62023TJ0295_RES
Bylos T‑295/23 ir T‑1176/23
WUpriešEuropos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūrą
2025 m. spalio 15 d. Bendrojo Teismo (devintoji kolegija) sprendimas (Ištraukos)
„Viešoji tarnyba – Laikinieji tarnautojai – Administracinis tyrimas – Pareigūnų tarnybos nuostatų 12a straipsnis – Psichologinis priekabiavimas – Pagalbos prašymas – Prašymo atmetimas – Pareigūnų tarnybos nuostatų 24 straipsnis – Rūpestingumo pareiga – Atsakomybė“
Pareigūnai – Administracijos pareiga padėti – Apimtis – Administracijos pareiga išnagrinėti skundus dėl priekabiavimo – Rūpestingumo ir skubos reikalavimai – Pareiga informuoti pareiškėją apie veiksmus, kurių ketinama imtis dėl jo prašymo
(Pareigūnų tarnybos nuostatų 12a ir 24 straipsniai)
(žr. 37–42 punktus)
Pareigūnai – Psichologinis priekabiavimas – Sąvoka – Bendras kelių įvykių nagrinėjimas
(Pareigūnų tarnybos nuostatų 12a straipsnis)
(žr. 44 punktą)
Pareigūnai – Administracijos pareiga padėti – Apimtis – Administracijos pareiga išnagrinėti skundus dėl priekabiavimo – Rūpestingumo ir skubos reikalavimai – Išorės tyrėjų, neturinčių įgaliojimų priimti sprendimus, paskyrimas, kad jie pateiktų nuomonę dėl nurodyto priekabiautojo atsakomybės – Neleistinumas
(Pareigūnų tarnybos nuostatų 12a ir 24 straipsniai)
(žr. 47 punktą)
Pareigūnai – Administracijos pareiga padėti – Apimtis – Administracijos pareiga išnagrinėti skundus dėl priekabiavimo – Rūpestingumo ir skubos reikalavimai – Skundo padalijimas į dalis, atitinkamai patikėtas skirtingiems subjektams, kad šie išnagrinėtų kaltinimus – Faktinių aplinkybių, dėl kurių skundžiamasi, bendro įvertinimo neatlikimas – Neleistinumas – Pasekmės – Panaikinimas
(Pareigūnų tarnybos nuostatų 12a ir 24 straipsniai)
(žr. 48–54 punktus)
Pareigūnai – Deliktinė institucijų atsakomybė – Sąlygos – Neteisėti veiksmai – Sąvoka – Taikymas ginčams, susijusiems su Pareigūnų tarnybos nuostatais – Kriterijai
(SESV 268, 270 straipsniai ir 340 straipsnio antra pastraipa; Pareigūnų tarnybos nuostatų 90 ir 91 straipsniai)
(žr. 60–63 punktus)
Pareigūnai – Deliktinė institucijų atsakomybė – Sąlygos – Neteisėti veiksmai – Aplinkybės, į kurias reikia atsižvelgti – Administracijos diskrecijos apimtis
(SESV 270 straipsnis)
(žr. 64 punktą)
Pareigūnai – Administracijos pareiga padėti – Apimtis – Administracijos pareiga išnagrinėti skundus dėl priekabiavimo – Protingo termino laikymasis – Apimtis
(Pareigūnų tarnybos nuostatų 12a ir 24 straipsniai)
(žr. 70–77 punktus)
Pareigūnai – Administracijos pareiga padėti – Apimtis – Administracijos pareiga išnagrinėti skundus dėl priekabiavimo – Konfidencialumo pareiga – Apimtis
(Pareigūnų tarnybos nuostatų 12a ir 24 straipsniai)
(žr. 82, 85, 86, 88 punktus)
Santrauka
Tenkindamas Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūros (Eurojusto) laikinojo tarnautojo pareikštus ieškinius dėl dviejų sprendimų atmesti jo pagalbos prašymą, Bendrasis Teismas paaiškino rūpestingumo pareigos, tenkančios administracijai įgyvendinant pareigą padėti pagal Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų (toliau – Pareigūnų tarnybos nuostatai) 24 straipsnį, turinį.
2021 m. gegužės mėn. ieškovas pateikė Pareigūnų tarnybos nuostatų 24 straipsniu grindžiamą pagalbos prašymą, kuriame nurodė, kad dešimt Eurojusto darbuotojų nuolat vykdė psichologinio priekabiavimo veiksmus, kuriuos visus lėmė šios agentūros administracijos direktoriaus elgesys. Administracijos direktorius personalo atžvilgiu turi įgaliojimus, kurie suteikiami paskyrimų tarnybai ir sudaryti tarnybos sutartis įgaliotai tarnybai (toliau – STSĮT). Ieškovo prašymu administracijos direktorius nusišalino nuo pagalbos prašymo nagrinėjimo procedūros.
Po šio nusišalinimo Eurojustas pagalbos prašymo nagrinėjimą padalijo į dvi dalis, patikėdamas STSĮT įgaliojimus dviem skirtingiems organams. Eurojusto kolegija, paskirta nagrinėti kaltinimus administracijos direktoriui (toliau – 1 dalis), savo, kaip STSĮT, įgaliojimus delegavo trims į jos sudėtį įėjusiems nacionaliniams nariams. Nagrinėti kaltinimus kitiems devyniems darbuotojams buvo paskirta Eurojusto vykdomoji valdyba (toliau – 2 dalis).
2021 m. birželio mėn. įgaliotieji nacionaliniai nariai ir vykdomoji valdyba atitinkamai pradėjo administracinį tyrimą dėl minėtų 1 ir 2 dalių ir patikėjo jo vykdymą išorės tyrėjams. Remdamosi pastarųjų parengta tyrimo ataskaita, kolegija ir vykdomoji valdyba nusprendė užbaigti šį tyrimą nesiimdamos tolesnių veiksmų dėl atitinkamų savo dalių. Vėliau jos atmetė abu ieškovo skundus dėl šių sprendimų.
Dviem Bendrajame Teisme pareikštais ieškiniais ieškovas prašė panaikinti sprendimus atmesti skundus ir atlyginti žalą, kurią teigė patyręs.
Bendrojo Teismo vertinimas
Bendrasis Teismas iš pradžių priminė, kad Pareigūnų tarnybos nuostatų 24 straipsnis Sąjungos institucijoms, įstaigoms ir organams nustato pareigą padėti apsaugoti Sąjungos pareigūnus ne tik nuo trečiųjų asmenų, bet ir nuo kitų Sąjungos pareigūnų ar tarnautojų (nepriklausomai nuo jų hierarchinės padėties), ar institucijos narių išpuolių ir netinkamo elgesio. Jei pateikiami kaltinimai psichologiniu priekabiavimu, pareiga padėti pirmiausia reiškia administracijos pareigą rimtai, greitai ir visiškai konfidencialiai išnagrinėti pagalbos prašymą, kuriame nurodomas psichologinis priekabiavimas, ir informuoti pareiškėją apie veiksmus, kurių ketinama imtis dėl šio prašymo.
Be to, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnyje įtvirtinta teisė į gerą administravimą apima Sąjungos administracijos, kuri turi veikti kruopščiai ir apdairiai, rūpestingumo pareigą.
Šiuo klausimu Bendrasis Teismas pažymėjo: kadangi psichologinis priekabiavimas yra laiko atžvilgiu tęstinis procesas, jis iš esmės gali būti įvairių veiksmų, kurie, vertinami atskirai, savaime nebūtinai sudaro psichologinį priekabiavimą, tačiau, vertinami bendrai ir atsižvelgiant į kontekstą, taip pat atsižvelgiant į jų susikaupimą laike, gali būti laikomi tokiais, visumos rezultatas. Taigi tokios faktinės aplinkybės turi būti vertinamos – ir atskirai, ir bendrai – kaip bendros darbo aplinkos elementai.
Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta, Bendrasis Teismas konstatavo, kad nagrinėjamu atveju vykdomoji valdyba paprašė išorės tyrėjų ištirti tik su 2 dalimi susijusias, o ne visas pagalbos prašyme nurodytas faktines aplinkybes. Tik vėliau įgaliotieji nacionaliniai kolegijos nariai išplėtė iš pradžių išorės tyrėjams pavestą užduotį, įtraukdami su 1 dalimi susijusias faktines aplinkybes.
Vien to, jog išorės tyrėjai parengė vieną tyrimo ataskaitą (net darant prielaidą, kad jie buvo nešališki), nepakanka, kad būtų įvykdyti visi reikalavimai, keliami Eurojustui vykdant pareigą suteikti pagalbą. Paskyrimų tarnybos ar STSĮT įgaliojimai šiems tyrėjams nebuvo suteikti; jie turėjo tik parengti tyrimo ataskaitą ir prireikus pateikti nuomonę dėl su šiuo tyrimu susijusių asmenų atsakomybės.
Be to, kadangi pagalbos prašyme nurodytus psichologinio priekabiavimo veiksmus galėjo atlikti keli Eurojuste dirbantys asmenys, veikę koordinuotai arba bent jau tuo pačiu metu, tai, kad vienus kaltinimus nagrinėjo viena STSĮT, o kitus kaltinimus – kita, pažeidžia administracijos pareigą rūpestingai ir atidžiai išnagrinėti visą reikšmingą jai pateikto atvejo informaciją. Toks nagrinėjimas gali būti kliūtis visas nurodytas faktines aplinkybes bendrai ir atsižvelgiant į kontekstą įvertinti kaip apibūdinančias nurodyto psichologinio priekabiavimo buvimą ir, vertinant šias aplinkybes, neatsižvelgti į asmenų, kuriems priskiriamos šios veikos, ir veiksmų, kuriais jie kaltinami, galimą tarpusavio sąveiką.
Bendrasis Teismas mano, kad nagrinėjamu atveju padalijęs pagalbos prašymą į dvi atskiras dalis, patikėtas dviem atskiroms STSĮT, ir neleidęs joms bendrai ir atsižvelgiant į kontekstą įvertinti visų šiame prašyme nurodytų faktinių aplinkybių, Eurojustas nesilaikė rūpestingumo pareigos, neatsiejamos nuo gero administravimo principo, į kurį atsižvelgdamas privalo įgyvendinti jam pagal Pareigūnų tarnybos nuostatų 24 straipsnį tenkančią pareigą suteikti pagalbą.
Dėl procedūrinių pažeidimų ir gero administravimo principo nesilaikymo pasekmių ginčijamų sprendimų teisėtumui Bendrasis Teismas pažymėjo, kad įvairių subjektų ir visų nurodytų faktinių aplinkybių tarpusavio sąveika buvo esminis elementas, kuriuo grindžiamas pagalbos prašymas. Padalijęs jį į dvi atskiras dalis, patikėtas dviem atskiroms STSĮT, Eurojustas vienai iš dviejų (kompetentingai) STSĮT nesuteikė galimybės išnagrinėti galėjusios egzistuoti administracijos direktoriaus ir kitų pagalbos prašyme nurodytų asmenų tarpusavio sąveikos.
Taigi negalima atmesti galimybės, kad, jeigu rūpestingumo pareiga nebūtų pažeista, kompetentingos STSĮT tinkamai priimto sprendimo turinys galėjo būti kitoks ir lemti priekabiavimo pripažinimą. Todėl Bendrasis Teismas panaikino ginčijamus sprendimus ir atmetė likusias ieškinių dalis.