62018CC0730
JULKISASIAMIEHEN RATKAISUEHDOTUS
EVGENI TANCHEV
5 päivänä maaliskuuta 2020 (
1
)
Asia C-730/18 P
SC
vastaan
Eulex Kosovo
Muutoksenhaku – Välityslauseke – Euroopan unionin kansainvälisten operaatioiden sopimussuhteinen henkilöstö – Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka – Unionin tuomioistuinten toimivalta – Sopimusoikeudellinen riita-asia – Tutkittavaksi ottaminen – Sopimusoikeudellisesta asiayhteydestään erotettavissa olevan toimen käsite – Kanteen luokittelu osittain uudelleen – Kumoamiskanne – Sopimusperusteinen vahingonkorvaus – Sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu – SEUT 263, SEUT 268, SEUT 272 ja SEUT 340 artikla
I Johdanto
1.
Tämän asian taustalla on oikeusriita, jossa asianosaisina ovat entinen sopimussuhteisen henkilöstön jäsen SC ja Kosovossa toteutettava Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatio (jäljempänä Eulex Kosovo), joka on unionin kansainvälinen operaatio yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (jäljempänä YUTP) alalla.
2.
Vedoten SC:n Eulex Kosovon kanssa tekemään työsopimukseen sisältyvään ehtoon, jossa unionin tuomioistuimille myönnetään toimivalta, SC nosti unionin yleisessä tuomioistuimessa SEUT 272 artiklan nojalla kanteen, jossa se riitautti niiden kyseisen operaation tekemien päätösten laillisuuden, joiden mukaan SC ei läpäissyt sisäistä kilpailua eikä hänen työsopimustaan uusittu, ja vaati vahingonkorvausta SEUT 340 artiklassa tarkoitettujen unionin sopimussuhteeseen perustuvan vastuun ja sopimussuhteen ulkopuolisen vastuun perusteella.
3.
SC teki nyt käsiteltävän valituksen unionin yleisen tuomioistuimen 19.9.2018 antamasta määräyksestä SC v. Eulex Kosovo (T-242/17, EU:T:2018:586; jäljempänä valituksenalainen määräys), jossa unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi SC:n kanteen. Siinä tulee esiin kolme keskeistä asiaa, jotka koskevat ensinnäkin unionin tuomioistuimella SEUT 272 artiklan nojalla YUTP:n alalla olevaa toimivaltaa, toiseksi SEUT 263 ja SEUT 272 artiklan välistä eroa sekä kolmanneksi mahdollisuutta luokitella SEUT 272 artiklaan perustuva sopimusta koskeva kanne uudelleen SEUT 263 artiklaan perustuvaksi kumoamiskanteeksi.
4.
Käsiteltävän valituksen kanssa unionin tuomioistuimessa on samanaikaisesti vireillä joitakin muita asioita, joissa tulee esiin samanlaisia, vaikkakaan ei täysin identtisiä asioita, jotka koskevat SEUT 263 ja SEUT 272 artiklan välistä eroa ja joissa on niin ikään kyse kantajien tehokkaan oikeussuojan varmistamisesta heidän ja unionin toimielinten ja elinten välisissä riita-asioissa sekä tässä yhteydessä noudatettavien asianmukaisten menettelytapojen täsmentämisestä. (
2
)
5.
Pohjimmiltaan käsiteltävässä asiassa unionin tuomioistuinta pyydetään kehittämään SEUT 272 artiklan soveltamista sekä kyseisen määräyksen ja SEUT 263 artiklan välistä suhdetta koskevaa oikeuskäytäntöään perussopimuksissa määrätyn unionin oikeussuojakeinojen järjestelmän yhteydessä. Käsiteltävällä asialla on myös huomattava käytännön merkitys Euroopan unionin ulkoisen toiminnan ja unionin kaikkialla maailmassa toteuttamien kansainvälisten operaatioiden toiminnan kannalta.
II Asian tausta
6.
Asian tausta, sellaisena kuin se esitetään valituksenalaisen määräyksen 1–15 kohdassa, voidaan käsiteltävän asian kannalta tarpeellisin osin tiivistää seuraavasti. Aluksi on esitettävä joitakin alustavia huomautuksia yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (jäljempänä YTPP) operaatioista ja Eulex Kosovosta (A osa) sekä SC:n ja Eulex Kosovon välisestä sopimussuhteesta (B osa), ennen kuin käsitellään unionin yleisessä tuomioistuimessa käytyyn oikeudenkäyntimenettelyyn johtaneita tapahtumia (C osa).
A
YTPP:n operaatiot ja Eulex Kosovo
7.
EU-sopimuksen V osaston mukaan yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) turvaa YUTP:n alalla (
3
) unionin operatiivisen toimintakyvyn, jotta se voi toteuttaa siviili- ja sotilasoperaatioita unionin ulkopuolella hoitaakseen erilaisia tehtäviä, joihin sisältyvät rauhanturvaaminen ja konfliktinesto. (
4
) YTPP:n operaatioilla ”pyritään reagoimaan ulkoisiin konflikteihin ja kriiseihin, kun sellaisia ilmenee, vahvistamaan kumppanien valmiuksia sekä viime kädessä suojelemaan Euroopan unionia ja sen kansalaisia ulkoisen toiminnan avulla”. (
5
) Tuoreiden asiakirjojen mukaan tällä hetkellä on meneillään 16 YTPP:n operaatiota –10 siviilioperaatiota ja 6 sotilasoperaatiota – ja niissä työskentelee yli 5000 henkilöä eri puolilla maailmaa. (
6
)
8.
YTPP:n operaatioiden ja niiden henkilöstön oikeudellinen asema eroaa muiden unionin ulkoisen toiminnan yksikköjen oikeudellisesta asemasta. (
7
) Erityisesti on todettava, että YTPP:n operaatiot ovat yhteydessä Euroopan ulkosuhdehallintoon (jäljempänä EUH), (
8
) joka on unionin ulkoasiainhallinto ja joka auttaa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa (jäljempänä korkea edustaja) YUTP:n toteuttamisessa. YTPP:n operaatioiden koko henkilöstö ei kuitenkaan kuulu EUH:oon, jonka henkilöstöön sovelletaan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä (jäljempänä henkilöstösäännöt) ja unionin muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja (jäljempänä palvelussuhteen ehdot). (
9
) YTPP:n operaatiot eivät ole myöskään SEUT 221 artiklan nojalla perustettuja unionin edustuksesta huolehtivia unionin edustustoja, joiden toimet katsotaan lähtökohtaisesti niiden toteuttamiseen valtuuttaneen unionin toimielimen toimiksi. (
10
) YTPP:n operaatioita ei myöskään pidetä muodollisesti YTPP:n alalla toimivina unionin virastoina, kuten Euroopan puolustusvirastoa ja Euroopan unionin satelliittikeskusta, joilla on omat henkilöstösääntönsä ja joiden henkilöstöön sovelletaan henkilöstösääntöjä tai palvelussuhteen ehtoja. (
11
)
9.
Eulex Kosovo on YTPP:n operaatio, joka on perustettu Kosovossa toteutettavasta Euroopan unionin oikeusvaltio-operaatiosta, Eulex Kosovo, 4.2.2008 hyväksytyllä neuvoston yhteisellä toiminnalla 2008/124/YUTP, (
12
) sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 8.6.2018 annetulla neuvoston päätöksellä (YUTP) 2018/856. (
13
) Yhteisen toiminnan 2008/124 voimassaoloa on jatkettu useaan otteeseen, ja Eulex Kosovon nykyinen toimikausi päättyy 14.6.2020. Eulex Kosovo on tähän mennessä laajin YTPP:n alalla toteutettu siviilioperaatio. (
14
)
10.
Yhteisen toiminnan 2008/124 2 artiklan mukaan Eulex Kosovon yleisenä tehtävänä on ”[tukea] valittuja Kosovon oikeusvaltioinstituutioita niiden tiellä kohti suurempaa tehokkuutta, kestävyyttä, monietnisyyttä ja vastuullisuutta, riippumattomina poliittisesta ohjauksesta ja noudattaen täysimääräisesti kansainvälisiä ihmisoikeusnormeja ja parhaita eurooppalaisia käytäntöjä – – tavoitteena luovuttaa jäljellä olevat tehtävät muille EU:n pitkän aikavälin välineille ja luopua asteittain jäljelle jäävistä täytäntöönpanotehtävistä”.
11.
Yhteisen toiminnan 2008/124 7 ja 8 artiklan nojalla siviilioperaation komentaja vastaa strategisen tason johtamisesta ja valvonnasta, ja operaation johtaja vastaa Eulex Kosovon johtamisesta ja valvonnasta operaatioalueella sekä sen yhteensovittamisesta ja päivittäisestä hallinnoinnista. (
15
)
12.
Yhteisen toiminnan 2008/124 9 artiklan 2 kohdassa säädetään, että Eulex Kosovo muodostuu pääasiassa jäsenvaltioiden tai Euroopan unionin toimielinten lähettämästä henkilöstöstä. Kukin jäsenvaltio tai Euroopan unionin toimielin vastaa lähettämästään henkilöstöstä aiheutuvista kuluista, myös tietyistä matkakuluista ja korvauksista, palkoista ja terveydenhuollosta. (
16
)
13.
Yhteisen toiminnan 2008/124 9 artiklan 3 kohdan, sellaisena kuin se on muutettuna, (
17
) mukaan Eulex Kosovo voi myös ottaa palvelukseen sopimussuhteista kansainvälistä siviilihenkilöstöä ja paikallista henkilöstöä tarpeen mukaan, jos tarvittavista tehtävistä ei huolehdi jäsenvaltioiden lähettämä henkilöstö. (
18
)
14.
Yhteisen toiminnan 2008/124 10 artiklan 3 kohdassa, sellaisena kuin se on muutettuna, (
19
) säädetään, että kansainvälisen ja paikallisen henkilöstön työehdot sekä oikeudet ja velvollisuudet määritetään Eulex Kosovon ja asianomaisten henkilöstön jäsenten välisissä sopimuksissa.
15.
Yhteisen toiminnan 2008/124 15 a artiklassa, joka lisättiin 12.6.2014 annetulla neuvoston päätöksellä 2014/349, (
20
) säädetään, että Eulex Kosovolla on valtuudet hankkia palveluja ja tarvikkeita, tehdä sopimuksia ja hallinnollisia järjestelyjä, ottaa palvelukseen henkilöstöä, avata pankkitilejä, hankkia ja pitää hallussa omaisuutta ja maksaa velkojaan sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä tämän yhteisen toiminnan täytäntöönpanon sitä edellyttäessä.
B
SC:n ja Eulex Kosovon välinen sopimussuhde
16.
SC on Eulex Kosovon entinen kansainvälisen sopimussuhteisen henkilöstön jäsen.
17.
SC työskenteli Eulex Kosovon palkkaamana syyttäjänä viiden peräkkäisen määräaikaisen sopimuksen perusteella: 1) 4.1.2014–14.6.2014, 2) 15.6.2014–14.10.2014, 3) 15.10.2014–14.6.2015, 4) 15.6.2015–14.6.2016 ja 5) 15.6.2016–14.11.2016.
18.
Ensimmäisen ja toisen työsopimuksen 21 kohdassa todetaan, että näistä sopimuksista syntyvät tai niitä koskevat riidat saatetaan Brysselin (Belgia) tuomioistuinten käsiteltäviksi. Kolmannen, neljännen ja viidennen työsopimuksen 21 kohdassa määrätään, että näistä sopimuksista syntyvät tai niitä koskevat riidat saatetaan unionin tuomioistuimen käsiteltäviksi SEUT 272 artiklan mukaisesti.
19.
Työsopimuksiin sisältyy lausekkeita, joiden mukaan Eulex Kosovon operaatiosuunnitelma (jäljempänä OPLAN), operaation toiminta-ajatus (jäljempänä CONOPS), käytännesäännöt (COC) ja vakiotoimintamenetelmät (SOP) ovat erottamaton osa kyseisiä sopimuksia. (
21
) Ne ovat Eulex Kosovon toimeksiannon täytäntöönpanoa varten laadittuja keskeisiä suunnittelua koskevia ja organisatorisia asiakirjoja, jotka eivät ole yleisesti yleisön saatavilla. (
22
)
20.
Työsopimukseen sisältyy myös määräyksiä, joissa todetaan, että allekirjoittamalla sopimuksen työntekijä vahvistaa hyväksyvänsä sopimuksessa ja sen liitteissä mainitut ehdot ja periaatteet sekä noudattavansa niitä ja että konfliktitapauksessa työsopimusta sovelletaan ensisijaisesti muun muassa OPLANiin, CONOPSiin, käytännesääntöihin ja vakiotoimintamenetelmiin nähden. (
23
)
21.
Työsopimusten 20 kohdassa todetaan lisäksi, että kaikki sopimuspuolten väliset riidat, jotka koskevat näiden sopimusten ”täytäntöönpanon tulkintaa”, siirretään välimiesmenettelyyn, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asian saattamista Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi.
C
Unionin yleisessä tuomioistuimessa käytyyn oikeudenkäyntimenettelyyn johtaneet tapahtumat
22.
SC jätti 28.4.2014 Eulex Kosovolle valituksen 14.4.2014 päivätystä ensimmäisestä arviointikertomuksestaan (jäljempänä arviointikertomus). Tässä valituksessa SC riitautti kyseiseen kertomukseen sisältyneet hänen valvojiensa, mukaan lukien hänen esimiehenään toimineen Eulex Kosovon yleisen syyttäjän Novotnan, laatimat arvioinnit sekä arviointimenettelyssä yleisesti ilmenneet sääntöjenvastaisuudet. Operaation johtaja hyväksyi valituksen 12.8.2014 tekemällään päätöksellä ja kumosi arviointikertomuksen.
23.
Eulex Kosovon henkilöstöosaston johtaja ilmoitti SC:lle 26.6.2014 päivätyllä kirjeellä syyttäjän virkaa koskevan sisäisen kilpailun (jäljempänä vuoden 2014 sisäinen kilpailu) järjestämisestä. Kirjeessä todettiin muun muassa, että Eulex Kosovon operatiivisten tarpeiden tarkistamisen jälkeen ja jäsenvaltioiden hyväksyttyä OPLANin 24.6.2014 Eulex Kosovossa tehtiin uudelleenjärjestely, mikä johti virkojen lukumäärän vähentämiseen. SC osallistui tähän kilpailuun, mutta ei menestynyt siinä.
24.
SC jätti 25.8.2014 Eulex Kosovolle valituksen vuoden 2014 sisäisen kilpailun tuloksista. Tässä valituksessa SC riitautti muun muassa valintalautakunnan kokoonpanon ja Novotnan kuulumisen siihen, koska tämä oli osallisena SC:n arviointikertomuksesta tekemässä valituksessa ja myös väitetyn SC:n vastaisen asenteensa vuoksi. Operaation johtaja hyväksyi kyseisen valituksen 4.9.2014 tekemällään päätöksellä ja kumosi vuoden 2014 sisäisen kilpailun, koska kahdella valintalautakunnan jäsenellä oli sama kansalaisuus henkilöstön valitsemista koskevan menettelytapaohjeen vastaisesti.
25.
Eulex Kosovo pyysi vuonna 2014 SC:tä suorittamaan ajokokeen. Kantaja epäonnistui kokeessa kolme kertaa kyseisen vuoden aikana. Lokakuussa 2014 SC toimitti henkilöstöosaston johtajalle asiakirjoja, jotka osoittivat hänen kädessään olevan vamman. Marraskuussa 2015 ja helmikuussa 2016 Eulex Kosovo pyysi uudelleen SC:tä suorittamaan ajokokeen.
26.
Henkilöstöosaston johtaja ilmoitti SC:lle 24.6.2016 päivätyllä kirjeellä uuden syyttäjän virkaa koskevan sisäisen kilpailun (jäljempänä vuoden 2016 sisäinen kilpailu) järjestämisestä. Kirjeessä todettiin muun muassa, että Eulex Kosovon operatiivisten tarpeiden tarkistamisen jälkeen ja jäsenvaltioiden hyväksyttyä OPLANin 17.6.2016 ja siviilioperaation komentajan hyväksyttyä toimintavalmiuteen saattamista koskevan suunnitelman 20.6.2016 Eulex Kosovossa tehtiin uudelleenjärjestely, mikä johti virkojen lukumäärän vähentämiseen.
27.
Vuoden 2016 sisäisen kilpailun valintalautakunta, jonka puheenjohtajana toimi Novotna, haastatteli SC:tä 19.7.2016. Ennen haastatteluaan ja sen aikana SC ilmoitti vastustavansa valintalautakunnan kokoonpanoa, koska Novotna oli osallisena SC:n arviointikertomuksesta ja vuoden 2014 sisäisestä kilpailusta tekemässä kahdessa aikaisemmassa valituksessa.
28.
SC:lle ilmoitettiin 30.9.2016 päivätyllä henkilöstöosaston johtajan kirjeellä, ettei hän ollut läpäissyt vuoden 2016 sisäistä kilpailua (jäljempänä vuoden 2016 sisäistä kilpailua koskeva päätös), että hänen työsopimuksensa päättyy tästä syystä 14.11.2016 ja ettei sitä voida uusia (jäljempänä työsopimuksen uusimatta jättämistä koskeva päätös) (jäljempänä yhdessä riidanalaiset päätökset).
29.
SC jätti 10.10.2016 Eulex Kosovolle valituksen riidanalaisista päätöksistä. SC väitti lähinnä, että Novotnan kuuluminen vuoden 2016 sisäisen kilpailun valintalautakuntaan teki menettelystä epäoikeudenmukaisen ja virheellisen, mikä on siten henkilöstön valitsemista koskevan menettelytapaohjeen sekä uudelleenjärjestelyperiaatteita ja -prosessia koskevan menettelytapaohjeen (jäljempänä uudelleenjärjestelyä koskeva menettelytapaohje) vastaista.
30.
Operaation johtaja hylkäsi valituksen 31.10.2016 tekemällään päätöksellä ja katsoi, ettei henkilöstön valintaperiaatteita ollut loukattu. Kyseisessä päätöksessä operaation johtaja totesi muun muassa, ettei mitään eturistiriitaa ollut havaittavissa. Operaation johtaja totesi lisäksi, että OPLANin liitteen 13 mukaan toimeenpanevan osaston johtajan ja Eulex Kosovon pääsyyttäjän on kuuluttava kilpailun valintalautakuntaan ja että kyseisen lautakunnan on oltava sama kaikille ehdokkaille.
31.
Vastauksena tähän päätökseen SC esitti 1.11.2016 operaation johtajalle työsopimuksensa 20 kohdan nojalla välimiesmenettelyä koskevan pyynnön. Operaation johtaja hylkäsi tämän pyynnön 14.11.2016 päivätyllä kirjeellä.
III Oikeudenkäyntimenettely unionin yleisessä tuomioistuimessa ja valituksenalainen määräys
32.
SC nosti 25.4.2017 toimittamallaan kannekirjelmällä unionin yleisen tuomioistuimessa kanteen, jossa se vaati, että unionin yleinen tuomioistuin
–
toteaa, että Eulex Kosovo on laiminlyönyt sopimussuhteisia velvollisuuksiaan sopimuksen täytäntöönpanon sekä OPLANin, CONOPSin, uudelleenjärjestelyä koskevan menettelytapaohjeen ja henkilöstön valitsemista koskevan menettelytapaohjeen soveltamisen yhteydessä sekä loukannut sopimuksen mukaisia oikeudenmukaisuus- ja lojaliteettiperiaatteita
–
toteaa, että Eulex Kosovo on laiminlyönyt sillä kantajaan nähden olleita Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä perusoikeuskirja) 31 artiklan mukaisia sopimussuhteen ulkopuolisia velvollisuuksiaan ja loukannut myös hänen oikeudenmukaisia ja kohtuullisia työoloja koskevaa oikeuttaan sekä hänen oikeuttaan hyvään hallintoon, joka sisältää perusoikeuskirjan 41 artiklassa tarkoitetun puolueettomuusperiaatteen
–
toteaa riidanalaiset päätökset lainvastaisiksi
–
velvoittaa Eulex Kosovon korvaamaan hänelle aiheutuneen aineellisen ja aineettoman vahingon
–
velvoittaa Eulex Kosovon korvaamaan oikeudenkäyntikulut 8 prosentin korko mukaan lukien.
33.
SC jäsensi kanteensa kahteen osaan. Ensimmäinen osa koski SEUT 272 artiklaan perustuvaa vaatimusta ja käsitti viisi kanneperustetta. (
24
) Toinen osa koski SEUT 340 artiklaan perustuvaa vaatimusta, jossa vaadittiin Eulex Kosovon sopimussuhteisten ja sopimussuhteen ulkopuolisten velvollisuuksien laiminlyönnistä johtuvan vahingon korvaamista.
34.
Eulex Kosovo esitti 24.8.2017 toimittamallaan erillisellä asiakirjalla oikeudenkäyntiväitteen, jossa se väitti lähinnä, ettei unionin yleinen tuomioistuin ollut toimivaltainen tutkimaan kannetta, koska se koski osittain sopimuksia, joiden mukaan Brysselin tuomioistuimet olivat toimivaltaisia. SC esitti tätä väitettä koskevat huomautuksensa 20.10.2017.
35.
Unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi valituksenalaisella määräyksellä SC:n kanteen kokonaisuudessaan. Unionin yleinen tuomioistuin katsoi työjärjestyksensä 126 artiklan nojalla, että kanne on hylättävä ilman, että on tarpeen tutkia Eulex Kosovon esittämää oikeudenkäyntiväitettä, koska kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytykset osittain selvästi puuttuvat ja koska kanne on selvästi oikeudellisesti täysin perusteeton (valituksenalaisen määräyksen 22, 23 ja 77 kohta).
36.
Unionin yleinen tuomioistuin katsoi valituksenalaisessa määräyksessä, että kannekirjelmässä esitettiin neljä vaatimusta (valituksenalaisen määräyksen 24–30 kohta). Se ensinnäkin hylkäsi riidanalaisten päätösten lainvastaisuutta koskevan kolmannen vaatimuksen (valituksenalaisen määräyksen 31–52 kohta), koska sen tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi puuttuivat, ja totesi pääasiallisesti, ettei näitä päätöksiä voitu riitauttaa SEUT 272 artiklan nojalla, ja vaikka tämä vaatimus luokiteltaisiin uudelleen SEUT 263 artiklaan perustuvaksi kumoamiskanteeksi, se esitettiin määräajan päättymisen jälkeen.
37.
Unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi ensimmäisen ja toisen vaatimuksen, jotka koskivat sopimussuhteeseen perustuvaa ja sopimussuhteen ulkopuolista vastuuta (valituksenalaisen määräyksen 53–69 kohta), sekä vahingonkorvausta koskeneen neljännen vaatimuksen (valituksenalaisen määräyksen 70–76 kohta), koska niiden tutkittavaksi ottamisen edellytykset osittain selvästi puuttuivat ja koska ne olivat selvästi oikeudellisesti täysin perusteettomia. Lisäksi se velvoitti SC:n korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
38.
Valituksenalaisen määräyksen perustelut toistetaan tarvittaessa valitusperusteiden tutkimisen yhteydessä.
IV Oikeudenkäyntimenettely unionin tuomioistuimessa
39.
SC vaatii 23.11.2018 jättämässään valituksessa, että unionin tuomioistuin kumoaa valituksenalaisen määräyksen, katsoo, että kanne on otettava tutkittavaksi viidettä kanneperustetta lukuun ottamatta (
25
) tai toissijaisesti palauttaa asian unionin yleisen tuomioistuimen käsiteltäväksi pääasian ratkaisemista varten. SC vaatii lisäksi, että unionin tuomioistuin velvoittaa Eulex Kosovon korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
40.
Eulex Kosovo vaatii 7.5.2019 toimittamassaan vastineessa, että unionin tuomioistuin hylkää valituksen tai toissijaisesti, jos unionin tuomioistuin kumoaa valituksenalaisen määräyksen, palauttaa asian unionin yleisen tuomioistuimen käsiteltäväksi pääasian ratkaisemista varten. Se vaatii lisäksi, että unionin tuomioistuin velvoittaa SC:n korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
41.
Unionin tuomioistuimen presidentti hylkäsi 22.5.2019 tekemällään päätöksellä SC:n pyynnön vastauskirjelmän toimittamisesta.
42.
SC ja Eulex Kosovo osallistuivat unionin tuomioistuimessa 6.11.2019 pidettyyn istuntoon.
V Asian tarkastelu
43.
SC esittää viisi valitusperustetta. Ensimmäinen valitusperuste koskee sitä, että SEUT 272 artiklaan perustuva kolmas vaatimus on luokiteltu uudelleen SEUT 263 artiklaan perustuvaksi kumoamiskanteeksi. Toinen valitusperuste koskee sitä, että unionin yleinen tuomioistuin katsoi, ettei sillä ole SEUT 272 artiklaan perustuvaa toimivaltaa. Kolmas valitusperuste perustuu siihen, ettei joitakin pääasiallisesti menettelytapaohjeen rikkomista koskevia väitteitä otettu huomioon. Neljäs valitusperuste koskee sitä, että riidanalaisista päätöksistä aiheutuneen vahingon korvaamista koskevat vaatimukset jätettiin virheellisesti tutkimatta, koska näistä päätöksistä nostettu kumoamiskanne oli jätettävä tutkimatta. Viides valitusperuste koskee sitä, että ajokokeen suorittamista koskevista toistuvista pyynnöistä aiheutuneen vahingon korvaamista koskevia vaatimuksia on arvioitu virheellisesti.
44.
Tarkastelen jäljempänä ennen kaikkea ensimmäistä ja toista valitusperustetta (päinvastaisessa järjestyksessä), jotka on nähdäkseni otettava tutkittavaksi. Kolmannen ja neljännen valitusperusteen kohtalo riippuu puolestaan lähinnä siitä, miten unionin tuomioistuin ratkaisee ensimmäisen ja toisen valitusperusteen. Tarkemmin sanoen kolmannen valitusperusteen yhteydessä SC moittii unionin yleistä tuomioistuinta siitä, ettei se tutkinut hänen väitteitään, jotka koskivat erityisesti menettelytapaohjeiden rikkomista; koska kyseiset väitteet esitettiin sellaisen vaatimuksen tueksi, jonka unionin yleinen tuomioistuin jätti tutkimatta, tämä peruste ei voi menestyä, jos unionin tuomioistuin hylkää toisen valitusperusteen. Neljännen valitusperusteen yhteydessä SC moittii unionin yleistä tuomioistuinta siitä, että sen mielestä tietyt vaatimukset oli jätettävä tutkimatta, koska ne liittyivät läheisesti kumoamisvaatimukseen, joka jätettiin tutkimatta, kun unionin yleinen tuomioistuin luokitteli SEUT 272 artiklaan perustuneen tutkittavaksi ottamisen edellytykset täyttäneen kanteen virheellisesti uudelleen SEUT 263 artiklaan perustuvaksi kanteeksi, jonka tutkittavaksi ottamisen edellytykset eivät täyty; tämä peruste ei näin ollen voi menestyä, jos unionin tuomioistuin hylkää ensimmäisen ja toisen valitusperusteen. Katson näin ollen, ettei kolmatta ja neljättä valitusperustetta ole tarpeen tarkastella erikseen tässä ratkaisuehdotuksessa. Viides valitusperuste on nähdäkseni oikeudellisesti perusteeton. Näin ollen katson, että valituksenalainen määräys on kumottava osittain ja asia on palautettava unionin yleiseen tuomioistuimeen.
45.
Ennen valitusperusteiden arviointia (B, C ja D osa) on tutkittava, onko unionin tuomioistuin toimivaltainen tutkimaan tämän kanteen (A osa).
A
Unionin tuomioistuimen toimivalta
46.
Asianosaiset eivät kiistä unionin tuomioistuimen toimivaltaa tutkia käsiteltävä asia. (
26
) Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan unionin tuomioistuimen on kuitenkin otettava tuomioistuinten toimivaltaa koskeva kysymys esiin viran puolesta, vaikka yksikään asianosainen ei olisi pyytänyt sitä. (
27
)
47.
Koska Eulex Kosovo on YUTP:n alalla toimiva YTPP:n operaatio, ensin on tutkittava, voivatko säännöt, joilla rajoitetaan unionin tuomioistuinten toimivaltaa YUTP:n alalla SEU 24 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan ja SEUT 275 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla, mahdollisesti vaikuttaa unionin tuomioistuimen SEUT 272 artiklan mukaiseen toimivaltaan. Tämän jälkeen käsittelen unionin tuomioistuimen SEUT 272 artiklaan perustuvan toimivallan ulottuvuutta SC:n Eulex Kosovon kanssa tekemien työsopimusten yhteydessä sekä Eulex Kosovon oikeuskelpoisuutta olla asianosaisena tässä oikeudenkäyntimenettelyssä.
48.
Aluksi on todettava, ettei missään unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä käsitellä nimenomaisesti unionin tuomioistuinten toimivaltaa käsitellä SEUT 272 artiklaan perustuvia kanteita, kun otetaan huomioon niiden toimivallan rajoitukset YUTP:n alalla.
49.
Kuten unionin tuomioistuin on todennut, SEU 24 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan ja SEUT 275 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla unionin tuomioistuimilla ei lähtökohtaisesti ole toimivaltaa YUTP:aa koskevien määräysten eikä niiden nojalla annettujen toimien osalta. (
28
) Koska kyseisissä artikloissa esitetään kuitenkin poikkeus säännöstä, joka koskee SEU 19 artiklassa annettua yleistä toimivaltaa, niitä on tulkittava suppeasti. (
29
)
50.
Lisäksi on olemassa YUTP:n alan toimivalta-asioita koskevaa oikeuskäytäntöä, jonka mukaan se, että asiassa kyseessä olevat seikat liittyvät YUTP:aan, ei automaattisesti tarkoita, että SEU 24 artiklan 1 kohdassa ja SEUT 275 artiklassa asetettuja unionin tuomioistuimen toimivaltaa koskevia rajoituksia sovelletaan. (
30
) Koska kyseinen oikeuskäytäntö koskee osittain YTPP:n operaatioita, on hyödyllistä tuoda esiin käsiteltävän asian kannalta merkityksellisimpiä tiettyjen tuomioiden kohtia.
51.
Esimerkiksi tuomiossa Elitaliana v. Eulex Kosovo (
31
) unionin tuomioistuin vahvisti unionin tuomioistuinten toimivallan ratkaista kumoamiskanne ja vahingonkorvauskanne, jotka perustuivat siihen, että Eulex Kosovo valitsi hankintamenettelyssä helikopteripalvelujen toimittajaksi muun tarjoajan. Unionin tuomioistuin katsoi, että riidanalaiset toimenpiteet, joiden kumoamista vaadittiin unionin julkisiin hankintoihin sovellettavien oikeussääntöjen rikkomisen perusteella, liittyivät julkiseen hankintaan, josta on aiheutunut unionin talousarviosta kustannettavia menoja, ja että kyseinen hankinta kuuluu näin ollen unionin varainhoitoasetuksen (
32
) säännösten soveltamisalaan. Näissä olosuhteissa unionin tuomioistuin totesi, ettei SEU 24 artiklan 1 kohdassa ja SEUT 275 artiklassa suljeta pois sen toimivaltaa tulkita ja soveltaa julkisia hankintoja koskevia varainhoitoasetuksen säännöksiä.
52.
Lisäksi unionin tuomioistuin vahvisti tuomiossa H v. neuvosto ym. (
33
) unionin tuomioistuinten toimivallan ratkaista YTPP:n alan siviilioperaatioon – Euroopan unionin poliisioperaatioon Bosnia ja Hertsegovinassa – kuuluneen lähetetyn henkilöstön jäsenen nostama kumoamis- ja vahingonkorvauskanne sellaisten päätösten yhteydessä, jotka operaation johtaja oli tehnyt hänen siirtämisestään toimeen alueelliseen toimistoon. Unionin tuomioistuin katsoi, että vaikka riidanalaiset päätökset on tehty YUTP:n yhteydessä ja ne liittyvät YUTP:n alan operatiiviseen toimintaan, ne ovat myös henkilöstöhallintoon liittyviä toimia kaikkien muiden sellaisten samankaltaisten päätösten tavoin, jotka unionin toimielimet ovat tehneet toimivaltaansa käyttäessään. Näissä olosuhteissa unionin tuomioistuimen toimivallan rajoitukset YUTP:n alalla eivät estäneet jäsenvaltioiden lähettämien henkilöstön jäsenten henkilöstöhallintoon liittyvien toimien valvontaa, kun unionin tuomioistuimet ovat SEUT 270 artiklan nojalla toimivaltaisia valvomaan tällaisia toimia silloin, kun ne koskevat unionin toimielinten lähettämiä henkilöstön jäseniä. Jos sama ”kentällä tapahtuvaan” toimintaan liittyvä henkilöstöhallintotoimi koskee sekä jäsenvaltioiden lähettämiä henkilöstön jäseniä että unionin toimielinten lähettämiä henkilöstön jäseniä, ensin mainittuja koskeva päätös voisi muuten olla ristiriidassa viimeksi mainittuja koskevan päätöksen kanssa.
53.
Tällä perusteella totean, että edellä mainituissa asioissa oli kyse SEUT 263 artiklan ja SEUT 340 artiklan toisen kohdan nojalla nostetuista kumoamis- ja vahingonkorvauskanteista, eikä niissä tullut esiin SEUT 272 artiklan mahdollista soveltamista, koska pääasian asianosaisten välillä ei ollut sopimussuhdetta. Lisäksi tuomiossa H v. neuvosto ym. kyseessä olleet olosuhteet koskivat lähetettyä eikä sopimussuhteista YTPP-siviilioperaation henkilöstön jäsentä, ja unionin tuomioistuimen tuomiossa pyrittiin osittain välttämään ristiriitainen kohtelu jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten lähettämää henkilöstöä koskevien riitojen ratkaisussa. Kyseisestä tuomiosta voidaan lisäksi päätellä, etteivät SEU 24 artiklan 1 kohta ja SEUT 275 artikla ole esteenä unionin tuomioistuinten toimivallalle tutkia YTPP-siviilioperaatioiden yleiseen henkilöstöhallintoon liittyvistä toimista nostetut kanteet silloinkin, kun nämä toimet koskevat ”kentällä tapahtuvaa” toimintaa. (
34
) Palaan tähän myöhemmin asian tarkastelussa (ks. jäljempänä tämän ratkaisuehdotuksen 138 kohta).
54.
Edellä mainittu oikeuskäytäntö tukee näin ollen näkemystä, jonka mukaan SEU 24 artiklan 1 kohdassa ja SEUT 275 artiklassa määrätyt unionin tuomioistuinten toimivallan rajoitukset YUTP:n alalla eivät ole käsiteltävän asian olosuhteissa esteenä unionin tuomioistuimen toimivallalle SEUT 272 artiklassa tarkoitetun välityslausekkeen nojalla. (
35
)
55.
Eulex Kosovon tekemistä käsiteltävässä asiassa kyseessä olevan kaltaisista työsopimuksista säädetään tosin yhteisessä toiminnassa 2008/124, jolla perustetaan tämä operaatio, jonka oikeudellinen perusta kuuluu YUTP:n alaan (ks. edellä tämän ratkaisuehdotuksen 14 kohta). SEUT 272 artiklasta, jonka nojalla unionin tuomioistuimille on annettu ”toimivalta ratkaista asia unionin tekemässä tai sen puolesta tehdyssä julkis- tai yksityisoikeudellisessa sopimuksessa olevan välityslausekkeen nojalla”, kuitenkin seuraa, että kyseinen määräys ei kuulu YUTP:n alaan ja että sitä sovelletaan yleisesti erityyppisiin sopimuksiin, myös henkilöstön kanssa tehtyihin työsopimuksiin. (
36
) Lisäksi unionin tuomioistuinten SEUT 272 artiklan mukainen toimivalta perustuu osapuolten välillä tehtyyn sopimukseen, toisin kuin perussopimusten YUTP:aa koskevien määräysten perusteella toteutettu toimi.
56.
Lisäksi on todettava, että vaikka käsiteltävässä asiassa kyseessä olevat työsopimukset voidaan sijoittaa YUTP:n yhteyteen, ne ovat olennaisilta osin tyypillisiä henkilöstöhallinnon toimia Eulex Kosovon henkilöstöhallinnon järjestämisessä. Toteamus, jonka mukaan SEUT 272 artiklaan perustuva unionin tuomioistuinten toimivalta on suljettu pois pelkästään sillä perusteella, että työsopimus kuuluu YUTP:n alaan, näyttää olevan vastoin sopimuspuolten nimenomaista tahtoa myöntää toimivalta unionin tuomioistuimille sopimukseen sisältyvän välityslausekkeen nojalla ja voisi poistaa SEUT 272 artiklalta sisällön.
57.
Näin ollen on katsottava, ettei unionin tuomioistuimella SEUT 272 artiklan mukaisen välityslausekkeen nojalla olevaa toimivaltaa ole käsiteltävän asian olosuhteissa suljettu pois sen YUTP:n alan toimivaltaan SEU 24 artiklan 1 kohdan ja SEUT 275 artiklan nojalla poikkeuksellisesti tehdyillä rajoituksilla.
58.
Lisäksi on selvää, että Eulex Kosovo voi olla asianosaisena tässä oikeudenkäyntimenettelyssä tai että SEUT 272 artiklaan perustuva unionin tuomioistuimen toimivalta voi ulottua kaikkiin käsiteltävässä asiassa tehtyihin työsopimuksiin.
59.
Yhteisen toiminnan 2008/124 15 a artiklassa, sellaisena kuin se on lisättynä päätöksellä 2014/349, jota sovellettiin 12.6.2014 alkaen (ks. edellä tämän ratkaisuehdotuksen 15 kohta), annetaan Eulex Kosovolle valtuudet tehdä sopimuksia sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä ja siten oikeustoimikelpoisuus. Yhteisen toiminnan 2008/124 9 artiklan 3 kohdasta ja 10 artiklan 3 kohdasta, jota niin ikään sovellettiin 12.6.2014 alkaen (ks. edellä tämän ratkaisuehdotuksen 13 ja 14 kohta), lisäksi ilmenee, että Eulex Kosovo voi ottaa palvelukseen sopimussuhteista henkilöstöä ja että tällaisen henkilöstön työehdot sekä oikeudet ja velvollisuudet määritetään Eulex Kosovon ja asianomaisten henkilöstön jäsenten välisissä sopimuksissa. Päätöksellä 2014/349 lisättyjen muutosten mukaisesti Eulex Kosovo on näin ollen oikeustoimikelpoinen, ja se voi olla vastaajana tässä oikeudenkäyntimenettelyssä. (
37
)
60.
Kuten asianosaisten kirjallisissa huomautuksissa (
38
) lisäksi todettiin, tuomiosta Jenkinson v. neuvosto ym. (jäljempänä tuomio Jenkinson) (
39
) seuraa, että unionin tuomioistuin on toimivaltainen ratkaisemaan SC:n ja Eulex Kosovon sopimussuhteesta johtuvat riidat, vaikka tämä suhde voi liittyä osittain ensimmäisen ja toisen työsopimuksen, joiden mukaan Brysselin tuomioistuimet ovat toimivaltaisia, kattaman ajanjakson tapahtumiin (ks. edellä tämän ratkaisuehdotuksen 18 kohta).
61.
Tuomiossa Jenkinson (
40
) oli kyse tiettyjen unionin kansainvälisten operaatioiden, Eulex Kosovo mukaan luettuna, entisen kansainvälisen sopimussuhteisen henkilöstön jäsenen nostamasta kanteesta, joka perustui lähinnä SEUT 272 artiklaan. Kantaja vaati erityisesti korvausta vahingosta, joka hänelle oli aiheutunut perättäisten määräaikaisten sopimusten väärinkäytöstä ja perusteettomasta irtisanomisesta, joka perustui päätökseen olla uudistamatta hänen työsopimustaan. Ainoastaan kantajan Eulex Kosovon kanssa tekemään viimeiseen työsopimukseen sisältyi SEUT 272 artiklan mukainen välityslauseke, kun taas kaikkien aikaisempien työsopimusten mukaan Brysselin tuomioistuimet olivat toimivaltaisia.
62.
Unionin tuomioistuin muistutti tuomiossaan, (
41
) että unionin tuomioistuimet ovat lähtökohtaisesti toimivaltaisia ratkaisemaan ainoastaan vaatimukset, jotka johtuvat välityslausekkeen sisältävästä sopimuksesta tai jotka liittyvät välittömästi tällaisesta sopimuksesta johtuviin velvoitteisiin. Jos kyseessä on työsuhde, joka sisältää useita peräkkäisiä sopimuksia, se, ettei aikaisempiin sopimuksiin sisältynyt välityslauseketta, ei estä unionin yleistä tuomioistuinta ottamasta asianosaisten välisiä suhteita arvioidessaan huomioon kaikkia sopimuksia. Unionin tuomioistuimen SEUT 272 artiklaan perustuva toimivalta voi näin ollen ulottua aikaisempiin sopimuksiin, joissa toimivalta annetaan kansallisille tuomioistuimille, jos kanne sisältää vaatimuksia, jotka johtuvat välityslausekkeen sisältävästä sopimuksesta tai liittyvät välittömästi tällaisesta sopimuksesta johtuviin velvoitteisiin, kuten tässä oikeudenkäyntimenettelyssä.
63.
Tuomion Jenkinson perusteella unionin tuomioistuimen SEUT 272 artiklan mukainen toimivalta voi ulottua käsiteltävässä asiassa kaikkiin SC:n ja Eulex Kosovon välillä tehtyihin työsopimuksiin, sillä SC:n vaatimukset liittyvät viisi perättäistä määräaikaista työsopimusta käsittävän yhden jatkuvan työsuhteen olemassaoloon ja perustuvat välityslausekkeen sisältäviin sopimuksiin. Palaan tähän tuomioon myöhemmin asian tarkastelussa (ks. jäljempänä tämän ratkaisuehdotuksen 105–107 ja 138 kohta).
64.
Edellä esitetyn perusteella katson, että unionin tuomioistuin on toimivaltainen ratkaisemaan käsiteltävän asian.
B
Toinen valitusperuste (joka koskee SEUT 263 ja SEUT 272 artiklan välistä eroa)
1. Yhteenveto asianosaisten väitteistä ja niiden perusteluista
65.
Toisessa valitusperusteessa, joka koskee SEUT 272 artiklan rikkomista sekä perusoikeuskirjan mukaisen tehokkaita oikeussuojakeinoja koskevan oikeuden ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen loukkaamista, SC väittää, että unionin yleinen tuomioistuin teki valituksenalaisen määräyksen 31, 37, 40, 42, 43, 45, 46 ja 64 kohdassa oikeudellisen virheen katsoessaan, ettei sillä ole SEUT 272 artiklan mukaista toimivaltaa riidanalaisten päätösten lainvastaisuutta koskevan kolmannen kanneperusteen osalta, ja jättäessään kanneperusteen aineellisen kysymyksen tutkimatta. Kyseinen valitusperuste jakautuu kolmeen osaan.
66.
Toisen valitusperusteen ensimmäisessä osassa SC väittää, että unionin yleinen tuomioistuin teki oikeudellisen virheen jättäessään ratkaisematta kysymyksen siitä, oliko se toimivaltainen arvioimaan ensimmäiseen ja toiseen työsopimukseen sisältyneen sellaisen lausekkeen kattamalla kaudella ilmenneitä tosiseikkoja, jonka mukaan Brysselin tuomioistuimet ovat toimivaltaisia, kun tuomiosta Jenkinson seuraa, että unionin yleisellä tuomioistuimella on SEUT 272 artiklan mukainen toimivalta.
67.
Toisen valitusperusteen toisessa osassa SC väittää, että unionin yleinen tuomioistuin teki oikeudellisen virheen katsoessaan, että SC:n vaatimus, jonka mukaan riidanalaiset päätökset on todettava lainvastaisiksi, on kumoamiskanne, kun sopimusrikkomusten toteamista koskevat vaatimukset ovat SEUT 272 artiklan mukaisia asianmukaisia oikeussuojakeinoja. (
42
)
68.
Toisen valitusperusteen kolmannessa osassa SC väittää, että unionin yleinen tuomioistuin teki oikeudellisen virheen katsoessaan, että riidanalaiset päätökset ovat sopimuksesta erotettavissa olevia hallintotoimia. Vuoden 2016 sisäistä kilpailua koskeva päätös perustui menettelytapaohjeisiin, jotka ovat erottamaton osa työsopimusta sen 1.2 kohdan mukaisesti ja jotka muodostavat kyseiseen sopimukseen sovellettavan lain. (
43
) Unionin yleinen tuomioistuin totesi virheellisesti, ettei SC esittänyt mitään sopimusmääräyksiin perustuvia kanneperusteita, sillä SC esitti useita perusteita, joiden mukaan sopimukseen perustuvia työsuhteisiin sovellettavia sääntöjä, myös menettelytapaohjeita, oli rikottu. Lisäksi pelkästään sillä, ettei sopimukseen sisältynyt mitään lauseketta sopimuksen uusimisesta, ei ole merkitystä sen kannalta, että työsopimuksen uusimatta jättämistä koskeva päätös on sopimusperusteinen. SC korosti istunnossa lisäksi, että menettelytapaohjeet ovat luonteeltaan sopimukseen perustuvia SC:n ja Eulex Kosovon välisen työsuhteen yhteydessä ja että välityslauseke menettäisi kohteensa, jos se rajoittuisi pelkästään itse sopimukseen.
69.
SC toteaa lisäksi, että unionin yleisen tuomioistuimen lähestymistapa on ristiriidassa muun oikeuskäytännön (
44
) kanssa ja johtaa siihen, ettei YTPP:n operaatioiden sopimussuhteinen henkilöstö pysty saattamaan useimpia työsuhderiitoja unionin tuomioistuinten käsiteltäväksi. Epäämällä kyseisen henkilöstön jäsenten käytettävissä olevan ainoan mahdollisen keinon riitauttaa heitä koskevat päätökset SEUT 272 artiklan nojalla unionin yleisen tuomioistuimen lähestymistavassa loukataan SC:n oikeutta perusoikeuskirjan 47 artiklassa taattuihin tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja yhdenvertaisen kohtelun periaatetta siltä osin kuin YTPP:n operaatioihin lähetetylle henkilöstölle on myönnetty oikeus kumoamiskanteen nostamiseen. (
45
)
70.
Eulex Kosovo väittää, että unionin yleisen tuomioistuimen lähestymistapa on sopusoinnussa sen vakiintuneen oikeuskäytännön kanssa, jonka mukaan SEUT 272 artiklaa on tulkittava suppeasti. (
46
) Vuoden 2016 sisäistä kilpailua koskeva päätös oli seurausta neuvostossa tehdystä ja OPLANissa vahvistetusta uudelleenjärjestelypäätöksestä ja siten erotettavissa sopimuksesta. Unionin yleinen tuomioistuin on myös perustellusti tukeutunut työsopimuksen uusimatta jättämistä koskevaan päätökseen liittyvissä toteamuksissaan siihen, ettei sopimukseen sisältynyt sen uusimista koskevaa lauseketta. Eulex Kosovo ei kiistä sitä, että OPLAN, CONOPS, käytännesäännöt ja menettelytapaohjeet ovat erottamaton osa työsopimusta, mutta kumoaa SC:n väitteen, jonka mukaan kyseiset asiakirjat eivät perustu sopimukseen, koska ne ovat yleisiä operatiivisia asiakirjoja eivätkä osapuolten neuvottelemia asiakirjoja, kuten se korosti istunnossa.
71.
Eulex Kosovo väittää lisäksi, ettei unionin yleinen tuomioistuin loukannut SC:n oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja yhdenvertaiseen kohteluun, koska hänellä oli oikeus nostaa kumoamiskanne SEUT 263 artiklan nojalla. Lisäksi SC:n mainitsemissa tapauksissa on erilaiset olosuhteet, ja ne ovat edelleen vireillä niitä käsittelevissä tuomioistuimissa.
2. Toisen valitusperusteen arviointi
72.
Aluksi on todettava, että toisen valitusperusteen kolmatta osaa on tarkasteltava perusteellisesti, mutta kyseisen valitusperusteen ensimmäinen ja toinen osa voidaan hylätä nopeasti.
73.
Toisen valitusperusteen ensimmäisessä osassa SC väittää, ettei unionin yleinen tuomioistuin täsmentänyt tuomion Jenkinson perusteella, voiko se ottaa huomioon sillä ajanjaksolla tapahtuneet tosiseikat, jona työsopimukset eivät sisältäneet välityslausekkeita, joiden mukaan unionin tuomioistuimet ovat toimivaltaisia. Mielestäni unionin yleisen tuomioistuimen ei ollut tarpeen lausua tästä kysymyksestä voidakseen arvioida, olivatko riidanalaiset päätökset sopimuksesta erotettavissa olevia toimia, koska ei ollut väitetty, että niiden yhteys sopimukseen johtuisi tästä ajanjaksosta. Ehdotan näin ollen, että toisen valitusperusteen ensimmäinen osa hylätään perusteettomana.
74.
Toisen valitusperusteen toisessa osassa SC väittää, että unionin yleinen tuomioistuin sulki pois sen mahdollisuuden, että SEUT 272 artiklaan perustuva kanne voi olla luonteeltaan toteava. Unionin yleinen tuomioistuin ei kuitenkaan ottanut kantaa tähän kysymykseen vaan vetosi riidanalaisten päätösten luonteeseen eikä niitä vastaan esitettyjen vaatimusten luonteeseen. Ehdotan näin ollen, että toisen valitusperusteen toinen osa hylätään perusteettomana.
75.
Toisen valitusperusteen kolmannessa osassa SC kyseenalaistaa sen, että unionin yleisen tuomioistuimen suorittaman arvioinnin mukaan riidanalaiset päätökset ovat sopimuksesta erotettavissa olevia toimia, joista ei voida nostaa kannetta SEUT 272 artiklan nojalla.
76.
On korostettava, että toisen valitusperusteen tässä osassa tulee esiin monimutkaisia asioita, joita ei ole vielä käsitelty unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä, joka koskee toimien, joista voidaan nostaa kanne SEUT 263 artiklan nojalla, ja toimien, joista voidaan nostaa kanne SEUT 272 artiklan, nojalla erottamista toisistaan työsuhderiidassa, jossa on osallisena entinen YTPP-siviilioperaation sopimussuhteisen henkilöstön jäsen. Käsiteltävän asian monimutkaisuus johtuu muun muassa siitä, että kyseessä olevat toimet toteutettiin hallinnollisessa asiayhteydessä eivätkä ne perustuneet mihinkään asianosaisten välillä tehdyn työsopimuksen erityismääräyksiin.
77.
Toisen valitusperusteen kolmas osa on nähdäkseni perusteltu, ja valituksenalainen määräys olisi tämän perusteella kumottava. Päätelmäni perustuu seuraaviin seikkoihin.
78.
Ensinnäkin on muistutettava, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan SEUT 272 artikla on erityismääräys, jonka nojalla unionin tuomioistuimet voivat ratkaista oikeusriitoja julkis- tai yksityisoikeudellisen sopimuksen osapuolten laatiman niin kutsutun välityslausekkeen nojalla. (
47
) Koska tällaiset oikeusriidat kuuluvat kansallisten tuomioistuinten yleiseen toimivaltaan SEUT 274 artiklan nojalla lukuun ottamatta tapauksia, joissa on olemassa välityslauseke, unionin tuomioistuinten SEUT 272 artiklan mukainen toimivalta poikkeaa yleisesti sovellettavista oikeussäännöistä, ja sitä tulkitaan näin ollen suppeasti. (
48
) Lisäksi tätä toimivaltaa arvioidaan pelkästään SEUT 272 artiklan ja välityslausekkeen määräysten perusteella, eikä unionin tuomioistuimelle voi esittää väitettä siitä, että kansallisen oikeuden säännökset olisivat esteenä unionin tuomioistuinten toimivallalle. (
49
) Tästä seuraa, että unionin tuomioistuimet voivat käsitellä vain sellaisia vaatimuksia, jotka johtuvat välityslausekkeen sisältävästä unionin tekemästä sopimuksesta tai jotka liittyvät välittömästi tällaisesta sopimuksesta johtuviin velvoitteisiin. (
50
)
79.
SEUT 263 artiklan nojalla unionin tuomioistuimet voivat sen sijaan valvoa unionin toimielinten ja elinten toteuttamien sitovien toimien laillisuutta unionin tuomioistuinten yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvan kumoamiskanteen yhteydessä. (
51
) Oikeuskäytännön mukaan kumoamiskanteen kohteena voivat olla luonteestaan tai muodostaan riippumatta kaikki unionin toimielinten ja elinten toteuttamat toimenpiteet, joilla on tarkoitus olla oikeusvaikutuksia, jotka voivat vaikuttaa kantajan etuihin muuttaen tämän oikeusasemaa selvästi. (
52
)
80.
Unionin tuomioistuin on näin ollen vahvistanut arviointiperusteet, joiden avulla voidaan erottaa toisistaan toimityypit, jotka voidaan riitauttaa SEUT 263 ja SEUT 272 artiklan nojalla. Erityisesti oikeuskäytännössä, joka muodostuu ennen kaikkea tuomiosta Lito Maieftiko Gynaikologiko kai Cheirourgiko Kentro v. komissio (jäljempänä tuomio Lito), (
53
) unionin tuomioistuin totesi, että sellaisen sopimuksen tapauksessa, joka on tehty kantajan ja jonkin toimielimen välillä, kumoamiskanne voidaan nostaa SEUT 263 artiklan nojalla ”vain jos riidanalaisella toimenpiteellä on tarkoitus saada aikaan sitovia oikeusvaikutuksia, jotka jäävät asianosaisten välisen sopimussuhteen ulkopuolelle ja edellyttävät sopimuspuolena olevalle toimielimelle sen hallintoviranomaisen asemassa myönnetyn julkisen vallan valtaoikeuksien käyttämistä”.
81.
Tässä yhteydessä unionin tuomioistuin päätteli, että jos unionin tuomioistuimet katsoisivat, että niillä on toimivalta lausua sellaisten toimenpiteiden kumoamisesta, jotka kuuluvat vain sopimukseen perustuvaan asiayhteyteen, olisi vaarana paitsi se, että SEUT 272 artikla menettäisi merkityksensä, mutta myös se, että tilanteissa, joissa sopimus ei sisällä välityslauseketta, unionin tuomioistuinten tuomiovaltaa laajennetaan koskemaan myös muita kuin niitä riitoja, joiden osalta niille on myönnetty toimivalta SEUT 274 artiklassa, jossa annetaan kansallisille tuomioistuimille yleinen toimivalta ratkaista tällaiset riidat. (
54
)
82.
Tällä perusteella unionin tuomioistuin on katsonut, ettei veloitusilmoituksesta nostettu kanne voi perustua SEUT 263 artiklaan. Tällainen ilmoitus kuuluu sopimuksen asiayhteyteen, koska sillä on tarkoitus periä saatava, joka perustuu kyseisen sopimuksen määräyksiin. Sitä ei voida myöskään rinnastaa SEUT 299 artiklassa tarkoitettuun täytäntöönpanokelpoiseen toimenpiteeseen, jota toimielin voi käyttää silloin, kun velallinen ei ole vahvistettuna eräpäivänä suorittanut velvollisuuksiaan. Veloitusilmoituksella ei näin ollen ole oikeusvaikutuksia, jotka perustuvat julkisen vallan valtaoikeuksien käyttöön, vaan sen on päinvastoin katsottava olevan erottamaton osa osapuolten välistä sopimussuhdetta. (
55
)
83.
Unionin tuomioistuin on tehnyt samanlaisia päätelmiä myös tapauksissa, joissa on kyse kolmen osapuolen välisistä sopimussuhteista, joissa kantaja ei ole tehnyt sopimusta suoraan toimielimen kanssa vaan sopimuskumppanin kanssa kyseisen kumppanin ja unionin välillä tehdyn sopimuksen yhteydessä. Tässä yhteydessä unionin tuomioistuin totesi, että toimielimen toteuttamat toimet, jotka koskevat kantajan epätyydyttävää suoriutumista, palkan vähentämistä ja työskentelyn lopettamista, eivät ole toimia, joista voidaan nostaa kanne SEUT 263 artiklan nojalla, koska kaikki tällaisten toimien vaikutukset syntyvät ja toteutuvat toimielimen ja toisen sopimuspuolen välisessä sopimussuhteessa, jonka yhteydessä kantaja on kolmas osapuoli. (
56
)
84.
Lisäksi on huomautettava, että SEUT 272 ja SEUT 263 artiklan välistä eroa koskeva oikeuskäytäntö yhdistyy SEUT 272 ja SEUT 268 artiklan välistä eroa koskevaan oikeuskäytäntöön, (
57
) jossa unionin tuomioistuimille myönnetään yksinomainen toimivalta ratkaista unionin sopimussuhteen ulkopuolista vastuuta koskevat kanteet. (
58
) Unionin tuomioistuin on erityisesti todennut, että voidakseen määrittää, perustuuko oikeusriita sopimussuhteeseen vai ei, jotta voidaan arvioida unionin tuomioistuinten toimivaltaa, unionin tuomioistuinten on asiakirja-aineistosta ilmenevien seikkojen, kuten oikeussääntöjen, joita väitetään rikotun, väitetyn vahingon luonteen, moititun menettelyn ja asianosaisten välisten oikeussuhteiden, tarkastelun perusteella tarkistettava, onko asianosaisten välillä ”oikeusriidan kohteeseen liittyvää todellista sopimusoikeudellista asiayhteyttä, jonka perusteellinen tutkiminen on välttämätöntä mainitun kanteen ratkaisemiseksi”. Unionin tuomioistuin on myös korostanut, etteivät unionin tuomioistuimet voi suorittaa tätä tarkastelua pelkästään sellaisten oikeussääntöjen perusteella, joihin asianosaiset ovat vedonneet, koska oikeusriidan luonne ja toimivaltainen tuomioistuin voisivat tällöin vaihdella sen mukaan, mihin sääntöihin asianosaiset vetoavat.
85.
Toisen valitusperusteen kolmatta osaa on tarkasteltava edellä mainitun oikeuskäytännön perusteella.
86.
Huomautan, että käsiteltävässä asiassa unionin yleinen tuomioistuin viittasi valituksenalaisen määräyksen 35, 36 ja 42 kohdassa unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä ja erityisesti tuomiossa Lito asetettuihin edellytyksiin tarkistettaessa sitä, kuuluivatko riidanalaiset päätökset asianosaisten väliseen sopimussuhteeseen.
87.
Katson kuitenkin, että unionin yleisen tuomioistuimen valituksenalaisen määräyksen 37–45 kohdassa esittämät toteamukset, joiden mukaan näitä päätöksiä on pidettävä tästä suhteesta erotettavissa olevina toimenpiteinä, ovat oikeudellisesti virheellisiä.
88.
On muistutettava, että riidanalaiset päätökset koskevat sitä, ettei SC läpäissyt vuoden 2016 sisäistä kilpailua, ja hänen työsopimuksensa uusimatta jättämistä. Riidanalaiset päätökset ovat sellaisinaan Eulex Kosovon toteuttamia toimia, jotka koskevat SC:n ja Eulex Kosovon välistä työsuhdetta. SC:n unionin yleisessä tuomioistuimessa nostamassa kanteessa vaaditaan operaation johtajan päätöksen, jolla pysytettiin riidanalaiset päätökset, tuomioistuinvalvontaa OPLANin ja menettelytapaohjeiden säännösten mukaisesti (ks. edellä tämän ratkaisuehdotuksen 30 kohta).
89.
Kun otetaan huomioon unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö ja erityisesti tuomiossa Lito vahvistetut arviointiperusteet, on painavia perusteita katsoa, että riidanalaiset päätökset kuuluvat SC:n ja Eulex Kosovon välisen sopimussuhteen yhteyteen. Kuten jäljempänä esitän, nämä päätökset perustuvat SC:n Eulex Kosovon kanssa tekemästä työsopimuksesta johtuviin oikeuksiin ja velvollisuuksiin ja koskevat pääasiallisesti kyseisen sopimuksen täytäntöönpanoa. Riidanalaisilla päätöksillä ei näin ollen ole oikeusvaikutuksia, jotka perustuvat Eulex Kosovon julkisen vallan valtaoikeuksien käyttöön, vaan niiden on päinvastoin katsottava olevan erottamaton osa SC:n ja Eulex Kosovon välistä sopimussuhdetta. Toisin kuin Eulex Kosovo väittää, kun SEUT 272 artiklaa tulkitaan suppeasti, kuten edellä tämän ratkaisuehdotuksen 78 kohdassa todetaan, SEUT 272 artikla koskee selvästi sopimuksesta johtuvia riitoja tai niistä välittömästi johtuvia velvoitteita, kuten nyt käsiteltävässä asiassa.
a) Vuoden 2016 sisäistä kilpailua koskeva päätös
90.
Valituksenalaisen määräyksen 38–42 kohdassa unionin yleinen tuomioistuin totesi, ettei vuoden 2016 sisäistä kilpailua koskeva päätös perustunut SC:n Eulex Kosovon kanssa tekemän työsopimuksen määräyksiin, vaan sen teki vuoden 2016 sisäisen kilpailun valintalautakunta henkilöstön vähentämistä OPLANin ja toimintavalmiuteen saattamista koskevan suunnitelman nojalla koskevan järjestelmän yhteydessä, ja että se perustui hallinnolliseen päätökseen järjestää kyseinen kilpailu. Tästä seurasi, että vuoden 2016 sisäistä kilpailua koskeva päätös oli erotettavissa sopimuksesta.
91.
Valituksenalaisen määräyksen 43 kohdassa unionin yleinen tuomioistuin totesi lisäksi, etteivät SC:n kolmannen vaatimuksen tueksi esittämät perusteet perustuneet SC:n Eulex Kosovon kanssa tekemän työsopimuksen määräyksiin, vaan niissä tuotiin esiin väitettyjä hallinnollisiin säädöksiin liittyviä virheitä.
92.
Olen SC:n kanssa samaa mieltä siitä, että tämä lähestymistapa on virheellinen.
93.
Ensinnäkin unionin yleinen tuomioistuin tukeutui pitkälti vuoden 2016 sisäistä kilpailua koskevaan päätökseen liittyvään hallinnolliseen asiayhteyteen, nimittäin siihen, että kyseinen päätös perustui neuvoston ja siviilioperaatiokomentajan päätöksiin, jotka koskivat henkilöstön vähentämistä, mistä se päätteli, että kyseinen päätös tehtiin tässä asiayhteydessä eikä asianosaisten välisen sopimussuhteen yhteydessä. Unionin yleinen tuomioistuin ei kuitenkaan arvioinut tämän päätöksen ja asianosaisten välisen sopimussuhteen tarkkaa yhteyttä. Tällainen arviointi näyttäisi olevan erityisen merkityksellinen YTPP-siviilioperaatioiden yhteydessä, koska työsuhteeseen sopimussuhteisen henkilöstön kanssa liittyvät toimet voivat usein olla seurausta neuvoston tai muiden viranomaisten tekemistä päätöksistä, jotka koskevat kyseisten operaatioiden organisaatiota ja strategista johtoa.
94.
Vaikka kyseessä olevat hallinnolliset päätökset koskivat Eulex Kosovon henkilöstön vähentämistä, käsiteltävässä asiassa ei voida minkään seikan perusteella katsoa, että ne koskivat henkilöstön jäsenten erityiskohtelua kilpailumenettelyssä tai kyseisestä kilpailusta johtuvaa tällaisten jäsenten ammatillista asemaa. Näin ollen unionin yleisen tuomioistuimen päätelmässä, jonka mukaan vuoden 2016 sisäistä kilpailua koskeva päätös on hallinnollinen pelkästään siksi, että se perustui Eulex Kosovon organisaatiota koskevaan hallinnolliseen päätökseen, sovelletaan väärin unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä, koska se voi johtaa asianosaisten väliseen sopimussuhteeseen kuuluvien toimien mahdolliseen kumoamiseen ja tehdä siten tyhjäksi SEUT 272 artiklan sisällön.
95.
Lisäksi on ilmeistä, että vuoden 2016 sisäistä kilpailua säänneltiin erityisesti OPLANn ja menettelytapaohjeiden säännöksillä. Unionin yleinen tuomioistuin ei kuitenkaan tutkinut sitä, ovatko OPLAN, CONOPS, käytännesäännöt ja menettelytapaohjeet, joita Eulex Kosovo SC:n mukaan rikkoi, sopimusasiakirjoja ja siten osa SC:n ja Eulex Kosovon välistä sopimussuhdetta.
96.
Toisin kuin Eulex Kosovo väittää ja kuten SC on todennut, sillä seikalla, että nämä asiakirjat ovat yleisluonteeltaan operatiivisia eivätkä sopimuspuolten neuvottelemia, ei ole ratkaisevaa merkitystä. Kyseisiä asiakirjoja voidaan pitää sopimusperusteisina SC:n ja Eulex Kosovon välisessä suhteessa, koska niihin viitataan työsopimuksessa kyseisen sopimuksen erottamattomana osana, ja katsoa muodostavan sopimuspuolten oikeuksien ja velvollisuuksien perustan kyseisen sopimuksen täytäntöönpanossa (ks. edellä tämän ratkaisuehdotuksen 19 ja 20 kohta). (
59
)
97.
Huomautan tältä osin, että Eulex Kosovon kirjallisiin huomautuksiin liitetyn uudelleenjärjestelyä koskevan menettelytapaohjeen sovellettavan version (
60
) 5 artiklassa, jonka otsikko on ”Uudelleentarkastelu”, todetaan seuraavaa: ”Jollei työsopimuksissa määrätyistä muutoksenhakukeinoista muuta johdu, kuka tahansa henkilöstön jäsen, johon uudelleenjärjestely vaikuttaa, voi pyytää operaation johtajalta prosessin uudelleentarkastelua, jos kyseisellä henkilöstön jäsenellä on prosessin oikeudenmukaisuutta ja oikeellisuutta koskevia perusteltuja huolenaiheita”. Tämä merkitsee sitä, että henkilöstön jäsen turvautuu sopimussuhteisiin liittyviin oikeussuojakeinoihin eli SEUT 272 artiklan nojalla työsopimuksessa olevan välityslausekkeen mukaisesti nostettavaan kanteeseen riitauttaakseen kyseiseen jäseneen kohdistuvan sisäisen kilpailumenettelyn oikeudenmukaisuuden, kuten nyt käsiteltävässä asiassa.
98.
Lisäksi on syytä todeta, että – kuten SC korosti – toteamus, jonka mukaan nämä asiakirjat eivät ole sopimusperusteisia, vaikuttaa olevan ristiriidassa sen valituksenalaisessa määräyksessä mainitsemattoman unionin yleisen tuomioistuimen oikeuskäytännön kanssa, jossa asianosaisten välisten sopimusvelvoitteiden katsotaan perustuvan tällaisiin asiakirjoihin. Erityisesti tuomiossa PY v. EUCAP Sahel Niger (
61
) oli kyse YTPP-siviilioperaation entisen sopimussuhteisen henkilöstön jäsenen SEUT 272 artiklan nojalla nostamasta kanteesta, jossa tämä henkilöstön jäsen väitti kyseisen operaation käytännesääntöjen perusteella, että hänen työsopimustaan oli rikottu. Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että kanne on tutkittava niiden käytännesääntöjen määräysten perusteella, jotka ovat erottamaton osa työsopimusta ja jotka muodostavat sovellettavan lain näiden vaatimusten arvioimiseksi.
99.
Samankaltaisista syistä ongelmallinen on unionin yleisen tuomioistuimen päätelmä, jonka mukaan SC:n kanneperusteet koskivat hallinnollisiin toimiin liittyviä virheitä eivätkä perustuneet sopimusmääräyksiin sen päätelmän tueksi, jonka mukaan vuoden 2016 sisäistä kilpailua koskeva päätös oli luonteeltaan hallinnollinen. Unionin yleinen tuomioistuin ei ottanut huomioon SC:n kanneperusteita, joissa väitettiin, että asianosaisten välistä sopimussuhdetta koskevia sääntöjä, myös OPLANia ja menettelytapaohjeita, on rikottu. Jättäessään käsittelemättä sitä, olivatko kyseiset asiakirjat sopimusperusteisia, unionin yleinen tuomioistuin katsoi virheellisesti, ettei SC esittänyt mitään työsopimukseen perustuvia kanneperusteita.
100.
Lisäksi on todettava, että tämä päätelmä näyttää olevan ristiriidassa SEUT 268 ja SEUT 272 artiklan välistä eroa koskevan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön kanssa (ks. edellä tämän ratkaisuehdotuksen 84 kohta), sillä sen mukaan unionin tuomioistuinten on tarkistettava, onko asianosaisten välillä todellinen sopimusoikeudellinen asiayhteys, eivätkä ne voi vahvistaa oikeusriidan sopimusoikeudellista luonnetta tukeutumalla pelkästään asianosaisten esittämiin perusteisiin siltä osin kuin on kyse kanteen tutkittavaksi ottamisesta. (
62
) Unionin yleinen tuomioistuin teki nimittäin juuri näin arvioidessaan SEUT 272 artiklassa tarkoitettua oikeusriidan sopimusoikeudellista luonnetta SC:n esittämien kanneperusteiden perusteella.
101.
Lopuksi on todettava, ettei asiakirja-aineistoon sisälly mitään muuta seikkaa, jonka perusteella voitaisiin päätellä, ettei Eulex Kosovo tehnyt vuoden 2016 sisäistä kilpailua koskevaa päätöstä työnantajana/sopimuskumppanina vaan viranomaisena, joka toimi asianosaisten sopimussuhteen ulkopuolella. Käsiteltävän asian olosuhteet poikkeavat erityisesti tilanteesta, jossa työsuhde ulottuu sopimussuhteen ulkopuolelle, ja siinä on henkilöstösääntöjen osatekijöitä, jotka johtuvat siitä, että unionin toimielimen tai elimen ”tehtävät ovat yleishyödyllisiä”. (
63
)
b) Työsopimuksen uusimatta jättämistä koskeva päätös
102.
Valituksenalaisen määräyksen 45 kohdassa unionin yleinen tuomioistuin totesi, että viimeisen työsopimuksen 16.1 kohdan mukaan sopimus kattoi 15.6. ja 14.11.2016 välisen ajanjakson, mutta siihen ei sisältynyt mitään lauseketta sen uusimisesta. Unionin yleisen tuomioistuimen mukaan työsopimuksen uusimatta jättämistä koskeva päätös ei näin ollen johtunut SC:n ja Eulex Kosovon välisistä sopimusmääräyksistä vaan perustui vuoden 2016 sisäisestä kilpailusta ja SC:n epäonnistumisesta kyseisessä kilpailussa päätelmiä tehneen henkilöstöosaston hallinnolliseen päätökseen.
103.
Näin ollen unionin yleinen tuomioistuin tukeutui siihen, ettei sopimukseen sisältynyt mitään lauseketta sen uusimisesta, ja totesi, ettei kyseinen päätös kuulunut SC:n ja Eulex Kosovon väliseen sopimussuhteeseen. Kuten SC totesi, sillä, ettei SC:n Eulex Kosovon kanssa tekemään työsopimukseen sisältynyt mitään lauseketta sen uusimisesta, ei ole kuitenkaan ratkaisevaa merkitystä arvioitaessa sitä, kuuluuko kyseinen päätös asianosaisten väliseen sopimussuhteeseen unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön ja erityisesti tuomion Lito mukaisesti.
104.
Päätös olla uusimatta työsopimusta näyttäisi päinvastoin kuuluvan suoraan SC:n ja Eulex Kosovon väliseen sopimussuhteeseen. Tätä tukee se seikka, että viimeisen työsopimuksen 16.2 kohdassa määrätään lisäksi työsopimuksen päättämisestä työntekijän tai työnantajan toimesta. Tehdessään päätöksen olla uusimatta SC:n työsopimusta Eulex Kosovo toimi työnantajana, joka päätti SC:n työskentelyn Eulex Kosovossa asianosaisten sopimussuhteen yhteydessä. Mikään ei näin ollen tue päätelmää, jonka mukaan Eulex Kosovo toimi tämän päätöksen tehdessään kyseisen sopimussuhteen ulkopuolella käyttämällä julkisen vallan valtaoikeuksia.
105.
Katson lisäksi, että tuomion Jenkinson (
64
) perusteella voidaan katsoa, että työsopimuksen uusimatta jättämistä koskeva päätös kuuluu SC:n ja Eulex Kosovon väliseen sopimussuhteeseen. Kuten edellä tämän ratkaisuehdotuksen 61 ja 62 kohdassa todetaan, kyseisessä asiassa oli kyse Eulex Kosovon entisen kansainvälisen sopimussuhteisen henkilöstön jäsenen SEUT 272 artiklan nojalla nostamasta kanteesta, jossa vedottiin erityisesti kantajan työsopimuksen uusimatta jättämisestä johtuvaan perusteettomaan irtisanomiseen.
106.
Unionin tuomioistuin ei tosin ottanut suoraan kantaa kyseessä olevien päätösten luonteeseen, koska se käsitteli erilaista ongelmaa, joka koski unionin tuomioistuinten SEUT 272 artiklan mukaisen toimivallan laajuutta sellaisen työsuhteen yhteydessä, joka perustui useisiin sopimuksiin, joista ainoastaan viimeiseen sisältyi välityslauseke. Unionin tuomioistuin kuitenkin päätteli, että kantajan vaatimukset, myös hänen työsopimuksensa uusimatta jättämistä koskevat vaatimukset, kuuluivat sen toimivaltaan viimeiseen sopimukseen sisältyneen välityslausekkeen nojalla, koska ne johtuivat kyseisestä sopimuksesta tai liittyivät välittömästi siitä johtuneisiin velvoitteisiin. Kyseisessä tuomiossa siis edellytetään, että vaatimus, joka perustuu työsopimuksen uusimatta jättämiseen näissä olosuhteissa, on sopimusperusteinen.
107.
Tämä käy ilmi myös julkisasiamies Szpunarin ratkaisuehdotuksesta Jenkinson. (
65
) Julkisasiamies totesi erityisesti, että valittajan ja Eulex Kosovo ‑operaation välinen palvelussuhde on ”luonteeltaan sopimusoikeudellinen työsuhde”, ja koska kyseinen työsuhde päättyi työsopimuksen uudistamatta jättämisen vuoksi, kyseinen päätös ja välityslausekkeen sisältävä viimeinen sopimus liittyivät toisiinsa unionin tuomioistuimen SEUT 272 artiklan mukaisen toimivallan kannalta.
108.
Tässä yhteydessä on myös syytä todeta, että unionin yleisen tuomioistuimen lähestymistapa vaikuttaa olevan ristiriidassa muun sellaisen unionin yleisen tuomioistuimen oikeuskäytännön kanssa, joka koskee Eulex Kosovon entisten sopimussuhteisen henkilöstön jäsenten vireille saattamia työsuhderiitoja ja joissa työsopimuksen uusimatta jättämistä koskevia päätöksiä pidettiin asianosaisten väliseen sopimussuhteeseen kuuluvina toimenpiteinä. Vaikka nämä ratkaisut eivät sido unionin tuomioistuinta, Eulex Kosovon väitteiden vastaisesti ei ole mielestäni mitään syytä, miksi tällä oikeuskäytännöllä ei olisi merkitystä nyt käsiteltävässä asiassa, etenkin kun kyseessä olevat toimet ovat samankaltaisia.
109.
Erityisesti määräyksessä Bitiqi ym. v. komissio ym. (
66
) unionin yleisen tuomioistuimen oli lausuttava Eulex Kosovon tekemien useiden sopimussuhteisen henkilöstön jäsenten työsopimuksen uusimatta jättämistä koskevien päätösten laillisuudesta. Näissä päätöksissä operaation johtaja ilmoitti kyseisille henkilöstön jäsenille, että heidän työsopimuksensa päättyvät tiettyinä päivinä ja ettei niitä enää jatketa. Unionin yleinen tuomioistuin totesi, että oikeusriita liittyi asianosaisten väliseen sopimussuhteeseen ja johtui suoraan asianosaisten välisestä työsuhteesta. Siihen sovellettiin näin ollen työsopimuksiin sisältyneitä lausekkeita, joiden mukaan Brysselin tuomioistuimet olivat toimivaltaisia kyseisistä sopimuksista johtuvissa tai niihin liittyvissä oikeusriidoissa.
110.
Lisäksi määräyksessä Sógor v. neuvosto ym. (
67
) oli kyse Eulex Kosovon palveluksessa oikeudellisena neuvonantajana ja myöhemmin Euroopan unionin Kosovoon nimitettynä erityisedustajana toimineen henkilön nostamasta kanteesta, jossa vaadittiin erityisesti hänen työsopimuksensa uusimatta jättämiseen johtaneen menettelyn kumoamista. Unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että oikeusriitaan sovellettiin työsopimukseen sisältynyttä lauseketta, jossa Brysselin tuomioistuimille myönnettiin tuolloin toimivalta kyseisestä sopimuksesta johtuvissa tai niihin liittyvissä riidoissa. Unionin yleinen tuomioistuin totesi, että kantajan viimeinen työsopimus, jonka uusimatta jättämisen hän riitautti kyseisessä oikeudenkäyntimenettelyssä, oli tehty määräajaksi, ja katsoi näin ollen, että kyseiseen sopimukseen perustuvat kantajan vaatimukset liittyivät suoraan siitä johtuviin velvollisuuksiin.
111.
Kyseisen oikeuskäytännön perusteella on erityisesti huomautettava, ettei sitä, että sopimussuhteisen henkilöstön jäsenten Eulex Kosovon kanssa tekemät työsopimukset oli tehty määräajaksi eivätkä ne sisältäneet lausekkeita sopimuksen uusimisesta, pidetty seikkana, jonka vuoksi Eulex Kosovon tekemiä kyseisten henkilöstön jäsenten työsopimusten uusimatta jättämistä koskevia päätöksiä ei voitaisi pitää asianosaisten sopimussuhteeseen kuuluvina toimina.
112.
Huomautan lopuksi, että laajemmasta näkökulmasta tarkasteltuna toteamuksen, jonka mukaan riidanalaiset päätökset kuuluvat SC:n ja Eulex Kosovon väliseen sopimussuhteeseen, voidaan katsoa soveltuvan YTPP-siviilioperaatioiden erityiseen asiayhteyteen erityisesti säilyttämällä sopimusjärjestelyjen joustavuuden tällaisten operaatioiden sopimussuhteisen henkilöstön palvelukseenotossa samalla varmistaen, että tällaiset henkilöstön jäsenet saavat tehokkaan oikeussuojan esittäessään kyseisiin sopimusjärjestelyihin perustuvia vaatimuksia asianosaisten työsopimuksissa hyväksymän välityslausekkeen nojalla. (
68
) Tämä toteamus ei missään tapauksessa vähennä unionin ja jäsenvaltioiden toimivaltaa muuttaa YTPP-siviilioperaatioiden sopimussuhteisen henkilöstön työskentelyn puitteita. On nimittäin todettava, että komission ja korkean edustajan vuonna 2019 esittämässä Civilian CSDP Compact -asiakirjan täytäntöönpanoa koskevassa yhteisessä toimintasuunnitelmassa pyritään tarkastelemaan uudelleen kansainvälisen sopimussuhteisen henkilöstön ammatillista asemaa ja tutkimaan sen parantamismahdollisuuksia. (
69
)
113.
Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että unionin tuomioistuin hyväksyy toisen valitusperusteen kolmannen osan ja kumoaa valituksenalaisen määräyksen tällä perusteella.
C
Ensimmäinen valitusperuste (joka koskee SEUT 272 artiklaan perustuvan kanteen uudelleenluokittelua SEUT 263 artiklaan perustuvaksi kanteeksi)
1. Yhteenveto asianosaisten väitteistä ja niiden perusteluista
114.
Ensimmäisessä valitusperusteessa, joka koskee SEUT 272 artiklan rikkomista, SC väittää, että unionin yleinen tuomioistuin teki valituksenalaisen määräyksen 48–52 kohdassa oikeudellisen virheen luokittelemalla kolmannen vaatimuksen, jossa vaaditaan toteamaan riidanalaiset päätökset SEUT 272 artiklan perusteella lainvastaisiksi, uudelleen SEUT 263 artiklaan perustuvaksi kumoamiskanteeksi. Tämä valitusperuste jakautuu kolmeen osaan.
115.
SC väittää ensimmäisen valitusperusteen ensimmäisessä osassa, ettei unionin yleinen tuomioistuin ollut toimivaltainen toteuttamaan tällaista uudelleenluokittelua. SC katsoo, että koska unionin yleinen tuomioistuin ei ollut toimivaltainen käsittelemään riidanalaisista päätöksistä nostettua kumoamiskannetta, se ei myöskään ollut toimivaltainen luokittelemaan kannetta uudelleen.
116.
Ensimmäisen valitusperusteen toisessa osassa SC väittää, että uudelleenluokittelu oli hänen nimenomaisen tahtonsa vastainen. Kuten SEUT 263 artiklaan perustuvien kanteiden uudelleenluokittelua SEUT 272 artiklaan perustuviksi kanteiksi koskevasta unionin yleisen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä (
70
) ilmenee, unionin yleinen tuomioistuin ei voi pätevästi luokitella kannetta uudelleen, jos uudelleenluokittelu on erityisesti kantajan nimenomaisen tahdon vastainen. Käsiteltävässä asiassa SC nimenomaisesti päätti olla nostamatta kumoamiskannetta sillä perusteella, että unionin yleinen tuomioistuin olisi oikeuskäytäntönsä perusteella katsonut, ettei se ole toimivaltainen, ja että kanne olisi nostettu liian myöhään. SC totesi lisäksi istunnossa, ettei tällainen uudelleenluokittelu ole mahdollinen, koska SEUT 272 artiklaan perustuvissa kanteissa on jo korkea kynnys, koska sopimuspuolten on sisällytettävä välityslauseke sopimukseensa, mutta katsoi toissijaisesti, että unionin yleisen tuomioistuimen oikeuskäytännössä asetettuja edellytyksiä voidaan soveltaa analogisesti.
117.
Ensimmäisen valitusperusteen kolmannessa osassa SC väittää, ettei unionin yleinen tuomioistuin myöntänyt hänelle oikeutta tulla kuulluksi uudelleenluokittelun yhteydessä, vaikka siitä aiheutui vakavia seurauksia SC:lle, sillä häneltä muun muassa evättiin riidanalaisten päätösten tuomioistuinvalvonta, ja hänen vahingonkorvauskanteensa hylättiin.
118.
Eulex Kosovo väittää, ettei unionin yleinen tuomioistuin tosiasiallisesti luokitellut kannetta uudelleen valituksenalaisessa määräyksessä vaan ainoastaan totesi, miltä osin ja millä edellytyksin kanne olisi voitu ottaa tutkittavaksi, jos se olisi nostettu SEUT 263 artiklan nojalla. Eulex Kosovo totesi lisäksi istunnossa, että unionin yleisen tuomioistuimen käsiteltävässä asiassa omaksumalle lähestymistavalle on ennakkotapauksia (
71
) ja että tällainen uudelleenluokittelu on mahdollinen, kun sovelletaan analogisesti unionin yleisen tuomioistuimen oikeuskäytännössä asetettuja edellytyksiä, joiden täyttyessä SEUT 263 artiklan nojalla nostetut kanteet voidaan luokitella uudelleen SEUT 272 artiklan nojalla nostetuiksi kanteiksi.
119.
Eulex Kosovo kiistää myös SC:n väitteen, jonka mukaan häneltä evättiin tuomioistuinvalvonta ja että hänelle olisi pitänyt myöntää oikeus tulla kuulluksi ehdotetusta uudelleenluokittelusta. Tuomioistuinvalvonta olisi voitu toteuttaa vain, jos kanne olisi täyttänyt tutkittavaksi ottamisen edellytykset, eikä unionin yleisen tuomioistuimen ollut tarpeen kuulla SC:tä työjärjestyksensä 126 artiklan nojalla.
2. Ensimmäisen valitusperusteen arviointi
120.
Ensimmäisessä valitusperusteessa SC riitauttaa unionin yleisen tuomioistuimen toteuttaman kolmannen vaatimuksen uudelleenluokittelun laillisuuden. Tarkemmin sanoen SC väittää lähinnä, ettei unionin yleinen tuomioistuin noudattanut tällaista uudelleenluokittelua koskevia ehtoja, joiden mukaan unionin yleinen tuomioistuin on toimivaltainen ratkaisemaan uudelleen luokitellun kanteen (ensimmäinen osa), kantajan nimenomainen tahto ei saa olla esteenä uudelleenluokittelulle (toinen osa) ja kantajaa on kuultava (kolmas osa). Edellä tämän ratkaisuehdotuksen 116 kohdassa mainittujen SC:n istunnossa esittämien väitteiden perusteella SC näyttää katsovan, että tällainen uudelleenluokittelu olisi lähtökohtaisesti sallittava, kun otetaan huomioon SEUT 272 artiklan erityispiirteet.
121.
Näin ollen on todettava, että ensimmäisessä valitusperusteessa tuodaan esiin tärkeitä kysymyksiä, joita unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä ei ole vielä käsitelty siltä osin kuin on kyse siitä, voidaanko SEUT 272 artiklaan perustuva kanne luokitella uudelleen SEUT 263 artiklaan perustuvaksi kanteeksi, ja jos voidaan, minkä edellytysten täyttyessä tällainen uudelleenluokittelu voidaan toteuttaa.
122.
Kun otetaan huomioon kantani, jonka mukaan toinen valitusperuste on perusteltu, unionin tuomioistuimen ei ole välttämättä tarpeen lausua ensimmäisestä valitusperusteesta. Tarkastelen kuitenkin ensimmäistä valitusperustetta siltä varalta, ettei unionin tuomioistuin yhdy näkemykseeni, joten olisi oletettava, että riidanalaiset päätökset ovat sopimuksesta erotettavissa olevia toimia, joista ei voida nostaa kannetta SEUT 272 artiklan nojalla.
123.
Aluksi on todettava, että ensimmäinen valitusperuste on nähdäkseni perusteltu ja että unionin yleinen tuomioistuin teki oikeudellisen virheen luokitellessaan kanteen osittain uudelleen.
124.
Ennen kuin esitän tämän päätelmäni perusteet, totean, ettei Eulex Kosovon väitettä, jonka mukaan unionin yleinen tuomioistuin ei tosiasiallisesti luokitellut SC:n vaatimusta uudelleen, voida hyväksyä.
125.
Unionin yleinen tuomioistuin totesi valituksenalaisen määräyksen 46 kohdassa, että vaikka SC nimenomaisesti vetosi SEUT 272 artiklaan, kolmatta vaatimusta on pidettävä SEUT 263 artiklan perusteella esitettynä vaatimuksena.
126.
Tämän perusteella unionin yleinen tuomioistuin totesi valituksenalaisen määräyksen 51 ja 52 kohdassa, että kolmannen vaatimuksen tutkittavaksi ottamisen edellytykset puuttuvat, koska se esitettiin liian myöhään.
127.
Valituksenalaisen määräyksen 48 kohdassa unionin yleinen tuomioistuin tosin totesi SEUT 263 artiklan mukaisen määräajan tarkastelunsa aluksi, että ”vaikka oletettaisiin, että unionin yleinen tuomioistuin voi luonnehtia kolmannen vaatimuksen perustan uudelleen siten, että kyseessä on SEUT 263 artiklaan perustuva kumoamiskanne”. Unionin yleinen tuomioistuin kuitenkin luokitteli vaatimuksen muodollisesti uudelleen jo valituksenalaisen määräyksen 46 kohdassa. Lisäksi valituksenalaisen määräyksen 51 ja 52 kohdasta, luettuna yhdessä sen 49 ja 50 kohdan kanssa, ilmenee, että unionin yleinen tuomioistuin perusteli kanteen tutkimatta jättämisen yksinomaan sillä, että kanne nostettiin liian myöhään. Tällainen toteamus voidaan esittää vain, jos kanne on luokiteltu uudelleen SEUT 263 artiklaan perustuvaksi kanteeksi.
128.
Asian ydintä tarkasteltaessa on pidettävä mielessä, että valituksenalaisen määräyksen 27 kohdassa mainitun vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan juuri kantajan tehtävä on valita kanteensa oikeudellinen perusta, eikä unionin tuomioistuinten tehtävänä ole itse valita asianmukaisinta oikeudellista perustaa. (
72
)
129.
Unionin yleinen tuomioistuin on kuitenkin katsonut laajalti oikeuskäytännössä, että jos unionin yleisessä tuomioistuimessa nostetaan kumoamiskanne tai vahingonkorvauskanne, vaikka oikeusriita on luonteeltaan tosiasiallisesti sopimusoikeudellinen, se voi prosessiekonomisista syistä luokitella kanteen uudelleen, jos tällaisen uudelleenluokittelun edellytykset täyttyvät. (
73
)
130.
Näin ollen SEUT 263 artiklaan perustuvan kanteen uudelleenluokittelu SEUT 272 artiklaan perustuvaksi kanteeksi on mahdollista vastaajana olevan toimielimen tai elimen puolustautumisoikeuksia loukkaamatta, jos kantajan nimenomainen tahto ei ole sille esteenä ja jos kannekirjelmässä vedotaan vähintäänkin yhteen kyseistä sopimussuhdetta sääntelevän säännön rikkomiseen perustuvaan kanneperusteeseen. (
74
) Nämä kaksi edellytystä ovat kumulatiivisia, (
75
) eli niiden molempien on täytyttävä. (
76
) Jos kanteen nostaminen SEUT 272 artiklan nojalla ei ole kantajan nimenomaisen tahdon mukaista (
77
) tai jos sopimussuhdetta sääntelevän säännön rikkomiseen perustuvia kanneperusteita ei ole esitetty, (
78
) uudelleenluokittelu ei ole mahdollinen. (
79
)
131.
Unionin yleinen tuomioistuin on lisäksi todennut, että SEUT 263 artiklaan perustuva kanne voidaan luokitella uudelleen SEUT 272 artiklaan perustuvaksi kanteeksi vain, jos unionin tuomioistuimet ovat välityslausekkeen nojalla toimivaltaisia ratkaisemaan tällä perusteella nostetun kanteen. (
80
) Tämä ei siis ole sellaisenaan uudelleenluokittelun edellytys, vaan siihen sisältyy itsenäinen vaatimus sen tarkistamiseksi, onko unionin yleinen tuomioistuin SEUT 272 artiklan nojalla toimivaltainen ratkaisemaan uudelleen luokitellun kanteen. (
81
)
132.
Huomautan lisäksi, että unionin yleinen tuomioistuin on maininnut mahdollisuuden luokitella SEUT 272 artiklaan perustuvan kanteen uudelleen SEUT 263 artiklaan perustuvaksi kanteeksi, vaikkakin rajoitetummin. Unionin yleinen tuomioistuin ei erityisesti ole vielä vahvistanut, sovelletaanko sen edellä mainitussa oikeuskäytännössä asetettuja edellytyksiä päinvastaisessa tilanteessa. Esimerkiksi joissakin tapauksissa (
82
) unionin yleinen tuomioistuin on omaksunut samanlaisen lähestymistavan kuin valituksenalaisessa määräyksessä ja todennut, että vaikka tällainen uudelleenluokittelu voitaisiin toteuttaa, kanne nostettiin liian myöhään, eikä se siksi täytä tutkittavaksi ottamisen edellytyksiä. Toisessa tapauksessa (
83
) unionin yleinen tuomioistuin ainoastaan totesi, että kantaja oli pysynyt kannassaan vaatimatta uudelleenluokittelua, joten se jätti kanteen tutkimatta.
133.
Kun otetaan huomioon edellä mainittu unionin yleisen tuomioistuimen oikeuskäytäntö, käsiteltävässä asiassa ei ole mielestäni unionin tuomioistuimelle esitettyjen tietojen perusteella syytä sulkea pois sitä, että SEUT 272 artiklaan perustuva kanne voidaan lähtökohtaisesti luokitella uudelleen SEUT 263 artiklaan perustuvaksi kanteeksi, jos tietyt edellytykset täyttyvät. Tällainen uudelleenluokittelu merkitsee käsittääkseni yleisesti tilannetta, jossa kantaja on nostanut kanteen unionin tuomioistuimissa tietyn oikeudellisen perustan nojalla, mutta oikeudellisen perustan olisi kanteen luonteen vuoksi pitänyt olla toinen. Prosessiekonomisista syistä unionin tuomioistuimet voivat näin ollen luokitella kanteen uudelleen asianmukaisen oikeudellisen perustan nojalla, jotta kantajaa ei tarvitse velvoittaa nostamaan uutta kannetta tämän oikeudellisen perustan nojalla. Erityisesti se, että unionin tuomioistuimet voivat ratkaista SEUT 272 artiklaan perustuvan kanteen vain, jos on olemassa välityslauseke, ei nähdäkseni ole esteenä tällaiselle uudelleenluokittelulle, koska uudelleenluokittelu edellyttää, ettei kanne ole luonteeltaan sopimusoikeudellinen ja että kanne pysyy joka tapauksessa samana oikeudellista perustaa lukuun ottamatta.
134.
On myös perusteita katsoa, kuten SC ja Eulex Kosovo väittävät, että unionin yleisen tuomioistuimen oikeuskäytännössä asetettuja edellytyksiä, jotka koskevat SEUT 263 artiklaan perustuvan kanteen luokittelemista uudelleen SEUT 272 artiklaan perustuvaksi kanteeksi, voidaan soveltaa analogisesti. Nämä perusteet perustuvat erityisesti johdonmukaisen lähestymistavan edistämiseen unionin tuomioistuinten oikeuskäytännössä ja sen varmistamiseen, että unionin prosessioikeuden perusperiaatteita noudatetaan ja erityisesti oikeusriidan asianosaisten puolustautumisoikeuksia kunnioitetaan.
135.
Tästä seuraa, että unionin tuomioistuimet voivat lähtökohtaisesti luokitella SEUT 272 artiklaan perustuvan kanteen uudelleen SEUT 263 artiklaan perustuvaksi kanteeksi vaikuttamatta asianosaisten puolustautumisoikeuksiin, jos seuraavat kaksi edellytystä täyttyvät: ensinnäkin kantajan nimenomainen tahto ei ole sille esteenä, ja toiseksi kannekirjelmässä vedotaan vähintäänkin yhteen kanneperusteeseen, joka koskee SEUT 263 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettuja toimivallan puuttumista, olennaisen menettelymääräyksen rikkomista, perussopimusten tai niiden soveltamista koskevan oikeussäännön rikkomista tai harkintavallan väärinkäyttöä. Vaikka se ei sellaisenaan ole uudelleenluokittelun nimenomainen edellytys, unionin tuomioistuinten on lisäksi tarkistettava, että ne ovat toimivaltaisia käsittelemään uudelleen luokitellun kumoamiskanteen SEUT 263 artiklan mukaisesti.
136.
Kantajan nimenomainen tahto on mielestäni tärkeä seikka tässä yhteydessä. Tämä pitää paikkansa, kun otetaan huomioon kumoamiskanteiden tutkittavaksi ottamisen edellytykset ja erityisesti SEUT 263 artiklan kuudennessa kohdassa asetettu määräaika, joka yleisesti velvoittaa kantajan nostamaan kumoamiskanteen nopeasti verrattuna kanteeseen, joka perustuu SEUT 272 artiklaan, jossa ei aseteta tältä osin mitään erityistä määräaikaa. Uudelleenluokittelun ei näin ollen pitäisi olla mahdollista silloin, kun kantaja ilmaisee tahtonsa siitä, ettei kanne perustu SEUT 263 artiklaan. Kuten unionin yleisen tuomioistuimen oikeuskäytännössä todetaan, (
84
) tämä tahto voidaan varmistaa asiaan sovellettavien unionin tuomioistuimia koskevien menettelysääntöjen mukaisesti esimerkiksi kantajan huomautusten tai kantajalle oikeudenkäyntimenettelyn aikana esitettyihin kirjallisiin tai suullisiin kysymyksiin annettujen vastausten perusteella.
137.
SC:n ensimmäistä valitusperustetta on tarkasteltava edellä esitettyjen näkökohtien perusteella.
138.
Ensimmäisen valitusperusteen ensimmäinen osa on nähdäkseni hylättävä. Unionin yleinen tuomioistuin ei tosin valituksenalaisessa määräyksessä tarkistanut, onko se toimivaltainen tutkimaan uudelleen luokitellun kanteen SEUT 263 artiklan nojalla. Edellä tämän ratkaisuehdotuksen 131 kohdassa mainitun oikeuskäytännön perusteella unionin yleisen tuomioistuimen ei kuitenkaan tarvinnut tarkistaa toimivaltaansa ennen kanteen uudelleenluokittelun harkitsemista. Lisäksi on tuskin epäilystä siitä, että unionin yleinen tuomioistuin on toimivaltainen tutkimaan kanteen tuomion Jenkinson (ks. edellä tämän ratkaisuehdotuksen 60–63 kohta) perusteella SEUT 272 nojalla ja tuomion H v. neuvosto ym. (ks. edellä tämän ratkaisuehdotuksen 52 ja 53 kohta) perusteella uudelleenluokittelun jälkeen SEUT 263 artiklan nojalla. Ehdotan näin ollen, että ensimmäisen valitusperusteen ensimmäinen osa hylätään perusteettomana.
139.
Ensimmäisen valitusperusteen toinen osa on nähdäkseni hyväksyttävä. Unionin yleinen tuomioistuin luokitteli valituksenalaisessa määräyksessä kolmannen vaatimuksen uudelleen tarkistamatta sitä, täyttyivätkö tällaisen uudelleenluokittelun edellytykset, ja erityisesti sitä, oliko kantajan nimenomainen tahto sille esteenä. Unionin yleinen tuomioistuin teki näin ollen oikeudellisen virheen, kun se luokitteli kolmannen vaatimuksen uudelleen vastoin SC:n sitä nimenomaista tahtoa, ettei kolmas vaatimus perustu SEUT 263 artiklaan.
140.
Samanlaisista syistä katson, että myös ensimmäisen valitusperusteen kolmas osa, joka liittyy pitkälti kyseisen valitusperusteen toiseen osaan, olisi hyväksyttävä. Vaikka unionin yleinen tuomioistuin voi päättää työjärjestyksensä 126 artiklan mukaisesti ratkaista asian kuulematta asianosaisia, (
85
) sen on kuitenkin otettava huomioon kantajan nimenomainen tahto, mikä on yksi sen edellytyksistä, että SEUT 272 artiklaan perustuva kanne voidaan luokitella uudelleen SEUT 263 artiklaan perustuvaksi kanteeksi, kuten edellä todettiin. Näin ollen unionin yleinen tuomioistuin teki oikeudellisen virheen, kun se luokitteli kolmannen vaatimuksen uudelleen tiedustelematta SC:n näkemystä suunnitellusta uudelleenluokittelusta.
141.
Ehdotan näin ollen, että unionin tuomioistuin hyväksyy ensimmäisen valitusperusteen toisen ja kolmannen osan sekä kumoaa valituksenalaisen määräyksen tällä perusteella.
D
Viides valitusperuste (joka koskee ajokokeen suorittamista koskeviin lukuisiin pyyntöihin liittyviä vahingonkorvausvaatimuksia)
1. Yhteenveto asianosaisten väitteistä ja niiden perusteluista
142.
Viidennessä valitusperusteessa, joka koskee SEUT 268 artiklan ja SEUT 340 artiklan toisen kohdan rikkomista, oikeudenmukaisia ja kohtuullisia työoloja koskevan oikeuden ja hyvää hallintoa koskevan oikeuden loukkaamista sekä SEUT 272 artiklan ja SEUT 340 artiklan ensimmäisen kohdan ja vuoden 2014 voimavarojen käyttöön antamista koskevassa pyynnössä vahvistettujen edellytysten rikkomista, SC väittää, että unionin yleinen tuomioistuin teki valituksenalaisen määräyksen 57–64 kohdassa, luettuna yhdessä 74 kohdan kanssa, oikeudellisen virheen, kun se katsoi, että Eulex Kosovon sopimussuhteeseen perustuvaan ja sopimussuhteen ulkopuoliseen vastuuseen perustuvat vaatimukset, jotka liittyvät ajokokeen suorittamista koskeviin lukuisiin pyyntöihin, ovat selvästi oikeudellisesti täysin perusteettomia.
143.
SC väittää, ettei unionin yleinen tuomioistuin ottanut huomioon hänen Eulex Kosovon sopimussuhteeseen perustuvaa vastuuta koskevia väitteitään, koska voimavarojen käyttöön antamista koskevassa pyynnössä esitettyyn vaatimukseen, jonka mukaan ehdokkaiden oli kyettävä ajamaan nelivetoista ajoneuvoa ja suorittamaan ajokoe, ei voida vedota, jos henkilöstön jäsenellä on vamma, kuten SC:llä.
144.
Sopimussuhteen ulkopuolista vastuuta koskevan väitteen osalta SC toteaa lisäksi, ettei unionin yleinen tuomioistuin ottanut huomioon SC:n väitteitä, joiden mukaan kyseiset pyynnöt olivat lainvastaisia ja niillä loukattiin hänen oikeuttaan terveytensä, turvallisuutensa ja ihmisarvonsa mukaisiin työoloihin sekä hänen oikeuttaan hyvään hallintoon. Unionin yleinen tuomioistuin teki oikeudellisen virheen myös todetessaan, ettei kanteessa esitetty mitään näyttöä syy-yhteydestä ja vahinkoa koskevista vaatimuksista, sillä SC katsoo virkamiestuomioistuimen oikeuskäytännön (
86
) perusteella, että aineettomaan vahinkoon vetoavan kantajan ei tarvitse esittää näyttöä kyseisten vaatimusten täyttymisestä.
145.
Eulex Kosovo väittää, että SC:n kyky kuljettaa nelivetoista ajoneuvoa oli olennainen osa hänen työtehtäväänsä Eulex Kosovossa. SC ei myöskään perustele vahingonkorvausvaatimuksiaan, eikä hänen ajokokeen reputtamisensa ja riidanalaisista päätöksistä nostetun kanteen tai väitetyn vahingon välillä ole syy-yhteyttä.
2. Viidennen valitusperusteen arviointi
146.
Viides valitusperuste ei nähdäkseni voi menestyä.
147.
Unionin yleinen tuomioistuin perusti valituksenalaisen määräyksen 64 kohdassa Eulex Kosovon sopimussuhteeseen perustuvaa vastuuta koskevan päätelmänsä siihen, että työsopimuksen mukaan SC:n oli kyettävä kuljettamaan nelivetoista ajoneuvoa. On kuitenkin huomautettava, ettei SC moiti tätä toteamusta, mikä riittää unionin yleisen tuomioistuimen päätelmän perustelemiseksi.
148.
Valituksenalaisen määräyksen 57–63 kohdassa unionin yleisen tuomioistuimen päätös hylätä SC:n sopimussuhteen ulkopuolista vastuuta koskeva vaatimus perustui siihen, ettei kannekirjelmään sisältynyt mitään tietoja, joiden perusteella unionin yleinen tuomioistuin olisi voinut yksilöidä vahingon todellisuuden tai moititun toiminnan ja väitetyn vahingon välisen syy-yhteyden. Unionin yleinen tuomioistuin otti tämän päätöksen tehdessään huomioon valituksenalaisen määräyksen 58, 59 ja 61 kohdassa mainitun oikeuskäytännön, jonka mukaan sopimussuhteen ulkopuolista unionin vastuuta koskevien edellytysten on täytyttävä samanaikaisesti (
87
) ja että kantajan on esitettävä ratkaisevia todisteita väitetyn vahingon todellisuudesta ja suorasta syy-yhteydestä. (
88
)
149.
On syytä huomauttaa, ettei SC pyri osoittamaan, että esitetyt todisteet olivat riittävät tai että unionin yleisen tuomioistuimen arviointi perustui kyseisten todisteiden huomioon ottamiseen vääristyneellä tavalla, vaan vetoaa ainoastaan oikeudelliseen virheeseen, jota ei voida näyttää toteen vakiintuneen oikeuskäytännön perusteella. Lisäksi on todettava, että virkamiestuomioistuimen tuomioissa esitetyt asiaa koskevat toteamukset, joihin SC vetoaa, kumottiin muutoksenhakumenettelyssä. (
89
)
150.
Ehdotan näin ollen, että viides valitusperuste hylätään perusteettomana.
VI Valituksenalaisen määräyksen osittaisen kumoamisen seuraukset
151.
Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 61 artiklassa määrätään, että jos muutoksenhaku todetaan aiheelliseksi, unionin tuomioistuin julistaa unionin yleisen tuomioistuimen päätöksen mitättömäksi. Se voi joko itse ratkaista asian lopullisesti, jos asia on ratkaisukelpoinen, tai palauttaa asian unionin yleisen tuomioistuimen ratkaistavaksi.
152.
Käsiteltävä asia ei ole nähdäkseni ratkaisukelpoinen, jotta unionin tuomioistuin voisi antaa tuomion. Unionin yleinen tuomioistuin ei nimittäin tutkinut valituksenalaisessa määräyksessä oikeusriidan asiakysymykseen liittyviä tosiseikkoja koskevia väitteitä, koska se katsoi, että tietyt vaatimukset on jätettävä tutkimatta. Kuten SC ja Eulex Kosovo ovat vaatineet, asia on palautettava unionin yleisen tuomioistuimen ratkaistavaksi.
VII Ratkaisuehdotus
153.
Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että unionin tuomioistuin kumoaa osittain 19.9.2018 annetun unionin yleisen tuomioistuimen määräyksen SC v. Eulex Kosovo (T-242/17, EU:T:2018:586) siltä osin kuin unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi SC:n kanteen sillä perusteella, että kolmannen vaatimuksen tutkittavaksi ottamisen edellytykset puuttuivat, palauttaa asian unionin yleiseen tuomioistuimeen asiakysymyksen ratkaisemista varten ja määrää, että oikeudenkäyntikuluista päätetään myöhemmin.
(
1
)	Alkuperäinen kieli: englanti.
(
2
)	Ks. erityisesti julkisasiamies Kokottin ratkaisuehdotus ADR Center v. komissio (C-584/17 P, EU:C:2019:941) (joka koskee SEUT 263 ja SEUT 272 artiklan keskinäistä vuorovaikutusta komission antaessa täytäntöönpanokelpoisen päätöksen SEUT 299 artiklan nojalla) ja julkisasiamies Bobekin ratkaisuehdotus Euroopan unionin satelliittikeskus v. KF (C-14/19 P) (joka koskee YUTP:n alalla toimivan unionin viraston entisen sopimussuhteisen henkilöstön jäsenen nostamaa kumoamis- ja vahingonkorvauskannetta, johon sovelletaan kyseisen viraston omia henkilöstösääntöjä).
(
3
)	Ks. EU-sopimuksen V osaston 2 luvun 2 jakso (42–46 artikla).
(
4
)	Ks. SEU 42 artiklan 1 kohta ja SEU 43 artiklan 1 kohta.
(
5
)	Euroopan ulkosuhdehallinto, EU Missions and Operations Factsheet, 5.3.2018, s. 2.
(
6
)	Ks. esim. Euroopan parlamentin ulkoasioiden pääosaston laatima asiakirja ”Civilian and military personnel in CSDP missions and operations”, 2017, s. 14.
(
7
)	Aiheen yleisestä tarkastelusta ks. esim. Blockmans, S. ja Koutrakos, P. (toim.), Research Handbook on the EU’s Common Foreign and Security Policy, Edward Elgar, 2018.
(
8
)	Ks. tästä edellä tämän ratkaisuehdotuksen alaviitteessä 5 mainittu EUH:n tiedote, s. 2.
(
9
)	Euroopan talousyhteisön ja Euroopan atomienergiajärjestön virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen vahvistamisesta annettu asetus N:o 31 (ETY) 11 (Euratom), EYVL 1962, L 45, s. 1385, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna (EUVL 2019, C 420, s. 22). Ks. Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta 26.7.2010 annettu neuvoston päätös 2010/427/EU (EUVL 2010, L 201, s. 30), 6 artikla.
(
10
)	Ks. tästä tuomio 12.11.2015, Elitaliana v. Eulex Kosovo (C-439/13 P, EU:C:2015:753, 65 kohta); julkisasiamies Jääskisen ratkaisuehdotus Elitaliana v. Eulex Kosovo (C-439/13 P, EU:C:2014:2416, 58–63 kohta) ja määräys 4.6.2012, Elti v. Euroopan unionin Montenegron edustusto (T-395/11, EU:T:2012:274).
(
11
)	Ks. Euroopan puolustusviraston perussäännöstä, kotipaikasta ja sen toimintaa koskevista säännöistä 12.10.2015 annettu neuvoston päätös (YUTP) 2015/1835 (uudelleenlaadittu) (EUVL 2015, L 266, s. 55), 11 artikla ja Euroopan unionin satelliittikeskuksesta ja Euroopan unionin satelliittikeskuksen perustamisesta hyväksytyn yhteisen toiminnan 2001/555/YUTP kumoamisesta 26.6.2014 annettu neuvoston päätös 2014/401/YUTP (EUVL 2014, L 188, s. 73), 8 artikla.
(
12
)	EUVL 2008, L 42, s. 92.
(
13
)	EUVL 2018, L 146, s. 5.
(
14
)	Ks. esim. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 18/2012 ”Euroopan unionin tuki oikeusvaltioperiaatteen edistämiseen Kosovossa”, 2012, 14 kohta. Eulex Kosovon yksityiskohtaisesta käsittelystä ks. myös esim. Spernbauer, M., EU Peacebuilding in Kosovo and Afghanistan: Legality and Accountability, Martinus Nijhoff, 2014.
(
15
)	Ks. myös yhteisen toiminnan 2008/124 11 ja 12 artikla.
(
16
)	Ks. myös yhteisen toiminnan 2008/124 10 artiklan 2 kohta.
(
17
)	Yhteisen toiminnan 2008/124 muuttamisesta ja sen voimassaolon jatkamisesta 8.6.2010 annettu neuvoston päätös 2010/322/YUTP (EUVL 2010, L 145, s. 13), 1 artiklan 2 kohta.
(
18
)	Yhteisen toiminnan 2008/124 9 artiklan 3 kohdassa säädetään lisäksi, että jos pätevää henkilöstöä ei ole saatavissa jäsenvaltioista, voidaan osallistuvien kolmansien maiden kansalaisia poikkeuksellisesti ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ottaa tarvittaessa palvelukseen sopimussuhteisesti.
(
19
)	Yhteisen toiminnan 2008/124 muuttamisesta 12.6.2014 annettu neuvoston päätös 2014/349/YUTP (EUVL 2014, L 174, s. 42), 1 artiklan 3 kohta.
(
20
)	Neuvoston päätös 2014/349, 1 artiklan 5 kohta. Kyseisen päätöksen 2 artiklan nojalla päätös tuli voimaan päivänä, jona se hyväksyttiin (12.6.2014).
(
21
)	Muotoilut poikkeavat hieman toisistaan ensimmäisen ja toisen työsopimuksen 22 ja 23.2 kohdassa (joissa viitataan vakiotoimintamenetelmien ja OPLANin hallinnollisiin osiin, myös käytännesääntöihin) ja kolmannen, neljännen ja viidennen työsopimuksen 1.2 kohdassa (joissa viitataan CONOPSiin/OPLANiin, myös käytännesääntöihin ja merkitykselliseen vakiotoimintamenetelmään).
(
22
)	Ks. tästä edellä tämän ratkaisuehdotuksen alaviitteessä 14 mainittu Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 18/2012, 68 kohta, alaviite 52. Ks. OPLANista myös yhteisen toiminnan 2008/124 4 ja 5 artikla.
(
23
)	Muotoilut poikkeavat hieman toisistaan ensimmäisen ja toisen työsopimuksen 1.1, 1.2 ja 23.3 kohdassa (joissa ei mainita CONOPSia) ja kolmannen, neljännen ja viidennen työsopimuksen 1.1 ja 22.2 kohdassa (joissa ei mainita käytännesääntöjä).
(
24
)	Ensimmäinen kanneperuste koski uudelleenjärjestelyä koskevan menettelytapaohjeen 4 ja 6 kohdan sekä henkilöstön valitsemista koskevan menettelytapaohjeen 5 ja 7 kohdan rikkomista. Toinen kanneperuste koski henkilöstön valitsemista koskevan menettelytapaohjeen 7.2 f ja 7.3 c kohdan ja käytännesääntöjen 3.2 artiklan rikkomista sekä sopimuksen mukaisten oikeudenmukaisuus- ja lojaliteettiperiaatteiden ja hyvää hallintoa koskevan oikeuden loukkaamista. Kolmas kanneperuste koski puolueettomuusperiaatteen ja hyvää hallintoa koskevan oikeuden loukkaamista. Neljäs kanneperuste koski oikeudenmukaisia ja kohtuullisia työoloja koskevan oikeuden loukkaamista, ehdotuksesta ajotaitojen arvioimisen käyttöön ottamiseksi 26.1.2011 tehdyn päätöksen ja vuoden 2014 voimavarojen käyttöön antamista koskevassa pyynnössä vahvistettujen edellytysten rikkomista sekä hyvää hallintoa koskevan oikeuden loukkaamista. Viides kanneperuste koski oikeudenmukaisia ja kohtuullisia työoloja koskevan oikeuden loukkaamista.
(
25
)	Ks. edellä tämän ratkaisuehdotuksen alaviite 24.
(
26
)	Ks. edellä tämän ratkaisuehdotuksen alaviitteet 35 ja 38. Eulex Kosovo vahvistaa vastineensa 33 kohdassa oikeudenkäyntiväitteessään esittämänsä kannan ja toteaa muun muassa, ettei SC ole osoittanut käyttäneensä kaikkia saatavilla olleita Eulex Kosovon sisäisiä oikeussuojakeinoja. Koska unionin tuomioistuimelle ei ole toimitettu mitään tietoja siitä, ettei SC voi saattaa tätä riita-asiaa unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi, en tarkastele tätä väitettä tämän enempää.
(
27
)	Ks. esim. tuomio 12.11.2015, Elitaliana v. Eulex Kosovo (C-439/13 P, EU:C:2015:753, 37 kohta).
(
28
)	Ks. esim. tuomio 28.3.2017, Rosneft (C-72/15, EU:C:2017:236, 60 kohta). Kuten unionin tuomioistuin totesi kyseisen tuomion 60–81 kohdassa, perussopimuksilla otetaan käyttöön tiettyjä poikkeuksia, mutta ne eivät ole merkityksellisiä käsiteltävässä asiassa.
(
29
)	Ks. esim. tuomio 19.7.2016, H v. neuvosto ja muut (C-455/14 P, EU:C:2016:569, 40 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen) ja tuomio 28.3.2017, Rosneft (C-72/15, EU:C:2017:236, 74 ja 75 kohta).
(
30
)	Ks. tästä tarkemmin esim. Butler, G., Constitutional Law of the EU’s Common Foreign and Security Policy: Competence and Institutions in External Relations, Hart, 2019, s. 145–222 ja Koutrakos, P., ”Judicial review in the EU’s Common Foreign and Security Policy” (2018) 67 International and Comparative Law Quarterly 1.
(
31
)	Tuomio 12.12.2015 (C-439/13 P, EU:C:2015:753, 41–50 kohta).
(
32
)	Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25.6.2002 annettu neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (EYVL 2002, L 248, s. 1), sellaisena kuin se oli muutettuna 24.11.2010 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella N:o 1081/2010 (EUVL 2010, L 311, s. 9), sellaisena kuin se oli voimassa tosiseikkojen tapahtuma-aikaan.
(
33
)	Tuomio 19.7.2016 (C-455/14 P, EU:C:2016:569, 39–61 kohta). Unionin tuomioistuimeen tehdyn toisen menestyneen valituksen (C-413/18 P) johdosta asia on parhaillaan vireillä unionin yleisessä tuomioistuimessa (T-271/10 RENV II).
(
34
)	Ks. tästä tuomio 12.4.2018, PY v. EUCAP Sahel Niger (T-763/16, EU:T:2018:181, 53 kohta), jossa oli kyse YTPP-siviilioperaation sopimussuhteisen henkilöstön jäsenen SEUT 272 artiklan nojalla nostamasta kanteesta. Ks. lisäksi jäljempänä tämän ratkaisuehdotuksen 98 kohta.
(
35
)	Eulex Kosovo vastasi istunnossa esitettyyn kysymykseen, että 19.7.2016 annetun tuomion H v. neuvosto ym. (C-455/14 P, EU:C:2016:569) mukaan unionin tuomioistuimet ovat toimivaltaisia käsiteltävässä asiassa esillä olevien kaltaisissa henkilöstöhallintoasioissa.
(
36
)	Ks. esim. tuomio 6.12.1989, Mulfinger ym. v. komissio (C-249/87, EU:C:1989:614, 10 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
(
37
)	Kyseisen päätöksen voimaantuloa edeltäneestä tilanteesta ks. esim. tuomio 12.11.2015, Elitaliana v. Eulex Kosovo (C-439/13 P, EU:C:2015:753, erityisesti 58 ja 59 kohta).
(
38
)	Eulex Kosovo toteaa erityisesti vastineensa 9–11 kohdassa, että 5.7.2018 annetun tuomion Jenkinson v. neuvosto ym. (C-43/17 P, EU:C:2018:531) perusteella se ei tukeudu oikeudenkäyntiväitteessään esittämiin argumentteihin työsopimusten lausekkeista, joiden mukaan Brysselin tuomioistuimet ovat toimivaltaisia.
(
39
)	Tuomio 5.7.2018 (C-43/17 P, EU:C:2018:531).
(
40
)	Tuomio 5.7.2018 (C-43/17 P, EU:C:2018:531, erityisesti 1–3 kohta). Asia on parhaillaan vireillä unionin yleisessä tuomioistuimessa (T-602/15 RENV).
(
41
)	Tuomio 5.7.2018, Jenkinson (C-43/17 P, EU:C:2018:531, erityisesti 40–48 kohta).
(
42
)	SC viittaa erityisesti julkisasiamies Kokottin ratkaisuehdotukseen Planet v. komissio (C-564/13 P, EU:C:2014:2352).
(
43
)	SC viittaa tältä osin 12.4.2018 annettuun tuomioon PY v. EUCAP Sahel Niger (T-763/16, EU:T:2018:181).
(
44
)	SC viittaa erityisesti 5.7.2018 annettuun tuomioon Jenkinson (C-43/17 P, EU:C:2018:531) ja 30.9.2014 annettuun määräykseen Bitiqi ym. v. komissio ym. (T-410/13, ei julkaistu, EU:T:2014:871).
(
45
)	SC viittaa tältä osin 19.7.2016 annettuun tuomioon H v. neuvosto ym. (C-455/14 P, EU:C:2016:569).
(
46
)	Eulex Kosovo viittaa mm. 18.12.1986 annettuun tuomioon komissio v. Zoubek (426/85, EU:C:1986:501) ja 18.4.2013 annettuun tuomioon komissio v. Systran ja Systran Luxembourg (C-103/11 P, EU:C:2013:245).
(
47
)	Ks. esim. tuomio 7.11.2019, Rose Vision v. komissio (C-346/18 P, ei julkaistu, EU:C:2019:939, 99 kohta).
(
48
)	Ks. esim. tuomio 18.4.2013, komissio v. Systran ja Systran Luxembourg (C-103/11 P, EU:C:2013:245, 58 kohta).
(
49
)	Ks. esim. tuomio 26.2.2015, Planet v. komissio (C-564/13 P, EU:C:2015:124, 21 kohta).
(
50
)	Ks. esim. tuomio 5.7.2018, Jenkinson (C-43/17 P, EU:C:2018:531, 40 kohta).
(
51
)	Ks. esim. tuomio 3.12.2019, Iccrea Banca (C-414/18, EU:C:2019:1036, 37 kohta).
(
52
)	Ks. esim. tuomio 20.9.2016, Mallis ja Malli v. komissio ja EKP (C-105/15 P–C-109/15 P, EU:C:2016:702, 51 kohta).
(
53
)	Tuomio 9.9.2015 (C-506/13 P, EU:C:2015:562, 20 kohta). Ks. myös esim. määräys 29.9.2016, Investigación y Desarrollo en Soluciones y Servicios IT v. komissio (C-102/14 P, ei julkaistu, EU:C:2016:737, 55 kohta) ja tuomio 28.2.2019, Alfamicro v. komissio (C-14/18 P, EU:C:2019:159, 50 kohta). Aiheen yleisestä tarkastelusta ks. esim. Neframi, E., ”Le contentieux des clauses compromissoires”, teoksessa Contentieux en droit de l'Union européenne, Larcier, 2014, s. 561–581.
(
54
)	Ks. esim. tuomio 9.9.2015, Lito (C-506/13 P, EU:C:2015:562, 19 kohta).
(
55
)	Ks. esim. tuomio 9.9.2015, Lito (C-506/13 P, EU:C:2015:562, 22–25 kohta) ja tuomio 28.2.2019, Alfamicro v. komissio (C-14/18 P, EU:C:2019:159, 52–57 kohta).
(
56
)	Ks. määräys 31.3.2011, Mauerhofer v. komissio (C-433/10 P, ei julkaistu, EU:C:2011:204, erityisesti 37, 38 ja 61 kohta) ja määräys 21.4.2016, Borde ja Carbonium v. komissio (C-279/15 P, ei julkaistu, EU:C:2016:297, erityisesti 30, 31 ja 42 kohta).
(
57
)	Ks. esim. tuomio 18.4.2013, komissio v. Systran ja Systran Luxembourg (C-103/11 P, EU:C:2013:245, erityisesti 64–66 kohta) ja tuomio 10.7.2019, VG v. komissio (C-19/18 P, EU:C:2019:578, erityisesti 29, 30 ja 42 kohta).
(
58
)	Ks. esim. tuomio 10.7.2014, Nikolaou v. tilintarkastustuomioistuin (C-220/13 P, EU:C:2014:2057, 52 kohta).
(
59
)	Esimerkiksi OPLAN, käytännesäännöt ja menettelytapaohjeet mainitaan viimeisen työsopimuksen tietyissä määräyksissä, mm. 17.1 ja 17.2 kohdassa, joissa todetaan, että jos ”sopimusta ja/tai menettelytapaohjeita” ei noudateta, työntekijälle ”voidaan määrätä kurinpitoseuraamus menettelytapaohjeiden mukaisesti”, ja kurinpitoseuraamukset toteutetaan jossain käytännesäännöissä mainitussa muodossa.
(
60
)	Eulex Kosovon henkilöstöosasto, Standard Operating Procedure (SOP) on the Principles and Process of Reconfiguration, 26.5.2016, s. 5 (kursivointi tässä).
(
61
)	Tuomio 12.4.2018 (T-763/16, EU:T:2018:181, erityisesti 5, 6 ja 66 kohta). Unionin yleinen tuomioistuin totesi lopulta, että käytännesääntöjen merkityksellisiä määräyksiä oli rikottu, ja velvoitti maksamaan kantajalle vahingonkorvausta.
(
62
)	Ks. tästä tuomio 18.4.2013, komissio v. Systran ja Systran Luxembourg (C-103/11 P, EU:C:2013:245, erityisesti 64–67 ja 76 kohta).
(
63
)	Ks. tuomio 14.10.2004, Pflugradt v. EKP (C-409/02 P, EU:C:2004:625, erityisesti 31–38 kohta).
(
64
)	Ks. tuomio 5.7.2018, Jenkinson (C-43/17 P, EU:C:2018:531, erityisesti 1–3, 34 ja 40–48 kohta).
(
65
)	Ks. julkisasiamies Szpunarin ratkaisuehdotus Jenkinson (C-43/17 P, EU:C:2018:231, erityisesti 39, 47 ja 48 kohta).
(
66
)	Määräys 30.9.2014 (T-410/13, ei julkaistu, EU:T:2014:871, erityisesti 2–11, 25, 27 ja 28 kohta).
(
67
)	Määräys 27.9.2018 (T-302/18, ei julkaistu, EU:T:2018:621, erityisesti 1, 2, 12, 13 ja 21 kohta).
(
68
)	Ks. tästä edellä tämän ratkaisuehdotuksen alaviitteessä 6 mainittu Euroopan parlamentin asiakirja, s. 17.
(
69
)	Komissio ja korkea edustaja, Joint Action Plan Implementing the Civilian CSDP Compact, SWD(2019) 173 final, 30.4.2019, sitoumus 10, s. 7. Kuten sen 1 jaksossa todettiin, Civilian CSDP Compact on keskeinen strateginen asiakirja, jonka tavoitteena on vahvistaa YTPP:n siviiliulottuvuutta.
(
70
)	SC viittaa erityisesti 12.10.2011 annettuun määräykseen Lito Maieftiko Gynaikologiko kai Cheirourgiko Kentro v. komissio (T-353/10, EU:T:2011:589) ja 24.10.2014 annettuun tuomioon Technische Universität Dresden v. komissio (T-29/11, EU:T:2014:912).
(
71
)	Eulex Kosovo viittaa 8.10.2008 annettuun tuomioon Helkon Media v. komissio (T-122/06, ei julkaistu, EU:T:2008:418).
(
72
)	Ks. tuomio 15.3.2005, Espanja v. Eurojust (C-160/03, EU:C:2005:168, 35 kohta).
(
73
)	Ks. esim. määräys 24.10.2019, Yhdistynyt kuningaskunta v. komissio (T-188/19, ei julkaistu, EU:T:2019:772, 28 kohta).
(
74
)	Ks. esim. tuomio 6.10.2015, Technion ja Technion Research & Development Foundation v. komissio (T-216/12, EU:T:2015:746, 60 kohta).
(
75
)	Ks. esim. tuomio 20.6.2018, KV v. EACEA (T-306/15 ja T-484/15, ei julkaistu, EU:T:2018:359, 49 kohta).
(
76
)	Kanteesta, jossa molemmat edellytykset täyttyivät, ks. tuomio 20.6.2018, KV v. EACEA (T-306/15 ja T-484/15, ei julkaistu, EU:T:2018:359, 50–53 kohta).
(
77
)	Ks. esim. määräys 14.5.2019, Ayuntamiento de Enguera v. komissio (T-602/18, ei julkaistu, EU:T:2019:332, 23, 30 ja 31 kohta). Uudelleenluokittelua koskeva kantajan kanta voidaan varmistaa eksplisiittisen ja implisiittisen menettelytavan perusteella: ks. esim. tuomio 16.10.2014, Federación Española de Hostelería v. EACEA (T-340/13, ei julkaistu, EU:T:2014:889, 36 kohta).
(
78
)	Ks. esim. määräys 15.2.2016, InAccess Networks Integrated Systems v. komissio (T-82/15, ei julkaistu, EU:T:2016:90, 55–62 kohta). Ks. tästä myös tuomio 17.6.2010, CEVA v. komissio (T-428/07 ja T-455/07, EU:T:2010:240, 57–64 kohta).
(
79
)	Kanteesta, jossa kumpikaan edellytys ei täyttynyt, ks. määräys 10.5.2004, Musée Grevin v. komissio (T-314/03 ja T-378/03, EU:T:2004:139, 88 kohta).
(
80
)	Ks. esim. määräys 24.10.2019, Yhdistynyt kuningaskunta v. komissio (T-188/19, ei julkaistu, EU:T:2019:772, 34 kohta).
(
81
)	Ks. esim. määräys 12.10.2011, Lito Maieftiko Gynaikologiko kai Cheirourgiko Kentro v. komissio (T-353/10, EU:T:2011:589, 33 kohta) ja tuomio 24.10.2014, Technische Universität Dresden v. komissio (T-29/11, EU:T:2014:912, 42–51 kohta).
(
82
)	Ks. tuomio 8.10.2008, Helkon Media v. komissio (T-122/06, ei julkaistu, EU:T:2008:418, erityisesti 53–55 kohta) ja määräys 13.5.2016, CEVA v. komissio (T-601/15, ei julkaistu, EU:T:2016:316, erityisesti 27 ja 28 kohta).
(
83
)	Ks. tuomio 17.1.2019, Aristoteleio Panepistimio Thessalonikis v. ERCEA (T-348/16 OP, ei julkaistu, EU:T:2019:14, 167–175 kohta) (asiassa C-280/19 P vireillä oleva valitus).
(
84
)	Ks. edellä tämän ratkaisuehdotuksen alaviite 77.
(
85
)	Ks. tästä tuomio 16.5.2019, Pebagua v. komissio (C-204/18 P, ei julkaistu, EU:C:2019:425, 31 kohta).
(
86
)	SC viittaa 11.7.2013 annettuun tuomioon CC v. parlamentti (F-9/12, EU:F:2013:116, 128 kohta) ja 10.7.2014 annettuun tuomioon CG v. EIP (F-115/11, EU:F:2014:187, 132 kohta).
(
87
)	Ks. esim. tuomio 18.3.2010, Trubowest Handel ja Makarov v. neuvosto ja komissio (C-419/08 P, EU:C:2010:147, 41 kohta).
(
88
)	Ks. esim. tuomio 7.6.2018, Equipolymers ym. v. neuvosto (C-363/17 P, ei julkaistu, EU:C:2018:402, 37 kohta).
(
89
)	Ks. tuomio 29.4.2015, CC v. parlamentti (T-457/13 P, EU:T:2015:240, erityisesti 48, 49 ja 52 kohta), jolla kumottiin 11.7.2013 annettu tuomio CC v. parlamentti (F-9/12, EU:F:2013:116, erityisesti 128 kohta), johon viitattiin myös 10.7.2014 annetussa tuomiossa CG v. EIP (F-115/11, EU:F:2014:187, 132 kohta).