújtott keresetből, konkrétan kell értékelni, figyelembe véve mindazokat a következményeket, amelyek az e határozat jogellenességének megállapításából és az állítólagosan elszenvedett kár jellegéből származhatnak. Márpedig a jelen ügyben egyrészt a Törvényszék megalapozottan állapította meg, hogy a kereset tárgya nem szűnt meg. Másrészt a vitatott határozat helybenhagyta a felszólalás elutasítását azon megállapítás alapján, hogy a 2017/1001 rendelet 8. cikke (4) bekezdésének alkalmazási feltételei nem teljesültek. Következésképpen, mivel az Indo European Foods a Törvényszékhez benyújtott keresetének alátámasztása érdekében az e rendelkezés fellebbezési tanács általi megsértésére hivatkozott, és mivel az említett határozat többek között sérti a gazdasági érdekeit, annak hatályon kívül helyezéséből előnye származhat.
Végül az a körülmény, hogy a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél, amennyiben fellebbezésének helyt adnak, az átmeneti időszak lejártával valamennyi tagállamban nemzeti védjegybejelentéssé alakíthatja át a védjegybejelentését, nincs kihatással az Indo European Foodsnak a vitatott határozattal szembeni eljáráshoz fűződő érdekére.
Harmadszor, a Bíróság azt az érvelést vizsgálja, amellyel az EUIPO azt állítja, hogy a Törvényszék megsértette az uniós bíróságok ítéleteinek EUIPO általi végrehajtásáról szóló 2017/1001 rendelet 72. cikkének (6) bekezdését, amennyiben azt írja elő számára, hogy ne vizsgálja meg az eljáráshoz fűződő érdek fennmaradását, valamint hogy ne vegye figyelembe az Egyesült Királyság Unióból való kilépéséről szóló megállapodásban előírt átmeneti időszak lejártához fűződő joghatásokat.
Egyrészt pontosítja, hogy noha ahhoz, hogy a hatályon kívül helyezett jogi aktust kibocsátó intézmény, szerv vagy szervezet a hatályon kívül helyező ítéletnek eleget tegyen, és azt teljes mértékben végrehajtsa, nemcsak az ítélet rendelkező részét köteles tiszteletben tartani, hanem az annak szükséges alátámasztását képező indokokat is, a Törvényszék nem utasíthatja az EUIPO‑t. Másrészt megállapítja, hogy a Törvényszék lényegében az Indo European Foods Törvényszék előtti eljáráshoz fűződő érdekének megállapítására szorítkozott. Ennélfogva nem állapítható meg, hogy a Törvényszék az említett állítólagos kötelezettségeket előírta volna az EUIPO számára.
(
1
)	Nagy‑Britannia és Észak‑Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia‑közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (HL 2020. L 29., 7. o.) 126. és 127. cikke.
(
2
)	Az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26‑i 207/2009/EK rendelet (HL 2009. L 78., 1. o.; helyesbítés: HL 2017. L 142., 104. o.) 8. cikkének (4) bekezdése alapján.
(
3
)	A Törvényszék 2021. október 6‑i ítélete – Indo European Foods kontra EUIPO (Abresham Super Basmati Selaa Grade One World’s Best Rice) (T‑342/20, EU:T:2021:651).
(
4
)	Az európai uniós védjegyről szóló, 2017. június 14‑i (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2017. L 154., 1. o.).