Predmet C-303/22
CROSS Zlín, a.s.
protiv
Úřad pro ochranu hospodářské soutěže
(zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio Krajský soud v Brně)
Presuda Suda (četvrto vijeće) od 18. siječnja 2024.
„Zahtjev za prethodnu odluku – Pravni lijekovi koji se odnose na ugovore o javnoj nabavi robe i javnim radovima – Direktiva 89/665/EEZ – Pristup postupcima pravne zaštite – Članak 2. stavak 3. i članak 2.a stavak 2. – Obveza država članica da predvide žalbeni postupak s odgodnim učinkom – Prvostupanjsko žalbeno tijelo – Žalba na odluku o dodjeli ugovora – Članak 2. stavak 9. – Tijelo nadležno za postupke pravne zaštite koje nije pravosudne naravi – Sklapanje ugovora o javnoj nabavi prije podnošenja tužbe protiv odluke tog tijela – Članak 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima – Djelotvorna sudska zaštita”
Usklađivanje zakonodavstava – Postupci kontrole na sklapanje ugovora o javnoj nabavi robe i javnim radovima – Direktiva 89/665 – Obveza država članica da predvide žalbeni postupak s odgodnim učinkom – Doseg – Obveza osiguranja poštovanja prava na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje – Nacionalni propis koji zabranjuje sklapanje ugovora samo do donošenja odluke prvostupanjskog tijela nadležnog za pravnu zaštitu – Dopuštenost – Postojanje ili nepostojanje svojstva suda predmetnog tijela – Nepostojanje utjecaja
(Povelja Europske unije o temeljnim pravima, čl. 47.; Direktiva Vijeća 89/665, čl. 2. st. 3. i čl. 2.a st. 2.)
(t. 46.-50., 54., 57.-59., 63., 65., 68.-70., 74.)
Kratak prikaz
Odlučujući povodom zahtjeva za prethodnu odluku Krajský souda v Brně (Okružni sud u Brnu, Češka Republika), Sud daje pojašnjenja o tumačenju Direktive 89/665(1) o postupcima kontrole na sklapanje ugovora o javnoj nabavi robe i javnim radovima u vezi s člankom 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (u daljnjem tekstu: Povelja) o pravu na djelotvoran pravni lijek.
U okviru postupka javne nabave Statutární město Brno (Grad Brno, Češka Republika) je kao javni naručitelj dobio dvije ponude. Nakon isključenja društva CROSS Zlín a.s. zbog neispunjenja uvjeta sudjelovanja u postupku javne nabave, ugovor je 7. travnja 2020. dodijeljen društvu Siemens Mobility s. r. o.
Društvo CROSS Zlín podnijelo je prigovor protiv te obavijesti o isključenju ponude, koji je odbijen odlukom od 4. svibnja 2020. Nakon tog odbijanja ono je od Úřada pro ochranu hospodářské soutěže (Ured za zaštitu tržišnog natjecanja, Češka Republika) (u daljnjem tekstu: Ured) zahtijevalo poništenje navedene obavijesti o isključenju kao i odluke o dodjeli predmetnog ugovora društvu Siemens Mobility. Odlukom od 5. kolovoza 2020. Ured je odbio njegov zahtjev. Stoga je društvo CROSS Zlín podnijelo pritužbu protiv te odluke koju je predsjednik Ureda, kao drugostupanjsko upravno tijelo, odbio odlukom od 9. studenoga 2020. Javni naručitelj sklopio je 18. studenoga 2020. ugovor o javnoj nabavi s društvom Siemens Mobility.
Društvo CROSS Zlín podnijelo je tužbu Okružnom sudu u Brnu, koji je sud koji je uputio zahtjev, protiv te odluke predsjednika Ureda. Usporedno s tom tužbom, društvo CROSS Zlín podnijelo je zahtjev za davanje odgodnog učinka toj tužbi u odnosu na sklapanje ugovora i da se donese privremena mjera kojom se javnom naručitelju zabranjuje sklapanje ili izvršenje navedenog ugovora o javnoj nabavi. Sud koji je uputio zahtjev odbio je taj zahtjev primjenjujući češko pravo(2).
Budući da je dvojio u pogledu toga protivi li se Direktivi 89/665(3) i zahtjevu da se zajamči djelotvoran sudski nadzor koji proizlazi iz članka 47. Povelje češki propis kojim se javnom naručitelju dopušta sklapanje ugovora o javnoj nabavi prije isteka roka predviđenog za podnošenje pravnog sredstva protiv odluke drugostupanjskog upravnog tijela ili prije nego što sud pred kojim se vodi postupak može odlučiti o zahtjevu za donošenje privremene mjere kojom se zabranjuje sklapanje tog ugovora dok odluka o tom pravnom sredstvu ne postane konačna, Okružni sud u Brnu uputio je Sudu zahtjev za prethodnu odluku o tumačenju te direktive.
Ocjena Suda
Kao prvo, Sud primjećuje da Direktiva 89/665 sadržava detaljne odredbe koje predviđaju koherentan sustav postupaka pravne zaštite u području javne nabave. U tom pogledu ta direktiva(4) predviđa, s jedne strane, da države članice osiguravaju da osobe koje imaju ili su imale interes za dobivanje određenog ugovora i koje su pretrpjele ili bi mogle pretrpjeti štetu zbog navodnog kršenja imaju dovoljno vremena za učinkovito preispitivanje odluka o odabiru koje donose javni naručitelji donošenjem potrebnih propisa u kojima se poštuju minimalni rokovi odgode sklapanja ugovora o nabavi(5) i, s druge strane, da, ako te osobe podnesu takvo pravno sredstvo, javni naručitelj ne može sklopiti ugovor prije nego je tijelo nadležno za pravnu zaštitu donijelo odluku o primjeni privremenih mjera ili o pravnoj zaštiti.
Sud primjećuje, kao drugo, da iz iste direktive proizlazi da države članice imaju mogućnost dodijeliti tijelima koja nisu pravosudne naravi nadležnost za odlučivanje o pravnim sredstvima protiv odluka o dodjeli ugovora o javnoj nabavi. U takvom slučaju bilo kakva navodna nezakonita mjera i bilo koja navodna povreda obveze od strane tijela nadležnog za pravnu zaštitu koje nije pravosudne naravi može se podvrgnuti sudskoj zaštiti ili zaštiti nekog drugog tijela koje je sud ili sudsko vijeće u smislu prava Unije. Međutim, Direktiva 89/665, time što utvrđuje obvezu obustave sklapanja ugovora o javnoj nabavi, ni na koji način ne upućuje na to pravno sredstvo.
U tim okolnostima, kada država članica odluči dodijeliti nadležnost za odlučivanje o postupcima pravne zaštite protiv odluka o dodjeli ugovora o javnoj nabavi prvostupanjskom tijelu koje nije sud, izraz „žalbeno tijelo” iz članka 2. stavka 3. navedene direktive odnosi se na to tijelo. Slijedom toga, države članice moraju predvidjeti odgodu sklapanja predmetnog ugovora o javnoj nabavi po samom zakonu dok to tijelo ne odluči o pravnom sredstvu ili barem dok ne donese odluku o zahtjevu za određivanjem privremenih mjera koje se odnose na takvu odgodu.
Kao treće, Sud ističe da Direktiva 89/665(6) ne zahtijeva da se ta obustava nastavi nakon završetka postupka pred takvim tijelom za pravnu zaštitu koje nije sud, primjerice dok sud ne odluči o tužbi koja se može podnijeti protiv odluke tog žalbenog tijela koje nije sud.
Taj zaključak je u skladu s ciljevima Direktive 89/665 kojom se nastoji osigurati puno poštovanje prava na djelotvoran pravni lijek i pošteno suđenje u skladu s prvim i drugim podstavcima članka 47. Povelje.
Kao četvrto, Sud utvrđuje da na temelju Direktive 89/665(7) država članica može predvidjeti da se, ako je ugovor sklopljen nakon prestanka obustave njegova sklapanja, ovlasti tijela nadležnog za postupke pravne zaštite ograničavaju na dodjelu naknade štete bilo kojoj osobi koja je pretrpjela štetu povredom prava Unije u području javne nabave ili nacionalnih pravila koja prenose to pravo.
U tom pogledu Sud ističe da se to tumačenje ne može dovesti u pitanje presudom Randstad Italia(8). U toj presudi Sud je pojam „neovisno tijelo nadležno za pravnu zaštitu” u smislu članka 2.a stavka 2. drugog podstavka Direktive 89/665 protumačio na način da se odnosi na zakonom prethodno ustanovljeni neovisni i nepristrani sud, ali je pojasnio da ono vrijedi „kako bi se utvrdilo je li isključenje ponuditelja postalo konačno”.
Kao peto i posljednje, Sud naglašava da u slučaju nepostojanja, u zakonodavstvu države članice, odgode po sili zakona sklapanja ugovora o javnoj nabavi do datuma kada prvostupanjsko tijelo nadležno za pravnu zaštitu odluči o pravnom sredstvu i ako to tijelo nije pravosudne naravi, protiv odbijanja tog tijela zahtjeva za određivanje privremenih mjera s ciljem zabrane sklapanja ugovora o javnoj nabavi do datuma kada navedeno tijelo odlučuje o tom pravnom sredstvu mora se moći podnijeti tužba sudu s odgodnim učinkom dok sud pred kojim se vodi postupak ne odluči o tim privremenim mjerama.
Taj zahtjev proizlazi iz tumačenja Direktive 89/665. Stoga, kako bi se osigurala djelotvornost pravnog sredstva protiv odluke prvostupanjskog tijela koje nije pravosudne naravi kojom se odbija zahtjev za određivanje privremenih mjera s ciljem zabrane sklapanja ugovora o javnoj nabavi do datuma kada to tijelo donosi odluku, s jedne strane, ponuditelj na kojeg se odnosi ta odluka o odbijanju mora imati pravo na razuman rok mirovanja kako bi mu se omogućilo podnošenje tog pravnog sredstva i, s druge strane, ako je ono podneseno, odgoda sklapanja tog ugovora mora trajati sve dok sud pred kojim je pokrenut postupak ne odluči o navedenoj tužbi.
Stoga Sud zaključuje da češki propis, koji javnom naručitelju zabranjuje sklapanje ugovora o javnoj nabavi samo do datuma na koji prvostupanjsko tijelo odlučuje o pravnom sredstvu podnesenom protiv odluke o dodjeli tog ugovora, nije protivan Direktivi 89/665, pri čemu u tom pogledu nije relevantno je li to tijelo pravosudne naravi ili nije.
1 Direktiva Vijeća 89/665/EEZ od 21. prosinca 1989. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na primjenu postupaka kontrole na sklapanje ugovora o javnoj nabavi robe i javnim radovima (SL 1989., L 395, str. 33.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 6., svezak 6., str. 3. i ispravak SL 2016., L 63, str. 44.), kako je izmijenjena Direktivom 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovora o koncesiji (SL 2014., L 94, str. 1. i ispravci SL 2018., L 181, str. 88., SL 2018., L 82., str. 17. i SL 2015., L 114, str. 24.) (u daljnjem tekstu: Direktiva 89/665).
2      Odnosno članke 241., 242., 245., 246., 254., 257. i 264. zákona č. 134/2016 Sb., o zadávání veřejných zakázek (Zakon br. 134/2016 o javnoj nabavi), u verziji koja se primjenjuje u glavnom postupku (u daljnjem tekstu: Zakon br. 134/2016).
3      Članak 2. stavak 3. i članak 2.a stavak 2. Direktive 89/665
4      Članak 2.a stavak 1. Direktive 89/665
5      Članak 2.a stavak 2. Direktive 89/665
6      Članak 2. stavak 3. Direktive 89/665, u vezi s njezinim člankom 2. stavkom 9.
7      Članak 2. stavak 7. drugi podstavak Direktive 89/665
8      Presuda od 21. prosinca 2021., Randstad Italia, C-497/20, EU:C:2021:1037