62020TJ0469_RES
Asia T-469/20
Alankomaiden kuningaskunta
vastaan
Euroopan komissio
Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (laajennettu seitsemäs jaosto) 16.11.2022
Valtiontuet – Hollannin laki, jolla kielletään hiilen käyttö sähkön tuotannossa – Hiilivoimalan aikaistettu sulkeminen – Korvauksen myöntäminen – Vastustamatta jättämistä koskeva päätös – Päätös, jossa korvaus todetaan sisämarkkinoille soveltuvaksi – Tukea ei ole nimenomaisesti luokiteltu valtiontueksi – Kumoamiskanne – Kannekelpoinen toimi – Tutkittavaksi ottaminen – Asetuksen EU 2015/1589 4 artiklan 3 kohta – Oikeusvarmuus
Kumoamiskanne – Kannekelpoinen toimi – Käsite – Toimet, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia – Päätös, jossa todetaan valtion toimenpiteen soveltuvan sisämarkkinoille luokittelematta kyseistä toimenpidettä ensin valtiontueksi – Toimella on sitovia oikeusvaikutuksia
(SEUT 263 artikla)
(ks. 27–34 kohta)
Valtiontuki – Komission suorittama tutkinta – Toimivalta – Sellaisen päätöksen tekeminen, jossa todetaan valtion toimenpiteen soveltuvan sisämarkkinoille, luokittelematta kyseistä toimenpidettä ensin valtiontueksi – Komission toimivallan ylittävä päätös
(SEUT 107 artiklan 3 kohta; neuvoston asetuksen 2015/1589 4 artiklan 3 kohta)
(Ks. 51–53, 55, 58–62, 64, 70, ja 71 kohta)
Tiivistelmä
Unionin yleinen tuomioistuin kumoaa Euroopan komission päätöksen, jolla vahvistettiin Alankomaissa toimivien hiilivoimaloiden sulkemisesta myönnettävä korvaus. Komissio ei voinut ottaa kantaa kansallisen toimenpiteen soveltuvuuteen sisämarkkinoille toteamatta ensin, että kyseinen toimenpide on valtiontukea.
Alankomaiden kuningaskunta antoi 11.12.2019 lain, jolla kielletään hiilen käyttö sähkön tuotannossa viimeistään 1.1.2030.
Lain voimaantulon jälkeen viidestä Alankomaissa toimivasta hiilivoimalasta neljälle myönnettiin 5–10 vuoden pituinen siirtymäaika, jotta niillä olisi mahdollisuus kattaa tekemänsä investoinnit, sopeutua toiseen raaka-aineeseen tai valmistautua sulkemiseen. Hemweg 8 ‑voimala, jossa ei poltettu biomassaa eikä tuotettu lainkaan uusiutuvaa energiaa ja jonka sähköntuotanto oli vähäisempi kuin neljän muun hiilivoimalan, jouduttiin sen sijaan sulkemaan vuoden 2019 lopussa.
Alankomaiden hallitus päätti tässä tilanteessa myöntää Hemweg 8 ‑voimalan toiminnasta vastaavalle yhtiölle 52,5 miljoonaa euroa korvauksena vahingosta, jonka aikaistettu sulkeminen aiheuttaa, (jäljempänä kyseessä oleva toimenpide) 11.9.2019 annetussa laissa säädetyn mahdollisuuden mukaisesti.
Euroopan komissio totesi 12.5.2020 tekemällään päätöksellä (
1
)kyseessä olevan toimenpiteen soveltuvan sisämarkkinoille SEUT 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla tutkimatta kuitenkaan ensin, myönnettiinkö kyseisellä toimenpiteellä Hemweg 8 ‑voimalan toiminnasta vastaavalle yhtiölle etu ja oliko se näin ollen valtiontukea.
Alankomaiden kuningaskunta nosti tämän päätöksen kumoamisesta kanteen, jonka unionin yleisen tuomioistuimen laajennettu seitsemäs jaosto otti tutkittavaksi. Unionin yleinen tuomioistuin toteaa tässä yhteydessä, ettei komissio voi ottaa kantaa kansallisen toimenpiteen soveltuvuuteen sisämarkkinoille toteamatta ensin, että kyseinen toimenpide on SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
Unionin yleisen tuomioistuimen arviointi asiasta
Unionin yleinen tuomioistuin hylkää aluksi komission esittämän oikeudenkäyntiväitteen, jonka mukaan riidanalaisella päätöksellä ei ole Alankomaiden kuningaskuntaa koskevia sitovia oikeusvaikutuksia.
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan SEUT 107 artiklan 1 ja 3 kohtaan perustuvaa päätöstä, jossa toimenpide luokitellaan tueksi ja todetaan sisämarkkinoille soveltuvaksi, on nimittäin pidettävä kannekelpoisena toimena SEUT 263 artiklan nojalla.
Vaikka riidanalaisessa päätöksessä ei otettu kantaa siihen, onko kansallinen toimenpide valtiontukea, sillä kuitenkin hyväksyttiin kyseinen toimenpide. Tekemällä riidanalaisen päätöksen komissio päätti näin ollen lopettaa aloittamansa alustavan tutkintamenettelyn ja kieltäytyi implisiittisesti aloittamasta SEUT 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua muodollista tutkintamenettelyä. Se siis otti lopullisesti kantaa kyseessä olevan toimenpiteen soveltuvuuteen sisämarkkinoille, millä oli sitovia oikeusvaikutuksia.
Unionin yleinen tuomioistuin toteaa näin ollen, että kanne on otettava tutkittavaksi ilman, että on tarpeen tutkia, ovatko riidanalaisen päätöksen sitovat oikeusvaikutukset omiaan vaikuttamaan Alankomaiden kuningaskunnan etuihin.
Tämän jälkeen unionin yleinen tuomioistuin tarkastelee Alankomaiden kuningaskunnan väitteitä, jotka koskevat sitä, että komissio ylitti toimivaltansa ja loukkasi oikeusvarmuuden periaatetta todetessaan kyseessä olevan toimenpiteen soveltuvan sisämarkkinoille ottamatta kantaa sen luokittelemiseen valtiontueksi.
Tältä osin unionin yleinen tuomioistuin muistuttaa ensinnäkin, että komissio teki riidanalaisen päätöksen asetuksen 2015/1589 (
2
)4 artiklan 3 kohdan perusteella ja totesi sen päätösosassa kyseessä oleva toimenpiteen soveltuvan sisämarkkinoille SEUT 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.
Tämän määräyksen mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tuki-termin käyttö tarkoittaa, että kansallisen toimenpiteen soveltuvuus sisämarkkinoille voidaan tutkia vasta sen jälkeen, kun kyseinen toimenpide on luokiteltu tueksi.
Lisäksi vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan silloin, kun komissio ei alustavan tutkinnan jälkeen ole vakuuttunut siitä, että kyseessä oleva valtion toimenpide ei ole SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki, tai jos se katsotaan tueksi, että se on yhteensopiva perustamissopimuksen kanssa, tai silloin, kun komissio ei ole tässä menettelyssä kyennyt ratkaisemaan kaikkia kyseessä olevan toimenpiteen soveltuvuutta koskevaan arviointiin liittyviä vaikeuksia, sillä on velvollisuus aloittaa SEUT 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely ilman, että sillä olisi tältä osin harkintavaltaa.
Unionin yleisen tuomioistuimen mukaan tästä seuraa, että komissio voi pitää sisämarkkinoille soveltuvana ainoastaan SEUT 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvaa eli valtiontueksi luokiteltua toimenpidettä.
Tämä päätelmä vahvistetaan lisäksi asetuksen 2015/1589 asiaa koskevissa säännöksissä; kyseisen asetuksen 4 artiklassa säädetään tukitoimenpiteiden alustavasta tutkinnasta, jonka tarkoituksena on antaa komissiolle mahdollisuus muodostaa ensimmäinen mielipide kyseisestä tuesta. Tämän vaiheen päätteeksi komissio toteaa, että kyseinen valtion toimenpide ei ole SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki tai että se kuuluu tämän määräyksen soveltamisalaan. Viimeksi mainitussa tapauksessa kyseisen toimenpiteen soveltuvuudesta sisämarkkinoille joko ei ole tai on epäilyjä. Jos komissio alustavan tutkinnan jälkeen toteaa, ettei ilmoitetun ja SEUT 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvan toimenpiteen soveltuvuudesta sisämarkkinoille ole epäilyjä, se tekee asetuksen 2015/1589 4 artiklan 3 kohdan nojalla vastustamatta jättämistä koskevan päätöksen.
Tästä seuraa, että asetuksen 2015/1589 4 artiklassa vahvistetaan kattava luettelo päätöksistä, jotka komissio voi tehdä kansallisen toimenpiteen alustavan tutkinnan päätteeksi ja joihin ei kuulu komission mahdollisuus tehdä päätös, jossa todetaan kansallisen toimenpiteen soveltuvan sisämarkkinoille, ottamatta ensin kantaa siihen, onko kyseinen toimenpide luokiteltava valtiontueksi vai ei.
Unionin yleinen tuomioistuin katsoo näin ollen, että komissio on ylittänyt toimivaltansa, kun se on riidanalaisessa päätöksessä katsonut kyseessä olevan toimenpiteen soveltuvan sisämarkkinoille ottamatta ensin kantaa siihen, onko tällainen toimenpide tukea. Komissio on lisäksi loukannut oikeusvarmuuden periaatetta, koska Alankomaiden kuningaskunta ei voinut riidanalaisen päätöksen perusteella saada tarkkaa tietoa oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan.
Näillä perusteilla unionin yleinen tuomioistuin hyväksyy kanteen ja kumoaa riidanalaisen päätöksen lausumatta muista Alankomaiden kuningaskunnan esittämistä kanneperusteista.
(
1
)	Valtiontuesta SA.54537 (2020/NN) – Alankomaat, hiilen käytön kieltäminen Alankomaiden sähköntuotannossa – 12.5.2020 tehty komission päätös C(2020) 2998 final (jäljempänä riidanalainen päätös).
(
2
)	SEUT 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 13.7.2015 annettu neuvoston asetus (EU) 2015/1589 (EUVL 2015, L 248, s. 9). Mainitussa säännöksessä säädetään seuraavasti: ”Jos komissio alustavan tutkinnan jälkeen toteaa, että ilmoitetun toimenpiteen soveltuvuudesta sisämarkkinoille ei ole epäilyjä ja jos toimenpide kuuluu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, se päättää, että tuki soveltuu sisämarkkinoille – –. Päätöksessä on mainittava, mitä SEUT-sopimuksen mukaista poikkeusta on sovellettu.”