Začasna izdaja
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA
MANUELA CAMPOSA SÁNCHEZ-BORDONE,
predstavljeni 30. aprila 2026(1)
Zadeva C‑274/25
Alternative Payments UAB
proti
Lietuvos Bankas
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (vrhovno upravno sodišče, Litva))
„ Predhodno odločanje – Plačilne storitve na notranjem trgu – Direktiva (EU) 2015/2366 – Uredba (EU) št. 260/2012 – Vrste plačilnih storitev – Storitev direktne obremenitve – Posredovanje ponudnikov plačilnih storitev plačnika in prejemnika plačila pri direktni obremenitvi – Storitev pridobivanja plačilnih transakcij – Storitev odreditve plačila “
1.        V okviru tega predloga za sprejetje predhodne odločbe je Sodišče pozvano, naj razloži več določb Uredbe (EU) št. 260/2012(2) in Direktive (EU) 2015/2366(3), da se odloči, kdaj je mogoče neko plačilno storitev opredeliti kot „storitev direktne obremenitve“.
2.        V sporu o glavni stvari je treba pojasniti, ali ponudnik plačilnih storitev opravlja storitev direktne obremenitve, za katero načeloma nima dovoljenja nadzornega organa, ali pa, nasprotno, opravlja „storitev pridobivanja plačilnih transakcij“ ali „storitev odreditve plačila“.
I.      Pravni okvir
A.      Pravo Unije
1.      DPS2
3.        V skladu z opredelitvami iz člena 4:
„[…]
3.      ‚plačilna storitev‘ pomeni poslovno dejavnost, opredeljeno v Prilogi I;
4.      ‚plačilna institucija‘ pomeni pravno osebo, ki je v skladu s členom 11 pridobila dovoljenje za opravljanje in izvrševanje plačilnih storitev po vsej Uniji;
5.      ‚plačilna transakcija‘ pomeni dejanje pologa, prenosa ali dviga sredstev, ki ga odredi plačnik ali v njegovem imenu prejemnik plačila neodvisno od osnovnih obveznosti med plačnikom in prejemnikom plačila;
[…]
9.      ‚prejemnik plačila‘ pomeni fizično ali pravno osebo, ki je predvideni prejemnik sredstev, ki so predmet plačilne transakcije;
[…]
11.      ‚ponudnik plačilnih storitev‘ pomeni subjekt iz člena 1(1) fizično ali pravno ali osebo, ki ji je bila odobrena izjema na podlagi člena 32 ali 33;
12.      ‚plačilni račun‘ pomeni račun, voden v imenu enega ali več uporabnikov plačilnih storitev, ki se uporablja za izvrševanje plačilnih transakcij;
[…]
15.      ‚storitev odreditve plačil‘ pomeni storitev za odreditev plačilnega naloga na zahtevo uporabnika plačilnih storitev v zvezi s plačilnim računom, odprtem pri drugem ponudniku plačilnih storitev;
[…]
23.      ‚direktna obremenitev‘ pomeni plačilno storitev za obremenitev plačilnega računa plačnika, pri kateri plačilno transakcijo odredi prejemnik plačila na podlagi soglasja, ki ga plačnik da bodisi prejemniku plačila bodisi ponudniku plačilnih storitev prejemnika plačila ali svojemu ponudniku plačilnih storitev;
[…]
44.      ‚pridobivanje plačilnih transakcij‘ pomeni plačilno storitev, ki jo zagotavlja ponudnik plačilnih storitev, ki posluje s prejemnikom plačila ter sprejema in obdeluje plačilne transakcije, s katerimi se sredstva prenesejo na prejemnika plačila;
[…].“
4.        Priloga I med dejavnosti v zvezi s plačilnimi storitvami iz točke 3
člena 4 vključuje med drugim naslednje:
„[…]
3.      Izvrševanje plačilnih transakcij, vključno s prenosom sredstev na plačilnem računu pri ponudniku plačilnih storitev uporabnika ali pri drugem ponudniku plačilnih storitev:
(a)      izvrševanje direktnih obremenitev, vključno z enkratnimi direktnimi obremenitvami;
(b)      izvrševanje plačilnih transakcij s plačilno kartico ali podobno napravo;
(c)      izvrševanje kreditnih plačil, vključno s trajnimi nalogi.
4.      Izvrševanje plačilnih transakcij, pri katerih so sredstva krita z odobritvijo kreditne linije uporabniku plačilnih storitev:
(a)      izvrševanje direktnih obremenitev, vključno z enkratnimi direktnimi obremenitvami;
(b)      izvrševanje plačilnih transakcij s plačilno kartico ali podobno napravo;
(c)      izvrševanje kreditnih plačil, vključno s trajnimi nalogi.
5.      Izdajanje plačilnih instrumentov in/ali pridobivanje plačilnih transakcij.
[…]
7.      Storitve odreditve plačil.
[…]“
5.        Člen 81(3) določa:
„[…] Kadar je plačilno transakcijo odredil prejemnik plačila ali je bila odrejena prek njega, ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila zagotovi, da prejemnik plačila prejme celoten znesek plačilne transakcije.“
6.        Člen 83(3) določa:
„Države članice zahtevajo, da ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila posreduje plačilni nalog, ki ga je odredil prejemnik plačila ali je bil odrejen prek njega, plačnikovemu ponudniku plačilnih storitev v rokih, o katerih sta se dogovorila prejemnik plačila in ponudnik plačilnih storitev, tako da bo na dogovorjeni dan zapadlosti mogoče izvršiti direktno obremenitev.“
2.      Uredba št. 260/2012
7.        V skladu s členom 1(1) ta uredba „določa pravila za transakcije s kreditnimi prenosi in direktnimi bremenitvami v eurih znotraj Unije, pri katerih se ponudnik plačilnih storitev plačnika in ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila nahajata znotraj Unije oziroma pri katerih se edini ponudnik plačilnih storitev v plačilni transakciji nahaja znotraj Unije.“
8.        V skladu z opredelitvami iz člena 2:
„[…]
2.      ‚direktna bremenitev‘ pomeni nacionalno ali čezmejno plačilno storitev knjiženja v breme plačilnega računa plačnika, pri čemer je plačilna transakcija odrejena s strani prejemnika plačila na podlagi plačnikove privolitve;
3.      ‚plačnik‘ pomeni fizično ali pravno osebo, ki ima odprt plačilni račun in privoli v izvedbo plačilnega naloga s tega plačilnega računa ali, če plačilni račun plačnika ne obstaja, fizično ali pravno osebo, ki izda plačilni nalog za prenos na plačilni račun prejemnika plačila;
4.      ‚prejemnik plačila‘ pomeni fizično ali pravno osebo, ki ima odprt plačilni račun in ki je predvideni prejemnik sredstev, ki so bila predmet plačilne transakcije;
[…]
11.      ‚plačilni nalog‘ pomeni navodilo plačnika ali prejemnika plačila svojemu ponudniku plačilnih storitev, s katerim zahteva izvršitev plačilne transakcije;
[…]
20.      ‚zbiranje‘ pomeni del transakcije z direktno bremenitvijo, ki se začne z njeno sprožitvijo s strani prejemnika plačila do njenega konca preko običajne bremenitve plačnikovega plačilnega računa;
21.      ‚pooblastilo‘ pomeni izraz soglasja in odobritve, ki jo da plačnik prejemniku plačila in (neposredno ali posredno preko prejemnika plačila) ponudniku plačilnih storitev plačnika, da lahko prejemnik plačila sproži zbiranje za bremenitev plačnikovega navedenega plačilnega računa ter da omogoči plačnikovemu ponudniku plačilnih storitev, da izpolni takšna navodila;
[…].“
9.        Člen 5(3) določa:
„3.      Ponudniki plačilnih storitev izvršujejo direktne bremenitve v skladu z naslednjimi zahtevami, za katere veljajo vse obveznosti, ki jih določa nacionalna zakonodaja za izvajanje Direktive 95/46/ES:
(a)      ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila mora zagotoviti, da:
(i)      prejemnik plačila posreduje podatke iz točke 3(a) Priloge ob prvi direktni bremenitvi in ob enkratni direktni bremenitvi ter z vsako naslednjo plačilno transakcijo;
(ii)      plačnik da soglasje prejemniku plačila in ponudniku plačilnih storitev plačnika (neposredno ali posredno preko prejemnika plačila), pooblastila, skupaj z zadnjimi spremembami ali preklicem, shrani prejemnik plačila ali tretja stranka v imenu prejemnika plačila in ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila obvesti prejemnika plačila o tej obveznosti v skladu s členoma 41 in 42 Direktive 2007/64/ES;
[…].“
B.      Litovsko pravo
10.      DPS2 je bila vključena v litovsko pravo med drugim z zakonom o plačilih(4) in zakonom o plačilnih institucijah(5).
1.      Zakon o plačilih
11.      Člen 2 vsebuje opredelitve, podobne tistim iz DPS2.
12.      Člen 5 določa, da so plačilne storitve plačilne transakcije, kot so med drugim izvrševanje direktnih obremenitev, vključno z enkratnimi direktnimi obremenitvami.
13.      V skladu s členom 6(3) so plačilne institucije opredeljene kot ponudniki plačilnih storitev.
2.      Zakon o plačilnih institucijah
14.      Člen 2(5) določa, da je plačilna institucija pravna oseba, ki ji je bilo izdano dovoljenje za plačilno institucijo ali dovoljenje za plačilno institucijo, ki opravlja le storitev zagotavljanja informacij o računih, ali dovoljenje za plačilno institucijo za opravljanje omejenih dejavnosti.
15.      Člen 4(1) določa, da lahko plačilna institucija opravlja le plačilne storitve, navedene v dovoljenju, ki ji ga je izdal nadzorni organ.
II.    Dejansko stanje, spor in vprašanja za predhodno odločanje
16.      Alternative Payments UAB je družba, ki ji je svet Lietuvos Bankas (Banka Litve) 16. septembra 2014 izdal dovoljenje za opravljanje dveh vrst plačilnih storitev: pridobivanja plačilnih transakcij in denarnih nakazil.
17.      Družba Alternative Payments se je leta 2017 pridružila plačilnemu sistemu CENTROlink enotnega območja plačil v eurih (SEPA)(6) za direktne obremenitve.
18.      Banka Litve je 26. avgusta 2022 družbi Alternative Payments odvzela(7) dovoljenje, pri čemer ji je očitala skupno deset kršitev. Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša le na peto kršitev, in sicer na opravljanje storitev direktne obremenitve s strani družbe Alternative Payments brez potrebnega dovoljenja.
19.      V točki 5 izpodbijane odločbe je navedeno:
–        družba Alternative Payments je imetnica dovoljenja za opravljanje dejavnosti plačilne institucije, ki opravlja plačilne storitve, kot je izdajanje plačilnih instrumentov ali pridobivanje plačilnih transakcij (člen 5(5) zakona o plačilih);
–        vendar je družba Alternative Payments izvajala tudi direktne obremenitve (člen 5(3) zakona o plačilih), saj je za vse stranke ustvarila plačilne račune v obliki IBAN(8) in izdala identifikacijsko kodo za vsako stranko;
–        družba Alternative Payments je izvajala obremenitev sredstev na plačnikovem plačilnem računu, ko prejemnik plačila (trgovec, ki je stranka družbe Alternative Payments), ki je od plačnika pridobil soglasje za tako obremenitev, odredi plačilno transakcijo;
–        družba Alternative Payments znesek, za katerega je bil bremenjen plačnikov račun, prenese na račun prejemnika plačila, odprt pri tej družbi v obliki IBAN v plačilnem sistemu CENTROlink. Nato se sredstva v različnih časovnih presledkih prenesejo na plačilne račune, ki jih navedejo stranke družbe Alternative Payments in so odprti pri drugih ponudnikih plačilnih storitev.
20.      Družba Alternative Payments je pri Vilniaus apygardos administracinis teismas (regionalno upravno sodišče v Vilni, Litva, od 1. januarja 2024 regionalno upravno sodišče) predlagala odpravo izpodbijane odločbe.
21.      Prvostopenjsko sodišče je s sodbo z dne 14. septembra 2023 to tožbo zavrnilo. Zlasti je ugotovilo, da so bile kršitve, navedene v izpodbijani odločbi, storjene in da je družba Alternative Payments, imetnica dovoljenja za opravljanje drugih plačilnih storitev, neupravičeno opravljala storitve direktne obremenitve.
22.      Družba Alternative Payments je vložila pritožbo pri Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (vrhovno upravno sodišče Litve), s katero je predlagala razveljavitev prvostopenjske sodbe in odpravo izpodbijane odločbe. V skladu s predložitveno odločbo(9) je v pritožbi navedla, da:
–        je prvostopenjsko sodišče napačno ugotovilo, da družba Alternative Payments zagotavlja storitev direktne obremenitve in da bistveno merilo za presojo, ali je opravljena storitev direktna obremenitev, ni odprtje plačilnih računov za poslovne stranke družbe, temveč to, kdo odredi plačilno transakcijo;
–        družba Alternative Payments ne odpira ali nadzira plačilnih računov trgovcev, kar je ključna značilnost storitve direktne obremenitve, niti ne izvršuje transakcij z direktno obremenitvijo, saj te izvrši plačnikov ponudnik plačilnih storitev;
–        je Evropski svet za plačila(10) leta 2017 odobril prošnjo družbe Alternative Payments za vključitev v shemo SEPA za direktne obremenitve in shemo SEPA za kreditna plačila. S tem je potrjeno, da je direktna obremenitev SEPA le tehnična rešitev, ki je potrebna za to, da družba Alternative Payments opravlja storitev obdelave plačil (pridobivanje plačilnih transakcij);
–        so storitve, ki jih opravlja družba Alternative Payments, v skladu z njenim dovoljenjem, kot je razvidno iz sporazuma z imetnikom naslovljive BIC, s katerim je Banka Litve družbo Alternative Payments pooblastila za predložitev plačilnih nalogov in prejemanje plačil iz sistema za plačila na drobno SEPA‑MMS.
23.      Banka Litve je v odgovoru na pritožbo predlagala, naj se pritožba zavrne in prvostopenjska sodba potrdi.
24.      V teh okoliščinah je Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (vrhovno upravno sodišče) Sodišču predložilo ta vprašanja za predhodno odločanje:
„1.      Ali je treba člen 2, točka 2, Uredbe [št. 260/2012] ter člen 4, točka 23, in točki 3(a) in 4(a) Priloge I k [DPS2] razlagati tako, da je treba zgolj plačnikovega ponudnika plačilnih storitev šteti za ponudnika storitev direktne obremenitve, ali pa storitev opravita ponudnika plačilnih storitev tako plačnika kot prejemnika plačila?
2.      Ali je treba člen 2, točka 2, Uredbe [št. 260/2012] in člen 4, točka 23, [DPS2] ter Prilogo I, točki 3(a) in 4(a), k tej direktivi v okoliščinah, kot so te v postopku v glavni stvari, razlagati tako, da plačilna institucija kot ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila, ki posreduje navodila za direktno obremenitev, vendar sama ne opravi transakcij z direktno obremenitvijo neposredno in zbira sredstva na podlagi predhodnih soglasij plačnikov, danih strankam (prejemnikom plačila), in jih položi na račune z omejeno funkcionalnostjo, opravlja storitev direktne obremenitve?
3.      Če je odgovor na prvo vprašanje, da se ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila ne šteje za ponudnika storitev direktne obremenitve, odgovor na drugo vprašanje pa je nikalen: ali je treba člen 4, točka 44, [DPS2] in Prilogo I, točka 5, k tej direktivi v okoliščinah, kot so te v postopku v glavni stvari, razlagati tako, da plačilna institucija kot ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila, ki posreduje navodila za direktno obremenitev, vendar sama ne opravi transakcij z direktno obremenitvijo neposredno in zbira sredstva na podlagi predhodnih soglasij plačnikov, danih strankam (prejemnikom plačila), in jih nato prenese na račune z omejeno funkcijo, opravlja storitev obdelave plačilnih transakcij?
4.      Če je odgovor na tretje vprašanje nikalen, ali je treba člen 4, točka 15, [DPS2] in točko 7
Priloge I k tej direktivi v okoliščinah, kot so te v postopku v glavni stvari, razlagati tako, da plačilna institucija kot ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila, ki odredi storitev direktne obremenitve na podlagi navodila prejemnika plačila, vendar pa sama ne opravlja transakcij z direktno obremenitvijo in zbira sredstva na podlagi predhodnih soglasij plačnikov, danih strankam (prejemnikom plačila), opravlja storitev odreditve plačil?“
III. Postopek pred Sodiščem
25.      Predlog za sprejetje predhodne odločbe je na Sodišče prispel 10. aprila 2025.
26.      Pisna stališča so predložile družba Alternative Payments, češka, italijanska in litovska vlada ter Evropska komisija.
27.      Sodišče je presodilo, da izvedba obravnave ni potrebna.
IV.    Presoja
A.      Uvodne ugotovitve
28.      Za določitev vrste plačilnih storitev, ki jih opravlja družba Alternative Payments, so upoštevna dejstva, ki jih je predložitveno sodišče štelo za dokazana in so navedena v točkah od 13.1 do 13.6 predložitvene odločbe:
–        „Vsaka stranka (trgovec) ima pri družbi [Alternative Payments] odprt račun v obliki IBAN in ji je dodeljena identifikacijska koda, vendar je funkcionalnost teh računov omejena in stranke (trgovci) do teh računov nimajo dostopa, ne morejo odrediti plačil itd.“
–        „Plačnik (kupec) je dal soglasje stranki družbe [Alternative Payments] (trgovcu, prejemniku plačila) za obremenitev sredstev na svojem računu.“
–        „Stranka družbe [Alternative Payments] (trgovec), ki je končni prejemnik plačila, odredi obremenitev računa plačnika (kupca).“
–        „Družba [Alternative Payments] z uporabo plačilnega sistema CENTROlink prenese naloge za direktno obremenitev svojih strank (trgovcev, prejemnikov plačil) v shemo SEPA za direktne obremenitve, v skladu s temi nalogi pa se sredstva zbirajo na podlagi predhodnega soglasja plačnikov, danega strankam (trgovcem, prejemnikom plačil) za obremenitev sredstev na njihovih plačilnih računih v rednih časovnih presledkih. Obremenitev plačnikovega računa izvrši plačnikov ponudnik plačilnih storitev, ki odpre in vodi račun.“
–        „Zbrana sredstva se prenesejo na račune z omejeno funkcionalnostjo, ki so za stranke (trgovce, prejemnike plačil) odprti pri družbi [Alternative Payments]. Družba [Alternative Payments] nato ta sredstva prenese na plačilne račune pri drugih ponudnikih plačilnih storitev, ki jih navedejo stranke (trgovci, prejemniki plačil).“
–        „V splošnih pogodbenih pogojih družbe [Alternative Payments] je navedeno, da družba svojim strankam zagotavlja storitev zbiranja direktnih obremenitev SEPA ter jim na druge načine olajšuje sprejemanje in obdelavo plačilnih transakcij potrošnikov, ki plačujejo blago in storitve […]. Stranka družbe [Alternative Payments] mora od svojega uporabnika (dolžnika) pridobiti pooblastilo za direktno obremenitev SEPA. Uporabnik lahko od svojega ponudnika plačilnih storitev zahteva, naj vrne sredstva, zbrana z direktno obremenitvijo SEPA, v osmih tednih od trenutka, ko so sredstva zbrana, družba [Alternative Payments] pa ne sme zavrniti sprejetja […] vračila […].“
B.      Prvo vprašanje za predhodno odločanje
29.      Predložitveno sodišče želi izvedeti, ali je treba člen 2, točka 2, Uredbe št. 260/2012 in člen 4, točka 23, v povezavi s točko 3(a) in točko 4(a) Priloge I k DPS2 „razlagati tako, da je treba zgolj plačnikovega ponudnika plačilnih storitev šteti za ponudnika storitev direktne obremenitve, ali pa storitev opravita ponudnika plačilnih storitev tako plačnika kot prejemnika plačila“.
30.      V Prilogi I k DPS2 so naštete plačilne storitve iz člena 4, točka 3, te direktive. V točki 3(a) te priloge je navedeno „[i]zvrševanje plačilnih transakcij, vključno s prenosom sredstev na plačilnem računu pri ponudniku plačilnih storitev uporabnika ali pri drugem ponudniku plačilnih storitev“, in, natančneje, „izvrševanje direktnih obremenitev, vključno z enkratnimi direktnimi obremenitvami“.(11)
31.      Sodišče je pojem direktne obremenitve iz Direktive 2007/64/ES(12) opredelilo široko, podobno kot je opredeljen v DPS2. Zlasti je ugotovilo, da:
–        se pojem „plačilne storitve“ uporablja za izvrševanje direktnih obremenitev, ki jih je odredil prejemnik plačila z računa, katerega imetnik ni, tudi če ne obstaja nobena osnovna obveznost med plačnikom in prejemnikom plačila, če je plačnik, ki je imetnik tako bremenjenega plačilnega računa, soglašal s temi direktnimi obremenitvami;(13)
–        izvrševanje direktnih obremenitev, ki jih je prejemnik plačila odredil s plačilnega računa, katerega imetnik ni, in s katerimi imetnik tako bremenjenega računa ni soglašal, prav tako spada v pojem „plačilne storitve“.(14)
32.      Zaradi boljšega razumevanja razprave je primerno opredeliti bistvene značilnosti te storitve, da bi se ugotovilo, ali pri njenem izvrševanju deluje le en
ponudnik plačilnih storitev v sporu ali oba.
1.      Direktna obremenitev
33.      Katalog plačilnih storitev iz DPS2 vključuje transakcije, ki so običajno povezane z upravljanjem plačilnega računa, kot so izvrševanje kreditnih prenosov in direktne obremenitve. Oboje so temeljne plačilne storitve, ki delujejo na območju SEPA in na katere se nanaša Uredba št. 260/2012.
34.      Pri direktni obremenitvi plačnik in imetnik računa (plačnik) pooblasti drugo osebo (prejemnika plačila, upnika plačnika), da izvede obremenitev plačilnega računa plačnika.
35.      Transakcije z direktno obremenitvijo so zelo pogoste plačilne storitve. Klasičen primer je direktna obremenitev bančnega računa za plačilo računov za oskrbo z vodo, energijo, telefonske storitve ali internet, ki so običajno ponavljajoče se direktne obremenitve. Obstajajo tudi enkratne ali občasne storitve direktne obremenitve (na primer direktna obremenitev za plačila davčni upravi).
36.      Pri direktni obremenitvi: (a) transakcijo odredi prejemnik plačila brez neposrednega posredovanja plačnika, vendar je moral plačnik prej dati soglasje s pooblastilom(15); in (b) storitev temelji na bančnem računu.
37.      Direktne obremenitve v okviru območja SEPA obstajajo v dveh različicah: osnovni način (CORE) in način izključne uporabe med podjetji, samostojnimi podjetniki in osebami, ki opravljajo samostojni poklic (B2B). Ponudniki plačilnih storitev, ki ponujajo storitev direktnih obremenitev, morajo obvezno pristopiti k shemi CORE, medtem ko je možnost B2B prostovoljna.
38.      Med značilnostmi direktnih obremenitev izstopajo naslednje:(16)
–        imetnik bremenjenega računa mora vnaprej dati soglasje, da se za plačila obremeni ta račun. Soglasje se odraža v pooblastilu, ki vsebuje podatke, ki jih upnik potrebuje za direktno obremenitev;
–        pooblastilo je sredstvo, s katerim dolžnik: (a) dovoli, da upnik odredi zbiranje z bremenitvijo njegovega računa; in (b) pooblasti njegovo plačilno institucijo, da njegov račun bremeni za direktne obremenitve, ki jih je ponudnik plačilnih storitev upnika predložil v zbiranje;
–        upnik mora hraniti pooblastilo in njegove morebitne spremembe ali preklic;
–        direktne obremenitve je treba predložiti pred datumom zbiranja, ki je trenutek, ko mora dolžnik izpolniti svojo plačilno obveznost. Rok za predložitev se razlikuje glede na to, ali gre za enkratno transakcijo, prvo transakcijo v seriji ponavljajočih se obremenitev ali za obremenitev v seriji ponavljajočih se obremenitev;
–        obvezna sta edinstvena identifikacijska oznaka upnika in sklic na pooblastilo. Oba identificirata upnika in obremenitve, ki se izdajo v njegovo korist. Za ponavljajoča se plačila morata ostati nespremenjena;
–        koda IBAN se uporablja kot identifikator računa dolžnika;
–        koda BIC opredeljuje finančno institucijo dolžnika;
–        določeni so najdaljši roki za vračila na zahtevo dolžnika, ki so za neodobrena plačila daljši.
2.      Udeleženci v storitvi direktne obremenitve
39.      Tako DPS2 (člen 4, točka 23) kot Uredba št. 260/2012 (člen 2, točka 2) opredeljujeta direktno obremenitev tako, kot sem že navedel.(17)
40.      Obe opredelitvi, ki sta v bistvu enaki, določata, da se pri direktni obremenitvi: (a) izvede bremenitev plačilnega računa plačnika; (b) plačilno transakcijo odredi prejemnik plačila (upnik) in (c) je plačnik predhodno podal soglasje prejemniku plačila, ponudniku plačilnih storitev prejemnika ali svojemu ponudniku plačilnih storitev.
41.      Vendar v teh opredelitvah ni izrecno določeno, katerega ponudnika plačilnih storitev je treba šteti za ponudnika plačilnih storitev direktne obremenitve.(18)
42.      Družba Alternative Payments iz teh opredelitev sklepa, da plačilno storitev direktne obremenitve opravlja samo plačnikov ponudnik plačilnih storitev.(19) Po njenem mnenju:
–        je treba sredstva za direktno obremenitev zbrati s plačnikovega računa, kar lahko stori le njegov ponudnik plačilnih storitev, ki upravlja ta plačilni račun. Ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila ne more opravljati transakcij s plačnikovega plačilnega računa in se omeji na zgolj tehnično posredovanje za zagotovitev zbiranja sredstev;
–        ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila opravlja plačilne storitve direktne obremenitve le, če je isti subjekt hkrati ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila in ponudnik plačilnih storitev plačnika.
43.      Kljub vsemu menim, da pri izvajanju direktne obremenitve sodelujeta tako ponudnik plačilnih storitev plačnika (dolžnika) kot tudi ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila (upnika). Za to stališče imam štiri razloge.
44.      Prvič, pojem „pooblastilo“ iz člena 2(21) Uredbe št. 260/2012, kot izraz soglasja in odobritve, ki jo plačnik da prejemniku plačila in (neposredno ali posredno prek prejemnika plačila) ponudniku plačilnih storitev plačnika, predvideva delovanje dveh ponudnikov plačilnih storitev v pravnem razmerju, ki je predmet direktne obremenitve.
45.      V okviru te transakcije je prejemniku plačila omogočeno, da prek svojega ponudnika plačilnih storitev na plačnikovega ponudnika plačilnih storitev naslovi plačilno navodilo, naj ta ponudnik plačilnih storitev izvrši plačilo z bremenitvijo sredstev na plačnikovem računu. Ponudniki plačilnih storitev plačnika in prejemnika plačila s tega vidika skupaj opravljajo storitev direktne obremenitve.
46.      Drugič, člen 81(3) in člen 83(3) DPS2, ki sem ju že navedel,(20) nalagata posebne obveznosti za:
–        ponudnika plačilnih storitev plačnika, ki mora zagotoviti, da „[…] prejemnik plačila prejme celoten znesek plačilne transakcije, ki jo je odredil plačnik“;
–        ponudnika plačilnih storitev prejemnika plačila, da „v primeru, da plačilno transakcijo odredi prejemnik plačila ali je odrejena prek njega, […] zagotovi, da prejemnik plačila prejme celoten znesek plačilne transakcije“ (člen 81(3));
–        ponudnika plačilnih storitev prejemnika plačila, ki mora posredovati plačilni nalog, ki ga je odredil prejemnik plačila, plačnikovemu ponudniku plačilnih storitev v dogovorjenih rokih (člen 83(3)).
47.      Ti dve določbi, ponavljam, ponudniku plačilnih storitev prejemnika plačila nalagata posebne obveznosti za pravilno izvedbo direktne obremenitve. DPS2 torej predpostavlja, da mora poleg plačnikovega ponudnika plačilnih storitev v storitvi direktne obremenitve posredovati tudi ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila. Sodelovanje ponudnika plačilnih storitev prejemnika plačila ni zgolj tehnični ukrep za zagotovitev, da sredstva prispejo na plačilni račun prejemnika plačila.
48.      Tretjič, posredovanje plačnika, njegovega ponudnika plačilnih storitev, prejemnika plačila in njegovega ponudnika plačilnih storitev pri direktni obremenitvi je mogoče razbrati tudi iz poglavja 7 Priročnika o osnovnem sistemu(21) direktnih obremenitev SEPA (v nadaljevanju: priročnik)(22), ki ga je odobril Evropski svet za plačila.
49.      V priročniku je transakcija z direktno obremenitvijo opredeljena kot „postopek izvršitve plačila, izvedenega z uporabo direktne obremenitve, od zbiranja, ki ga odredi prejemnik plačila, do konca postopka, ki je bodisi običajna izvršitev [sredstva se knjižijo v dobro plačilnega računa prejemnika plačila] bodisi zavrnitev, vračilo ali povračilo direktne obremenitve zbranih sredstev“ [po prejemu navodila plačnika, naj se povrnejo sredstva, ki so mu dolgovana].(23)
50.      Iz opisa narave direktnih obremenitev SEPA, ki je naveden v priročniku,(24) je mogoče sklepati, da:
–        je direktna obremenitev SEPA plačilni instrument, ki ga ureja priročnik, za zbiranje sredstev v eurih na celotnem območju SEPA z računov, ki so določeni za sprejemanje plačil:
–        transakcije za zbiranje sredstev od dolžnika, ki ima račun pri njegovem ponudniku plačilnih storitev, odredi upnik prek svojega ponudnika plačilnih storitev v skladu z dogovorom med dolžnikom in upnikom. Ta dogovor temelji na dovoljenju za ponudnika plačilnih storitev upnika in dolžnika, ki ga dolžnik da upniku za bremenitev svojega računa in ki se imenuje pooblastilo;
–        tako dolžnik kot upnik morata imeti račun pri ponudniku plačilnih storitev na območju SEPA;
–        zbiranja, izvedena v skladu s priročnikom, so transakcije, ki so ločene od osnovne pogodbe, na kateri temeljijo.(25)
51.      Za sistem SEPA je direktna obremenitev sestavljena plačilna transakcija, v kateri sodelujeta ponudnika plačilnih storitev tako plačnika kot prejemnika plačil.
52.      Skratka, člen 2, točka 2, Uredbe št. 260/2012 in člen 4, točka 23, DPS2 je treba razlagati tako, da storitev direktne obremenitve opravita tako plačnikov ponudnik plačilnih storitev kot ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila.
C.      Drugo vprašanje za predhodno odločanje
53.      Predložitveno sodišče želi z drugim vprašanjem, ki je tesno povezano s prvim, izvedeti, ali ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila v okoliščinah, kakršne so te v postopku v glavni stvari, opravlja storitev direktne obremenitve.
54.      V teh okoliščinah predložitveno sodišče v besedilu vprašanja poudarja, da ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila „posreduje navodila za direktno obremenitev, vendar sam[…] ne opravi transakcij z direktno obremenitvijo neposredno in zbira sredstva na podlagi predhodnih soglasij plačnikov, danih strankam (prejemnikom plačila), in jih položi na račune z omejeno funkcionalnostjo“.
55.      Določbe prava Unije, za razlago katerih je zaprošeno, so iste kot v prejšnjem vprašanju za predhodno odločanje.
56.      Za odgovor na to vprašanje je treba upoštevati dinamiko transakcij družbe Alternative Payments, opisano v predložitveni odločbi:
–        plačnik (potrošnik, kupec) poda svoje soglasje tako, da pooblasti trgovca (prejemnika plačila) za zbiranje s svojega plačilnega računa;
–        trgovec, ki je stranka družbe Alternative Payments, je končni prejemnik sredstev in odredi direktno obremenitev računa plačnika (kupca);
–        družba Alternative Payments posreduje navodila svojih strank (trgovcev, prejemnikov plačil) sistemu direktnih obremenitev SEPA, pri čemer uporablja storitve plačilnega sistema CENTROlink, ki ga upravlja Banka Litve. Direktne obremenitve temeljijo na predhodnih soglasjih (pooblastilih), ki jih plačniki dajo trgovcem, da redno bremenijo sredstva na njihovih plačilnih računih;
–        obremenitev sredstev na plačnikovem računu izvrši plačnikov ponudnik plačilnih storitev, ki odpre in vodi račun;
–        zbrana sredstva se prenesejo na plačilne račune z omejeno funkcionalnostjo, ki so za stranke (trgovce, prejemnike plačil) odprti pri družbi Alternative Payments. Vsaka stranka ima odprt račun v obliki IBAN in ji je dodeljena identifikacijska koda, vendar je funkcionalnost teh računov omejena, stranke (trgovci) pa do teh računov nimajo dostopa in ne morejo odrediti plačil;
–        sredstva, ki jih zbere družba Alternative Payments, ta družba nato prenese na plačilne račune pri drugih ponudnikih plačilnih storitev, ki jih navedejo stranke (trgovci, prejemniki plačil).
57.      Na podlagi teh elementov je Sodišče pozvano, naj poda odgovor ob upoštevanju posebnih okoliščin pogodb, ki jih je sklenila družba Alternative Payments, in njenih razmerij z nadzornimi organi.(26) Vendar mora te okoliščine in razmerja presoditi predložitveno sodišče.
58.      Sodišče lahko predložitvenemu sodišču da nekaj napotkov za razlago prava Unije, ne da bi prevzelo njegove naloge.
59.      Najprej naj spomnim, da v skladu s predložitveno odločbo družba Alternative Payments „svojim strankam zagotavlja storitev zbiranja direktnih obremenitev SEPA“.(27) Težko sprejmem, da bi bilo mogoče za ponudnika plačilnih storitev, ki je vključen v shemo SEPA za direktne obremenitve, hkrati šteti, da ni povezan z opravljanjem storitve direktne obremenitve.
60.      Če prav razumem, družba Alternative Payments posreduje pri zbiranju direktnih obremenitev, s katerimi potrošniki plačujejo trgovcem. Ta družba opravlja storitev za trgovce, ki so z njo sklenili pogodbe, da bi omogočila zbiranje njihovih direktnih obremenitev. Opravljanje tega zbiranja je centralizirano, vendar trgovci nimajo dostopa do svojih računov pri družbi Alternative Payments, ker denar prejemajo na plačilne račune, ki jih imajo pri svojih običajnih ponudnikih plačilnih storitev.
61.      Tako posredovanje spada v okvir upravljanja plačilnih storitev direktne obremenitve, pri čemer omejena funkcionalnost računov njenih strank (trgovcev) ni ovira za to opredelitev, kot bom pojasnil v nadaljevanju.
62.      Prvič, trgovci (stranke družbe Alternative Payments) imajo pri tej družbi odprt plačilni račun v obliki IBAN, z identifikacijsko kodo in operativno kodo v plačilnem sistemu CENTROlink, ki sta podobni kot pri katerem koli drugem ponudniku plačilnih storitev, ki opravlja „običajno“ storitev direktne obremenitve.
63.      Drugič, družba Alternative Payments mora kot ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila (trgovca) upoštevati člen 81(3) DPS2. Zagotoviti mora, da slednji prejme celoten znesek plačilne transakcije in da zbere ustrezna sredstva. Kot ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila mora plačilni nalog ponudniku plačilnih storitev plačnika (potrošnika) posredovati „v rokih, o katerih sta se dogovorila prejemnik plačila in ponudnik plačilnih storitev, tako da je na dogovorjeni dan zapadlosti mogoče izvršiti direktno obremenitev“ (člen 83(3) DPS2).
64.      Tretjič, družba Alternative Payments mora brez nasprotovanja izvršiti vračilo sredstev, zbranih z direktno obremenitvijo SEPA, če to zahteva ponudnik plačilnih storitev plačnika v osmih tednih po zbiranju sredstev.
65.      Dejstvo, da prejemniki plačil nimajo dostopa do računov z omejeno funkcionalnostjo, odprtih pri družbi Alternative Payments, ne preprečuje, da bi delovanje te družbe prejemnikom omogočilo prejemanje plačil z direktno obremenitvijo SEPA in olajšalo prenos teh sredstev s plačnika na prejemnika plačila z izvršitvijo enkratnega ali ponavljajočega se pooblastila za direktno obremenitev.
66.      Opisano delovanje družbe Alternative Payments kaže, da ta družba deluje kot ponudnik storitve direktne obremenitve, za kar mora imeti predpisano upravno dovoljenje.
67.      Družba Alternative Payments v svojo obrambo navaja, da „naloge za direktno obremenitev zgolj predloži bančnim sistemom, ki jih izvršijo“.(28) Toda naloge, kot soglasno trdijo Komisija(29) ter češka, italijanska in litovska vlada(30), ki jih opravljata ponudnika plačilnih storitev (prejemnika plačila in plačnika) v okviru storitev direktne obremenitve, so lahko različne, vendar to ne pomeni, da niso povezane s spornim načinom plačila.
68.      Strinjam se z litovsko vlado, da ponudnik plačilnih storitev, kadar izdaja naloge za direktno obremenitev, izvaja funkcije, potrebne za začetek celotnega postopka plačila z direktno obremenitvijo v okviru sheme SEPA, ne glede na to, da ta ponudnik plačilnih storitev sam neposredno ne bremeni sredstev.(31)
69.      Skratka, člen 2, točka 2, Uredbe št. 260/2012 in člen 4, točka 23, DPS2 ter točko 3(a) in točko 4(a) Priloge I k tej direktivi je treba razlagati tako, da ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila, ki posreduje navodila za direktno obremenitev, vendar sam ne opravi transakcij z direktno obremenitvijo neposredno in zbira sredstva na podlagi predhodnih soglasij plačnikov, danih strankam (prejemnikom plačila), ter jih položi na račune z omejeno funkcionalnostjo, opravlja storitev direktne obremenitve.
D.      Tretje in četrto vprašanje za predhodno odločanje
70.      Tretje in četrto vprašanje za predhodno odločanje sta postavljeni za primer, da bi bil odgovor na prvi dve vprašanji nikalen. Ker sem Sodišču predlagal, naj nanju odgovori pritrdilno, ju ne bi bilo treba preučiti. Vendar bom to storil podredno.
71.      Predložitveno sodišče želi s tema vprašanjema izvedeti, ali v okoliščinah, kakršne so te v obravnavani zadevi, ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila (to je družba Alternative Payments):
–        opravlja „storitev pridobivanja plačilnih transakcij“ (tretje vprašanje za predhodno odločanje);
–        če ni tako, ali opravlja „storitev odreditve plačila“ (četrto vprašanje za predhodno odločanje).
1.      Storitev pridobivanja plačilnih transakcij
72.      V členu 4, točka 44, DPS2 je storitev „pridobivanja plačilnih transakcij“ opredeljena tako, kot sem navedel zgoraj.(32) Ta storitev je poleg tega navedena med plačilnimi storitvami iz točke 5
Priloge I k DPS2.
73.      S storitvijo pridobivanja plačilnih transakcij ponudnik plačilnih storitev zagotovi orodja, potrebna za to, da trgovec lahko sprejema plačila s karticami (kreditnimi in debetnimi) ali drugimi virtualnimi plačilnimi sredstvi.(33)
74.      Osnova storitve pridobivanja plačilnih transakcij je predhodna pogodba med ponudnikom (plačilnih storitev) in njegovo stranko (trgovcem, prejemnikom plačil). Obe strani se dogovorita, da bo ponudnik plačilnih storitev sprejemal in obdeloval plačilne transakcije v korist prejemnika plačila, „[tako da] se sredstva prenesejo na prejemnika plačila“. Gre torej za storitev, ki se opravlja na strani prejemnika plačilne transakcije, saj uporabnik te plačilne storitve vedno deluje kot prejemnik plačil.(34)
75.      Ni sporno, da je družba Alternative Payments pooblaščena za opravljanje storitev pridobivanja plačilnih transakcij. Če bi bilo mogoče sporne storitve iz postopka v glavni stvari uvrstiti v to kategorijo, bi bile zajete z dovoljenjem, ki ga ima ta družba.
76.      Težava, ki se pojavi, je, kot je navedeno v predložitveni odločbi, „ali je mogoče direktno obremenitev uporabiti kot tehnično rešitev za opravljanje storitve pridobivanja plačilnih transakcij in ali je mogoče v okoliščinah, kot so te v postopku v glavni stvari, v katerih plačilna institucija posreduje navodila za direktno obremenitev in zbira sredstva ter nato ta sredstva prenese na račune strank pri drugih ponudnikih plačilnih storitev, šteti, da družba (plačilna institucija) opravlja storitev pridobivanja plačilnih transakcij“.(35)
77.      Po mojem mnenju dejavnost, opisana v predložitveni odločbi, ne spada pod pojem storitve pridobivanja plačilnih transakcij v smislu DPS2, čeprav bi se lahko na prvi pogled zdelo nasprotno.
78.      Prvič, direktna obremenitev je plačilna storitev, ki se razlikuje od storitve pridobivanja plačilnih transakcij, in zadnjenavedene ni mogoče opravljati z uporabo direktnih obremenitev SEPA kot instrumenta. Direktne obremenitve niso „tehnična rešitev“ za opravljanje storitev pridobivanja plačilnih transakcij. Če bi bilo tako, bi lahko ponudniki plačilnih storitev izvajali prikrite direktne obremenitve pod krinko pridobivanja plačilnih transakcij. Tako bi se lahko izognili obveznosti iz členov 76 in 77 DPS2 za vseevropsko shemo direktnih obremenitev, ki je primerljiva z brezpogojno pravico do povračila(36) v osmih tednih od datuma bremenitve sredstev, ki zagotavlja visoko raven varstva potrošnikov v območju SEPA.
79.      Drugič, storitev direktne obremenitve temelji na obstoju pooblastila, ki ga je dolžnik dal upniku in ki zajema tudi izvrševanje ponavljajočih se plačil. Nasprotno pa je v okviru storitve pridobivanja plačilnih transakcij za potrditev vsake plačilne transakcije potrebno posebno dovoljenje s strani stranke, tudi če je ta s svojim ponudnikom storitev pridobivanja plačilnih transakcij sklenila pogodbo.
80.      V skladu z opredelitvijo je storitev pridobivanja plačilnih transakcij „[pogodbeno dogovorjena]“ med trgovcem (prejemnikom plačil) in njegovim ponudnikom storitve pridobivanja plačilnih transakcij, tako da za zadnjenavedenega razmerje z dolžniki, ki naročajo plačila, ne temelji na pooblastilu, kot je tisto, ki omogoča direktne obremenitve.
81.      Tretjič, družba Alternative Payments je za opravljanje svoje storitve za trgovce uporabila instrument direktnih obremenitev SEPA, kar pomeni, da je morala upoštevati zahteve in tehnične zahteve, ki so za te primere določene v členu 5(1) in (3) Uredbe št. 260/2012 ter v točkah 1 in 3 Priloge k tej uredbi. Te zahteve in tehnične zahteve se razlikujejo od zahtev, ki veljajo za storitve pridobivanja plačilnih transakcij.
82.      Skratka, člen 4, točka 44, DPS2 in točko 5
Priloge I k tej direktivi je treba razlagati tako, da ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila (trgovca), ki posreduje navodila za direktno obremenitev, vendar sam ne opravi transakcij z direktno obremenitvijo neposredno ter zbira sredstva na podlagi predhodnih soglasij, ki so jih plačniki (potrošniki) dali njegovim strankam (trgovcem, prejemnikom plačila), in ta sredstva nato prenese na račune svojih strank, odprtih pri drugih ponudnik plačilnih storitev, ne opravlja storitve pridobivanja plačilnih transakcij.
2.      Storitev odreditve plačila
83.      Predložitveno sodišče s četrtim vprašanjem za predhodno odločanje sprašuje, ali je mogoče šteti, da družba Alternative Payments opravlja storitev odreditve plačila.
84.      Člen 4, točka 15, DPS2 opredeljuje „storitev odreditve plačila“, kot sem že navedel.(37) Odreditev plačila je kot plačilna storitev opredeljena tudi v točki 7
Priloge I k DPS2.
85.      Pri opravljanju storitev odreditve plačila:
–        potrošnik, ki želi kupiti blago ali storitev pri trgovcu, ponudniku storitve odreditve plačil, ki uporablja lasten vmesnik, da na voljo varnostne elemente plačilnega računa, ki ga ima potrošnik odprtega pri svojem običajnem ponudniku plačilnih storitev (običajno banki);(38)
–        ponudnik storitve odreditve plačil obvesti ponudnika plačilnih storitev trgovca, da je potrošnik pripravljen izvesti plačilo, in trgovcu praktično takoj potrdi, da je bila plačilna transakcija odrejena;
–        potem ko kupec potrdi transakcijo, mu trgovec dobavi blago ali zanj opravi storitev.
86.      Storitev odreditve plačil je še posebej pomembna na področju e-trgovanja, saj zagotavlja podporo in povezuje spletno mesto podjetja in spletno platformo ponudnika plačilnih storitev uporabnika, da se odredijo plačila prek interneta ter pospeši promet z blagom in storitvami.
87.      Storitev odreditve plačil tistim, ki nimajo plačilnih kartic, omogoča nakupe na spletu, za katere morajo imeti zgolj spletni plačilni račun, kar pred pojavom tega novega načina plačila ni bilo izvedljivo.(39)
88.      V uvodni izjavi 31 DPS2 je pojasnjeno, da ponudnik storitve odreditve plačil, ki opravlja izključno to storitev, na nobeni stopnji plačilne verige ne razpolaga s sredstvi uporabnika.(40) Dodano je, da če ima ponudnik storitev odreditve plačil namen opravljati druge plačilne storitve, pri katerih je nujno, da razpolaga s sredstvi uporabnika, mora pridobiti polno dovoljenje za te storitve.
89.      V členu 66(3)(a) DPS2 pa je določeno, da ponudnik te storitve „nikoli ne zadržuje sredstev plačnika, povezanih z opravljanjem storitev odreditve plačil“.
90.      Iz elementov v spisu je razvidno, da družba Alternative Payments v življenjskem ciklu transakcije razpolaga s sredstvi. To ni združljivo z značilnostmi storitve odreditve plačil iz člena 4, točka 15, DPS2, kot se razlaga v povezavi z njenimi uvodnimi izjavami, niti s prepovedjo iz člena 66(3)(a) DPS2.
91.      Družba Alternative Payments priznava, da njena dejavnost ne izpolnjuje pogojev za to, da bi jo bilo mogoče opredeliti kot storitev odreditve plačila.(41)
92.      Skratka, ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila (trgovca), ki posreduje navodila za direktno obremenitev, vendar sam ne opravi transakcij z direktno obremenitvijo neposredno ter zbira sredstva na podlagi predhodnih soglasij, ki so jih plačniki (potrošniki) dali njegovim strankam (trgovcem, prejemnikom plačila), in ta sredstva nato prenese na račune svojih strank, odprtih pri drugih ponudnikih plačilnih storitev, ne opravlja storitve odreditve plačil, kot je opredeljena v členu 4, točka 15, DPS2 in točki 7
Priloge I k tej direktivi.
V.      Predlog
93.      Glede na navedeno Sodišču predlagam, naj Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (vrhovno upravno sodišče, Litva) odgovori:
1.      Člen 4, točka 23, ter točki 3(a) in 4(a) Priloge I k Direktivi (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o plačilnih storitvah na notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES ter člen 2, točka 2, Uredbe (EU) št. 260/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o uvajanju tehničnih in poslovnih zahtev za kreditne prenose in direktne bremenitve v eurih in o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009
je treba razlagati tako, da
–        storitev direktne obremenitve opravita tako ponudnik plačilnih storitev plačnika kot ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila;
–        ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila, ki posreduje navodila za direktno obremenitev, vendar sam ne opravi transakcij z direktno obremenitvijo neposredno in zbira sredstva na podlagi predhodnih soglasij plačnikov, danih strankam (prejemnikom plačila), ter jih položi na račune z omejeno funkcionalnostjo, opravlja storitev direktne obremenitve.
2.      Člen 4, točka 44, Direktive 2015/2366 in točko 5
Priloge I k tej direktivi je treba razlagati tako, da ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila, ki posreduje navodila za direktno obremenitev, vendar sam ne opravi transakcij z direktno obremenitvijo neposredno ter zbira sredstva na podlagi predhodnih soglasij, ki so jih plačniki dali strankam (prejemnikom plačil), in jih položi na račune z omejeno funkcionalnostjo, ne opravlja storitve pridobivanja plačilnih transakcij.
3.      Člen 4, točka 15, Direktive 2015/2366 in točko 7
Priloge I k tej direktivi je treba razlagati tako, da ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila, ki posreduje navodila za direktno obremenitev, vendar sam ne opravi transakcij z direktno obremenitvijo neposredno ter zbira sredstva na podlagi predhodnih soglasij, ki so jih plačniki dali strankam (prejemnikom plačil), in jih položi na račune z omejeno funkcionalnostjo, ne opravlja storitve odreditve plačil.
1      Jezik izvirnika: španščina.
2      Uredba Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o uvajanju tehničnih in poslovnih zahtev za kreditne prenose in direktne bremenitve v eurih in o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 (UL 2012, L 94, str. 22). Spremenjena je bila z Uredbo (EU) 2024/886 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2024 o spremembi uredb (EU) št. 260/2012 in (EU) 2021/1230 ter direktiv 98/26/ES in (EU) 2015/2366 glede takojšnjih kreditnih prenosov v eurih (UL L, 2024/886). Uredba 2024/886 se za ta spor ratione temporis ne uporablja.
3      Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o plačilnih storitvah na notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (UL 2015, L 337, str. 35). V nadaljevanju: DPS2.
4      Lietuvos Respublikos mokėjimų įstatymas Nr. VIII-1370 (zakon Republike Litve št. VIII-1370 o plačilih) z dne 28. oktobra 1999 (v nadaljevanju: zakon o plačilih).
5      Lietuvos Respublikos mokėjimo įstaigų įstatymas Nr. XI-549 (zakon Republike Litve št. XI-549 o plačilnih institucijah) z dne 10. decembra 2009 (v nadaljevanju: zakon o plačilnih institucijah).
6      SEPA je angleška kratica za Single Euro Payments Area (enotno območje plačil v eurih). SEPA je območje, na katerem lahko državljani, podjetja in drugi gospodarski subjekti izvajajo in prejemajo plačila v eurih v Evropi, znotraj in zunaj nacionalnih meja, pod enakimi pogoji in z enakimi pravicami in obveznostmi, ne glede na to, kje se nahajajo. Je bistven element notranjega trga plačil.
7      Z odločbo sveta centralne banke Litve št. 03-126 z dne 26. avgusta 2022 o uporabi izvršilnega ukrepa za družbo Alternative Payments (v nadaljevanju: izpodbijana odločba).
8      IBAN pomeni mednarodno identifikacijsko številko plačilnega računa, ki nedvoumno določa posamezni plačilni račun v državi članici.
9      Točka 11 predložitvene odločbe.
10      Evropski svet za plačila (European Payments Council) je organ za usklajevanje in odločanje v zvezi s plačili v evropskem bančnem sektorju, katerega navedeni cilj je podpirati in spodbujati vzpostavitev območja SEPA.
11      Točka 4(a) Priloge I se nanaša na izvrševanje plačilnih transakcij, pri katerih so sredstva krita z odobritvijo kreditne linije uporabniku plačilnih storitev. Te transakcije vključujejo tudi izvrševanje direktnih obremenitev, vključno z enkratnimi direktnimi obremenitvami.
12      Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu in o spremembah direktiv 97/7/ES, 2002/65/ES, 2005/60/ES in 2006/48/ES ter o razveljavitvi Direktive 97/5/ES (UL 2007, L 319, str. 1).
13      Sodba z dne 11. aprila 2019, Mediterranean Shipping Company (Portugal) – Agentes de Navegação (C‑295/18, EU:C:2019:320, točka 38): „[…] izvrševanje direktnih bremenitev, ki jih je odredil prejemnik plačila z računa, katerega imetnik ni, spada v pojem ‚plačilne storitve‘ iz člena 2(1) Direktive 2007/64, tudi če ne obstaja nobena osnovna obveznost med plačnikom in prejemnikom plačila, če je plačnik, ki je imetnik tako bremenjenega plačilnega računa, soglašal s temi direktnimi bremenitvami […]“.
14      Sodba z dne 11. aprila 2019, Mediterranean Shipping Company (Portugal) – Agentes de Navegação (C‑295/18, EU:C:2019:320, točka 48): „[…] člen 2(1) Direktive 2007/64 [je treba] razlagati tako, da izvrševanje direktnih bremenitev, ki jih je prejemnik plačila odredil s plačilnega računa, katerega imetnik ni, in s katerimi imetnik tako bremenjenega računa ni soglašal, spada v pojem ‚plačilne storitve‘ v smislu te določbe“.
15      Pooblastilo (ki se lahko imenuje tudi pooblastilo za direktno obremenitev) vsebuje dovoljenje naročnika, da se od določenega datuma lahko začnejo izvrševati obremenitve njegovega računa.
16      Zahteve, ki veljajo za direktne obremenitve SEPA, so določene predvsem v členu 5(1) in (3) ter v Prilogi, točki 1 in 3, Uredbe št. 260/2012. Njihove značilnosti so podrobno opisane v dokumentu SEPA, Preguntas Frecuentes – Adeudos directos SEPA, ki je na voljo na povezavi https://www.sepaesp.es/sepa/es/faqs/sdd/. Opozarjam, da se v tem dokumentu za direktne obremenitve uporablja izraz „adeudo directo“ („direct debit“) (v slovenščino se oba izraza prevajata kot direktna obremenitev, op.  p.).
17      Točki 3 in 4 teh sklepnih predlogov.
18      Glej v tem smislu pisni stališči Komisije (točka 24) in litovske vlade (točka 15).
19      Ta družba v podporo svoji trditvi, čeprav po mojem mnenju neutemeljeno, navaja sodbo z dne 22. februarja 2024, ABC Projektai (C‑661/22, EU:C:2024:148, točka 39).
V tej točki je navedeno le, da „[č]len 4, točka 23, te direktive […] izrecno določa izvrševanje direktnih obremenitev plačilnega računa, ki jih odredi prejemnik plačila na podlagi soglasja, ki mu ga da plačnik. Za pravilno izvršitev take plačilne transakcije pa morajo biti sredstva, potrebna za to transakcijo, na plačnikovem plačilnem računu vnaprej razpoložljiva.“
20      Točki 5 in 6 teh sklepnih predlogov.
21      Sistem ali shema SEPA je sklop pravil, praks in standardov za zagotovitev interoperabilnosti pri zagotavljanju in delovanju plačilnega instrumenta SEPA, dogovorjen na medbančni ravni.
22      European Payments Council: SEPA Direct Debit Core Scheme Rulebook, EPC016-06/2025, različica 1.0, datum objave: 28. november 2024, datum začetka uporabe: 5. oktober 2025, https://www.europeanpaymentscouncil.eu/sites/default/files/kb/file/2024-11/EPC016-06 %202025 %20SDD%20Core%20Rulebook%20version%201.0.pdf. Priročnik vsebuje sklop medbančnih pravil, praks in standardov za izvajanje direktnih obremenitev v eurih znotraj območja SEPA s strani udeležencev sheme. Cilj je zagotoviti neposredno in popolnoma elektronsko obdelavo transakcij od konca do konca. Ta cilj se uporablja tudi za različne postopke obravnavanja izjem, kot so zavrnitve, vračila, razveljavitve, povračila, odklonitve in preklici. Udeleženci lahko informacije o pooblastilih za direktne obremenitve upravljajo izključno v elektronski obliki. Dolžnik in upnik si lahko izmenjata pooblastilo za direktno obremenitev v papirni ali elektronski obliki.
23      Priročnik, str. 115.
24      Priročnik, str. 20.
25      Osnovna pogodba je sklenjena med dolžnikom in upnikom. Ta pogodba ne vpliva na ponudnika plačilnih storitev upnika in ponudnika plačilnih storitev dolžnika niti ni zavezujoča za njiju, saj se nanaša le na dogovor z njunima strankama v zvezi s pogoji opravljanja storitev, povezanih z direktno obremenitvijo.
26      Družba Alternative Payments v pisnem stališču trdi, da ji je Banka Litve dovolila opravljanje zadevnih storitev do odvzema dovoljenja leta 2022.
27      Točka 33, in fine, predložitvene odločbe. Podobna trditev je navedena v točki 13.6 te odločbe, ki je povzeta v točki 28 teh sklepnih predlogov.
28      Točka 4 pisnega stališča družbe Alternative Payments. Enaka trditev se ponovi, z istimi ali drugimi besedami, v drugih točkah njenega pisnega stališča.
29      Točke od 35 do 38 pisnega stališča Komisije.
30      Točka 13 pisnega stališča češke vlade, točke od 24 do 26 pisnega stališča italijanske vlade;
ter
točke 22, 23 in od 26 do 34 pisnega stališča litovske vlade.
31      Točka 26 pisnega stališča litovske vlade.
32      Točka 3 teh sklepnih predlogov. Izraz „pridobivanje“ je v tem kontekstu zavajajoč: pravzaprav se plačilna transakcija ne pridobi (torej, se ne dobi, ne prejme se lastništvo). Natančnejša se mi zdi terminologija nemške različice „Annahme und Abrechnung von Zahlungsvorgängen (Acquiring)“, ki bi jo lahko prevedli kot sprejemanje in poravnava plačilnih transakcij.
33      Tipičen primer storitve pridobivanja plačilnih transakcij je plačilo s kreditno kartico, kot je razvidno iz uvodne izjave 10 DPS2: „Ta direktiva uvaja nevtralno opredelitev pridobivanja plačilnih transakcij, ki naj bi poleg tradicionalnih modelov pridobivanja na podlagi uporabe plačilnih kartic zajela tudi drugačne poslovne modele, med drugim tiste, ki vključujejo več pridobiteljev. Tako naj bi zagotovili, da bi trgovci uživali enako zaščito ne glede na plačilni instrument, pri katerem gre za enako dejavnost, kot je pridobivanje transakcij s plačilnimi karticami […].“
34      Na izdajateljski strani plačilne transakcije (na primer s kartico) je običajno drugačna plačilna storitev, in sicer storitev „izdaje plačilnih instrumentov“, ki je v členu 4, točka 45, DPS2 opredeljena kot „plačiln[a] storitev, pri kateri ponudnik plačilnih storitev posluje s plačnikom ter mu zagotavlja plačilni instrument za odreditev in obdelavo plačnikovih plačilnih transakcij“.
35      Točka 40 predložitvene odločbe. Moj poudarek.
36      Tako je poimenovana v uvodni izjavi 76 DPS2.
37      Točka 3 teh sklepnih predlogov.
38      Potrošnik da soglasje, da (zunanji) ponudnik storitve odreditve plačila dostopa do njegovega bančnega računa, da v njegovem imenu odredi plačilo.
39      Uvodna izjava 29 DPS2: „Na podlagi storitve odreditve plačil lahko ponudnik storitev odreditve plačil prejemniku plačila jamči, da je bilo plačilo odrejeno z namenom spodbuditi prejemnika plačila, da nemudoma sprosti blago ali opravi storitev. Take storitve trgovcem in potrošnikom nudijo poceni rešitve ter zagotavljajo možnost spletnega nakupovanja tudi potrošnikom brez plačilnih kartic […].“
40      Prav zaradi te okoliščine za ponudnike storitev odreditve plačil, ker nimajo na voljo sredstev svojih strank, ne veljajo (strožje) zahteve, ki veljajo za gospodarske subjekte, ki razpolagajo s temi sredstvi.
41      Točki 82 in 83 pisnega stališča družbe Alternative Payments.