62024CJ0282_RES
Vec C‑282/24
PolismyndighetenprotiKonkurrensverket
(návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Högsta förvaltningsdomstolen)
Rozsudok Súdneho dvora (tretia komora) zo 16. októbra 2025
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Verejné obstarávanie – Smernica 2014/24/EÚ – Článok 72 – Úprava rámcovej dohody počas jej plnenia – Hodnota úpravy nižšia ako hodnoty stanovené v článku 72 ods. 2 – Úprava modelu odmeňovania v rámcovej dohode – Podstatná úprava rámcovej dohody – Zmena celkovej povahy rámcovej dohody“
Aproximácia právnych predpisov – Postupy verejného obstarávania služieb, tovarov a prác – Smernica 2014/24 – Plnenie zákazky – Úprava existujúcich zákaziek bez nového postupu obstarávania – Hodnota úpravy nižšia ako hodnoty stanovené v článku 72 ods. 2 – Zmena celkovej povahy rámcovej dohody – Pojem – Úprava modelu odmeňovania v rámcovej dohode, ktorá vedie len k okrajovej zmene celkovej hodnoty tejto rámcovej dohody – Vylúčenie – Výnimka – Podstatná zmena rovnováhy tejto rámcovej dohody
(Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/24, článok 72 ods. 2)
(pozri body 21 – 23, 26 – 30, 34 – 37, 41, 46 – 69 a výrok)
Zhrnutie
V rámci sporu týkajúceho sa pokuty uloženej verejnému obstarávateľovi za vykonanie úprav rámcových dohôd s nízkou hodnotou bez toho, aby začal nové verejné obstarávanie, Súdny dvor vyložil pojem „zmena celkovej povahy zákazky“ uvedený v článku 72 ods. 2 smernice 2014/24 (
1
), ktorý zahŕňa začatie nového postupu verejného obstarávania.
Polismyndigheten (policajný orgán, Švédsko) po tom, ako vyhlásil výzvu na predkladanie ponúk na zákazku na zabezpečenie odťahovej služby vozidiel, v roku 2021 uzavrel rámcovú dohodu so spoločnosťou Lidköpings Biltjänst Hyr AB. Vo výzve na predkladanie ponúk bola stanovená pevná cena za služby odťahu vozidla v okruhu 10 kilometrov od miesta, kde sa malo vozidlo vrátiť, ako aj dodatočná cena za kilometer na zvyšnú vzdialenosť.
V tom istom roku sa policajný orgán so spoločnosťou Lidköpings Biltjänst Hyr AB dohodol na zmene podmienok odmeňovania stanovených v rámcovej dohode s cieľom vyvážiť rozdelenie nákladov medzi jednotlivé policajné zóny. Vykonaná úprava viedla k zmene pomeru medzi pevnou a pohyblivou cenou a zároveň prispôsobila cenové úrovne tak, aby sa celková hodnota zákazky zmenila len okrajovo.
Konkurrensverket (orgán na ochranu hospodárskej súťaže, Švédsko) podal na Förvaltningsrätten i Stockholm (Správny súd Štokholm, Švédsko) návrh na uloženie pokuty policajnému orgánu za úpravu tejto rámcovej dohody bez toho, aby začal nové verejné obstarávanie. Tento súd tomuto návrhu vyhovel, keďže sa domnieval, že predmetné úpravy treba považovať za podstatné a meniace celkovú povahu rámcovej dohody uzavretej so spoločnosťou Lidköpings Biltjänst Hyr.
Keďže odvolanie, ktoré podal policajný orgán, bolo zamietnuté, tento orgán podal kasačný opravný prostriedok na Högsta förvaltningsdomstolen (Najvyšší správny súd, Švédsko), vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania. Najvyšší správny súd konštatoval, že podľa výpočtu, ktorý vykonal policajný orgán, je hodnota úprav tejto rámcovej dohody nižšia ako hodnoty stanovené v článku 72 ods. 2 smernice 2014/24. Je preto potrebné určiť, či tieto úpravy možno považovať za úpravy, ktoré zmenili celkovú povahu uvedenej rámcovej dohody.
Vnútroštátny súd sa v podstate pýta, či úprava metódy odmeňovania stanovenej v rámcovej dohode, ktorá bola zadaná na základe kritéria najnižšej ceny, ktorá mení pomer medzi pevnou a pohyblivou cenou, pričom upravuje cenové úrovne tak, že celková hodnota tejto rámcovej dohody sa zmení len okrajovo, sa má považovať za zmenu celkovej povahy uvedenej rámcovej dohody v zmysle článku 72 ods. 2 smernice 2014/24.
Súdny dvor dospel k záveru, že takúto úpravu nemožno považovať za zmenu celkovej povahy uvedenej rámcovej dohody, ibaže by viedla k zásadnej zmene jej rovnováhy.
Posúdenie Súdnym dvorom
Na účely určenia rozsahu pojmu „zmena celkovej povahy rámcovej dohody“ uvedeného v článku 72 ods. 2 smernice 2014/24 Súdny dvor zohľadnil znenie tohto ustanovenia, jeho kontext a ciele sledované touto smernicou.
V prvom rade sa tento pojem podľa svojho obvyklého významu vzťahuje výlučne na úpravy rámcových dohôd takého rozsahu, že by viedli k zmene zákazky alebo rámcovej dohody ako celku. Navyše článok 72 ods. 2 smernice 2014/24 spresňuje, že toto ustanovenie sa uplatňuje „bez akejkoľvek potreby overiť, či sú splnené podmienky uvedené v odseku 4 písm. a) až d)“. Úprava, ktorá spĺňa jednu z týchto podmienok, sa musí v súlade s článkom 72 ods. 4 tejto smernice považovať za podstatnú. Otázku, či úprava rámcovej dohody je alebo nie je podstatná, preto normotvorca Únie nepovažoval za rozhodujúcu na účely určenia, či táto úprava mení „celkovú povahu“ tejto rámcovej dohody v zmysle článku 72 ods. 2 smernice 2014/24.
V druhom rade, pokiaľ ide o kontext tohto posledného uvedeného ustanovenia, Súdny dvor uviedol, že z článku 72 ods. 5 tejto smernice vyplýva, že tento článok 72 ods. 2 predstavuje výnimku zo zásady, podľa ktorej sa rámcová dohoda nesmie upraviť bez nového postupu verejného obstarávania, takže možnosť úpravy stanovená v uvedenom článku 72 ods. 2 sa musí vykladať reštriktívne. V tejto súvislosti je pravda, že prvý odsek odôvodnenia 107 smernice 2014/24 implicitne odkazuje na judikatúru Súdneho dvora týkajúcu sa situácií, ktoré nastali pred uplatňovaním smernice 2014/24, podľa ktorej sa v podstate musí začať nový postup obstarávania, ak sa v pôvodnej zákazke vykonajú podstatné úpravy, akými sú úpravy, ktoré môžu spochybniť zadanie zákazky.
Normotvorca Únie sa však tým, že v druhom odseku tohto odôvodnenia stanovil, že „úpravy zákazky, ktorých dôsledkom je malá zmena hodnoty zákazky do určitej hodnoty, by sa mali vždy umožniť bez toho, aby bolo potrebné vykonať nový postup obstarávania“, snažil túto judikatúru zmierniť. Zakotvuje tak širokú možnosť zjednodušeného vykonania úprav, ktoré by si za normálnych okolností vyžadovali použitie nového postupu verejného obstarávania, keďže tieto úpravy zostávajú pod určitými prahovými hodnotami, hoci takáto možnosť nevyplývala z judikatúry Súdneho dvora týkajúcej sa situácií, ktoré nastali pred začiatkom uplatňovania smernice 2014/24.
Okrem toho z porovnania odsekov 1, 2 a 4 článku 72 smernice 2014/24 vyplýva, že normotvorca Únie sa rozhodol použiť samostatné výrazy na jednej strane na úpravy meniace celkovú povahu rámcovej dohody a na druhej strane na jej podstatné úpravy.
Navyše vzhľadom na štruktúru článku 72 smernice 2014/24 by výklad tohto ustanovenia, ktorý by stotožnil pojmy podstatné úpravy a úpravy, ktoré menia celkovú povahu zákazky alebo rámcovej dohody, zbavil článok 72 ods. 1 písm. a) a c), ako aj článok 72 ods. 2 tejto smernice akéhokoľvek potrebného účinku. Keďže totiž tieto ustanovenia nie sú uplatniteľné na úpravy meniace celkovú povahu dotknutej zákazky alebo rámcovej dohody, takéto stotožnenie by znamenalo, že tieto ustanovenia umožňujú len prijatie nepodstatných zmien, ktoré možno v každom prípade vykonať podľa článku 72 ods. 1 písm. e) smernice 2014/24 bez toho, aby bolo potrebné uskutočniť nový postup verejného obstarávania.
V poslednom rade, pokiaľ ide o ciele smernice 2014/24, Súdny dvor uviedol, že cieľom článku 72 tejto smernice je zabezpečiť dodržiavanie zásad rovnosti zaobchádzania a transparentnosti, pričom verejným obstarávateľom umožňuje prijať pragmatický prístup k riešeniu nepredvídaných okolností, ktoré si vyžadujú prispôsobenie verejnej zákazky počas jej plnenia.
Na základe všetkých týchto skutočností Súdny dvor dospel k záveru, že pojem zmena celkovej povahy rámcovej dohody sa odlišuje od pojmu podstatná úprava tejto dohody. Tento prvý pojem sa vzťahuje len na najdôležitejšie podstatné úpravy, ktoré vedú k podstatnej zmene predmetu rámcovej dohody alebo typu dotknutej rámcovej dohody, alebo tiež podstatnej zmene jej rovnováhy, takže ich možno považovať za zmeny takého rozsahu, že vedú k zmene rámcovej dohody ako celku.
Z toho vyplýva, že samotná okolnosť, že úprava by mohla mať vplyv na výsledok pôvodného postupu zadávania dotknutej rámcovej dohody, ako je stanovené v článku 72 ods. 4 písm. a) smernice 2014/24, nemôže sama osebe stačiť na preukázanie, že táto úprava mení celkovú povahu tejto rámcovej dohody.
V tejto súvislosti Súdny dvor zdôraznil, že úprava metódy odmeňovania v rámcovej dohode, ktorá vedie k okrajovej zmene jej celkovej hodnoty, nemôže v žiadnom prípade znamenať podstatnú zmenu predmetu tejto rámcovej dohody alebo typu dotknutej rámcovej dohody.
Naopak nemožno úplne vylúčiť, že takáto zmena môže za výnimočných okolností viesť k podstatnej zmene rovnováhy tejto rámcovej dohody, a teda k zmene jej celkovej povahy. Tak by to bolo v prípade, ak by úprava metódy odmeňovania v dotknutej rámcovej dohode znamenala narušenie jej štruktúry, ktoré by viedlo k tomu, že úspešný uchádzač alebo uchádzači, s ktorými bola uzavretá táto rámcová dohoda, sa ocitnú v oveľa výhodnejšej situácii, než je situácia, ktorá by vyplynula z uplatnenia pôvodne dohodnutej metódy odmeňovania.
(
1
)	Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 94, 2014, s. 65). Článok 72 ods. 2 tejto smernice v podstate stanovuje možnosť vykonať úpravy verejnej zákazky alebo rámcovej dohody v obmedzenej hodnote bez toho, aby bol potrebný nový postup obstarávania, avšak pod podmienkou, že tieto úpravy nezmenia celkovú povahu zákazky alebo rámcovej dohody.