62022CJ0737_RES
Mål C‑737/22
Staten og Kommunernes Indkøbsservice A/S
mot
BibMedia A/S
(begäran om förhandsavgörande från Østre Landsret)
Domstolens dom (fjärde avdelningen) av den 13 juni 2024
”Begäran om förhandsavgörande – Offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster – Direktiv 2014/24/EU – Artikel 18 – Likabehandlingsprincipen och öppenhetsprincipen – Artikel 46 – Uppdelning av ett kontrakt i delar – Möjlighet som erbjuds den anbudsgivare som inkommit med det ekonomiskt näst mest fördelaktiga anbudet att få ett delkontrakt tilldelat enligt villkoren för det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet”
Frågor som har hänskjutits för förhandsavgörande – Upptagande till prövning – Gränser – Frågor som uppenbarligen saknar relevans och hypotetiska frågor som ställts i ett sammanhang som inte medger ett användbart svar – Föreligger inte
(Artikel 267 FEUF)
(se punkterna 25 och 28)
Tillnärmning av lagstiftning – Förfaranden vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster – Direktiv 2014/24 – Tilldelning av kontrakt – Principen om likabehandling, icke-diskriminering och öppenhet – Förbud mot förhandling mellan den upphandlande myndigheten och en anbudsgivare – Räckvidd – Villkor för tilldelning av ett kontrakt uppdelat i delar utifrån kriteriet lägsta pris – Delkontrakt av lägre värde än det största delkontraktet – Tilldelning till den anbudsgivare som lämnade det ekonomiskt näst mest fördelaktiga anbudet – Villkor – Anpassning av priset för genomförande av det mindre delkontraktet till det pris som angetts av den anbudsgivare som lämnat det fördelaktigaste anbudet – Tillåtet
(Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24, artiklarna 18.1, 27 och 46)
(se punkterna 33–39 och 41 samt domslutet)
Resumé
Efter en begäran om förhandsavgörande från Østre Landsret (Appellationsdomstolen för östra Danmark) preciserar domstolen, inom ramen för ett förfarande för offentlig upphandling som är uppdelat i delar, räckvidden av principerna om öppenhet och likabehandling samt räckvidden av det förbud mot förhandlingar som följer därav.
Staten og Kommunernes Indkøbsservice A/S (nedan kallad SKI) en inköpscentral som ägs av danska staten och Kommunernes Landsforening (kommunförbundet i Danmark), inledde ett anbudsförfarande i syfte att ingå ett ramavtal om leverans av bland annat bibliotekutrustning. I förfrågningsunderlaget till denna anbudsinfordran angavs att kontrakten avseende danska böcker och noter var geografiskt uppdelade i två delar (Väst och Öst). Det angavs även att del 2 (Väst) skulle tilldelas den anbudsgivare som lämnat det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet, medan del 1 (Öst) skulle gå till den som lämnat det ekonomiskt näst mest fördelaktiga anbudet, under förutsättning att anbudsgivaren accepterade att utföra denna del till samma pris som den anbudsgivare som lämnat det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. Efter att fristen för att inkomma med anbud hade löpt ut och i enlighet med de villkor som angavs i förfrågningsunderlaget, (
1
) tilldelade SKI BibMedia del 2 (Väst) och erbjöd sig att tilldela AVM del 1 (Öst), förutsatt att AVM godtog att leverera de varor och utföra de tjänster som avsågs i denna del till det pris som BibMedia hade erbjudit och som det hade informerats om.
AVM överklagade beslutet till Klagenævnet for Udbud (Överklagandenämnden för offentlig upphandling, Danmark) som fann att SKI hade åsidosatt den danska lagen om offentlig upphandling, eftersom förfrågningsunderlaget stred mot förbudet mot förhandlingar, vilket följer av principerna om likabehandling och insyn. SKI överklagade detta beslut till Retten i Glostrup (Domstolen i Glostrup, Danmark), som överlämnade målet till Østre Landsret (Appellationsdomstolen för östra Danmark, Danmark), som är den hänskjutande domstolen.
I detta sammanhang frågade Østre Landsret EU-domstolen huruvida artikel 18.1 i direktiv 2014/24 (
2
) ska tolkas så, att de principer om likabehandling och öppenhet som anges i denna bestämmelse hindrar att den anbudsgivare som har lämnat det ekonomiskt näst mest fördelaktiga anbudet, inom ramen för ett förfarande för offentlig upphandling som är uppdelat i delar, tilldelas ett delkontrakt på villkor att anbudsgivaren accepterar att leverera varorna och tillhandahålla tjänsterna avseende denna del till samma pris som erbjudits av den anbudsgivare som lämnat det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet och som följaktligen tilldelats en annan, större del av kontraktet.
Domstolens bedömning
Efter att ha erinrat om att principerna om likabehandling och öppenhet utgör hinder för att det sker någon förhandling mellan den upphandlande myndigheten och en anbudsgivare i ett förfarande för offentlig upphandling, vilket innebär att anbudet i princip inte kan ändras efter det att det har getts in, vare sig på initiativ av den upphandlande myndigheten eller på initiativ av anbudsgivaren, finner domstolen att ett sådant tillvägagångssätt för offentlig upphandling som den som anges i förfrågningsunderlaget i det nationella målet inte innehåller någon förhandlingsdel.
Den hänskjutande domstolen har i detta avseende påpekat att en sådan form av offentlig upphandling säkerställer att kriteriet lägsta pris iakttas vid tilldelningen av samtliga delar av kontraktet, utan möjlighet för den upphandlande myndigheten att avvika från detta kriterium eller uppmana en anbudsgivare att ändra sitt anbud, eftersom den upphandlande myndigheten ska grunda sig på de priser som föreslagits före utgången av fristen för att lämna anbud och under hela förfarandet iaktta den rangordning som följer av dessa prisanbud.
I ett sådant upphandlingsförfarande är det nämligen de priser som föreslagits före utgången av fristen för att inkomma med anbud som direkt och slutgiltigt avgör rangordningen av anbudsgivarna. I denna rangordning intar den anbudsgivare som erbjudit det lägsta priset första plats, och det priset är det pris som kommer att gälla för kontraktet i dess helhet.
Domstolen preciserar att möjligheten att tilldelas en del av kontraktet, som erbjuds den anbudsgivare som lämnar det ekonomiskt näst mest fördelaktiga anbudet i förfrågningsunderlaget, grundar sig – såsom uttryckligen framgår av upphandlingsdokumenten – endast på den andra plats som denna anbudsgivare har i rangordningen av de priser som föreslagits i anbuden.
Huruvida denna möjlighet utnyttjas beror på anbudsgivarens beslut att godta eller inte godta att utföra den aktuella delen till priset för den anbudsgivare som lämnat det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. Detta villkor är en del av de närmare bestämmelserna för tilldelningsförfarandet i kontraktshandlingarna till anbudsinfordran. För det fall den anbudsgivare som har lämnat det ekonomiskt näst mest fördelaktiga anbudet inte accepterar att anpassa sig till detta pris, ankommer det på den anbudsgivare som intar tredje plats i rangordningen av de priser som föreslagits i anbuden att ta ställning på denna punkt och så vidare i rangordningen av anbuden så länge ingen av anbudsgivarna accepterar att anpassa sig till priset i det anbud som lämnats av den anbudsgivare som lämnat det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. Om alla anbudsgivare som rangordnats på andra till sista plats vägrar att utföra denna del till detta pris ska den anbudsgivare som lämnat det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet tilldelas samtliga delar av kontraktet.
Inget av de beslut som kan fattas av anbudsgivare som rangordnats på andra till sista plats innebär således att de anbud som de lämnat in före utgången av den föreskrivna fristen ändras eller att det sker en förhandling med den upphandlande myndigheten. Ingen anbudsgivare har nämligen möjlighet att, genom att ändra sitt anbud eller genom någon som helst förhandling, ändra sin ställning i rangordningen eller det pris som kommer att gälla för någon del av kontraktet.
Domstolen drar av detta slutsatsen att ett sådant upphandlingsförfarande som det som är aktuellt i det nationella målet, utan att principerna om likabehandling och öppenhet åsidosätts, omfattas av det fall som föreskrivs i direktiv 2014/24, det vill säga det fall då en upphandlande myndighet beslutar att tilldela ett kontrakt i form av separata delar, genom att i upphandlingsdokumenten ange huruvida det är tillåtet att lämna ett anbud för en enda del, för flera delar eller för samtliga delar och genom att ange vilka objektiva och icke-diskriminerande kriterier som ska tillämpas för att fastställa tilldelningen av delkontrakten.
Mot bakgrund av det ovan anförda slår domstolen fast att de principer om likabehandling och öppenhet som anges i denna bestämmelse inte hindrar att den anbudsgivare som har lämnat det ekonomiskt näst mest fördelaktiga anbudet, inom ramen för ett förfarande för offentlig upphandling som är uppdelat i delar, tilldelas ett delkontrakt på villkor att anbudsgivaren accepterar att leverera varorna och tillhandahålla tjänsterna avseende denna del till samma pris som erbjudits av den anbudsgivare som lämnat det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet och som följaktligen tilldelats en annan, större del av kontraktet.
(
1
)	Punkt 3.1.1 i förfrågningsunderlaget.
(
2
)	Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 2014, s. 65).