62020CJ0302_RES
Cauza C‑302/20
Domnul A
împotriva
Autorité des marchés financiers (AMF)
[cerere de decizie preliminară formulată de Cour d’appel de Paris (Curtea de Apel din Paris, Franța)]
Hotărârea Curții (Marea Cameră) din 15 martie 2022
„Trimitere preliminară – Piața unică a serviciilor financiare – Abuz de piață – Directivele 2003/6/CE și 2003/124/CE – «Informație confidențială» – Noțiune – Informație «cu caracter precis» – Informație privind publicarea viitoare a unui articol de presă care răspândește un zvon de piață care se referă la un emitent de instrumente financiare – Caracter neautorizat al divulgării unei informații privilegiate – Excepții – Regulamentul (UE) nr. 596/2014 – Articolul 10 – Divulgarea unei informații privilegiate în exercitarea normală a profesiei – Articolul 21 – Divulgarea unei informații privilegiate în scopuri jurnalistice – Libertatea presei și libertatea de exprimare – Divulgarea de către un jurnalist unei surse obișnuite a unei informații privind publicarea viitoare a unui articol de presă”
Apropierea legislațiilor – Utilizările abuzive ale informațiilor confidențiale și manipulările pieței (abuzul de piață) – Interzicere – Informații confidențiale – Informație cu caracter precis – Noțiune – Informație privind publicarea viitoare a unui articol de presă care răspândește un zvon de piață ce se referă la un emitent de instrumente financiare – Includere – Criterii de apreciere
[Directiva 2003/6 a Parlamentului European și a Consiliului, art. 1 punctul (1); Directiva 2003/124 a Comisiei, art. 1 alin. (1)]
(a se vedea punctele 33, 36, 38, 41, 42, 46, 48-51, 52 și 55-57 și dispozitiv 1)
Apropierea legislațiilor – Utilizările abuzive ale informațiilor privilegiate și manipulările pieței (abuzul de piață) – Interzicere – Informații privilegiate – Divulgarea sau difuzarea informațiilor prin mass‑media – Divulgare în scopuri jurnalistice – Noțiune – Divulgarea de către un jurnalist unei surse obișnuite a unei informații privind publicarea viitoare a unui articol de presă care se referă la un emitent de instrumente financiare – Includere – Condiție
[Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, art. 11 și art. 52 alin. (3); Regulamentul nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului, considerentul (77) și art. 10 și 21]
(a se vedea punctele 64-66 și 69-71 și dispozitiv 2)
Apropierea legislațiilor – Utilizările abuzive ale informațiilor privilegiate și manipulările pieței (abuzul de piață) – Interzicere – Informații privilegiate – Divulgare neautorizată – Excepții – Divulgare în scopuri jurnalistice – Divulgarea de către un jurnalist unei surse obișnuite a unei informații privind publicarea viitoare a unui articol de presă care răspândește un zvon de piață ce se referă la un emitent de instrumente financiare – Includere – Condiții – Divulgare necesară exercitării profesiei – Respectarea principiului proporționalității
[Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, art. 11 și art. 52 alin. (1); Regulamentul nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului, considerentul (77) și art. 10 și 21]
(a se vedea punctele 75-78, 80, 81-83 și 85-89 și dispozitiv 3)
Rezumat
Domnul A a exercitat timp de mulți ani profesia de jurnalist la diferite cotidiene britanice. În cadrul activității sale, scria articole care răspândeau zvonuri de piață, dintre care două se refereau în mod specific la valori mobiliare admise la negociere pe Euronext, care au fost publicate pe site‑ul internet al cotidianului Daily Mail.
Astfel, primul său articol evoca o posibilă ofertă publică de cumpărare a societății LVMH cu privire la titlurile societății Hermès. În ziua următoare acestei publicări, cursul acestor titluri a cunoscut o creștere în ședința bursieră. În ceea ce privește al doilea articol, acesta arăta că titlurile societății Maurel & Prom ar putea face obiectul unei oferte publice de cumpărare. A urmat, în ziua următoare publicării articolului menționat, o creștere semnificativă a cursului acestor acțiuni la închiderea bursei.
În cadrul unei anchete efectuate de Autorité des marchés financiers (AMF) (Autoritatea Piețelor Financiare, Franța), s‑a arătat că, cu puțin timp înainte de publicarea celor două articole în litigiu, fuseseră date ordine de cumpărare cu privire la titlurile societăților Hermès și Maurel & Prom de rezidenți britanici, care își clarificaseră pozițiile în urma publicării articolelor menționate. Reproșând domnului A că a comunicat către două persoane o informație privilegiată privind publicarea viitoare a două articole care răspândeau zvonuri de depunere a unor oferte publice cu privire la titlurile societăților menționate mai sus, Comisia pentru sancțiuni din cadrul AMF i‑a aplicat o sancțiune pecuniară în cuantum de 40000 de euro.
Prin hotărârea pronunțată în Marea Cameră, Curtea se pronunță cu privire la noțiunea de „informație confidențială”, în sensul directivelor privind utilizările abuzive ale informațiilor confidențiale și manipulările pieței (
1
), cu privire la o informație privind publicarea viitoare a unui articol de presă care răspândește un zvon de piață ce se referă la un emitent de instrumente financiare, în special în ceea ce privește cerința de precizie necesară pentru calificarea unei informații privilegiate. Aceasta precizează de asemenea condițiile în care se poate considera că divulgarea unei astfel de informații de către un jurnalist uneia dintre sursele sale de informare obișnuite este efectuată în scopuri jurnalistice și autorizată, în sensul Regulamentului privind abuzul de piață (
2
).
Aprecierea Curții
Mai întâi, în ceea ce privește cerința preciziei necesare pentru ca o informație să fie calificată drept informație privilegiată, Curtea arată că se consideră că o informație are un caracter precis în cazul în care dintr‑o examinare efectuată de la caz la caz reiese că aceasta menționează, printre altele, un eveniment despre care există motive raționale de a crede că va avea loc și în care este suficient de precisă pentru a duce la o concluzie în legătură cu efectul posibil al acestui eveniment asupra cursurilor instrumentelor financiare în cauză. Pe de altă parte, acest caracter nu poate fi exclus, în principiu, pentru simplul fapt că o informație face parte dintr‑o categorie de informații speciale, precum informațiile privind publicarea viitoare a unui articol referitor la un zvon de piață. În această privință, dat fiind că un zvon este caracterizat printr‑un grad de incertitudine, este necesar să se ia în considerare gradul de precizie a conținutului zvonului menționat, precum și fiabilitatea sursei care îl răspândește. De asemenea, notorietatea jurnalistului care a semnat articolele de presă, precum și cea a organului de presă care a asigurat publicarea articolelor respective pot fi considerate determinante, în funcție de împrejurările speței, în cazul în care aceste elemente permit să se aprecieze credibilitatea zvonurilor vizate.
Astfel, o informație privind publicarea viitoare a unui articol de presă care răspândește un zvon de piață ce se referă la un emitent de instrumente financiare poate constitui o informație „cu caracter precis”. Menționarea, în acest articol de presă, a prețului la care ar fi cumpărate titlurile acestui emitent, în cadrul unei eventuale oferte publice de cumpărare, precum și identitatea jurnalistului care a semnat articolul respectiv și cea a organului de presă care îi asigură publicarea sunt relevante pentru aprecierea acestui caracter, în măsura în care elementele menționate au fost comunicate anterior acestei publicări. În ceea ce privește influența efectivă a acestei publicări asupra cursului titlurilor la care se referă, deși poate constitui o dovadă ex post a caracterului precis al informației menționate, ea nu poate fi suficientă, în sine, în lipsa examinării altor elemente cunoscute sau divulgate anterior publicării respective, pentru a stabili un astfel de caracter precis.
În continuare, în ceea ce privește divulgarea de către un jurnalist a unei informații privilegiate uneia dintre sursele sale de informare obișnuite, Curtea subliniază că termenii „în scopuri jurnalistice” (
3
) vizează nu doar divulgările de informații prin publicarea de informații, ci și pe cele care se înscriu în procesul care conduce la o asemenea publicare. Pentru a ține seama de importanța pe care o au, în orice societate democratică, libertatea presei și libertatea de exprimare, consacrate la articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „carta”), acești termeni trebuie interpretați în sens larg. Prin urmare, o divulgare efectuată în cadrul lucrărilor de investigație pentru pregătirea publicării realizate de un jurnalist poate constitui o divulgare de informații în scopuri jurnalistice.
În consecință, divulgarea de către un jurnalist uneia dintre sursele sale de informare obișnuite a unei informații privind publicarea viitoare a unui articol de presă semnat de el care răspândește un zvon de piață este efectuată „în scopuri jurnalistice”, atunci când această divulgare este necesară pentru a permite realizarea unei activități jurnalistice care include lucrările de investigație pentru pregătirea publicărilor.
În sfârșit, Curtea subliniază că dispoziția din Regulamentul privind abuzul de piață referitoare la divulgarea sau difuzarea informațiilor prin mass‑media (
4
) nu constituie o bază autonomă, care derogă de la dispoziția din acest regulament referitoare la divulgarea neautorizată a informațiilor privilegiate (
5
), pentru a determina caracterul autorizat sau neautorizat al unei divulgări de informații privilegiate în scopuri jurnalistice. Excepția de la interdicția comunicării unor asemenea informații prevăzută de această din urmă dispoziție trebuie totuși interpretată astfel încât să se păstreze efectul util al primei dispoziții, având în vedere finalitatea sa, și anume respectarea libertății presei și a libertății de exprimare în alte mijloace de comunicare în masă, garantate în special prin articolul 11 din cartă. Astfel, divulgarea unei informații privilegiate de către un jurnalist este autorizată atunci când este considerată necesară exercitării profesiei sale și că respectă principiul proporționalității. Aprecierea caracterului necesar și proporțional al unei asemenea divulgări trebuie să fie conformă cu cerințele impuse de cartă (
6
).
Prin urmare, în ceea ce privește, în primul rând, cerința potrivit căreia o asemenea divulgare trebuie să fie necesară pentru îndeplinirea unei activități jurnalistice, este necesar să se examineze dacă această divulgare a depășit ceea ce era necesar pentru a verifica informațiile cuprinse în publicația în litigiu. În special, în ceea ce privește verificarea unei informații referitoare la un zvon de piață, trebuie să se examineze dacă era necesar ca jurnalistul să divulge unui terț, pe lângă conținutul zvonului în cauză, informația specifică privind publicarea viitoare a unui articol care răspândește acest zvon.
În al doilea rând, pentru a stabili dacă o asemenea divulgare este proporțională, trebuie să se țină seama de efectul potențial disuasiv pentru exercitarea activității jurnalistice, inclusiv a lucrărilor de investigație pregătitoare, al unei interdicții a acestei divulgări, precum și să se verifice dacă, prin efectuarea divulgării în cauză, jurnalistul a acționat cu respectarea normelor și a codurilor care reglementează profesia sa (
7
). În plus, trebuie luate în considerare efectele negative asupra integrității piețelor financiare ale divulgării informațiilor privilegiate în discuție. În special, în măsura în care au fost efectuate utilizări abuzive ale informațiilor privilegiate în urma acestei divulgări, acestea pot cauza pierderi financiare altor investitori și, pe termen mediu, pierderea încrederii în piețele financiare.
Rezultă că divulgarea informațiilor privilegiate aduce atingere nu numai intereselor private ale anumitor investitori, ci și, mai general, interesului public care constă în asigurarea unei transparențe depline și adecvate a pieței, pentru a proteja integritatea acestora și pentru a garanta încrederea tuturor investitorilor. Prin urmare, revine de asemenea instanței de trimitere sarcina de a lua în considerare faptul că interesul public care ar fi putut fi urmărit printr‑o astfel de divulgare se opune nu numai unor interese private, ci și unui interes de aceeași natură.
(
1
)	Directiva 2003/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 ianuarie 2003 privind utilizările abuzive ale informațiilor confidențiale și manipulările pieței (abuzul de piață) (JO 2003, L 96, p. 16, Ediție specială, 06/vol. 5, p. 210), articolul 1 punctul (1), Directiva 2003/124/CE a Comisiei din 22 decembrie 2003 de stabilire a normelor de aplicare a Directivei 2003/6 privind definiția și publicarea informațiilor confidențiale și definiția manipulărilor pieței (JO 2003, L 339, p. 70, Ediție specială, 06/vol. 5, p. 243), articolul 1 alineatul (1).
(
2
)	Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind abuzul de piață (regulamentul privind abuzul de piață) și de abrogare a Directivei 2003/6 și a Directivelor 2003/124/CE, 2003/125/CE și 2004/72/CE ale Comisiei (JO 2014, L 173, p. 1).
(
3
)	Articolul 21 din Regulamentul nr. 596/2014.
(
4
)	Articolul 21 din Regulamentul nr. 596/2014.
(
5
)	Articolul 10 din Regulamentul nr. 596/2014.
(
6
)	Articolul 52 alineatul (1) din cartă.
(
7
)	Articolul 21 din Regulamentul nr. 596/2014.