K O H T U M Ä Ä R U S  
 
 
Kohus Tartu Ringkonnakohus 
Kohtukoosseis Viivi Tomson, Triin Uusen-Nacke, Üllar Roostoja 
Määruse tegemise aeg ja koht 19. september 2018, Tartu 
Tsiviilasja number 2-18-4182 
Tsiviilasi TDG Engineering OÜ hagi AMEX Export-Import GmbH 
vastu lepinguliste suhete ja võlgnevuse puudumise 
tuvastamiseks 
Vaidlustatud kohtulahend Viru Maakohtu 30. juuni 2018 määrus 
Kaebuse esitaja ja kaebuse liik TDG Engineering OÜ määruskaebus 
Kohtuistungi toimumise aeg Kirjalik menetlus 
Menetlusosalised ja nende 
esindajad 
Määruskaebuse esitaja (hageja): TDG Engineering OÜ 
(registrikood: 12784018), esindaja advokaat Andrei Matvejev 
Vastustaja (kostja): AMEX Export-Import GmbH (Austr ia 
registrikood: 101325h), esindaja vandeadvokaat Margus Sorga 
 
RESOLUTSIOON 
1. Tühistada Viru Maakohtu 30. juuni 2018 määrus ja  saata TDG Engineering OÜ hagi 
AMEX Export-Import GmbH vastu lepinguliste suhete j a võlgnevuse puudumise 
tuvastamiseks maakohtule selle menetlusse võtmise otsustamiseks. 
2. Rahuldada määruskaebus osaliselt.
2
Edasikaebamise kord 
Määrus ei ole edasikaevatav Riigikohtule. 
 
ASJAOLUD 
1. TDG Engineering OÜ (hageja) esitas 16.03.2018 Viru Maakohtule Austria äriühingu AMEX 
Export-Import GmbH (kostja) vastu hagi, milles palu s tuvastada lepinguliste suhete ja 
võlgnevuse puudumine. 
Hageja selgitas, et kuna pooled on erinevate Euroop a riikide õiguse subjektid, on tegemist 
piiriülese vaidlusega, millele kohaldatakse Euroopa  Nõukogu 12.12.2012 määrust 
nr 1215/2012 (Brüssel I bis määrus). Brüssel I bis määruse art 7 lg 1 p a järgi võib isiku vastu, 
kelle alaline elukoht on liikmesriigis, esitada hag i teises liikmesriigis lepinguid puudutavates 
asjades selle paiga kohtusse, kus tuli täita asjaom ane kohustus. Sama sätte p b teisest lõigust 
tulenevalt käsitletakse asjaomase kohustuse täitmis e kohana teenuste osutamise puhul kohta 
liikmesriigis, kus lepingu kohaselt teenuseid osuta ti või kus neid oleks tulnud osutada. Kuna 
hageja on täitnud käsundi oma tegevuskohas, s.o Nar va linnas, allub asi tsiviilkohtumenetluse 
seadustiku (TsMS) § 89 lg-te 1 ja 2 järgi Viru Maakohtu Narva kohtumajale. 
2. Maakohus küsis TsMS § 372 lg 3 alusel kostjalt seisukohta kohtualluvuse küsimuses. 
Kostja leidis, et Eesti kohus ei saa asja menetleda, sest kostja asub Austrias ja lepingu täitmise 
koht oli Austria ning pooltel puudub kokkulepe muu kohtualluvuse kohta. Poolte vahel sõlmiti 
müügileping, mis tuli täita Austrias. Hageja on oma ks võtnud, et kostja esitas tellimuse kauba 
ostmiseks ja hageja esitas arve, mille kostja tasus . Hageja väidete alusel ei saa asuda 
seisukohale, et müügileping tulnuks täita Eestis või et see ei olnudki müügileping. 
 
MAAKOHTU LAHEND 
3. Viru Maakohus keeldus 30. juuni 2018 määrusega TDG Engineering OÜ hagi AMEX 
Export-Import GmbH vastu menetlusse võtmast. 
Määruse kohaselt tuleb hagi menetlusse võtmisest ke elduda TsMS § 371 lg 1 p 2 alusel, kuna 
hagi ei allu Viru Maakohtule. 
Kuivõrd hageja on Eesti ja kostja Austria õigussubj ekt ning mõlemad riigid on Euroopa Liidu 
liikmesriigid, tuleb TsMS § 70 lg 4 järgi kohaldada  kohtualluvuse määramisel EL Nõukogu 
määruses nr 44/2001 sätestatut. EL Nõukogu määruse nr 44/2001 art 7 lg 1 p a–b kohaselt 
lepinguid puudutavates asjades selle paiga kohtusse , kus tuli täita asjaomane kohustus. Kui ei 
ole kokku lepitud teisiti, käsitatakse käesoleva sätte kohaldamisel asjaomase kohustuse täitmise 
kohana müügi puhul kohta liikmesriigis, kus lepingu  kohaselt kaubad üle anti või kus need 
oleks tulnud üle anda, teenuste osutamise puhul koh ta liikmesriigis, kus lepingu kohaselt 
teenuseid osutati või kus neid oleks tulnud osutada. 
Hagiavaldusest ei selgu, kus teenust osutati või ku s seda oleks tulnud osutada, kuid kostja 
vastusest ilmneb, et tegemist oli müügilepinguga, m is tuli täita Austrias. Kuna reaalselt tuli 
teenust osutada Austrias, siis ei allu hagi Viru Maakohtule. 
 
MÄÄRUSKAEBUSE ESITAJA TAOTLUS JA PÕHJENDUSED 
4. TDG Engineering OÜ esitas määruskaebuse, milles tao tleb Viru Maakohtu 30. juuni 2018 
määruse tühistamist ja hagi menetlusse võtmist või asja saatmist samale maakohtule hagi 
menetlusse võtmise otsustamiseks. 
Menetluskulud palub määruskaebuse esitaja jätta vastustaja kanda. 
Määruskaebuse põhjenduste kohaselt:
3
1) kohaldas maakohus kohtualluvuse kindlaksmääramis el EL Nõukogu määrust nr 44/2001 
(kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) (Brüssel I määrus). 
Brüssel I määrus on tunnistatud kehtetuks. Alates 10.01.2015 rakendatakse selle asemel uuesti 
sõnastatud Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 12.12.2012  määrust (EL) nr 1215/2012 
kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täi tmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades 
(Brüssel I bis määrus). Brüssel I bis määruse kohaldamine tuleneb ka TsMS § 70 lg 4 p-st 1; 
2) ei ole kohus asjaolusid ja tõendeid analüüsinud ega määranud, millisest õigussuhtest 
tulenevalt ta kohtualluvuse otsustab, mh ei ole koh us põhjendanud, miks tuli teenust osutada 
Austrias. Hageja tegutses OOO Medtehnika SPb ja kos tja vahelises tehingus vahendajana ehk 
käsundisaajana ilma eesmärgita omandada põhitehingu st tulenevaid kohustusi või õigusi. 
Hageja osutas teenust Eestis, kus asub tema tegevus koht, mh kandis ostja raha hageja Eesti 
panga kontole, müüja korraldas raha tagastamist hag eja panga konto vahendusel ning müüja 
pidi andma kaubad hageja käsutusse Eestis, kus hage ja pidi korraldama nende üleandmise 
kostjale. Asi allub Brüssel I bis määruse art 7 lg 1 p b teise lõigu alusel Eesti kohtule, kuna 
hageja osutas teenust Eestis, st asjaomase kohustuse (käsundi) täitmise kohaks on Eesti; 
3) kui poolte suhted kvalifitseerida müügilepinguna , allub asi Eesti kohtule Brüssel I bis 
määruse art 7 lg 1 p a ja b ls 1 alusel, kuna kauba d tuli üle anda Eestis. Hageja 22.09.2016 
ettemaksuarve nr TDG00001647 kohaselt tarnitakse kaubad EXW Narva tingimustel. Vaidluse 
lahendamisel kohalduva materiaalõiguse küsimust reg uleeritakse Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 17.06.2008 määrusega (EÜ) nr 593/2008 (Rooma I määrus), mille art 4 lg 1 p a järgi, 
kui lepingu suhtes kohaldatavat õigust ei ole valit ud vastavalt artiklile 3, reguleeritakse kauba 
müümise leping selle riigi õigusega, kus on müüja harilik viibimiskoht. Väidetava müüja harilik 
viibimiskoht on Eestis ja seega kohaldub vaidlusele  Eesti õigus. Juhul kui käsitleda poolte 
suhteid müügilepingust tulenevate õigussuhetena, ko haldub ÜRO 1980. a konventsioon 
kaupade rahvusvahelise ostu-müügi lepingute kohta ( CISG) konventsiooni art 1 lg 1 alusel. 
CISG-is reguleerimata osas laienevad müügilepingule  Eesti riigisisese õiguse sätted, eelkõige 
võlaõigusseadus. Rahvusvahelises kaubanduses juhind uvad pooled üldjuhul Rahvusvahelise 
Kaubanduskoja koostatud rahvusvaheliste kaubandusre eglite kogumist Incoterms 2010. a 
redaktsioonis. EXW, s.o Ex Works tarnetingimuse puh ul loetakse müüja tarnekohustus 
nõuetekohaselt täidetuks, kui ta on andnud kauba ostja käsutusse oma territooriumil või mõnes 
teises nimetatud kohas (s.o tehases, vabrikus, laos jne). CISG art 30 järgi on müüja kohustatud 
tarnima kauba, üle andma selle juurde kuuluvad doku mendid ning kauba omandiõiguse 
kooskõlas lepingu nõuete ja käesoleva konventsiooni ga. Kostja ei esitanud vastuväiteid 
tarnetingimuse osas ja tasus arve, st nõustus selles sätestatud tingimustega. 
 
VASTUSTAJA VASTUVÄITED 
5.  AMEX Export-Import GmbH vaidleb määruskaebusele va stu ja taotleb selle rahuldamata 
jätmist.  
Vastuväidete kohaselt on hagi esitatud valesse koht usse, kuna kostja asub Austrias ja lepingu 
täitmise koht oli Austria. Poolte vahel puudub koht ualluvuse kokkulepe või kokkulepe, et 
leping tuli täita Eestis. Hageja ei ole esitanud määruskaebuses viidatud EXW Narva kokkulepet. 
Arved on raamatupidamisdokumendid, mitte pooltevahe lised kokkulepped. Poolte vahel 
puudub ka vahendamise kokkulepe. 
 
RINGKONNAKOHTU PÕHJENDUSED 
6. Ringkonnakohus leiab, et maakohtu vaidlustatud määrus tuleb tühistada ja TDG Engineering 
OÜ hagi AMEX Export-Import GmbH vastu saata maakoht ule hagi menetlusse võtmise 
otsustamiseks.
4
Määruskaebus kuulub osaliselt rahuldamisele. 
7. Hagiavalduse kohaselt palus hageja tuvastada, et tema ja kostja vahel puuduvad müügi- või 
muust sarnasest lepingust tulenevad võlasuhted ning võlgnevus summas 27 174 eurot.  
Hagiavalduse põhjendustes ning täiendavas seisukohas tugines hageja sellele, et müügilepingu 
pooleks (müüjaks) oli OOO Medtehnika SPb, kellelt o leks pidanud kostja (ostja) ostuhinna 
ettemaksu tagasi nõudma. 
Kuna hageja esitas tuvastushagi, siis TsMS § 368 lg  1 kohaselt peab ta põhjendama õigusliku 
huvi olemasoluga. Riigikohus on mitmetes lahendites  (näiteks lahend nr 3-2-1-20-16) 
rõhutanud, et kohus peab õigusliku huvi olemasolu h agi menetlusse võtmisel omal algatusel 
kontrollima ning kui hagi ei vasta nimetatud nõudel e, andma tähtaja õigusliku huvi 
põhjendamiseks. 
Hagi menetlusse võtmise staadiumis peab maakohus se lgitama välja, kas hagejal on õiguslik 
huvi tuvastada võlasuhte olemasolu olukorras, kus t a ei ole väidetava võlasuhte pooleks ehk 
mida sellise nõude rahuldamine talle annab. Selleks peab maakohus tegema hagejale ettepaneku 
esitata põhjendavad asjaolud õigusliku huvi kohta. 
8. TsMS § 372 lg 3 kohaselt kohus võib vajaduse korral  küsida kostja seisukohta hagi 
menetlusse võtmise lahendamiseks ja pooled ära kuul ata. Sel juhul lahendab kohus hagi 
menetlusse võtmise  viivitamata pärast seisukoha saamist või ärakuulamist. 
Maakohus on nimetatud sätte alusel küsinud kostjalt  seisukohta seonduvalt kohtualluvusega 
ning kostja lepingulise esindaja selgituse (tl 52) alusel jõudnud järeldusele, et poolte vahel oli 
sõlmitud müügileping ning vaidlus ei allu Eesti kohtule. 
Ringkonnakohus leiab, et kostja lepingulise esindaj a lühikese selgituse alusel on maakohus 
ennatlikult järeldanud, et poolte vahel oli sõlmitu d müügileping ning vaidlus ei allu Eesti 
kohtule. Kohtualluvuse lahendamiseks peab maakohus tegema kostjale ettepaneku esitada 
kirjalikke tõendeid lepingu sõlmimise ja täitmise a sjaolude, samuti selle kohta, mis alusel ta 
nõudis hagejalt ettemaksu tagastamist. 
Alles seejärel on maakohtul võimalik lahendada see,  kas hagi allub Eesti kohtule või mitte 
(TsMS § 70 lg 4 p 1, Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 12.12.2012 määrus nr 1215/2012). 
9. Käesoleva määruse p-des 7 ja 8 märgitud minetuste t õttu ei ole ringkonnakohtul võimalik 
kontrollida, kas maakohus keeldus põhjendatult hagi  menetlusse võtmast või mitte. Seetõttu 
tuleb asi saata maakohtule hagi menetlusse võtmise otsustamiseks. 
 
 
/allkirjastatud digitaalselt/ 
Viivi Tomson 
/allkirjastatud digitaalselt/ 
Triin Uusen-Nacke 
/allkirjastatud digitaalselt/ 
Üllar Roostoja