62014CJ0603
TIESAS SPRIEDUMS (devītā palāta)
2015. gada 10. decembrī (
*1
)
“Apelācija — Kopienas preču zīme — Vārdiskas preču zīmes “The English Cut” reģistrācijas pieteikums — Valsts un Kopienas vārdisku un grafisku preču zīmju, kas ietver vārdiskus elementus “El Corte Inglés”, īpašnieka iebildumi — Regula (EK) Nr. 207/2009 — 8. panta 1. punkta b) apakšpunkts — Sajaukšanas iespēja — 8. panta 5. punkts — Iespēja, ka konkrētā sabiedrības daļa veidos saikni ar preču zīmi ar reputāciju — Vajadzīgā līdzības pakāpe”
Lieta C‑603/14 P
par apelācijas sūdzību atbilstoši Eiropas Savienības Tiesas statūtu 56. pantam, ko 2014. gada 29. decembrī iesniedza
El Corte Inglés SA
, Madride (Spānija), ko pārstāv J. Rivas Zurdo, advokāts,
apelācijas sūdzības iesniedzēja,
otrs lietas dalībnieks –
Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes, paraugi un modeļi) (ITSB), ko pārstāv J. Crespo Carrillo, pārstāvis,
atbildētājs pirmajā instancē.
TIESA (devītā palāta)
šādā sastāvā: J. Malenovskis [J. Malenovský] (referents), kas pilda palātas priekšsēdētāja pienākumus, tiesneši M. Safjans [M. Safjan] un K. Jirimēe [K. Jürimaë],
ģenerāladvokāts N. Vāls [N. Wahl],
sekretārs A. Kalots Eskobars [A. Calot Escobar],
ņemot vērā rakstveida procesu,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
1
Ar savu apelācijas sūdzību El Corte Inglés SA (turpmāk tekstā – “El Corte Inglés”) lūdz atcelt Eiropas Savienības Vispārējās tiesas 2014. gada 15. oktobra spriedumu lietā El Corte Inglés/ITSB – English Cut (The English Cut) (T‑515/12, EU:T:2014:882, turpmāk tekstā – “pārsūdzētais spriedums”), ar kuru Vispārējā tiesa ir noraidījusi tās prasību atcelt Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi un modeļi) (ITSB) Apelācijas pirmās padomes 2012. gada 6. septembra lēmumu lietā R 1673/2011‑1 (turpmāk tekstā – “apstrīdētais lēmums”) attiecībā uz iebildumu procesu starp šo sabiedrību un The English Cut SL (turpmāk tekstā – “The English Cut”).
Atbilstošais tiesiskais regulējums
2
Padomes 2009. gada 26. februāra Regulas (EK) Nr. 207/2009 par Kopienas preču zīmi (OV L 78, 1. lpp.) 8. pantā ir paredzēts:
“1.   Ja agrākas preču zīmes īpašnieks iebilst, pieprasīto preču zīmi nereģistrē:
[..]
b)
ja tās identiskuma vai līdzības dēļ ar agrāko preču zīmi un preču vai pakalpojumu, ko aptver preču zīmes, identiskuma vai līdzības dēļ pastāv iespēja maldināt sabiedrību tajā teritorijā, kur ir aizsargāta agrākā preču zīme; iespēja maldināt ir asociāciju iespēja ar agrāko preču zīmi [ja tās identiskuma vai līdzības dēļ ar agrāko preču zīmi un preču vai pakalpojumu, ko aptver [abas] preču zīmes, identiskuma vai līdzības dēļ sabiedrībai tajā teritorijā, kurā ir aizsargāta agrākā preču zīme, pastāv to sajaukšanas iespēja; sajaukšanas iespēja ietver asociāciju iespēju ar agrāko preču zīmi].
2.   “Agrākas preču zīmes” 1. punkta nozīmē ir:
a)
šādas preču zīmes ar pieteikuma iesniegšanas datumu, kas ir pirms Kopienas preču zīmes saņemšanas pieteikuma iesniegšanas datuma, ņemot vērā, ja vajadzīgs, prioritātes attiecībā uz šīm preču zīmēm:
i)
Kopienas preču zīmes;
ii)
dalībvalstī reģistrētas preču zīmes vai attiecībā uz Beļģiju, Nīderlandi un Luksemburgu – Beniluksa Intelektuālā īpašuma birojā reģistrētas preču zīmes;
[..]
[..].
5.   Turklāt, ja 2. punkta nozīmē agrākās preču zīmes īpašnieks iebilst, pieprasīto preču zīmi nereģistrē, ja tā ir identiska vai līdzīga agrākajai preču zīmei, un to reģistrē precēm vai pakalpojumiem, kas nav līdzīgi tiem, attiecībā uz kuriem ir reģistrēta agrākā preču zīme, ja, attiecībā uz agrāku Kopienas preču zīmi, tā ir Kopienā pazīstama [tai ir reputācija] un, attiecībā uz agrāku valsts preču zīmi, tā ir pazīstama [tai ir reputācija] attiecīgajā dalībvalstī, un ja pieteiktās preču zīmes izmantošanā bez pietiekama iemesla varētu netaisnīgi gūt labumu no agrākās preču zīmes atšķirīguma vai atpazīstamības [atšķirtspējas vai reputācijas] vai tai kaitēt.”
Tiesvedības priekšvēsture un apstrīdētais lēmums
3
2010. gada 9. februārī The English Cut iesniedza ITSB pieteikumu par vārdiska apzīmējuma “The English Cut” kā Kopienas preču zīmes reģistrāciju.
4
Preces, attiecībā uz kurām tika pieteikta reģistrācija, ietilpst 25. klasē atbilstoši pārskatītajam un grozītajam 1957. gada 15. jūnija Nicas Nolīgumam par preču un pakalpojumu starptautisko klasifikāciju preču zīmju reģistrācijas vajadzībām (turpmāk tekstā – “Nicas nolīgums”) un atbilst šādam aprakstam:
“apģērbi, izņemot uzvalkus, bikses un jakas; apavi, galvassegas”.
5
2010. gada 6. jūlijā šīs Kopienas preču zīmes reģistrācijas pieteikums tika publicēts Bulletin des marques communautaires [Kopienas Preču Zīmju Biļetenā] Nr. 2010/122.
6
2010. gada 4. oktobrīEl Corte Inglés iesniedza iebildumus pret minētās preču zīmes reģistrāciju attiecībā uz visām šī sprieduma 4. punktā norādītajām precēm.
7
Iebildumi it īpaši bija balstīti uz šādām agrākām preču zīmēm:
—
Spānijas vārdisku preču zīmi “El Corte Inglés”, kas reģistrēta ar numuru 166450 attiecībā uz “apaviem”, kuri Nicas nolīguma izpratnē ietilpst 25. klasē, un
—
Kopienas grafiskām preču zīmēm, kas reģistrētas ar numuriem 5428255 un 5428339, tostarp attiecībā uz “apģērbiem, apaviem un galvassegām”, kas Nicas nolīguma izpratnē ietilpst 25. klasē, kā arī šādiem pakalpojumiem: “reklāma; darījumu vadīšana; uzņēmumu pārvaldīšana; biroja darbi”, kas Nicas nolīguma izpratnē ietilpst 35. klasē. Šīs preču zīmes attiecās uz grafiskiem apzīmējumiem, kas attēloti šādi:
8
Iebildumu pamatojumam bija norādīti Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 5. punktā paredzētie pamati.
9
2011. gada 12. jūlijā ITSB Iebildumu nodaļa noraidīja iebildumus.
10
2011. gada 16. augustāEl Corte Inglés iesniedza apelācijas sūdzību par šo lēmumu. Ar apstrīdēto lēmumu ITSB Apelācijas pirmā padome noraidīja šo apelācijas sūdzību.
11
Pirmkārt, ciktāl iebildumi bija pamatoti ar Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu, Apelācijas padome attiecībā uz konfliktējošo apzīmējumu līdzības esamību šīs normas izpratnē nosprieda, ka šiem apzīmējumiem nav nekādu līdzības elementu vizuālajā vai fonētiskajā ziņā. Konceptuālajā ziņā tā uzskatīja, ka, kopumā aplūkojot vārdisko apzīmējumu “The English Cut”, spāņu sabiedrība, kurai nav augsts angļu valodas prasmju līmenis, to uztvers kā fantāzijas radītu nosaukumu. Tomēr tā atzina, ka, neraugoties uz daļas no spāņu vidusmēra patērētāju vājo angļu valodas zināšanu līmeni, lielākā šī patērētāju daļa sapratīs angļu vārdu “English” kā tādu, kas pauž līdzīgu konceptu tam, ko pauž spāņu vārds “Inglés”.
12
Līdz ar to Apelācijas padome konstatēja, ka konfliktējošajiem apzīmējumiem piemīt konceptuāla līdzība, kas saistīta ar vienu no to vārdiskajiem elementiem, un tas tā ir pat tad, ja tie kopumā nav līdzīgi.
13
Pēc tam, veicot visaptverošu sajaukšanas iespējas vērtējumu, Apelācijas padome uzskatīja, ka vārdi “El Corte” un “Cut” ir konfliktējošo apzīmējumu dominējošie elementi un ka konkrētā sabiedrības daļa nespēs konstatēt jebkādu šo apzīmējumu “konceptuālo līdzību”. Apelācijas padome no tā secināja, ka, lai gan šiem apzīmējumiem, protams, piemīt konceptuālā līdzība, kuru tā apstrīdētā lēmuma 43. punktā tieši kvalificēja kā “minimālu”, tomēr kopumā tie ir atšķirīgi, tādējādi iebildumi daļā, kurā tie ir pamatoti ar Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ir jānoraida.
14
Otrkārt, ciktāl iebildumi bija pamatoti ar Regulas Nr. 207/2009 8. panta 5. punktu, Apelācijas padome uzskatīja, ka, lai gan agrākajām preču zīmēm ir augsta reputācija plaša patēriņa nozarē, El Corte Inglés nav sniegusi pietiekamus pierādījumus par reāla vai potenciāla kaitējuma esamību vai netaisnīgi gūta labuma no minēto preču zīmes reputācijas esamību. Līdz ar to tā noraidīja iebildumus, kurus El Corte Inglés bija cēlusi, pamatojoties uz šo normu.
Tiesvedība Vispārējā tiesā un pārsūdzētais spriedums
15
Ar prasības pieteikumu, kas Vispārējās tiesas kancelejā iesniegts 2012. gada 22. novembrī, El Corte Inglés cēla prasību par apstrīdētā lēmuma atcelšanu.
16
Pamatojot savu prasību, El Corte Inglés izvirzīja divus pamatus, no kuriem pirmais saistīts ar Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpumu, bet otrais – ar šīs regulas 8. panta 5. punkta pārkāpumu.
17
Ar pārsūdzēto spriedumu Vispārējā tiesa noraidīja prasību kopumā.
18
Saistībā ar pirmo pamatu Vispārējā tiesa vispirms uzskatīja, ka, tā kā lietas dalībnieki nav apstrīdējuši Apelācijas padomes konstatējumus attiecībā uz konkrētās sabiedrības daļas definīciju un attiecīgo preču un pakalpojumu salīdzinājumu un tajos nav pieļautas kļūdas, tie ir jāapstiprina.
19
Pēc tam Vispārējā tiesa attiecībā uz konfliktējošo apzīmējumu līdzību Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta izpratnē norādīja, pirmkārt, ka šie apzīmējumi sastāv no vārdiem, kurus veido daudzi dažādi burti un kuriem ir atšķirīgu valodu izcelsme, un, otrkārt, tiem ir atšķirīga izruna un zilbju skaits. Vispārējā tiesa no tā secināja, ka Apelācijas padome pamatoti ir uzskatījusi, ka minētie apzīmējumi nav līdzīgi ne vizuālajā, ne fonētiskajā ziņā. Turpretim no konceptuālā viedokļa Vispārējā tiesa norādīja, ka konfliktējošajiem apzīmējumiem ir viena un tā pati literārā nozīme, proti, “angļu griezums”. Tomēr tā uzskatīja, ka spāņu patērētāji spēs uztvert šīs nozīmes identiskumu vienīgi pēc tam, kad būs iztulkojuši vārdisko apzīmējumu “The English Cut” savā valodā, kas izslēdz to, ka tie acumirklī veido saikni starp konfliktējošajiem apzīmējumiem. Līdz ar to Vispārējā tiesa pārsūdzētā sprieduma 29. punktā kvalificēja starp abiem šiem apzīmējumiem pastāvošo konceptuālo līdzību kā “vāju”.
20
Visbeidzot Vispārējā tiesa savas analīzes rezultātā pārsūdzētā sprieduma 33. punktā nosprieda, ka konfliktējošajiem apzīmējumiem ir vāja konceptuālā līdzība, bet nav nekādas vizuālās vai fonētiskās līdzības. Līdz ar to tā uzskatīja, ka Apelācijas padome pamatoti ir secinājusi, ka kopumā apzīmējumi ir atšķirīgi. Vispārējā tiesa, uzskatot, ka nav īstenojies viens no Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta kumulatīvajiem piemērošanas nosacījumiem, nolēma, ka nav jāveic visaptverošs sajaukšanas iespējas vērtējums. Līdz ar to tā noraidīja pirmo pamatu kā nepamatotu.
21
Otro prasības pamatu Vispārējā tiesa noraidīja kā nepamatotu tādēļ, ka, lai gan agrākajām preču zīmēm ir ļoti augsta reputācija, no konfliktējošo apzīmējumu salīdzinājuma, kas veikts saistībā ar pirmo pamatu, izriet, ka šīs preču zīmes nav līdzīgas, tādējādi šajā lietā nav īstenojies Regulas Nr. 207/2009 8. panta 5. punkta piemērošanas mērķiem vajadzīgais nosacījums par to identiskumu vai līdzīgumu.
Lietas dalībnieku prasījumi Tiesai
22
El Corte Inglés prasījumi Tiesai ir šādi:
—
pilnībā atcelt pārsūdzēto spriedumu un
—
piespriest tam lietas dalībniekam vai dalībniekiem, kas iebilst pret apelācijas sūdzību, atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
23
ITSB prasījumi Tiesai ir šādi:
—
noraidīt apelācijas sūdzību kā daļēji nepieņemamu un daļēji nepamatotu un
—
piespriest El Corte Inglés atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
Par apelācijas sūdzību
24
Savas apelācijas sūdzības pamatojumam El Corte Inglés izvirza trīs pamatus saistībā attiecīgi ar, pirmkārt, faktu sagrozīšanu, ko veikusi Vispārējā tiesa, otrkārt, Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpumu un, treškārt, šīs regulas 8. panta 5. punkta pārkāpumu.
Par pirmo pamatu – faktu sagrozīšanu, ko veikusi Vispārējā tiesa
25
El Corte Inglés uzskata, ka tāpēc, ka apstrīdētajā lēmumā ir konstatēta konfliktējošo apzīmējumu konceptuālā līdzība, Vispārējā tiesa, nesagrozot lietas faktus, nevarēja samazināt šīs līdzības nozīmi, pārsūdzētā sprieduma 29., 30. un 33. punktā kvalificējot to kā “vāju” vai “minimālu”.
26
Šajā ziņā ir jānorāda, ka šāds apgalvojums balstās uz kļūdainu apstrīdētā lēmuma izpratni. Proti, lai gan daudzos šī lēmuma punktos Apelācijas padome ir konstatējusi konfliktējošo apzīmējumu konceptuālo līdzību, neraksturojot to, savukārt šī lēmuma 43. punktā tā tieši ir kvalificējusi līdzību kā “minimālu”. Līdz ar to, pārsūdzētā sprieduma 30. punktā norādot, ka Apelācijas padome ir atzinusi konfliktējošo apzīmējumu “minimālas” konceptuālās līdzības esamību, un šī sprieduma 29. un 33. punktā nolemjot to kvalificēt kā “vāju”, Vispārējā tiesa nav sagrozījusi lietas faktus un attiecīgi nav samazinājusi apstrīdētajā lēmumā konstatētās līdzības nozīmi.
27
Katrā ziņā ir jānorāda, ka tas, vai konceptuālā līdzība ir neliela, vāja vai minimāla, ietilpst lietas faktu vērtējumā. Vispārējai tiesai nav saistošs šāds Apelācijas padomes veikts vērtējums gadījumā, kad tas ir daļa no lēmuma, kura tiesiskums apstrīdēts šajā tiesā, argumentiem (šajā ziņā skat. spriedumu Les Éditions Albert René/ITSB, C‑16/06 P, EU:C:2008:739, 47. un 48. punkts).
28
Šādos apstākļos pirmais pamats ir jānoraida kā nepamatots.
Par otro pamatu – Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpumu
29
El Corte Inglés apgalvo, ka Vispārējā tiesa, pārsūdzētā sprieduma 26.–33. punktā izslēdzot jebkādas konfliktējošo apzīmējumu vizuālās un fonētiskās līdzības esamību, kā arī atzīstot vienīgi to vāju konceptuālo līdzību, ir pārkāpusi Regulas Nr./2072009 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu.
30
Tomēr ar šādu argumentāciju tiek mēģināts apstrīdēt faktu vērtējumu, ko veikusi Vispārējā tiesa.
31
Tomēr no LESD 256. panta 1. punkta un Eiropas Savienības Tiesas statūtu 58. panta pirmās daļas izriet, ka apelācijas sūdzību var iesniegt tikai par tiesību jautājumiem. Tā kā faktu un pierādījumu vērtējums nav tiesību jautājums, kas ir pakļauts Tiesas kontrolei apelācijas tiesvedībā, tad vienīgi Vispārējās tiesas kompetencē ir konstatēt un izvērtēt šos faktus un pierādījumus (šajā ziņā skat. spriedumu Les Éditions Albert René/ITSB, C‑16/06 P, EU:C:2008:739, 68. punkts, un rīkojumu Repsol YPF/ITSB, C‑466/13 P, EU:C:2014:2331, 54. punkts).
32
Līdz ar to otrais pamats ir jānoraida kā nepieņemams.
Par trešo pamatu – Regulas Nr. 207/2009 8. panta 5. punkta pārkāpumu
Lietas dalībnieku argumenti
33
El Corte Inglés apgalvo, ka saskaņā ar Tiesas judikatūru konfliktējošo apzīmējumu līdzības pakāpe, kas vajadzīga attiecīgi Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 5. punkta piemērošanai, ir atšķirīga. Proti, no Tiesas judikatūras un, konkrēti, sprieduma Intra-Presse/Golden Balls (C‑581/13 P un C‑582/13 P, EU:C:2014:2387) 72.–78. punkta izrietot, ka, pretēji Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunktam, šī panta 5. punktā ir paredzēta vienīgi vāja konfliktējošo apzīmējumu līdzības pakāpe. Līdz ar to tāpēc, ka Vispārējā tiesa izskatāmajā lietā ir pieļāvusi šo apzīmējumu konceptuālās līdzības – protams, vājas – esamību, šī tiesa esot kļūdījusies, neanalizējot, vai tādu citu vērā ņemamo faktoru kā agrāko preču zīmju atpazīstamība vai reputācija esamības dēļ šī vājā konceptuālās līdzības pakāpe tomēr ir pietiekama, lai konkrētā sabiedrības daļa izveidotu saikni starp minētajiem apzīmējumiem.
34
ITSB norāda, ka spriedums Intra-Presse/Golden Balls (C‑581/13 P un C‑582/13 P, EU:C:2014:2387), uz kuru El Corte Inglés balstās, lai izvērstu savus argumentus, ir jāaplūko kontekstā ar spriedumiem Calvin Klein Trademark Trust/ITSB (C‑254/09 P, EU:C:2010:488) un Ferrero/ITSB (C‑552/09 P, EU:C:2011:177). Abos šajos iepriekš minētajos spriedumos Tiesa faktiski esot nospriedusi, ka Vispārējā tiesa pamatoti ir secinājusi par Regulas Nr. 40/94 8. panta 5. punkta, kura noteikumi ir identiski Regulas Nr. 207/2009 8. panta 5. punkta noteikumiem, acīmredzamo nepiemērojamību, pat ja tā, vērtējot šīs pēdējās no minētajām regulām 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētās faktiskās aizsardzības piemērošanas nosacījumus, bija konstatējusi viena kopīga vārda vai grafiskā elementa esamību.
35
ITSB ieskatā, šī risinājumu atšķirība izskaidrojama ar apstākli, ka lietās, kas bija pamatā spriedumiem Calvin Klein Trademark Trust/ITSB (C‑254/09 P, EU:C:2010:488) un Ferrero/ITSB (C‑552/09 P, EU:C:2011:177), pretēji sprieduma lietā Intra-Presse/Golden Balls (C‑581/13 P un C‑582/13 P, EU:C:2014:2387) dominējošajai situācijai, Vispārējā tiesa konfliktējošo apzīmējumu vizuālā, fonētiskā un konceptuālā salīdzinājuma stadijā bija ņēmusi vērā tādus faktorus kā katra no apzīmējumiem atšķirtspējīgos un dominējošos elementus, kuri citās situācijās tiekot vērtēti vienīgi sajaukšanas iespējas visaptveroša vērtējuma ietvaros. ITSB no tā secina, ka tad, kad Vispārējā tiesa jau no konfliktējošo apzīmējumu salīdzināšanas stadijas ņem vērā katra no tiem atšķirtspējīgos un dominējošos elementus, kā tas ir izskatāmajā lietā, bet šī vērtējuma iznākumā secina, ka, lai gan ir neliela konceptuāla līdzība, nepastāv sajaukšanas iespēja, tas ļauj šai tiesai nospriest, ka noteikti ir izslēgta Regulas Nr. 207/2009 8. panta 5. punkta piemērošana.
36
Pakārtoti ITSB apgalvo, ka, lai gan formāli Vispārējā tiesa, piemērojot Regulas Nr. 207/2009 8. panta 5. punktu, nav tieši vērtējusi, vai nelielā konceptuālā līdzība, kas konstatēta, pārbaudot šī paša panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas nosacījumus, ir pietiekama, lai sabiedrība veidotu saikni starp konfliktējošajiem apzīmējumiem, tomēr no atsevišķiem Vispārējās tiesas apsvērumiem, kas izvērsti šīs iepriekš minētās pārbaudes ietvaros, ir jāsecina, ka Regulas Nr. 207/2009 8. panta 5. punkts arī nav piemērojams tāpēc, ka patērētāji attiecīgā gadījumā spēšot uztvert, ka konfliktējošajiem apzīmējumiem ir identiska nozīme vienīgi pēc tam, kad būs iztulkojuši apzīmējumu “The English Cut” savā dzimtajā valodā, tādējādi tie neveidošot tūlītēju konceptuālu saikni starp šiem apzīmējumiem.
Tiesas vērtējums
37
Vispirms ir jānorāda, ka Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 5. punkta noteikumi ir identiski Padomes 1993. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi (OV 1994, L 11, 1. lpp.) 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 5. punkta noteikumiem. Līdz ar to Tiesas judikatūra attiecībā uz Regulas Nr. 40/94 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 5. punktu ir uzskatāma par atbilstošu Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 5. punkta interpretācijai.
38
No Regulas Nr. 207/2009 8. panta 5. punkta formulējuma izriet, ka tā piemērošana ir atkarīga no trim nosacījumiem: pirmkārt, konfliktējošo preču zīmju identiskuma vai līdzības, otrkārt, agrākās preču zīmes, uz kuru balstīti iebildumi, reputācijas esamības, un, treškārt, iespējas esamības, ka ar reģistrācijai pieteiktās preču zīmes izmantošanu bez pietiekama pamata netaisnīgi tiek gūts labums no agrākās preču zīmes atšķirtspējas vai reputācijas vai tām tiek kaitēts. Turklāt no šī formulējuma izriet, ka trīs iepriekš norādītie nosacījumi ir jāuzskata par kumulatīviem. Visbeidzot ir jānorāda, ka nosacījums attiecībā uz konfliktējošo apzīmējumu identiskumu vai līdzību ir kopīgs šīs regulas 8. panta 1. punkta b) apakšpunktam un 5. punktam.
39
Ņemot vērā, ka ne no Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 5. punkta formulējuma, ne no Tiesas judikatūras neizriet, ka līdzības jēdzienam katrā no šiem punktiem ir atšķirīga nozīme, no tā tostarp izriet, ka gadījumā, kad, pārbaudot šīs regulas 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas nosacījumus, Vispārējā tiesa secina par konfliktējošo apzīmējumu līdzības neesamību, konkrētajā gadījumā noteikti nav piemērojams arī šī paša panta 5. punkts. Turpretim gadījumā, kad Vispārējā tiesa, veicot šo pašu pārbaudi, uzskata, ka pastāv zināma konfliktējošo apzīmējumu līdzība, šāds konstatējums attiecas arī uz minētās regulas 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 5. punkta piemērošanu.
40
Tomēr situācijā, kurā attiecīgā līdzības pakāpe neizrādās pietiekama, lai būtu Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas pamats, no tā nevar tikt secināts, ka noteikti ir izslēgta šī panta 5. punkta piemērošana.
41
Proti, konfliktējošo apzīmējumu līdzības pakāpe, kas paredzēta vienā un otrā šīs normas punktā, ir atšķirīga. Ja Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas nosacījums ir konstatējums par tādu šo apzīmējumu līdzības pakāpi, kas konkrētās sabiedrības daļas apziņā var radīt to sajaukšanas iespēju, tad šādas iespējas esamība nav paredzēta kā šī paša panta 5. punkta piemērošanas nosacījums.
42
Tas, ka Regulas Nr. 207/2009 8. panta 5. punktā ir paredzēts vienīgi, ka esošajai līdzībai ir jābūt tādai, lai konkrētā sabiedrības daļa nevis sajauc konfliktējošos apzīmējumus, bet veic to sasaisti, proti, izveido starp tiem saikni, ļauj secināt, ka šajā normā preču zīmēm ar reputāciju paredzētā aizsardzība var tikt piemērota pat tad, ja konfliktējošajiem apzīmējumiem ir mazāka līdzības pakāpe (pēc analoģijas skat. spriedumus Adidas-Salomon un Adidas Benelux (C‑408/01, EU:C:2003:582, 27., 29. un 31. punkts), kā arī Intel Corporation (C‑252/07, EU:C:2008:655, 57., 58. un 66. punkts).
43
No tā izriet, ka tad, kad Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas nosacījumu pārbaudē ir konstatēta zināma konfliktējošo apzīmējumu līdzība, Vispārējai tiesai, lai šajā gadījumā noteiktu, vai ir īstenojušies [Regulas Nr. 207/2009 8. panta] 5. punkta piemērošanas nosacījumi, ir jāizvērtē, vai tādu citu vērā ņemamu faktoru kā agrāko preču zīmju atpazīstamības vai reputācijas esamības dēļ konkrētā sabiedrības daļa var izveidot saikni starp šiem apzīmējumiem (šajā ziņā skat. spriedumu Intra-Presse/Golden Balls, C‑581/13 P un C‑582/13 P, EU:C:2014:2387, 73. punkts).
44
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, ir jāpārbauda, vai Vispārējā tiesa izskatāmajā lietā ir pārkāpusi Regulas Nr. 207/2009 8. panta 5. punktu, kā to apgalvo El Corte Inglés.
45
Šajā ziņā ir jānorāda, ka, pārbaudot šīs regulas 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas nosacījumus, Vispārējā tiesa pārsūdzētā sprieduma 29. punktā ir konstatējusi konfliktējošo apzīmējumu vājas konceptuālās līdzības esamību. Tomēr šī sprieduma 33. punktā tā ir uzskatījusi, ka, ņemot vērā vizuālās un fonētiskās līdzības neesamību, apstrīdētajā lēmumā pamatoti konstatēts, ka kopumā šie apzīmējumi ir atšķirīgi. Līdz ar to Vispārējā tiesa nosprieda, ka, tā kā nav īstenojies viens no Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas kumulatīvajiem nosacījumiem, nav jāveic visaptverošs sajaukšanas iespējas vērtējums.
46
Tomēr saistībā ar Regulas Nr. 207/2009 8. panta 5. punkta piemērošanas nosacījumu vērtējumu Vispārējā tiesa pārsūdzētā sprieduma 39. punktā ir norādījusi, ka no konfliktējošo apzīmējumu salīdzinājuma, kas veikts saistībā ar šī panta 1. punkta b) apakšpunktu, izriet, ka šie apzīmējumi nav līdzīgi un tātad nav īstenojušies minētā panta 5. punkta piemērošanas nosacījumi.
47
Tomēr, lemjot šādi, Vispārējā tiesa ir pieļāvusi kļūdu tiesību piemērošanā. Proti, tā nevarēja neņemt vērā pašas konstatējumu pārsūdzētā sprieduma 29. punktā, saskaņā ar kuru pastāv konfliktējošo apzīmējumu konceptuāla līdzība.
48
Šādos apstākļos Vispārējai tiesai bija jāizvērtē, vai šī līdzības pakāpe – lai arī vāja – ir pietiekama, lai tādu citu vērā ņemamo faktoru kā agrāko preču zīmju atpazīstamības vai reputācijas esamības dēļ konkrētā sabiedrības daļa izveido saikni starp šiem apzīmējumiem Regulas Nr. 207/2009 8. panta 5. punkta izpratnē.
49
Šo secinājumu neatspēko Tiesas judikatūra, kas izriet no spriedumiem Calvin Klein Trademark Trust/ITSB (C‑254/09 P, EU:C:2010:488) un Ferrero/ITSB (C‑552/09 P, EU:C:2011:177), uz kuru atsaucās ITSB, jo šie spriedumi attiecas uz atšķirīgām situācijām. Konkrētāk, lai gan šajās lietās konfliktējošajiem apzīmējumiem bija viens kopīgs vārds vai elements, Vispārējā tiesa bija formāli konstatējusi – pretēji pārsūdzētajam spriedumam – konfliktējošo apzīmējumu līdzības neesamību.
50
Visbeidzot, pat pieņemot – kā to apgalvo ITSB –, ka no pārsūdzētā sprieduma var secināt, ka Vispārējā tiesa pēc tam, kad bija veikusi pārbaudi par eventuālās saiknes starp konfliktējošajiem apzīmējumiem esamību, secināja, ka izskatāmajā lietā nav īstenojušies Regulas Nr. 207/2009 8. panta 5. punkta piemērošanas nosacījumi tāpēc, ka no pārbaudes par šī panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas nosacījumiem, kuru tā veica, izriet, ka konkrētie patērētāji nespēj veidot tūlītēju konceptuālu saikni starp konfliktējošajiem apzīmējumiem, ir jākonstatē, ka šajā argumentā ir pieļauta kļūda tiesību piemērošanā. Proti, šīs regulas 8. panta 5. punktā paredzētajam kaitējumam nav vajadzīgs, lai saikne starp konfliktējošajiem apzīmējumiem, ko patērētāji varētu veidot, būtu tūlītēja.
51
Šādos apstākļos apelācijas sūdzības trešais pamats ir jāapmierina kā pamatots.
52
No tā izriet, ka pārsūdzētais spriedums ir jāatceļ daļā, kurā nolemts, ka no tā, ka konfliktējošajiem apzīmējumiem nepiemīt pietiekama līdzības pakāpe, lai būtu pamats piemērot Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu, izriet, ka līdz ar to izskatāmajā lietā nav īstenojušies arī šī panta 5. punkta piemērošanas nosacījumi. Pārējā daļā apelācijas sūdzība ir jānoraida.
Par prasību Vispārējā tiesā
53
Atbilstoši Tiesas statūtu 61. panta pirmajai daļai, ja Tiesa atceļ Vispārējās tiesas nolēmumu, tā pati var taisīt galīgo spriedumu attiecīgajā lietā, ja to ļauj tiesvedības stadija, vai nodot lietu atpakaļ sprieduma taisīšanai Vispārējai tiesai.
54
Izskatāmajā lietā nav īstenojušies nosacījumi, lai Tiesa pati varētu taisīt galīgo spriedumu šajā lietā. Proti, kā izriet no šī sprieduma 48. punkta, Vispārējai tiesai faktiski ir jāizvērtē, vai konfliktējošo apzīmējumu līdzība, lai arī vāja – kas konstatēta pārsūdzētā sprieduma 29. punktā, pārbaudot Regulas Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas nosacījumus, – citu tādu vērā ņemamo faktoru kā agrāko preču zīmju atpazīstamības vai reputācijas esamības dēļ ir pietiekama, lai konkrētā sabiedrības daļa izveidotu saikni starp šiem apzīmējumiem šīs regulas 8. panta 5. punkta izpratnē.
55
Līdz ar to lieta ir jānodod atpakaļ Vispārējai tiesai un jāatliek lēmuma par tiesāšanās izdevumiem pieņemšana.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (otrā palāta) nospriež:
1)
Eiropas Savienības Vispārējās tiesas 2014. gada 15. oktobra spriedumu El Corte Inglés/ITSB – English Cut (The English Cut) (T‑515/12, EU:T:2014:882) atcelt daļā, kurā nolemts, ka no tā, ka konfliktējošajiem apzīmējumiem nepiemīt pietiekama līdzības pakāpe, lai būtu pamats piemērot Padomes 2009. gada 26. februāra Regulas (EK) Nr. 207/2009 par Kopienas preču zīmi 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu, izriet, ka līdz ar to izskatāmajā lietā nav īstenojušies arī šī panta 5. punkta piemērošanas nosacījumi;
2)
pārējā daļā apelācijas sūdzību noraidīt;
3)
nodot lietu atpakaļ Eiropas Savienības Vispārējai tiesai;
4)
atlikt lēmuma par tiesāšanās izdevumiem pieņemšanu.
[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – spāņu.