62005CJ0149_SL
Stranke
Razlogi za odločitev
Izrek
Stranke
V zadevi C-149/05,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 234 ES, ki ga je vložilo Cour d’appel de Paris (Francija) z odločbo z dne 23. marca 2005, ki je na Sodišče prispela 4. aprila 2005, v postopku
Harold Price
proti
Conseil des ventes volontaires de meubles aux enchères publiques,
SODIŠČE (prvi senat),
v sestavi P. Jann, predsednik senata, K. Schiemann (poročevalec), sodnik, N. Colneric, sodnica, E. Juhász in E. Levits, sodnika,
generalna pravobranilka: C. Stix-Hackl,
sodni tajnik: B. Fülöp, administrator,
na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 26. januarja 2006,
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:
– za H. Pricea M. Olivier-Martin, odvetnik,
– za Conseil des ventes volontaires de meubles aux enchères publiques H. Calvet, odvetnik,
– za francosko vlado G. de Bergues in C. Bergeot-Nunes, zastopnika,
– za avstrijsko vlado E. Riedl, zastopnik,
– za švedsko vlado K. Wistrand, zastopnica,
– za Komisijo Evropskih skupnosti H. Støvlbæk in D. Maidani, zastopnika, skupaj z J.-M. V. Viseejem, izvedenec,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalne pravobranilke na obravnavi 23. marca 2006
izreka naslednjo
Sodbo
Razlogi za odločitev
1. Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago določb Direktive Sveta 89/48/EGS z dne 21. decembra 1988 o splošnem sistemu priznavanja visokošolskih diplom, pridobljenih s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, ki traja najmanj tri leta (UL 1989 L 19, str. 16) in Direktive Sveta 92/51/EGS z dne 18. junija 1992 o drugem splošnem sistemu priznavanja strokovne izobrazbe in usposabljanja, ki dopolnjuje Direktivo 89/48 (UL L 209, str. 25), kot sta bili spremenjeni z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2001/19/ES z dne 14. maja 2001 (UL L 206, str. 1, v nadaljevanju: Direktiva 89/48 oziroma Direktiva 92/51).
2. Ta predlog je bil vložen v okviru tožbe ki jo je H. Price, ki ima določene kvalifikacije na področju prodaje na javnih dražbah, ki jih je pridobil v Združenem kraljestvu, vložil zoper odločbo Conseil des ventes volontaires de meubles aux enchères publiques (v nadaljevanju: CVV), s katero je slednji njegov dostop k poklicu vodje prostovoljnih javnih dražb premičnin (v nadaljevanju: vodja prostovoljne javne dražbe) v Franciji podredil pogoju opravljenega preizkusa sposobnosti, ki zajema tri področja: pravo, potek prodaje na javnih dražbah in predpise s poklicnega področja.
Pravni okvir
Skupnostna ureditev
3. Iz tretje in četrte uvodne izjave Direktive 89/48 izhaja, da je njen cilj vzpostavitev splošnega sistema priznavanja diplom, ki bo evropskim državljanom olajšal opravljanje vseh poklicnih dejavnosti, ki so v neki državi članici gostiteljici podvržene zahtevi po izobrazbi, ki presega srednjo stopnjo, če imajo diplomo, ki jih pripravlja na opravljanje take dejavnosti in zajema najmanj tri leta trajajočega postopka študija ter je bila izdana v drugi državi članici.
4. Direktiva 92/51 vzpostavlja dodatni splošni sistem priznavanja strokovne izobrazbe in usposabljanja, ki pokriva stopnje izobrazbe, ki jih ne pokriva prvotni splošni sistem, uveden z Direktivo 89/48, ki je omejena na visokošolsko izobraževanje.
5. V skladu s členom 2, prvi odstavek, Direktive 89/48 in s členom 2, prvi odstavek, Direktive 92/51 ti direktivi veljata za vsakega državljana države članice, ki želi opravljati „reguliran poklic“ v drugi državi članici.
Pojem „reguliran poklic“
6. V skladu z opredelitvijo v členu 1(c) Direktive 89/48, ki je v bistvu enaka opredelitvi v členu 1(e) Direktive 92/51, je „reguliran poklic“ regulirana poklicna dejavnost ali vrsta dejavnosti, ki tvori ta poklic v državi članici.
7. „Regulirana poklicna dejavnost“ je v členu 1(d), prvi odstavek, Direktive 89/48 ter v členu 1(f), prvi odstavek, Direktive 92/51 opredeljena kot poklicna dejavnost, za katero država članica glede dostopa ali opravljanja ali enega od pogojev za opravljanje neposredno ali posredno na podlagi zakonov in drugih predpisov v okviru Direktive 89/48 zahteva določeno diplomo in v okviru Direktive 92/51 izkaz o izobrazbi ali potrdilo o kompetentnosti.
8. V skladu s členom 1(d), drugi odstavek, Direktive 89/48, ki je v bistvu enak členu 1(f), drugi odstavek, Direktive 92/51, z edino izjemo, da se Direktiva 92/51 nanaša na „izkaz o izobrazbi“ in Direktiva 89/48 na „diplomo“, velja za regulirano poklicno dejavnost:
„tista poklicna aktivnost, ki jo izvajajo člani nekega združenja ali organizacije, katere cilj je predvsem spodbujati in ohranjati visoko poklicno raven na zadevnem strokovnem področju in ki ji država članica za uresničevanje tega cilja daje posebno priznanje ter:
– podeli svojim članom diplome,
– jih zavezuje k spoštovanju poklicnih pravil, ki jih sama določa,
– jim podeli pravico do uporabe naziva, označevalnih črk ali koriščenje statusa, ki ustreza tej diplomi.“
9. V skladu s členom 1(d), tretji odstavek, Direktive 89/48 je v prilogi k tej direktivi vsebovan neizčrpen seznam združenj in organizacij, ki ob sprejetju te direktive izpolnjujejo pogoje iz drugega odstavka. V tej prilogi je med drugimi omenjen „Royal Institution of Chartered Surveyors“.
Pojem „diploma“
10. Na podlagi člena 1(a), druga alinea, Direktive 89/48 mora dokazilo, da bi pomenilo „diplomo“ v smislu te direktive, dokazovati zlasti, da je imetnik uspešno zaključil visokošolski študij v trajanju najmanj treh let ali v ustreznem trajanju ob delu.
11. V skladu s členom 1(a), druga alinea, (i) Direktive 92/51 mora dokazilo za to, da bi pomenilo „diplomo“ v smislu te direktive, dokazovati zlasti, da je kandidat uspešno zaključil posrednješolsko izobraževanje, ki ga ne zajema druga alinea člena 1(a) Direktive 89/48, v trajanju najmanj enega leta ali v ustreznem trajanju ob delu.
Obveznost priznavanja
12. Člen 3, prvi odstavek, Direktive 89/48 določa:
„Če je v državi članici gostiteljici za opravljanje reguliranega poklica zahtevana diploma, pristojni organi ne morejo iz naslova nezadostnih kvalifikacij zavrniti odobritve državljanu druge države članice, da opravlja poklic pod enakimi pogoji kot njeni državljani:
(a) če ima prosilec diplomo, ki jo druga država članica predpisuje za dostop do tega poklica in njegovo opravljanje na njenem ozemlju, in je bila ta diploma pridobljena v drugi državi članici, ali
(b) če je kandidat s polnim delovnim časom opravljal dve leti v zadnjih desetih letih ta poklic v drugi državi članici, ki tega poklica nima reguliranega v smislu člena 1(c) in prvega odstavka člena 1(d) in ima enega ali več dokazil o formalnih kvalifikacijah:
– ki jih je izdal pristojni organ v državi članici, imenovan v skladu z zakoni in drugimi predpisi te države,
– iz katerih je razvidno, da je imetnik uspešno zaključil visokošolski program v trajanju najmanj treh let ali v enakem [ustreznem] trajanju ob delu, na univerzi ali visokošolski ustanovi ali v drugi ustanovi, ki nudi enako stopnjo izobrazbe, in da je, v danem primeru, uspešno zaključil poklicno usposabljanje, zahtevano poleg visokošolske izobrazbe, in
– ki [so] kandidata [usposobile] za opravljanje njegovega poklica.“
13. Člen 3, prvi odstavek, Direktive 92/51 določa:
„Brez poseganja v uporabo Direktive 89/48/EGS, če je v državi gostiteljici za opravljanje reguliranega poklica zahtevana diploma, kakor to določata ta direktiva in Direktiva 89/48/EGS, pristojni organi iz naslova kvalifikacij državljanu druge države članice ne morejo preprečiti dostopa ali opravljanja tega poklica pod enakimi pogoji, kakor jih imajo njeni državljani:
(a) če ima prosilec diplomo, kakor to določata ta direktiva in Direktiva 89/48/EGS, ki jo druga država članica predpisuje za dostop do tega poklica in njegovo opravljanje na njenem ozemlju, in je bila ta diploma pridobljena v drugi državi članici;
ali
(b) če je prosilec redno opravljal ta poklic dve leti, ali v enakem [ustreznem] trajanju ob delu, v zadnjih desetih letih v drugi državi članici, ki tega poklica nima reguliranega niti v smislu člena 1([e]) in prvega […]odstavka člena 1(f) te direktive niti v smislu člena 1(c) in prvega […]odstavka člena 1(d) Direktive 89/48/EGS in ima enega ali več dokazil:
– ki jih je izdal pristojni organ ene države članice, imenovan v skladu z zakoni in drugimi predpisi te države, ali
– iz katerih je razvidno, da je kandidat uspešno zaključil posrednješolski študijski program, ki ga ne predvideva drugi odstavek člena 1(a) Direktive 89/48/EGS, v trajanju najmanj enega leta ali v enakem [ustreznem] trajanju ob delu, za katerega je eden od vpisnih pogojev načelno končan srednješolski program, zahtevan za vpis v univerzitetni ali visokošolski program, pa tudi strokovno izobraževanje in usposabljanje, ki je možni dodatni pogoj za vpis v posrednješolski študij,
[…]
in
– na podlagi kater[ih] je usposobljen za opravljanje tega poklica.“
14. Člen 3, četrti odstavek, Direktive 92/51 vsebuje poleg tega odstopanje od prvega odstavka tega člena, v skladu s katerim država članica gostiteljica ni dolžna izvajati tega člena, če se za opravljanje nekega reguliranega poklica zahteva diploma, kakor predvideva Direktiva 89/48/EGS, za pridobitev katere se zahteva uspešen zaključek posrednješolskega študijskega programa, ki traja več kakor štiri leta.
Izravnalni ukrepi
15. Ne glede na člena 3 Direktive 89/48 in Direktive 92/51, člena 4 teh direktiv državi članici gostiteljici dovoljujeta, da od prosilca pod določenimi pogoji, ki so opredeljeni v teh členih 4, zahteva, naj dokaže, da ima določene strokovne izkušnje v določenem trajanju, naj opravi prilagoditveno obdobje v trajanju največ treh let ali preizkus usposobljenosti (v nadaljevanju: izravnalni ukrepi).
16. V skladu s členom 4(1), tretji odstavek, Direktive 89/48, ki je glede tega v bistvu enak členu 4(1)(b), tretji odstavek in četrti odstavek, prva alinea, Direktive 92/51 mora država članica gostiteljica, ki naloži izravnalne ukrepe, kandidatu načeloma pustiti možnost izbire med prilagoditvenim obdobjem in preizkusom usposobljenosti. Za poklice, „katerih opravljanje zahteva posebna znanja s področja državne zakonodaje in pri katerih je bistven in stalni element dela svetovanje in/ali pomoč, ki zadeva državno zakonodajo“, lahko država članica gostiteljica kljub temu načelu predpiše bodisi prilagoditveno obdobje bodisi preizkus usposobljenosti.
Nacionalna ureditev
Francoska ureditev
17. Dekret št. 2001-650 z dne 19. julija 2001, ki je bil sprejet na podlagi členov od L321-1 do L321-38 trgovinskega zakonika in ki se nanaša na prostovoljno javno dražbo premičnin (JORF z dne 21. julija 2001, str. 11760, v nadaljevanju: dekret 2001‑650), določa pogoje opravljanja dejavnosti vodje prostovoljnih javnih dražb.
18. Člen 16 navedenega dekreta določa, da lahko navedeni poklic načeloma opravljajo zgolj imetniki diplome iz prava in nacionalne diplome iz zgodovine umetnosti, uporabne umetnosti, arheologije ali upodabljajoče umetnosti. Ena od teh diplom mora biti vsaj licenciat in druga mora biti pridobljena z visokošolskim izobraževanjem, ki traja dve leti. Imetniki dokazil in diplom, ki so posebej izvzeti in katerih seznam določa odlok, ki sta ga skupaj sprejela pravosodni minister in minister za visoko šolstvo, imajo prav tako dostop do tega poklica.
19. V skladu s členom 45 istega dekreta se šteje, da imajo državljani druge države članice zahtevano kvalifikacijo, če:
– so uspešno zaključili posrednješolsko izobraževanje v trajanju najmanj enega leta ali v ustreznem trajanju ob delu, če so se izobraževali za opravljanje poklica vodje prostovoljnih javnih dražb in če je eden od vstopnih pogojev za to izobraževanje uspešno zaključen srednješolski program, zahtevan za vpis v univerzitetni ali visokošolski program, pa tudi morebitno poklicno izobraževanje, ki se lahko zahteva kot dodatek h končanemu posrednješolskemu izobraževanju, in
– so imetniki diplom, spričeval ali drugih dokazil:
1. če prihajajo iz države članice, ki ureja dostop do poklica in njegovo opravljanje, in so imetniki ene ali več diplom, spričeval ali drugih dokazil, ki omogočajo dejavnost prostovoljne javne dražbe in jih je dodelil pristojni organ te države;
2. če prihajajo iz države članice, ki ne ureja dostopa do tega poklica ali njegovega opravljanja, in so imetniki ene ali več diplom, spričeval ali drugih dokazil o reguliranem izobraževanju, posebej usmerjenem v opravljanje poklica; ali
3. če prihajajo iz države članice, ki ne ureja ne dostopa ali opravljanja ne izobraževanja za opravljanje tega poklica, in so imetniki ene ali več diplom, spričeval ali drugih dokazil ter v tej državi članici dokažejo, da so v zadnjih desetih letih s polnim delovnim časom vsaj dve leti ali s krajšim delovnim časom v primerljivem trajanju opravljali ta poklic, če to potrdi pristojni organ te države.
20. Člen 48 dekreta 2001-650 daje CVV pristojnost za preizkus prošenj za priznanje diplom, spričeval ali drugih dokazil oseb, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 45 in se želijo nastaniti v Franciji.
21. Na podlagi člena 49 navedenega dekreta mora prosilec opraviti preizkus usposobljenosti, če se njegova izobrazba nanaša na bistveno drugačna področja od tistih, ki jih določa navedeni dekret, ali če država članica, iz katere prihaja, ne ureja ene ali več zadevnih poklicnih dejavnosti ali jih ureja bistveno drugače.
Ureditev Združenega kraljestva
22. Opravljanje tega poklica v Združenem kraljestvu ni podrejeno nobenemu pogoju na podlagi veljavne zakonodaje. Vendar pa ima Royal Institution of Chartered Surveyors določeno vlogo pri organizaciji tega poklica.
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
23. H. Price, britanski državljan, je imetnik diplome „Bachelor of Arts with second class honours in Fine Arts Valuation“. To diplomo podeljuje Royal Institution of Chartered Surveyors v Združenem kraljestvu. H. Price, čeprav je bil v določenem času pripravnik pri Royal Institution of Chartered Surveyors, po navedbah svojega odvetnika na razpravi nikdar ni bil polni član te organizacije, ker ni opravil strokovnega pripravništva dveh let in po njem zagovora pred komisijo („Assessment of Professional Competence“ ali „APC“), ki sta pogoj za članstvo.
24. H. Price, ki je v Franciji želel opravljati poklic vodje prostovoljnih javnih dražb, je 8. januarja 2002 pri CVV vložil prošnjo za priznanje diplome, spričevala ali drugega dokazila na podlagi člena 48 dekreta 2001-650.
25. Z odločbo z dne 19. junija 2003 je CVV H. Pricea povabil k preizkusu usposobljenosti, ki ga določa člen 49 tega dekreta, iz naslednjih področij: pravo, praksa javne dražbe in poklicna ureditev. H. Price je zoper to odločbo vložil ugovor, ki je bil 11. septembra 2003 zavrnjen.
26. H. Price je 19. avgusta 2003 zoper odločbo CVV z dne 19. junija 2003, s katero mu je bil naložen preizkus usposobljenosti, vložil tožbo pri Cour d’appel de Paris.
27. Po mnenju predložitvenega sodišča H. Price ni dokazal, da je v desetih letih pred svojo prošnjo za priznanje diplome dve leti s polnim delovnim časom opravljal poklic vodje prostovoljnih javnih dražb, za kar bi imel potrdilo britanskih organov.
28. Vendar je H. Price trdil, da sporna odločba s tem, da mu ni dala možnosti izbire med prilagoditvenim obdobjem in preizkusom usposobljenosti, krši določbe Direktive 92/51, ki dopolnjuje Direktivo 89/48.
29. V podporo temu očitku je navedel, da če država članica v skladu s členom 7 Direktive 92/51 uporabi možnost določitve prilagoditvenega obdobja ali preizkusa usposobljenosti, mora prosilcu pustiti izbiro.
30. Po mnenju predložitvenega sodišča je CVV pravilno trdil, da se H. Price ni upravičen sklicevati na to določbo, ker ta velja samo v primerih, ko država gostiteljica zahteva spričevalo in ne diplome kot v obravnavanem primeru.
31. Tožena stranka je trdila, da se člen 4(1)(b), četrti odstavek, prva alinea, Direktive 92/51 nanaša na položaj H. Pricea in da si lahko država članica v skladu s to določbo pridrži izbiro med prilagoditvenim obdobjem in preizkusom usposobljenosti, kadar gre za poklic, katerega opravljanje zahteva posebno znanje s področja nacionalne zakonodaje in pri katerem je bistveni in stalni element dela svetovanje in/ali pomoč, ki zadeva nacionalno zakonodajo. Tak primer naj bi bila dejavnost vodenja prostovoljne javne dražbe.
32. H. Price je nasprotoval tej razlagi Direktive 92/51 in opozoril, da se prostovoljna in prisilna javna dražba zdaj razlikujeta in da se priznanje, za katero je zaprosil, nanaša samo na prostovoljno javno dražbo.
33. V teh okoliščinah je Cour d’appel de Paris prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ti vprašanji:
„1. Ali se Direktiva [...] 92/51 uporablja za dejavnost vodje prostovoljnih javnih dražb […], kot jo urejajo členi od L321-1 do L321-3, L321-8 in L321-9 trgovinskega zakonika?
2. Ali se ob pritrdilnem odgovoru država članica gostiteljica lahko sklicuje na odstopanje [iz člena 4(1)(b), tretji odstavek, Direktive 92/51], določeno [v členu 4(1)(b), četrti odstavek, prva alinea, Direktive 92/51]?“
Prvo vprašanje
34. Najprej je treba poudariti, da področji uporabe Direktive 89/48 in Direktive 92/51 nista določeni zgolj glede na zadevni regulirani poklic, ampak tudi glede na kvalifikacije prosilca, ki želi dostop do tega poklica. Zato je treba prvo vprašanje predložitvenega sodišča razlagati tako, da sprašuje, ali se Direktiva 92/51 uporabi za prosilca, ki uveljavlja take kvalifikacije, kot jih uveljavlja tožeča stranka v postopku v glavni stvari, ki želi opravljati poklic vodje prostovoljnih javnih dražb v Franciji.
35. Čeprav je predložitveno sodišče Sodišče vprašalo samo v zvezi z uporabo Direktive 92/51, je treba glede na to, da ta direktiva dopolnjuje Direktivo 89/48, preveriti, ali se uporablja zadnjenavedena. Samo, če se zadnjenavedena direktiva ne uporablja, je treba preizkusiti, ali se uporabi Direktiva 92/51.
Upoštevna načela
36. Iz členov 3 Direktive 89/48 in Direktive 92/51 izhaja, da se lahko v tem okviru uporabi le eden od dveh sistemov priznavanja diplom, ki ju določata člena 3, prva odstavka, (a) oziroma (b) teh direktiv. Sistem, določen pod (a), se uporablja, če je zadevni poklic regulirani poklic v državi članici izobraževanja. Drugi sistem, določen pod (b), se uporablja samo, če zadevni poklic ni regulirani poklic v tej državi članici.
37. Če se izkaže, da je zadevni poklic regulirani poklic v državi članici izobraževanja, iz členov 3, prva odstavka, (a) zadevnih direktiv izhaja, da se Direktiva 89/48 uporablja, če sta diploma, ki jo država članica gostiteljica zahteva za dostop do zadevnega poklica, in diploma, ki jo ima prosilec, diplomi, kot ju določa navedena direktiva. Nasprotno se Direktiva 92/51 uporablja, če je vsaj ena od zadevnih diplom diploma v smislu te direktive, medtem ko je lahko druga diploma ali v skladu z isto direktivo ali z Direktivo 89/48.
38. Iz členov 3, prva odstavka, (b) zadevnih direktiv izhaja, da če zadevni poklic v državi članici izobraževanja ni reguliran poklic, se Direktiva 89/48 uporablja, če je diploma, ki jo za dostop do tega poklica zahteva država članica gostiteljica, diploma, kot jo določa navedena direktiva, in če se prosilec sklicuje na kvalifikacije, ki vključujejo zlasti dokazilo o zaključenem posrednješolskem študiju v trajanju najmanj treh let. Direktiva 92/51 se uporablja v vseh primerih, ko se ne uporablja Direktiva 89/48, vendar pod pogojem, da je diploma, ki jo zahteva država članica gostiteljica, vsaj diploma v smislu Direktive 92/51 in da prosilec dokaže kvalifikacije, naštete v členu 3, prvi odstavek, (b) te direktive, vključno z dokazilom o zaključenem posrednješolskem študiju v trajanju vsaj enega leta.
39. Za ugotovitev, ali se v tem primeru uporablja ena ali druga direktiva, je treba najprej preizkusiti pogoje opravljanja poklica vodje prostovoljnih javnih dražb na eni strani v Franciji, ki je država članica gostiteljica, in na drugi strani v Združenem kraljestvu, ki je država članica izobraževanja. Nato bi bilo treba oceniti kvalifikacije, ki jih uveljavlja tožeča stranka v postopku v glavni stvari. Čeprav mora to preizkusiti predložitveno sodišče, je treba navesti nekaj pojasnil.
Pogoji opravljanja poklica vodje prostovoljnih javnih dražb v Franciji
40. Poklic vodje prostovoljnih javnih dražb naj bi bil v Franciji reguliran poklic, katerega opravljanje je pogojeno z diplomo v smislu člena 1(a) Direktive 89/48. Opravljanje tega poklica je v skladu s členom 16 dekreta 2001-650 pridržano imetnikom dveh diplom o končanem posrednješolskem študiju v skupnem trajanju vsaj petih let, razen če je bila zadevna diploma posebej izvzeta.
41. V nasprotju s stališčem Komisije Evropskih skupnosti dejstvo, da člen 45 dekreta 2001-650 omogoča dostop do tega poklica državljanom drugih držav članic, ki imajo morebiti zgolj diplome o zaključenem posrednješolskem študiju, ki traja vsaj eno leto, ne povzroči, da se avtomatično uporablja Direktiva 92/51.
42. Kadar je namen nacionalne ureditve zgolj prenos v nacionalno pravo določb Direktive 92/51, ki državam članicam nalagajo, naj državljanom drugih držav članic, ki imajo diplome v smislu te direktive, omogočijo dostop do reguliranih poklicev na svojem ozemlju, čeprav je dostop do teh poklicev navadno pogojen z diplomo v smislu Direktive 89/48, se ta prenos ne sme upoštevati pri določitvi, katera direktiva se uporablja. V nasprotnem primeru bi bilo področje uporabe Direktive 89/48 tako omejeno, da se ta direktiva ne bi uporabljala, ker je vsaka država članica dolžna državljanom drugih držav članic, ki imajo diplome v smislu Direktive 92/51, torej o zaključenem študiju, ki je krajši od študija, zahtevanega v okviru Direktive 89/48, na podlagi Direktive 92/51 omogočiti dostop do vsakega reguliranega poklica, za katerega se uporabljata ti direktivi, razen v primeru odstopanja, ki ga določa člen 3, četrti odstavek, Direktive 92/51.
43. V tem primeru se zdi, da je namen člena 45 dekreta 2001-650 zgolj v francosko pravo prenesti določbe Direktive 92/51, kar pa mora preveriti nacionalno sodišče.
Pogoji opravljanja poklica vodje prostovoljnih javnih dražb v Združenem kraljestvu
Ureditev s strani države
44. V Združenem kraljestvu dejavnosti vodje prostovoljnih javnih dražb niso dejavnosti reguliranega poklica v smislu člena 1(d), prvi odstavek, Direktive 89/48 ali v smislu člena 1(f), prvi odstavek, Direktive 92/51. Opravljanje tega poklica v Združenem kraljestvu v skladu z veljavno zakonodajo ni podrejeno nobenemu pogoju.
Ureditev s strani združenja ali organizacije, ki ju priznava država
45. Vendar pa je mogoče, da so dejavnosti vodje prostovoljnih javnih dražb približane dejavnostim reguliranih poklicev v skladu s členom 1(d), drugi odstavek, Direktive 89/48 ali s členom 1(f), drugi odstavek, Direktive 92/51, saj Royal Institution of Chartered Surveyors v določenem obsegu posreduje pri organizaciji teh dejavnosti. V takem primeru bi se zaradi dejstva, da ta organizacija od svojih članov zahteva uspešno zaključen posrednješolski študij treh let in poklicno izobraževanje in usposabljanje dveh let ter torej opravljanje zadevnega poklica pogojuje z diplomo v smislu člena 1(a) Direktive 89/48, uporabil člen 3, prvi odstavek, (a), Direktive 89/48, če bi bili izpolnjeni tudi drugi pogoji iz člena 1(d), drugi odstavek, te direktive.
46. Poleg tega je treba navesti, da je Royal Institution of Chartered Surveyors naveden v prilogi k Direktivi 89/48. V skladu s členom 1(d), tretji odstavek, te direktive naj bi ta organizacija izpolnjevala pogoje iz člena 1(d), drugi odstavek, iste direktive. Čeprav je Royal Institution of Chartered Surveyors, kar zadeva opravljanje poklica geodeta izvedenca („chartered surveyor“), posebej priznana organizacija v Združenem kraljestvu, pa ni gotovo, da je enako priznana v zvezi s poklicem vodje prostovoljnih javnih dražb. Predložitveno sodišče mora ugotoviti, ali gre za tak primer.
Uporabnost sistemov priznavanja iz člena 3 Direktive 89/48 za kvalifikacije, ki jih uveljavlja H. Price
Uporabnost člena 3, prvi odstavek, (a), Direktive 89/48
47. Člen 3, prvi odstavek, (a), Direktive 89/48 se uporablja, če je zadevni poklic reguliran v državi članici izobraževanja. Ker H. Price ni član Royal Institution of Chartered Surveyors, se v tem primeru ne postavi vprašanje priznavanja diplom v skladu s to določbo, ki jih dodeljuje navedena organizacija, tudi če bi se izkazalo, da je poklic vodje prostovoljnih javnih dražb v Združenem kraljestvu regulirani poklic na podlagi ureditve navedene organizacije. Iz sodne prakse izhaja, da dejstvo, da je bil H. Price pri navedeni organizaciji pripravnik ali da je opravil del zahtevanega izobraževanja, da bi postal njen član, ne zadošča za to, da bi se skliceval na Direktivo 89/48 (glej v tem smislu sodbo z dne 13. novembra 2003 v zadevi Morgenbesser, C‑313/01, Recueil, str. I-13467, točki 51 in 52).
Uporabnost člena 3, prvi odstavek, (b), Direktive 89/48
48. Člen 3, prvi odstavek, (b), Direktive 89/48 se uporablja, če zadevni poklic ni reguliran v državi članici izobraževanja. Posledično, kot izhaja iz točk 36, 45 in 46 te sodbe, bi se ta določba uporabila samo, če Royal Institution of Chartered Surveyors glede poklica vodje prostovoljnih javnih dražb ne bi izpolnjeval meril iz člena 1(d), drugi odstavek, Direktive 89/48 in če navedeni poklic v Združenem kraljestvu ne bi bil regulirani poklic v smislu člena 1(c) te direktive. Kot je bilo že navedeno v točki 46 te sodbe, naj bi predložitveno sodišče ugotovilo, ali gre za tak primer.
49. Glede na navedeno je treba na prvo vprašanje odgovoriti, da se Direktiva 92/51 ne uporablja za prosilca, ki uveljavlja kvalifikacije kot tožeča stranka v postopku v glavni stvari, ki želi opravljati poklic vodje prostovoljnih javnih dražb premičnin v Franciji. Vendar se za takega prosilca lahko uporabi Direktiva 89/48 in še zlasti člen 3, prvi odstavek, (b), če poklic vodje prostovoljnih javnih dražb premičnin v državi članici, kjer je navedeni prosilec pridobil kvalifikacije, ki jih uveljavlja, ni reguliran poklic v smislu člena 1(c) te direktive. Predložitveno sodišče mora ugotoviti, ali gre za tak primer.
Drugo vprašanje
50. Čeprav drugo vprašanje temelji na domnevi pritrdilnega odgovora na prvo vprašanje o uporabnosti Direktive 92/51, je treba na to vprašanje odgovoriti tudi v povezavi z Direktivo 89/48, ki se v obravnavani zadevi mogoče uporablja in ki v členu 4(1), tretji pododstavek, vsebuje v bistvu enako določbo kot člen 4(1)(b), četrti odstavek, prva alinea, Direktive 92/51.
51. Predložitveno sodišče v bistvu odloča o vprašanju, ali je poklic vodje prostovoljnih javnih dražb v Franciji poklic, katerega „opravljanje zahteva posebna znanja s področja državne zakonodaje in pri kater[em] je bistveni in stalni element dela dajanje nasvetov in/ali pomoči, ki zadeva državno zakonodajo“ v smislu člena 4(1), tretji pododstavek, Direktive 89/48.
52. Najprej je treba spomniti, da je Sodišče v skladu s členom 234 ES, ki temelji na jasni delitvi funkcij med nacionalnimi sodišči in Sodiščem, pristojno za odločanje o razlagi ali veljavnosti akta Skupnosti na podlagi dejstev, ki jih navede nacionalno sodišče, in da mora za konkretni primer uporabiti pravila prava Skupnosti (sodba z dne 16. oktobra 2003 v zadevi Traunfellner, C-421/01, Recueil, str. I‑11941, točka 21).
53. Za odstopanje od načela proste izbire prosilca med prilagoditvenim obdobjem in preizkusom usposobljenosti člen 4(1), tretji pododstavek, Direktive 89/48 državam članicam nalaga dva kumulativna pogoja pri njihovi izbiri izravnalnih ukrepov. Na eni strani gre za poklic, katerega opravljanje zahteva posebno znanje s področja nacionalne zakonodaje. Na drugi strani je bistveni in stalni element dela svetovanje in/ali pomoč, ki zadeva nacionalno zakonodajo. Torej je treba razlikovati med zahtevami za opravljanje zadevnega poklica in dejavnostmi, ki jih zadevni poklic pokriva. Ta pogoja je treba preizkusiti ločeno.
Pogoj posebnega znanja s področja nacionalne zakonodaje
54. Namen Direktive 89/48 v nasprotju s sektorskimi direktivami o posebnih poklicih ni harmonizacija pogojev dostopa in opravljanja različnih poklicev, za katere se uporablja. Države članice ostajajo v okviru omejitev, ki jih določa pravo Skupnosti, pristojne za določitev navedenih pogojev. Posledično je treba na vprašanje, v kakšnem obsegu se za opravljanje posebnega poklica zahteva posebno znanje s področja nacionalne zakonodaje, odgovoriti zgolj ob upoštevanju nacionalnih določb.
55. V okviru poklicev, ki jih regulirajo nacionalni organi, se lahko domneva, da se vsebina izobraževanja, potrebnega za dostop do reguliranega poklica, določi v odvisnosti od zahtev v zvezi z opravljanjem tega poklica. Posebej upoštevno merilo za zmanjšanje zahtev v zvezi z opravljanjem reguliranega poklica je vsebina izobraževanja, ki ga predpiše država članica, ki regulira ta poklic.
56. Kot je generalna pravobranilka poudarila v točkah od 116 do 119 sklepnih predlogov, naj bi v obravnavani zadevi izobraževanje za poklic vodje prostovoljnih javnih dražb v Franciji zajemala izdaten pravni pouk, zlasti diplomo o zaključenem študiju prava v trajanju vsaj dveh let.
57. V zvezi s tem je treba ugotoviti, da je poklic, ki ga lahko začnejo opravljati le imetniki diplome o zaključenem študiju prava v trajanju vsaj dveh let, poklic, za opravljanje katerega se lahko zahteva posebno znanje s področja nacionalne zakonodaje v smislu člena 4(1), tretji pododstavek, Direktive 89/48.
Pogoj v zvezi s svetovanjem in/ali pomočjo, ki zadeva nacionalno zakonodajo
58. Takoj in v nasprotju s trditvami H. Pricea in avstrijske in švedske vlade je treba ugotoviti, da uporaba tega pogoja ne sme povzročiti, da bi samo „klasični“ pravniški poklici, kot so sodnik, notar in odvetnik, spadali na področje uporabe odstopanja od člena 4(1), tretji pododstavek, Direktive 89/48. Kot je pravilno poudarila generalna pravobranilka v točkah od 94 do 98, 120 in 121 sklepnih predlogov, tak namen ne izhaja ne iz razvoja zadevne določbe ne iz njenega besedila.
59. Ni nujno, da svetovanje in/ali pomoč strankam zadeva celotno nacionalno zakonodajo. Zadošča, da se nanaša na posebno področje. Za določitev, v kakšnem obsegu je svetovanje in/ali pomoč, ki zadeva nacionalno zakonodajo, bistveni in sestavni element zadevne dejavnosti, se je treba sklicevati zlasti na običajno prakso zadevnega poklica. O tem vprašanju se mora izreči nacionalno sodišče.
60. Ob upoštevanju vsega navedenega je treba na drugo vprašanje odgovoriti, da
–
je poklic, ki ga lahko začnejo opravljati le imetniki diplome o zaključenem študiju prava v trajanju vsaj dveh let, poklic, za opravljanje katerega se lahko zahteva posebno znanje s področja nacionalne zakonodaje v smislu člena 4(1), tretji pododstavek, Direktive 89/48; in
– za uporabo te določbe ni nujno, da zadevna dejavnost zajema svetovanje in/ali pomoč, ki zadeva celotno nacionalno zakonodajo; zadošča, da se nanaša na posebno področje in da je bistveni in stalni element zadevne dejavnosti. V takem primeru je nujno sklicevanje na običajno prakso zadevnega poklica.
Stroški
61. Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Izrek
Iz teh razlogov je Sodišče (prvi senat) razsodilo:
1) Direktiva Sveta 92/51/EGS z dne 18. junija 1992 o drugem splošnem sistemu priznavanja strokovne izobrazbe in usposabljanja, ki dopolnjuje Direktivo 89/48/EGS, kot sta bili spremenjeni z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2001/19/ES z dne 14. maja 2001, se ne uporablja za prosilca, ki uveljavlja kvalifikacije kot tožeča stranka v postopku v glavni stvari, ki želi opravljati poklic vodje prostovoljnih javnih dražb premičnin v Franciji.
Vendar se za takega prosilca lahko uporabi Direktiva Sveta 89/48/EGS z dne 21. decembra 1988 o splošnem sistemu priznavanja visokošolskih diplom, pridobljenih s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, ki traja najmanj tri leta, kot je bila spremenjena z Direktivo 2001/19, in še zlasti člen 3, prvi odstavek, (b), če poklic vodje prostovoljnih javnih dražb premičnin v državi članici, kjer je navedeni prosilec pridobil kvalifikacije, ki jih uveljavlja, ni regulirani poklic v smislu člena 1(c) te direktive. Predložitveno sodišče mora ugotoviti, ali gre za tak primer.
2) Poklic, ki ga lahko začnejo opravljati le imetniki diplome o zaključenem študiju prava v trajanju vsaj dveh let, je poklic, za opravljanje katerega se lahko zahteva posebno znanje s področja nacionalne zakonodaje v smislu člena 4(1), tretji pododstavek, Direktive 89/48, kot je bila spremenjena z Direktivo 2001/19.
Za uporabo te določbe ni nujno, da zadevna dejavnost zajema svetovanje in/ali pomoč, ki zadeva celotno nacionalno zakonodajo; zadošča, da se nanaša na posebno področje in da je bistveni in stalni element zadevne dejavnosti. V takem primeru je nujno sklicevanje na običajno prakso zadevnega poklica.