62019CJ0143_RES
Cauza C‑143/19 P
Der Grüne Punkt – Duales System Deutschland GmbH
împotriva
Oficiului Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală (EUIPO)
Hotărârea Curții (Camera a cincea) din 12 decembrie 2019
„Recurs – Marcă a Uniunii Europene – Regulamentul (CE) nr. 207/2009 – Articolele 15 și 66 – Utilizare serioasă a unei mărci colective a Uniunii Europene – Marcă referitoare la un sistem de colectare și de valorificare a deșeurilor de ambalaje – Aplicare pe ambalajul produselor pentru care este înregistrată marca”
Marcă a Uniunii Europene – Mărci colective ale Uniunii Europene – Funcție esențială – Distincție între produsele sau serviciile membrilor asociației titular al mărcii și cele ale altor întreprinderi
(Regulamentul nr. 207/2009 al Consiliului, art. 66)
(a se vedea punctele 52-54)
Marcă a Uniunii Europene – Renunțare, decădere și nulitate – Cauze de decădere – Lipsa utilizării serioase a mărcii – Dovadă a utilizării mărcii anterioare – Utilizare serioasă – Noțiune – Criterii de apreciere – Marcă colectivă
[Regulamentul nr. 207/2009 al Consiliului, art. 15 alin. (1) și art. 51 alin. (1) lit. (a)]
(a se vedea punctele 55-58, 62, 72 și 73)
Marcă a Uniunii Europene – Renunțare, decădere și nulitate – Cauze de decădere – Lipsa utilizării serioase a mărcii – Marcă colectivă figurativă care reprezintă un cerc cu două săgeți referitoare la un sistem de colectare și de valorificare a deșeurilor de ambalaje
[Regulamentul nr. 207/2009 al Consiliului, art. 15 alin. (1) și art. 51 alin. (1) lit. (a)]
(a se vedea punctele 67-70)
Rezumat
O marcă colectivă referitoare la un sistem de colectare a deșeurilor de ambalaje și aplicată pe ambalajul produselor poate face obiectul unei utilizări serioase pentru produsele ambalate
Prin Hotărârea
Der Grüne Punkt/EUIPO
(C‑143/19 P), pronunțată la 12 decembrie 2019, Curtea a anulat hotărârea Tribunalului pentru săvârșirea unei erori de drept în aplicarea noțiunii de„utilizare serioasă” a unei mărci colective a Uniunii Europene (
1
).
În speță, reclamanta, Der Grüne Punkt, obținuse înregistrarea mărcii colective figurative care reprezintă un cerc cu două săgeți, marcă referitoare la un sistem de colectare și de valorificare a deșeurilor de ambalaje. Ca urmare a unei cereri de decădere, Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală (EUIPO) admisese în parte această cerere, pentru motivul că marca respectivă nu făcuse obiectul unei utilizări serioase pentru produsele pentru care fusese înregistrată, cu excepția produselor care constau în ambalaje.
Acțiunea în anulare împotriva deciziei camerei de recurs a EUIPO introdusă de reclamantă a fost respinsă de Tribunal.
În susținerea recursului, reclamanta a invocat că Tribunalul nu a ținut seama de interpretarea noțiunii de „utilizare serioasă”, în sensul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul nr. 207/2009, și a omis să ia în considerare în mod corespunzător caracteristicile mărcilor colective, enunțate la articolul 66 din acest regulament (
2
).
Mai întâi, Curtea a amintit că funcția esențială a unei mărci colective este de a face distincție între produsele sau serviciile membrilor asociației titular al acesteia și cele ale altor întreprinderi. Astfel, spre deosebire de o marcă individuală, o marcă colectivă nu are drept funcție să indice consumatorului care este „identitatea originii” produselor sau a serviciilor pentru care este înregistrată. În această privință, Curtea a arătat că articolul 66 din Regulamentul nr. 207/2009 nu impune nicidecum ca fabricanții, producătorii, prestatorii sau comercianții care se afiliază la asociația titular al unei mărci colective să facă parte din același grup de societăți care fabrică sau furnizează produse sau servicii sub un control unic. Această jurisprudență se aplică, mutatis mutandis, mărcilor colective ale Uniunii Europene. Pe de altă parte, Curtea a constatat că mărcile colective se situează, la fel ca mărcile individuale, în comerț. Utilizarea lor trebuie, așadar, pentru a putea fi calificată drept „serioasă”, în sensul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul nr. 207/2009, să se înscrie efectiv în obiectivul întreprinderilor în cauză de a crea sau de a păstra un debușeu pentru produsele și serviciile lor.
În continuare, Curtea a concluzionat că o marcă colectivă este utilizată în conformitate cu funcția sa esențială din momentul în care această utilizare îi permite consumatorului să înțeleagă că produsele sau serviciile vizate provin de la întreprinderi care sunt afiliate asociației titular al mărcii și să distingă astfel aceste produse sau servicii de cele care provin de la întreprinderi care nu sunt afiliate la asociația respectivă. În speță, Curtea a considerat că din constatările Tribunalului reiese că marca colectivă era utilizată în conformitate cu funcția sa esențială, având în vedere că producătorul sau distribuitorul produselor în litigiu face parte din sistemul de acord de licență al reclamantei.
În sfârșit, Curtea a arătat că aprecierea caracterului serios al utilizării mărcii în cauză trebuia realizată evaluând în special utilizările considerate justificate în sectorul economic vizat pentru menținerea sau pentru crearea cotelor de piață pentru produsele sau serviciile protejate prin marcă, natura acestor produse sau servicii, caracteristicile pieței, întinderea și frecvența utilizării mărcii respective. În această privință, Curtea a constatat că Tribunalul omisese să aplice în speță criteriile menționate. Curtea a considerat în special că Tribunalului îi revenea sarcina de a examina dacă utilizarea demonstrată în mod corespunzător în speță, și anume aplicarea mărcii în cauză pe ambalajul produselor întreprinderilor afiliate la sistemul de colectare de proximitate și de tratare ecologică a deșeurilor de ambalaje, este considerată, în sectoarele economice vizate sau cel puțin în unele dintre acestea, ca justificată pentru a menține sau a crea cote de piață pentru produse. Potrivit Curții, nu se poate exclude posibilitatea ca indicarea de către fabricant sau de către distribuitor pe ambalajul produselor de consum curent a afilierii la un astfel de sistem de reciclare să influențeze deciziile de cumpărare ale consumatorilor și, astfel, să contribuie la crearea sau la menținerea unor cote de piață aferente acestor produse.
Întrucât a considerat că Tribunalul a săvârșit o eroare de drept în aplicarea noțiunii de „utilizare serioasă”, Curtea a anulat hotărârea atacată, precum și decizia camerei de recurs a EUIPO.
(
1
)	Hotărârea din 12 septembrie 2018, Der Grüne Punkt/EUIPO – Halston Properties (Reprezentarea unui cerc cu două săgeți) (T‑253/17, EU:T:2018:909).
(
2
)	Regulamentul (CE) nr. 207/2009 al Consiliului din 26 februarie 2009 privind marca [Uniunii Europene] (JO 2009, L 78, p. 1).