62020CJ0302_RES
Vec C‑302/20
A
proti
Autorité des marchés financiers
[návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Cour d’appel de Paris (Odvolací súd Paríž)]
Rozsudok Súdneho dvora (veľká komora) z 15. marca 2022
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Jednotný trh pre finančné služby – Zneužívanie trhu – Smernice 2003/6/ES a 2003/124/ES – ‚Dôverná informácia‘ – Pojem – ‚Presná‘ informácia – Informácia týkajúca sa pripravovaného uverejnenia novinového článku sprostredkovávajúceho nepotvrdenú informáciu týkajúcu sa emitenta finančných nástrojov – Neoprávnenosť zverejnenia dôvernej informácie – Výnimky – Nariadenie (EÚ) č. 596/2014 – Článok 10 – Zverejnenie dôvernej informácie v rámci normálneho výkonu povolania – Článok 21 – Zverejnenie dôvernej informácie na účely žurnalistiky – Sloboda tlače a sloboda prejavu – Poskytnutie informácie o pripravovanom uverejnení novinového článku novinárom obvyklému zdroju“
Aproximácia právnych predpisov – Obchodovanie s využitím dôverných informácií a manipulácia s trhom (zneužívanie trhu) – Zákaz – Dôverné informácie – Presná informácia – Pojem – Informácia týkajúca sa pripravovaného uverejnenia novinového článku sprostredkovávajúceho nepotvrdenú informáciu týkajúcu sa emitenta finančných nástrojov – Zahrnutie – Kritériá posúdenia
(Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/6, článok 1 bod 1; smernica Komisie 2003/124, článok 1 ods. 1)
(pozri body 33, 36, 38, 41, 42, 46, 48 – 51, 52, 55 – 57, bod 1 výroku)
Aproximácia právnych predpisov – Obchodovanie s využitím dôverných informácií a manipulácia s trhom (zneužívanie trhu) – Zákaz – Dôverné informácie – Zverejňovanie alebo šírenie informácií v médiách – Zverejnenie na účely žurnalistiky – Pojem – Poskytnutie informácie o pripravovanom uverejnení novinového článku sprostredkovávajúceho nepotvrdenú informáciu týkajúcu sa emitenta finančných nástrojov novinárom obvyklému zdroju – Zahrnutie – Podmienka
(Charta základných práv Európskej únie, článok 11 a článok 52 ods. 3; nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 596/2014, odôvodnenie 77 a články 10 a 21)
(pozri body 64 – 66, 69 – 71, bod 2 výroku)
Aproximácia právnych predpisov – Obchodovanie s využitím dôverných informácií a manipulácia s trhom (zneužívanie trhu) – Zákaz – Dôverné informácie – Neoprávnené zverejnenie – Výnimky – Zverejnenie na účely žurnalistiky – Poskytnutie informácie o pripravovanom uverejnení novinového článku sprostredkovávajúceho nepotvrdenú informáciu týkajúcu sa emitenta finančných nástrojov novinárom obvyklému zdroju – Zahrnutie – Podmienky – Zverejnenie nevyhnutné na výkon povolania – Dodržiavanie zásady proporcionality
(Charta základných práv Európskej únie, článok 11 a článok 52 ods. 1; nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 596/2014, odôvodnenie 77 a články 10 a 21)
(pozri body 75 – 78, 80, 81 – 83, 85 – 89, bod 3 výroku)
Zhrnutie
Pán A vykonával počas mnohých rokov povolanie novinára v rôznych britských denníkoch. V rámci svojej činnosti písal články, v ktorých informoval o trhových fámach, pričom dva z nich sa týkali cenných papieroch prijatých na obchodovanie na burze Euronext a boli uverejnené na internetovej stránke denníku Daily Mail.
Prvý z jeho článkov písal o možnej ponuke spoločnosti LVMH na prevzatie akcií spoločnosti Hermès. Nasledujúci deň po tomto uverejnení sa kurz týchto akcií počas burzovej seansy zvýšil. Druhý z jeho článkov uvádzal, že akcie spoločnosti Maurel & Prom môžu byť predmetom ponuky na prevzatie. V nadväznosti na to v deň nasledujúci po uverejnení tohto článku kurz týchto akcií do uzávierky burzy významne stúpol.
V rámci vyšetrovania vedeného zo strany Autorité des marchés financiers (Úrad pre finančné trhy, Francúzsko) (ďalej len „AMF“) sa zistilo, že krátko pred uverejnením týchto dvoch sporných článkov boli zadané príkazy na nákup akcií spoločností Hermès a Maurel & Prom britskými rezidentmi, ktorí svoje pozície po uverejnení týchto článkov uzatvorili. Keďže sankčný výbor AMF vytýkal pánovi A, že poskytol dvom osobám dôvernú informáciu týkajúcu sa pripravovaného uverejnenia článkov sprostredkovávajúcich nepotvrdené informácie o predložení ponúk na prevzatie vyššie uvedených spoločností, uložil mu peňažnú sankciu vo výške 40000 eur.
Súdny dvor sa vo svojom rozsudku vydanom veľkou komorou vyjadril k pojmu „dôverná informácia“ v zmysle smerníc o obchodovaní s využitím dôverných informácií a o manipulácii s trhom (
1
), pokiaľ ide o informáciu týkajúcu sa pripravovaného uverejnenia novinového článku, ktorý sprostredkúva nepotvrdenú trhovú informáciu týkajúcu sa emitenta finančných nástrojov, najmä pokiaľ ide o požiadavku presnosti, ktorá sa vyžaduje na kvalifikáciu dôvernej informácie. Spresňuje tiež podmienky, za ktorých sa sprístupnenie takejto informácie novinárom jednému z jeho obvyklých informačných zdrojov môže považovať za sprístupnenie na účely žurnalistiky a oprávnené v zmysle nariadenia o zneužívaní trhu (
2
).
Posúdenie Súdnym dvorom
V prvom rade, pokiaľ ide o požiadavku presnosti nevyhnutnej na to, aby sa informácia považovala za dôvernú informáciu, Súdny dvor uvádza, že informácia sa považuje za presnú, ak z preskúmania vykonaného v každom jednotlivom prípade vyplýva, že uvádza udalosť, v prípade ktorej je odôvodnené očakávať, že nastane, a ak je dostatočne presná na to, aby mohla viesť k záveru o možnom vplyve tejto udalosti na ceny dotknutých finančných nástrojov. Okrem toho túto povahu v zásade nemožno vylúčiť len na základe skutočnosti, že informácia patrí do určitej kategórie osobitných informácií, ako sú informácie týkajúce sa pripravovaného uverejnenia článku týkajúceho sa nepotvrdenej trhovej informácie. V tejto súvislosti vzhľadom na to, že nepotvrdená informácia sa vyznačuje určitou mierou neistoty, treba zohľadniť najmä stupeň presnosti obsahu uvedenej nepotvrdenej informácie, ako aj vierohodnosť zdroja, ktorý ju sprostredkováva. Rovnako všeobecná známosť novinára, ktorý podpísal novinové články, ako aj tlačového orgánu, ktorý zabezpečil uverejnenie týchto článkov, možno podľa okolností prejednávanej veci považovať za rozhodujúce, keďže tieto skutočnosti umožňujú posúdiť vierohodnosť dotknutých nepotvrdených informácií.
Informácia týkajúca sa pripravovaného uverejnenia novinového článku sprostredkovávajúceho nepotvrdenú trhovú informáciu týkajúcu sa emitenta finančných nástrojov teda môže predstavovať „presnú“ informáciu. Zmienka v tomto novinovom článku o cene, za ktorú sa cenné papiere tohto emitenta budú dať kúpiť v súvislosti s možnou ponukou na prevzatie, ako aj totožnosť novinára, ktorý tento článok podpísal, a tlačového orgánu zodpovedného za jeho uverejnenie, sú relevantné pre posúdenie tejto povahy, pokiaľ boli tieto údaje poskytnuté pred týmto uverejnením. Pokiaľ ide o skutočný vplyv tohto uverejnenia na cenu cenných papierov, ktorých sa týka, hoci môže predstavovať ex post dôkaz o presnosti uvedenej informácie, bez preskúmania iných skutočností známych alebo zverejnených pred uvedeným uverejnením nemôže stačiť sám osebe na preukázanie takejto presnosti.
Ďalej, pokiaľ ide o poskytnutie dôverných informácií novinárom jednému z jeho obvyklých informačných zdrojov, Súdny dvor zdôrazňuje, že výraz „na účely žurnalistiky“ (
3
) sa týka nielen zverejnení informácií uverejnením informácií, ale aj zverejnení, ktoré sú súčasťou procesu, ktorý vedie k takémuto uverejneniu. Na účely zohľadnenia významu, ktorý má v každej demokratickej spoločnosti sloboda tlače a sloboda prejavu, ktoré sú zakotvené v článku 11 Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „Charta“), treba tieto pojmy vykladať extenzívne. Preto zverejnenie uskutočnené v rámci prípravných investigatívnych prác súvisiacich s uverejnením uskutočnených novinárom môže predstavovať zverejnenie informácií na účely žurnalistiky.
V dôsledku toho poskytnutie informácie novinárom jednému z jeho obvyklých informačných zdrojov o pripravovanom uverejnení novinového článku, pod ktorým je podpísaný a ktorý sprostredkúva nepotvrdenú trhovú informáciu, sa uskutočňuje „na účely žurnalistiky“, ak je toto poskytnutie nevyhnutné na umožnenie výkonu novinárskej činnosti, ktorá zahŕňa prípravné investigatívne práce súvisiace s uverejnením.
Napokon Súdny dvor zdôrazňuje, že ustanovenie nariadenia o zneužívaní trhu týkajúce sa zverejňovania alebo šírenia informácií v médiách (
4
) nepredstavuje samostatný základ, ktorý by sa odchyľoval od ustanovenia tohto nariadenia týkajúceho sa neoprávneného zverejňovania dôverných informácií (
5
), na určenie oprávnenosti alebo neoprávnenosti zverejnenia dôverných informácií na účely žurnalistiky. Výnimka zo zákazu poskytnutia takýchto informácií stanovená v tomto druhom ustanovení sa však má vykladať tak, aby sa zachoval potrebný účinok prvého uvedeného ustanovenia vzhľadom na jeho účel, ktorým je rešpektovanie slobody tlače a slobody prejavu v iných médiách zaručených najmä článkom 11 Charty. Zverejnenie dôvernej informácie novinárom je teda oprávnené, ak je považované za nevyhnutné na výkon jeho povolania a za predpokladu dodržania zásady proporcionality. Posúdenie nevyhnutnosti a primeranosti takéhoto zverejnenia musí byť v súlade s požiadavkami uloženými Chartou. (
6
)
Preto, pokiaľ ide v prvom rade o požiadavku, podľa ktorej takéto zverejnenie musí byť nevyhnutné na vykonávanie novinárskej činnosti, treba preskúmať, či toto zverejnenie išlo nad rámec toho, čo bolo nevyhnutné na overenie informácií obsiahnutých v spornej publikácii. Konkrétne v súvislosti s overením informácie týkajúcej sa nepotvrdenej trhovej informácie je potrebné preskúmať, či novinár musel nevyhnutne poskytnúť tretej osobe okrem obsahu samotnej dotknutej nepotvrdenej informácie aj osobitnú informáciu týkajúcu sa pripravovaného uverejnenia článku sprostredkovávajúceho túto nepotvrdenú informáciu.
V druhom rade s cieľom určiť, či je takéto zverejnenie primerané, je potrebné zohľadniť predovšetkým potenciálne odrádzajúci účinok zákazu takéhoto zverejnenia na výkon novinárskej činnosti vrátane prípravnej investigatívnej činnosti, ako aj overiť, či novinár vykonaním predmetného zverejnenia konal v súlade s pravidlami a kódexmi upravujúcimi jeho povolanie. (
7
) Treba tiež zohľadniť negatívne účinky zverejnenia dotknutých dôverných informácií na integritu finančných trhov. Najmä v rozsahu, v akom sa po tomto zverejnení uskutočnilo obchodovanie s využitím dôverných informácií, to pravdepodobne viedlo k finančným stratám ostatných investorov a v strednodobom horizonte k strate dôvery vo finančné trhy.
Z toho vyplýva, že zverejnenie dôverných informácií sa netýka len súkromných záujmov niektorých investorov, ale vo všeobecnosti aj verejného záujmu na zabezpečení úplnej a riadnej transparentnosti trhu s cieľom chrániť jeho integritu a zaručiť dôveru všetkých investorov. Vnútroštátnemu súdu preto prináleží zohľadniť aj skutočnosť, že verejný záujem, ktorý sa mohol sledovať takýmto zverejnením, bráni nielen súkromným záujmom, ale aj záujmu rovnakej povahy.
(
1
)	Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/6/ES z 28. januára 2003 o obchodovaní s využitím dôverných informácií a o manipulácii s trhom (zneužívanie trhu) (Ú. v. EÚ L 96, 2003, s. 16; Mim. vyd. 06/004, s. 367), článok 1 bod 1; smernica Komisie 2003/124/ES z 22. decembra 2003, ktorou sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/6/ES, pokiaľ ide o vymedzenie a zverejňovanie dôverných informácií a vymedzenie manipulácie s trhom (Ú. v. EÚ L 339, 2003, s. 70; Mim. vyd. 06/006, s. 348), článok 1 ods. 1.
(
2
)	Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 596/2014 zo 16. apríla 2014 o zneužívaní trhu (nariadenie o zneužívaní trhu) a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/6/ES a smerníc Komisie 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES (Ú. v. EÚ L 173, 2014, s. 1).
(
3
)	Článok 21 nariadenia č. 596/2014.
(
4
)	Článok 21 nariadenia č. 596/2014.
(
5
)	Článok 10 nariadenia č. 596/2014.
(
6
)	Článok 52 ods. 1 Charty.
(
7
)	Článok 21 nariadenia č. 596/2014.