62014CC0532
FÖRSLAG TILL AVGÖRANDE AV GENERALADVOKAT
MANUEL CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA
föredraget den 19 januari 2016 (
1
)
Målen C‑532/14 och C‑533/14
Toorank Productions BV
mot
Staatssecretaris van Financiën
(begäran om förhandsavgörande från Hoge Raad der Nederlanden (Nederländerna))
”Kombinerade nomenklaturen — Tulltaxenummer 2206 och undernummer 2208 70 — Jästa drycker m.m.”
I. Inledning
1.
De två mål som har anhängiggjorts vid Hoge Raad (Nederländernas högsta domstol) illustrerar vilka svårigheter som klassificeringen av nya produkter i Kombinerade nomenklaturen (nedan kallad KN) kan ge upphov till. I båda fallen rör det sig om alkoholhaltiga drycker, av vilka en dryck har framställts genom jäsning och de övriga genom att olika ämnen har tillsatts den förstnämnda drycken.
2.
De tolkningsfrågor som Hoge Raad har hänskjutit kan bidra till att förtydliga en tidigare rättspraxis, som hittills kanske inte varit så fast men som har gjort det möjligt att klassificera destillerade produkter av drycker som ursprungligen framställts genom jäsning enligt vissa nummer i KN.
3.
Eftersom KN själv kräver att den i första hand ska tolkas enligt dess egen lydelse, skulle denna rättspraxis kunna leda till en viss distansering från de tolkningskriterier som unionen är bunden av enligt internationell rätt. Hoge Raad uppmanar således domstolen att antingen bekräfta det synsätt som har utvecklats i denna praxis, eller att ompröva den, vilket innebär att nya kriterier måste tillhandahållas.
II. Tillämpliga bestämmelser
A. Unionsrätt
4.
Genom beslut 87/369/EEG (
2
) godkände rådet på Europeiska ekonomiska gemenskapens vägnar systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering (nedan kallat HS), (
3
) som utarbetades av Världstullorganisationen (WCO). Rådet antog också den 23 juli 1987 förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan. (
4
)
5.
Enligt artikel 3.1 i HS-konventionen förbinder sig varje fördragsslutande part att se till att dess tulltaxenomenklatur och statistiska nomenklaturer överensstämmer med HS och att tillämpa de allmänna reglerna för tolkningen av HS och alla anmärkningar till avdelningar, kapitel och undernummer i HS.
6.
I artikel 3.1 a i förordning nr 2658/87 föreskrivs att varje underrubrik i KN skall ha ett åttasiffrigt kodnummer, varav de sex första siffrorna skall vara de kodnummer som hänför sig till rubriker och underrubriker i HS och att den sjunde och den åttonde siffran ska identifiera underrubrikerna i KN.
7.
De allmänna reglerna för tolkning av KN, vilka finns i del 1 avsnitt I A, är identiska med reglerna i HS och där föreskrivs bland annat följande
”Vid klassificering av varor enligt [KN] skall följande gälla:
1.
Benämningarna på avdelningar, kapitel och underavdelningar av kapitel är endast vägledande. Klassificeringen skall bestämmas med ledning av lydelsen av tulltaxenumren (med fyrställig sifferkod), av anmärkningarna till avdelningarna eller kapitlen …
...
6.
Klassificeringen av varor enligt de olika undernumren till ett HS‑nummer skall bestämmas med ledning av undernumrens lydelse, av anmärkningarna till dessa undernummer och av ovanstående regler i tillämpliga delar … Vid tillämpningen av denna regel skall anmärkningarna till den berörda avdelningen och det berörda kapitlet också beaktas, om inte omständigheterna kräver annat.”
8.
Vad beträffar de omtvistade produkterna i de nationella målen, handlar avdelning IV i KN om ”drycker, sprit och ättika”. Inom denna avdelning finns kapitel 22, som har rubriken ”Drycker, sprit och ättika”. Detta kapitel innehåller i sin tur KN-nummer 2206, vilket är tillämpligt på ”Andra jästa drycker, t.ex. äppelvin (cider), päronvin och mjöd …” och KN-nummer 2208, som har följande lydelse: ”Odenaturerad etylalkohol med alkoholhalt av mindre än 80 volymprocent; sprit, likör och andra spritdrycker”.
9.
Enligt artikel 9.1 a andra strecksatsen och artikel 10 i förordning nr 2658/87 ska kommissionen utarbeta förklarande anmärkningar till KN.
10.
De förklarande anmärkningarna till KN-nummer 2208 har följande lydelse:
”Sprit, likör och andra spritdrycker enligt nr 2208 är alkoholhaltiga vätskor som i allmänhet är avsedda för förtäring och framställs på något av följande sätt:
—
Direkt genom destillation …
—
Genom tillsats av olika aromatiska ämnen och ibland socker till destillerad alkohol.
...
Detta nummer omfattar inte alkoholhaltiga drycker som framställts genom jäsning (nr 2203 00 till 2206 00).”
B. De förklarande anmärkningarna till HS
11.
Världstullorganisationen utarbetar i sin tur förklarande anmärkningar till HS. De förklarande anmärkningarna till HS som avser KN-nummer 2206 har följande lydelse: (
5
)
”Detta nummer omfattar alla andra jästa drycker än de som omfattas av nr 2203–2205,
t.ex.:
1)
äppelvin (cider), en alkoholhaltig dryck som erhålls genom förjäsning av äppelsaft;
...
Alla ovannämnda drycker ... De är fortfarande hänförliga till detta nummer när de gjorts starkare genom tillsats av alkohol eller när alkoholhalten ökats genom ytterligare jäsning, förutsatt att de behåller sin karaktär av varor enligt detta nummer.
…”
12.
De förklarande anmärkningarna till HS som avser KN-nummer 2208 har följande lydelse:
”Detta nummer omfattar följande varor, oavsett alkoholhalten:
...
B)
likörer utgörande sprithaltiga drycker som tillsatts med socker, honung eller annat naturligt sötningsmedel och extrakter eller essenser (t.ex. spritdrycker som har erhållits genom destillation eller genom blandning av etylalkohol eller destillerade spritdrycker med en eller flera av följande beståndsdelar: frukter, blommor eller andra växtdelar, extrakter, essenser, eteriska oljor eller saft, även koncentrerade). …
C)
alla andra spritdrycker som inte omfattas av något av de föregående numren i detta kapitel.”
III. Faktiska omständigheter i de nationella målen och tolkningsfrågor
A. Drycker
13.
Tvisten rör tulltaxeklassificeringen av flera olika drycker: a) den dryck som har handelsnamnet ”Ferm Fruit”, nedan även kallad ”basdrycken”, och b) andra drycker som framställs genom att till basdrycken tillsätta olika ämnen som socker, aromämnen, färgämnen, smakämnen, förtjockningsmedel, konserveringsmedel och till och med destillerad alkohol (i fallet med Petrikov Creamy Green, som är föremål för mål C‑532/14).
14.
Enligt beslutet att begära förhandsavgörande i mål C‑533/14 framställs en liter av basdrycken (Ferm Fruit) av 275 ml sockersirap, 711 ml avjoniserat vatten, 10 ml äppelkoncentrat och 4 ml mineraler och vitaminer. Beståndsdelarna blandas, varefter en pastörisering sker och vinjäst tillsätts. Därefter sker en jäsning under vilken drycken blir alkoholhaltig. Drycken har en alkoholhalt på 16 volymprocent. Den vätska som erhålls efter jäsningen renas med hjälp av olika filtreringsprocesser (ultrafiltrering, kiselgurfiltrering, mikrofiltrering och kolfiltrering) och utgör således den slutliga basdrycken. Ferm Fruit innehåller ingen destillerad alkohol och den har en neutral doft, färg och smak.
15.
Ferm Fruit är i sig avsedd för mänsklig konsumtion och inte uteslutande avsedd för framställning av slutprodukten, även om det är dess huvudsakliga användningsområde. Det är oomtvistat att Ferm Fruit tidigare även har sålts till allmänheten.
16.
Bland de ”andra alkoholhaltiga drycker” som framställs med Ferm Fruit som bas bör man skilja mellan den som innehåller destillerad alkohol (Petrikov Creamy Green, vilken är föremålet för mål C‑532/14), och de som inte gör det (de andra drycker som är föremål för mål C‑533/14).
17.
De sistnämnda produkterna, vilka till 80–90 procent består av basdrycken, har en alkoholhalt på 14 volymprocent och framställs genom att de ovannämnda ämnena, och i ett fall även en gräddbas, tillsätts basdrycken. Alkoholen i dessa drycker kommer uteslutande från jäsning.
18.
Petrikov Creamy Green framställs däremot genom att Ferm Fruit blandas med destillerad alkohol, sockersirap, mager mjölk, vegetabiliskt fett och aromämnen. Slutdryckens alkoholhalt är 13,4 volymprocent. Minst 51 procent av alkoholen har erhållits genom jäsning och resterande 49 procent genom destillering.
B. Tvisterna vid de nederländska domstolarna och tolkningsfrågorna
1. Mål C‑532/14 (Petrikov Creamy Green)
19.
Tvisten har sitt ursprung i en ansökan om ett bindande klassificeringsbesked för produkten Petrikov Creamy Green, där Toorank Productions begärde att drycken skulle klassificeras enligt undernummer 2206 00 59 KN (icke-mousserande jästa drycker). Tullmyndigheten utfärdade det bindande klassificeringsbeskedet, men klassificerade drycken enligt KN-undernummer 2208 70 10 (likörer). Toorank Productions begärde omprövning av beslutet utan framgång, men i första instans gav Rechtbank Harlem (distriktsdomstol i Harlem) Toorank Productions rätt. Gerechtshof te Amsterdam (appellationsdomstol i Amsterdam) dömde emellertid till tullmyndighetens fördel.
20.
Toorank Productions har överklagat Gerechtshofs dom till Hoge Raad, vilken hyser tvivel om hur domstolens riktlinjer i domen i målet Siebrand ska tolkas. (
6
)
21.
Problemet ligger enligt Hoge Raad i huruvida drycker som Petrikov Creamy Green ska klassificeras enligt det ena eller det andra av de aktuella numren, med beaktande av dels att KN-nummer 2206 även innefattar blandningar av jästa drycker och alkoholfria drycker. Dessutom innefattar de förklarande anmärkningarna till HS som avser KN-nummer 2206 alla de drycker som nämns där och vars alkoholhalt har ökats, antingen genom tillsatser eller som en följd av en andra jäsning. Av samma förklarande anmärkningar följer dessutom enligt den hänskjutande domstolen att tillsättning av andra ämnen än destillerad alkohol till jästa drycker inte hindrar att drycken klassificeras enligt KN-nummer 2206.
22.
Dels har den nederländska domstolen vad beträffar KN‑nummer 2208 påpekat att likörer som klassificeras enligt detta nummer i allmänhet har en alkoholhalt som minst uppgår till 15 volymprocent, vilken således överstiger Petrikov Creamy Greens alkoholhalt på 13,4 volymprocent.
23.
Hoge Raad undrar i synnerhet hur de anvisningar som domstolen har lämnat i punkterna 35–38 i domen i målet Siebrand, (
7
) ska tolkas och tillämpas för att bestämma huruvida den omtvistade drycken har (fått) samma huvudsakliga karaktär som en dryck klassificerad enligt KN‑nummer 2208. Hoge Raad vill närmare bestämt veta om dessa anvisningar innehåller en uppsättning kumulativa kriterier som måste vara uppfyllda för att en dryck på grund av sin huvudsakliga karaktär ska betraktas som en dryck som omfattas av KN-nummer 2208, eller om det enbart är förekomsten av en större andel alkohol erhållen genom jäsning än destillerad alkohol – eller vice versa – som är det grundläggande kriterium som gör att dryckens organoleptiska egenskaper och ändamål inte behöver undersökas.
24.
Om drycken på grund av sin huvudsakliga karaktär inte kan klassificeras enligt KN-nummer 2206 utan ska klassificeras enligt KN‑nummer 2208, undrar Hoge Raad även enligt vilket undernummer till KN-nummer 2208 (upp till åtta siffror) som Petrikov Creamy Green ska klassificeras.
25.
Mot bakgrund av detta har Hoge Raad vilandeförklarat målet och genom beslut av den 24 oktober 2014 hänskjutit följande tolkningsfrågor för ett förhandsavgörande:
”1)
Ska nummer 2206 KN tolkas så, att en dryck med en alkoholhalt på 13,4 volymprocent, som framställs genom att en filtrerad alkoholhaltig (bas)dryck benämnd ”Ferm Fruit”, som framställts genom jäsning av äppelkoncentrat, blandas med socker, aromämnen, färg- och smakämnen, smakförstärkare, förtjockningsmedel, konserveringsmedel och destillerad alkohol – såvitt denna alkohol varken till volym eller till alkoholhalt utgör mer än 49 procent av den alkohol som finns i drycken, medan 51 procent av drycken består av alkohol erhållen genom jäsning – ska klassificeras enligt detta nummer?
2)
Om så inte är fallet, ska undernummer 2208 70 KN tolkas så, att en sådan dryck ska klassificeras som likör enligt detta undernummer?”
2. Mål C‑533/14 (Ferm Fruit och andra drycker)
26.
Toorank Productions betalade för oktober månad 2008 punktskatt för att ha flyttat diverse alkoholhaltiga drycker, däribland ”Ferm Fruit” och de andra alkoholprodukter som nämns i punkt 17 i detta förslag till avgörande, från sitt punktskattelager.
27.
Toorank Productions hade uppgett att alla dessa drycker var ”icke-mousserande mellanprodukter” i den mening som avses i artikel 11b i lagen om punktskatter (Wet op de accijns), vilket innefattar alla drycker utom öl och vin som är hänförliga till numren 2204 KN, 2205 KN och 2206 KN med en alkoholhalt på mer än 1,2 volymprocent men inte mer än 22 volymprocent. Taxan för de sistnämnda produkterna är något lägre än för produkter som klassificeras enligt nummer 2208 KN med en alkoholhalt som överstiger 1,2 volymprocent.
28.
Skattemyndigheten godtog inte Toorank Productions deklaration och påförde klaganden ett punktskattebelopp i efterhand, eftersom myndigheten ansåg att de punktskattebelagda produkterna skulle klassificeras enligt nummer 2208 KN.
29.
Toorank Productions begärde omprövning av detta beslut, men utan framgång. Toorak Productions överklagade då beslutet till Rechtbank te Breda (distriktsdomstol i Breda), som biföll överklagandet, upphävde skattemyndighetens beslut och satte ned det påförda beloppet. Både Toorak Productions och skattemyndigheten överklagade Rechtbanks avgörande till Gerechtshof te 's-Hertogenbosch (appellationsdomstol i Hertogenbosch), vilken fastställde Rechtbanks avgörande.
30.
Såväl Toorank Productions som Staatssecretaris van Financiën (statssekreteraren i finansministeriet) har överklagat Gerechtshofs dom till Hoge Raad.
31.
Den hänskjutande domstolen har funnit att basdrycken är en dryck där alkoholen helt har erhållits genom jäsning och att den därför enligt lydelsen i nummer 2206 KN och i de förklarande anmärkningarna till HS avseende detta KN-nummer, skulle kunna klassificeras som ”andra jästa drycker” enligt nummer 2206 KN. Detta skulle bli resultatet av en tillämpning av den allmänna klassificeringsregeln 1 i KN, även om avjoniserat vatten, vitaminer och mineraler har tillsatts före jäsningen.
32.
Eftersom Ferm Fruit är färg-, doft- och smaklös, uppvisar den emellertid likhet med alkoholprodukter som erhålls genom destillering. Hoge Raad frågar sig om det följer av punkterna 26, 27 och 37 i domen i målet Siebrand (
8
) och av punkt 46 i domen i målet Skoma-Lux, (
9
) att en jäst dryck som inte smakar, doftar eller ser ut som en dryck tillverkad av en viss frukt eller en viss naturprodukt, inte (längre) kan klassificeras enligt KN-nummer 2206.
33.
Om klassificering enligt nummer 2206 KN är utesluten, skulle denna dryck kunna klassificeras enligt nummer 2208 KN, eftersom dess organiska egenskaper i det fallet är jämförbara med de egenskaper som etylalkohol har, vilken klassificerats enligt det sistnämnda KN-numret. Den hänskjutande domstolen menar att stöd för denna tolkning går att hitta i domen i målet Cramer, (
10
) även om det i det målet inte rörde sig om en dryck för konsumtion utan om en mellanprodukt. Vidare anser den hänskjutande domstolen att en relativt låg alkoholhalt på 16 volymprocent talar mot en klassificering som etylalkohol i den mening som avses i nummer 2208 KN.
34.
Det är emellertid inte säkert att denna tolkning är förenlig med de förklarande anmärkningarna till KN rörande nummer 2208 (vilket utesluter alkoholhaltiga drycker som framställts genom jäsning), och de förklarande anmärkningarna till HS som avser KN-nummer 2206 (vilket omfattar alla typer av jästa drycker utom de drycker som avses i numren 2203–2205).
35.
Vad beträffar de övriga dryckerna anser Hoge Raad att det mot bakgrund av domen i målet Siebrand, (
11
) även beträffande den basdryck som klassificerats enligt nummer 2206 KN, inte skulle vara lämpligt att klassificera dem enligt samma KN-nummer på grund av att de genom tillsatsen av socker, aromämnen, färgämnen, smakämnen, smakförstärkare, förtjockningsmedel och/eller konserveringsmedel inte längre smakar, doftar eller ser ut som en dryck tillverkad av en viss frukt eller en viss naturprodukt. Den hänskjutande domstolen påpekar emellertid att det följer av de förklarande anmärkningarna som avser KN-nummer 2206, att detta inte förhindrar att produkterna klassificeras enligt detta nummer.
36.
Om basdrycken ska klassificeras enligt nummer 2206 KN förefaller det, enligt Hoge Raad, dessutom inte vara möjligt att klassificera de andra dryckerna enligt nummer 2208 KN med tillämpning av den allmänna klassificeringsregeln 1. Enligt lydelsen i nummer 2208 KN (se punkt 8 i detta förslag till avgörande) omfattar den uteslutande drycker, inbegripet likörer, som innehåller destillerad alkohol. För en sådan tolkning talar även de förklarande anmärkningarna till HS som avser nummer 2208 KN, enligt vilken en likör är en (destillerad) spritdryck som tillsatts vissa ämnen.
37.
De frågor som har uppkommit i det nationella målet beträffande tolkningen av KN och domstolens praxis, har föranlett Hoge Raad att vilandeförklara målen och genom beslut av den 24 oktober 2014 hänskjuta följande tolkningsfrågor till domstolen för ett förhandsavgörande:
”1)
Ska nummer 2206 KN tolkas så, att en dryck som erhållits genom jäsning av äppelkoncentrat – såsom den dryck som benämns ”Ferm Fruit” – som även används som basdryck för framställning av en rad andra drycker, som har en alkoholhalt på 16 volymprocent, som genom rening (däribland ultrafiltrering) har fått en neutral färg, doft och smak och till vilken destillerad alkohol inte har tillsats, ska klassificeras enligt detta nummer? Om så inte är fallet, ska nummer 2208 KN tolkas så, att en sådan dryck ska klassificeras enligt detta nummer?
2)
Ska nummer 2206 KN tolkas så, att en dryck med en alkoholhalt på 14 volymprocent – som framställs genom att blanda den i fråga 1 nämnda (bas)drycken med socker, aromämnen, färg- och smakämnen, smakförstärkare, förtjockningsmedel och konserveringsmedel, och som inte innehåller destillerad alkohol – ska klassificeras enligt detta nummer? Om så inte är fallet, ska nummer 2208 KN tolkas så, att en sådan dryck ska klassificeras enligt detta nummer?”
IV. Förfarandet vid EU-domstolen
38.
De båda besluten att begära förhandsavgörande inkom till domstolens kansli den 24 november 2014. I enlighet med artikel 54 i domstolens rättegångsregler beslutade domstolen den 7 januari 2015 att förena målen C‑532/14 och C‑533/14 vad gäller det skriftliga och det muntliga förfarandet samt domen, på grund av sambandet dem emellan.
39.
Företaget Toorank Productions BV, Europeiska kommissionen och den nederländska, den grekiska och den polska regeringen har inkommit med skriftliga yttranden inom den tid som föreskrivs i artikel 23 andra stycket i domstolens stadga.
40.
Muntlig förhandling har inte hållits, då ingen av de parter som nämns i föregående punkt begärde detta.
V. Sammanfattning av parternas argument
41.
Med undantag av kommissionen har de övriga parterna i målet till att börja med besvarat frågan i mål C‑533/14 rörande klassificeringen av drycken Ferm Fruit och därefter frågan om de andra dryckerna, varvid de kopplat samman svaren med frågan rörande Petrikov Creamy Green i mål C‑532/14. Såväl när jag sammanfattar parternas argument som när jag prövar tolkningsfrågorna ska jag följa den uppläggning, som jag anser är den mest konsekventa.
A. Den första tolkningsfrågan i mål C‑533/14
42.
Toorank Productions har gjort gällande att Ferm Fruit ska klassificeras enligt nummer 2206 KN. Toorank Productions har anfört att Ferm Fruit är en produkt som har framställts genom jäsning och att det finns andra jästa alkoholhaltiga drycker som genomgått reningsprocesser (filtrering), exempelvis saké, och som klassificeras enligt nummer 2206 KN. Toorank Productions anser vidare att Ferm Fruit inte har förlorat de objektiva kännetecknen och egenskaperna hos jästa drycker, i den mening som avses i nummer 2206 KN, och att såväl de förklarande anmärkningarna till KN som de förklarande anmärkningarna till HS gör att Ferm Fruit inte kan förknippas med likörer och andra destillerade drycker, eftersom båda dessa förklarande anmärkningar utesluter jästa drycker från tillämpningsområdet för nummer 2208 KN.
43.
Den nederländska regeringen anser att Ferm Fruit ska klassificeras enligt nummer 2208 KN, med hänsyn till dess organoleptiska kännetecken och dess ändamål. Den omständigheten att produkten renas med hjälp av olika filtreringsprocesser gör enligt den nederländska regeringen att den blir en neutral dryck, utan doft eller smak, och utan de egenskaper som utmärker varor som klassificeras enligt nummer 2206 KN. Den nederländska regeringen menar att en låg alkoholhalt saknar betydelse för klassificeringen enligt nummer 2208 KN. Vad beträffar ändamålet med Ferm Fruit, anger den nederländska regeringen att drycken främst tjänar som bas för tillverkning av andra alkoholhaltiga drycker och att den visserligen vid tidpunkten för de faktiska omständigheterna i målet såldes till konsumenter, men att den försäljningen nu har upphört sedan lång tid tillbaka.
44.
Den grekiska regeringen använder sig av samma argument som den nederländska för att klassificera Ferm Fruit enligt KN-nummer 2208. Den instämmer i att jäsningen av drycken till stor del bygger på socker och till en mycket mindre del på koncentrerad äppelsaft, en omständighet som tillsammans med den filtreringsteknik som används för att få fram drycken, ger den sådana neutrala egenskaper som den nederländska regeringen har beskrivit.
45.
I likhet med nämnda regeringar, förespråkar även den polska regeringen en klassificering av Ferm Fruit enligt nummer 2208 KN. Den polska regeringen anser att det följer av de förklarande anmärkningarna till HS som avser nummer 2207 KN, att sättet som drycken tillverkas på gör den till etylalkohol. Med hänsyn till dess låga alkoholhalt ska den emellertid enligt den polska regeringen klassificeras enligt numren 2208 90 91 KN eller 2208 90 99 KN. Den polska regeringen menar också att det följer av domen i målet Cramer, (
12
) att en vätska som, i likhet med basdrycken, har förlorat sina organoleptiska kännetecken genom en filtreringsprocess och som har en låg alkoholhalt, ska klassificeras enligt nummer 2208 KN, trots att den erhållits genom jäsning. Den polska regeringen tillägger att Världstullorganisationen har bekräftat denna ståndpunkt i de klassificeringsutlåtanden som HS‑kommittén antog vid sitt fyrtionde möte.
46.
Även kommissionen hänvisar till de ändringar som kommittén har infört i de förklarande anmärkningarna till HS vilka avser numren 2207 KN och 2208 KN, och påpekar att de leder till samma slutsats som domen i målet Cramer, (
13
) det vill säga att jästa drycker som i efterhand genomgått filtreringsprocesser ska klassificeras enligt nummer 2208 KN. Kommissionen anser vidare att förekomsten av 1 procent koncentrerad äppelsaft i dryckens totala volym, inte är ett kännetecken som är tillräckligt eller övertygande för att den ska likställas med fruktviner i nummer 2206 KN. Mot bakgrund av dess egenskaper anser kommissionen att Ferm Fruit ska klassificeras enligt undernummer 2208 90 (”andra drycker”).
B. Den andra tolkningsfrågan i mål C‑533/14 (klassificering av de andra dryckerna)
47.
Vad beträffar de andra dryckerna i den andra tolkningsfrågan i mål C‑533/14, har Toorank Productions gjort gällande att det rör sig om äppelviner smaksatta med aromämnen, men att tillsatser som socker, aromämnen, färg- och smakämnen, smakförstärkare, förtjockningsmedel och konserveringsmedel, inte är avgörande för hur dryckerna ska klassificeras. Enligt Toorank Productions ska dessa drycker inte klassificeras enligt nummer 2208 KN på grund av att de inte innehåller destillerad alkohol, vilket tillsammans med deras lägre alkoholhalt gör att de inte kan likställas med likörer. Toorank Productions tillägger att de andra dryckerna saluförs som äppelvin, är avsedda för konsumtion och därför, i likhet med basdrycken Ferm Fruit, ska klassificeras enligt nummer 2206 KN i enlighet med de allmänna tolkningsreglerna 1, 4 och 6.
48.
Enligt den nederländska regeringen ger nämnda tillsatser dessa andra drycker sådana organoleptiska kännetecken som är utmärkande för produkter i nummer 2208 KN, närmare bestämt likörer. Den nederländska regeringen anser att denna ståndpunkt bekräftas av de förklarande anmärkningarna till HS som avser nummer 2206 KN och de exempel som finns där på likörer som i allmänhet har en låg alkoholhalt. Beträffande användningsområdet påpekar den nederländska regeringen avslutningsvis att klaganden saluför de andra dryckerna som produkter enligt nummer 2208 KN, genom att associera dem med vodka.
49.
Den grekiska regeringen har gjort gällande att till följd av Ferm Fruits neutrala karaktär, kan de andra dryckernas egenskaper endast tillskrivas de tillsatta ämnena (socker, aromämnen m.m. och i ett fall en gräddbas), viket gör att de inte kan likställas med produkterna i nummer 2206 KN. Till skillnad från de förklarande anmärkningarna som avser nummer 2208 KN, föreskriver de förklarande anmärkningarna till nummer 2206 KN inte någon möjlighet att tillsätta den här typen av ämnen eller tillsatser till produkter som hänförs till det sistnämnda numret.
50.
Den polska regeringen anser i likhet med de två andra regeringarna att de andra dryckerna ska klassificeras enligt nummer 2208 KN. Den polska regeringen har påpekat att varje blandning av etylalkohol med drycker eller ämnen som de som nämns i de förklarande anmärkningarna (såväl till HS som till KN) som avser nummer 2208 KN, gör att drycker som framställts på detta sätt måste klassificeras enligt detta nummer. Den polska regeringen hyser emellertid tvivel om vilket undernummer som ska tillämpas för de andra dryckerna som bygger på Ferm Fruit, mot bakgrund av den otillräckliga informationen om hur de tillverkas.
51.
Kommissionen har redovisat att antal argument som gäller både denna fråga och frågan om Petrikov Creamy Green. Kommissionen pekar i synnerhet på de tre kriterierna i domen i målet Siebrand (
14
) för att klassificera en slutprodukt som tillverkats av basdrycken, vilka ska prövas gemensamt, och den understryker vikten av att granska dess organoleptiska kännetecken. Om en dryck som har tillverkats av en viss frukt (nummer 2206 KN) förlorar dessa kännetecken, ska den klassificeras enligt nummer 2208 KN. Vad beträffar produktens ändamål utgör det enligt kommissionen bara ett objektivt klassificeringskriterium som ska bedömas mot bakgrund av dess objektiva egenskaper. Kommissionen uttalar sig emellertid inte tydligt om klassificeringen av de andra dryckerna.
C. Tolkningsfrågan i mål C‑532/14 (Petrikov Creamy Green)
52.
Toorank Productions anser att eftersom tillsatsen av destillerad alkohol är det enda som skiljer Petrikov Creamy Green från dryckerna i den andra tolkningsfrågan i mål C‑533/14, är det säkraste rättsliga kriteriet att uteslutande jämföra alkoholhalten i produkten. Att kräva att varornas organoleptiska kännetecken ska kontrolleras, vilket skulle följa av punkt 36 i domen i målet Siebrand, (
15
) skulle enligt Toorank Productions leda till subjektiva bedömningar som oundvikligen skulle ge upphov till olika uppfattningar, vilket skulle äventyra en enhetlig tillämpning av KN. Om de drycker som innehåller mer än 51 procent destillerad alkohol ska klassificeras enligt KN-nummer 2208, bör Petrikov Creamy Green, som innehåller högst 49 procent, hänföras till KN-undernummer 2206 00 93 eller 2206 00 99.
53.
Den nederländska regeringen anser att drycken Petrikov Creamy Green ska hänföras till nummer 2208 KN, närmare bestämt likör enligt undernummer 2208 70, vilket den motiverar med att domstolen i domen i målet Siebrand (
16
) inte slog fast att alkoholhalten var det enda kriteriet för att klassificera alkoholhaltiga drycker enligt det ena eller det andra KN-numret. Eftersom Petrikov Creamy Green har förlorat de organoleptiska kännetecken som är utmärkande för jästa drycker, kan den inte klassificeras enligt nummer 2206 KN, utan enligt det nummer vars produkter den kan likställas med. Avslutningsvis menar den nederländska regeringen att drycken i fråga har de organoleptiska kännetecknen och den huvudsakliga karaktären hos en likör.
54.
Såsom är fallet med de andra dryckerna, anser den grekiska regeringen att den högre alkoholhalten i Petrikov Creamy Green härrör från det jästa socker som används i Ferm Fruit. Eftersom det var den omständigheten som fick den grekiska regeringen att förespråka att basdrycken skulle klassificeras enligt nummer 2208 KN, kan den inte annat än hävda att Petrikov Creamy Green ska klassificeras enligt samma nummer. Även beträffande den sistnämnda produkten får den genom de tillsatta ämnena de organoleptiska kännetecken som är utmärkande för drycker i nummer 2208 KN.
55.
Enligt den polska regeringen avgör beskrivningen av hur drycken framställs och i synnerhet tillsatsen av destillerad alkohol, att den ska klassificeras enligt undernummer 2208 70 10 KN.
56.
Genom en hänvisning till de förklaringar som återgetts i punkt 51 i detta förslag till avgörande, har kommissionen gjort gällande att när domstolen fastställde kriteriet i domen i målet Siebrand (
17
) rörande förhållandet mellan andelen destillerad alkohol och alkoholhalten, fastställde den inte någon regel om att en andel på över 50 procent av denna halt hos någon av alkoholtyperna, destillerad eller jäst, nödvändigtvis innebär att en dryck måste hänföras till ett visst KN-nummer, det vill säga numren 2206 eller 2208. Mot bakgrund av att Petrikov Creamy Green har fått en likörs objektiva egenskaper, anser den polska regeringen att den ska klassificeras enligt undernummer 2208 70 KN.
VI. Bedömning
A. Inledande anmärkning och resonemang
57.
Det ska här traditionsenligt erinras om att domstolens uppgift, inom ramen för ett mål om förhandsavgörande rörande tullklassificering, snarare består i att ge den nationella domstolen vägledning i fråga om de kriterier vars tillämpning leder till en korrekt klassificering i KN av de aktuella varorna, än i att själv utföra klassificeringen. (
18
)
58.
Denna fördelning av uppgifter bygger på att de nationella domstolarna har bättre förutsättningar att utföra klassificeringen. I en anda av samarbete med de nationella domstolarna har domstolen emellertid upprepade gånger förbehållit sig rätten att lämna samtliga uppgifter som den anser vara nödvändiga för att ge de nationella domstolarna ett användbart svar. (
19
) Detta förbehåll har i de flesta fall lett till att domstolen konkret har angett till och med enligt vilket undernummer i KN den aktuella varan ska klassificeras. Jag anser emellertid att det är lämpligt att hålla sig till den ovan nämnda fördelningen av uppgifter och jag ska därför endast tillhandahålla kriterier som kan hjälpa Hoge Raad att själv avgöra vilket KN-nummer som är tillämpligt i vart och ett av målen.
B. Den första tolkningsfrågan i mål C‑533/14
59.
Den hänskjutande domstolen vill veta om en dryck som Ferm Fruit, som erhållits genom jäsning av äppelkoncentrat, som har en alkoholhalt på 16 volymprocent och som genom rening med olika filtreringsmetoder har fått en neutral färg, doft och smak, ska klassificeras enligt nummer 2206 KN eller nummer 2208 KN.
60.
För att besvara denna fråga ska det till att börja med erinras om att det följer av fast rättspraxis att det avgörande kriteriet för klassificering av varor, av hänsyn till rättssäkerheten och i syfte att underlätta kontroll, allmänt ska vara varornas objektiva kännetecken och egenskaper, såsom de definieras i tulltaxenumrens lydelse och i anmärkningarna till avdelningarna eller kapitlen. (
20
) Dessutom är det logiskt att en säker och snabb näringsverksamhet kräver att dessa objektiva kännetecken och egenskaper ska kunna bedömas vid tullklareringen. (
21
)
61.
Vidare har domstolen klargjort att de anmärkningar som föregår de olika kapitlen i Gemensamma tulltaxan och de förklarande anmärkningarna (vilka, vad beträffar KN, har utarbetats av kommissionen och, vad beträffar HS, har utarbetats av Världstullorganisationen) utgör viktiga tolkningsdata vid bedömningen av vad som inbegrips under olika tulltaxenummer, likväl utan att vara rättsligt bindande. (
22
) Med tanke på deras direkta anknytning till det organ som fastställer dem, måste dessa anmärkningar under alla förhållanden tillmätas ett betydande tolkningsvärde, (
23
) eftersom de uttrycker avsikterna hos de avtalsslutande parterna i HS-konventionen.
62.
För det tredje handlar det i förevarande mål, till skillnad från de faktiska omständigheter som gav upphov till domen i målet Siebrand, (
24
) inte om varor som består av mer än ett material eller ämne som ska klassificeras enligt ett visst KN-nummer. Följaktligen är det inte den alternativa tolkningsregeln 3b, vilken avser varor som består av mer än ett material eller ämne, som ska tillämpas här, utan regel 1, enligt vilken klassificeringen av varor i KN ska bestämmas med ledning av lydelsen av tulltaxenumren, av anmärkningarna till avdelningarna eller kapitlen och av de förklarande anmärkningarna.
63.
Mot bakgrund av detta är det klarlagt att Ferm Fruit, åtminstone ursprungligen, erhåller sin alkoholhalt genom jäsning av socker och äppelkoncentrat tack vare tillsättning av jäst (se punkt 14 i detta förslag till avgörande). För att fastställa enligt vilket KN-nummer som Ferm Fruit ska klassificeras, måste de förklarande anmärkningar till HS som avser KN-nummer 2206 om jästa drycker beaktas. I det tredje stycket anges att drycker som hänförs till nummer 2206 ska behålla denna klassificering även om alkohol tillsätts, förutsatt att de behåller sin karaktär av varor som klassificeras enligt detta nummer, det vill säga karaktären av jästa drycker.
64.
Även om frågan huruvida de jästa dryckerna förlorar sina organoleptiska kännetecken i princip är en faktisk omständighet som det ankommer på den hänskjutande domstolen att pröva, vilket det otvivelaktigt är i ett mål om förhandsavgörande, finns det emellertid ett antal indicier som kan ge Hoge Raad användbar vägledning i sin bedömning av huruvida Gerechtshof tolkade KN-numren fel.
65.
Det framgår av beslutet att begära förhandsavgörande att drycken efter rening (filtreringsprocesser) fick en neutral doft, smak och färg. Den neutrala karaktären av de huvudsakliga egenskaperna hos en dryck gör att Ferm Fruit liknar etylalkohol med låg alkoholhalt, närmare bestämt de likörer som hänförs till nummer 2208 KN, vilket följer av domstolens praxis, (
25
) och vilket de regeringar som har deltagit i förevarande mål i allt väsentligt har gjort gällande.
66.
De olika filtreringar (rening) som Ferm Fruit genomgår utesluter dessutom drycken från de jästa drycker som hänförs till nummer 2206 KN, eftersom den inte enbart framställs genom jäsning, vilket domstolen också har påpekat. (
26
)
67.
Några av parterna har visserligen, för klassificeringen av produkten, även hänvisat till kriteriet om produktens ändamål, men jag anser inte att det är ett relevant kriterium i förevarande mål. Det följer av domstolens praxis att detta kriterium bara är relevant om klassificeringen inte kan företas endast utifrån produktens objektiva egenskaper och kännetecken. (
27
)
68.
Av den rättspraxis till vilken det hänvisats i de föregående punkterna följer således att de organoleptiska kännetecknen hos drycker som Ferm Fruit, som har en neutral smak, doft och färg och som har genomgått reningsprocesser, överensstämmer med dem som utmärker destillerad alkohol i nummer 2208 KN, närmare bestämt likörer. Det saknas således anledning att undersöka andra aspekter, eftersom det är möjligt att göra en klassificering på grundval av dessa egenskaper.
69.
Mot bakgrund av det ovan anförda föreslår jag att domstolen ska besvara den första tolkningsfrågan från Hoge Raad i mål C‑533/14 så, att en dryck som Ferm Fruit, som erhållits genom jäsning av äppelkoncentrat, som har en alkoholhalt på 16 volymprocent och som genom rening med olika filtreringsmetoder har en neutral färg, doft och smak, ska klassificeras enligt KN-nummer 2208, som bland annat avser likörer.
C. Den andra tolkningsfrågan i mål C‑533/14
70.
Den hänskjutande domstolen vill veta om en dryck som framställs genom att till Ferm Fruit tillsätta ett antal ämnen som socker, aromämnen, färg- och smakämnen, smakförstärkare, förtjockningsmedel och konserveringsmedel, och som inte innehåller destillerad alkohol, ska klassificeras enligt numren 2206 KN eller 2208 KN.
71.
För att besvara denna fråga krävs några inledande anmärkningar. För det första anser jag att även om frågan i sig är ställd i singular (den handlar alltså bara om en dryck), framgår det av beslutet att begära förhandsavgörande att Hoge Raad syftar på flera drycker i sin fråga.
72.
För det andra anser jag i likhet med den polska regeringen att den information som har tillhandahållits är ofullständig, vilket innebär att de riktlinjer för tolkning som här kan lämnas av nödvändighet måste bli generella och att det inte är möjligt att gå närmare in på till vilket undernummer produkterna i fråga kan hänföras.
73.
För det tredje och sista ger visserligen den omständigheten att ett antal ämnen tillsätts till Ferm Fruit upphov till ett problem som liknar det i mål C‑532/14, men skillnaden beträffande innehåll av destillerad alkohol i det sistnämnda motiverar ändå att frågorna behandlas var och en för sig.
74.
Mot bakgrund av detta anser jag att lösningen följer av klassificeringen av basdrycken, såsom redovisats i den föregående frågan. Jag anser i likhet med den grekiska regeringen att med hänsyn till den höga andelen av alkohol som härrör från jäsning av de andra dryckerna, samt de organoleptiska kännetecknens neutrala karaktär, kan kännetecknen hos de drycker som erhålls genom att tillsätta ämnen till Ferm Fruit bara härröra från dessa ämnen.
75.
Det är följaktligen bara när de tillsatta ämnena ger de andra dryckerna den huvudsakliga karaktären hos jästa drycker som de även skulle kunna klassificeras enligt nummer 2206 KN. Det skulle hypotetiskt sett till exempel kunna vara fallet om en dryck som bara är jäst men som inte har renats, tillsattes till Ferm Fruit. Det är emellertid inte ett sådant fall som den hänskjutande domstolen beskriver. Det framgår av de av Hoge Raad översända handlingarna i målet, att de ämnen som har tillsatts till de andra dryckerna bland annat utgörs av aromämnen och socker.
76.
Just tillsättning av socker och aromämnen anges uttryckligen i de förklarande anmärkningarna till KN som avser nummer 2208 som ett sätt att erhålla sprit, likörer och andra spritdrycker, men inte, såsom den grekiska regeringen har påpekat, avseende 2206. Även om socker och aromämnen som tillsätts destillerad alkohol nämns i det dokumentet, kan det utsträckas till att omfatta drycker som använder Ferm Fruit som bas enligt den rättsliga fiktion som man skapar om man betraktar den som en spritdryck, sannolikt en likör, på grund av dess organoleptiska kännetecken.
77.
Jag föreslår således att domstolen besvarar den andra tolkningsfrågan i mål C‑533/14 så, att drycker som framställs genom att till Ferm Fruit tillsätta ett antal ämnen som socker, aromämnen, färg- och smakämnen, smakförstärkare, förtjockningsmedel och konserveringsmedel, men inte destillerad alkohol, ska klassificeras enligt nummer 2208 KN.
D. Den tolkningsfråga som hänskjutits i mål C‑532/14 (Petrikov Creamy Green)
78.
Hoge Raad vill få klarlagt enligt vilket av de två KN-numren, 2206 eller 2208, en dryck med en alkoholhalt på 13,4 volymprocent ska klassificeras, när den har framställs genom att en renad alkoholhaltig (bas)dryck (Ferm Fruit) blandas med socker, aromämnen, färg- och smakämnen, smakförstärkare, förtjockningsmedel, konserveringsmedel och destillerad alkohol, såvitt denna alkohol varken till volym eller alkoholhalt utgör mer än 49 procent av den alkohol som finns i drycken, medan 51 procent av drycken består av alkohol erhållen genom jäsning.
79.
Som jag redan har påpekat utgörs det specifika i denna fråga av att Petrikov Creamy Green i sin sammansättning innehåller destillerad alkohol, utöver den alkohol erhållen genom jäsning som härrör från drycken Ferm Fruit. Denna fråga bör därför behandlas separat på grund av behovet av att tolka domen i målet Siebrand (i synnerhet punkterna 35–38), (
28
) enligt Hoge Raads uppfattning om dess relevans.
80.
I domen i målet Siebrand (
29
) skulle domstolen avgöra vilket av de två material eller ämnen som ingick i nummer 2206 KN respektive 2208 KN, alkohol erhållen genom jäsning eller destillerad alkohol, som gav drycker som innehöll båda dessa slag av alkohol deras huvudsakliga karaktär. I punkt 35 i domen anges att flera objektiva kännetecken och egenskaper kan beaktas i syfte att bestämma dryckernas huvudsakliga karaktär och att destillerad alkohol i större utsträckning än alkohol erhållen genom jäsning bidrar inte bara till den totala volymen, utan även till alkoholhalten. Därefter behandlade domstolen produktens organiska karaktär (punkterna 36 och 37) och ändamål (punkt 38), men det är här inte nödvändigt att gå närmare in på den analysen.
81.
Hoge Raads fråga i mål C‑532/14 handlar om räckvidden av punkt 35 i domen i målet Siebrand. (
30
) Hoge Raad undrar om det där, såsom Toorank Productions har gjort gällande, fastställs ett absolut kriterium som innebär att kriterierna om produktens organoleptiska kännetecken och ändamål inte behöver prövas om drycken innehåller den ena typen av alkohol i större omfattning än den andra typen.
82.
Jag anser, i likhet med kommissionen, att domstolen i punkt 35 i domen i målet Siebrand (
31
) inte avsåg att slå fast ett kriterium som innebar att den omständigheten att en av alkoholtyperna, den som framställs genom jäsning eller destillerad alkohol, står för mer än 50 procent av alkoholhalten, nödvändigtvis innebär att drycken ska hänföras till antingen nummer 2206 KN eller nummer 2208 KN, beroende på vilken av de två alkoholtyperna som dominerar.
83.
Jag anser att domen i målet Siebrand (
32
) bara kan uppfattas på det sätt som Toorank Productions förespråkar om en vinklad eller ofullständig tolkning görs av den.
84.
I det målet hade domstolen tillämpat tolkningsregel 3 b KN för varor som består av mer än ett material eller ämne, enligt vilken det ska klarläggas vilket material som ger varorna i fråga deras huvudsakliga karaktär. (
33
) I punkt 35 angav domstolen tydligt att flera objektiva kännetecken och egenskaper kan beaktas, bland vilka domstolen i första hand framhöll en större andel destillerad alkohol, vilket är logiskt om det beaktas att varorna i fråga hade en alkoholhalt på 14,5 volymprocent, varav 2,5 procent utgjordes av alkohol erhållen genom jäsning och 12 procent av tillsatt destillerad alkohol. (
34
) Mot bakgrund av detta är det naturligt att framhålla andelen destillerad alkohol, som är avsevärt högre än andelen alkohol erhållen genom jäsning, som ett kännetecken för dryckerna.
85.
Vidare granskade domstolen i punkterna 36 och 37 i domen varornas organiska karaktär och i punkt 38 deras ändamål, för att i punkt 39 komma fram till en lösning som ett resultat av en samlad bedömning av de tre angivna kriterierna.
86.
Härav kan slutsatsen dras att en eventuell större andel av en typ av alkohol i förhållande till en annan typ, bara utgör ett av flera kriterier som är tillämpliga när det, med hjälp av tolkningsregel 3 b i KN, ska avgöras vilket material som ger varorna deras huvudsakliga karaktär.
87.
Jag är således benägen att anse att kriteriet i punkt 35 i domen i målet Siebrand inte är tillämpligt i fallet med Petrikov Creamy Green. (
35
) Förhållandet 51 procent alkohol erhållen genom jäsning jämfört med 49 procent destillerad alkohol, ger inte tillräcklig klarhet i frågan vilken produkt som ger varan dess huvudsakliga karaktär.
88.
Således faller tyngdpunkten i bedömningen än en gång på kriteriet om de organoleptiska egenskaperna eller kännetecknen. Eftersom kriteriet om proportionerna är den enda faktiska skillnaden jämfört med den andra frågan i mål C‑533/14, bygger svaret på frågan om klassificeringen av Petrikov Creamy Green på samma postulat, vilka jag hänvisar till.
89.
Sammanfattningsvis anser jag att den fråga som Hoge Raad har ställt i mål C‑532/14 ska besvaras så att en dryck med en alkoholhalt på 13,4 volymprocent, som framställs genom att en renad alkoholhaltig dryck benämnd ”Ferm Fruit”, som framställts genom jäsning av äppelkoncentrat, blandas med socker, aromämnen, färg- och smakämnen, smakförstärkare, förtjockningsmedel, konserveringsmedel och destillerad alkohol, ska klassificeras enligt KN-nummer 2208, även om denna alkohol, varken till volym eller till alkoholhalt, utgör mer än 49 procent av den alkohol som finns i drycken, medan 51 procent av drycken består av alkohol erhållen genom jäsning.
VII. Förslag till avgörande
90.
Mot bakgrund av ovanstående argument föreslår jag att domstolen besvarar de tolkningsfrågor som ställts på följande sätt:
I mål C‑533/14:
I mål C‑532/14:
(
1
)	Originalspråk: spanska.
(
2
)	Beslut av den 7 april 1987 (EGT L 198, 1987, s. 1).
(
3
)	Inrättat genom den internationella konventionen om systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering, som ingicks i Bryssel den 14 juni 1983 (HS-konventionen).
(
4
)	EGT L 256, 1987, s. 1.
(
5
)	Endast anmärkningar som offentliggjorts på Världstullorganisationens två officiella språk, franska och engelska, är officiella.
(
6
)	Mål C‑150/08, EU:C:2009:294
(
7
)	Mål C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
8
)	Mål C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
9
)	Mål C‑339/09, EU:C:2010:781.
(
10
)	Paderborner Brauerei Haus Cramer, (C‑196/10, EU:C:2011:487); nedan kallad domen i målet Cramer.
(
11
)	Mål C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
12
)	Mål C‑196/10, EU:C:2011:487.
(
13
)	Mål C 196/10, EU:C:2011:487.
(
14
)	Mål C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
15
)	Mål C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
16
)	Idem.
(
17
)	Mål C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
18
)	Se, för att ta två sentida exempel, dom Amazon EU (C‑58/14, EU:C:2015:385), punkt 17, och dom Rohm Semiconductor (C‑666/13, EU:C:2014:2388), punkt 23.
(
19
)	Se särskilt dom Rohm Semiconductor (C‑666/13, EU:C:2014:2388), punkt 23, dom Data I/O (C‑370/08, EU:C:2010:284), punkt 24, och dom Data I/O (C‑297/13, EU:C:2014:331), punkt 36 och där angiven rättspraxis.
(
20
)	Dom Cramer (C‑196/10, EU:C:2011:487), punkt 31 och där angiven rättspraxis.
(
21
)	Dom Pacific World Limited (C‑215/10, EU:C:2011:528), punkt 40 och där angiven rättspraxis.
(
22
)	Dom Oliver Medical (C‑547/13, EU:C:2015:139) och dom Delphi Deutschland (C‑423/10, EU:C:2011:315), punkt 24 och där angiven rättspraxis.
(
23
)	Se, för ett liknande resonemang, dom Nederlandse Spoorwegen (38/75, EU:C:1975:154), punkt 10.
(
24
)	Mål C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
25
)	Dom Skoma-Lux (C‑339/09, EU:C:2010:781), punkt 46 och där angiven praxis.
(
26
)	Dom Cramer (C‑196/10, EU:C:2011:487), punkt 37.
(
27
)	Dom Skoma-Lux (C‑339/09, EU:C:2010:781), punkt 47 och där angiven praxis.
(
28
)	Mål C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
29
)	Idem.
(
30
)	Idem.
(
31
)	Idem.
(
32
)	Idem.
(
33
)	Dom Siebrand (C‑150/08, EU:C:2009:294), punkterna 31 och 32.
(
34
)	Ibidem, punkt 33.
(
35
)	Mål C‑150/08, EU:C:2009:294.