62023CC0554
KOHTUJURISTI ETTEPANEK
LAILA MEDINA
esitatud 28. novembril 2024 (
1
)
Liidetud kohtuasjad C‑554/23 P ja C‑568/23 P
Fertilizers Europe
versus
AO Nevinnomysskiy Azot,
AO Novomoskovskaya Aktsionernaya Kompania NAK „Azot“ (C‑554/23 P)
ja
Euroopa Komisjon
versus
AO Nevinnomysskiy Azot,
AO Novomoskovskaya Aktsionernaya Kompania NAK „Azot“ (C‑568/23 P)
Apellatsioonkaebus – Dumping – Venemaalt pärit ammooniumnitraadi import – Lõplik dumpinguvastane tollimaks – Aegumise läbivaatamise taotlus – Määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõige 2 – Määruse 2016/1036 artikli 5 lõiked 3 ja 9 – Õigusaktis kehtestatud tähtaeg – Tõendite piisavus
I. Sissejuhatus
1.
Ettepanek puudutab Euroopa Komisjoni ja Fertilizers Europe’i esitatud apellatsioonkaebust, millega nad paluvad tühistada 5. juuli 2023. aasta otsuse Nevinnomysskiy Azot ja NAK Azotvs. komisjon (T‑126/21, EU:T:2023:376) (
2
).
2.
Selle otsusega tühistas Üldkohus rakendusmääruse (EL) 2020/2100, (
3
) millega kehtestati pärast määruse (EL) 2016/1036 (
4
) artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes. Sisuliselt leidis Üldkohus, et selle artikli lõike 2 teise ja neljanda lõigu kohaselt peavad liidu tootjad, kes on esitanud aegumise läbivaatamise taotluse, esitama kahjustava dumpingu tõenäolise esinemise kohta piisavad tõendid vähemalt kolm kuud enne kõnealuse dumpinguvastase meetme kehtivusaja lõppu. See tähendab, et kui need tootjad on esitanud aegumise läbivaatamise taotluse, ei saa komisjon esitatud korvata nende tõendite ebapiisavust, mis on esitatud selle kolmekuulise ajavahemiku jooksul.
3.
Nii komisjon kui ka Fertilizers Europe on seisukohal, et tõlgendus, mille Üldkohus määruse 2016/1036 artikli 11 lõikele 2 andis, piirab tõsiselt selliste tõendite kogumist, mis on vajalikud otsustamiseks, kas on põhjendatud algatada aegumise läbivaatamist, mille tulemus võib olla dumpinguvastaste meetmete kehtivusaja pikendamine. Nad väidavad, et Üldkohus tõlgendas seda sätet ekslikult või siis igal juhul eksis, kui ta kohaldas omaenda õiguslikke nõudeid esimeses kohtuastmes menetletud kohtuasja faktilistele asjaoludele.
4.
Käesolev kohtuasi annab Euroopa Kohtule võimaluse otsustada sellise sätte tõlgendamise üle, mis on märkimisväärselt asjakohane liidu tootjate kasuks kolmandatest riikidest lähtuva dumpingu eest kehtestatud kaitsemeetmete kehtima jätmisel. Euroopa Kohus peab otsustama, kas määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 teise ja neljanda lõigu tõlgendus toetab Üldkohtu järeldust tähtaegade kohta, mis viimase arvates on kohaldatav liidu tootjate tõendite esitamisele aegumise läbivaatamise kontekstis. Selleks peab Euroopa Kohus muu hulgas otsustama, kas mõned määruse 2016/1036 sätted, mida kohaldatakse algsetele kaebustele järgnevale komisjoni uurimisele, on asjakohased ka aegumise läbivaatamise kontekstis.
II. Õiguslik raamistik
A.
Määrus 2016/1036
5.
Määruses 2016/1036 on kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmed, mille eesmärk on takistada kolmandatest riikidest pärit dumpinguhindadega importi liidu turule.
6.
Määruse 2016/1036 artiklis 5 on sätestatud:
„[…]
3.   Komisjon uurib võimalikult põhjalikult kaebuses esitatud tõendite täpsust ja adekvaatsust, et kindlaks määrata, kas uurimise algatamiseks on piisavalt tõendeid.
[…]
9.   Kui ilmneb, et menetluse algatamiseks on piisav hulk tõendusmaterjali, teeb komisjon seda 45 päeva jooksul pärast kaebuse esitamise kuupäeva ning avaldab teate Euroopa Liidu Teatajas. Kui tõendeid ei ole piisavalt, teatatakse sellest kaebuse esitajale 45 päeva jooksul alates kuupäevast, kui kaebus komisjonile esitati. Komisjon annab liikmesriikidele teavet kaebuse analüüsi kohta tavaliselt 21 päeva jooksul kaebuse esitamisest komisjonile.“
7.
Määruse 2016/1036 artiklis 11 on ette nähtud:
„1.   Dumpinguvastane meede peab jääma jõusse üksnes nii kaua ja üksnes selles ulatuses, mis on vajalik, et avaldada vastutoimet kahju tekitavale dumpingule.
2.   Lõplik dumpinguvastane meede aegub viie aasta möödudes selle kehtestamisest või viie aasta möödudes viimase läbivaatamise lõpetamise kuupäevast, mis hõlmas nii dumpingut kui ka kahju, kui läbivaatamisel ei otsustata, et selle kehtivuse lõppemisega võib tõenäoliselt kaasneda dumpingu või kahju jätkumine või kordumine. Aegumise läbivaatamine algatatakse komisjoni või liidu tootjate poolt või nende nimel tehtud taotluse põhjal ning meede jääb jõusse nimetatud läbivaatamise tulemuste selgumiseni.
Aegumise läbivaatamine algatatakse, kui taotlus sisaldab piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete kehtivuse lõppemisega võib tõenäoliselt kaasneda dumpingu ja kahju jätkumine või kordumine. Sellisele tõenäosusele võivad viidata näiteks tõendid dumpingu ja kahju jätkumise kohta või selle kohta, et kahju kõrvaldamine tuleneb osaliselt või tervikuna meetmete olemasolust, või selle kohta, et eksportijate olukord või turutingimused on sellised, et need osutavad edasise kahjustava dumpingu tõenäosusele, või selle kohta, et tooraine moonutused jätkuvad.
Käesoleva lõike alusel uurimist läbi viies antakse eksportijatele, importijatele, ekspordiriigi esindajatele ning liidu tootjatele võimalus läbivaatamistaotluses sätestatud küsimusi avardada, tagasi lükata või nende kohta arvamust avaldada, ning järeldusi tehes võetakse kohaselt arvesse kõiki asjakohaseid ja nõuetekohaselt dokumenteeritud tõendeid, mis on esitatud seoses küsimusega, kas meetmete kehtivuse lõppemine võib tõenäoliselt kaasa tuua dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise, või on see ebatõenäoline.
Teade meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas kohasel ajal käesolevas lõikes määratud meetmete kohaldamisaja viimasel aastal. Seejärel on liidu tootjatel hiljemalt kolm kuud enne viieaastase tähtaja möödumist õigus esitada taotlus meetmete läbivaatamiseks vastavalt teisele lõigule. Samuti avaldatakse teade meetmete tegeliku lõppemise kohta käesoleva lõike alusel.
[…]
5.   Käesoleva määruse asjakohaseid sätteid, mis käsitlevad uurimismenetlusi ja uurimiste läbiviimist, v.a tähtaegadega seotud sätted, kohaldatakse kõigi lõigete 2, 3 ja 4 kohaste läbivaatamiste suhtes.“
B.
Vaidlusalune määrus
8.
Vaidlusaluse määruse põhjendustes 20, 23 ja 29 on märgitud:
„(20)
Komisjon algatas aegumise läbivaatamise esialgse läbivaatamistaotluse alusel, mis esitati 21. juunil 2019 ja mida hiljem täiendati lisateabega (edaspidi koos „konsolideeritud läbivaatamistaotlus“). Käesoleva aegumise läbivaatamise algatamise aluseks olev konsolideeritud läbivaatamistaotlus lisati avalikku toimikusse ja tehti huvitatud isikutele konsulteerimise eesmärgil kättesaadavaks. Nagu on märgitud teate punktis 4.1, esitas taotluse esitaja oma läbivaatamistaotluses tõendid tegelikel omamaistel hindadel põhineva normaalväärtuse kohta ning arvutas normaalväärtuse ka juhuks, kui omamaiseid hindu ei peeta usaldusväärseks ja tavapärast kaubandustegevust kajastavaks. Kuna komisjon algatas aegumise läbivaatamise konsolideeritud läbivaatamistaotluse põhjal, on see, kas esialgsele taotlusele lisati hinnangulised normaalväärtused, mis põhinevad asjaomases riigis tegelike omamaiste hindade kohta kättesaadaval teabel, ebaoluline.
[…]
(23)
[…] [K]omisjon [tuletab] meelde oma põhjenduses 20 esitatud seisukohta, et käesolev aegumise läbivaatamine algatati konsolideeritud läbivaatamistaotluse alusel. Komisjon leiab, et kolmekuulise tähtaja jooksul esitatud taotlus sisaldas piisavalt tõendeid, mis õigustasid aegumise läbivaatamise algatamist, võttes arvesse selgitusi, mida taotluse esitajad esitasid puuduste menetlust järgides esialgse taotluse täiendamiseks.
[…]
(29)
[…] [N]agu on märgitud põhjenduses 20, ei põhine käesoleva aegumise läbivaatamise algatamine üksnes 21. juuni 2019. aasta esialgsest läbivaatamistaotlusest saadud teabel, vaid ka täiendavatel tõenditel, mille taotluse esitaja lisas enne menetluse algatamist ja mis on esitatud konsolideeritud läbivaatamistaotluses (mis sisaldab tõendeid tegelike omamaiste hindade põhjal arvutatud normaalväärtuse kohta ning arvestuslikku normaalväärust juhuks, kui omamaiseid hindu ei peeta usaldusväärseks).“
9.
Vaidlusaluse määruse artiklis 1 on sätestatud:
„1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks selliste Venemaalt pärit tahkete väetiste impordile, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi […].
[…]“.
III. Faktilised asjaolud ja menetlus
A.
Vaidluse taust
10.
Vaidlustatud kohtuotsuse punktides 1–13 on kirjeldatud esimeses kohtuastmes toimunud vaidluse tausta. Käesoleva ettepaneku huvides võib selle tausta kokku võtta järgmiselt.
11.
AO Nevinnomysskiy Azot ja AO Novomoskovskaya Aktsionernaya Kompania NAK „Azot“ (
5
) on Venemaal asuvad ammooniumnitraadi tootjad ja eksportijad. Neile kohaldatakse dumpinguvastaseid tollimakse tulenevalt nõukogu 16. augusti 1995. aasta määrusest (EÜ) nr 2022/95, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes (EÜT 1995, L 198, lk 1), ning mille kehtivust hiljem pärast mitut aegumise läbivaatamist 2002., 2008. ja 2014. aastal pikendati.
12.
Euroopa väetisetootjate liit Fertilizers Europe esitas 21. juunil 2019 komisjonile määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 alusel nende tollimaksude aegumise läbivaatamise taotluse (
6
). Taotlus laekus pärast seda, kui Euroopa Liidu Teatajas avaldati teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT 2019, C 53, lk 3), mille hulka kuulus eespool punktis 11 viidatud tollimaks.
13.
Esialgses taotluses väideti olevat tõendeid selle kohta, et meetmete aegumise korral dumping jätkub, tuginedes ekspordihinna ja arvestusliku normaalväärtuse võrdlusele. Fertilizers Europe tugines selles suhtes erilisele turuolukorrale Venemaa turul tulenevalt kooskõlastatud hinnapiirangu kokkuleppest ja Venemaa valitsuse strateegiast kehtestada kunstlikult madalad hinnad maagaasile, mis on ammooniumnitraadi peamine sisend.
14.
Komisjoni taotlusel esitas Fertilizers Europe 20. augustil 2019 lisateabe, mis lisati aegumise läbivaatamise taotluse konsolideeritud versiooni. (
7
) Konsolideeritud taotlust täiendav lisateave tugines normaalväärtusele, mis põhines tegelikel hindadel Venemaa siseturul.
15.
Komisjon avaldas 23. septembril 2019Euroopa Liidu Teatajas teate Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT 2019, C 318, lk 6), (
8
) leides, et aegumise läbivaatamise algatamiseks ja uurimise läbiviimiseks on piisavalt tõendeid.
16.
Uurimise tulemusel jõudis komisjon järeldusele, et Venemaalt pärit ammooniumnitraadi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumise korral on dumpingu ja kahju kordumine tõenäoline. Seega otsustas ta vaidlusaluse määruse vastuvõtmisega pikendada neid meetmeid viieks aastaks.
B.
Üldkohtule esitatud tühistamishagi ja vaidlustatud kohtuotsus
17.
Hagejad esimeses kohtuastmes esitasid Üldkohtu kantseleisse hagiavalduse, paludes ELTL artikli 263 alusel vaidlusaluse määruse tühistamist. Nad põhjendasid hagi üheainsa väitega, milles nad väitsid sisuliselt seda, et rikutud on määruse 2016/1036 artikli 11 lõikeid 2 ja 5 ning artikli 5 lõiget 3, kuna komisjon algatas ekslikult aegumise läbivaatamise menetluse, kuigi selleks ei olnud piisavaid tõendeid.
18.
Eeskätt leidsid hagejad esiteks, et komisjon oleks pidanud selle hindamisel, kas esitatud tõendid on aegumise läbivaatamise algatamiseks piisavad, võtma arvesse üksnes esialgset taotlust, mitte lisateavet, mis muutis selle taotluse sisu. Teiseks väitsid nad, et esialgne taotlus ei sisaldanud piisavaid tõendeid tõenäosuse kohta, et meetmete aegumise korral dumping jätkub. Kolmandaks väitsid nad, et igal juhul leidis komisjon ekslikult, et konsolideeritud taotlus sisaldas piisavaid tõendeid sellise tõenäosuse kohta.
19.
Vaidlustatud kohtuotsuses leidis Üldkohus, et määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 grammatilisest tõlgendusest (
9
) ja selle sätte eesmärgist (
10
) tulenevalt tohib seda, kas liidu tootjate taotlus sisaldab aegumise läbivaatamise algatamiseks piisavalt tõendeid, hinnata üksnes sellise teabe alusel, mis on esitatud hiljemalt kolm kuud enne kõnealuse dumpinguvastase meetme kehtivusaja lõppu. (
11
) Üldkohtu hinnangul on komisjonil õigus saada või taotleda liidu tootjatelt sel perioodil täiendavaid täpsustusi, mille põhjal kujuneb konsolideeritud taotlus. Samas saab selline teave üksnes täiendada või kinnitada õigusaktis kehtestatud tähtaja jooksul esitatud piisavaid tõendeid. See ei tohi kujutada endast uusi väiteid või tõendeid, samuti ei saa sellega korvata taotluses esitatud tõendite ebapiisavust. (
12
) Samuti leidis Üldkohus, et seda järeldust ei seata kahtluse alla määruse 2016/1036 artikli 11 lõikega 5 koostoimes määruse artikli 5 lõigetega 3 ja 9. (
13
)
20.
Eeltoodust tulenevalt leidis Üldkohus ühelt poolt, et komisjon eksis, kui ta kinnitas vaidlusaluses määruses, et on ebaoluline, et esialgset taotlust täiendati lisateabega, ning et aegumise läbivaatamise algatamist saab põhjendada konsolideeritud taotluse alusel. (
14
) Teiselt poolt leidis ta, et liidu tootjate kolmekuulise tähtaja jooksul esitatud lisateavet ei saa tõlgendada nii, et selle eesmärk on täiendada esialgses taotluses esitatud tõendeid. (
15
)
21.
Seega järeldas Üldkohus, et kaebus, mille esitasid hagejad esimeses kohtuastmes ja milles väideti, et määruse 2016/1036 artikli 11 lõiget 2 on rikutud, tuleb rahuldada ja vaidlusalune määrus tuleb tühistada, ilma et oleks vaja analüüsida nende esitatud teisi etteheiteid. (
16
)
IV. Menetlus Euroopa Kohtus ja poolte nõuded
22.
Fertilizers Europe ja komisjon paluvad oma apellatsioonkaebustega, mis saabusid Euroopa Kohtu kantseleisse vastavalt 4. ja 14. septembril 2023, kohtuasjades C‑554/23 P ja C‑568/23 P Euroopa Kohtul:
–
tühistada vaidlustatud kohtuotsus;
–
jätta esimeses kohtuastmes esitatud hagi rahuldamata;
–
mõista kohtukulud välja esimese kohtuastme hagejatelt.
23.
Euroopa Kohtu presidendi 9. oktoobri 2023. aasta otsusega liideti kohtuasjad C‑554/23 P ja C‑568/23 P kirjaliku ja suulise menetluse ning kohtuotsuse huvides.
24.
Esimese kohtuastme hagejad paluvad Euroopa Kohtul:
–
jätta apellatsioonkaebus rahuldamata ja vaidlustatud kohtuotsus muutmata;
–
teise võimalusena saata kohtuasi tagasi Üldkohtusse;
–
mõista kohtukulud välja apellantidelt.
25.
Käesolevas asjas kohtuistungit ei toimunud.
V. Õiguslik analüüs
26.
Fertilizers Europe esitab kohtuasjas C‑554/23 P esitatud apellatsioonkaebuse põhjendamiseks neli väidet. Eelkõige väidab ta järgmist:
–
Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta asus seisukohale, et aegumise läbivaatamist põhjendavad piisavad tõendid peavad sisalduma enne kolmekuulist ajavahemikku esitatud taotluses, mitte olema komisjoni käsutuses pelgalt aegumise läbivaatamise algatamise ajal;
–
Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta leidis, et määruse 2016/1036 artikli 11 lõige 5 koostoimes artikli 5 lõigetega 3 ja 9 ei luba pärast kolmekuulise ajavahemiku algust esitada aegumise läbivaatamise taotlusega seoses uut teavet;
–
Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta asus seisukohale, et kui Fertilizers Europe esitas komisjonile täiendavad hinnapõhised dumpinguarvutused pärast kolmekuulise ajavahemiku algust, siis oli tegemist uue tõendiga ning komisjon ei saanud sellele teabele aegumise läbivaatamise algatamise otsustamisel tugineda;
–
Üldkohus tegi ilmse hindamisvea ning moonutas talle esitatud fakte ja tõendeid, kui ta asus seisukohale, et vaidlusalusest määrusest ei ilmne, et komisjoni arvates sisaldas esialgne aegumise läbivaatamise taotlus piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete aegumine tooks endaga tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise.
27.
Komisjon omalt poolt esitab kohtuasjas C‑568/23 P kaks väidet, mis puudutavad esiteks õigusnormi rikkumist seoses määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 tõlgendamisega ning teiseks õigusnormi rikkumist seoses määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohaldamisega vaidlusalusele määrusele.
28.
Kuivõrd Fertilizers Europe’i esitatud konkreetseid argumente arvestades on tema neli väidet sisuliselt võimalik koondada komisjoni apellatsioonkaebuses oleva kahe väite alla, järgin käesoleva kohtuasja analüüsimisel selle institutsiooni Euroopa Kohtule esitatud kaebuse struktuuri. Peale selle on oluline toonitada, et kui komisjoni esimese väite analüüsimisel peaks jõutama järeldusele, et see on põhjendatud, ei ole tarvis teist väidet analüüsida, kuna see on esitatud üksnes teise võimalusena.
A.
Apellatsioonkaebuse esimene väide, mis käsitleb õigusnormi rikkumist seoses määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 tõlgendamisega
1. Poolte argumendid
29.
Komisjoni ja Fertilizers Europe’i väitel otsustas Üldkohus ekslikult, et määruse 2016/1036 kohaselt piirdub aegumise läbivaatamise algatamiseks tehtav uurimine teabe ja tõenditega, mille liidu tootjad on esitanud enne määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 neljandas lõigus sätestatud kolmekuulist ajavahemikku. Nende hinnangul peab tõendite piisavusega seotud tingimus, mis tuleneb selle sätte teisest lõigust, olema täidetud alles aegumise läbivaatamise algatamise otsuse tegemise hetkel. Seega saab komisjon selle kolmekuulise ajavahemiku jooksul küsida mis tahes lisateavet, mida ta peab oluliseks selle otsustamisel, kas aegumise läbivaatamine algatada või mitte.
30.
Täpsemalt väidavad komisjon ja Fertilizers Europe, et vastupidi Üldkohtu seisukohale vaidlustatud kohtuotsuses ei ütle määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 grammatiline tõlgendus midagi selle kohta, kas komisjon peab tõendite piisavuse hindamisel piirduma taotlusega, mis esitati selles artiklis kehtestatud tähtajaks. Sellist grammatilist tõlgendust toetab ka määruse 2016/1036, eriti selle artikli 5 lõigete 3 ja 9 süstemaatiline tõlgendus, mida tuleb määruse artikli 11 lõike 5 alusel pidada aegumise läbivaatamise algatamisele kohaldatavaks. Viimaks väidavad mõlemad pooled, et kolmekuulise ajavahemiku eesmärk on anda liidu tootjatele suuniseid taotluse esitamise ajastamiseks, et saaks nõuetekohaselt korraldada aegumise läbivaatamise võimalikku algatamist ja huvitatud isikuid sellest teavitada. Nende väitel ei ole nimetatud ajavahemiku eesmärk tagada turul tegutsevatele ettevõtjatele õiguskindlust sellega, et selle alusel piiratakse teavet, mida komisjon saab aegumise läbivaatamise taotluse õigustatuse hindamiseks koguda.
31.
Hagejad esimeses kohtuastmes nende väidetega ei nõustu. Nende arvates tõlgendas Üldkohus õigesti määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 neljandat lõiku koostoimes sama lõike teise lõiguga nii, et selle kohaselt tuleb aegumise läbivaatamise algatamise otsustamiseks esitatud tõendite piisavust hinnata hiljemalt kolm kuud enne dumpinguvastase meetme lõppemist esitatud taotluse põhjal. Nad väidavad, et määrus 2016/1036 ei võimalda pärast õigusaktis kehtestatud tähtaja möödumist enam uusi tõendeid esitada. Kolmekuulise ajavahemiku jooksul võib taotleda või esitada üksnes selgitusi ja täpsustusi, mis võimaldavad mõista selle tähtaja jooksul juba esitatud tõendeid või kinnitada nende piisavust. Seevastu, nagu leidis Üldkohus, ei tohi see lisateave sisaldada uusi argumente või tõendeid, mida ei olnud olemas läbivaatamistaotluse esitamise hetkel.
2. Õiguslik analüüs
32.
Esimese väitega palutakse Euroopa Kohtul teha kindlaks, kas määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohaselt peab komisjon aegumise läbivaatamise algatamise otsustamisel piirduma nende tõenditega, mille liidu tootjad esitasid taotluses enne selle sätte neljandas lõigus sätestatud kolmekuulist tähtaega, ning maksimaalselt saab neid täiendada nimetatud tõendeid toetava lisateabega.
33.
Euroopa Kohus on järjepidevalt olnud seisukohal, et liidu õiguse sätte tõlgendamisel tuleb arvestada mitte üksnes sätte sõnastust, vaid ka konteksti ning selle õigusaktiga taotletavaid eesmärke, mille osa see säte on. (
17
) Vaidlustatud kohtuotsuses leidis Üldkohus, et nende kolme tõlgendusreegli põhjal tuleb järeldada, et määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohaselt peavad liidu tootjad enne kolmekuulist tähtaega, mida kohaldatakse aegumise läbivaatamise taotlustele, esitama piisavad tõendid selle kohta, et kõnealuse meetme aegumine tooks endaga tõenäoliselt kaasa dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise.
34.
Määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 1 kohaselt peab dumpinguvastane tollimaks jääma jõusse üksnes nii kaua ja üksnes selles ulatuses, mis on vajalik, et avaldada vastutoimet kahju tekitavale dumpingule. Samuti on määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud, et lõplik dumpinguvastane meede aegub muu hulgas viie aasta möödudes viimase läbivaatamise lõpetamise kuupäevast, kui uuel läbivaatamisel ei otsustata, et selle kehtivuse lõppemisega võib tõenäoliselt kaasneda dumpingu või kahju jätkumine või kordumine. Aegumise läbivaatamine algatatakse liidu tootjate poolt või nende nimel tehtud taotluse põhjal, nagu on käesolevas kohtuasjas, või komisjoni algatusel.
35.
Peale selle on määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 teises lõigus märgitud, et aegumise läbivaatamine algatatakse üksnes juhul, kui taotlus sisaldab piisavalt tõendeid selle kohta, et dumpinguvastase meetme aegumisega võib tõenäoliselt kaasneda dumpingu ja kahju jätkumine või kordumine. Samuti on selles sättes loetletud tõendite liigid, millega võib sellist tõenäosust tõendada. Määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 neljanda lõigu teise lause kohaselt omakorda on liidu tootjatel õigus esitada läbivaatamistaotlus hiljemalt kolm kuud enne dumpinguvastase meetme viieaastase kehtivusaja möödumist. Selle lause lõpus on fraas „vastavalt teisele lõigule“.
(a) Grammatiline tõlgendamine
36.
Määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 grammatilise tõlgendamisega seoses on pooled sisuliselt eri meelt selles, milline kohaldamisala on fraasil „vastavalt teisele lõigule“, mis tuleneb, nagu öeldud, selle artikli lõike 2 neljanda lõigu teisest lausest. Hagejad esimeses kohtuastmes väidavad kooskõlas vaidlustatud kohtuotsusega, et see viide tähendab, et kolmekuuline tähtaeg, enne mida saavad liidu tootjad aegumise läbivaatamise taotluse esitada, kehtib ka tingimusele, mille kohaselt peavad tõendid olema piisavad, et õigustada aegumise läbivaatamise algatamist. Komisjon ja Fertilizers Europe omalt poolt leiavad, et sellist tõlgendust ei ole ühegi nimetatud sätte sõnastusest lihtsalt võimalik tuletada, isegi neid koos tõlgendades.
37.
Sissejuhatuseks tuleb meenutada, et fraas „vastavalt“ tähendab normatiivaktis tavaliselt „kooskõlas“ mingi konkreetse õigusnormiga või sellest „tulenevalt“. (
18
) Kui normatiivaktis on sätestatud, et midagi tuleb teha vastavalt konkreetsele õigusnormile, tuleb seda teha sellisel viisil, nagu on selles õigusnormis ette nähtud. (
19
)
38.
Määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 neljandas lõigus paikneb sõna „vastavalt“ liidu tootjatele suunatud lause lõpus. Selle lause kohaselt on liidu tootjatel pärast meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas õigus esitada komisjonile taotlus meetmete läbivaatamiseks. Sel eesmärgil on selles sätestatud konkreetne tähtaeg ja märgitud eraldi tingimus, et taotlus tuleb esitada määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 teises lõigus sätestatu kohaselt – „vastavalt“ sellele.
39.
Pooltevahelise vaidluse keskmes seisnev mitmemõttelisus tuleneb asjaolust, et grammatilisest aspektist vaadates ei ole määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 teise lõigu esimeses lauses loetletud ühtegi liidu tootjatele suunatud tingimust aegumise läbivaatamise taotluse esitamiseks. Selles lauses on määratletud hoopis aegumise läbivaatamise algatamist reguleerivad õiguslikud nõuded, mis on suunatud komisjonile ja milles sisuliselt öeldakse, et see institutsioon peab olema saanud taotluse, mis sisaldab piisavalt tõendeid kahjuliku dumpingu tõenäosuse kohta läbivaatamise algatamise ajal. Seetõttu on keeruline kindlaks teha, kuidas täpselt tuleb esitada aegumise läbivaatamise taotlus vastavalt määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 teise lõigu esimesele lausele.
40.
Kui aga määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 teisest lõigust tulenevaid elemente tuleb liidu tootjate taotluse esitamisele siiski kohaldada, võib seda mõista nii, et need tootjad peavad oma taotluses väitma, et asjaomase dumpinguvastase meetme aegumine võib tõenäoliselt kaasa tuua dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise. Samuti tuleb neil selleks esitada selles sättes loetletud liiki tõendid. Arvestades, et tõendite piisavuse nõuded kehtivad üksnes komisjonile läbivaatamise algatamise otsuse tegemise hetkel, ei arva mina seevastu, et määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 teisest lõigust saab välja lugeda, et liidu tootjad peavad need nõuded täitma enne selle sätte neljandas lõigus märgitud kolmekuulise ajavahemiku algust. Minu arvates nõuab selline tõlgendus täiendavat hermeneutilist etappi, mida täpsema sellekohase viite puudumise tõttu ei toeta ühegi nimetatud lõigu sõnastus.
41.
Seda seisukohta toetavad määruse 2016/1036 muud keeleversioonid, mida, nagu Euroopa Kohus on järjepidevalt öelnud, tuleb arvesse võtta juhul, kui liidu õigusnormi sõnastus on mitmeti mõistetav või kui erinevad keeleversioonid üksteisest lahknevad. (
20
) Näiteks, nagu komisjon ja Fertilizers Europe esile tõstavad, on määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 neljanda lõigu ingliskeelses versioonis oleva „in accordance with“ asemel kasutatud hispaaniakeelses versioonis fraasi „en virtud de“ (
21
) („tulenevalt“). Selle fraasi kasutamisega väljendatakse hispaaniakeelses versioonis selgelt, et määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 neljandas lõigus viidatud taotlus on seesama, millele viidatakse ka sama sätte teises lõigus. Samas ei nõuta selles tingimata, et liidu tootjad esitaksid aegumise läbivaatamise taotluse vastavalt nimetatud teises lõigus kehtestatud tingimustele, mis välistab järelduse, et tõendite piisavuse nõue kehtib nende tootjate suhtes just sellel hetkel.
42.
Seetõttu ei ole ma vastupidi sellele, mida väidavad hagejad esimeses kohtuastmes, veendunud, et määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2, eriti selle teise ja neljanda lõigu grammatiline tõlgendamine toetab ühemõtteliselt Üldkohtu järeldust, mille kohaselt peab liidu tootjate esitatud aegumise läbivaatamise taotlus juba enne selles sättes kehtestatud kolmekuulist ajavahemikku sisaldama piisavaid tõendeid kahjuliku dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta ning eeskätt nõuete kohta, mis peavad olema täidetud läbivaatamise algatamiseks nende sätete alusel. Selle tõlgenduse puhul ei saa selgelt järeldada ei seda, et komisjon ei tohi selle kolmekuulise ajavahemiku jooksul korvata nende tootjate esitatud tõendite ebapiisavust, ega seda, et mis tahes taotlus, mille komisjon neile esitab, tohib olla üksnes kinnitav või täiendav.
(b) Süstemaatiline tõlgendamine
43.
Arvestades eespool analüüsitud lõikude mitmetähenduslikkust, tuleb nende sätete tähenduse kindlakstegemiseks paigutada need konteksti kooskõlas käesoleva ettepaneku punktis 33 tsiteeritud kohtupraktikaga. Ka selle kohta esitasid hagejad esimeses kohtuastmes ja apellandid täiesti vastandlikke vaatenurki. Kui esimesed väidavad, et Üldkohus tõlgendas määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 konteksti õigesti, siis viimased on seisukohal, et Üldkohus jättis ekslikult piisavalt arvesse võtmata määruse teisi asjakohaseid sätteid, eelkõige selle artikli 5 lõikeid 3 ja 9.
44.
Kõigepealt kutsun Euroopa Kohut üles võtma määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 teise ja neljanda lõigu süstemaatilisel tõlgendamisel arvesse selle esimest ja kolmandat lõiku.
45.
Mis puudutab määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 esimest lõiku, siis selle viimases lauses on sätestatud, et dumpinguvastase meetme aegumise läbivaatamise võib peale liidu tootjate algatada ka komisjon. Seega on komisjonil pädevus koguda omal algatusel aegumise läbivaatamise algatamiseks vajalikke tõendeid, isegi kui määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 neljandas lõigus sätestatud tähtaeg, mida kohaldatakse üksnes liidu tootjate esitatud taotlustele, on möödunud.
46.
Sisemise järjepidevuse aspektist on tõlgendus, mille kohaselt ühelt poolt seatakse määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 teises ja neljandas lõigus komisjoni uurimispädevusele liidu tootjate esitatud taotluste kontekstis tähtaeg, teiselt poolt aga antakse esimeses lõigus komisjonile õigus koguda mis tahes ajal vajalikke tõendeid, et ise aegumise läbivaatamise üle otsustada, äärmiselt küsitav.
47.
Vastupidi sellele seisukohale väidavad hagejad esimeses kohtuastmes, et kuna komisjon ei algatanud vaidlusaluse määruse vastuvõtmiseni viinud aegumise läbivaatamist omal algatusel, tuleb tagasi lükata väited, mille kohaselt puuduvad piisavate tõendite saamisel sellise algatuse kontekstis tähtajad. Kuid sellega seoses piisab märkimisest, et mingi konkreetse sätte süstemaatilise tõlgendamise eesmärk on just nimelt siduda see ülejäänud sama normatiivakti sätetega – isegi kui need ei ole kohaldatavad kõnealusele kohtuasjale – ning leida selle üldises mõttes kõige harmoonilisem ja kooskõlalisem mõte. Just seetõttu asun seisukohale, et väide, mille hagejad esimeses kohtuastmes esitavad, ei ole tulemuslik.
48.
Mis puudutab määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kolmandat lõiku, siis selles on sätestatud, et aegumise läbivaatamisega seoses uurimist läbi viies peab komisjon järeldusi tehes kohaselt arvesse võtma kõiki asjakohaseid ja nõuetekohaselt dokumenteeritud tõendeid, mis on esitatud seoses küsimusega, kas meetmete kehtivuse lõppemine võib tõenäoliselt kaasa tuua dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise, või on see ebatõenäoline.
49.
Sellest sättest nähtub selgelt, et aegumise läbivaatamise kontekstis on komisjoni uurimise eesmärk kooskõlas määruse 2016/1036 artikli 11 lõikes 1 sätestatud nõudega tagada, et dumpinguvastane meede jääb kehtima seni, kuni see on vajalik selleks, et avaldada vastutoimet kahju põhjustavale dumpingule. Ka siin on nii, et kui komisjon peab selle ülesande täitmiseks tuginema kõigile asjakohasele tõenditele, ei tohi komisjonil olla mingeid, isegi mitte ajalisi piiranguid seoses teabega, mida ta võib pidada vajalikuks liidu tootjatelt küsida kõigepealt otsustamisel, kas sellist uurimist algatada.
50.
Eeltoodust järeldub, et määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 esimese ja kolmanda lõiguga seostatuna kõlab selle sätte teise ja neljanda lõigu kooskõlalisem tõlgendus nii, et komisjonil ei ole keelatud küsida liidu tootjatelt täiendavaid või uusi tõendeid mis tahes ajal, kui ta leiab, et neid on vaja esialgse taotluse alusel aegumise läbivaatamise algatamiseks, isegi viimases lõigus kehtestatud kolme kuu jooksul.
51.
Peale selle on eespool esitatud järeldus kooskõlas mõttega, mis ilmneb teistest määruse 2016/1036 sätetest, mida minu hinnangul ja vastupidi vaidlustatud kohtuotsuse järeldustele tuleb käsitada aegumise läbivaatamisele kohaldatavatena tulenevalt määruse 2016/1036 artikli 11 lõikest 5. Selle sätte kohaselt kohaldatakse aegumise läbivaatamise kontekstis määruse 2016/1036 asjakohaseid sätteid, mis käsitlevad uurimismenetlusi ja uurimiste läbiviimist, v.a tähtaegadega seotud sätted. Nagu komisjon ja Fertilizers Europe väidavad, peab see hõlmama määruse 2016/1036 artikli 5 lõikeid 3 ja 9.
52.
Esimesena tuleb meenutada, et määruse 2016/1036 artikli 5 „Menetluse algatamine“ lõikes 3 on sätestatud õiguslikud nõuded, mida komisjon peab kohaldama otsustamisel, kas uurimise algatamine on kaebuse alusel õigustatud. Konkreetsemalt on selles lõikes märgitud, et komisjon uurib võimalikult põhjalikult kaebuses esitatud tõendite täpsust ja adekvaatsust, et kindlaks määrata, kas uurimise algatamiseks on piisavalt tõendeid.
53.
Üldkohus on oma praktikas (
22
) kinnitanud, võttes aluseks tõlgenduse, mida Euroopa Kohtul on lihtne toetada, et määruse 2016/1036 artikli 5 lõike 3 alusel ei pea komisjon piirduma kaebuses esitatud teabega. Sellel institutsioonil on vabadus koguda mis tahes muid tõendeid ja andmeid, sealhulgas kaebajalt, et täita selles sättes määratletud kriteeriumit, mis käsitleb uurimise algatamiseks vajalike tõendite piisavust. (
23
)
54.
Sellega seoses tuleb märkida, et nii esialgse kaebuse kui ka aegumise läbivaatamise taotluse kontekstis kontrollib komisjon kõigepealt seda, kas uurimise algatamiseks on piisavalt tõendeid. Esimesel juhul hinnatakse esitatud tõendite piisavust sellest aspektist, kas esineb dumpingut, kahju ning väidetava dumpinguhinnaga impordi ja väidetava kahju vahelist põhjuslikku seost. (
24
) Teisel juhul, nagu juba eespool märgitud, puudutab hindamine seda, kui suure tõenäosusega toob dumpinguvastase meetme aegumine endaga kaasa dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise. (
25
) Pärast menetluse algatamist ja uurimise läbiviimist saab komisjon seega võtta uue dumpinguvastase meetme (
26
) või jätta aeguva meetme kehtima. (
27
)
55.
Tõepoolest, nagu hagejad esimeses kohtuastmes kooskõlas vaidlustatud kohtuotsusega märgivad, on Euroopa Kohus oma praktikas asunud seisukohale, et läbivaatamismenetlus erineb esialgsest uurimismenetlusest, mida reguleerivad sama määruse muud sätted. (
28
) Seetõttu ei ole kõik esialgset uurimist reguleerivad sätted määruse 2016/1036 üldist ülesehitust ja sellega loodud süsteemi eesmärke arvestades läbivaatamise menetluse suhtes kohaldatavad. (
29
)
56.
Arvestades aga määruse 2016/1036 artikli 11 lõikes 5 sätestatut, mille peamine eesmärk on muuta uurimise läbiviimist käsitlevad sätted üldjuhul kohaldatavaks aegumise läbivaatamisele, ei ole minu arvates objektiivset põhjust piirata komisjoni uurimispädevust seoses selle läbivaatamise algatamisega võrreldes pädevusega, mis tal on algse dumpinguvastase uurimise algatamisel. Ainuke asjakohane aspekt, mida tuleb sellega seoses arvesse võtta, on see, et komisjon peab mõlemal juhul otsustama, kas uurimine algatada või mitte, mistõttu peab tal olema ühesugune uurimispädevus, eriti seoses kaebuses või aegumise läbivaatamise taotluses esitatud tõendite ja teabe piisavusega.
57.
Teisena võib samale järeldusele jõuda siis, kui võtta arvesse määruse 2016/1036 artikli 5 lõiget 9, mille puhul Üldkohus leidis, et see ei ole esimeses astmes toimunud kohtuasjas kohaldatav. Üldkohtu hinnangul viitab see säte üksnes tähtaegadele ja seega tuli seda määruse 2016/1036 artikli 11 lõikes 5 sätestatud erandi kohaselt eraldi käsitleda.
58.
Määruse 2016/1036 artikli 5 lõikes 9 on sätestatud menetlus, mida komisjon peab pärast sama määruse artikli 5 lõike 1 kohase kaebuse saamist järgima. Selle menetluse käigus peab kaebajat teavitama sellest, kas algne kaebus oli piisav või mitte.
59.
Tuleb möönda, et määruse 2016/1036 artikli 5 lõikes 9 on täpsustatud, et komisjon peab teavitamiskohustuse täitma 45 päeva jooksul pärast kaebuse esitamist. Samas on selles olukorras kohaldatavat viidet tähtajale lihtne eristada teavitamiskohustusest, mis on kohaldatav sellest sättest tulenevalt. Nagu komisjon õigesti märgib, ei tulene sellist kohustust ju õigupoolest ühestki teisest määruse 2016/1036 sättest, mis tähendab, et selle kohustuse ainuke normatiivallikas on määruse 2016/1036 artikli 5 lõige 9.
60.
Eeltoodust järeldub, et kuna määruse 2016/1036 artikli 5 lõige 9 võimaldab komisjonil taotleda kaebajalt uurimise algatamise eesmärgil lisateavet olukorras, kus algne kaebus osutub ebapiisavaks, tuleb samasugune võimalus ette näha ka aegumise läbivaatamise algatamise üle otsustamise kontekstis. Taas olen seisukohal, et Üldkohus jõudis vastupidisele järeldusele ekslikult. (
30
)
61.
Eeltoodud kaalutlusi arvestades aitab määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 teise ja neljanda lõigu süstemaatiline tõlgendamine ning eelkõige see, kuidas need on seotud teiste selle määruse asjakohaste sätetega, minu arvates heita valgust sellele, milline tähendus tuleks neile lõikudele anda. Õigupoolest toetab see tõlgendus seisukohta, et kui komisjon hindab, kas aegumise läbivaatamist algatada või mitte, ei pea ta piirduma tõenditega, mille liidu tootjad esitasid esialgses taotluses enne määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 neljandas lõigus sätestatud kolmekuulist tähtaega. Vastupidi, komisjonil peab olema võimalik küsida mis tahes lisateavet, mida ta peab oluliseks selle otsustamisel, kas aegumise läbivaatamine algatada või mitte.
(c) Teleoloogiline tõlgendus
62.
Selles etapis tuleb välja selgitada, kas ettepaneku eelmistes punktides välja pakutud süstemaatiline tõlgendus on vastuvõetav ka määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 teise ja neljanda lõigu teleoloogilise tõlgenduse alusel, arvestades aegumise läbivaatamise eesmärke ja selle määrusega kehtestatud süsteemi otstarvet.
63.
Vaidlustatud kohtuotsuses leidis Üldkohus õigupoolest, et määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 neljandast lõigust tuleneva tähtaja eesmärk on aidata kaasa õiguskindluse tagamisele. Ühelt poolt leidis Üldkohus, et see tähtaeg võimaldab turul tegutsevatel ettevõtjatel õigeaegselt teada, kas dumpinguvastased meetmed jäävad kehtima. Teisalt annab seesama tähtaeg komisjonile tarviliku ajavahemiku selleks, et hinnata tõendeid, mis sisalduvad esitatud läbivaatamise taotluses, mille liidu tootjad on õigusaktis kehtestatud tähtaja jooksul esitanud, ning veenduda nende piisavuses ja asjakohasuses, et vältida dumpinguvastase meetme põhjendamatut kehtima jäämist pärast määratud aja möödumist.
64.
Esmalt meenutan, et määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 neljandas lõigus kehtestatud kolmekuuline ajavahemik kehtestati algselt määruse (EÜ) nr 3283/94 (
31
) artikli 11 lõike 2 punktis c seoses aegumise läbivaatamise taotluste läbivaatamisele kohaldatava menetlusega. Kõik pooled on nõus, et üks selle kehtestamise eesmärk anda liidu tootjatele suuniseid selle kohta, millal tuleb taotlus esitada, et saaks nõuetekohaselt korraldada kas meetmete lõpetamist või aegumise läbivaatamise algatamist ning teavitada sellest huvitatud isikuid.
65.
Seetõttu oli Üldkohtul õigus, kui ta asus vaidlustatud kohtuotsuses seisukohale, et määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 neljandas lõigus kehtestatud tähtaeg annab komisjonile tarviliku ajavahemiku selleks, et hinnata tõendeid, mis sisalduvad esitatud läbivaatamise taotluses, mis on esitatud liidu tootjate poolt või nende nimel õigusaktis kehtestatud tähtaja jooksul, ning veenduda nende piisavuses ja asjakohasuses.
66.
Märgin siiski, et määruses 2016/1036, selle vastuvõtmise ajaloolises taustas ega hilisemates muudatustes ei ole ühtegi asjaolu, mis toetaks argumenti, et selle määruse eesmärk oli ühtlasi tagada turul tegutsevatele ettevõtjatele õiguskindlus seeläbi, et piiratakse seda, millist liiki teavet võib komisjon koguda selle otsustamiseks, kas aegumise läbivaatamise taotlus on põhjendatud või mitte.
67.
Sellega seoses on tähtis esile tuua esiteks seda, nagu väidab komisjon, et teavet liidu tootjate esitatud aegumise läbivaatamise taotluse kohta ei jagata ühelegi huvitatud isikule enne, kui Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse teade menetluse algatamise kohta, nagu on sätestatud määruse 2016/1036 artikli 11 lõikes 5. See tähendab ühelt poolt seda, et aegumise läbivaatamise algatamisele eelnev etapp ei ole võistlev, ja teiselt poolt seda, et nimetatud kolmekuulise tähtaja eesmärgiks ei saa pidada muude huvitatud isikute kaitseõiguste kaitset. Need isikud saavad oma menetlus- ja materiaalõigust täielikult teostada aegumise läbivaatamise ajal.
68.
Teiseks, nagu põgusalt mainitud käesoleva ettepaneku punktis 49, nähtub määruse 2016/1036 artikli 11 lõikest 1 selgelt, et aegumise läbivaatamise menetluse peamine eesmärk on tagada, et dumpinguvastane meede jääb kehtima, juhul kui see on vajalik selleks, et avaldada vastutoimet kahju põhjustavale dumpingule. See väide näib vastavat määruse 2016/1036 üldisele eesmärgile, mis on määruse artikli 1 „Põhimõtted“ lõike 1 kohaselt see, et dumpinguvastast tollimaksu võib kehtestada dumpingtoote suhtes, mille vabasse ringlusse lubamine Euroopa Liidus tekitab kahju. Võib väita, et komisjon lihtsalt ei saaks täita ülesandeid, mis on talle määruse 2016/1036 artikli 11 lõikega 1 pandud ja mis on kooskõlas rahvusvahelise kaubandusõiguse, eriti Maailma Kaubandusorganisatsiooni kehtestatud aktidega, kui oleks kindlaks tehtud, et komisjoni õigus koguda liidu tootjatelt teavet on ajalisest aspektist piiratud. Eeltoodud kaalutluse kõrvaleheitmist ei saa õigustada ühegi muu vajaliku eesmärgiga, mis puudutavad eeskätt ettevõtjaid, kellele kohaldatakse vaatlusalust dumpinguvastast tollimaksu.
69.
Sellest tuleneb, et ehkki Üldkohus võis õigesti asuda seisukohale, et määruse 2016/1036 artikli 11 lõikes 2 sätestatud tähtaeg annab komisjonile tarviliku ajavahemiku läbivaatamise taotluses sisalduvate tõendite hindamiseks ja et selle aja jooksul peab see institutsioon tagama, et need tõendid on piisavad ja asjakohased, et vältida dumpinguvastase meetme põhjendamatut kehtima jäämist pärast määratud aja möödumist, ei hinnanud Üldkohus õigesti seda, millistele eesmärkidele peab aegumise läbivaatamise menetlus määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 1 kohaselt vastama. Eeskätt eksis ta sellega, kui leidis, et määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 neljandas lõigus sätestatud kolmekuulise ajavahemiku eesmärk on tagada õiguskindlus turul tegutsevatele ettevõtjatele, nimelt piirates seda, millist liiki teavet võib komisjon koguda otsustamisel, kas aegumise läbivaatamine algatada või mitte.
70.
Eelmistes punktides välja pakutud teleoloogilist analüüsi arvestades kinnitavad aegumise läbivaatamise menetluse taotletavad eesmärgid määruse 2016/1036 artikli 11 lõiget 1 ning artikli 11 lõike 2 teist ja neljandat lõiku arvestades nende sätete süstemaatilisel tõlgendamisel saadud järeldusi, nagu selgitasin käesoleva ettepaneku punktis 61.
2. Lõppmärkused
71.
Eeltoodud kaalutlustest tuleneb, et mitte ükski Euroopa Kohtu praktikaga kehtestatud reegel mõne liidu õiguse sätte tähenduse väljaselgitamiseks ei toeta vaidlustatud kohtuotsusest nähtuvat Üldkohtu tõlgendust määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 teise ja neljanda lõigu kohta.
72.
Seetõttu pean asuma seisukohale, et vastupidi Üldkohtu järeldusele oli komisjonil õigus, kui ta leidis, et kui liidu tootjad on esitanud aegumise läbivaatamise taotluse, ei piirata nende sätetega tema pädevust koguda mis tahes täiendavat teavet, mida ta peab vajalikuks selleks, et otsustada läbivaatamismenetluse algatamise vajalikkuse üle. Samuti ei rikkunud komisjon õigusnormi, kui ta kinnitas vaidlusaluses määruses, et on ebaoluline, et esialgset taotlust täiendati lisateabega, ning et läbivaatamise algatamist sai põhjendada konsolideeritud taotluse alusel.
73.
Seetõttu tuleb komisjoni ja Fertilizers Europe’i apellatsioonkaebuse esimene väide rahuldada.
74.
Peale selle tuleb Euroopa Kohtul Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 61 esimese lõigu kohaselt Üldkohtu otsus tühistada, kui apellatsioonkaebus on põhjendatud. Ta võib ise teha asja suhtes lõpliku kohtuotsuse, kui menetlusstaadium lubab. Samuti võib ta suunata asja tagasi Üldkohtusse.
75.
Kuna teen Euroopa Kohtule ettepaneku rahuldada komisjoni ja Fertilizers Europe’i apellatsioonkaebuse esimene väide, mille kohaselt on rikutud õigusnormi seoses määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 tõlgendamisega, tuleb vaidlustatud kohtuotsus sellest tulenevalt tühistada, ilma et oleks vaja analüüsida teise võimalusena esitatud apellatsioonkaebuse teist väidet, mis on seotud küsimusega, kas Fertilizers Europe’i esitatud lisateabe saab igal juhul liigitada esialgses taotluses sisalduvat teavet kinnitavaks või täiendavaks.
76.
Peale selle, arvestades et hagejad esimeses kohtuastmes väitsid Üldkohtule esitatud tühistamishagi põhjenduseks, et komisjon eksis igal juhul, kui ta leidis, et konsolideeritud taotlus sisaldas piisavaid tõendeid selle kohta, et dumpingu jätkumine on tõenäoline, ja seda väidet esimeses kohtuastmes ei analüüsitud, ei võimalda kohtuvaidluse menetlusstaadium Euroopa Kohtul teha käesolevas kohtuasjas lõplikku otsust.
77.
Seetõttu tuleb kohtuasi minu hinnangul saata tagasi Üldkohtusse ja otsustada kohtukulude kandmine edaspidi.
VI. Ettepanek
78.
Käesolevas ettepanekus esitatud analüüsist lähtudes teen Euroopa Kohtule ettepaneku:
–
tühistada Üldkohtu 5. juuli 2023. aasta kohtuotsus Nevinnomysskiy Azot ja NAK Azotversus komisjon (T‑126/21, EU:T:2023:376);
–
saata kohtuasi tagasi Üldkohtusse;
–
otsustada kohtukulude kandmine edaspidi.
(
1
)	Algkeel: inglise.
(
2
)	Edaspidi „vaidlustatud kohtuotsus“.
(
3
)	Komisjoni 15. detsembri 2020. aasta rakendusmäärus, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes (ELT 2020, L 425, lk 21; edaspidi „vaidlusalune määrus“).
(
4
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT 2016, L 176, lk 21), muudetud redaktsioonis (edaspidi „määrus 2016/1036“).
(
5
)	Edaspidi „hagejad esimeses kohtuastmes“.
(
6
)	Edaspidi „esialgne taotlus“.
(
7
)	Edaspidi „konsolideeritud taotlus“.
(
8
)	Edaspidi „algatamisteade“.
(
9
)	Vaidlustatud kohtuotsus, punktid 65–68.
(
10
)	Vaidlustatud kohtuotsus, punktid 69 ja 70.
(
11
)	Vaidlustatud kohtuotsus, punktid 76, 77 ja 103.
(
12
)	Vaidlustatud kohtuotsus, punktid 71–74.
(
13
)	Vaidlustatud kohtuotsus, punktid 78–85 ja 86–92.
(
14
)	Vaidlustatud kohtuotsus, punkt 104.
(
15
)	Vaidlustatud kohtuotsus, punkt 136.
(
16
)	Vaidlustatud kohtuotsus, punktid 141 ja 142.
(
17
)	Vt muu hulgas 16. novembri 2016. aasta kohtuotsus Hemming jt (C‑316/15, EU:C:2016:879, punkt 27 ja seal viidatud kohtupraktika).
(
18
)	Vt ingliskeelse fraasi kohta Cambridge English Dictionary (2024), kättesaadav aadressil https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/accordance?q=in+accordance+with.
(
19
)	Vt ingliskeelse fraasi kohta Collins Dictionary (2024), kättesaadav aadressil https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/in-accordance-with#google_vignette.
(
20
)	Vt muu hulgas 17. jaanuari 2023. aasta kohtuotsus Hispaania vs. komisjon (C‑632/20 P, EU:C:2023:28, punkt 42).
(
21
)	Määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 neljanda lõigu hispaaniakeelses versioonis on sätestatud: „[…] los productores de la Unión podrán presentar una solicitud de reconsideración en virtud de lo dispuesto en el párrafo segundo por lo menos tres meses antes de la finalización del período de cinco años“.
(
22
)	Vt 15. detsembri 2016. aasta kohtuotsus Gul Ahmed Textile Mills vs. nõukogu (T‑199/04 RENV, EU:T:2016:740).
(
23
)	Ibid. (punkt 96).
(
24
)	Vt määruse 2016/1036 artikli 5 lõige 2.
(
25
)	Vt määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 2 teine lõik.
(
26
)	Vt määruse 2016/1036 artikkel 9.
(
27
)	Vt määruse 2016/1036 artikkel 11.
(
28
)	11. veebruari 2010. aasta kohtuotsus Hoesch Metals and Alloys (C‑373/08, EU:C:2010:68, punktid 65 ja 66).
(
29
)	Ibid. (punkt 77).
(
30
)	Lisan lühidalt, et nagu tuleneb käesoleva ettepaneku eelnevatest punktidest, annab liidu seadusandja komisjonile selle otsustamiseks, kas aegumise läbivaatamise taotluses esitatud tõendid on piisavad, pikema perioodi – nimelt 90 päeva – kui algse uurimise algatamise puhul, nimelt 45 päeva. Sisemise järjepidevuse mõttes kutsub see asjaolu üles asuma seisukohale, et komisjonil peaks tõendite piisavuse hindamisel olema läbivaatamismenetluse kontekstis vähemalt samasugune pädevus nagu algse uurimise kontekstis ja kindlasti mitte väiksem pädevus. Vastasel juhul ei oleks mingit mõtet ajavahemiku erinevusel, mida ei saa põhjendada pelgalt aegumise läbivaatamise menetluse erilise olemusega määruse 2016/1036 artikli 11 lõike 6 alusel, nagu väidavad hagejad esimeses kohtuastmes.
(
31
)	Nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrus kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT 1994, L 349, lk 1).