Pagaidu versija
ĢENERĀLADVOKĀTA MANUELA KAMPOSA SANČESA-BORDONAS [MANUEL CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA]
SECINĀJUMI,
sniegti 2026. gada 5. martā (1)
Lieta C-149/25
I Fly Aeroporikes Ypiresies AE,
Cycladesair Aviation GmbH,
Greenair Aviation GmbH
pret
Archi Politikis Aeroporias (APA),
piedaloties:
Fraport Perifereiaka Aerodromia tis Elladas A AE,
Fraport Perifereiaka Aerodromia tis Elladas B AE
(Symvoulio tis Epikrateias (Valsts padome, Grieķija) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Laika nišu piešķiršana Savienības lidostās – Koordinētās lidostas un sarakstu koordinētās lidostas – Tādu lidojumu izslēgšana, kurus pilnībā izpilda atbilstoši vizuālo lidojumu noteikumiem (Visual Flight Rules (VFR)) – Dalībvalstu pilnvaras papildināt regulējumu par laika nišu piešķiršanu – Regula (EEK) Nr. 95/93 – Pilnvaras pieņemt vietējās pamatnostādnes koordinētajās lidostās – 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts, 5. panta 3. punkts un 8. panta 5. punkts – Regula (EK) Nr. 1008/2008 – Pilnvaras pieņemt vietējos noteikumus koordinētajās lidostās – 19. panta 1. punkts – Dalībvalstu ierobežojums noteikt ierobežojumus sarakstu koordinētās lidostas izmantošanai VFR lidojumiem
1.        2023. gadā Archi Politikis Aeroporias (APA) (Civilās aviācijas iestāde, Grieķija) pieņēma valsts noteikumus par laika nišu piešķiršanu (2) Grieķijas lidostās. Ar šiem noteikumiem no laika nišu piešķiršanas gan “koordinētajās lidostās”, gan “sarakstu koordinētajās lidostās” tika izslēgti lidojumi, uz kuriem attiecas vizuālo lidojumu (turpmāk tekstā – “VFR lidojumi”) (3) noteikumi.
2.        Iesniedzējtiesai ir šaubas par to, vai dalībvalstu kompetencē ir pieņemt noteikumus, kas papildina Regulu (EEK) Nr. 95/93 (4) un Regulu (EK) Nr. 1008/2008 (5). Gadījumā, ja dalībvalstīm šāda kompetence būtu, tā vēlas noskaidrot, vai dalībvalstis ir pilnvarotas paplašināt koordinētajām lidostām piemērojamo laika nišu piešķiršanas regulējumu uz sarakstu koordinētajām lidostām.
I.      Atbilstošās tiesību normas
A.      Savienības tiesības
1.      Regula Nr. 95/93
3.        Tās 2. pantā (“Definīcijas”) paredzēts:
“Šajā regulā:
a)      “laika niša” ir koordinatora atbilstīgi šai regulai izdota atļauja lietot visu to lidostas infrastruktūru, kas vajadzīga, lai apkalpotu gaisa satiksmes līniju koordinētajā lidostā konkrētajā dienā un laikā nolaišanās vai pacelšanās nolūkā, kā to iedala koordinators atbilstīgi šai regulai;
[..]
g)      “koordinēta lidosta” ir ikviena lidosta, kur aviosabiedrībai vai jebkuram citam gaisa kuģa ekspluatantam jāsaņem laika niša no koordinatora, lai paceltos vai nolaistos, izņemot valsts lidojumus, avārijas nolaišanos un humānās palīdzības lidojumus;
[..]
i)      “sarakstu koordinēta lidosta” ir lidosta, kur iespējama pārslogotība dažos dienas, nedēļas vai gada posmos, ko iespējams atrisināt aviosabiedrībām brīvprātīgi sadarbojoties savā starpā, un kur ir iecelts sarakstu koordinators, lai veicinātu aviosabiedrību darbību, kuras veic pārvadājumus vai plāno tos veikt šajā lidostā;
[..]
m)      “koordinācijas parametri” ir visa tā caurlaides spēja darbības izteiksmē, kas pieejama laika nišu sadalei lidostā katra koordinācijas posma laikā un kas atspoguļo visus tehniskos, darbības un vides faktorus, kas ietekmē lidostas infrastruktūras un tās dažādo apakšsistēmu darbību.”
4.        Tās 3. pantā (“Lidostas koordinēšanas nosacījumi”) noteikts:
“1. a)       Dalībvalstij nav pienākuma klasificēt lidostu kā sarakstu koordinētu lidostu vai koordinētu lidostu, ja vien to neparedz šis pants.
b)      dalībvalsts klasificē lidostu kā koordinētu lidostu tikai atbilstoši 3. punkta noteikumiem.
[..]
3.      Atbildīgā dalībvalsts nodrošina, ka lidostā bez klasifikācijas statusa vai sarakstu koordinētajā lidostā tās vadības dienests vai jebkura cita kompetentā iestāde veic vispusīgu caurlaides spējas analīzi, kad dalībvalsts uzskata to par vajadzīgu vai sešu mēnešu laikā:
i)      pēc rakstiska pieprasījuma no aviosabiedrībām, kas pārstāv vairāk nekā pusi no gaisa satiksmes pakalpojumiem lidostā, vai no lidostas vadības dienesta, ja viens vai otrs uzskata, ka minētā caurlaides spēja ir nepietiekama faktisko vai plānoto pakalpojumu sniegšanai konkrētos periodos; vai
ii)      pēc Komisijas pieprasījuma, jo īpaši tad, ja lidosta faktiski ir pieejama tikai aviosabiedrībām, kurām ir piešķirtas laika nišas, vai ja aviosabiedrības un jo īpaši jaunienācēji saskaras ar nopietnām problēmām nolaišanās un pacelšanās iespēju nodrošināšanā minētajā lidostā.
Šajā analīzē, kuras pamatā ir vispāratzītas metodes, nosaka ikvienu caurlaides spējas nepietiekamību, ņemot vērā ar vidi saistītus ierobežojumus attiecīgajā lidostā. Šajā analīzē apsver iespējas novērst minēto nepietiekamību ar jaunas vai pārveidotas infrastruktūras, darbības izmaiņu vai cita veida izmaiņu palīdzību, un termiņu, kas paredzēts šo problēmu atrisināšanai. Šo analīzi atjaunina, ja izdara atsauci uz 5. punktu vai ja ir izmaiņas lidostā, kas būtiski ietekmē tās caurlaides spēju un šīs spējas izmantošanu. Kā analīzi, tā arī metodi, uz ko tā pamatojas, dara pieejamas pusēm, kuras pieprasījušas analīzes veikšanu, un arī citām ieinteresētajām pusēm pēc to pieprasījuma. Par analīzes rezultātiem vienlaicīgi paziņo arī Komisijai.
[..]
5.      Ja problēmas ar caurlaides spēju rodas vismaz vienā saraksta periodā, dalībvalsts nodrošina, ka lidosta attiecīgajos periodos ir klasificēta kā koordinēta lidosta tikai tad, ja:
a)      nepietiekamība ir tik nopietna, ka nav iespējams izvairīties no ievērojamiem kavējumiem konkrētajā lidostā; un
b)      nav iespējams atrisināt šīs problēmas īstermiņā.
[..]”.
5.        Saskaņā ar tās 4. pantu (“Sarakstu koordinators un koordinators”):
“1.      Dalībvalsts, kas atbildīga par sarakstu koordinēto lidostu vai koordinēto lidostu, nodrošina [..] iecelšanu par attiecīgi sarakstu koordinatoru vai lidostas koordinatoru [..].
[..]
4.      Sarakstu koordinators sniedz padomus aviosabiedrībām un iesaka alternatīvos ielidošanas un/vai izlidošanas laikus, ja ir ticams, ka varētu rasties pārslogotība.
5.      Koordinators ir vienīgā persona, kas atbild par laika nišu sadali. Viņš piešķir laika nišas atbilstoši šīs regulas noteikumiem un rūpējas, lai ārkārtas situācijas gadījumā laika nišas varētu tikt piešķirtas arī ārpus darbalaika.
[..]”.
6.        Saskaņā ar tās 5. pantu (“Koordinācijas komiteja”):
1.      Atbildīgā dalībvalsts nodrošina, ka koordinētajā lidostā ir izveidota koordinācijas komiteja. [..].
Koordinācijas komitejai ir šādi uzdevumi:
a)      izteikt priekšlikumus vai sniegt padomus koordinatoram un/vai dalībvalstij par
[..]
–        vietējām pamatnostādnēm par laika nišu piešķiršanu vai to lietojuma pārraudzīšanu, ņemot vērā inter alia iespējamos apsvērumus saistībā ar vidi, kā noteikts 8. panta 5. punktā;
[..]
3.      [..] Ikviens koordinācijas komitejas dalībnieks var ierosināt vietējās pamatnostādnes saskaņā ar 8. panta 5. punktu. Pēc koordinatora pieprasījuma koordinācijas komiteja apspriež ierosinātās vietējās pamatnostādnes par laika nišu sadali [..]”.
7.        Regulas 6. pantā (“Koordinācijas parametri”) paredzēts:
“1.      Atbildīgā dalībvalsts divas reizes gadā nodrošina parametru noteikšanu laika nišu sadalei koordinētajā lidostā, tajā pat laikā ņemot vērā visus būtiskos tehniskos, darbības un vides ierobežojumus, kā arī visas ar tiem saistītās izmaiņas.
Šis pasākums pamatojas uz objektīvas analīzes datiem par gaisa satiksmes noregulēšanas iespējām, ņemot vērā dažādus satiksmes veidus šajā lidostā, gaisa telpas pārslogotību, kas varētu rasties koordinācijas perioda laikā, un situāciju ar caurlaides spēju.
Parametrus savlaicīgi paziņo lidostas koordinatoram, pirms tiek veikta sākotnējā laika nišu piešķiršana, lai tos ņemtu vērā konferencēs par lidojumu sarakstiem.
[..]”.
8.        Tās 8. pantā (“Laika nišu sadales process”) ir noteikts:
“[..]
5.      Koordinators ņem vērā arī papildu noteikumus un pamatnostādnes, kuras izveidojusi gaisa satiksmes nozare visā pasaulē vai Kopienā, kā arī vietējāspamatnostādnes, kuras ierosinājusi koordinācijas komiteja un apstiprinājusi dalībvalsts vai jebkura cita kompetentā iestāde, kas ir atbildīga par konkrēto lidostu, ar noteikumu, ka šādi noteikumi un pamatnostādnes neietekmē koordinatora neatkarīgo statusu, atbilst Kopienu tiesībām un tiecas palielināt lidostas caurlaides spējas efektīvu izmantojumu [..].
[..]”.
2.      Regula Nr. 1008/2008
9.        Tās 15. pantā (“Gaisa pārvadājumu veikšana Kopienā”) paredzēts:
“1.      Kopienas gaisa pārvadātājiem ir tiesības Kopienā veikt gaisa pārvadājumus.
[..]”.
10.      Tās 19. pantā (“Satiksmes sadale starp lidostām un satiksmes tiesību izmantošana”) ir noteikts:
“1.      Satiksmes tiesību izmantošana ir pakļauta publicētiem Kopienas, valsts, reģionālajiem vai vietējiem darbības noteikumiem attiecībā uz drošību, drošumu, vides aizsardzību un laika nišu sadali.
[..]”.
B.      Grieķijas tiesības. Valsts noteikumi par laika nišu piešķiršanu Grieķijas lidostās (6)
11.      Lēmuma 2. pantā (“Lidojumu veikšana koordinētās vai sarakstu koordinētās lidostās”) paredzēts:
“1.      Nav atļauts veikt lidojumu uz vai no koordinētām lidostām un lidostām, kas klasificētas kā sarakstu koordinētas lidostas, bez apstiprinātas laika nišas (atkarībā no lidostas kategorijas). [..] (7)
2.      Šī panta 1. punkta tiesību normas neattiecas uz šiem lidojumu veidiem: [a)] lidojumi, kurus pilnībā izpilda atbilstoši VFR noteikumiem; [b)] lidojumi, kas tehnisku vai meteoroloģisku iemeslu dēļ novirzīti uz alternatīvu lidostu; [c)] lidojumi, kurus veic humānās palīdzības mērķiem; [d)] lidojumi meklēšanas un glābšanas misijās; [e)] sanitārie lidojumi; [f)] valsts lidojumi; g) militārie lidojumi.
Gadījumos, kad attiecīgās lidostas normāla darbība ir apdraudēta, atsevišķus šos lidojumu veidus var izslēgt no izņēmumiem un pakļaut ierobežojumiem. Šādos gadījumos pieņemamie izņēmumu grozījumi tiek ieviesti ar vietējiem noteikumiem pēc ietekmes analīzes veikšanas, apspriešanās ar ieinteresētajām pusēm un kompetentās Koordinācijas komitejas apstiprinājuma.
[..]
6.      Papildus iepriekš izklāstītajam, lai veiktu ad hoc lidojumus, ieinteresētajām pusēm jāiepazīstas ar Grieķijas aeronavigācijas informācijas publikācijām (“Aeronautical Information Publications, AIP”) un attiecīgajiem koordinēto lidostu vai sarakstu koordinēto lidostu NOTAM (paziņojumi lidotājiem), kā arī ar piemērojamajiem vietējiem noteikumiem, piemēram, attiecībā uz PPR (Prior Permission Required) vai PNR (Prior Notice Required) vai citu līdzīgu informāciju.”
II.    Fakti, tiesvedība pamatlietā un prejudiciālie jautājumi
12.      2023. gada 30. jūlijā sabiedrības I Fly Aeroporikes Ypiresies AE (turpmāk tekstā – “I Fly”), Cycladesair Aviation GmbH un Greenair Aviation GmbH parakstīja pamatnolīgumu par sadarbību, izveidojot komercprojektu Cycladic Project.
13.      Cycladic Project ir ņemts vērā, ka aviosabiedrības, kas darbojas Egejas jūras salās, piedāvā tikai lidojumus ar starpnolaišanos kontinentālajās lidostās. Komercdarbības plānā Cycladic Project ir iecerēts piedāvāt lietotājiem alternatīvu ceļošanas iespēju ar regulāriem tiešajiem pasažieru lidojumiem starp šīm salām visu gadu.
14.      Triju aviosabiedrību iesaiste Cycladic Project bija šāda:
–        I Fly, komercaviosabiedrība, bija atbildīga par projekta operatīvo daļu kā derīgas darbības licences un tāda gaisa kuģa ekspluatanta apliecības (AOC GR-046) turētāja, kuru 2022. gada 9. decembrī bija izsniegusi Ypiresia Politikis Aeroporias (Civilās aviācijas iestāde, Grieķija);
–        Cycladesair Aviation, ceļojumu aģentūras pakalpojumu sniedzējs, nodrošināja projekta komerciālo daļu, pārvaldot rezervācijas un citus saistītus pakalpojumus;
–        Greenair Aviation, Cycladesair Aviation mātesuzņēmums, nomāja trīs vienmotoru lidmašīnas ar fiksētiem spārniem Cessna 208 B, ar kurām I Fly nodrošināja gaisa satiksmes savienojumus  atbilstoši Cycladic Project. Šiem gaisakuģiem bija atļauta VFR lidojumu veikšana.
15.      2023. gada 5. oktobrī trīs sabiedrības iesniedza Grieķijas kompetentajai iestādei (8) priekšlikumu par piedalīšanos laika nišu piešķiršanas procesā koordinācijas periodam 2024. gada vasaras sezonai Mikēnu, Santorini, Hanjas, Rodas, Kitiras, Kosas, Iraklijas un Paras koordinētajās lidostās.
16.      2023. gada 30. oktobrī Civilās aviācijas iestādes direktors pieņēma apstrīdēto lēmumu.
17.      2023. gada 3. novembrī Valsts lidojumu koordinācijas aģentūra paziņoja sabiedrībai I Fly, ka tās pieteikumi laika nišu piešķiršanai Hanjas, Rodas, Kitiras, Kosas, Mikēnu, Santorini, Iraklijas un Paras koordinētajās lidostās nevar tikt apmierināti. Tā norādīja, ka saskaņā ar apstrīdētā lēmuma 2. panta 2. punkta a) apakšpunktu VFR lidojumi neietilpst pienākuma saņemt laika nišu piemērošanas jomā.
18.      2023. gada 28. decembrī attiecīgās sabiedrības cēla prasību Symvoulio tis Epikrateias (Valsts padome, Grieķija). Īsumā, tās argumentēja, ka apstrīdētā lēmuma 2. panta 2. punkta a) apakšpunkts pārkāpj Regulas Nr. 95/93 2. panta g) apakšpunktu un 8. panta 1. punktu.
19.      Pret prasību iebilda iestādes, kurām Grieķijas valsts ir uzticējusi attiecīgi Krētas, kontinentālās Grieķijas un Jonijas reģiona lidostu, kā arī Egejas jūras reģionālo lidostu pārvaldību un izmantošanu (9).
20.      Kā koordinēto lidostu vai sarakstu koordinēto lidostu vadības dienesti šīs iestādes norāda, ka apstrīdētā lēmuma 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā VFR lidojumi ir pamatoti izslēgti no laika nišu piešķiršanas sistēmas. Laika nišu piešķiršana šiem lidojumiem sarežģītu to atbildībā esošo lidostu darbības pareizu plānošanu un pārvaldību kavējumu un atcelšanu nelabvēlīgu meteoroloģisko apstākļu dēļ, kuriem atbilstoši to raksturam ir pakļauti šie lidojumi.
21.      Civilās aviācijas iestāde arī uzskata, ka VFR lidojumu izslēgšana no laika nišu piešķiršanas sistēmas ir tiesiska. Regulas Nr. 95/93 8. panta 5. punkts atļauj kompetentajām valsts iestādēm pieņemt “vietējās pamatnostādnes”, lai ieviestu papildu noteikumus, lai palīdzētu lidostām, kurām ir problēmas ar caurlaides spēju. Turklāt no Regulas Nr. 793/2004 5. apsvēruma izriet, ka dalībvalstis var izslēgt no Regulas Nr. 95/93 piemērošanas jomas aviosabiedrības, kas ekspluatē gaisakuģus, kurus izmanto VFR lidojumiem.
22.      Šajos apstākļos Symvoulio tis Epikrateias (Valsts padome) uzdod Tiesai šos prejudiciālos jautājumus:
“1)      Vai Regulas Nr. 95/93, ar grozījumiem un spēkā esošajā redakcijā, tiesību normas, konkrēti 2. panta a), g) un i) apakšpunkts, 3., 4., 8., 10. pants un 14. panta 1. punkts) – interpretējot tās tostarp ņemot vērā tiesību normas, kas paredzētas Regulas Nr. 1008/2008 15. panta 1. punktā, kurā garantētas Kopienas gaisa pārvadātāju tiesības Kopienā veikt gaisa pārvadājumus, un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas [(turpmāk tekstā – “Harta”)] 16. pantā un 52. panta 1. punktā – jāinterpretē tādējādi, ka tajās ir ekskluzīvā un izsmeļošā veidā paredzēti noteikumi un nosacījumi laika nišu piešķiršanai lidostās, kas klasificētas kā “koordinētas”, un ka tādējādi tās nepieļauj valsts noteikumus, kas:
–        pirmkārt, izslēdz no laika nišu piešķiršanas sistēmas aviosabiedrību kategoriju, kas pilnībā darbojas atbilstoši VFR noteikumiem (Visual Flights Rules),
–        otrkārt, paplašina laika nišu piešķiršanas sistēmas piemērošanu uz lidostām, kas klasificētas kā “sarakstu koordinētas” lidostas?
2)      Un savukārt, vai minētās Regulas Nr. 95/93 tiesību normas – interpretējot tās, it īpaši ņemot vērā Regulas Nr. 793/2004 5. apsvērumu, saskaņā ar kuru laika nišu piešķiršanas noteikumus var neattiecināt uz “īpašām darbībām”, ja tas nav nepieciešams, un Regulas Nr. 1008/2008 19. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru var pieņemt arī “valsts” noteikumus par laika nišu piešķiršanu – jāinterpretē tādējādi, ka tās piešķir dalībvalstīm iespēju precizēt šīs regulas tiesību normas,
–        pirmkārt, aizliedzot laika nišu piešķiršanu aviosabiedrību kategorijai, kas pilnībā darbojas atbilstoši VFR noteikumiem,
–        otrkārt, paplašinot laika nišu piešķiršanas sistēmas piemērošanu uz lidostām, kas klasificētas kā “sarakstu koordinētas” lidostas?”
III. Tiesvedība Tiesā
23.      Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu tika reģistrēts Tiesā 2025. gada 19. februārī.
24.      Rakstveida apsvērumus ir iesniegušas I Fly, Cycladesair Aviation un Greenair Aviation (visas trīs kopīgi), Fraport, Itālijas un Grieķijas valdība, kā arī Eiropas Komisija.
25.      Tiesa neuzskatīja par nepieciešamu rīkot tiesas sēdi.
IV.    Izvērtējums
A.      Ievada apsvērumi
26.      Lai labāk izprastu strīdu, ir lietderīgi īsi izklāstīt dažus ievada apsvērumus.
1.      Lidostas organizācija
27.      Worldwide Airport Slot Guidelines (Pasaules lidostu laika nišu pamatnostādnes), kuras ir pieņēmusi International Air Transport Association (IATA) (10), nosaka trīs līmeņu lidostas atkarībā no to pārslogotības. Katram līmenim ir atšķirīgs regulējums, saskaņā ar kuru starp aviosabiedrībām, kas izmanto lidostu, tiek sadalīta infrastruktūras caurlaides spēja nolaišanās un pacelšanās nolūkā:
–        1. līmenis. Nav vajadzīga laika nišu piešķiršana un koordinēšana;
–        2. līmenis. Ir “sarakstu koordinators”, kas iesaka sarakstus;
–        3. līmenis. Ir vajadzīga laika nišu piešķiršana, ko veic “koordinators”.
28.      Savienības tiesībās nav reglamentēta laika nišu piešķiršana 1. līmeņa lidostās (Regulā Nr. 95/93 tās sauc par lidostām “bez klasifikācijas statusa”). Šīs lidostas reglamentē katras valsts vispārējie civilās aviācijas tiesību akti un starptautiskās pamatnostādnes (11).
29.      Regulā Nr. 95/93 savukārt noteikts regulējums par laika nišu piešķiršanu Savienības 3. līmeņa lidostās (“koordinētās lidostas”) un brīvprātīga sadarbība piekļuvē 2. līmeņa lidostām (“sarakstu koordinētās lidostas”).
2.      Lidostas koordinēšana
30.      Regulas Nr. 95/93 3. pantā ir paredzēti lidostas koordinēšanas nosacījumi:
–        1. punktā noteikts pienākums klasificēt lidostu kā koordinētu lidostu, ja tiek izpildīti šī panta noteikumi;
–        saskaņā ar 3. punktu dalībvalstij jāveic vispusīga caurlaides spējas analīze, kad tā uzskata to par vajadzīgu, vai pēc pieprasījuma no aviosabiedrībām, kas pārstāv vairāk nekā pusi no gaisa satiksmes pakalpojumiem lidostā, “ja [..] uzskata, ka minētā caurlaides spēja ir nepietiekama faktisko vai plānoto pakalpojumu sniegšanai konkrētos periodos”. Komisija arī var pieprasīt dalībvalstij veikt šo analīzi;
–        5. punktā paredzēts, ka, rodoties problēmām ar caurlaides spēju, lidosta tiek noteikta kā koordinēta.
3.      Laika nišu piešķiršanas sistēma
31.      Regulas Nr. 95/93 8. pantā noteikts laika nišu sadales process. Tās piešķir no laika nišu kopējā fonda pieteikumu iesniedzējām aviosabiedrībām kā atļaujas lietot lidostas infrastruktūru nolaišanās vai pacelšanās nolūkā tajā saraksta periodā, attiecībā uz kuru tās ir pieprasītas. Laika nišu kopējais fonds ir reglamentēts tās pašas regulas 10. pantā (12).
4.      Lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu saturs
32.      Piekrītu Komisijai un Grieķijas valdībai, ka abos prejudiciālajos jautājumos faktiski uzdots viens un tas pats jautājums, kas pirmajā jautājumā formulēts noliedzoši un otrajā apstiprinoši. Minētais jautājums savukārt skar divas atsevišķas problēmas:
–        pirmkārt, vai, piemērojot Regulu Nr. 95/93 un Regulu Nr. 1008/2008, dalībvalstīm ir rīcības brīvība, kas ļauj tām izslēgt VFR lidojumus no laika nišu piešķiršanas sistēmas koordinētajās lidostās;
–        otrkārt, vai dalībvalstis var piemērot kopīgās normas par laika nišu piešķiršanu sarakstu koordinētajām lidostām.
B.      VFR lidojumi koordinētajās lidostās
33.      Symvoulio tis Epikrateias (Valsts padome) principā sliecas apmierināt sabiedrību prasītāju prasījumu par VFR lidojumu izslēgšanas no koordinētajām lidostām spēkā neesību. Tomēr tā atzīst, ka ir iemesli vismaz šaubām par to, vai šis viedoklis tiek pamatots ar pietiekamiem pierādījumiem.
34.      Tās argumentācija ir šāda:
–        principā laika nišu piešķiršanu koordinētajās lidostās sistēmiski un izsmeļoši reglamentē Regula Nr. 95/93. Šajā regulā noteikta piešķiršanas sistēma koordinētajās lidostās, neļaujot dalībvalstīm paredzēt tajā izņēmumus vai papildināt to;
–        Regula Nr. 95/93 neizslēdz no tās piemērošanas jomas VFR lidojumus. Tādēļ kompetentajām iestādēm neesot tiesības pieņemt šai lidojumu kategorijai valsts pasākumus laika nišu piešķiršanas jomā;
–        VFR lidojumu vispārēja izslēgšana, kas noteikta Grieķijas tiesiskajā regulējumā un balstīta uz lidojumu tehniskajām iezīmēm, varētu būt pretrunā objektivitātes, pārskatāmības un diskriminācijas aizlieguma principiem, kas saskaņā ar Regulas Nr. 95/93 2. apsvērumu ir piemērojami Savienības tiesību piekļuves lidostas infrastruktūrai jomā;
–        tādējādi esot jāatceļ apstrīdētā lēmuma 2. panta 2. punkta a) apakšpunkts, jo tas izslēdz aviosabiedrības, kas veic lidojumus, kurus pilnībā izpilda atbilstoši VFR noteikumiem, no laika nišu piešķiršanas valsts koordinētajās lidostās;
–        tomēr, tā kā Tiesa nav lēmusi par šo jautājumu, ir šaubas par iespēju, ka dalībvalstis pieņem valsts pasākumus Regulas Nr. 95/93 īstenošanai ar konkrētākiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu koordinētajās lidostās.
1.      Izņēmumi laika nišu piešķiršanā koordinētajās lidostas
35.      Sabiedrības prasītājas apgalvo, ka no koordinētās lidostas definīcijas (Regulas Nr. 95/93 2. panta g) punkts) izriet, ka jebkurai aviosabiedrībai ar derīgu lidojumu licenci ir tiesības uz laika nišas piešķiršanu.
36.      Protams, laika nišas piešķiršana principā ir nepieciešama, lai nolaistos koordinētajā lidostā, jo “aviosabiedrība var piekļūt koordinētajām lidostām tikai tad, ja tai tikusi iedalīta laika niša” (13).
37.      Šo pieņēmumu apstiprina Regulas Nr. 95/93 2. panta g) punkts, jo tas sasaista koordinētās lidostas definīciju ar laika nišu piešķiršanu, lai gaisakuģi paceltos vai nolaistos (14).
38.      Regulas Nr. 95/93 2. panta g) punkts tomēr paredz iespēju, ka “valsts lidojum[iem], avārijas nolaišan[ām] un humānās palīdzības lidojum[iem]” nav nepieciešama laika nišas piešķiršana. Sabiedrībām prasītājām un Grieķijas valdībai ir atšķirīgi viedokļi par šo izņēmumu tvērumu: vai tas ir izsmeļošs saraksts vai tikai orientējošs?
39.      Manuprāt, Regulas Nr. 95/93 2. panta g) punktā paredzētie izņēmumi attiecas uz konkrētām situācijām, kurās nepieciešama prioritāra attieksme. Ja tiktu atzīts, ka tas nav izsmeļošs uzskaitījums (kā to varētu secināt no Regulas Nr. 793/2004 5. apsvēruma) (15), to varētu paplašināt tikai attiecībā uz lidojumiem ar īpašībām, kas ir līdzīgas šajā tiesību normā minētajām.
40.      Tā tas nav VFR lidojumu gadījumā, ar kuriem sabiedrības prasītājas vēlas veikt regulārus, plānotus lidojumus. Ņemot vērā to īpašības, šie lidojumi pat pēc analoģijas neietilpst ārkārtas gadījumos, kuros Regulas Nr. 95/93 2. panta g) punktā ir atļauta pacelšanās un nolaišanās koordinētajā lidostā bez laika nišas saņemšanas.
2.      Dalībvalstu pilnvaras papildināt Regulas Nr. 95/93 normas
41.      Kā norāda Komisija (16), Regulā Nr. 95/93 nav noteikta nekāda atšķirība starp VFR lidojumu un IFR lidojumu laika nišām. Nedz “laika nišas” (2. panta a) punkts), nedz “koordinētās lidostas” (2. panta g) punkts)), nedz “aviosabiedrības” (2. panta f) punkts) definīcijā, nedz kādā citā no tās normām šajā ziņā nav noteiktas atšķirības.
42.      Ņemot vērā šo premisu, vai dalībvalstīm ir rīcības brīvība, lai papildinātu Regulas Nr. 95/93 normas tā, ka VFR lidojumi tiek izslēgti no laika nišu piešķiršanas sistēmas?
43.      Vispārēji Tiesa ir atzinusi dalībvalstīm iespēju “veikt pasākumus regulas piemērošanai, ja tie netraucē tās tiešajai piemērojamībai, neapslēpj tās Savienības tiesību akta raksturu un ja ar tiem tiek noteikts, kā izmantojama ar šo regulu piešķirtā rīcības brīvība, tomēr ievērojot tās noteikumu ietvarus”(17).
44.      Tādēļ, “atsaucoties uz atbilstošajām attiecīgās regulas normām, kuras interpretējamas, ņemot vērā tās mērķus, jānosaka, vai ar tām tiek aizliegts, likts vai atļauts dalībvalstīm veikt noteiktus piemērošanas pasākumus un – it īpaši pēdējā minētajā gadījumā – vai attiecīgais pasākums ietilpst katras dalībvalsts rīcības brīvības robežās”(18).
45.      Regulas Nr. 95/93 mērķis pēc grozījumiem, kas tika izdarīti ar Regulu Nr. 793/2004, ir nodrošināt sistēmai zināmu elastību, un tas ir uzsvērts pēdējās minētās regulas iepriekš minētajā 5. apsvērumā. Saskaņā ar to “laika nišu piešķiršanas noteikumi nav jāattiecina uz tādām īpašām darbībām kā helikopteru pakalpojumi, ja tas nav nepieciešams”.
46.      Tāpat vairākas Regulā Nr. 95/93 ieviestās normas pilnvaro dalībvalstis pielāgot laika nišu piešķiršanas noteikumus:
–        tās 8. panta “Laika nišu sadales process” 5. punktā paredzēts, ka “koordinators ņem vērā arī papildu noteikumus un pamatnostādnes, kuras izveidojusi gaisa satiksmes nozare visā pasaulē vai Kopienā, kā arī vietējās pamatnostādnes, kuras ierosinājusi koordinācijas komiteja un apstiprinājusi dalībvalsts vai jebkura cita kompetentā iestāde, kas ir atbildīga par konkrēto lidostu, ar noteikumu, ka šādi noteikumi un pamatnostādnes neietekmē koordinatora neatkarīgo statusu, atbilst Kopienu tiesībām un tiecas palielināt lidostas caurlaides spējas efektīvu izmantojumu” (19);
–        atsauce uz vietējo pamatnostādņu izstrādādi ietverta 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā, kur starp koordinācijas komitejas uzdevumiem ir paredzēts “izteikt priekšlikumus vai sniegt padomus koordinatoram un/vai dalībvalstij par [..] vietējām pamatnostādnēm par laika nišu piešķiršanu [..], kā noteikts 8. panta 5. punktā” (20);
–        saskaņā ar 5. panta 3. punktu “[..] ikviens koordinācijas komitejas dalībnieks var ierosināt vietējās pamatnostādnes saskaņā ar 8. panta 5. punktu. Pēc koordinatora pieprasījuma koordinācijas komiteja apspriež ierosinātās vietējās pamatnostādnes par laika nišu sadali [..]. Ziņojumu par apspriedēm koordinācijas komitejā iesniedz attiecīgajai dalībvalstij ar norādi uz attiecīgajām nostājām, kas paziņotas komitejā” (21).
47.      Atsaukšanās uz vietējām pamatnostādnēm par laika nišu piešķiršanu liecina, ka katras dalībvalsts iestādes, var ieviest pielāgojumus šo nišu piešķiršanā, jo tieši tās vislabāk zina savu lidostu īpatnības.
48.      Otrs pierādījums elastībai laika nišu piešķiršanā ir atrodams Regulā Nr. 1008/2008. Tās 15. panta 1. punktā paredzētas tiesības “Kopienas gaisa pārvadātājiem [..] Kopienā veikt gaisa pārvadājumus”, bet 19. panta 1. punkts pakļauj “satiksmes tiesību izmantošan[u] publicētiem Kopienas, valsts, reģionālajiem vai vietējiem darbības noteikumiem attiecībā uz drošību, drošumu, vides aizsardzību un laika nišu sadali” (22).
49.      No tikko minēto normu formulējuma izriet, ka Regula Nr. 95/93 un Regula Nr. 1008/2008 pilnvaro dalībvalstis ar valsts vai vietējiem noteikumiem papildināt Savienības regulējumu laika nišu piešķiršanas koordinētajās lidostās jomā.
50.      Uz šīm dalībvalstīm piešķirtajām pilnvarām tomēr attiecas noteikti ierobežojumi. Tie ir minēti Regulas Nr. 95/93 8. panta 5. punktā: koordinators ņem vērā vietējās pamatnostādnes “ar noteikumu, ka [..] pamatnostādnes neietekmē koordinatora neatkarīgo statusu, atbilst Kopienu tiesībām un tiecas palielināt lidostas caurlaides spējas efektīvu izmantojumu”.
51.      Šajā kontekstā atsaukšanās uz Hartas 16. pantu nav pamatota (23). Darījumdarbības brīvība (ko var ierobežot arī
saskaņā ar Hartas 52. panta 1. punktu) netiek pārkāpta, ja, paredzot tiesisko regulējumu tādai publiskai infrastruktūrai kā lidostas, kompetentās iestādes nosaka visiem operatoriem vienādi piemērojamus objektīvus kritērijus, ar kuriem tiek paredzēts attiecīgais darbības regulējuma ietvars. Attiecīgie pasākumi neietekmē aviosabiedrību brīvību šā ietvara robežās pašām pieņemt lēmumus vai īstenot savu komercdarbības politiku.
a)      Apstrīdētā lēmuma būtība
52.      Vai apstrīdētais lēmums, ciktāl tas izslēdz VFR lidojumus no laika nišu piešķiršanas koordinētajās lidostās, ietilpst “koordinācijas parametru” vai valsts noteikuma, kas papildina Regulu Nr. 95/93, kategorijā?
53.      Komisija uzskata, ka VFR lidojumu izslēgšana varētu tikt uzskatīta par kādu no Regulas Nr. 95/93 6. pantā paredzētajiem koordinācijas parametriem. Šī panta 1. punktā noteikts, ka dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai koordinētajās lidostās “divas reizes gadā nodrošin[ātu] parametru noteikšanu laika nišu sadalei [..], tajā pat laikā ņemot vērā visus būtiskos tehniskos, darbības un vides ierobežojumus [..]”.
54.      Tomēr uzskatu, ka apstrīdētais lēmums ne tik daudz balstās uz tehniskiem, darbības un vides ierobežojumiem, kurus izmanto, lai noteiktu “koordinācijas parametru”, bet gan tam ir cita loģika. Tā 2. pantā vispārēji un attiecībā uz visām Grieķijas koordinētajām lidostām ir reglamentēta VFR lidojumu izslēgšana no laika nišu piešķiršanas sistēmas, attaisnojot to (kā turpmāk izklāstīšu) ar risku, ka šādiem lidojumiem netiks ievēroti tiem noteiktie saraksti redzamības vai nelabvēlīgu meteoroloģisko apstākļu dēļ.
55.      Manuprāt, apstrīdētais lēmums, aplūkojot to šajā kontekstā_:
–        nebalstās, kā jau minēju, uz Regulas Nr. 95/93 6. panta 1. punktā minēto “tehnisko, darbības un vides ierobežojumu” esību;
–        neatbilst Regulas Nr. 95/93 2. panta m) punkta definīcijai, kas sasaista “koordinācijas parametrus” ar konkrētās lidostas pieejamās caurlaides spējas darbības izteiksmi;
–        to drīzāk varētu uzskatīt par valsts noteikumu, kas pieņemts saskaņā ar Regulas Nr. 1008/2008 19. panta 1. punktā ietverto pilnvarojumu, kuru minēju iepriekš. Saskaņā ar šo normu satiksmes tiesību izmantošana ir pakļauta Kopienas, valsts, reģionālajiem vai vietējiem darbības noteikumiem attiecībā tostarp uz laika nišu sadali.
56.      Iesniedzējtiesai jāizvērtē, vai – un tas šķiet loģiski, apstrīdētajam lēmumam ir augstāks juridiskais spēks nekā Grieķijas lidostu vietējām pamatnostādnēm un tādējādi tas prevalē pār tām.
57.      Ja apstiprinātos vietējo pamatnostādņu pakļautība apstrīdētajam lēmumam, koordinatoram tās jāievēro saskaņā ar Regulas Nr. 95/93 8. panta 5. punktu. Iesniedzējtiesa savukārt var izlemt, vai vietējās pamatnostādnes, ar kurām tiek izpildīts valsts tiesību noteikums, atbilst Savienības tiesībām un tiecas palielināt lidostas caurlaides spējas efektīvu izmantojumu.
b)      VFR lidojumu ierobežojuma pamats
58.      Ņemot vērā premisu, ka Regula Nr. 1008/2008 principā pilnvaro Grieķijas valsti pieņemt apstrīdēto lēmumu, ānoskaidro, vai tāda laika nišu piešķiršanas ierobežošana VFR lidojumiem, kāda noteikta šajā lēmumā, ir attaisnojama.
59.      Grieķijas Civilās aviācijas iestāde norāda:
–        VFR lidojumu iekļaušana koordinēto lidostu vai sarakstu koordinēto lidostu laika nišu piešķiršanas sistēmā traucētu sekmīgu lidostas darbību, kā arī IFR lidojumu ar piešķirtām laika nišām veikšanu;
–        VFR lidojumi, kuri tiek veikti, pamatojoties uz pilota vizuālo kontaktu ar zemi, ir pakļauti lielākam kavēšanās vai atcelšanas riskam nelabvēlīgu meteoroloģisko vai redzamības apstākļu dēļ;
–        jebkura VFR lidojumu kavēšanās vai atcelšana ietekmē IFR lidojumus nolaišanās, stāvēšanas un pacelšanās posmos, kā rezultātā aviosabiedrības, kas aprīkotas ar navigācijas instrumentiem, nespētu ievērot plānotos lidojumu sarakstus piešķirtajās laika nišās;
–        katrā ziņā VFR lidojumu veikšana joprojām ir iespējama saskaņā ar FraportPPR rokasgrāmatu (24): aviosabiedrība var iesniegt koordinētās lidostas vadības dienestam pieprasījumu izmantot lidostas infrastruktūras 14 dienas pirms plānotā lidojuma datuma, brīdī, kad meteoroloģiskās prognozes ir uzticamas.
60.      Lielākā daļa no prejudiciālās tiesvedības dalībniekiem ir vienisprātis, ka VFR lidojumu izslēgšana no laika nišu piešķiršanas sistēmas Grieķijas koordinētajās lidostās ir izskaidrojama ar to, ka šiem lidojumiem ir vajadzīgi labvēlīgi meteoroloģiskie apstākļi. Ir daudz lielāka iespējamība, ka VFR lidojumi salīdzinājumā ar IFR lidojumiem kavēsies vai tiks atcelti tādu vēlāk radušos apstākļu dēļ, kas neļauj tos droši īstenot.
61.      Lidojumu kavēšanās vai atcelšana traucē lidostas pienācīgu darbību, jo izraisa lidostas un tās gaisa telpas pārslogotību, kā arī citu lidojumu nolaišanās un pacelšanās kavēšanos, kas galu galā ierobežo lidostas pieejamo darbības spēju.
62.      Konkrētāk, Grieķijas valdība (25) atbalsta to, ka atšķirīga attieksme pret VFR lidojumiem un IFR lidojumiem Īstenošanas regulas Nr. 923/2012 1. pielikuma 5. sadaļā (“Vizuālie meteoroloģiskie apstākļi, vizuālo lidojumu noteikumi, speciālie VFR un instrumentālo lidojumu noteikumi”) ietvertajā SERA.5005. punktā ir attaisnojama. Šajā noteikumā paredzētas saskaņotas normas vizuālajiem lidojumiem, konkrētāk, attiecībā uz redzamības un mākoņu attālumu minimumu, ierobežojumiem meteoroloģisko apstākļu dēļ, kā arī īpašiem ierobežojumiem nakts lidojumiem.
63.      Viss norāda, ka var būt iemesli, pamatojoties uz kuriem tāds pasākums, kāds noteikts apstrīdētajā lēmumā, būtu pieļaujams. Komisija pareizi uzsver, ka pārslogotajās lidostās (proti, koordinētajās lidostās, kurās ir vērojama nepietiekamība un nevar apmierināt visus pieprasījumus pēc laika nišām) ir būtiski, lai lidostas caurlaides spēja tiktu izmantota iespējami efektīvākajā veidā. Tā kā VFR lidojumi lielā mērā ir atkarīgi no meteoroloģiskajiem vai redzamības apstākļiem, kavēšanās vai atcelšanas iespējamība ir daudz augstāka nekā IFR lidojumiem. Tādējādi laika nišu piešķiršana VFR lidojumiem varētu apdraudēt koordinētās lidostas caurlaides spējas efektīvu izmantojumu, kaitējot IFR lidojumiem (26).
64.      Tomēr iesniedzējtiesai, kurai ir pieejami visi attiecīgie dati, jāizvērtē, vai, ņemot vērā apstākļus lidostās, kurās sabiedrības prasītājas lūdza laika nišu piešķiršanu, apstrīdētajā lēmumā paredzēto ierobežojumu attaisno primāri vispārējo interešu apsvērumi un tas ir samērīgs ar izvirzīto mērķi.
65.      Visbeidzot, jānorāda, ka apstrīdētais lēmums pilnībā neliedz VFR lidojumu piekļuvi Grieķijas koordinētajām lidostām, jo šim nolūkam paredzēta pieteikuma iesniegšana iepriekšējas atļaujas saņemšanai, proti, tiek piedāvāts laika nišu piešķiršanai alternatīvs risinājums (27).
66.      Protams, tas ir mehānisms, kas neatbilst sabiedrību prasītāju komerciālajām interesēm (28), bet kura atbilstību samērīguma kritērijiem jāizvērtē iesniedzējtiesai. Tai būs jāmeklē līdzsvars starp šo sabiedrību tiesībām sniegt gaisa satiksmes pakalpojumus, izmantojot pārslogoto lidostu infrastruktūru (koordinētās lidostas) un labāko efektivitātes nosacījumu saglabāšanu piekļuvē šīm infrastruktūrām.
C.      VFR lidojumi sarakstu koordinētajās lidostās
67.      Abu prejudiciālo jautājumu otrā daļa attiecas uz iespēju paplašināt laika nišu piešķiršanas sistēmu uz sarakstu koordinētām lidostām.
68.      Iesniedzējtiesa vēlas noskaidrot, vai Civilās aviācijas iestāde var piemērot laika nišu piešķiršanas sistēmu arī sarakstu koordinētajām lidostām.
69.      Fraport norāda, tā kā sabiedrības prasītājas apgalvoja, ka veic lidojumus tikai starp Hanjas, Rodas, Kitiras, Kosas, Mikēnu, Santorini, Iraklijas un Paras lidostām (tās visas klasificētas kā “koordinētās” lidostas), tās neskartu aizliegums iegūt laika nišas sarakstu koordinētajās lidostās.
70.      Tiesa, ka pirmšķietami šī jautājuma daļa ir hipotētiska, jo sabiedrības prasītājas ir izrādījušas interesi par to, lai tām piešķirtu jaudu koordinēto lidostu infrastruktūras izmantošanai.
71.      Tomēr, ierobežojot sabiedrībām prasītājām iespēju veikt regulāros komerclidojumus, kas nolaižas vai paceļas no sarakstu koordinētām lidostām, tas varētu pilnībā liegt piekļuvi šīm lidostām kā risinājumu grūtībām koordinēto lidostu izmantošanā. Tādējādi šīm sabiedrībām ir tiesības apstrīdēt regulējumu, kas piemērojams sarakstu koordinētajām lidostām, un uz šādu prasījumu iesniedzējtiesai jāsniedz atbilde (29).
72.      Mana analīze par VFR lidojumu izslēgšanu no koordinētajām lidostām attiecas tikai uz šī veida lidostām. Sarakstu koordinēto lidostu situācija būtiski atšķiras.
73.      Regulas Nr. 95/93 2. panta i) punktā ir noteiktas sarakstu koordinēto lidostu pamatpazīmes: par tādām uzskata tās, kurās “iespējama pārslogotība dažos dienas, nedēļas vai gada posmos, ko iespējams atrisināt aviosabiedrībām brīvprātīgi sadarbojoties savā starpā, un kur ir iecelts sarakstu koordinators, lai veicinātu aviosabiedrību darbību, kuras veic pārvadājumus vai plāno tos veikt šajā lidostā”.
74.      Ir aspekti, kas attaisno atšķirīgu attieksmi pret sarakstu koordinētām lidostām un koordinētām lidostām.
–        Lidostas caurlaides spēja. Koordinētās lidostas caurlaides spēja ir pārslogota vai ļoti tuvu tās robežai. Sarakstu koordinētajās lidostās ir vidēja pārslogotība ar augsta pieprasījuma brīžiem, tomēr pārvaldāma.
–        Atbildīgā iestāde. Koordinētajās lidostās tā ir koordinators, “vienīgā persona, kas atbild par laika nišu sadali” (30). Sarakstu koordinētās lidostās tas ir sarakstu koordinators, kurš ir vairāk uz mediāciju vērsta institūcija un kura uzdevums ir sniegt padomus “aviosabiedrībām un ie[teikt] alternatīvos ielidošanas un/vai izlidošanas laikus, ja ir ticams, ka varētu rasties pārslogotība” (31).
–        Plānošana. Koordinētajās lidostās tā ir stingra un ir nepieciešama ilgtermiņa plānošana (32). Sarakstu koordinētajās lidostās tā ir elastīgāka un pieļauj pielāgojumus atbilstoši pieprasījumam.
–        Laika nišu piešķiršana. Koordinētajās lidostās tā ir obligāta (principā bez iepriekšējas laika nišas piešķiršanas darbība nav iespējama). Sarakstu koordinētajās lidostās savukārt piešķiršana nenotiek, jo lidostas infrastruktūras izmantošana ir elastīga un sarakstus var mainīt vieglāk (33).
–        Pieteikums un darbību apstiprināšana. Lai piešķirtu laika nišas koordinētajās lidostās, nepieciešams iesniegt oficiālu pieteikumu noteiktajos termiņos, un koordinators tās
piešķir un apstiprina. Sarakstu koordinētajās lidostās aviosabiedrība tikai paziņo paredzēto darbību sarakstu un sarakstu koordinators iesaka pielāgojumus, lai novērstu pārslogotību (34).
75.      Šīs atšķirības, kas pašas par sevi ir būtiskas, attaisno atšķirīgu attieksmi pret katru lidostu kategoriju.
76.      Katrā ziņā būtiski ir tas, ka tiesiskais regulējums, kas galvenokārt noteikts Regulas Nr. 95/93 5. un 8. pantā un Regulas Nr. 1008/2008 19. pantā, piešķir normatīvu pilnvarojumu dalībvalstīm pieņemt valsts noteikumus un pamatnostādnes tikai attiecībā uz koordinētajām lidostām.
77.      Pati Grieķijas valdība tieši atzīst, ka saskaņā ar Regulas Nr. 95/93 2. panta g) un i) punktu dalībvalstīm nav rīcības brīvības, lai attiecinātu uz sarakstu koordinētajām lidostām to laika nišu piešķiršanas sistēmu, kas piemērojama koordinētajām lidostām (35).
78.      Tāpat Komisija norāda, ka Regulā Nr. 95/93 nav paredzēta iespēja attiecināt laika nišu piešķiršanas sistēmu uz sarakstu koordinētajām lidostām. Šajā pēdējā lidostu kategorijā dominē brīvprātīga sadarbība starp aviosabiedrībām, vajadzības gadījumā palīdzsarakstu koordinators (36).
79.      Piekrītu Komisijas un Grieķijas valdības nostājai. Tādējādi tāds lēmums kā šajā lietā apstrīdētais pārsniedz Savienības likumdevēja noteiktos ierobežojumus, lai dalībvalstis varētu papildināt Savienības regulējumu attiecībā uz sarakstu koordinētajām lidostām.
V.      Secinājumi
80.      Ņemot vērā izklāstīto, ierosinu Tiesai Symvoulio tis Epikrateias (Valsts padome, Grieķija) atbildēt šādi:
Padomes Regulas (EEK) Nr. 95/93 (1993. gada 18. janvāris) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās, redakcijā ar grozījumiem, kas izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīlļa Regulu (EK) Nr. 793/2004 (), 2. panta a), g) un i) punkts, 3., 4., 6., 8., 10. pants un 14. panta 1. punkts, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1008/2008 (2008. gada 24. septembris) par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā 19. panta 1. punkts
jāinterpretē tādējādi, ka
–        tie piešķir dalībvalstīm iespēju pieņemt valsts noteikumus un vietējās pamatnostādnes, kas papildina Savienības normas attiecībā uz laika nišu piešķiršanu koordinētajās lidostās, konkrētāk, izslēdzot no laika nišu piešķiršanas aviosabiedrības, kas veic lidojumus, kurus pilnībā izpilda atbilstoši vizuālo lidojumu noteikumiem (Visual Flight Rules (VFR));
–        valsts noteikumiem un vietējām pamatnostādnēm, kas papildina Savienības tiesības attiecībā uz laika nišu piešķiršanu koordinētajās lidostās, jāatbilst objektivitātes, pārskatāmības, diskriminācijas aizlieguma un samērīguma principiem piekļuvē lidostas infrastruktūrai;
–        ar valsts noteikumiem un vietējām pamatnostādnēm nevar paplašināt koordinēto lidostu laika nišu piešķiršanas sistēmas piemērošanu uz sarakstu koordinētām lidostām.
1      Oriģinālvaloda – spāņu.
2      “Slots” starptautiskās aviācijas ierastajā terminoloģijā.
3      Lidojumi, uz kuriem attiecas vizuālo lidojumu noteikumi (Visual Flight Rules (VFR)) un lidojumi, uz kuriem attiecas instrumentālo lidojumu noteikumi (Instruments Flight Rules (IFR)), ir reglamentēti Komisijas īstenošanas regulas (ES) Nr. 923/2012 (2012. gada 26. septembris), ar ko nosaka vienotus lidojumu noteikumus un ekspluatācijas normas aeronavigācijas pakalpojumiem un procedūrām un ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1035/2011 un Regulas (EK) Nr. 1265/2007, (EK) Nr. 1794/2006, (EK) Nr. 730/2006, (EK) Nr. 1033/2006 un (ES) Nr. 255/2010 (OV 2012, L 281, 1. lpp.) pielikuma 5. nodaļā.
4      Padomes Regula (1993. gada 18. janvāris) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (OV 1993, L 14, 1. lpp.). Tā tika grozīta tostarp ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 793/2004 (OV 2004, L 138, 50. lpp.).
5      Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (2008. gada 24. septembris) par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (OV 2008, L 293, 3. lpp.).
6      Noteikumi, kas pieņemti ar Civilās aviācijas iestādes direktora 2023. gada 30. oktobra lēmumu Nr. 28893 (FEK B’ 6288/1.11.2023). Turpmāk tekstā – “apstrīdētais lēmums”.
7      1. punkta redakcija, kas aizvietota ar Civilās aviācijas iestādes direktora lēmuma Nr. 9329/12.3.2024 (FEK B’ 1784/19.3.2024) 1. punktu.
8      Ethnikos Organismos Syntonismou Ptiseon (Valsts lidojumu koordinācijas aģentūra, Grieķija).
9      Fraport Perifereiaka Aerodromia tis Elladas A AE un Fraport Perifereiaka Aerodromia tis Elladas B AE. Turpmāk uz abām atsaukšos ar saīsinātu nosaukumu “Fraport”.
10      https://www.iata.org/contentassets/4ede2aabfcc14a55919e468054d714fe/wasg-edition-4-english-version.pdf., 1. sadaļa, 3., 4. un 5. punkts. Turpmāk tekstā – “IATA pamatnostādnes”.
11      Saskaņā ar IATA pamatnostādnēm (1. sadaļa, 3.2.1. punkts) aviosabiedrības var brīvi plānot savas darbības, ievērojot pienākumu paziņot par savu darbības programmu.
12      Katra piešķiršanas perioda beigās koordinētajās lidostās kopējā fondā tiek apkopotas neizmantotās laika nišas. Šīs nišas tiek atkārtoti piešķirtas nākamajā periodā, ievērojot to aviosabiedrību prioritāti, kas izmantojusi vismaz 80 % no piešķirtajām laika nišām (“vēsturiskās laika nišas”), un vismaz pusi fonda paredz jauniem operatoriem. Īsumā, tas ir mehānisms, lai atgūtu un atkārtoti piešķirtu neizmantotās laika nišas, lai nodrošinātu līdzsvaru starp efektivitāti un atvērtību konkurencei.
13      Regulas Nr. 793/2004 15. apsvērums.
14      “Koordinētā lidosta” saskaņā ar šo normu ir lidosta, kurā “aviosabiedrībai vai jebkuram citam gaisa kuģa ekspluatantam jāsaņem laika niša no koordinatora, lai paceltos vai nolaistos [..]”.
15      “Lidostas ar būtisku caurlaides spējas nepietiekamību, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem pēc caurlaides spējas analīzes pabeigšanas, klasificē kā “koordinētas lidostas”. Koordinētajās lidostās nepieciešami sīki izstrādāti noteikumi, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti pārredzamības, neitralitātes un nediskriminācijas [diskriminācijas aizlieguma] principi. Laika nišu piešķiršanas noteikumi nav jāattiecina uz tādām īpašām darbībām kā helikopteru pakalpojumi, ja tas nav nepieciešams”.
16      Komisijas rakstveida apsvērumu 17. punkts.
17      Spriedums, 2017. gada 30. marts, Lingurár (C-315/16, EU:C:2017:244), 18. punkts un tajā minētā judikatūra.
18      Turpat, 19. punkts.
19      Mans izcēlums.
20      Mans izcēlums.
21      Mans izcēlums.
22      Mans izcēlums.
23      Iesniedzējtiesas nolēmumā ir divas ļoti īsas atsauces uz Hartas 16. pantu un nav paskaidrots, kādēļ šis noteikums varētu ietekmēt strīda izšķiršanu.
24      Apstrīdētā lēmuma 2. panta 6. punktā piedāvāts veids, kā veikt ad hoc lidojumus.
25      Grieķijas valdības rakstveida apsvērumu 28.- 30. punkts.
26      Komisijas rakstveida apsvērumu 27. un 28. punkts. Komisija atgādina, ka saskaņā Regulas Nr. 95/93 8. panta 3. punktu, “kad visus attiecīgo aviosabiedrību pieprasījumus pēc laika nišām nevar apmierināt, priekšroku dod gaisa satiksmes komercpakalpojumiem un jo īpaši regulārajiem gaisa satiksmes pakalpojumiem un plānotajiem neregulārajiem gaisa satiksmes pakalpojumiem. Vienas un tās pašas pakalpojumu kategorijas konkurējošo pieprasījumu gadījumā priekšroku dod visu gadu veiktajiem lidojumiem”.
27      Kā norāda Komisija, šis alternatīvais risinājums laika nišu piešķiršanai VFR lidojumiem ir ieviests arī kādā citā dalībvalstī (Austrija).
28      Iesniedzējtiesa sava nolēmuma 11. punktā norāda,
ka 14 dienu termiņš pirms lidojuma veikšanas nav pietiekams nepieciešamajai regulāru pārvadājumu veikšanas plānošanai. Papildus tā norāda, ka katrā ziņā nav skaidrs, vai koordinētās lidostas vadības dienests apmierinātu attiecīgo aviosabiedrības pieprasījumu.
29      Iesniedzējtiesa sava nolēmuma 11. punktā norāda, ka neiespējamība piešķirt laika nišas VFR lidojumiem komerciālajiem pasažieru gaisa pārvadājumu pakalpojumiem Grieķijas koordinētajās un sarakstu koordinētajās lidostās rada kopīgu kaitējumu sabiedrībām prasītājām, jo apdraud to komercdarbības plāna izpildi. Tā nepārprotami atzīst šo sabiedrību interesi (un tādējādi to tiesības celt prasību) apstrīdēt apstrīdēto lēmumu pilnībā.
30      Regulas Nr. 95/93 4. panta 5. punkts.
31      Saskaņā ar Regulas Nr. 95/93 4. panta 6. punktu “sarakstu koordinators pārrauga aviosabiedrību veikto lidojumu atbilstību sarakstiem, kas ir ieteikti šīm sabiedrībām” (mans izcēlums).
32      Regulas Nr. 95/93 6. panta 1. punkts. Saskaņā ar IATA pamatnostādņu 1. sadaļas 1.4.1. punktu 2. līmeņa lidostas ir lidostas, kurās ir iespējamība, ka rodas pārslogotība noteiktos dienas, nedēļas vai sezonas periodos, kuru var atrisināt ar izmaiņām sarakstos, savstarpēji vienojoties aviosabiedrībām un sarakstu koordinatoram.
33      Regulas Nr. 95/93 2. panta g) un i) punkts, 3. pants, 8.a un 8.b pants. Saskaņā ar IATA pamatnostādņu 1. sadaļas 1.7.1. punktu laika nišas netiek piešķirtas 2. līmeņa lidostā.
34      Regulas Nr. 95/93 4., 8., 8.a un 8.b pants.
35      Grieķijas valdības rakstveida apsvērumu 52. punkts.
36      Komisijas rakstveida apsvērumu 38. punkts.