62023TJ1077_RES
Kohtuasi T‑1077/23
Bytedance Ltd
versus
Euroopa Komisjon
Üldkohtu (kaheksas koda laiendatud koosseisus) 17. juuli 2024. aasta otsus
Digiteenused – Määrus (EL) 2022/1925 – Pääsuvalitseja määramine – Veebipõhine sotsiaalvõrguteenus – Määruse 2022/1925 artikli 3 lõiked 1, 2 ja 5 – Nõuded – Eeldused – Eelduste ümberlükkamine – Kaitseõigused – Võrdne kohtlemine
Digiturgude reguleerimine – Konkurentsile avatus ja õiglased turud digisektoris – Pääsuvalitseja – Määramise kriteeriumid – Kontrollimine komisjoni poolt – Eeldused – Ümberlükkamine asjaomase ettevõtja poolt – Vajadus esitada kõnealuste eeldustega otseselt seotud argumente ja tõendeid – Vajadus esitada need eeldused ilmselgelt kahtluse alla seadvaid argumente ja tõendeid
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2022/1925, artikli 3 lõiked 1, 2 ja 5)
(vt punktid 39–56, 59–72, 284–285)
Digiturgude reguleerimine – Konkurentsile avatus ja õiglased turud digisektoris – Pääsuvalitseja – Määramise kriteeriumid – Märkimisväärne mõju siseturule – Eeldus – Tingimused – Ettevõtja aastakäive liidus, mis on viimase kolme majandusaasta jooksul igal aastal ületanud ettenähtud künnise – Ettevõtja ülemaailmne turuväärtus, mis on viimasel majandusaastal ületanud ettenähtud künnise – Alternatiivsed tingimused – Ettevõtja, kelle puhul on täidetud tema ülemaailmse turuväärtusega seotud tingimus – Eelduse ümberlükkamine selle ettevõtja poolt – Argument, mis puudutab liidus realiseeritud käibe väiksust – Lubatavus
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2022/1925, artikli 3 lõike 1 punkt a, lõike 2 punkt a ja lõige 5)
(vt punktid 80–92)
Digiturgude reguleerimine – Konkurentsile avatus ja õiglased turud digisektoris – Pääsuvalitseja – Määramise kriteeriumid – Märkimisväärne mõju siseturule – Eeldus – Tingimused – Ettevõtja ülemaailmne turuväärtus, mis on viimasel majandusaastal ületanud ettenähtud künnise – Ülemaailmse turuväärtuse geograafiline päritolu – Asjakohasuse puudumine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2022/1925, artikli 3 lõike 1 punkt a ja lõike 2 punkt a)
(vt punktid 102–109)
Tühistamishagi – Väited – Õigusnormi rikkumine – Viga, millel ei ole määravat mõju tulemusele – Alusetu väide
(ELTL artikkel 263)
(vt punktid 111–118)
Digiturgude reguleerimine – Konkurentsile avatus ja õiglased turud digisektoris – Pääsuvalitseja – Määramise kriteeriumid – Oluliseks juurdepääsuteeks oleva põhiplatvormiteenuse osutamine – Eeldus – Tingimused – Ettenähtud künniseid ületav teenuse lõppkasutajate ja ärikasutajate arv – Eelduse ümberlükkamine asjaomase ettevõtja poolt – Ettevõtja, kellel ei ole digitaalset ökosüsteemi – Asjaolu, millest ei piisa eelduse ilmselgelt kahtluse alla seadmiseks
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2022/1925, artikli 3 lõike 1 punkt b, lõike 2 punkt b ja lõige 5)
(vt punktid 128–134 ja 146–161)
Digiturgude reguleerimine – Konkurentsile avatus ja õiglased turud digisektoris – Pääsuvalitseja – Määramise kriteeriumid – Oluliseks juurdepääsuteeks oleva põhiplatvormiteenuse osutamine – Eeldus – Tingimused – Ettenähtud künniseid ületav teenuse lõppkasutajate ja ärikasutajate arv – Eelduse ümberlükkamine asjaomase ettevõtja poolt – Sellel ettevõtjal lasuv tõendamiskoormis
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2022/1925, artikli 3 lõike 1 punkt b, lõike 2 punkt b ja lõige 5)
(vt punktid 135–144)
Digiturgude reguleerimine – Konkurentsile avatus ja õiglased turud digisektoris – Pääsuvalitseja – Määramise kriteeriumid – Oluliseks juurdepääsuteeks oleva põhiplatvormiteenuse osutamine – Eeldus – Tingimused – Ettenähtud künniseid ületav teenuse lõppkasutajate ja ärikasutajate arv – Eelduse ümberlükkamine asjaomase ettevõtja poolt – Mitme platvormi teataval määral kasutamine lõppkasutajate ja ärikasutajate poolt – Argumendid, mis ei ole selle eelduse kahtluse alla seadmiseks piisavalt põhjendatud
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2022/1925, artikli 3 lõike 1 punkt b, lõike 2 punkt b ja lõige 5)
(vt punktid 171–214)
Digiturgude reguleerimine – Konkurentsile avatus ja õiglased turud digisektoris – Pääsuvalitseja – Määramise kriteeriumid – Oluliseks juurdepääsuteeks oleva põhiplatvormiteenuse osutamine – Eeldus – Tingimused – Ettenähtud künniseid ületav teenuse lõppkasutajate ja ärikasutajate arv – Eelduse ümberlükkamine asjaomase ettevõtja poolt – Teenuse väiksem mastaap võrreldes teiste platvormidega ja konkurentide suur arv – Argumendid, mis ei ole selle eelduse kahtluse alla seadmiseks piisavalt põhjendatud
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2022/1925, artikli 3 lõike 1 punkt b, lõike 2 punkt b ja lõige 5)
(vt punktid 222–230 ja 238–245)
Digiturgude reguleerimine – Konkurentsile avatus ja õiglased turud digisektoris – Pääsuvalitseja – Määramise kriteeriumid – Kontrollimine komisjoni poolt – Eeldused – Ümberlükkamine asjaomase ettevõtja poolt – Kohustus esitada asjakohased argumendid ja tõendid haldusmenetluses käigus
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2022/1925, artikli 3 lõiked 1, 2 ja 5)
(vt punktid 231–237)
Digiturgude reguleerimine – Konkurentsile avatus ja õiglased turud digisektoris – Pääsuvalitseja – Määramise kriteeriumid – Oluliseks juurdepääsuteeks oleva põhiplatvormiteenuse osutamine – Eeldus – Tingimused – Ettenähtud künniseid ületav teenuse lõppkasutajate ja ärikasutajate arv – Eelduse ümberlükkamine asjaomase ettevõtja poolt – Madalam reklaamitulu ja vähesem suhtlus ärikasutajatega kui teatavatel teistel platvormidel – Argumendid, mis ei ole selle eelduse kahtluse alla seadmiseks piisavalt põhjendatud
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2022/1925, artikli 3 lõike 1 punkt b, lõike 2 punkt b ja lõige 5)
(vt punktid 255–282)
Digiturgude reguleerimine – Konkurentsile avatus ja õiglased turud digisektoris – Pääsuvalitseja – Määramise kriteeriumid – Kindel ja püsiv positsioon praegu või lähitulevikus – Kriteerium – Põhiplatvormiteenust osutava ettevõtja positsiooni piiratud avatus konkurentsile – Eeldus – Ümberlükkamine asjaomase ettevõtja poolt – Ettevõtja positsiooni konkurentsile avatuse hindamine – Kõikide ettevõtjate suutlikkus konkureerida pääsuvalitsejatega oma toodete ja teenuste omaduste põhjal
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2022/1925, artikli 3 lõike 1 punkt c, lõike 2 punkt c ja lõige 5)
(vt punktid 293–320)
Digiturgude reguleerimine – Konkurentsile avatus ja õiglased turud digisektoris – Pääsuvalitseja – Määramise kriteeriumid – Kontrollimine komisjoni poolt – Ettevõtja õiguse olla ära kuulatud järgimine – Rikkumine – Komisjoni otsuse tühistamine – Tingimus – Asjaomase ettevõtja võimalus tagada paremini oma kaitse, kui menetlusnormi rikkumist ei oleks toime pandud – Täitmata tingimus
(Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikli 41 lõige 2; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2022/1925, artiklid 3 ja 34)
(vt punktid 340–370)
Digiturgude reguleerimine – Konkurentsile avatus ja õiglased turud digisektoris – Pääsuvalitseja – Määramise kriteeriumid – Kontrollimine komisjoni poolt – Võrdse kohtlemise põhimõtte järgimine – Võrreldavate olukordade puudumine
(Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artiklid 20 ja 21; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2022/1925, artikkel 3)
(vt punktid 374–379)
Kokkuvõte
Üldkohus, kes tõlgendas esimest korda digiturgude määrust (
1
), jättis rahuldamata tühistamishagi, mille Bytedance Ltd esitas Euroopa Komisjoni otsuse (
2
) peale, millega see ettevõtja ja otseselt või kaudselt tema kontrolli all olevad äriühingud (edaspidi koos „ByteDance“) määrati pääsuvalitsejaks selle määruse tähenduses.
Liidu seadusandja otsustas vastu võtta digiturgude määruse, sest teatavatel digiteenustel, mida nimetatakse põhiplatvormiteenusteks, on sageli omadused, mis võivad põhiplatvormiteenuseid osutavate ettevõtjate ebaausate tavade korral oluliselt pärssida põhiplatvormiteenuste avatust konkurentsile ning avaldada mõju kõnealuseid teenuseid osutavate ettevõtjate ning nende ärikasutajate ja lõppkasutajate vaheliste kaubanduslike suhete õiglusele.
Nõnda on digiturgude määruse eesmärk aidata kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele, kehtestades õigusnormid, millega tagatakse konkurentsile avatus ja õiglased turud digisektoris üldiselt ning eelkõige pääsuvalitsejate osutatavate põhiplatvormiteenuste ärikasutajate ja lõppkasutajate jaoks. Selleks on digiturgude määruses ette nähtud sihipärased õiguslikud kohustused, mida ettevõtjad, kelle komisjon on määranud pääsuvalitsejateks, peavad täitma iga määramisotsuses loetletud põhiplatvormiteenuse puhul.
Digiturgude määruse artikli 3 lõike 1 kohaselt määrab komisjon ettevõtja pääsuvalitsejaks, kui viimane vastab järgmisele kolmele kumulatiivsele tingimusele:
a) tal on märkimisväärne mõju siseturule;
b) ta osutab põhiplatvormiteenust, mis on ärikasutajate jaoks oluline juurdepääsutee lõppkasutajateni jõudmiseks (edaspidi „oluline juurdepääsutee“), ning
c) tal on oma tegevuses kindel ja püsiv positsioon või on tõenäoline, et ta saavutab sellise positsiooni lähitulevikus.
Digiturgude määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt loetakse ettevõtja neile nõuetele vastavaks, kui ta saavutab teatud kvantitatiivsed künnised, mis põhinevad eelkõige asjaomase ettevõtja poolt liidus realiseeritud käibel või tema ülemaailmsel turuväärtusel, asjaomasel põhiplatvormiteenusel liidus olevate või asuvate lõppkasutajate ja ärikasutajate arvul ning nende aastate arvul, mil viimati nimetatud kasutajate arvu puudutav künnis on saavutatud.
Digiturgude määruse artikli 3 lõike 5 esimeses lõigus on ette nähtud, et põhiplatvormiteenuseid osutav ettevõtja võib digiturgude määruse artikli 3 lõike 3 esimese lõigu alusel esitatava teatega esitada piisavalt põhjendatud argumendid selle kohta, et olukorras, milles asjaomast põhiplatvormiteenust osutatakse, ei vasta ta erandlikult lõikes 1 esitatud tingimustele, kuigi ta täidab kõik lõikes 2 esitatud künnised. Kui ettevõtja esitab sellised piisavalt põhjendatud argumendid, mis seavad ilmselgelt kahtluse alla digiturgude määruse artikli 3 lõikes 2 sätestatud eeldused, võib komisjon sama tähtaja jooksul algatada turu-uuringu digiturgude määruse artikli 17 lõike 3 alusel.
Bytedance Ltd, kes asutati 2012. aastal Hiinas Kaimanisaarte õiguse alusel, haldab koos äriühingutega, mida ta otseselt või kaudselt kontrollib, muu hulgas digiplatvormi TikTok. See digiplatvorm, mis toodi Euroopa Liidus praeguses versioonis turule 2018. aasta augustis, võimaldab kasutajatel otsida, vaadata ja edastada videoid ning suhelda ja jagada sisu teiste kasutajatega.
Olles saanud Bytedance Ltd‑lt digiturgude määruse artikli 3 lõike 3 esimese lõigu kohase teate, leidis komisjon esiteks, et TikTok on veebipõhine sotsiaalvõrguteenus digiturgude määruse tähenduses ja seega põhiplatvormiteenus. Teiseks tuvastas komisjon, et ByteDance ületab TikToki puhul digiturgude määruse artikli 3 lõikes 2 ette nähtud künniseid, mis lubab eeldada, et digiturgude määruse artikli 3 lõike 1 nõuded pääsuvalitsejaks määramise kohta on täidetud. Kolmandaks leidis komisjon, et argumendid, mille Bytedance Ltd esitas, et lükata ümber digiturgude määruse artikli 3 lõikes 2 ette nähtud eeldused, ei olnud piisavalt põhjendatud, et neid eeldusi ilmselgelt kahtluse alla seada. Seetõttu määras komisjon ByteDance’i pääsuvalitsejaks ilma turu-uuringut algatamata ning leidis, et veebipõhine sotsiaalvõrguteenus TikTok on oluline juurdepääsutee digiturgude määruse tähenduses (
3
).
Bytedance Ltd esitas Üldkohtule hagi selle otsuse tühistamiseks. Üldkohus otsustas Bytedance Ltd taotlusel lahendada hagi kiirendatud menetluses.
Üldkohtu hinnang
Hageja esitas hagi põhjendamiseks kolm väidet, millest esimese kohaselt on rikutud digiturgude määruse artikli 3 lõikeid 1 ja 5, teise kohaselt on rikutud kaitseõigusi ja kolmanda kohaselt on rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet.
Väide, et rikutud on digiturgude määruse artikli 3 lõikeid 1 ja 5
Kõigepealt tõdes Üldkohus, et hageja ei vaielnud vastu sellele, et TikTok on veebipõhine sotsiaalvõrguteenus digiturgude määruse tähenduses. Hageja ei vaielnud vastu ka sellele, et digiturgude määruse artikli 3 lõike 2 punktides a–c ette nähtud künnised olid saavutatud ja et seetõttu loeti ByteDance vastavaks digiturgude määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud pääsuvalitsejaks määramise nõuetele.
Seevastu tegi komisjon hageja hinnangul vigu, kui ta leidis, et argumendid, mille hageja esitas vastavalt digiturgude määruse artikli 3 lõike 5 esimesele lõigule, ei ole piisavalt põhjendatud, et digiturgude määruse artikli 3 lõikes 2 ette nähtud eeldused TikToki puhul ilmselgelt kahtluse alla seada.
A. Õiguslik kriteerium, mida komisjon kohaldas nende argumentide analüüsimisel, mis esitati digiturgude määruse artikli 3 lõikes 2 ette nähtud eelduste ümberlükkamiseks
Üldkohus lükkas kõigepealt tagasi etteheited, mille kohaselt kohaldas komisjon vale õiguslikku kriteeriumi, kui ta analüüsis argumente ja tõendeid, mille hageja esitas digiturgude määruse artikli 3 lõikes 2 ette nähtud eelduste ümberlükkamiseks.
Sellega seoses märkis Üldkohus esiteks, et kuigi digiturgude määruse artikli 3 lõige 5 võimaldab asjaomasel ettevõtjal esitada digiturgude määruse artikli 3 lõikes 2 ette nähtud eelduste ümberlükkamiseks argumente ja tõendeid, mis võivad, kuid ei tarvitse olla väljendatud arvulistes väärtustes, peavad need siiski olema otseselt seotud ühe või mitme mainitud eeldusega, mis esinevad kvantitatiivsete künniste kujul. Kõnealusel juhul sai komisjon tagasi lükata mõned hageja argumendid, mis seisnesid eelkõige üldistes kinnitustes digiturgude määrusega taotletavate eesmärkide ning selle määruse artikli 3 lõike 5 eseme ja soovitava toime kohta, kuna nende eesmärk ei olnud konkreetselt ümber lükata just ühte digiturgude määruse artikli 3 lõikes 2 ette nähtud kolmest eeldusest, ning seega ei olnud need nende eeldustega otseselt seotud.
Teiseks märkis Üldkohus, et nimetatud eelduste kahtluse alla seadmiseks vajalikud tõendamisnõuded tulenevad otseselt digiturgude määruse artikli 3 lõikest 5, milles on nõutud, et ettevõtja, kellel lasub tõendamiskoormis, esitaks piisavalt põhjendatud argumendid, mis seavad need eeldused ilmselgelt kahtluse alla. Sellest järeldub, et ettevõtja esitatavad argumendid peavad suure usutavusega tõendama, et digiturgude määruse artikli 3 lõikes 2 ette nähtud eeldused on kahtluse alla seatud. Üldkohus lisas, et kõnealuses asjas kinnitas komisjon, et ta kohaldas digiturgude määruse artikli 3 lõikes 5 ette nähtud tõendamisnõudeid, ning miski tema analüüsis ei viita sellele, et tegelikult kohaldas ta kõrgemaid tõendamisnõudeid kui need, mis on ette nähtud selles sättes.
B. Eeldus, et ByteDance’il on märkimisväärne mõju siseturule
Neid täpsustusi arvestades analüüsis Üldkohus seejärel hageja etteheiteid, mille kohaselt rikkus komisjon digiturgude määruse artikli 3 lõike 1 punkti a ja lõiget 5, kui ta lükkas tagasi tema argumendid, mille eesmärk oli tõendada, et ByteDance’il ei ole märkimisväärset mõju siseturule. Hageja väitis sisuliselt, et ByteDance’i mõju siseturule ei olnud märkimisväärne, mida tõendab asjaolu, et ByteDance’i käive liidus on väike ja et ByteDance’i ülemaailmne turuväärtus on peamiselt tingitud tema tegevusest Hiinas, mistõttu ei kajasta see tema mõju siseturule.
Sellega seoses lükkas komisjon asjakohatuse tõttu tagasi eelkõige argumendi, et ByteDance’i tulu liidus oli väiksem kui digiturgude määruse artikli 3 lõike 2 punktis a ette nähtud liidus realiseeritud käibe künnis.
Selle kohta meenutas Üldkohus, et digiturgude määruse artikli 3 lõike 2 punkt a lubab eeldada, et ettevõtjal on sama artikli lõike 1 punkti a tähenduses märkimisväärne mõju siseturule, kui see ettevõtja osutab kõnealust põhiplatvormiteenust vähemalt kolmes liikmesriigis ja kui tema aastakäive liidus on viimase kolme majandusaasta jooksul olnud igal aastal vähemalt 7,5 miljardit eurot või kui tema keskmine turukapitalisatsioon või samaväärne õiglane turuväärtus on viimasel majandusaastal olnud vähemalt 75 miljardit eurot.
Üldkohus märkis lisaks, et vaidlust ei olnud selles, et ByteDance ei ületanud liidus realiseeritud käibe künnist. Seevastu oli kindel, et ByteDance saavutas alternatiivse, ülemaailmse turuväärtuse künnise ja et seetõttu loeti, et ByteDance’il on siseturule märkimisväärne mõju.
Mis puudutab kahe eespool nimetatud künnise seost, siis täpsustas Üldkohus, et need kajastavad sarnaseid, kuid eraldiseisvaid hüpoteese. Kui liidus realiseeritud suur käive tõendab, et kõnealusel ettevõtjal on juba suutlikkus oma kasutajatelt siseturul tulu teenida, näitab kõrge ülemaailmne turukapitalisatsioon või õiglane turuväärtus pigem seda, et ettevõtjal on lähitulevikus suutlikkus oma kasutajatelt siseturul tulu teenida. Lisaks võttis liidu seadusandja konkreetselt arvesse asjaomase ettevõtja käivet liidus kui näitajat selle ettevõtja mõju kohta siseturule.
Seega ei saa välistada, et asjaomane ettevõtja võib mitme piisavalt põhjendatud argumendi alusel, mille hulka kuulub tema liidus realiseeritud väike käive, tõendada, et vaatamata tema väga kõrgele ülemaailmsele turuväärtusele tegutseb ta siseturul vaid piiratud ulatuses, mistõttu see turuväärtus ei peegelda suutlikkust oma kasutajatelt liidus lähitulevikus tulu teenida ja seetõttu ei ole tal siseturule märkimisväärset mõju digiturgude määruse artikli 3 lõike 1 punkti a tähenduses.
Eeltoodut arvestades tõdes Üldkohus, et komisjon tegi vea, kui ta lükkas ByteDance’i märkimisväärset mõju siseturule puudutava eelduse ümberlükkamise seisukohalt asjakohatuna tagasi hageja argumendi, et ByteDance’i poolt liidus realiseeritud käive on väike.
Samas tuleneb kohtupraktikast, et see viga toob vaidlustatud otsuse tühistamise kaasa vaid siis, kui see võis juhtumi konkreetsetel asjaoludel otsustavalt mõjutada komisjoni otsust lükata tagasi argumendid, mille hageja esitas digiturgude määruse artikli 3 lõike 2 punktis a ette nähtud eelduse ümberlükkamiseks.
Nii see kõnealusel juhul aga ei olnud, kuna paika peavad kõik muud asjaolud, mida komisjon võttis arvesse järeldamaks, et ByteDance’il on märkimisväärne suutlikkus oma kasutajatelt liidus lähitulevikus tulu teenida. Komisjon tuletas selle järelduse põhjendamiseks nimelt samuti meelde, et kuigi ByteDance’i käive liidus jääb allapoole digiturgude määruse artikli 3 lõike 2 punktis a ette nähtud künnist, ei ole see siiski lakanud kasvamast, et ByteDance’i õiglane turuväärtus oli oluliselt suurem 75 miljardi euro suurusest künnisest ning et TikToki lõppkasutajate ja ärikasutajate arv liidus on viimase kolme majandusaasta jooksul jätkuvalt kasvanud, ületades kaugelt digiturgude määruse artikli 3 lõike 2 punktis b sätestatud künniseid.
C. Eeldus, et TikTok on oluline juurdepääsutee
Üldkohus lükkas tagasi ka hageja etteheited, mille kohaselt rikkus komisjon digiturgude määruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja lõiget 5, kui ta kvalifitseeris TikToki oluliseks juurdepääsuteeks vastavalt digiturgude määruse artikli 3 lõike 2 punktis b ette nähtud eeldusele, hoolimata hageja vastupidistest argumentidest.
Digiturgude määruse artikli 3 lõike 2 punkti b kohaselt loetakse, et ettevõtja osutab põhiplatvormiteenust, mis on oluline juurdepääsutee, kui tema osutatud põhiplatvormiteenusel oli viimasel majandusaastal kuus vähemalt 45 miljonit aktiivset lõppkasutajat, kelle tegevus- või asukoht on liidus, ning aastas vähemalt 10000 aktiivset ärikasutajat, kelle tegevuskoht on liidus.
a. Ökosüsteemi ja olulise võrguefekti väidetav puudumine
Hageja väitis selleks, et vaidlustada TikToki kvalifitseerimine oluliseks juurdepääsuteeks vastavalt digiturgude määruse artikli 3 lõike 2 punktis b ette nähtud eeldusele, esimesena, et erinevalt teistest digisektoris tegutsevatest ettevõtjatest ei ole ByteDance’il ökosüsteemi ega tugevat võrguefekti.
Üldkohus täpsustas kõigepealt, et digiplatvormide ökosüsteem võib koosneda ühest või isegi mitmest põhiplatvormiteenusest ja muudest nendega ühendatud teenustest, näiteks tehnoloogilistest sidemetest või koostalitlusvõimest, mis võib suurendada turule sisenemise tõkkeid nende ettevõtjate konkurentidele ja suurendada lõppkasutajate jaoks teenuseosutaja vahetamise kulusid, mistõttu on turu teistel või uutel ettevõtjatel nende ettevõtjate positsiooniga raskem konkureerida või võistelda.
Seejärel tõdes Üldkohus, et hageja ei tõendanud oma argumenti, et ByteDance’il puudub ökosüsteem, kuhu TikTok kuuluks.
Lõpuks leidis Üldkohus, et isegi kui eeldada, et ByteDance’il puudub ökosüsteem, jääb komisjoni järeldus TikToki oluliseks juurdepääsuteeks kvalifitseerimise kohta kehtima, kuna vaidlustatud otsusest nähtub, et alates sellest, kui 2018. aastal toodi liidus turule TikToki praegune versioon, õnnestus TikTokil lühikese aja jooksul ligi tõmmata väga suur hulk lõppkasutajaid, ületades kaugelt digiturgude määruse artikli 3 lõike 2 punktis b sätestatud künnised ja saavutades poole Facebooki ja Instagrami suurusest.
Lisaks, vastupidi sellele, mida väitis hageja, ei anna ükski digiturgude määruse element alust arvata, et põhiplatvormiteenusel saab olla tugev võrguefekt vaid ökosüsteemi olemasolu korral. Samuti ei esitanud hageja ühtegi eraldiseisvat argumenti, mis viitaks sellele, et TikTokil puudub tugev võrguefekt.
b. Mitme platvormi kasutamise esinemine ja seotuse efekti väidetav puudumine
Teisena kinnitas Üldkohus komisjoni järeldust, et asjaolu, et TikToki ja muude veebipõhiste sotsiaalvõrkude lõppkasutajad ja ärikasutajad kasutavad teatud määral mitut platvormi (
4
), ei olnud piisav, et seada digiturgude määruse artikli 3 lõike 2 punktis b ette nähtud eeldust ilmselgelt kahtluse alla.
Üldkohus märkis sellega seoses, et kuigi mitme platvormi kasutamise ja seotuse efekti esinemine või puudumine võivad olenevalt olukorrast olla asjakohased, et hinnata, kas eeldust, et põhiplatvormiteenus on oluline juurdepääsutee, saab ilmselgelt kahtluse alla seada, tuleb arvesse võtta kõnealuse mitme platvormi kasutamise spetsiifilisi ja konkreetseid tunnuseid ning seotuse efekti, mis avaldub olukorras, milles põhiplatvormiteenust osutatakse.
Kuna aga mitme platvormi kasutamise esinemist veebipõhiste sotsiaalvõrkude kasutajate seas illustreerivad hageja enda esitatud andmed, järeldas Üldkohus, et kõne all olnud põhiplatvormiteenuse omadusi arvestades ei piisa ainuüksi mitme platvormi kasutamisest, isegi kui see kasutamise määr on suur, iseenesest selleks, et seada digiturgude määruse artikli 3 lõike 2 punktis b ette nähtud eeldus ilmselgelt kahtluse alla.
Lisaks puudutasid hageja – kellel lasub haldusmenetluses tõendamiskoormis – esitatud argumendid ja tõendid üksnes mitme platvormi kasutamise esinemist üldiselt, mitte aga erinevate veebipõhiste sotsiaalvõrguplatvormide kasutamise intensiivsust, kusjuures olgu täpsustatud, et kaasatuse määr oli TikToki puhul kõrgem kui teiste sotsiaalvõrkude puhul selles mõttes, et lõppkasutajad veedavad TikTokis rohkem aega kui teistel platvormidel, ja see on eriti iseloomulik noorte kasutajate puhul.
Mis puudutab hageja argumente, mis põhinesid asjaolul, et TikToki lõppkasutajatest ligikaudu 82% kasutab ka Instagrami ja 77% Facebooki, samas kui ainult 38% Facebooki ja ja 48% Instagrami lõppkasutajatest kasutab ka TikToki, siis tõdes Üldkohus, et hageja ei ole igal juhul tõendanud, et ühelt poolt TikToki ning teiselt poolt Facebooki ja Instagrami kasutajate tava kasutada asümmeetriliselt mitut platvormi ei tulene mitte majanduslikust ja ajaloolisest kontekstist, milles veebipõhised sotsiaalvõrgud liidus tegutsevad, vaid võrguefekti ja seotuse efekti puudumisest TikTokis.
c. TikToki väiksem mastaap võrreldes teiste platvormidega ja konkurentide suur arv
Kolmandana leidis Üldkohus, et komisjon järeldas õigesti, et hageja argumendid, mis puudutavad TikToki mastaapi võrrelduna teiste veebipõhiste sotsiaalvõrguplatvormidega ning suure hulga konkurentide olemasolu, ei ole piisavalt põhjendatud, et seada digiturgude määruse artikli 3 lõike 2 punktis b ette nähtud eeldust ilmselgelt kahtluse alla.
Nende asjaolude hulka, mida komisjon võib arvesse võtta, kui ta analüüsib argumente, mis on esitatud digiturgude määruse artikli 3 lõike 2 punktis b ette nähtud eelduse ümberlükkamiseks, kuulub digiturgude määruse põhjenduse 23 kohaselt „ettevõtja osutatava põhiplatvormiteenuse tähtsus, võttes arvesse asjaomase põhiplatvormiteenuse üldist ulatust“. Digiturgude määruse selles põhjenduses ei ole siiski täpsustatud parameetreid, mille alusel tuleb mõõta põhiplatvormiteenuse tähtsust ja mastaapi.
Selles kontekstis väitis hageja, et TikTok ei ole oluline juurdepääsutee digiturgude määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses, kuna TikTok on muu hulgas lõppkasutajate arvu poolest väiksem kui teised väljakujunenud platvormid nagu Facebook ja Instagram.
Kuna aga hageja esitas hagis TikToki väidetava väikese mastaabi tõendamiseks argumente ja andmeid, mida ta ei olnud esitanud haldusmenetluses, tunnistas Üldkohus need vastuvõetamatuks.
Üldkohus lükkas need uued argumendid tagasi ka põhjendamatuse tõttu ja kinnitas sellega seoses eelkõige, et TikToki suurust, väljendatuna lõppkasutajate arvus, ei saa analüüsida staatiliselt, vaid arvesse tuleb võtta TikTokil liidus kiiresti ja märkimisväärselt kasvanud lõppkasutajate arvu, mille poolest ta saavutas mõne aasta jooksul ligikaudu poole Facebooki ja Instagrami suurusest.
d. TikTokis registreeritud ärikasutajate reklaamitulud ja suhtlustase
Mis puudutab aga hageja argumente selle kohta, et ByteDance’i reklaamitulu, tema keskmine tulu kasutaja kohta või TikTokis registreeritud reklaamijate ja ärikasutajate suhtlustase on tagasihoidlik ja madalam kui teatavatel teistel platvormidel, siis leidis Üldkohus neljandana, et komisjon tegi vea, kui ta lükkas need argumendid tagasi, leides, et need ei puutu digiturgude määruse artikli 3 lõike 2 punktis b ette nähtud eelduse ümberlükkamise seisukohalt üldse asjasse.
Üldkohus rõhutas sellega seoses ühelt poolt, et kuigi komisjon kvalifitseeris TikToki sotsiaalvõrguteenuseks, mitte internetireklaamiteenuseks digiturgude määruse tähenduses, on TikTok siiski ainulaadne platvorm, millel kasutajad suhtlevad omavahel, eelkõige jagades ja vaadates videoid, samas kui reklaamijad maksavad selliste kuulutuste avaldamise eest, mis üldjuhul on pikitud nimetatud kasutajate kuvatavate videote vahele.
Teiselt poolt ei saa eitada, et TikToki reklaamitulu või keskmine tulu kasutaja kohta võib põhimõtteliselt olla muude tõendite hulgas kaudne tõend selle kohta, kui oluline on see platvorm seda kasutavate ärikasutajate jaoks nende lõppkasutajateni jõudmiseks, kuna reklaam on nimelt üks vahenditest, mida need ärikasutajad tavapäraselt kasutavad oma klientideni jõudmiseks.
Sellegipoolest, kuna komisjon oli igal juhul tõendanud ka seda, et hageja argumendid ja tõendid internetireklaami kohta ei olnud piisavalt põhjendatud, et seada digiturgude määruse artikli 3 lõike 2 punktis b ette nähtud eeldus ilmselgelt kahtluse alla, tõdes Üldkohus, et komisjoni tehtud viga ei mõjuta vaidlustatud otsuse õiguspärasust. Selles küsimuses märkis Üldkohus eelkõige, et komisjon tuvastas õigesti, et hageja esitatud argumendid ja tõendid ei olnud piisavalt representatiivsed kõigi TikToki ärikasutajate suhtes.
D. Eeldus, et ByteDance’il on kindel ja püsiv positsioon
Lõpuks lükkas Üldkohus tagasi ka hageja etteheited, mille kohaselt rikkus komisjon digiturgude määruse artikli 3 lõike 1 punkti c ja lõiget 5, kui ta lükkas tagasi argumendid, millega hageja vaidles vastu järeldusele, et digiturgude määruse artikli 3 lõike 2 punktis b ette nähtud eeldust arvestades on TikTokil oma tegevuses kindel ja püsiv positsioon. Hageja väitis sisuliselt, et ta on uus turule siseneja ja tema positsioonile pakuvad edukalt konkurentsi sellised konkurendid nagu Meta ja Alphabet, kes on turule toonud niisuguseid uusi teenuseid nagu Reels ja Shorts, mis TikToki põhiomadusi jäljendades on kiiresti kasvanud.
Üldkohus märkis esmalt ühelt poolt, et digiturgude määruse artikli 3 lõike 1 punkti c tähenduses mõiste „kindel ja püsiv positsioon“ eesmärk on peegeldada asjaomase ettevõtja positsiooni vähest avatust konkurentsile ning selle positsiooni püsivust ajas, ning teiselt poolt, et see mõiste ei kattu tingimata mõistega „turgu valitsev seisund“ ELTL artikli 102 tähenduses, ning täheldas seejärel, et see, et ettevõtjal on oma tegevuses kindel ja püsiv positsioon, ei välista teatud määral konkurentsile avatust.
Vastuseks hageja argumentidele, mis tuginesid asjaolule, et teised samasse kategooriasse kuuluva põhiplatvormiteenuse pääsuvalitsejad, nimelt Meta ja Alphabet, pakuvad ByteDance’i positsioonile konkurentsi, tõdes Üldkohus lisaks, et digiturgude määruse eesmärk on tagada, et pääsuvalitsejate positsioon ei oleks avatud mitte teiste pääsuvalitsejate poolsele konkurentsile, vaid ka või isegi eelkõige teiste selliste ettevõtjate poolsele konkurentsile, kes ei ole konkreetse põhiplatvormiteenuse puhul pääsuvalitsejad. Sellest tuleneb, et pelk Meta ja Alphabeti tegevuse mainimine ei võimalda järeldada, et ByteDance’i positsioon ei ole kindel ega püsiv digiturgude määruse tähenduses.
Lisaks ei takista miski seda, et niisugune ettevõtja nagu ByteDance, kes oli 2018. aastal uus siseturule siseneja ja kelle eesmärk oli konkureerida pääsuvalitsejate positsiooniga, võib mõni aasta hiljem saada ise pääsuvalitsejaks.
Väide, et rikutud on kaitseõigusi
Oma hagi põhjendamiseks viitas hageja ka sellele, et komisjon on rikkunud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41, kuna ta tugines vaidlustatud otsuses faktilistele ja õiguslikele asjaoludele, mille kohta hagejal ei olnud haldusmenetluses võimalust esitada oma seisukohti.
Selles küsimuses tuletas Üldkohus meelde, et põhiõiguste harta artikkel 41 tagab igaühele võimaluse teha haldusmenetluses enne, kui tehakse mis tahes otsus, mis võib tema huve kahjustada, tõhusalt ja tegelikult teatavaks oma seisukoht.
Pärast neid täpsustusi tõdes Üldkohus, et vaatamata hageja ja komisjoni korduvale teabevahetusele enne vaidlustatud otsuse vastuvõtmist ei olnud hagejal võimalust esitada haldusmenetluses oma seisukohti teatavate asjaolude kohta, mida komisjon tema suhtes arvesse võttis.
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei tähenda õiguse olla ära kuulatud rikkumine siiski automaatselt, et vaidlustatud akt tuleb tühistada. Nimelt on veel vaja, et hageja tõendaks, et ei ole täielikult välistatud, et komisjoni otsus oleks olnud teistsugune, kui asjaomast menetlusnormi ei oleks rikutud, kuna see pool oleks saanud end paremini kaitsta, kui seda rikkumist ei oleks olnud. Kuna aga kõnealuses asjas selliseid tõendeid ei esitatud, lükkas Üldkohus tagasi hageja väite tema kaitseõiguste rikkumise kohta.
Väide, et rikutud on võrdse kohtlemise põhimõtet
Hageja sõnul rikkus komisjon ka võrdse kohtlemise põhimõtet, kui ta lükkas vaidlustatud otsuses mõned hageja argumendid tagasi, samas kui teistes otsustes on ta seda liiki argumentidega nõustunud.
Selles küsimuses tuletas Üldkohus meelde, et komisjon peab iga juhtumi asjaolusid eraldi analüüsima, ilma et ta oleks seotud varasemate otsustega, mis käsitlevad teisi ettevõtjaid või teisi põhiplatvormiteenuseid, ning et igal juhul nõuab võrdse kohtlemise põhimõte, et võrreldavaid olukordi ei käsitletaks erinevalt ja erinevaid olukordi ei käsitletaks ühtemoodi, välja arvatud juhul, kui see on objektiivselt põhjendatud.
Kuna aga komisjoni otsuste põhjendused, millele hageja hagiavalduses viitas, puudutavad muid põhiplatvormiteenuste kategooriaid, mitte aga veebipõhiseid sotsiaalvõrguteenuseid, ning hageja ei selgita, mille poolest on olukorrad, milles neid teistesse kategooriatesse kuuluvaid põhiplatvormiteenuseid osutatakse, võrreldavad olukorraga, milles tegutseb selline veebipõhine sotsiaalvõrguteenus nagu TikTok, siis lükkas Üldkohus võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumist käsitleva väite põhjendamatuse tõttu tagasi.
Kõike eeltoodut arvestades jättis Üldkohus hagi tervikuna rahuldamata.
(
1
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2022. aasta määrus (EL) 2022/1925, mis käsitleb konkurentsile avatud ja õiglaseid turge digisektoris ning millega muudetakse direktiive (EL) 2019/1937 ja (EL) 2020/1828 (digiturgude määrus) (ELT 2022, L 265, lk 1).
(
2
)	Komisjoni 5. septembri 2023. aasta otsus C(2023) 6102 (final), millega ByteDance määratakse digiturgude määruse artikli 3 alusel pääsuvalitsejaks.
(
3
)	5. septembri 2023. aasta otsus. Vt 2. joonealune märkus.
(
4
)	Üldisemalt digiteenuste ja konkreetsemalt veebiplatvormide kontekstis kirjeldab mõiste „mitme platvormi kasutamine“ olukorda, kus kasutajad kasutavad paralleelselt mitut konkureerivat digiteenust, kõnealusel juhul veebipõhiseid sotsiaalvõrguteenuseid.