62023CC0632
JULKISASIAMIEHEN RATKAISUEHDOTUS
ATHANASIOS RANTOS
27 päivänä maaliskuuta 2025 (
1
)
Asia C‑632/23
Euroopan komissio
vastaan
Bulgarian tasavalta
Jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättäminen – Valtiontuet – Tuki, joka on todettu sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi – SEUT 108 artiklan 2 kohdan toinen alakohta – Päätös (EU) 2015/456 – Metsämaiden vaihdon yhteydessä myönnetyt valtiontuet – Takaisinperimisvelvollisuus – Tiedonantovelvollisuus – Määräajassa tapahtuvan täytäntöönpanon laiminlyönti – Riippumattoman asiantuntijan nimeäminen takaisin perittävän määrän määrittämiseksi – Asiantuntijan riippumattomuuden puuttuminen
I Johdanto
1.
Nyt käsiteltävässä jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevassa kanteessa, joka on nostettu SEUT 108 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan nojalla, Euroopan komissio vaatii unionin tuomioistuinta toteamaan, ettei Bulgarian tasavalta ole noudattanut SEUT 288 artiklan neljännen kohdan eikä tukiohjelmasta, jonka Bulgarian tasavalta on pannut täytäntöön metsämaiden vaihtamisen yhteydessä, annetun päätöksen (EU) 2015/456 (
2
) 4–6 artiklan mukaisia velvoitteitaan, koska se ei ole ryhtynyt asetetussa määräajassa kaikkiin tarpeellisiin toimiin kyseisen päätöksen täytäntöön panemiseksi.
2.
Tarkemmin sanottuna komissio arvostelee Bulgarian tasavaltaa siitä, ettei tämä toteuttanut 12 kuukauden kuluessa päätöksen 2015/456 tiedoksi antamisesta eli ennen 5.9.2015 kaikkia tarpeellisia toimia yhtäältä kaikkien niiden kyseisessä päätöksessä sääntöjenvastaisiksi ja sisämarkkinoille soveltumattomiksi todettujen valtiontukien perimiseksi takaisin, joita oli myönnetty yrityksille valtion omistaman metsämaan ja yksityisten omistaman metsämaan vaihtamisen yhteydessä 1.1.2007–27.1.2009, eikä toisaalta sille kuuluvien tiedonantovelvoitteiden täyttämiseksi suhteessa komissioon.
3.
Komissio vetoaa kanteensa tueksi kolmeen kanneperusteeseen, jotka ovat osittain päällekkäisiä ja joista ensimmäisen mukaan päätöstä 2015/456 ei ole pantu täytäntöön asetetussa määräajassa, toisen mukaan kyseistä tukea on peritty takaisin hyvin vähäinen määrä ja kolmannen mukaan sellaisia seikkoja, jotka merkitsevät täydellistä mahdottomuutta panna kyseinen päätös täytäntöön, ei ole.
4.
Tässä ratkaisuehdotuksessa keskitytään unionin tuomioistuimen ohjeen mukaisesti tarkastelemaan komission toisen kanneperusteen ensimmäistä osaa, joka muodostuu olennaisesti seuraavista kolmesta Bulgarian tasavaltaa koskevasta argumentista: ensinnäkin Bulgarian tasavalta päätti perusteettomasti käyttää riippumatonta asiantuntijaa vaihdettujen maa-alueiden markkinahinnan arvioinnissa takaisin perittävän tuen määrän määrittämiseksi päätöksen 2015/456 johdanto-osan 176 perustelukappaleen mukaisesti, toiseksi nimetty asiantuntija ei ollut riippumaton ja kolmanneksi vilpittömän yhteistyön velvoitetta ei ole noudatettu, koska komissiolle ei annettu tietoa siitä, että nimetty asiantuntija oli julkinen yritys.
II Asiaa koskevat oikeussäännöt
A
Asetus (EY) N:o 659/1999
5.
[SEUT 108] artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annettua asetusta (EY) N:o 659/1999, (
3
) joka on korvattu asetuksella (EU) 2015/1589, (
4
) sovelletaan nyt käsiteltävässä asiassa tosiseikkojen tapahtuma-ajan perusteella.
6.
Asetuksen N:o 659/1999 johdanto-osan 13 perustelukappaleessa todettiin seuraavaa:
”yhteismarkkinoille soveltumattoman sääntöjenvastaisen tuen tapauksessa olisi palautettava tehokkaan kilpailun tilanne; tämän vuoksi on tarpeen, että tuki, korot mukaan lukien, peritään takaisin viipymättä; takaisinperiminen on toteutettava kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti; näiden menettelyjen soveltaminen ei saisi vaikeuttaa tehokkaan kilpailun tilanteen palauttamista estämällä komission päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano; tämän tavoitteen saavuttamiseksi jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet komission päätöksen tehokkaan vaikutuksen varmistamiseksi.”
7.
Asetuksen 14 artiklan, jonka otsikko on ”Tuen takaisinperiminen”, 3 kohdassa säädettiin seuraavaa:
”Takaisinperiminen on toteutettava viipymättä ja asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti, jos ne mahdollistavat komission päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon, sanotun kuitenkaan rajoittamatta [unionin] tuomioistuimen [SEUT 278] artiklan nojalla antamien määräysten soveltamista. Tämän toteuttamiseksi, ja jos asia on jonkin kansallisen tuomioistuimen käsiteltävänä, asianomaisten jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki oikeudellisissa järjestelmissään käytettävissä olevat tarpeelliset toimenpiteet, mukaan lukien tilapäiset toimet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta [unionin] lainsäädännön soveltamista.”
8.
Asetuksen 23 artiklan, jonka otsikko on ”Päätösten ja tuomioiden noudattamatta jättäminen”, 1 kohdassa säädettiin seuraavaa:
”Jos asianomainen jäsenvaltio ei, erityisesti 14 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa, noudata ehdollisia tai kielteisiä päätöksiä, komissio voi [SEUT 108] artiklan 2 kohdan mukaisesti saattaa asian suoraan [unionin] tuomioistuimen käsiteltäväksi.”
B
Päätös 2015/456
9.
Päätöksen 2015/456 johdanto-osan 44, 118–121, 146 ja 172–177 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”(44)
Komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään lisäksi alustavan näkemyksensä siitä, miten kiistanalaisista maa-alueiden vaihtokaupoista aiheutuva hyöty olisi määritettävä, jos vaihtokauppoihin todettaisiin liittyvän valtiontukea:
i)
yksityisomistuksessa olevan metsämaan 1 todellisen markkinahinnan ja hallinnollisen hinnan ero, joka määräytyy perushintoja koskevan asetuksen säännösten mukaisesti,
ii)
valtion omistaman metsämaan 2 todellisen markkinahinnan ja hallinnollisen hinnan ero, joka määräytyy perushintoja koskevan asetuksen säännösten mukaisesti.
Maa-alueiden vaihtoon liittyvän valtiontuen määrä olisi siten kohdassa ii määritetty arvo, josta on vähennetty kohdassa i määritetty arvo.
Mikä tahansa rahamääräinen korvaus, joka johtuu kahden keskenään vaihdettavan maa-alueen hallinnollisten hintojen erosta ja jonka yksi osapuoli maksaa toiselle osapuolelle, on myös otettava huomioon laskettaessa vaihtokauppaan mahdollisesti liittyvää valtiontukea.
– –
(118)
Bulgarian viranomaiset vastasivat komission tietopyyntöihin toimittamalla sekä yksityisten metsämaiden että valtion metsämaiden markkinahinnat kaikkien tarkastelujaksolla toteutettujen vaihtokauppojen osalta – –.
(119)
Bulgarian viranomaiset kuitenkin ilmoittivat [19.11.2013], että heidän toimittamiensa tietojen luotettavuuteen liittyi eräitä ongelmia. Erityisesti johdanto-osan 44 kappaleessa olevan kaavan osalta Bulgarian viranomaiset ovat esittäneet käyvät markkinahinnat 82 maa-alueen – – osalta, joita kiistanalaiset vaihtokaupat koskevat. Muiden maa-alueiden osalta viranomaiset ovat parhaan kykynsä mukaan toimittaneet markkina-arvot ja ilmoittaneet, että tiedot eivät välttämättä vastaa käypiä markkina-arvoja. Muiden valtion omistamien maa-alueiden osalta Bulgarian viranomaiset selittivät, että heidän markkinahintoina esittämänsä hinnat olivat itse asiassa erilaisten metsiin liittyvien liiketoimien keskihintoja. Näin ollen ne eivät välttämättä edusta käypää markkina-arvoa, koska ne eivät vastaa identtisten liiketoimien keskihintoja.
(120)
Vastaavasti kun on kyse yksityisten omistamista maa-alueista, joiden arvoa riippumaton asiantuntija ei vielä ole määrittänyt, Bulgarian viranomaiset ilmoittivat, että eräissä tapauksissa myyntitodistuksissa ilmoitetut hinnat, joita viranomaiset käyttivät kyseisten maa-alueiden ilmoitettujen markkina-arvojen suuntaa-antavana arvona, olivat yhtä tai lähes yhtä suuret kuin niin sanotut verotusarvot. Tietyn maa-alueen verotusarvo ei ole sama kuin sen markkina-arvo, vaan kyseessä on kiinteistökaupoissa maksettava vähimmäishinta. Näin ollen kyseisen maa-alueen markkina-arvo on periaatteessa korkeampi.
(121)
Edellä esitetystä huolimatta Bulgarian viranomaiset korostivat sitä, että heidän ilmoittamansa markkinahintoja koskevat tiedot ovat tarkimmat mahdolliset arviot, sillä i) Bulgariassa ei ole erityisiä sääntöjä metsäalueiden markkinahintojen määrittämiseksi arvonmäärityksellä, ii) riippumattoman asiantuntijan toteuttama arvonmääritys, jossa pyrittäisiin selvittämään metsäalueiden markkinahinnat vaihtokaupan hetkellä, kestäisi liian kauan ja iii) maksaisi liikaa. Lisäksi Bulgarian viranomaiset esittivät, että ilmoitetut hinnat ovat joka tapauksessa lähempänä käypiä markkinahintoja kuin hallinnollisia hintoja.
– –
(146)
Bulgarian viranomaiset mainitsivat, että niiden toimittamiin markkinahintoja koskeviin tietoihin liittyi eräitä ongelmia – –. Samanaikaisesti viranomaiset kuitenkin totesivat, että toimitetut tiedot sisältävät parhaat mahdolliset arviot markkinahinnoista – –. Komissio pitää tietoja riittävän luotettavina arvioina kyseisten maa-alueiden todellisesta (käyvästä) markkina-arvosta.
– –
(172)
Komission ei ole lainsäädännön mukaan pakko esittää takaisin perittävän tuen tarkkaa määrää erityisesti silloin, jos sillä ei ole käytettävissään kaikkia tarvittavia tietoja. Riittää, että komission päätöksessä on tiedot, joiden perusteella jäsenvaltio voi määrittää takaisin perittävän tuen määrän ilman kohtuuttomia vaikeuksia. – –
(173)
– – komissio katsoo, että jäsenvaltion olisi otettava lähtökohdaksi seuraava menetelmä, kun se määrittää kultakin edunsaajalta perittävän, sisämarkkinoille soveltumattoman tuen määrän:
i)
määritetään yksityisomistuksessa olevan metsämaan todellisen markkinahinnan ja hallinnollisen hinnan ero perushintoja koskevan asetuksen säännösten mukaisesti, sekä
ii)
määritetään valtion omistaman metsämaan todellisen markkinahinnan ja hallinnollisen hinnan ero perushintoja koskevan asetuksen säännösten mukaisesti.
Vaihtokaupan tuloksena saadun valtiontuen alkuperäinen määrä on yhtä suuri kuin ii kohdassa määritetty arvo, josta on vähennetty i kohdassa määritetty arvo.
Tätä alkuperäistä määrää olisi korjattava tapauksissa, joissa valtion omistama maa-alue, jonka hallinnollinen arvo oli suurempi, vaihdettiin yksityisen omistamaan maa-alueeseen, jonka hallinnollinen arvo oli pienempi. Bulgarian viranomaisten mukaan edunsaajan oli tällaisissa tapauksissa maksettava valtiolle korvaus, jolla katettiin maa-alueiden arvojen välinen ero. Näin ollen tuen alkuperäisestä määrästä olisi vähennettävä edunsaajan Bulgarian viranomaisille maksaman korvauksen määrä. Sen jälkeen Bulgarian viranomaisten on perittävä jäljelle jäänyt määrä takaisin edunsaajalta, jotta voidaan ottaa huomioon vaihtokaupasta aiheutunut etu.
(174)
Kyseisten maa-alueiden markkinahintojen määrittämistä varten olisi otettava huomioon maa-alueen taloudellinen arvo vaihdon hetkellä. – –
(175)
Komissio toteaa, että Bulgarian viranomaisilla on jo hallussaan tiedot, jotka koskevat vaihtokaupoissa käytettyjä hallinnollisia hintoja sekä vaihtokauppojen kohteena olleiden maa-alueiden markkinahintoja vaihdon hetkellä – –. Sen vuoksi ei pitäisi olla kovin vaikea määrittää takaisin perittävät määrät johdanto-osan 173 – – kappaleessa kuvattua menetelmää käyttäen.
(176)
Tapauksissa, joissa Bulgarian viranomaisilla voi olla oikeutettuja epäilyksiä siitä, että menetelmää ei voida noudattaa tai että sen perusteella saadaan tulokseksi määrä, joka selvästikään ei riittävällä tavalla vastaa edunsaajan saaman valtiontuen määrää, viranomaiset voivat päättää järjestää avoimen tarjouskilpailun valitakseen riippumattoman ja pätevän asiantuntijan, joka arvioi vaihdettujen maa-alueiden markkinahinnat vaihdon hetkellä. Asiantuntijan valinnassa käytettävä menettely olisi valittava noudattaen avoimuuden ja tasavertaisen kohtelun periaatteita, myös silloin kun sopimuksen arvo ei ylitä julkisia hankintoja koskevissa unionin direktiiveissä vahvistettuja enimmäismääriä. Erityisesti i) tarjouskilpailusta olisi ilmoitettava riittävästi, ii) tarjouskilpailun olisi perustuttava ennalta ilmoitettuihin objektiivisiin valintakriteereihin, ja iii) tarjouskilpailussa olisi ilmoitettava, että komission yksiköiden edustajat tekevät esivalintavaiheen jälkeen lopullisen päätöksen. Poikkeustapauksissa Bulgarian viranomaisten on i) ilmoitettava maa-alue(et), jo(i)ta tarjouskilpailu koskee, ii) esitettävä perustelut sille, miksi kyseisessä tapauksessa tarvitaan riippumattoman asiantuntijan arviota, ja iii) esitettävä komissiolle (tarjouskilpailulla valittua) riippumatonta asiantuntijaa koskeva ehdotus, joka sekä komission että Bulgarian tasavallan on hyväksyttävä.
(177)
Koska takaisinperinnän tarkoituksena on palauttaa tilanne sellaiseksi kuin se oli ennen vaihtokaupan toteuttamista, komissio katsoo, että ottaen huomioon vaihtosopimusten poikkeuksellinen luonne suhteessa metsämaahan, jota ei ole hyödynnetty kaupallisesti, Bulgarian tasavalta noudattaisi velvoitettaan periä takaisin sääntöjenvastaisesti toteutettu valtiontuki purkamalla kiistanalaiset vaihtokaupat eli vaihtamalla takaisin kyseiset maa-alueet. – –”
10.
Päätöksen 2015/456 päätösosan 1 artiklassa ja 4–6 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1 artikla
”Tammikuun 1 päivän 2007 ja tammikuun 27 päivän 2009 välisenä aikana valtion omistamien metsäalueiden ja yksityisten omistamien metsäalueiden vaihtokauppojen yhteydessä yrityksille myönnetty valtiontuki, jonka Bulgarian valtio on pannut täytäntöön vastoin [SEUT] 108 artiklan 3 kohtaa, ei sovellu sisämarkkinoille.
– –
4 artikla
1.   Bulgarian tasavalta perii edellä 1 artiklassa tarkoitettujen vaihtokauppojen yhteydessä myönnetyn sisämarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisin edunsaajilta.
2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, sisämarkkinoille soveltumaton valtiontuki voidaan periä takaisin edunsaajilta purkamalla vaihtokaupat tapauksissa, joissa vaihtokaupan kohteena olevaan yksityisen omistamaan metsämaahan ja valtion metsämaahan ei ole vaihtokaupan jälkeen tehty aineellisia muutoksia.
– –
5 artikla
1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman mukaisesti myönnetty tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tuloksellisesti.
2.   Bulgarian tasavallan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön kokonaisuudessaan kahdentoista kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.
6 artikla
– –
3. Bulgarian tasavallan on kahdentoista kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta toimitettava asiakirjat, joista käy ilmi, että tuki on peritty kokonaisuudessaan takaisin edunsaajilta.
4. Bulgarian tasavallan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteuttamiensa kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitettujen vaihtokauppojen yhteydessä myönnetty tuki on peritty takaisin, esittämällä kahden kuukauden välein kertomus. Sen on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on myös annettava tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.”
III Asian tausta ja oikeudenkäyntiä edeltänyt menettely
A
Tosiseikat
11.
Vuonna 1947 Bulgarian tasavallan metsämaat siirtyivät julkiseen omistukseen. Bulgarian tasavalta aloitti vuoden 2000 jälkeen niiden palauttamisen niiden aiemmille yksityisille omistajille. Unionin tuomioistuimen käytettävissä olevasta asiakirja-aineistosta ilmenee, että 22.2.2002 voimaan tulleella metsälain (
5
) muutoksella annettiin mahdollisuus vaihtaa yksityisomistukseen siirtyneitä metsämaita valtion metsäomaisuuteen kuuluvaan metsämaahan. Vaihdettujen maa-alueiden hinnat määritettiin Bulgariassa 18.11.2003 voimaan tulleessa asetuksessa (
6
) vahvistettujen arviointiperusteiden mukaisesti.
12.
Metsämaiden vaihtamista koskeva kielto tuli voimaan 27.1.2009, joten kiistanalaisia vaihtokauppoja koskeva tarkastelujakso alkaa 1.1.2007 (jolloin Bulgarian tasavalta liittyi unioniin) ja päättyy 27.1.2009. (
7
)
13.
Komissio vastaanotti vuonna 2008 kantelun, jossa vaihtokauppoihin väitettiin liittyvän sääntöjenvastaista valtiontukea, minkä jälkeen komissio ilmoitti Bulgarian tasavallalle 29.6.2011 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa SEUT 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn, joka koski kiistanalaisia vaihtokauppoja.
14.
Komissio totesi päätöksessä 2015/456, ettei Bulgarian tasavalta ollut noudattanut SEUT 108 artiklan 3 kohdan mukaista velvoitettaan, koska se oli myöntänyt sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea yrityksille siinä yhteydessä, kun ainakin kaksi valtion omistamaa metsämaa-aluetta oli vaihdettu yksityisten omistamiin metsämaihin 1.1.2007–27.1.2009, mikä on käsittänyt yhteensä 132 vaihtokauppaa.
15.
Komissio arvioi tältä osin, että Bulgarian tasavallan tarkastelujaksolla toteuttamat vaihtokaupat olivat SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos kyseisiin vaihtoihin osallistuneet henkilöt olivat tässä määräyksessä tarkoitettuja yrityksiä ja jos kyseisen jäsenvaltion metsämaiden arvo ei vastannut markkina-arvoa, (
8
) paitsi jos kyseessä oli asetuksessa N:o 1407/2013 (
9
) tarkoitettu vähämerkityksinen tuki.
16.
Bulgarian tasavalta päätti 5.11.2014 olla nostamatta päätöstä 2015/456 koskevaa kumoamiskannetta.
B
Oikeudenkäyntiä edeltänyt menettely
17.
Bulgarian viranomaiset ja komission yksiköt ovat käyneet päätöksen 2015/456 antamisen jälkeen runsasta kirjeenvaihtoa kyseisen päätöksen täytäntöönpanosta. Tässä rajatussa ratkaisuehdotuksessa jäljempänä esitetyt seikat koskevat yksinomaan riippumattoman asiantuntijan nimeämiseen liittyvää kirjeenvaihtoa.
18.
Bulgarian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 7.10.2014 ensimmäisessä päätöksen 2015/456 antamisen jälkeisessä tapaamisessaan komission yksiköiden kanssa päättäneensä periä sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisin käyttämättä kuitenkaan päätöksen 2015/456 päätösosan 4 artiklan 2 kohdan ja johdanto-osan 177 perustelukappaleen mukaista mahdollisuutta purkaa vaihtokaupat niissä tapauksissa, joissa vaihtokaupan kohteena olleisiin metsäalueisiin ei ole tehty vaihtokaupan jälkeen aineellisia muutoksia. Ne ilmoittivat kuitenkin sitoutuvansa perimään tuen takaisin kaikissa tapauksissa, joissa tuen määrä ylitti vähämerkityksisen tuen enimmäismäärän. Tätä varten Bulgarian viranomaiset ilmoittivat teettävänsä vaihdettujen maa-alueiden markkinahinta-arvion riippumattomalla asiantuntijalla kyseisen päätöksen johdanto-osan 176 perustelukappaleen mukaisesti. Komissio ei vastustanut kyseisessä tapaamisessa Bulgarian viranomaisten päätöstä käyttää tällaista riippumatonta asiantuntijaa.
19.
Bulgarian viranomaiset lähettivät komissiolle 17.10.2014 päivätyllä sähköpostiviestillä luettelon 78:sta metsäalueiden vaihtokaupasta, jotka täyttivät vähämerkityksistä tukea koskevat säännökset.
20.
Komission yksiköt ilmoittivat Bulgarian viranomaisille sähköpostiviestillä 22.10.2014, että kyseinen luettelo oli ”laadittu asianmukaisesti”.
21.
Bulgarian elintarvike- sekä maa- ja metsätalousministeriö hyväksyi 26.11.2014 luettelon vaihtokaupoista, jotka ylittivät vähämerkityksisen tuen enimmäismäärän ja joiden osalta oli teetettävä riippumattoman asiantuntijan arvio metsämaa-alueiden markkinahinnoista vaihdon hetkellä.
22.
Riippumattoman asiantuntijan valitsemiseksi järjestettiin tarjouspyyntömenettely, joka käytiin vuosina 2014–2017; tuona aikana käynnistettiin useita tarjouskilpailuja, sillä ensimmäisiä tarjouskilpailuja ei saatu vietyä päätökseen erinäisten menettelyllisten ongelmien vuoksi. (
10
)
23.
Bulgarian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 16.10.2017 päivätyllä kirjeellään viimeisen tarjouskilpailumenettelyn päättymisestä ja kertoivat, että valituksi tullut asiantuntija oli Agrolesproekt EOOD ‑niminen yritys, joka täyttäisi sopimuksen käyttämällä kahta pätevää Bulgarian riippumattomien arvonmäärittäjien liittoon rekisteröitynyttä asiantuntijaa, jotka oli auktorisoitu metsäalueilla sijaitsevien maa-alueiden arvonmääritykseen. Lisäksi kirjeessä tuotiin esille, että julkiseen hankintaan liittyneissä asiakirjoissa tarjoajille asetettujen vaatimusten mukaisesti näistä kahdesta arvonmäärittäjästä oli annettu vakuutus, jossa täsmennettiin erityisesti, etteivät he ole olleet mukana päätöksessä 2015/456 tarkoitetulla aikaväliltä 1.1.2007–27.1.2009 laaditut arvonmäärityskertomukset vahvistaneissa komiteoissa. (
11
) Kirjeeseen ei sisältynyt mitään tietoa Agrolesproektin omistusrakenteesta eikä etenkään siitä, että Bulgarian valtio omisti sen kokonaan.
24.
Komissio ilmoitti Bulgarian tasavallalle 26.10.2017 päivätyllä kirjeellä yhtäältä panneensa merkille Agrolesproektin valinnan ja sen, että sopimuksen täyttämisestä huolehtisi kaksi asiantuntijaa, ja toisaalta sen, että käytettävissä olevien tietojen perusteella ehdotettu valinta täytti edellytykset niin, että riippumattomia ja riittävän päteviä asiantuntijoita, jotka eivät olleet osallistuneet aiemmin päätöksessä 2015/456 tarkoitettuihin vaihtokauppoihin, voitiin käyttää. Se kehotti sitten Bulgarian viranomaisia toimittamaan arvonmäärityskertomukset heti, kun asiantuntijat olisivat ne laatineet.
25.
Bulgarian viranomaiset ja Agrolesproekt allekirjoittivat 7.11.2017 sopimuksen vaihdettujen maa-alueiden markkinahintojen laskemista koskevan palvelun suorittamisesta.
26.
Bulgarian tasavalta ilmoitti komissiolle 8.6.2018 päivätyllä kirjeellä vastauksena 26.10.2017 päivättyyn kirjeeseen, että Agrolesproekt oli laatinut suoritetuista toimista kertomuksen, joka oli toimitettu hankintaviranomaiselle, joka oli hyväksynyt kertomuksen metsistä vastaavan toimeenpanoviraston asiantuntijaneuvoston arvion perusteella; kyseisessä arviossa oli todettu yksimielisesti, että arvonmäärityskertomukset oli laadittu kyseiseen hankintaan liittyvien teknisten eritelmien mukaisesti ja tarjouspyyntöasiakirjoissa edellytettyä menetelmää noudattaen.
27.
Komissio pyysi 29.6.2018 päivätyllä kirjeellä Bulgarian tasavaltaa toimittamaan sille metsäomaisuuden arvonmääritystehtävän toteuttamista koskevia tietoja.
28.
Bulgarian viranomaiset esittivät 4.9.2018 päivätyssä kirjeessä kertomuksensa vaihdettujen maiden markkinahintojen arvioinnista. Näiden kertomusten perusteella tukea oli todettu sisältyneen 103:een niistä 132 vaihtokaupasta, joita päätös 2015/456 koskee. (
12
)
29.
Komissio ilmoitti Bulgarian viranomaisille 22.10.2018 päivätyllä kirjeellä vastauksena 4.9.2018 päivättyyn kirjeeseen ottaneensa toimitetut tiedot huomioon ja vahvisti päätelmän, jonka mukaan 103 vaihtokaupassa (kaikkiaan 132:sta) oli havaittu tuensaajien saaneen edun.
30.
Vuoden 2018 marraskuussa Bulgarian viranomaiset ilmoittivat komission mukaan, että takaisin perittävät määrät olivat noin 40 miljoonaa euroa.
31.
Komissio vastaanotti vuonna 2020 kantelun, jossa takaisin perittävän määrän väitettiin olevan yli 500 miljoonaa euroa ja jossa epäiltiin kyseisten viranomaisten takaisinperinnän yhteydessä soveltamaa tuen laskentamenetelmää.
32.
Komissio pyysi näiden epäilyjen perusteella 15.5.2020 päivätyssä kirjeessä Bulgarian tasavallalta erinäisiä täsmennyksiä Agrolesproektin toiminnasta ja erityisesti sen omistusrakenteesta, asiantuntijan riippumattomuutta koskevan kriteerin soveltamisesta tarjouspyyntömenettelyssä sekä Agrolesproektin käyttämien kahden asiantuntijan palkkioista. (
13
)
33.
Bulgarian tasavalta vastasi 10.7.2020 päivätyllä kirjeellä ja selitti, että Agrolesproekt oli kokonaan Bulgarian valtion omistama, sen päätoimintana oli metsänhoitoon ja metsätalouteen liittyvien palvelujen tarjoaminen ja sen hallinnoinnista vastasi elintarvike- sekä maa- ja metsätalousministeriö.
34.
Komissio katsoi, etteivät Bulgarian viranomaisten toimittamat tiedot hälventäneet takaisinperintäpäätöksen täysimääräiseen täytäntöönpanoon liittyviä vakavia epäilyjä, (
14
) joten se kehotti 22.9.2020 päivätyllä kirjeellä Bulgarian viranomaisia tutkimaan uudelleen kaikki Agrolesproektin laatimat yksittäiset arvonmäärityskertomukset, jotta markkinahinnat tulisi määritettyä asianmukaisella menetelmällä, sekä laskemaan viipymättä takaisin perittävän valtiontuen asianmukaiset määrät.
35.
Bulgarian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 2.11.2020 päivätyllä kirjeellä, että kansallisissa tuomioistuimissa oli nostettu useita kanteita, jotka koskivat annettuja takaisinperintäpäätöksiä, eikä vireillä olevan tuomioistuinmenettelyn uudelleen aloittamiseksi tai päättämiseksi ollut olemassa juridisia eikä lainsäädännöllisiä keinoja.
36.
Komissio ilmoitti Bulgarian viranomaisille 19.4.2021 päivätyllä kirjeellä, että se, että Agrolesproekt oli direktiivin 2006/111/EY (
15
) 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettu ”julkinen yritys”, oli esteenä sille, että kyseinen yritys arvioi vaihdettujen maa-alueiden markkinahinnat vaihdon hetkellä. Komission mukaan Agrolesproektin laatima asiantuntijalausunto, jonka perusteella Bulgarian viranomaiset olivat toteuttaneet toimenpiteet valtiontuen takaisinperintää koskevan päätöksen täytäntöön panemiseksi, ei siten ollut luotettava päätöksen 2015/456 täytäntöönpanon kannalta. Tämän vuoksi komissio pyysi Bulgarian viranomaisia tutkimaan mahdollisuutta käynnistää uusi hankintamenettely riippumattoman asiantuntijan nimeämiseksi kyseisen päätöksen johdanto-osan 176 perustelukappaleen mukaisesti. (
16
)
37.
Bulgarian viranomaiset vastasivat kyseiseen kirjeeseen 11.5.2021 päivätyllä kirjeellä, ja ne puolustivat Agrolesproektin valintaa asiantuntijaksi korostaen erityisesti sitä, että valinta oli tehty riittävän avoimen ja ehdottoman julkisen kilpailumenettelyn kautta kyseisen päätöksen johdanto-osan 176 perustelukappaleen mukaisesti edullisimman tarjouksen periaatteen perusteella. Lisäksi ne huomauttivat, ettei kyseisen yrityksen toimintaa rahoitettu valtion, kuntien tai muiden tulojen ja menojen hyväksyjinä toimivien hallintoviranomaisten varoista, vaan sen tulot olivat peräisin sen päätoiminnasta eli metsäsuunnitelmien ja metsäalueiden inventointien laadinnasta julkisia hankintoja koskevan lain (Zakon za obshtestvenite porachki) (
17
) nojalla käynnistettyihin avoimiin menettelyihin osallistumisen perusteella tehtyjen sopimusten puitteissa. Kansallisissa tuomioistuimissa oli käynnissä useita menettelyitä, joissa takaisin perittävän tuen määrä oli riitautettu, ja osassa näistä menettelyistä tuomioistuimen asiantuntijat olivat määrittäneet markkinahinnan yhtä suureksi tai pienemmäksi kuin kyseinen yritys.
38.
Komissio pyysi lisätietoja Agrolesproektin riippumattomuudesta 20.6.2022 päivätyllä kirjeellä. Komissio painotti avoimuutta seuraavien seikkojen suhteen: a) yrityksen päätoiminta, tarjotut palvelut ja luettelo suurimmista asiakkaista; b) yrityksen liiketoimintastrategia ja päätöksentekomenettelyt; c) muut yksiköt tai sidosyksiköt, jotka käyttävät määräysvaltaa kyseisessä yrityksessä tai vaikuttavat sen toimintaan, ja d) yksityiskohtaiset tiedot tulonlähteistä sekä julkisen rahoituksen tai valtion kanssa tehtyjen sopimusten osuus yrityksen liikevaihdosta ja yrityksen tarkastetut tilinpäätökset kausilta 2017–2021.
39.
Bulgarian tasavalta toisti 12.7.2022 päivätyssä kirjeessä huomautukset, jotka se oli esittänyt 11.5.2021 päivätyssä kirjeessään, ja huomautti samalla, että niistä kaikkiaan 102 tapauksesta, joissa valtiontukea oli todettu myönnetyn, 66:ssa oli aloitettu siihen mennessä kyseisen tuen takaisinperintää koskevia tuomioistuinmenettelyjä ja kymmenessä asiassa Varhoven administrativen sad (ylin hallintotuomioistuin, Bulgaria) oli kumonnut riitautetut takaisinperintämääräykset. Bulgarian viranomaiset täsmensivät lähettäneensä 21 takaisinperintämääräystä, joista kymmenen oli maksettu ja viisi oli johtanut vaihtokaupan purkamiseen.
40.
Käsitellessään yhtä tällaista tuen takaisinperintämääräystä maa-alueiden vaihdon yhteydessä koskevaa kannetta Administrativen sad Varna (Varnan hallintotuomioistuin, Bulgaria) oli pyytänyt unionin tuomioistuimelta ennakkoratkaisua kysymyksiin, jotka koskivat SEUT 107 artiklassa tarkoitetun yrityksen käsitteen tulkintaa sekä vaihdettujen maa-alueiden markkinahintojen laskentamenetelmiä. (
18
)
41.
Tässä tilanteessa komissio päätti nostaa nyt käsiteltävän kanteen.
IV Asian käsittelyn vaiheet unionin tuomioistuimessa ja asianosaisten vaatimukset
42.
Komissio vaatii, että unionin tuomioistuin toteaa, ettei Bulgarian tasavalta ole noudattanut SEUT 288 artiklan neljännen kohdan eikä päätöksen 2015/456 4–6 artiklan mukaisia velvoitteitaan, koska se ei ole ryhtynyt asetetussa määräajassa kaikkiin tarpeellisiin toimiin kyseisessä päätöksessä sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi todetun valtiontuen perimiseksi takaisin tuensaajilta, ja että Bulgarian tasavalta velvoitetaan vastaamaan oikeudenkäyntikuluista.
43.
Bulgarian tasavalta vaatii, että kanne hylätään kokonaisuudessaan perusteettomana ja että komissio velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
44.
Asianosaisten lausumat ja unionin tuomioistuimen esittämiin kysymyksiin antamat vastaukset kuultiin 8.1.2025 pidetyssä istunnossa.
V Asian tarkastelu
45.
Komissio vetoaa kanteensa tueksi kolmeen kanneperusteeseen, jotka ovat osittain päällekkäisiä ja joista ensimmäisen mukaan päätöstä 2015/456 ei ole pantu täytäntöön asetetussa määräajassa, toisen mukaan kyseistä valtiontukea on peritty takaisin hyvin vähäinen määrä ja kolmannen mukaan sellaisia seikkoja, jotka merkitsevät täydellistä mahdottomuutta panna kyseinen päätös täytäntöön, ei ole.
46.
Toinen kanneperuste muodostuu kahdesta osasta, jotka koskevat niitä kahta pääperustetta, joiden vuoksi päätöksen 2015/456 tosiasiallinen täytäntöönpano on komission mukaan estynyt ja joiden mukaan yhtäältä takaisin perittävän tuen määrän määrittämiseen oli nimetty perusteettomasti asiantuntija, joka ei täyttänyt kyseisen päätöksen johdanto-osan 176 perustelukappaleen mukaisia riippumattomuutta koskevia vaatimuksia, ja toisaalta kyseinen asiantuntija oli soveltanut virheellistä laskentamenetelmää, jolla ei voitu saada selville todellista markkinahintaa.
47.
Unionin tuomioistuimen ohjeen mukaisesti tässä ratkaisuehdotuksessa keskitytään tarkastelemaan toisen kanneperusteen ensimmäistä osaa, (
19
) joka sisältää olennaisin osin kolme komission esittämää argumenttia, joista ensimmäisessä väitetään, että Bulgarian tasavalta oli päättänyt perusteettomasti käyttää riippumatonta asiantuntijaa (B); toisessa väitetään, ettei nimetty asiantuntija ollut riippumaton (C), ja kolmannessa väitetään, että vilpittömän yhteistyön velvollisuutta ei ollut noudatettu, koska komissiolle ei annettu tietoa siitä, että nimetty asiantuntija oli julkinen yritys (D). (
20
) Jotta nämä argumentit voitaisiin rajata tarkemmin, katson kuitenkin hyödylliseksi käydä lyhyesti läpi sääntöjenvastaiseksi todetun valtiontuen takaisinperimisvelvollisuuteen liittyvät periaatteet (A).
A
Sääntöjenvastaisen tuen takaisinperimisvelvollisuus
48.
Unionin tuomioistuin on ensinnäkin todennut toistuvasti, että tuen sääntöjenvastaiseksi toteamisesta seuraa loogisesti sääntöjenvastaisen tuen poistaminen perimällä se takaisin. Näin ollen jäsenvaltion, jolle päätös, jossa se velvoitetaan perimään sääntöjenvastaiset tuet takaisin, on osoitettu, on SEUT 288 artiklan mukaisesti toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet kyseisen päätöksen täytäntöönpanon varmistamiseksi. Maksettavaksi tulevat määrät on perittävä tosiasiallisesti takaisin, jotta poistetaan kilpailun vääristymä, joka on aiheutunut sääntöjenvastaisesta tuesta saadusta kilpailuedusta. (
21
)
49.
Toiseksi asetuksen N:o 659/1999 14 artiklan 3 kohdan, (
22
) jota sovellettiin päätöksen 2015/456 antamishetkellä, mukaisesti sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi komission päätöksellä todettu tuki on perittävä takaisin – kuten myös kyseisen asetuksen johdanto-osan 13 perustelukappaleesta ilmenee – ”viipymättä ja asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti”, jos nämä menettelyt mahdollistavat kyseisen päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon; viimeksi mainittu edellytys vastaa tehokkuusperiaatteen vaatimuksia. (
23
)
50.
Takaisinperiminen on siis toteutettava viipymättä ja tarkemmin sanottuna SEUT 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti annetussa komission päätöksessä, jossa määrätään perimään valtiontuki takaisin, asetettua määräaikaa tai komission myöhemmin vahvistamaan määräaikaa noudattaen. Asetetun määräajan jälkeen eli myöhässä tapahtunut takaisinperintä ei täytä EUT-sopimuksen vaatimuksia. (
24
)
51.
Tältä osin unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan niitä tapauksia lukuun ottamatta, joissa takaisin perimisestä tehty päätös on kumottu SEUT 263 artiklan nojalla, ainoa mahdollinen peruste, johon jäsenvaltio voi vedota puolustautuakseen komission SEUT 108 artiklan 2 kohdan nojalla nostamaa jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevaa kannetta vastaan, on täydellinen mahdottomuus panna sille osoitettu päätös täytäntöön. (
25
) Tällaista tilannetta tarkastellaan kuitenkin suppeasti. Täytäntöönpanon täydellistä mahdottomuutta koskeva edellytys ei nimittäin täyty silloin, jos vastaajana oleva jäsenvaltio vain ilmoittaa komissiolle, että päätöksen täytäntöönpanossa on oikeudellisia, poliittisia tai käytännön vaikeuksia, ryhtymättä todellisiin toimenpiteisiin tuen perimiseksi takaisin kyseessä olevilta yrityksiltä ja ehdottamatta komissiolle sellaisia vaihtoehtoisia päätöksen täytäntöönpanotapoja, joiden avulla nämä vaikeudet olisi voitu voittaa. (
26
)
52.
Nyt käsiteltävää jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevaa kannetta tarkasteltaessa on otettava huomioon nämä periaatteet, kun selvitetään, onko Bulgarian tasavalta yhtäältä huolehtinut asianmukaisesti tuen takaisin perimisestä päätöksessä 2015/456 asetettua määräaikaa noudattaen (ensimmäinen ja toinen kanneperuste) ja – jos se ei ole näin tehnyt – voiko kyseinen jäsenvaltio vedota perustellusti syihin, jotka merkitsevät täydellistä mahdottomuutta panna kyseinen päätös täytäntöön (kolmas kanneperuste). (
27
)
B
Päätös käyttää riippumatonta asiantuntijaa
53.
Toisen kanneperusteen ensimmäisen osan yhteydessä esittämällään ensimmäisellä argumentilla komissio arvostelee Bulgarian tasavaltaa siitä, että tämä päätti käyttää riippumatonta asiantuntijaa vaihdettujen maa-alueiden markkinahintojen arvioimisessa takaisin perittävän valtiontuen määrien määrittämiseksi, vaikka Bulgarian viranomaisilla oli jo päätöksen 2015/456 antamisen aikaan käytettävissään erityisesti kaikkien vaihtokaupan kohteena olleiden maa-alueiden markkinahinnat vaihdon hetkellä, kuten kyseisen päätöksen johdanto-osan 146 ja 175 perustelukappaleesta ilmenee. Komission mukaan tämän seikan olisi pitänyt helpottaa takaisin perittävän tuen täsmällisen määrän määrittämistä kyseisen päätöksen johdanto-osan 173 perustelukappaleessa kuvattua menetelmää noudattaen ilman tarvetta asiantuntijan nimeämiseen. Kyseisen päätöksen johdanto-osan 176 perustelukappaleen mukaisesti riippumattoman asiantuntijan käyttäminen oli mahdollista vain, jos kyseisen päätöksen johdanto-osan 173 kohdassa kuvattua menetelmää ei voitaisi noudattaa tai jos kyseisen menetelmän perusteella saataisiin tulokseksi määrä, joka ei vastaisi riittävällä tavalla edunsaajan saaman tuen määrää. Nyt käsiteltävässä asiassa kumpikaan näistä riippumattoman asiantuntijan käyttämisen perusteista ei täyty. Siten Bulgarian viranomaisten päätös tehdä markkinahinnoista uusi laskelma kaikkien päätöksessä 2015/456 tarkoitettujen 132 vaihtokaupan osalta käyttämällä riippumatonta asiantuntijaa oli aiheuttanut merkittävän lisäviivästyksen ja monimutkaistanut takaisinperintämenettelyä perusteettomasti.
54.
Bulgarian tasavalta väittää, että päätöksen 2015/456 johdanto-osan 176 perustelukappaleen soveltamisen edellytykset täyttyivät, koska kyseisen päätöksen antamisen yhteydessä tuen toteamiseksi käytetyt markkina-arvot eivät edustaneet välttämättä asianomaisten metsämaa-alueiden käypiä markkina-arvoja. Bulgarian viranomaiset kertovat nimittäin tuoneensa esille jo hallinnollisen menettelyn vaiheesta lähtien, että toimitettujen tietojen luotettavuuteen liittyi ”eräitä ongelmia”, kuten komissio on itsekin myöntänyt kyseisen päätöksen johdanto-osan 119 perustelukappaleessa, sillä kyseiset arvot oli määritetty muun muassa epäluotettavien verotusta varten tehtyjen arvioiden perusteella.
55.
Katson jäljempänä esittämistäni syistä, ettei komissio voi arvostella Bulgarian tasavaltaa siitä, että tämä käytti riippumatonta asiantuntijaa.
56.
Muistutan ensinnäkin, että mahdollisuudesta ottaa käyttöön riippumattomaan asiantuntija-arviointiin perustuva laskentamenetelmä säädetään nimenomaisesti päätöksessä 2015/456 itsessään. Päätöksen johdanto-osan 176 perustelukappaleessa todetaan nimittäin, että riippumatonta asiantuntijaa voidaan käyttää ”tapauksissa, joissa Bulgarian viranomaisilla voi olla oikeutettuja epäilyksiä siitä, että [johdanto-osan 173 perustelukappaleessa kuvattua] menetelmää ei voida noudattaa tai että sen perusteella saadaan tulokseksi määrä, joka selvästikään ei riittävällä tavalla vastaa edunsaajan saaman valtiontuen määrää”. (
28
) Se, että tämä mahdollisuus mainitaan nimenomaisesti kyseisessä päätöksessä, merkitsee väistämättä komission olleen tietoinen siitä, että kyseisen päätöksen antamisen aikaan oli mahdollista, ettei tuen takaisinperimistä voitaisi toteuttaa puoliautomaattisesti hallinnollisen menettelyn aikana ilmoitettujen, maa-alueiden markkinahintojen arvojen perusteella. Lisäksi komissio myöntää kirjallisissa huomautuksissaan, että käytännössä maa-alueen markkina-arvon määrittämiseen voi liittyä erinäisiä ongelmia, jotka voivat korostua vertailukelpoisten liiketoimien vähäisen määrän vuoksi, ja että maa-alueen markkina-arvon määrittämiseksi on lähtökohtaisesti olemassa useita mahdollisia menetelmiä.
57.
Toiseksi Bulgarian viranomaiset olivat tuoneet ilmoittamiensa metsämaa-alueiden markkinahintojen epäluotettavuuden aiheellisesti esille jo hallinnollisesta vaiheesta lähtien ennen päätöksen 2015/456 antamista 19.11.2013 esittämissään huomautuksissa sekä tietopyynnön johdosta sähköpostiviestillä 21.1.2014 lähettämässään taulukossa. Myös komissio on todennut tämän nimenomaisesti kyseisen päätöksen johdanto-osan 119 perustelukappaleessa. Kuten Bulgarian tasavalta selittää kirjallisissa huomautuksissaan, kyseinen epäluotettavuus johtui erityisesti siitä, ettei vastaavia liiketoimia ollut lukumääräisesti riittävästi metsäalueilla sijaitsevien maa-alueiden rajatuilla markkinoilla, sekä siitä kansallisesta erityispiirteestä, että valtaosa notaarin vahvistamista asiakirjoista, jotka Bulgarian viranomaisilla oli käytettävissään, koski verotusta varten tehtyjä omaisuuden arvonmäärityksiä, jotka eivät edustaneet riittävällä tavalla todellista markkinahintaa. Näiden todettujen ongelmien lisäksi Bulgarian viranomaiset ovat korostaneet – kuten kyseisen päätöksen johdanto-osan 121 perustelukappaleesta ilmenee, että markkinahintoja koskevat tiedot olivat ”tarkimmat mahdolliset arviot”, (
29
) kun otetaan huomioon, että ”i) Bulgariassa ei ole erityisiä sääntöjä metsäalueiden markkinahintojen määrittämiseksi arvonmäärityksellä, ii) riippumattoman asiantuntijan toteuttama arvonmääritys, jossa pyrittäisiin selvittämään metsäalueiden markkinahinnat vaihtokaupan hetkellä, kestäisi liian kauan ja iii) maksaisi liikaa”. Siten komissio oli väistämättä tietoinen siitä, että ilmoitetut hinnat olivat arvioita, eikä se voinut väittää kiistattomasti, että Bulgarian viranomaisilla oli kyseisen päätöksen antamisen aikaan kaikki tarvittavat tiedot takaisin perittävän tuen määrän määrittämiseksi.
58.
Edellä esitetyn perusteella tuon kolmanneksi esille, että sellaisen riippumattoman asiantuntijan käyttäminen, jolla on erikoisosaamista, oli samalla kertaa sekä sallittua että välttämätöntä, jotta Bulgarian tasavallan komissiolle alun perin ilmoittamien tietojen epäluotettavuus voitiin korjata. Kuten Bulgarian tasavalta tuo nimittäin esille, jos maa-alueiden markkinahintaa ei olisi määritetty täsmällisesti, olisi menetelmää, johon komissio viittaa päätöksen 2015/456 johdanto-osan 173 perustelukappaleessa, ollut mahdotonta soveltaa asianmukaisella tavalla, koska maa-alueen markkinahinta on olennainen osa kyseisessä perustelukappaleessa tarkoitettua laskentakaavaa.
59.
Neljänneksi ja viimeiseksi myös komissio vaikuttaa olleen alun perin tässä käsityksessä. Kuten se on vahvistanut istunnossa, se nimittäin hyväksyi Bulgarian viranomaisten päätöksen käyttää asiantuntijaa 7.10.2014 pidetyssä tapaamisessa eli ensimmäisessä Bulgarian viranomaisten kanssa päätöksen 2015/456 antamisen jälkeen pidetyssä tapaamisessa. (
30
) Hyväksyessään kyseisen päätöksen komissio hyväksyi implisiittisesti myös siitä johtuvat käytännön seuraukset. Komissio oli näet välttämättä tietoinen siitä, että tällainen päätös hidastuttaisi väistämättä tuen takaisinperintämenettelyä erityisesti, koska kyseisen päätöksen johdanto-osan 176 perustelukappaleen mukaisesti asiantuntijan nimeämisen tuli tapahtua tarjouskilpailun järjestämisen kautta. Jos komissio olisi katsonut, ettei kyseisessä johdanto-osan perustelukappaleessa tarkoitettua menetelmää ollut perusteltua käyttää, sen olisi pitänyt vastustaa kyseisen menetelmän käyttöä jo alusta alkaen eli jo ensimmäisessä edellä mainitussa tapaamisessa eikä vasta kymmenen vuotta myöhemmin kumoamiskanteen yhteydessä. Lisäksi, kuten tämän ratkaisuehdotuksen 18–29 kohdasta ilmenee, kaikki toimenpiteet, joita Bulgarian tasavalta toteutti päätöksen 2015/456 antamisen ja riippumattoman asiantuntijan kertomuksen laatimisen välissä, toteutettiin yhteistyössä komission yksikköjen kanssa, eivätkä komissio yksiköt missään vaiheessa vastustaneet ainakaan kirjallisesti alkuperäistä päätöstä käyttää kyseistä asiantuntijaa. Kuten tämän ratkaisuehdotuksen 29 kohdasta ilmenee, komissio ei näet esittänyt mitään vastaväitteitä tai ehdotuksia maa-alueiden arvonmääritykseen liittyvien uusien toimenpiteiden tai lisätoimenpiteiden toteuttamiseksi edes kyseisen asiantuntijan suorittaman työn päätyttyä eikä kaikki 132 vaihtokauppaa kattaneen arvonmäärityskertomuksen toimittamisen yhteydessä.
60.
Edellä esitetyn perusteella toisen kanneperusteen ensimmäisen osan yhteydessä esitetty komission ensimmäinen argumentti on nähdäkseni hylättävä perusteettomana.
C
Nimetty asiantuntija ei ole riippumaton
61.
Toisen kanneperusteen ensimmäisen osan yhteydessä esitetyn toisen komission argumentin mukaan Bulgarian tasavallan nimeämä asiantuntija eli yritys, jonka Bulgarian valtio omisti valintahetkellä kokonaisuudessaan ja jossa sama viranomainen, joka oli alun perin kyseisen tuen myöntänyt, eli elintarvike- sekä maa- ja metsätalousministeriö käytti täyttä määräysvaltaa, ei täyttänyt päätöksen 2015/456 johdanto-osan 176 perustelukappaleen mukaisia riippumattomuutta koskevia vaatimuksia. Tarkemmin sanottuna komissio katsoi 20.6.2022 esitetyn tietopyynnön (
31
) jälkeen sekä Bulgarian tasavallan 12.7.2022 vastauksena toimittamien tietojen (
32
) perusteella, ettei Agrolesproekt ollut toiminnallisesti eikä taloudellisesti selvästikään riippumaton kyseisestä ministeriöstä, minkä vuoksi takaisinperintämenettelyyn ja siten komission päätöksen tehokkaaseen täytäntöönpanoon liittyi virhe.
62.
Agrolesproektin toiminnallisesta riippumattomuudesta voidaan todeta yhtäältä, että Agrolesproektin yhtiöjärjestyksestä, vuosikertomuksista ja tilinpäätöksistä ilmenee olennaisin osin, että Bulgarian valtiolle kyseisen yrityksen ainoana omistajana kuuluvia oikeuksia käytti elintarvike- sekä maa- ja metsätalousministeri ja että kyseisen yrityksen ja tuen myöntäneen julkisen yksikön välillä oli näin ollen suora alisteisuussuhde. (
33
) Komissio on täsmentänyt istunnossa, että tämä yksikköjen välinen liittymä aiheutti objektiiviseen riippumattomuuteen liittyvän ongelman, koska Agrolesproektin oli katsottava toimivan Bulgarian valtion ohjauksessa ja olevan tuenantajan ilmentymä. Komission mukaan eturistiriita on tältä osin ilmeinen, sillä Agrolesproektin hallinnointiin liittyvistä tehtävistä huolehtii valtion viranomainen, joka on rikkonut unionin oikeutta, joten oli ”turha kiistää kyseisen viranomaisen vaikutusvaltaa yrityksen päätöksentekomenettelyssä”. Toisaalta komissio toteaa taloudellisesta riippumattomuudesta, että kyseisen yrityksen taloudelliseen riippuvaisuuteen viittaa joukko todisteita, kuten erityisesti se, että kyseisen yrityksen toiminta oli täysin riippuvaista julkisesta rahoituksesta, koska kaikki Agrolesproektin täyttämät sopimukset oli tehty julkisen sektorin järjestämien tarjouskilpailujen perusteella. Bulgarian tasavalta ei ole myöskään täsmentänyt sitä, mitkä julkisen sektorin hankintayksiköt olivat kyseessä.
63.
Bulgarian tasavalta kiistää tämän väitteen esittämällä olennaisin osin, ettei se, että Agrolesproekt oli julkinen yritys, voinut vaikuttaa Agrolesproektin riippumattomuuteen sille annetussa tehtävässä, koska erityisesti vaihdettujen maa-alueiden markkinahintojen arvioimiseksi ja takaisin perittävän tuen määrän määrittämiseksi Agrolesproekt oli käyttänyt kahta Bulgarian riippumattomien arvonmäärittäjien liittoon rekisteröitynyttä asiantuntijaa, jotka oli auktorisoitu metsäalueilla sijaitsevien maa-alueiden arvonmääritykseen ja joiden riippumattomuutta ei voitu kyseenalaistaa.
64.
Tältä osin on korostettava aluksi, että päätöksessä 2015/456 ja erityisesti sen johdanto-osan 176 perustelukappaleessa täsmennetään yhtäältä ainoastaan, että Bulgarian viranomaiset voivat toteuttaa kyseisessä päätöksessä tarkoitettujen maa-alueiden markkinahintojen arvioinnin järjestämällä ”avoimen tarjouskilpailun valitakseen riippumattoman ja pätevän asiantuntijan, joka arvioi vaihdettujen maa-alueiden markkinahinnat”, ja toisaalta, että ne voivat vahvistaa kyseisen asiantuntijan valinnassa käytetyn menettelyn eri vaiheet. Vaikka kyseisessä perustelukappaleessa todetaan, että asiantuntijan olisi oltava riippumaton ja pätevä ja että asiantuntijan valitsemiseksi olisi järjestettävä avoin tarjouskilpailu, kyseiseen perustelukappaleeseen ei sisälly kuitenkaan mitään erillistä mainintaa kyseisen asiantuntijan oikeudellisesta muodosta tai omistajista eikä etenkään siitä, ettei asiantuntija voisi olla julkinen yritys,
65.
Siten on tutkittava, voitiinko Bulgarian viranomaisten kuitenkin katsoa olleen tietoisia siitä, että julkisen yrityksen nimeäminen asiantuntijaksi oli itsessään ristiriidassa asiantuntijan riippumattomuutta koskevan vaatimuksen kanssa, vaikkei tästä mainita päätöksessä 2015/456.
66.
Jäljempänä esittämistäni syistä näin ei voida nähdäkseni tehdä nyt käsiteltävässä asiassa.
67.
Ensinnäkin on näet syytä huomauttaa, ettei periaatetta, jonka mukaan julkiset yksiköt on suljettava pois asiantuntijatehtäviä koskevista tarjouskilpailuista, ilmene julkisia hankintoja koskevasta eikä erityisesti valtiontukea koskevasta unionin lainsäädännöstä.
68.
Yhtäältä julkisia hankintoja koskevasta lainsäädännöstä voidaan todeta, että direktiivin 2014/24/EU (
34
) 2 artiklan 1 kohdan 10 alakohdasta, luettuna yhdessä kyseisen direktiivin johdanto-osan 14 perustelukappaleen kanssa, ilmenee, että talouden toimijan käsitettä on tulkittava laajasti niin, että siihen sisältyvät luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden lisäksi kaikki julkiset yksiköt, jotka tarjoavat markkinoilla palvelujen suorittamista, riippumatta oikeudellisesta muodosta, jossa ne ovat päättäneet toimia. Unionin tuomioistuin onkin todennut, että taloudellisen toimijan julkisen rahoituksen tai valtiontuen ansiosta mahdollisesti saama etuoikeutettu asema ei riitä perusteluksi julkista hankintaa koskevan menettelyn ulkopuolelle sulkemiseen suoralta kädeltä ilman asian muuta tutkimista. (
35
) Unionin tuomioistuin on nimittäin todennut, että yksi julkisia hankintoja koskevien unionin sääntöjen tavoitteista on hankintojen avaaminen mahdollisimman laajalle kilpailulle ja että unionin oikeuden intressin mukaista on, että varmistetaan mahdollisimman monen tarjoajan osallistuminen tarjouskilpailuun ei ainoastaan tavaroiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta koskevan intressin vuoksi vaan myös hankintaviranomaisen oman intressin vuoksi, koska se voi näin valita edullisimman ja kyseisen julkisen yksikön tarpeita parhaiten vastaavan tarjouksen laajemmasta valikoimasta tarjouksia. (
36
)
69.
Valtiontukiin liittyvästä erityislainsäädännöstä on otettava toisaalta esille 10.7.1997 hyväksytty komission tiedonanto julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyvistä tuista (jäljempänä vuoden 1997 tiedonanto), (
37
) jota sovellettiin päätöksen 2015/456 antamishetkellä sekä silloin, kun Bulgarian viranomaiset käynnistivät kolme ensimmäistä tarjouskilpailua riippumattoman asiantuntijan valitsemiseksi; (
38
) kyseisessä tiedonannossa annettiin nimenomaisesti mahdollisuus siihen, että valtion virkamiehet ja toimihenkilöt voivat osallistua riippumattomiin asiantuntijatehtäviin. Tarkemmin sanottuna tiedonannon II osaston (”Periaatteet”) 2 kohdan a alakohdassa todettiin, että jos julkiset viranomaiset eivät aio myydä maa-alueita ja rakennuksia tarjouskilpailulla, jolle ei aseteta ehtoja, (
39
) ne voivat teettää omaisuudesta arvion yhdellä tai useammalla riippumattomalla arvioijalla ennen myyntineuvotteluja markkina-arvon vahvistamiseksi yleisesti hyväksyttyjen markkinoiden tunnuslukujen ja arviointinormien mukaisesti. Näin määritelty markkinahinta on vähimmäisostohinta, josta voidaan sopia myöntämättä valtion tukea. Saman alakohdan neljännessä luetelmakohdassa täsmennettiin tästä, että ammatillisen pätevyyden (
40
) lisäksi kyseisen asiantuntijan on oltava ”tehtäviään suorittaessaan riippumaton”, mikä merkitsee sitä, että ”julkisilla viranomaisilla ei ole oikeutta antaa hänelle määräyksiä arvioinnin tuloksesta. Valtion arviointitoimistot, julkishallinnon virkamiehet tai toimihenkilöt katsotaan riippumattomiksi, jos asiaton vaikuttaminen heidän havaintoihinsa on tehokkaasti poissuljettu”. (
41
)
70.
Vuoden 1997 tiedonantoa ei tosin voitu soveltaa Agrolesproektin valintamenettelyyn aineellisesti, koska yhtäältä kyseinen tiedonanto koski valtion omistamien maa-alueiden ja rakennusten myyntiä eikä vaihtokauppaa (
42
) ja koska toisaalta se koski maa-alueiden tai rakennusten arvonmääritystä tueksi luonnehtimisen eikä tuen takaisinperimisen yhteydessä; sitä ei voitu soveltaa myöskään ajallisesti, koska kyseinen tiedonanto ei ollut voimassa enää silloin, kun Agrolesproektia ehdotettiin komission yksikköjen hyväksyttäväksi. (
43
) Kyseinen tiedonanto on kuitenkin edelleen merkityksellinen nyt tehtävän tarkastelun kannalta erityisesti siltä osin kuin siinä vahvistetaan periaate, jonka mukaan valtion arviointitoimistot soveltuvat täysin jopa arvonmääritystehtävän suorittamiseen valtiontukiin liittyvien säännösten täytäntöönpanon yhteydessä, olettamatta, etteivät ne ole toiminnassaan riippumattomia. Tosiasiassa on korostettava, ettei yhdessäkään vuoden 1997 tiedonannon korvanneen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuen käsitteestä annetun tiedonannon kohdassa suljeta pois mahdollisuutta käyttää riippumattomia asiantuntijoita, jotka ovat julkisia elimiä, joten mahdollisuus riippumattomien asiantuntijoiden käyttöön on säilynyt. (
44
)
71.
Tätä toteamusta ei horjuta komission argumentti, jonka mukaan nyt käsiteltävän asian asiayhteys ei liity asiantuntijan tekemään myytäväksi tarkoitetun maa-alueen alustavaan arvonmääritykseen, jonka yhteydessä valtion arviointitoimistot voivat vuoden 1997 tiedonannon mukaisesti suorittaa riippumattomia arvonmäärityksiä, vaan sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisin perimiseen, mikä edellyttää erityisiä varotoimia.
72.
Minun on näet ensinnäkin vaikeaa yhtyä sellaiseen käsitykseen, että riippumattomuutta koskeva vaatimus vaihtelee kulloinkin kyseessä olevan hallinnollisen menettelyn vaiheen mukaan. Hyväksytyn riippumattoman asiantuntijan, niin julkisen kuin yksityisen toimijan, on oletettava toimivan täysin riippumattomasti niin arvioidessaan maa-alueen myyntiä valtiontuen olemassaolon tutkimiseksi (aikaisempi vaihe) kuin arvioidessaan maa-alueen arvon tuen takaisinperimistä varten (myöhempi vaihe). Lisäksi minun on vaikeaa käsittää teorian tasolla, miten valtion mahdollisen vaikuttamisen vaara voisi muuttua sen mukaan, koskeeko arviointi valtiontuen olemassaoloa vai sen takaisinperintää. Esimerkiksi jos valtion vaikuttamisen päämääränä on minimoida tuen määrä, jotta tuki katsottaisiin vähämerkityksiseksi, ovat riskit samat riippumatta siitä, onko kyseessä valtiontueksi luonnehtimisen vai tuen takaisinperimisen vaihe. Tämä pätee myös siinä tapauksessa, että tuen myöntävän viranomaisen ja tuensaajien intressit ovat päällekkäisiä, kuten komissio tuo esille. (
45
) Periaate, jonka mukaan jäsenvaltion oletetaan toimivan sääntöjenvastaisesti vaikuttamalla asiantuntijaan silloin, kun asiantuntijana on julkinen yritys, on nähdäkseni vastoin SEU 4 artiklan 3 kohdassa vahvistettua vilpittömän yhteistyön periaatetta sekä jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten välisen keskinäisen luottamuksen periaatetta, eikä sitä voida näin ollen hyväksyä.
73.
Kun huomioon otetaan edellä esitetty toteamus, jonka mukaan julkisia yksikköjä ei voida sulkea unionin oikeuden perusteella pois tarjouskilpailuista, jotka koskevat valtiontuen takaisinperimiseen liittyviä arvonmäärityksiä, on todettava toiseksi, että jos komissio kerran piti maa-alueiden vaihtokauppaa nyt käsiteltävässä asiassa arkaluonteisena aiheena ja katsoi, että olemassa oli todellinen vaara siitä, että tuen myöntänyt elin pyrkisi vaikuttamaan kyseisen asiantuntijatehtävän hoitaneeseen (tai riippumattomat asiantuntijat valinneeseen) yksikköön, komission olisi pitänyt todeta nimenomaisesti päätöksen 2015/456 johdanto-osan 176 perustelukappaleessa, että ”riippumattoman elimen” pitäisi nimetä riippumattomat asiantuntijat. (
46
) Koska tällaista mainintaa ei kuitenkaan ole, Bulgarian tasavallan ei voida katsoa tietäneen, että Agrolesproektin nimeäminen oli itsessään vastoin kyseisen päätöksen johdanto-osan 176 perustelukappaleessa vahvistettuja riippumattomuutta koskevia vaatimuksia.
74.
Kolmanneksi unionin tuomioistuimelle esitetystä asiakirja-aineistosta ilmenee, ettei yksikään asianosaisten välillä käydystä viestienvaihdosta ilmenevä todiste synnytä Bulgarian viranomaisille velvollisuutta (tai komission oikeutettuja odotuksia) sen suhteen, ettei nimetty riippumaton asiantuntija saisi olla julkinen yksikkö. Komissio oli päinvastoin hyväksynyt vastaväitteitä esittämättä päätöksen 2015/456 antamiseen johtaneessa hallinnollisessa menettelyssä tuen olemassaolon määrittämiseksi sellaisten asiantuntijoiden määrittämät hinnat, jotka olivat itse osa elintarvike- sekä maa- ja metsätalousministeriötä. Vastaavalla tavalla, kuten Bulgarian tasavalta on tuonut esille, komissio ei ole kiistänyt vähämerkityksisiin liiketoimiin liittyvistä arvioinneista tehdyn kertomuksen puolueettomuutta edes kyseisen päätöksen antamisen jälkeen, vaikka kertomuksen olivat laatineet saman ministeriön virkamiehet. (
47
) Asiantuntijoiden riippumattomuutta koskevaa kysymystä käsiteltiin niin ikään nimenomaisesti viestienvaihdossa, joka koski ensimmäistä tarjouspyyntömenettelyä, joka oli pitänyt keskeyttää erityisesti siitä syytä, että akkreditoitu arvonmäärittäjä oli ottanut sitä edeltävästi kantaa tuen määrittämistä varten laadittuihin arvonmäärityskertomuksiin. (
48
) Komissio ei tarttunut tässäkään yhteydessä tilaisuuteen esittää huolensa siitä väitetystä vaarasta, joka liittyy julkisen yrityksen mahdolliseen nimeämiseen riippumattomaksi asiantuntijaksi.
75.
Neljänneksi ja viimeiseksi komissio ei ole missään tapauksessa pystynyt osoittamaan, että Bulgarian viranomaiset olisivat vaikuttaneet jollain tavalla Agrolesproektin laatimaan asiantuntijalausuntoon. Muistutan tältä osin, että kun osviittana käytetään tuomioistuinten riippumattomuuden arviointiin liittyviä perusteita, riippumattomuutta koskevaan vaatimukseen sisältyy kaksi toisistaan erillistä osatekijää: objektiivinen riippumattomuus ja subjektiivinen riippumattomuus. (
49
) Komissio väittää, että tässä tapauksessa näitä kahta osatekijää ei ole.
76.
Objektiivinen riippumattomuus edellyttää, että asiantuntija huolehtii tehtävistään itsenäisesti olematta missään hierarkkisessa tai alisteisessa suhteessa ja ottamatta vastaan määräyksiä tai ohjeita miltään taholta. Asiantuntija on täten suojattu sellaisilta ulkopuolisilta toimenpiteiltä tai painostuksilta, jotka voivat vaarantaa sen asiantuntijalausunnon riippumattomuuden. (
50
)
77.
Kuten tämän ratkaisuehdotuksen 62 kohdasta ilmenee, komissio on ilmaissut varauksensa, jotka koskevat sekä Agrolesproektin toiminnallista riippumattomuutta että sen taloudellista riippumattomuutta suhteessa elintarvike- sekä maa- ja metsätalousministeriöön.
78.
Ensinnäkin toiminnallisesta riippumattomuudesta on katsottava, ettei Agrolesproektin riippumattomuutta voida kyseenalaistaa pelkästään sen vuoksi, että sen nimesi asianomaisen tuen myöntänyt viranomainen. Katson päinvastoin, että koska asianosaisten välillä on riidatonta, että kyseisen yrityksen käyttämät kaksi asiantuntijaa olivat rekisteröityneet riippumattomien arvonmäärittäjien liittoon, he noudattivat toiminnassaan korkeita riippumattomuuteen liittyviä eettisiä normeja ja ammattieettisiä sääntöjä arvonmäärityskertomukset laatiessaan. (
51
) Näin on oletettava, että heidän objektiivinen riippumattomuutensa oli riittävä. Näin on oletettava erityisesti, koska ei ole ilmeistä, miten se seikka, että asiantuntijatehtävän toimeksiantaja on edellä mainittu ministeriö, voisi olla itsessään merkityksellinen. Kuten Bulgarian tasavalta on vahvistanut, kyseisillä kahdella asiantuntijalla ei näet yhtäältä ole suoraa yhteyttä Bulgarian valtioon: he eivät ole ministeriön eivätkä minkään muunkaan julkisyhteisön – edes Agrolesproektin – virkamiehiä, vaan heidät on palkattu yksinomaan heille annettujen yksittäisten tehtävien suorittamista varten. Toisaalta komissio ei ole kyseenalaistanut näiden kahden Agrolesproektin nimeämän asiantuntijan ammatillista pätevyyttä eikä heidän soveltuvuuttaan heille annetun asiantuntijatehtävän asianmukaiseen hoitamiseen. Komissio on jopa myöntänyt istunnossa, että jos Bulgarian viranomaiset olisivat valinneet nämä kaksi asiantuntijaa suoraan ilman Agrolesproektin toimimista välikädessä, päätöksen 2015/456 johdanto-osan 176 perustelukappaleessa tarkoitettu riippumattomuutta koskeva vaatimus olisi täyttynyt.
79.
Katson, ettei kyseistä oletusta voida kumota pelkällä väittämällä, joka perustuu siihen, että ”olisi turha kiistää [ministeriön] vaikutusvaltaa yrityksen päätöksentekomenettelyssä”. Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevassa menettelyssä komission on nimittäin näytettävä toteen väitteensä jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämisestä ja esitettävä unionin tuomioistuimelle tarvittavat tiedot, jotta tämä voi tarkistaa, onko jäsenyysvelvoitteita jätetty noudattamatta, eikä komissio voi tällöin nojautua minkäänlaisiin olettamiin. (
52
) Komission on siis näytettävä toteen, että Agrolesproektin valtiollisen luonteen ja arvonmäärityskertomusten laadun tai luotettavuuden välillä on yhteys, jotta voitaisiin osoittaa, ettei kyseinen yritys täytä päätöksen 2015/456 johdanto-osan 176 perustelukappaleen mukaisia kyseisen päätöksen täytäntöönpanon edellytyksiä. Kuten istunnossa on tuotu esille, komissio ei ole esittänyt mitään näyttöä, joka osoittaisi Bulgarian viranomaisten antaneen ohjeita kyseiselle yritykselle tai kahdelle nimetylle asiantuntijalle. Komission mainitsemista kyseisen yrityksen vuosikertomuksista ei myöskään ilmene mitään aineellista seikkaa, joka viittaisi siihen, etteivät asiantuntijat voineet suorittaa tehtäväänsä vapaasti täysin riippumattomalla tavalla.
80.
Toiseksi taloudellisesta riippumattomuudesta on todettava, että vaikka pitää paikkaansa, että asiantuntijoille maksettava palkkio voi tosiasiallisesti vaikuttaa heidän objektiiviseen riippumattomuuteensa, kuten Bulgarian tasavalta on myöntänyt, Agrolesproektin rahoitus on peräisin sen harjoittamasta taloudellisesta toiminnasta. Sen tulot ovat siis peräisin sen päätoiminnasta eli metsäsuunnitelmien ja metsäalueiden inventointien laadinnasta sellaisten sopimusten puitteissa, jotka on tehty avoimiin menettelyihin osallistumisen perusteella. Nämä tiedot saavat tukea tilikausia 2018 ja 2019 koskevista tilinpäätöksistä, jotka on julkaistu kaupparekisterissä ja joista ilmenee tosiasiallisesti, että asianomaisella tilikaudella kyseinen yritys on saanut omia tuloja sopimuksista, jotka on tehty julkisia hankintoja koskevan lain nojalla käynnistettyjen avointen menettelyjen yhteydessä.
81.
Vaikuttaa siis siltä, ettei yksikään komission esittämä todiste osoita, että Agrolesproektin tai sen käyttämien kahden asiantuntijan objektiivinen riippumattomuus olisi vaarantunut käsiteltävässä asiassa.
82.
Toisaalta muistutan, että subjektiivinen riippumattomuus liittyy puolueettomuuden käsitteeseen ja merkitsee yhtäläistä etäisyyttä asian asianosaisiin ja siihen, mitkä ovat heidän intressinsä asian kohteeseen. Tämä osatekijä edellyttää objektiivisuuden noudattamista ja sitä, ettei laaditun asiantuntijalausunnon sisältöön ole minkäänlaista intressiä. (
53
)
83.
Komissio on esittänyt tältä osin istunnossa, että sen käytettävissä oli tietoja, joiden perusteella kyseiset kaksi asiantuntijaa eivät voineet täyttää tehtäväänsä täysin vapaasti Agrolesproektin muodostamissa puitteissa, vaan he olivat saaneet ohjeita Bulgarian viranomaisilta, mikä kävi ilmi jopa kyseisen yrityksen kertomuksista.
84.
Kuten olen jo korostanut tämän ratkaisuehdotuksen 78–80 kohdassa, Agrolesproektin vuosikertomuksista ei vaikuta ilmenevän mitään seikkaa, joka viittaisi siihen, etteivät asiantuntijat voineet hoitaa tehtäväänsä vapaasti. Kyseiset kertomukset koskevat nimittäin metsänhoidon järjestämishankkeita, joissa Bulgarian valtion elimet ovat olleet mukana. Niillä ei ole mitään merkitystä suhteessa metsäalueiden hintojen laskemista koskevaan Agrolesproektin tehtävään. Sitä paitsi unionin tuomioistuimen käytettävissä olevasta asiakirja-aineistosta ilmenee, että hankintaviranomainen oli hyväksynyt kyseisen yrityksen esittämän arvonmäärityskertomuksen metsistä vastaavan toimeenpanoviraston asiantuntijaneuvoston arvioinnin perusteella puuttumatta mitenkään kertomuksen sisältöön. (
54
)
85.
Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon erityisesti päätöksen 2015/456 johdanto-osan 176 perustelukappaleen sanamuoto, merkitykselliset unionin oikeuden oikeussäännöt, komission aiemmin hallinnollisessa menettelyssä sekä kyseisen päätöksen antamisen jälkeen esittämien täsmennysten riittämättömyys sekä sellaisten todisteiden puuttuminen, jotka voisivat kyseenalaistaa Agrolesproektin esittämän asiantuntijalausunnon puolueettomuuden, on todettava, ettei ole näytetty toteen, että Bulgarian tasavalta olisi rikkonut kyseistä päätöstä nimeämällä asiantuntijan, joka ei täyttänyt kyseisen johdanto-osan perustelukappaleen mukaisia riippumattomuutta koskevia vaatimuksia.
86.
Siten ehdotan, että toisen kanneperusteen ensimmäisen osan yhteydessä esitetty toinen argumentti hylätään perusteettomana.
D
Vilpittömän yhteistyön velvoitteen noudattamatta jättäminen siten, ettei nimetyn asiantuntijan julkisesta omistusrakenteesta ilmoitettu
87.
Toisen kanneperusteen ensimmäisen osan yhteydessä esittämällään kolmannella ja viimeisellä argumentilla komissio arvostelee Bulgarian viranomaisia siitä, etteivät nämä ilmoittaneet ajallaan eli ennen kuin komissio hyväksyi Agrolesproektin nimeämisen 26.10.2017, (
55
) että Agrolesproekt oli julkinen yritys ja että sen hallinnointiin kuuluvista tehtävistä huolehti elintarvike- sekä maa- ja metsätalousministeri. Tämä ilmoittamatta jättäminen, joka oli johtanut komission yksikköjä harhaan, merkitsee SEUT 4 artiklan 3 kohdassa vahvistetun vilpitöntä yhteistyötä koskevan velvoitteen noudattamatta jättämistä. Kyseinen tieto annettiin komissiolle nimittäin vasta kaksi vuotta myöhemmin eli 10.7.2020. (
56
) Komissio selitti istunnossa, että Bulgarian viranomaiset olivat väistämättä tienneet kyseisen yrityksen määräysvaltaan liittyvän tiedon tärkeyden ja merkityksellisyyden riippumattomuutta koskevien vaatimusten kannalta.
88.
Bulgarian tasavalta vaatii, että kyseinen moite on hylättävä perusteettomana.
89.
Tältä osin on riittävää tuoda esille, kuten tämän ratkaisuehdotuksen 67–72 kohdasta ilmenee, ettei Bulgarian tasavallan tarvinnut minkään unionin oikeuteen tai komission päätöskäytäntöön liittyvän seikan perusteella ilmoittaa tietoa siitä, että kyseiset kaksi riippumatonta asiantuntijaa oli nimennyt Agrolesproekt – julkinen yritys, jossa valtio ja erityisesti elintarvike- sekä maa- ja metsätalousministeriö käytti määräysvaltaa.
90.
Joka tapauksessa, kuten Bulgarian tasavalta huomauttaa perustellusti, jos komissio olisi halunnut tarkistaa kyseisen tiedon, tämä tieto olisi ollut yleisesti ja nopeasti saatavilla. Yrityksen johtoelimiä ja pääoman omistusta koskevat tiedot ovat nimittäin julkisesti tutustuttavissa ja saatavilla kaupparekisterissä, joten jokainen asianomainen voi tutustua niihin nopeasti ja maksutta, jos pitää niitä tarpeellisina päätöksen tekemiseksi. (
57
)
91.
Tästä seuraa nähdäkseni, ettei Bulgarian tasavallan voida todeta jättäneen noudattamatta vilpittömän yhteistyön velvoitetta ja että myös toisen kanneperusteen ensimmäisen osan yhteydessä esitetty kolmas argumentti on hylättävä perusteettomana.
VI Ratkaisuehdotus
92.
Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että unionin tuomioistuin toteaa – jos se katsoo aiheelliseksi lausua toisen kanneperusteen ensimmäisestä osasta – ettei Euroopan komissio ole osoittanut, että Bulgarian tasavalta olisi jättänyt noudattamatta jäsenyysvelvoitteitaan, jotka perustuvat erityisesti tukiohjelmasta N:o SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) ja SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08), jonka Bulgarian tasavalta on pannut täytäntöön metsämaiden vaihtamisen yhteydessä, 5.9.2014 annetun päätöksen (EU) 2015/456 johdanto-osan 176 perustelukappaleeseen.
(
1
)	Alkuperäinen kieli: ranska.
(
2
)	Tukiohjelmasta N:o SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) ja SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08), jonka Bulgarian tasavalta on pannut täytäntöön metsämaiden vaihtamisen yhteydessä, 5.9.2014 annettu päätös (EUVL 2015, L 80, s. 100).
(
3
)	22.3.1999 annettu neuvoston asetus (EYVL 1999, L 83, s. 1).
(
4
)	[SEUT] 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 13.7.2015 annettu neuvoston asetus (EUVL 2015, L 248, s. 9).
(
5
)	Bulgarian metsälaki (Zakon za gorite; DV nro 125, 29.12.1997).
(
6
)	Perushintojen laskemisesta, poikkeusalueilla sijaitsevan maan hinnoista sekä metsiin ja metsämaihin kohdistuvien käyttöoikeuksien ja rasitteiden luomisesta 6.11.2003 annettu ministerineuvoston asetus nro 252 (DV nro 101, 18.11.2003; sellaisena kuin se on muutettuna DV:llä nro 1, 5.1.2007).
(
7
)	Vaihdetun maa-alueen käyttötarkoituksen muuttaminen kiellettiin 3.9.2009.
(
8
)	Lähinnä jos vaihdossa saadun valtion omistaman metsämaan arvo oli suurempi kuin vastineeksi luovutetun yksityisen metsämaan arvo. Komissio katsoi, ettei viranomaisen päätös muuttaa vaihtokaupan jälkeen tietyn maa-alueen käyttötarkoitusta siten, että metsämaasta tuli rakennusmaata, sen sijaan ollut SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(
9
)	[SEUT] 107 ja [SEUT] 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 18.12.2013 annettu komission asetus (EUVL 2013, L 352, s. 1), jossa vahvistettiin nämä edellytykset.
(
10
)	Bulgarian tasavallan esittämistä kirjallisista huomautuksista ilmenee, että ensimmäinen tarjouskilpailu, josta ilmoitettiin 18.12.2014, päätettiin, kun oli todettu, että ainoa siihen osallistunut tarjoaja oli yhtäältä ehdottanut auktorisoitua arvonmäärittäjää, joka oli ollut aiemmalla kaudella eli vuosina 2003–2009 erään komitean jäsen ja ottanut siinä asemassa kantaa arvonmäärityskertomuksiin, ja toisaalta tehnyt sellaisen teknisen tarjouksen, joka ei ollut hankintaviranomaisen tarjouspyyntöasiakirjojen mukainen; että toinen tarjouskilpailu, josta ilmoitettiin 20.3.2015, päätettiin olosuhteissa tapahtuneen aineellisen muutoksen vuoksi sekä siksi, että vaihtokaupat oli tarpeen tutkia uudelleen ja tarjouskilpailuasiakirjoissa mainittu arvioitavan omaisuuden lukumäärä oli muutettava niin, että tutkittavaksi tuli kaikkiaan 132 vaihtokauppaa, ja että kolmas tarjouskilpailu, josta ilmoitettiin 10.10.2016, päätettiin tarjousten arviointilautakunnan ehdotuksesta, kun tarjouskilpailun kahden osallistujan osalta oli todettu perustellusti, etteivät osallistujat täyttäneet tarjouskilpailuasiakirjoissa etukäteen asetettuja edellytyksiä.
(
11
)	Kirjeestä ilmenee, että kyseisille kahdelle arvonmäärittäjälle oli myönnetty akkreditoidun arvonmäärittäjän todistus, he olivat suorittaneet ”metsäalan” maisterintutkinnon, heillä oli kaikkiaan 28:n ja 22 vuoden ammatillinen kokemus metsäinsinööreinä ja he olivat laatineet 722 ja 53 asiantuntijalausuntoa metsämaa-alueista.
(
12
)	Lopuissa 29 vaihtokaupassa oletetut tuensaajat eivät olleet saaneet etua. Bulgarian tasavallan toimittamien tietojen mukaan Agrolesproekt oli laatinut 264 arvonmäärityskertomusta, joissa arvioitiin 132 vaihtokaupan kohteena olleiden 2500 maa-alueen markkinahinnat. Jokaisesta kertomuksesta oli laadittu taulukko, josta ilmeni todellisen markkinahinnan ja maa-alueiden vaihtosopimuksissa käytetyn hallinnollisen hinnan välinen ero.
(
13
)	Tässä tapauksessa täsmennykset koskivat ensinnäkin asiantuntijan päätoimintaa, asiantuntijan tarjoamia palveluja ja sitä, kenelle nämä palvelut oli tarkoitettu; arvonmäärittäjän omistusrakennetta ja erityisesti sitä, omistiko sen valtio, oliko se sidoksissa julkiseen yksikköön, oliko se yksityisessä omistuksessa tai oliko se osittain julkisessa ja osittain yksityisessä omistuksessa; arvonmäärittäjän omistavien henkilöiden tai yhteisöjen määritelmää ja arvonmäärittäjän toimintaan määräävällä tavalla vaikuttavien henkilöiden ja yksikköjen määritelmää; toiseksi arvonmäärittäjän tulonlähteitä ja erityisesti kysymystä siitä, oliko arvonmäärittäjä riippuvainen julkisesta rahoituksesta tai valtion kanssa tehdyistä sopimuksista ja jos oli, missä määrin, ja kolmanneksi riippumattoman asiantuntijan kriteeriä arvonmäärittäjän tarjouksen vastaanottamisen hetkellä.
(
14
)	Erityisesti koska huomioon oli otettu markkinoilla olevaa vastaavaa omaisuutta poikkeuksellisen alhaisin hinnoin (aiemmin sovellettuja hallinnollisia hintoja alhaisemmin hinnoin) sekä vain verotusta varten ilmoitettuja hintoja.
(
15
)	Jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta 16.11.2006 annettu komission direktiivi (EUVL 2006, L 318, s. 17).
(
16
)	Komissio huomautti samassa kirjeessä, etteivät Bulgarian viranomaiset olleet vastanneet kysymyksiin, joita niille oli esitetty 15.5.2020 päivätyllä kirjeellä Agrolesproektin tulonlähteistä, eivätkä etenkään kysymykseen siitä, oliko Agrolesproekt riippuvainen julkisesta rahoituksesta tai valtion kanssa tehdyistä sopimuksista ja jos oli, missä määrin.
(
17
)	DV nro 13, 16.2.2016; sellaisena kuin se on muutettuna ja täydennettynä useita kertoja ja viimeksi DV:ssä nro 11, 6.2.2024.
(
18
)	Kyseisessä asiassa annettiin 19.10.2023 tuomio Ministar na zemedelieto, hranite i gorite (C‑325/22, EU:C:2023:793), jossa unionin tuomioistuin totesi erityisesti, että SEUT 107 artiklan 1 kohtaa ja asetuksen 2015/1589 16 artiklan 3 kohtaa on tulkittava siten, että ne eivät ole esteenä sille, että arviointiperusteet, joiden avulla voidaan määrittää metsäalueiden vaihdon yhteydessä maa-alueiden hankinnassa saadun valtiontuen määrä, perustuvat sellaisten rekisteröityjen kiinteistötoimien keskihintoihin, jotka koskevat ominaisuuksiltaan arvon määrittämisen kohteena olevia maa-alueita vastaavia ja niiden lähellä sijaitsevia maa-alueita, joissa vähintään yksi osapuolista on elinkeinonharjoittaja ja jotka on tehty arvon määrittämistä edeltäneiden 12 kuukauden aikana, sillä edellytyksellä, että tällaisten arviointiperusteiden soveltaminen on kyseisen tuen takaisinperintää koskevan komission päätöksen mukaista ja että niiden avulla voidaan määrittää kyseisten maa-alueiden markkinahinta vaihtokaupan hetkellä.
(
19
)	Vaikka komissio esittää nämä argumentit toisen kanneperusteen yhteydessä, nimetyn asiantuntijan valintaan ja riippumattomuuteen liittyvät näkökohdat liittyvät kuitenkin erottamattomasti ensimmäiseen ja kolmanteen kanneperusteeseen, ja ne ovat merkityksellisiä näitä kanneperusteita tutkittaessa.
(
20
)	Komissio vetoaa vastauskirjelmässään tarjouspyyntömenettelyn järjestämisessä tapahtuneisiin, riippumattoman asiantuntijan valintaan liittyviin kahteen sääntöjenvastaisuuteen: ensinnäkin se seikka, että ensimmäisessä tarjouskilpailussa alun perin tarjottu hinta oli liian alhainen ehdokkaiden houkuttelemiseksi, minkä Bulgarian tasavalta on myöntänyt ja minkä vuoksi hintaa korotettiin toisen tarjouskilpailun yhteydessä, ja toiseksi se seikka, että tarjouskilpailussa asetettu edellytys siitä, että asiantuntijan oli yhtäältä määritettävä ajantasainen hallinnollinen hinta ja toisaalta sisällytettävä hallinnolliset hinnat markkinahintojen määrittämismenetelmään, saattoivat johtaa virheisiin ja siten päätöksen 2015/456 epäasianmukaiseen täytäntöönpanoon. Komissio esitti nämä väitteet tukeakseen väitettä siitä, ettei komission voida missään tapauksessa katsoa olevan vastuussa tarjouspyyntömenettelyn järjestämisessä tapahtuneista ja riippumattoman asiantuntijan nimeämiseen liittyneistä sääntöjenvastaisuuksista. Koska nämä väitetyt sääntöjenvastaisuudet otettiin ensimmäisen kerran esille vastauskirjelmässä, niitä ei voida pitää erillisinä kanneperusteina, joiden nojalla Bulgarian tasavallan voitaisiin todeta jättäneen noudattamatta jäsenyysvelvoitteitaan (ks. tästä unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 120 artikla ja 121 artiklan 1 kohta).
(
21
)	Ks. tuomio 6.5.2015, komissio v. Saksa (C‑674/13, EU:C:2015:302, 37 ja 38 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen) ja tuomio 12.5.2021, komissio v. Kreikka (Tuki maataloustuottajille) (C‑11/20, EU:C:2021:380, 33 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
(
22
)	Kyseinen velvollisuus perustuu myös asetuksen N:o 659/199 korvanneen asetuksen 2015/1589 16 artiklan 3 kohtaan (ks. tästä tuomio 16.1.2025, Scai (C‑588/23, EU:C:2025:23, 39 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen)).
(
23
)	Ks. tuomio 6.5.2015, komissio v. Saksa (C‑674/13, EU:C:2015:302, 39 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen) ja tuomio 12.5.2021, komissio v. Kreikka (Tuki maataloustuottajille) (C‑11/20, EU:C:2021:380, 34 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
(
24
)	Ks. tuomio 13.10.2011, komissio v. Italia (C‑454/09, EU:C:2011:650, 37 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
(
25
)	Ks. tuomio 11.9.2014, komissio v. Saksa (C‑527/12, EU:C:2014:2193, 48 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen) ja tuomio 12.5.2021, komissio v. Kreikka (Tuki maataloustuottajille) (C‑11/20, EU:C:2021:380, 40 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
(
26
)	Ks. tuomio 12.2.2015, komissio v. Ranska (C‑37/14, EU:C:2015:90, 65 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
(
27
)	Erityisesti se, että 66 tuensaajaa kaikkiaan 102:sta on riitauttanut takaisinperintämääräykset kansallisissa tuomioistuimissa, aiheuttaa lisäviivästyksiä päätöksen 2015/456 täytäntöönpanossa.
(
28
)	Tässä annettu mahdollisuus on yhdenmukainen sen unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön kanssa, jonka mukaan komission ei tarvitse määrittää palautettavan tuen tarkkaa määrää määrätessään sisämarkkinoille soveltumattomaksi todetun tuen palauttamisesta, jos komission päätökseen sisältyvät seikat, joiden avulla sen adressaatti voi itse määritellä tämän määrän ilman kohtuuttomia vaikeuksia (ks. tuomio 12.10.2000, Espanja v. komissio (C‑480/98, EU:C:2000:559, 25 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen); tuomio 20.3.2014, Rousse Industry v. komissio (C‑271/13 P, EU:C:2014:175, 77 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen) ja tuomio 6.5.2015, komissio v. Saksa (C‑674/13, EU:C:2015:302, 40 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen)). Esimerkiksi tukijärjestelmää tarkastellessaan komissio ei yleensä kykene erittelemään tarkasti kunkin yksittäisen tuensaajan saamaa tukimäärää, joten tukijärjestelmän yhden tuensaajan erityisolosuhteita voidaan arvioida vasta tuen takaisinperintävaiheessa (ks. tuomio 13.2.2014, Mediaset (C‑69/13, EU:C:2014:71, 22 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen)).
(
29
)	Kursivointi tässä.
(
30
)	Ks. edellä tämän ratkaisuehdotuksen 18 kohta.
(
31
)	Ks. edellä tämän ratkaisuehdotuksen 38 kohta.
(
32
)	Ks. edellä tämän ratkaisuehdotuksen 39 kohta.
(
33
)	Komissio täsmentää Agrolesproektin vuoden 2020 vuosikertomukseen viitaten, että kyseisestä vuosikertomuksesta ilmenee olennaisin osin, että maa- ja metsätalousministeriön alainen yksikkö valvoi Agrolesproektin eri hankkeiden toteutusta.
(
34
)	Julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta 26.2.2014 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EUVL 2014, L 94, s. 65).
(
35
)	Ks. vastaavasti tuomio 23.12.2009, CoNISMa (C‑305/08, EU:C:2009:807, 34 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
(
36
)	Ks. vastaavasti tuomio 23.12.2009, CoNISMa (C‑305/08, EU:C:2009:807, 37 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
(
37
)	EYVL 1997, C 209, s. 3.
(
38
)	Ks. edellä tämän ratkaisuehdotuksen 22 kohta.
(
39
)	Eli huutokauppaan verrattavalla menettelyllä, jossa myynti tapahtuu markkinahintaan ja johon ei siten sisälly valtion tukea.
(
40
)	Ks. vuoden 1997 tiedonannon II osaston (”Periaatteet”) 2 kohdan a alakohdan toinen ja kolmas luetelmakohta.
(
41
)	Kursivointi tässä.
(
42
)	Vuoden 1997 tiedonannon I osaston (”Johdanto”) neljännessä kohdassa täsmennettiin nimittäin, että ”ohjeet koskevat vain julkisessa omistuksessa olevien maa-alueiden ja rakennusten myymistä. Se ei koske julkisen vallan kiinteistöhankintoja eikä maa-alueiden ja rakennusten vuokraamista julkisille viranomaisille tai julkisessa omistuksessa olevien maa-alueiden ja rakennusten vuokraamista. Myös tällaisiin toimiin voi sisältyä valtion tukea.”
(
43
)	Ks. edellä tämän ratkaisuehdotuksen 23 kohta.
(
44
)	EUVL 2016, C 262, s. 1. Ks. tältä osin valtiontuen käsitteestä annetun tiedonannon 103 kohta ja alaviite 163 sekä alaviite 133, jossa täsmennetään ainoastaan, että ”ennakkoarvioinnit olisi tehtävä sellaisten asiantuntijoiden tuella, joilla on asianmukaiset taidot ja kokemus. Tällaisten arvioiden olisi aina perustuttava objektiivisiin perusteisiin eivätkä poliittiset näkökohdat saisi vaikuttaa niihin”.
(
45
)	Kuten Bulgarian tasavalta perustellusti huomauttaa, riippumattoman asiantuntijan ja jäsenvaltion välinen eturistiriita voi aiheutua näet vain siinä tilanteessa, jossa on mahdollisuus saada perusteeton etu. Tässä tapauksessa Bulgarian tasavalta tai Agrolesproekt eivät kuitenkaan saa mitään etua siitä, että kyseinen yhtiö on arvioinut markkinahinnan asianmukaisesti.
(
46
)	Ks. vastaavasti valtiontuesta C 56/06 (ex NN 77/06), jonka [Itävallan tasavalta] on myöntänyt Bank Burgenlandin yksityistämiseen, 30.4.2008 tehty komission päätös (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 1625). Komissio selitti kyseisessä asiassa, ettei sillä ollut käytettävissään kaikkia tarvittavia tietoja lopullisen arvion tekemiseksi siitä, antoiko tietty toimenpide edun ja olisiko Itävallan tasavallan siten ”esitettävä riippumattoman elimen nimeämän riippumattoman asiantuntijan arvio [Bank Burgenlandin] neljän kiinteistöyhtiön markkina-arvosta” (ks. kyseisen päätöksen johdanto-osan 172 perustelukappale; kursivointi tässä).
(
47
)	Ks. tämän ratkaisuehdotuksen 19 ja 20 kohta.
(
48
)	Ks. edellä tämän ratkaisuehdotuksen 22 kohta.
(
49
)	Ks. tästä julkisasiamies Kokottin ratkaisuehdotus Governo della Repubblica italiana (Italialaisen rauhantuomarin asema) (C‑658/18, EU:C:2020:33, 42–59 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen; jäljempänä italialaisen rauhantuomarin asemaa koskeva ratkaisuehdotus).
(
50
)	Ks. analogisesti italialaisen rauhantuomari asemaa koskeva ratkaisuehdotus (43 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
(
51
)	Riippumattomia arvonmäärittäjiä koskevan lain (Zakon za nezavisimite otseniteli; DV nro 98, 14.11.2008; sellaisena kuin se on muutettuna ja täydennettynä viimeksi DV:ssä nro 19, 8.3.2011) 18 §:n 6 momentin mukaisesti jokaisen riippumattoman arvonmäärittäjän on ”noudatettava riippumattomien arvonmäärittäjien ammattieettisiä sääntöjä”.
(
52
)	Ks. erityisesti tuomio 12.2.2015, komissio v. Ranska (C‑37/14, EU:C:2015:90, 71 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen) ja tuomio 21.12.2023, komissio v. Tanska (Enimmäispysäköintiaika) (C‑167/22, EU:C:2023:1020, 47 kohta oikeuskäytäntöviitauksineen). Kyseisen oikeuskäytännön mukaan asianomaisen jäsenvaltion on sitä vastoin silloin, kun todetaan, että kyseinen tuki on jäänyt osittain tai kokonaan perimättä takaisin, perusteltava syyt, joiden vuoksi tätä takaisinperintää ei vaadita tiettyjen tuensaajien osalta.
(
53
)	Ks. analogisesti italialaisen rauhantuomari asemaa koskeva ratkaisuehdotus (49 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
(
54
)	Ks. edellä tämän ratkaisuehdotuksen 26 kohta.
(
55
)	Ks. edellä tämän ratkaisuehdotuksen 24 kohta.
(
56
)	Ks. edellä tämän ratkaisuehdotuksen 33 kohta.
(
57
)	Lisäksi on todettava, että komissio itse mainitsee päätöksen 2015/456 johdanto-osan 142 perustelukappaleessa tuensaajiin liittyvät tiedot, jotka ovat peräisin Bulgarian kaupparekisteristä (”monet vaihtokauppojen edunsaajista – – ovat ilmoittaneet Bulgarian kaupparekisteriin toimivansa muun muassa kiinteistö-, matkailu- tai ravintola-alalla tai metsänistutuksen alalla”) (kursivointi tässä).