Vec T‑229/24
Isabel Sánchez
proti
Európskej komisii
Rozsudok Všeobecného súdu (desiata komora) z 29. apríla 2026
„ Verejná služba – Úradníci – Prijímanie do zamestnania – Oznámenie o výberovom konaní – Verejné výberové konanie EPSO/AD/391/21 – Rozhodnutie nezapísať meno žalobcu do rezervného zoznamu – Rovnosť zaobchádzania – Normalizácia bodového hodnotenia – Povinnosť odôvodnenia – Právo na obhajobu – Zásada riadnej správy vecí verejných – Dĺžka trvania správneho konania – Primeraná lehota “
1.      Úradníci – Výberové konanie – Výberové konanie na základe kvalifikácie a skúšok – Povinnosti výberovej komisie – Porovnávacie hodnotenie zásluh uchádzačov – Použitie normalizácie bodového hodnotenia – Povinnosť uviesť v oznámení o výberovom konaní alebo upozorniť uchádzačov pred skúškami – Neexistencia
[Služobný poriadok úradníkov, príloha III, článok 1 ods. 1 písm. e)]
(pozri body 37 – 44, 69)
2.      Úradníci – Výberové konanie – Výberové konanie na základe kvalifikácie a skúšok – Uplatnenie kritérií hodnotenia a ich váha – Voľná úvaha výberovej komisie – Použitie normalizácie bodového hodnotenia po ukončení skúšok – Prípustnosť
(Služobný poriadok úradníkov, článok 27 a príloha III)
(pozri body 46 – 49, 51 – 54)
3.      Úradníci – Výberové konanie – Európsky úrad pre výber pracovníkov (EPSO) – Uskutočňovanie výberových konaní na prijímanie úradníkov – Úloha úradu EPSO – Pomoc výberovej komisii – Technická podpora pri normalizácii bodového hodnotenia uchádzačov – Prípustnosť – Potreba uviesť zásah úradu EPSO v oznámení o výberovom konaní – Neexistencia
[Služobný poriadok úradníkov, príloha III, článok 1 ods. 1 písm. e) a článok 7 ods. 1 až 3]
(pozri body 70 – 77)
4.      Úradníci – Výberové konanie – Výberová komisia – Rozhodnutie o nezapísaní do rezervného zoznamu – Povinnosť odôvodnenia – Rozsah – Dodržanie tajnosti rokovania – Oznámenie bodov získaných v rôznych skúškach – Prípustnosť – Potreba dodatočného odôvodnenia v prípade normalizácie bodového hodnotenia výberovou komisiou – Neexistencia
(Článok 296 ZFEÚ; Služobný poriadok úradníkov, príloha III, článok 6)
(pozri body 91 – 100)
5.      Úradníci – Zásady – Právo na obhajobu – Povinnosť vypočuť dotknutú osobu pred prijatím aktu spôsobujúceho ujmu – Rozsah – Uplatnenie na rozhodnutia výberovej komisie výberového konania – Povinnosť oznámiť matematický vzorec použitý v rámci normalizácie bodového hodnotenia – Neexistencia
[Charta základných práv Európskej únie, článok 41 ods. 2 písm. a)]
(pozri body 104 – 109, 117 – 120)
6.      Úradníci – Výberové konanie – Výberové konanie na základe kvalifikácie a skúšok – Posúdenie zásluh uchádzačov – Opätovné preskúmanie prihlášok – Cieľ
[Služobný poriadok úradníkov, príloha III, článok 7 ods. 2 písm. b)]
(pozri bod 113)
7.      Žaloby úradníkov – Predchádzajúca administratívna sťažnosť – Implicitné rozhodnutie o zamietnutí sťažnosti – Neskoršie výslovné rozhodnutie – Porušenie povinnosti konať v primeranej lehote – Neexistencia
(Charta základných práv Európskej únie, článok 41 ods. 1; Služobný poriadok úradníkov, článok 90 a článok 91 ods. 3)
(pozri body 127 – 132)
8.      Úradníci – Výberové konanie – Povinnosť inštitúcií Únie zabezpečiť všetkým uchádzačom riadny a nerušený priebeh skúšok – Porušenie – Vplyv na legalitu skúšok – Podmienky – Dôkazné bremeno
(pozri body 142 – 145, 149 – 152)
Zhrnutie
V rámci žaloby o neplatnosť podanej bývalou uchádzačkou verejného výberového konania EPSO/AD/391/21, ktorú Všeobecný súd zamietol, sa uvedený súd po prvýkrát vyjadril k spochybneniu normalizácie bodového hodnotenia (ďalej len „normalizácia“) vo výberovom konaní.
V máji 2021 sa žalobkyňa prihlásila do predmetného výberového konania, ktorého cieľom bolo vytvorenie rezervných zoznamov, z ktorých by inštitúcie Európskej únie, najmä Európska komisia, mohli prijímať úradníkov.
V decembri 2022 bola žalobkyňa informovaná, že po skúškach v poslednej fáze výberového konania jej meno nebolo zapísané do rezervného zoznamu z dôvodu, že nebola uvedená medzi uchádzačmi, ktorí získali najvyšší počet bodov v uvedených skúškach.
V prejednávanej veci žalobkyňa v podstate namietala, že metóda normalizácie ako metóda hodnotenia nebola uverejnená v oznámení o výberovom konaní, a domnievala sa, že táto metóda mala byť prinajmenšom určená a oznámená výberovou komisiou výberového konania ešte pred začatím skúšok.
Posúdenie Všeobecným súdom
Všeobecný súd najprv pripomenul, že činnosť výberovej komisie výberového konania zahŕňa vo všeobecnosti aspoň dve rôzne štádiá, a to po prvé preskúmanie prihlášok na účely výberu uchádzačov pripustených do výberového konania a po druhé preskúmanie spôsobilosti uchádzačov na obsadzované pracovné miesto na účely zostavenia rezervného zoznamu.
Normalizácia, ktorá patrí do druhého štádia činnosti výberovej komisie, má za cieľ neutralizovať relatívnu subjektívnosť jednotlivých hodnotiteľov pri udeľovaní bodov, keďže niektorí sú objektívne prísnejší ako iní. Môže sa ukázať ako relevantná v závislosti od okolností vlastných každému postupu prijímania do služobného pomeru. Táto metóda sa snaží o uplatnenie zásady rovnosti zaobchádzania, keďže sa na jednej strane uplatňuje jednotne na všetkých uchádzačov, ktorí boli nezávisle hodnotení aspoň dvoma odlišnými hodnotiteľmi. Na druhej strane umožňuje vykonať porovnávacie hodnotenie uchádzačov na základe porovnateľných údajov, v tomto prípade bodov normalizovaných na úrovni všetkých uchádzačov výberového konania, s cieľom zabezpečiť jednotnosť hodnotenia.
Služobný poriadok úradníkov Európskej únie (ďalej len „služobný poriadok“), najmä jeho článok 1 ods. 1 písm. e) prílohy III, nestanovuje ani uverejnenie, ani oznámenie o prípadnom použití normalizácie pred skúškami. Preto normalizácia nemusela byť povinne uvedená v oznámení o výberovom konaní.
Okrem toho rozhodnutie o použití normalizácie môže byť prijaté až po skúškach, keď sú členom výberovej komisie známe body udelené hodnotiteľmi a keď sa zistí, že medzi bodovými hodnoteniami jednotlivých hodnotiteľov existujú príliš veľké rozdiely. Nie je teda možné hneď vedieť, či bude použitie normalizácie nevyhnutné, takže rozhodnutie o jej použití nemôže výberová komisia prijať pred opravou skúšok.
Vzhľadom na širokú mieru voľnej úvahy, ktorou disponuje výberová komisia pri vykonávaní svojej činnosti, aj v prípade neexistencie zmienky o prípadnej normalizácii v oznámení o výberovom konaní je výberová komisia oprávnená ju využiť a určiť jej podmienky.
Na rozdiel od „typu“ a „spôsobu hodnotenia“ skúšok, ktoré sa týkajú samotných skúšok, a teda objektívnych údajov, ktoré musia byť uvedené v oznámení o výberovom konaní, má totiž normalizácia za cieľ neutralizovať subjektívnosť v rámci porovnávacích posúdení výberovej komisie, na ktoré sa vzťahuje tajnosť rokovania výberovej komisie. Navyše, ako priznala sama žalobkyňa na pojednávaní, keby vedela ešte pred skúškami, že komisia bude uplatňovať normalizáciu, nemalo by to žiadny konkrétny vplyv na jej prípravu na výberové konanie.
Pokiaľ ide o zásah Európskeho úradu pre výber pracovníkov (EPSO) v štádiu normalizácie, tento úrad sa v rámci tohto postupu obmedzil na použitie vedecky overeného matematického vzorca na body pridelené hodnotiteľmi a výberová komisia sa nakoniec rozhodla prijať jeden z dvoch návrhov na normalizáciu predložených úradom EPSO. EPSO tak neprekročil svoju úlohu, ktorá podľa článku 7 ods. 1 až 3 prílohy III služobného poriadku spočíva v poskytovaní pomoci jednotlivým inštitúciám pri vymedzovaní a organizovaní výberových konaní na miesta úradníkov v súlade so všeobecnými ustanoveniami vydanými uvedenými inštitúciami.
Pokiaľ ide o rozsah povinnosti odôvodnenia rozhodnutia výberovej komisie výberového konania, Všeobecný súd dospel k záveru, že použitie normalizácie nevyžaduje dodatočné odôvodnenie.
Keďže totiž cieľom normalizácie je prispieť k porovnávaciemu hodnoteniu uchádzačov, žiadosť uchádzača o oboznámenie sa s vplyvom normalizácie na jeho body predpokladá, že mu budú oznámené tak jeho priebežné body, ako aj body ostatných uchádzačov. Takáto vedomosť predpokladá aj oznámenie vykonaných výpočtov.
Na priebežné body, ktorých oznámenie by mohlo prezradiť skutočnosti týkajúce sa osobných alebo porovnávacích posúdení uchádzačov, sa pritom nevyhnutne vzťahuje tajnosť, ktorá je vlastná rokovaniu výberovej komisie výberového konania.
Preto vzhľadom na potrebu zladiť povinnosť odôvodnenia s dodržaním tajnosti rokovania výberovej komisie nemohli byť žalobkyni oznámené ani priebežné body, ani výpočty vykonané na základe týchto bodov.
Rovnako, hoci sa na matematický vzorec použitý pri normalizácii nevzťahuje tajnosť rokovania výberovej komisie, inak je to v prípade priebežných bodov a výpočtov vykonaných v rámci normalizácie, ktorých oznámenie by narušilo rovnováhu medzi právom na obhajobu a tajnosťou rokovania výberovej komisie.