61988CJ0159_DA
Dommens præmisser
Afgørelse om sagsomkostninger
Afgørelse
Dommens præmisser
1 Ved kendelse af 11 . maj 1988, indgaaet til Domstolen den 2 . juni s.aa ., har College van Beroep voor het Bedrijfsleven, Haag, i medfoer af EOEF-Traktatens artikel 177 stillet tre praejudicielle spoergsmaal vedroerende fortolkningen af punkt 3 i bilag A til Raadets forordning ( EOEF ) nr . 1418/76 af 21 . juni 1976 om den faelles markedsordning for ris ( EFT L 166, s . 1, herefter benaevnt "grundforordningen ").
2 Disse spoergsmaal er blevet rejst under en sag mellem tre nederlandske importoerer af ris og Hoofdproduktschap vedroerende den importafgift, som disse importoerer ( herefter benaevnt sagsoegerne i hovedsagen ) har skullet betale for et parti langkornet sleben brudris hidroerende fra Thailand . Som foelge af den sorteringsteknik, der anvendes i oprindelseslandet, indeholdt dette parti ikke blot brudris, men ogsaa hele, ikke fuldt udvoksede korn .
3 I henhold til artikel 2, stk . 2, foerste led, i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 2729/75 af 29 . oktober 1975 om de importafgifter, der skal anvendes for blandinger af korn, ris og brudris ( EFT L 281, s . 18, herefter benaevnt forordningen om importafgifter ), anvendes der paa blandinger af ris og brudris den importafgift, der gaelder for den vaegtmaessigt overvejende bestanddel, saafremt denne udgoer 90% og derover af blandingens vaegt . Hvis ingen af bestanddelene naar denne andel, er det derimod i henhold til samme bestemmelses andet led den hoejeste importafgift, der skal anvendes .
4 Det fremgaar af den ved grundforordningen indfoerte prisordning, at den importafgift, der er fastsat for langkornet sleben ris, er hoejere end den, der er fastsat for brudris . Det fremgaar nemlig af denne forordnings artikel 11, at disse importafgifter, saavel for sleben langkornet ris som for brudris udligner forskellen mellem verdensmarkedsprisen og Faellesskabets taerskelpris . I henhold til forordningens artikel 15 beregnes taerskelprisen for brudris, som i det vaesentlige anvendes til industriel brug som f.eks . forarbejdning af foder, paa grundlag af taerskelprisen for majs, som den konkurrerer med . Denne pris er imidlertid betydeligt lavere end taerskelprisen for sleben langkornet ris, som i henhold til forordningens artikel 14 beregnes efter taerskelprisen for afskallet langkornet ris .
5 Det fremgaar af punkt 3 i bilag A til grundforordningen, at knuste korn, hvis laengde er tre fjerdedele og derunder af hele korns gennemsnitslaengde, anses for brudris . Bilagets punkt 2 indeholder i litra a ) og b ) en definition af rundkornet og langkornet ris og i litra c ) en metode til maaling af disse korn . Denne skal foretages paa korn i en gennemsnitsproeve af det paagaeldende parti ris .
6 For at fastslaa procentdelen af brudris i det paagaeldende parti ris har toldmyndighederne anvendt den saakaldte "interne" maalemetode; de har som det hele korns gennemsnitslaengde efter punkt 3 i bilag A taget laengden af hele korn i en proeve udtaget af samme parti . Denne metode staar i modsaetning til den saakaldte "eksterne" metode, som indebaerer, at man henholder sig til hele korns gennemsnitslaengde, saaledes som den for den paagaeldende rissort er attesteret af de kompetente myndigheder i oprindelseslandet .
7 Toldmyndighederne konstaterede dernaest, at gennemsnitslaengden af hele korn i det paagaeldende parti var 5,7 mm, og at 83% af risbrudstykkerne i samme parti ikke oversteg tre fjerdedele af denne laengde og derfor maatte anses for brudris . Da brudrisen saaledes efter denne analyse ikke udgjorde 90% af blandingen, paalagde Hoofdproduktschap i henhold til artikel 2, stk . 2, andet led, i forordningen om importafgifter den hoeje importafgift for ris .
8 Sagsoegerne i hovedsagen har anlagt annullationssoegsmaal til proevelse af denne afgoerelse . De har gjort gaeldende, at der ved hele korns gennemsnitslaengde som omhandlet i punkt 3 i bilag A skal forstaas gennemsnitslaengden af hele korn af den rissort, som risbrudstykkerne i partiet tilhoerer . Ifoelge en attest udstedt af de thailandske myndigheder er kornets gennemsnitslaengde for den her omhandlede rissort, nemlig sleben langkornet ris, 7,0 mm . Hvis de nederlandske toldmyndigheder havde taget denne laengde i betragtning, var de naaet til en procentdel af brudris, som ville have overskredet 90% af partiets vaegt . Til stoette herfor har sagsoegerne i hovedsagen henvist til en analyse, som de selv har ladet foretage af et privat forskningsinstitut, og hvorefter 97,7% af risbrudstykkerne ikke oversteg tre fjerdedele af den attesterede gennemsnitslaengde paa 7,0 mm . De har deraf konkluderet, at i det foreliggende tilfaelde skulle importafgiften for brudris have vaeret anvendt .
9 I forelaeggelseskendelsen har den nationale ret fremhaevet, at den har indhentet udsagn fra sagkyndige . Disse har understreget, at den maade, hvorpaa toldmyndighederne i dette tilfaelde har anvendt den interne maalemetode, foerte til, at gennemsnitslaengden af hele korn i rispartiet ikke laengere svarede til den paagaeldende rissorts standardlaengde . Med hensyn til den saakaldte "eksterne" metode har de praeciseret, at attesterne fra myndighederne i oprindelseslandet, som attesterer gennemsnitslaengden af hele korn af den paagaeldende sort, er almindeligt anerkendt i international samhandel .
10 Paa denne baggrund har den nationale ret besluttet at udsaette sagen og at forelaegge Domstolen tre praejudicielle spoergsmaal vedroerende fortolkningen af punkt 3 i grundforordningens bilag A . Disse spoergsmaal lyder saaledes :
"1 ) Skal punkt 3 i bilag A til forordning ( EOEF ) nr . 1418/76 fortolkes saaledes, at der ved anvendelsen af den dér naevnte trefjerdedelsformel ved 'hele korns gennemsnitslaengde' forstaas gennemsnitslaengden paa de hele korn, der forekommer i den paagaeldende proeve eller det paagaeldende parti, herunder de heri forekommende ikke fuldt udvoksede, hele korn?
2 ) Saafremt spoergsmaal 1 besvares benaegtende, skal den deri naevnte bestemmelse da forstaas saaledes, at medlemsstaternes myndigheder ved anvendelsen af trefjerdedelsformlen om 'hele korns gennemsnitslaengde' frit kan anvende et konsistent, eksternt kriterium, og i bekraeftende fald, hvorvidt skal de da ved deres valg tage hensyn til standardmaal, som er anerkendt i den internationale samhandel?
3 ) Saafremt spoergsmaal 1 besvares helt eller delvis bekraeftende, er den deri naevnte bestemmelse da forenelig med den i forordning ( EOEF ) nr . 1418/76 fastsatte afgiftsordning og med retssikkerheds - og/eller lighedsprincippet?"
11 Vedroerende sagens faktiske omstaendigheder og de relevante retsregler samt parternes anbringender og argumenter henvises i oevrigt til retsmoederapporten . Disse omstaendigheder omtales derfor kun i det foelgende, saafremt det paa de enkelte punkter er noedvendigt for forstaaelsen af Domstolens argumentation .
Det foerste og det andet spoergsmaal
12 Den nationale rets foerste og andet spoergsmaal gaar i det vaesentlige ud paa, om der ved bestemmelsen af det hele korns gennemsnitslaengde som omhandlet i punkt 3 i bilag A til grundforordningen om ris skal tages hensyn til gennemsnitslaengden af hele korn i en proeve udtaget af det importerede parti ris eller gennemsnitslaengden af hele korn af den paagaeldende rissort, saaledes som den er attesteret ved attester udstedt af myndighederne i oprindelseslandet, som er anerkendt i international samhandel, og endvidere, saafremt det er den foerste metode, der skal anvendes, om ikke fuldt udvoksede korn skal udelukkes .
13 Med hensyn til spoergsmaalets foerste led bemaerkes, at det i punkt 2 i bilag A praeciseres, hvilken maalemetode der skal anvendes for at fastslaa, om de hele korn i et parti ris skal anses for rundkornet ris eller langkornet ris efter dette punkts litra a ) og b ). Bestemmelsen praeciserer i litra c ) herom, at gennemsnitslaengden af hele korn i en gennemsnitsproeve af det paagaeldende parti ris skal maales . Punkt 2 i bilag A udelukker saaledes muligheden for at tage hensyn til attester udstedt af myndighederne i oprindelseslandet for det paagaeldende parti ris med henblik paa at attestere gennemsnitslaengden af hele korn af den paagaeldende rissort .
14 Heraf maa konkluderes, at naar brudris i punkt 3 i bilag A defineres som knuste riskorn, hvis laengde er tre fjerdedele og derunder af hele korns gennemsnitslaengde, kan bestemmelsen kun henvise til gennemsnitslaengden af hele korn i det importerede parti ris, som omhandles i punkt 2, og har udelukket anvendelsen af enhver ekstern norm .
15 Hvad angaar spoergsmaalets andet led, bemaerkes, at de hele korn, som maales, skal vaere repraesentative for den rissort, som de paagaeldende knuste riskorn tilhoerer . Der kan saaledes ikke tages hensyn til ikke fuldt udvoksede korn, hvis laengde er forholdsvis ringe, og hvis tilstedevaerelse i partiet snarest er tilfaeldig .
16 Resultaterne af maalingen af det hele korns gennemsnitslaengde ville i oevrigt blive uforudselige, hvis ikke fuldt udvoksede korn blev taget i betragtning . Som den nationale ret har fastslaaet i sin kendelse, kan hele korns gennemsnitslaengde i saa fald variere, ikke blot fra det ene parti ris til det andet, men ogsaa fra den ene proeve til den anden af samme parti ris . Procentdelen af brudris, som beregnes paa grundlag af denne laengde, ville saa ligeledes variere, hvilket ville bevirke, at importoeren indtil tidspunktet for indfoerslen af det paagaeldende parti ville blive holdt i uvished med hensyn til, hvilken importafgift der ville blive anvendt .
17 Herefter maa det foerste og det andet spoergsmaal besvares med, at ved fastsaettelsen af hele korns gennemsnitslaengde, jfr . punkt 3 i bilag A til grundforordningen om ris, skal der tages hensyn til gennemsnitslaengden af de hele korn, der er indeholdt i en af det indfoerte parti ris udtagen proeve, under udelukkelse af ikke fuldt udvoksede korn .
Det tredje spoergsmaal
18 Den nationale rets tredje spoergsmaal gaar i det vaesentlige ud paa, om punkt 3 i bilag A, forstaaet som foreskrivende, at der skal tages hensyn til hele korn, der er indeholdt i en proeve udtaget af det indfoerte parti ris, under udelukkelse af ikke fuldt udvoksede korn, er uforeneligt med retssikkerhedsprincippet eller med lighedsprincippet .
19 Hertil bemaerkes, at gennemsnitslaengden af hele korn i indfoerte partier ris ganske vist kan variere fra det ene parti til det andet, og at dette foerer til uvished for importoeren med hensyn til disse korns gennemsnitslaengde og foelgelig med hensyn til procentdelen af brudris i de paagaeldende partier . Denne uvished er dog ikke i strid med retssikkerhedsprincippet, naar importoeren foer indfoerslen af det paagaeldende parti underrettes om maalemetoden . I oevrigt formindskes denne uvished, i det omfang ikke fuldt udvoksede korn lades ude af betragtning ved maalingen .
20 Kommissionen har paapeget, at lighedsprincippet kunne vaere tilsidesat, hvis korn, der ikke er fuldt udvokset, blev udelukket ved maalingen . Brudrisen ville saa lettere naa 90% af vaegten af det paagaeldende parti ris, hvilket ville medfoere, at importafgiften for brudris blev anvendt . De nederlandske importoerer, der, som i det foreliggende tilfaelde, solgte deres brudris, ikke til industriel brug, men til konsum, ville saa opnaa en konkurrencefordel i forhold til importoerer af hel ris .
21 Hertil bemaerkes blot, at i henhold til artikel 2, stk . 2, andet led, i forordningen om importafgifter er det importafgiften for brudris, der gaelder for et parti indfoert ris, naar dette parti for 90% af sin vaegt indeholder brudris, jfr . punkt 3 i bilag A til grundforordningen . Spoergsmaalet, om denne brudris senere saelges til andre formaal end dem, den saedvanligvis anvendes til, er derfor uden betydning .
22 Det tredje spoergsmaal maa derfor besvares med, at punkt 3 i naevnte bilag A, fortolket saaledes, at der skal tages hensyn til de hele korn, der er indeholdt i en af det indfoerte parti ris udtagen proeve, under udelukkelse af ikke fuldt udvoksede korn, ikke skaber en ulighed eller en usikkerhed ved anvendelsen af afgiftsordningen, der goer det uforeneligt med faellesskabsrettens almindelige principper .
Afgørelse om sagsomkostninger
Sagens omkostninger
23 De udgifter, der er afholdt af den italienske regering og af Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber, som har afgivet indlaeg for Domstolen, kan ikke godtgoeres . Da sagens behandling i forhold til hovedsagens parter udgoer et led i den sag, der verserer for den nationale ret, tilkommer det denne at traeffe afgoerelse om sagens omkostninger .
Afgørelse
Paa grundlag af disse praemisser
kender
DOMSTOLEN ( Foerste Afdeling )
vedroerende de spoergsmaal, der er forelagt af College van Beroep voor het Bedrijfsleven, Haag, ved kendelse af 11 . maj 1988, for ret :
1 ) Ved fastsaettelsen af hele korns gennemsnitslaengde, jfr . punkt 3 i bilag A til Raadets forordning ( EOEF ) nr . 1418/76 af 21 . juni 1976 om den faelles markedsordning for ris, skal der tages hensyn til gennemsnitslaengden af de hele korn, der er indeholdt i en af det indfoerte parti ris udtagen proeve, under udelukkelse af ikke fuldt udvoksede korn .
2 ) Punkt 3 i naevnte bilag A, fortolket saaledes, at der skal tages hensyn til de hele korn, der er indeholdt i en af det indfoerte parti ris udtagen proeve, under udelukkelse af ikke fuldt udvoksede korn, skaber ikke en ulighed eller en usikkerhed ved anvendelsen af afgiftsordningen, der goer det uforeneligt med faellesskabsrettens almindelige principper .