62022TJ0528_RES
Zadeva T‑528/22
Belaruskali AAT
proti
Svetu Evropske unije
Sodba Splošnega sodišča (četrti razširjeni senat) z dne 18. septembra 2024
„Skupna zunanja in varnostna politika – Omejevalni ukrepi zaradi razmer v Belorusiji in vpletenosti Belorusije v rusko agresijo proti Ukrajini – Zamrznitev sredstev – Seznam oseb, subjektov in organov, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov – Uvrstitev imena tožeče stranka na seznam – Podpora režimu – Finančna podpora – Podjetje v državni lasti – Imetništvo koristi od režima – Zatiranje civilne družbe – Napaka pri presoji“
Sodni postopek – Rok za predložitev dokazov – Člen 85(3) Poslovnika Splošnega sodišča – Predložitev dokazov pred koncem ustnega dela postopka – Dopustnost – Pogoji – Upravičena prepozna predložitev – Neupravičenost
(Poslovnik Splošnega sodišča, člen 85(3))
(Glej točki 29 in 30.)
Akti institucij – Obrazložitev – Obveznost – Obseg – Omejevalni ukrepi proti Belorusiji – Zamrznitev sredstev nekaterih oseb in subjektov zaradi razmer v Belorusiji – Sklep, sprejet v okoliščinah, ki so zadevni osebi znane in ki ji omogočajo, da razume obseg ukrepa, sprejetega proti njej – Dopustnost sumarne obrazložitve – Kršitev – Neobstoj
(člen 296 PDEU; Sklep Sveta 2012/642/SZVP, kakor je bil spremenjen s sklepoma (SZVP) 2022/881 in (SZVP) 2023/421, priloga; uredbe Sveta št. 765/2006, 2022/876 in 2023/419, priloga)
(Glej točke od 36 do 43, 209 in 210.)
Skupna zunanja in varnostna politika – Omejevalni ukrepi proti Belorusiji – Fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi, ki imajo korist od Lukašenkovega režima ali ga podpirajo – Pomemben vir prihodkov in tujih valut za navedeni režim – Pojem – Presoja dejstev in preizkus dokazov
(Sklep Sveta 2012/642/SZVP, kakor je bil spremenjen s sklepoma (SZVP) 2022/881 in (SZVP) 2023/421, priloga; uredbe Sveta št. 765/2006, 2022/876 in 2023/419, priloga)
(Glej točke 42 in od 79 do 83.)
Skupna zunanja in varnostna politika – Omejevalni ukrepi proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Belorusiji – Sklep o zamrznitvi sredstev – Sodni nadzor nad zakonitostjo – Obseg – Splošna določba, ki se nanaša na posamični omejevalni ukrep – Vključitev prek ugovora nezakonitosti
(člen 29 PEU; člena 275, drugi odstavek, in 277 PDEU; Sklep Sveta 2012/642/SZVP, kakor je bil spremenjen s sklepoma (SZVP) 2022/881 in (SZVP) 2023/421, člen 4(1)(b); uredbe Sveta št. 765/2006, člen 2(5), 2022/876 in 2023/419)
(Glej točki 47 in 48.)
Evropska unija – Sodni nadzor nad zakonitostjo aktov institucij – Omejevalni ukrepi proti Belorusiji – Zamrznitev sredstev nekaterih oseb in subjektov zaradi razmer v Belorusiji – Obseg nadzora – Omejeni nadzor za splošna pravila – Merila za sprejetje omejevalnih ukrepov – Imetništvo koristi od Lukašenkovega režima ali podpiranje tega režima – Obseg – Spoštovanje načela pravne varnosti, na podlagi katerega se zahteva jasnost, natančnost in predvidljivost učinkov pravnih pravil
(člen 29 PEU; člen 215(2) PDEU; Sklep Sveta 2012/642/SZVP, kakor je bil spremenjen s sklepoma (SZVP) 2022/881 in (SZVP) 2023/421, člen 4(1)(b); uredbe Sveta št. 765/2006, člen 2(5), 2022/876 in 2023/419)
(Glej točke 49, od 51 do 53, 62, 63 in 65.)
Evropska unija – Sodni nadzor nad zakonitostjo aktov institucij – Omejevalni ukrepi proti Belorusiji – Zamrznitev sredstev nekaterih oseb in subjektov zaradi razmer v Belorusiji – Obseg nadzora – Dokaz o utemeljenosti ukrepa – Obveznost pristojnega organa Unije, da v primeru izpodbijanja dokaže utemeljenost razlogov, sprejetih v zvezi z zadevnimi osebami ali subjekti – Uvrstitev na sezname, ki temelji na sklenjenem krogu natančnih, konkretnih in skladnih indicev
(Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 47; Sklep Sveta 2012/642/SZVP, kakor je bil spremenjen s sklepoma (SZVP) 2022/881 in (SZVP) 2023/421, priloga; uredbe Sveta št. 765/2006, 2022/876 in 2023/419, priloga)
(Glej točke od 69 do 71.)
Skupna zunanja in varnostna politika – Omejevalni ukrepi proti Belorusiji – Merila za sprejetje omejevalnih ukrepov – Fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi, ki imajo korist od Lukašenkovega režima ali ga podpirajo – Pojem – Napaka pri presoji – Neobstoj
(Sklep Sveta 2012/642/SZVP, kakor je bil spremenjen s sklepoma (SZVP) 2022/881 in (SZVP) 2023/421, priloga; uredbe Sveta št. 765/2006, 2022/876 in 2023/419, priloga)
(Glej točke od 87 do 92 in od 100 do 104.)
Skupna zunanja in varnostna politika – Omejevalni ukrepi proti Belorusiji – Merila za sprejetje omejevalnih ukrepov – Osebe, subjekti in organi, ki so odgovorni za hude kršitve človekovih pravic, zatiranje civilne družbe ali demokratične opozicije oziroma ki ogrožajo demokracijo ali pravno državo – Pojem – Napaka pri presoji – Neobstoj
(Sklep Sveta 2012/642/SZVP, kakor je bil spremenjen s sklepoma (SZVP) 2022/881 in (SZVP) 2023/421, priloga; uredbe Sveta št. 765/2006, 2022/876 in 2023/419, priloga)
(Glej točke 115 in od 118 do 124.)
Skupna zunanja in varnostna politika – Omejevalni ukrepi proti Belorusiji – Zamrznitev sredstev nekaterih oseb in subjektov zaradi razmer v Belorusiji – Sodni nadzor nad zakonitostjo – Načelo sorazmernosti – Primernost omejevalnih ukrepov – Omejevalni ukrepi, s katerimi se uresničuje legitimen cilj skupne zunanje in varnostne politike
(Sklep Sveta 2012/642/SZVP, kakor je bil spremenjen s sklepoma (SZVP) 2022/881 in (SZVP) 2023/421, priloga; uredbe Sveta št. 765/2006, 2022/876 in 2023/419, priloga)
(Glej točke od 163 do 168 in od 179 do 183.)
Skupna zunanja in varnostna politika – Omejevalni ukrepi proti Belorusiji – Zamrznitev sredstev nekaterih oseb in subjektov zaradi razmer v Belorusiji – Nesprejetje ukrepov Sveta o zamrznitvi sredstev proti drugim osebam, ki so v primerljivem položaju – Kršitev načela enakega obravnavanja – Neobstoj
(Sklep Sveta 2012/642/SZVP, kakor je bil spremenjen s sklepoma (SZVP) 2022/881 in (SZVP) 2023/421, priloga; uredbe Sveta št. 765/2006, 2022/876 in 2023/419, priloga)
(Glej točko 197.)
Evropska unija – Sodni nadzor nad zakonitostjo aktov institucij – Omejevalni ukrepi proti Belorusiji – Zamrznitev sredstev nekaterih oseb in subjektov zaradi razmer v Belorusiji – Obseg nadzora – Dokaz o utemeljenosti ukrepa – Obveznost pristojnega organa Unije, da v primeru izpodbijanja dokaže utemeljenost razlogov, sprejetih v zvezi z zadevnimi osebami ali subjekti – Obseg polja proste presoje navedenega pristojnega organa – Upoštevnost dokazov, predloženih v zvezi s prejšnjo uvrstitvijo, brez spremembe razlogov, položaja tožeče stranke ali razvoja razmer v Belorusiji
(Sklep Sveta 2012/642/SZVP, kakor je bil spremenjen s sklepoma (SZVP) 2022/881 in (SZVP) 2023/421, priloga; uredbe Sveta št. 765/2006, 2022/876 in 2023/419, priloga)
(Glej točke 216 in od 224 do 227.)
Povzetek
Splošno sodišče je v sodbi zavrnilo ničnostno tožbo, ki jo je družba Belaruskali AAT vložila zoper akte, s katerimi je Svet Evropske unije to družbo leta 2022 (
1
) uvrstil na seznam oseb in subjektov, na katere se nanašajo omejevalni ukrepi zaradi razmer v Belorusiji, in jo leta 2023 (
2
) na njem ohranil. Pojasnjuje sodno prakso v zvezi z analizo zakonitosti in sorazmernosti posamičnih omejevalnih ukrepov.
Ta sodba spada v okvir omejevalnih ukrepov, ki jih je Evropska unija od leta 2004 sprejela zaradi razmer v Belorusiji v zvezi z demokracijo, pravno državo in človekovimi pravicami ter vpletenostjo Belorusije v rusko agresijo proti Ukrajini. Tožeči stranki, ki je edina proizvajalka kalijevih gnojil v Belorusiji in eden največjih svetovnih proizvajalcev, so bila zamrznjena sredstva in gospodarski viri, ker je imela korist od režima predsednika Lukašenka in ga podpirala (
3
) ter ker je bila odgovorna za zatiranje civilne družbe. (
4
)
Presoja Splošnega sodišča
Splošno sodišče je v zvezi s tožbenim razlogom, ki se nanaša na napako pri presoji, na prvem mestu menilo, da Svet ob sprejetju prvotnih aktov ni storil napake pri presoji, da tožeča stranka režim podpira in ima od njega korist v smislu člena 4(1)(b) Sklepa 2012/642.
Svet namreč ni storil napake z ugotovitvijo, da je tožeča stranka javno podjetje in eden največjih svetovnih proizvajalcev kalijevega klorida z več kot 20‑odstotnim deležem v svetovnem izvozu kalijevega klorida, in da je bila zato eden glavnih virov prihodkov in tujih valut za Lukašenkov režim.
Splošno sodišče je v zvezi s tem med drugim ugotovilo, da je celoten kapital tožeče stranke v lasti Republike Belorusije, da je njenega generalnega direktorja imenoval predsednik Lukašenko in da je tožeča stranka leta 2019 ustvarila čisti dobiček v višini več kot 4,797 milijarde beloruskih rubljev (BYN) (približno 1,8 milijarde EUR). Ta družba je prav tako državi, ki je njena edina delničarka, izplačevala dividende, poleg davka pa je v ciljni proračunski sklad države za nacionalni razvoj vplačevala obvezne prispevke, s čimer je bila zadostno izkazana finančna podpora.
Splošno sodišče je ugotovilo tudi, da je za belorusko gospodarstvo pod režimom predsednika Lukašenka značilen nadzor tega režima nad javnim in zasebnim sektorjem, ter da gre za sistem, ki nagrajuje zvestobo režimu. Zato je Svet na podlagi teh dokazov in monopola tožeče stranke kot državnega podjetja na tako pomembnem trgu za celotno belorusko gospodarstvo, kot je trg kalijevih gnojil, lahko sklepal, da ima tožeča stranka korist od Lukašenkovega režim.
Na drugem mestu je Splošno sodišče menilo, da Svet ob sprejetju prvotnih aktov ni storil napake pri presoji, da ustrahovanje in odpuščanje zaposlenih tožeče stranke, ki so sodelovali na stavkah in mirnih protestih po predsedniških volitvah avgusta 2020, zadostuje za ugotovitev, da tožeča stranka zatira civilno družbo v Belorusiji in podpira režim predsednika Lukašenka v smislu člena 4(1)(a) Sklepa 2012/642.
Prvič, Splošno sodišče je v zvezi z ustrahovanjem njenih zaposlenih na eni strani ugotovilo, da je zaradi obsega odpuščanj, povezanih s sodelovanjem delavcev v mirni stavki, med njimi razumljivo nastalo ozračje strahu. V tem smislu je tožeča stranka odpuščanje uporabila kot orodje za odvračanje zaposlenih od sodelovanja pri kakršnem koli protestu.
Na drugi strani so javni organi zaradi sodelovanja v stavki v številnih primerih izvajali nasilje nad zaposlenimi tožeče stranke in jih pridržali. Glede na tesno povezanost tožeče stranke z Lukašenkovim režimom pa ni mogoče dvomiti o tem, da sta se o tem zatiranju dogovorila.
Poleg tega izjava predsednika Lukašenka, da bi lahko demonstrante zamenjali z ukrajinskimi rudarji, spada v okvir groženj in ustrahovanja s strani javnih organov. Razkriva namreč prezirljiv odnos predsednika Lukašenka do pravice do stavke in pomislekov zaposlenih tožeče stranke.
Drugič, Splošno sodišče je v zvezi z odpuščanji zaposlenih po začetku stavke na eni strani navedlo, da dosledno izvajanje beloruske zakonodaje ne more upravičiti vseh oblik zatiranja zaposlenih, ki izražajo svoja politična stališča. Če bi bilo namreč mogoče samo zato, ker je določen ukrep v skladu z nacionalnim pravom, izključiti možnost uvrstitve na zadevna seznama, bi to pomenilo, da so merila za uvrstitev nesmiselna, saj bi se s tem izničilo široko polje proste presoje Sveta v zvezi s tem.
Na drugi strani tako ukrepanje jasno kaže na namerno sankcioniranje zaposlenih zaradi njihovega sodelovanja pri dejavnostih, s katerimi so izražali svoje nasprotovanje predsedniku Lukašenku.
Splošno sodišče je v zvezi s tožbenim razlogom, ki se nanaša na to, da sta prvotna akta v nasprotju z načelom zakonitosti in sorazmernosti, najprej ugotovilo, da pristop Sveta, ki se nanaša na osebe, subjekte in organe, katerih dejanja ali dejavnosti prispevajo k zatiranju civilne družbe in demokratične opozicije, dosledno ustreza cilju prvotnih aktov. (
5
) Vsekakor ga glede na ta cilj ni mogoče šteti za nezakonitega.
Kar pa zadeva primernost prvotnih aktov, je Splošno sodišče zavrnilo trditev tožeče stranke, da ji je bilo s tema aktoma povsem onemogočeno izvažanje kalijevega klorida. Niti prvotna akta niti sektorski omejevalni ukrepi namreč ne prepovedujejo izvoza beloruskega kalijevega klorida v tretje države.
Poleg tega tožeča stranka zmotno trdi, da je bil s prvotnima aktoma, ki sta bila sprejeta po sektorskih omejevalnih ukrepih in s katerima so bila njena sredstva zamrznjena, onemogočen izvoz ali prenos kalijevega klorida v Unijo. (
6
)
Splošno sodišče je prav tako ugotovilo, da tožeča stranka ni dokazala niti tega, da prvotna akta pomenita nesorazmeren poseg v njeno svobodo gospodarske pobude in belorusko družbo, niti tega, da ogrožata svetovno prehransko varnost. Splošno sodišče je v zvezi s tem poudarilo, da se dokazi, ki jih je predložila tožeča stranka, ne nanašajo na prvotna akta, ki določata zamrznitev sredstev, temveč predvsem na trgovino z gnojili – tudi kalijevimi – na svetovnem trgu. Čeprav torej ti dokumenti omenjajo svetovno prehransko krizo, se ne nanašajo na vpliv prvotnih aktov na to svetovno prehransko krizo.
Nazadnje je Splošno sodišče zavrnilo trditev tožeče stranke, da bi Svet lahko sprejel manj omejujoče alternativne ukrepe, da bi ublažil vpliv uvrstitve na zadevna seznama. Predlagala je namreč, da bi se na eni strani določili pogoji, pod katerimi bi lahko nacionalni organi držav članic osebam in gospodarskim subjektom Unije izdajali dovoljenja za transakcije s tožečo stranko v zvezi z uvozom, nakupom, prenosom kalijevih gnojil in za zagotavljanje povezanih finančnih storitev, in na drugi strani kvote za dobavo teh gnojil v Unijo.
Ta trditev pa se dejansko ne nanaša na prvotna akta, ki sta po področju uporabe posamična, temveč na sektorske omejevalne ukrepe s splošnim področjem uporabe.
Poleg tega ta trditev na eni strani ne dokazuje, da je tožeči stranki povsem onemogočen izvoz njenih proizvodov. Ni namreč mogoče izključiti možnosti, da svoje proizvode prepelje v pristanišča v drugih državah zunaj Unije.
Na drugi strani se alternativni ukrepi, ki jih predlaga tožeča stranka, nanašajo na možnost izvoza kalijevih gnojil v Unijo in zato ne bi omogočali učinkovitega doseganja zastavljenih ciljev.
(
1
)	Izvedbeni sklep Sveta (SZVP) 2022/881 z dne 3. junija 2022 o izvajanju Sklepa 2012/642/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji in vpletenosti Belorusije v rusko agresijo proti Ukrajini (UL 2022, L 153, str. 77) in Izvedbena uredba Sveta (EU) 2022/876 z dne 3. junija 2022 o izvajanju člena 8a(1) Uredbe (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji in vpletenosti Belorusije v rusko agresijo proti Ukrajini (UL 2022, L 153, str. 1) (v nadaljevanju skupaj: prvotna akta).
(
2
)	Sklep Sveta (SZVP) 2023/421 z dne 24. februarja 2023 o spremembi Sklepa 2012/642/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji in vpletenosti Belorusije v rusko agresijo proti Ukrajini (UL 2023, L 61, str. 41) in Izvedbena uredba Sveta (EU) 2023/419 z dne 24. februarja 2023 o izvajanju člena 8a Uredbe (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji in vpletenosti Belorusije v rusko agresijo proti Ukrajini (UL 2023, L 61, str. 20).
(
3
)	Glej člen 4(1)(b) Sklepa Sveta 2012/642/SZVP z dne 15. oktobra 2012 o omejevalnih ukrepih proti Belorusiji (UL 2012, L 285, str. 1) ter člen 2(1) in (5) Uredbe št. 765/2006, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU) št. 1014/2012 z dne 6. novembra 2012 (UL 2012, L 307, str. 1).
(
4
)	Glej člen 4(1)(a) Sklepa 2012/642 in člen 2(4) Uredbe št. 765/2006.
(
5
)	Iz uvodne izjave 6 Sklepa 2012/642 je razvidno, da je v zvezi z osebami, ki imajo korist od ali podpirajo režim Lukašenka, cilj uvesti ukrepe proti osebam in subjektom, ki imajo korist od režima Lukašenka ali ga podpirajo, zlasti vendar ne izključno proti tistim, ki režimu zagotavljajo finančno ali materialno podporo.
(
6
)	Člen 2 g Sklepa 2012/642 in člen 1 g Uredbe št. 765/2006, ki sta bila vstavljena s Sklepom Sveta (SZVP) 2021/1031 z dne 24. junija 2021 o spremembi Sklepa 2012/642/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Belorusiji (UL 2021, L 224 I, str. 15), in Uredbo Sveta (EU) 2021/1030 z dne 24. junija 2021 o spremembi Uredbe (ES) št. 765/2006 o omejevalnih ukrepih v zvezi z Belorusijo (UL 2021, L 224 I, str. 1), izrecno določata, da so nakup, uvoz ali prenos proizvodov iz kalijevega klorida iz Belorusije prepovedani.