Esialgne tõlge
KOHTUJURISTI ETTEPANEK
MACIEJ SZPUNAR
esitatud 12. veebruaril 2026(1)
Kohtuasi C‑14/25
Thüringer Aufbaubank
versus
LN
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberster Gerichtshof (Austria
kõrgeim üldkohus))
Eelotsusetaotlus – Määrus (EÜ) nr 805/2004 – Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta – Täitmisest keeldumine – Sisulise läbivaatamise välistamine – Ametlikud juriidilised dokumendid – Täitmisele pööratav notariaalakt, mis on koostatud enne määruse jõustumist
I.      Sissejuhatus
1.        Enne määruse (EL) nr 1215/2012(2) (edaspidi „Brüsseli Ia määrus“) vastuvõtmist 2012. aastal, millega kaotati vahemenetlus kohtuotsuse täidetavaks tunnistamiseks (exequatur) tsiviil- ja kaubandusasjade valdkonnas üldiselt, toimus otsuste, kohtulike kokkulepete ja ametlike juriidiliste dokumentide vaba liikumine liikmesriikide vahel selles valdkonnas mitmes etapis.
2.        Pärast täidetavaks tunnistamise menetluse (exequatur) nõuete lihtsustamist ühise korra raames(3) kaotati need nõuded täielikult, kohaldades vaba liikumise mehhanisme piiritletud valdkondades, mis on kehtestatud eelkõige määrusega (EÜ) nr 805/2004(4).
3.        Selles määruses on ette nähtud, et kui päritoluliikmesriigis on vaidlustamata nõuet käsitlev liikmesriigi juriidiline dokument kinnitatud Euroopa täitekorraldusena (edaspidi „Euroopa täitekorraldus“), on see samaväärne teiste liikmesriikide riigisiseste täitedokumentidega ning seda ei saa täitmise liikmesriigis kontrollida. Sellega seoses tuleb rõhutada, et määrus nr 805/2004 on erandlikku laadi, kuna see ei sisalda avaliku korra tingimust(5).
4.        Mida aga öelda olukorra kohta, kus määrust nr 805/2004 on päritoluliikmesriigis kohaldatud ekslikult? Euroopa Kohus peab selle määruse alusel käesolevas kohtuasjas täpsustama täitmise liikmesriigi kontrollipädevust sellises olukorras, vastates küsimusele, kas täitmise liikmesriik võib täitmisest keelduda, kui Euroopa täitekorraldusena kinnitamine toimus nimetatud määruse ajalist kohaldamisala eirates.
5.        Esmalt märgin, et käesolevas kohtuasjas võiks tekkida kiusatus analüüsida lisaks küsimusele, millised on päritoluliikmesriigis määruse nr 805/2004 ajalise kohaldamisala rikkumise tagajärjed, ka muid stsenaariume, mis hõlmavad kõrgemate õigusnormide, eelkõige põhiõiguste rikkumist. Nimelt, kuna kõnealuses määruses ei nähta ette avaliku korra tingimust, nõuaks selline olukord kindlasti põhjalikku analüüsi, arvestades pädevuse jaotumist päritoluliikmesriigi ja taotluse saanud liikmesriigi vahel seoses Euroopa täitekorralduse täitmisega, mis on väljastatud selliseid kõrgemaid õigusnorme rikkudes. Käesolevas kohtuasjas esitatud eelotsuse küsimus on siiski selgelt piiritletud. Euroopa Kohus peab seega vastama üksnes küsimusele, kas määrus nr 805/2004 võimaldab täitval liikmesriigil kontrollida, kas on järgitud määruse ajalist kohaldamisala. Minu analüüs piirdub seega ainult selle aspektiga, ilma et see mõjutaks sellise rikkumise esinemise korral antavat vastust.
II.    Õiguslik raamistik
A.      Liidu õigus
6.        Määruse nr 805/2004 põhjendustes 7–10 ja 18 on märgitud:
„(7)      Käesolev määrus kehtib kohtuotsuseid ning vaidlustamata nõudeid käsitlevate ametlike juriidiliste dokumentide ning otsuste kohta, mis on langetatud pärast kohtuotsuste ja ametlike juriidiliste dokumentide kinnitamist Euroopa täitekorraldustena.
(8)      Euroopa Ülemkogu võttis Tampere [(Soome)] resolutsioonides arvesse, et ligipääsu jõustamist muus liikmesriigis kui liikmesriigis, kus otsus on langetatud, tuleks kiirendada ja lihtsustada, loobudes mis tahes vahepealsetest meetmetest, mida rakendataks enne täitmisele pööramist liikmesriigis, milles jõustamist taotletakse. Kohtuotsust, mis on päritolukohtus kinnitatud Euroopa täitekorraldusena, tuleks jõustamiseesmärkidel kohelda kui otsust, mis on tehtud liikmesriigis, milles jõustamist taotletakse. Näiteks Ühendkuningriigis registreeritakse välisriigi kinnitatud kohtuotsus samade reeglite järgi nagu mis tahes Ühendkuningriigi osast pärit kohtuotsus ning see ei tähenda välisriigi kohtuotsuse sisu läbivaatamist. Selliste kohtuotsuste täitmisele pööramise korda reguleerib jätkuvalt siseriiklik õigus.
(9)      Selline menetlus peaks pakkuma olulisi eeliseid võrreldes [Brüsseli I määruses] sätestatud välisriigi kohtuotsuse tunnistamise menetlusega, kuna teises liikmesriigis puudub vajadus kohtu heakskiidule, mis tooks kaasa viivitusi ja kulusid.
(10)      Kui liikmesriigi kohus on langetanud otsuse vaidlustamata nõude kohta, kusjuures võlgnik menetluses ei osalenud, on mis tahes läbivaatamise tühistamine liikmesriigis, kus otsus on täitmisele pööratud, seotud ning sõltuv kaitse õiguste jälgimise piisava garantiiga.
[…]
(18)      Vastastikune usaldus õigusemõistmisse liikmesriikides õigustab ühe liikmesriigi kohtu hindamist kindlustamaks Euroopa täitekorralduse tõendi kinnitamistingimustele vastavust, mis võimaldab kohtuotsuse täitmisele pööramist kõikides liikmesriikides ilma menetluse miinimumstandardite nõuetekohase rakendamise kohtuliku läbivaatuseta liikmesriigis, kus kohtuotsus täitmisele pööratakse.“
7.        Selle määruse artiklis 1 „Sisu“ on sätestatud:
„Käesoleva määruse eesmärgiks on luua Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuetele, mis lubaks, kehtestades selleks miinimumstandardid, kohtuotsuste ning ametlike juriidiliste dokumentide vaba ringlust kõikides liikmesriikides ilma mis tahes vahemenetlusteta, mida oleks liikmesriigis vaja kehtestada enne kohtuotsuse tunnustamist ja täitmisele pööramist.“
8.        Kõnealuse määruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud:
„Käesolevat määrust kohaldatakse tsiviil- ja kaubandusasjade suhtes igat liiki kohtutes või erikohtutes. Käesolev määrus ei laiene tulude, tolli ega haldusasjadele ning riigi vastutusele riigiasutuse seaduste ja puuduste täitmise suhtes (acta iure imperii).“
9.        Sama määruse artikli 3 „Euroopa täitekorraldusena kinnitatavad täitedokumendid“ lõikes 1 on ette nähtud:
„Käesolevat määrust kohaldatakse vaidlustamata nõudeid käsitlevate kohtuotsuste ning ametlike juriidiliste dokumentide suhtes.
Nõue on vaidlustamata kui:
[…]
d)      võlgnik on oma nõusolekut selgesõnaliselt ametlikus juriidilises dokumendis väljendanud.“
10.      Määruse nr 805/2004 artiklis 4 on mõiste „nõue“ määratletud kui „nõue teatava rahasumma tasumiseks, mis kuulub maksmisele või mille maksetähtpäev on määratud kohtuotsuse või ametliku juriidilise dokumendiga“.
11.      Selle määruse artiklis 5 „Välisriigi kohtuotsuse mittetunnustamine“ on ette nähtud:
„Kohtuotsus, mis on päritoluliikmesriigis kinnitatud Euroopa täitekorraldusena, tunnustatakse ja pööratakse täitmisele teistes liikmesriikides täitmisotsuse vajaduseta ning võimaluseta esitada selle tunnustamisele vastuväiteid.“
12.      Selle määruse artikkel 10 „Euroopa täitekorralduse tõendi õiend või tagasivõtmine“ on sõnastatud järgmiselt:
„1.      Vastavalt päritoluriigi kohtule esitatud avaldusele Euroopa täitekorraldus:
a)      korrigeeritakse, kui selles esineb olulise vea tõttu lahknevusi kohtuotsuse ja tõendi vahel;
b)      võetakse tagasi, kui see on selgelt valesti antud, võttes arvesse käesolevas määruses sätestatud nõudeid.
2.      Euroopa täitekorralduse korrigeerimise või tagasivõtmise kohta kehtivad päritoluliikmesriikide seadused.
3.      Euroopa täitekorralduse korrigeerimise või tagasivõtmise avalduse esitamiseks võib kasutada VI lisas esitatud tüüpvormi.
4.      Euroopa täitekorralduse tõendi väljaandmist ei saa vaidlustada ükski apellatsioon.“
13.      Sama määruse artikli 20 „Täitemenetlus“ lõikes 1 on ette nähtud:
„1.      Ilma et see piiraks käesoleva peatüki sätete kohaldamist, reguleerib täitemenetlust liikmesriigi seadus, kus sätted täitmisele pööratakse.
Euroopa täitekorraldusena kinnitatud kohtuotsus pööratakse täitmisele samadel tingimustel kui kohtuotsus, mis on langetatud liikmesriigis, kus otsus jõustus.“
14.      Määruse nr 805/2004 artiklis 21 „Täitmisele pööramisest keeldumine“ on sätestatud:
„1.      Vastavalt võlgniku avaldusele keeldub liikmesriigi, kus otsus täitmisele pööratakse, pädev kohtuasutus otsust täitmisele pööramast, kui Euroopa täitekorraldusena kinnitatud kohtuotsus on vastuolus liikmesriigis või kolmandas riigis vastu võetud varasema otsusega, võttes arvesse, et:
a)      varasem kohtuotsus oli seotud sama hagi alusega ning leidis aset samade osapoolte vahel ja
b)      varasem kohtuotsus langetati liikmesriigis, kus otsus täitmisele pöörati, või täidab tunnustamiseks vajalikke tingimusi liikmesriigis, kus otsus täitmisele pöörati ja
c)      vastuolu ei esitatud ega olnud võimalik esitada vastuväitena päritoluliikmesriigi kohtumenetluse käigus.
2.      Mitte mingitel asjaoludel ei vaadata kohtuotsust või selle kinnitamist Euroopa täitekorraldusena sisuliselt uuesti läbi liikmesriigis, kus otsus täitmisele pöörati.“
15.      Selle määruse artiklis 23 „Täitmisele pööramise edasilükkamine või piiramine“ on sätestatud:
„Kui võlgnik on
–        vaidlustanud kohtuotsuse, mis on kinnitatud Euroopa täitekorraldusena, sealhulgas esitanud avalduse läbivaatamiseks artiklis 19 sätestatud korras või
–        taotlenud Euroopa täitekorralduse tõendi korrigeerimist või tagasivõtmist artiklis 10 sätestatud korras
võib liikmesriigi, kus otsus täitmisele pöörati, pädev kohus või asutus vastavalt võlgniku taotlusele:
a)      piirata täitemenetluse kaitsemeetmetega või
b)      määrata täitmise tingimuseks kautsjoni tasumise, määrates kindlaks selle suuruse või
c)      erakorraliste asjaolude puhul täitemenetluse peatada.“
16.      Määruse artiklis 25 „Ametlikud juriidilised dokumendid“ on sätestatud:
„1.      Artikli 4 lõikes 2 määratletud tähenduses nõuet käsitlev ametlik juriidiline dokument, mis on täitmisele pööratav ühes liikmesriigis, kuulub päritoluliikmesriigi poolt nimetatud asutuse poolt kinnitamisele Euroopa täitekorraldusena, kasutades III lisas esitatud vormi.
2.      Ametlik juriidiline dokument, mis on kinnitatud Euroopa täitekorraldusena päritoluliikmesriigis, kuulub täitmisele pööramisele teistes liikmesriikides ilma vajaduseta tõendada täitmisele pööratavus või ühegi võimaluseta vastustada täitmisele pööratavust.
3.      Vastavalt vajadusele kohaldatakse II peatüki, välja arvatud artikli 5, artikli 6 lõike 1 ja artikli 9 lõike 1 ja IV peatüki, välja arvatud artikli 21 lõike 1 ja artikli 22, sätteid.“
17.      Määruse artiklis 26 „Üleminekusäte“ on ette nähtud:
„Käesolevat määrust kohaldatakse vaid langetatud kohtuotsuste, heaks kiidetud või sõlmitud kohtulike kokkulepete ning dokumentide suhtes, mis on ametlikult koostatud või registreeritud ametlike juriidiliste dokumentidena pärast käesoleva määruse jõustumist.“
18.      Määruse nr 805/2004 artiklis 33 „Jõustumine“ on sätestatud:
„Käesolev määrus jõustub 21. jaanuaril [2005].
Seda kohaldatakse alates 21. oktoobrist 2005, välja arvatud artiklid 30, 31 ja 32, mida kohaldatakse alates 21. jaanuarist 2005.“.
B.      Austria õigus
19.      Täitemenetluse seadustiku (Exekutionsordnung) § 54b näeb ette, et teatavate rahaliste nõuete sundtäitmine on lubatud lihtsustatud menetluse abil, kui nõude esitaja tugineb Austria täitedokumendile või välisriigi täitedokumendile, mida käsitatakse viimati nimetatuga samaväärsena, eelkõige liidu õigusakti alusel, või välisriigi täitedokumendile, mille suhtes on kohaldatud täidetavaks tunnistamise menetlust (exequatur).
20.      Sama seadustiku § 54c näeb ette, et võlgnikul on õigus esitada lihtsustatud menetluse abil antud täitmise lubamise otsuse peale vastuväide, kui puudub lubatud täitmist hõlmav täitedokument koos täitmisele pööratavuse tõendiga või kui täitedokumendis sisalduvad andmed ei vasta täitmisele pööramise taotluses sisalduvatele andmetele.
III. Põhikohtuasi, eelotsuse küsimus ja menetlus Euroopa Kohtus
21.      Äriühing Thüringer Aufbaubank, mille asukoht on Erfurtis (Saksamaa), esitas 14. veebruaril 2022 Bezirksgericht Judenburgile (Judenburgi esimese astme kohus, Austria) füüsilise isiku LNi vastu sundtäitmise avalduse summas 25 000 eurot koos intressiga, tuginedes 28. mail 1999 Saksamaal koostatud notariaalaktile kinnisasjale
hüpoteegi seadmise kohta. Kõnealune akt, mis käsitles kogusummat 6 488 600 Saksa marka (DEM) (ligikaudu 3 317 568 eurot), muutus täitmisele pööratavaks 1. juunil 1999.
22.      Oma avalduse põhjendamiseks esitas Thüringer Aufbaubank kõnealuse notariaalakti ja Euroopa täitekorralduse tõendi, mille Saksamaa pädevad asutused olid välja andnud 19. jaanuaril 2021, kasutades määruse nr 805/2004 III lisas esitatud vormi.
23.      LN esitas 24. märtsil 2022 täitmist lubavale otsusele vastuväite(6).
24.      Bezirksgericht Judenburg (Judenburgi esimese astme kohus) jättis samal päeval tehtud otsusega vastuväite rahuldamata ja rahuldas täitmistaotluse täitemenetluse seadustiku §‑s 54b ette nähtud lihtsustatud korras, pidades seda kohaldatavaks.
25.      Landesgericht Leoben (liidumaa kohus Leobenis, Austria), kellele LN esitas apellatsioonkaebuse, muutis seda otsust ning tegi otsuse täitmise peatamise ja juba tehtud täitetoimingute tühistamise kohta. Kõnealune kohus leidis, et 28. mai 1999. aasta notariaalakt ei kuulu määruse nr 805/2004 ajalisse kohaldamisalasse, kuna seda määrust kohaldatakse üksnes pärast 21. jaanuari 2005 koostatud täitedokumentide suhtes. Selle Saksamaal koostatud notariaalakti tunnustamist ja täitmist Austrias ei reguleeri seega mitte nimetatud määrus, vaid 27. septembril 1968 Brüsselis allkirjastatud konventsioon kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades(7), mis nõuab eelnevat täidetavaks tunnistamise menetlust (exequatur). Käesoleval juhul aga ei toimunud selle Saksa notariaalakti suhtes Austrias täidetavaks tunnistamise menetlust (exequatur).
26.      Landesgericht Leoben (liidumaa kohus Leobenis) leidis, et Euroopa täitekorralduse tõendi väljastamine Saksamaa pädevate asutuste poolt ei saa seda järeldust muuta, kuna selle tõendi ilmselget mittevastavust määruse nr 805/2004 kohaldamisalale oli võimalik kontrollida täitmise liikmesriigis.
27.      Thüringer Aufbaubank esitas selle otsuse peale kassatsioonkaebuse Oberster Gerichtshofile (Austria kõrgeim üldkohus), kes on eelotsusetaotluse esitanud kohus.
28.      See kohus leiab, et kassatsioonkaebuse lahendamiseks tuleb tal sisuliselt kindlaks teha, kas määruse nr 805/2004 ajalise kohaldamisala järgimist saab kontrollida täitmise liikmesriigis, mistõttu ei ole päritoluliikmesriigis Euroopa täitekorraldusena tunnustamine viimati nimetatud liikmesriigile siduv.
29.      Sellega seoses märgib eelotsusetaotluse esitanud kohus, et määruse nr 805/2004 ülesehitusest tuleneb, et Euroopa täitekorraldusena kinnitamise tingimusi saab kontrollida üksnes päritoluliikmesriigis, ilma et see tooks kaasa võlgniku õiguskaitse puudumise, kuna võimalikke vigu tõendi väljastamisel saab selles riigis vaidlustada selle määruse artiklis 10 ette nähtud õiguskaitsevahenditega.
30.      Eelotsusetaotluse esitanud kohus viitab siiski õiguskirjandusele, mille kohaselt on Euroopa täitekorralduse tõendi kontrollimise võimatus täitmise liikmesriigis liiga piirav ning et selles liikmesriigis peaks olema võimalik vaidlustada või omal algatusel tõstatada määruse nr 805/2004 esemelise või ajalise kohaldamisala ilmselget rikkumist.
31.      Seoses 28. mai 1999. aasta notariaalaktiga leiab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et see ei kuulu ratione temporis määruse nr 805/2004 kohaldamisalasse, mis vastavalt selle artiklile 26 puudutab pärast selle määruse jõustumise kuupäeva, st 21. jaanuari 2005 koostatud täitedokumente.
32.      Neil asjaoludel otsustas Oberster Gerichtshof (Austria kõrgeim üldkohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas [määruse nr 805/2004] artikli 21 lõiget 2 koostoimes [sama määruse] artikliga 25
tuleb tõlgendada nii, et täitmise liikmesriigis ei tohi tõendit, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on [selle] määruse III lisas esitatud vormi kasutades väljastanud täitmisele pööratava ametliku juriidilise dokumendi (praegusel juhul Saksamaa notari täitmisele pööratav notariaalakt) kui Euroopa täitekorralduse kohta,
kontrollida isegi siis, kui – lähtudes ametliku dokumendi koostamise kuupäevast –
[nimetatud] määruse ajalisest kohaldamisalast ei ole ilmselgelt kinni peetud?“
33.      Kirjalikud seisukohad esitas Euroopa Komisjon. Thüringer Aufbaubank, Saksamaa valitsus ja komisjon osalesid 12. novembril 2025 toimunud kohtuistungil.
IV.    Analüüs
34.      Oma ainsa eelotsuse küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas määruse nr 805/2004 artikli 21 lõiget 2 koostoimes selle määruse artikliga 25 tuleb tõlgendada nii, et täitmise liikmesriigis ei ole lubatud uuesti läbi vaadata tõendit, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on määruse III lisas esitatud vormi kasutades väljastanud täitmisele pööratava ametliku juriidilise dokumendi kui Euroopa täitekorralduse kohta, kui ametliku juriidilise dokumendi koostamise kuupäeva arvestades ei ole määruse ajalist kohaldamisala ilmselgelt järgitud(8).
35.      Pooled esitasid nii oma kirjalikes seisukohtades kui ka kohtuistungil täiesti vastandlikke seisukohti.
36.      Ühelt poolt leiavad komisjon ja Thüringer Aufbaubank, et määruse nr 805/2004 artikli 21 lõiget 2 tuleb koostoimes sama määruse artikliga 25 tõlgendada nii, et see keelab ilma eranditeta igasuguse sisulise läbivaatamise täitmise liikmesriigis, mistõttu puudub võimalus kontrollida, kas on järgitud selle määruse ajalist kohaldamisala ja seega ametliku juriidilise dokumendi kui Euroopa täitekorralduse kohta väljastatud tõendi kehtivust.
37.      Teiselt poolt on Saksamaa valitsus seisukohal, et määrus nr 805/2004 ei ole kohaldatav kogu põhikohtuasjas käsitletava olukorra suhtes, kuna kõnealuse ametliku dokumendi koostamise kuupäev on varasem selle määruse jõustumise kuupäevast. Vastus küsimusele, kas täitmise liikmesriik võib selle ametliku dokumendi kui Euroopa täitedokumendi kohta väljastatud tõendi uuesti läbi vaadata, ei saa seega tuleneda nimetatud määruse sätetest, kuna need ei ole kohaldatavad.
38.      Neil asjaoludel näib mulle, et eelotsuse küsimusele vastamiseks on vaja alustada oma analüüsi määruse nr 805/2004 kohaldatavuse analüüsimisega, arvestades eelkõige selle ajalist kohaldamisala (A), et teha sellest järeldused täitmise liikmesriigi pädevuse kohta vaadata läbi ametlik juriidiline dokument, mis on koostatud enne selle määruse jõustumist, kuid mis on siiski kinnitatud Euroopa täitekorraldusena selle määruse sätete alusel (B).
A.      Sissejuhatavad märkused määruse nr 805/2004 kohaldatavuse kohta
39.      Mulle näib, et määruse nr 805/2004 ajalise kohaldamisala kindlaksmääramine on vajalik, võttes arvesse pooltevahelist vaidlust selle üle, kas see määrus on kohaldatav, kui Euroopa täitekorraldusena kinnitatud ametlik juriidiline dokument koostati enne selle jõustumist. See on iseäranis vajalik seetõttu, et liikmesriikide kohtud on lähtunud erinevatest lähenemisviisidest(9).
40.      Määruse nr 805/2004 artikli 26 kohaselt kohaldatakse seda määrust üksnes langetatud kohtuotsuste, heaks kiidetud või sõlmitud kohtulike kokkulepete ning dokumentide suhtes, mis on koostatud või registreeritud ametlike juriidiliste dokumentidena pärast selle määruse jõustumise kuupäeva, st 21. jaanuari 2005(10). Nagu nähtub määruse artikli 33 teisest lõigust, lükati selle määruse kohaldamine siiski edasi 21. oktoobrini 2005. Järelikult oli Euroopa täitekorraldusena kinnitamine võimalik alles alates sellest teisest kuupäevast(11).
41.      Nagu eelotsusetaotluse esitanud kohus õigesti märgib, tuleneb sellest üleminekukorrast, et otsustav kriteerium selle kindlakstegemisel, kas ametlik juriidiline dokument kuulub määruse nr 805/2004 kohaldamisalasse, ei ole mitte Euroopa täitekorralduse tõendi väljastamise kuupäev, vaid selle ametliku juriidilise dokumendi koostamise või registreerimise kuupäev(12). Kõnealuse määruse artikli 26 sõnastus on selles osas üheselt mõistetav.
42.      Käesolevas asjas nähtub eelotsusetaotlusest, et kõnealune ametlik dokument koostati 1999. aastal, seega ei kuulu see määruse nr 805/2004 ajalisse kohaldamisalasse, nagu see on piiratud selle määruse artikliga 26.
43.      Pean siiski vajalikuks seda järeldust täpsustada.
44.      Minu arvates on määruse nr 805/2004 artikli 26 sätted, mis piiravad selle määruse ajalist kohaldamisala dokumentidega, mis on koostatud pärast määruse jõustumist, eriti asjakohased päritoluliikmesriigi ametiasutuste või kohtute jaoks. Need sätted võimaldavad tagada, et Euroopa täitekorraldusena saab kinnitada ainult selle määruse kohaldamisalasse kuuluvaid ametlikke juriidilisi dokumente ja otsuseid, mille suhtes kohaldatakse määruses ette nähtud korda. Määruse ajalise kohaldamisala piiramine on minu arvates seega ametliku juriidilise dokumendi Euroopa täitekorraldusena kinnitamise eeltingimus.
45.      Sellises olukorras, nagu on kõne all põhikohtuasjas, oleks kõnealuse ametliku juriidilise dokumendi koostamise kuupäev pidanud tagama, et päritoluliikmesriigi ametiasutus ei saa seda dokumenti Euroopa täitekorraldusena kinnitada, kuna see ei kuulunud ilmselgelt selle määruse ajalisse kohaldamisalasse.
46.      Käesoleval juhul kinnitati kõnealune ametlik juriidiline dokument vaatamata selle koostamise kuupäevale Euroopa täitekorraldusena määruses nr 805/2004 ette nähtud korras, kasutades määruse III lisas esitatud tüüpvormi. Teisisõnu kohaldas päritoluliikmesriigi määratud asutus selle määruse sätteid, kuigi ekslikult. Sellele vastavalt on põhikohtuasjas võlausaldajale väljastatud selle määruse alusel Euroopa täitekorraldus.
47.      Nagu rõhutab komisjon, eeldab ametliku juriidilise dokumendi Euroopa täitekorraldusena kinnitamine, et seda teinud asutus on leidnud, et määrus nr 805/2004 on kohaldatav ja et selle dokumendi suhtes tuleb kohaldada selle määruse sätetes ette nähtud korda. See asutus hindas seega nimetatud määruse kohaldatavust, kuigi see hinnang osutus ekslikuks.
48.      Saksamaa valitsus on seisukohal, et kuna Euroopa täitekorraldusena kinnitatud ametlik juriidiline dokument koostati enne määruse nr 805/2004 jõustumist, ei ole ükski selle määruse säte kohaldatav.
49.      Eespool esitatud põhjustel olen siiski arvamusel, et ametliku juriidilise dokumendi kinnitamine Euroopa täitekorraldusena liikmesriigi pädeva asutuse või kohtu poolt tähendab, et määrusega nr 805/2004 selle dokumendi vabaks liikumiseks kehtestatud mehhanism on kohaldatav.
50.      See vastab tõele seda enam, et mis tahes erinev tõlgendus kahjustaks määrusega nr 805/2004 kehtestatud mehhanismiga, mis käsitleb vaidlustamata nõuetega seotud kohtuotsuste, kohtulike kokkulepete ja ametlike juriidiliste dokumentide vaba liikumist, soovitavat toimet(13). See viiks nimelt selleni, et täitmise liikmesriigi kohtud või pädevad asutused peavad süstemaatiliselt kontrollima, kas asjaomane ametlik juriidiline dokument või otsus ja selle kinnitamine Euroopa täitekorraldusena kuuluvad selle määruse ajalisse kohaldamisalasse, ja seda isegi siis, kui vastupidi käesolevale juhtumile ei ole ilmne, et seda määrust on rikutud. Allpool esitatud põhjustel olen aga arvamusel, et ajalise kohaldamisala kontroll kuulub täitmise liikmesriigis kehtiva keelu alla, mis keelab otsuse või ametliku juriidilise dokumendi ja selle Euroopa täitekorraldusena kinnitamise sisulise läbivaatamise. Seega ei saa ette näha, et täitmise liikmesriigil on juhul, kui talle esitatakse taotlus Euroopa täitekorralduse alusel, võimalik süstemaatiliselt kontrollida, kas seda määrust on päritoluliikmesriigis õigesti kohaldatud.
B.      Selle keelu ulatus, et otsust või ametlikku juriidilist dokumenti ja selle Euroopa täitekorraldusena kinnitamist ei tohi täitmise liikmesriigis sisuliselt läbi vaadata
51.      Ametliku juriidilise dokumendi ja selle Euroopa täitekorraldusena kinnitamise sisulise läbivaatamise keeld täitmise liikmesriigis tuleneb määruse nr 805/2004 artikli 21 lõikest 2 koostoimes sama määruse artikliga 25.
52.      Selleks et teha kindlaks, kas selline keeld hõlmab ajalise kohaldamisala kontrolli, tuleb asjaomaste sätete tõlgendamisel arvesse võtta mitte üksnes nende sätete sõnastust, vaid ka nende konteksti ning selle õigusaktiga taotletavaid eesmärke, mille osaks need sätted on(14).
1.      Grammatiline tõlgendamine
53.      Seoses määruse nr 805/2004 artikli 21 lõike 2 sõnastusega nähtub selle sätte mitmest keeleversioonist, et selles on sõnaselgelt ette nähtud, et sisulist läbivaatamist ei või teha „mitte mingitel asjaoludel“(15). Tuleb rõhutada, et kuigi saksakeelne versioon seda täpsustust ei sisalda, sisaldus see – vähemalt ingliskeelses versioonis – juba komisjoni algses ettepanekus(16). Lisaks vastab see täpsustus Brüsseli konventsioonist alates tsiviilasjades tehtava koostöö valdkonnas sätestatud sisulise läbivaatamise keelu tavapärasele sõnastusele(17).
54.      Samuti märgin, et tsiviilasjades tehtava koostöö valdkonnas takistab sisulise läbivaatamise keeld täitmisele pööramise taotluse saanud liikmesriigi kohtul kontrollida, kas päritoluliikmesriigi kohus on õigesti hinnanud õiguslikke ja faktilisi asjaolusid(18).
55.      Täpsemalt on Euroopa Kohus seoses määrusega nr 805/2004 otsustanud, et neisse kohtutesse või asutustesse ei saa pöörduda selleks, et paluda neil võtta seisukoht vaidluses, mis puudutab päritoluliikmesriigis tehtud otsust või otsuse Euroopa täitekorraldusena kinnitamist(19). Erinevalt muudest teisese õiguse sätetest, mis näevad ette liidu tsiviilasjades tehtava koostöö valdkonnas sisulise läbivaatamise keelu, näeb selle määruse artikli 21 lõige 2 ette selle keelu mitte ainult kohtuotsuse (või olenevalt olukorrast kohtuliku kokkuleppe või ametliku juriidilise dokumendi) suhtes, vaid ka selle Euroopa täitekorraldusena kinnitamise suhtes.
56.      Teisisõnu puudutab sisulise läbivaatamise keeld ka analüüsi, mille tulemusel pädev asutus kinnitas kõnealuse ametliku juriidilise dokumendi Euroopa täitekorraldusena. Ajahetke, mil kohtuotsus loetakse tehtuks ning ametlik juriidiline dokument koostatuks või registreerituks määruse nr 805/2004 artikli 26 tähenduses, peab aga kindlaks määrama päritoluliikmesriigi pädev asutus või kohus vastavalt oma riigisisesele õigusele. Seega kujutab küsimus, kas dokument kuulub selle määruse ajalisse kohaldamisalasse, endast nimelt päritoluliikmesriigi kohtu või pädeva asutuse poolset õiguslikku kvalifitseerimist, mida ei saa kontrollida täitmise liikmesriigis.
57.      Sellest tuleneb minu arvates, et ajalise kohaldamisala analüüsimine liikmesriigi pädeva asutuse või kohtu poolt kuulub selle keelu kohaldamisalasse, et Euroopa täitekorraldusena kinnitamist ei või sisuliselt
uuesti läbi vaadata.
58.      Seda järeldust toetab minu arvates nende sätete süstemaatiline ja teleoloogiline tõlgendamine.
2.      Süstemaatiline tõlgendamine
59.      Seoses määruse nr 805/2004 artikli 21 lõike 2 kontekstiga tuleb meenutada, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt põhineb selle määruse artiklis 5 ette nähtud välisriigi kohtuotsuse täidetavaks tunnistamise menetluse (exequatur) kaotamine selgel pädevuste jaotusel päritoluliikmesriigi ja täitmise liikmesriigi kohtute ja ametiasutuste vahel(20).
60.      Seda tehes on liidu seadusandja – piirates täitmise liikmesriigi pädevust seoses võimalusega läbi vaadata kohtuotsus või ametlik juriidiline dokument, mis on kinnitatud Euroopa täitekorraldusena – vastavalt ette näinud päritoluliikmesriigis rakendatavad mehhanismid, mille eesmärk on, et nõude võlgnik saaks selle kinnitamise vaidlustada.
61.      Nagu rõhutab komisjon, näeb määruse nr 805/2004 artikli 10 lõige 1 ette, et päritoluriigi kohtule esitatud taotluse alusel tuleb Euroopa täitekorralduse tõend vastavalt kas parandada või tagasi võtta. Lisaks on selle määruse artikli 25 lõikes 3 sätestatud, et seda menetlust kohaldatakse mutatis mutandis ametlike juriidiliste dokumentide Euroopa täitedokumendina kinnitamise suhtes.
62.      Eelkõige märgin, et määruse nr 805/2004 artikli 10 lõikes 1 on sõnaselgelt ette nähtud, et tõendi võib päritoluliikmesriigis tagasi võtta, kui see on antud välja alusetult, võttes arvesse selles määruses sätestatud tingimusi. Kuid esiteks ei ole selles määruses ühtegi piirangut põhjustele, mis võimaldaksid järeldada, et tõend on välja antud alusetult. Teiseks, nagu ma rõhutasin, kuulub ajalise kohaldamisala analüüs selliste tingimuste hulka, mida pädev asutus või pädev kohus peab Euroopa täitekorralduse tõendi väljastamisel analüüsima. Neil asjaoludel olen arvamusel, et kõnealuse määruse ajalise kohaldamisala eiramine on üks põhjustest, mis võimaldavad tuvastada, et tõend on Euroopa täitekorraldusena välja antud alusetult.
63.      Teisisõnu
võivad ainult päritoluliikmesriigi kohtud või pädevad asutused kinnitamisotsuse läbi vaadata, et otsustada, kas see tuleb ühel või teisel põhjusel tagasi võtta.
64.      Sellega seoses rõhutan, et määruse nr 805/2004 artikli 10 lõige 1 on ainus vahend, millele võlgnik saab tugineda väites, et ametlik juriidiline dokument või otsus on ekslikult kinnitatud Euroopa täitekorraldusena. Kuid nagu nähtub selle määruse põhjendusest 10, on mis tahes kontrolli kaotamine täitvas liikmesriigis lahutamatult seotud kaitseõiguste tagamise piisava tagatisega ja sõltub sellest. Neil asjaoludel näib mulle, et mõistet „alusetu väljaandmine“, mis võimaldab päritoluliikmesriigi kohtul tõendi tagasi võtta, tuleb tõlgendada paindlikult.
65.      Seda tagasivõtmise võimalust täiendab täitmise liikmesriigis veel üks mehhanism, mille eesmärk on tagada, et kui on esitatud tõendi tagasivõtmise taotlus, võib võlgnik määruse nr 805/2004 artikli 23 alusel taotleda täitemenetluse piiramist või peatamist.
66.      Sellega seoses on võlgniku võimalus täitemenetluse peatamiseks allutatud piiravatele tingimustele. Ühelt poolt sõltub see sellest, kas võlgnik algatab oma päritoluliikmesriigis kohtumenetluse, milles ta vaidlustab kas kinnitatud otsuse või ametliku juriidilise dokumendi või taotleb Euroopa täitekorralduse tagasivõtmist või parandamist. Teiselt poolt eeldab see „erakorraliste asjaolude“ esinemist, kusjuures seda tingimust tuleb kohtupraktika kohaselt tõlgendada kitsalt(21). Sellega seoses pean siiski vajalikuks rõhutada, et selline olukord, nagu on kõne all põhikohtuasjas, kus täitmise liikmesriigi kohtu jaoks on ilmne, et määruse nr 805/2004 kohaldamisala ei ole järgitud, peaks kuuluma mõiste „erakorralised asjaolud“ alla ja selle suhtes peaks olema võimalik teataval määral leevendada seda mõistet käsitlevat Euroopa Kohtu piiravat praktikat.
67.      Nagu väidab komisjon, tuleneb nende sätete analüüsist, et liidu seadusandja võttis määruse nr 805/2004 vastuvõtmisel arvesse asjaolu, et tõend võib olla väljastatud ekslikult, ning otsustas selle parandada, nähes taotlejale ette võimaluse taotleda tõendi tagasivõtmist päritoluliikmesriigis ja samal ajal taotleda täitmise peatamist täitmise liikmesriigis.
68.      Seega tuleneb minu arvates määruse nr 805/2004 üldisest ülesehitusest selgelt, et selle määruse ajalise kohaldamisala hindamist saab kontrollida üksnes päritoluliikmesriigis vastavalt võimalustele, mida võlgnikule pakutakse selleks, et väita, et tõend on väljastatud alusetult. Võttes arvesse selle õigusaktiga ette nähtud pädevuse ranget jaotust, ei võimalda seega kõnealuse määruse üldine ülesehitus sellist läbivaatamist täitvas liikmesriigis.
3.      Teleoloogiline tõlgendamine
69.      Seoses määruse nr 805/2004 eesmärgiga tuletan meelde, et selle taustaks on programm, mille Ülemkogu võttis vastu pärast 2000. aasta Tampere kohtumist, et rakendada vastastikuse tunnustamise põhimõtet, eelkõige kaotades vahepealsed meetmed, mis eelnevad täitmisele liikmesriigis, kus seda taotletakse(22). Selle eesmärk oli anda võlausaldajatele käegakatsutavat kasu, võimaldades neil saavutada kiire ja tõhus täitmine välismaal ilma selle liikmesriigi õigusasutuste sekkumiseta, kus täitmist nõutakse, ning vältida sellega kaasnevaid viivitusi ja kulusid(23).
70.      Seega on määruse nr 805/2004 eesmärgiks luua Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuetele, mis lubaks, kehtestades selleks miinimumstandardid, kohtuotsuste ning ametlike juriidiliste dokumentide vaba ringlust kõikides liikmesriikides(24). Kui liikmesriigis tehtud otsus on päritoluliikmesriigis kinnitatud Euroopa täitekorraldusena, käsitatakse seda täitmise eesmärgil nii, nagu oleks see tehtud täitmise liikmesriigis, mistõttu ei ole selles liikmesriigis vaja kohaldada selle täidetavaks tunnistamise vormi(25). Sama kehtib ka kohtulahendite(26) ja ametlike juriidiliste dokumentide(27) kohta.
71.      Euroopa Kohus on seega otsustanud, et määruse nr 805/2004 artiklitest 1 ja 5, arvestades sama määruse põhjendusi 8, 10, 11 ja 18, tuleneb, et selle määruse eesmärk on – austades liikmesriikide õigusemõistmise suhtes olevat vastastikust usaldust, millel põhineb pädevuse jaotus ühelt poolt päritoluliikmesriigi kohtute ja ametiasutuste
ning teiselt poolt täitmise liikmesriigi kohtute ja ametiasutuste
vahel – tagada eelkõige vaidlustamata nõudeid käsitlevate otsuste vaba liikumine, kiirendada ja lihtsustada nende täitmist, kaotades nende otsuste täitmisele pööramise menetluse ja tagades samal ajal kaitseõiguste järgimise(28).
72.      Minu arvates läheks määruse nr 805/2004 ajalise kohaldamisala kontrollimise lubamine täitmise liikmesriigis selgelt selle eesmärgiga vastuollu, kuna see viiks selleni, et selles liikmesriigis taastatakse päritoluliikmesriigis Euroopa täitekorraldusena kinnitamise süstemaatiline kontroll lisaks selles määruses ette nähtud menetlustele ja vaatamata selles määruses sisalduvale sõnaselgele sisulise läbivaatamise keelule.
73.      See vastab tõele seda enam, et vaidlustamata nõudeid käsitlevate otsuste vaba liikumise süsteemi loomine põhineb liikmesriikide vastastikusel usaldusel liidu õiguse rakendamise suhtes. Täpsemalt, nagu on märgitud määruse nr 805/2004 põhjenduses 18, õigustab vastastikune usaldus õigusemõistmisse liikmesriikides seda, et ainult ühe liikmesriigi kohus hindab,
kas täidetud on kohtuotsuse kinnitamise tingimused Euroopa täitekorraldusena, mis võimaldab otsuse täitmisele pööramist kõigis teistes liikmesriikides.
74.      Lisaks, kuna puudub avaliku korra tingimus, mis võimaldaks täitmise liikmesriigil mitte täita Euroopa täitekorraldusena kinnitatud kohtuotsust, kohtulikku kokkulepet või ametlikku juriidilist dokumenti, põhineb see vaba liikumine minu arvates eriti suurel liikmesriikidevahelisel vastastikusel usaldusel.
75.      Teisisõnu õigustab just vastastikuse usalduse põhimõte ühelt poolt seda, et päritoluliikmesriigil on ainupädevus Euroopa täitekorralduse parandamisel või tagasivõtmisel, ja teiselt poolt seda, et täitmise liikmesriigi kohus peab pidama Euroopa täitekorralduse tõendit kehtivaks ja tal ei ole lubatud kontrollida selle õiguspärasust, isegi kui määruse nr 805/2004 ajalise kohaldamisala ilmselge rikkumise tõttu ei oleks tohtinud tõendit väljastada.
76.      Eelnimetatust tuleneb, et nii määruse nr 805/2004 artikli 21 lõike 2 ja artikli 25 sõnastusest kui ka nende sätete kontekstist ning selle õigusakti eesmärkidest, mille osaks need sätted on, nähtub, et nende sätetega on vastuolus ametliku juriidilise dokumendi Euroopa täitekorraldusena kinnitamise uuesti läbivaatamine täitmise liikmesriigis, kui ametliku juriidilise dokumendi koostamise kuupäeva arvestades ei ole ilmselgelt järgitud selle määruse ajalist kohaldamisala.
V.      Ettepanek
77.      Kõiki eelnimetatud kaalutlusi arvestades teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata Oberster Gerichtshofi (Austria kõrgeim üldkohus) eelotsuse küsimusele järgmiselt:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 805/2004, millega luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta, artikli 21 lõiget 2 koostoimes sama määruse artikliga 25
tuleb tõlgendada nii, et
täitmise liikmesriigis ei ole lubatud uuesti läbi vaadata tõendit, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on määruse III lisas esitatud vormi kasutades väljastanud täitmisele pööratava ametliku juriidilise dokumendi kui Euroopa täitekorralduse kohta, kui ametliku juriidilise dokumendi koostamise kuupäeva arvestades ei ole määruse ajalist kohaldamisala ilmselgelt järgitud.
1      Algkeel: prantsuse.
2      Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrus kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (ELT 2012, L 351, lk 1).
3      Rakendatud nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 2001, L 12, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 42; edaspidi „Brüsseli I määrus“).
4      Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus, millega luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta (ELT 2004, L 143, lk 15).
5      Ainus põhjus kinnitatud otsuse tagasilükkamiseks, mis on sätestatud määruse nr 805/2004 artikli 21 lõikes 1, on vastuolu varasema otsusega, mis ei kehti muide ametlike juriidiliste dokumentide suhtes; vt kõnealuse määruse artikli 25 lõige 3.
6      Vastavalt täitemenetluse seadustiku artikli 54c lõikele 1.
7      EÜT 1972, L 299, lk 32 (edaspidi „Brüsseli konventsioon“).
8      Sellega seoses pean vajalikuks täpsustada, et käesoleval juhul kehtis määrus nr 805/2004 selle artikli 33 kohaselt kõnealuse ametliku dokumendi Euroopa täitekorraldusena kinnitamise ajal. Seega ei ole siin küsimus selle sätte järgimises. Seevastu on selle määruse artiklis 26 ette nähtud, et seda kohaldatakse ainult ametlike dokumentide suhtes, mis on koostatud või kehtestatud pärast nimetatud määruse jõustumist. Seega on käesolevas asjas vaidluse all see säte, mille eesmärk on ajaliselt piiritleda dokumente, mida on võimalik Euroopa täitekorraldusena kinnitada.
9      Vt eelkõige Yessiou-Faltsi, P., „The European Enforcement Order after Five Years of Experience in Greece“, Revue Hellénique de Droit International, 2008, 61. kd, lk 735, 742 ja 743 (Kreeka otsused, mis kinnitati Euroopa täitekorraldusena enne 21. oktoobrit 2005); tribunal d’arrondissement (Luxembourg) (civil), IIIe chambre (Luxembourgi piirkondlik kohus, III tsiviilkolleegium),
jugement saisie‑arrêt spéciale (otsus kolmanda isiku juures võlgniku tulu arestimise kohta)
nr 37/2015, kättesaadav veebis https://justice.public.lu/fr/jurisprudence/juridictions-judiciaires.html (Prantsusmaal 2012. aastal välja antud Euroopa täitekorraldus, mis põhineb 2003. aastal tehtud esialgse õiguskaitse määrusel); Oberlandesgericht München (liidumaa kõrgeim üldkohus Münchenis), samuti 30. aprilli 2007. aasta kohtumäärus 6 W 687/07, NJW‑RR, 2007, lk 1582 ja 1583 (määruse mittekohaldatavus 2. märtsil 2005 tehtud kulude kindlaksmääramise otsuse suhtes).
10      Määruse nr 805/2004 artikkel 33.
11      Vt ka Huet, A., „Titre exécutoire européenne“, Répertoire de droit européenne, Dalloz, august 2006, punkt 7.
12      Vt analoogia alusel Brüsseli I määruse ja Brüsseli Ia määruse ajalise kohaldamisala piiritlemise kohta 6. juuni 2019. aasta kohtuotsus Weil (C‑361/18, EU:C:2019:473, punkt 24).
13      Määruse nr 805/2004 artikkel 1.
14      16. veebruari 2023. aasta kohtuotsus Lufthansa Technik AERO Alzey (C‑393/21, EU:C:2023:104, punkt 33) ja 27. novembri 2025. aasta kohtuotsus Manuel Costa Filhos (C‑643/24, EU:C:2025:923, punkt 37).
15      Vt eelkõige kreekakeelne („Σε καμία περίπτωση“), hispaaniakeelne („en ningún caso“), prantsuskeelne („en aucun cas“), itaaliakeelne („in nessun caso“), hollandikeelne („in geen geval“), poolakeelne („w żadnych okolicznościach“), portugalikeelne („em caso algum“), rumeeniakeelne („în niciun caz“) ja ingliskeelne („under no circumstances“) versioon.
16      Vt ettepaneku
võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta, artikli 22 lõige 2 (COM(2002) 159 (final), lk 3).
17      Vt eelkõige Brüsseli konventsiooni artikkel 29 ja Brüsseli Ia määruse artikkel 52.
18      Vt eelkõige 28. märtsi 2000. aasta kohtuotsus Krombach (C‑7/98, EU:C:2000:164, punkt 36) ja viimatine 4. oktoobri 2024. aasta kohtuotsus Real Madrid Club de Fútbol (C‑633/22, EU:C:2024:843, punkt 36 ja seal viidatud kohtupraktika).
19      16. veebruari 2023. aasta kohtuotsus Lufthansa Technik AERO Alzey (C‑393/21, EU:C:2023:104, punkt 41).
20      16. veebruari 2023. aasta kohtuotsus Lufthansa Technik AERO Alzey (C‑393/21, EU:C:2023:104, punkt 41) ja 27. novembri 2025. aasta kohtuotsus Manuel Costa Filhos (C‑643/24, EU:C:2025:923, punkt 40).
21      Vt selle kohta 16. veebruari 2023. aasta kohtuotsus Lufthansa Technik AERO Alzey (C‑393/21, EU:C:2023:104, punktid 34 ja 35).
22      Vt määruse nr 805/2004 põhjendus 8 ja nõukogu teatis (2001/C 12/01) „Meetmete kava kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamiseks tsiviil- ja kaubandusasjades“ (EÜT 2001, C 12, lk 1 ja 5).
23      Vt määruse nr 805/2004 põhjendused 8 ja 9.
24      Määruse nr 805/2004 artikkel 1.
25      Vt määruse nr 805/2004 artikkel 5.
26      Määruse nr 805/2004 artikli 24 lõige 2.
27      Määruse nr 805/2004 artikli 25 lõige 2.
28      27. novembri 2025. aasta kohtuotsus Manuel Costa Filhos (C‑643/24, EU:C:2025:923, punkt 53). Vt ka 16. veebruari 2023. aasta kohtuotsus Lufthansa Technik AERO Alzey (C‑393/21, EU:C:2023:104, punkt 45).