62014CC0532
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA
MANUELA CAMPOSA SÁNCHEZ-BORDONE,
predstavljeni 19. januarja 2016 (
1
)
Zadevi C‑532/14 in C‑533/14
Toorank Productions BV
proti
Staatssecretaris van Financiën
Predlog za sprejetje predhodne odločbe,
ki ga je vložilo Hoge Raad der Nederlanden (Nizozemska)
„Kombinirana nomenklatura — Tarifna številka 2206 in tarifna podštevilka 2208 70 — Fermentirane pijače in druge“
I – Uvod
1.
Oba spora, o katerih odloča Hoge Raad (vrhovno sodišče, Nizozemska) sta dober dokaz za težave, ki jih povzroča klasifikacija novih proizvodov v Kombinirano nomenklaturo Unije (v nadaljevanju: KN). V obeh sporih gre za alkoholno pijačo, ki je v prvem primeru pridobljena s fermentacijo, v drugem pa z dodajanjem različnih snovi v to tekočino.
2.
Vprašanji, ki ju je postavilo Hoge Raad (vrhovno sodišče), bosta služili pojasnitvi prejšnje sodne prakse, ki morda še ni povsem ustaljena, a je omogočila, da se pod določene tarifne številke KN uvrstijo destilirani proizvodi pijač, ki so po izvoru fermentirane.
3.
Glede na to, da sama KN določa, da jo je treba razlagati predvsem na podlagi njenega besedila, bi ta sodna praksa lahko povzročila relativno oddaljitev hermenevtičnih meril od teh, na katera je Unija vezana na podlagi mednarodnega prava. Hoge Raad (vrhovno sodišče) torej poziva, da se bodisi potrdi pristop, sprejet v navedeni sodni praksi, bodisi se ga ponovno preuči, za kar bi bilo treba uvesti nova merila.
II – Pravni okvir
A – Pravo Unije
4.
Svet je s Sklepom 87/369/EGS (
2
) v imenu Evropske gospodarske skupnosti potrdil harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga (v nadaljevanju: HS), (
3
) ki ga je izdelala Svetovna carinska organizacija (v nadaljevanju: WCO). Svet je 23. julija 1987 sprejel tudi Uredbo Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi. (
4
)
5.
V skladu s členom 3(1) Konvencije HS se sleherna pogodbenica zavezuje, da bosta njena nomenklatura carinske tarife in statistična nomenklatura usklajeni s HS in da bo uporabljala splošna pravila za razlago ter vse opombe k oddelkom, poglavjem in tarifnim podštevilkam, ter da ne bo spremenila vsebine oddelkov, poglavij in tarifnih številk ali podštevilk HS.
6.
Člen 3(1)(a) Uredbe št. 2658/87 določa, da je v nomenklaturi uporabljena klasifikacija s šestimi števkami, ki se nanašajo na številke in podštevilke, ki so enake HS, tem pa sta dodani sedma in osma števka za označitev njej lastnih razčlenitev.
7.
Splošna pravila za razlago KN, ki so navedena v njenem prvem delu, pod oddelkom I, del A, so enaka tistim v HS in določajo zlasti:
„Blago se v [KN] uvršča po naslednjih načelih:
1.
Naslovi oddelkov, poglavij in podpoglavij so podani zato, da se je laže znajti pri uvrščanju; zaradi pravnih razlogov uvrščanje poteka po poimenovanjih tarifnih številk in opombah k ustreznim oddelkom ali poglavjem […]:
[…]
6.
Iz pravnih razlogov se proizvodi uvrščajo pod tarifne podštevilke v okviru ene tarifne številke po poimenovanjih teh tarifnih podštevilk in morebitnih opombah k tem tarifnim podštevilkam ter, smiselno, po teh pravilih […]. To pravilo velja tudi za opombe k oddelkom in poglavjem, če ni določeno drugače.“
8.
Glede spornih proizvodov v postopkih v glavni stvari oddelek IV KN vključuje „Pijače, alkoholne tekočine in kis“. V tem oddelku je poglavje 22, katerega razdelek se nanaša na „Pijače, alkoholne tekočine in kis“. To poglavje pa vsebuje tarifno številko 2206, ki se nanaša na „Druge fermentirane pijače (npr.: jabolčnik, hruškovec, medica); […] in tarifno številko 2208, naslovljeno „Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola manj kot 80 vol. %; žganja, likerji in druge alkoholne pijače“.
9.
V skladu s členoma 9(1)(a), druga alinea, in 10 Uredbe št. 2658/87 Komisija pripravi pojasnjevalne opombe h KN.
10.
V pojasnjevalni opombi h KN, ki se nanaša na tarifno številko 2208, je navedeno:
„Žganja, likerji in druge alkoholne pijače iz tarifne številke 2208 so alkoholne tekočine, namenjene predvsem za človeško prehrano, in so izdelani:
—
neposredno z destilacijo […],
—
s preprostim dodajanjem različnih aromatičnih snovi, včasih tudi sladkorja, k alkoholu, ki je bil proizveden z destilacijo.
[…]
Ta tarifna številka ne zajema alkoholnih pijač, dobljenih s fermentacijo (tarifne podštevilke od 2203 00 do 2206 00).“
B – Pojasnjevalne opombe k Harmoniziranemu sistemu
11.
WCO po potrebi izdaja pojasnjevalne opombe k HS. Ta, ki ustreza tarifni številki 2206, se glasi tako: (
5
)
„Ta tarifna številka zajema vse pijače, pridobljene s fermentacijo, razen tistih, ki so zajete s tarifnimi številkami od 22.03 do 22.05.
Med drugim vključuje:
1.
Mošt, alkoholno pijačo, pridobljeno s fermentacijo jabolčnega soka.
[…]
Vse te pijače […] ostanejo uvrščene pod to tarifno številko tudi, če jim je bil dodan alkohol ali če je bila vsebnost alkohola povišana z dodatno fermentacijo, če ohranijo naravo proizvodov, uvrščenih pod to tarifno številko.
[…]“
12.
V pojasnjevalni opombi HS k tarifni številki 2208 je navedeno:
„Ta tarifna številka, ne glede na vsebnost alkohola, zajema:
[…]
(B)
Likerje, ki so alkoholne pijače, katerim je dodan sladkor, med ali druga naravna sladila in ekstrakti ali arome (npr. alkoholne pijače, pridobljene z destilacijo ali z mešanjem etilnega alkohola ali destiliranih pijač z enim ali več od naslednjih proizvodov: sadje, cvetovi ali drugi deli rastlin, ekstrakti, arome, dišeča olja ali sokovi, ki bodisi so bodisi niso koncentrirani). […]
(C)
Vse druge alkoholne pijače, ki niso uvrščene v nobeno izmed prej naštetih tarifnih številk tega poglavja.“
III – Dejansko stanje v postopkih v glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
A – Pijače
13.
Spora sta nastala glede tarifne uvrstitve več pijač: (a) tiste s trgovskim imenom „Ferm Fruit“, ki jo bom v nadaljevanju imenoval tudi „osnovna pijača“, in (b) drugih pijač, ki so bile izdelane tako, da so bile tem pijačam dodane različne snovi, kot so sladkor, arome, barvila, zgoščevalci, konzervansi in destilirani alkohol (tako v primeru Petrikov Creamy Green, ki je predmet zadeve C‑532/14).
14.
Kot izhaja iz predložitvene odločbe v zadevi C‑533/14, se liter osnovne pijače (Ferm Fruit) izdela iz 275 ml sladkornega sirupa, 711 ml demineralizane vode, 10 ml jabolčnega koncentrata in 4 ml mineralov in vitaminov. Mešanica teh sestavin se pasterizira in se ji doda vinski kvas. Nato se opravi fermentacija, ki določi vsebnost alkohola v proizvodu, pri čemer je volumski delež alkohola 16 %. Tekočina, ki nastane po fermentaciji, se z različnimi postopki filtracije (ultrafiltracija, filtracija skozi diatomejsko zemljo, mikrofiltracija in filtracija z aktivnim ogljem) očisti in je tako končna osnovna pijača. Ferm Fruit ne vsebuje destiliranega alkohola in je brez barve, vonja in okusa.
15.
Ferm Fruit se ne uporablja izključno za izdelavo končnih proizvodov, čeprav je to njegova glavna uporaba, saj je primeren za človeško prehrano. Ni sporno, da je se je v preteklosti celo prodajal za javnost.
16.
Med „drugimi alkoholnimi pijačami“, izdelanimi iz Ferm Fruit, je treba razlikovati tisto, ki vsebuje destilirani alkohol (Petrikov Creamy Green, predmet zadeve C‑532/14), od tistih, ki ga ne (ostale pijače, ki so predmet zadeve C‑533/14).
17.
V primeru slednjih proizvodov, ki jih od 80 do 90 % sestavlja osnovna pijača, volumski delež alkohola dosega 14 % in se izdelujejo tako, da se osnovni pijači dodajajo zgoraj navedene snovi in v enem primeru tudi smetana. Alkohol v teh pijačah izvira izključno iz fermentacije.
18.
Petrikov Creamy Green pa se pridobi z destilacijo Ferm Fruit z žganjem, sladkorno melaso, posnetim mlekom, rastlinskimi maščobami in aromami. Volumski delež alkohola končne pijače je 13,4 %, pri čemer je vsaj 51 % alkohola dobljenega s fermentacijo, preostalih 49 % pa z destilacijo.
B – Spora pred nizozemskimi sodišči in ustrezajoča vprašanja za prehodno odločanje
1. Zadeva C‑532/14 (Petrikov Creamy Green)
19.
Spor je nastal zaradi zavezujočega posvetovanja o tarifni uvrstitvi proizvoda Petrikov Creamy Green, s katerim je družba Toorank Productions zahtevala, da se pijača uvrsti pod tarifno podštevilko 2206 00 59 KN (mirne fermentirane pijače). V odgovor na zavezujoče posvetovanje je davčni inšpektor (v nadaljevanju: inšpektor) pijačo uvrstil pod tarifno podštevilko 2208 70 10 (likerji). Ugovor v upravnem postopku je bil zavrnjen, Rechtbank Harlem (okrožno sodišče v Harlemu, Nizozemska) je na prvi stopnji ugodilo družbi Toorank Production, Gerechtshof te Amsterdam (pritožbeno sodišče v Amsterdamu, Nizozemska) pa je v pritožbenem postopku ugodilo inšpektorju.
20.
Družba Toorank Productions se je zoper sodbo pritožbenega sodišča pritožila pri Hoge Raad (vrhovno sodišče), to pa dvomi o tem, kako je treba pravilno razlagati smernice, ki jih je Sodišče razvilo v sodbi Siebrand. (
6
)
21.
Po mnenju Hoge Raad (vrhovno sodišče) je težava v razlikovanju med vključitvijo pijač, podobnih Petrikov Creamy Green, v eno ali drugo zadevno tarifno številko, upoštevajoč na eni strani, da tarifna številka 2206 KN vključuje tudi mešanice fermentiranih pijač z brezalkoholnimi pijačami, poleg tega pa pojasnjevalna opomba HS k tarifni številki 2206 vključuje vse pijače, ki so navedene v njenem besedilu in katerih vsebnost alkohola se je povečala z njegovim dodajanjem ali kot rezultat dodatne fermentacije. Iz iste pojasnjevalne opombe po mnenju predložitvenega sodišča izhaja tudi, da dodatki drugih snovi, ki niso destilirani alkohol, fermentiranim pijačam ne preprečujejo njihove uvrstitve pod tarifno številko 2206.
22.
Po drugi strani, kar zadeva tarifno številko 2208 KN, nizozemsko sodišče navaja, da imajo likerji, ki spadajo pod to tarifno številko, običajno volumski delež alkohola vsaj 15 %, torej višji od tistega v Petrikov Creamy Green, ki ga ima 13,4 %.
23.
Hoge Raad (vrhovno sodišče) se v zvezi z razlago in uporabo pojasnil, ki jih je Sodišče podalo v točkah od 35 do 38 sodbe Siebrand, (
7
) zlasti sprašuje o namenu ugotavljanja, ali sporna pijača ima oziroma je pridobila bistveni značaj pijače, uvrščene pod tarifno številko 2208 KN. Konkretno želi izvedeti, ali taka pojasnila pomenijo naštevanje meril, ki morajo biti hkrati izpolnjena, da je mogoče pijačo zaradi njenega bistvenega značaja šteti za vključeno pod tarifno številko 2208, oziroma ali je, nasprotno, sama prisotnost deleža fermentiranega alkohola, ki je višji od destiliranega alkohola – ali obratno – bistveno merilo, zaradi katerega se organoleptične lastnosti in namembnost pijače ne upoštevata.
24.
Če pijače zaradi njenega bistvenega značaja ne bi bilo mogoče uvrstiti pod tarifno številko 2206, ampak pod tarifno številko 2208 KN, Hoge Raad (vrhovno sodišče) dvomi tudi glede tega, pod katero tarifno podštevilko tarifne številke 2208 KN (do ravni 8 števk) bi bilo najprimerneje uvrstiti Petrikov Creamy Green.
25.
V teh okoliščinah je Hoge Raad (vrhovno sodišče) prekinilo postopek in s sklepom z dne 24. oktobra 2014 Sodišču v predhodno odločanje postavilo ti vprašanji:
„1.
Ali je treba tarifno številko 2206 KN razlagati tako, da je treba pijačo z vsebnostjo alkohola 13,4 vol. %, ki je iz očiščene alkoholne osnove z imenom „Ferm fruit“, nastale s fermentacijo jabolčnega koncentrata, ki se ji dodajo sladkor, arome, barvila, ojačevalci okusa, zgoščevalci, konzervansi in destilirani alkohol, izdelana tako, da volumen in vsebnost destiliranega alkohola v tej pijači ne predstavljata več kot 49 % vsega vsebovanega alkohola, medtem ko je 51 % alkohola dobljenega s fermentacijo, uvrstiti pod to tarifno številko?
2.
Če je odgovor na to vprašanje nikalen, ali je treba tarifno podštevilko 2208 70 KN razlagati tako, da je treba tako pijačo uvrstiti med likerje pod to tarifno podštevilko?“
2. Zadeva C‑533/14 (Ferm Fruit in druge pijače)
26.
Družba Toorank Productions je za oktober 2008 plačala nek znesek iz naslova trošarin za odvzem različnih alkoholnih pijač iz njenega skladišča, med drugim za pijačo „Ferm Fruit“ in druge alkoholne proizvode, navedene v točki 17 teh sklepnih predlogov.
27.
Družba Toorank Productions je vse te pijače prijavila kot „nepeneče vmesne proizvode“ v smislu člena 11b Wet op de accijns (zakon o trošarinah), ki vključuje pijače, ki niso opredeljene kot pivo ali vino iz tarifnih številk 2204, 2205 in 2206 KN, in z vsebnostjo alkohola več kot 1,2 vol. %, vendar ne več kot 22 vol. %. Trošarinska tarifa za zadnjenavedene je znatno nižja kot za proizvode iz tarifne številke 2208 KN z vsebnostjo alkohola več kot 1,2 vol. %.
28.
Ker se inšpektor s prijavo družbe Toorak Productions ni strinjal, ji je naložil dodatno plačilo, saj je menil, da proizvodi, obdavčeni s trošarinami, ustrezajo tarifni številki 2208 KN.
29.
Družba Toorank Productions je zoper ta obračun neuspešno ugovarjala. Po zavrnitvi ugovora je vložila tožbo v upravnem sporu pri Rechtbank te Breda (okrožno sodišče v Bredi, Nizozemska), ki je tožbo razglasilo za utemeljeno, preklicalo odločbo inšpektorja in znižalo znesek dodatnega plačila. Na podlagi pritožb, ki sta jih vložili obe stranki, je Gerechtshof te‘s‑Hertogenbosch (pritožbeno sodišče v ’s‑Hertogenboschu, Nizozemska) v pritožbenem postopku potrdilo prvostopenjsko sodbo.
30.
Tako družba Toorank Productions kot Staatssecretaris van Financiën (državni sekretar za finance, Nizozemska) sta zoper sodbo pritožbenega sodišča pri Hoge Raad (vrhovno sodišče) vložila kasacijsko pritožbo.
31.
Predložitveno sodišče navaja, da osnovna pijača vsebuje zgolj alkohol, pridobljen s fermentacijo, zaradi česar bi se glede na besedilo tarifne številke 2206 in pojasnjevalne opombe HS k tej številki lahko uvrstila med „druge fermentirane pijače“ iz tarifne številke 2206 KN. K temu rezultatu naj bi pripeljala uporaba splošnega pravila uvrščanja št. 1 KN, tudi če so pred fermentacijo bili dodani demineralizirana voda, vitamini in minerali.
32.
Kljub temu Ferm Fruit glede na to, da je brez barve, vonja in okusa, ohranja podobnost z alkoholnimi proizvodi, pridobljenimi z destilacijo. Hoge Raad (vrhovno sodišče) se sprašuje, ali je treba na podlagi točk 26, 27 in 37 sodbe Siebrand (
8
) in točke 46 sodbe Skoma-Lux (
9
) sklepati, da fermentirana pijača, ki nima organoleptičnih značilnosti pijač, pridobljenih iz določenega sadja ali določenega naravnega proizvoda, ne ustreza več tarifni številki 2206 KN.
33.
Ker se pijača ne uvrsti pod tarifno številko 2206 KN, jo je treba registrirati pod tarifno številko 2208 zaradi njene podobnosti – z vidika organoleptičnih značilnosti – s pijačami, ki vsebujejo etilni alkohol, ki so uvrščene v to tarifno številko. Predložitveno sodišče trdi, da je mogoče to razlago utemeljiti s sodbo Cramer, (
10
) čeprav se nanaša na vmesni proizvod in ne na pijačo, namenjeno človeški prehrani. Po drugi strani meni, da se zdi, da relativno nizek volumski delež alkohola (16 %) ne nasprotuje uvrstitvi kot etilni alkohol pod tarifno številko 2208 KN.
34.
Vendar je mogoče, da ta razlaga ni skladna niti s pojasnjevalno opombo KN k tarifni številki 2208 (ki izključuje alkoholne pijače, pridobljene s fermentacijo), niti s pojasnjevalno opombo KN k tarifni številki 2206 (ki vključuje fermentirane pijače, razen tistih iz tarifnih številk od 2203 do 2205).
35.
Hoge Raad (vrhovno sodišče) glede preostalih pijač meni, da ob upoštevanju sodbe Siebrand (
11
) in celo kljub temu, da je osnovna pijača uvrščena pod tarifno podštevilko 2206, ne bi bilo primerno, da bi se jih uvrstilo pod isto tarifno številko zaradi izgube značilnih organoleptičnih lastnosti pijače, pridobljene iz določenega sadja ali iz določenega naravnega proizvoda, kot posledice dodajanja sladkorja, arom, barvil, ojačevalcev okusa, zgoščevalcev in/ali konzervansov. Vendar opozarja, da v skladu s pojasnjevalno opombo HS k tarifni številki 2206 takšno zmanjšanje lastnosti ne preprečuje uvrstitve proizvodov pod to tarifno številko.
36.
Hoge Raad (vrhovno sodišče) poleg tega nadaljuje, da če bi osnovna pijača spadala pod tarifno številko 2206 KN, drugih pijač zaradi uporabe splošnega pravila uvrščanja št. 1 ne bi bilo mogoče uvrstiti pod tarifno številko 2208 KN. Tarifna številka 2208 KN v skladu z njenim besedilom (glej točko 8 teh sklepnih predlogov) vključuje samo tiste pijače – vključno z likerji – ki vsebujejo destilirani alkohol. V isto smer naj bi kazala pojasnjevalna opomba HS k tarifni številki 2208, v skladu s katero je liker (destilirana) žgana pijača, mešana z nekaterimi snovmi.
37.
Hoge Raad (vrhovno sodišče) je zaradi dvomov, ki mu jih povzročajo kasacijske pritožbe, o katerih odloča, glede razlage KN in sodne prakse Sodišča, prekinilo postopek in s sklepom z dne 24. oktobra 2014 pri Sodišču vložilo ti vprašanji za predhodno odločanje:
„1.
Ali je treba tarifno številko 2206 KN razlagati tako, da je treba pijačo, pridobljeno s fermentacijo jabolčnega koncentrata, z imenom „Ferm fruit“, ki se uporablja tudi kot osnova za izdelavo različnih drugih pijač, z vsebnostjo alkohola 16 vol. %, ki je zaradi čiščenja (med drugim z ultrafiltracijo) brez barve, vonja in okusa in ki ji ni bil dodan destilirani alkohol, uvrstiti pod to tarifno številko? Če je odgovor na to vprašanje nikalen: Ali je treba tarifno številko 2208 KN razlagati tako, da je treba tako pijačo uvrstiti pod to tarifno številko?
2.
Ali je treba tarifno številko 2206 KN razlagati tako, da je treba pijačo z vsebnostjo alkohola 14 vol. %, ki je bila izdelana iz osnove, opisane v zgornjem prvem vprašanju, ki so ji bili dodani sladkor, arome, barvila, ojačevalci okusa, zgoščevalci ter konzervansi in ne vsebuje destiliranega alkohola, uvrstiti pod to tarifno številko? Če je odgovor na to vprašanje nikalen: Ali je treba tarifno številko 2208 KN razlagati tako, da je treba tako pijačo uvrstiti pod to tarifno številko?“
IV – Postopek pred Sodiščem
38.
Oba predložitvena sklepa sta prispela v tajništvo Sodišča 24. novembra 2014. Glede na njuno objektivno povezanost in v skladu s členom 54 Poslovnika sta bili zadevi C‑532/14 in C‑533/14 s sklepom z dne 7. januarja 2015 združeni za pisni in ustni postopek ter izdajo sodbe.
39.
Podjetje Toorank Productions BV, Evropska komisija ter nizozemska, grška in poljska vlada so v roku iz člena 23, drugi odstavek, Statuta Sodišča vložili pisna stališča.
40.
Glede na to, da nobena od strank, navedenih v prejšnji točki, tega ni predlagala, obravnave ni bilo.
V – Povzetek trditev
41.
Razen Komisije so ostale intervenientke najprej odgovorile na vprašanje iz zadeve C‑533/14 o uvrstitvi pijače Ferm Fruit in nato o uvrstitvi ostalih pijač, pri čemer so svoje odgovore združile z vprašanjem glede Petrikov Creamy Green iz zadeve C‑532/14. Pri povzeti predstavitvi njihovih trditev in pri analizi vprašanj za predhodno odločanje bom sledil tej strukturi, za katero menim, da je najbolj koherentna.
A – Prvo vprašanje iz zadeve C‑533/14
42.
Družba Toorank Productions zatrjuje, da je treba Ferm Fruit uvrstiti pod tarifno številko 2206 KN. Trdi, da ta proizvod nastane s fermentacijo in da obstajajo druge fermentirane alkoholne pijače, ki gredo skozi postopek čiščenja (filtracije), kot je sake, in so uvrščene pod tarifno številko 2206 KN. Poleg tega meni, da ta pijača ni izgubila značilnosti in objektivnih lastnosti fermentiranih pijač v smislu tarifne številke 2206 in da tako pojasnjevalne opombe h KN kot HS prepovedujejo, da bi se Ferm Fruit enačilo z likerji ali z drugimi destiliranimi pijačami, saj obe pojasnjevalni opombi fermentirane pijače izključujeta s področja tarifne številke 2208.
43.
Nizozemska vlada zatrjuje, da je treba Ferm Fruit ob upoštevanju njenih organoleptičnih značilnosti in namembnosti uvrstiti pod tarifno številko 2208. Pojasnjuje, da to pijačo številna filtriranja, skozi katera gre, spremenijo v nevtralno pijačo brez vonja in okusa, ki nima tipičnih lastnosti blaga iz tarifne številke 2206. Opozarja, da nizek volumski delež alkohola ni pomemben za uvrstitev pod tarifno številko 2208. Glede namembnosti pijače Ferm Fruit navaja, da ta služi predvsem kot osnova za izdelavo drugih alkoholnih pijač in da čeprav se je v času dejanskega stanja prodajala za človeško prehrano, to že nekaj časa ni več tako.
44.
Grška vlada za uvrstitev Ferm Fruit pod tarifno številko 2208 navaja enake argumente kot nizozemska. Poudarja, da fermentacija pijače nastaja v veliki meri zaradi sladkorja in v veliko manjši meri zaradi koncentriranega jabolčnega soka, kar ji skupaj s tehnikami filtriranja, uporabljenimi za njeno proizvodnjo, da nevtralne značilnosti, ki jih navaja nizozemska vlada.
45.
Kot obe zgoraj navedeni vladi tudi poljska vlada zagovarja uvrstitev Ferm Fruit pod tarifno številko 2208 KN. Meni, da jo v skladu s pojasnjevalnimi opombami HS k tarifni številki 2207 način izdelave pijače spremeni v etilni alkohol. Kljub temu bi jo bilo treba glede na njen nizek volumski delež alkohola uvrstiti pod tarifno podštevilko 2208 90 91 ali 2208 90 99 KN. Prav tako zatrjuje, da je treba v skladu s sodbo Cramer (
12
) tekočino, kakršna je osnovna pijača, ki je s postopkom filtracije izgubila organoleptične značilnosti in ki ima nizko vsebnost alkohola, uvrstiti pod tarifno številko 2208, kljub temu da je bila pridobljena s fermentacijo. Poljska vlada dodaja, da je WCO to stališče potrdila v svojih odločitvah o uvrstitvi, ki so bile potrjene na 46. seji odbora za HS.
46.
Tudi Komisija se sklicuje na spremembe, ki jih je uvedel ta odbor v pojasnjevalnih opombah HS k tarifnima številkama 2207 in 2208, in pri tem navaja, da pripeljejo do istega sklepa kot sodba Cramer, (
13
) to pomeni uvrstitev fermentiranih pijač, ki so bile naknadno filtrirane, pod tarifno številko 2208. Poleg tega meni, da prisotnost 1 % koncentrata jabolčnega soka v celotnem volumnu pijače ne pomeni ne zadostne ne dovolj prepričljive značilnosti, da bi se jo lahko primerjalo z vinom iz sadja iz tarifne številke 2206 KN. Glede na značilnosti Ferm Fruit jo Komisija uvršča v tarifno podštevilko 2208 90 („druge pijače“).
B – Drugo vprašanje v zadevi C‑533/14 (uvrstitev drugih pijač)
47.
Družba Toorank Productions glede drugih pijač iz drugega vprašanja iz zadeve C‑533/14 zatrjuje, da gre za aromatizirana jabolčna vina, pri čemer za njihovo uvrstitev niso odločujoče dodane sestavine kot so sladkor, arome, barvila, ojačevalci okusa, zgoščevalci ali konzervansi. Zavrača vključitev teh pijač v tarifno številko 2208, ker ne vsebujejo destiliranega alkohola, kar naj bi skupaj z njihovo nižjo stopnjo alkohola preprečevalo njihovo enačenje z likerji. Dodaja, da se druge pijače tržijo kot jabolčno vino, so namenjene človeški prehrani in jih je treba v skladu s splošnimi pravili za razlago št. 1, 4 in 6 tako kot osnovno pijačo Ferm Fruit uvrstiti pod tarifno številko 2206.
48.
Nizozemska vlada navaja, da navedeni dodatki tem drugim pijačam dajejo organoleptične značilnosti proizvodov iz tarifne številke 2208, konkretno likerjev. Po njenem mnenju to potrjujejo pojasnjevalne opombe HS k tarifni številki 2206 in primeri likerjev, ki običajno nimajo visoke stopnje alkohola. Nazadnje, glede namembnosti ta vlada poudarja to, da pritožnica te druge pijače trži kot proizvode iz tarifne številke 2208 in jih zlasti primerja z vodko.
49.
Grška vlada meni, da se zaradi nevtralnosti pijače Ferm Fruit značilnosti drugih pijač lahko pripišejo samo dodanim snovem (sladkorju, aromam ipd. in v enem primeru smetani), kar preprečuje njihovo enačenje s pijačami iz tarifne številke 2206. Poleg tega za razliko od pojasnjevalnih opomb k tarifni številki 2208 te k tarifni številki 2206 ne vključujejo možnosti, da se proizvodom, ki so vanjo zajeti, lahko dodajo tovrstne snovi ali dodatki.
50.
Poljska vlada se strinja z ostalima vladama o vključitvi drugih pijač pod tarifno številko 2208. Pri tem navaja, da kakršna koli mešanica etilnega alkohola s pijačami ali snovmi, kot so te, ki so navedene v pojasnjevalnih opombah (tako k HS kot h KN) glede tarifne številke 2208, nujno povzroči uvrstitev tako proizvedenih pijač vanjo. Vendar dvomi o ustrezni tarifni podštevilki za druge pijače, ki temeljijo na Ferm Fruit, glede na nezadostne informacije o načinu njihove proizvodnje.
51.
Komisija navaja več skupnih argumentov v zvezi s tem vprašanjem in s tistim, povezanim s Petrikov Creamy Green. Zlasti se za uvrstitev končnega proizvoda, proizvedenega iz osnovne pijače, sklicuje na tri merila iz sodbe Siebrand, (
14
) ki jih je treba preučiti skupaj, in poudarja pomembnost analize organoleptičnih značilnosti. V primeru, da jih pijača, proizvedena iz določenega sadja (tarifna številka 2206), izgubi, jo je treba uvrstiti pod tarifno številko 2208. Namembnost proizvoda pa je za Komisijo zgolj objektivno merilo uvrščanja, ki ga je treba ovrednotiti glede na njegove objektivne lastnosti. O uvrstitvi drugih pijač pa se ni izrekla.
C – Vprašanje za predhodno odločanje iz zadeve C‑532/14 (Petrikov Creamy Green)
52.
Družba Toorank Productions meni, da ker je dodatek destiliranega alkohola edina posebnost Petrikov Creamy Green glede na pijače iz drugega vprašanja iz zadeve C‑533/14, je najbolj gotovo pravno merilo zgolj primerjanje deleža alkohola v proizvodu. Po njenem mnenju zahteva po dokazovanju organoleptičnih značilnosti, kot bi se sklepalo iz točke 36 sodbe Siebrand, (
15
) privede do subjektivnih presoj, ki neizogibno pripeljejo do različnih mnenj in s tem ogrozijo enotno uporabo KN. Če se pijače, ki vsebujejo več kot 51 % destiliranega alkohola, uvrščajo pod tarifno številko 2208, bi bilo treba Petrikov Creamy Green, ki ga ima največ 49 %, uvrstiti pod tarifno podštevilko 2206 00 93 ali 2206 00 99 KN.
53.
Nizozemska vlada se nagiba k vključitvi pijače Petrikov Creamy Green v tarifno številko 2208, konkretno kot liker v tarifno podštevilko 2208 70, kar utemeljuje z navajanjem, da v sodbi Siebrand (
16
) volumski delež alkohola ni bil postavljen kot edino merilo za uvrstitev alkoholnih pijač pod eno ali drugo tarifno številko. Ker je pijača Petrikov Creamy Green izgubila tipične organoleptične značilnosti fermentiranih pijač, je ni mogoče uvrstiti pod tarifno številko 2206, ampak pod tisto tarifno številko, ki vsebuje podobne proizvode. Nazadnje dodaja, da ima zadevna pijača organoleptične značilnosti in bistven značaj likerja.
54.
Grška vlada tako kot glede drugih pijač meni, da glavni delež alkohola iz pijače Petrikov Creamy Green izvira iz fermentiranega sladkorja, uporabljenega v pijači Ferm Fruit. Ker se ta vlada zaradi te okoliščine nagiba k uvrstitvi osnovne pijače pod tarifno številko 2208, lahko zagovarja le uvrstitev Petrikov Creamy Green pod isto tarifno številko. Poleg tega dodane snovi tudi temu zadnjemu proizvodu dajejo organoleptične značilnosti pijač iz tarifne številke 2208.
55.
Po mnenju poljske vlade opis načina proizvodnje pijače, zlasti dodatek destiliranega alkohola, odločilno vpliva na njeno uvrstitev pod tarifno podštevilko 2208 70 10 KN.
56.
V povezavi s pojasnili iz točke 51 teh sklepnih predlogov Komisija zatrjuje, da Sodišče s tem, da je v sodbi Siebrand (
17
) kot merilo določilo delež destiliranega alkohola v povezavi z volumskim deležem alkohola, ni določilo nobenega pravila, v skladu s katerim bi delež ene od vrst alkohola, destiliranega ali fermentiranega, ki je večji od 50 %, nujno povzročil vključitev pijače pod določeno tarifno številko, torej 2206 ali 2208.
VI – Presoja
A – Uvodne ugotovitve in predlog
57.
Običajno je že pojasniti, da je vloga Sodišča, kadar obravnava predlog za sprejetje predhodne odločbe glede tarifne uvrstitve, da nacionalnemu sodišču pojasni merila, ki mu bodo omogočila zadevno blago iz postopka v glavni stvari pravilno uvrstiti v KN, ne pa, da Sodišče samo opravi uvrstitev. (
18
)
58.
Delo je tako razdeljeno zato, ker so nacionalna sodišča v boljšem položaju za izvedbo uvrstitve. Kljub temu pa si je Sodišče zaradi sodelovanja z njimi večkrat pridržalo pravico, da jim poda vse smernice, ki se mu zdijo potrebne za koristen odgovor. (
19
) Ta pridržek ga je večinoma privedel do tega, da je konkretno navedlo celo tarifno podštevilko KN, ki ustreza blagu, ki je predmet spora. Kljub temu menim, da je primerno, da se držimo navedene razdelitve nalog, zato bom zgolj ponudil merila, ki lahko Hoge Raad (vrhovno sodišče) pomagajo, da v vsaki od zadev določi ustrezno tarifno številko.
B – Prvo vprašanje v zadevi C‑533/14
59.
Predložitveno sodišče želi izvedeti, ali je treba pijačo, kot je Ferm Fruit, ki je izdelana s fermentacijo jabolčnega koncentrata, ima vsebnost alkohola 16 % in je zaradi čiščenja z različnimi načini filtracije brez barve, vonja in okusa, uvrstiti pod tarifno številko 2206 ali pod tarifno številko 2008 KN.
60.
Za rešitev tega vprašanje je treba na prvem mestu spomniti na ustaljeno sodno prakso Sodišča, v skladu s katero so v interesu pravne varnosti in lažje preverljivosti odločilno merilo pri tarifnem uvrščanju blaga na splošno njegove objektivne značilnosti in lastnosti, tako kot so določene v besedilu tarifnih številk KN in pojasnjevalnih opomb k odlomkom ali poglavjem. (
20
) Poleg tega – in logično je, da varnost in hitrost gospodarskega prometa to zahtevata – je nujno, da se te značilnosti in objektivne lastnosti v postopku carinjenja lahko preverijo. (
21
)
61.
Na drugem mestu, Sodišče je vztrajalo na tem, da opombe pred poglavji skupne carinske tarife in pojasnjevalne opombe (ki jih v zvezi s KN sestavi Evropska komisija, v zvezi s HS pa WCO) pomembno prispevajo k razlagi obsega različnih tarifnih številk, ne da bi bile pravno zavezujoče. (
22
) V vsakem primeru je treba tem opombam zaradi neposredne povezave z organizacijo, ki jih sprejme, priznati pomembno razlagalno vrednost, (
23
) ker tvorijo voluntas legislatoris pogodbenic h Konvenciji HS.
62.
Na tretjem mestu, v obravnavani zadevi drugače kot pri dejanskem stanju v sodbi Siebrand (
24
) ne gre za proizvode, ki so zmešani s tistimi, za katere velja določena tarifna številka znotraj KN. Zato veljavno pravilo za razlago ni subsidiarno pravilo št. 3(b) za mešanice proizvodov, ampak pravilo št. 1, v skladu s katerim je treba uvrstitev blaga v KN opraviti ob upoštevanju poimenovanja tarifnih številk in opomb k oddelkom ali poglavjem ter pojasnjevalnih opomb.
63.
Po določitvi teh premis je gotovo, da Ferm Fruit, vsaj izvorno, volumski delež alkohola dobi s fermentacijo sadja in jabolčnega koncentrata s pomočjo dodatka kvasa (glej točko 14 teh sklepnih predlogov). Zato je treba za določitev ustrezne tarifne številke uporabiti pojasnjevalno opombo HS k tarifni številki 2206 glede fermentiranih pijač. V njenem tretjem odstavku je navedeno, da pijače, vključene v tarifno številko 2206, ostanejo uvrščene pod to tarifno številko tudi, če jim je bil dodan alkohol, če ohranijo naravo proizvodov, uvrščenih pod to tarifno številko, to je naravo fermentiranih pijač.
64.
Čeprav je izguba organoleptičnih značilnosti fermentiranih pijač načeloma dejansko vprašanje, ki ga mora preučiti predložitveno sodišče, kar v predhodnem postopku ni več sporno, pa obstaja vrsta indicev, iz katerih je mogoče izluščiti kakšno uporabno smernico, da lahko Hoge Raad (vrhovno sodišče) odloči, ali je pritožbeno sodišče tarifne številke KN napačno razlagalo.
65.
Tako je iz predložitvenega sklepa razvidno, da je po čiščenju pijače (postopek filtracije) tekočina postala brez barve, vonja in okusa. Nevtralni značaj bistvenih lastnosti pijače približa Ferm Fruit etilnemu alkoholu nizke stopnje, konkretno likerjem, ki so v skladu s sodno prakso Sodišča (
25
) in kakor v bistvu zatrjujejo vlade, ki so sodelovale v tem postopku predhodnega odločanja, vključeni v tarifno številko 2208 KN.
66.
Poleg tega različna filtriranja (čiščenja), skozi katera gre pijača Ferm Fruit, to izključujejo iz fermentiranih pijač iz tarifne številke 2206, ker ni bila proizvedena izključno s fermentacijo, kot je tudi navedlo Sodišče. (
26
)
67.
Čeprav so se nekatere stranke sklicevale na merilo namembnosti proizvoda za njegovo uvrstitev, ne verjamem, da je to v obravnavanem primeru upoštevno. V sodni praksi Sodišča se je že ustalilo, da je to merilo upoštevno le, če uvrstitve ni mogoče opraviti zgolj na podlagi objektivnih značilnosti in lastnosti proizvoda. (
27
)
68.
Iz sodne prakse, navedene v prejšnjih točkah, je torej razvidno, da organoleptične značilnosti pijač, kot je Ferm Fruit, ki nimajo barve, vonja in okusa ter so šle skozi postopke čiščenja, ustrezajo značilnostim destiliranega alkohola iz tarifne številke 2208, natančneje, pijača je primerljiva z likerji. V takih okoliščinah se ne presoja koristnost preučitve drugih vidikov, saj je uvrstitev mogoča na podlagi teh značilnosti.
69.
Ob upoštevanju zgornjih pojasnil predlagam, da se na prvo vprašanje, ki ga je postavilo Hoge Raad (vrhovno sodišče) v zadevi C‑533/14, odgovori, da je treba pijačo kot je Ferm Fruit, ki je izdelana s fermentacijo jabolčnega koncentrata, ima vsebnost alkohola 16 % in je zaradi čiščenja z različnimi načini filtracije brez barve, vonja in okusa, uvrstiti pod tarifno številko 2008, ki se med drugim nanaša na likerje.
C – Drugo vprašanje v zadevi C‑533/14
70.
Predložitveno sodišče želi izvedeti, ali se pijače, izdelane tako, da se pijači Ferm Fruit dodajo snovi, kot so sladkor, arome, barvila, ojačevalci okusa, zgoščevalci in konzervansi, vendar ne destilirani alkohol, uvrstijo pod tarifno številko 2206 ali pod tarifno številko 2208.
71.
Za rešitev tega vprašanja so potrebne nekatere uvodne ugotovitve. Na prvem mestu menim, da je, čeprav je vprašanje samo po sebi napisano v ednini (to pomeni, da se nanaša na eno samo pijačo), iz predložitvenega sklepa razvidno, da Hoge Raad (vrhovno sodišče) potrebuje odgovor glede več pijač.
72.
Na drugem mestu se strinjam s poljsko vlado, da predložene informacije niso zadostne, zato bodo smernice razlage, ki jih bom lahko ponudil, nujno splošne in ne bodo omogočile določitve tarifne podštevilke, pod katero je treba vpisati proizvode, za katere gre.
73.
Na tretjem in zadnjem mestu, čeprav dodatek snovi pijači Ferm Fruit povzroča podobno težavo kot v zadevi C‑532/14, razlika v vsebnosti destiliranega alkohola v njej utemeljuje ločeno preučitev vprašanj.
74.
Na podlagi zgoraj navedenega menim, da je o rešitvi mogoče sklepati na podlagi uvrstitve osnovne pijače, kakor je bila predstavljena v predhodnem vprašanju. Strinjam se z mnenjem grške vlade, da lahko zaradi visoke vsebnosti alkohola, ki izvira iz fermentacije drugih pijač in nevtralnosti organoleptičnih lastnosti, značilnosti pijač, ki so bile pridobljene tako, da se pijači Ferm Fruit dodajo druge snovi, izvirajo samo iz teh snovi.
75.
Zato bi se samo v primeru, če bi dodane snovi tem drugim pijačam dale bistvene značilnosti fermentiranih pijač, te lahko uvrstile pod tarifno številko 2206. Hipotetično se lahko ta rezultat doseže tako, da se pijači Ferm Fruit doda izključno fermentirano pijačo, ki ni šla skozi postopek čiščenja. Vendar to ni tako v primeru, ki ga opisuje predložitveno sodišče. Iz predložitvenega sklepa Hoge Raad (vrhovno sodišče) je razvidno, da so snovi, dodane drugim pijačam, zlasti arome in sladkor.
76.
Poleg tega je, kot navaja grška vlada, ravno dodajanje sladkorja in arom izrecno predvideno v pojasnjevalni opombi KN k tarifni številki 2208 kot način pridobivanja žganj, likerjev in drugih alkoholnih pijač, v opombi k tarifni številki 2206 pa ne. Čeprav je v tem dokumentu govora o sladkorju in aromah, dodanih destiliranemu alkoholu, je to treba razširiti na primer pijač, katerih osnova je Ferm Fruit, na podlagi pravne fikcije, zaradi katere se ta zaradi njenih organoleptičnih značilnosti šteje za žgano pijačo, verjetno za liker.
77.
Zato kot odgovor na drugo vprašanje za predhodno odločanje iz zadeve C‑533/14 predlagam, da se pijače, ki so pridobljene tako, da se pijači Ferm Fruit dodajo snovi, kot so sladkor, arome, barvila, ojačevalci okusa, zgoščevalci in konzervansi, ne pa destilirani alkohol, uvrsti pod tarifno številko 2208.
D – Vprašanje, postavljeno v zadevi C‑532/14 (Petrikov Creamy Green)
78.
Hoge Raad (vrhovno sodišče) želi, da se razjasni, pod katero od obeh tarifnih številk, 2206 ali 2208, je treba uvrstiti pijačo z vsebnostjo alkohola 13,4 vol. %, ki je bila izdelana tako, da se je očiščena (osnovna) alkoholna pijača (to je Ferm Fruit) zmešala s sladkorjem, aromami, barvili, ojačevalci okusa, zgoščevalci, konzervansi in destiliranim alkoholom, ob upoštevanju tega, da destilirani alkohol tako volumsko kot odstotkovno ne presega 49 % alkohola, vsebovanega v pijači, pri čemer preostalih 51 % sestavlja alkohol, pridobljen s fermentacijo.
79.
Kot sem navedel zgoraj, je posebnost tega vprašanja v tem, da Petrikov Creamy Green v svoji sestavi vsebuje destilirani alkohol, poleg fermentiranega, ki izvira iz pijače Ferm Fruit. Zato ga je treba obravnavati ločeno, ker je treba sodbo Siebrand (zlasti njene točke od 35 do 38) (
28
) razlagati v skladu s tem, kar je upoštevno za spor pred Hoge Raad (vrhovno sodišče).
80.
V zadevi Siebrand (
29
) je moralo Sodišče ugotoviti, katera od dveh snovi, vključenih v tarifni številki 2206 oziroma 2208, in sicer fermentirani ali destilirani alkohol, je tista, ki pijačam, ki vsebujeta obe, daje bistveni značaj. V točki 35 sodbe je navedeno, da je treba pri določanju njihovega bistvenega značaja upoštevati več objektivnih značilnosti in lastnosti in da destilirani alkohol prispeva več kot fermentirani ne samo k skupnemu volumnu alkohola pijač, ampak tudi k njihovi vsebnosti alkohola. Dalje so bile v sodbi analizirane organoleptične značilnosti (točki 36 in 37) in namembnost proizvoda (točka 38), vendar pa te analize tu ni treba natančno povzeti.
81.
Dvom, ki se zastavlja Hoge Raad (vrhovno sodišče) v zadevi C‑532/14, je osredotočen okoli dometa točke 35 sodbe Siebrand: (
30
) sprašuje, ali ta – kot predlaga družba Toorank Productions – vzpostavlja absolutno merilo, na podlagi katerega se lahko izpusti preučitev meril, povezanih z organoleptičnimi značilnostmi in namembnostjo proizvoda, kadar je delež alkohola ene vrste večji od alkohola druge vrste.
82.
Pridružujem se mnenju Komisije, da v točki 35 sodbe Siebrand (
31
) Sodišče ni nameravalo postaviti merila, v skladu s katerim odstotek ene vrste alkohola, fermentiranega ali destiliranega, ki je višji od 50 vol. % nujno pomeni vpis pijače pod tarifno številko 2206 ali 2208, glede na to, katera od teh vrst alkohola prevladuje.
83.
Menim, da lahko takšno razumevanje sodbe Siebrand, (
32
) kot ga predlaga družba Toorank Productions, izhaja le iz pristranskega ali nepopolnega branja te sodbe.
84.
V tej zadevi je namreč Sodišče uporabilo pravilo razlage št. 3(b) KN za primere mešanic, zaradi česar je moralo preučiti snov, ki je zadevnim proizvodom dala bistveni značaj. (
33
) V točki 35 je jasno navedlo, da bo upoštevalo več objektivnih značilnosti in lastnosti, med katerimi je samo na prvem mestu poudarilo večji delež destiliranega alkohola, kar je logično, ker so imeli ti proizvodi volumski delež alkohola 14,5 %, pri čemer je 12 odstotkovnih točk ustrezalo destiliranemu alkoholu in samo 2,5 fermentiranemu. (
34
) V tem položaju je očitno, da kot značilnost pijače izstopa delež destiliranega alkohola, ki je bistveno višji od fermentiranega alkohola.
85.
Poleg tega je Sodišče v točkah 36 in 37 navedene zadeve preučilo organoleptične značilnosti proizvodov in v točki 38 njihovo namembnost, v točki 39 pa je sprejelo rešitev na podlagi celovite presoje teh treh meril.
86.
Na podlagi navedenega je treba skleniti, da morebitni višji delež ene vrste alkohola v primerjavi z drugo pomeni samo eno merilo izmed več drugih, ki se uporabi, ko je treba v skladu s pravilom razlage št. 3(b) KN odločiti, katera snov daje proizvodom bistveni značaj.
87.
Zato se nagibam k mnenju, da merilo iz točke 35 sodbe Siebrand (
35
) ni uporabno v primeru pijače Petrikov Creamy Green. Razmerje 51 % fermentiranega proti 49 % destiliranega alkohola namreč ne razjasni dovolj, kateri proizvod daje bistveni značaj.
88.
Posledično pade breme vrednotenja ponovno na merilo lastnosti ali organoleptičnih značilnosti. Ker pa je merilo deleža edina dejanska razlika v primerjavi z drugim vprašanjem v zadevi C‑533/14, odgovor na dvome o uvrstitvi pijače Petrikov Creamy Green temelji na istih postulatih, na katere se sklicujem.
89.
Skratka, menim, da je treba vprašanje za predhodno odločanje, ki ga je postavilo Hoge Raad (vrhovno sodišče) v zadevi C‑532/14, rešiti v tem smislu, da je treba pijačo z vsebnostjo alkohola 13,4 vol. %, ki je bila izdelana tako, da se je očiščena alkoholna pijača, imenovana Ferm Fruit, ki je nastala s fermentacijo jabolčnega koncentrata, zmešala s sladkorjem, aromami, barvili, ojačevalci okusa, zgoščevalci, konzervansi in destiliranim alkoholom, uvrstiti pod tarifno številko 2208 KN, čeprav ta alkohol ne volumsko ne odstotkovno ne presega 49 % alkohola, vsebovanega v pijači, pri čemer preostalih 51 % sestavlja alkohol, pridobljen s fermentacijo.
VII – Predlog
90.
Na podlagi zgoraj navedenih utemeljitev Sodišču predlagam, naj na postavljena vprašanja odgovori tako:
V zadevi C‑533/14:
V zadevi C‑532/14:
(
1
)	Jezik izvirnika: španščina.
(
2
)	Sklep z dne 7. aprila 1987 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 2, zvezek 2, str. 288).
(
3
)	Uveden z Mednarodno konvencijo o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga, sklenjeno v Bruslju 14. junija 1983 (v nadaljevanju: Konvencija HS).
(
4
)	UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 2, zvezek 2, str. 382.
(
5
)	Uradne različice opomb so samo tiste, ki so objavljene v dveh uradnih jezikih WCO, francoščini in angleščini.
(
6
)	Zadeva C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
7
)	Zadeva C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
8
)	Zadeva C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
9
)	Zadeva C‑339/09, EU:C:2010:781.
(
10
)	Paderborner Brauerei Haus Cramer (C‑196/10, EU:C:2011:487); v nadaljevanju: sodba Cramer.
(
11
)	Zadeva C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
12
)	Zadeva C‑196/10, EU:C:2011:487.
(
13
)	Zadeva C‑196/10, EU:C:2011:487.
(
14
)	Zadeva C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
15
)	Zadeva C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
16
)	Idem.
(
17
)	Zadeva C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
18
)	Glej – pri tem navajam samo dve najnovejši sodbi – sodbi Amazon EU (C‑58/14, EU:C:2015:385), točka 17, in Rohm Semiconductor (C‑666/13, EU:C:2014:2388), točka 23.
(
19
)	Glej zlasti sodbe Rohm Semiconductor (C‑666/13, EU:C:2014:2388), točka 23; Data I/O (C‑370/08, EU:C:2010:284), točka 24, in Data I/O (C‑297/13, EU:C:2014:331), točka 36 in navedena sodna praksa.
(
20
)	Sodba Cramer (C‑196/10, EU:C:2011:487), točka 31 in navedena sodna praksa.
(
21
)	Sodba Pacific Worl Limited (C‑215/10, EU:C:2011:528, točka 40 in navedena sodna praksa).
(
22
)	Sodbi Oliver Medical (C‑547/13, EU:C:2015:139) in Delphi Deutschland (C‑423/10, EU:C:2011:315, točka 24 in navedena sodna praksa).
(
23
)	Glej v podobnem smislu sodbo Nederlandse Spoorwegen (38/75, EU:C:1975:154, točka 10).
(
24
)	Zadeva C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
25
)	Sodba Skoma-Lux (C‑339/09, EU:C:2010:781, točka 46 in navedena sodna praksa).
(
26
)	Sodba Cramer (C‑196/10, EU:C:2011:487, točka 37).
(
27
)	Sodba Skoma-Lux (C‑339/09, EU:C:2010:781, točka 47 in navedena sodna praksa).
(
28
)	Zadeva C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
29
)	Idem.
(
30
)	Idem.
(
31
)	Idem.
(
32
)	Idem.
(
33
)	Sodba Siebrand (C‑150/08, EU:C:2009:294, točki 31 in 32).
(
34
)	Idem, točka 33.
(
35
)	Zadeva C‑150/08, EU:C:2009:294.