61982CJ0152_DA
Dommens præmisser
Afgørelse om sagsomkostninger
Afgørelse
Dommens præmisser
1 Ved dom af 11 . december 1981, indgaaet til Domstolen den 14 . maj 1982, har Juge de paix, Bruxelles, 4 . distrikt, i medfoer af EOEF-traktatens artikel 177 forelagt to praejudicielle spoergsmaal vedroerende fortolkningen af traktatens artikler 7 og 48, Raadets forordning nr . 1612/68 af 15 . oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevaegelighed inden for Faellesskabet ( EFT 1968 II, s . 467 ) og artiklerne 12 og 13 i protokollen vedroerende De europaeiske Faellesskabers privilegier og immuniteter .
2 Disse spoergsmaal er rejst under en sag angaaende en supplerende studieafgift, den saakaldte »studieafgift for udenlandske studerende«, som ved skoleaarets start i 1979 og 1980 blev opkraevet af en italiensk statsborger, gift med en tjenestemand ved Kommissionen, som ligeledes er italiensk statsborger, og som goer tjeneste i Bruxelles .
3 Siden skoleaarets start i 1976 er studieafgiften for udenlandske studerende i Belgien som hovedregel blevet opkraevet af studerende, som ikke er belgiske statsborgere, og hvis foraeldre ikke er bosat i Belgien . Med hensyn til anden hoejere undervisning end universitetsundervisning, hvorunder hoerer undervisning ved Institut supérieur de sciences humaines appliquées, som Marisa Forcheri var tilmeldt, var det i undervisningsministeriets cirkulaere af 8 . juni 1978, som var i kraft paa tidspunktet for de faktiske omstaendigheder, bestemt, at »studieafgiften for udenlandske studerende« bl.a . ikke skulle
opkraeves af studerende, hvis foraeldre er udenlandske tjenestemaend ansat ved De europaeiske Faellesskaber i Belgien, eller af studerende, hvis aegtefaeller er bosat i Belgien, har loennet beskaeftigelse dér og betaler skat til den belgiske stat . Det bemaerkes imidlertid, at det, jfr . cirkulaere af 12 . maj 1981, for skoleaaret 1981/1982 ikke laengere kun er boern af tjenestemaend ved Faellesskaberne bosat i Belgien, men ogsaa studerende, gift med tjenestemaend ved Faellesskaberne bosat i Belgien, som er omfattet af samme regler som belgiske studerende .
4 Som svar paa en forespoergsel fra Sandro Forcheri praeciserede undervisningsministeriet ved skrivelse af 7 . maj 1980, at Marisa Forcheri ikke kunne »fritages for at betale studieafgiften for udenlandske studerende, selv om hun er gift med en tjenestemand ved De europaeiske Faellesskaber, idet der udelukkende kan bevilges fritagelse, hvis den studerendes aegtefaelle har loennet beskaeftigelse og betaler skat til den belgiske stat, hvilket ikke er tilfaeldet for tjenestemaend ved De europaeiske Faellesskaber« .
5 Juge de paix, Bruxelles, 4 . distrikt, hvorved sagsoegerne i hovedsagen dernaest anlagde sag, fandt, at tvisten rejser spoergsmaal om fortolkning af faellesskabsretten, hvorfor retten har forelagt Domstolen foelgende praejudicielle spoergsmaal :
1 . Er det i overensstemmelse med faellesskabsretten, navnlig under hensyn dels til forbudet mod forskelsbehandling mellem borgerne i Faellesskabets medlemsstater, som bl.a . er fastslaaet i EOEF-traktatens artikel 7 og, for saa vidt angaar arbejdskraftens frie bevaegelighed, i EOEF-traktatens artikler 48 og 49, dels til artikel 12 i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 1612/68 af 15 . oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevaegelighed inden for Faellesskabet, som aendret ved Raadets forordning ( EOEF ) nr . 312/76 af 9 . februar 1976, dels endelig til artikel 12 i protokollen vedroerende De europaeiske Faellesskabers privilegier og immuniteter, at der i Belgien opkraeves en studieafgift for udenlandske studerende, som ikke skal betales af belgiske og luxembourgske studerende, af studerende, som er gift med tjenestemaend ved De europaeiske Faellesskaber, og som er statsborgere i en af medlemsstaterne og bosat i Belgien, fordi deres aegtefaelle er bosat dér som foelge af ansaettelsen ved en af Faellesskabernes institutioner?
2 . Er det i strid med artikel 13, stk . 2, i protokollen vedroerende De europaeiske Faellesskabers privilegier og immuniteter, at de paagaeldende studerende ikke fritages for at betale studieafgiften for udenlandske studerende, fordi deres aegtefaelle som tjenestemand ved De europaeiske Faellesskaber ikke betaler skat til den belgiske stat?
6 Ved at forelaegge spoergsmaalene soeger den nationale ret grundlag for at kunne afgoere, om det er i overensstemmelse med faellesskabsretten, at der i medfoer af nationale regler opkraeves en studieafgift for hoejere undervisning af studerende, som er gift med tjenestemaend ved Faellesskaberne, og som er bosat i den medlemsstat, hvor aegtefaellen goer tjeneste, mens denne studieafgift ikke opkraeves af den paagaeldende medlemsstats statsborgere eller deres aegtefaeller .
7 Det bemaerkes indledningsvis, at traktatens artikel 7 inden for traktatens anvendelsesomraade og med forbehold af dennes saerlige bestemmelser forbyder al forskelsbehandling, der udoeves paa grundlag af nationalitet .
8 Det er ikke blevet bestridt, at de belgiske bestemmelser medfoerer en ulige behandling paa det paagaeldende omraade mellem belgiske statsborgere og statsborgere i de oevrige medlemsstater . Den nationale rets spoergsmaal gaar derfor ud paa, om opkraevning af studieafgiften af en studerende, som er gift med en tjenestemand ved Faellesskaberne, og som hverken er belgisk eller luxembourgsk statsborger, er omfattet af »traktatens anvendelsesomraade«, og i bekraeftende fald om den omstaendighed, at tjenestemaend ved Faellesskaberne, som er bosat i Belgien, er fritaget for at betale skat til den belgiske stat, herved kan vaere af betydning .
9 Som svar paa dette spoergsmaal bemaerkes det, at EF-tjenestemaends retsstilling i den medlemsstat, hvor de goer tjeneste, foelger af traktaten paa grund af to forhold, nemlig for det foerste, fordi de er ansatte ved Faellesskaberne, for det andet, fordi de skal have adgang til alle de fordele, der bestaar for medlemsstaternes borgere som foelge af faellesskabsrettens regler om fri bevaegelighed for personer, etablering og social sikring .
10 Ifoelge traktatens artikel 48 gennemfoeres arbejdskraftens frie bevaegelighed inden for Faellesskabet senest ved overgangsperiodens udloeb . Den forudsaetter afskaffelse af enhver i nationaliteten begrundet forskelsbehandling af medlemsstaternes arbejdstagere, for saa vidt angaar beskaeftigelse, afloenning og oevrige arbejdsvilkaar .
11 Det fremgaar af saavel Faellesskabets lovgivningspraksis som Domstolens faste praksis, at retten til fri bevaegelighed ikke boer forstaas snaevert . Som betragtningerne til Raadets forordning nr . 1612/68 viser, er det en grundlaeggende ret for arbejdstagerne og deres familie, idet arbejdskraftens bevaegelighed inden for Faellesskabet skal vaere et af de midler, der sikrer arbejdstageren mulighed for at forbedre sine leve- og arbejdsvilkaar og goer det lettere for ham at opnaa social fremgang .
12 Ifoelge forordningens femte betragtning forudsaetter retten til fri bevaegelighed, for at den objektiv set kan udoeves i frihed og vaerdighed, at der sikres ligestilling, faktisk som retlig, i alt, der vedroerer den egentlige udfoerelse af loennet beskaeftigelse og adgang til bolig, og at alle hindringer, der staar i vejen for arbejdskraftens bevaegelighed, skal fjernes, isaer med henblik paa arbejdstagerens ret til at have sin familie i modtagerlandet og paa betingelserne for familiens integration i modtagerlandets miljoe .
13 Spoergsmaalet er derfor, om adgangen til undervisning, herunder faglig uddannelse, er omfattet af traktatens anvendelsesomraade .
14 Traktatens artikel 128 bestemmer, at Raadet paa forslag af Kommissionen og efter hoering af Det oekonomiske og sociale Udvalg fastsaetter de almindelige principper for gennemfoerelsen af en faelles politik for faglig uddannelse, som kan bidrage til en harmonisk udvikling af saavel hvert enkelt lands oekonomi som af faellesmarkedet .
15 Under henvisning til denne bestemmelse har Raadet vedtaget afgoerelse 63/266/EOEF af 2 . april 1963 om opstilling af almindelige principper for gennemfoerelse af en faelles politik for faglig uddannelse ( EFT 1963-1964, s . 22 ). Det fremgaar bl.a . af betragtningerne til afgoerelsen, at gennemfoerelsen af en faelles politik om effektiv faglig uddannelse vil fremme gennemfoerelsen af arbejdskraftens frie bevaegelighed, og at enhver paa de forskellige trin af sin erhvervsmaessige loebebane skal have mulighed for at opnaa en passende uddannelse for at videreuddanne sig og for at faa den faglige omskoling, han maatte have behov for .
16 Ifoelge afgoerelsens andet princip skal den faelles politik for faglig uddannelse tilstraebe at opfylde en raekke principielle maal, som bl.a . omfatter tilvejebringelse af forudsaetninger for, at der sikres alle ret til en passende faglig uddannelse og adgang for enhver til at opnaa bedre beskaeftigelse i sit fag eller til forberedelse af en ny beskaeftigelse paa et hoejere niveau i overensstemmelse med oensker, evner, kundskaber og faglige erfaringer .
17 Det foelger heraf, at selv om undervisnings- og uddannelsespolitikken ikke som saadan ifoelge traktaten er undergivet faellesskabsinstitutionernes kompetence, maa adgang til at foelge saadanne former for undervisning imidlertid antages at vaere omfattet af traktatens anvendelsesomraade .
18 Naar en medlemsstat gennemfoerer undervisningsvirksomhed bl.a . med henblik paa faglig uddannelse, er det i strid med forbudet mod forskelsbehandling, der udoeves paa grundlag af nationalitet, jfr . traktatens artikel 7, hvis medlemsstaten af en anden medlemsstats borgere, der lovligt har taget ophold i foerstnaevnte medlemsstat, for denne undervisning opkraever en studieafgift, som ikke opkraeves af statens egne borgere .
19 Med hensyn til de saerlige forhold, som gaelder for EF ' s tjenestemaend og deres familier, bemaerkes det, at tjenestemaend i medfoer af tjenestemandsvedtaegtens artikel 20 normalt skal tage bopael paa tjenestestedet . Selv om tjenestemaendene i medfoer af artikel 13, stk . 2, i protokollen vedroerende De euro
paeiske Faellesskabers privilegier og immuniteter fritages for national beskatning af loen, vederlag og honorarer, som de modtager fra Faellesskaberne, betaler de til gengaeld i medfoer af artikel 13, stk . 2, skat til Faellesskaberne af deres loen, vederlag og honorarer . Modtagerlandet har som medlem af Faellesskaberne indirekte fordel heraf . Den omstaendighed, at en tjenestemand ikke af sin loen betaler skat til statskassen, udgoer derfor ikke en gyldig begrundelse for at behandle tjenestemanden og hans familie anderledes end vandrende arbejdstagere, hvis indtaegter beskattes i bopaelslandet .
Afgørelse om sagsomkostninger
Sagens omkostninger
20 De udgifter, der er afholdt af Den italienske Republiks regering, af Det forenede Kongeriges regering og af Kommissionen, som har indgivet indlaeg for Domstolen, kan ikke godtgoeres . Da sagens behandling i forhold til hovedsagens parter udgoer et led i den sag, der verserer for den nationale domstol, tilkommer det denne at traeffe afgoerelse om sagens omkostninger .
Afgørelse
Paa grundlag af disse praemisser
kender
DOMSTOLEN ( fjerde afdeling )
vedroerende de spoergsmaal, der er forelagt den af Juge de paix, Bruxelles, 4 . distrikt, ved dom af 11 . december 1981, for ret :
Naar en medlemsstat gennemfoerer undervisningsvirksomhed bl.a . med henblik paa faglig uddannelse, er det i strid med forbudet mod forskelsbehandling, der udoeves paa grundlag af nationalitet, jfr . traktatens artikel 7, hvis medlemsstaten af en anden medlemsstats borgere, der lovligt har
taget ophold i foerstnaevnte medlemsstat, for denne undervisning opkraever en studieafgift, som ikke opkraeves af statens egne borgere .