62009CJ0123_RO
Părţi
Motivele
Dizpozitiv
Părţi
În cauza C‑123/09,
având ca obiect o cerere de pronunțare a unei hotărâri preliminare formulată în temeiul articolului 234 CE de Finanzgericht München (Germania), prin decizia din 12 martie 2009, primită de Curte la 3 aprilie 2009, în procedura
Roeckl Sporthandschuhe GmbH & Co. KG
împotriva
Hauptzollamt München,
CURTEA (Camera a treia),
compusă din domnul K. Lenaerts, președinte de cameră, doamna R. Silva de Lapuerta, domnii G. Arestis (raportor), J. Malenovský și D. Šváby, judecători,
avocat general: doamna V. Trstenjak,
grefier: domnul N. Nanchev, administrator,
având în vedere procedura scrisă și în urma ședinței din 28 ianuarie 2010,
luând în considerare observațiile prezentate:
– pentru Roeckl Sporthandschuhe GmbH & Co. KG, de domnii H. Kühle și U. Reimer, Steuerberater;
– pentru Comisia Europeană, de domnul B.‑R. Killmann și de doamna L. Bouyon, în calitate de agenți,
având în vedere decizia de judecare a cauzei fără concluzii, luată după ascultarea avocatului general,
pronunță prezenta
Hotărâre
Motivele
1. Cererea de pronunțare a unei hotărâri preliminare privește interpretarea Nomenclaturii combinate care constituie anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (JO L 256, p. 1, Ediție specială, 02/vol. 4, p. 3), astfel cum a fost modificată prin Regulamentul (CE) nr. 1789/2003 al Comisiei din 11 septembrie 2003 (JO L 281, p. 1, denumită în continuare „NC”).
2. Această cerere a fost formulată în cadrul unui litigiu între Roeckl Sporthandschuhe GmbH & Co. KG (denumită în continuare „Roeckl”), pe de o parte, și Hauptzollamt München (biroul principal vamal), pe de altă parte, în legătură cu clasificarea tarifară a mănușilor de echitație compuse dintr‑o țesătură și dintr‑un strat din material plastic și a căror țesătură este asprită pe o parte și ulterior este integral acoperită, pe partea asprită, de un material plastic, și anume o spumă poliuretanică.
Cadrul juridic
Dreptul internațional
3. Convenția internațională care a stabilit Sistemul armonizat de denumire și codificare a mărfurilor (denumit în continuare „SA”), încheiată la Bruxelles la 14 iunie 1983, precum și Protocolul de modificare a acesteia din 24 iunie 1986 (denumită în continuare „Convenția privind SA”) au fost aprobate în numele Comunității Economice Europene prin Decizia 87/369/CEE a Consiliului din 7 aprilie 1987 (JO L 198, p. 1, Ediție specială, 02/vol. 3, p. 199).
4. În temeiul articolului 3 alineatul (1) din Convenția privind SA, fiecare parte contractantă se angajează ca nomenclaturile tarifare și statistice naționale să fie conforme cu SA, să folosească toate pozițiile și subpozițiile din acesta, fără completări sau modificări, precum și codurile numerice aferente și să respecte ordinea de numerotare a sistemului respectiv. Aceeași dispoziție prevede că fiecare parte contractantă se angajează să aplice regulile generale de interpretare a SA, precum și toate notele la secțiunile, capitolele și subpozițiile SA și să nu modifice domeniul de aplicare al secțiunilor, al capitolelor, al pozițiilor și al subpozițiilor din SA.
5. Consiliul de Cooperare Vamală, devenit Organizația Mondială a Vămilor (denumită în continuare „OMV”), instituit prin convenția privind înființarea respectivului consiliu, încheiată la Bruxelles la 15 decembrie 1950, aprobă, în condițiile stabilite la articolul 8 din Convenția privind SA, notele explicative și avizele de clasificare adoptate de Comitetul SA, instanță a cărei organizare este reglementată de articolul 6 din aceasta. Conform articolului 7 alineatul (1) din Convenția privind SA, sarcina acestui comitet constă în special în a propune modificări la aceasta și în a redacta note explicative, avize de clasificare, precum și alte avize pentru interpretarea SA.
6. Potrivit punctului VIII din nota explicativă la SA referitoare la punctul 3 litera (b) din Regulile generale pentru interpretarea NC, „[f]actorul care determină caracterul esențial variază în funcție de tipul mărfii. Acesta poate, de exemplu, să reiasă din natura materialului din care este constituită sau din articolele care o compun, din volumul acestora, din cantitatea, din greutatea, din valoarea acestora sau din importanța unuia dintre materialele care o constituie în vederea utilizării mărfurilor”.
7. Considerațiile generale cuprinse în capitolul 39 din notele explicative la SA, intitulat „Materiale plastice și articole din material plastic”, descriu domeniul de aplicare al acestui capitol. Printre produsele care fac parte din capitolul menționat figurează materialele textile combinate cu materiale plastice. Considerațiile generale referitoare la acestea au următorul conținut:
„Tapetele pentru pereți și plafoane interioare care îndeplinesc condițiile prevăzute la nota 9 din prezentul capitol se înscriu la nr. 39.18. Clasificarea materialelor plastice combinate cu materiale textile este reglementată în esență de nota 1 h) din secțiunea XI, de nota 3 din capitolul 56 și de nota 2 din capitolul 59. Prezentul capitol acoperă în plus următoarele produse:
a) pâslele impregnate, îmbrăcate sau acoperite cu material plastic ori stratificate cu acest material, care conțin material textil sub 50 % din greutate, precum și pâslele îmbibate în întregime în material plastic;
b) țesăturile și articolele nețesute, fie îmbibate complet în material plastic, fie îmbrăcate sau acoperite în întregime, pe ambele fețe, cu astfel de material, cu condiția ca astfel de îmbrăcări sau acoperiri să fie perceptibile cu ochiul liber, pentru aplicarea acestei dispoziții neținându‑se seama de schimbările de culoare provocate prin aceste operațiuni;
c) țesăturile impregnate, îmbrăcate sau acoperite cu material plastic sau stratificate cu material plastic, care nu pot fi răsucite cu mâna, fără să se rupă, pe un tambur cu diametrul de 7 mm, la o temperatură cuprinsă între 15 °C și 30 °C;
d) plăcile, foile sau benzile din material plastic alveolar, combinate cu țesături (astfel cum sunt definite la nota 1 din capitolul 59), cu pâslă sau articole nețesute, în care materialul textil reprezintă numai un suport.
În această privință, se consideră ca jucând rolul unui simplu suport, atunci când sunt aplicate pe o singură parte a acestor plăci, foi și benzi, materialele textile nefasonate, nealbite, albite sau pictate uniform. În schimb, cele care sunt fasonate, imprimate sau au suferit o prelucrare mai intensă (asprirea, de exemplu), precum și produsele textile speciale precum velurul, tulul, dantela și produsele textile de la nr. 58.11 sunt considerate ca asigurând o funcție superioară celei de simplu suport.
[…]”
Dreptul comunitar
8. NC se întemeiază pe SA. NC preia pozițiile și subpozițiile de șase cifre din SA, doar a șaptea și a opta cifră constituind subdiviziuni care îi sunt proprii acesteia.
9. Partea I din NC cuprinde un ansamblu de dispoziții preliminare. În cuprinsul acestei părți, în titlul I, consacrat regulilor generale, secțiunea A, intitulată „Reguli generale pentru interpretarea Nomenclaturii combinate” (denumite în continuare „regulile generale”), prevede:
„Clasificarea mărfurilor în [NC] se efectuează în conformitate cu următoarele principii:
1. Enunțul titlurilor secțiunilor, capitolelor sau subcapitolelor este considerat ca având numai o valoare indicativă, clasificarea mărfurilor considerându‑se legal determinată atunci când este în concordanță cu textul pozițiilor și notelor de secțiuni și de capitole și, atunci când nu sunt contrare termenilor utilizați în acele poziții și note, după următoarele reguli.
2. [...]
(b) Orice mențiune la un material de la o poziție determinată se referă la acest material fie în stare pură, fie amestecat sau asociat cu alte materiale. De asemenea, orice mențiune la produse dintr‑un anumit material se referă la produsele alcătuite în întregime sau parțial din acest material. Clasificarea acestor produse amestecate sau a articolelor asociate se efectuează în conformitate cu principiile enunțate la regula 3.
3. Atunci când mărfurile ar putea fi clasificate la două sau mai multe poziții prin aplicarea regulii 2 (b) sau în orice alt caz, clasificarea se face după cum urmează.
[...]
(b) Produsele amestecate, articolele compuse din materiale diferite sau constituite prin asamblarea unor articole diferite și mărfurile prezentate în set condiționate pentru vânzarea cu amănuntul, care nu pot fi clasificate prin aplicarea regulii 3 (a), se clasifică după materialul sau articolul care le conferă caracterul esențial, în cazul în care este posibilă efectuarea acestei determinări.
(c) În cazul în care regulile 3 (a) și 3 (b) nu permit efectuarea clasificării, marfa se clasifică la poziția cu numărul cel mai mare dintre cele susceptibile a fi luate în considerare.
[…]” [traducere neoficială]
10. Partea II din NC include o secțiune VII, consacrată „Materiale[lor] plastice și articole[lor] din material plastic; cauciuc și articole din cauciuc”. Această secțiune cuprinde capitolul 39, intitulat „Materiale plastice și articole din material plastic”.
11. Potrivit notei complementare la capitolul 39:
„Capitolul 39 cuprinde mănușile, mitenele sau mănușile cu un deget impregnate, îmbrăcate sau acoperite cu material plastic alveolar în cazul în care sunt confecționate:
– din materiale țesute, tricotate sau croșetate (altele decât cele de la poziția 5903), pâslă sau materiale nețesute, impregnate, îmbrăcate sau acoperite cu material plastic alveolar; sau
– din materiale țesute, tricotate sau croșetate, pâslă sau materiale nețesute, neimpregnate, neîmbrăcate sau neacoperite și ulterior impregnate, îmbrăcate sau acoperite cu material plastic alveolar,
în cazul în care aceste materiale țesute, tricotate sau croșetate, pâslă sau materiale nețesute sunt prezente numai cu scop de suport [capitolul 56 nota 3 litera (c) și capitolul 59 nota 2 litera (a) punctul 5].” [traducere neoficială]
12. Poziția 3926 din NC cuprinde subpoziția 3926 20 00 și are următorul conținut:
>lt>3
13. Secțiunea XI din NC, consacrată „Materiale[lor] textile și articole[lor] din aceste materiale”, cuprinde un capitol 56, intitulat „Vată, pâslă și materiale nețesute; fire speciale; sfori, funii, frânghii și articole din acestea”, un capitol 59, intitulat „Țesături impregnate, îmbrăcate, acoperite sau stratificate; articole tehnice din materiale textile”, și un capitol 61, intitulat „Îmbrăcăminte și accesorii de îmbrăcăminte tricotate sau croșetate”.
14. Potrivit notelor de secțiune referitoare la secțiunea XI menționată:
„(1) Secțiunea nu cuprinde:
[…]
(h) țesăturile, materialele tricotate sau croșetate, pâsla și articolele nețesute, impregnate, îmbrăcate sau acoperite ori stratificate cu material plastic și articole din aceste produse de la capitolul 39;
[…]” [traducere neoficială]
15. La punctul 3 din notele care figurează în capitolul 56 din secțiunea XI din NC se menționează:
„Pozițiile 5602-5603 cuprind, respectiv, pâsla și articolele nețesute, impregnate, îmbrăcate sau acoperite cu material plastic sau cauciuc ori stratificate cu aceste materiale, indiferent de natura acestor materiale (compacte sau alveolare).
Poziția 5603 cuprinde, de asemenea, articolele nețesute care conțin ca liant materiale plastice sau cauciuc.
Totuși pozițiile 5602-5603 nu cuprind:
[…]
(c) foile, plăcile sau benzile din material plastic sau din cauciuc alveolar, combinate cu pâslă sau articole nețesute, în care materialul textil este folosit numai ca suport (capitolul 39 sau 40).
[…]” [traducere neoficială]
16. Punctul 2 litera (a) din notele care figurează în capitolul 59 din secțiunea XI din NC prevede:
„Poziția 5903 cuprinde:
(a) țesăturile impregnate, îmbrăcate sau acoperite cu material plastic sau stratificate cu material plastic, indiferent de greutatea pe metru pătrat și de natura materialului plastic (compact sau alveolar), altele decât:
[…]
5) foile, plăcile sau benzile din material plastic alveolar, combinate cu țesături și în care țesătura reprezintă numai un suport (capitolul 39);
[…]” [traducere neoficială]
17. Potrivit notelor complementare referitoare la capitolul 61 din secțiunea XI menționată:
„[…]
3. Poziția 6111, precum și subpozițiile 6116 10 20-6116 10 80 cuprind:
mănușile, mitenele și mănușile cu un deget impregnate, îmbrăcate sau acoperite cu material plastic sau cauciuc, chiar dacă sunt confecționate din:
– materiale tricotate sau croșetate de la poziția 5903 sau 5906, impregnate, îmbrăcate sau acoperite cu materiale plastice sau cu cauciuc, sau
– materiale tricotate sau croșetate, neimpregnate, neacoperite sau neîmbrăcate, care au fost ulterior impregnate, îmbrăcate sau acoperite cu material plastic sau cauciuc.
Capitolele 39 și 40 cuprind mănușile, mitenele și mănușile cu un deget impregnate, îmbrăcate sau acoperite cu cauciuc celular sau cu material plastic celular, chiar dacă au fost realizate din materiale tricotate sau croșetate neimpregnate, neîmbrăcate sau neacoperite, care au fost apoi impregnate, acoperite sau îmbrăcate cu material plastic celular sau cu cauciuc celular, cu condiția ca aceste materiale tricotate sau croșetate să nu servească decât ca suport [nota 2 litera (a) punctul 5 și nota 4 ultimul alineat din capitolul 59].”
18. Poziția 6116 din NC cuprinde subpoziția 6116 10 80 și are următorul conținut:
>lt>4
Acțiunea principală și întrebarea preliminară
19. Roeckl este o societate care comercializează mănuși, ale cărei două modele de mănuși de echitație în discuție în acțiunea principală se înscriu la codurile 3301‑208 și 3301-233. Aceste modele sunt confecționate pornind de la un material compus dintr‑o țesătură și un strat din material plastic. În procesul de fabricare, suportul textil este asprit pe o parte, iar ulterior partea asprită este, în vederea finalizării, integral acoperită de o spumă poliuretanică. Partea de țesătură dinspre pielea persoanei care poartă mănușa nu este asprită.
20. La 3 august 2000, Oberfinanzdirektion Koblenz – Zolltechnische Prüfungs – und Lehranstalt (Direcția Generală de Finanțe Koblenz – Institutul tehnic de verificare și de formare al vămilor) a eliberat reclamantei din acțiunea principală informații tarifare obligatorii DE F/2113/00‑1 pentru modelul de mănușă cu numărul de cod 3301‑208 și l‑a clasificat pe acesta din urmă la subpoziția 6116 10 80 din NC.
21. Roeckl a formulat o reclamație împotriva acestei decizii, care a fost respinsă la 14 august 2003 de Finanzgericht Rheinland‑Pfalz pentru motivul principal că țesătura utilizată pentru fabricarea mănușii în cauză făcuse obiectul unei prelucrări suplimentare sub forma unei aspriri și că aceasta nu servea pur și simplu, din acest motiv, de suport pentru stratul de material plastic.
22. La 10 ianuarie 2005, Roeckl a depus o declarație vamală complementară pentru perioada de calcul aferentă lunii decembrie 2004 în vederea introducerii pe piață a diferite mănuși, printre care mănușile de echitație din acțiunea principală și, cu această ocazie, le‑a clasat la subpoziția 6116 10 80 din NC. În temeiul acestei declarații, Hauptzollamt München, prin decizia de stabilire a taxelor la import din 10 ianuarie 2005, a stabilit cuantumul taxelor la import la suma de 58 753,24 euro. În urma acestei decizii, Roeckl a formulat, în fața Hauptzollamt München, o reclamație împotriva deciziei menționate, care a fost respinsă prin decizia din 11 ianuarie 2006.
23. Ulterior, Roeckl a formulat o acțiune împotriva acestei decizii în fața instanței de trimitere, susținând că mănușile de echitație în discuție în acțiunea principală trebuiau să fie clasificate la subpoziția 3926 20 00 din NC, dat fiind în special că asprirea țesăturii servea numai la ameliorarea aderenței dintre stratul din material plastic și produsul textil de la suprafață și trebuia să fie considerată, din acest motiv, drept o operațiune care permitea materialului textil să servească drept suport pentru stratul din material plastic.
24. Având în vedere aceste împrejurări, instanța de trimitere se întreabă dacă asprirea dă în mod automat materialului textil o funcție care o depășește pe cea de simplu suport. Instanța de trimitere subliniază că acest rezultat pare totuși discutabil, având în vedere că asprirea servește numai la ameliorarea aderenței materialului plastic la materialul textil.
25. În aceste condiții, Finanzgericht München a decis să suspende judecarea cauzei și să adreseze Curții următoarea întrebare preliminară:
„Subpoziția 3926 20 00 din [NC] trebuie interpretată în sensul că aceasta cuprinde de asemenea acele materiale textile care au fost asprite pe o parte și acoperite cu un strat din material plastic, fără ca aceasta să le confere o funcție superioară celei de simplu suport și pentru care asprirea servește exclusiv unei mai bune aderențe a stratului din material plastic, iar, după finalizarea produsului, aceasta nu mai este perceptibilă pentru utilizator (a se vedea de asemenea nota explicativă 56.6 la [SA] referitoare la capitolul 39 din [NC])?”
Cu privire la întrebarea preliminară
26. Prin intermediul întrebării formulate, instanța de trimitere solicită, în esență, să se stabilească dacă mănușile de echitație, precum cele în discuție în acțiunea principală, trebuie să fie clasificate la subpoziția 3926 20 00 din NC, în calitate de produs din material plastic, sau la subpoziția 6116 10 80 din NC, în calitate de produs din material textil.
27. Mai întâi, dintr‑o jurisprudență constantă rezultă că, în interesul securității juridice și al facilității controalelor, criteriul decisiv pentru clasificarea tarifară a mărfurilor trebuie căutat, în general, în caracteristicile și proprietățile lor obiective, astfel cum au fost definite în formularea poziției din NC și în notele de secțiune sau de capitol (a se vedea în special Hotărârea din 18 iulie 2007, Olicom, C‑142/06, Rep., p. I‑6675, punctul 16, precum și Hotărârea din 11 decembrie 2008, Kip Europe și alții, C‑362/07 și C‑363/07, Rep., p. I‑9489, punctul 26).
28. În continuare, destinația produsului poate să constituie un criteriu obiectiv de clasificare, în măsura în care este inerentă respectivului produs, caracterul inerent trebuind să poată fi apreciat în funcție de caracteristicile și proprietățile obiective ale acestuia (a se vedea Hotărârea din 15 februarie 2007, RUMA, C‑183/06, Rep., p. I‑1559, punctul 36, și Hotărârea Olicom, citată anterior, punctul 18).
29. În sfârșit, trebuie amintit că notele de capitol din Tariful vamal comun, precum și, de altfel, notele explicative la SA reprezintă într‑adevăr mijloace importante de asigurare a unei aplicări uniforme a acestui tarif și oferă, prin ele însele, elemente valabile pentru interpretarea acestuia (a se vedea Hotărârea din 19 mai 1994, Siemens Nixdorf, C‑11/93, Rec., p. I‑1945, punctul 12, Hotărârea din 18 decembrie 1997, Techex, C‑382/95, Rec., p. I‑7363, punctul 12, Hotărârea din 19 octombrie 2000, Peacock, C‑339/98, Rec., p. I‑8947, punctul 10, și Hotărârea Olicom, citată anterior, punctul 17).
30. În acțiunea principală, trebuie să se constate că mănușile de echitație în discuție, confecționate dintr‑o țesătură și dintr‑un strat din plastic, nu sunt avute în vedere în mod explicit nici în textele pozițiilor NC, nici în cele ale notelor de secțiune sau de capitole ale acesteia din urmă.
31. În această privință, textul poziției 3926 din NC, din care, potrivit Roeckl, fac parte mănușile de echitație în discuție în acțiunea principală, privește în special „Alte articole din materiale plastice și articole din alte materiale de la pozițiile 3901-3914”, în timp ce textul poziției 6116 din NC privește în special „Mănuși, mitene și mănuși cu un deget, tricotate sau croșetate”. Fac parte în special din subpoziția 3926 20 00 din NC „Articole și accesorii de îmbrăcăminte (inclusiv mănuși, mitene și mănuși cu un deget)”, în timp ce subpoziția 6116 10 80 din NC, care este cuprinsă în categoria mănuși, mitene și mănuși cu un deget, tricotate sau croșetate, impregnate, îmbrăcate sau acoperite cu materiale plastice sau cauciuc, este definită în mod negativ, prin folosirea mențiunii generale „Altele”, în raport cu subpoziția 6116 10 20 din NC care cuprinde „Mănuși impregnate, îmbrăcate sau acoperite cu cauciuc”.
32. Prin urmare, având în vedere că mănușile de echitație în discuție în acțiunea principală sunt confecționate din materiale diferite și că nu există o poziție tarifară specifică pentru clasificarea acestora, singura dispoziție aplicabilă în vederea clasificării acestor mănuși este punctul 3 litera (b) din regulile generale (a se vedea în acest sens Hotărârea din 21 iunie 1988, Sportex, 253/87, Rec., p. 3351, punctul 7, și Hotărârea din 26 octombrie 2006 Turbon International, C‑250/05, Rec., p. I‑10531, punctul 20).
33. Astfel, trebuie să se amintească că punctul 3 litera (b) din regulile generale, care acoperă cu precizie ipoteza în care bunurile par să trebuiască a fi clasificate în două sau în mai multe poziții, prevede că produsele amestecate care nu pot fi clasificate prin aplicarea punctului 3 litera (a) din aceste reguli se clasifică în funcție de materialul sau de articolul care le conferă caracterul esențial, în cazul în care este posibilă efectuarea acestei determinări. În caz contrar, ar trebui clasificate, în aplicarea punctului 3 litera (c) din regulile generale, la poziția cu numărul cel mai mare dintre cele susceptibile a fi luate în considerare (a se vedea Hotărârea Kip Europe și alții, citată anterior, punctul 49).
34. Având în vedere aspectul referitor la criteriile aplicabile în vederea clasificării în NC a mănușilor de echitație în discuție în acțiunea principală, instanța de trimitere se întreabă dacă, în litigiul cu care este sesizată, asprirea materialului textil ar putea fi considerată drept un criteriu suficient pentru a conferi în mod automat materialului textil o funcție care o depășește pe cea de simplu suport, ceea ce ar determina clasificarea acestor mănuși la poziția 6116 din NC, în calitate de produs textil.
35. În această privință, trebuie să se constate că nota complementară 3 ultimul paragraf, referitoare la capitolul 61 din NC, precum și cea referitoare la capitolul 39 din NC delimitează domeniul de aplicare al capitolului 39 menționat. Acesta din urmă cuprinde mănușile, mitenele sau mănușile cu un deget impregnate, îmbrăcate sau acoperite cu material plastic celular chiar în cazul în care sunt confecționate din materiale tricotate sau croșetate neimpregnate, neacoperite sau neîmbrăcate, care au fost ulterior impregnate, îmbrăcate sau acoperite cu material plastic celular, cu condiția ca aceste materiale tricotate sau croșetate să nu servească decât ca suport. Fac parte de asemenea din același capitol 39 plăcile, foile sau benzile din material plastic alveolar, combinate cu țesătură (astfel cum este definită la nota 1 din capitolul 59 menționat), cu pâslă sau articole nețesute, în care materialul textil este folosit numai ca suport.
36. Or, potrivit notei explicative la SA referitoare la capitolul 39 din NC, materialele textile joacă rolul unui simplu suport atunci când sunt aplicate pe o singură parte a acestor plăci, foi și benzi și sunt nefasonate, nealbite, albite sau pictate uniform. Dimpotrivă, cele fasonate, imprimate sau care au suferit o prelucrare mai elaborată (de exemplu asprire), precum și produsele textile speciale, cum ar fi velurul, tulul, dantela și produsele clasificate la poziția 58.11, sunt considerate ca având o funcție superioară celei de simplu suport.
37. Trebuie amintit că notele explicative la SA constituie indicii care contribuie în mod important la interpretarea domeniului de aplicare al diferitelor poziții ale NC (a se vedea Hotărârea din 27 aprilie 2006, Kawasaki Motors Europe, C‑15/05, Rec., p. I‑3657, punctul 36), fără a avea totuși o forță juridică obligatorie (a se vedea Hotărârea din 11 ianuarie 2007, B.A.S. Trucks, C‑400/05, Rep., p. I‑311, punctul 28).
38. Potrivit Comisiei Europene, în lumina referinței exprese a notelor explicative la SA referitoare la capitolul 39 din NC, criteriile care determină noțiunea de suport al materialului textil se aplică în mod exclusiv produselor compuse din material plastic la care este aplicat un strat de țesătură. Nu aceasta ar fi situația în acțiunea principală, unde nu țesătura este aplicată pe materialul plastic, ci acesta din urmă este aplicat pe țesătură, aceasta neputând fi, așadar, considerată drept un simplu suport al materialului plastic. Pe de altă parte, nu s‑ar putea atribui greutate preponderentă în materialele care compun mănușile de echitație în discuție în acțiunea principală nici țesăturii, nici materialului plastic. În plus, țesătura mănușilor nu ar fi îmbibată în întregime în materialul plastic. În aceste condiții, datorită structurii deosebite a mănușilor menționate, criteriile furnizate atât de notele la NC, cât și de notele explicative la SA nu ar avea nicio utilitate.
39. Această afirmație nu poate fi primită. O astfel de interpretare ar avea astfel drept consecință, în privința unor produse precum cele în discuție în acțiunea principală, privarea de indicii utile pentru clasificarea acestora conținute atât în NC, cât și în SA și, în consecință, limitarea domeniului de activitate al notelor la NC și al notelor explicative la SA. Astfel, trebuie amintit că atât capitolul 39 din NC, cât și nota explicativă la SA referitoare la acest capitol includ produse compuse din plastic și din țesătură în domeniul lor de aplicare și explică faptul că astfel de produse trebuie clasificate drept materiale plastice în cazul în care materialul textil joacă un rol de simplu suport pentru materialul plastic. În aceste condiții, nimic nu se opune ca aceste criterii să se aplice produselor precum cele în discuție în acțiunea principală.
40. Cu toate acestea, enumerarea caracteristicilor țesăturii, pentru ca aceasta să fie considerată drept un suport pentru materialul plastic, prevăzute de nota explicativă la SA referitoare la capitolul 39 menționat, nu trebuie să fie înțeleasă în sensul că simpla sumă a caracteristicilor aferente mănușilor de echitație în discuție în acțiunea principală ar fi, ca atare, determinantă pentru clasificarea acestora. Este necesar, mai degrabă, astfel cum se amintește la punctul 33 din prezenta hotărâre, să se procedeze la aprecierea aspectului general al acestor mănuși de echitație și al ansamblului caracteristicilor care le conferă caracterul esențial, ținând seama în special de importanța relativă a criteriilor utilizate pentru clasificarea acestora. În consecință, asprirea materialului textil efectuată asupra mănușilor menționate nu ar putea să constituie criteriul decisiv pentru clasificarea acestora.
41. În temeiul punctului 3 litera (b) din regulile generale, este necesar, pentru a se face clasificarea tarifară a unui produs, să se stabilească, printre materialele care îl compun, care este acel material care îi conferă caracterul esențial, ceea ce se poate efectua întrebându‑ne dacă produsul, privat de una sau de alta dintre componentele sale, și‑ar păstra sau nu și‑ar păstra proprietățile care îl caracterizează (a se vedea Hotărârea din 10 mai 2001, VauDe Sport, C‑288/99, Rec., p. I‑3683, punctul 25, Hotărârea Turbon International, citată anterior, punctul 21, și Hotărârea din 7 mai 2009, Siebrand, C‑150/08, Rep., p. I ‑3941, punctul 31).
42. În mod identic, astfel cum se arată la punctul VIII din notele explicative la SA referitoare la punctul 3 litera (b) din regulile generale, factorul care determină caracterul esențial poate, în funcție de tipul de produs, să fie dat, de exemplu, de natura materialelor componente sau de articolele care îl compun, de volumul lor, de cantitatea, de greutatea sau de valoarea lor ori de importanța unuia dintre materialele constitutive în raport cu utilizarea acestor produse.
43. În acțiunea principală, mănușile în cauză sunt concepute pentru practicarea echitației. Astfel, aceste mănuși au în principal drept funcție să permită ținerea frâielor și controlul calului, favorizând suplețea și senzația de prindere. Or, elementul acestora care permite îndeplinirea acestei funcții și care este în mod special conceput în acest scop este spuma poliuretanică ce acoperă întreaga parte exterioară a acestor mănuși și care este în contact cu frâiele. Materialul textil din interiorul mănușilor nu a modificat în mod fundamental proprietățile poliuretanului menționat, ci doar a crescut eficacitatea acestuia, sporind senzația de prindere și pe cea de confort pentru persoana care le poartă. În consecință, trebuie să se constate că ceea ce conferă mănușilor de echitație în discuție în acțiunea principală caracterul lor esențial nu este materialul textil, ci stratul de poliuretan.
44. Având în vedere ansamblul considerațiilor precedente, trebuie să se răspundă la întrebarea adresată că NC trebuie interpretată în sensul că mănușile de echitație, precum cele în discuție în acțiunea principală, compuse dintr‑un material textil care a fost asprit pe o parte și acoperite cu un strat din material plastic, în care suportul textil este asprit pe o parte, iar ulterior partea asprită este integral acoperită de o spumă poliuretanică, ce are o funcție esențială pentru utilizarea mănușilor ca mănuși de echitație, trebuie clasificate la subpoziția 3926 20 00 din aceasta.
Cu privire la cheltuielile de judecată
45. Întrucât, în privința părților din acțiunea principală, procedura are caracterul unui incident survenit la instanța de trimitere, este de competența acesteia să se pronunțe cu privire la cheltuielile de judecată. Cheltuielile efectuate pentru a prezenta observații Curții, altele decât cele ale părților menționate, nu pot face obiectul unei rambursări.
Dizpozitiv
Pentru aceste motive, Curtea (Camera a treia) declară:
Nomenclatura combinată care constituie anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun, astfel cum a fost modificată prin Regulamentul (CE) nr. 1789/2003 al Comisiei din 11 septembrie 2003, trebuie interpretată în sensul că mănușile de echitație, precum cele în discuție în acțiunea principală, compuse dintr‑un material textil care a fost asprit pe o parte și acoperite cu un strat din material plastic, în care suportul textil este asprit pe o parte, iar ulterior partea asprită este integral acoperită de o spumă poliuretanică, ce are o funcție esențială pentru utilizarea mănușilor ca mănuși de echitație, trebuie clasificate la subpoziția 3926 20 00 din aceasta.