62021CJ0548_RES
C‑548/21. sz. ügy
CG
kontra
Bezirkshauptmannschaft Landeck
(a Landesverwaltungsgericht Tirol [Ausztria] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
A Bíróság ítélete (nagytanács), 2024. október 4.
„Előzetes döntéshozatal – A személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és a vádeljárás lefolytatása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelme – (EU) 2016/680 irányelv – A 3. cikk 2. pontja – Az »adatkezelés« fogalma – 4. cikk – A személyes adatok kezelésére vonatkozó elvek – A 4. cikk (1) bekezdésének c) pontja – Az »adattakarékosság« elve – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7., 8. és 47. cikke, valamint 52. cikkének (1) bekezdése – Azon követelmény, miszerint valamely alapvető jog gyakorlása csak a »törvény által« korlátozható – Arányosság – Az arányosságnak a releváns körülmények összességére tekintettel történő értékelése – Bíróság vagy független közigazgatási szerv előzetes felülvizsgálata – 13. cikk – Az érintett rendelkezésére bocsátandó vagy számára nyújtandó információk – Korlátok – 54. cikk – Az adatkezelővel vagy az adatfeldolgozóval szembeni hatékony bírósági jogorvoslathoz való jog – Kábítószer‑kereskedelemmel kapcsolatos nyomozás – Mobiltelefon feloldására a rendőrhatóságok által annak érdekében tett kísérlet, hogy e nyomozás céljából hozzáférjenek a telefonon tárolt adatokhoz”
Jogszabályok közelítése – Távközlési ágazat – Az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezelése és a magánélet védelme – 2002/58 irányelv – Hatály – A rendőrhatóságok által valamely mobiltelefonon tárolt adatokhoz való hozzáférésre bűnügyi nyomozás céljából tett kísérlet – Az elektronikus hírközlési szolgáltatók beavatkozásának hiánya – Kizártság
(A 2009/136 irányelvvel módosított 2002/58 európai parlamenti és tanácsi irányelv, 1. f, (1) és (3) bekezdés, 3. cikk)
(lásd: 57–59. pont)
A természetes személyek védelme a bűnügyi személyes adatok kezelése vonatkozásában – 2016/680 irányelv – Hatály – A rendőrhatóságok által valamely mobiltelefonon tárolt adatokhoz való hozzáférésre bűnügyi nyomozás céljából tett kísérlet – Bennfoglaltság
(2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv, 2. cikk, (1) bekezdés, és 3. cikk, 2. pont)
(lásd: 71–77. pont)
A természetes személyek védelme a bűnügyi személyes adatok kezelése vonatkozásában – 2016/680 irányelv – A személyes adatok kezelésére vonatkozó elvek – Az adattakarékosság és az arányosság elve – Kábítószer‑kereskedelemmel kapcsolatos nyomozás – Nemzeti szabályozás, amely általánosságban a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és a vádeljárás lefolytatása céljából lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára a mobiltelefonon tárolt adatokhoz való hozzáférést – Megengedhetőség – Feltételek
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 7., 8. cikk, és 52. cikk, (1) bekezdés; 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv, 4. cikk, (1) bekezdés, c) pont)
(lásd: 84–86., 89–93., 95–106., 109., 110. pont és a rendelkező rész 1. pontja)
A természetes személyek védelme a bűnügyi személyes adatok kezelése vonatkozásában – 2016/680 irányelv – Az érintett személy tájékoztatása – A hatékony bírósági jogorvoslathoz való jog – Kábítószer‑kereskedelemmel kapcsolatos nyomozás – Nemzeti szabályozás, amely lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy anélkül kíséreljék meg a mobiltelefonon tárolt adatokhoz való hozzáférést, hogy az érintett személyt tájékoztatták volna az engedély alapjául szolgáló indokokról – Megengedhetetlenség – Az illetékes hatóságok azon kötelezettsége, hogy tájékoztassák az érintett személyt ezekről az indokokról – Terjedelem
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 47. cikk, és 52. cikk, (1) bekezdés; 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv, 13. és 54. cikk)
(lásd: 115–123. pont és a rendelkező rész 2. pontja)
Összefoglalás
A Landesverwaltungsgericht Tirol (tiroli regionális közigazgatási bíróság, Ausztria) által előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem alapján eljáró Bíróság nagytanácsa pontosítja egyrészt azokat a feltételeket, amelyek mellett az illetékes nemzeti hatóságok általánosságban a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és a vádeljárás lefolytatása céljából a 2016/680 irányelvre (
1
) tekintettel hozzáférhetnek a mobiltelefonon tárolt adatokhoz. Másrészt elismeri az érintett személy azon jogát, hogy tájékoztassák az ilyen adatokhoz való hozzáférés engedélyezésének indokairól, amint e tájékoztatás már nem veszélyeztetheti az e hatóságokra háruló feladatok elvégzését.
2021. február 23‑án az osztrák vámhivatal tisztviselői kábítószer‑ellenőrzés során lefoglaltak egy CG‑nek címzett csomagot, amely 85 gramm kannabiszt tartalmazott. E csomagot vizsgálat céljából továbbították az osztrák rendőrhatóságoknak. 2021. március 6‑án kábítószer‑kereskedelemmel kapcsolatos rendőrségi nyomozás keretében két rendőr házkutatást tartott CG otthonában, és kikérdezte őt a csomag feladójával kapcsolatban. Miután CG megtagadta, hogy a rendőrök számára hozzáférést biztosítson a mobiltelefonja csatlakozási adataihoz, a telefonját lefoglalták.
Ezt követően CG mobiltelefonját különböző rendőrök több alkalommal is megkísérelték feloldani. A jelen ügyben mind a telefon lefoglalását, mind a telefonon tárolt adatok későbbi kinyerésére irányuló kísérleteket a rendőrök az ügyészség vagy valamely bíró engedélye nélkül foganatosították.
2021. március 31‑én CG keresetet nyújtott be a kérdést előterjesztő bírósághoz, amelyben vitatta a mobiltelefonja lefoglalásának jogszerűségét, amit 2021. április 20‑án visszaadtak neki. CG‑t nem tájékoztatták azonnal a mobiltelefonján tárolt adatok kinyerésére irányuló kísérletekről, és azokról csak a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás keretében szerzett tudomást.
Ebben az összefüggésben a kérdést előterjesztő bíróság azt kívánja megtudni, hogy az „elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvre” (
2
) tekintettel a mobiltelefonon tárolt valamennyi adathoz való átfogó és felülvizsgálatot nélkülöző hozzáférés olyan súlyos beavatkozást jelent‑e az alapvető jogokba, (
3
) hogy e hozzáférést a súlyos bűncselekmények elleni küzdelemre kell korlátozni. A kérdést előterjesztő bíróság arra is választ vár, hogy egyrészt ezzel az irányelvvel (
4
) ellentétes‑e az olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében a bűnügyi rendőrség a nyomozás keretében bíróság vagy független közigazgatási szerv engedélye nélkül átfogó és felülvizsgálatot nélkülöző módon hozzáférést kaphat a mobiltelefonon tárolt valamennyi adathoz, másrészt pedig, hogy ugyanezen nemzeti szabályozás összeegyeztethető‑e a hatékony bírósági jogorvoslathoz való joggal, amennyiben nem kötelezi a rendőrhatóságokat arra, hogy tájékoztassák a mobiltelefon tulajdonosát a telefon digitális elemzésére irányuló intézkedésekről.
A Bíróság álláspontja
A Bíróság elöljáróban megjegyzi, hogy nem tartozik az „elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv” hatálya alá a mobiltelefonon tárolt személyes adatokhoz való, közvetlenül a rendőrhatóságok általi hozzáférésre anélkül tett kísérlet, hogy az elektronikus hírközlési szolgáltató bármilyen beavatkozását kérték volna, mint CG esetében.
Elsősorban a Bíróság megállapítja, hogy a hozzáférésre tett ilyen kísérlet a 2016/680 irányelv hatálya alá tartozik. E tekintetben pontosítja, hogy tekintettel arra, hogy az uniós jogalkotó tágan kívánta értelmezni az „adatkezelés” fogalmát, (
5
) amikor a rendőrhatóságok az e telefonon tárolt személyes adatok lekérdezése és az abba való betekintés céljából lefoglalnak és kezelnek egy telefont, „adatkezelést” indítanak meg, még akkor is, ha e hatóságoknak technikai okokból nem sikerül hozzáférniük ezekhez az adatokhoz. A célhoz kötöttség elvének (
6
) tényleges érvényesülése szükségképpen megköveteli, hogy a gyűjtés célját attól a szakasztól kezdve meghatározzák, amikor az illetékes hatóságok megkísérlik a személyes adatokhoz való hozzáférést, mivel az erre tett kísérlet, amennyiben sikeresnek bizonyul, lehetővé teszi számukra többek között a szóban forgó adatok azonnali gyűjtését, lekérdezését vagy az azokba való betekintést. Amennyiben az ilyen kísérletet nem lehetne „adatkezelésnek” minősíteni, kérdésessé válna a természetes személyek személyes adatainak magas szintű védelme. Hasonlóképpen, ha a 2016/680 irányelv alkalmazhatósága a mobiltelefonon tárolt személyes adatokhoz való hozzáférésre tett kísérlet sikerétől függene, az mind az illetékes nemzeti hatóságok, mind pedig a jogalanyok számára a jogbiztonság elvével összeegyeztethetetlen bizonytalanságot teremtene.
Másodsorban a Bíróság azt vizsgálja, hogy az „adattakarékosság” elvével (
7
) mint az arányosság elvének kifejeződésével ellentétes‑e az olyan nemzeti szabályozás, amely általánosságban a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és a vádeljárás lefolytatása céljából anélkül teszi lehetővé az illetékes hatóságok számára a mobiltelefonon tárolt adatokhoz való hozzáférést, hogy e lehetőség gyakorlását bíróság vagy független közigazgatási szerv általi előzetes felülvizsgálattól tenné függővé. Így a Bíróság emlékeztet arra, hogy a magán‑ és a családi élethez, valamint a személyes adatok védelméhez fűződő alapvető jogok (
8
) korlátozására az arányosság elvének tiszteletben tartása mellett, és csak akkor és annyiban kerülhet sor, ha és amennyiben az elengedhetetlen és ténylegesen az Unió által elismert általános érdekű célkitűzéseket szolgálja. Ebben az értelemben a Bíróság egyrészt megállapítja, hogy a személyes adatoknak a bűncselekmények üldözésére irányuló olyan rendőrségi nyomozás keretében történő, a mobiltelefonon tárolt adatokhoz való hozzáférésre tett kísérletben megnyilvánuló kezelését főszabály szerint úgy kell tekinteni, mint amely ténylegesen megfelel az Unió által elismert általános érdekű célkitűzésnek. Másrészt megjegyzi, hogy a magánélet tiszteletben tartása és a személyes adatok védelme terén az alapvető jogok gyakorlása ilyen adatkezelésből eredő korlátozásának arányos jellege magában foglalja az adott ügy valamennyi releváns körülményének mérlegelését.
Így először is, ami ezen alapvető jogok olyan szabályozásból eredő korlátozásának súlyosságát illeti, amely lehetővé teszi az illetékes rendőrhatóságok számára, hogy előzetes engedély nélkül hozzáférjenek a mobiltelefonon tárolt adatokhoz, a Bíróság pontosítja, hogy az ilyen hozzáférés a szóban forgó mobiltelefon tartalmától és e hatóságok döntéseitől függően igen széles adathalmazra vonatkozhat, és így lehetővé teheti az érintett személy magánéletére vonatkozó igen pontos következtetések levonását. Ennélfogva a magánélet tiszteletben tartásához és a személyes adatok védelméhez fűződő alapvető jogokba való ilyen beavatkozást súlyosnak, sőt különösen súlyosnak kell tekinteni.
Másodszor, a Bíróság rámutat arra, hogy a nyomozás tárgyát képező bűncselekmény súlya központi tényező a mobiltelefonon tárolt személyes adatokhoz való hozzáférésben megnyilvánuló súlyos beavatkozás arányosságának vizsgálata során. Mindazonáltal annak megállapítása, hogy kizárólag a súlyos bűncselekmények elleni küzdelem igazolhatja az ilyen adatokhoz való hozzáférést, korlátozná az illetékes hatóságoknak az általánosságban a bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozati hatáskörét, figyelmen kívül hagyná az e hatóságok által ellátott feladatok sajátos jellegét, és sértené a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség Unión belüli megvalósítására irányuló célkitűzést. Mindemellett, azon követelmény teljesítése érdekében, amely szerint valamely alapvető jog gyakorlása csak „törvény által” korlátozható, (
9
) a nemzeti jogalkotónak kellő pontossággal kell meghatároznia a figyelembe veendő tényezőket, különösen az érintett bűncselekmények jellegét vagy kategóriáit.
Harmadszor, a Bíróság megjegyzi, hogy az arányosság elvének tiszteletben tartása érdekében, amennyiben az illetékes nemzeti hatóságoknak a személyes adatokhoz való hozzáférése az érintett személy alapvető jogaiba való súlyos, sőt különösen súlyos beavatkozás kockázatával jár, e hozzáférést valamely bíróság vagy független közigazgatási szerv által végzett előzetes felülvizsgálattól kell függővé tenni. Ezt a felülvizsgálatot az érintett adatokhoz való hozzáférésre irányuló bármely kísérletet megelőzően kell elvégezni, a kellően indokolt sürgős eseteket kivéve, amely esetben a felülvizsgálatot rövid határidőn belül el kell végezni. E felülvizsgálat keretében eljáró bíróságnak vagy független közigazgatási szervnek jogosultnak kell lennie arra, hogy megtagadja vagy korlátozza a 2016/680 irányelv hatálya alá tartozó hozzáférést, amennyiben megállapítja, hogy az alapvető jogokba való, e hozzáférés jelentette beavatkozás aránytalan lenne. Konkrétabban, meg kell tagadni, illetve korlátozni kell az illetékes rendőrhatóságoknak a mobiltelefonon tárolt adatokhoz való hozzáférését, ha – a bűncselekmény súlyát és a nyomozás szükségleteit figyelembe véve – a kommunikáció tartalmához vagy a különleges adatokhoz való hozzáférés nem tűnik indokoltnak.
A fentiekre tekintettel a Bíróság megállapítja, hogy a személyes adatok védelméhez való jog és a magánélet tiszteletben tartásához való jog fényében értelmezett adattakarékosság elvével nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely általánosságban a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és a vádeljárás lefolytatása céljából lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára a mobiltelefonon tárolt adatokhoz való hozzáférést. E hozzáférési lehetőség azonban a jogszerűség és az arányosság elvének tiszteletben tartásától, valamint az ilyen adatokhoz való hozzáféréshez való jog gyakorlásának bíróság vagy független közigazgatási szerv általi előzetes felülvizsgálatától függ.
Harmadsorban a Bíróság állást foglal azzal kapcsolatban, hogy CG‑t tájékoztatni kellett volna‑e a mobiltelefonján tárolt adatokhoz való hozzáférésre tett kísérletekről. (
10
) E tekintetben megállapítja, hogy a tárolt adatokhoz való hozzáférésre valamely bíróság vagy független közigazgatási szerv által felhatalmazott illetékes nemzeti hatóságoknak tájékoztatniuk kell az érintett személyeket az ezen engedély alapjául szolgáló indokokról, amint e tájékoztatás már nem veszélyeztetheti az e hatóságok által folytatott nyomozásokat. Ugyanezen hatóságoknak az érintett személyek rendelkezésére kell bocsátaniuk a 2016/680 irányelvben meghatározott (
11
) valamennyi információt annak érdekében, hogy lehetővé tegyék e személyek számára többek között a hatékony jogorvoslathoz való jog (
12
) gyakorlását. Így az olyan nemzeti szabályozás, amely általános jelleggel kizárja az ilyen információk megszerzéséhez való jogot, nem egyeztethető össze az uniós joggal. A jelen ügyben a Bíróság megállapítja, hogy CG‑t előzetesen tájékoztatni kellett volna a mobiltelefonján tárolt adatokhoz való hozzáférésre tett kísérletekről. Mivel ugyanis CG mobiltelefonját már lefoglalták, amikor a rendőrhatóságok megkísérelték annak feloldását, nem tűnik úgy, hogy CG‑nek a hozzáférésre tett kísérletekről való tájékoztatása hátráltathatta volna a nyomozást. Következésképpen a Bíróság megállapítja, hogy a 2016/680 irányelvnek a Chartával összefüggésben értelmezett rendelkezéseivel (
13
) ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára a mobiltelefonon tárolt adatokhoz anélkül való hozzáférést, hogy az érintett személyt tájékoztatták volna a valamely bíróság vagy független közigazgatási szerv által az ezen adatokhoz való hozzáférésre adott engedély alapjául szolgáló indokokról, amint e tájékoztatás már nem veszélyeztetheti az e hatóságokra háruló feladatok elvégzését.
(
1
)	A személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27‑i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2016. L 119., 119. o.; helyesbítések: HL 2018. L 127., 44. o.; HL 2021. L 74., 39. o.).
(
2
)	Konkrétabban a 2009. november 25‑i 2009/136/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL 2009. L 337., 11. o.; helyesbítés: HL 2013. L 241., 9. o.) módosított, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról [helyesen: a személyes adatok kezeléséről] és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12‑i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL 2002. L 201., 37. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 29. kötet, 514. o.; a továbbiakban: elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) 15. cikkének (1) bekezdésére tekintettel.
(
3
)	Az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: Charta) 7. és 8. cikkében előírt alapvető jogok.
(
4
)	Konkrétabban az „elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv” 15. cikkének (1) bekezdésével.
(
5
)	A 2016/680 irányelv 3. cikkének 2. pontja értelmében az „adatkezelés” fogalma „a személyes adatokon vagy adatállományokon automatizált vagy nem automatizált módon végzett bármely művelet[et] vagy műveletek összesség[ét] […]” jelenti.
(
6
)	A 2016/680 irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja.
(
7
)	Amint azt a 2016/680 irányelv 4. cikke (1) bekezdésének c) pontja előírja, amelynek értelmében a tagállamoknak elő kell írniuk, hogy a személyes adatok az adatkezelés céljai szempontjából megfelelőek, relevánsak és a szükségesre korlátozódnak.
(
8
)	A Charta 7. és 8. cikke.
(
9
)	A Charta 52. cikkének (1) bekezdése.
(
10
)	A Charta 47. cikke.
(
11
)	A 2016/680 irányelv 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint.
(
12
)	A 2016/680 irányelv 54. cikke.
(
13
)	Konkrétan a 2016/680 irányelvnek a Charta 47. cikkével és 52. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 13. és 54. cikke.