62008CJ0408
TIESAS SPRIEDUMS (otrā palāta)
2010. gada 25. februārī (
*1
)
“Apelācija — Kopienas preču zīme — Regula (EK) Nr. 40/94 — 55. panta 1. punkta a) apakšpunkts un 7. panta 1. punkta c) apakšpunkts — Interese iesniegt pieteikumu par preču zīmes spēkā neesamību, kurš balstīts uz absolūtu spēkā neesamības pamatu — Advokātu birojs — Vārdisks apzīmējums “COLOR EDITION” — Vārdiskas preču zīmes, ko veido aprakstoši elementi, aprakstošs raksturs”
Lieta C-408/08 P
par apelācijas sūdzību atbilstoši Tiesas Statūtu 56. pantam, ko 2008. gada 22. septembrī iesniedza
Lancôme parfums et beauté & Cie SNC
, Parīze (Francija), ko pārstāv A. fon Mīlendāls [A. von Mühlendahl], Rechtsanwalt,
apelācijas sūdzības iesniedzēja,
pārējie lietas dalībnieki —
Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes, paraugi un modeļi) (ITSB), ko pārstāv A. Foliārs-Mongirāls [A. Folliard-Monguiral], pārstāvis,
atbildētājs pirmajā instancē,
CMS Hasche Sigle
, Ķelne (Vācija),
otra puse procesā ITSB Apelāciju padomē.
TIESA (otrā palāta)
šādā sastāvā: astotās palātas priekšsēdētāja, kas pilda trešās palātas priekšsēdētāja pienākumus, K. Toadere [C. Toader], tiesneši K. V. A. Timmermanss [C. W. A. Timmermans], K. Šīmans [K. Schiemann], P. Kūris (referents) un L. Bejs Larsens [L. Bay Larsen],
ģenerāladvokāts D. Ruiss-Harabo Kolomers [D. Ruiz-Jarabo Colomer],
sekretārs M. A. Godisārs [M.-A. Gaudissart], nodaļas vadītājs,
ņemot vērā rakstveida procesu un 2009. gada 9. septembra tiesas sēdi,
noklausījusies ģenerāladvokāta secinājumus 2009. gada 15. oktobra tiesas sēdē,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
1
Ar savu apelācijas sūdzību Lancôme parfums et beauté & Cie SNC (turpmāk tekstā — “Lancôme”) lūdz atcelt Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas 2008. gada 8. jūlija spriedumu lietā T-160/07 Lancôme/ITSB — CMS Hasche Sigle (“COLOR EDITION”) (Krājums, II-1733. lpp.; turpmāk tekstā — “pārsūdzētais spriedums”), ar kuru tā noraidīja prasību, ko apelācijas sūdzības iesniedzēja bija iesniegusi par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi un modeļi) (ITSB) Apelāciju otrās padomes lēmumu, ar kuru preču zīmes “COLOR EDITION” attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem reģistrācija atzīta par spēkā neesošu.
Atbilstošās tiesību normas
2
Padomes 1993. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi (OV 1994, L 11, 1. lpp.; turpmāk tekstā — “regula”) 7. panta 1. punkta c) apakšpunktā ir noteikts:
“Nereģistrē:
[..]
c)
preču zīmes, kas sastāv tikai no apzīmējuma vai norādes, kas tirdzniecībā var kalpot, lai norādītu veidu, kvalitāti, daudzumu, paredzēto nolūku, vērtību, preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas ģeogrāfisko izcelsmi vai laiku un citas preču un pakalpojumu īpašības.”
3
Regulas 55. panta 1. punkts ir formulēts šādi:
“Pieteikumu Kopienas preču zīmes īpašnieka tiesību atcelšanai vai paziņojumam, ka preču zīme ir spēkā neesoša, var iesniegt Birojā:
a)
ja piemērojams 50. un 51. pants, jebkura fiziska vai juridiska persona vai arī grupa vai organizācija, kas izveidota, lai pārstāvētu izgatavotājus, ražotājus, pakalpojumu sniedzējus, tirgotājus vai patērētājus, kas atbilstoši likumam, kurš to reglamentē, var savā vārdā iesniegt prasību tiesā un būt par šādas prasības subjektu;
b)
ja piemērojams 52. panta 1. punkts, 42. panta 1. punktā minēta persona;
c)
ja piemērojams 52. panta 2. punkts, tajā minētu agrāko tiesību īpašnieki vai personas, kam atbilstoši attiecīgās dalībvalsts likumiem ir tiesības izmantot attiecīgās tiesības.”
4
Saskaņā ar regulas 51. panta 1. punkta a) apakšpunktu uz ITSB iesniegta pieteikuma pamata Kopienas preču zīmi atzīst par spēkā neesošu, ja minētā preču zīme ir reģistrēta, neievērojot 7. panta normas.
5
Regulas 42. panta 1. punktā norādītas personas, kuras var iesniegt iebildumus pret preču zīmes reģistrāciju, izvirzot relatīvu atteikuma pamatojumu, kamēr šīs pašas regulas 52. pantā ir noteikti relatīvas spēkā neesamības iemesli.
Prāvas priekšvēsture
6
2002. gada 9. decembrīLancôme iesniedza ITSB pieteikumu, lai reģistrētu vārdisku apzīmējumu “COLOR EDITION” kā Kopienas preču zīmi.
7
Preces, attiecībā uz kurām tika pieteikta preču zīmju reģistrācija, ietilpst 3. klasē atbilstoši pārskatītajam un grozītajam 1957. gada 15. jūnija Nicas Nolīgumam par preču un pakalpojumu starptautisko klasifikāciju preču zīmju reģistrācijas vajadzībām un atbilst šādam aprakstam: “kosmētikas līdzekļi un grims”.
8
Minētajā pieteikumā norādītā preču zīme tika reģistrēta 2004. gada 11. februārī.
9
2004. gada 12. maijā advokātu birojs Norton Rose Vieregge ITSB iesniedza pieteikumu par šīs reģistrācijas atzīšanu par spēkā neesošu, pamatojoties uz regulas 51. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu.
10
2005. gada 21. decembrī ITSB Anulēšanas nodaļa šo pieteikumu noraidīja.
11
2006. gada 9. februārī advokātu birojs CMS Hasche Sigle, kas iestājies Norton Rose Vieregge tiesībās, iesniedza apelācijas sūdzību par Anulēšanas nodaļas lēmumu.
12
Ar 2007. gada 26. februāra lēmumu ITSB Apelāciju otrā padome šo apelācijas sūdzību apmierināja. Tā uzskatīja, pirmkārt, ka tā bija pieņemama, un, otrkārt, ka vārdiskais apzīmējums “COLOR EDITION” bija aprakstošs regulas 7. panta 1. punkta c) apakšpunkta izpratnē un attiecīgi tam nebija arī atšķirtspējas regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē.
Tiesvedība Pirmās instances tiesā un pārsūdzētais spriedums
13
Ar prasības pieteikumu, kas Pirmās instances tiesas kancelejā iesniegts 2007. gada 7. maijā, Lancôme cēla prasību atcelt ITSB Apelāciju otrās padomes lēmumu.
14
Savu prasību pamatojot, Lancôme izvirzīja trīs pamatus, kas attiecīgi bija saistīti ar regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunkta pārkāpumu, 7. panta 1. punkta c) apakšpunkta pārkāpumu un 7. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpumu.
15
Ar pārsūdzēto spriedumu Pirmās instances tiesa šo prasību noraidīja un piesprieda Lancôme atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
16
Pirmās instances tiesa, literāri un teleoloģiski analizējot regulas 55. panta 1. punktu, noraidīja pirmo izvirzīto pamatu, uzskatot, ka attiecībā uz pieteikumiem par atzīšanu par spēkā neesošu, kas pamatoti ar absolūtu spēkā neesamības iemeslu, šajā pantā vienīgi izvirzīta prasība, lai pieteikuma iesniedzējs būtu juridiska persona vai tam būtu procesuālā rīcībspēja, taču nav prasīts, lai tas pierādītu interesi celt prasību.
17
Šajā ziņā Pirmās instances tiesa, proti, pārsūdzētā sprieduma 25. punktā, uzskatīja, ka no regulas 55. panta 1. punkta izriet, ka likumdevējs bija iecerējis atļaut visām fiziskām vai juridiskām personām vai grupām, kam ir procesuāla rīcībspēja, iesniegt tos pieteikumus par spēkā neesamības atzīšanu, kuri balstīti uz absolūtiem spēkā neesamības pamatiem, kamēr attiecībā uz tādiem pieteikumiem par spēkā neesamības atzīšanu, kuri balstīti uz relatīviem spēkā neesamības pamatiem, likumdevējs ir skaidri ierobežojis to personu loku, kas var iesniegt pieteikumus par spēkā neesamības atzīšanu.
18
Šo vērtējumu atbilstoši pārsūdzētā sprieduma 26. punktā minētajam apstiprina apstāklis, ka atšķirībā no relatīviem atteikuma pamatojumiem, kas aizsargā vienīgi noteiktu agrāku tiesību īpašnieku privātās intereses, absolūtie atteikuma pamati ir balstīti uz dažādām vispārējām interesēm un, lai nodrošinātu šo interešu aizsardzību, tos izvirzīt ir jābūt iespējai visplašākajam iespējamajam personu lokam.
19
No tā Pirmās instances tiesa pārsūdzētā sprieduma 35. punktā secināja, ka, ievērojot, ka nav ticis apstrīdēts, ka CMS Hasche Sigle varēja pielīdzināt juridiskai personai, Apelāciju padome tās iesniegto pieteikumu pamatoti bija atzinusi par pieņemamu.
20
Tāpat attiecībā uz otro izvirzīto pamatu Pirmās instances tiesa uzskatīja, ka Apelāciju padome nav pieļāvusi kļūdu, uzskatot, ka preču zīme “COLOR EDITION” ir aprakstoša regulas 7. panta 1. punkta c) apakšpunkta izpratnē. Šajā sakarā tā uzskatīja, ka, skatot to kopumā, šai preču zīmei ir pietiekoši tieša un konkrēta saikne ar kosmētikas un grima produktiem, kas ar to apzīmēti.
21
Šajā sakarā tā pārsūdzētā sprieduma 48. un 49. punktā norādīja, ka apzīmējumu “COLOR EDITION” veido tikai norādes, kas var apzīmēt noteiktas attiecīgo preču iezīmes, un ka tā no konkrētās sabiedrības daļas viedokļa nerada iespaidu, kas būtu pietiekami attālināts no iespaida, ko rada vienkārša to veidojošo elementu apvienošana.
22
Visbeidzot, norādot, ka, lai apzīmējumu nevarētu reģistrēt kā Kopienas preču zīmi, pietiek, ja īstenojas viens no uzskaitītajiem absolūtajiem atteikuma pamatiem, Pirmās instances tiesa prasību noraidīja, neapskatot tai iesniegto trešo pamatu.
Lietas dalībnieku prasījumi
23
Lancôme lūdz Tiesu atcelt pārsūdzēto spriedumu, noraidīt apelācijas sūdzību, kas iesniegta par ITSB Anulēšanas nodaļas lēmumu, piespriest ITSB atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, kas radušies tiesvedībā Pirmās instances tiesā [tagad — Vispārējā tiesa] un Tiesā, un piespriest CMS Hasche Sigle atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, kas radušies apelācijas procesā ITSB.
24
ITSB lūdz noraidīt apelācijas sūdzību un piespriest Lancôme atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
Par apelāciju
25
Savu apelāciju pamatojot, Lancôme formāli izvirza trīs pamatus, kas saistīti attiecīgi ar to, ka Pirmās instances tiesa ir pārkāpusi regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 7. panta 1. punkta c) apakšpunkta prasības.
Par pirmo pamatu, kas saistīts ar regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunkta pārkāpumu
26
Ar savu pirmo pamatu Lancôme pārmet Vispārējai tiesai, ka tā ir atzinusi, ka advokātu birojam bija procesuālā rīcībspēja, lai savā vārdā lūgtu atcelt Kopienas preču zīmi. Šis pamats ir sadalīts divās daļās. Pirmkārt, Lancôme būtībā uzskata, ka Pirmās instances tiesa ir pieļāvusi kļūdu, interpretējot regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunktu, uzskatot, ka, lai pastāvētu interese celt prasību, nebija nepieciešama iespēja iesniegt tādu pieteikumu par Kopienas preču zīmes atzīšanu par spēkā neesošu, kurš balstīts uz absolūtu spēkā neesamības pamatu. Otrkārt, tā apgalvo, ka tas, ka advokātu birojs uz sava rēķina un savā vārdā iesniedz šādu pieteikumu, neatbilst Savienības mērogā atzītajam jurista profesijas profilam.
Par pirmā pamata pirmo daļu, kas saistīta ar kļūdainu regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunkta interpretāciju attiecībā uz interesi celt prasību
— Lietas dalībnieku argumenti
27
Lancôme apgalvo, ka actio popularis Savienības tiesībām ir pilnīgi sveša. Lai gan EKL 230. pants, kurā prasīts, lai persona būtu skarta tieši un individuāli, lai celtu prasību, nav tieši piemērojams izskatāmajā lietā, regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunkts tomēr, kā uzskata Lancôme, ir jāinterpretē, ņemot vērā principus, kas vispārīgi ir spēkā Savienības tiesībās. Turklāt visās valstu tiesību sistēmās tiekot nošķirta tiesībspēja un procesuālā rīcībspēja, pēdējai minētai prezumējot, ka pastāv interese celt prasību. Tādējādi no apstākļa, ka likumdevējs nav tieši izvirzījis prasību, lai pastāvētu šāda interese, nevarot secināt, ka šāda prasība izvirzīta netiek.
28
Pirmās instances tiesas veiktajai nošķiršanai starp administratīvo procesu un prasību tiesā neesot nozīmes, jo neesot iedomājams, ka procesuālā rīcībspēja administratīvā iestādē būtu plašāka nekā tiesības celt prasību par šīs iestādes lēmumiem Savienības tiesās.
29
Tāpat nozīmes neesot Pirmās instances tiesas veiktajai nošķiršanai starp absolūtiem spēkā neesamības pamatiem un relatīviem spēkā neesamības pamatiem, jo no šīs nošķiršanas nevarot secināt, ka pilnībā nav vajadzības pierādīt interesi iesniegt pieteikumu par atzīšanu par spēkā neesošu, kas balstīts uz absolūtu spēkā neesamības pamatu.
30
Attiecībā uz atteikumu reģistrēt preču zīmi, kas ir aprakstoša regulas 7. panta 1. punkta c) apakšpunkta izpratnē, vispārējās intereses, kas ir šī atteikuma pamata pamatā, esot judikatūrā atzītās intereses, kas ir visiem preču zīmes reģistrācijas pieteikuma iesniedzēja vai īpašnieka konkurentiem, kuru tiesības izmantot aprakstošu norādi attiecībā uz viņu precēm vai pakalpojumiem ir jāaizsargā pret konkurenta prettiesiski iegūtu reģistrāciju. No tā izrietot, ka vienīgi faktisks vai iespējams šķērslis, kas kavējis kādu kā reģistrācijas pieteikuma faktisku vai iespējamu konkurentu, ļauj atsaukties uz šo atteikuma pamatu.
31
Šādu interpretāciju apstiprinot tieši izteiktais, regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunktā ietvertais noteikums, kas tiesības iesniegt pieteikumu par atzīšanu par spēkā neesošu piešķir visām grupām, kurās ietilpst izgatavotāji, ražotāji, pakalpojumu sniedzēji, tirgotāji vai patērētāji, t.i., personas, ko var ietekmēt prettiesiski saņemta preču zīmes reģistrācija.
32
Lancôme no tā secina, ka regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka papildus procesuālajai rīcībspējai tajā izvirzīta prasība, lai pieteikuma iesniedzējs būtu faktiski vai iespējami skarts un līdz ar to — lai tam būtu faktiska vai iespējama ekonomiska interese panākt, lai apstrīdētā preču zīme tiktu izslēgta no preču zīmju reģistra. Tomēr tas tā neesot tāda advokātu biroja gadījumā, kurš lūdz atcelt Kopienas preču zīmi, kas aptver kosmētikas līdzekļus.
33
ITSB atbildot apgalvo, ka tajā iesniegtos pieteikumus par atzīšanu par spēkā neesošu regulējot vienīgi regula un tās īstenošanas regula un ka regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunkts ir nepārprotams un atļauj visiem iesniegt pieteikumu par atcelšanu.
34
Saskaņā ar ITSB viedokli Lancôme kļūdaini interpretējot judikatūru par vispārējām interesēm, kas ir regulas 7. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētā absolūtā atteikuma pamata pamatā. Faktiski šīs intereses neesot tikai profesionālu tirgus dalībnieku intereses varēt izmantot aprakstošus apzīmējumus, bet visu personu — vai nu profesionālu, vai ne — interese, lai šie aprakstošie apzīmējumi ekskluzīvi nepiederētu tikai vienam uzņēmumam. To turklāt apstiprinot apstāklis, ka apzīmējuma aprakstošo raksturu vērtējot saistībā ar to, kā to uztver konkrētā sabiedrības daļa, kura netiek ierobežota ar attiecīgās nozares profesionāļiem, jo tā visupirms ietver patērētājus un gala izmantotājus.
35
Lancôme tāpat kļūdaini interpretējot regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunktu. Tajā izdarītā norāde uz “grupām” domāta, tikai lai pabeigtu uzskaitījumu personām, kas var iesniegt pieteikumu par atzīšanu par spēkā neesošu. Minētais pants atļaujot grupām, kam ir procesuālā rīcībspēja tiesā, bet kuras saskaņā ar valsts tiesisko regulējumu nav juridiskas personas, iesniegt šādu pieteikumu.
— Tiesas vērtējums
36
Procesuālā rīcībspēja, lai iesniegtu ITSB pieteikumu par Kopienas preču zīmes atzīšanu par spēkā neesošu, nav pakļauta noteikumiem par pieņemamību, kas piemērojami prasībām tiesā un ir tām īpaši. Šajā ziņā Pirmās instances tiesa, nepieļaudama kļūdu, pārsūdzētā sprieduma 32. punktā ir konstatējusi, ka pieteikums par atzīšanu par spēkā neesošu saskaņā ar regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunktu attiecas uz administratīvo procesu, nevis tiesas procesu un ka šī iemesla dēļ tā minētā sprieduma 30. punktā ir uzskatījusi, ka judikatūrai, kas attiecas uz EKL 230. pantu, izskatāmajā lietā nebija nozīmes nedz tieši, nedz pēc analoģijas.
37
Attiecībā uz atbildi uz jautājumu par to, vai regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunkts pakļauj pieteikuma par atzīšanu par spēkā neesošu pieņemamību tam, ka tiek pierādīta interese celt prasību, Pirmās instances tiesa minēto pantu ir interpretējusi pareizi.
38
Visupirms, pastāv vienprātība, kā to norādījusi Pirmās instances tiesa pārsūdzētā sprieduma 21. punktā, ka regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunktā nav minēta nekāda interese celt prasību.
39
Turpinot, kā to Pirmās instances tiesa būtībā norādījusi pārsūdzētā sprieduma 22.–25. punktā, regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka pieteikumu par atzīšanu par spēkā neesošu, kas balstīts uz absolūtu atteikuma pamatu, var iesniegt visas fiziskas vai juridiskas personas vai visas grupas, kas izveidotas izgatavotāju, ražotāju, pakalpojumu sniedzēju, tirgotāju vai patērētāju interešu pārstāvībai un kam ir procesuālā rīcībspēja, kamēr regulas 55. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā, kas attiecas uz pieteikumiem par atzīšanu par spēkā neesošu, kuri pamatoti ar relatīvu atteikuma pamatu, tiesības iesniegt šādu pieteikumu rezervētas vienīgi noteiktām personām, kam ir interese celt prasību. Pirmās instances tiesa no tā ir pareizi secinājusi, ka no šī panta sistēmas izriet, ka likumdevējs bija iecerējis ierobežot to personu loku, kuras var iesniegt pieteikumu par atzīšanu par spēkā neesošu, otrajā gadījumā, taču ne pirmajā.
40
Visbeidzot, Pirmās instances tiesa tāpat pārsūdzētā sprieduma 26. punktā pamatoti ir norādījusi, ka, lai arī relatīvi reģistrācijas atteikuma pamati aizsargā noteiktu agrāku tiesību īpašnieku intereses, absolūtu reģistrācijas atteikuma pamatu priekšmets ir vispārējo interešu, kas ir to pamatā, aizsardzība, kas izskaidro, kāpēc regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunktā nav izvirzīta prasība, lai pieteikuma iesniedzējs pierādītu interesi celt prasību.
41
Turklāt neesot pamata Lancôme apgalvojumam, ka regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tajā prasīts, lai pastāvētu faktiska vai potenciāla saimnieciska interese panākt apstrīdētās preču zīmes izslēgšanu no preču zīmju reģistra, lai ITSB varētu iesniegt pieteikumu par tās atzīšanu par spēkā neesošu.
42
Faktiski, pirmkārt, pretēji Lancôme apgalvotajam šādu interpretāciju neapstiprina regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunktā izdarītā norāde uz grupām, kas izveidotas izgatavotāju, ražotāju, pakalpojumu sniedzēju, tirgotāju vai patērētāju interešu pārstāvībai un kurām atbilstoši tām piemērojamajam tiesiskajam regulējumam ir procesuālā rīcībspēja. Ar šo uzskaitījumu, kurš ietver arī patērētājus, kam vispārēji nevar būt piedēvētas tādas saimnieciskās intereses kā Lancôme aprakstītās, vienīgi mēģināts to personu sarakstā, kas var iesniegt ITSB pieteikumu par atzīšanu par spēkā neesošu atbilstoši šai normai, iekļaut šāda veida grupas, kuras, lai arī tām ir procesuālā rīcībspēja saskaņā ar tām piemērojamo tiesisko regulējumu, nav juridiskas personas.
43
Otrkārt, šāda interpretācija neizriet no 1999. gada 4. maija sprieduma apvienotajās lietās C-108/97 un C-109/97 Windsurfing Chiemsee (Recueil, I-2779. lpp.), uz kuru izdarījusi norādi Lancôme. Faktiski šī sprieduma 25. punktā Tiesa nosprieda, ka vispārējās intereses prasa, lai apzīmējumus vai norādes, kas apraksta preces vai pakalpojumus, attiecībā uz ko pieteikta reģistrācija, varētu brīvi izmantot visi. Tā no tā secināja, ka vispārējās intereses, kas ir pamatā preču zīmes reģistrācijas relatīvajam atteikuma pamatojumam tās aprakstošā rakstura dēļ, nav vienīgi tās pieteikuma iesniedzēja vai īpašnieka konkurentu intereses, kas var ciest no kāda šķēršļa un kuriem šī apstākļa dēļ ir faktiska vai potenciāla saimnieciska interese panākt apstrīdētās preču zīmes izslēgšanu no preču zīmju reģistra, taču attiecas uz visu personu interesēm.
44
No visa iepriekš minētā izriet, ka argumenti, ko izvirzījusi Lancôme, pamatojot šo pirmā pamata daļu, nav pamatoti un ka līdz ar to tā ir noraidāma.
Par pirmā pamata otro daļu, kas saistīta ar to, ka advokātu biroja tiesības uz sava rēķina un savā vārdā iesniegt ITSB pieteikumu par preču zīmes atzīšanu par spēkā neesošu neatbilst jurista profesijas profilam
— Lietas dalībnieku argumenti
45
Lancôme norāda, ka pat gadījumā, ja Tiesa izmantotu tādu regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunkta interpretāciju, kas atšķirtos no Lancôme interpretācijas, pārsūdzētais spriedums katrā ziņā esot jāatceļ, jo advokātu biroja tiesības uz sava rēķina un savā vārdā iesniegt pieteikumu par preču zīmes atzīšanu par spēkā neesošu neatbilst jurista profesijas profilam, kāds atzīts Savienības mērogā.
46
Saskaņā ar Savienības tiesībām advokāta profesijas profils vienmēr esot bijis pie tiesu sistēmas piederošas personas profils. Arī Tiesas Statūtu 19. pants esot balstīts uz šo advokātu profesijas izpratni, kas izriet arī no judikatūras, bet, konkrētāk, no 1982. gada 18. maija sprieduma lietā 155/79 AM & S Europe/Komisija (Recueil, 1575. lpp., 24. punkts).
47
ITSB atsaucas uz šī pirmā pamata otrās daļas nepieņemamību atbilstoši Tiesas Reglamenta 113. panta 2. punktam, pamatojot ar to, ka jautājums par pieteikuma iesniedzēja statusu ITSB un advokāta statusu nav ticis izvirzīts Vispārējā tiesā.
— Tiesas vērtējums
48
Lai arī šī daļa iesniegta kā daļa no pamata, kas saistīts ar regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunkta pārkāpumu, ir jākonstatē, ka šī daļa ir balstīta nevis uz šo tiesību normu, bet uz citiem tiesību elementiem, kas ir no tās neatkarīgi.
49
Pirmkārt, no paša formulējuma argumentācijai, kas attīstīta šīs daļas pamatojumam, izriet, ka Lancôme šo daļu izvirzījusi gadījumam, ja Tiesa nepiekristu tās veiktajai regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunkta interpretācijai, jo, kā uzskata Lancôme, pārsūdzētais spriedums ir jāatceļ “katrā ziņā” citu iemeslu, nevis apgalvotās kļūdas interpretācijā dēļ.
50
Otrkārt, izvirzītais pamatojums par jurista profesiju nav saistīts ar regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunktu. Turklāt šajā normā nav ietverti noteikumi, kas būtu piemērojami šīs profesijas pildīšanai, kādēļ principā speciālu Savienības noteikumu neesamības gadījumā šajā jomā katra dalībvalsts principā var brīvi tos reglamentēt pati (šajā ziņā skat. 1996. gada 12. decembra spriedumu lietā C-3/95 Reisebüro Broede, Recueil, I-6511. lpp., 37. punkts, kā arī spriedumu lietā C-309/99 Wouters u.c., Recueil, I-1577. lpp., 99. punkts).
51
Līdz ar to pirmā pamata otrā daļa faktiski ir tiesību pamats, kas ir atsevišķs no pamata, kas saistīts ar regulas 55. panta 1. punkta a) apakšpunkta pārkāpumu.
52
Tomēr šis pamats nav ticis izvirzīts Vispārējā tiesā un, tā kā tas neattiecas uz prasības tiesā pieņemamību, bet gan uz pieņemamību pieteikumam, kas iesniegts ITSB, tas nav uzskatāms par absolūtu šķērsli tiesas procesam, kurš ir jāizskata pēc pašas Vispārējās tiesas ierosmes.
53
Šāds pamats ir nepieņemams, jo apelācijas tiesvedībā Tiesas kompetencē ir tikai novērtēt tiesisko risinājumu, kas sniegts atbilstoši pamatiem, kuri tikuši izvirzīti pirmajā instancē (šajā ziņā it īpaši skat. 2007. gada 1. februāra spriedumu lietā C-266/05 P Sison/Padome, Krājums, I-1233. lpp., 95. punkts un tajā minētā judikatūra).
54
Līdz ar to pirmā pamata otrā daļa ir jānoraida, un tādējādi jānoraida arī pirmais pamats.
Par otro pamatu, kas saistīts ar regulas 7. panta 1. punkta c) apakšpunkta pārkāpumu
Lietas dalībnieku argumenti
55
Ar šo pamatu Lancôme pārmet Vispārējai tiesai, ka tā izmantojusi kļūdainus kritērijus, vērtējot apzīmējumu “COLOR EDITION” kā vārdu kombināciju.
56
Saskaņā ar judikatūru, lai kombinētu preču zīmi varētu uzskatīt par aprakstošu, esot jāpārbauda, vai izvēlētie vārdi ir zināmi un parasti tiek izmantoti konkrētās sabiedrības daļas ikdienā izmantotajā valodā. Uzskatot, ka preču zīme, ko veido elementi, no kuriem katrs ir aprakstošs, pati ir aprakstoša, izņemot, ja pastāv uztverama atšķirība starp preču zīmi, kuras reģistrācija pieteikta, un vienkāršu to veidojošo elementu summu, Pirmās instances tiesa esot pārkāpusi principu, kas noteikts Tiesas 2001. gada 20. septembra spriedumā lietā C-383/99 P Procter & Gamble/ITSB (Recueil, I-6251. lpp.). Saskaņā ar šo principu Pirmās instances tiesai drīzāk būtu bijis jāizpēta, vai pastāv uztverama atšķirība starp vārdu kombināciju un konkrētās patērētāju kategorijas ikdienā izmantoto valodu, lai apzīmētu preces un pakalpojumus vai to raksturīgās iezīmes.
57
Turklāt Pirmās instances tiesas vērtējums neesot balstījies ne uz kādu faktisku pierādījumu par konkrētās sabiedrības daļas valodu.
58
ITSB būtībā atbild, ka, uzskatot, ka apzīmējums ir aprakstošs vienīgi tad, ja tas ir zināms un parasti tiek izmantots konkrētās sabiedrības daļas ikdienā izmantotajā valodā, Lancôme neņemot vērā fundamentālo atšķirību, kāda pastāv starp regulas 7. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 7. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Lai būtu piemērojams pēdējais minētais, nav nozīmes tam, vai apstrīdētā sintagma ir vai nav zināma un parasti tiek izmantota konkrētās sabiedrības daļas ikdienā izmantotajā valodā, jo šī norma tāpat ir piemērojama attiecībā uz apzīmējumiem, ko var izmantot nākotnē, lai piedāvātu attiecīgās preces vai pakalpojumus.
59
Tādēļ iepriekš minētajā spriedumā lietā Procter & Gamble/ITSB Tiesa vienīgi pārbaudīja, vai sintagmas “baby-dry” gramatiskā konstrukcija padara iespējamu tās izmantošanu nākotnē. Apzīmējuma “COLOR EDITION” aprakstošā rakstura vērtējums, ko veica Pirmās instances tiesa, turklāt atbilstot judikatūrai, kas pasludināta pēc šī sprieduma.
60
Turklāt, pārmetot Vispārējai tiesai, ka tā savu lēmumu nav balstījusi ne uz vienu faktisku pierādījumu, Lancôme faktiski mēģinot likt apšaubīt tās veikto faktu vērtējumu, tādēļ šī pamata daļa esot nepieņemama. Turklāt šī daļa esot acīmredzami nepamatota, jo nav nozīmes jautājumam par to, vai kosmētikas produktu patērētāji ikdienā izmantotajā valodā faktiski lieto tādu izteicienu kā “color edition”.
Tiesas vērtējums
61
No judikatūras izriet, ka parasti vienkārša elementu kombinācija, kurā katrs no elementiem apraksta preču vai pakalpojumu, attiecībā uz kuriem tikusi pieteikta reģistrācija, īpašības, pati ir tāda, kas apraksta šīs īpašības regulas 7. panta 1. punkta c) apakšpunkta izpratnē. Tomēr šāda kombinācija var nebūt aprakstoša minētās normas izpratnē, ja tā rada pietiekami attālinātu iespaidu salīdzinājumā ar to, ko rada vienkāršs minēto elementu apvienojums (skat. 2004. gada 12. februāra spriedumus lietā C-363/99 Koninklijke KPN Nederland, Recueil, I-1619. lpp., 98. un 99. punkts, un lietā C-265/00 Campina Melkunie, Recueil, I-1699. lpp., 39. un 40. punkts, kā arī spriedumu lietā C-273/05 P ITSB/Celltech, Krājums, I-2883. lpp., 77. un 78. punkts).
62
Tādējādi preču zīme, ko veido vārds, kas sastāv no elementiem, katrs no kuriem apraksta preces vai pakalpojumus, attiecībā uz kuriem tika pieteikta preču zīmes reģistrācija, arī pati apraksta šīs preces vai pakalpojumus, izņemot gadījumu, ja starp vārdu un to veidojošo elementu vienkāršu kombināciju pastāv uztverama atšķirība, kas ļauj domāt, ka kombinācijas neparastā rakstura dēļ saistībā ar minētajām precēm vai pakalpojumiem vārds rada iespaidu, kas ir pietiekami attālināts no tā, kas rodas, vienkārši apvienojot šo vārdu veidojošo elementu nozīmes tādējādi, ka vārds ir plašāks par minēto elementu kopumu (skat. iepriekš minētos spriedumus lietā Koninklijke KPN Nederland, 100. punkts, un lietā Campina Melkunie, 41. punkts).
63
Izskatāmajā lietā Pirmās instances tiesa pēc tam, kad tā bija konstatējusi, ka apzīmējumu “COLOR EDITION” veido vienīgi norādes, kas var kalpot, lai apzīmētu noteiktas attiecīgo preču iezīmes, minētā sprieduma 49. punktā nosprieda, ka vārdu “color” un “edition” asociācija ir nevis neparasta, bet gan ierasta konstrukcija, ievērojot angļu valodas leksikas veidošanas noteikumus. Tādējādi no konkrētās sabiedrības daļas viedokļa pieteiktā preču zīme nerada iespaidu, kas būtu pietiekami attālināts no iespaida, ko rada vienkārša to veidojošo elementu apvienošana, lai tādējādi tiktu mainīta tās nozīme vai apjoms.
64
Šis pamatojums, kā to norādījis ģenerāladvokāts savu secinājumu 98. punktā, ņemot vērā judikatūru, kas atgādināta šī sprieduma 61. un 62. punktā, neietver nekādu kļūdu tiesību piemērošanā.
65
No tā izriet, ka iebildumi, ko Lancôme izvirzījusi saistībā ar otro pamatu, nav pamatoti, un ka līdz ar to šis pamats ir jānoraida.
66
No visiem iepriekš minētajiem apsvērumiem izriet, ka apelācijas sūdzība ir jānoraida.
Par tiesāšanās izdevumiem
67
Atbilstoši Tiesas Reglamenta 69. panta 2. punktam, kurš saskaņā ar šī reglamenta 118. pantu ir piemērojams apelācijas procesam, lietas dalībniekam, kuram spriedums ir nelabvēlīgs, piespriež atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ja to ir prasījis lietas dalībnieks, kuram spriedums ir labvēlīgs. Tā kā ITSB ir prasījis piespriest Lancôme atlīdzināt tiesāšanās izdevumus un tā kā tai spriedums ir nelabvēlīgs, tad jāpiespriež tai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (otrā palāta) nospriež:
1)
apelācijas sūdzību noraidīt;
2)
Lancôme parfums et beauté & Cie SNC atlīdzina tiesāšanās izdevumus.
[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda — franču.