62023CC0726
NÁVRHY GENERÁLNEHO ADVOKÁTA
JEAN RICHARD DE LA TOUR
prednesené 3. apríla 2025 (
1
)
Vec C‑726/23
SC Arcomet Towercranes SRL
proti
Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti,
Administraţia Fiscală pentru Contribuabili Mijlocii Bucureşti
[návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Curtea de Apel Bucureşti (Odvolací súd Bukurešť, Rumunsko)]
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Spoločný systém dane z pridanej hodnoty (DPH) – Smernica 2006/112/ES – Právo na odpočítanie DPH – Transakcie v rámci Spoločenstva medzi pridruženými spoločnosťami – Transferové oceňovanie – Nákup správcovských služieb poskytovaných v rámci skupiny – Služby, ktoré sa nepovažujú za použité na účely zdaniteľných transakcií – Podporné dokumenty – Odopretie práva na odpočítanie“
I. Úvod
1.
Nadnárodné spoločnosti, medzi ktorých činnosti patrí poskytovanie služieb v rámci skupiny, čelia ťažkostiam súvisiacim s existenciou viacerých uplatniteľných režimov priameho a nepriameho zdaňovania.
2.
Na zmiernenie týchto ťažkostí vypracovala Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) smernicu o transferovom oceňovaní pre nadnárodné spoločnosti a správu daní (
2
). Cieľom tejto smernice je zabezpečiť, aby bola daň v každej krajine riadne stanovená a aby sa zabránilo dvojitému zdaneniu, aby sa predišlo konfliktom medzi daňovými správami a aby sa podporil medzinárodný obchod a investície. (
3
) Mechanizmom používaným na tento účel je transferové oceňovanie, t. j. cena, za ktorú podnik prevádza hmotný majetok, nehmotný majetok alebo poskytuje služby pridruženým podnikom, teda najmä podnikom, v ktorých sa priamo alebo nepriamo podieľa na riadení, kontrole alebo kapitáli. (
4
) Táto transferová cena musí byť upravená tak, aby bola v súlade s princípom nezávislého vzťahu. Podľa tohto princípu, ak sú dva prepojené podniky vo svojich obchodných alebo finančných vzťahoch viazané dohodnutými alebo uloženými podmienkami, ktoré sa líšia od podmienok, ktoré by boli dohodnuté medzi nezávislými podnikmi, zisky, ktoré by bez týchto podmienok dosiahla jedna zo spoločností, ale v skutočnosti ich nemôže dosiahnuť z dôvodu týchto podmienok, môžu byť zahrnuté do ziskov tohto podniku a zodpovedajúcim spôsobom zdanené. (
5
) Smernica OECD stanovuje niekoľko metód určovania týchto transferových cien v súlade s uvedeným princípom nezávislého vzťahu.
3.
Pripomenutie týchto pravidiel stačí na preukázanie toho, že pravidlá uplatniteľné na transferové oceňovanie boli vypracované na účely priamych daní. Vzniká teda otázka, či sa majú alebo nemajú zohľadniť v oblasti nepriamych daní.
4.
Navrhnem, aby Súdny dvor odpovedal v tom zmysle, že posúdenie toho, či transferová cena podlieha systému dane z pridanej hodnoty (DPH), sa musí vykonať v každom jednotlivom prípade a že v prejednávanej veci musí transakcia podliehať DPH. Navrhnem tiež, aby Súdny dvor spresnil, že na preukázanie odpočítateľnosti transakcie môžu daňové orgány v súlade so zásadou proporcionality požiadať daňovníka o iné informácie, než je samotná faktúra.
II. Právny rámec
A.
Právo EÚ
5.
Článok 2 ods. 1 písm. c) smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (
6
), zmenenej smernicou Rady 2010/45/EÚ z 13. júla 2010 (
7
), stanovuje:
„1.   DPH podliehajú tieto transakcie:
…
c)
poskytovanie služieb za protihodnotu na území členského štátu zdaniteľnou osobou, ktorá koná ako taká.“
6.
Podľa článku 9 ods. 1 smernice o DPH:
„‚Zdaniteľná osoba‘ je každá osoba, ktorá nezávisle a na akomkoľvek mieste vykonáva ekonomickú činnosť, odhliadnuc od účelu alebo výsledkov tejto činnosti.
‚Ekonomická činnosť‘ je každá činnosť výrobcov, obchodníkov alebo osôb poskytujúcich služby vrátane ťažobných a poľnohospodárskych činností a činností pri výkone slobodných povolaní. Ekonomickou činnosťou je predovšetkým využívanie hmotného alebo nehmotného majetku na účely získania príjmu na pokračujúcom základe.“
7.
Článok 24 ods. 1 tejto smernice znie takto:
„Poskytovaním služieb je každá transakcia, ktorá nie je dodaním tovaru.“
8.
Podľa článku 168 písm. a) tejto smernice:
„Pokiaľ ide o tovar a služby, ktoré sú použité na účely zdaniteľných transakcií zdaniteľnej osoby, táto má právo v členskom štáte, v ktorom uskutočňuje tieto transakcie, odpočítať z výšky DPH, ktorú je povinná zaplatiť, tieto sumy:
a)
DPH splatnú alebo zaplatenú v tomto členskom štáte za tovar, ktorý jej bol alebo bude dodaný, a za služby, ktoré jej boli alebo budú poskytnuté, inou zdaniteľnou osobou.“
9.
Článok 178 písm. a) smernice o DPH stanovuje:
„Zdaniteľná osoba musí spĺňať tieto podmienky, aby si mohla uplatniť právo na odpočítanie dane:
a)
na odpočítanie dane uvedené v článku 168 písm. a), týkajúce sa dodania tovaru alebo poskytnutia služieb, musí mať faktúru vyhotovenú v súlade s hlavou XI kapitolou 3 oddielmi 3 až 6.“
10.
Článok 226 bod 6 tejto smernice znie takto:
„Bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia uvedené v tejto smernici, faktúry vyhotovené podľa článkov 220 a 221 musia obsahovať iba tieto údaje:
…
6.
množstvo a druh dodaného tovaru alebo rozsah a druh poskytnutých služieb.“
B.
Rumunské právo
1. Daňový zákonník
11.
Článok 11 ods. 1 Legea nr. 571/2003 privind Codul fiscal (zákon č. 571/2003 o Daňovom zákonníku) (
8
) z 22. decembra 2003, v znení uplatniteľnom na spor vo veci samej (ďalej len „Daňový zákonník“), stanovuje:
„Pri určovaní výšky dane, poplatku alebo povinného príspevku na sociálne zabezpečenie daňové orgány nemusia zohľadniť transakciu, ktorá nemá hospodársky účel, a to tak, že upravia jej daňové účinky, alebo môžu zmeniť formu transakcie alebo činnosti tak, aby odrážala jej hospodársky obsah.“
12.
Podľa článku 19 ods. 5 tohto zákonníka:
„Transakcie medzi pridruženými osobami sa uskutočňujú v súlade so zásadou trhových cien, podľa ktorej sa transakcie medzi pridruženými osobami uskutočňujú za stanovených alebo uložených podmienok, ktoré sa nelíšia od obchodných alebo finančných vzťahov vytvorených medzi nezávislými podnikmi. Pri určovaní ziskov pridružených osôb sa zohľadňujú zásady týkajúce sa transferového oceňovania.“
13.
Článok 126 ods. 1 písm. a) tohto zákonníka znie takto:
„Na účely DPH sú v Rumunsku zdaniteľné transakcie, ktoré spĺňajú tieto kumulatívne podmienky:
a)
transakcie, ktoré v zmysle článkov 128 až 130 predstavujú alebo sa považujú za dodanie tovaru alebo poskytnutie služieb podliehajúce DPH uskutočnené za protihodnotu.“
14.
Článok 133 ods. 2 tohto zákonníka stanovuje:
„Miestom poskytovania služieb zdaniteľnej osobe, ktorá koná ako taká, je miesto, kde má príjemca týchto služieb sídlo svojej podnikateľskej činnosti. Ak sa služby poskytujú stálej prevádzkarni zdaniteľnej osoby, ktorá sa nachádza na inom mieste, než je miesto, kde má táto osoba sídlo svojej hospodárskej činnosti, miestom poskytovania služieb je miesto, kde sa nachádza táto stála prevádzkareň príjemcu služieb. …“
15.
Článok 145 ods. 2 písm. a) Daňového zákonníka stanovuje:
„Každá zdaniteľná osoba má právo odpočítať daň z nákupov, ak sa používajú na účely týchto plnení:
a)
zdaniteľné transakcie.“
16.
Podľa článku 146 ods. 1 písm. a) tohto zákonníka:
„Na to, aby si zdaniteľná osoba mohla uplatniť právo na odpočítanie dane, musí spĺňať tieto podmienky:
a)
na uplatnenie práva na odpočítanie splatnej alebo zaplatenej dane z tovaru, ktorý jej bol alebo má byť dodaný, alebo zo služieb, ktoré jej poskytla alebo má poskytnúť iná zdaniteľná osoba, musí byť zdaniteľná osoba držiteľom faktúry vystavenej v súlade s ustanoveniami článku 155, ako aj dokladu o zaplatení v prípade nákupov zdaniteľných osôb, ktoré uplatňujú systém DPH z prijatej platby, alebo zdaniteľných osôb, ktoré nakupujú tovar alebo služby od iných zdaniteľných osôb v období, počas ktorého uplatňujú systém DPH z prijatej platby.“
17.
Článok 150 ods. 2 tohto zákonníka stanovuje:
„Daň je povinná zaplatiť každá zdaniteľná osoba… ktorá prijíma služby, ktorých miesto poskytovania je v Rumunsku podľa článku 133 ods. 2 a ktoré poskytuje zdaniteľná osoba, ktorá nie je usadená v Rumunsku alebo sa nepovažuje za usadenú v Rumunsku na účely týchto služieb podľa článku 125a ods. 2, a to aj v prípade, že je registrovaná v Rumunsku v súlade s článkom 153 ods. 4 alebo 5.“
18.
Článok 155 ods. 4 a 5 tohto zákonníka stanovuje:
„4.   Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia odsekov 30 až 34, sa uplatňujú tieto pravidlá fakturácie:
a)
v prípade dodania tovaru a poskytnutia služieb, pri ktorých sa za miesto dodania alebo poskytnutia považuje Rumunsko, uvedených v článkoch 132 a 133, sa na fakturáciu vzťahujú ustanovenia tohto článku. …
b)
odchylne od písm. a):
…
(2)
v prípade dodania tovaru a poskytnutia služieb, pri ktorých sa za miesto dodania alebo poskytnutia považuje Rumunsko podľa článkov 132 a 133, dodávateľom/poskytovateľom, ktorý nie je usadený v Rumunsku, ale ktorý je usadený v [Európskej únii] podľa článku 125a ods. 2, a pri ktorých je osobou povinnou zaplatiť daň príjemca podľa článku 150, fakturácia podlieha pravidlám platným v členskom štáte, v ktorom je dodávateľ/poskytovateľ usadený.
…
5.   Zdaniteľná osoba musí vystaviť faktúru každému príjemcovi v týchto situáciách:
a)
za uskutočnené dodávky tovarov alebo poskytnutia služieb;
…“
2. Vykonávacie predpisy k Daňovému zákonníku
19.
Bod 2 ods. 2 vykonávacích predpisov schválených prostredníctvom Hotărârea Guvernului nr. 44/2004 pentru aprobarea Normelor metodologice de aplicare a Legii nr. 571/2003 privind Codul fiscal (rozhodnutie vlády č. 44/2004, ktorým sa schvaľujú metodické pravidlá na vykonávanie zákona č. 571/2003 o Daňovom zákonníku) (
9
) z 22. januára 2004, v znení uplatniteľnom na spor vo veci samej (ďalej len „vykonávacie predpisy k Daňovému zákonníku“), pokiaľ ide o uplatňovanie článku 126 Daňového zákonníka, stanovuje:
„Podľa článku 126 ods. 1 písm. a) Daňového zákonníka sa dodanie tovaru a/alebo poskytovanie služieb uskutočňuje za úhradu. Podmienka týkajúca sa ‚úhrady‘ predpokladá existenciu priamej súvislosti medzi transakciou a prijatou protihodnotou. Transakcia je zdaniteľná, ak poskytuje zákazníkovi výhodu a prijatá protihodnota zodpovedá získanej výhode týmto spôsobom:
a)
podmienka týkajúca sa existencie výhody pre zákazníka je splnená vtedy, keď sa dodávateľ tovaru alebo poskytovateľ služieb zaviaže poskytnúť identifikovateľné tovary a/alebo služby osobe, ktorá vykoná platbu, alebo v prípade nezaplatenia, keď sa transakcia uskutočnila s cieľom umožniť prevzatie takéhoto záväzku. Uvedená podmienka je zlučiteľná so skutočnosťou, že služby sú kolektívne, že nie sú presne merateľné alebo sú časťou zákonnej povinnosti;
b)
podmienka týkajúca sa existencie súvislosti medzi transakciou a prijatou protihodnotou je splnená aj vtedy, ak cena neodráža obvyklú hodnotu transakcie, t. j. má formu príspevkov, tovaru alebo služieb, cenových zliav alebo ju neplatí priamo príjemca, ale tretia strana.“
20.
Bod 41 vykonávacích predpisov k Daňovému zákonníku týkajúci sa článku 11 Daňového zákonníka stanovuje, že na účely uplatňovania pravidiel transferového oceňovania sú rumunské daňové orgány povinné zohľadňovať zásady stanovené v smernici OECD.
3. Daňový poriadok
21.
Článok 65 ods. 1 a 2 Ordonanța Guvernului nr. 92/2003 privind Codul de procedură fiscală (nariadenie vlády č. 92/2003 o Daňovom poriadku) (
10
) z 24. decembra 2003 znie takto:
„1.
Daňovník je povinný preukázať úkony a skutočnosti, ktoré boli podkladom jeho daňových priznaní a žiadostí predložených daňovému orgánu.
2.
Daňový orgán je povinný odôvodniť rozhodnutie o vyrubení dane na základe dôkazov alebo vlastných zistení.“
III. Skutkové okolnosti sporu vo veci samej a prejudiciálne otázky
22.
Spoločnosť SC Arcomet Towercranes SRL (ďalej len „Arcomet Rumunsko“) je súčasťou skupiny Arcomet, nezávislej globálnej skupiny zaoberajúcej sa prenájmom žeriavov. Zatiaľ čo spoločnosť Arcomet Rumunsko nakupuje alebo si prenajíma žeriavy, ktoré následne predáva alebo ďalej prenajíma zákazníkom, Arcomet Service NV Belgicko (ďalej len „Arcomet Belgicko“) vyhľadáva dodávateľov pre svoje dcérske spoločnosti, medzi ktoré patrí Arcomet Rumunsko, a dojednáva s nimi zmluvné podmienky. Kúpne a nájomné zmluvy sa však uzatvárajú medzi spoločnosťou Arcomet Rumunsko a jej dodávateľmi a zákazníkmi.
23.
V decembri 2010 bola vypracovaná štúdia transferového oceňovania medzi spoločnosťou Arcomet Belgicko a jej dcérskymi spoločnosťami, ktorá konštatovala, že na trhovej úrovni by mali dcérske spoločnosti podľa pravidiel transferového oceňovania zaznamenať prevádzkovú maržu od – 0,71 % do 2,74 %. V dôsledku toho bola 24. januára 2012 uzavretá zmluva medzi spoločnosťami Arcomet Belgicko a Arcomet Rumunsko, (
11
) podľa ktorej mala táto spoločnosť na jednej strane zaručenú prevádzkovú maržu v tomto rozpätí a na druhej strane spoločnosť Arcomet Belgicko mala vystaviť ročnú vyrovnávaciu faktúru v prípade nadmerného zisku presahujúceho 2,74 % alebo takú faktúru mala vystaviť Arcomet Rumunsko v prípade nadmernej straty presahujúcej – 0,71 %.
24.
V rokoch 2011, 2012 a 2013 Arcomet Rumunsko zaznamenala zisk vyšší ako očakávané rozpätie a Arcomet Belgicko jej vystavila tri faktúry bez DPH, ktoré nakoniec deklarovala ako poskytovanie služieb. Arcomet Rumunsko vo svojom daňovom priznaní uviedla, že prvé dve faktúry sa týkajú nákupu služieb v rámci Spoločenstva, vo vzťahu ku ktorým uplatnila mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti, ale pokiaľ ide o tretiu faktúru, domnievala sa, že sa vzťahuje na transakcie mimo pôsobnosti DPH.
25.
Arcomet Rumunsko sa podrobila daňovej kontrole týkajúcej sa najmä obdobia vystavenia týchto faktúr, na základe ktorej bola povinná zaplatiť dodatočnú DPH z titulu zamietnutých odpočtov, ako aj úroky a sankcie. Nárok na odpočítanie dane jej bol odopretý z dôvodu, že táto spoločnosť neodôvodnila poskytnutie fakturovaných služieb ani ich nevyhnutnosť na účely zdaniteľných plnení v dôsledku nepredloženia dokladov.
26.
Arcomet Rumunsko podala žalobu o neplatnosť rozhodnutia, ktorým bolo zamietnuté jej odvolanie v správnom konaní proti správe o daňovej kontrole a rozhodnutiu o vyrubení dodatočnej DPH a zodpovedajúcich úrokov a sankcií.
27.
Za týchto podmienok Curtea de Apel Bucureşti (Odvolací súd Bukurešť, Rumunsko) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:
„1.
Má sa článok 2 ods. 1 písm. c) smernice [o DPH] vykladať v tom zmysle, že suma fakturovaná určitou spoločnosťou (hlavná spoločnosť) pridruženej spoločnosti (prevádzková spoločnosť), rovnajúca sa sume potrebnej na zosúladenie zisku prevádzkovej spoločnosti s vykonávanými činnosťami a podstupovanými rizikami podľa metódy marže v smernici OECD…, predstavuje platbu za službu, ktorá preto patrí do pôsobnosti DPH?
2.
V prípade kladnej odpovede na prvú prejudiciálnu otázku, majú daňové orgány v súlade s výkladom článkov 168 a 178 smernice [o DPH] právo požadovať okrem faktúry aj dokumenty (napr. správy o činnosti, dokument o postupe prác atď.) odôvodňujúce použitie služieb nadobudnutých na účely zdaniteľných transakcií zdaniteľnej osoby, alebo má takáto analýza práva na odpočítanie DPH vychádzať výlučne z priamej súvislosti medzi nákupom a dodávkami tovarov/poskytovaním služieb alebo [medzi nákupom a] celou ekonomickou činnosťou zdaniteľnej osoby?“
28.
Arcomet Rumunsko, rumunská vláda a Európska komisia predložili písomné pripomienky. Prednesy týchto účastníkov konania boli vypočuté na pojednávaní, ktoré sa konalo 16. januára 2025.
IV. Analýza
29.
Otázkami týkajúcimi sa dôsledkov mechanizmu transferového oceňovania v oblasti DPH sa vnútroštátny súd pýta Súdneho dvora na tému, o ktorej rokovali viaceré orgány.
30.
Na diskusiu tak boli predložené dva dokumenty pracovných skupín veľmi odlišného charakteru. Prvý dokument z 28. februára 2017 o možných dôsledkoch transferového oceňovania v oblasti DPH (
12
) (ďalej len „pracovný dokument výboru pre DPH č. 923“) je totiž výsledkom práce výboru pre DPH upraveného v článku 398 smernice o DPH, ktorý združuje zástupcov členských štátov a Komisie. Druhý dokument z 18. apríla 2018, ktorý sa tiež zaoberá možnými dôsledkami transferového oceňovania v oblasti DPH (
13
) (ďalej len „pracovný dokument skupiny odborníkov na DPH“), je výsledkom práce skupiny odborníkov zriadenej rozhodnutím Komisie (
14
): združuje 40 kvalifikovaných osobností, z toho 7 jednotlivcov a 33 zástupcov firiem alebo profesijných organizácií. Táto skupina odborníkov bola vyzvaná, aby vyjadrila svoje stanovisko k pracovnému dokumentu výboru pre DPH č. 923.
A.
O prvej prejudiciálnej otázke týkajúcej sa pôsobnosti smernice o DPH v oblasti transferového oceňovania
31.
Vnútroštátny súd sa v podstate pýta, či sa má článok 2 ods. 1 písm. c) smernice o DPH vykladať v tom zmysle, že sumy fakturované materskou spoločnosťou, ktorá preberá obchodnú zodpovednosť, dcérskej spoločnosti so sídlom v inom členskom štáte pomocou metódy odporúčanej smernicou OECD (v prejednávanej veci transakčná metóda čistého obchodného rozpätia) môžu predstavovať protihodnotu za poskytovanie služieb za protihodnotu, ktoré patrí do pôsobnosti smernice o DPH.
32.
Mohlo by byť lákavé pokúsiť sa poskytnúť principiálnu odpoveď na otázku, či transferové oceňovanie a jeho úpravy podliehajú DPH. Zdá sa mi však, že realita je zložitejšia a posúdenie sa musí vykonať v každom jednotlivom prípade z troch dôvodov.
33.
Po prvé smernica OECD boli vypracovaná na účely priamych daní, ktoré sa veľmi líšia od nepriamych daní, ako mal Súdny dvor príležitosť uznať. (
15
)
34.
Podobne sa v pracovnom dokumente výboru pre DPH č. 923 uvádza, že „existuje napätie medzi pravidlami transferového oceňovania stanovenými na účely priameho zdaňovania, ktorých cieľom je na základe princípu nezávislého vzťahu dosiahnuť nezávislé trhové posúdenie transakcie (t. j. trhovú hodnotu na voľnom trhu), a pravidlami DPH, ktoré sú vo všeobecnosti založené na existencii plnenia za protihodnotu, kde sa protihodnota považuje za objektívnu hodnotu (t. j. skutočne zaplatená cena)“ (
16
). Je pravdou, že smernica o DPH odkazuje na trhovú hodnotu protihodnoty na voľnom trhu len na účely vymedzenia základu dane v článkoch 72 a 80 v kontexte boja proti zneužívaniu, zatiaľ čo použitie trhovej hodnoty na voľnom trhu je zásadou transferového oceňovania. (
17
) Ciele i prostriedky týchto dvoch právnych úprav založených na odlišných pojmoch, konkrétne na pojmoch zdaniteľná osoba a základ dane, sú teda rozdielne.
35.
Po druhé, pokiaľ ide o transferové oceňovanie, smernica OECD odporúča niekoľko metód výpočtu: tri tradičné metódy založené na transakciách (
18
) a dve transakčné ziskové metódy. (
19
) Ako veľmi dobre vysvetľuje výbor pre DPH, (
20
) existuje niekoľko typov úprav transferových cien. Niektoré úpravy vykonávajú daňové orgány (primárna úprava, (
21
) korešpondujúca úprava (
22
) alebo sekundárna úprava (
23
)), iné zas dobrovoľne daňovníci (kompenzačná úprava (
24
)). Niektoré úpravy sa vykonávajú pred podaním daňového priznania, iné až následne.
36.
Podľa názoru výboru pre DPH všetky tieto rozdiely odôvodňujú individuálne posúdenie otázky, či na tieto úpravy uplatniť DPH alebo nie. (
25
) Skupina odborníkov na DPH, ktorá sa zasadzuje za to, aby sa tieto úpravy nachádzali mimo pôsobnosti smernice o DPH, (
26
) dodáva, že to by malo platiť vždy v prípade úprav vykonaných daňovými orgánmi, lebo takéto úpravy nemožno považovať za protihodnotu za službu poskytovanú za protihodnotu. (
27
) Táto skupina odborníkov však spresňuje, že je potrebné rozlišovať situácie, v ktorých je úprava zmluvne stanovená, a že ak ide o úpravu predchádzajúcich dodávok alebo vyúčtovanie rozdielov medzi skutočnými a rozpočtovými nákladmi na marketing alebo administratívnymi nákladmi, musí to viesť k uplatneniu DPH alebo oprave základu dane. (
28
) Návrh tejto skupiny odborníkov na zjednodušenie tým, že úpravy transferového oceňovania nebudú podliehať systému DPH, ak majú obe strany právo na vrátenie DPH v plnej výške, totiž vykonáva jediný členský štát. (
29
) Jej pracovný dokument bol postúpený výboru pre DPH, ktorý sa v tejto záležitosti obrátil na skupinu odborníkov na DPH, a nebol uvedený do účinnosti. Tieto diskusie však nesmú viesť k tomu, že sa bude zabúdať na skutočnosť, že úpravy spojené s poskytovaním služieb alebo dodaním tovaru predstavujú zmenu fakturovanej ceny služby alebo tovaru, zatiaľ čo z návrhu na začatie prejudiciálneho konania vyplýva, že vo veci samej sa zdá, že metóda výpočtu transferovej ceny sa používa priamo na výpočet odmeny za poskytovanie služieb v rámci skupiny a posteriori bez následnej úpravy.
37.
Po tretie uplatnenie DPH súvisí s hospodárskou a obchodnou realitou situácií, (
30
) ktorá si vyžaduje individuálne posúdenie splnenia podmienok uplatňovania smernice o DPH.
38.
Preto je potrebné preskúmať, či sú splnené podmienky stanovené v článku 2 ods. 1 písm. c) tejto smernice, teda či zdaniteľná osoba, ktorá koná ako taká, poskytla služby za protihodnotu na území členského štátu.
39.
Treba pripomenúť, že poskytovanie služieb sa vykonáva za protihodnotu v zmysle tohto ustanovenia, a teda podlieha DPH, len vtedy, ak existuje medzi poskytovateľom a príjemcom právny vzťah, v rámci ktorého dochádza ku vzájomnej výmene plnení, pričom odmena prijatá poskytovateľom predstavuje skutočnú protihodnotu za individualizovateľnú službu poskytnutú príjemcovi. Je to tak v prípade, že existuje priama súvislosť medzi poskytnutou službou a prijatou protihodnotou. (
31
)
40.
Pokiaľ ide o právny vzťah, v prejednávanej veci je zhmotnený zmluvou z 24. januára 2012, podľa ktorej sa každá strana zaväzuje poskytnúť určitý počet plnení v prospech druhej strany. Arcomet Belgicko teda okrem iného z prevádzkového hľadiska preberá väčšinu obchodných povinností, akými sú stratégia a plánovanie, rokovania o (rámcových) zmluvách s tretími dodávateľmi, rokovania o podmienkach zmlúv o financovaní, inžinierstvo, financie, správa vozového parku na centrálnej úrovni, ako aj riadenie kvality a bezpečnosti. Zaväzuje sa znášať hlavné ekonomické riziká spojené s činnosťou prevádzkovej spoločnosti za predpokladu, že táto spoločnosť bude v tejto súvislosti dodržiavať pokyny, postupy a rozhodnutia hlavnej spoločnosti. (
32
) Arcomet Rumunsko zas nakupuje a vlastní všetky produkty a je zodpovedná za predaj a prenájom produktov, ako aj za poskytovanie služieb. (
33
)
41.
Zmluva z 24. januára 2012 tiež stanovuje odmenu zmluvných strán vo výške potrebnej na to, aby sa spoločnosť Arcomet Rumunsko dostala do situácie zodpovedajúcej činnostiam, ktoré vykonáva, a rizikám, ktoré podstupuje. Táto pozícia bude určená vzájomnou dohodou medzi stranami a bude založená na transakčnej metóde čistého obchodného rozpätia. V prípade, že Arcomet Belgicko má nárok na odmenu od spoločnosti Arcomet Rumunsko za svoje činnosti opísané v tejto zmluve, (
34
) Arcomet Belgicko vystaví spoločnosti Arcomet Rumunsko na konci každého roka faktúru. Arcomet Rumunsko bude znášať sumu DPH súvisiacu s odmenou prijatou spoločnosťou Arcomet Belgicko v súlade s miestnymi daňovými právnymi predpismi. (
35
)
42.
Podmienky zmluvy sú teda jasné: stanovujú plnenie a odmenu. Zostáva určiť, či existuje individualizovateľná služba v prospech spoločnosti Arcomet Rumunsko a či existuje priama súvislosť medzi touto službou a prijatou protihodnotou.
43.
Pokiaľ ide o individualizovateľnú službu, zdá sa, že táto podmienka je tiež splnená, keďže Arcomet Belgicko nielenže rokuje o podmienkach zmlúv, ktoré má uzavrieť jej dcérska spoločnosť, ale tiež vykonáva viaceré úlohy, ktoré prispievajú k hospodárskemu životu spoločnosti Arcomet Rumunsko.
44.
Pokiaľ ide o priamu súvislosť medzi poskytnutou službou a prijatou protihodnotou, táto otázka je citlivejšia vzhľadom na spôsoby odmeňovania zvolené zmluvnými stranami, keďže suma ziskovej marže presahujúca 2,74 % musí byť zaplatená spoločnosti Arcomet Belgicko.
45.
Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora však nie je relevantná suma protihodnoty, pokiaľ ide najmä o to, či je táto suma rovnaká, nižšia alebo vyššia než náklady, ktoré vynaložila zdaniteľná osoba. (
36
) V dôsledku toho už Súdny dvor rozhodol, že táto priama súvislosť nie je dotknutá, ak je odmena stanovená vo forme paušálu (
37
) alebo postúpenia 50 % pohľadávky zodpovedajúcej príjmu z cien, ktoré kone vyhrali na pretekoch. (
38
) V poslednom uvedenom prípade sa tvrdilo, že Súdny dvor rozhodol, že neistá povaha samotnej existencie odmeny môže narušiť priamu súvislosť medzi poskytovanou službou a prípadnou prijatou odmenou. (
39
) Súdny dvor však rozhodol, že postúpenie 50 % pohľadávky zodpovedajúcej príjmu z cien vyhratých koňmi na pretekoch ako také nie je výsledkom neistoty a že nezískanie ceny spojenej s víťazstvom nemôže spochybniť existenciu postúpenia stanoveného v zmluve. (
40
) Ďalej uviedol, že toto postúpenie 50 % výhry predstavuje vopred určenú odmenu podľa stanovených kritérií, ktorá zaručuje predvídateľnosť sumy, na ktorú by mal poskytovateľ služieb nárok v prípade víťazstva alebo užitočného umiestnenia koňa v pretekoch, pričom v tejto súvislosti nie je rozhodujúce uskutočnenie takejto udalosti, a to aj napriek tomu, že skutočné vykonanie uvedeného postúpenia závisí od tohto umiestnenia. (
41
)
46.
Domnievam sa, že rovnaké úvahy možno použiť aj vo veci samej. Samotná výška odmeny totiž síce nie je určená, podmienky tejto odmeny sú však v zmluve z 24. januára 2012 stanovené pomocou veľmi presných kritérií a ako také nie sú výsledkom neistoty. Výšku odmeny za služby poskytnuté spoločnosťou Arcomet Belgicko v prospech spoločnosti Arcomet Rumunsko je teda možné dokonale určiť od uzavretia tejto zmluvy.
47.
Skutočnosť, že v prípade marže nižšej ako – 0,71 % faktúru vystavuje spoločnosť Arcomet Rumunsko, nemôže túto analýzu spochybniť.
48.
Na jednej strane totiž, ako uvádza Komisia, keďže tento percentuálny podiel bol prijatý na základe porovnávacej štúdie zohľadňujúcej trhové podmienky, bolo by prekvapujúce, keby sa skutočne dosiahla nižšia záporná marža. Na druhej strane v každom prípade skutkové okolnosti prejednávanej veci nie sú takéto: vnútroštátny súd neposkytol Súdnemu dvoru skutočnosti umožňujúce rozhodnúť o ich kvalifikácii, konkrétne či ide napríklad o financovanie poskytnuté spoločnosťou Arcomet Belgicko alebo o odmenu za služby poskytnuté spoločnosťou Arcomet Rumunsko na základe zmluvy z 24. januára 2012, alebo či boli nejaké faktúry vystavené na účely DPH.
49.
Okrem toho treba zohľadniť, že služby poskytované spoločnosťou Arcomet Belgicko, ktoré sú bežné v rámci vnútroskupinového vzťahu, majú vplyv na maržu spoločnosti Arcomet Rumunsko najmä prostredníctvom úspor, ktoré jej umožňujú dosiahnuť, alebo prostredníctvom zlepšenia služieb poskytovaných koncovým zákazníkom. Okrem toho Arcomet Belgicko pôvodne deklarovala tri sporné faktúry ako dodávky tovaru v rámci Spoločenstva. Podobne Arcomet Rumunsko deklarovala prvé dve faktúry ako nákupy služieb v rámci Spoločenstva, na ktoré uplatnila mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti.
50.
V tejto súvislosti samotné tvrdenie spoločnosti Arcomet Rumunsko, podľa ktorého sporná odmena zodpovedá transferovej cene, ktorá ako taká nepodlieha DPH, nemôže postačovať na odôvodnenie vylúčenia z pôsobnosti smernice o DPH. Ako som totiž už uviedol, odporúčanie skupiny odborníkov na DPH vylúčiť z pôsobnosti tejto smernice všetky transferové ceny nebolo vykonané.
51.
V dôsledku toho navrhujem, aby Súdny dvor na prvú prejudiciálnu otázku odpovedal tak, že článok 2 ods. 1 písm. c) smernice o DPH sa má vykladať v tom zmysle, že odmena za služby v rámci skupiny poskytované materskou spoločnosťou, ktorá preberá obchodnú zodpovednosť, dcérskej spoločnosti, ktoré sú podrobne opísané v zmluve, pričom táto odmena sa vypočíta podľa transakčnej metódy čistého obchodného rozpätia odporúčanej v smernici OECD, sa má považovať za protihodnotu za poskytnutie služieb za protihodnotu v zmysle tohto ustanovenia a musí podliehať DPH.
B.
O druhej prejudiciálnej otázke týkajúcej sa spôsobov preukázania hmotnoprávnych podmienok práva na odpočítanie DPH
52.
Vnútroštátny súd sa tiež pýta, či články 168 a 178 smernice o DPH, ako aj zásadu proporcionality možno vykladať v tom zmysle, že bránia tomu, aby daňová správa uložila zdaniteľnej osobe, ktorá žiada o odpočítanie DPH, povinnosť predložiť iné doklady ako faktúru na preukázanie použitia služieb nadobudnutých na účely jej zdaniteľných plnení.
53.
Po prvé pripomínam, že pokiaľ ide o odpočítanie DPH, judikatúra Súdneho dvora je ustálená. Podľa ustálenej judikatúry teda zo znenia článku 168 smernice o DPH vyplýva, že na priznanie práva na odpočítanie DPH zaplatenej na vstupe je potrebné jednak, aby dotknutá osoba bola „zdaniteľnou osobou“ v zmysle tejto smernice, a jednak, aby tovary alebo služby uvádzané ako základ vzniku práva na odpočítanie DPH zdaniteľná osoba využívala na výstupe pre potreby svojich vlastných zdaniteľných plnení a aby tieto tovary alebo služby na vstupe dodala alebo poskytla iná zdaniteľná osoba. (
42
)
54.
Súdny dvor ďalej rozhodol, že je v zásade nevyhnutné, aby existovala priama a bezprostredná súvislosť medzi konkrétnou transakciou na vstupe a jednou transakciou alebo viacerými transakciami na výstupe zakladajúcimi právo na odpočítanie. Právo na odpočítanie DPH, ktorej podlieha nadobudnutie tovaru alebo služieb na vstupe, tak predpokladá, že výdavky vynaložené na ich nadobudnutie patria k podstatným prvkom tvoriacim cenu zdaniteľných transakcií na výstupe, pri ktorých vzniká právo na odpočítanie. (
43
)
55.
Právo na odpočítanie v prospech zdaniteľnej osoby je však prípustné aj pri absencii priamej a bezprostrednej súvislosti medzi konkrétnym plnením na vstupe a jedným alebo viacerými plneniami na výstupe zakladajúcimi právo na odpočítanie, ak náklady na predmetné tovary a služby tvoria súčasť všeobecných nákladov tejto zdaniteľnej osoby a sú ako také podstatnými prvkami tvoriacimi cenu tovarov alebo služieb, ktoré poskytuje. Takéto náklady totiž priamo a bezprostredne súvisia s celkovou podnikateľskou činnosťou zdaniteľnej osoby. (
44
)
56.
Súdny dvor uviedol, že v oboch prípadoch je potrebné, aby náklady na tovar alebo služby na vstupe boli zahrnuté do ceny jednotlivých transakcií na výstupe alebo do ceny tovaru dodaného alebo služieb poskytnutých zdaniteľnou osobou v rámci jej ekonomickej činnosti. (
45
)
57.
V prejednávanej veci sa s výhradou overení vykonaných vnútroštátnym súdom zdá, že služby poskytované spoločnosťou Arcomet Belgicko spoločnosti Arcomet Rumunsko, akými sú správa vozového parku žeriavov a rokovania o rámcových zmluvách s dodávateľmi, môžu byť v zásade zahrnuté do cien, ktoré spoločnosť Arcomet Rumunsko poskytuje svojim zákazníkom.
58.
Po druhé pri uplatňovaní základnej zásady neutrality DPH dospel Súdny dvor k tomuto pravidlu: táto zásada si vyžaduje, aby odpočítanie alebo vrátenie DPH zaplatenej na vstupe bolo priznané, ak sú splnené hmotnoprávne požiadavky, hoci zdaniteľné osoby opomenuli splniť určité formálne požiadavky. (
46
) Súdny dvor však toto pravidlo zmiernil konštatovaním, že inak to môže byť vtedy, ak má porušenie takýchto formálnych požiadaviek za dôsledok nemožnosť predložiť jasný dôkaz o tom, že hmotnoprávne požiadavky boli splnené. (
47
)
59.
Pokiaľ ide o dôkazné bremeno, z ustálenej judikatúry vyplýva, že je úlohou zdaniteľnej osoby, ktorá sa domáha odpočítania DPH, preukázať, že spĺňa požiadavky stanovené na jeho priznanie. Daňové orgány môžu teda od zdaniteľnej osoby vyžadovať dôkazy, ktoré považujú za potrebné na posúdenie toho, či možno alebo nemožno priznať požadované odpočítanie dane. (
48
)
60.
Súdny dvor z toho najmä vyvodil, že zdaniteľná osoba je povinná predložiť objektívne dôkazy o tom, že tovar bol skutočne dodaný a služby boli skutočne poskytnuté na vstupe zdaniteľnými osobami pre potreby jej vlastných plnení podliehajúcich DPH a v súvislosti s ktorými skutočne zaplatila DPH. Tieto dôkazy môžu okrem iného zahŕňať dokumenty, ktorými disponujú dodávatelia a poskytovatelia, od ktorých zdaniteľná osoba kúpila tovar alebo služby, za ktoré zaplatila DPH. (
49
)
61.
Rumunská vláda na pojednávaní uviedla, že počas kontrol nebolo spochybnené právo na odpočítanie DPH ako také. Naopak, tieto kontroly neumožnili spoločnosti Arcomet Rumunsko preukázať existenciu služieb použitých na účely jej zdaniteľných plnení.
62.
Pokiaľ ide o hodnotenie uvedených dôkazov, vnútroštátny súd ho musí vykonať v súlade s pravidlami dokazovania podľa vnútroštátneho práva na základe celkového posúdenia všetkých dôkazov a skutkových okolností prejednávanej veci. (
50
)
63.
Po tretie Arcomet Rumunsko tvrdí, že rumunská daňová správa tým, že požaduje iné dôkazy než obyčajnú faktúru za poskytnutie služieb, nedodržiava zásadu proporcionality.
64.
Pripomínam, že členské štáty musia v súlade so zásadou proporcionality použiť také prostriedky, ktoré okrem toho, že umožnia účinne dosiahnuť cieľ sledovaný vnútroštátnou právnou úpravou, v čo najmenšej miere predstavujú zásah do zásad stanovených právnou úpravou Únie, akou je základná zásada práva na odpočítanie DPH. (
51
)
65.
Pokiaľ však ide o zásadu proporcionality, treba pripomenúť, že vnútroštátne opatrenie ide nad rámec toho, čo je potrebné na zabezpečenie riadneho výberu dane, ak v podstate podmieňuje právo na oslobodenie od DPH dodržaním formálnych povinností bez zohľadnenia hmotnoprávnych požiadaviek a najmä bez skúmania, či sú tieto požiadavky splnené. Transakcie majú byť totiž zdanené s ohľadom na ich objektívne charakteristiky. (
52
)
66.
Zásada proporcionality teda nebráni tomu, aby sa požadovalo preukázanie splnenia hmotnoprávnych podmienok práva na odpočítanie nad rámec jednoduchého predloženia faktúry, keďže ide o zohľadnenie objektívnych vlastností skúmaných plnení.
67.
V dôsledku toho navrhujem, aby Súdny dvor na druhú prejudiciálnu otázku odpovedal tak, že články 168 a 178 smernice o DPH sa majú vykladať v tom zmysle, že nebránia tomu, aby daňová správa požadovala od zdaniteľnej osoby, ktorá žiada o odpočítanie DPH, predloženie iných dokladov než faktúry na preukázanie použitia nadobudnutých služieb na účely jej zdaniteľných plnení, za predpokladu, že na jednej strane tieto dokumenty musia byť vyžiadané v súlade so zásadou proporcionality a na druhej strane musia byť spôsobilé preukázať existenciu sporných služieb a ich využitie na účely zdaniteľných plnení zdaniteľnej osoby, čo prináleží overiť vnútroštátnemu súdu.
V. Návrh
68.
Vzhľadom na všetky predchádzajúce úvahy navrhujem, aby Súdny dvor odpovedal na prejudiciálne otázky, ktoré položil Curtea de Apel Bucureşti (Odvolací súd Bukurešť, Rumunsko), takto:
1.
Článok 2 ods. 1 písm. c) smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty, zmenenej smernicou Rady 2010/45/EÚ z 13. júla 2010,
sa má vykladať v tom zmysle, že:
odmena za služby v rámci skupiny poskytované materskou spoločnosťou dcérskej spoločnosti, ktoré sú podrobne opísané v zmluve, pričom táto odmena sa vypočíta podľa transakčnej metódy čistého obchodného rozpätia odporúčanej v smernici Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) o transferovom oceňovaní pre nadnárodné spoločnosti a správu daní, sa má považovať za protihodnotu za poskytnutie služieb za protihodnotu v zmysle tohto ustanovenia a musí podliehať dani z pridanej hodnoty (DPH).
2.
Články 168 a 178 smernice 2006/112, zmenenej smernicou 2010/45,
sa majú vykladať v tom zmysle, že:
nebránia tomu, aby daňová správa požadovala od zdaniteľnej osoby, ktorá žiada o odpočítanie DPH, predloženie iných dokladov než faktúry na preukázanie použitia nadobudnutých služieb na účely jej zdaniteľných plnení, za predpokladu, že na jednej strane tieto dokumenty musia byť vyžiadané v súlade so zásadou proporcionality a na druhej strane musia byť spôsobilé preukázať existenciu sporných služieb a ich využitie na účely zdaniteľných plnení zdaniteľnej osoby.
(
1
)	Jazyk prednesu: francúzština.
(
2
)	Prijatá Výborom OECD pre daňové záležitosti 27. júna 1995 a revidovaná 20. januára 2022; ďalej len „smernica OECD“.
(
3
)	Pozri smernicu OECD, bod 7 (s. 12).
(
4
)	Pozri smernicu OECD, bod 11 (s. 13).
(
5
)	Pozri smernicu OECD, s. 26.
(
6
)	Ú. v. EÚ L 347, 2006, s. 1.
(
7
)	Ú. v. EÚ L 189, 2010, s. 1; ďalej len „smernica o DPH“.
(
8
)	Monitorul Oficial al României, časť I, č. 927 z 23. decembra 2003.
(
9
)	Monitorul Oficial al României, časť I, č. 112 zo 6. februára 2004.
(
10
)	Monitorul Oficial al României, časť I, č. 941 z 29. decembra 2003, nanovo uverejnené v Monitorul Oficial al României, časť I, č. 513 z 31. júla 2007.
(
11
)	Ďalej len „zmluva z 24. januára 2012“.
(
12
)	Pozri pracovný dokument poradného výboru pre daň z pridanej hodnoty (ďalej len „výbor pre DPH“) č. 923 [Generálne riaditeľstvo pre dane a colnú úniu (GR TAXUD)], taxud.c.1(2016)1280928 – EN.
(
13
)	Pozri pracovný dokument č. 071 REV2 skupiny odborníkov na DPH, taxud.c.1(2018)2326098 – EN, v prílohe k pracovnému dokumentu výboru pre DPH č. 945 z 19. apríla 2018, taxud.c.1(2018)2329129 –EN.
(
14
)	Rozhodnutie Komisie z 26. júna 2012, ktorým sa zriaďuje skupina odborníkov na daň z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ C 188, 2012, s. 2).
(
15
)	Pozri rozsudok z 23. marca 2006, FCE Bank (C‑210/04, EU:C:2006:196, bod 39).
(
16
)	Bod 3.4 (s. 23) tohto dokumentu. Voľný preklad.
(
17
)	Pozri ROUBEROL, I.: Interactions between Transfer Pricing and VAT Adjustments in the European Union. In: International VAT Monitor. Amsterdam: IBFD, 2016, roč. 27, č. 5, s. 316 až 319, najmä s. 316.
(
18
)	Metóda nezávislej trhovej ceny, metóda následného predaja a metóda zvýšených nákladov (pozri smernicu OECD, s. 25).
(
19
)	Transakčná metóda čistého obchodného rozpätia (ktorá môže byť orientovaná na náklady, predaj alebo aktíva) a transakčná metóda delenia zisku [pozri smernicu OECD, s. 25 a bod 2.1 (s. 99)].
(
20
)	Pozri pracovný dokument výboru pre DPH č. 923, bod 2.1.5.
(
21
)	Úprava daňového základu spoločnosti vykonaná správcom dane v prvej daňovej jurisdikcii pri uplatnení princípu nezávislého vzťahu pri transakciách s prepojeným podnikom usadeným na území, ktoré patrí do druhej daňovej jurisdikcie (pozri smernicu OECD, s. 20).
(
22
)	Úprava daňovej povinnosti prepojeného podniku v druhej daňovej jurisdikcii vykonaná správcom dane tejto jurisdikcie, ktorá zodpovedá primárnej úprave vykonanej správcom dane v prvej daňovej jurisdikcii tak, aby bolo rozdelenie zisku medzi týmito dvoma jurisdikciami konzistentné (pozri smernicu OECD, s. 20).
(
23
)	Úprava, ktorá vzniká vyrubením dane zo sekundárnej transakcie (pozri smernicu OECD, s. 20).
(
24
)	Úprava, pri ktorej daňovník vykáže na daňové účely transferovú cenu kontrolovanej transakcie, ktorá je podľa neho nezávislou trhovou cenou, aj keď sa líši od sumy skutočne účtovanej medzi prepojenými podnikmi. Úprava sa vykonáva pred podaním daňového priznania (pozri smernicu OECD, s. 19 a 20.)
(
25
)	Pozri pracovný dokument výboru pre DPH č. 923, bod 3.2.1.
(
26
)	Pozri pracovný dokument skupiny odborníkov na DPH, s. 2.
(
27
)	Pozri pracovný dokument skupiny odborníkov na DPH, bod 2.2.1.1, na ktorý sa odvoláva Arcomet Rumunsko.
(
28
)	Pozri pracovný dokument skupiny odborníkov na DPH, tabuľku uvedenú v bode 2.2.2.2.
(
29
)	Pozri pracovný dokument skupiny odborníkov na DPH, bod 2.2.3.
(
30
)	Pozri v tomto zmysle rozsudok z 20. januára 2022, Apcoa Parking Danmark (C‑90/20, EU:C:2022:37, bod 38).
(
31
)	Pozri rozsudok z 12. decembra 2024, Weatherford Atlas Gip (C‑527/23, EU:C:2024:1024, bod 23).
(
32
)	Pozri články 4.1 a 4.2 zmluvy z 24. januára 2012.
(
33
)	Pozri článok 2.2 zmluvy z 24. januára 2012.
(
34
)	To znamená, ak je zisková marža pred zdanením dosiahnutá spoločnosťou Arcomet Rumunsko vyššia ako 2,74 %.
(
35
)	Pozri články 5.2 a 5.3 zmluvy z 24. januára 2012.
(
36
)	Pozri rozsudok z 20. januára 2022, Apcoa Parking Danmark (C‑90/20, EU:C:2022:37, bod 45).
(
37
)	Pozri rozsudok z 15. apríla 2021, Administration de l’Enregistrement, des Domaines et de la TVA (C‑846/19, EU:C:2021:277, bod 42 a citovaná judikatúra).
(
38
)	Pozri rozsudok z 9. februára 2023, Finanzamt X (Poskytovanie služieb vlastníka stajne) (C‑713/21, EU:C:2023:80, bod 49).
(
39
)	Pozri rozsudok z 9. februára 2023, Finanzamt X Poskytovanie služieb vlastníka stajne) (C‑713/21, EU:C:2023:80, bod 32 a citovaná judikatúra).
(
40
)	Pozri rozsudok z 9. februára 2023, Finanzamt X (Poskytovanie služieb vlastníka stajne) (C‑713/21, EU:C:2023:80, body 46 a 48).
(
41
)	Pozri rozsudok z 9. februára 2023, Finanzamt X (Poskytovanie služieb vlastníka stajne) (C‑713/21, EU:C:2023:80, bod 50 a citovaná judikatúra).
(
42
)	Pozri rozsudok z 12. decembra 2024, Weatherford Atlas Gip (C‑527/23, EU:C:2024:1024, bod 25 a citovaná judikatúra).
(
43
)	Pozri rozsudky zo 7. marca 2024, Feudi di San Gregorio Aziende Agricole (C‑341/22, EU:C:2024:210, bod 29 a citovaná judikatúra), ako aj z 12. decembra 2024, Weatherford Atlas Gip (C‑527/23, EU:C:2024:1024, bod 28 a citovaná judikatúra).
(
44
)	Pozri rozsudok z 12. decembra 2024, Weatherford Atlas Gip (C‑527/23, EU:C:2024:1024, bod 29).
(
45
)	Pozri rozsudok z 8. septembra 2022, Finanzamt R (Odpočítanie DPH súvisiacej s vkladom spoločníka) (C‑98/21, EU:C:2022:645, bod 47).
(
46
)	Pozri rozsudok zo 16. mája 2024, Slovenské Energetické Strojárne (C‑746/22, EU:C:2024:403, bod 36).
(
47
)	Pozri rozsudok zo 16. mája 2024, Slovenské Energetické Strojárne (C‑746/22, EU:C:2024:403, bod 37).
(
48
)	Pozri rozsudok z 12. decembra 2024, Weatherford Atlas Gip (C‑527/23, EU:C:2024:1024, bod 36 a citovaná judikatúra).
(
49
)	Pozri rozsudok z 11. novembra 2021, Ferimet (C‑281/20, EU:C:2021:910, bod 39 a citovaná judikatúra).
(
50
)	Pozri rozsudok z 12. decembra 2024, Weatherford Atlas Gip (C‑527/23, EU:C:2024:1024, bod 37 a citovaná judikatúra).
(
51
)	Pozri rozsudok zo 14. októbra 2021, Finanzamt N a Finanzamt G (Oznámenie rozhodnutia o priradení) (C‑45/20 a C‑46/20, EU:C:2021:852, bod 62).
(
52
)	Pozri rozsudok zo 17. októbra 2019, Unitel (C‑653/18, EU:C:2019:876, bod 27).