62024TJ0082_RES
Cauza T-82/24
Administration of the State Border Guard Service of Ukraine
împotriva
Oficiului Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală
Hotărârea Tribunalului (Camera a treia) din 13 noiembrie 2024
„Marcă a Uniunii Europene – Cerere de înregistrare a mărcii Uniunii Europene figurative RUSSIAN WARSHIP, GO F**K YOURSELF – Motiv absolut de refuz – Lipsa caracterului distinctiv – Articolul 7 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) 2017/1001 – Slogan politic – Egalitate de tratament – Principiul bunei administrări – Articolul 71 alineatul (1) din Regulamentul 2017/1001”
Marcă a Uniunii Europene – Definiția și dobândirea mărcii Uniunii Europene – Motive absolute de refuz – Mărci lipsite de caracter distinctiv – Marca figurativă RUSSIAN WARSHIP, GO F**K YOURSELF
[Regulamentul 2017/1001 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 7 alin. (1) lit. (b)]
(a se vedea punctele 26-34, 38-41, 44 și 53)
Marcă a Uniunii Europene – Definiția și dobândirea mărcii Uniunii Europene – Motive absolute de refuz – Mărci lipsite de caracter distinctiv – Mărci constituite din sloganuri politice – Slogan care transmite un mesaj principal de natură politică
[Regulamentul 2017/1001 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 7 alin. (1) lit. (b)]
(a se vedea punctele 35 și 36)
Marcă a Uniunii Europene – Definiția și dobândirea mărcii Uniunii Europene – Motive absolute de refuz – Motivare globală pentru toate produsele și serviciile vizate – Obligația de motivare a refuzului înregistrării – Conținut
[Regulamentul 2017/1001 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 7 alin. (1) și art. 94 alin. (1) prima teză]
(a se vedea punctul 37)
Marcă a Uniunii Europene – Decizii ale Oficiului – Principiul egalității de tratament – Principiul bunei administrări – Practică decizională anterioară a Oficiului – Principiul legalității – Necesitatea unei examinări stricte și complete în fiecare caz concret
(Regulamentul 2017/1001 al Parlamentului European și al Consiliului)
(a se vedea punctele 49-52)
Rezumat
Prin hotărârea sa, Tribunalul abordează pentru prima dată problema posibilității de înregistrare a unui „slogan politic” ca marcă.
Un polițist de frontieră ucrainean, predecesorul în drept al reclamantei, Administration of the State Border Guard Service of Ukraine, a depus la Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală (EUIPO) o cerere de înregistrare a semnului figurativ „RUSSIAN WARSHIP, GO F**K YOURSELF” ca marcă a Uniunii Europene pentru diferite produse și servicii (
1
). Examinatorul a respins această cerere de înregistrare în totalitate în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (f) din Regulamentul 2017/1001 (
2
), potrivit căruia se respinge înregistrarea mărcilor care sunt contrare ordinii publice sau bunelor moravuri. Reclamanta a formulat o cale de atac la EUIPO împotriva deciziei examinatorului. Prin decizia atacată (
3
), camera de recurs a respins calea de atac pentru motivul că marca solicitată este lipsită de caracter distinctiv pentru produsele și serviciile în cauză și trebuia deci să se respingă înregistrarea ei în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul 2017/1001.
Aprecierea Tribunalului
Tribunalul arată că reclamanta susține fără succes că respectiva cameră de recurs a săvârșit o eroare atunci când a calificat marca solicitată drept „slogan politic”.
Într-adevăr, fraza preluată în marca solicitată fusese utilizată pe scară largă, imediat după prima sa utilizare, pentru a strânge ajutor pentru Ucraina și a devenit în acest fel foarte rapid un simbol al luptei Ucrainei împotriva agresiunii Federației Ruse. Astfel, această frază a fost utilizată într-un context politic, în mod repetitiv și cu scopul de a exprima și de a promova sprijinul acordat Ucrainei. O asemenea situație corespunde perfect definiției expresiei „slogan politic”, invocate chiar de reclamantă în cererea introductivă, cu alte cuvinte, o expresie utilizată într-un context politic sau social, ce reiterează o idee sau un scop, cu obiectivul de a convinge publicul sau un grup-țintă din cadrul acestuia.
Fraza preluată în marca solicitată a fost intens utilizată într-un context necomercial și publicul relevant o va asocia obligatoriu în strânsă legătură cu acest context. Astfel, fraza preluată în marca solicitată a devenit extrem de rapid unul dintre simbolurile luptei Ucrainei împotriva agresiunii ruse, care este asociat cu un soldat al armatei ucrainene și, implicit, cu Ucraina. Având în vedere acoperirea mediatică de amploare a acestui eveniment, fraza în discuție va fi asociată cu acest moment istoric recent, bine cunoscut de consumatorul mediu din Uniune.
În această privință, Tribunalul consideră că camera de recurs nu a săvârșit o eroare de drept atunci când a apreciat că principiul general potrivit căruia publicul relevant acordă puțină atenție unui semn care nu îi oferă de la bun început o indicație cu privire la proveniența produselor și a serviciilor în cauză, deoarece nu l-ar percepe și nici nu l-ar memora ca marcă, se aplică și semnelor al căror mesaj principal este de natură politică.
Or, ținând seama de funcția esențială a unei mărci, și anume aceea de a identifica originea produsului sau a serviciului acoperit de aceasta, un semn nu este apt să îndeplinească această funcție dacă, atunci când îl vede, consumatorul mediu nu percepe indicația originii produsului sau serviciului, ci numai un mesaj politic
În ceea ce privește obligația de motivare, Tribunalul amintește că, atunci când același motiv de refuz este invocat pentru o categorie ori pentru un grup de produse sau servicii, autoritatea competentă se poate limita la o motivare globală pentru toate produsele sau serviciile respective. În jurisprudență s-a precizat într-adevăr că o astfel de posibilitate se extinde numai la produsele și serviciile care au între ele o legătură suficient de directă și de concretă pentru a forma o categorie ori un grup de produse sau servicii suficient de omogene. Totuși în jurisprudență s-a arătat că, pentru a aprecia dacă produsele și serviciile ar avea o legătură suficient de directă și de concretă între ele și dacă ar putea fi împărțite în categorii sau în grupe suficient de omogene, este necesar să se țină seama de obiectivul acestui exercițiu care urmărește să permită și să faciliteze aprecierea în concret a aspectului dacă marca vizată prin cererea de înregistrare se încadrează sau nu în unul dintre motivele absolute de refuz. De asemenea, repartizarea produselor și a serviciilor în cauză într-una ori în mai multe grupe sau categorii trebuie efectuată în special pe baza caracteristicilor care le sunt comune și care au relevanță pentru a analiza dacă un anumit motiv absolut de refuz poate fi sau nu opus mărcii solicitate pentru respectivele produse și servicii. Rezultă că o astfel de apreciere trebuie efectuată în concret la examinarea fiecărei cereri de înregistrare și, dacă este cazul, pentru fiecare dintre diferitele motive absolute de refuz eventual aplicabile.
În speță, camera de recurs a considerat în decizia atacată că marca solicitată nu va fi percepută de publicul relevant ca indicând o origine comercială. Pe de altă parte, camera de recurs a precizat că fraza preluată în marca solicitată ar fi, înainte de toate, interpretată ca un mesaj politic, iar această percepție ar fi identică pentru toate produsele sau serviciile vizate de această marcă. Rezultă că camera de recurs a apreciat că produsele și serviciile vizate de marca solicitată formează un grup suficient de omogen având în vedere motivul absolut de refuz aplicabil, în opinia sa, înregistrării mărcii respective.
Dat fiind că în mod întemeiat camera de recurs a considerat că marca solicitată nu va fi percepută de publicul relevant ca indicând o origine comercială, ci ca un mesaj politic care promovează susținerea luptei Ucrainei împotriva agresiunii militare a Federației Ruse, aceasta putea în mod valabil să regrupeze toate produsele și serviciile vizate de marca solicitată într o singură categorie, chiar dacă ele au caracteristici inerente diferite.
Prin urmare, ținând seama de specificitatea mărcii solicitate și de faptul că publicul relevant o percepe identic în raport cu toate produsele și serviciile vizate în cererea de înregistrare, Tribunalul statuează că camera de recurs a considerat, fără a săvârși o eroare de apreciere, că produsele și serviciile respective fac parte dintr-un singur grup căruia îi este aplicabil, în același mod, motivul de refuz pe care aceasta l-a reținut și că ea a concluzionat în mod întemeiat că marca solicitată este lipsită de caracter distinctiv în sensul articolului 7 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul 2017/1001.
(
1
)	Mai precis, marca solicitată a desemnat produsele și serviciile din clasele 9, 14, 16, 18, 25, 28 și 41 în sensul Aranjamentului de la Nisa privind clasificarea internațională a produselor și serviciilor în vederea înregistrării mărcilor din 15 iunie 1957, cu revizuirile și modificările ulterioare.
(
2
)	Regulamentul (UE) 2017/1001 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2017 privind marca Uniunii Europene (JO 2017, L 154, p. 1).
(
3
)	Decizia Camerei întâi de recurs a Oficiului Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală (EUIPO) din 1 decembrie 2023 (cauza R 438/2023-1).