62005CJ0100_ET
Pooled
Kohtuotsuse põhistus
Resolutiivosa
Pooled
Kohtuasjas C‑100/05,
mille esemeks on EÜ artikli 234 alusel Gerechtshof te Amsterdam’i (Madalmaad) 18. veebruari 2005. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 28. veebruaril 2005, menetluses
ASM Lithography BV
versus
Inspecteur van de Belastingdienst-Douane Zuid/kantoor Roermond,
EUROOPA KOHUS (kolmas koda),
koosseisus: koja esimees A. Rosas, kohtunikud J. Malenovský, J.‑P. Puissochet, U. Lõhmus (ettekandja) ja A. Ó Caoimh,
kohtujurist: M. Poiares Maduro,
kohtusekretär: ametnik K. Sztranc,
arvestades kirjalikus menetluses ja 12. jaanuari 2006. aasta kohtuistungil esitatut,
arvestades kirjalikke märkusi, mille esitasid:
– ASM Lithography BV, esindajad: belastingadviseur
E. H. Mennes ja belastingadviseur
L. E. C. Kanters,
– Madalmaade valitsus, esindajad: H. G. Sevenster, M. de Mol ja M. de Grave,
– Euroopa Ühenduste Komisjon, esindajad: J. Hottiaux ja advocaat
F. Tuytschaever,
arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi ilma kohtujuristi ettepanekuta,
on teinud järgmise
otsuse
Kohtuotsuse põhistus
1. Eelotsusetaotlus käsitleb nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, lk 1; ELT eriväljaanne 02/04, lk 307; edaspidi „tolliseadustik”), artikli 121 lõike 1, artikli 122 punkti c ja artikli 236 tõlgendamist.
2. See taotlus esitati ASM Lithography BV (edaspidi „ASM Lithography”) ja Inspecteur van de Belastingdienst-Douane Zuid/kantoor Roermond’i (edaspidi „inspektor”) vahelises kohtuvaidluses, mis puudutab 1998. aasta oktoobrist kuni 2000. aasta juulini vabasse ringlusse lubatud kaupadega seotud tollimaksu tagasimaksmise taotlust.
Õiguslik raamistik
3. Tolliseadustiku artikkel 114 sätestab:
„1. Ilma et see piiraks artikli 115 kohaldamist, võimaldab seestöötlemise protseduur kasutada ühenduse tolliterritooriumil ühe või mitme töötlemistoimingu käigus järgmisi kaupu:
a) ühenduseväline kaup, mis on määratud ühenduse tolliterritooriumilt reekspordiks kompensatsioonitoodete kujul, ilma et sellise kauba suhtes kohaldataks imporditollimaksu või kaubanduspoliitilisi meetmeid;
b) […]
2. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) peatamissüsteem
– lõike 1 punktis a osutatud seestöötlemisega seotud soodustuste süsteem;
[…]
d) kompensatsioonitooted
– kõik töötlemistoimingute tulemusel saadud tooted;
[…]”.
4. Tolliseadustiku artikli 121 lõige 1 sätestab:
„Kui artiklist 122 ei tulene teisiti, määratakse tekkinud tollivõlast tulenev tasumisele kuuluv maksusumma, võttes aluseks importkauba suhtes selle seestöötlemise protseduurile suunamise deklaratsiooni aktsepteerimise ajal kohaldatavad maksustamiselemendid.”
5. Tolliseadustiku artikkel 122 näeb ette:
„Erandina artiklist 121:
a) tuleb kompensatsioonitoodetelt tasuda asjakohased imporditollimaksud, kui:
– kompensatsioonitooted lubatakse vabasse ringlusse ja need esinevad kooskõlas komiteemenetlusega vastuvõetud nimekirjas, tingimusel et neid on proportsionaalselt eksporditud kompensatsioonitoodetega, mida nimekirjas ei esine. Loa omanik võib taotleda, et nendelt toodetelt tasumisele kuuluv tollimaks määratakse vastavalt artiklis 121 määratletud maksustamiselementidele;
– kompensatsioonitoodetelt tuleb tasuda ühise põllumajanduspoliitika raames kehtestatud maksud ja kui seda nõutakse kooskõlas komiteemenetlusega vastuvõetud sätetes;
b) tuleb kompensatsioonitoodetelt tasuda imporditollimaks, mis on arvutatud kooskõlas eeskirjadega, mida kohaldatakse kõnealuse tolliprotseduuri või vabatsoonide ja vabaladude suhtes, kui kompensatsioonitoodete suhtes on kohaldatud peatamismenetlust või on need paigutatud vabatsooni või vabalattu.
Siiski,
– võib asjaomane isik taotleda tollimaksu määramist kooskõlas artikliga 121,
– kui kompensatsioonitoodetele on määratud mõni muu eespool mainitud tollikäitlusviis kui töötlemine tollikontrolli all, peab tasumisele kuuluv imporditollimaksu summa olema vähemalt võrdne artikli 121 kohaselt arvutatud summaga;
c) võib kompensatsioonitoodete suhtes kohaldada sätteid, mis reguleerivad tollimaksu määramist tollikontrolli all töötlemise protseduuri puhul, kui importkauba oleks võinud sellele protseduurile suunata;
[…]”.
6. Tolliseadustiku artikkel 130 sätestab:
„Tollikontrolli all töötlemise protseduur võimaldab kasutada ühendusevälist kaupa ühenduse tolliterritooriumil toimingutes, mis muudavad kauba laadi või kuju, ilma et selle suhtes kohaldataks imporditollimakse või kaubanduspoliitilisi meetmeid, ning samuti lubada selliste toimingute käigus saadud tooteid vabasse ringlusse asjakohase imporditollimaksu summa tasumisel. Selliseid tooteid nimetatakse töödeldud toodeteks.”
7. Tolliseadustiku artikkel 236 sätestab:
„1. Impordi- või eksporditollimaks makstakse tagasi, kui on kindlaks tehtud, et selle summa tasumise ajal ei tulenenud see summa seadusest või selle summa kohta tehti arvestuskanne vastuolus artikli 220 lõikega 2.
[…]
Tollimaksu ei maksta tagasi ega vähendata, kui seadusest tulenevast tollimaksu summast erineva summa tasumise või sellest erineva summa kohta arvestuskande tegemise tingis asjaomase isiku tahtlik tegevus.
2. Impordi- või eksporditollimaks makstakse tagasi või seda vähendatakse taotluse alusel, mis tuleb esitada asjakohasele tolliasutusele kolme aasta jooksul arvestades kuupäevast, kui selle tollimaksu summa võlgnikule teatati.
[…]”.
8. Nõukogu 24. märtsi 1997. aasta otsusega 97/359/EÜ infotehnoloogiatoodete tollimaksude kaotamise kohta (EÜT L 155, lk 1; ELT eriväljaanne 11/26, lk 3) kiideti ühenduse nimel heaks infotehnoloogiatoodetega kauplemise leping koos selle rakendamist käsitleva teatisega. Singapuris toimunud Maailma Kaubandusorganisatsiooni esimesel konverentsil vastu võetud 13. detsembri 1996. aasta ministrite deklaratsioonist ning selle lisadest ja manustest koosneva lepingu eesmärk on konsolideerida ja hiljemalt 1. jaanuariks 2000 kõrvaldada teatud infotehnoloogiatoodete tollimaksud.
9. Pärast nimetatud ministrite deklaratsiooni, mis oma lisas kutsus osalejaid üles ühepoolselt kõrvaldama tollimakse enne 1. jaanuari 2000, võttis Euroopa Liidu Nõukogu vastu 3. novembri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2216/97, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta ning peatatakse ühepoolselt ühise tollitariifistiku tollimaksude sissenõudmine teatavate infotehnoloogiatoodete osas (EÜT L 305, lk 1).
10. Määruse nr 2216/97 artikkel 3 lisas määruse nr 2658/87 I lisa teise osa 3. veeru teatud CN-koodidele joonealuse märkuse z:
„Tollimaksu sissenõudmine on ühepoolselt määramata ajaks peatatud.”
11. Komisjoni 29. juuli 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1677/98, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted määrusele nr 2913/92 (EÜT L 212, lk 18; ELT eriväljaanne 02/09, lk 30) lisas komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse nr 2454/93 (EÜT L 253, lk 1; ELT eriväljaanne 02/06, lk 3) lisa 87 esimeses veerus asuvasse nende kaupade nimekirja, mille puhul on lubatud töötlemine tollikontrolli all, elektroonilised komponendid, mille puhul on lubatud töötlemistoimingud nimetatud lisa teises veerus ette nähtud infotehnoloogiatoodete saamiseks.
12. Määruse nr 1677/98 III lisa kohaselt „[täiendati] [l]isa 87 […] järgmise punktiga:
>lt>1
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
13. ASM Lithography tegeleb infotehnoloogiatööstuses kiipide tootmiseks kasutatavate seadmete (järgurite) väljatöötamise ja tootmisega. Oma tegevuse raames ostab ta väljaspoolt ühendust komponente ja osaliselt kokkupandud osi, mida kasutatakse nii järgurite ning taaste- ja skaneerimissüsteemide tootmiseks kui ka osalistes koostudes või siis ka ostjatele tarnitud varuosadena.
14. ASM Lithography sai tolliseadustikuga kehtetuks tunnistatud nõukogu 16. juuli 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 1999/85 seestöötlemisega seotud soodustuste süsteemi kohta (EÜT L 188, lk 1) alusel alates 1. jaanuarist 1988 piiramata ajaks loa seestöötlemiseks peatamissüsteemi vormis.
15. ASM Lithography müüb osa kompensatsioonitoodetest väljaspool ühendust. Ta peab perioodiliselt tollile esitama taotluse raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks seoses töötlemata kaupade ja eksporditud kompensatsioonitoodetega.
16. Teine osa kompensatsioonitoodetest ja muutmata kujul importkaubad lubatakse vabasse ringlusse. Enamikule infotehnoloogiatoodetest võib kohaldada määruse nr 2216/97 alusel tollimaksu sissenõudmise peatamise menetlust. Alates 1998. aasta augustist on elektroonilised komponendid määrusega nr 1677/98 lisatud nende kaupade hulka, millele võib kohaldada tollikontrolli all töötlemise protseduuri.
17. ASM Lithography esitas ajavahemikul oktoobrist 1998 kuni juulini 2000 igakuise kokkuvõtte vabasse ringlusesse lubatud kompensatsioonitoodete kohta, mis sisaldas eelkõige imporditud kauba arvet, kohaldatavat tariifi, sihtkoha, päritolu ja lähtekoha halduskoode, tolliväärtust ja tasumisele kuuluvat tollimaksu summat.
18. ASM Lithography arvutas tasumisele kuuluva tollimaksu summa vastavalt tolliseadustiku artiklile 121, võttes aluseks asjaomaste kaupade suhtes nende seestöötlemise protseduurile suunamise ajal kohaldatavad maksustamiselemendid. Eelotsusemenetluses esitatud teabest tuleneb, et kui see äriühing oleks tolliseadustiku artikli 122 punkti c alusel tuginenud määruste nr 2216/97 ja nr 1677/98 koostoimele, oleks tollimaksu summa arvutamine põhinenud kompensatsioonitoodete maksustamiselementidel ja tollimaksu oleks tulnud tasuda ainult 2–3% asjaomastelt komponentidelt, samas kui 97–98% imporditud toodetele oleks kohaldatud nullmääraga tariifi.
19. Inspektor koostas ASM Lithography esitatud kokkuvõtete põhjal maksuotsuse, märkides, et „maksukohustus on tekkinud vastavalt [tolliseadustiku] artikli 204 lõike 1 punktile a kuna, [seestöötlemisel] lubatud maksuvabastus ei ole enam kehtiv” ja et „see maksuotsus on esialgne”. Tollivõlg määrati kindlaks tolliseadustiku artikli 121 lõiget 1 kohaldades ja see vastas summale, mille ASM Lithography oli igakuistes kokkuvõtetes arvutanud.
20. Pärast tollivõlast tuleneva maksusumma tasumist esitas ASM Lithography 26. aprillil 2001 inspektorile tolliseadustiku artikli 236 alusel imporditollimaksu tagasimaksmise taotluse kogusummas 2 105 393,20 Hollandi kuldnat (955 385,78 eurot); see taotlus jäeti rahuldamata. Hiljem esitatud vaie tunnistati 2. mai 2002. aasta otsusega põhjendamatuks.
21. ASM Lithography esitas seejärel kaebuse Gerechtshof te Amsterdamile. See kohus märgib, et kompensatsioonitoodete vabasse ringlusse lubamisel ei taotlenud ASM Lithography otseselt nendele toodetele tollikontrolli all töötlemise protseduuri sätete kohaldamist tolliseadustiku artikli 122 punkti c alusel ning ta esitas nimetatud protseduuri kohaldamise taotluse alles pärast maksuotsuse koostamist tolliseadustiku artikli 121 lõike 1 alusel, ilma et ta oleks nimetatud maksuotsuse peale vaiet esitanud.
22. Gerechtshof te Amsterdam kahtleb siiski, kas sellistel juhtudel peab tollivõlast tuleneva maksusumma arvutama tolliseadustiku artikli 121 lõike 1 või tolliseadustiku artikli 122 punkti c alusel ning seetõttu otsustas ta menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1. Kas selliste kompensatsioonitoodete puhul, mis on vaatluse all käesolevas asjas ja mis on vabasse ringlusse lubatud, tuleb tollivõlg määrata tolliseadustiku artikli 122 punkti c maksustamiselemente kohaldades, isegi kui asjaomane isik ei ole selle kohta otseselt eelnevat taotlust esitanud?
2. Kui vastus esimesele küsimusele on eitav, siis kas taotlust tollivõlast tuleneva maksusumma ümberarvutamiseks tolliseadustiku artikli 122 punkti c maksustamiselementide alusel saab aktsepteerida, kui see on esitatud hiljem – pärast tollivõlast tuleneva sellise maksusumma teatamist, mis on arvutatud tolliseadustiku artikli 121 lõike 1 maksustamiselementide alusel – tolliseadustiku artikli 236 alusel esitatud tagasimaksmise taotluse raames?”
Eelotsuse küsimused
Esimene küsimus
23. Selle küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kas tolliseadustiku artikli 122 punkti c tuleb tõlgendada nii, et kompensatsioonitoodete vabasse ringlusse lubamisel tekkinud tollivõlast tuleneva maksusumma määramisel peab liikmesriigi toll kohaldama tollikontrolli all töötlemise protseduuri maksustamisreegleid, kui importkauba oleks võinud sellele protseduurile suunata, samas kui asjaomane äriühing ei olnud seda otseselt taotlenud.
24. Tolliseadustiku artiklid 121 ja 122 kehtestavad seestöötlemise protseduuri alusel imporditud kaupadele kaks erinevat tollivõla arvutamise alust.
25. Tolliseadustiku artikkel 121 sisaldab kõikidele sellise protseduuri alusel imporditud kaupadele kohaldatavat üldreeglit, mille kohaselt tekkinud tollivõlast tulenev maksusumma määratakse võttes aluseks maksustamiselemendid, mida kohaldatakse importkauba suhtes selle kauba seestöötlemise protseduurile suunamise deklaratsiooni aktsepteerimise ajal.
26. Tolliseadustiku artikkel 122 sisaldab seevastu erandeid nimetatud reeglist, kehtestades nende erijuhtumite loetelu, mille korral määratakse kompensatsioonitoodete puhul tollivõlast tulenev maksusumma teiste kriteeriumide kohaselt kui need, mis on kindlaks määratud artiklis 121.
27. Tolliseadustiku artiklite 121 ja 122 sõnastusest tuleneb, et viimast artiklit kohaldatakse erandina esimesest; üldjuhul peab toll seestöötlemise protseduurile suunatud importkaupade vabasse ringlusse lubamisel määrama tollivõlast tuleneva maksusumma vastavalt artiklile 121. Nagu Madalmaade valitsus oma märkustes õigesti välja tõi, saab sellest erandit teha ainult tolliseadustiku artiklis 122 ettenähtud juhtudel.
28. Kohtuistungi ajal väitis ASM Lithography, et tolliseadustiku artikli 122 kohaldamiseks ja täpsemalt selle artikli punktis c toodud reegli kohaldamiseks ei ole vaja asjaomase isiku eelnevat taotlust. Artiklis 122 toodud sätteid kohaldatakse erinevalt tolliseadustiku artiklis 121 toodust ainult erijuhtudel, kuna neist artiklitest esimesena mainitu on lex specialis
teisena mainitud artikli suhtes.
29. Selle põhjendusega ei saa nõustuda.
30. Tolliseadustiku artikli 122 punktid a–c nimetavad mitmeid olukordi, milles kompensatsioonitooted võivad tasumisele kuuluva imporditollimaksu summa määramise seisukohalt olla. Juba selle artikli punktide a ja b sõnastusest tuleneb, et kui kompensatsioonitoodete puhul esineb üks nimetatud olukordadest, siis on mainitud sätetes toodud reeglite kohaldamine liikmesriigi tollile kohustuslik, samas võivad asjaomased isikud teatud asjaoludel taotleda maksustamist kooskõlas tolliseadustiku artikliga 121.
31. See ei ole aga nii tolliseadustiku artikli 122 punktis c toodud reegli puhul. Sellisena, nagu see säte on sõnastatud, ei pane see liikmesriigi tollile kohustust, vaid piirdub normiga, mille kohaldamine on valikuline, sätestades, et erandina artiklist 121 võib kompensatsioonitoodete suhtes kohaldada tollikontrolli all töötlemise protseduuri maksustamisreegleid, kui importkauba oleks võinud sellele protseduurile suunata.
32. Sellest tuleneb, et seoses tollivõlast tuleneva maksusumma määramisega ei pane tolliseadustiku artikli 122 punkt c kompensatsioonitoodete vabasse ringlusse lubamisel liikmesriigi tollile kohustust omal algatusel kohaldada tollikontrolli all töötlemise protseduuri maksustamisreegleid; isegi siis, kui need reeglid on asjaomasele isikule soodsamad, tuleb seda sätet kohaldada ainult juhul, kui see isik seda otseselt taotleb. Tolliseadustiku sätetest ei tulene, et ühenduse õiguslooja kavatses panna siseriiklikele asutustele võlgnike eest hoolitsemise kohustuse, mille kohaselt need asutused peavad hoolitsema võlgnike huvide eest, kohaldades soodsamaid maksustamisreegleid.
33. Seda tõlgendust kinnitab tolliseadustiku artikli 62 lõige 1, mille kohaselt on kauba tolliladustamisprotseduurile suunamise deklaratsiooni osas deklarandi ülesanne kanda deklaratsioonile „kõik[..] vajalik[ud] andme[d] seda tolliprotseduuri reguleerivate sätete rakendamiseks, millele kaup on deklareeritud”. Samasugune tollile vajaliku teabe esitamise kohustus on kõikidel deklarantidel tolliseadustiku artikli 4 punkti 18 mõttes.
34. Seega tuleb esimesele küsimusele vastata, et tolliseadustiku artikli 122 punkti c tuleb tõlgendada nii, et kompensatsioonitoodete vabasse ringlusse lubamisel tekkinud tollivõlast tuleneva maksusumma määramisel ei pea liikmesriigi toll, välja arvatud juhul, kui asjaomane isik seda otseselt taotleb, kohaldama tollikontrolli all töötlemise protseduuri puudutavaid maksustamisreegleid, kui importkauba oleks saanud suunata sellele protseduurile.
Teine küsimus
35. Selle küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus tegelikult teada, kas tolliseadustiku artiklit 236 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigi toll peab menetlema imporditollimaksu tagasimaksmise taotlust, mis võib kaasa tuua tolli poolt tollivõlast tuleneva maksusumma ümberarvutamise tolliseadustiku artikli 122 punkti c alusel, samas kui sellest võlast tulenev maksusumma on juba tolliseadustiku artikli 121 alusel arvutatud ja see on asjaomasele isikule teatatud.
36. Oma märkustes väidab Madalmaade valitsus, et kuna tollil oli õigus kohaldada tolliseadustiku artiklit 121, tulenes tollivõlast tulenev maksusumma selle tasumise ajal seadusest ja kui selle võla arvutamise meetodi valik on jäetud asjaomasele isikule, ei tohiks viimane igal juhul tugineda tolliseadustiku artiklile 236, et taotleda hiljem teise arvutamismeetodi kohaldamist, mis viiks tema jaoks soodsama lahenduseni.
37. Selle põhjendusega ei saa nõustuda.
38. Tolliseadustiku artikli 236 sõnastusest tuleneb, et toll maksab tollimaksu tagasi, kui on kindlaks tehtud, et selle summa tasumise ajal ei tulenenud see summa seadusest.
39. On õige, et esimesele küsimusele antud vastusest tuleneb, et liikmesriigi tollil on õigus tollivõlast tulenev maksusumma määrata vastavalt tolliseadustiku artiklile 121, kui asjaomane isik ei taotle otseselt, et kompensatsioonitoodete suhtes kohaldataks tollikontrolli all töötlemise protseduuri maksustamisreegleid, kui importkauba oleks saanud suunata sellele protseduurile.
40. Sellest tuleneb, et sellises olukorras on alust järeldada, et imporditud kaubale kohaldati õigesti imporditollimaksu ja seega on imporditollimaks kogutud seadusest tulenevalt. See on nii käesolevas asjas, kuna vabasse ringlusse lubatud kompensatsioonitoodete igakuist kokkuvõtet esitades arvestas ASM Lithography tasumisele kuuluva tollimaksu summa tolliseadustiku artikli 121 alusel ja Madalmaade toll koostas nimetatud ettevõtja poolt arvutatud summale vastava maksuotsuse sama sätet kohaldades.
41. Siiski ei saa asjaolu, et käesoleval juhul tulenes tollimaks tasumise ajal seadusest, kuna puudus ASM Lithography taotlus tolliseadustiku artikli 122 punkti c kohaldamiseks, tuua kaasa selle, et kõnealuse tollimaksu peab hiljem, vaatamata sellekohasele hilisemale taotlusele, samastama seadusest tulenevate tollimaksudega tolliseadustiku artikli 236 lõike 1 tähenduses, kuna ühelt poolt tuleneb tollimaksu tasumise ajal taotluse puudumine tahtmatu tegemata jätmise tõttu tekkinud eksimusest, mida ei saa pidada valikuks, mis oma tähendusest tulenevalt eeldab vaba tahet, ja teiselt poolt on selge, et selle taotluse tõttu oleksid seadusest tulenevad tollimaksud tasutud summast madalamad, st maksusumma oleks null (vt selle kohta 20. oktoobri 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑468/03: Overland Footwear, EKL 2005, lk I‑8937, punktid 68 ja 69).
42. Sellest tuleneb, et kui tolliseadustiku artiklis 236 ette nähtud tingimused on täidetud, eelkõige kui deklarandi eksimus ei olnud tahtlik, ja taotluse esitamise tähtajast, mis on tollimaksu tagasimaksmise taotluse puhul kolm aastat, on kinni peetud, siis kuulub see säte kohaldamisele olukorras, kui imporditollimaksu tagasimaksmise taotlus esitatakse pärast seda, kui deklarant on esitanud vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni, milles ta ekslikult arvutas tollivõlast tuleneva maksusumma tolliseadustiku artikli 121 alusel, selle asemel et taotleda sama seadustiku artikli 122 punkti c alusel, et see summa määrataks kindlaks tollikontrolli all töötlemise protseduuri maksustamisreegleid kohaldades. Nende tingimuste täitmist peab kontrollima siseriiklik kohus.
43. Eeltoodust tuleneb, et tolliseadustiku artiklit 236 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigi toll peab menetlema imporditollimaksu tagasimaksmise taotlust, kui tehakse kindlaks, et asjaomase isiku vea, mitte valiku tõttu määrati tollivõlast tulenev maksusumma tolliseadustiku artikli 121 alusel ja see teatati asjaomasele isikule, isegi kui see taotlus toob kaasa selle, et toll arvutab tollivõlast tuleneva maksusumma ümber tolliseadustiku artikli 122 punkti c alusel.
Kohtukulud
44. Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Resolutiivosa
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (kolmas koda) otsustab:
1. Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, artikli 122 punkti c tuleb tõlgendada nii, et kompensatsioonitoodete vabasse ringlusse lubamisel tekkinud tollivõlast tuleneva maksusumma määramisel ei pea liikmesriigi toll, välja arvatud juhul, kui asjaomane isik seda otseselt taotleb, kohaldama tollikontrolli all töötlemise protseduuri puudutavaid maksustamisreegleid, kui importkauba oleks saanud suunata sellele protseduurile.
2. Määruse nr 2913/92 artiklit 236 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigi toll peab menetlema imporditollimaksu tagasimaksmise taotlust, kui tehakse kindlaks, et asjaomase isiku vea, mitte valiku tõttu määrati tollivõlast tulenev maksusumma selle määruse artikli 121 alusel ja see teatati asjaomasele isikule, isegi kui see taotlus toob kaasa selle, et toll arvutab tollivõlast tuleneva maksusumma ümber tolliseadustiku artikli 122 punkti c alusel.