62022TJ0245_RES
Lieta T‑245/22
PGTEX Morocco
pret
Eiropas Komisiju
Vispārējās tiesas (desmitā palāta paplašinātā sastāvā) 2024. gada 4. decembra spriedums
Dempings – Galīgā antidempinga maksājuma, kas noteikts konkrētu Ķīnas izcelsmes austu un/vai sašūtu stikla šķiedras audumu importam, attiecināšana uz tādu šo ražojumu importu, kuri nosūtīti no Marokas – Pretapiešanas izmeklēšana – Apiešana – Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums par asociācijas izveidi starp EK un Maroku – Regulas (ES) 2016/1036 22. panta a) punkts – Pilnvaru nepareiza izmantošana – Nosacījumi apiešanas konstatēšanai – Regulas 2016/1036 13. pants – Pārmaiņas, kuras izraisījusi kāda prakse, process vai darbs, kam nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma kā vien maksājuma noteikšana – Montāžas darbības – Nobeiguma apstrādes darbības – Jēdziens “pievienotā vērtība” – Tāds importēts līdzīgs ražojums vai tā daļas, kas joprojām gūst labumu no subsīdijas – Tiesību kļūda – Acīmredzama kļūda vērtējumā – Diskriminācijas aizlieguma princips – Vienlīdzīga attieksme – Labas pārvaldības princips – Regulas 2016/1036 18. panta 1. un 3. punkts – Pieejamo datu izmantošana
Kopējā tirdzniecības politika – Aizsardzība pret dempinga praksi – Apiešana – Antidempinga maksājuma paplašināta attiecināšana – Galīgais antidempinga maksājums, kas attiecināts arī uz importu, kurš nosūtīts no valsts, kas noslēgusi asociācijas nolīgumu ar Savienību – Pieļaujamība – Nosacījumi
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2016/1036 20. apsvērums un 13. pants; Komisijas Regula 2022/302)
(skat. 40.–43. un 45.–53. punktu)
Kopējā tirdzniecības politika – Aizsardzība pret dempinga praksi – Apiešana – Jēdziens – Pārmaiņas tirdzniecības modelī starp trešām valstīm un Savienību – Pārmaiņas, kuras izriet no prakses, procesa vai darba, kam nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma – Izstrādājuma, kas ir līdzīgs tiem, uz kuriem attiecas antidempinga maksājumi, ražotnes izveide valstī, kas nav minētā izstrādājuma izcelsmes valsts – Sakritība laikā starp antidempinga izmeklēšanas, kuras rezultātā tika noteikti maksājumi, uzsākšanu un minētās ražotnes izveidi – Pieņēmums par nodomu izvairīties no spēkā esošo antidempinga maksājumu piemērošanas – Pierādīšanas pienākums
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2016/1036 13. panta 1. punkts; Komisijas Regulas 2022/302 67. apsvērums)
(skat. 78.–89. punktu)
Kopējā tirdzniecības politika – Aizsardzība pret dempinga praksi – Apiešana – Montāžas darbība – Jēdziens – Nobeiguma apstrādes darbība – Iekļaušana
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2016/1036 13. panta 1. punkta trešā daļa un ceturtās daļas d) apakšpunkts un 2. punkta b. apakšpunkts; Komisijas Regulas 2022/302 73., 74. un 76. apsvērums)
(skat. 109.–117. punktu)
Kopējā tirdzniecības politika – Aizsardzība pret dempinga praksi – Apiešana – Montāžas darbība – Jēdziens – Vērtēšanas kritēriji
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2016/1036 13. panta 1. punkta trešā daļa un 2. punkts; Komisijas Regulas 2022/302 73., 74. un 76. apsvērums)
(skat. 120. un 121. punktu)
Kopējā tirdzniecības politika – Aizsardzība pret dempinga praksi – Apiešana – Montāžas darbība – Detaļas, kuras veido 60 % vai vairāk no kopējās samontētā izstrādājuma detaļu vērtības un kuru izcelsme ir valsts, uz ko attiecas pasākumi – Izņēmums – Ievesto detaļu pievienotā vērtība, kas pārsniedz 25 % no izgatavošanas izmaksām – Jēdziens “pievienotā vērtība” – Tvērums – Aprēķināšana – Ražošanas izmaksas – Korekcija – Kritēriji – Faktiskā ražošanas jaudas izmantojuma līmeņa ņemšana vērā
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2016/1036 2. panta 5. punkts un 13. panta 2. punkta b) apakšpunkts; Komisijas Regulas 2022/302 77.–80., 82., 83., 88., 90. un 91. apsvērums)
(skat. 150.–172. punktu)
Kopējā tirdzniecības politika – Aizsardzība pret dempinga praksi – Apiešana – Montāžas darbība – Ievesto detaļu pievienotās vērtības noteikšana – Ražošanas izmaksu korekcija – Pieļaujamība – Ražošanas izmaksu korekciju neveikšana, nosakot kaitējuma starpību antidempinga izmeklēšanā – Vienlīdzīgas attieksmes principa pārkāpums – Neesamība
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2016/1036 2. panta 5. punkts un 13. panta 2. punkta b) apakšpunkts; Komisijas Regulas 2022/302 77.–80., 82., 83., 88., 90. un 91. apsvērums)
(skat. 179. punktu)
Kopējā tirdzniecības politika – Aizsardzība pret dempinga praksi – Apiešana – Izmeklēšanas norise – Pieejamo datu izmantošana gadījumā, ja uzņēmums atsakās sadarboties – Nosacījumi – Atteikums piekļūt vajadzīgajai informācijai
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2016/1036 13. panta 3. punkts un 18. panta 1. panta 4. un 5. punkts; Komisijas Regulas 2022/302 36., 37. un 39.–41. apsvērums)
(skat. 198.–208. un 210. punktu)
Rezumējums
Vispārējā tiesa, izskatot Ķīnas uzņēmumu grupai PGTEX piederošā marokāņu uzņēmuma prasības pieteikumu, noraida prasību atcelt Īstenošanas regulu 2022/302 (
1
), ar kuru galīgais antidempinga maksājums, ko piemēro konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes austu un/vai sašūtu stikla šķiedras audumu (turpmāk tekstā – “SŠA”) importam, tiek attiecināts arī uz tādu SŠA importu, kuri nosūtīti no Marokas. Šajā ziņā Vispārējā tiesa sniedz precizējumus par iespēju Eiropas Komisijai antidempinga maksājumus, kas noteikti pret Ķīnas Tautas Republiku, ja tiek apieti spēkā esošie pasākumi paplašināti attiecināt arī uz līdzīgu preču importu no trešās valsts, ar kuru Eiropas Savienība ir parakstījusi asociācijas nolīgumu.
2020. gadā pēc Komisijas dienestu veiktās antidempinga izmeklēšanas tā pieņēma Īstenošanas regulu 2020/492 (
2
), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Ēģiptes izcelsmes SŠA importam.
Pēc Savienības SŠA ražotāju apvienības Tech‑Fab Europe eV pieprasījuma Komisija 2021. gadā uzsāka izmeklēšanu par iespējamu šo antidempinga pasākumu apiešanu, kas varētu notikt, importējot to pašu izstrādājumu, kas nosūtīts no Marokas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Marokas izcelsme. Izmeklēšanas noslēgumā Komisija pieņēma apstrīdēto īstenošanas regulu.
Ar iesniegto prasību prasītājs Marokas uzņēmums PGTEX Morocco, kas ražo un eksportē SŠA uz Savienību, lūdz atcelt apstrīdēto īstenošanas regulu, ciktāl tā attiecas uz prasītāju. Tas it īpaši atsaucas uz asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti (
3
) pārkāpumu. Prasītājs apstrīd arī secinājumus par ekonomiskā pamatojuma neesamību prasītāja ražotnes izveidei Marokā, izņemot antidempinga maksājumu ieviešanu, kā arī prasītāja veiktā ražošanas procesa Marokā kvalificēšanu kā “montāžas darbību”.
Vispārējās tiesas vērtējums
Par asociācijas nolīgumu un iespēju piemērot antidempinga Regulas 2016/1036 (
4
)13. pantā paredzētos pretapiešanas noteikumus
Pirmām kārtām, Vispārējā tiesa pārbauda, vai Komisija varēja izmantot antidempinga pamatregulas 13. pantā paredzētos pretapiešanas noteikumus, lai antidempinga maksājumus, kas noteikti SŠA importam no Ķīnas, paplašināti attiecinātu uz līdzīgu izstrādājumu importu no Marokas, neņemot vērā, ka Savienība ir parakstījusi asociācijas nolīgumu ar Maroku.
Šajā ziņā Vispārējā tiesa norāda, ka asociācijas nolīgums un antidempinga pamatregulas 13. pants ir divi Savienības tirdzniecības politikas instrumenti, kas atbilst dažādiem mērķiem un loģikai. Proti, pirmais ir sadarbības instruments, kura mērķis ir veicināt preču brīvu apriti no Marokas Savienībā, tostarp atceļot muitas nodokļus un maksājumus ar līdzvērtīgu iedarbību. Otrais ir tirdzniecības aizsardzības instruments, kura mērķis ir sodīt par negodīgu tirdzniecības praksi, kas var ietekmēt jau spēkā esošo antidempinga pasākumu efektivitāti attiecībā uz trešajām valstīm, ļaujot iestādēm noteiktos apstākļos attiecināt šos antidempinga pasākumus arī uz līdzīgu ražojumu importu, tostarp no citas valsts, lai izvairītos no antidempinga pasākumu apiešanas.
Šajā lietā, uzskatot, ka PGTEX grupa ir izmantojusi Marokas teritoriju, lai apietu antidempinga maksājumu, kas noteikts SŠA importam no Ķīnas, Komisija ar apstrīdēto īstenošanas regulu ir paplašināti attiecinājusi antidempinga maksājumu arī uz SŠA, kas nosūtīti no Marokas. Turklāt šādi paplašināto maksājumu, kura vienīgais mērķis ir nodrošināt Ķīnas Tautas Republikai noteiktā antidempinga maksājuma efektivitāti, nevar nošķirt no pēdējā minētā, kam tas ir pakārtots. Tādējādi ar apstrīdēto īstenošanas regulu Komisija vēršas pret PGTEX grupas Ķīnas uzņēmumiem, lai tiem liegtu atsaukties uz Marokas teritoriju, lai izvairītos no antidempinga maksājuma, kas noteikts SŠA importam no Ķīnas.
Šajā ziņā Vispārējā tiesa norāda, ka asociācijas nolīgums, kas parakstīts starp Maroku un Savienību, neliedz Savienībai izmantot pretapiešanas pasākumus, lai vērstos pret tādu rīcību kā iepriekš aprakstītā, ja ir izpildīti visi antidempinga pamatregulas 13. panta piemērošanas nosacījumi. Atšķirīga interpretācija varētu liegt Savienībai tirdzniecības aizsardzības instrumentu, kam ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu Savienības ražošanas nozares efektīvu aizsardzību un pārveidotu Maroku par “brīvo zonu”, kurā uzņēmēji varētu īstenot jebkāda veida antidempinga pasākumu apiešanas darbības, bet tas būtu pretrunā abpusējām saistībām, kuras saskaņā ar šo nolīgumu ir uzņēmušās Maroka un Savienība.
Tāpēc Vispārējā tiesa uzskata, ka Komisija nav pieļāvusi kļūdu, izmantojot antidempinga pamatregulas 13. pantā paredzētos antidempinga noteikumus.
Par antidempinga pamatregulas 13. panta piemērošanas nosacījumu vērtējumu šajā lietā
Otrām kārtām, Vispārējā tiesa atgādina, no vienas puses, ka starp nosacījumiem, kas nepieciešami, lai noteiktu apiešanas esamību, antidempinga pamatregulas 13. panta 1. punkts paredz, pirmkārt, pārmaiņas tirdzniecības modelī starp trešām valstīm un Savienību vai starp atsevišķiem uzņēmumiem valstī, kas pakļauta pasākumiem, un Savienību, un, otrkārt, ka šīs pārmaiņas izriet no prakses, procesa vai darba, kam bez maksājuma uzlikšanas nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma (
5
). No otras puses, saskaņā ar minētās tiesību normas ceturto daļu montāžas darbība Savienībā vai trešā valstī iekļaujas tādā praksē, procesā vai darbā, kas var veidot apiešanu.
Šajā gadījumā, konstatējusi, ka no Marokas uz Savienību veiktā SŠA eksporta pieaugums ir pārmaiņas tirdzniecības modelī starp pēdējām minētajām, Komisija analizēja otro nosacījumu, kas nepieciešams, lai konstatētu apiešanas esamību attiecībā uz prasītājas ražotnes izveidi Marokā.
Šajā ziņā Vispārējā tiesa norāda, pirmkārt, ka Komisija nav pieļāvusi kļūdu, secinot, ka nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma SŠA ražotnes izveidei Marokā, kā vien vēlme apiet spēkā esošos antidempinga maksājumus.
Tā, lēmums izveidot šo ražotni tika pieņemts 2019. gada martā, t.i., uzreiz pēc antidempinga izmeklēšanas uzsākšanas, kuras noslēgumā tika noteikti antidempinga maksājumi Ķīnas SŠA importam, un tā tika pabeigta 2019. gada oktobrī, proti, septiņus mēnešus pēc šīs izmeklēšanas sākšanas.
Tomēr saskaņā ar judikatūru šāda sakritība laikā starp antidempinga izmeklēšanas sākšanu un prasītāja ražotnes izveidi Marokā var pamatot pieņēmumu, atbilstoši kuram ražotnes izveidošanas valstī, no kuras preces tiek eksportētas, mērķis ir izvairīties no tirdzniecības politikas pasākumu piemērošanas.
Ja pastāv šāda sakritība laikā, attiecīgajam saimnieciskās darbības subjektam jāiesniedz pierādījumi par citu saprātīgu iemeslu, kas nav izvairīšanās no attiecīgo pasākumu sekām, lai izveidotu ražotni valstī, no kuras preces tiek eksportētas. Tādējādi prasītājam bija jāsniedz pierādījumi, ka tā ražotnes izveide Marokā bija motivēta un ekonomiski pamatota ar citiem iemesliem, nevis izvairīšanos no attiecīgajiem antidempinga pasākumiem, bet to tas šajā lietā nav izdarījis.
Turklāt prasītājs kļūdaini atsaucas uz to, ka Komisija nav izpildījusi pienākumu rūpīgi un objektīvi pārbaudīt visus atbilstošos lietas apstākļus, jo tā ir pareizi analizējusi prasītāja iesniegtos pierādījumus un pamatoti secinājusi, ka ar tiem nav izdevies atspēkot tās secinājumu.
Otrkārt, Komisija nav nedz pieļāvusi kļūdu, nedz pārkāpusi antidempinga pamatregulas 13. pantu, secinot, ka Marokā veiktais SŠA ražošanas process ir nobeiguma apstrādes darbība, kas ietilpst jēdzienā “montāžas darbība” šīs tiesību normas izpratnē.
Šajā lietā Vispārējā tiesa veic attiecīgās tiesību normas tekstuālo, kontekstuālo un teleoloģisko analīzi, lai noteiktu, vai jēdziens “montāžas darbības” jāinterpretē plaši, lai aptvertu “nobeiguma apstrādes darbības”, kā apgalvo Komisija, vai – kā to ierosina prasītājs – attiecībā uz to izmantojama šaura interpretācija, saskaņā ar kuru pēdējās minētās darbības neietilpst jēdzienā “montāžas darbība”.
Šajā ziņā jānorāda, ka antidempinga pamatregulā nav sniegta nedz jēdziena “montāžas darbības”, nedz jēdziena “nobeiguma apstrādes darbības” definīcija. Tajā arī netiek precizēts, vai pēdējās minētās darbības ietilpst jēdzienā “montāžas darbības”.
Attiecībā uz kontekstu – nobeiguma apstrādes darbības nav ietvertas praksē, procesā vai darbā, kas varētu būt pasākumu apiešana antidempinga pamatregulas 13. panta 1. punkta izpratnē. Tomēr šīs tiesību normas 2. punkta b) apakšpunktā (
6
), kurā precizēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem tiek uzskatīts, ka ar montāžas darbību tiek apieti spēkā esošie pasākumi, ir atsauce uz “nobeiguma apstrādi”. Tātad šāda atsauce liek pieņemt, ka nobeiguma apstrādes darbības var tikt interpretētas kā montāžas darbību izpausme.
Šāda interpretācija – vispirms – atbilst mērķim, kas ir Savienības tiesiskā regulējuma apiešanas jomā pamatā, proti, nodrošināt Savienības noteikto antidempinga pasākumu efektivitāti un novērst to apiešanu, un – turpinot – to apstiprina apstāklis, ka likumdevējs Savienības iestādēm ir atstājis plašu rīcības brīvību attiecībā uz apiešanas darbību definīciju.
Visbeidzot – prasītāja norādītie apstākļi, piemēram, SŠA ražošanas procesa sarežģītība, neietekmē SŠA ražošanas procesu Marokā kvalifikāciju kā montāžas darbību vai nobeiguma apstrādes darbību. Lai montāžas darbību varētu uzskatīt par apiešanu, antidempinga pamatregulas 13. panta 2. punktā ir atsauce uz izmantoto detaļu proporciju no valsts, uz kuru attiecas pasākumi, un pievienoto vērtību, kas ar attiecīgo darbību pievienota šīm detaļām.
Treškārt, attiecībā uz montāžas darbību pievienotās vērtības noteikšanu antidempinga pamatregulas 13. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē Komisija nav nedz pieļāvusi acīmredzamu kļūdu vērtējumā, nedz pārkāpusi šo tiesību normu, koriģējot prasītāja aprēķinātās amortizācijas izmaksas, ņemdama vērā faktiskās jaudas izmantošanas likmi atsauces periodā un noraidīdama trīs pārējās prasītājas piedāvātās pievienotās vērtības aprēķināšanas metodes.
Šajā ziņā Vispārējā tiesa norāda, ka antidempinga pamatregulas 13. panta konteksts un mērķis prasa, ka, lai noteiktu pievienotu vērtību, ir nepieciešams ņemt vērā tikai izmaksas, kas saistītas ar SŠA faktisko ražošanu, vai pat tikai amortizācijas un nomas izmaksas, kas saistītas ar to iekārtu darbību, kuras faktiski tika izmantotas, lai izgatavotu pārskata periodā faktiski ievestās detaļas.
Šajā gadījumā prasītājs paziņoja Komisijai amortizācijas izmaksas, kas aprēķinātas, pamatojoties uz visu tā iekārtu maksimālo teorētisko darbību. Uzskatot, ka amortizācijas un nomas izmaksas nevarēja ticami atspoguļot ievesto detaļu pievienoto vērtību, Komisija veica korekcijas. Šim nolūkam tā izmantoja prasītāja paziņoto jaudas izmantošanas likmi, ko tas arī nav apstrīdējis.
Ņemot vērā to, ka gan amortizācijas izmaksas, ko prasītājs aprēķināja, pamatojoties uz šo iekārtu maksimālo teorētisko jaudu, gan jaudas izmantojums tika aprēķināts, balstoties uz vienu un to pašu SŠA iekārtu skaitu tā, it kā tās būtu darbojušās visā pārskata periodā, tas, ka vienas iekārtas tika izmantotas, lai koriģētu otru, nav uzskatāms par faktu kļūdu.
Attiecībā uz trim citām prasītāja piedāvātajām metodēm pievienotās vērtības aprēķināšanai Komisija pamatoti norādījusi, ka tās neesot ļāvušas labāk atspoguļot ievesto detaļu pievienoto vērtību.
Ceturtkārt, Komisija nav pārkāpusi diskriminācijas aizlieguma un vienlīdzīgas attieksmes principus, veicot iepriekš minētās korekcijas pievienotās vērtības noteikšanai, lai gan, aprēķinot kaitējuma starpību, tā nekoriģēja Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas, neraugoties uz konstatējumu, ka ražošanas jaudas izmantojums ir zems.
Proti, ražošanas izmaksu ņemšana vērā, lai aprēķinātu Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma starpību importa par dempinga cenām dēļ, un ražošanas izmaksu ņemšana vērā, lai aprēķinātu pievienoto vērtību detaļām, kas iestrādātas montāžas vai nobeiguma apstrādes laikā, lai noskaidrotu, vai notiek antidempinga pasākumu apiešana, notiek atšķirīgos apstākļos un nolūkā. Prasītājam bija jāpaskaidro, kā Komisija, šīs izmaksas ņemot vērā atšķirīgi, varēja pārkāpt diskriminācijas aizlieguma un vienlīdzīgas attieksmes principus, bet to tas šajā gadījumā nav izdarījis.
Tā kā Komisija rūpīgi un objektīvi pārbaudīja visus atbilstošos lietas apstākļus un koriģēja izmaksas, ņemot vērā prasītāja sniegtos paskaidrojumus par iekārtu izmantošanu un nomas izmaksām, Vispārējā tiesa noraida arī iebildumu par tiesību uz labu pārvaldību pārkāpumu.
Par pieejamo datu izmantošana
Visbeidzot Vispārējā tiesa izvērtē pamatu, ar kuru prasītājs pārmet Komisijai, ka tā nav ievērojusi antidempinga pamatregulas 18. pantu, jo esot izmantojusi pieejamos datus, lai gan tas esot sniedzis Komisijas pieprasīto informāciju.
Saskaņā ar šīs tiesību normas 1. punktu Komisija antidempinga izmeklēšanas laikā var izmantot pieejamos datus, kaitējot datiem, kas attiecas uz vienu vai vairākām ieinteresētajām personām, ja kāda no ieinteresētajām personām atteiktu piekļuvi vajadzīgajai informācijai, to nesniegtu, vai arī būtiski kavētu izmeklēšanu.
Šajā lietā no apstrīdētās īstenošanas regulas izriet, ka Komisija prasītāja sniegtos datus par pārdošanas apjomiem un izmaksām ir izmantojusi kā analīzes sākumpunktu. Tā arī izmantoja statistikas datus, lai novērstu prasītāja sniegtās informācijas ticamības trūkumu attiecībā uz eksporta pārdošanas apjomiem uz Savienību un lai noteiktu, vai ir mainījies tirdzniecības modelis, un prasītājs to neapstrīd. Savukārt tā neizmantoja pieejamos datus, lai pierādītu montāžas vai nobeiguma apstrādes esamību.
Tāpēc Vispārējā tiesa noraida šo pamatu kā neiedarbīgu.
Ņemot vērā visus šos apsvērumus, Vispārējā tiesa noraida prasību pilnībā.
(
1
)	Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/302 (2022. gada 24. februāris), ar kuru galīgais antidempinga maksājums, kas ar Īstenošanas regulu (ES) 2020/492, kura grozīta ar Īstenošanas regulu (ES) 2020/776, noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes austu un/vai sašūtu stikla šķiedras audumu (“SŠA”) importam, tiek paplašināts, to attiecinot arī uz SŠA importu, kas nosūtīts no Marokas, neatkarīgi no tā, vai tam ir deklarēta Marokas izcelsme, un ar kuru tiek izbeigta izmeklēšana par antidempinga pasākumu, kas ar Īstenošanas regulu (ES) 2020/492 noteikti Ēģiptes izcelsmes SŠA importam, iespējamo apiešanu, kura notiek, importējot SŠA, kas nosūtīti no Marokas, neatkarīgi no tā, vai tiem ir deklarēta Marokas izcelsme (OV 2022, L 46, 49. lpp.; turpmāk tekstā – “apstrīdētā īstenošanas regula”).
(
2
)	Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/492 (2020. gada 1. aprīlis), ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Ēģiptes izcelsmes austu un/vai sašūtu stikla šķiedras audumu importam (OV 2020, L 108, 1. lpp.).
(
3
)	Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (OV 2000, L 70, 2. lpp.; turpmāk tekstā – “Asociācijas nolīgums”).
(
4
)	Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV 2016, L 176, 21. lpp.; turpmāk tekstā – “antidempinga pamatregula”).
(
5
)	Pārējie divi nosacījumi ir tādu pierādījumu esamība, kuri pierāda, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums vai ka antidempinga maksājuma koriģējošā ietekme tiek mazināta līdzīgo ražojumu cenu vai daudzumu izteiksmē, un ir pierādījumi par dempingu attiecībā uz līdzīgam ražojumam iepriekš noteiktajām normālajām vērtībām.
(
6
)	Saskaņā ar minēto tiesību normu uzskata, ka montāžas darbība [Savienībā] vai trešā valstī apiet spēkā esošos pasākumus, ja “b) detaļas veido 60 % vai vairāk no kopējās samontētā izstrādājuma detaļu vērtības; taču, neuzskata, ka notiek pasākumu apiešana, ja montāžas vai nobeiguma apstrādes laikā ievestajām detaļām pievienotā vērtība par 25 % pārsniedz ražošanas izmaksas”.