62013CC0569
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNE PRAVOBRANILKE
ELEANOR SHARPSTON,
predstavljeni 21. maja 2015 (
1
)
Zadeva C‑569/13
Bricmate AB
proti
Tullverket
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe,
ki ga je vložilo Förvaltningsrätten i Malmö (Švedska))
„Veljavnost Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 917/2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Ljudske republike Kitajske“
1.
Svet Evropske unije je leta 2011 uvedel protidampinško dajatev na uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljevanju: Kitajska). Švedski uvoznik takih ploščic je izpodbijal naložitev te dajatve na njegov uvoz. Trdi, da je pri uredbi, s katero je uvedena dajatev, Evropska komisija zmotno ugotovila dejansko stanje in storila napako pri presoji ter postopka preiskave ni izvedla pravilno, zlasti pa ni upoštevala nekaterih konkretnih navedb uvoznika. Spor zdaj obravnava Förvaltningsrätten i Malmö (upravno sodišče v Malmöju), ki predlaga sprejetje prehodne odločbe o veljavnosti sporne uredbe.
2.
Druga vprašanja, ki se nanašajo na drugo izpodbijanje iste uredbe, so bila Sodišču predložena v zadevi Fliesen-Zentrum Deutschland (C‑687/13), v kateri prav tako danes predstavljam sklepne predloge.
Zakonodajno in postopkovno ozadje
3.
Pravila o uvajanju protidampinških dajatev so vsebovana v Uredbi št. 1225/2009 (v nadaljevanju: osnovna uredba). (
2
) Protidampinška dajatev, ki je sporna v postopku v glavni stvari, je bila najprej uvedena z Uredbo št. 258/2011 (v nadaljevanju: začasna uredba) (
3
) in nato s prilagoditvami potrjena z Uredbo št. 917/2011 (v nadaljevanju: dokončna uredba ali izpodbijana uredba). (
4
)
Osnovna uredba
4.
Člen 1(1) osnovne uredbe določa načelo, da se lahko protidampinška dajatev uporabi za vsak dampinški izdelek, katerega sprostitev v prosti promet v Evropski uniji povzroča škodo. Člen 1(2) določa, da je dampinški izdelek izdelek, katerega izvozna cena pri izvozu v Unijo je manjša kot primerljiva cena podobnega izdelka, ki se pojavlja v običajnem poteku trgovanja, uveljavljenim za državo izvoznico.
5.
Člen 2 določa načela in pravila glede določitve dampinga. V bistvu se za nek izdelek, izvožen iz tretje države, določita normalna vrednost na domačem trgu in cena pri izvozu v Unijo, med obema pa se opravi poštena primerjava, pri čemer se upoštevajo različni dejavniki, ki lahko vplivajo na razlike med njima. Če primerjava med tehtanima povprečjema pokaže, da normalna vrednost presega izvozno ceno, je znesek tega preseganja stopnja dampinga.
6.
Člen 3 (Določanje škode) zlasti določa:
„[…]
2.   Določanje škode temelji na pozitivnih dokazih in vključuje objektivno preverjanje tako:
(a)
obsega dampinškega uvoza in učinka dampinškega uvoza na cene na trgu [Unije] za podobne izdelke kot tudi;
(b)
posledičnega vpliva tega uvoza na industrijo [Unije].
3.   V zvezi z obsegom dampinškega uvoza se ugotavlja, ali je prišlo do pomembnega povečanja dampinškega uvoza, bodisi v absolutnem smislu ali pa relativno glede na proizvodnjo in potrošnjo v [Uniji]. V zvezi z učinkom dampinškega uvoza na cene se ugotavlja, ali je prišlo do znatnega nelojalnega nižanja cen zaradi dampinškega uvoza, če to ceno primerjamo s ceno podobnega izdelka industrije [Unije], oziroma, ali tak uvoz kako drugače v pomembni meri pritiska na cene ali v pomembni meri preprečuje zvišanja cen, do katerih bi sicer prišlo. Ne eden ali več teh dejavnikov skupaj[…] ni oz. niso odločujoči.
[…]
5.   Preiskava učinka dampinškega uvoza na zadevno industrijo [Unije] vsebuje oceno vseh gospodarskih dejavnikov in pokazateljev, ki vplivajo na stanje industrije, vključno z dejstvom, da je kaka industrija morda še vedno v procesu okrevanja zaradi učinkov dampinga ali subvencioniranja v preteklosti, nadalje velikost dejanske stopnje dampinga, dejanski in potencialni padec prodaje, dobičke, obseg proizvodnje, tržni delež, produktivnost, donosnost investicij, stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti, dejavnike, ki vplivajo na cene v [Uniji], dejanske in potencialne negativne učinke na denarni tok, zalogo, zaposlovanje, plače, rast, sposobnost zbiranja kapitala ali investicij. Ta seznam ni izčrpen, niti ni eden ali več teh dejavnikov skupaj odločujočih.
6.   Na osnovi vseh zadevnih dokazov, predstavljenih v zvezi z odstavkom 2, je treba dokazati, da dampinški uvoz povzroča škodo v smislu te uredbe. Konkretno to pomeni, da je treba dokazati, da so obseg in/ali ravni cen, ugotovljeni v skladu s odstavkom 3, odgovorni za vpliv na industrijo [Unije], kot ga predvideva odstavek 5, in da je ta vpliv tako velik, da ga je mogoče označiti kot znatnega.
[…]“
7.
Člen 17 osnovne uredbe se nanaša na vzorčenje. Zlasti ko gre za veliko število pritožnikov, izvoznikov ali uvoznikov, vrst izdelkov ali transakcij, se lahko preiskava omeji na smiselno število strank, izdelkov ali transakcij, tako da uporabi vzorce, ki so statistično utemeljeni na podlagi informacij, ki so dostopne ob času izbora (člen 17(1)). Prednost je treba dati izbiranju vzorca ob hkratnem posvetovanju z zadevnimi strankami oziroma njihovem soglašanju, če se te stranke javijo in dostavijo dovolj informacij (člen 17(2)).
8.
Člen 20 je naslovljen „Razkritje“. Člen 20(1) določa:
„Pritožniki, uvozniki in izvozniki in njihova predstavniška združenja in predstavniki države izvoznice lahko zahtevajo razkritje podrobnosti, na katerih temeljijo bistvena dejstva in premisleki, na osnovi katerih so bili uvedeni začasni ukrepi. Zahteve po takem razkritju se vložijo v pisni obliki takoj po uvedbi začasnih ukrepov, razkritje pa sledi v pisni obliki v najkrajšem možnem času.“
Protidampinški postopek in začasna uredba
9.
Komisija je 19. junija 2010 objavila obvestilo o začetku protidampinškega postopka glede uvoza keramičnih ploščic s poreklom iz Kitajske. (
5
) Preiskava dampinga in škode je zajemala obdobje med 1. aprilom 2009 in 31. marcem 2010 (v nadaljevanju: obdobje preiskave ali OP). Preverjanje gibanj za namene ocene škode in vzročne zveze je zajemalo obdobje med 1. januarjem 2007 in 31. marcem 2010.
10.
Družba Bricmate AB (v nadaljevanju: Bricmate) se je odzvala na poziv v obvestilu, naj se javijo zainteresirane stranke, Komisija pa jo je izbrala za sodelovanje v preiskavi v vzorcu sedmih nepovezanih uvoznikov (neodvisni uvozniki, ki niso povezani s katerim koli konkretnim izvoznikom). Družba Bricmate je 10. septembra 2010 odgovorila na vprašalnik, ki ji je bil poslan. Med drugim je navedla, da so ploščice, ki jih uvaža iz Kitajske, zelo kakovostne, čeprav imajo isto kontrolno številko izdelka (v nadaljevanju: PCN) kot ploščice slabše kakovosti, s katerimi jih ni mogoče primerjati, in da so nekatere v dimenzijah ali izdelane s tehnikami rezanja, ki jih ni mogoče zagotoviti od proizvajalcev Unije.
11.
Komisija je 16. marca 2011 sprejela začasno uredbo, s katere členom 1 je uvedena začasna protidampinška dajatev na uvoz „glaziranih in neglaziranih keramičnih ploščic za tlakovanje in oblaganje; glaziranih in neglaziranih keramičnih kockic za mozaik in podobno, na podlagi ali brez podlage, ki se trenutno uvrščajo v oznake KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, (
6
) 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 in 6908 90 99, ter s poreklom iz [Kitajske]“.
12.
V skladu s členom 1(2) je bila stopnja začasne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za zadevne izdelke, ki jih proizvajajo določene družbe, med 26,2 % in 36,6 %, stopnja 73,0 % pa se je uporabljala za tiste, ki jih proizvajajo vse druge družbe.
13.
V uvodnih izjavah od 27 do 32 začasne uredbe je pod naslovom „Podobni izdelek“ navedeno:
„(27)
Ena stran je trdila, da izdelek, uvožen iz Kitajske, in izdelek, ki ga proizvaja industrija Unije, nista primerljiva.
(28)
Treba je opozoriti, da je Komisija utemeljila primerjavo cen na vrstah izdelkov, ki se razlikujejo na podlagi kontrolnih številk izdelka (v nadaljnjem besedilu: PCN), ki temelji na osmih značilnostih.
(29)
Zadevna stran je predstavila argumente na zaslišanju pred pooblaščencem za zaslišanje. V skladu z argumenti je neprimerljivost posledica drugačne tehnologije, materiala, poliranja in oblikovanja, uporabljenega za proizvodnjo ploščic iz Unije in Kitajske. Na tehnološko naprednih linijah se proizvajajo visokokakovostne ploščice s sitotiskom in v več barvah. Družba je razložila, da obstajajo različne tehnologije tiskanja za sitotisk, rotacijsko tiskanje in brizgalno tiskanje.
(30)
Kljub zahtevam za podrobno vlogo, v kateri bi bili pojasnjeni vsi ti vidiki primerljivosti izdelka, stran ni utemeljila svojih zahtevkov. Tudi argumenta o izboljšanju primerljivosti ni podprla z dokazi. Poleg tega je sama priznala, da bi vrste izdelkov, ki bi jih zajela z dodatnimi štirimi predlaganimi merili, predstavljale samo 0,5 % trga ploščic. Kot je navedeno v poročilu, ki ga je pripravil pooblaščenec za zaslišanje in v katerem je povzet položaj zadevne družbe, je preostalih 99,5 % izdelkov, ki se uvrščajo v iste PCN, podobnih.
(31)
Kot je navedeno, stran ni utemeljila ne potrebe po uvedbi dodatnih meril ne njihovega morebitnega vpliva na cene. Glede na zanemarljiv tržni delež zadevnih vrst izdelka in izrecno priznanje strani, da je 99,5 % ploščic primerljivih v okviru zadevnih PCN, je treba začasno zavrniti zahtevo po vključitvi dodatnih meril v strukturo PCN.
(32)
Sklene se, da je bilo za zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Kitajske in domačem trgu ZDA, ki so bile začasno uporabljene kot primerljiva država, ter za izdelek, ki ga proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v Uniji, ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo. Zato se začasno obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.“
14.
V uvodnih izjavah od 68 do 111 začasne uredbe je bila analizirana škoda industriji Unije in je bilo sklenjeno, da je Unija utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
15.
Glede na uvodni izjavi 71 in 72 se je v obdobju med letom 2007 in obdobjem preiskave potrošnja Unije zmanjšala za 29 %, zlasti med letoma 2007 in 2008 (za 13 %) ter v obdobju preiskave (za 8 % v primerjavi z letom 2009). Potrošnja Unije se je ugotovila tako, da se sta se seštela obseg uvoza (ki je temeljil na podatkih Eurostata) in obseg prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije (ki je temeljil na preverjenih podatkih, ki so jih priskrbela nacionalna združenja in evropsko združenje proizvajalcev). Sledila je Preglednica 1:
16.
Komisija je v uvodni izjavi 73 navedla:
„Obseg, tržni delež in povprečne cene uvoza iz Kitajske so se spreminjale, kot je navedeno. Naslednja količinska in cenovna gibanja temeljijo na podatkih Eurostata.“
Sledila je Preglednica 2:
17.
V Preglednici 11 in uvodni izjavi 96 je bil prikazan razvoj cen industrije Unije na enoto:
18.
Komisija je med drugim na podlagi teh podatkov v uvodnih izjavah od 112 do 136 analizirala vzročno zvezo glede znatne škode. V uvodnih izjavah od 113 do 116 je pod naslovom „Vpliv uvoza iz Kitajske“ navedeno:
„(113)
Vedno večji tržni delež kitajskih proizvajalcev izvoznikov v obravnavanem obdobju je časovno sovpadal z zmanjšanjem dobičkov industrije Unije in znatnim povečanjem njenih zalog.
(114)
To je sovpadalo tudi z zmanjšanjem potrošnje v Uniji. A medtem ko se je obseg kitajskega uvoza med letoma 2007 in 2009 zmanjšal za 9 odstotnih točk, v skladu s krčenjem potrošnje (čeprav ne z enakim tempom – potrošnja se je v istem obdobju zmanjšala za 23 odstotnih točk), je kitajski tržni delež od leta 2007 nenehno naraščal. Poleg tega se je kitajski uvoz med letom 2009 in OP kljub nadaljnjemu zmanjšanju potrošnje za 6 odstotnih točk povečal za 6 odstotnih točk.
(115)
Razlika v cenah (na podlagi povprečnih podatkov Eurostata) med kitajskim uvozom in cenami industrije Unije je bila znatna v celotnem obravnavanem obdobju. Dejstvo, da je že leta 2007 znašala več kot 40 %, nakazuje, da se je strategija cen kitajskih proizvajalcev izvoznikov začela že pred gospodarsko krizo. Ta razlika se je povečala tudi po krizi in v OP dosegla 50 %.
(116)
Naraščajoči tržni delež kitajskega uvoza v kombinaciji z znižanjem cen in povečevanjem razlike med cenami Unije in kitajskimi cenami je časovno sovpadel s slabšanjem položaja industrije Unije.“
19.
Komisija je v uvodnih izjavah od 117 do 134 preučila druge možne vzroke za škodo in v uvodnih izjavah 135 in 136 sklenila:
„(135)
Ugotovljeno je bilo, da obstaja vzročna zveza med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz Kitajske. Gospodarska kriza in uvoz iz tretjih držav razen Kitajske sta vplivala na položaj industrije Unije, vendar vpliv ni bil takšen, da bi prekinil vzročno zvezo, vzpostavljeno med dampinškim uvozom iz Kitajske in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(136)
Zato se na podlagi zgornje analize učinkov vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije začasno ugotovi, da obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom iz Kitajske in znatno škodo, ki jo je industrija Unije utrpela v OP.“
20.
Komisija je pod naslovom „Interes uvoznikov“ med drugim navedla:
„(144)
[…] preiskava [je] razkrila, da se lahko uvozniki in uporabniki preusmerijo na izdelke iz tretjih držav ali iz Unije. Ta sprememba se lahko pojavi precej zlahka, saj se izdelek, ki se preiskuje, izdeluje v več državah Unije in zunaj nje (v Turčiji, Združenih arabskih emiratih, Egiptu, jugovzhodni Aziji, Braziliji in drugje).
(145)
En uvoznik je izjavil, da je poskusil zamenjati dobavitelje zaradi začetka preiskave, vendar je bilo njegovo prizadevanje neuspešn[o]. Po drugi strani je drug uvoznik izjavil, da je ta proces med preiskavo že potekal in je bil uspešen. Tretji je zatrdil, da bo razširil svoj portfelj na nekitajske proizvajalce in da bo to z lahkoto opravil.
(146)
Zato se začasno ugotovi, da uvedba ukrepov ne bi ovirala uvoznikov Unije pri kupovanju podobnih izdelkov iz drugih virov. Nadalje, cilj protidampinških dajatev ni zapreti posebne trgovske poti, ampak je obnoviti enake pogoje in ukrepati proti nepoštenim trgovinskim praksam.“
Potek postopka
21.
Družba Bricmate je 15. aprila 2011 Komisiji odgovorila v zvezi z začasno uredbo in se pritožila, da Komisija ni ravnala z dolžno skrbnostjo, da ni spoštovala pravice družbe Bricmate do obrambe in da ni ravnala v skladu s svojo obveznostjo obrazložitve zlasti s tem, ko ni odgovorila na pripombe družbe Bricmate glede cenovnih gibanj, primerljivosti izdelkov in dostopnosti podobnih izdelkov na trgu Unije.
22.
Komisija je družbi Bricmate 1. julija 2011 poslala dokument o splošnem razkritju (v bistvu osnutek dokončne uredbe), na podlagi katerega je predlagala, naj Svet uvedbe dokončne protidampinške ukrepe. V točki 77 tega dokumenta je bilo navedeno: „V zvezi z neskladjem v statističnih podatkih, ki so ga opazile zadevne zainteresirane stranke, se je štelo, da gre za manjše neskladje, ki nima večjega vpliva na celotno določitev. Zato ni niti potrebno niti smiselno popravljati uporabljenih podatkov.“
23.
Istega dne je Komisija odgovorila na pripombe družbe Bricmate z dne 15. aprila 2011 in zavrnila njeno pritožbo. Zlasti je družbi Bricmate zagotovila, da so bila njena stališča upoštevana, in navedla:
„Pomanjkanje primerljivosti izdelkov med Kitajsko in Unijo. Izdelkov, ki se proizvajajo na Kitajskem, drugje ni mogoče najti. Mali uvozniki jih ne bodo mogli kupiti.
Odgovor: V začasni uredbi (uvodne izjave od 27 do 32) je Komisija sklenila, da so izdelki, ki se proizvajajo na Kitajskem, primerljivi s tistimi, ki so proizvedeni v Uniji. Navedba vaše stranke je bila prav tako upoštevana. V zvezi s tem opozarjamo na to, kar je [bilo] že navedeno v uvodnih izjavah 144 in 145 začasne uredbe, namreč, da se zadevni izdelek proizvaja v zelo velikem številu nedampinških držav. Komisija ni prejela dokazov, da bi prišlo do resnega pomanjkanja oskrbe, če bi bili uvedeni ukrepi na keramične ploščice iz Kitajske.“
24.
Družba Bricmate je 11. julija 2011 vložila dodatne pripombe, v katerih se je spet pritožila, da niso bila upoštevana njena stališča. Te pripombe je 15. julija 2011 dopolnila s trditvijo, da podatki Eurostata kažejo povečanje, ne pa zmanjšanje povprečnih cen za uvoz keramičnih ploščic iz Kitajske.
25.
Komisija je na pripombe družbe Bricmate odgovorila z dopisom z dne 27. julija 2011 in ponovno zavrnila njene pritožbe. Zlasti je navedla, da se uvodna izjava 145 začasne uredbe nanaša posebej na družbo Bricmate. Ta je odgovorila 23. avgusta 2011 in vztrajala pri svojih očitkih ter Komisijo obtožila, da od podatkov izbere le tiste, ki ji ustrezajo.
26.
V tej fazi postopka sta pripombe Komisiji podala dva druga subjekta (družba ENMON GmbH, nemški uvoznik, in Združenje za zunanjo trgovino, evropsko združenje gospodarskih subjektov) – ne pa tudi družba Bricmate – in med drugim opozorila, da so nekateri statistični podatki Eurostata o obsegu in cenah uvoza iz Kitajske, uporabljeni v začasni uredbi, malo verjetni. Družba ENMON je opozorila predvsem na neskladje v zvezi z uvozom v Španijo v letu 2009.
Dokončna uredba
27.
Svet je 12. septembra 2011 sprejel dokončno uredbo, s členom 1(1) katere je uvedena dokončna protidampinška dajatev na uvoz istih izdelkov kot v začasni uredbi.
28.
V skladu s členom 1(2) je bila stopnja dokončne dajatve med 26,3 % in 36,5 % za izdelke, ki jih proizvajajo navedene družbe, stopnja 69,7 % pa se je uporabljala za izdelke vseh drugih družb.
29.
Določitev škode je obravnavana v uvodnih izjavah od 99 do 137, pri čemer so preučeni in zavrnjeni številni ugovori na analize in sklepe iz začasne uredbe. V uvodni izjavi 108 je Svet zlasti navedel:
„Kar zadeva razvoj kitajskih cen, so povprečne uvozne cene, navedene v uvodni izjavi 73 začasne uredbe, temeljile na statističnih podatkih Eurostata. Zastavljena so bila vprašanja v zvezi s točnostjo povprečnih uvoznih cen pri uvozu v nekatere države članice, vendar niso bile potrjene nobene spremembe uradnih statističnih podatkov. Opozoriti je treba, da so bili podatki Eurostata vsekakor uporabljeni le za določitev splošnih gibanj in da bi tudi v primeru prilagoditve kitajskih uvoznih cen navzgor slika o škodi kot celota ostala nespremenjena, vključno z visokimi stopnjami za nelojalno nižanje prodajnih in ciljnih cen. V zvezi s tem je treba opozoriti, da pri izračunu škode in stopenj dampinga podatki Eurostata niso bili uporabljeni. Za določitev višine stopenj so bili uporabljeni le preverjeni podatki obiskanih družb. Zato tudi v primeru, da bi bile ugotovljene razlike v statističnih podatkih, to ne bi vplivalo na višino razkritih stopenj.“
30.
Vzročna zveza je na podoben način preučena v uvodnih izjavah od 138 do 169, v zadnji od katerih je navedeno:
„Niti eden od argumentov, ki so jih predložile zainteresirane strani, ne dokazuje, da je vpliv dejavnikov, razen dampinškega uvoza iz Kitajske, tako velik, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in ugotovljeno škodo. Sklepne ugotovitve o vzročni zvezi iz začasne uredbe se potrdijo.“
31.
V oddelek z naslovom „Interes uvoznikov“ so vključene te uvodne izjave:
„(173)
Dve strani sta po dokončnem razkritju nasprotovali sklepni ugotovitvi, da se lahko uvozniki zlahka preusmerijo s kitajske oskrbe na druge oskrbovalne vire, zlasti ker kakovost in cene niso primerljive.
(174)
V zvezi s to trditvijo je treba opozoriti, da za velik del uvoza dajatve ne veljajo, saj ni kitajskega porekla. Lastnosti izdelka, ki se proizvaja po vsem svetu s primerljivo kakovostjo, kažejo na to, da so ti izdelki zamenljivi in da so zato kljub trditvam na voljo številni nadomestni viri. Tudi za uvoznike, ki se zanašajo na kitajski uvoz, za katerega je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je dampinški in da se prodaja po cenah, ki so znatno nelojalno nižale prodajne cene izdelkov s poreklom iz Unije, je preiskava pokazala, da lahko uvozniki pri svojih prodajnih cenah uporabljajo pribitke, ki presegajo 30 %. To skupaj z dejstvom, da je bilo za uvoznike ugotovljeno, da so ustvarili dobiček v višini približno 5 %, in njihovo možnostjo, da vsaj del morebitnih povišanih stroškov prenesejo na svoje stranke, kaže na to, da lahko obvladajo vpliv ukrepov.
(175)
Poleg tega uvedba ukrepov v skladu s sklepno ugotovitvijo iz uvodne izjave 144 začasne uredbe ne bi ovirala uvoznikov Unije pri povečanju njihovih deležev uvoza izdelkov iz drugih nedampinških virov, ki so jim na voljo v Uniji in drugih tretjih državah.“
32.
Komisija je 15. septembra 2011 družbi Bricmate poslala dokončni dopis, v katerem je odgovorila na njene pripombe z dne 23. avgusta 2011 in ponovno zavrnila njene pritožbe.
Postopek pred Splošnim sodiščem
33.
Tožba družbe Bricmate za razglasitev ničnosti dokončne uredbe, ki je bila v sodnem tajništvu Splošnega sodišča vložena 24. novembra 2011, je bila 21. januarja 2014 zavržena kot nedopustna, ker dokončna uredba tožeče stranke ne zadeva osebno in ker vsebuje izvedbene ukrepe, ki jih je mogoče izpodbijati pred nacionalnimi organi. (
7
)
Nacionalni postopek, predloženo vprašanje in postopek pred Sodiščem
34.
Po sprejetju dokončne uredbe je Tullverket (švedski carinski urad) naložil protidampinške dajatve na uvoz keramičnih ploščic iz Kitajske, ki ga je opravila družba Bricmate, po stopnjah, določenih za izdelke zadevnih kitajskih izvoznikov. Družba Bricmate je pred Förvaltningsrätten i Malmö vložila tožbo, s katero je izpodbijala 32 odločb o odmeri carine, ki jih je Tullverket izdal med 31. oktobrom 2011 in 28. majem 2012. Družba Bricmate je v tem postopku uveljavljala dva tožbena razloga, od katerih je prvi razdeljen na dva dela. (Glede vsebine teh tožbenih razlogov glej spodaj točko 39 in mojo naknadno presojo predloženega vprašanja.)
35.
Sodišče, pri katerem je vložena tožba, je ugotovilo, da trditev družbe Bricmate ne more zavrniti kot očitno neutemeljenih. Za odločitev o tem, ali je treba razveljaviti protidampinške dajatve, ki jih je naložil Tullverket, je treba ugotoviti, ali je dokončna uredba veljavna. To je vprašanje, o katerem lahko razsodi samo Sodišče, zato je treba predložiti predlog za sprejetje predhodne odločbe. Poleg tega se je nacionalno sodišče zavedalo, da je družba Bricmate pred Splošnim sodiščem vložila tožbo, katere dopustnosti sta ugovarjala Svet in Komisija. Ker se je torej zavedalo potrebe po zagotovitvi učinkovite analize zadeve in pravice družbe Bricmate do učinkovitega sodnega varstva, je Förvaltningsrätten i Malmö Sodišču v predhodno odločanje predložilo to vprašanje:
„Ali [dokončna uredba] ni veljavna iz katerega od teh razlogov:
1.
preiskava institucij Evropske unije vsebuje zmotno ugotovitev dejanskega stanja,
2.
preiskava institucij Evropske unije vsebuje očitno napako pri presoji,
3.
Komisija ni izpolnila dolžnosti skrbnega ravnanja in ni upoštevala člena 3(2) in (6) [osnovne uredbe],
4.
Komisija ni spoštovala obveznosti na podlagi člena 20(1) [osnovne uredbe] in pravice te družbe do obrambe,
5.
Komisija v nasprotju s členom 17 [osnovne uredbe] ni upoštevala informacij, ki jih je posredovala ta družba, in/ali
6.
Komisija ni izpolnila obveznosti obrazložitve (v skladu s členom 296 [PDEU])?“
36.
Družba Bricmate, Svet in Komisija so predložili pisna stališča, na obravnavi 3. decembra 2014 pa so vsi predstavili ustne navedbe.
37.
V vseh teh stališčih je bilo predloženo vprašanje obravnavano na podlagi tožbenih razlogov družbe Bricmate v postopku v glavni stvari. V tem smislu točki 1 in 2 vprašanja ustrezata prvemu delu prvega tožbenega razloga, točka 3 drugemu delu tega razloga, točke od 4 do 6 pa drugemu tožbenemu razlogu. Pri svoji presoji bom uporabila enak pristop.
Presoja
Prvi del prvega tožbenega razloga v postopku v glavni stvari (zmotna ugotovitev dejanskega stanja in očitna napaka pri presoji; točki 1 in 2 predloženega vprašanja)
Statistični podatki
38.
Poglavitne trditve družbe Bricmate o veljavnosti izpodbijane uredbe se nanašajo na dve očitni napaki v uporabljenih podatkih.
39.
Prvič, družba Bricmate trdi, Komisija pa je to potrdila v pisnih stališčih, da je podatek 66.023.000 m2 za uvoz Unije iz Kitajske (
8
) v obdobju preiskave pretiran. Komisija navaja, da bi moral znašati 64.821.000 m2; družba Bricmate trdi, da bi moral biti 58.176.269 m2, čeprav sama v spisu ne morem najti konkretnih dokazov, ki bi podprli ta podatek.
40.
Vendar družba Bricmate opozarja na nadaljnja neskladja v podatkih o uvozu keramičnih ploščic pod oznako KN 6907 90 99 (
9
) iz Kitajske v Španijo v novembru 2009, ki so vplivala na cene in obseg za koledarsko leto 2009 in obdobje preiskave.
41.
Originalni podatki Eurostata za zadnje četrtletje 2009, ki so skoraj enaki tistim, ki so jih priskrbeli španski organi, so:
42.
Na podlagi (med drugim) teh številk so podatki Eurostata prikazovali uvoz 10.378.191 m2 keramičnih ploščic (vse oznake KN) iz Kitajske v Španijo v letu 2009 (10.698.368 m2 za obdobje preiskave) za ceno 24.891.014 EUR (27.658.131 EUR za obdobje preiskave), kar je zneslo 2,40 EUR/m2 (2,59 EUR/m2 za obdobje preiskave, v obeh primerih zaokroženo na dve decimalki).
43.
V dopisovanju z družbo Bricmate oktobra in novembra 2011 so španski organi priznali, da je prišlo do napake, a so navedli, da v tej pozni fazi tega ni mogoče uradno popraviti. Instituciji sta navedli, da ne Komisija ne Eurostat (ki je del Komisije) ne moreta popraviti podatkov brez uradnega popravka španskih organov. Vendar se Komisija v pisnih stališčih sklicuje na izjavo Eurostata z dne 27. januarja 2014, v kateri je navedeno, da so pravilni podatki za oznako KN 6907 90 99 za koledarsko leto 2009881.773,77 m2 (
10
) namesto 7.372.603,49 m2 ter za november 64.940,30 m2 namesto 6.565.771,02 m2. (
11
)
44.
Glede na jasno priznanje v pisnih stališčih Komisije bom nadaljevala na podlagi tega, da so bili podatki, za katere družba Bricmate trdi, da so nepravilni, dejansko nepravilni. V zvezi s prvo napako (uvoz pod oznako KN 6908 90 99 za Unijo kot celoto) sprejemam popravljeni podatek Komisije in štejem, da se nanaša na uvoz za leto 2009 in za obdobje preiskave. V zvezi z drugo napako (uvoz pod oznako KN 6907 90 99 v Španijo v novembru 2009) sprejemam popravljeni podatek, ki ga je posredoval Eurostat januarja 2014 in ki spada tako v koledarsko leto 2009 kot v obdobje preiskave. Na tej podlagi je treba spremeniti podatke v Preglednici 1 in 2 začasne uredbe. (
12
)
45.
Zato sem te podatke preračunala. V izračunu sem v vsaki preglednici odštela:
—
prvič, 1.202.000 m2 od obsega uvoza za vsako od upoštevanih obdobij, saj je to popravek, ki ga je Komisija priznala v zvezi s prvo napako, in,
—
drugič, 6.490.830 m2 od obsega uvoza za leto 2009 ter 6.500.831 m2 od obsega za obdobje preiskave, saj sta to zneska, ki sta bila glede na primerjavo različnih podatkov v navedbah Eurostata z dne 27. januarja 2014 v zvezi z drugo napako previsoka za koledarsko leto 2009 oziroma november 2009.
46.
Zato sem odštela skupaj 7.692.830 m2 od obsega uvoza za leto 2009 in 7.702.831 m2 od obsega za obdobje preiskave.
47.
Posledično sem prilagodila podatke v Preglednici 2, ki izhajajo iz podatkov o uvozu.
48.
Za tržni delež uvoza iz Kitajske sem izračunala odstotek popravljene skupne potrošnje v Preglednici 1, ki se nanaša na uvoz iz Kitajske.
49.
Ceno za kvadratni meter uvoza iz Kitajske sem izračunala, kot sledi. Prvič, ker družba Bricmate ni izpodbijala skupne cene uvoza med upoštevnimi obdobji, sem ta skupni znesek ugotovila tako, da sem pomnožila ceno za m2 v Preglednici 2 z obsegom uvoza, ki je bil prvotno prikazan v začasni uredbi. Nato sem to skupno ceno delila s popravljenim obsegom uvoza, da sem dobila popravljeno ceno za kvadratni meter.
50.
Na koncu sem popravila domnevno napako v indeksu za razvoj cen med letoma 2007 in 2008 (104 in ne 105).
51.
Popravljeni preglednici, v katerih sta uporabljena isti format (
13
) in enak način zaokroževanja kot v prvotnih, sta taki:
Navedbe
52.
Družba Bricmate trdi, da so sklepi v dokončni uredbi temeljili na zmotni ugotovitvi dejanskega stanja (statistične napake), kar je povzročilo očitno napako pri presoji. Z uporabo podatkov, ki so popravljeni na podlagi svojih izračunov, (
14
) v postopku v glavni stvari navaja, da:
(i)
se je obseg uvoza iz Kitajske v Unijo zmanjšal za 15 % in ne za 3 % (uvodni izjavi 73 in 74 začasne uredbe);
(ii)
se je potrošnja Unije zmanjšala za 30 % in ne za 29 % (uvodna izjava 72), kar je znatno vplivalo na izračun tržnih deležev;
(iii)
se je tržni delež kitajskega uvoza povečal za 1 % in ne za 1,7 % ter ni nikoli dosegel 6 %; med letoma 2008 in 2009 je prišlo do znižanja tržnega deleža, ne pa do stalne rasti v celotnem obdobju (uvodni izjavi 73 in 74);
(iv)
se tržni delež industrije Unije v obdobju preiskave ni zmanjšal (uvodna izjava 87), ampak je ostal stabilen pri 89 %;
(v)
se cena kitajskega uvoza med letom 2007 in obdobjem preiskave ni zmanjšala za 3 % (Preglednica 2 v uvodni izjavi 73), ampak se je stalno povečevala, skupaj za 10 %;
(vi)
se razlika v cenah med kitajskim uvozom in industrijo Unije ni povečala s 40 % na 50 % (uvodna izjava 115), ampak je v celotnem obdobju ostala stabilna pri 42 %.
Družba Bricmate prav tako ugovarja domnevni povezavi med povečanjem tržnega deleža kitajskih izvoznikov in zmanjšanjem dobičkov industrije Unije (uvodna izjava 113 začasne uredbe), kar šteje za očitno napako pri presoji. Poudarja, da:
(vii)
se je med letoma 2008 in 2009 profitna marža industrije Unije (glede na podatke Komisije v Preglednici 12 začasne uredbe, ki jim družba Bricmate ne oporeka) zmanjšala s +0,6 % na -1,2 %, medtem ko se je (glede na popravljene podatke) tržni delež kitajskega uvoza zmanjšal s 5,3 % na 4,9 %;
(viii)
se je med letom 2009 koncem obdobja preiskave stopnja dobička industrije Unije (spet glede na podatke Komisije) povečala na +0,4 %, tržni delež kitajskega uvoza pa se je (glede na popravljene podatke) povečal na 5,8 %;
(ix)
se med letoma 2007 in 2009 – ko se je potrošnja Unije zmanjšala za 23 % – obseg kitajskega uvoza ni zmanjšal za 9 % (uvodna izjava 114 začasne uredbe), ampak za 20 % (glede na popravljene podatke), sorazmerno s padcem potrošnje.
53.
Poleg teh napak družba Bricmate meni, da gre pri trditvi v uvodni izjavi 108 dokončne uredbe (da bi „tudi v primeru prilagoditve kitajskih uvoznih cen navzgor slika o škodi kot celota ostala nespremenjena, vključno z visokimi stopnjami za nelojalno nižanje prodajnih in ciljnih cen“) za očitno napako pri presoji iz treh razlogov:
(i)
napaka glede obsega uvoza v statističnih podatkih Eurostata je vplivala na povprečno ceno kitajskega uvoza in tudi na vrsto drugih gospodarskih dejavnikov;
(ii)
slika o škodi (in zato vzročna zveza) se je spremenila;
(iii)
škodo, ki jo je povzročilo nelojalno nižanje prodajnih cen, je treba presojati skupaj z gibanjem cen; za presojo, ki se nanaša na škodo in vzročno zvezo, se zahteva analiza upoštevnih dejavnikov v času, ne pa enostaven statičen prikaz stanja v obdobju preiskave. (
15
)
54.
Družba Bricmate meni, da Svet, če bi imel na voljo pravilne podatke, ne bi mogel šteti, da je bil uvoz iz Kitajske bistven vzrok za škodo, ki jo navaja industrija Unije.
55.
Svet poudarja, da družba Bricmate ni ugovarjala točnosti podatkov Eurostata vse do odgovora z dne 15. julija 2011 na dokument o splošnem razkritju (glede prve napake) oziroma do postopka pred nacionalnim sodiščem (glede neskladja podatkov za Španijo). Drugi uvozniki so opozorili na prvi vidik, vendar niso dovolj natančno opredelili zadevne oznake KN, da bi se bilo mogoče odzvati na domnevno napako. Glede neskladja podatkov za Španijo za november 2009 sta instituciji kot podlago morali upoštevati uradne podatke Eurostata; ti podatki niso bili popravljeni, ker se Eurostat opira na podatke, ki jih zberejo nacionalni organi, španski podatki pa niso bili popravljeni, ker je bila prva uradna potrditev napake sporočena po sprejetju dokončne uredbe.
56.
Vendar sklepi ne bi bili nič drugačni, tudi če bi bili uporabljeni podatki družbe Bricmate. Prvič, presoja temelji na vrsti različnih kazalnikov, od katerih nobeden ne more biti odločujoč (člen 3(3) in (5) osnovne uredbe). Če se vsi ti kazalniki obravnavajo skupaj, je rezultat še vedno jasen, čeprav ob popravku podatkov Eurostata manj izrazit: še vedno obstajajo visoke stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen; večina dejavnikov škode in makroekonomskih kazalnikov ostane nespremenjenih, prav tako preverjeni mikroekonomski podatki vzorčenih proizvajalcev Unije; ocena škode in stopnje dampinga pa ni temeljila na podatkih Eurostata. Vsekakor so popravki podatkov Eurostata bodisi neznatni ali pa ne vplivajo na sklepe o tržnem deležu ali razlike v cenah. Poleg tega sta instituciji vse dejavnike škode presojali dinamično prek celotnega zadevnega obdobja.
57.
Komisija priznava, da so bili podatki o uvozu, na katere se sklicuje družba Bricmate, nepravilni, vendar navaja, da očitno niso bili nepravilni ob sprejetju začasne in dokončne uredbe, tako da ne more iti za očitno napako pri presoji. Tako kot Svet navaja, da je presoja temeljila na velikem številu dejavnikov, ne le na podatkih Eurostata, in da sklepi ne bi bili nič drugačni, če bi bili ti podatki spremenjeni.
Presoja
58.
V delu, v katerem so bili podlaga za dokončno uredbo nepravilni podatki, je ta temeljila na zmotni ugotovitvi dejanskega stanja. Družba Bricmate meni, da so bile te napake v podatkih resne in očitne ter da so povzročile očitno napako pri presoji, ki je delno vplivala na sklepe o škodi za industrijo Unije, predvsem pa na sklepe o vzročni zvezi med uvozom iz Kitajske in to škodo, ter da kombinacija obeh vrst napak pomeni razlog za razglasitev neveljavnosti izpodbijane uredbe.
59.
V skladu z ustaljeno sodno prakso imata instituciji Unije zaradi zapletenih ekonomskih, političnih in pravnih razmer, ki jih morata preučiti, zlasti na področju protidampinških ukrepov široko diskrecijsko pravico. „Sodni nadzor take presoje mora biti zato omejen na preverjanje, ali so bila postopkovna pravila spoštovana, ali je bilo dejansko stanje, ki se upošteva pri izpodbijani izbiri, pravilno ugotovljeno, in ali ne gre za očitno napako pri presoji tega dejanskega stanja ali za zlorabo pooblastil“. (
16
)
60.
Vendar ta vidik zadeve ne vsebuje vprašanja o neskladnosti s postopkovnimi pravili in ne omenja zlorabe pooblastil. Priznava se, da nekateri podatki niso bili točni. Zatrjevane napake pri presoji vse izvirajo iz te netočnosti, ne pa iz zmotne ugotovitve dejanskega stanja, ki je bilo na začetku pravilno navedeno.
61.
V teh okoliščinah menim, da zgolj obstoj napak v dejstvih – čeprav očitnih – še ne bi smel povzročiti samodejne neveljavnosti protidampinške uredbe. Ni pomembno, ali so napake očitne, ampak to, ali so bile take, da so povzročile negotovost glede tega, da bi Svet prišel do istih sklepov, če bi imel na voljo pravilne podatke. (
17
)
62.
Kljub temu ugotavljam, da napačni podatki o uvozu v Španijo prikazujejo obseg v kvadratnih metrih za november 2009 kot skoraj stokrat večji od tistega za oktober in skoraj 70‑krat večji od tistega za december, čeprav ostajata obseg v kilogramih in vrednost v evrih prek istega obdobja bolj ali manj stalna. Poleg tega so podatki za obseg v kilogramih in vrednost v evrih skladni za tri mesece, tisti za obseg v kvadratnih metrih pa so skladni za oktober in december. Zato bi moralo biti po mojem mnenju ob pogledu na te podatke vsakomur jasno, da je zelo verjetno prišlo do napake in da je potrebno preverjanje. V zvezi s tem je Komisija na obravnavi pojasnila, da anomalija ni postala očitna, dokler niso bili predstavljeni mesečni podatki za uvoz v Španijo za vsako oznako KN, da oddelek, ki je preiskoval damping, takih natančnih podatkov ni dobil, dokler ni bil v pozni fazi preiskave opozorjen na neskladje, in da je po prejemu teh podatkov preveril, ali ti kakor koli spremenijo analizo, kot je navedena v točki 108 dokončne uredbe.
63.
Menim, da v teh okoliščinah Komisije ne bi smeli preveč kritizirati, da ni prej opazila napake.
64.
Drugi vidik trditve, za katerega mislim, da ni pomemben, je dejstvo, da družba Bricmate pred koncem protidampinške preiskave ni uveljavljala največjih statističnih napak. Tu gre za predlog nacionalnega sodišča za sprejetje predhodne odločbe in edino vprašanje je, ali izpodbijana uredba dejansko vsebuje kakšno koli napako. Ne obstaja postopkovna zahteva, da bi bilo treba instituciji opozoriti na tako napako v določenem roku.
65.
Zato se obračam k bistvu vprašanja: kolikšna je verjetnost, da bi uporaba pravilnih podatkov vplivala na presojo dampinga? Menim, da je za odgovor na to vprašanje koristno prikazati podatke iz preglednic 1, 2 in 11 začasne uredbe (ki vsebujejo tako nesporne kot popravljene podatke) v samo eni preglednici ter za lažjo primerjavo dodati vrstice za „indeks“ in „medletno spremembo“, pri čemer je v indeksu kot izhodišče vedno vzeta vrednost 100 za koledarsko leto 2007 (čeprav je ob izrazu „medletna sprememba“ koristno opozoriti, da se koledarsko leto 2009 in obdobje preiskave – od 1. aprila 2009 do 31. marca 2010 – v precejšnji meri prekrivata):
66.
Na tej podlagi ugotavljam, da so trditve družbe Bricmate, prikazane v točki 55 zgoraj, delno pravilne:
(i)
obseg uvoza iz Kitajske v Unijo (točka d) se je med letom 2007 in obdobjem preiskave zmanjšal za 14 % in ne za 3 %, kot je navedeno v začasni uredbi (pa tudi ne za 15 %, kot navaja družba Bricmate);
(ii)
potrošnja Unije (točka c) se je v celotnem obdobju zmanjšala za 30 %, kot je navedla družba Bricmate, ne pa za 29 %, kot je navedeno v začasni uredbi;
(iii)
družba Bricmate pravilno navaja, da se je tržni delež kitajskega uvoza povečal za 1 % in ne za 1,7 % ter ni nikoli dosegel 6 % potrošnje Unije, in da je med letoma 2008 in 2009 je prišlo do padca tržnega deleža, ne pa do stalne rasti v celotnem obdobju;
(iv)
tržni delež industrije Unije (točki b in del c) se med letom 2007 in obdobjem preiskave ni zmanjšal za 1 % (z 89 % na 88 %), kot je navedeno v začasni uredbi; vendar prav tako ni ostal popolnoma stabilen pri 89 %, kot navaja družba Bricmate, ampak se je za zelo malo – za 0,15 % – zmanjšal, z 89,03 % na 88,88 %;
(v)
cene kitajskega uvoza (točka f) se med letom 2007 in obdobjem preiskave niso zmanjšala za 3 %, ampak so se povečale za skupaj 9 % (in ne za 10 %, kot trdi družba Bricmate);
(vi)
razlika v cenah med kitajskim uvozom in industrijo Unije (točka f v primerjavi s točko g) je ostala stabilna pri 42 %, kot navaja družba Bricmate, in se ni povečala s 40 % na 50 %, kot je navedeno v začasni uredbi;
(vii)
med letoma 2008 in 2009 (ko se je stopnja dobička industrije Unije znižala s +0.6 % na -1.2 %) se tržni delež kitajskega uvoza (točka e) ni povečal s 5,3 % na 5,6 %, ampak zmanjšal na 4,9 %;
(viii)
med letom 2009 in koncem obdobja preiskave (ko se je stopnja dobička industrije Unije povečala z -1,2 % na +0,4 %) se je tržni delež kitajskega uvoza (točka e) povečal s 4,9 % na 5,8 %, ne pa na 6,5 %;
(ix)
med letoma 2007 in 2009 (ko se je potrošnja Unije zmanjšala za 23 %) se obseg kitajskega uvoza (točka d) ni zmanjšal za 9 %, kot je navedeno v začasni uredbi, ampak za 20 %, kot navaja družba Bricmate.
67.
Svet in Komisija v bistvu trdita, da je Komisija preučila vsa neskladja (in ne vidim razloga, iz katerega bi se lahko podvomilo v to trditev, ki se pojavlja tudi v dokumentu o splošnem razkritju in dokončni uredbi) ter ugotovila, da – če se upoštevajo hkrati z vsemi drugimi gospodarskimi dejavniki, ki jih je treba pretehtati – niso zadostna, da bi vplivala na presojo škode ali vzročne zveze. Menita, da so nekatera gibanja sicer manj izrazita, kot so navedena v začasni uredbi, vendar celotna slika ostaja enaka in še naprej upravičuje sprejete sklepe.
68.
Kakršne koli razlike, ki so bile predstavljene v točkah (ii) in (iv) zgoraj, je po mojem mnenju mogoče zanemariti kot nepomembne.
69.
V zvezi s preostalimi točkami menim, da:
(i)
je treba dejstvo, da se je obseg uvoza iz Kitajske v Unijo (točka d) v celotnem obdobju zmanjšal za 14 %, primerjati z dejstvom, da sta se potrošnja v Uniji (točka c) in celoten uvoz (točka a) zmanjšala za malo več kot dvakrat toliko (v obeh primerih za približno 29 %);
(iii)
je treba dejstvo, da se je tržni delež uvoza iz Kitajske (točka e) skupaj povečal za samo 1 % proizvodnje Unije in da se je med letoma 2008 in 2009 tržni delež zmanjšal, primerjati z dejstvom, da je bil ta tržni delež v obdobju preiskave še vedno za 21 % večji kot v letu 2007;
(v-vi)
je treba dejstvo, da so se cene uvoza iz Kitajske (točka f) med letom 2007 in obdobjem preiskave povečale za 9 %, primerjati z dejstvom, da je, kot navaja družba Bricmate, razlika v cenah med tem uvozom in industrijo Unije ostala približno stabilna na precej visoki ravni približno 42 %;
(vii)
je dejstvo, da se je tržni delež uvoza iz Kitajske (točka e) med letoma 2008 in 2009 zmanjšal s 5,3 % na 4,9 %, skladno z vsemi drugimi podatki, ki kažejo krčitev trga v tem obdobju, ne razkriva pa ničesar drugega;
(viii)
je dejstvo, da se je tržni delež uvoza iz Kitajske (točka e) med letom 2009 in obdobjem preiskave povečal s 4,9 % na 5,8 %, v skladu z okrevanjem trga v tem obdobju, kot je razvidno iz drugih podatkov, ne razkriva pa ničesar drugega;
(ix)
je treba zmanjšanje obsega uvoza iz Kitajske (točka d) za 20 % med letoma 2007 in 2009 primerjati ne le z zmanjšanjem proizvodnje Unije (točka e) za 23 %, ampak tudi z zmanjšanjem za 22 % proizvodnje Unije, prodane v Uniji (točka b), in zmanjšanjem celotnega uvoza za 29 % (točka a) v istem obdobju.
70.
V teh okoliščinah se lahko strinjam s Svetom in Komisijo, da statistične napake niso bile take, da bi lahko povzročile pomisleke o sklepih iz izpodbijane uredbe. Tudi če bi obseg, cena in tržni delež uvoza iz Kitajske sledili splošnim gibanjem v Uniji bolj, kot izhaja iz uradnih statističnih podatkov, ki so bili dejansko uporabljeni v uredbah, obstajajo jasni indici, da je industrija Unije zaradi uvoza utrpela škodo ter da obstaja vzročna zveza med uvozom iz Kitajske in to škodo.
71.
Res je, da le škoda ne zadostuje za utemeljitev protidampinških ukrepov. V skladu s členom 3(6) osnovne uredbe je treba dokazati, da so ugotovljeni obseg in/ali ravni cen odgovorni za vpliv na industrijo Unije in da je stopnja tega vpliva „znatna“.
72.
Vendar v skladu z ustaljeno sodno prakso te zadeve spadajo v široko diskrecijsko pravico institucij pri oceni zapletenih ekonomskih in političnih razmerah ter je zato nadzor Sodišča omejen na preverjanje, ali je prišlo do očitne napake pri presoji. (
18
)
73.
V obravnavani zadevi je imel zlasti uvoz iz Kitajske ceno, ki je znašala manj kot 60 % cene industrije Unije, naraščal pa je tako po deležu prodaje na trgu Unije kot po deležu celotnega uvoza v Unijo. Poleg tega napačni podatki, ki sem jih navedla v točkah 66 in 69 zgoraj, niso tako pomembni, da bi kazali, da bi morali instituciji na podlagi popravljenih podatkov priti do drugačnih sklepov, kot so ti na podlagi napačnih podatkov. Končno, na večino dejavnikov, ki jih je Komisija upoštevala pri presoji škode (na primer razvoj zaposlovanja in produktivnosti v zadevnem obdobju ali povečanje zalog industrije Unije), ugotovljene napake v dejstvih ne vplivajo.
74.
Zato menim, da ni upravičeno skleniti, da so bili sklepi institucij o obstoju in stopnji dampinga ter o obstoju in znatnem obsegu škode industriji Unije očitno (ali celo nujno) napačni, čeprav je določeno število posameznih dejstev, na katerih so temeljili, vsebovalo napake.
75.
Isti premisleki me napeljujejo tudi k temu, da zavrnem nadaljnje navedbe družbe Bricmate iz točke 53 zgoraj, v katerih trdi, da je prišlo do napake v presoji v uvodni izjavi 108 dokončne uredbe.
Drugi del prvega tožbenega razloga v postopku v glavni stvari (neizpolnitev dolžnosti skrbnega ravnanja in neupoštevanje člena 3(2) in (6) osnovne uredbe; točka 3 predloženega vprašanja)
Navedbe
76.
V drugem delu prvega tožbenega razloga v postopku v glavni stvari je družba Bricmate trdila, da instituciji nista izpolnili svoje obveznosti skrbnega ravnanja in nista spoštovali člena 3(2) in (6) osnovne uredbe, saj je družba Bricmate (in drugi gospodarski subjekti, ki so sodelovali v preiskavi) grajala pri Komisiji, da so statistični podatki Eurostata nepravilni, instituciji pa napake nista raziskali in popravili.
77.
Družba Bricmate trdi, da instituciji nista raziskali in popravili napake – kar je v nasprotju z zahtevami iz člena 3(2) in (6) osnovne uredbe. Iz uvodne izjave 108 dokončne uredbe je razvidno, da instituciji nista izpolnili svojih dolžnosti, ki jih imata v tem smislu. Družba Bricmate se tu sklicuje na ustaljeno sodno prakso o tem, da se morajo sodišča Unije prepričati, da sta instituciji upoštevali vse pomembne okoliščine ter ocenili dejansko stanje z vso dolžno skrbnostjo. (
19
)
78.
Družba Bricmate tudi poudarja, kako lahko je bilo ugotoviti napako v podatkih za uvoz v Španijo v novembru 2009, in se sklicuje na zadevo GLS: „Kot je [generalni pravobranilec Y. Bot] poudaril v točkah 101 in 102 sklepnih predlogov, mora Komisija po uradni dolžnosti preučiti vse razpoložljive informacije, ker v okviru protidampinške preiskave nima vloge razsodnika, katerega pristojnost je omejena izključno na odločanje na podlagi informacij in dokaznih elementov, ki jih predložijo stranke v preiskavi. V zvezi s tem je treba poudariti, da ima Komisija na podlagi člena 6(3) in (4) osnovne uredbe pravico od držav članic zahtevati predložitev informacij ter izvedbo vseh potrebnih preverjanj in pregledov“. (
20
) Napake so v obravnavani zadevi še posebej resne, saj je več gospodarskih subjektov opozorilo na nepravilne podatke, Eurostat pa je del Komisije.
79.
Komisija in Svet navajata, da trditve družbe Bricmate niso utemeljene. Podatki so bili natančno preučeni; Komisija je preverila, ali bi bili sklepi glede škode in vzročne zveze kakor koli drugačni, če bi bili podatki Eurostata popravljeni (čeprav jih v resnici ne bi bilo mogoče pravočasno popraviti), in ugotovila, da sklepi ne bi mogli biti drugačni. Vsi sklepi so bili sprejeti na podlagi celovito presojanih objektivnih dejstev, ne pa zgolj na podlagi podatkov Eurostata, ki jih izpodbija družba Bricmate.
Presoja
80.
Menim, da mora biti usoda drugega dela prvega tožbenega razloga enaka usodi prvega dela.
81.
Če bi bila dokončna uredba razglašena za nično, ker na podlagi popravljenih podatkov sklepi institucij ne bi mogli biti takšni, kakršni so bili, ne bi bilo zavezujočega razloga, da se nadaljuje in preuči dolžnost skrbnega ravnanja ali skladnosti s členom 3(2) in (6) osnovne uredbe.
82.
Vendar sem preučila podatke in ocenila, da bi instituciji upravičeno lahko prišli do teh sklepov. Zato menim, da trditve družbe Bricmate o drugem delu tožbenega razloga odpadejo. Čeprav je treba priznati, da je bila napaka v španskih statističnih podatkih za november 2009 takšna, da bi morala biti očitna na prvi pogled, je dejstvo, da je španski organi niso pravočasno popravili in da je Komisija ni mogla popraviti, da pa je (kar je bistveno) upoštevala, ali bi lahko neskladja, ki so ji bila sporočena, vplivala na sprejete sklepe.
Drugi tožbeni razlog v postopku v glavni stvari (nezadostna obrazložitev, nespoštovanje pravice do obrambe, neupoštevanje člena 17 osnovne uredbe; točke od 4 do 6 predloženega vprašanja)
Navedbe
83.
Družba Bricmate je v drugem tožbenem razlogu v postopku v glavni stvari navedla, da Komisija ni izpolnila obveznosti obrazložitve, ni spoštovala pravice družbe Bricmate do obrambe in ni upoštevala člena 17 osnovne uredbe, s tem da ni upoštevala trditev družbe Bricmate, ki jih je ta navedla kot izbrani neodvisni uvoznik in ki so se nanašale na razlike v proizvodnem procesu kitajskih in evropskih proizvajalcev ploščic ter na oskrbo s ploščicami na trgu Unije.
84.
Družba Bricmate poudarja, da je kot del neodvisnega vzorca nepovezanih uvoznikov navedla sedem vrst velikosti ploščic, ki jih ni mogoče kupiti v Uniji zaradi razlik v procesu rezanja, in poudarila, da te razlike niso bile upoštevane v uporabljenih PCN in izračunu škode. Zato bi posledica prilagoditve bila manjša stopnja škode. Poleg tega industrija Unije ni mogla priskrbeti majhnih ploščic. Vendar ti podatki niso bili upoštevani in se mnenja družbe Bricmate niso upoštevala kot značilna za druge, neizbrane uvoznike, pač pa so bila prezrta s sklicevanjem na druge informacije. Sklicuje se na zadevo Gul Ahmed: (
21
)„če je vzorčenje opravljeno v skladu s členom 17 osnovne uredbe, morata instituciji Unije načeloma upoštevati podatke, ki se nanašajo na izvoz vseh podjetij iz vzorca“; isto bi moralo veljati, če se vzorčenje nanaša na neodvisne uvoznike. Nezadostna obrazložitev je bila posledica neupoštevanja informacij družbe Bricmate.
85.
Poleg tega Komisija ni ravnala v skladu s členom 20(1) osnovne uredbe, ker družbe Bricmate ni obvestila o „bistvenih dejstvih in premislekih“, na podlagi katerih so bili uvedeni začasni ukrepi. Komisija s tem, ko je s sklicevanjem na druge informacije zavrnila trditev družbe Bricmate v zvezi s pomanjkanjem ploščic manjše velikosti, ni podala obrazložitve in je kršila pravico družbe Bricmate do obrambe: ni bilo navedeno, katere druge informacije so bile vključene, odgovor pa je bil prejet šele 27. julija 2011, kar je bilo prepozno, da bi lahko družba Bricmate zbrala še več dokazov.
86.
Končno, Komisija s trditvijo, da ni prejela podatkov, ki bi kazali na „resno tveganje za pomanjkanje oskrbe“ s ploščicami, ni upoštevala dokazov družbe Bricmate z dne 15. aprila 2011. Upoštevane bi morale biti informacije vseh uvoznikov iz vzorca. Ker je bila družba Bricmate vključena, bi se moralo za njene informacije šteti, da so značilne za druga, neizbrana MSP. Te informacije bi bilo zato treba šteti za dokaz, da bi protidampinški ukrepi povzročili resno pomanjkanje za MSP, ki ne bi mogla pridobiti izdelkov od industrije Unije ali iz tretjih držav zaradi neobstoja procesa rezanja in zaradi majhnega obsega naročil. Komisija je tako kršila pravica o izbiri iz člena 17 osnovne uredbe in opravila očitno napačno presojo.
87.
Svet navaja, prvič, da informacije družbe Bricmate niso bile spregledane, da pa je Komisija ugotovila, da se lahko vrste ploščic, ki jih ni mogoče najti v Uniji, razen na Kitajskem pridobijo od proizvajalcev v številnih tretjih državah. Ta odgovor je bil posredovan družbi Bricmate ter naveden v začasni in dokončni uredbi, več virov pa je bilo navedenih tudi v sklepu Splošnega sodišča. (
22
) Štirje drugi uvozniki iz vzorca so navedli, da so lahko zamenjali vir oskrbe.
88.
Drugič, instituciji sta natančno preučili trditve družbe Bricmate o razliki v proizvodnih procesih ter pojasnili družbi Bricmate in v obeh uredbah, zakaj sta te trditve šteli za neutemeljene. Komisija je odgovorila na vse trditve družbe Bricmate v obsegu, v katerem so bile upoštevne za preiskavo. Da bi bila kršena pravica družbe Bricmate do obrambe, bi bilo nujno, najprej, da bi prišlo do procesne nepravilnosti, in, nato, da bi obstajala možnost, da bi se upravni postopek zaradi te nepravilnosti končal drugače. (
23
)
89.
Končno, vse navedbe družbe Bricmate so bile med preiskavo preučene in primerjane z navedbami drugih uvoznikov v vzorcu, pri čemer so bile vse navedbe enako pomembne.
90.
Komisija navaja, da je upoštevala vse navedbe družbe Bricmate, da pa je sklenila drugače. Podrobno se sklicuje na različne dopise in uvodne izjave, v katerih je odgovorila na te navedbe, in opozarja, da je Splošno sodišče razsodilo, da družba Bricmate ni upravičeno trdila, da je uvedba protidampinških dajatev, ki se nanašajo samo na uvoz spornih izdelkov iz Kitajske, nujno imela resne posledice na njeno gospodarsko dejavnost. (
24
)
Presoja
91.
Trditve družbe Bricmate se nanašajo na domnevno neupoštevanje navedb, ki jih je podala Komisiji – v bistvu njenih trditev, da nekaterih vrst ploščic, ki so posebne zaradi kakovosti in metode rezanja, ni mogoče nabaviti od drugih virov kot Kitajske. Po mnenju družbe Bricmate je bila nezadostna tudi obrazložitev v dokončni uredbi, Komisija pa ni ne upoštevala položaja družbe Bricmate kot vzorčenega uvoznika v skladu s členom 17 osnovne uredbe ne v nasprotju s členom 20(1) iste uredbe razkrila podrobnosti, na katerih temeljijo bistveni premisleki, na podlagi katerih so bili uvedeni protidampinški ukrepi. Odgovor institucij je v bistvu, da so bile te navedbe upoštevane, da pa sklepi po preučitvi niso enaki kot sklepi družbe Bricmate, in da so bili podani odgovori na različne navedbe.
92.
Trditve družbe Bricmate me niso prepričale, če upoštevam, da se nanašajo na to, ali so bile njene navedbe upoštevane, ne pa na to, ali je bilo upoštevanje teh navedb zadostno.
93.
Iz dopisovanja in uvodnih izjav, ki sem jih predstavila v točkah 10, 13, od 20 do 25 in 30 zgoraj, mi je jasno, da sta najprej Komisija in nato Svet upoštevala navedbe družbe Bricmate (očitno skupaj s podobnimi navedbami od enega ali več zainteresiranih strank).
94.
Institucijama (zlasti Komisiji) bi bilo naloženo preveliko breme, če bi se med protidampinško preiskavo od njiju zahtevalo, da posamično odgovorita na vsako podrobnost, ki jo je izpostavila vsaka zainteresirana stranka. Bistveno je, da je odgovorjeno v zadostnem obsegu, da je zadevni stranki omogočena ugotovitev, da so bili problemi upoštevani, da je bil sprejeto določeno stališče in da to stališče temelji na določljivih razlogih. Nato lahko zainteresirana stranka (če se odloči za to) uveljavlja, da njene navedbe niso bile upoštevane zadostno.
95.
V tej zadevi so te zahteve po mojem mnenju izpolnjene.
Predlog
96.
Ob upoštevanju zgornjih preudarkov menim, da bi moralo Sodišče predložitvenemu sodišču odgovoriti, da Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 917/2011 z dne 12. septembra 2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ni neveljavna iz katerega koli razloga, navedenega v predlogu za sprejetje prehodne odločbe.
(
1
)	Jezik izvirnika: angleščina.
(
2
)	Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (kodificirana različica) (UL L 343, str. 51).
(
3
)	Uredba Komisije (EU) št. 258/2011 z dne 16. marca 2011 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 70, str. 5).
(
4
)	Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 917/2011 z dne 12. septembra 2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 238, str. 1).
(
5
)	UL 2010 C 160, str. 20 (v nadaljevanju: obvestilo o začetku postopka). Preiskava je obsegala vse keramične ploščice, uvožene na podlagi tarifnih številk 6907 in 6908 Kombinirane nomenklature (v nadaljevanju: KN) iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 2, zvezek 2, str. 382), kakor je bila spremenjena.
(
6
)	Ta oznaka KN je leta 2011 ustrezala oznaki 6907 90 99 v obdobju preiskave (glej točko 42 in naslednje spodaj).
(
7
)	Sklep Bricmate/Svet (T‑596/11, EU:T:2014:53). Splošno sodišče je drugo neposredno tožbo zoper dokončno uredbo iz drugih razlogov zavrnilo s sodbo Guangdong Kito Ceramics in drugi/Svet (T‑633/11, EU:T:2014:271).
(
8
)	Družba Bricmate in Komisija se sklicujeta na napako, ki se nanaša na uvoz pod oznako KN 6908 90 99, ki naj bi vplivala na podatke za ves uvoz iz Kitajske za obdobje preiskave in za leto 2009.
(
9
)	Glej opombo 6.
(
10
)	Komisija pravzaprav v švedski različici stališč navaja podatek 881.733, 77 m2, v francoski različici pa 888.733,77 m2, pri čemer se je v obeh prej sklicevala na podatek 888.773 m2 v obeh različicah. Podatek 881.773,77 m2 sem vzela iz originalnega potrdila španskih organov, priloženega k stališčem Sveta.
(
11
)	Videti je, da je bil ta podatek malo spremenjen, če se ga primerja s podatkom, ki ga je podalo predložitveno sodišče, kot je naveden v točki 41 zgoraj.
(
12
)	Glej točki 15 in 16 zgoraj.
(
13
)	Med drugim sem sledila originalnima preglednicama tako, da sem prikazala razvoj med letom 2009 in obdobjem preiskave kot medletno spremembo, čeprav se obdobji dejansko v precejšnji meri prekrivata.
(
14
)	Iz izračunov družbe Bricmate, ki so priloga k njenim stališčem, so razvidni podatki o uvozu, ki so za leto 2009 nekoliko nižji, za obdobje preiskave pa nekoliko višji od tistih, ki sem jih sama izračunala.
(
15
)	Sodba Gul Ahmed Textile Mills/Svet (T‑199/04, EU:T:2011:535, točka 77).
(
16
)	Glej za novejši primer sodbo Simon, Evers & Co (C‑21/13, EU:C:2014:2154, točka 29 in navedena sodna praksa).
(
17
)	Glej po analogiji sodbo Aluminium Silicon Mill Products/Svet (T‑107/04, EU:T:2007:85, točka 66).
(
18
)	Glej na primer sodbi Hoesch Metals and Alloys (C‑373/08, EU:C:2010:68, točki 61 in 62) in CHEMK in KF/Svet (C‑13/12 P, EU:C:2013:780, točke od 60 do 63).
(
19
)	Sodba Shandong Reipu Biochemicals/Svet (T‑413/03, EU:T:2006:211, točke od 63 do 65 ter navedena sodna praksa).
(
20
)	Sodba GLS (C‑338/10, EU:C:2012:158, točka 32 (poudarek družbe Bricmate)).
(
21
)	Sodba Gul Ahmed Textile Mills/Svet (T‑199/04, EU:T:2011:535, točka 77).
(
22
)	Sklep Bricmate/Svet (T‑596/11, EU:T:2014:53, točke od 49 do 51 (glej točko 53 zgoraj)).
(
23
)	Sodba Foshan Shunde Yongjian Housewares & Hardware/Svet (C‑141/08 P, EU:C:2009:598, točka 81).
(
24
)	Sklep Bricmate/Svet (T‑596/11, EU:T:2014:53, točka 54)