62009CC0241_HU
Opinion of the Advocate-General
Opinion of the Advocate-General
I – Bevezetés
1. Az EK 234. cikk alapján benyújtott jelen előzetes döntéshozatal iránti kérelemmel(2),
a cour d’appel de Bruxelles (Belgium) azt kívánja megtudni, hogy ellentétes‑e a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 98/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26‑i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv(3), valamint a földgázszállító‑hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló, 2005. szeptember 28‑i 1775/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet(4) rendelkezéseivel az olyan nemzeti törvény, amely a földgázszállítás díjaira vonatkozó szabályozás keretein belül eltérő tarifális rendszert alkalmaz a Belgiumban elosztott vagy szolgáltatott földgáz esetén (a továbbiakban: szállítás) és a Belgium területén kívülre irányuló földgáz (a továbbiakban: tranzit) vonatkozásában.
II – Jogi háttér
A – A közösségi jog (5)
2. A szállítóvezeték‑rendszereken keresztül történő földgáztranzitról szóló, 1991. május 31‑i 91/296/EGK tanácsi irányelv(6) célja az európai országok nagynyomású szállítóvezeték‑rendszerei közötti földgáz‑kereskedelem támogatása volt. Ez az irányelv a földgáz szállítóvezeték‑rendszeren történő „szállításának kötelezettségét” írta elő. A 91/296 irányelv 2. cikkének (1) bekezdése a következőképpen határozta meg a szállítás (a jelen ügyben tranzit értelemben vett) fogalmát:
„Ezen irányelv alkalmazásában, és a Közösség és harmadik országok között kötött külön megállapodások sérelme nélkül, hálózatok közötti szállításnak kell tekinteni minden olyan földgázszállítási műveletet, amely megfelel a következő feltételeknek:
a) szállítást olyan társaság(ok) végzi(k) egy tagállam területén, amely(e)k az elosztó hálózatok kivételével felelős(ek) az egyes tagállamokban a nagynyomású földgázszállító vezetékrendszerért, és részt vesz(nek) az összekapcsolt európai nagynyomású szállítóvezeték‑rendszer hatékony üzemeltetésében;
b) a szállítóvezeték‑rendszer kezdő- vagy végpontja a Közösség területén van;
c) e szállítás legalább egy, Közösségen belüli határ átlépésével jár”.
3. A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 1998. június 22‑i 98/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv(7) határozta meg a földgázágazat szervezésével és működésével, a piacra jutással, a hálózatok üzemeltetésével és a földgáz szállítására, elosztására, ellátására és tárolására szóló engedélyek kiadására alkalmazható kritériumokkal és eljárásokkal összefüggő szabályokat. E rendelet szabályozott hozzáférést írt elő, különösen a szállítási rendszerek vonatkozásában.
4. A 2003/55 irányelv tartalmazza a földgáz belső piacára vonatkozó, az alapeljárás idején hatályos közösségi szabályokat. Az irányelv (2), (6)–(8), (16), (22) és (31) preambulumbekezdése a következőképpen rendelkezik:
„(2) A [98/30] irányelv végrehajtása során szerzett tapasztalatok bizonyítják a földgáz belső piacából származó előnyöket a hatékonyság növekedése, az árak csökkenése, a magasabb szolgáltatási színvonal és a nagyobb versenyképesség szempontjából. Mindemellett fennállnak még lényeges hiányosságok és a piac működésének fejlesztésére vonatkozó lehetőségek, nevezetesen konkrét intézkedések szükségesek az egyenlő versenyfeltételek biztosítására; csökkenteni kell a piaci erőfölény és az ellenséges felvásárlásra irányuló magatartás veszélyét, hatálybalépésüket megelőzően nyilvánosságra hozott tarifákon keresztül biztosítva a hálózati hozzáférést megkülönböztetéstől mentes szállítási és elosztási tarifákkal, valamint a kis és védelemre szoruló fogyasztók jogainak védelmét.
[…]
(6) Egy tökéletesen működőképes és versengő belső piac létrejöttének fő akadályai többek között a hálózati hozzáféréssel, tárolókapacitásokhoz való hozzáféréssel, a díjszabással, a hálózatok közti együttműködéssel és a tagállamok eltérő piacnyitási szintjével vannak összefüggésben.
(7) A verseny működéséhez megkülönböztetéstől mentes, átlátható és méltányos díjazású hálózati hozzáférésre van szükség.
(8) A földgáz belső piacának megvalósítása érdekében elsődleges fontosságú a szállítási- és az elosztórendszer‑üzemeltetők hálózatához való megkülönböztetéstől mentes hozzáférése. A szállítási- és az elosztórendszer‑üzemeltető egy vagy több vállalkozásból állhat.
[…]
(16) A nemzeti szabályozó hatóságoknak lehetőségük kell, hogy legyen a tarifák vagy a tarifák számításához alkalmazandó módszerek meghatározására, illetve jóváhagyására a szállítási- vagy az elosztórendszer‑üzemeltető(k) javaslata vagy az LNG[cseppfolyósított földgáz]‑létesítmények rendszerüzemeltetője javaslata, illetve a rendszerüzemeltető(k) és a hálózathasználók által kölcsönösen jóváhagyott javaslat alapján. Ezeknek a feladatoknak a megvalósítása során a nemzeti szabályozó hatóságok biztosítják, hogy a szállítási és elosztási tarifák megkülönböztetéstől mentesek és költségalapúak legyenek, figyelembe véve a keresletoldali szabályozási intézkedésnek köszönhetően elkerült, hosszú távú, hálózati határköltségeket is.
[…]
(22) További intézkedéseket kell hozni annak biztosítása érdekében, hogy a szállításhoz való hozzáférés tarifái átláthatóak és megkülönböztetéstől mentesek legyenek. Ezeket a díjakat minden felhasználóra nézve megkülönböztetéstől mentesen kell alkalmazni. Ahol a tárolólétesítmény, a vezetékkészlet vagy a kiegészítő szolgáltatások kellően versenyképes piacon működnek, a hozzáférést átlátható és megkülönböztetéstől mentes, piaci alapú mechanizmusok révén kell biztosítani.
[…]
(31) A […] 91/296 […] tanácsi irányelv megvalósítása során szerzett tapasztalatok fényében intézkedéseket kell hozni a szállítóvezetékekhez való hozzáférés egységes és megkülönböztetéstől mentes szabályozása érdekében, beleértve a tagállamok közötti, határokon keresztül történő földgázforgalmat is. Az egységes bánásmód biztosítása érdekében mind a földgázhálózathoz való hozzáférés, mind a tranzit esetében az említett irányelv hatályon kívül helyezendő, nem érintve az említett irányelv alapján megkötött szerződések folytonosságát. A 91/296 […] irányelv hatályon kívül helyezése nem akadályozza meg hosszú távú szerződések jövőbeni megkötését.”
5. A 2003/55 irányelv 1. cikkének (1) bekezdése a következőt mondja ki:
„Ez az irányelv közös szabályokat állapít meg a földgázszállításra, ‑elosztásra, ‑ellátásra és ‑tárolásra vonatkozóan. Meghatározza a földgázágazat szervezetével és működésével, a piacra jutással, valamint a földgázszállítási, ‑elosztási, ‑ellátási és ‑tárolási engedélyek kiadására vonatkozó eljárásokkal és a hálózatok üzemeltetésével összefüggő szabályokat”.
6. Az említett irányelv 2. cikkének 3. pontja a „szállítást” így határozza meg: „a földgáz nagynyomású csővezetéken, de nem upstream csővezeték‑hálózaton a fogyasztókhoz történő eljuttatása, kivéve az ellátást”.
7. A 2003/55 irányelv 3. cikkének (3) és (4) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„(3).	A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak a végső fogyasztók védelmére és a magas szintű fogyasztóvédelem érdekében, és különösen megfelelő biztosítékokat nyújtanak a védelemre szoruló fogyasztók védelmére, többek között megfelelő intézkedésekkel előzik meg, hogy az ilyen fogyasztókat kizárják az ellátásból. Ebben a vonatkozásban a tagállamok megtehetik a szükséges intézkedéseket a távoli területeken található, a gázhálózathoz csatlakozó fogyasztók védelmére. A tagállamok kijelölhetnek a gázhálózathoz csatlakozó fogyasztók ellátására egy végső menedékes szolgáltatót. Magas szintű fogyasztóvédelmet biztosítanak, különös tekintettel az általános szerződési feltételek átláthatóságára, az általános információkra és a vitarendezési eljárásokra. A tagállamok biztosítják, hogy a feljogosított fogyasztók ténylegesen szolgáltatót válthassanak. Az említett intézkedések – legalább a háztartási fogyasztók esetében – magukban foglalják az A. mellékletben megállapított intézkedéseket.
(4). A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket a társadalmi és gazdasági kohézióval, a környezetvédelemmel, amelybe beletartozhat az éghajlatváltozás elleni küzdelem, és az ellátás biztonságával kapcsolatos célkitűzések elérése érdekében. Ezek az intézkedések különösen magukban foglalhatják megfelelő gazdasági ösztönzők nyújtását, felhasználva adott esetben az összes létező nemzeti és közösségi eszközt a szükséges hálózati infrastruktúra karbantartása és kiépítése érdekében, beleértve a rendszerösszekötő kapacitást is”.
8. Az említett irányelv 18. cikke értelmében:
„(1) A tagállamok olyan rendszert hoznak létre, amelyben harmadik felek szállító- és elosztóhálózathoz, valamint az LNG-létesítményekhez való hozzáférését közzétett, minden feljogosított fogyasztóra, beleértve a földgázellátó vállalkozásokat is, vonatkozó tarifák alapján teszik lehetővé, objektív kritériumok alapján, a rendszerhasználók közötti megkülönböztetés nélkül. A tagállamok biztosítják, hogy ezeket a tarifákat vagy a számításukhoz alkalmazott módszereket a 25. cikk (1) bekezdésében említett szabályozó hatóság azok hatálybalépését megelőzően jóváhagyja, és hogy ezeket a tarifákat, és – amennyiben csak a módszerek kerültek jóváhagyásra – a módszereket hatálybalépésük előtt közzétegyék.
(2) A szállításirendszer‑üzemeltetők számára, ha feladatuk ellátásához szükséges, beleértve a határokon keresztül történő szállítás feladatait is, biztosítani kell a hozzáférést más szállításirendszer‑üzemeltetők hálózatához.
(3) Ezen irányelv előírásai nem akadályozzák meg a hosszú távú szerződések megkötését, amennyiben azok megfelelnek a közösségi versenyszabályoknak”.
9. A 2003/55 irányelv 25. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy:
„A tagállamok szabályozó hatóságnak egy vagy több illetékes testületet jelölnek ki. Ezek a hatóságok teljes mértékben függetlenek a földgázipar érdekeitől. E cikk alkalmazásában felelősek legalább a piac megkülönböztetéstől mentességért, a hatékony versenyért és a piac hatékony működéséért, […]
[...]”
10. A 2003/55 irányelv 32. cikke értelmében:
„(1) A 91/296[...] irányelv 2004. július 1‑jétől hatályát veszti a 91/296[...] irányelv 3. cikkének (1) bekezdése értelmében megkötött szerződések sérelme nélkül, mely szerződések azonban továbbra is érvényben maradnak, és az említett irányelv feltételei szerint végrehajtandók.
(2) A 98/30[...] irányelv a tagállamoknak az említett irányelv átvételére és alkalmazására vonatkozó határidő‑kötelezettsége sérelme nélkül 2004. július 1‑jétől hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat az ezen irányelvre történő hivatkozásnak kell tekinteni, és a B. mellékletben található megfelelési táblázat szerint kell olvasni.”
11. Az 1775/2005 rendelet tartalmazza a földgázszállító‑hálózatokhoz való hozzáférés feltételeire vonatkozó szabályokat. E rendelet (1), (6) és (7) preambulumbekezdése így rendelkezik:
„(1) A [...] 2003/55[...]irányelv jelentős mértékben hozzájárult a földgáz belső piacának kialakításához. Ugyanakkor szükség van a keretszabályozás szerkezeti módosításaira ahhoz, hogy a még meglévő akadályokat sikerüljön felszámolni a belső piac végleges megvalósítása érdekében, különös tekintettel a földgáz‑kereskedelemre. További műszaki szabályokra van szükség, különösen a harmadik fél hozzáférésével kapcsolatos szolgáltatások, illetve a kapacitásallokációs mechanizmusokat, a szűk keresztmetszet kezelésére vonatkozó eljárásokat érintő alapelvek, továbbá az átláthatósági követelmények tekintetében.
[…]
(6) Meg kell határozni azokat a kritériumokat, amelyek alapján a hálózati hozzáférés díjait megállapítják; e kritériumoknak maradéktalanul meg kell felelniük a megkülönböztetésmentesség elvének, a jól működő belső piac szükségleteinek, maradéktalanul figyelembe kell venniük a rendszeregyensúly szükségleteit, tükrözniük kell a felmerült tényleges költségeket, amennyiben az ilyen költségek megfelelnek egy hatékony és szerkezetileg összehasonlítható rendszerüzemeltető költségeinek, illetve átláthatóak, és egyidejűleg biztosítaniuk kell a befektetések megfelelő megtérülését, valamint amennyiben szükséges, figyelembe kell venniük a díjszabások szabályozó hatóságok által történő összehasonlítását.
(7) A hálózati hozzáférés díjának kiszámításánál lényeges figyelembe venni a felmerült tényleges költségeket – amennyiben az ilyen költségek megfelelnek egy hatékony és szerkezetileg összehasonlítható rendszerüzemeltető költségeinek, illetve átláthatóak –, valamint a befektetések megfelelő megtérülésének szükségességét, illetve az új infrastruktúra kialakítását célzó ösztönzések szükségességét. E tekintetben, különösen, ha a vezetékek között valódi verseny van, a díjszabások szabályozó hatóságok által történő összehasonlításait mint releváns módszert kell figyelembe venni”.
12. Az 1775/2005 rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében az alábbiak szerint határozza meg a célját:
„E rendelet célja, hogy a nemzeti és regionális piacok jellegzetességeinek figyelembevételével megkülönböztetésmentes szabályokat állapítson meg a földgázszállító‑rendszerekhez való hozzáférési feltételekre vonatkozóan, a földgáz belső piacának megfelelő működése érdekében.
Ez a célkitűzés magában foglalja harmonizált elvek megállapítását a díjak és a díjszámítás módszerei, a hálózathoz való hozzáférés és a harmadik fél hozzáférésével kapcsolatos szolgáltatások létrehozása tekintetében, valamint a kapacitásallokáció és a szűk keresztmetszetek kezelése, az átláthatósági követelményeknek, az egyensúlyozásra vonatkozó szabályoknak és az egyensúlyozási díjaknak a meghatározása, továbbá a kapacitáskereskedelem elősegítése tekintetében”.
13. A szóban forgó rendelet 2. cikke szerint „»szállítás« a földgáz hálózaton, túlnyomórészt nagynyomású csővezetéken, de nem termelési csővezeték-hálózaton, és nem az elsődlegesen a helyi földgázelosztás keretében használt nagynyomású vezetékeken történő szállítása a fogyasztókhoz történő eljuttatás céljából, kivéve a gázszolgáltatást”.
14. Az 1775/2005 rendelet 3. cikke a hálózati hozzáférés díjaira vonatkozik. E cikk értelmében:
„(1) A szabályozó hatóságok által a 2003/55[…] irányelv 25. cikkének (2) bekezdése alapján jóváhagyott, a szállításirendszer‑üzemeltetők által alkalmazott díjaknak, illetve a számításukhoz használt módszereknek […] átláthatóknak kell lenniük, figyelembe kell venniük a rendszeregyensúlyra és annak fejlesztésére vonatkozó szükségleteket, és a tényleges költségeket kell tükrözniük, amennyiben az ilyen költségek megfelelnek egy hatékony és szerkezetileg összehasonlítható rendszerüzemeltető költségeinek, illetve átláthatóak, és egyidejűleg biztosítaniuk kell a befektetések megfelelő megtérülését, és adott esetben figyelembe kell venniük a díjszabások szabályozó hatóságok által történő összehasonlításait. A díjakat és a számításukhoz használt módszereket megkülönböztetésmentesen kell alkalmazni.
A tagállamok határozhatnak úgy, hogy a díjakat piaci alapú intézkedések, úgymint aukciók révén is meg lehet állapítani, amennyiben ezeket az intézkedéseket és az így elért bevételeket a szabályozó hatóság jóváhagyja.
A tagállamok határozhatnak úgy, hogy a díjakat piaci alapú intézkedések, úgymint aukciók révén is meg lehet állapítani, amennyiben ezeket az intézkedéseket és az így elért bevételeket a szabályozó hatóság jóváhagyja.
(2) A hálózati hozzáférés díjai nem korlátozhatják a piac likviditását, és nem torzíthatják a különböző szállítórendszerek határain átnyúló kereskedelmet. Amennyiben a díjszerkezet vagy az egyensúlyozási mechanizmusok közötti különbségek akadályoznák a szállítórendszereken keresztül történő kereskedelmet, a 2003/55[…] irányelv 25. cikkének (2) bekezdése ellenére, a szállításirendszer‑üzemeltetők – szoros együttműködésben az illetékes nemzeti hatóságokkal – tevékenyen érvényt szereznek a díjszerkezetek és a díjszabási elvek konvergenciájának, beleértve az egyensúlyozást is”.
15. Az említett rendelet 6. cikke így rendelkezik:
„(1) A rendszerhasználók hatékony hálózati hozzáférésének eléréséhez szükséges műszaki információval együtt a szállításirendszer‑üzemeltetők az általuk nyújtott szolgáltatásokkal és a vonatkozó alkalmazott feltételekkel kapcsolatos, részletes információt tesznek közzé.
(2) Az átlátható, objektív és megkülönböztetésmentes díjak biztosítása, valamint a földgázhálózat hatékony hasznosításának megkönnyítése érdekében a szállításirendszer‑üzemeltetők vagy az illetékes nemzeti hatóságok a díj kialakításáról, annak módszereiről és struktúrájáról ésszerűen és kellően részletezett információt tesznek közzé.
(3) Az általuk nyújtott szolgáltatásokról valamennyi szállításirendszer‑üzemeltető a műszaki, a szerződésben vállalt és a rendelkezésre álló kapacitásokról minden releváns pont tekintetében – beleértve a betáplálási és kiadási pontokat – számszerűsített információt tesznek közzé rendszeresen és folyamatosan, valamint szabványosított, felhasználóbarát módon.
[…]
(6) A szállításirendszer‑üzemeltetők az e rendeletben előírt információt mindig értelmezhető formában, mennyiségileg egyértelmű és könnyen hozzáférhető módon, valamint megkülönböztetésmentes módon teszik közzé.”
16. Az 1775/2005 rendelet 16. cikke szerint:
„Ez a rendelet nem alkalmazandó a következők tekintetében:
a) a tagállamok földgázszállító‑rendszerei, a 2003/55[…] irányelv 28. cikke alapján adott eltérések időtartama alatt; azok a tagállamok, amelyek részére a 2003/55[…] irányelv 28. cikke értelmében eltérést nyújtottak, kérelmezhetik a Bizottságtól az e rendelettől való, az e pontban említett eltérés lejártának időpontjától számított legfeljebb 2 évig terjedő átmeneti eltérést;
b) a tagállamok közötti rendszerösszekötők, és a meglévő infrastruktúra jelentős mértékű kapacitásbővítései, valamint azoknak az infrastruktúráknak a módosításai, amelyek lehetővé teszik a 2003/55[…] irányelv 22. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett azon új gázellátási források bevonását, amelyek mentesítésben részesülnek ugyanazon irányelv 18., 19., 20. cikkének és a 25. cikke (2), (3) és (4) bekezdésének rendelkezései alól, amennyiben mentesülnek a jelen albekezdésben említett rendelkezések alól; illetve
c) azon földgázszállító‑rendszerek, amelyek részére eltérést nyújtottak a 2003/55[…] irányelv 27. cikke alapján”.
B – A nemzeti jog
17. A belga jogban a fölgáz szállításra vonatkozó szabályozás alapja a gáz‑ és egyéb termékek szállítóvezeték‑rendszereken keresztül történő szállításáról szóló 1965. április 12‑i törvény (a továbbiakban: gáztörvény). Ezt a törvényt többek között a 2003/55 irányelvet a belga jogba átültető 2005. június 1‑jei törvény (a továbbiakban 2005‑ös gáztörvény) és más későbbi törvények módosították(8) .
1. A 2005‑ös gáztörvény
18. A 2005‑ös gáztörvénnyel módosított gáztörvény 1., 7. és 7a. cikke az alábbi meghatározásokat tartalmazza:
– „gázszállítás”: gáz szállítórendszereken keresztül történő szállítása a fogyasztókhoz, kivéve az ellátást;
– „tranzit”: az a tevékenység, amely a földgáz olyan szállítását foglalja magában, amelynek során Belgium területén nem kerül sor földgázelosztásra vagy –ellátásra.
19. A 2005‑ös gáztörvény „A földgáz szállítórendszeréhez és a földgáz‑ és LNG‑tárolási létesítményekhez való hozzáférés” című IVb. fejezete a földgáz szállítórendszeréhez való hozzáférésről szól. Ez a fejezet szabályozza a földgáz szállítórendszeréhez való ezen hozzáférés díjazásának szempontjait és a különböző kapcsolódó szolgáltatások díjainak meghatározására alkalmazandó elveket.
20. A 2005‑ös gáztörvény 15/5. cikke szerint:
„Az ügyfelek és az ellátási engedéllyel rendelkezők bármely földgázszállító‑rendszerhez, földgáztároló létesítményhez és LNG‑létesítményhez hozzáférhetnek a 15/5a. cikk rendelkezéseinek megfelelően megállapított és a [CREG] által jóváhagyott díjak alapján”(9) .
21. A 2005‑ös gáztörvény 15/5a. cikke előírja az alábbiakat:
„(1) A földgázszállításirendszer‑üzemeltető, a földgáztárolásilétesítmény‑üzemeltető és az LNG‑létesítmények üzemeltetője egyénileg határozza meg a rá vonatkozó törvényi és rendeleti kötelezettségek teljesítéséhez szükséges teljes jövedelmet a földgázszállítási, a földgáztárolási és az LNG‑létesítmények használatáért járó díjak megállapítása érdekében. E teljes jövedelmet a [CREG] hagyja jóvá.
(2) Az (1) bekezdésben említett egyes bevételek a négyéves szabályozási időszak tekintetében külön‑külön az alábbiakat fedezik:
a) a 15/1. cikk (1) bekezdésében és a 15/2. cikkben említett feladatoknak a földgázszállításirendszer‑üzemeltető, a földgáztárolásilétesítmény‑üzemeltető és az LNG létesítmény üzemeltetője által történő ellátásához szükséges, valamennyi tényleges költség;
b) méltányos haszonkulcs és értékcsökkenés, amelyek közül mindkettő szükséges az optimális működésnek az üzemeltető részére való biztosításához, a földgázszállító‑rendszer és földgáztárolási létesítmény / LNG‑létesítmény életképességéhez szükséges jövőbeli beruházásokhoz, és ahhoz, hogy az érintett üzemeltetőnek az összehasonlítható üzemeltetők európai hitelesítése alapján a tőkepiacokhoz való hosszú távú hozzáférés vonatkozásában kedvező perspektívát kínáljon;
c) adott esetben közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése a 15/11. cikk alapján;
d) adott esetben jogszabály alapján a díjakra alkalmazott többletterhek;
e) adott esetben a 15/1. cikk (1) bekezdése első albekezdésének 1. és 2. pontjában említett kötelezettségek teljesítéséhez kapcsolódó költségek és díjazások […]”
22. A 2005‑ös gáztörvény 15/5b. cikke az alábbiak szerint rendelkezik:
„A 15/5c. cikk (2) bekezdése 2. albekezdésének sérelme nélkül a 15/5. cikkben és a 15/5a. cikkben említett tarifák tiszteletben tartják az alábbi irányvonalakat:
1) megkülönböztetésmentesek és átláthatóak;
2) fedezik a 15/5a. cikk (2) bekezdésében meghatározott jövedelmet;
3) lehetővé teszik Belgium területén a földgázszállító‑rendszer, a földgáztároló létesítmény és/vagy az LNG‑létesítmény kiegyensúlyozott fejlődését oly módon, hogy megkülönböztetéstől mentes elbánást biztosítanak a végfogyasztók számára;
4) nemzetközi szinten összehasonlíthatók a hasonló körülmények között összehasonlítható földgázszállításirendszer‑üzemeltetők, földgáztárolásilétesítmény‑üzemeltetők és/vagy LNG‑létesítmények üzemeltetői által alkalmazott legjobb díjgyakorlatokkal;
5) céljuk a földgázszállító‑rendszer, a földgáztároló létesítmény és/vagy az LNG‑létesítmény kapacitása kihasználásának optimalizálása;
6) kellőképpen differenciáltak, különösen az alábbiak tekintetében:
a) a földgázszállító‑rendszer, a földgáztároló létesítmény és/vagy az LNG‑létesítmény használatának feltételei és módjai;
b) a kiegészítő szolgáltatások;
c) a közszolgáltatási kötelezettségekhez kapcsolódó többletterhek.
7) A díjszerkezetek figyelembe veszik az annak érdekében fenntartott és szükséges kapacitást, hogy biztosítsák a földgáz szállítását, és a földgáztárolási létesítmények és az LNG‑létesítmények működését.
8) A díjszerkezetek a teljes területen egységesek, földrajzi területek szerint nem térnek el egymástól.”
23. A 2005‑ös gáztörvénynek a díjképzés folyamatát szabályozó 15/5c. pontja megállapítja, hogy:
„(1) A földgázszállításirendszer‑üzemeltető, földgáztárolásilétesítmény‑üzemeltető és az LNG‑létesítmény üzemeltetője egyéni kérelmet nyújt be a [CREG‑hez] saját díjainak és a kiegészítő szolgáltatások díjainak jóváhagyása céljából. A vonatkozó tevékenységek tekintetében jóváhagyott díjakat egyénileg hozzák nyilvánosságra e fejezet iránymutatásainak megfelelően.
(2) A teljes jövedelmet négyéves időszakra kell rögzíteni, és a díjak ugyanezen időszakra vonatkoznak. E négyéves szabályozási időszak a díjak hatálybalépésének időpontjában veszi kezdetét.
A teljes jövedelmet a díjak megállapítása érdekében egységekre kell lebontani. E díjaknak tiszteletben kell tartaniuk azt a pénzügyi forgalmat, amelyre a rendszerüzemeltetőnek minden évben szüksége van az e törvény szerinti kötelezettségei teljesítése céljából.
(3) A [CREG] mérlegelési és ellenőrzési jogkörének sérelme nélkül, a szabályozási időszak első évének teljes jövedelme a négyéves szabályozási időszak többi évének teljes jövedelmére vonatkozó értékelés referenciaértékekként szolgál; figyelembe véve a következő értékeléseket: […]
(4) Az üzemeltetők a 15/5a. cikkben foglalt teljes jövedelem alapján meghatározott jövedelemre és díjakra vonatkozó javaslataikat jóváhagyásra benyújtják a [CREG]‑hez.
[…]”
24. A 2005‑ös gáztörvény 15/5d. pontja a következőképpen rendelkezik:
„A tranzittevékenységet végző földgázszállítórendszer‑üzemeltető a jelen fejezet értelmében – a 15/5b. cikk 2., 4., 5., 8. pontjának és a 15/5c. cikk (3) bekezdésének kivételével, valamint a 15/19. cikk sérelme nélkül – a tranzittevékenységre vonatkozóan külön kérelmet nyújt be a [CREG‑hez].”
25. A 2005‑ös gáztörvény 15/19. cikke értelmében a 2004. július 1‑je előtt, a 91/296 irányelv 3. cikkének első albekezdése alapján megkötött szerződések továbbra is érvényben maradnak, és az említett irányelv feltételei szerint végrehajtandók.
2. A 2009‑es gáztörvény
26. A belga jogalkotó a 2009. április 10‑én hatályba lépő 2009. március 10‑i törvénnyel módosította a gáztörvény 15/5d. és 15/19. cikkét.
27. A gáztörvénynek a 2009. március 10‑i törvénnyel (a továbbiakban: 2009‑es gáztörvény) módosított 15/5d. cikke az alábbiak szerint rendelkezik:
„(1) A 15/19. cikk alkalmazásának sérelme nélkül e fejezet rendelkezései és a méltányos haszonkulcsot magában foglaló teljes bevétel meghatározásának módszeréről, az általános díjszerkezetről, a díjakra vonatkozó alapelvekről, az eljárásokról, a díjak nyilvánosságra hozataláról, az éves jelentésekről, a könyvelésről, a költségek kezeléséről, az üzemeltetők közötti jövedelemkülönbségekről, és a gáz‑ és egyéb termékek szállítóvezeték‑rendszereken keresztül történő szállításáról szóló 1965. április 12‑i törvényben szereplő objektív indexálási képletről szóló 2007. június 8‑i királyi rendeletnek a Moniteur belge
2007. június 29‑i számában közétett változata alkalmazandó a földgáztranzit díjaira és a tranzittevékenységet végző földgázszállításirendszer‑üzemeltetőre az alábbi eltérésekkel:
1° a díjakat a szállítórendszer‑üzemeltető és az e rendszer használói között szerződéses úton rögzített időszakok vonatkozásában kell alkalmazni;
2° az árstabilitás hosszú távú biztosítása érdekében a 15/5a. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási időszak meghaladhatja a négy évet;
3° a tranzitra vonatkozó méltányos haszonkulcsot a fent hivatkozott 2007. június 8‑i királyi rendelet 4‑8. cikkének megfelelően kell meghatározni azzal, hogy:
a) a tranzit szabályozott eszközeinek 2007. december 31‑i kezdő értékét az üzemeltető javaslatára – a Belgium területén található és a tranzit céljára használt valamennyi szállítólétesítményt figyelembe véve – a [CREG] jóváhagyta;
b) a béta együttható és a kockázati prémium szorzatát, mint a fent hivatkozott királyi rendelet 6. cikkében említett R hozamarány egyik elemét, 7%‑ban kell rögzíteni;
Az (1) bekezdés 2. pontjában említett esetekben a Király a Miniszterek Tanácsa által kibocsátott rendelettel – a rendszerhasználó beruházási tervének jelentős módosítása alapján – meghosszabbíthatja a szabályozási időszakot. Ezen időszak hosszára és esetleges módosítására a földgázszállító‑rendszer üzemeltetője tesz javaslatot, és azt a [CREG]‑nek minden szabályozási időszak kezdetét megelőzően jóvá kell hagynia.
A [CREG] által a fenti elveknek megfelelően és a fent hivatkozott 2007. június 8‑i királyi rendelet 16‑19. cikkében meghatározott eljárás eredményeként meghatározott tranzitdíjak képezik a költségalapon meghatározott díjakat.
(2) A földgázszállítási‑rendszer üzemeltetője a tranzit céljára hozzáférést biztosít a meglevő szállítólétesítményekhez az (1) bekezdéssel összhangban és a fent hivatkozott 2007. június 8‑i királyi rendelet 16‑19. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően meghatározott díjak alapján.
A földgázszállító‑rendszer üzemeltetője a tranzit céljára hozzáférést biztosít a létrehozandó szállítólétesítményekhez az (1) bekezdéssel összhangban és a fent hivatkozott 2007. június 8‑i királyi rendelet 16‑19. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően, vagy piaci alapú intézkedéseken – például a piaci szereplőkkel folytatott konzultáción – alapuló, átlátható és megkülönböztetéstől mentes feltételek szerint meghatározott díjak alapján, azzal a feltétellel, hogy e piaci alapú intézkedéseket – az azokból származó jövedelmet és díjakat is beleértve – a [CREG] előzetesen jóváhagyta.
Ha a piaci alapú intézkedések alkalmazása magasabb díjakat eredményez, mint az (1) bekezdéssel összhangban és a fent hivatkozott 2007. június 8‑i királyi rendelet 16‑19. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően meghatározott díjak, az utóbbiakat kell alkalmazni, és azokat az üzemeltető a fent hivatkozott 2007. június 8‑i királyi rendelet 20. cikke (3) bekezdésének megfelelően hozza nyilvánosságra. Ellenkező esetben, vagy amennyiben egyáltalán nem került sor piaci alapú intézkedések alkalmazására, az (1) bekezdéssel összhangban és a fent hivatkozott 2007. június 8‑i királyi rendelet 16‑19. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően meghatározott díjakat kell alkalmazni.
Az egyrészről a piaci alapú intézkedések lezárásából származó jövedelem, másrészről pedig a méltányos hasznot magukban foglaló – az (1) bekezdéssel összhangba n és a fent hivatkozott 2007. június 8‑i királyi rendelet 16–19. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően meghatározott díjakból származó – jóváhagyott költségek pozitív különbözetét a [CREG] jóváhagyását követően a Király a Miniszterek Tanácsa által kibocsátott rendelettel az alábbi célokra fordítja:
a) a szállítórendszer használatának díjai;
b) az üzemeltető javaslatára a [CREG] által jóváhagyott határidőig létrehozandó létesítmények finanszírozását szolgáló tartalékra; ellenkező esetben ezen összeget a szállítórendszer használatának díjaira kell fordítani.
A fennmaradó összeggel az üzemeltető részvényesei szabadon rendelkeznek.
A szállítórendszer használatának díjai előzetesen figyelembe veszik e pozitív különbözet becsült felhasználását. A tervezett és a valós különbözet különbségét később korrigálják.
(3) Ha a szerződéses időszak meghaladja a szabályozási időszakot, a 15/5h. cikk (2) bekezdése továbbra is alkalmazandó.
(4) A tranzitdíjak, akár az (1) bekezdéssel összhangban és a fent hivatkozott 2007. június 8‑i királyi rendelet 16–19. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően megállapított díjakról, akár a 15/5a. cikk (3) bekezdése vagy piaci alapú intézkedések alkalmazásának eredményeképpen meghatározott díjakról van szó, a teljes terület tekintetében összesítésre kerülnek, és figyelembe veszik a megtett távolságot.”
28. A 2009‑es gáztörvény 15/19. cikke úgy rendelkezik, hogy a 2004. július 1‑je előtt, a 91/296[...] irányelv 3. cikkének első albekezdése alapján megkötött szerződések továbbra is érvényben maradnak, és az említett irányelv feltételei szerint végrehajtandók.
Az első albekezdést úgy kell értelmezni, hogy azokra a 2004. július 1‑je előtt létrejött földgáztranzitra irányuló szerződésekre kell alkalmazni, amelyeket az alábbi felek kötöttek:
1° egyrészről a Fluxys részvénytársaság, a Distrigaz részvénytársaság, vagy ezek valamelyik leányvállalata, amely a tranzitkapacitások kereskedelmére vagy az ehhez kapcsolódó szállítási szolgáltatásokra specializálódott, és
2° másrészről a 91/296[...] irányelv 3. cikke [(1) bekezdése] értelmében a nagynyomású földgázszállító vezetékrendszerért felelős társaságok vagy a földgázbehozatalért és ‑kivitelért felelős társaságok”.
29. A 2009. március 10‑i törvény elfogadását követően a CREG e törvény megsemmisítése iránt keresetet nyújtott be, és a Bizottság a belga kormánynak 2009. október 9‑én megküldött felszólító levelével jogsértési eljárást indított a Belga Királyság ellen. A 2010. május 31‑én hatályba lépő 2010. április 29‑i törvény (a továbbiakban: 2010‑es gáztörvény) ex nunc
hatállyal hatályon kívül helyezte a 2009‑es gáztörvény 15/5d. cikkét. Ugyanezen törvény úgy rendelkezik, hogy a 2009‑es gáztörvény 15/19. cikkének első bekezdése 2011. március 2‑tól(10) hatályát veszti, továbbá hogy a 2009‑es gáztörvény 15/19. cikkének második bekezdése ex nunc
hatállyal hatályát veszti. A belga alkotmánybíróság 2010. július 8‑i ítéletével ex tunc
hatállyal megsemmisítette a 2009‑es gáztörvényt .
III – Az alapeljárás
30. Az SA Fluxys (a továbbiakban: Fluxys) a belgiumi gázszállítóvezeték‑rendszer üzemeltetője(11) .
31. A CREG a belga szabályozó hatóság, amelynek feladata többek között a földgázszállító‑hálózattal kapcsolatos szabályozott tevékenységek díjainak jóváhagyása.
32. A 2005‑ös gáztörvény szerint a Fluxys két különböző díjjavaslatot volt köteles benyújtani, az egyiket a tranzittevékenységre, a másikat a szállítási és tárolási tevékenységeire vonatkozóan. 2007‑ben tehát a Fluxys két különböző díjjavaslatot nyújtott be a CREG‑hez a 2008–2011‑es időszakra. Ezek a javaslatok két különböző módszerrel készültek. A CREG nem fogadta el e két javaslatot, mivel úgy ítélte meg, hogy a Fluxys nem megfelelően rendelte a működési költségeket a különböző tevékenységeihez. A Fluxys javaslataira vonatkozó két hatósági eljárásban a CREG maga határozta meg az időszakos díjakat, amelyekben a Fluxys által a szállítási tevékenységéhez rendelt működési költségek egy részét a Fluxys tranzittevékenységére csoportosította át. A Fluxys megtámadta a CREG határozatát.
33. A CREG által a tranzittevékenységekre
vonatkozó időszakos díjakról hozott határozat megsemmisítésére és ideiglenes felfüggesztésére irányuló kérelem alapján a kérdést előterjesztő bíróság felfüggesztette a határozatot. E bíróság a CREG említett határozatát a közösségi jog alapján első látásra jogellenesnek találta. A kérdést előterjesztő bíróság indokolása szerint a közösségi szabályozással ellentétes az olyan nemzeti rendelkezések alkalmazása, amelyek eltérő rendszert vezetnek be egyrészről a szállítási tevékenység, másrészről pedig a tranzittevékenység vonatkozásában. A kérdést előterjesztő bíróság arra a következtetésre jutott, hogy a CREG‑nek olyan, a teljes szállítóhálózatára vonatkozó díjjavaslat előterjesztésére kellett volna köteleznie a Fluxyst, amely nem tesz különbséget a szállítási tevékenység és a tranzittevékenység között. Ezen eljárás keretében a kérdést előterjesztő bíróság nem terjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelmet a Bíróság elé.
34. A CREG által a szállítási és tárolási tevékenységekre
vonatkozó időszakos díjakról hozott határozat megsemmisítésére és időleges felfüggesztésére irányuló kérelem alapján a kérdést előterjesztő bíróság a fentivel megegyező indokolással felfüggesztette a határozatot. Ezen eljárás keretében a kérdést előterjesztő bíróság úgy határozott, hogy egy kérdést terjeszt a Bíróság elé előzetes döntéshozatal céljából.
IV – Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés és a Bíróság előtti eljárás
35. A kérdést előterjesztő bíróság kétségét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a gáztörvény összeegyeztethető‑e a közösségi szabályozással, mivel e törvény két különböző tarifális rendszert ír elő, egyrészt a tranzit-, másrészt a szállítási és tárolási tevékenységre. A kérdést előterjesztő bíróság úgy véli, hogy abban az esetben, ha e törvény nem felel meg a közösségi rendelkezéseknek, a CREG‑nek el kellett volna tekintenie a gáztörvény említett szabályozással ellentétes rendelkezéseinek alkalmazásától, és a Fluxys által alkalmazott eltérő díjjavaslatot el kellett volna utasítania, amennyiben a szállítási és a tranzittevékenység vonatkozásában eltérő díjszámítási módszereken alapulnak. A gáztörvénynek az 1775/2005 rendelettel és a 2003/55 irányelvvel való összeegyeztethetőségére vonatkozó kétségei miatt, valamint a CREG és a Fluxys által e kérdésben előadott érvelése alapján a kérdést előterjesztő bíróság úgy határozott, hogy felfüggeszti az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
Ellentétes‑e a 2003/55 irányelv 1., 2. és 18. cikkével, valamint az 1775/2005/EK rendelet 3. cikkével, ha a nemzeti jogalkotók olyan különös tarifális rendszert vezetnek be a tranzittevékenység vonatkozásában, amely eltér a szállításra vonatkozó szabályoktól oly módon, hogy a szállítási tevékenységen belül a „szállítás” és a „tranzit” között megkülönböztetést hoz létre?
36. A Bíróság elnöke 2009. szeptember 21‑i végzésével elutasította a kérdést előterjesztő bíróság gyorsított eljárás iránti kérelmét.
37. A Fluxys, a CREG, a belga kormány, az Egyesült Királyság Kormánya, valamint a Bizottság nyújtott be a Bíróság Alapokmányának 23. cikkében szereplő határidőn belül írásbeli észrevételeket.
38. A Fluxys 2010. április 7‑i levelében tájékoztatta a Bíróságot, hogy megállapodást kötött a CREG‑gel a jövőbeni tarifális rendszer alkalmazásáról, amely többé nem tesz különbséget a szállítás és a tranzit között, és az egyes tevékenységekkel kapcsolatos szolgáltatások egységes módszertani alapokon számított költségeit tükrözi. Emellett a Fluxys arról is értesítette a Bíróságot, hogy a CREG határozatával szemben hivatkozott jogalapok szinte mindegyikét visszavonta, ideértve a szállítási és tranzittevékenységek közötti különbségtételre vonatkozót is, egyedül azt a jogalapot tartja fenn, amelyik a gáztörvényben található, a 2003/55 irányelvnek a „történelmi” szerződésekkel kapcsolatos 32. cikke (1) bekezdését átültető 15/19. cikk megsértésére hivatkozik. E körülmények között a Bíróság 2010. április 28‑i levelében azt kérdezte a kérdést előterjesztő bíróságtól, hogy fenntartja‑e az általa előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelmet. 2010. május 12‑i levelében a kérdést előterjesztő bíróság azt a választ adta, hogy a CREG és a Fluxys által kötött megállapodás, valamint a Fluxys részleges elállása nem fosztotta meg az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdést relevanciájától, amelyet ezért fenntart.
39. 2010. május 28‑án megküldött faxában a belga kormány arról tájékoztatta a Bíróságot, hogy hatályba lépett a 2010‑es gáztörvény, amely hatályon kívül helyezi a gáztörvény 15/5d. cikkét, valamint 15/19. cikkének második bekezdését, és amely úgy rendelkezik, hogy a gáztörvény 15/19. cikkének első bekezdése 2011. március 2‑án hatályát veszti.
40. 2010. június 17‑én tárgyalásra került sor a CREG, a belga és a cseh kormány, valamint a Bizottság képviselőinek részvételével.
41. A Fluxys 2010. július 16‑án kelt levelében felhívta a Bíróság figyelmét a belga alkotmánybíróság 2010. július 8‑i ítéletére, amellyel ez utóbbi ex tunc hatállyal megsemmisítette a 2009‑es gáztörvényt. A Bíróság arra kérte a kérdést előterjesztő bíróságot, jelölje meg ezen ítélet következményeit. 2010. szeptember 8‑i levelében a kérdést előterjesztő bíróság azt válaszolta, hogy a 2009‑es gáztörvény ex tunc
hatályú megsemmisítése következtében a korábbi gáztörvény rendelkezéseit kell alkalmazni az alapeljárásban. Noha a gáz tranzitja és szállítása közötti különbségtétel, amely a 2009‑es gáztörvény megsemmisítéséhez vezetett, e korábbi törvényben is megtalálható, és a belga alkotmánybíróság megállapításai így e korábbi törvényre is érvényesek, a kérdést előterjesztő bíróság rámutatott, hogy ennek ellenére e korábbi törvény rendelkezései továbbra is kötik őt, mivel nem szerepeltek a belga alkotmánybírósághoz intézett megkeresésben.
V – A Bírósághoz benyújtott észrevételek összefoglalása
42. A Fluxys,
a belga kormány és a cseh kormány
azt állítja, hogy sem a 2003/55 irányelv 1., 2. és 18. cikkével, sem az 1775/2005 rendelet 3. cikkével nem ellentétes az a nemzeti szabályozás, amely a földgázszállítási tevékenységeken belül különbséget tesz a szállítási, illetve a tranzittevékenységek között, és amely eltérő tarifális rendszert alkalmaz ezekre a tevékenységekre, tekintettel arra, hogy ez a megkülönböztetés e két tevékenységtípus közötti olyan objektív eltéréseket tükrözi, mint amilyenek a ténylegesen felmerült költségek.
43. A szállítási és a tranzittevékenységek nem azonosak és különböző piacokon alakulnak ki. Ezen okból eltérő költségekkel járnak, és eltérő beruházásokat igényelnek. A szállítási tevékenységek főszabály szerint csupán egy lényegében zárt és állandó piac keresletétől függenek. Másfelől ezek a tevékenységek közszolgáltatási kötelezettségek alá tartoznak. Ezzel szemben a tranzittevékenységek nemzetközi, versenyen alapuló piacon működnek, és így a hosszú távon nehezen előrejelezhető kereslet alakulásától függnek. A hosszú távú és kiszámítható díjakat alkalmazó szerződéseken alapuló szállítási tevékenységektől eltérően a tranzittevékenységek esetén fennáll a kockázata annak, hogy a felhasználók bármikor felhagyhatnak egy adott útvonal használatával, vagy a körülmények összejátszása veszélybe sodorhatja a más célra nem használható beruházás nyereségességét. A tranzit egyedi jellemzői igen jelentős bizonytalansághoz, és így mértéken felüli beruházásokhoz, valamint meg nem térülő költségekhez vezethetnek. A cseh kormány szerint a rendszer üzemeltetőinek figyelembe kell venniük, hogy a tranzittevékenységhez a szóban forgó rendszer valamennyi betáplálási és kiadási pontján ugyanolyan műszaki kapacitás szükséges.
44. A Fluxys, a belga kormány és a cseh kormány arra hivatkozik, hogy a gáztörvény által bevezetett eltérő rendszerek az egyes tevékenységek egyedi jellemzőit veszik figyelembe. A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvével ellentétes volna, ha eltérő helyzetekre ugyanolyan bánásmódot írnának elő. A 2003/55 irányelv nem írt elő azonos bánásmódot a szállítás és a tranzit esetében. A tagállamok fenntartják a lehetőségét annak, hogy eltérő helyzeteket eltérő módon kezeljenek, és viszonylagos szabadsággal rendelkeznek az eltérő rendszerek meghatározására. Ez a különbségtétel megvalósulhat a szabályozó hatóság jóváhagyó határozatában vagy a törvény szintjén. Ez utóbbi esetben elegendő, ha minden egyes, a törvény által meghozott eltérő rendszer betartja az 1775/2005 rendelet és a 2003/55 irányelv követelményeit. A díjakat tehát előzetesen jóvá kell hagyatni, közzé kell tenni, és hátrányos megkülönböztetéstől mentesen kell alkalmazni. Mivel a rendszer használóinak lehetősége van egy időben, ugyanazon szolgáltatás ugyanazon feltételekkel történő igénybevételére, a gáztörvény rendelkezései nem vezetnek hátrányosan megkülönböztető bánásmódhoz.
45. A belga kormány előadja, hogy a tranzit vonatkozásában kivételt megállapító szabályozás 2010‑es gáztörvény által történő hatályon kívül helyezését kizárólag az a célkitűzés indokolta, hogy a tranzit területén biztosítsák Belgiumban a jogbiztonságot.
46. A CREG
úgy véli, a jelen előzetes döntéshozatali eljárásban mindenekelőtt meg kell vizsgálni a 2003/55 irányelv 32. cikke (1) bekezdésének – amely szerint ezen irányelv rendelkezései nem érintik a „történelmi” szerződéseket – érvényességét. E kivételnek az alapeljárásban történő alkalmazása azzal a következményekkel járhat, hogy a Fluxys tranzittevékenységeinek több mint 85%‑a kikerül a 2003/55 irányelv hatálya alól. Márpedig az 1775/2005 rendelet elfogadásával a közösségi jogalkotó hallgatólagosan hatályon kívül helyezte ezt a „történelmi” szerződésekre alkalmazott kivételt. A CREG felteszi a kérdést, hogy amennyiben a közösségi jogalkotó mégsem helyezte volna hatályon kívül a „történelmi” szerződésekre vonatkozó kivételt, ez utóbbi megfelelne‑e az EK‑Szerződés rendelkezéseinek és az általános jogelveknek, különösen a hátrányos megkülönböztetés tilalmának.
47. A CREG véleménye szerint az 1775/2005 rendelet 3. cikkében és a 2003/55 irányelv 1., 2, és 18. cikkében megjelenő hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvével ellentétes az olyan nemzeti törvény, amely a tranzittevékenységre érvényes külön díjrendszer bevezetésével a szállítási tevékenységek körén belül megkülönböztetést alkalmaz a szállítás és a tranzit között. A közösségi szabályozás nem tartalmaz semmilyen megkülönböztetést a szállítási tevékenységek között. E szabályozás nem ad felhatalmazást megkülönböztető bánásmódra. A CREG a közösségi jogalkotónak a 2003/55 irányelv (31) preambulumbekezdésében kifejezett szándékára hivatkozik, amely a szállítóvezetékekhez való hozzáférés – beleértve a tagállamok közötti, határokon keresztül történő földgázforgalmat – egységes és megkülönböztetéstől mentes szabályozására irányult. Az egységes tarifális rendszer lehetővé tenné az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség biztosítását e hozzáférés során, és elősegítené a hálózat stabilitásának növelését. Ezáltal e rendszer részét képezi az európai szállítóhálózat fejlesztésének és harmonizációjának.
48. Az Egyesült Királyság Kormánya és a Bizottság
azt a választ javasolja a Bíróságnak, hogy az 1775/2005 rendelet 3. cikke (1) bekezdésében, valamint a 2003/55 irányelv 18. cikke (1) bekezdésében és 25. cikke (4) bekezdésében foglalt hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvével ellentétes, ha valamely nemzeti szabályozás, a szállítási tevékenységre alkalmazott szabályoktól eltérve, a szállítási tevékenységeken belül a szállítás és a tranzit szétválasztásával a tranzittevékenységre külön tarifális rendszert hoz létre.
49. A tágabb értelemben vett szállítási tevékenységek és a szűkebb értelemben vett szállítási tevékenységek hasonló helyzeteket jelentenek. Az 1775/2005 rendelet és a 2003/55 irányelv a tágabb értelemben vett szállítási tevékenységet úgy határozta meg, hogy az a földgáz nagynyomású csővezetéken a fogyasztókhoz történő eljuttatása, annak végső rendeltetésétől függetlenül. Ezek a jogi aktusok tehát nem tesznek különbséget a szűkebb értelemben vett szállítási tevékenység és a tranzittevékenység között. Épp ellenkezőleg, az említett irányelv, amint a (31) preambulumbekezdéséből kitűnik, hatályon kívül helyezte a 91/296 irányelvet, amely a tranzitra külön meghatározást adott.
50. Következésképpen, a közösségi jogi szabályozással ellentétesek az olyan, tranzittevékenységre alkalmazott külön tarifális rendszerek, mint amilyeneket a belga jogszabályok bevezettek. A Bizottság rámutat, hogy a 2009‑es gáztörvény által bevezetett rendszer a jóváhagyott díjak alkalmazási időszaka, a tisztességes árrés meghatározása és a szállítóhálózathoz való hozzáférés díjazásának feltételei vonatkozásában külön szabályozást vezet be a tranzittevékenységre. Mindezek a szabályok a 2003/55 irányelvbe és az 1775/2005 rendeletbe ütköznek.
51. Az Egyesült Királyság és a Bizottság véleménye szerint nem ellentétes a közösségi joggal, ha a díjak az adott szállítási tevékenység költségeit és kockázatait tükrözik, és emiatt különbözőek. Ugyanakkor az olyan nemzeti szabályozás, mint a gáztörvény, problémákat okozhat, mivel a szállítás és a tranzit közötti általános és következetes megkülönböztetésen, és ezáltal a földgáz végső rendeltetésén alapuló, teljesen eltérő díjstruktúrát hoz létre. A gáztörvény nem tartalmaz olyan elemeket, amelyek a tranzittevékenység költségeinek és kockázatainak részletekbe menő, minden egyes esetben történő figyelembevételére utalnának, és nem igazolja azt sem, hogy miért kellene külön szabályozást alkalmazni a szállítás teljes rendszerén belül. Márpedig nincs olyan rendszertani ok, ami miatt valamely elosztórendszerhez vagy valamely nagyfogyasztóhoz kapcsolódó rendszer kapcsolódási pontján történő gázkivétel költségei alacsonyabbak lennének, mint a nagy rendszerek összekapcsolódó pontjain történő kivétel költségei. Emellett semmi sem enged arra következtetni, hogy a nagy rendszerek közötti kapcsolódási pontokon történő gázkivételre vonatkozó megállapodások kockázatosabbak lennének, mint bármely más szállítási mód esetén.
52. Végezetül, a Bizottság azon a véleményen van, hogy az 1775/2005 rendelet nem helyezte hatályon kívül a 2003/55 irányelv 32. cikkének (1) bekezdése alapján a „történelmi”szerződésekre alkalmazandó kivételt.
VI – Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés elfogadhatóságáról
53. Az eljárás folyamán a Bíróság az alapeljárásra és a 2009‑es gáztörvényre vonatkozóan több eseményről kapott tájékoztatást. Mindenekelőtt ezen eseményeknek azon lehetséges következményeit elemzem, amelyek befolyásolhatják az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés elfogadhatóságát.
54. Először, a Fluxys a kérdést előterjesztő bíróság előtt visszavonta a tranzit és a szállítás közötti különbséggel kapcsolatban hivatkozott jogalapokat. Ennek következtében felmerül a kérdés, hogy e visszavonás elfogadhatatlanná tette‑e az előzetes döntéshozatal iránti kérelmet. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés akkor elfogadhatatlan, ha az alapeljárás megoldása tekintetében nyilvánvalóan nem releváns(12) . A kérdést előterjesztő bíróság rámutatott, hogy a nemzeti eljárási szabályok szerint a Fluxys utólag nem vonhatja vissza a jogalapjait, és így az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés releváns marad. Az előzetes döntéshozatali eljárás keretében a nemzeti bíróságok feladata egyedül a nemzeti jog értelmezése és alkalmazása. Főszabály szerint a Bíróságnak nem feladata, hogy ellenőrizze a nemzeti rendelkezéseknek a kérdést előterjesztő bíróság általi értelmezését.(13) . Ebből következik, hogy a Fluxys általi visszavonás nem kérdőjelezi meg az előzetes döntéshozatal iránti kérelem elfogadhatóságát.
55. A második esemény a szállítási tevékenységekre alkalmazott megkülönböztető szabályozásnak a 2010‑es gáztörvény által ex nunc
hatállyal történő hatályon kívül helyezése volt. E hatályon kívül helyezés nem kérdőjelezi meg az előzetes döntéshozatal iránti kérelem relevanciáját, legalábbis nem teljes egészében, mivel a hatályon kívül helyezés csak jövőbeli hatállyal bír.
56. A harmadik esemény az volt, amikor a belga alkotmánybíróság 2010. július 8‑án ex tunc
hatállyal megsemmisítette a 2009‑es gáztörvényt. A kérdést előterjesztő bíróság 2010. szeptember 8‑i levelében jelezte, hogy e törvény megsemmisítése ellenére fenntartja az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdését. Véleménye szerint a 2009‑es gáztörvény megsemmisítése következtében az alapeljárásban alkalmazandó gáztörvény szintén felveti azt a kérdést, hogy összeegyeztethető‑e a közösségi szabályozással egy olyan nemzeti szabályozás, amely különbséget tesz a tranzittevékenység és a szállítási tevékenység között.
57. Mindenekelőtt meg kell állapítani, hogy a kérdést előterjesztő bíróság sem az előzetes döntéshozatal iránti kérelemben, sem 2010. szeptember 8‑i levelében nem adott tájékoztatást e korábbi gáztörvény tartalmáról. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint elengedhetetlen, hogy a nemzeti bíróság az előzetes döntéshozatalra utaló határozatában kifejtse az alapeljárás ténybeli és jogi hátterét, és minimális magyarázatot adjon az értelmezni kért közösségi rendelkezések kiválasztásának okaira, valamint az e rendelkezések és a jogvitára vonatkozó nemzeti jogszabályok közötti kapcsolatra(14) . E tekintetben ki kell emelni, hogy, az előzetes döntéshozatalra utaló határozatokban szolgáltatott információknak nemcsak azt kell lehetővé tenniük a Bíróság számára, hogy hasznos választ adhasson, hanem lehetőséget kell adniuk a tagállamok kormányainak, valamint más érdekelt feleknek is arra, hogy előterjeszthessék észrevételeiket. A Bíróságra hárul tehát e lehetőség biztosítása, tekintettel arra, hogy az érdekelt felekkel csak az előzetes döntéshozatalra utaló határozatokat közlik(15) . Ezen ítélkezési gyakorlatnak megfelelően az előzetes döntéshozatal iránti kérelmet, mint elfogadhatatlant, el lehet utasítani, amennyiben nem jelöli meg a nemzeti törvény azon rendelkezéseit, amelyeket az alapeljárásban alkalmazni kell.
58. Ugyanakkor, tekintettel a jelen ügy körülményeire, túl szigorú döntés lenne az előzetes döntéshozatal iránti kérelem ezen ítélkezési gyakorlat alapján történő elutasítása. Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés középpontjában a tranzit és a szállítás következetes elválasztása áll, amelyet tehát az érdekelt felek a Bíróság előtti eljárásban tárgyaltak és vitattak meg. A nemzeti bíróság 2010. szeptember 8‑i levelében rámutatott, hogy e különbségtétel már a 2009‑es gáztörvény előtti törvényben is szerepelt. Következésképpen, a 2009‑es gáztörvény megsemmisítése ténylegesen nem változtat a jogvita terjedelmén. Ráadásul a 2009‑es gáztörvény előtti 2005‑ös gáztörvény rendelkezései megismerhetőek a Fluxys és a CREG észrevételeiből. E felek szerint ugyanis időbeli hatálya
alapján a 2005‑ös gáztörvényt kellett az alapeljárásban alkalmazni, nem a 2009‑es gáztörvényt, függetlenül ez utóbbi ex tunc
hatályú megsemmisítésétől. E körülmények között úgy vélem, hogy a kérdést előterjesztő bíróság részéről a 2009‑es gáztörvényt megelőző gáztörvény rendelkezéseire vonatkozó pontos tájékoztatás elmaradása nem jelenti szükségszerűen az előzetes döntéshozatal iránti kérelem elfogadhatatlanság miatti elutasítását.
59. A 2009‑es gáztörvény megsemmisítésével kapcsolatban felmerül még egy további kérdés az előzetes döntéshozatal iránti kérelem elfogadhatóságára vonatkozóan. Úgy vélem, hogy a jelen esetben a kérdést előterjesztő bíróság a belga alkotmánybíróság megkeresésével ítéletet tud hozni az alapeljárásban, nem kell a Bírósághoz kell fordulnia. Amint ugyanis a kérdést előterjesztő bíróság 2010. szeptember 8‑i levelében kifejtette, a belga alkotmánybíróság által tett, a 2009‑es gáztörvény megsemmisítésének alapját képező észrevételek a szállítási és a tranzittevékenységnek a 2005‑ös gáztörvényben szereplő, következetes megkülönböztetésére is alkalmazhatók. Márpedig, noha a kérdést előterjesztő bíróság fenntartja, hogy azért köteles a 2005‑ös gáztörvény rendelkezéseit alkalmazni, mert ezekre vonatkozóan még nem keresték meg a belga alkotmánybíróságot, arra nem ad magyarázatot, hogy a 2005‑ös gáztörvény alkotmányosságára vonatkozó egyértelmű kételyek ellenére ő maga miért nem kereste meg előzetes döntéshozatal iránti kérdésével az alkotmánybíróságot.
60. Ugyanakkor, még ha a kérdést előterjesztő bíróságnak lehetősége is lett volna arra, hogy előzetes döntéshozatal iránti kérdésével megkeresse a belga alkotmánybíróságot, ez nem tette volna a Bíróság elé terjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelmet elfogadhatatlanná. A nemzeti bíróságok és a Bíróság közötti együttműködésnek az EK 234. cikk szerint rendszere nem másodlagos eljárás, és így nem függ a nemzeti jogban biztosított eljárások kimerítésétől.(16) Elegendő, ha a Bíróságnak feltett kérdés releváns. Mindenesetre meg kell állapítani, hogy a belga alkotmánybíróság ítéletét egyebek között az 1775/2005 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének és a 2003/55 irányelv értelmezésére alapozta. Amennyiben a kérdést előterjesztő bíróságnak az alkotmánybíróság ítélete ellenére kétségei maradnak a közösségi jog rendelkezéseinek értelmezésére vonatkozóan, az EK 234. cikk lehetővé teszi számára a Bíróság előtti eljárás megindítását.
61. Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés tehát elfogadható.
VII – Jogi értékelés
A – Előzetes megjegyzések
62. Az európai energiapolitika célja a földgázzal kapcsolatban az, hogy a tagállamok között e területen folytatott kereskedelem korlátainak megszüntetésével egy hatékony és nyitott piac előnyeit biztosítsa az európai polgárok számára(17) . A földgázpiac olyan egyedi jellegzetességekkel rendelkezik, amelyek megkülönböztetik a többi ágazattól. Ezen egyedi jellegzetességek egyike, hogy a gázt nagynyomású gázvezetékeken keresztül szállítják, és e gázvezetékek üzemeltetői általában monopóliummal rendelkeznek egy adott területen a gáz szállítására.(18)
63. A gáz belső piaca működésének tökéletesítése érdekében a közösségi jogalkotó először elfogadta a szállítóvezeték‑rendszereken keresztül történő földgáztranzitról szóló 91/296 irányelvet, majd a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló 98/30 irányelvet. Ezt követően a jogalkotó elfogadta a 2003/55 irányelvet, amelynek célja az egyenlő versenyfeltételek biztosítása, valamint a piaci erőfölény és az ellenséges felvásárlásra irányuló magatartás veszélyének csökkentése.(19) Ezen irányelv 18. cikke vezette be azt a rendszert, amelyben harmadik felek hozzáférhetnek a szállítóhálózathoz, és amely közzétett díjakon alapszik, valamint amelyet objektív kritériumok alapján, a rendszerhasználók közötti megkülönböztetés nélkül kell alkalmazni. Az 1775/2005 rendelettel a közösségi jogalkotó a földgázszállító‑hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről olyan közösségi rendelkezéseket fogadott el, amelyeket valamennyi tagállamban közvetlenül alkalmazni kell.
64. Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés a megkülönböztetéstől mentes hozzáférés elvére, azaz a szállítóhálózatokhoz való hozzáférés szabályozott díjakon alapuló rendszerének alapvető elemére vonatkozik. A kérdést előterjesztő bíróság arra a kérdésre vár választ, hogy az 1775/2005 rendelet 3. cikkében és a 2003/55 irányelv 18. cikkében szereplő, a szállítóhálózatokhoz való megkülönböztetéstől mentes hozzáférés elvével ellentétes‑e az olyan nemzeti törvény, mint az alapeljárásban alkalmazandó gáztörvény is, amely a szállítási tevékenységen belül megkülönböztetést hoz létre a szállítás (azaz az olyan földgázszállítás, amelynek végső rendeltetési helye Belgiumban van) és a tranzit (azaz a határok átlépésével járó földgázszállítás) között, és két eltérő tarifális rendszert alkalmaz e két szállítási tevékenységre.
65. Ugyanakkor, tekintettel az alapeljárás vitás kérdéseire, ez a kérdés nem értelmezhető úgy, hogy kizárólag az ezen alapelvből eredő következtetésekre vonatkozik, hanem az elv alkalmazhatóságát is érintheti. Az alapeljárás egyik vitás kérdése a 2003/55 irányelv 32. cikkének (1) bekezdése alapján a „történelmi” szerződésekre vonatkozó kivétel érvényességével kapcsolatos. Még ha az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés kifejezetten nem is említi ezt a rendelkezést, meg kell állapítani, hogy ez utóbbi bizonyos szerződéseket kivon a 2003/55 irányelv rendelkezéseinek hatálya alól. Márpedig, az 1775/2005 rendelet 3. cikkében és a 2003/55 irányelv 18. cikkében szereplő, megkülönböztetéstől mentes hozzáférés elvével csak akkor lehet ellentétes valamely nemzeti törvény, ha e rendelkezéseket a szóban forgó szerződésekre is alkalmazni kell. Emellett, a kérdést előterjesztő bíróság 2010. május 12‑i levelében rámutatott, hogy a megkülönböztetéstől mentes hozzáférés elvének alkalmazhatósága az alapeljárás releváns kérdése, és kérte a Bíróságot, hogy foglalkozzon ezzel.
66. Úgy tűnik tehát, hogy indokolt először a 2003/55 irányelv 32. cikkének (1) bekezdése alapján a „történelmi” szerződésekre vonatkozó kivétel (B alcím) érvényességével foglalkozni, mielőtt megvizsgálnám, hogy az 1775/2005 rendelet 3. cikkében és a 2003/55 irányelv 18. cikkében szereplő megkülönböztetéstől mentes hozzáférés elvével ellentétes‑e az olyan nemzeti törvény, mint az alapeljárásban alkalmazandó gáztörvény is, amely két eltérő tarifális rendszert alkalmaz a szállítási tevékenységre és a tranzittevékenységre (C alcím).
B – A „történelmi” szerződésekre vonatkozó kivételről
67. A 2003/55 irányelv 32. cikkének (1) bekezdése értelmében a 91/296 irányelv, azaz a „tranzitirányelv” 2004. július 1‑jétől hatályát veszti. Ez az időpont megegyezik a 2003/55 irányelv átültetésére nyitva álló határidő lejáratának napjával. Ez utóbbi irányelv 32. cikkének (1) bekezdése ugyanakkor kivételt ír elő azokra a szerződésekre, amelyek:
– a 91/296/EGK irányelv 2. cikkének értelmében vett tranzitra vonatkoznak;
– 2004. július 1‑je előtt kerültek megkötésre; és
– megfelelnek a tranzitirányelv 3. cikke (1) bekezdésének(20) .
Ezek a „történelmi” szerződések továbbra is érvényesek maradnak, és a 91/296 irányelv rendelkezései alapján teljesülnek. A 2003/55 irányelv 18. cikkében foglalt hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét tehát nem lehet e szerződésekre alkalmazni.
68. A CREG úgy véli, hogy a „történelmi” szerződésekre vonatkozó fenti kivétel nem érvényes.
69. Elsőként, a CREG véleménye szerint az 1775/2005 rendelet hallgatólagosan hatályon kívül helyezte a 2003/55 irányelv 32. cikkének (1) bekezdését. Ezzel összefüggésben a CREG megállapítja, hogy e rendelet semmilyen utalást nem tartalmaz az utóbbi rendelkezésre, különösen 16. cikkében nem, amely felsorolja a kivételeket és az eltéréseket. A CREG ebből arra következtet, hogy a közösségi jogalkotó a 2003/55 irányelv elfogadását követően megalkotott 1775/2005 rendelettel hallgatólagosan hatályon kívül helyezte a „történelmi” szerződésekre alkalmazandó kivételt. Ezt az értelmezést megerősítik az 1775/2005 rendelet előkészítő munkálatai, amelyekből arra a következtetésre lehet jutni, hogy az 1775/2005 rendelet 16. cikke valamennyi releváns kivétel és eltérés felsorolását tartalmazza, és e rendelet (1) preambulumbekezdése, amely szerint a rendelet célja keretszabályozás szerkezeti módosítása ahhoz, hogy sikerüljön felszámolni az utolsó akadályokat a belső gázpiac megvalósítása érdekében.
70. Ez az értelmezés számomra nem meggyőző.
71. Az 1775/2005 rendelet valóban nem tartalmaz hivatkozást a „történelmi” szerződésekre vonatkozó kivételre. Ugyanakkor meg kell állapítani, hogy e rendelet nem tartalmaz a 91/296 irányelvet hatályon kívül helyező rendelkezést sem. Véleményem szerint ez azt mutatja, hogy az 1775/2005 rendelet nem szabályozza azt a kérdést, hogy a 91/296 irányelv milyen mértékben veszti hatályát, és mely részben marad hatályban, és hogy ezt a kérdést kizárólag a 2003/55 irányelv szabályozta. Ennélfogva a „történelmi” szerződésekre vonatkozó kivételre történő hivatkozás hiánya az 1775/2005 rendeletben nem értelmezhető e kivétel hallgatólagos hatályon kívül helyezésének.
72. Ezt az elemzést támasztja alá az a tény, hogy az 1775/2005 rendelet egyik preambulumbekezdése sem utal arra, hogy a közösségi jogalkotónak szándékában állt volna az említett kivétel hatályon kívül helyezése. Nem jelenik meg ilyen akarat e jogi aktus előkészítő anyagaiban sem. Tekintettel az ilyen kivétel hatályon kívül helyezése következtében fellépő jelentős gazdasági következményekre, valamint a 2003/55 irányelv és az 1775/2005 rendelet között fennálló különösen szoros kapcsolatra, a jogalkotó egyértelmű rendelkezésének hiánya véleményem szerint azon értelmezés ellen hat, amely szerint e kivétel hallgatólagosan hatályát vesztette.
73. Másodszor, a CREG azt állítja, hogy a 2003/55 irányelv 32. cikkének (1) bekezdésében szabályozott, a „történelmi” szerződésekre vonatkozó kivétel nem egyeztethető össze az elsődleges joggal, nevezetesen a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvével.
74. A CREG által ezzel összefüggésben előadott érvek sem győztek meg. Az ugyanis, hogy a 2003/55 irányelv 32. cikkének (1) bekezdése különbséget tesz a „történelmi” szerződésekkel rendelkező bérlők, és azok között, amelyek ilyen szerződéssel nem rendelkeznek, nem valósít meg hátrányos megkülönböztetést, mivel e különbségtételt a „történelmi” szerződéssel rendelkező bérlők jogos bizalmának tiszteletben tartása indokolja.
75. Összefoglaláskánt meg kell állapítani, hogy a 2003/55 irányelv 32. cikkének (1) bekezdésében szabályozott, a „történelmi” szerződésekre vonatkozó kivétel érvényes, és ezért nemcsak a 2003/55 irányelv, hanem az 1775/2005 rendelet alkalmazása során is figyelembe kell venni. Amennyiben a Fluxys szerződései megfelelnek a „történelmi” szerződésként történő minősítéshez szükséges feltételeknek(21), az 1775/2005 rendelet 3. cikkében és a 2003/55 irányelv 18. cikkében szereplő, megkülönböztetéstől mentes hozzáférés elve nem vonatkozik rájuk.
C – A megkülönböztetéstől mentes hozzáférés elvéről
76. A kérdést előterjesztő bíróság arra vár választ, hogy az 1775/2005 rendelet 3. cikkében és a 2003/55 irányelv 18. cikkében foglalt, megkülönböztetéstől mentes hozzáférés elvével ellentétes‑e az olyan nemzeti jogszabály, mint az alapeljárásban alkalmazandó 2005‑ös gáztörvény, amely általános megkülönböztetést tesz a gázszállítási tevékenységen belül egyrészről a szállítási, másrészről a tranzittevékenység között, és e két tevékenységtípusra két különböző tarifális rendszert vezet be.
77. A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve megköveteli, hogy a hasonló helyzeteket ne kezeljék eltérő módon, és hogy a különböző helyzeteket ne kezeljék azonos módon, hacsak ez a bánásmód objektíve nem igazolt(22) . Nem kétlem, hogy a szállítási és a tranzittevékenységeket hasonló helyzeteknek kell tekinteni (1. alcím). Márpedig az alapeljárásban alkalmazandó 2005‑ös gáztörvény ezt a két helyzetet eltérően kezeli (2. alcím). Ezért azt kell megvizsgálni, hogy az egyrészt a szállítási tevékenységre, másrészt a tranzittevékenységre vonatkozó két különböző szabályozás alkalmazása objektíve igazoltnak tekinthető‑e (3. alcím).
1. Hasonló helyzetek
78. Két helyzet hasonló jellegét főként a szóban forgó jogi háttér tárgyának és céljának fényében kell értékelni.(23) Ennélfogva az 1775/2005 rendelet és a 2003/55 irányelv vonatkozó rendelkezéseit kell megvizsgálni.
79. A 2003/55 irányelvet és az 1775/2005 rendeletet 1. cikkük (1) bekezdése szerint a gáz szállítására kell alkalmazni. A 2003/55 irányelv 2. cikkének 3. pontja és az 1775/2005 rendelet 2. cikke alapján a gázszállítás a földgáz nagynyomású csővezetéken, de nem upstream csővezeték‑hálózaton a fogyasztókhoz történő eljuttatását jelenti, kivéve az ellátást. A gázszállítás meghatározása tehát nem tesz különbséget a tagállamon belüli, illetve a határokon keresztül történő gázáramlás között. Az ubi lex non distinguit, nec nos distinguere debemus
elve alapján ez a szállítási és a tranzittevékenység hasonlósága mellett szól.
80. Ezt az értelmezést a 2003/55 irányelv 32. cikkének (1) bekezdése és (31) preambulumbekezdése is megerősíti. Az említett 32. cikk (1) bekezdése hatályon kívül helyezi a 91/296 irányelvet, amely külön törvényes szabályozást írt elő a tranzitra. A 2003/55 irányelv (31) preambulumbekezdése értelmében a 91/296 irányelv hatályon kívül helyezésével elérni kívánt célok egyike a szállítási tevékenységekhez, köztük a tranzittevékenységekhez való hozzáférés egységes és megkülönböztetéstől mentes szabályozása.
81. Az 1775/2005 rendelet és a 2003/55 irányelv tárgyának és céljának fényében a szállítási és a tranzittevékenységeket tehát hasonló helyzeteknek kell tekinteni. Következésképpen a megkülönböztetéstől mentes hozzáférés elve megköveteli, hogy a gázszállítás e két típusát egyformán kezeljék, hacsak az eltérő bánásmód objektíve nem igazolható.
2. Eltérő bánásmód
82. A kérdést előterjesztő bíróság az előzetes döntéshozatal iránti kérelmében a 2009‑es gáztörvény rendelkezéseire hivatkozott. Ugyanakkor e törvény ex tunc
hatályú hatályon kívül helyezését követően a kérdést előterjesztő bíróság most a 2005‑ös gáztörvény rendelkezéseire hivatkozik.
83. A 2005-ös gáztörvény 15/5d. cikke úgy rendelkezik, hogy a tranzittevékenységet végző földgázszállítórendszer‑üzemeltető a tranzittevékenységre külön kérelmet nyújt be a CREG‑hez. Erre a kérelemre, a 2005‑ös gáztörvény 15/5b. cikke 2., 4., 5., 8. pontjának és 15/5c. cikke (3) bekezdésének kivételével ugyanazok a rendelkezések vonatkoznak, mint a szállításra vonatkozóan benyújtott kérelmekre. E kivételek értelmében a tranzittevékenységek díjainak:
– nem kell fedezniük a 15/5a. cikk (2) bekezdésében meghatározott jövedelmet,(24)
– nemzetközi szinten nem kell összehasonlíthatóaknak lenniük a hasonló körülmények között összehasonlítható földgázszállításirendszer‑üzemeltetők által alkalmazott legjobb díjgyakorlatokkal,(25)
– nem célja a földgázszállító‑rendszer kapacitása kihasználásának optimalizálása,(26) és
– nem kell a teljes területen egységeseknek lenniük, földrajzi területek szerint eltérhetnek egymástól.(27)
Ezenfelül, a tranzittevékenységek esetén a szabályozási időszak első évében keletkező teljes jövedelemnek nem kell a négyéves szabályozási időszak többi évének teljes jövedelmére vonatkozó értékelés referenciaértékeként szolgálnia.
84. A 2005‑ös gáztörvény rendelkezései tehát a szállítási tevékenységet és a tranzittevékenységet eltérő módon kezelik.
3. Objektív igazolás
85. Két olyan összehasonlítható szállításitevékenység‑típus, mint a szállítás és a tranzit(28) esetén a gázvezetékhez való megkülönböztetéstől mentes hozzáférés elve megköveteli, hogy e két szállítási tevékenység tarifái ne különbözzenek egymástól, kivéve ha az ilyen megkülönböztetés objektíve igazolható. Ez az elv nem kívánja meg egységes tarifa alkalmazását. Az eltérő bánásmód akkor igazolható, ha objektív és ésszerű megfontolásokon alapul, azaz kapcsolatban áll a szóban forgó szabályozás által indokoltan elérni kívánt céllal, illetve arányos az e bánásmód által elérni kívánt céllal.(29)
86. Ez alapján mindenekelőtt meg kell határozni azokat a releváns kritériumokat, amelyek igazolhatják az e két szállításitevékenység‑típussal kapcsolatos eltérő bánásmódot (a) alcím), még mielőtt ezt követően megvizsgálnánk, hogy a gáztörvény által a szállítási tevékenységek és a tranzittevékenységek között alkalmazott általános és következetes megkülönböztetés igazolható‑e ezekkel a kritériumokkal (b) alcím). Amennyiben egy ilyen megkülönböztetés nem tükrözi pontosan egyrészről a szállítási tevékenységek, másrészről a tranzittevékenység közötti, a releváns kritériumokra vonatkozó különbségeket, de általános tendenciát tükröz, felmerül a kérdés, hogy egy ilyen általánosítás igazolható‑e (c) alcím).
a) Az eltérő tarifák igazolására alkalmas releváns kritériumok
87. Az 1775/2005 rendelet és a 2003/55 irányelv rendelkezésének vizsgálata rámutat, hogy az eltérő tarifák igazolására alkalmas releváns kritériumok többek között a következők:
– a szállítási tevékenységgel kapcsolatban felmerült költségek valódisága,(30)
– a rendszeregyensúlyhoz és annak fejlesztéséhez szükséges beruházások,(31)
– az adott tevékenységekhez kapcsolódó beruházások kockázatai,(32)
– az adott tevékenységeket érintő verseny,(33) és
– a közszolgáltatási kötelezettségek.(34)
Az 1775/2005 rendelet és a 2003/55 irányelv emellett a különböző gázszállítási tevékenységek közötti kereszttámogatások elkerülésének fontosságát is hangsúlyozza.(35)
88. Ezzel szemben, a gázszállítási tevékenységen belül két hasonló tevékenységhez kapcsolódó eltérő bánásmód igazolására önmagában nem elegendő szempont az, hogy a szállításra kerülő gáz rendeltetése a Belgium területén való felhasználás vagy a többi tagállam felé történő továbbszállítás.(36)
b) A szállítási és a tranzittevékenységek között alkalmazott általános és következetes megkülönböztetés igazolásáról
89. Az olyan nemzeti törvény, mint a 2005‑ös gáztörvény, amely általános és következetes megkülönböztetést alkalmazott a szállítási és a tranzittevékenységek között, a hálózatokhoz való hátrányos megkülönböztetéstől mentes hozzáférés elve szempontjából egyértelmű problémát vet fel. Ez a törvény annak alapján tesz különbséget, hogy a szállításra kerülő gáz rendeltetése a Belgium területén való felhasználás vagy a többi tagállam felé történő továbbszállítás. Ez a szempont nem olyan releváns kritérium, amellyel az eltérő bánásmód indokolható.
90. Mindamellett, az ilyen különbségtétel összeegyeztethető lehet a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvével, amennyiben valóban tükrözi a két tevékenységtípus közötti, a releváns kritériumokra vonatkozó különbségeket. Bár az 1775/2005 rendelet 3. cikkéből és a 2003/55 irányelv 18. cikkéből az következik, hogy a szállítással és a tranzittal kapcsolatos eltérő bánásmódot igazolni kell, e rendelkezések nem írnak elő pozitív megkülönböztetést a két tevékenységtípus között. Ennélfogva e rendelkezések nem tiltják, hogy a szállítási és a tranzittevékenység eltérő bánásmód tárgya legyen, amennyiben e két tevékenység között olyan különbség áll fenn, amely érinti a releváns kritériumokat.
i) A belga kormány által elfogadott megközelítés
91. A belga kormány úgy véli, hogy a szállítási és a tranzittevékenységek között alkalmazott megkülönböztetés igazolást nyert. Fenntartja, hogy két eltérő szabályozás alkalmazása a szállítási tevékenységre és a tranzittevékenységre összeegyeztethető a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvével, feltéve hogy e tevékenységek között releváns eltérések állnak fenn, és hogy az 1775/2005 rendelet és a 2003/55 irányelv egyéb követelményei teljesülnek. A belga kormány szerint az ilyen rendszer azért nem hátrányosan megkülönböztető, mivel a hálózat valamennyi használójának lehetősége van minkét rendszerben ugyanazon szolgáltatás ugyanazon időpontban, ugyanolyan feltételekkel történő igénybevételére.
92. Úgy vélem, e megközelítés a hátrányos megkülönböztetés tilalmának téves értelmezésén alapul. Ez az elv valóban nem kötelezi a tagállamokat arra, hogy igazolják az eltérő helyzetekre alkalmazott eltérő bánásmódot. Ugyanakkor, amennyiben két olyan helyzet, mint a szállítási tevékenységek és a tranzittevékenységek esete, hasonló, az eltérést engedő rendszer minden elemét indokolni kell. Ennélfogva a két eltérő tarifális rendszer alkalmazásának igazolásához nem elegendő annak bemutatása, hogy az egyes tranzittevékenységek a szállítási tevékenységektől eltérő jellegzetességekkel rendelkeznek. Épp ellenkezőleg, a tagállamnak a szállítási tevékenységekre alkalmazott szabályozáshoz képest a tranzittevékenységekre vonatkozóan eltérést engedő szabályozása minden elemét igazolnia kell. A tranzittevékenységekre vonatkozóan eltérést engedő rendszer tehát csak abban az esetben
igazolt, ha e két tevékenység között fennáll, és az 1775/2005 rendelet, valamint a 2003/55 irányelv szempontjából releváns jellemzőkre vonatkozó különbségeket tükrözi.
ii) A szállítási és a tranzittevékenységek közötti objektív eltérések
93. A Fluxys és a belga kormány fenntartja, hogy a szállítási és a tranzittevékenységek közötti általános megkülönböztetés a két tevékenységtípus között fennálló olyan objektív eltéréseken alapul, amelyek releváns kritériumokra vonatkoznak. Ebben az értelemben különösen arra hivatkoznak, hogy:
– a tranzittevékenységek a nemzetközi verseny hatásai alatt állnak, míg a szállítási tevékenységekre monopólium áll fenn;
– a tranzittevékenységek kereslete kevésbé kiegyensúlyozott;
– a tranzittevékenységek esetén nagyobb a beruházások bukásának esélye;
– a szállítási tevékenységeknek számos rövid távú változata van, és ezért jellegzetesen rugalmas szolgáltatásnak kell tekinteni őket, és
– a szállítási tevékenységeket közszolgáltatási kötelezettségek terhelik.
94. A CREG, az Egyesült Királyság Kormánya és a Bizottság kétségbe vonja, hogy a Fluxys által végzett valamennyi tevékenységet jellemeznék ezek a jellegzetességek. Úgy vélik, hogy ez a különböző tranzitútvonalaktól függően változhat.
95. A Fluxys és a belga kormány által hivatkozott eltérésekkel kapcsolatban mindenekelőtt meg kell állapítani, hogy ezek a különbségek olyan releváns kritériumokra vonatkoznak, mint amelyeket a jelen indítványom 87. pontjában említettem. A kritériumokra vonatkozó különbségek tehát indokolhatják a megkülönböztető bánásmód alkalmazását.
96. Azonban meg kell állapítanom, hogy a 2005‑ös gáztörvényhez hasonló nemzeti törvény rendelkezései általános és következetes megkülönböztetést
alkalmaznak egyrészről valamennyi szállítási tevékenység, másrészről valamennyi tranzittevékenység között. Az ilyen megkülönböztetés csak akkor igazolható, ha a hivatkozott különbségek valamennyi tranzittevékenység esetén fennállnak. A Fluxys és a belga kormány az eltérést engedő rendelkezéseket valamennyi tranzittevékenység vonatkozásában igazolta többek között arra való hivatkozással, hogy e tevékenységek a nemzetközi verseny hatása alatt állnak, hogy a tranzittevékenységek kereslete kevésbé kiegyensúlyozott, és hogy a tranzittevékenységek esetén a beruházások kockázatosabbak. A jelen ügyben ugyanakkor úgy vélem, messze nem egyértelmű, hogy valamennyi tranzittevékenységre vonatkoznának ezek a jellegzetességek.
97. Az előzetes döntéshozatali eljárásban a Bíróság nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy maga állapítsa meg a tényállást. Ennélfogva a kérdést előterjesztő bíróság feladata annak vizsgálata, hogy a Fluxys által végzett valamennyi tranzittevékenységet jellemzik‑e a Fluxys és a belga kormány által hivatkozott eltérések. Ugyanakkor, mivel e vizsgálat során figyelembe kell venni az 1775/2005 rendelet és a 2003/55 irányelv által létrehozott szabályozási keretet, az alábbi iránymutatásokat kell adni.
98. Ami azon állítást illeti, hogy a tranzittevékenységek a nemzetközi verseny hatása alatt állnak, a kérdést előterjesztő bíróságnak részletesen meg kell vizsgálnia, hogy a Fluxys hálózatán belüli tranzitútvonalakat érinti‑e a nemzetközi verseny, és hogy ennek az intenzitása eléri‑e azt a mértéket, amely alapján azt valamennyi tranzittevékenység díjazásánál figyelembe kell venni. Az a körülmény, hogy az egyetlen műszaki megoldás új útvonal kiépítése vagy más üzemeltető hálózatának használata, nem elegendő annak megállapításához, hogy egy tranzitútvonal jelentős nemzetközi verseny hatása alatt áll. Valamely másik üzemeltető hálózatán keresztül vezető útvonal, vagy új útvonal kiépítésének a Fluxys hálózatába tartozó tranzitútvonalat gazdaságosan helyettesítő alternatívának kell lennie. A nemzetközi versenynek a tranzittevékenységekre gyakorolt befolyása tehát a különböző tranzitútvonalaktól függően változhat.
99. Mivel a Fluxys és a belga kormány a tranzittevékenységekhez kapcsolódó beruházások nagyobb kockázatára hivatkozik, a kérdést előterjesztő bíróságnak meg kell vizsgálnia e kockázat valószínűségét. Ez többek között a nemzetközi verseny fennállásától és intenzitásától, vagy a már megtérült beruházás összegétől függően változhat. Előfordulhat tehát, hogy e beruházási kockázat a tranzitútvonallal összefüggésben változik.
100. Végezetül, a kérdést előterjesztő bíróságnak azt kell megvizsgálnia, hogy a kereslet változékonysága érinti‑e a Fluxys hálózatának valamennyi tranzitútvonalát, és azonos mértékben hat‑e rájuk.
101. Anélkül, hogy elébe mennék a kérdést előterjesztő bíróság által végzendő vizsgálat eredményének, elég valószínűnek tűnik, hogy ez a vizsgálat azt állapítja majd meg, hogy nem minden tranzittevékenységet érintenek a Fluxys és a belga kormány által hivatkozott korlátozó körülmények, vagy hogy nem azonos mértékben. Ebben az esetben a szállítási és a tranzittevékenységek közötti általános és következetes megkülönböztetést teljes egészében nem igazolhatják a releváns kritériumokkal kapcsolatos különbségek, mivel ez a megkülönböztetés nem tükrözi a két tevékenységtípus közötti objektív különbségeket.
iii) Általánosítási hatáskör
102. Abban a (valószínű) helyzetben, ha az olyan nemzeti törvényben, mint a gáztörvény, előírt szállítási és a tranzittevékenységek közötti általános és következetes megkülönböztetést teljes egészében nem igazolhatják a releváns kritériumokkal kapcsolatos különbségek, felmerül a kérdés, hogy ez a megkülönböztetés igazolható‑e a tagállamok általánosítási hatáskörével.
103. A megkülönböztetéstől mentes hozzáférés elve nem kötelezi a tagállamokat arra, hogy olyan tarifális rendszert írjanak elő, amelyben a legapróbb részletekig megjelenik a különböző tranzittevékenységek valamennyi jellegzetessége. A tarifák végrehajthatósága és átláthatósága érdekében a tagállamok bizonyos mértékig általánosíthatják a tarifális rendszert. Döntési szabadsággal rendelkeznek a tarifális rendszer általánosításának alapját képező kritériumok megválasztásánál.(37)
104. Még ha a szállítási és a tranzittevékenységek közötti megkülönböztetés nem is tükrözi az e szállítási tevékenységek közötti eltérések összességét, véleményem szerint nem kizárt, hogy egy általános tendenciát tükröz. Ennélfogva az a kérdés, hogy a szállítás és a tranzit közötti általános és következetes megkülönböztetést igazolhatja‑e a tagállamok általánosítási hatásköre.
105. Véleményem szerint erre a kérdésre nemleges válasz adható. A szállítás és a tranzit megkülönböztetése alapján történő általánosítás szemben áll az 1775/2005 rendelet és a 2003/55 irányelv célkitűzéseivel. Ezen jogi aktusok az egységes földgázpiac kialakulásának elősegítésére és ezzel összefüggésben a tagállamok közötti gázforgalom korlátainak kiküszöbölésére irányulnak.(38) A nagynyomású gázvezeték‑rendszerekhez való szabályozott és megkülönböztetéstől mentes hozzáférés megteremtése az egyik legfőbb eszköz a földgázforgalom akadályainak kiküszöbölésére. A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve ugyanis annak bizonyítására kötelezi a különböző hálózatok üzemeltetőit, hogy a határokon keresztül történő gázforgalmat miért kell a belső gázforgalomtól eltérően kezelni. A tagállamon belüli és a határokon keresztül történő gázforgalom eltérő kezelésének igazolására irányuló ezen kötelezettség lehetővé teszi az olyan bánásmódbeli különbségek meghatározását, amelyek nem alapulnak releváns kritériumokon, és ezért nem megalapozottak.(39)
106. A tarifális rendszer olyan általánosítása, amely megkülönbözteti a szállítási tevékenységeket a tranzittevékenységektől, veszélyeztetheti az 1775/2005 rendelet és a 2003/55 irányelv piaci integrációra irányuló célkitűzését.(40) Ez az általánosítás eltérő tarifális rendszerek alkalmazását teszi lehetővé a hálózatok üzemeltetői számára még akkor is, ha ezt a releváns kritériumok nem indokolják. Még ha ez az általánosítás csupán korlátozott számú esetet is érint, az ilyen megközelítés akkor is ellentétes a nemzetközi piacok fokozatos integrációjával.
107. Összefoglalva úgy vélem, hogy még ha a tagállamok bizonyos mértékig valóban általánosíthatják is tarifális rendszereiket, a szállítási és a tranzittevékenységekre vonatkozó általánosítás ellentétes az 1775/2005 rendelettel és a 2003/55 irányelvvel.
c) Eredmény
108. Amennyiben az olyan nemzeti törvény, mint a 2005‑ös gáztörvény, a szállítási tevékenységek és a tranzittevékenységek között olyan általános és következetes megkülönböztetést hoz létre, amely nem tükrözi a szállítási tevékenységek összessége és a tranzittevékenységek összessége közötti, a releváns kritériumokkal összegfüggő eltéréseket, ez a törvény nem egyeztethető össze az 1775/2005 rendelet 3. cikkében és a 2003/55 irányelv 18. cikkében foglalt, a földgázhálózatokhoz való megkülönböztetéstől mentes hozzáférés elvével.
D – Összefoglalás
109. A 2003/55 irányelv 32. cikkének (1) bekezdéséből következik, hogy az 1775/2005 irányelv 3. cikkében és az említett irányelv 18. cikkében szabályozott, a gázhálózatokhoz való megkülönböztetéstől mentes hozzáférés elve nem alkalmazható a „történelmi” szerződésekre.
110. Amennyiben az 1775/2005 rendelet 3. cikkében és a 2003/55 irányelv 18. cikkében foglalt, a gázhálózatokhoz való megkülönböztetéstől mentes hozzáférés elve alkalmazandó, ezzel ellentétes az olyan nemzeti törvény, amely eltérő tarifarendszert alkalmaz egyrészről a földgáz szállítására, másrészről a földgáz tranzitjára irányuló tevékenységekre, kivéve ha ezen elkülönülő tarifális rendszerek pontosan tükrözik a szállítási tevékenységek összessége és a tranzittevékenységek összessége közötti, az 1775/2005 rendelet és a 2003/55 irányelv értelmében vett releváns kritériumokra vonatkozó eltéréseket. Az a körülmény, hogy a gáz közösségi határon halad át, önmagában nem releváns kritérium.
VIII – Végkövetkeztetések
111. A fentiekre tekintettel azt javaslom, hogy a Bíróság a cour d'appel de Bruxelles által előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdést a következőképpen válaszolja meg:
„A földgázszállító‑hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről szóló, 2005. szeptember 28‑i 1775/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikkében, valamint a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 98/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26‑i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 18. cikkében foglalt, a nagynyomású gázhálózatokhoz való megkülönböztetéstől mentes hozzáférés elvével ellentétesek azok a nemzeti jogszabályok, amelyek két eltérő tarifarendszert alkalmaznak egyrészről a tagállamon belüli, másrészről a határokon keresztül történő gázszállításra irányuló tevékenységekre, kivéve ha ez a határokon keresztül történő gázszállítás esetére eltérést engedő tarifális rendszer pontosan tükrözi a határokon keresztül történő gázszállítására irányuló tevékenységek összessége és a tagállamon belül történő gázszállítására irányuló tevékenységek összessége közötti különbséget, és ezek az eltérések az 1775/2005 rendelet és a 2003/55 irányelv értelmében releváns kritériumokra vonatkoznak.”
(1) .
(2)  –	Az előzetes döntéshozatali eljárást az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Közösséget létrehozó szerződés módosításáról szóló, 2007. december 13‑i Lisszaboni Szerződés (HL C 306., 1. o.) szerint jelenleg az Európai Unió működéséről szóló szerződés 267. cikke szabályozza.
(3)  –	HL L 176., 57. o.; magyar nyelvű különkiadás 12. fejezet, 2. kötet, 230. o.).
(4) –	HL L 289., 1. o.
(5)  –	A jelen indítványomban a közösségi jog kifejezést használom, mivel az időbeli hatály szerint a tényállás idején még a közösségi jogot, nem pedig az uniós jogot kellett alkalmazni.
(6)  –	HL L 147., 37. o., magyar nyelvű különkiadás 12. fejezet, 1. kötet, 151. o.
(7)  –	HL L 204., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 12. fejezet, 2. kötet, 28. o.
(8)  –	A 2007. március 16‑i törvény; a 2007. december 21‑i törvény, a 2008. június 6‑i törvény; a 2008. december 22‑i törvény; a 2009. március 10‑i törvény és a 2009. május 6‑i törvény.
(9)  – E cikk egy második albekezdést is tartalmazott, mely szerint: „A rögzített díjakra és a magatartási kódexre vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül, a hozzáférésnek jóhiszeműen kötött szerződésen kell alapulnia. Mivel ezt az albekezdést a C‑475/08. sz., Bizottság kontra Belgium ügyben kötelezettségszegés megállapítása iránt benyújtott kereset alapján 2008. december 3‑án hozott ítélet (az EBHT‑ban még nem tették közzé) következtében a 2008. december 22‑i törvény hatályon kívül helyezte, az a jelen eljárásban nem releváns.
(10)  –	Ez az időpont egybeesik azzal a nappal, amikor a 2003/55 irányelvnek a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55 irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13‑i 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 211., 94. o.) 53. cikkével hatályon kívül helyezett rendelkezései hatályukat vesztik.
(11)  –	Belgiumban a földgázelosztási és –szállítási tevékenységet korábban az 50%‑ban a belga állam tulajdonában lévő Distrigaz SA végezte. Az ágazat liberalizációja során a Distrigaz SA 2001‑ben részlegesen szétvált. Ezáltal új részvénytársaság jött létre, amely átvette a „Distrigaz” nevet, és amely többek között az ellátási tevékenységet viszi tovább, míg a korábbi társaság megtartotta a szállítási tevékenységet, és felvette a „Fluxys” cégnevet.
(12)  –	A C‑71/02. sz. Karner‑ügyben 2004. március 25‑én hozott ítélet (EBHT 2004., I‑3025. o.) 21. pontja és a C‑286/02. sz. Bellio F.lli ügyben 2004. április 1-jén hozott ítélet (EBHT 2004., I‑3465. o.) 28. pontja.
(13)  –	A C‑330/07. sz. Jobra‑ügyben 2008. december 4‑én hozott ítélet (EBHT 2008., I‑9099. o.) 17. pontja és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat.
(14)  –	A C‑116/00. sz. Laguillaumie‑ügyben 2000. június 28‑án hozott végzés (EBHT 2000., I‑4979. o.) 23. és 24. pontja, a C‑295/05. sz. Asemfo‑ügyben 2007. április 19‑én hozott ítélet (EBHT 2007., I‑2999. o.) 33. pontja és a C‑389/09. sz. Agueda María Saenz Morales ügyben 2010. január 20‑án hozott végzés (az EBHT‑ban még nem tették közzé) 13. pontja.
(15)  –	A 141/81–143/81. sz., Holdijk és társa egyesített ügyekben 1982. április 1‑jén hozott ítélet (EBHT 1982., 1299. o.) 6. pontja, a C‑20/05. sz. Schwibbert‑ügyben 2007. november 8‑án hozott ítélet (EBHT 2007., I‑9447. o.) 21. pontja és a fent hivatkozott Agueda María Saenz Morales ügyben hozott ítélet 14. pontja.
(16)  –	A C‑188/10. és C‑189/10. sz., Melki egyesített ügyekben 2010. június 22‑én hozott ítélet (az EBHT‑ban még nem tették közzé) 40–57. pontja.
(17)  –	Lásd a 2003/55 irányelv (2) preambulumbekezdését.
(18)  –	Az ilyen monopólium fennállásának indokairól: Olbricht, T., Netzzugang in der deutschen Gaswirtschaft,
Düsseldorfer Schriften zum Energie- und Kartellrecht, Verlag Energiewirtschaft und Technik, 2008, 56. és azt követő oldalak.
(19)  –	Lásd a 2003/55 irányelv (2) preambulumbekezdését.
(20)  –	Azokról a szerződésekről van szó, amelyek a földgázszállítóvezeték‑rendszerekért és a nyújtott szolgáltatások minőségéért felelős társaságok és adott esetben a tagállamokban a földgázimportért és ‑exportért felelős társaságok között jöttek létre, mivel a vezetékrendszerekért felelős társaságok kimerítő jellegű felsorolását a 91/296 irányelv melléklete tartalmazza.
(21)  –	Lásd a jelen indítvány 67. pontját.
(22)  –	A C‑342/93. sz., Gillespie és társa ügyben 1996. február 13‑án hozott ítélet (EBHT 1996., I‑475. o.) 16. pontja; a C‑106/01. sz. Novartis Pharmaceuticals ügyben 2004. április 29‑én hozott ítélet (EBHT 2004., I‑4403. o.) 60. pontja; a C‑33/08. sz. Agrana Zucker ügyben 2009. június 11‑én hozott ítélet (EBHT 2009., I‑5035. o.) 46. pontja, valamint a C‑519/07. P. sz., Bizottság kontra Koninklijke FrieslandCampina ügyben 2009. szeptember 17‑én hozott ítélet (az EBHT‑ban még nem tették közzé) 100. pontja.
(23)  –	Lásd e tekintetben a 6/71. sz. Rheinmühlen Düsseldorf ügyben 1971. október 27‑én hozott ítélet (EBHT 1971., 823. o.) 14. pontját; a 117/76. és 16/77. sz., Ruckdeschel és társai egyesített ügyekben 1977. október 19‑én hozott ítélet (EBHT 1977., 1753. o.) 8. pontját; a C‑280/93. sz., Németország kontra Tanács ügyben 1994. október 5‑én hozott ítélet (EBHT 1994., I‑4973. o.) 74. pontját, valamint a C‑127/07. sz., Arcelor Atlantique és Lorraine és társa ügyben 2008. december 16‑án hozott ítélet (EBHT 2008., I‑9895. o.) 26. pontját. Lásd még: Hernu, R., «Principe d’égalité et principe de non-discrimination dans la jurisprudence de la Cour de justice des Communautés européennes», LGDJ, 2003, 357. o., amely mű szerint önmagukban a helyzetek nem tekinthetők hasonlóknak vagy eltérőeknek, a helyzet értékelését az adott szabály tárgya és célja alapján lehet elvégezni.
(24)  –	Eltérően a szállítási tevékenységek díjaitól, amelyeknek a 2005‑ös gáztörvény 15/5b. cikkének 2. pontja szerint tiszteletben kell tartaniuk ezt az irányvonalat.
(25)  –	Eltérően a szállítási tevékenységek díjaitól, amelyeknek a 2005‑ös gáztörvény 15/5b. cikkének 4. pontja szerint tiszteletben kell tartaniuk ezt az irányvonalat.
(26)  –	Eltérően a szállítási tevékenységek díjaitól, amelyeknek a 2005‑ös gáztörvény 15/5b. cikkének 5. pontja szerint tiszteletben kell tartaniuk ezt az irányvonalat.
(27)  –	Eltérően a szállítási tevékenységek díjaitól, amelyeknek a 2005‑ös gáztörvény 15/5b. cikkének 8. pontja szerint tiszteletben kell tartaniuk ezt az irányvonalat.
(28)  –	Lásd a jelen indítvány 78–81. pontját.
(29)  –	Lásd ebben az értelemben a 114/76. sz. Bela‑Mühle Bergmann ügyben 1977. július 5‑én hozott ítélet (EBHT 1977., 1211. o.) 7. pontját; a 245/81. sz. Edeka Zentrale ügyben 1982. július 15‑én hozott ítélet (EBHT 1982., 2745. o.) 11. és 13. pontját; a C‑122/95. sz., Németország kontra Bizottság ügyben 1998. március 10‑én hozott ítélet (EBHT 1998., I‑973. o.) 68. és 71. pontját; a C‑535/03. sz., Unitymark és North Sea Fishermen’s Organisation ügyben 2006. március 23‑án hozott ítélet (EBHT 2006., I‑2689. o.) 53., 63. és 71. pontját, valamint a fent hivatkozott Arcelor Atlantique és Lorraine és társai ügyben hozott ítélet 47. pontját.
(30)  –	Lásd többek között az 1775/2005 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének első albekezdését, valamint (6) és (7) preambulumbekezdését, továbbá a 2003/55 irányelv (16) preambulumbekezdését.
(31)  –	Lásd többek között az 1775/2005 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének első albekezdését és (6) preambulumbekezdését.
(32)  –	Lásd többek között az 1775/2005 rendelet (7) preambulumbekezdését.
(33)  –	Lásd többek között az 1775/2005 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének első albekezdését és (7) preambulumbekezdését.
(34)  –	Lásd a 2003/55 irányelv 3. cikkének (3) és (4) bekezdését.
(35)  – Lásd többek között az 1775/2005 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdését.
(36)  –	Lásd a jelen indítvány 78–81. pontját.
(37)  –	Lásd analógia útján Kokott főtanácsnok C‑19/02. sz. Hlozek‑ügyben (2004. december 9‑én hozott ítélet, EBHT 2004., I‑11491. o.) ismertetett indítványának 57–59. pontját.
(38)  –	Lásd a 2003/55 irányelv (31) preambulumbekezdését, amely szerint a 2003/55 irányelv elfogadásának és a 91/296 irányelv hatályon kívül helyezésének célja olyan intézkedések meghozatala, amelyek lehetővé teszik a szállítóvezetékekhez való hozzáférés egységes és megkülönböztetéstől mentes szabályozását, beleértve a tagállamok közötti, határokon keresztül történő földgázforgalmat is. Lásd még a 2003/55 irányelv (1) és (6)–(8) preambulumbekezdését.
(39)  –	Ez a kötelezettség a határokon keresztül történő gázforgalom akadályainak meghatározását is lehetővé teszi, amely akadályokat nem a megkülönböztetéstől mentes hozzáférés elvének alkalmazásával, hanem adott esetben a közösségi jogalkotó egyéb intézkedésével lehet kiküszöbölni.
(40)  –	Lásd az 1775/2005 rendelet 3. cikkének (2) bekezdését, amely szerint a hálózati hozzáférés díjai nem torzíthatják a különböző szállítórendszerek határain átnyúló kereskedelmet.