Preliminär utgåva
DOMSTOLENS DOM (femte avdelningen)
den 12 mars 2026 (*)
” Begäran om förhandsavgörande – Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik – Restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende – Förordning (EU) nr 269/2014 – Begreppet frysning av penningmedel – artikel 1 f – Fråga huruvida en person som är föremål för restriktiva åtgärder har rätt att utöva rätten att delta i ett sammanträde
som hålls för innehavare av aktiecertifikat och att rösta vid detta sammanträde ”
I mål C‑465/24,
angående en begäran om förhandsavgörande enligt
artikel 267 FEUF, framställd av Hoge Raad der Nederlanden (Nederländernas högsta domstol) genom beslut av den 21 juni 2024, som inkom till domstolen den 2 juli 2024, i målet
SBK Art Limited Liability Company
mot
Fortenova Group STAK Stichting,
Open Pass Limited,
meddelar
DOMSTOLEN (femte avdelningen)
sammansatt av avdelningsordföranden M.L. Arastey Sahún, samt domarna J. Passer, E. Regan, D. Gratsias (referent) och B. Smulders,
generaladvokat: J. Richard de la Tour,
justitiesekreterare: handläggaren A. Lamote,
efter det skriftliga förfarandet och förhandlingen den 11 juni 2025,
med beaktande av de yttranden som avgetts av:
–        SBK Art Limited Liability Company, genom P. Goeth, Rechtsanwalt, och J. Van Weerden och E.J.H. Zandbergen, advocaten,
–        Fortenova Group STAK Stichting, genom Y. de Vries, B.T. M. van der Wiel och L.V. van Gardingen, advocaten,
–        Nederländernas regering, genom E.M. Besselink och K. Bulterman, båda i egenskap av ombud,
–        Kroatiens regering, genom G. Vidović Mesarek, i egenskap av ombud,
–        Österrikes regering, genom A. Posch, J. Schmoll och C. Leeb, båda i egenskap av ombud,
–        Europeiska kommissionen, av M. Carpus-Carcea, L. Haasbeek och L. Puccio, samtliga i egenskap av ombud,
och efter att den 25 september 2025 ha hört generaladvokatens förslag till avgörande,
följande
Dom
1        Begäran om förhandsavgörande avser tolkningen av
artikel 1 f i rådets förordning (EU) nr 269/2014 av den 17 mars 2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende (EUT L 78, 2014, s. 6), i dess lydelse enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1354 av den 4 augusti 2022 (EUT L 204, 2022, s. 1) (nedan kallad förordning nr 269/2014).
2        Begäran har framställts i ett mål mellan å ena sidan SBK Art Limited Liability Company (nedan kallat SBK Art) och å andra sidan Fortenova Group STAK Stichting (nedan kallat STAK) och Open Pass Limited (nedan kallat Open Pass) angående utövandet av de rättigheter som är knutna till aktiecertifikat som representerar aktier (nedan kallade aktiecertifikaten) av en person som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i förordning nr 269/2014.
Tillämpliga bestämmelser
Beslut 2014/145
3        Begäran om förhandsavgörande avser tolkningen av
artikel 1 f i rådets beslut 2014/145/Gusp av den 17 mars 2014 om restriktiva åtgärder mot åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende
(EUT L 78, 2014, s. 16), i dess lydelse enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1355 av den 4 augusti 2022 (EUT L 204, 2022, s. 1) (nedan kallad förordning nr 2014/2014).
4        I
artikel 6 i beslut 2014/145 föreskrevs följande:
”Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.
Detta beslut ska tillämpas till och med den 15 september 2022.
Detta beslut ska ses över kontinuerligt. Detta beslut ska ses över kontinuerligt. Det ska förlängas eller vid behov ändras, om [Europeiska unionens råd] bedömer att målen för beslutet inte har uppnåtts.”
Förordning nr 269/2014
5        Förordning nr 269/2014 antogs med stöd av
artikel 215 FEUF för att ge verkan åt de restriktioner som införts genom beslut 2014/145.
6        I skälen 1 och 3 i förordningen anges följande:
”(1)      Den 6 mars 2014 fördömde stats- och regeringscheferna i [europeiska] unionens medlemsstater kraftfullt Ryska federationens oprovocerade kränkning av Ukrainas suveränitet och territoriella integritet och uppmanade Ryska federationen att omedelbart dra tillbaka sina väpnade styrkor till de områden där de är permanent stationerade, i enlighet med relevanta avtal. De uppmanade Ryska federationen att omedelbart ge tillträde åt internationella observatörer. …
…
(3)      Stats- och regeringscheferna underströk att lösningen på krisen måste sökas genom förhandlingar mellan regeringarna i Ukraina och Ryska federationen, inbegripet genom potentiella multilaterala mekanismer, och att unionen, om inga resultat uppnås inom en begränsad tidsram, kommer att besluta om ytterligare åtgärder, såsom reseförbud och frysning av tillgångar, och inställande av toppmötet mellan EU och Ryssland.”
7        Artikel 1 i nämnda förordning lyder enligt följande:
”I denna förordning gäller följande definitioner:
…
d)      ekonomiska resurser: egendom av alla slag, materiell eller immateriell, lös eller fast, som inte utgör tillgångar men som kan användas för att erhålla tillgångar, varor eller tjänster,
…
f)      frysning av penningmedel: förhindrande av varje flyttning, överföring, förändring, användning, tillgång till eller hantering av penningmedel på ett sätt som skulle leda till en förändring av volym, belopp, belägenhet, ägandeförhållanden, innehav, art, bestämmelse eller varje annan förändring som skulle göra det möjligt att utnyttja penningmedlen, inbegripet portföljförvaltning.
g)      penningmedel: finansiella tillgångar och ekonomiska förmåner av alla slag, inbegripet men inte begränsat till
…
iii)      börsnoterade och onoterade värdepapper och skuldinstrument, inbegripet aktier och andelar, certifikat för värdepapper, obligationer, växlar, optioner, förlagsbevis och derivatkontrakt,
…”
8        I
artikel 2.1 i samma förordning föreskrivs följande:
”Alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör, ägs, innehas eller kontrolleras av fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ eller av fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som är förbundna med dem, och som förtecknas i bilaga I, ska frysas.”
9        I artiklarna 2a och 4–7 i förordning nr 269/2014 föreskrivs undantag från åtgärden frysning av tillgångar.
10      Artikel 9.1 i den förordningen har följande lydelse:
”Det ska vara förbjudet att medvetet och avsiktligt delta i verksamhet vars syfte eller verkan är att kringgå de åtgärder som avses i
artikel 2.”
Målet vid den nationella domstolen och tolkningsfrågorna
11      SBK Art är ett indirekt dotterbolag till den ryska banken Sberbank, som är en av de enheter som anges i bilaga I till förordning nr 269/2014 och vars namn har lagts till i denna bilaga genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/1270 av den 21 juli 2022 om genomförande av förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende
(EUT L 193, 2022, s. 133). Hoge Raad der Nederlanden (Nederländernas högsta domstol), tillika den hänskjutande domstolen, har preciserat att eftersom SBK Art är förbundet med Sberbank,
har även de tillgångar som SBK Art äger, innehar eller kontrollerar frysts med tillämpning av
artikel 2.1 i förordning nr 269/2014.
12      STAK är en enhet som bildats enligt nederländsk rätt och som innehar aktier i Fortenova GroupTopCo BV, som är indirekt aktieägare i Fortenova Grupa d.d., ett bolag bildat enligt kroatisk rätt som är verksamt inom detaljhandel, livsmedelsproduktion och jordbruk. I denna egenskap emitterar STAK certifikat för aktier i Fortenova TopCo och betalar utdelning till innehavarna av dessa certifikat.
13      SBK Art innehar 41,82 procent av dessa aktiecertifikat. Open Pass och VTB Bank (Europe) innehar 27,52 procent respektive 7,27 procent av dessa certifikat. I egenskap av förvaltare av aktierna i Fortenova TopCo utövar STAK de rösträtter som är knutna till aktierna efter att ha erhållit förhandsgodkännande från innehavarna av nämnda certifikat. Detta godkännande ges vid ett sammanträde.
14      Enligt STAK:s stadgar har alla innehavare av aktiecertifikat med rösträtt rätt att delta och yttra sig personligen vid ett sådant sammanträde eller låta sig företrädas där. Varje certifikat ger rätt till en röst.
15      Den 9 augusti 2022 kallade STAK:s styrelse innehavarna av aktiecertifikaten till kommande
sammanträde, som skulle äga rum den 18 augusti 2022 i Amsterdam (Nederländerna), och meddelade att de innehavare som var föremål för restriktiva åtgärder skulle fråntas de rättigheter som är knutna till dessa certifikat, bland annat deras rösträtt vid sammanträdet.
16      Dagordningen för sammanträdet, som var planerad till den 18 augusti 2022, innehöll ett förslag till beslut, som hade lagts fram av Open Pass och som syftade till att ändra STAK:s bolagsordning och stadgar när det gäller reglerna för bolagsstyrning, det vill säga reglerna om beslutsförhet och den majoritet som krävs för att anta vissa beslut.
17      Den 17 augusti 2022 meddelade SBK Art att man skulle låta sig företrädas vid sammanträdet, och den 18 augusti 2022 försökte man utöva de rösträtter som är knutna till sina aktiecertifikat både elektroniskt och fysiskt. SBK Arts representant nekades dock tillträde till sammanträdet och till det elektroniska röstningssystemet. STAK informerade dessutom samma dag SBK Art om att detta bolag, med hänsyn till de restriktiva åtgärder som införts av EU och USA med anledning av Ryska Federationens åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina, inte hade rätt att utöva sina rösträttigheter och att en röst från SBK Art inte kunde beaktas.
18      Eftersom den majoritet som krävdes för att fatta beslut vid sammanträdet den 18 augusti 2022 inte uppnåddes, inbjöd STAK:s styrelse den 19 augusti 2022 innehavarna av aktiecertifikaten till ett
sammanträde som skulle äga rum den 30 augusti 2022. Styrelsen meddelade återigen att röster från personer som omfattas av restriktiva åtgärder inte skulle erkännas.
19      Genom dom av den 6 september 2022 biföll domaren med behörighet att besluta om interimistiska åtgärder vid Rechtbank Amsterdam (Domstolen i Amsterdam, Nederländerna) en ansökan om interimistiska åtgärder som ingetts av SBK Art och i vilken detta bolag bland annat yrkade att STAK skulle åläggas att under perioden fram till den 31 december 2022 tillåta SBK Art att delta i alla stämmor och acceptera de rösträtter som är knutna till dess aktiecertifikat. Till följd av denna dom återkallades ett tredje sammanträde, som skulle hållas den 8 september 2022.
20      Den 29 december 2022 fattade Gerechtshof Amsterdam (Appellationsdomstolen i Amsterdam, Nederländerna) beslut
om att upphäva den dom som meddelats av domaren med behörighet att besluta om interimistiska åtgärder vid Rechtbank Amsterdam (Domstolen i Amsterdam), och avslog SBK Arts ovan i föregående punkt nämnda ansökan.
21      SBK Art överklagade domen från Gerechtshof Amsterdam (Appellationsdomstolen i Amsterdam) till den hänskjutande domstolen. Enligt sistnämnda domstol ger det mål som är anhängigt vid den upphov till två frågor. Den första frågan är huruvida frysningen av tillgångar, i den mening som avses i
artikel 1 f i förordning nr 269/2014, innebär att en innehavare av aktiecertifikat, såsom SBK Art, inte kan utöva vare sig den rätt att rösta vid eller den rätt att delta i ett sammanträde vilka är knutna till dessa certifikat. Den andra frågan avser huruvida arten av och innehållet i det förslag som förts upp på dagordningen för ett sådant
sammanträde, och i vilken riktning innehavaren av nämnda certifikat avser att rösta, är relevanta omständigheter i detta sammanhang.
22      Den hänskjutande domstolen har i detta avseende påpekat, för det första, att en tolkning av
artikel 1 f i förordning nr 269/2014 som innebär att frysningen av penningmedel innebär att det är omöjligt att utöva dels rätten att rösta vid, dels rätten att delta i ett sammanträde, vilka är knutna till aktiecertifikaten, motsvarar den vida definitionen av frysning av penningmedel och av principen att de restriktiva åtgärderna ska ha största möjliga inverkan på den person som åtgärderna avser.
23      För det andra är en restriktiv tolkning av begreppet frysning av penningmedel, enligt vilken en sådan frysning inte helt eller enbart delvis hindrar utövandet av rätten att rösta vid och rätten att delta i ett sammanträde, förenlig med proportionalitetsprincipen. De restriktiva åtgärderna får nämligen inte medföra oproportionerliga effekter för de personer som omfattas av dem. Syftet med de restriktiva åtgärderna skulle kunna uppnås just genom att verkställigheten av beslut som fattats till följd av utövandet av rösträtten blockeras eller genom att dessa beslut fråntas all rättslig verkan. Det är även tänkbart att den person som omfattas av dessa åtgärder hindras från att utöva rätten att delta i sammanträdet och rätten att rösta vid detta sammanträde när det beslut som är föremål för omröstningen kan få konsekvenser för penningmedel, såsom de som beskrivs i
artikel 1 f i förordning nr 269/2014, det vill säga förändringar i fråga om volym, belopp, lokalisering, ägandeförhållanden, innehav, art, ändamål eller varje annan ändring som skulle kunna göra det möjligt att använda medlen, inbegripet portföljförvaltning. En sådan tolkning, som skulle innebära att förbudet mot att utöva rätten att delta i sammanträdet och rätten att rösta vid detsamma var beroende av de konkreta konsekvenser som ett sådant utövande skulle få för tillgångarna, skulle emellertid kunna äventyra målet med klara och effektiva restriktiva åtgärder.
24      Mot denna bakgrund beslutade Hoge Raad der Nederlanden (Nederländernas högsta domstol) att vilandeförklara målet och ställa följande frågor till EU-domstolen:
”1)      Ska frysning av penningmedel i den mening som avses i
artikel 1 f i förordning 269/2014, när det gäller aktiecertifikat som tillhör, ägs, innehas eller kontrolleras av fysiska personer eller av fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som är förbundna med dessa, och som förtecknas i bilaga I, tolkas så, att den rätt att delta vid sammanträden och den rösträtt som är knutna till dessa certifikat inte kan utövas, åtminstone så länge det inte leder till oproportionerlig skada för den aktuella innehavaren av certifikaten?
2)      Har det för svaret på [den första] frågan någon betydelse om utövandet av rätten att delta i sammanträden och rösträtten i det konkreta fallet – bland annat med tanke på naturen av och innehåll i det beslut som tagits upp på dagordningen och den aktuella certifikatsinnehavarens ståndpunkt beträffande beslutet – kan leda till flyttning, överföring, förändring, användning, tillgång till eller hantering av penningmedel på ett sätt som skulle leda till en förändring av volym, belopp, belägenhet, ägandeförhållanden, innehav, art, bestämmelse eller varje annan förändring som skulle göra det möjligt att utnyttja penningmedlen, inbegripet portföljförvaltning, i den mening som avses i
artikel 1 f i förordning 269/2014?”
Begäran om återupptagande av den muntliga delen av förfarandet
25      Genom handling som inkom till domstolens kansli den 31 oktober 2025 begärde SBK Art att den muntliga delen av förfarandet skulle återupptas med tillämpning av
artikel 83 i domstolens rättegångsregler.
26      Till stöd för sin begäran har SBK Art gjort gällande, för det första, att domstolen inte har tillgång till viktiga uppgifter för att kunna meddela sin dom. I motsats till vad generaladvokaten har föreslagit i punkt 63 i sitt förslag till avgörande medför nämligen kvalificeringen av rösträtterna som ”ekonomiska resurser”, i den mening som avses i
artikel 1 d i förordning nr 269/2014, inte automatiskt att dessa rättigheter fryses, eftersom utövandet av dessa rättigheter inte alltid gör det möjligt att erhålla penningmedel, varor eller tjänster. Vidare skulle generaladvokaten i punkterna 55 och 56 i sina slutsatser ha gjort felaktiga faktiska konstateranden avseende det kvorum som måste uppnås inom STAK för att vissa beslut ska kunna antas. I motsats till vad som anges i punkt 49 i förslaget till avgörande är inget av de undantag som föreskrivs i artiklarna 2a och 4–7 i förordning nr 269/2014 tillämpligt på rösträtter. För det andra har generaladvokaten i sitt förslag till avgörande inte beaktat de oproportionerliga konsekvenser som ett totalförbud mot utövandet av rösträtten och rätten att delta i församlingen skulle få för SBK Arts grundläggande rättigheter. Utgången av flera förfaranden vid nationella domstolar skulle dock bero på frågan om förbudet mot utövandet av dessa rättigheter kunde undvikas med hänsyn till dessa konsekvenser. För det tredje tog generaladvokaten i sitt förslag till avgörande upp omständigheter som parterna inte hade diskuterat i sina skriftliga yttranden, såsom till exempel risken för kringgående av frysningsåtgärderna.
27      I detta hänseende erinrar domstolen om att det av
artikel 252 andra stycket FEUF följer att generaladvokaterna vid offentliga domstolssessioner, fullständigt opartiskt och oavhängigt, ska lägga fram motiverade förslag till avgörande i mål som enligt stadgan för Europeiska unionens domstol kräver att ett sådant förslag läggs fram. Domstolen är inte bunden av vare sig generaladvokatens förslag till avgörande eller av den motivering som han eller hon lagt till grund för det (dom av den 30 oktober 2025, Qassioun, C‑790/23, EU:C:2025:838, punkt 34).
28      Dessutom föreskrivs det i stadgan för Europeiska unionens domstol och i rättegångsreglerna inte någon möjlighet för de parter eller berörda som avses i
artikel 23 i denna stadga att inkomma med yttranden över generaladvokatens förslag till avgörande. Att någon av parterna eller någon av de berörda inte delar generaladvokatens synsätt i förslaget till avgörande, oavsett vilka frågor generaladvokaten prövat däri, kan därför inte i sig utgöra ett tillräckligt skäl för att återuppta det muntliga förfarandet (dom av den 4 september 2025, Nissan Iberia, C‑21/24, EU:C:2025:659, punkt 31).
29      Eftersom den begäran om återupptagande av den muntliga delen av förfarandet som SBK Art
har framställt syftar till att göra det möjligt för företaget att bemöta den ståndpunkt som generaladvokaten har intagit i sitt förslag till avgörande, kan begäran således inte bifallas.
30      Med det sagt får domstolen emellertid, i enlighet med
artikel 83 i sina rättegångsregler, när som helst, efter att ha hört generaladvokaten, genom särskilt uppsatt beslut, besluta att den muntliga delen av förfarandet ska återupptas, bland annat om domstolen anser att den inte har tillräcklig kännedom om omständigheterna i målet, eller om en part, efter det att den muntliga delen har förklarats avslutad, har lagt fram en ny omständighet som kan ha ett avgörande inflytande på målets utgång, eller om målet ska avgöras på grundval av ett argument som inte har avhandlats mellan parterna eller de berörda som avses i
artikel 23 i stadgan för Europeiska unionens domstol.
31      I förevarande fall finner EU-domstolen emellertid, efter att ha hört generaladvokaten, att den – efter den skriftliga delen av förfarandet och förhandlingen – har tillgång till samtliga uppgifter som den behöver för att svara på den hänskjutande domstolens frågor. I begäran om återupptagande av den muntliga delen av förfarandet nämns inte heller någon ny omständighet som kan ha ett avgörande inflytande på det aktuella målets utgång. Målet behöver således inte avgöras på grundval av ett argument som inte har avhandlats mellan parterna eller de berörda som avses i
artikel 23 i stadgan för Europeiska unionens domstol.
32      Det saknas därmed skäl att besluta att den muntliga delen av förfarandet ska återupptas.
Prövning av tolkningsfrågorna
33      Den hänskjutande domstolen har ställt sina frågor, som ska prövas tillsammans, för att få klarhet i huruvida
artikel 1 f i förordning nr 269/2014 ska tolkas så, att frysningen av tillgångar, i den mening som avses i denna bestämmelse, utgör ett absolut, eller i förekommande villkorat, hinder för en person eller enhet, eller en person eller enhet
som är förbundna med denne, vars namn finns upptaget i bilaga I till denna förordning, att utöva rätten att delta i vid ett sammanträde som hålls för innehavare av aktiecertifikat, och att rösta vid detta sammanträde, rättigheter som denna person eller enhet har på grund av innehavet av dessa
aktiecertifikat.
34      Tribunalen påpekar inledningsvis att det i
artikel 2.1 i förordning nr 269/2014 anges att alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör, ägs, innehas eller kontrolleras av fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ eller av fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som är förbundna med dem, och som förtecknas i bilaga I till denna förordning, ska frysas.
35      Enligt
artikel 1 g iii i förordning nr 269/2014 omfattar begreppet penningmedel bland annat börsnoterade och onoterade värdepapper såsom aktier, certifikat för värdepapper, vilket innebär att sådana certifikat som de som är aktuella i det nationella målet utgör penningmedel i den mening som avses i denna bestämmelse. I motsats till vad SBK Art har gjort gällande i sitt skriftliga yttrande kan sådana bevis följaktligen inte anses utgöra ”ekonomiska resurser” i den mening som avses i
artikel 1 d i förordningen, eftersom ekonomiska resurser i sistnämnda bestämmelse definieras som egendom av alla slag, materiell eller immateriell, lös eller fast, som inte utgör tillgångar.
36      I
artikel 1 f i förordning nr 269/2014 definieras ”frysning av penningmedel” som ”förhindrande av varje flyttning, överföring, förändring, användning, tillgång till eller hantering av penningmedel på ett sätt som skulle leda till en förändring av volym, belopp, belägenhet, ägandeförhållanden, innehav, art, bestämmelse eller varje annan förändring som skulle göra det möjligt att utnyttja penningmedlen, inbegripet portföljförvaltning”.
37      Enligt fast rättspraxis ska denna bestämmelse tolkas med beaktande av inte bara dess lydelse, utan även sammanhanget och de mål som eftersträvas med de föreskrifter som bestämmelsen ingår i (dom av den 17 november 1983, Merck, 292/82, EU:C:1983:335, punkt 12, och
dom av den 1 augusti 2025, Alace och Canpelli, C‑758/24 och C‑759/24, EU:C:2025:591, punkt 91).
38      Eftersom certifikat för värdepapper utgör penningmedel i den mening som avses i
artikel 1 g iii i förordning nr 269/2014, innebär utövandet av de rättigheter som följer av sådana certifikat, det vill säga så att innehavarna av dessa certifikat kan delta i ett sammanträde som hålls för innehavarna av sådana certifikat och rösta vid detta sammanträde, ett användande av dessa certifikat som därmed ska kvalificeras som ”användning av penningmedel”, i den mening som avses i
artikel 1 f i denna förordning.
39      Såsom generaladvokaten har påpekat i punkt 30 i sitt förslag till avgörande framgår det av ordalydelsen i denna bestämmelse att den andra delen av meningen i
artikel 1 f i förordning nr 269/2014, det vill säga ”på ett sätt som skulle leda till en förändring av volym, belopp, belägenhet, ägandeförhållanden, innehav, art, bestämmelse eller varje annan förändring som skulle göra det möjligt att utnyttja penningmedlen, inbegripet portföljförvaltning”, avser samtliga de moment som avses i den första delen av meningen i denna artikel.
40      När det gäller utövande av rätten att delta i ett sammanträde och av rätten att rösta vid detsamma, konstaterar domstolen att detta, om än indirekt, påverkar de penningmedel som avses i samma bestämmelse på ett eller flera sätt, såsom en förändring av deras volym, belopp, belägenhet, ägandeförhållanden, innehav, art eller bestämmelse. Ett sådant utövande leder nämligen till att sammanträdet i fråga medför beslut som med nödvändighet påverkar bolagets status och funktion, och därmed, åtminstone indirekt, dess värde och följaktligen det uppskattade värdet av de aktier eller aktiecertifikat som innehas av den person som är föremål för restriktiva åtgärder.
41      Härav följer att
artikel 1 f i förordning nr 269/2014 ska tolkas så, att frysning av penningmedel, i den mening som avses i denna bestämmelse, utgör ett absolut och villkorslöst hinder för personer som omfattas av en restriktiv åtgärd att utöva de rättigheter som är knutna till aktiecertifikat, det vill säga att delta i ett sammanträdet som hålls för innehavare av sådana certifikat och att rösta vid detsamma.
42      De tolkningar av
artikel 1 f i förordning nr 269/2014 som den hänskjutande domstolen har gjort gällande i sin begäran om förhandsavgörande och som förespråkas av SBK Art i dess skriftliga yttrande, enligt vilken en sådan användning av aktiecertifikat endast är förbjuden beroende på innehållet i de förslag som förts upp på dagordningen för sammanträdet eller beroende på certifikatinnehavarnas avsikt att rösta, utgör visserligen en mindre ingripande begränsning av de rättigheter om tillkommer personer som omfattas av en åtgärd om frysning av tillgångar och, i synnerhet, av deras rätt till egendom som garanteras i
artikel 17 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.
43      Det räcker dock att konstatera, för att avfärda dessa tolkningar, att om en av dessa godtas, skulle det äventyra det mål som anges i
artikel 1 f i förordning nr 269/2014, nämligen att frysning av tillgångar ska leda till att minimera de transaktioner som kan vidtas med frysta tillgångar (se, analogt, dom av den 11 november 2021, Bank Sepah, C‑340/20, EU:C:2021:903, punkt 43).
44      Såsom STAK, den österrikiska regeringen, den nederländska regeringen och Europeiska kommissionen har påpekat i sina skriftliga yttranden, kan nämnda tolkningar underlätta ett kringgående av de åtgärder för frysning av tillgångar som införts genom förordning nr 269/2014, trots att det enligt
artikel 9.1 i förordningen är förbjudet att medvetet och avsiktligt delta i verksamhet vars syfte eller verkan är att kringgå dessa åtgärder.
45      Om sådana tolkningar godtogs skulle det nämligen, varje gång det kallas till ett sammanträde, vara nödvändigt, för att avgöra huruvida aktiecertifikatsinnehavare som omfattas av frysning av tillgångar kan delta i och rösta vid sammanträdet, att, beroende på arten av de förslag som förts upp på dagordningen för sammanträdet eller den berörda personens avsikt att rösta, kontrollera huruvida utövandet av dessa rättigheter skulle få direkta eller indirekta konsekvenser för de aktuella tillgångarna.
46      Det är emellertid inte lätt eller omedelbart genomförbart att enbart på grundval av innehållet i det förslag som förts upp på dagordningen för sammanträdet fastställa de konsekvenser som utövandet av rätten att delta i ett sammanträde och att rösta vid denna skulle få för dessa certifikat. Det finns således en risk för att de personer som omfattas av de restriktiva åtgärderna ges möjlighet att utöva sina rättigheter som följer av de aktiecertifikat som de innehar, trots att det föreligger konsekvenser för det uppskattade värdet av dessa certifikat, vilket innebär att frysningen av tillgångar avseende dessa certifikat blir verkningslös (se, för ett liknande resonemang, dom av den 11 oktober 2007, Möllendorf och Möllendorf-Niehuus, C‑117/06, EU:C:2007:596, punkt 58, och dom av den 11 november 2021, Bank Sepah, C‑340/20, EU:C:2021:903, punkt 65).
47      För det andra, vad gäller tolkningen att utövandet av de rösträtter som är knutna till aktiecertifikaten endast är förbjudet beroende på innehavarnas avsikt att rösta, är rösträtten, såsom generaladvokaten har påpekat i punkt 46 i sitt förslag till avgörande, fri, vilket innebär att det är omöjligt att försäkra sig om att innehavaren av ett aktiecertifikat som omfattas av en åtgärd om frysning av tillgångar kommer att rösta i enlighet med vad han eller hon har angett.
48      Blott den omständigheten att tolkningen av
artikel 1 f i förordning nr 269/2014, som nämns i punkt 41 i detta domslut, medför omfattande negativa effekter på rätten till egendom för personer som omfattas av en frysning av tillgångar, är inte tillräcklig för att motivera att denna tolkning avvisas till förmån för de tolkningar som förespråkas av SBK Art och som behandlas i punkt 42 ovan.
49      Frysning av tillgångar är nämligen, även i vid bemärkelse, för det första, inte avsedd att leda till att de personer som omfattas av frysningsåtgärden berövas sin egendom, eftersom en sådan åtgärd är tillfällig och reversibel till sin natur (se, analogt, dom av den 15 december 2022, Instrubel m.fl., C‑753/21 och C‑754/21, EU:C:2022:987, punkt 50 och där angiven rättspraxis).
50      För det andra erinrade domstolen om att restriktiva åtgärder per definition har verkningar som påverkar rätten till egendom och således skadar de personer som omfattas av dessa åtgärder (se, för ett liknande resonemang, dom av den 28 mars 2017, Rosneft, C‑72/15, EU:C:2017:236, punkt 149, och dom av den 25 juni 2020, VTB Bank/rådet, C‑729/18 P, EU:C:2020:499, punkt 81).
51      Domstolen har även slagit fast att det övergripande målet i förordning nr 269/2014, att bevara freden och stärka internationell säkerhet, såsom framgår av skälen 1 och 3 däri, och målen med unionens yttre åtgärder som anges i
artikel 21 FEU, kan motivera negativa konsekvenser, även betydande sådana, för vissa aktörer (se, analogt, dom av den 28 mars 2017, Rosneft, C‑72/15, EU:C:2017:236, punkt 150, och dom av den 25 juni 2020, VTB Bank/rådet, C‑729/18 P, EU:C:2020:499, punkt 82).
52      Det ska dessutom påpekas att unionslagstiftaren i artiklarna 2a och 4–7 i förordning nr 269/2014 har föreskrivit undantag från åtgärderna för frysning av tillgångar för att bland annat ta hänsyn till intressena hos de personer vars tillgångar har frysts (se, analogt, dom av den 29 november 2018, National Iranian Tanker Company/rådet, C‑600/16 P, EU:C:2018:966, punkterna 85 och 86). Av detta följer att om en sådan person anser att han eller hon uppfyller villkoren för ett av dessa undantag, kan vederbörande, förutom i de fall då medlen frigörs automatiskt, begära att medlen frigörs hos de behöriga myndigheterna.
53      Mot bakgrund av ovanstående ska tolkningsfrågorna besvaras enligt följande.
Artikel 1 f i förordning nr 269/2014 ska tolkas så, att frysning av tillgångar, i den mening som avses i denna bestämmelse, utgör ett absolut och ovillkorligt hinder för en person eller enhet, eller en person eller enhet som är förbundna med denne, vars namn finns upptaget i bilaga I till denna förordning, att utöva rätten att delta i ett sammanträde som hålls för innehavare av aktiecertifikat, och att rösta vid detta sammanträde, rättigheter som denna person eller enhet har på grund av innehavet av dessa aktiecertifikat.
Rättegångskostnader
54      Eftersom förfarandet i förhållande till parterna i det nationella målet utgör ett led i beredningen av samma mål, ankommer det på den hänskjutande domstolen att besluta om rättegångskostnaderna. De kostnader för att avge yttrande till domstolen som andra än nämnda parter har haft är inte ersättningsgilla.
Mot denna bakgrund beslutar domstolen (femte avdelningen) följande:
Artikel 1 f i rådets förordning (EU) nr 269/2014 av den 17 mars 2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende, i dess lydelse enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1354 av den 4 augusti 2022
ska tolkas så,
att frysning av tillgångar, i den mening som avses i denna bestämmelse, utgör ett absolut och ovillkorligt hinder för en person eller enhet, eller en person eller enhet som är förbundna med denne, vars namn finns upptaget i bilaga I till denna förordning, att utöva rätten att delta i ett sammanträde som hålls för innehavare av aktiecertifikat, och att rösta vid detta sammanträde, rättigheter som denna person eller enhet har på grund av innehavet av dessa aktiecertifikat.
Underskrifter
*      Rättegångsspråk: nederländska.