62024CC0316
juliane kokott
főtanácsnok indítványa
az ismertetés napja: 2025. június 5. (
1
)
c‑316/24. p. sz. ügy
pesticide action network europe (pan europe)
kontra
európai bizottság
„fellebbezés – mezőgazdaság – növényvédő szerek – 1107/2009/ek rendelet – a cipermetrin hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása – (eu) 2021/2049 végrehajtási rendelet – belső felülvizsgálat iránti kérelem – az 1367/2006/ek rendelet 10. cikkének (1) bekezdése – a kérelem elutasítása – az elővigyázatosság elve – az efsa álláspontja – a releváns szempontok gondos és pártatlan vizsgálata – hiányos adatok – izomerek toxicitása – endokrin hatások – a növényvédő szerek hosszú távú toxicitása – aggodalomra okot adó kritikus területek azonosítása – a hatóanyag összetétele – reális felhasználási feltételek – a bizottságot terhelő indokolási kötelezettség”
tartalomjegyzék
i. bevezetés
ii. jogi háttér
a. a növényvédő szerekről szóló rendelet
b. a 844/2012/eu végrehajtási rendelet
c. a 283/2013/eu rendelet
d. az aarhusi egyezmény rendelkezéseinek az uniós intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló rendelet
iii. a tényállás és a jogvita előzményei
iv. a fellebbezési jogalapok értékelése
a. előzetes észrevételek
1. a meghosszabbítási eljárás és az ennek során alkalmazandó főbb szabályok
2. előzetes észrevétel a pan europe kereshetőségi jogáról
b. a harmadik fellebbezési jogalap – hiányos adatok
c. a negyedik fellebbezési jogalap első része – az izomerek toxicitását érintő megerősítő információkra vonatkozó kérelem
1. a 283/2013/eu rendelet melléklete a. részének 1.9. pontjára vonatkozó jogalap elfogadhatósága
2. a 283/2013/eu rendelet melléklete a. részének 1.9. pontja
3. a növényvédő szerekről szóló rendelet 6. cikkének f) pontja
4. a kérelem teljessége és a jóváhagyási kritériumok értékelése
5. közbenső következtetés
d. a második fellebbezési jogalap és a negyedik fellebbezési jogalap második része – az endokrin hatások értékelése
1. a második fellebbezési jogalap első része – a hiányos adatok következményei és a bizonyítási teher megoszlása
a) indokolás
b) bizonyítási teher
2. a negyedik fellebbezési jogalap második része – kiegészítő adatszolgáltatásra való kötelezés
3. a második fellebbezési jogalap második része – a bizottság mérlegelési jogköre
4. a második fellebbezési jogalap harmadik része – nyilvánvaló hiba bizonyítása
5. közbenső következtetés
e. az ötödik fellebbezési jogalap – hosszú távú toxicitás
1. a növényvédő szerek reprezentatív felhasználásának értékelési kritériumai
2. a hosszú távú toxicitás értékelése
3. közbenső következtetés
f. az első fellebbezési jogalap – aggodalomra okot adó kritikus területek
1. a hatóanyag összetétele
2. vízi élőlények
a) őszi felhasználás
b) az ökológiai helyreállítás lehetősége
c) közbenső következtetés
3. nem célzott ízeltlábúak
g. a fellebbezési jogalapok vizsgálatának eredménye
v. a törvényszékhez benyújtott keresetről
vi. a költségekről
vii. végkövetkeztetés
„i‘m addicted to you
don’t you know that you’re toxic?” (
2
)
I. bevezetés
1.
a növényvédő szerek, az úgynevezett „peszticidek” központi jelentőségűek a (hagyományos (
3
)) gazdálkodásban, és így különösen az élelmiszereink szempontjából. a hatásuk feltételezi, hogy károsak az irtandó élőlényekre. ugyanakkor más élőlényeknek, azaz a környezetnek vagy akár az embernek is árthatnak.
2.
a növényvédő szerekről szóló rendelet (
4
) célja annak biztosítása, hogy a növényvédő szerek hatékonyak legyenek, de ne legyenek káros hatásúak, különösen az emberi egészségre, és ne legyenek elfogadhatatlan hatással a környezetre. ennek érdekében a növényvédő szereket és a felhasznált hatóanyagokat jóváhagyáshoz köti. az engedélyt csak azt követően adják meg, hogy egy összetett eljárás során bizonyították, hogy a fent említett káros hatások nem következnek be.
3.
ez az eljárás a cipermetrin hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítására (a továbbiakban: a jogvita tárgyát képező meghosszabítás) vonatkozik. (
5
) a bizottság 2021‑ben mondta ki a jóváhagyásnak a jogvita tárgyát képező meghosszabbítását, holott az európai élelmiszerbiztonsági hatóság (efsa) a meghosszabbítás iránti kérelem értékelése során kétségeit fejezte ki az jóváhagyási kritériumoknak való megfeleléssel kapcsolatban.
4.
a pesticide action network europe (pan europe) ezért először az aarhusi egyezmény rendelkezéseinek az uniós intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló rendelet (
6
) alapján a jogvita tárgyát képező meghosszabbítás belső felülvizsgálatát kérte a bizottságtól, majd a felülvizsgálat tárgyában hozott döntést megtámadta a törvényszék előtt. miután a törvényszék a megtámadott 2024. február 21‑ipan europe kontra bizottság (t‑536/22, eu:t:2024:98) ítéletben elutasította a keresetét, a pan europe végül benyújtotta a jelen fellebbezést.
5.
a jogvita tárgya különösen a bizottság azon kötelezettsége, hogy gondosan és pártatlanul vizsgálja meg a jogvita tárgyát képező meghosszabbításra vonatkozó minden releváns tényt, (
7
) valamint az efsa szerepét ebben az összefüggésben. a jelen indítványban bemutatom, hogy a törvényszék tévesen feltételezte, hogy a jogvita tárgyát képező meghosszabbításhoz szükséges információk hiánytalanul rendelkezésre álltak, és elmulasztotta kifogásolni az efsa bizonyos értékeléseitől való eltérés nem kellően megalapozott indokolását.
II. jogi háttér
6.
a jelen jogvita jogi háttérét a növényvédő szerekre vonatkozó rendelkezések és az aarhusi egyezmény rendelkezéseinek az uniós intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló rendelet képezi.
A.
a növényvédő szerekről szóló rendelet
7.
a növényvédő szerekről szóló rendelet 4. cikke tartalmazza a hatóanyag jóváhagyására vonatkozó lényeges követelményeket:
„(1)   a hatóanyagok jóváhagyását a ii. mellékletnek megfelelően kell végezni, ha – a mindenkori tudományos és műszaki ismeretek fényében, figyelembe véve az említett melléklet 2. és 3. pontjában meghatározott jóváhagyási kritériumokat – várható, hogy az adott hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer teljesíti a (2) és (3) bekezdésben előírt követelményeket.
[…]
(3)   egy növényvédő szer tekintetében – helyes növényvédelmi gyakorlat következetes alkalmazása esetén és reális felhasználási feltételek mellett – a következő követelményeknek kell teljesülniük:
a)
[…]
b)
nem lehet azonnali vagy késleltetett káros hatása az emberi egészségre – ideértve a sérülékeny csoportok egészségét is – vagy állatok egészségére, sem közvetlenül, sem ivóvízen (figyelembe véve a vízkezeléssel nyert termékeket), élelmiszeren, takarmányon vagy levegőn keresztül, sem munkahelyi terhelés következményeként, sem más közvetett hatáson keresztül, figyelembe véve az ismert halmozódó és szinergikus hatásokat is, ha az ilyen hatások értékelésére szolgáló, a hatóság által jóváhagyott tudományos módszerek rendelkezésre állnak, sem pedig a felszín alatti vizekre;
c)
[…]
e)
nem terheli elfogadhatatlan mértékben a környezetet, […]
[…]
(5)   valamely hatóanyag jóváhagyása tekintetében az (1), (2) és (3) bekezdésben foglalt követelmények akkor tekintendők teljesítettnek, ha az említett követelmények az adott hatóanyagot tartalmazó legalább egy növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználásának esetében teljesültek.
(6)   […]”
8.
a növényvédő szerekről szóló rendelet 6. cikke szabályozza a hatóanyagok jóváhagyására vonatkozó feltételek és korlátozások előírását:
„a jóváhagyást feltételekhez és korlátozásokhoz lehet kötni, ideértve az alábbiakat:
[…]
f)
további megerősítő információk benyújtása a tagállamokhoz, a bizottsághoz és az [efsa‑hoz], ha az értékelési eljárás során, vagy új tudományos és műszaki ismeretek eredményeként új követelmények kerülnek megállapításra;
[…]”
9.
a növényvédő szerekről szóló rendelet 14. cikke szabályozza a hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítását:
„(1)   egy hatóanyag jóváhagyása kérelemre meghosszabbítható, ha megállapítható, hogy a 4. cikkben előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek.
a 4. cikkben foglalt kritériumokat teljesültnek kell tekinteni, ha azok teljesülését az adott hatóanyagot tartalmazó legalább egy növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználása tekintetében megállapították.
a jóváhagyás meghosszabbítása a 6. cikkben említett feltételek és korlátozások mellett is történhet.
(2)   […]”
10.
a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. mellékletének 2.2. pontja a kérelmező által benyújtott információk teljességére vonatkozik:
„hatóanyag […] elvileg kizárólag teljes dokumentáció benyújtása esetén hagyható jóvá.
hatóanyag […] rendkívüli esetekben jóváhagyható annak ellenére is, hogy egyes információk még pótolandók, amennyiben
a)
az adatszolgáltatási követelményeket a dokumentáció benyújtását követően módosították vagy pontosították; vagy
b)
az információ megerősítő jellegű, a döntés megbízhatóságának növelése érdekében.”
11.
a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. mellékletének 3.6.5. pontja a hatóanyagoknak az emberekre nézve káros hatású, hormonrendszert károsító tulajdonságaira vonatkozik:
„a hatóanyag […] csak abban az esetben hagyható jóvá, ha közösségi vagy nemzetközileg elfogadott vizsgálati iránymutatások szerint történt értékelése vagy egyéb rendelkezésre álló, a hatóság által felülvizsgált adatok és információk – többek között a szakirodalom áttekintése – alapján az anyag nem tekinthető az emberekre nézve esetleg káros hatású, endokrin‑romboló tulajdonságú anyagnak, […]”
12.
a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. melléklete 3.6.5. pontjának harmadik bekezdése szerint az 1272/2008/ek rendelet (
8
) rendelkezései alapján a 2. kategóriájú karcinogén és 2. kategóriájú reprodukciót károsító anyagként besorolt vagy ilyenként besorolandó anyagok hormonrendszert károsító tulajdonságú anyagnak minősülnek. a negyedik bekezdés szerint továbbá az olyan anyagok, amelyek az 1272/2008/ek rendelet rendelkezései alapján 2. kategóriájú reprodukciót károsító anyagként voltak besorolva, vagy amelyeket ilyenként kellett volna besorolni, és amelyek az endokrin szervek számára mérgezőek, hormonrendszert károsító tulajdonságú anyagnak tekinthetők.
13.
a bizottság az (eu) 2018/605 rendelettel (
9
) kiegészítette a növényvédő szerekről szóló rendeletet az említett rendelet ii. mellékletének 3.6.5. pontja tekintetében az endokrin károsító tulajdonságok meghatározására szolgáló tudományos kritériumokkal. az (eu) 2018/605 rendelet 2. cikke szerint az új kritériumok 2018. november 10‑től kell alkalmazni. (
10
) a kritériumokat a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. melléklete 3.6.5. pontjának ötödik bekezdése határozza meg:
„2018. november 10‑től a hatóanyagok […] az emberekre nézve esetleg káros hatású, endokrin károsító tulajdonságú anyagnak tekintendők, ha a hatodik bekezdés 1–4. pontja alapján az anyag megfelel valamennyi alábbi kritériumnak, kivéve ha bizonyítható, hogy az azonosított káros hatások nem relevánsak az emberre nézve:
(1)
olyan káros hatást fejt ki befolyásmentes szervezetben vagy annak utódaiban, amelynek következtében megváltozik valamely szervezet, rendszer vagy (rész)populáció morfológiája, fiziológiája, növekedése, fejlődése, reprodukciója vagy élettartama, és ezáltal annak kárt szenved valamely funkcionális képessége vagy a stressz megnövekedésének kompenzálására való képessége, esetleg nő a más hatásokra való érzékenysége;
(2)
van endokrin hatásmódja, vagyis megváltoztatja az endokrin rendszer funkcióját (funkcióit);
(3)
a káros hatás az endokrin hatásmód következménye.”
14.
a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. melléklete 3.6.5. pontjának szintén új hatodik bekezdése a felhasználandó adatokat és az alkalmazandó módszereket szabályozza:
„valamely hatóanyagnak […] az ötödik bekezdés értelmében az emberekre nézve esetleg káros hatású, endokrin károsító tulajdonságú anyagként való azonosítása a következőkön alapul:
(1)
valamennyi rendelkezésre álló releváns tudományos adat (in vivo vizsgálatok vagy olyan, megfelelően validált alternatív vizsgálati rendszerek, amelyek az emberekre és az állatokra gyakorolt káros hatásokat előrejelzik; valamint olyan in vivo, in vitro és adott esetben in silico tanulmányok, amelyek az endokrin hatásmódokról adnak tájékoztatást):
a)
nemzetközileg elismert vizsgálati terveknek megfelelően nyert tudományos adatok, különös tekintettel az e rendelettel összhangban a hatóanyagokra és a növényvédő szerekre vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározása keretében közreadott bizottsági közleményekben felsorolt vizsgálati tervekre;
b)
rendszerezett szakirodalmi áttekintés keretében, és különösen e rendelettel összhangban a hatóanyagokra és a növényvédő szerekre vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározása keretében közreadott bizottsági közleményekben található szakirodalmi adatokra vonatkozó iránymutatások szerint kiválasztott egyéb tudományos adatok;
(2)
a rendelkezésre álló releváns tudományos adatoknak a bizonyító erőre vonatkozó megközelítésen alapuló értékelése annak meghatározása érdekében, hogy teljesülnek‑e az ötödik bekezdésben megállapított kritériumok; a bizonyító erőre vonatkozó meghatározást alkalmazva a tudományos adatok értékelése során különösen a következő tényezőket kell figyelembe venni:
a)
a pozitív és a negatív eredmények együttesen;
b)
a vizsgálati módszernek a káros hatások értékelése és az endokrin hatásmódra vonatkozó információk elemzése szempontjából vett relevanciája;
c)
az adatok minősége és következetessége, figyelemmel az eredmények mintázatára és a vizsgálatokon belüli, az azonos módszerrel végrehajtott vizsgálatok közötti és a különböző vizsgált fajok közötti koherenciájára;
d)
az expozíciós útra vonatkozó, valamint toxikokinetikai és anyagcsere‑vizsgálatok;
e)
a határdózis fogalma, valamint a maximális ajánlott dózisokra és a túlzott toxicitás zavaró hatásainak értékelésére vonatkozó nemzetközi iránymutatások;
(3)
a bizonyító erőre vonatkozó megközelítés alkalmazása, a káros hatás(ok) és az endokrin hatásmód közötti ok‑okozati összefüggés biológiai valószerűségen alapuló megállapítása, amelyet a jelenlegi tudományos ismeretek fényében és a nemzetközileg elfogadott iránymutatások figyelembevételével kell meghatározni;
(4)
a más toxikus hatások másodlagos nem specifikus következményeként jelentkező káros hatások az anyag endokrin károsító anyagként történő azonosítása során nem vehetők figyelembe.”
B.
a 844/2012/eu végrehajtási rendelet
15.
az (eu) 2018/1659 végrehajtási rendelettel (
11
) módosított 844/2012/eu végrehajtási rendelet (
12
) 13. cikke (1) bekezdésének első mondata szabályozta az efsa feladatát a jóváhagyási kérelem értékelésekor:
„a[z efsa] […] a legfrissebb tudományos és műszaki ismeretek fényében, a kiegészítő dokumentáció benyújtásakor érvényes iránymutatások alkalmazásával állásfoglalást fogad el arról, hogy a hatóanyag várhatóan megfelel‑e [a növényvédő szerekről szóló rendelet] 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak.”
16.
a 844/2012/eu végrehajtási rendelet 14. cikkének (1a) bekezdése arra a kérdésre vonatkozott, hogy szükség van‑e kiegészítő információkra, ha az efsa az endokrin károsító tulajdonságok meghatározására vonatkozó kiegészített kritériumok alkalmazhatósága előtt fogadta el az állásfoglalását:
„(1a) az (eu) 2018/605 bizottsági rendelet által módosított, [a növényvédő szerekről szóló rendelet] ii. mellékletének 3.6.5. és 3.8.2. pontjában meghatározott jóváhagyási kritériumok értékelése céljából, azon kérelmekkel kapcsolatban, amelyekre vonatkozóan a hatóság állásfoglalását 2018. november 10. előtt fogadta el, és amelyek esetében [a növényvédő szerekről szóló rendelet] 79. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság addig az időpontig még nem szavazott a hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítására vagy meg nem hosszabbítására vonatkozó rendelettervezetről, a bizottság mérlegelheti, hogy van‑e szükség kiegészítő információkra annak értékeléséhez, hogy az említett jóváhagyási kritériumok teljesülnek‑e. ilyen esetekben a bizottság felkéri a hatóságot, hogy észszerű határidőn belül értékelje újra a rendelkezésre álló információkat, és e kéréséről tájékoztatja a kérelmezőt.
amennyiben a bizottság az első albekezdéssel összhangban kéri, [az efsa] […] felkérheti a kérelmezőt, hogy […] nyújtsa be ezeket az információkat […]. […]”
C.
a 283/2013/eu rendelet
17.
a 283/2013/eu rendelet (
13
) szabályozza, hogy milyen adatokat kell benyújtani a hatóanyagokra vonatkozó döntésekhez. az 5. cikk (2) bekezdése szerint a hatálybalépésétől kezdve ez a rendelet vonatkozik azon hatóanyagok jóváhagyásának megújítására vonatkozó eljárásokra, amelyek jóváhagyása 2016. január 1‑jén vagy azt követően jár le. a cipermetrinre vonatkozó eredeti jóváhagyás 2016. február 28‑án lejárt, így a megújítására vonatkozó eljárás a 283/2013/eu rendelet hatálya alá tartozott.
18.
a 283/2013/eu rendelet i. melléklete a. részének 1.9. pontja tartalmazza a hatóanyag tisztasági fokára vonatkozó információkat előíró követelményeket. az izomerekről a negyedik bekezdés szól:
„ha a hatóanyag izomerek keveréke, meg kell adni az izomerek mennyiségének arányát vagy arányának tartományát. jelenteni kell az egyes izomerek relatív biológiai aktivitását mind hatékonyság, mind toxicitás szempontjából.”
D.
az aarhusi egyezmény rendelkezéseinek az uniós intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló rendelet
19.
az aarhusi egyezmény rendelkezéseinek az uniós intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló rendelet 2. cikke (1) bekezdésének g) pontja a következőképpen határozza meg az „igazgatási aktus” fogalmát:
„uniós intézmény vagy szerv által elfogadott olyan nem jogalkotási aktus, amely jogi és külső hatással bír, és amely olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek ellentétesek lehetnek a […] környezetvédelmi joggal”.
20.
az aarhusi egyezmény rendelkezéseinek az uniós intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló rendelet 10. cikke az igazgatási aktusok tekintetében belső felülvizsgálati eljárást ír elő:
„(1)   bármely nem kormányzati szervezet vagy a nyilvánosság más tagjai, amelyek, illetve akik megfelelnek a 11. cikkben meghatározott feltételeknek, jogosultak belső felülvizsgálat iránti kérelmet benyújtani azon uniós intézményhez vagy szervhez, amely az igazgatási aktust elfogadta, vagy amelynek – feltételezett igazgatási mulasztás esetén – egy ilyen aktust el kellett volna fogadnia, azon az alapon, hogy az ilyen aktus vagy mulasztás ellentétes a 2. cikk (1) bekezdésének f) pontja értelmében vett környezetvédelmi joggal..
[…] a kérelemnek tartalmaznia kell a felülvizsgálat indokait.
(2)   az (1) bekezdésben említett uniós intézménynek vagy szervnek valamennyi ilyen kérelmet el kell bírálnia […]. az uniós intézménynek vagy szervnek […] írásos válaszban ki kell fejtenie indokait.
(3)   […]”
21.
az aarhusi egyezmény rendelkezéseinek az uniós intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló rendelet 12. cikkének (1) bekezdése az uniós bíróságok előtti keresetindítás lehetőségére utal:
„a 10. cikk szerinti belső felülvizsgálat iránti kérelmet benyújtó nem kormányzati szervezet az eumsz vonatkozó rendelkezéseivel összhangban eljárást indíthat a bíróságon.”
III. a tényállás és a jogvita előzményei
22.
a cipermetrin a piretroidalapú szerek családjába tartozó rovarölő szer. a rovarölő szerek e családját az európai unióban széles körben alkalmazzák a kártevők elleni küzdelem érdekében. a cipermetrin a rovarokra erősen mérgező.
23.
a bizottság már 2005‑ben már jóváhagyta a cipermetrint a növényvédő szerekről szóló korábbi irányelv (
14
) alapján. ez a jóváhagyás 2016‑ig szólt. a két vállalkozásból, az arysta lifescience benelux sprl‑ből és a sbm développement‑ból álló munkacsoport (kérelmező) kérelmet nyújtott be a jóváhagyás meghosszabbítása iránt. a kérelem benyújtásának pontos időpontja nem derült ki az iratanyagból. a meghosszabbítás iránti kérelem elbírálására irányuló eljárás alatt a bizottság rövidebb időszakokra többször meghosszabbította a jóváhagyást annak megakadályozása érdekében, hogy a jóváhagyás a kérelmezőn kívül álló okokból a meghosszabbításról szóló határozat meghozatala előtt lejárjon (a növényvédő szerekről szóló rendelet 17. cikke).
24.
mivel a kérelmező a kérelmet belgiumban és németországban nyújtotta be, a növényvédő szerekről szóló rendelet 7. cikke értelmében belgium lett a jelentéstevő tagállam, németország pedig társjelentéstevő tagállam. a meghosszabbítás vonatkozásában a 11. cikknek megfelelően benyújtották az értékelőjelentés‑tervezetet. ezt követően az efsa a 12. cikkel összhangban a kérelmező, a tagállamok és a nyilvánosság részvételével felülvizsgálta ezt a tervezetet.
25.
az efsa 2018. július 31‑én„peer review of the pesticide risk assessment of the active substance cypermethrin” (a cipermetrin hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakmai vizsgálata) című tudományos szakvéleményt (a továbbiakban: az efsa állásfoglalása) (
15
) adott ki. az efsa többek között négy „aggodalomra okot adó kritikus területet” azonosít, amelyek megakadályozhatják a jóváhagyást.
26.
a hatáskörrel rendelkező komitológiai bizottságban, a növények, állatok, élelmiszerek és takarmányok állandó bizottságában folytatott megvitatásokat követően a bizottság további állásfoglalást kért az efsa‑tól a cipermetrinnel kapcsolatos kockázatcsökkentő intézkedésekről (
16
) (a továbbiakban: 2019. évi nyilatkozat).
27.
a bizottság 2021. november 24‑én végül meghosszabbította a cipermetrinre vonatkozó jóváhagyást.
28.
a pan europe 2022. január 20‑án az 1367/2006 rendelet 10. cikkének (1) bekezdése alapján a jogvita tárgyát képező meghosszabbítás belső felülvizsgálata iránti kérelmet nyújtott be a bizottsághoz francia nyelven. a kérelem konkrétan arra irányult, hogy a bizottság a jogvita tárgyát képező meghosszabbítást rendelet elfogadásával helyezze hatályon kívül vagy váltsa fel olyan rendelettel, amely elutasítja a cipermetrin hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása iránti kérelmet. stella kyriakides biztos levelével, amelyet a bizottság ares(2022)4621502 – 23/06/2022 számon vett nyilvántartásba, és az ahhoz csatolt határozattal (a továbbiakban: megtámadott felülvizsgálati határozat) a bizottság elutasította a kérelmet. a bizottság a levelet és a megtámadott felülvizsgálati határozatot 2022. június 23‑án angol nyelven, 2022. július 18‑án pedig francia nyelven küldte meg a pan europe‑nak.
29.
a pan europe ezt követően keresetet nyújtott be a törvényszékhez a megtámadott felülvizsgálati határozat ellen. a törvényszék elutasította a keresetet. a jelen fellebbezésben a pan europe azt kéri, hogy a bíróság
–
nyilvánítsa a jelen fellebbezést elfogadhatónak és megalapozottnak;
–
helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet;
–
a bíróság alapokmánya 61. cikke (1) bekezdésének és a bíróság eljárási szabályzata 170. cikke (1) bekezdésének megfelelően, határozzon a jogvitában, és adjon helyt a fellebbező első fokon előterjesztett kérelmeinek, azaz semmisítse meg megtámadott felülvizsgálati határozatot;
–
a bizottságot kötelezze mindkét eljárás költségeinek viselésére.
30.
a bizottság azt kéri, hogy a bíróság:
–
utasítsa el a fellebbezést, és
–
a pan europe‑ot kötelezze a költségek viselésére.
31.
az eljárás résztvevői írásban fejtették ki álláspontjukat. az eljárási szabályzat 76. cikkének (2) bekezdése alapján a bíróság mellőzte a tárgyalás tartását, mivel úgy ítéli meg, hogy elegendő információval rendelkezik a jogvita eldöntéséhez.
IV. a fellebbezési jogalapok értékelése
32.
az egyes fellebbezési jogalapok jobb megértése érdekében célszerű először néhány előzetes észrevételt tenni (lásd erről az a. pontot). ezt követően először az efsa által általánosságban azonosított, a hiányos adatokra vonatkozó harmadik fellebbezési jogalapot vizsgálom meg (lásd erről a b. pontot), majd a negyedik fellebbezési jogalap első részét a cipermetrin izomerjeinek toxicitására vonatkozó információk hiányát érintően (lásd erről a c. pontot), a második fellebbezési jogalap és a negyedik fellebbezési jogalap második részét a cipermetrin endokrin hatásait érintő, állítólag elégtelen információkra vonatkozóan (lásd erről a d. pontot), az ötödik fellebbezési jogalapot a cipermetrin alapú vizsgált növényvédő szer hosszú távú toxicitására vonatkozóan (lásd erről az e. pontot), végül az első fellebbezési jogalapot az efsa által azonosított négy aggodalomra okot adó kritikus terület közül háromra vonatkozóan (lásd erről az f. pontot).
A.
előzetes észrevételek
33.
mivel a hatóanyagoknak a növényvédő szerekről szóló rendelet szerinti jóváhagyása és a környezetvédelmi szervezetek által a jóváhagyás ellen benyújtott keresetek eljárásjogi háttere jogilag és technikailag összetett, célszerű felvázolni a jogvita tárgyát képező meghosszabbítási eljárást és a legfontosabb jogi normákat (lásd erről az 1. pontot), valamint ismertetni a pan europe keresethetőségi jogát (lásd erről a 2. pontot).
1. a meghosszabbítási eljárás és az ennek során alkalmazandó főbb szabályok
34.
a növényvédő szerekről szóló rendelet előírja, hogy a növényvédő szerek hatóanyagait a bizottságnak kell jóváhagynia. magukat a növényvédő szereket viszont a tagállamok engedélyezik.
35.
a bizottság a növényvédő szerekről szóló rendelet 4. cikkének megfelelően akkor hagy jóvá hatóanyagokat, ha várható, hogy az adott hatóanyagot tartalmazó növényvédő szernek nincs káros hatása az emberi egészségre vagy az állatok egészségére, illetve a felszín alatti vizekre, és nem terheli elfogadhatatlan mértékben a környezetet. a 4. cikk (5) bekezdése szerint valamely hatóanyag jóváhagyása tekintetében a követelmények akkor tekinthetők teljesítettnek, ha az említett követelmények az adott hatóanyagot tartalmazó legalább egy növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználásának esetében teljesültek.
36.
a bíróság a 7. cikk (1) bekezdésével és a 29. cikk (2) bekezdésével, valamint az elővigyázatosság elvével összefüggésben ebből a rendelkezésből azt a következtetést vonta le, hogy a kérelmezőnek kell bizonyítania, hogy a hatóanyagnak nincsenek az említett káros hatásai. (
17
) amennyiben a bizottság helyt ad egy ilyen kérelemnek, azaz megállapítja, hogy a kérelmező benyújtotta a szükséges információkat, akkor a megadott jóváhagyást érintő jogvitában a bizottságot terheli annak bizonyítása, hogy ez a megállapítás helyes.
37.
mivel a bizottság a növényvédő szerekről szóló rendelet 5. cikke alapján legfeljebb tíz évre hagyhat jóvá hatóanyagokat, a további felhasználásukhoz szükség van a jóváhagyás meghosszabbítására, amely legfeljebb 15 évre szólhat. a 14. cikk szerint ennek feltétele, hogy a 4. cikkben előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek.
38.
a bizottságnak valamely hatóanyag jóváhagyása meghosszabbításának elbírálásakor összetett tudományos és technikai értékelést kell végeznie, így széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik, amelynek kimerítését az uniós bíróságok tartalmi szempontból csak a tekintetben vizsgálhatják felül, hogy fennállnak‑e nyilvánvaló értékelési hibák. (
18
) e körülmények között az uniós bíróság nem helyettesítheti a saját, tudományos és technikai tényekre vonatkozó megállapításaival az intézmények megállapításait, mivel a jogalkotó kizárólag ez utóbbiakat hatalmazta fel e feladat elvégzésére. (
19
)
39.
különösen amennyiben valamely fél olyan nyilvánvaló értékelési hibára hivatkozik, amelyet a hatáskörrel rendelkező intézmény követett el, az uniós bíróságnak ellenőriznie kell, hogy ez az intézmény gondosan és pártatlanul vizsgált‑e meg minden, az ügyre vonatkozó, az ezen értékelés alapjául szolgáló releváns tényt. (
20
)
40.
a növényvédő szerekről szóló rendelet szerinti hatóanyagok jóváhagyásakor e vizsgálat azokkal az információkkal kezdődik, amelyeket a kérelmező a rá háruló bizonyítási teher alapján nyújt be az eljáráshoz. a kérelmezőnek a 7. és 8. cikk alapján teljes dokumentációt kell benyújtania a jóváhagyás iránti kérelemhez, amely igazolja, hogy a hatóanyag megfelel az jóváhagyási kritériumoknak. a bizottság tovább pontosította az erre a dokumentációra vonatkozó követelményeket. (
21
)
41.
a növényvédő szerekről szóló rendelet 11. és 12. cikke szerint először a jelentéstevő tagállam, majd az efsa a többi tagállam és a nyilvánosság részvételével értékeli ezeket az információkat annak megállapítása érdekében, hogy a hatóanyag megfelel‑e a 4. cikkben meghatározott jóváhagyási kritériumoknak. ez az értékelés azonban nem korlátozódik a benyújtott információkra, hanem a 11. cikk (2) bekezdésének második albekezdése és a 12. cikk (2) bekezdésének második albekezdése értelmében figyelembe kell vennie a legfrissebb tudományos és technikai ismereteket is. (
22
)
42.
amint azt a törvényszék a megtámadott ítélet – a pan europe által nem vitatott – 88. és 89. pontjában helyesen állapította meg, a bizottság a jóváhagyás meghosszabbításáról szóló rendelet elfogadásakor ugyan nem köti az efsa értékelése. a növényvédő szerekről szóló rendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerint azonban figyelembe kell vennie ezeket a hatóanyagról hozott döntésében. (
23
)
43.
mivel azonban az uniós intézmények – mint jelen esetben a bizottság – széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek, annál fontosabb, hogy a közigazgatási eljárásokban ezenkívül tiszteletben tartsák az uniós jogrend által nyújtott garanciákat. e garanciák közé tartozik a már említett vizsgálati kötelezettségen túlmenően különösen a határozat megfelelő indokolásához való jog. (
24
) az indokolásra vonatkozó kötelezettség nemcsak azt a célt szolgálja, hogy az érintettnek elegendő tájékoztatást nyújtson az uniós bíróság előtti megtámadás sikerére vonatkozó kilátások megítéléséhez, hanem hogy az uniós bíróság számára is lehetővé tegye a jogi aktus jogszerűségének vizsgálatát. (
25
) csak így tudja felülvizsgálni, hogy különösen a bizottság mérlegelési jogkörének gyakorlásához szükséges ténybeli és jogi körülmények fennálltak‑e, (
26
) azaz különösen, hogy a bizottság gondosan és pártatlanul vizsgált‑e meg minden, az ügyre vonatkozó, az ezen értékelés alapjául szolgáló releváns tényt.
44.
ha a bizottság eltér az efsa tudományos megállapításától, akkor különösen meg kell indokolnia, hogy miért jutott az efsa‑tól eltérő álláspontra.
45.
az efsa állásfoglalása szerint a kérelmező a „cipermetrin 500 ec”‑re vonatkozóan nyújtott be információkat. ez egy 500 g/l hatóanyagot tartalmazó emulgeálható koncentrátum. a reprezentatív felhasználások tekintetében a szántóföldeken történő rovairtószeres permetezés került értékelésre az őszi és tavaszi kalászosok, valamint és dél‑európában a burgonya esetében, közép‑ és észak‑európában az őszi és tavaszi repce esetében. (
27
)
46.
először a két jelentéstevő tagállam értékelte ezt az információt, majd az efsa valamennyi tagállam és a nyilvánosság részvételével felülvizsgálta ezt az értékelést. e felülvizsgálat eredményeit az efsa 2018. évi állásfoglalása tartalmazza. ebben az állásfoglalásban az efsa a meghosszabbítás iránti kérelemben összesen 24 hiányos adatot azonosít, amelyek a harmadik fellebbezési jogalap tárgyát képezik (lásd erről a b. pontot), továbbá három olyan vizsgálati területet, amelyeket az efsa nem tudott kimerítően értékelni, valamint négy aggodalomra okot adó kritikus területet (lásd erről az f. pontot). az ez utóbbi területekről rendelkezésre álló információk nem teszik lehetővé az efsa számára annak megállapítását, hogy a reprezentatív növényvédő szer a növényvédő szerekről szóló rendelet 4. cikke értelmében nem lesz káros hatással az emberi egészségre vagy az állatok egészségére, a környezetre vagy a felszín alatti vizekre, illetve nem fogja elfogadhatatlan mértékben terhelni a környezetet.
47.
a bizottság mindazonáltal a növények, állatok, élelmiszerek és takarmányok állandó bizottságában folytatta a jóváhagyás meghosszabbításának megvitatását, és bekérte az efsa 2019. évi nyilatkozatát a cipermetrin alapú növényvédő szerek felhasználásából eredő egyes káros hatások enyhítésének lehetőségéről. a bizottság végül elfogadta a jogvita tárgyát képező meghosszabbítást, amely bizonyos feltételeket és korlátozásokat ír elő a cipermetrin alapú növényvédő szerek felhasználására vonatkozóan (lásd erről az f. pontot). a bizottság különösen azt kéri a kérelmezőtől, hogy meghatározott határidőn belül négy kérdéskörben nyújtson be „további megerősítő információkat” (lásd erről a c. és d.2. pontot).
2. előzetes észrevétel a pan europe kereshetőségi jogáról
48.
a pan europe egy belga jog szerinti nonprofit szervezet, amely a növényvédő szerek használatának csökkentésére törekszik. (
28
)
49.
a pan europe‑hoz hasonló környezetvédelmi szervezet azonban nem érintett közvetlenül valamely növényvédő szer hatóanyagának jóváhagyásában, mert a hatóanyagok csak növényvédő szerek formájában kerülnek a környezetbe, amelyhez további engedélyre van szükség. ezért egy környezetvédelmi szervezet uniós bíróságokhoz nem nyújthat be közvetlenül keresetet egy ilyen meghosszabbítás ellen. (
29
)
50.
az aarhusi egyezmény rendelkezéseinek az uniós intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló rendelet a környezetvédelmi szervezetek számára lehetővé teszi ugyan, hogy belső felülvizsgálatot kérjenek egy olyan intézménytől, amely a környezetvédelmi jog alapján igazgatási aktust fogadott el. a környezetvédelmi szervezet a kérelmet követő határozatot támadhatja meg az uniós bíróságok előtt. egy hatóanyag jóváhagyása azonban eredetileg általános hatályú aktusnak, és nem olyan igazgatási aktusnak minősült, amelyre ez az eljárás alkalmazható lett volna. (
30
)
51.
az (eu) 2021/1767 rendelet 1. cikkének 1. pontja azonban kiterjesztette az „igazgatási aktus” fogalmának az aarhusi egyezmény rendelkezéseinek az uniós intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló rendeletben szereplő meghatározását az uniós intézmény vagy szerv által elfogadott bármely nem jogalkotási aktusra. ez a rendelkezés az eumsz 297. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése és az (eu) 2021/1767 rendelet 2. cikkének címében foglaltak szerint a rendelet kihirdetését követő 20. napon, azaz 2021. október 28‑án lépett hatályba.
52.
a jogvita tárgyát képező meghosszabbítás önmagában nem jogalkotási aktus. a pan europe ezért kérhette 2022. január 20‑án az aarhusi egyezmény rendelkezéseinek az uniós intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló rendelet 10. cikke alapján annak belső felülvizsgálatát, azzal a céllal, hogy rendelet elfogadásával helyezzék hatályon kívül vagy váltsák fel olyan rendelettel, amely elutasítja a cipermetrin hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása iránti kérelmet.
53.
a növényvédő szerekről szóló rendelet szerinti bizonyítási teher megoszlása (
31
) miatt a pan europe‑nak a sikereség érdekében nem kellett bizonyítania, hogy a hatóanyag káros hatással van az emberi egészségre vagy az állatok egészségére vagy a felszín alatti vizekre, illetve elfogadhatatlan mértékben terheli a környezetet.
54.
amint azonban a törvényszék a megtámadott ítélet 42. pontjában helyesen rámutatott, a pan europe‑nak a felülvizsgálati kérelmében konkrét és pontos indokokat kellett előterjesztenie, amelyek alkalmasak az engedélyező határozat alapjául szolgáló értékelésekkel kapcsolatban felmerült kétségek alátámasztására. ezért meg kell jelölnie azokat az alapvető ténybeli elemeket, illetve jogi érveket, amelyek alkalmasak az uniós intézmény vagy szerv által az adott jogi aktusban megfogalmazott értékelést illetően fennálló érthető, azaz alapvető kétségek alátámasztására. (
32
)
55.
a bizottságot nem győzte meg a pan europe érvelése. ezért a megtámadott felülvizsgálati határozattal együtt elutasította a felülvizsgálat iránti kérelmet. a pan europe ezt követően az aarhusi egyezmény rendelkezéseinek az uniós intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló rendelet 12. cikke alapján megtámadhatta ezt a határozatot.
56.
a jogvita tárgya megegyezik a felülvizsgálat iránti kérelem tárgyával. az elutasítása elleni kereset főszabály szerint (
33
) nem alapulhat olyan új indokokon vagy bizonyítékokon, amelyek a felülvizsgálat iránti kérelemben nem szerepeltek. máskülönben e kereset megfosztaná az ilyen kérelem indokolására vonatkozó, az aarhusi egyezmény rendelkezéseinek az uniós intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló rendelet 10. cikkének (1) bekezdésében szereplő követelményt a hatékony érvényesülésétől és megváltoztatná az e kérelemmel indított eljárás tárgyát. (
34
)
B.
a harmadik fellebbezési jogalap – hiányos adatok
57.
a pan europe a harmadik fellebbezési jogalappal a megtámadott ítélet 309–316. pontjában leírt, az efsa által megállapított összesen 24, a cipermetrin jóváhagyásának meghosszabbítása iránti kérelemből hiányzó adatra vonatkozó érvelésének értékelését kifogásolja.
58.
a pan europe három konkrét kifogást emel a hiányos adatoknak az első pillanatra lenyűgözőnek tűnő teljes száma tekintetében. az első és a harmadik kifogás közvetlenül a hiányos adatok jelentőségére vonatkozik a meghosszabbítással kapcsolatban. már csak e hiányos adatok miatt sem lett volna szabad jóváhagyni a jogvita tárgyát képező meghosszabbítást. ezzel szemben a második, azt követően vizsgálandó kifogás a meghosszabbítás iránti kérelem teljességével foglalkozik.
59.
az érvelés szerint a törvényszék a megtámadott ítélet 309. pontjában először is tévesen állapította meg, hogy a hiányos adatok feltétlenül jelzik a jóváhagyás feltételeinek hiányát. ez összeegyeztethetetlen az elővigyázatosság elvével. ellenkezőleg, a hiányosságok száma és jellege olyan nagyfokú bizonytalanságot mutat, hogy a bizottságnak – a törvényszék álláspontjával ellentétben – nyilvánvaló értékelési hiba róható fel a jóváhagyás meghosszabbítása során.
60.
a megtámadott ítélet 312. pontja ellen irányuló harmadik kifogás ugyanebbe az irányba mutat. eszerint a pan europe‑nak kellett volna megjelölnie, hogy a hiányos adatokból miért kellett volna azt a következtést levonni, hogy nem teljesültek a meghosszabbításra vonatkozó kritériumok. a hiányos adatok tekintetében az elővigyázatosság elve szerint azonban a bizottság feladata annak bizonyítása, hogy a hiányos adatok nem akadályozzák a jóváhagyás meghosszabbítását.
61.
a törvényszék ezen megállapításai azonban nem minősülnek téves jogalkalmazásnak.
62.
az elővigyázatosság elvének fényében a bíróság egyes rendelkezéseket úgy értelmezett, hogy bizonyos tevékenységek nem engedélyezhetők mindaddig, amíg tudományos bizonytalanság áll fenn azzal kapcsolatban, hogy kizárhatók‑e e tevékenységek káros hatásai az adott védett környezeti elemre. (
35
) a növényvédő szerekről szóló rendelet 4. cikkének (3) bekezdése szintén ebbe az irányba mutat. e rendelkezés szerint valamely növényvédő szernek nem lehet káros hatása az emberi egészségre vagy az állatok egészségére, illetve a felszín alatti vizekre, és nem terhelheti elfogadhatatlan mértékben a környezetet. ezt a 7. cikk (1) bekezdése és 29. cikk (2) bekezdése értelmében a kérelmezőnek kell bizonyítania. (
36
) végül, a bizottság mérlegelési jogkörének jogszerű gyakorlásának feltétele, hogy előzőleg gondosan és pártatlanul megvizsgált minden, az ügyre vonatkozó, az ezen értékelés alapjául szolgáló releváns tényt. (
37
)
63.
a hiányos adatok azonban nem feltétlenül jelentik azt, hogy az ártalmatlanságot nem sikerült bizonyítani. csak azt jelzik, hogy bizonyos tudományos információk nem állnak rendelkezésre. az elővigyázatosság elve azonban nem követeli meg, hogy további tanulmányok révén kiderítsenek minden elképzelhető tudományos információt. ellenkezőleg, a kockázatokat a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb tudományos adatok és a legújabb nemzetközi kutatási eredmények alapján kell értékelni. (
38
) a bizottság tájékoztatási kötelezettsége sem terjed tovább.
64.
elképzelhető ugyan, hogy bizonyos hiányos adatok miatt a növényvédőszerekről szóló rendelet 4. cikkének (3) bekezdése alapján tiltott hatások nem zárhatók ki, tehát egyrészről az emberi egészségre vagy az állatok egészségére, a környezetre vagy a felszín alatti vizekre gyakorolt káros hatás, másrészről az elfogadhatatlan mértékű (egyéb) környezetterhelés.
65.
a belső felülvizsgálat iránti kérelem alapján indított bírósági eljárás keretében azonban a felperesnek kell bizonyítania, hogy bizonyos hiányos adatok miért ellentétesek a fent említett hatások kizárásával. (
39
)
66.
bár a pan europe különösen a negyedik fellebbezési jogalapban érdemben támasztja alá a bizonyos hiányos adatokra vonatkozó érveit (lásd erről a c. és d.2. pontot), ez a jogalap a hiányos adatok összességére vonatkozik.
67.
az efsa állásfoglalásából sem következik, hogy a hiányos adatok a jelen esetben megakadályozzák a cipermetrin ártalmatlanságának bizonyítását. az efsa az állásfoglalásában valójában egyáltalán nem értékeli a legtöbb hiányos adatot. (
40
) megállapítja ugyan, hogy három vizsgálati területet nem tudott kimerítően értékelni, a pan europe azonban nem hivatkozik erre, így az állásfoglalás ezen szempontja nem képezi az eljárás tárgyát.
68.
a törvényszék tehát helyesen állapította meg, hogy sem önmagukban a hiányos adatok, sem a pan europe‑nak a hiányos adatokra vonatkozó érvelése nem bizonyította, hogy a jogvita tárgyát képező meghosszabbítás feltételei nem teljesültek.
69.
a pan europe a második kifogásában azt sérelmezi, hogy a törvényszék a megtámadott ítélet 310. pontjában tévesen tett különbséget a jóváhagyás meghosszabbítása iránti kérelemnek a 283/2013/eu rendelet (
41
) értelmében vett teljessége és az efsa értékelésében szereplő hiányos adatok megállapítása között. ha a kérelem nem felel meg a bizottság által meghatározott tartalmi követelményeknek, a bizottság nem teheti meg a jóváhagyáshoz szükséges megállapításokat.
70.
ez az érvelés azonban figyelmen kívül hagyja a törvényszék kifogásolt megállapításának tartalmát. ez nem érinti azt a kérdést, hogy vannak‑e egyáltalán a 283/2013/eu rendelet értelmében vett hiányos adatok, sem pedig az ilyen hiányos adatok következményeit. a törvényszék inkább annak lehetőségét veti fel, hogy az efsa tudományos szempontból olyan hiányos adatokat állapíthat meg, amelyek nem jelentik a fent említett rendelet követelményeinek megsértését.
71.
ha a pan europe ezzel az érveléssel a 283/2013/eu rendelet megsértésére kíván hivatkozni, az meghaladná a jogvitának a felülvizsgálat iránti kérelmében megjelölt tárgyát. (
42
) a pan europe ugyan egyéb kifogások kapcsán hivatkozott erre a rendeletre, a hiányos adatok teljes számával kapcsolatban azonban nem.
72.
ennélfogva a harmadik fellebbezési jogalap teljes egészében megalapozatlan.
C.
a negyedik fellebbezési jogalap első része – az izomerek toxicitását érintő megerősítő információkra vonatkozó kérelem
73.
a negyedik fellebbezési jogalap továbbviszi a hiányos adatok gondolatát, és két konkrét kérdés tekintetében pontosítja azt. a pan europe azt sérelmezi ugyanis, hogy a bizottság a jóváhagyás meghosszabbításakor a kérelmezőtől „további megerősítő információk” benyújtását követelte meg meghatározott határidőn belül. ezen érvelés nem e kötelezettség megsemmisítésére irányul. a pan europe inkább azt szeretné bizonyítani, hogy a kérelmezőnek a vonatkozó információkat már a jóváhagyás meghosszabbítása iránti kérelem alátámasztására szolgáló dokumentációval együtt be kellett volna nyújtania. mivel hiányoztak ezen információk, a bizottságnak el kellett volna utasítania a jóváhagyás meghosszabbítását.
74.
a negyedik fellebbezési jogalap második része a második fellebbezési jogalaphoz hasonlóan az endokrin hatásokra vonatkozik. ezeket a kifogásokat ezért a második fellebbezési jogalappal együtt vizsgálom majd (lásd erről a d. pontot).
75.
a negyedik fellebbezési jogalap első része az izomerek toxicitásával foglalkozik. a megtámadott meghosszabbítás i. melléklete hatodik oszlopának 2. pontja szerint a kérelmezőnek 2023. december 15‑ig kellett megerősítő információkat benyújtania az egyes cipermetrin‑izomerek relatív toxicitása tekintetében, különös tekintettel az enantiomerre (1s cisz αr).
76.
ez a kötelezettség az efsa által azonosított tizenegyedik hiányos adatra vonatkozik. eszerint a kérelemből hiányzott az egyes izomereknek a relatív toxicitására vonatkozó információ. (
43
) az efsa az egyéb hiányos adatokkal ellentétben e tekintetben megállapítja, hogy ezen információkra szükség van, mivel az alfa‑cipermetrint alkotó két enantiomer maradványai felhalmozódnak a kérődzőkben. az efsa alacsonyabb referenciaértékeket említ egy zárójeles kiegészítésben, mint a cipermetrin esetében. (
44
) az efsa azt is hangsúlyozta ezen túlmenően, hogy csökkenteni kell a bizonytalanságot ezen a területen. (
45
)
77.
a pan europe ezért azt az álláspontot képviseli, hogy ezt az információt a jóváhagyás meghosszabbítása előtt kellett volna benyújtani. különösen a 283/2013/eu rendelet melléklete a. részének 1.9. pontjára hivatkozik. e rendelkezés szerint az izomerkeverékek esetében meg kell határozni az egyes izomerek relatív biológiai aktivitását a toxicitás vonatkozásában.
78.
a törvényszék elutasította ezen álláspontot a megtámadott ítélet 342–348. pontjában. a pan europe azonban cáfolja a törvényszék ezen érveit.
1. a 283/2013/eu rendelet melléklete a. részének 1.9. pontjára vonatkozó jogalap elfogadhatósága
79.
a törvényszék a megtámadott ítélet 345. pontjában elfogadhatatlanként elutasítja a 283/2013/eu rendelet melléklete a. részének 1.9. pontjára vonatkozó jogalapot, mert a pan europe az aarhusi egyezmény rendelkezéseinek az uniós intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló rendelet 10. cikke alapján benyújtott belső felülvizsgálat iránti kérelmében nem hivatkozott erre a rendelkezésre.
80.
a pan europe álláspontja szerint, a törvényszék ezzel elferdítette azonban az ezen kérelem 44. pontjában (
46
) kifejtett jogalapját. (
47
)ebben kifejezetten kifogásolta e rendelkezés megsértését a kért kiegészítő adatok tekintetében. a bizottság a viszonválaszában elismeri továbbá, hogy a pan europe a keresetlevél 89. pontjában a törvényszék előtt már megismételte az e rendelkezéssel kapcsolatos, a felülvizsgálat iránti kérelemben felsorolt érveit.
81.
a megtámadott ítélet 345. pontjában e jogalap elfogadhatatlanságának megállapítása ezért nyilvánvalóan ellentmond az iratanyag tartalmának, és ezért téves jogalkalmazáson alapul. ellenkezőleg, a 283/2013/eu rendelet melléklete a. részének 1.9. pontjára vonatkozó jogalap elfogadható volt, és azt a törvényszéknek figyelembe kellett volna vennie.
2. a 283/2013/eu rendelet melléklete a. részének 1.9. pontja
82.
a 283/2013/eu rendelet melléklete a. része 1.9. pontjának negyedik bekezdése pontosítja a hatóanyag jóváhagyása szempontjából releváns tények gondos és pártatlan vizsgálatának követelményeit. (
48
) ennek oka, hogy e rendelkezés szerint a kérelmezőnek információt kell benyújtania a cipermetrin izomerjeinek relatív toxicitásáról.
83.
a 283/2013/eu rendelet melléklete a. részének 1.9. pontja negyedik bekezdésének való megfelelési kötelezettség nem szűnik meg pusztán azért, mert az efsa a kérelem benyújtásakor még nem nyújtott be iránymutatásokat ezen adatok meghatározására. az efsa csak 2019‑ben tette közzé ezen iránymutatásokat. (
49
) az 1.9. pont negyedik bekezdése azonban nem kapcsolódik olyan felfüggesztő feltételhez, hogy az e rendelkezés alapján előírt adatokat csak azt követően kellene benyújtani, hogy az efsa közzétette a megfelelő iránymutatásokat. a melléklet bevezetésének 1.7. pontjából inkább az következik, hogy megfelelő, nemzetközi vagy nemzeti szinten validált vizsgálati iránymutatások hiányában az európai hatóság által elfogadott vizsgálati iránymutatásokat kell alkalmazni. ugyanezen pont szerint bármilyen eltérést ismertetni kell és meg kell indokolni.
84.
a bizottság álláspontjával ellentétben az efsa állásfoglalása (
50
) továbbá nem értelmezhető úgy, hogy az efsa csupán azt kifogásolta, hogy a benyújtott információk nem feleltek meg az említett iránymutatásoknak. az efsa ugyanis már 2018‑ban, azaz az iránymutatások 2019. évi közzététele előtt elfogadta az állásfoglalást.
85.
mivel a bizottság a 283/2013/eu rendelet melléklete a. részének 1.9. pontja negyedik bekezdésében előírt információk nélkül hosszabbította meg a hatóanyag jóváhagyását, következésképpen megsértette a vonatkozó tények gondos és pártatlan vizsgálatát érintő kötelezettségét.
3. a növényvédő szerekről szóló rendelet 6. cikkének f) pontja
86.
a 283/2013/eu rendelet melléklete a. része 1.9. pontja negyedik bekezdésének figyelmen kívül hagyása a megtámadott ítélet 342. pontját is megalapozatlanná teszi. ebben a pontban a törvényszék azt állapítja meg, hogy a kért információk utólagos benyújtása a növényvédő szerekről szóló rendelet 6. cikkének f) pontja alapján elfogadható, mivel az eljárás során az új tudományos és műszaki ismeretek eredményeként új követelmények kerültek megállapításra. ennek során a törvényszék a fent említett iránymutatásokra hivatkozik.
87.
a bizottság ezért a megtámadott meghosszabbítást ahhoz a feltételhez köthette volna, hogy a kérelmező az új iránymutatások alapján nyújtson be információkat a cipermetrin izomerjeinek toxicitásáról, ahelyett hogy az eljárást addig késlelteti, amíg ezek az információk rendelkezésre nem állnak.
88.
azonban sem az új iránymutatások, sem a növényvédő szerekről szóló rendelet 6. cikkének f) pontja nem változtat azon, hogy a kérelmezőnek a 283/2013/eu rendelet melléklete a. része 1.9. pontjának negyedik bekezdése szerint a kérelemmel együtt már elegendő információt kellett volna benyújtania a cipermetrin izomerjeinek toxicitására vonatkozóan. a 6. cikk f) pontja csak „további megerősítő információk” benyújtására való kötelezést teszi lehetővé. a már a kérelemmel együtt benyújtandó információk nem tartoznak ide.
89.
így a növényvédő szerekről szóló rendelet 6. cikk f) pontja nem indokolhatja a 283/2013/eu rendelet melléklete a része 1.9. pontjának negyedik bekezdése szerint szükséges információk mellőzését.
4. a kérelem teljessége és a jóváhagyási kritériumok értékelése
90.
a pan europe végül arra is rámutat, hogy a törvényszéknek a megtámadott ítélet 343., 344. és 346. pontjában kifejtett érvelése nem igazolhatja a jogvita tárgyát képező meghosszabbítást annak ellenére, hogy nem áll rendelkezésre elegendő információ az izomerek toxicitására vonatkozóan.
91.
a 343. pontban a törvényszék arra hivatkozik, hogy a bíróság elismerte, hogy a jelentéstevő tagállam által a kérelem dokumentációjának teljességére vonatkozóan végzett formális értékelés és az efsa által végzett minőségi értékelés eltérő eredményre juthat. (
51
) nem világos azonban, hogy ez a megállapítás miért teszi lehetővé a jóváhagyás meghosszabbítását, holott az efsa megállapította, hogy hiányoznak az izomer toxicitására vonatkozó szükséges információk, amelyeket a kérelmezőnek a 283/2013/eu rendelet melléklete a. részének 1.9. pontja szerint be kellett volna nyújtania. ha a tagállam nem emelt kifogást a hiányos adatok ellen, az nem jelentheti azt, hogy a bizottság figyelmen kívül hagyhatja ezt a hiányosságot, miután az efsa felfedezte azt.
92.
a bíróságnak a törvényszék által hivatkozott agrochem‑maks kontra bizottság ítélete eltérő tényállású ügyre vonatkozott. annyiban ugyan megegyezik a jelen esettel, hogy a jelentéstevő tagállam teljesként fogadott el egy kérelmet, miközben az efsa később hiányos adatokat állapított meg. ezek a hiányos adatok azonban a meghosszabbítás elutasításához vezettek, és a bíróság megerősítette az elutasítást.
93.
mivel az efsa azonosítani tudja a döntés szempontjából releváns hiányos adatokat, a megtámadott ítélet 344. pontjában szereplő azon kifogás, miszerint a pan europe összekeveri a két vizsgálatot, szintén megalapozatlan.
94.
nem változtat ezen a megtámadott ítélet 346. pontjának megállapítása sem, amely a bizottság által a megtámadott felülvizsgálati határozatban tett, a 341. pontban ismertetett azon kijelentéseire hivatkozik, hogy igenis figyelembe vették az izomereket, az efsa azonban hiányos adatokat azonosított. ez jóindulatúan úgy is felfogható, mint annak a felesleges megismétlése, hogy a dokumentációnak a jelentéstevő tagállam és az efsa általi értékelése eltérhet egymástól.
95.
ha viszont a törvényszék a megtámadott ítélet 346. pontjában azt kívánta kimondani, hogy az izomerek toxicitása alapján megfelelően értékelték a kockázatokat, akkor ez a bizottság bemutatott nyilatkozatainak az elferdítése. a 341. pontban foglaltak szerint ugyanis a bizottság csak pontosította, hogy benyújtották az információkat, és azokat a jelentéstevő tagállam megfelelőnek minősítette a kockázatértékelés elvégzése érdekében. (
52
) ez nem vonja kétségbe az efsa által tett, ezzel ellentétes megállapítást. a 341. pontban foglaltak egyébiránt megfelelnek a megtámadott felülvizsgálati határozat tartalmának. (
53
)
5. közbenső következtetés
96.
a negyedik fellebbezési jogalap első része tehát megalapozott, mivel a törvényszék nem kifogásolta, hogy a bizottság elmulasztotta a 283/2013/eu rendelet melléklete a. része 1.9. pontjának negyedik bekezdése szerinti, a cipermetrin izomerjeinek toxicitására vonatkozó információk benyújtására való kötelezést. a megtámadott ítéletet már csak ezért is hatályon kívül kell helyezni.
D.
a második fellebbezési jogalap és a negyedik fellebbezési jogalap második része – az endokrin hatások értékelése
97.
a második fellebbezési jogalap és a negyedik fellebbezési jogalap második része az emberre gyakorolt endokrin hatások értékelésére vonatkozik. ezek a hormonok működésére vonatkoznak. (
54
)
98.
a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. mellékletének 3.6.5. pontja szerint a bizottság nem hagyhat jóvá az emberekre nézve esetleg káros hatású, endokrin‑romboló tulajdonságú hatóanyagot (úgynevezett „endokrin károsító anyag”). amint azt a törvényszék a megtámadott ítélet 100. pontjában megállapítja, „kizárási kritériumról” van szó.
99.
az efsa szerint ugyan azonosítható a cipermetrin endokrin hatása, a hiányos adatok miatt a potenciális endokrin károsító tulajdonságok értékelése azonban nem lehetséges. (
55
) mindazonáltal az efsa nem tekintette ezt sem aggodalomra okot adó kritikus területnek, sem olyan vizsgálatnak, amelyet nem lehetett elvégezni. (
56
)
100.
a bizottság a jogvita tárgyát képező meghosszabbítás (9) preambulumbekezdésében úgy véli, hogy a cipermetrin az efsa állásfoglalásában összefoglalt, rendelkezésre álló tudományos információk alapján nem tekinthető endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkező anyagnak. „az [ebbe az értékelésbe] vetett bizalom növelése érdekében” (
57
) a bizottság a jogvita tárgyát képező meghosszabbítás i. melléklete hatodik oszlopának 4. pontjában kötelezte a kérelmezőt, hogy 2023. december 15‑ig nyújtsa be a már benyújtott információk frissített értékelését, valamint adott esetben további információkat. a megtámadott felülvizsgálati határozatban pedig kijelentette, hogy nem tartja valószínűnek, hogy a cipermetrin endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkezik.
101.
a pan europe ezzel szemben azzal érvel, hogy – tekintettel az efsa által azonosított hiányos adatokra – nem lehet kizárni az endokrin rendszert károsító tulajdonságokat (második fellebbezési jogalap). ellenkezőleg, a hiányt a jogvita tárgyát képező meghosszabbítás előtt kellett volna további információk benyújtására való kötelezéssel orvosolni (a negyedik fellebbezési jogalap második része).
102.
e tekintetben először az endokrin károsító tulajdonságok hiányának bizonyítására vonatkozó bizonyítási teherrel kell foglalkozni (lásd erről az 1. pontot), majd a kiegészítő információk benyújtására való kötelezéssel (lásd erről a 2. pontot), majd a bizottság mérlegelési jogkörével (lásd erről a 3. pontot), végül pedig azzal a kérdéssel, hogy a pan europe bizonyította‑e a nyilvánvaló értékelési hibát (lásd erről a 4. pontot).
1. a második fellebbezési jogalap első része – a hiányos adatok következményei és a bizonyítási teher megoszlása
103.
a pan europe először is vitatja a megtámadott ítélet 272. pontjában foglalt azon megállapítást, miszerint a hiányos adatok nem jelentik azt, hogy a növényvédő szerekről szóló rendelet 4. cikkében foglalt feltételek nem teljesülnek. ezt nem támasztják alá további bizonyíték, és összeegyeztethetetlen az elővigyázatosság elvével, valamint a bizottságra háruló, ebből eredő bizonyítási teherrel.
a) indokolás
104.
a pan europe a hiányzó bizonyítást érintő kifogással a megtámadott ítéletre vonatkozó bizonyítási kötelezettség megsértését érvényesíti. az ítélet indokolásából világosan és egyértelműen ki kell tűnnie a törvényszék érvelésének oly módon, hogy az érdekeltek megismerhessék a meghozott határozat indokait, a bíróság pedig gyakorolhassa felülvizsgálati jogkörét. (
58
)
105.
a törvényszék az indokolásban ugyan a megtámadott ítélet 69–97. pontjára hivatkozik, ott azonban nem szerepel sem a hiányos adatok hiányzó bizonyító erejére vonatkozó tényleges megállapítás, sem ennek konkrét indoklása.
106.
a bizottság azonban úgy véli, hogy az indokolás a megtámadott ítélet 73. pontjából kitűnik. a törvényszék ott azt állapította meg, hogy az elővigyázatosság elvének alkalmazása vagy alkalmazásának hiánya főszabály szerint a hatáskörrel rendelkező hatóság által széles mérlegelési jogkörének gyakorlása keretében választott védelmi szinttől függ, amennyiben a tudományos értékelés nem teszi lehetővé a kockázat fennállásának kellő bizonyossággal történő megállapítását.
107.
ez sem minősül a hiányos adatok bizonyító erejére vonatkozó megállapításnak. amint azt azonban már kifejtettem, (
59
) a hiányos adatok önmagukban nem alapozzák meg az arra vonatkozó kellő kétséget, hogy teljesülnek a jóváhagyás feltételei. a bíróság ezért az indokolási kötelezettség e megsértését az indokolás megváltoztatásával, (
60
) illetve kiegészítésével orvosolhatja.
b) bizonyítási teher
108.
a bizonyítási teherrel kapcsolatos kifogások ennél fontosabbak. a pan europe álláspontja szerint a jóváhagyás nem lehetséges, ha bizonytalanság áll fenn valamely kizárási kritériummal kapcsolatban. e tekintetben a növényvédő szerekről szóló rendelet 4. cikke (3) bekezdésének b) pontjára hivatkozik. e rendelkezés szerint egy növényvédő szer csak akkor hagyható jóvá, ha nincs káros hatása az emberi egészségre. amint arra a pan europe helyesen rámutat, a bíróság a 7. cikk (1) bekezdésével és a 29. cikk (2) bekezdésével, valamint az elővigyázatosság elvével összefüggésben ebből a rendelkezésből azt a következtetést vonta le, hogy a kérelmezőnek kell bizonyítania, hogy a hatóanyagnak nincsenek az említett káros hatásai. (
61
)
109.
az efsa állásfoglalása szerint legalábbis hiányzott azonban annak bizonyítása, hogy a cipermetrinnek nincsenek az emberekre nézve esetleg káros hatású, endokrin károsító tulajdonságai. ellenkezőleg, az efsa nem tudta értékelni a káros hatású, endokrin károsító tulajdonságok potenciális előfordulását, mivel az adatok hiányosak voltak. (
62
)
110.
az endokrin hatásokat azonban nem kizárólag a növényvédő szerekről szóló rendeletnek a törvényszék által a bizonyítási teher tekintetében értelmezett rendelkezései, különösen a 4. cikk (3) bekezdésének b) pontja szabályozzák. ellenkezőleg, a 4. cikk (1) bekezdésének első albekezdése értelmében figyelembe kell venni a ii. melléklet 2. és 3. pontjában meghatározott jóváhagyási kritériumokat.
111.
az endokrin károsító tulajdonságok a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. mellékletének 3.6.5. pontjában szerepelnek. e rendelkezés megfordítja a bizonyítási terhet: amint azt a törvényszék a megtámadott ítélet 276. pontjában kiemeli, egy hatóanyag már akkor jóváhagyható, ha nem tekinthető az emberekre nézve esetleg káros hatású, endokrin‑romboló tulajdonságú anyagnak.
112.
a bizonyítási teher e megfordítását kétségbe lehet vonni, ha a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. melléklete 3.6.5. pontja első bekezdésének német vagy olasz változatát nézzük. e nyelvi változatok szerint a bizottság csak akkor hagyhat jóvá egy hatóanyagot, ha megállapítást nyer, hogy annak nincs az emberekre nézve káros hatású, endokrin‑romboló tulajdonsága. e rendelkezés szerint a jogvita tárgyát képező meghosszabbítás feltétele ennek korábban hiányzó megállapítása és annak bizonyítása, hogy nincsenek ilyen tulajdonságok.
113.
e rendelkezés spanyol, angol, francia és holland változata azonban a jóváhagyás feltételeként előírja, hogy nem állapítottak meg endokrin károsító tulajdonságokat. az efsa azon megállapítása, hogy a hiányos adatok miatt nem tudta értékelni az endokrin károsító tulajdonságok lehetőségét, ezért e nyelvi változatok szerint kizárta, hogy jogvita tárgyát képező meghosszabbítás elutasításra kerüljön ilyen tulajdonságok miatt.
114.
a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. melléklete 3.6.5. pontjának többi bekezdésével és a genotoxicitásra (3.6.2. pont), a karcinogenitásra (3.6.3. pont) és a reprodukciót károsító tulajdonságra (3.6.4. pont) vonatkozó jóváhagyási kritériumokkal való kapcsolat azt mutatja, hogy a 3.6.5. pont első bekezdésének értelmezésénél ez utóbbi nyelvi változatok élveznek elsőbbséget.
115.
a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. melléklete 3.6.5. pontjának harmadik és negyedik bekezdése, valamint a további említett jóváhagyási kritérium szerint az endokrin károsító, genotoxikus, karciogén vagy a reprodukciót károsító tulajdonságok csak akkor akadályozzák a hatóanyag jóváhagyását, ha az adott tulajdonság az 1272/2008/ek rendelet szerinti anyagként van besorolva, vagy amelyet ilyenként kell besorolni.
116.
2018 óta a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. melléklete 3.6.5. pontjának ötödik bekezdése azt is előírja, hogy egy hatóanyag akkor tekintendő endokrin károsító tulajdonságúnak, ha van endokrin hatásmódja, és ezáltal bizonyos káros hatást fejt ki befolyásmentes szervezetben vagy annak utódaiban.
117.
mindezen esetekben a jóváhagyásnak így nem feltétele annak bizonyítása, hogy fennállnak az adott veszélyes tulajdonságok. ellenkezőleg, az adott tulajdonságoknak megfelelő bizonyítékok alapján történő kifejezett megállapítására van szükség a jóváhagyás elutasításához.
118.
ezek a kritériumok ugyan a növényvédő szerekről szóló rendeletnek „csak” a mellékletében szerepelnek, nincsenek azonban eleve alárendelvea 4. cikk (3) bekezdése b) pontjának.
119.
igaz, hogy a bizottság 2018‑ban felhatalmazáson alapuló szabályozási hatáskörében fogadta el a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. melléklete 3.6.5. pontja kiegészítő ötödik és hatodik bekezdését, míg a parlament és a tanács jogalkotási eljárás keretében fogadta el a 4. cikk (3) bekezdésének b) pontját. a ii. melléklet 3.6. pontjában szereplő többi kritérium azonban szintén ennek a jogalkotási folyamatnak az eredménye, mivel már a rendelet eredeti változatában is szerepeltek.
120.
ezért a bizottság nem lépte túl a felhatalmazáson alapuló szabályozási hatáskörét a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. melléklete 3.6.5. pontjának kiegészítésekor. ellenkezőleg, a bizottság a bizonyítási teher tekintetében a meglévő jóváhagyási kritériumokhoz igazodik. a rendelkezés ezen túlmenően megfelel az egészségügyi világszervezet ajánlásainak is, amelyeket az efsa megerősített. (
63
) a pan europe sem kifogásolja a hatáskör túllépését a kiegészítés elfogadása tekintetében.
121.
felmerül azonban a kérdés, hogy a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. mellékletének 3.6.5. pontja szerinti jóváhagyási kritérium a magasabb szintű jog fényében valóban korlátozható‑e arra, hogy az endokrin károsító tulajdonságok nem zárják ki a jóváhagyást, amennyiben a rendelkezésre álló információk nem teszik lehetővé az ott említett megállapításokat.
122.
ezen eredmény aligha lenne összeegyeztethető a bizottság azon kötelezettségével, hogy gondosan és pártatlanul megvizsgálja az adott ügy összes releváns körülményét, és megfelelően indokolja határozatát. (
64
) a hatóanyagok jóváhagyása tekintetében a bíróság többször is kimondta továbbá, hogy a jóváhagyási kritériumokkal kapcsolatos, a kérelmezőt terhelő bizonyítási teher annak biztosításával járul hozzá az (elsődleges jog szerinti) elővigyázatosság elvének tiszteletben tartásához, hogy a hatóanyagok és a növényvédő szerek ártalmatlansága nem vélelmezett. (
65
)
123.
ezért a bíróság a blaise és társai ítéletben különösen a növényvédő szerekről szóló rendelet 4. cikke (3) bekezdésének b) pontjából arra a következtetésre jutott, hogy kérelmező által benyújtott információknak elegendőnek kell lenniük ahhoz, hogy a mindenkori tudományos és műszaki ismeretek fényében ki lehessen zárni annak kockázatát, hogy e szer a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. mellékletének 3.6.3. és 3.6.4. pontja értelmében vett karcinogenitással vagy toxicitással rendelkezik. az „összefoglaló vizsgálatok” önmagukban nem elegendőek ezen ellenőrzés elvégzéséhez. (
66
)
124.
a karciogén vagy toxikus tulajdonságok kockázatának kizárására vonatkozó bizonyíték azonban más minőségű, mint az 1272/2008/ek rendelet szerinti, a hatóanyag karciogén vagy reprodukciót károsító hatásúként való besorolásához szükséges információ hiánya, amely prima facie elegendőnek tűnik a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. mellékletének 3.6.3. és 3.6.4. pontja szerinti jóváhagyási kritériumokhoz.
125.
a bíróság blaise és társai ítéletben tett megállapításainak összefüggése azonban azt mutatja, hogy a bíróságnak nem állt szándékában ellentmondani a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. mellékletének 3.6.3. és 3.6.4. pontjában szereplő jóváhagyási kritériumok szövegének vagy rendszerszintű összefüggésének. a bíróság arra is emlékeztetett, hogy az e kritériumok alapján elvégzendő értékelést bizonyos tesztek alapján kell elvégezni. (
67
) a fent említett rendelkezések szerint ennek keretében a hatóság által a hatóanyagokra vonatkozó adatszolgáltatási követelményekkel és egyéb rendelkezésre álló adatokkal és információkkal összhangban felülvizsgált tesztek értékeléséről van szó, beleértve a tudományos szakirodalom áttekintését is.
126.
hasonlóképpen, a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. melléklete 3.6.5. pontjának első bekezdése előírja, hogy a vizsgálatoknak meg kell felelniük az „[uniós] vagy nemzetközileg elfogadott vizsgálati iránymutatások[nak]”. a 3.6.5. pont kiegészített hatodik bekezdése még részletesebben megköveteli, hogy valamennyi rendelkezésre álló releváns tudományos adatra, és ezen adatoknak a bizonyító erőre vonatkozó megközelítésen alapuló értékelésére kell alapozni. (
68
) ezen adatokat a nemzetközileg elismert vizsgálati terveknek megfelelően kell kinyerni, különös tekintettel a hatóanyagokra és a növényvédő szerekre vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározása keretében közreadott bizottsági közleményekben felsorolt vizsgálati tervekre. (
69
)
127.
a jóváhagyásra nem kerülhet tehát sor pusztán azért sem, mert hiányoznak adatok az endokrin károsító tulajdonságokról. ellenkezőleg, legalább a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. melléklete 3.6.5. pontjának első és hatodik bekezdésében meghatározott adatokat be kell nyújtani és figyelembe kell venni. a bizottság csak így tehet eleget azon kötelezettségének, hogy gondosan és pártatlanul megvizsgálja az adott ügy összes releváns körülményét, és megfelelően indokolja határozatát. (
70
)
128.
a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. mellékletének 3.6.3., 3.6.4. és 3.6.5. pontjában szereplő jóváhagyási kritériumoknak ezen értelmezésével ugyan kevésbé szigorúan érvényesül az elővigyázatosság elve, mint egyes más rendelkezések esetén, ahol a bíróság szerint a káros hatásokkal kapcsolatos tudományos bizonytalanság már kizárja bizonyos tevékenységek engedélyezését. (
71
) eszerint nem lenne elegendő, ha a kérelmező benyújtaná az előírt adatokat, és a bizottság (az efsa és a tagállamok segítségével) azokat abban az értelemben értékelné, hogy a szóban forgó káros hatások nem azonosíthatóak. ellenkezőleg, ezeknek az adatoknak azt is bizonyítaniuk kellene, hogy ezek a hatások kizártak. e kevésbé szigorú értelmezést azonban különösen a fent említett kritériumok megfogalmazása teszi szükségessé.
129.
a fenti értelmezésnek ellentmondana ugyan, ha a törvényszéknek a megtámadott ítélet 276. pontjában tett megállapítása valójában azt jelentené, hogy az endokrin károsító tulajdonságok bizonyításának hiánya már a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. mellékletének 3.6.5. pontjában foglalt jóváhagyási kritérium teljesülését eredményezi, függetlenül a benyújtott vizsgálati adatok minőségétől.
130.
feltételezhető azonban, hogy a törvényszék csak azt akarta kifejezésre juttatni, hogy a kritérium teljesül, ha a bizonyítás a megfelelő vizsgálati adatok ellenére sem lehetséges. ezt támasztja alá különösen a megtámadott ítélet 275. pontjában szereplő, a jelentéstevő tagállam által készített meghosszabbítási jelentéstervezetre való hivatkozás, mivel a bizottság szerint ez a tagállam igen széleskörűen értékelte az endokrin károsító hatásokat.
131.
a fentiekből következik, hogy a második fellebbezési jogalap első része megalapozatlan.
2. a negyedik fellebbezési jogalap második része – kiegészítő adatszolgáltatásra való kötelezés
132.
a cipermetrin endokrin károsító tulajdonságainak értékelését illetően a fellebbezés az eddigi megfontolások alapján csak akkor lehet sikeres, ha a pan europe bizonyítja, hogy a törvényszék tévesen feltételezte, hogy a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. melléklete 3.6.5. pontjának első és hatodik bekezdésében előírt adatokat benyújtották, és azokat a bizottság értékelte.
133.
a pan europe kifejezetten nem emel ilyen irányú kifogást. a negyedik fellebbezési jogalap második részében azonban kifogásolja, hogy a bizottság a jogvita tárgyát képező meghosszabbításban további információkat kér a cipermetrin endokrin hatásaira vonatkozóan.
134.
a jogvita tárgyát képező meghosszabbítás i. melléklete hatodik oszlopának 4. pontjában a bizottság kötelezte a kérelmezőt, hogy 2023. december 15‑ig nyújtsa be a már benyújtott információk frissített értékelését, valamint adott esetben az endokrin hatásmód hiányát igazoló további információkat.
135.
első pillantásra az a körülmény, hogy a bizottság erre a kiegészítő megerősítő adatszolgáltatásra kötelez, arra utalhat, hogy az eredetileg benyújtott információk nem voltak elegendőek.
136.
valójában azonban nem releváns az ilyen valószínűsítő körülmény. nem helyettesítheti ugyanis annak vizsgálatát, hogy a meghosszabbítási eljárás során benyújtott információk megfelelnek‑e az alkalmazandó rendelkezéseknek. e vizsgálattal kapcsolatban nem érvelt a pan europe.
137.
következésképpen a negyedik fellebbezési jogalap második része nem ügydöntő.
3. a második fellebbezési jogalap második része – a bizottság mérlegelési jogköre
138.
a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. mellékletének 3.6.5. pontjára vonatkozó eddigi megfontolások alapján a pan europe által a megtámadott ítélet 273. és 276. pontja ellen emelt további kifogások sem fogadhatók el. tekintettel a bizottságnak a „kockázatkezelés” területén fennálló széles mérlegelési jogkörére, a törvényszék megerősítette a bizottság azon álláspontját, hogy nem valószínű, hogy a cipermetrin hatóanyag endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkezik.
139.
a pan europe ezzel szemben azzal érvel, hogy az efsa nem nyilatkozott erről a valószínűségről, és a bizottságnak nem feladata, hogy más tudományos álláspontot képviseljen.
140.
nem ügydöntő azonban, hogy a bizottság álláspontja és a törvényszéknek a bizottság mérlegelési jogkörével kapcsolatos megállapításai helyállóak‑e. amint azt már kifejtettem, az endokrin károsító tulajdonságokkal kapcsolatos kockázatok csak akkor zárják ki a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. mellékletének 3.6.5. pontja szerinti jóváhagyást, ha ezek a tulajdonságok elegendő adat alapján azonosíthatóak. az efsa szerint azonban nem volt lehetséges ilyen azonosítás.
141.
következésképpen a megtámadott ítélet 273. és 276. pontjával szemben emelt kifogások nem ügydöntőek.
4. a második fellebbezési jogalap harmadik része – nyilvánvaló hiba bizonyítása
142.
a pan europe végül a megtámadott ítélet 275. és 301. pontjával szemben emel kifogást. a 275. pont szerint a pan europe nem bizonyította, hogy nyilvánvaló értékelési hiba történt az endokrin károsító tulajdonságok tekintetében. a törvényszék ezenkívül a 301. pontban megtagadja a bizottság, és még inkább az efsa által végzett kockázatértékelés akár csak lényegtelen mértékű felülvizsgálatát. a törvényszék ezért nem vizsgálja, hogy az efsa és a bizottság gondosan és pártatlanul megvizsgált‑e minden, az ügyre vonatkozó, az ezen értékelés alapjául szolgáló releváns tényt. éppen ellenkezőleg, minden esetben túlzott jelentőséget tulajdonít a kérelmező által benyújtott tanulmányoknak, és szisztematikusan alábecsüli a pan europe által hivatkozott független tanulmányokat. a törvényszék azt sem vizsgálja, hogy az említett tanulmányok fényében megalapozott‑e a bizottság állásfoglalása, miszerint a cipermetrinnek nincs káros hatása az emberi egészségre és az állatok egészségére. ez utóbbi érvelést a jelen fellebbezési jogalap keretében úgy értelmezem, hogy a pan europe csak arra a feltevésre gondol, hogy nincsenek endokrin károsító hatások.
143.
ezzel az érveléssel szemben azonban fel kell hozni azt a tényt, hogy a törvényszék nem hagyja figyelmen kívül a pan europe által említett értékelési kritériumokat, hanem ezeket vagy kifejezetten megemlíti a 301. pontban, vagy legalábbis utal rájuk.
144.
a pan europe egyebekben nem azonosítja a megtámadott ítélet egyetlen olyan pontját sem, amelyben a törvényszék állítólag megsértette a fent említett felülvizsgálati kritériumokat. ezek a kifogások valójában a hivatkozott tanulmányoknak a törvényszék általi értékelésére, azaz olyan tények értékelésére vonatkoznak, amelyeket a bíróság a fellebbezés során nem vizsgálhat felül. ezért a megfelelő előterjesztés szintén elfogadhatatlan lenne.
145.
ebből következik, hogy a második fellebbezési jogalap harmadik része nem megalapozott.
5. közbenső következtetés
146.
következésképpen a második fellebbezési jogalap és a negyedik fellebbezési jogalap második része megalapozatlan vagy nem ügydöntő. csak a megtámadott ítélet hiányos adatai bizonyító erejének hiányára vonatkozó indokolás nem elegendő, de a bíróság orvosolhatja ezt a hibát az indokolás megváltoztatásával, illetve kiegészítésével.
E.
az ötödik fellebbezési jogalap – hosszú távú toxicitás
147.
az ötödik fellebbezési jogalap a cipermetrin alapú növényvédő szer reprezentatív felhasználása hosszú távú toxicitásának értékelésére vonatkozik.
148.
a pan europe a felülvizsgálat iránti kérelmében kifogásolta a vizsgált cipermetrin alapú növényvédő szer reprezentatív felhasználásának hosszú távú toxicitására vonatkozó tanulmányok hiányát. erre azonban szükség van, mert a mutagenitás, a karcinogenitás és a reprodukciót károsító toxicitás a jóváhagyás kizáró kritériumát képezi.
149.
a bizottság a megtámadott felülvizsgálati határozatban ezzel szemben azt állította, hogy azon növényvédő szer összetételére vonatkozóan, amelynek reprezentatív felhasználása a meghosszabbítási eljárás tárgyát képezte, részletesen és minden egyes összetevőt illetően biztonsági adatlapokat nyújtottak be. ezeket az információkat a meghosszabbítási jelentés tervezetének bizalmas 4. kötetében mutatták be és értékelték. sem a jelentéstevő tagállam, sem az efsa nem fogalmazott meg aggályokat a hosszú távú toxicitással kapcsolatban, és a társadalmi egyeztetési szakaszban sem érkezett észrevétel. a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. mellékletének 3.6. pontja szerinti, a mutagenitásra, a karcinogenitásra és a reprodukciót károsító toxicitásra vonatkozó kritériumok nem alkalmazandók a növényvédő szerek engedélyezésére, hanem csak a hatóanyagok jóváhagyására.
150.
e tekintetben először meg kell határozni a növényvédő szer reprezentatív felhasználásának értékelésére vonatkozó kritériumokat, mielőtt a törvényszék megvizsgálja az alkalmazásukat.
1. a növényvédő szerek reprezentatív felhasználásának értékelési kritériumai
151.
amint azt a pan europe helytállóan kifogásolja, a törvényszék a bizottság álláspontjával szembeni kifogásainak elutasítását a vonatkozó kritériumokat érintő ellentmondásos megállapításokra alapozza.
152.
a megtámadott ítéletnek a pan europe által kifogásolt 418. pontja szerint különbséget kell tenni a hatóanyag jóváhagyása és a növényvédő szer engedélyezése között. a növényvédő szerekről szóló rendelet 4. cikkének (1)–(3) bekezdése és a ii. melléklet 2. és 3. pontjában szereplő kritériumok a hatóanyagokra vonatkoznak, és a törvényszék szerint a 4. cikk (5) bekezdése nem terjeszthető ki a növényvédő szerekre.
153.
a törvényszék alábbi fejtegetései azonban ellentmondanak e megállapításoknak. a megtámadott ítélet 421. pontjában a törvényszék elismeri, hogy a bizottság nem hagyhat jóvá olyan hatóanyagot, amelynek esetében az egyetlen vizsgált növényvédő szer hosszú távon toxikusnak tűnik. a 424. pont szerint így összefüggés áll fenn a hatóanyagok jóváhagyási eljárása és a növényvédő szerek engedélyezési eljárása között. a 425. és 426. pont szerint pedig valamely növényvédő szer reprezentatív felhasználását mégiscsak a növényvédő szerekről szóló rendelet 4. cikkének (1)–(3) bekezdése alapján kell értékelni.
154.
csak ez utóbbi állítások helytállóak.
155.
helytálló, hogy a növényvédő szerekről szóló rendelet főszabály szerint különbséget tesz a hatóanyagok ii. fejezet szerinti, bizottság általi jóváhagyása és a növényvédő szerek iii. fejezet szerinti, tagállamok általi engedélyezése között. a 4. cikk (5) bekezdése szerint a 4. cikk (1)–(3) bekezdésének rendelkezései (csak) akkor tekintendők teljesítettnek, ha az említett követelmények az adott hatóanyagot tartalmazó legalább egy növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználásának esetében teljesültek. a 14. cikk (1) bekezdésének második albekezdése ezt kifejezetten megismétli a jóváhagyás meghosszabbítására vonatkozóan.
156.
így egy hatóanyag jóváhagyásának feltétele, hogy a bizottság megvizsgálja legalább egy, az adott hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználását. az értékelési kritérium a növényvédő szerekről szóló rendelet 4. cikkének (1)–(3) bekezdése. sőt, a 4. cikk (2) és (3) bekezdése kifejezetten növényvédő szerekre vonatkozó követelményeket ír elő.
157.
ezzel szemben a növényvédő szerekről szóló rendelet 4. cikkének (1) bekezdése a hatóanyaggal szemben támasztott követelményeket szabályozza, de egyrészt a (2) és (3) bekezdésre, másrészt a ii. melléklet 2. és 3. pontjában szereplő jóváhagyási kritériumokra hivatkozik.
158.
a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. mellékletének 2.1. és 3.2. pontja kifejezetten a növényvédő szerekre vonatkozik, akárcsak a 4. cikk (2) és (3) bekezdése.
159.
a pan europe álláspontjával ellentétben azonban helytálló a bizottságnak a törvényszék által a megtámadott ítélet 420. pontjában helybenhagyott álláspontja, miszerint a növényvédő szerekre nem alkalmazható a növényvédő szerekről szóló rendelet ii. mellékletének 3.6. pontja. különösen a 3.6.2–3.6.4. pontokban szereplő jóváhagyási kritériumok, amelyekre a pan europe felülvizsgálat iránti kérelmében hivatkozott, de a 2. és 3. pontok legtöbb egyéb rendelkezése sem a növényvédő szerekre, hanem azok összetevőire, nevezetesen a hatóanyagokra vonatkozik. így a 3.6.2–3.6.4. pont kifejezetten előírja, hogy egy hatóanyag csak akkor hagyható jóvá, ha nem minősül genotoxikusnak, karcinogénnek vagy reprodukciót károsítónak. ezért ezek a kritériumok nem vonatkoznak közvetlenül a növényvédő szer reprezentatív felhasználásának vizsgálatára, (
72
) hanem külön a megfelelő hatóanyag vagy más összetevők vizsgálatára.
160.
amint azonban a bíróság már megállapította, nem válik szükségtelenné a növényvédő szerben lévő különböző összetevők kombinációjára vonatkozó hosszú távú toxicitás vizsgálata. (
73
) a növényvédő szerekről szóló rendelet 4. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint ugyanis egy növényvédő szer csak akkor engedélyezhető, ha bizonyított, hogy nincs azonnali vagy késleltetett káros hatása az emberi egészségre. egy növényvédő szer nem felel meg ennek a követelménynek, ha valamilyen hosszú távú karcinogén vagy toxikus tulajdonsággal rendelkezik. (
74
)
161.
a kérelmezőnek ezért megfelelő bizonyítékokat kell benyújtania, amelyek között első helyen a szerre vonatkozó tesztek, vizsgálatok és elemzések állnak, elegendőek‑e ahhoz, hogy a mindenkori tudományos és műszaki ismeretek fényében ki lehessen zárni annak kockázatát, hogy e szer ilyen karcinogenitással vagy toxicitással rendelkezik. (
75
)
162.
a pan europe ezért joggal kifogásolja, hogy a megtámadott ítélet 418. pontjában szereplő megállapítások helytelenek, és ellentmondanak az alábbi állításoknak. ez az indokolási kötelezettség megsértése, (
76
) amelyet a bíróságnak az indokolásnak az imént leírt értelemben történő megváltoztatásával kellene orvosolnia.
163.
ha azonban a bíróság a megtámadott ítéletet ebben az értelemben egészíti ki és értelmezi, akkor a pan europe kifogásai végeredményben a törvényszék által elismert kritériumokkal szemben megalapozatlanok és elutasítandók.
2. a hosszú távú toxicitás értékelése
164.
mindazonáltal helytálló a pan europe azon álláspontja, miszerint a törvényszék által e kritériumok alkalmazása során végzett felülvizsgálatot téves jogalkalmazás jellemzi.
165.
a pan europe és a bizottság lényegében arról vitatkozik, hogy a bizottság jogosult volt‑e kizárni a növényvédő szer hosszú távú toxicitását az efsa kifejezett értékelése nélkül. a megtámadott ítélet 427. pontjában a törvényszék elutasítja a vonatkozó kifogást, mivel a pan europe nem terjesztett elő bizonyítékot az ilyen toxicitásra vonatkozóan. a 428. pontban a törvényszék egyetért a bizottsággal abban is, hogy a jelentéstevő tagállam, az efsa és a nyilvánosság aggályainak hiánya elegendő bizonyíték a hosszú távú toxicitás kizárásához.
166.
a növényvédő szerekről szóló rendelet 4. cikke (3) bekezdésének b) pontja és 29. cikkének (2) bekezdése szerint azonban a kérelmezőnek a növényvédő szer jóváhagyása iránti kérelemben igazolnia kell, hogy a növényvédő szernek nincs azonnali vagy késleltetett káros hatása az emberi egészségre. (
77
) ezt kell alkalmazni akkor is, ha egy növényvédő szert valamely hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása céljából vizsgálnak. a jelentéstevő tagállamnak és az efsa‑nak értékelnie kell ezeket a bizonyítékokat (
78
), a bizottságnak pedig a 13. cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban figyelembe kell vennie ezt az értékelést a hatóanyagról szóló rendeletében. (
79
) ennek oka, hogy az elővigyázatosság elvének tiszteletben tartása érdekében a növényvédő szerek ártalmatlansága nem vélelmezhető. (
80
) következésképpen a vonatkozó bizonyítékok az ügyre vonatkozó releváns tények részét képezik, amelyeket a bizottságnak a döntés előtt pártatlanul és gondosan meg kell vizsgálnia. (
81
)
167.
az efsa állásfoglalásának különösen jelentős szerepe van. a növényvédő szerekről szóló rendelet 12. cikke (2) bekezdésének második albekezdése és az akkor hatályos 844/2012/eu végrehajtási rendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerint a legfrissebb tudományos és műszaki ismeretek fényében, a kiegészítő dokumentáció benyújtásakor érvényes iránymutatások alkalmazásával állásfoglalást fogad el arról, hogy a hatóanyag várhatóan megfelel‑e a növényvédő szerekről szóló rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. az ehhez szükséges értékelésnek – az imént kifejtettek szerint – ki kell terjednie azon növényvédő szer hosszú távú toxicitására, amelynek reprezentatív felhasználását a hatóanyag jóváhagyásához vizsgálják.
168.
ha viszont az efsa hallgat egy releváns kritériumról – a jelen ügyben a hosszú távú toxicitásról –, akkor nem kerül sor egy releváns tény kellő vizsgálatára.
169.
sem azon állítás, hogy a jelentéstevő tagállam a meghosszabbítási jelentés tervezetének bizalmas 4. kötetében értékelte a hosszú távú toxicitást (a megtámadott ítélet 431. pontja), sem a vizsgált növényvédő szer különböző tagállamokban történő engedélyezése (429. pont) nem helyettesítheti az efsa értékelésének hiányát.
170.
igaz, hogy a bizottság az akkor hatályos 844/2012/eu végrehajtási rendelet 13. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében dönthet úgy, hogy nincs szükség az efsa állásfoglalására. a bizottság jelen ügyben azonban nem mondott le erről. különösen nem indokolta, hogy miért lenne indokolt mellőzni a vizsgált növényvédő szer hosszú távú toxicitásának az efsa általi értékelését.
171.
az ötödik fellebbezési jogalap így már azért is megalapozott, mivel az efsa nem nyilatkozott a vizsgált növényvédő szer hosszú távú toxicitásáról.
172.
azonban még ha a bíróság azt állapítja is meg, hogy elegendő az efsa vizsgálatát a tagállami vizsgálatokkal helyettesíteni, a pan europe érvelése jelentős kétségeket ébreszt azzal kapcsolatban, hogy ezek a vizsgálatok – legalábbis a jelen ügyben – valóban megfelelő mértékben történtek‑e meg.
173.
főszabály szerint helytálló, hogy a jelentéstevő tagállamnak és a növényvédő szereket engedélyező tagállamoknak értékelniük kell a vizsgált növényvédő szer hosszú távú toxicitását. (
82
)
174.
kétséges azonban, hogy bármelyik tagállam vizsgálta volna a meghosszabbítási eljárás során vizsgált növényvédő szert annak hosszú távú toxicitása tekintetében.
175.
a vonatkozó végrehajtási rendelkezések kifejezetten előírják ugyan, hogy a kérelmezőknek adatokat kell benyújtaniuk a hatóanyagok hosszú távú toxicitására vonatkozóan. (
83
) amint azonban a pan europe rámutat, a hatóanyag jóváhagyásához vizsgált növényvédő szerekkel kapcsolatban nincsenek megfelelő követelmények. e tekintetben a kérelmezőknek csak a toxicitás bizonyos egyéb formáira vonatkozó adatokat kell benyújtaniuk. (
84
)
176.
ez minden bizonnyal annak is köszönhető, hogy a bíróság a blaise és társai ítéletben tisztázta először a növényvédő szerek hosszú távú toxicitására vonatkozó értékelés szükségességét. a pan europe azonban emlékeztet arra, hogy ezt az ítéletet a bíróság csak 2019. október 1‑jén, azaz a kérelemnek a jelentéstevő tagállamok általi értékelése és az efsa állásfoglalása után hozta. ezért félő, hogy korábban alábecsülték a növényvédő szerek hosszú távú toxicitása vizsgálatának jelentőségét.
177.
nem nyilvánvaló továbbá, hogy a meghosszabbítási eljárás során figyelembe vették volna a vizsgált növényvédő szernek az egyes tagállamok által kiadott engedélyeit, és különösen annak hosszú távú toxicitására vonatkozó, e tagállamok által elvégzett értékeléseket.
178.
bár a bizottság a hosszú távú toxicitás tagállamok általi értékelésével kapcsolatos kételyekre vonatkozó érvelést az eljárás tárgya elfogadhatatlan kiterjesztésének tekinti, a pan europe jogosult volt azt először a fellebbezésben felhozni, mivel ezzel a törvényszék érvelésére reagál. (
85
)
179.
a bizottság végül megpróbálja bizonyítani, hogy mégis elvégezték a vizsgált növényvédő szer hosszú távú toxicitására vonatkozó megfelelő értékelést. a kérelmező ugyanis benyújtotta a növényvédő szer részletes összetételét, valamint az egyes összetevők biztonsági adatlapját. ennek alapján a hosszú távú toxicitást az 1272/2008/ek rendeletnek megfelelően a keverékek osztályozására vonatkozó számítási módszerekkel értékelték.
180.
ez az eljárás a 284/2013/eu rendelet melléklete a. része bevezetésének 1.4.3. pontján alapul a biztonsági adatlapok tekintetében, valamint az a. rész 7. szakasza bevezetésének 1. pontján a számítási módszerek tekintetében. a törvényszék ezért a megtámadott ítélet 433. pontjában alapvetően joggal utasította el a pan europe e tekintetben előterjesztett kifogásait.
181.
a törvényszék szerint azonban a hosszú távú toxicitás értékeléséhez olyan specifikus tesztekre van szükség, amelyek elegendőek az ilyen toxicitás kockázatának kizárásához. (
86
) az „összefoglaló vizsgálatok” önmagukban nem elegendőek a bíróság számára. (
87
) ezért indokoltak a pan europe kételyei, hogy a kizárólag biztonsági adatlapokon és számítási módszereken alapuló értékelés elegendő‑e.
182.
a törvényszéknek már csak a növényvédő szer hosszú távú toxicitásának a jelentéstevő tagállam által végzett megfelelő értékelésével kapcsolatos kételyek miatt is felül kellett volna vizsgálnia a jelentéstervezet bizalmas 4. kötetében szereplő értékelést – legalábbis akkor, ha ez az értékelés helyettesítheti az efsa hiányzó értékelését. ezért megalapozott a pan europe azon kifogása, hogy ez nem történt meg.
183.
amennyiben a törvényszék alapvetően elegendőnek találta a hosszú távú toxicitás értékelését, akkor egy további lépésben meg kellett volna vizsgálnia, hogy indokolt volt‑e visszatartani ezt az értékelést a pan europe‑tól. sértené a hatékony bírói jogorvoslathoz való alapvető jogot, ha valamely bírósági határozat olyan tényeken vagy iratokon alapulna, amelyekről a felek valamelyike nem szerezhetett tudomást, és amelyekről ezáltal álláspontjukat sem adhatták elő. (
88
)
184.
csak kivételes esetekben lehet indokolt ezen alapvető jog korlátozása bizonyos információk bizalmas kezeléséhez fűződő nyomós érdekek miatt. ehhez azonban szükség van a nemzetbiztonsággal kapcsolatban hivatkozott okok fennállásának és megalapozottságának hatékony bírósági felülvizsgálatára. (
89
)
185.
a törvényszék ezt a felülvizsgálatot is elmulasztotta. ezenfelül a bizalmas kezelés indokoltsága is kétséges. amint azt maga a törvényszék is említi, a környezeti információkról szóló irányelv (
90
) 4. cikke (2) bekezdésének második albekezdése és az aarhusi egyezmény rendelkezéseinek az uniós intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló rendelet 6. cikke (1) bekezdésének első mondata szerinti üzleti titok nem indokolhatja a környezetbe való kibocsátásokra vonatkozó információkhoz való hozzáférés megtagadását. ezen információk termékeknek vagy a növényvédő szerekhez hasonló anyagoknak a környezetbe történő kibocsátására vonatkoznak, feltéve hogy e kibocsátás ténylegesen vagy előre láthatóan, rendes vagy reális felhasználási feltételek mellett valósul meg. (
91
) a jelen ügyben szabadföldi felhasználásra – azaz a környezetbe történő kibocsátásra – szánt növényvédő szer hosszú távú toxicitására vonatkozó értékelést érintő információkról van szó. (
92
)
3. közbenső következtetés
186.
így az ötödik fellebbezési jogalap már csak azért is megalapozott, mivel az efsa állásfoglalása nem tartalmaz a vizsgált növényvédő szer hosszú távú toxicitására vonatkozó értékelést.
187.
az ötödik fellebbezési jogalap azonban akkor is megalapozott lenne, ha a törvényszék elegendőnek tartaná e kérdésnek a jelentéstevő tagállam vagy a hatóanyag alapján növényvédő szereket engedélyező tagállamok általi értékelését. a törvényszék ugyanis nem ellenőrizte, hogy e tagállamok valóban megfelelően megvizsgálták‑e a vizsgált növényvédő szer hosszú távú toxicitását. ezért a törvényszék az sem ellenőrizte kellőképpen, hogy a bizottság eleget tett‑e a vonatkozó tények gondos és pártatlan vizsgálatát érintő kötelezettségének.
F.
az első fellebbezési jogalap – aggodalomra okot adó kritikus területek
188.
az első fellebbezési jogalapban a pan europe azt kifogásolja, hogy a törvényszék nem vette kellőképpen figyelembe az efsa által azonosított aggodalomra okot adó kritikus területeket. a pan europe által felvetett kérdések a kérelmezők által benyújtott tanulmányokban használt hatóanyag összetételével (lásd erről az 1. pontot), a vízi élőlényekre jelentett magas kockázattal (lásd erről a 2. pontot) és a kezelt területen kívül található, nem célzott ízeltlábúakra jelentett magas kockázattal (lásd erről a 3. pontot) kapcsolatosak.
1. a hatóanyag összetétele
189.
a hatóanyag jóváhagyása megköveteli, hogy kizárják a felhasználás és a szermaradékok az emberi egészségre vagy állatok egészségére gyakorolt káros hatásait (a 4. cikk (3) bekezdésének b) pontja), valamint a környezet elfogadhatatlan mértékű terhelését (a 4. cikk (3) bekezdésének e) pontja). a kérelmező e bizonyítékok biztosítása érdekében toxikológiai és ökotoxikológiai tanulmányokat nyújtott be.
190.
a tételek adatai és a szennyeződésprofilok alapján azonban az efsa nem értett egyet a hatóanyag javasolt referenciaspecifikációjával, és javasolta annak frissítését a meghosszabbításra vonatkozó adatoknak megfelelően. (
93
) ezért nem volt egyértelmű, hogy a benyújtott tanulmányokhoz használt hatóanyag a lehetséges szennyeződések és az összetétel tekintetében megfelel‑e ennek a frissített specifikációnak. emiatt az efsa nem tudta kimerítően értékelni az emlősökre (
94
) és a környezetre (
95
) vonatkozó toxicitási értékelést. az efsa véleménye szerint ez egy olyan aggdalomra okot adó kritikus terület, ahol a rendelkezésre álló információk alapján nem feltételezhető, hogy a jóváhagyás feltételei teljesülnek. (
96
)
191.
bár az efsa nem tudta kizárni különösen a szennyeződések potenciális genotoxicitását, (
97
) megállapította, hogy az iránymutatással összhangban elvégzett vizsgálatok alapján nem valószínű, hogy maga a cipermetrin hatóanyag genotoxikus. azonban egy az iránymutatásoknak meg nem felelő tanulmány okot ad arra, hogy bizonyos kérdéseket tovább vizsgáljanak ebben az összefüggésben. (
98
)
192.
a jelentéstevő tagállammal, belgiummal folytatott konzultációt követően a bizottság úgy vélte, hogy az efsa kételyei nem akadályozzák a cipermetrin jóváhagyását. a törvényszék egyetértett a bizottsággal, és elutasította a pan europe kifogásait.
193.
a pan europe a fellebbezésben először is a bizonyítási teher megoszlására vonatkozó, a megtámadott ítélet 134., 146., 147. és 158. pontjában tett megállapításokat kifogásolja. ezen érvelés azonban félreértéseken alapul. az ötödik fellebbezési jogalappal kapcsolatos megállapításoktól eltérően (
99
) a törvényszék nem tesz megállapításokat e pontokkal kapcsolatban, hanem a megtámadott felülvizsgálati határozat indokolásával kapcsolatos egyes kifogások értékelésére hivatkozik. ezért a bizonyítási teherrel kapcsolatos érvelés nem ügydöntő.
194.
a pan europe azonban megalapozottan kifogásolja a bizottságnak a cipermetrin új specifikációjának következményeivel kapcsolatos megállapításait.
195.
konkrétan a hatóanyag különböző specifikációinak összehasonlíthatóságáról, nagyobb tisztaságáról, a neurotoxicitás, a reprodukciót károsító tulajdonság és a fejlődési toxicitás értékelésének a genotoxicitás értékelésével kapcsolatos jelentőségéről, valamint e kérdések megválaszolásának lehetőségéről van szó a növényvédő szerek későbbi engedélyezése vagy egy újabb meghosszabbítás során.
196.
a megtámadott ítélet 147., 148. és 154. pontjában a törvényszék a bizottsággal egyetértésben arra hivatkozik, hogy a jelentéstevő tagállam megállapította, hogy a benyújtott tanulmányokhoz használt hatóanyag összehasonlítható a frissített specifikációval.
197.
a pan europe kifogása szerint ez a megállapítás ellentmond az efsa állásfoglalásának. ez az ellentmondás annál is inkább lényeges, mivel az efsa tisztában volt a jelentéstevő tagállam által megállapított összehasonlíthatósággal, amikor állásfoglalásában mégis aggdalomra okot adó kritikus területet azonosított a különböző specifikációk tekintetében.
198.
a bizottságot egy hatóanyag jóváhagyásakor ugyan nem köti az efsa értékelése, azt a növényvédő szerekről szóló rendelet 13. cikkének (1) bekezdése alapján csak figyelembe kell vennie. az is lehet, hogy a jogalkotó a tagállamok szakértői által végzett független és objektív értékelésnek kívánt súlyt adni, amint azt a törvényszék a megtámadott ítélet 139. pontjában hangsúlyozza.
199.
ha azonban a bizottság eltér az efsa álláspontjától, akkor ezt legalább megalapozott indokolással kell alátámasztania. ellenkező esetben megsérti az indokolási kötelezettségét. (
100
)
200.
sem a törvényszék, sem a bizottság nem indokolja azonban, hogy a jelen ügyben a jelentéstevő tagállam álláspontját miért kell az efsa álláspontja elé helyezni. az efsa álláspontja egyébként ugyancsak a tagállamok szakértőinek az értékelésén alapul. tartalmilag is érthetetlen, hogy a jelentéstevő tagállam hogyan juthatott egyenértékűségre, ha nem is ismertek a különböző specifikációk közötti pontos különbségek.
201.
a megtámadott ítélet 148. pontjában a törvényszék egyetért a bizottsággal abban az érvelésben is, hogy a hatóanyagnak az új specifikáció szerinti nagyobb tisztasága (900 g/kg helyett 920 g/kg) csökkenti a szennyeződésekből eredő kockázatokat. a 164. és 165. pont szerint az efsa‑val és a jelentéstevő tagállammal való kapcsolatfelvételt követően a bizottság az efsa állásfoglalását követően arra a következtetésre jutott, hogy a hexán okozta szennyeződésektől eltérő szennyeződések toxikológiai szempontból nem adnak okot aggodalomra.
202.
e tekintetben is hiányzik azonban az indokolás, amit a törvényszék a megtámadott ítéletben nem kifogásol.
203.
az a körülmény, hogy a szennyeződések mennyisége kisebb, nem jelenti azt, hogy káros hatásuk is kisebb. ennek oka, hogy a megtámadott felülvizsgálati határozat szerint a hatóanyag a gyártási folyamat változásai miatt a korábbitól eltérő szennyeződéseket tartalmaz, (
101
) ami természetesen más, azaz nagyobb kockázatokat is eredményezhet.
204.
az efsa állásfoglalásában az aggodalomra okot adó kritikus terület azonosítása még kifejezetten azon alapul, hogy ezen egyéb szennyeződések potenciális genotoxicitása nem zárható ki, és ezért toxikológiai jelentőségük nem értékelhető kimerítően. (
102
)
205.
a megtámadott ítélet 157. pontja a pan europe azon kifogását érinti, miszerint a hatóanyag frissített specifikációján alapuló, a neurotoxicitásra, a reprodukciót károsító tulajdonságra és a fejlődési toxicitásra vonatkozó tanulmányok nem tudták kezelni a genotoxicitási aggályokat. a törvényszék ezt a kifogást azzal az érvvel utasítja el, hogy az efsa a cipermetrin genotoxicitását valószínűtlennek tartja, és a bizottság szerint az új specifikációjában szereplő hatóanyagnak nincs több káros hatása, mint a korábbi specifikációban szereplő hatóanyagnak. a cipermetrin genotoxikus tulajdonságait azonban meg kell különböztetni a szennyeződésekétől. az efsa azonban az utóbbit nem tudta kimerítően értékelni, és különösen nem tudta kizárni. (
103
) ezért a bizottság e tekintetben tett állításának kellő indokolása ugyancsak hiányzik.
206.
nem túl meggyőző végül a jelentéstevő tagállamnak a bizottság által átvett érve, miszerint az efsa aggályait a jövőben a cipermetrin alapú növényvédő szerek engedélyezésekor vagy egy jövőbeli meghosszabbítási eljárás során tisztázni lehetne. a növényvédő szerekről szóló rendeletből, és különösen annak 4. cikkéből nem következik, hogy a hatóanyag ártalmatlanságával kapcsolatos kételyek ilyen megfontolások alapján figyelmen kívül hagyhatók. a törvényszék a megtámadott ítélet 159. pontjában említi ugyan ezen érvelés kritikáját, a 160. pontban azt anélkül utasítja el, hogy érdemben foglalkozna azzal. ezért egy ilyen későbbi jogorvoslat lehetősége nem orvosolhatja a megtámadott felülvizsgálati határozat indokolásának hiányosságait.
207.
következésképpen az első fellebbezési jogalap első része megalapozott.
2. vízi élőlények
208.
az efsa állásfoglalása magas kockázatot állapított meg a vízi élőlényekre nézve, és ezt a területet aggdalomra okot adó kritikus területnek tekintette. (
104
) az efsa 2019. évi nyilatkozata szerint ez a kockázat meghatározott, különösen intenzív kockázatcsökkentő intézkedésekkel megfelelően csökkenthető. (
105
) a jogvita tárgyát képező meghosszabbításban a bizottság előírja, hogy a kültéri permetezés során a permetsodródást csökkentő kockázatmérséklő intézkedések szükségesek, amelyek tavaszi alkalmazás esetén a víztestekben ≤ 0,0038 μg hatóanyag/l koncentrációt eredményeznek. a megtámadott felülvizsgálati határozat szerint ennek a határértéknek kellőképpen csökkentenie kell a vízi élőlényekre jelentett kockázatot.
209.
a pan europe fellebbezési jogalapjai először is arra a körülményre vonatkoznak, hogy az őszi felhasználást nem zárták ki kifejezetten (lásd erről az a) pontot). másodszor támadja a határértéknek az ökológiai helyreállítási lehetőség (ecological recovery option [ero]) alapján történő meghatározását, amely az átmeneti károsodás utáni helyreállítást javasolja. ehelyett a bizottságnak sokkal szigorúbb ökológiai küszöbérték módszert (ecological threshold option [eto]) kellett volna alkalmaznia, amely kizárja a károsodást (lásd erről a b) pontot).
a) őszi felhasználás
210.
a pan europe álláspontja szerint a bizottságnak be kellett volna tiltania a cipermetrin őszi felhasználását, mivel az efsa állásfoglalása szerint az ilyen felhasználásnak a növényvédő szerekről szóló rendelettel való összeegyeztethetősége nem bizonyított. ezen érvnek a törvényszék általi elutasítása téves jogalkalmazáson alapul.
211.
ezen érvelés azonban nem meggyőző.
212.
a növényvédő szerekről szóló rendelet 6. cikke szerint a bizottság a hatóanyag jóváhagyásakor feltételeket és korlátozásokat írhat elő, de erre nem köteles. a 4. cikkből csak annyiban vezethető le kötelezettség, amennyiben egyébként a hatóanyag vagy a hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer reprezentatív felhasználása nem felel meg a követelményeknek. a megtámadott ítélet 198. pontjában foglaltak szerint azonban a bizottság a jogvita tárgyát képező meghosszabbítást a vizsgált növényvédő szer tavaszi használatára alapozta. ezért a bizottságnak csak azokat a feltételeket és korlátozásokat kellett meghatározni, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ez a felhasználás megfeleljen a követelményeknek.
213.
ezzel szemben a bizottság egy hatóanyag jóváhagyásakor nem köteles arra, sőt nincs is abban a helyzetben, hogy az összes, e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer minden elképzelhető felhasználását szabályozza. amint az ugyancsak a megtámadott ítélet 198. pontjából kitűnik, ez a tagállamok feladata, amikor a növényvédő szereket a növényvédő szerekről szóló rendelet 29. cikke (1) bekezdésének e) pontja alapján engedélyezik. ezen engedélyezési eljárások esetében a bizottság további korlátozások alóli felmentése nem jelenti azt, hogy olyan felhasználások is megengedettek, amelyeket a jogvita tárgyát képező meghosszabbítás nem tiltott meg kifejezetten. ellenkezőleg, a tagállamok csak olyan felhasználásokat engedélyezhetnek, amelyek összeegyeztethetők a 4. cikk (3) bekezdésével. ezért ezek a felhasználások nem terhelhetik elfogadhatatlan mértékben a környezetet (a 4. cikk (3) bekezdésének e) pontja).
214.
a 29. cikk (2) bekezdése szerint az ilyen hatások kizárásának bizonyítása a jóváhagyás kérelmezőjét terheli. így például olyan rendelkezésre nem álló tanulmányokat bocsáthat az efsa rendelkezésére, amelyek azt mutatják, hogy az őszi felhasználás is elfogadható. vagylagosan szigorúbb kockázatcsökkentő intézkedések, pl. nagyobb biztonsági távolságok vagy szigorúbb határértékek is elegendőek lehetnek ahhoz, hogy lehetővé tegyék ezt a felhasználást.
215.
a pan europe érvelése az őszi felhasználás tilalmának hiányával kapcsolatban ezért megalapozatlan.
b) az ökológiai helyreállítás lehetősége
216.
a pan europe kifogásai az ökológiai helyreállítás lehetőségének alkalmazásával szemben egyrészt alapvetően azon körülmény ellen irányulnak, hogy a törvényszék a megtámadott ítélet 204. és 210. pontjában elfogadja azt, másrészt pedig az ellen, hogy a megállapított határérték lényegesen magasabb, mint az unió által a víz‑keretirányelv (
106
) végrehajtására megállapított megfelelő környezetminőségi érték.
217.
ami a helyreállítási lehetőség használatával kapcsolatos alapvető kifogásokat illeti, a növényvédő szerekről szóló rendelet 4. cikke (3) bekezdésének e) pontja nem írja elő a környezetre gyakorolt káros hatások kizárását. az egészségkárosodással (b) pont) ellentétben például csak a környezet elfogadhatatlan mértékű terhelése megengedhetetlen. bár a pan europe kifogásai a káros környezeti hatások mellett érvelnek, nem bizonyítják, hogy az ökológiai helyreállítás lehetőségén alapuló korlátozás elfogadhatatlan mértékű terheléshez vezet. ennek során figyelembe kell venni, hogy a terhelés elfogadható vagy elfogadhatatlan mértékűnek minősítése széles, nem elsősorban tudományos, hanem politikai (
107
) mozgásteret nyit a bizottság számára annak meghatározására, hogy a hatóanyag előnyeit figyelembe véve mely környezeti terhelés tekinthető még elfogadható mértékűnek.
218.
a víz‑keretirányelv szerinti környezetminőségi szabványnak a pan europe által állított megsértése azonban nagymértékben jelzik a környezet elfogadhatatlan mértékű terhelését. mindamellett az uniós jogalkotó állapította meg ezeket a normákat, és a megtámadott megújításban a cipermetrinre vonatkozóan a szántóföldi talajvizekre megállapított 0,0038 μg/l‑es határérték lényegesen kevésbé szigorú, mint a szárazföldi felszíni vizekre (0,0006 μg/l) és az egyéb felszíni vizekre (0,00006 μg/l) vonatkozó megengedett maximális koncentráció. (
108
)
219.
ezt az érvelést nem szükséges azonban tovább követni.
220.
a pan europe ugyanis a törvényszékhez benyújtott keresetében említi először a vízjogi határértékeket, és ott is csak egy mondatban. így a felülvizsgálat iránti kérelméhez képest kiterjeszti az eljárás tárgyát.
221.
a fellebbezésben a pan europe azt állítja, hogy ez az érvelés csupán reagálás volt a bizottságnak a megtámadott felülvizsgálati határozatban szereplő érvelésére. a bizottság az efsa egyik iránymutatására (
109
) alapozta az ökológiai helyreállítási határérték indoklását. a vízjogi érvelés csak azt hivatott bemutatni, hogy a határérték nem egyeztethető össze ezzel az iránymutatással.
222.
el kell ismerni, hogy a törvényszékhez benyújtott keresetben lehetővé kell tenni, hogy a bizottság által a felülvizsgálat iránti kérelmet elutasító új érvekre is lehessen reagálni. (
110
) nem nyilvánvaló azonban, hogy a vízjogi határértékek állítólagos megsértése milyen mértékben bizonyítja, hogy a jogvita tárgyát képező meghosszabbításban szereplő határérték ellentmond az iránymutatásnak. az iránymutatás elmagyarázza ugyan a vízjogi határértékek és a növényvédő szerek engedélyezésével kapcsolatos határértékek közötti különbségeket, (
111
) ezek a magyarázatok inkább arra utalnak, hogy az efsa azt feltételezi, hogy a vízjogi határértékek nem minden esetben kötelezőek a növényvédő szerek engedélyezése szempontjából. (
112
)
223.
a vízjogi határértékek esetleges megsértésére vonatkozó érvelés tehát a belső felülvizsgálati eljáráson alapuló keresetekben (
113
) a jogvita tárgyára vonatkozó ítélkezési gyakorlat értelmében elkésett volt, mivel a pan europe azt nem már a felülvizsgálat iránti kérelemben, hanem először a keresetben terjesztette elő. ezért a törvényszék a megtámadott ítélet 216. pontjában helytállóan utasította el azt elfogadhatatlanként.
c) közbenső következtetés
224.
a törvényszéknek a vízi élőlényekre gyakorolt lehetséges hatásokra vonatkozó megállapításai ellen benyújtott kifogások ezért részben megalapozatlanok és egyébként pedig elfogadhatatlanok.
3. nem célzott ízeltlábúak
225.
az efsa állásfoglalása magas kockázatot állapított meg a nem célzott ízeltlábúakra nézve, tehát főleg a rovarokra, és ezt a területet aggdalomra okot adó kritikus területnek tekintette. (
114
) az efsa 2019. évi nyilatkozata szerint ez a kockázat meghatározott, különösen olyan intenzív kockázatcsökkentő intézkedésekkel megfelelően csökkenthető, amelyeknek különösen a permetezési veszteségeket kell több mint 95 %‑kal csökkenteniük. ezen intézkedések sikeres alkalmazása azonban a gyakorlatban kihívást jelent, különösen a változó szélviszonyok és az egyenetlen terepviszonyok miatt. (
115
) a jogvita tárgyát képező meghosszabbításban a bizottság előírta, hogy a kültéri permetezés során a permetsodródást csökkentő kockázatmérséklő intézkedések szükségesek, amelyek termőterületeken ≤ 5,8 mg hatóanyag/ha expozíciót eredményeznek. a megtámadott felülvizsgálati határozat szerint ez a határérték a nem célzott ízeltlábúakra vonatkozó kockázatot hivatott kellőképpen csökkenteni.
226.
az efsa 2019. évi nyilatkozatát követően a pan europe mind a felülvizsgálat iránti kérelemben, mind a törvényszékhez benyújtott keresetben kétségbe vonta, hogy ez a határérték a növényvédő szerekről szóló rendelet 4. cikkének (3) bekezdése értelmében vett reális felhasználási feltételek mellett betartható.
227.
ezzel szemben a törvényszék a megtámadott ítélet 235. pontjában azonban megerősítette a bizottság azon álláspontját, hogy a növények, állatok, élelmiszerek és takarmányok állandó bizottságában a biztonságos felhasználást (a tagállamok szakértőinek túlnyomó többsége) megerősítette.
228.
a pan europe álláspontjával ellentétben ez a megállapítás nem minősül a bizonyítékok elferdítésének. ellenkezőleg, amint azt a bizottság állítja, vitathatatlan, hogy a tagállamok minősített többsége a bizottságban támogatta a jogvita tárgyát képező meghosszabbítást és a bizottság megállapításait. ezért abból kell kiindulni, hogy ezek a tagállamok azt feltételezték, hogy reális feltételek mellett lehetséges a biztonságos felhasználás.
229.
amint azonban a pan europe helytállóan rámutat, ez a megállapítás nem alkalmas arra, hogy érvénytelenítse az efsa nyilatkozatain alapuló kételyeit. amint már említettem, a bizottságnak megfelelően indokolnia kell az efsa álláspontjától való eltérést. (
116
) a bizottság azonban nem indokolja a reális felhasználási feltételeket. ezért a reális feltételek mellett történő biztonságos felhasználásra vonatkozó feltevés csupán állítás.
230.
különösen a tagállamok által nyújtott támogatás fényében ezért attól tartok, hogy a meghatározott határértéket és az annak betartását célzó használati útmutatókat a gyakorlatban a gazdálkodók nagy része nem fogja megvalósítani. hatékony országos szintű ellenőrző intézkedések aligha képzelhetők el. ez kárt okozhat a nem célzott ízeltlábúakban, amit a bizottság elfogadhatatlannak tart.
231.
a megtámadott ítélet 235. pontjában következésképpen téves jogalkalmazás történt.
232.
a megtámadott ítélet 236. pontja nem orvosolja ezt a hibát, hanem szintén téves jogalkalmazáson alapul. igaz ugyan, hogy a tagállamok csak akkor engedélyezhetik a növényvédő szereket a növényvédő szerekről szóló rendelet 29. cikke (1) bekezdésének e) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése alapján, ha reális feltételek mellett bizonyították a biztonságos felhasználást. amint azt már hasonló formában a hosszú távú toxicitás értékelésével kapcsolatban azonban kifejtettem, (
117
) a bizottság ezért nem tekinthet el ettől a bizonyítéktól a hatóanyag jóváhagyásakor.
233.
a bizottság által meghatározott határérték ráadásul arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a növényvédő szerek engedélyezésekor hasonló – reális felhasználási feltételek mellett nem megvalósítható – kockázatcsökkentő intézkedéseket írjanak elő, így gyakorlatilag figyelmen kívül hagyják azokat.
234.
következésképpen meg kell állapítani, hogy az első fellebbezési jogalap harmadik része szintén megalapozott.
G.
a fellebbezési jogalapok vizsgálatának eredménye
235.
a fellebbezés tehát sikeres, mivel a törvényszék tévesen fogadta el, hogy a bizottság a szóban forgó meghosszabbítást megelőzően
–
a cipermetrin izomerjeinek toxicitását (a negyedik fellebbezési jogalap első része) és
–
a vizsgált növényvédő szer hosszú távú toxicitását (ötödik fellebbezési jogalap)
nem vizsgálta kellő gondossággal, és nem indokolta,
–
miért nincs szükség a cipermetrin új specifikációját alkalmazó toxicitási vizsgálatokra (az első fellebbezési jogalap első része) és
–
hogyan akadályozható meg a nem célzott ízeltlábúak elfogadhatatlan károsodása reális felhasználási feltételek mellett (az első fellebbezési jogalap harmadik része).
236.
ennélfogva a megtámadott ítéletet hatályon kívül kell helyezni.
V. a törvényszékhez benyújtott keresetről
237.
a bíróság alapokmánya 61. cikkének első bekezdése értelmében, ha a fellebbezés megalapozott, a bíróság a törvényszék ítéletét hatályon kívül helyezi. ilyen esetben az ügyet maga a bíróság is érdemben eldöntheti, ha a per állása megengedi, vagy új határozat meghozatala céljából visszautalhatja a törvényszék elé.
238.
az iménti összefoglalás szerint a fellebbezés sikere azon alapul, hogy a törvényszék a megtámadott ítéletben megerősítette a bizottság által a megtámadott felülvizsgálati határozatban tett megállapításokat annak ellenére, hogy a bizottság vagy nem azonosította az összes releváns tényt e pontok tekintetében, vagy nem indokolta kellőképpen, hogy miért tért el az efsa álláspontjától. az ügy tehát e pontok tekintetében eldönthető, és a megtámadott felülvizsgálati határozatot is hatályon kívül kell helyezni.
239.
csak az ötödik fellebbezési jogalapot illetően lenne hasznos a törvényszék általi további vizsgálat, ha a bíróság – velem ellentétben – azon az állásponton lenne, hogy az efsa értékelésének hiánya helyettesíthető a jelentéstevő tagállam értékelésével. (
118
) nem tartanám azonban észszerűnek, hogy a bíróság az ügyet kizárólag emiatt utalja vissza a törvényszék elé, mivel a pan europe nem fér hozzá az állítólag létező értékeléshez. továbbá a megtámadott ítélet egyéb hiányosságai mindenképpen kihatnak a megtámadott felülvizsgálati határozatra. ezért ebben az esetben én is azt javaslom, hogy a bíróság helyezze hatályon kívül a megtámadott felülvizsgálati határozatot.
240.
ez egyébként nem feltétlenül jelenti azt, hogy a bizottságnak hatályon kívül kellene helyeznie vagy módosítania kellene a jogvita tárgyát képező meghosszabbítást. ellenkezőleg, – esetleg az efsa‑val együttműködve és az időközben rendelkezésre álló új információk figyelembevételével – újra meg kellene vizsgálnia a pan europe indokolt kifogásait. minden további lépés ennek a vizsgálatnak az eredményétől függ.
VI. a költségekről
241.
az eljárási szabályzat 184. cikkének (2) bekezdése értelmében, ha a fellebbezés megalapozott, és a bíróság maga hoz a jogvita kapcsán végleges határozatot, a bíróság határoz a költségekről.
242.
az eljárási szabályzat 138. cikkének (1) bekezdése, amelyet e szabályzat 184. cikkének (1) bekezdése értelmében a fellebbezési eljárásban is alkalmazni kell, akként rendelkezik, hogy a bíróság a pervesztes felet kötelezi a költségek viselésére, ha a pernyertes fél ezt kérte.
243.
ennélfogva a bizottságnak kell viselnie a pan europe részéről felmerült költségeket és a saját költségeit.
VII. végkövetkeztetés
244.
mindezek alapján azt javasolom a bíróságnak, hogy a jogvitában a következőképpen határozzon:
1)
a bíróság hatályon kívül helyezi a törvényszék 2024. február 21‑ipan europe kontra bizottság ítéletét (t‑536/22, eu:t:2024:98).
2)
a bíróság megsemmisíti a megtámadott, az európai bizottság által a pesticide action network europe‑nak stella kyriakides biztos levelében 2022. június 23‑án angol nyelven és 2022. július 18‑án francia nyelven megküldött, ares(2022)4621502 – 23/06/2022 számon nyilvántartásba vett felülvizsgálati határozatot.
3)
az európai bizottság viseli a pesticide action network europe‑nak a törvényszék és a bíróság előtti eljárásban felmerült költségeit, valamint a saját költségeit.
(
1
)	Eredeti nyelv: német.
(
2
)	C. Karlsson, P. Winnberg, C. Dennis és H. Jonback, Toxic, 2003 (eredetileg Britney Spears tolmácsolásában).
(
3
)	A növényvédő szereknek az ökológiai gazdálkodásban történő felhasználására vonatkozóan lásd a bizonyos termékek és anyagok ökológiai termelésben való használatának engedélyezéséről és ezek jegyzékének összeállításáról szóló, 2021. július 15‑i (EU) 2021/1165 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2021. L 253., 13. o.) 1. cikkét.
(
4
)	A növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21‑i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2009. L 309., 1. o.; helyesbítés: HL 2018. L 111., 10. o.).
(
5
)	A cipermetrin hatóanyagnak mint helyettesítésre jelölt anyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról szóló, 2021. november 24‑i (EU) 2021/2049 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2021. L 420., 6. o.).
(
6
)	A 2021. október 6‑i (EU) 2021/1767 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL 2021. L 356., 1. o.) módosított, a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek az uniós intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6‑i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2006. L 264., 13. o.).
(
7
)	Lásd: 1991. november 21‑iTechnische Universität München ítélet (C‑269/90, EU:C:1991:438, 14. pont); 2007. július 18‑iIndustrias Químicas del Vallés kontra Bizottság ítélet (C‑326/05 P, EU:C:2007:443, 77. pont); 2010. december 22‑iGowan Comércio Internacional e Serviços ítélete (C‑77/09, EU:C:2010:803, 57. pont); 2017. november 22‑iBizottság kontra Bilbaína de Alquitranes és társai ítélet (C‑691/15 P, EU:C:2017:882, 35. pont).
(
8
)	Az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16‑i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2008. L 353., 1. o., helyesbítés: HL 2011. L 16., 1. o.; HL 2016. L 349., 1. o.).
(
9
)	Az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének az endokrin károsító tulajdonságok meghatározására szolgáló tudományos kritériumok megállapítása tekintetében történő módosításáról szóló 2018. április 19‑i rendelet (HL 2018. L 101., 33. o.; helyesbítés: HL 2018. L 111., 10. o.)
(
10
)	A rendelkezés második fordulata ugyan kimondja, hogy a rendelkezést nem kell alkalmazni azokban az eljárásokban, amelyekben az illetékes bizottság a rendelettervezetről már szavazott a megjelölt határidőig, de a jelen ügyben a bizottság csak 2019‑ben kezdett tanácskozni.
(
11
)	844/2012/EU végrehajtási rendeletnek az (EU) 2018/605 rendelet által bevezetett, az endokrin károsító tulajdonságok meghatározására szolgáló tudományos kritériumok tekintetében történő módosításáról szóló, 2018. november 7‑i bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2018. L 278., 3. o.).
(
12
)	A hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseknek a [növényvédő szerekről szóló rendelet] megállapításáról szóló, 2012. szeptember 18‑i bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2012. L 252., 26. o.).
(
13
)	A növényvédő szerekre alkalmazott eljárások tekintetében hozott átmeneti intézkedésekről szóló 283/2013/EU rendelet módosításáról szóló 2014. október 24‑i 1136/2014/EU bizottsági rendelettel [HL 2014. L 307., 26. o.] módosított, a [növényvédő szerekről szóló rendelet] értelmében a hatóanyagokra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározásáról szóló 2013. március 1‑jei 283/2013/EU bizottsági rendelet (HL 2013. L 93., 1. o.).
(
14
)	A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15‑i 91/414/EGK tanácsi irányelv (HL 1991. L 230., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 11. kötet, 332. o.).
(
15
)	EFSA, Arena M., Auteri D. és mások, 2018. „Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance cypermethrin”, EFSA Journal 2018; 16(8):5402, 28. és azt követő oldalak, doi:10.2903/j.efsa.2018.5402.
(
16
)	EFSA, 2019. Statement on risk mitigation measures on cypermethrin. EFSA Journal 2019;17(10):5822, 16. és azt követő oldalak, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5822.
(
17
)	2019. október 1‑jei Blaise és társai ítélet (C‑616/17, EU:C:2019:800, 78., 79., 95. és 114. pont).
(
18
)	2021. december 9‑iAgrochem‑Maks kontra Bizottság ítélet (C‑374/20 P, EU:C:2021:990, 53. és 54. pont); már a növényvédő szerekről szóló irányelvre vonatkozóan: Industrias Químicas del Vallés kontra Bizottság ítélet (C‑326/05 P, EU:C:2007:443, 75. és 76. pont); 2010. december 22‑iGowan Comércio Internacional e Serviços ítélet (C‑77/09, EU:C:2010:803, 55. és 56. pont).
(
19
)	2009. október 15‑iEnviro Tech (Europe) ítélet (C‑425/08, EU:C:2009:635, 47. pont); 2011. július 21‑iEtimine ítélet (C‑15/10, EU:C:2011:504, 60. pont); 2023. március 9‑iPlasticsEurope kontra ECHA ítélet (C‑119/21 P, EU:C:2023:180, 46. pont).
(
20
)	1991. november 21‑iTechnische Universität München ítélet (C‑269/90, EU:C:1991:438, 14. pont); 2007. július 18‑iIndustrias Químicas del Vallés kontra Bizottság ítélet (C‑326/05 P, EU:C:2007:443, 77. pont); 2010. december 22‑iGowan Comércio Internacional e Serviços ítélete (C‑77/09, EU:C:2010:803, 57. pont); 2017. november 22‑iBizottság kontra Bilbaína de Alquitranes és társai ítélet (C‑691/15 P, EU:C:2017:882, 35. pont).
(
21
)	Először a [növényvédő szerekről szóló rendeletnek] a hatóanyagokra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. június 10‑i 544/2011/EU bizottsági rendelet (HL 2011. L 155., 1. o.), majd később a [növényvédő szerekről szóló rendelet] értelmében a hatóanyagokra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározásáról szóló, 2013. március 1‑jei 283/2013/EU bizottsági rendelet (HL 2013. L 93., 1. o.).
(
22
)	2019. október 1‑jei Blaise és társai ítélet (C‑616/17, EU:C:2019:800, 69. pont).
(
23
)	2019. október 1‑jei Blaise és társai ítélet (C‑616/17, EU:C:2019:800, 70. pont).
(
24
)	1991. november 21‑iTechnische Universität München ítélet (C‑269/90, EU:C:1991:438, 14. pont); 2008. november 6‑iHollandia kontra Bizottság ítélet (C‑405/07 P, EU:C:2008:613, 56. pont).
(
25
)	1981. november 26‑iMichel kontra Parlament ítélet (195/80, EU:C:1981:284, 22. pont); 2004. április 29‑iIPK‑München kontra Bizottság ítélet (C‑199/01 P és C‑200/01 P, EU:C:2004:249, 66. pont); 2017. július 26‑iTanács kontra LTTE ítélet (C‑599/14 P, EU:C:2017:583, 29. pont).
(
26
)	1991. november 21‑iTechnische Universität München ítélet (C‑269/90, EU:C:1991:438, 14. pont).
(
27
)	Hivatkozás a 15. lábjegyzetben, 7. pont (7. o.).
(
28
)	A Törvényszék 2024. november 13‑iPAN Europe kontra Bizottság ítélete (T‑104/23, EU:T:2024:823, 2. pont).
(
29
)	2020. október 28‑iAssociazione GranoSalus kontra Bizottság ítélet (C‑313/19 P, EU:C:2020:869, 63. pont).
(
30
)	2020. szeptember 3‑iMellifera kontra Bizottság ítélet (C‑784/18 P, EU:C:2020:630, 79. és azt követő pontok).
(
31
)	Lásd a jelen indítvány fenti 36. pontját.
(
32
)	2019. szeptember 12‑iTestBioTech és társai kontra Bizottság ítélet (C‑82/17 P, EU:C:2019:719, 68. és 69. pont). Lásd még az (EU) 2021/1767 rendelet (21) preambulumbekezdésének sajnálatos módon szerencsétlenül sikerült német fordítását.
(
33
)	Lásd azonban a jelen indítvány alábbi 222. pontját.
(
34
)	2019. szeptember 12‑iTestBioTech és társai kontra Bizottság ítélet (C‑82/17 P, EU:C:2019:719, 39. pont).
(
35
)	Lásd a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21‑i 92/43/EGK tanácsi irányelvről (HL 1992. L 206., 7. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 102. o.): 2004. szeptember 7‑iWaddenvereniging és Vogelbeschermingsvereniging ítélet (C‑127/02, EU:C:2004:482, 59. pont); 2019. október 10‑iLuonnonsuojeluyhdistys Tapiola ítélet (C‑674/17, EU:C:2019:851, 66. pont); a hulladékokra vonatkozó jogszabályokról: 2019. október 24‑iPrato Nevoso Termo Energy ítélet (C‑212/18, EU:C:2019:898, 58. pont); az ipari kibocsátásokról szóló 2010. november 24‑i 2010/75/EU irányelvről (HL 2010. L 334., 17. o.) 2023. március 9‑iSdruzhenie Za Zemyata – dostap do pravosadie és társai ítélet (C‑375/21, EU:C:2023:173, 53. pont). Lásd továbbá: Sobotta, C., „Recent application of the precautionary principle in the jurisprudence of the CJEU – a new yardstick in EU environmental decision making?”ERA Forum 2020., 723.
(
36
)	2019. október 1‑jei Blaise és társai ítélet (C‑616/17, EU:C:2019:800, 78., 79. és 114. pont).
(
37
)	Lásd a jelen indítvány fenti 39. pontját.
(
38
)	2003. szeptember 9‑iMonsanto Agricoltura Italia és társai ítélet (C‑236/01, EU:C:2003:431, 113. pont); 2019. október 1‑jei Blaise és társai ítélet (C‑616/17, EU:C:2019:800, 46. pont); 2023. november 9‑iGlobal Silicones Council és társai kontra Bizottság ítélet (C‑558/21 P, EU:C:2023:839, 66. pont).
(
39
)	Lásd a jelen indítvány fenti 54. pontját.
(
40
)	A glifozát jóváhagyásának meghosszabbításával kapcsolatos eltérő állásfoglalás (Álvarez, F., Arena, M. és mások [2023], „Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate”. EFSA Journal, 21[7], 1–52. http://doi.org.10.2903/j.efsa.2023.8164). Ebben az EFSA „a fennmaradó hiányos adatokat [azonosít], amelyek nem vezetnek aggodalomra okot adó kritikus területekhez vagy ki nem merített kérdésfeltevésekhez, de az adatszolgáltatási követelmények teljesítése szempontjából szükségesnek minősülnek, és amelyek (ellenkező megállapítás hiányában) uniós szinten egyes vagy az összes reprezentatív felhasználás tekintetében relevánsak. Holott ezek a hiányos adatok nem kritikusak, értékelési bizonytalanságot okozhatnak, és relevánsnak minősülnek” (37. o.).
(
41
)	A növényvédő szerekre alkalmazott eljárások tekintetében hozott átmeneti intézkedésekről szóló 283/2013/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. október 24‑i 1136/2014/EU bizottsági rendelettel (HL 2014. L 307., 26. o.) módosított, a [növényvédő szerekről szóló rendelet] értelmében a hatóanyagokra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározásáról szóló, 2013. március 1‑jei 283/2013/EU bizottsági rendelet (HL 2013. L 93., 1. o.).
(
42
)	Lásd a jelen indítvány fenti 54. pontját.
(
43
)	Az állásfoglalás 2. szakasza (hivatkozás a 15. lábjegyzetben, 10. o., ötödik bekezdés)
(
44
)	Az állásfoglalás 3.1. szakasza (hivatkozás a 15. lábjegyzetben, 11. o., utolsó bekezdés)
(
45
)	Az állásfoglalás 3.1. szakasza (hivatkozás a 15. lábjegyzetben, 12. o., utolsó előtti bekezdés)
(
46
)	A Törvényszékhez benyújtott keresetlevél mellékleteinek 67. oldala.
(
47
)	Az érvelés elferdítéséről lásd: 2021. május 6‑iBayer CropScience és Bayer kontra Bizottság ítélet (C‑499/18 P, EU:C:2021:367, 60. és 61. pont).
(
48
)	Lásd a fenti 39. pontot.
(
49
)	Lásd: EFSA 1. szakasz, Bura L, Friel A, Magrans JO és mások, 2019, „Guidance of EFSA on risk assessments for active substances of plant protection products that have stereoisomers as components or impurities and for transformation products of active substances that may have stereoisomers.”EFSA Journal 2019; 17(8):5804, 33. és azt követő oldalak, doi:10.2903/j.efsa.2019.5804.
(
50
)	A válaszbeadvány 51. pontja
(
51
)	2021. december 9‑iAgrochem‑Maks kontra Bizottság ítélet (C‑374/20 P, EU:C:2021:990, 71. pont).
(
52
)	„[D]es informations ont été fournies et jugées suffisantes par l’EMR pour effectuer l’évaluation des risques”.
(
53
)	A keresetlevél mellékleteinek 96. oldala.
(
54
)	Lásd erről: Medina főtanácsnok PAN Europe (Endokrin károsító tulajdonságok értékelése) egyesített ügyekre vonatkozó indítványa (C‑309/22 és C‑310/22, EU:C:2023:717, 6. pont).
(
55
)	Az állásfoglalás 2. szakasza (hivatkozás a 15. lábjegyzetben, 9. o., hetedik bekezdés)
(
56
)	Az állásfoglalás 9. szakasza (hivatkozás a 15. lábjegyzetben, 19. és azt követő oldalak)
(
57
)	A jogvita tárgyát képező meghosszabbítás (16) preambulumbekezdése.
(
58
)	2009. április 2‑iFrance Télécom kontra Bizottság ítélet (C‑202/07 P, EU:C:2009:214, 29. pont); 2018. december 13‑iEurópai Unió kontra Kendrion ítélet (C‑150/17 P, EU:C:2018:1014, 80. pont); 2023. június 8‑iSeverstal és NLMK kontra Bizottság ítélet (C‑747/21 P és C‑748/21 P, EU:C:2023:459, 40. pont).
(
59
)	Lásd a fenti 61–65. pontot.
(
60
)	Lásd: 2011. június 9‑iTerritorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya és társai kontra Bizottság ítélet (C‑465/09 P–C‑470/09 P, EU:C:2011:372, 171. pont); 2023. január 17‑iSpanyolország kontra Bizottság ítélet (C‑632/20 P, EU:C:2023:28, 48. pont).
(
61
)	2019. október 1‑iBlaise és társai ítélet (C‑616/17, EU:C:2019:800, 78., 79., 95. és 114. pont).
(
62
)	Az állásfoglalás 2. szakasza (hivatkozás a 15. lábjegyzetben, 9. o., hetedik bekezdés)
(
63
)	2024. április 25‑iPAN Europe (Endokrin károsító tulajdonságok értékelése) ítélet (C‑309/22 és C‑310/22, EU:C:2024:356, 86. pont).
(
64
)	Lásd a jelen indítvány fenti 39. pontját.
(
65
)	2019. október 1‑jei Blaise és társai ítélet (C‑616/17, EU:C:2019:800, 80. pont); 2021. december 9‑iAgrochem‑Maks kontra Bizottság ítélet (C‑374/20 P, EU:C:2021:990, 128. pont); 2023. június 22‑iArysta LifeScience Great Britain kontra Bizottság ítélet (C‑259/22 P, EU:C:2023:513, 73. pont).
(
66
)	2019. október 1‑jei Blaise és társai ítélet (C‑616/17, EU:C:2019:800, 112., 114. és 116. pont).
(
67
)	2019. október 1‑jei Blaise és társai ítélet (C‑616/17, EU:C:2019:800, 112. pont).
(
68
)	2024. április 25‑iPAN Europe (Endokrin károsító tulajdonságok értékelése) ítélet (C‑309/22 és C‑310/22, EU:C:2024:356, 87. pont).
(
69
)	Ezeket a követelményeket az ECHA (European Chemicals Agency [Európai Vegyianyag‑ügynökség]) és az EFSA (European Food Safety Authority [Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság]) a Joint Research Centre (Közös Kutatóközpont [JRC]) technikai támogatásával tovább pontosítja, Andersson N., Arena M. és mások, 2018 „Guidance for the identification of endocrine disruptors in the context of Regulations (EU) No 528/2012 and (EC) No 1107/2009”. EFSA Journal 2018;16(6):5311, 135. és azt követő oldalak, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5311. ECHA‑18‑G‑01‑EN.
(
70
)	Lásd a jelen indítvány fenti 39. pontját.
(
71
)	Lásd a 35. lábjegyzetben szereplő hivatkozásokat.
(
72
)	Lásd ebben az értelemben: Blaise és társai ítélet (C‑616/17, EU:C:2019:800, 112. pont).
(
73
)	2019. október 1‑jei Blaise és társai ítélet (C‑616/17, EU:C:2019:800, 113. pont).
(
74
)	2019. október 1‑jei Blaise és társai ítélet (C‑616/17, EU:C:2019:800, 115. pont).
(
75
)	2019. október 1‑jei Blaise és társai ítélet (C‑616/17, EU:C:2019:800, 116. pont). Lásd továbbá a fenti 124–128. pontot.
(
76
)	Lásd: 2014. április 3‑iFranciaország kontra Bizottság ítélet (C‑559/12 P, EU:C:2014:217, 103. pont).
(
77
)	2019. október 1‑jei Blaise és társai ítélet (C‑616/17, EU:C:2019:800, 114. pont).
(
78
)	2019. október 1‑jei Blaise és társai ítélet (C‑616/17, EU:C:2019:800, 69. és 116. pont).
(
79
)	2019. október 1‑jei Blaise és társai ítélet (C‑616/17, EU:C:2019:800, 70. pont).
(
80
)	2019. október 1‑jei Blaise és társai ítélet (C‑616/17, EU:C:2019:800, 80. pont).
(
81
)	Lásd a fenti 39. pontot.
(
82
)	2019. október 1‑jei Blaise és társai ítélet (C‑616/17, EU:C:2019:800, 113–116. pont).
(
83
)	A [növényvédő szerekről szóló rendeletnek] a hatóanyagokra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2011. június 10‑i 544/2011/EU bizottsági rendelet (HL 2011. L 155., 1. o.) 5.5. pontja, illetve a [növényvédő szerekről szóló rendelet] értelmében a hatóanyagokra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározásáról szóló, 2013. március 1‑jei 283/2013/EU bizottsági rendelet (HL 2013. L 93., 1. o.) 5.5. pontja. A Bizottság és a Törvényszék ez utóbbi rendelkezésre hivatkozik, de a meghosszabbítási eljárásról rendelkezésre álló információk alapján ezt sem lehetett ellenőrizni.
(
84
)	A [növényvédő szerekről szóló rendeletnek] a hatóanyagokra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2011. június 10‑i 545/2011/EU bizottsági rendelet (HL 2011. L 155., 67. o.) melléklete A. részének 7. szakasza, illetve a [növényvédő szerekről szóló rendelet] értelmében a hatóanyagokra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározásáról szóló, 2013. március 1‑jei 284/2013/EU bizottsági rendelet (HL 2013. L 93., 85. o.) melléklete A. részének 7. szakasza. A Bizottság és a Törvényszék ez utóbbi rendelkezésre hivatkozik, de a meghosszabbítási eljárásról rendelkezésre álló információk alapján ezt nem lehetett ellenőrizni.
(
85
)	Lásd: 2018. szeptember 6‑iCseh Köztársaság kontra Bizottság ítélet (C‑4/17 P, EU:C:2018:678, 24. pont); 2020. március 19‑iClientEarth kontra Bizottság ítélet (C‑612/18 P, EU:C:2020:223, 15. pont).
(
86
)	2019. október 1‑jei Blaise és társai ítélet (C‑616/17, EU:C:2019:800, 113. és 114. pont).
(
87
)	2019. október 1‑jei Blaise és társai ítélet (C‑616/17, EU:C:2019:800, 116. pont).
(
88
)	1961. március 22‑iSnupat kontra ESZAK Főhatóság ítélet (42/59 és 49/59, EU:C:1961:5, a német változat 169. oldala); 2013. június 4‑iZZ ítélet (C‑300/11, EU:C:2013:363, 56. pont).
(
89
)	2013. június 4‑iZZ ítélet (C‑300/11, EU:C:2013:363, 58. pont).
(
90
)	A környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről és a 90/313/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. január 28‑i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2003. L 41., 26. o.; magyar nyelvű különkiadás: 15. kötet, 7. fejezet, 375. o.).
(
91
)	2016. november 23‑iBizottság kontra Stichting Greenpeace Nederland és PAN Europe ítélet (C‑673/13 P, EU:C:2016:889, 74. pont); Bayer CropScience és Stichting De Bijenstichting ítélet (C‑442/14, EU:C:2016:890, 77. pont).
(
92
)	Lásd: 2016. november 23‑iBizottság kontra Stichting Greenpeace Nederland és PAN Europe ítélet (C‑673/13 P, EU:C:2016:889, 75. pont); Bayer CropScience és Stichting De Bijenstichting ítélet (C‑442/14, EU:C:2016:890, 78. pont); 2019. október 1‑jei Blaise és társai ítélet (C‑616/17, EU:C:2019:800, 108. pont).
(
93
)	Az állásfoglalás 1. szakasza (hivatkozás a 15. lábjegyzetben, 8. o., második bekezdés).
(
94
)	Az állásfoglalás 2. szakasza (hivatkozás a 15. lábjegyzetben, 8. o., harmadik bekezdés).
(
95
)	Az állásfoglalás 5. szakasza (hivatkozás a 15. lábjegyzetben, 14. o., harmadik bekezdés).
(
96
)	Az állásfoglalás 9.2. szakasza (hivatkozás a 15. lábjegyzetben, 20. o.)
(
97
)	Az állásfoglalás 2. szakasza (hivatkozás a 15. lábjegyzetben, 8. o., harmadik bekezdés).
(
98
)	Az állásfoglalás 2. szakasza (hivatkozás a 15. lábjegyzetben, 9. o., negyedik bekezdés)
(
99
)	Lásd a fenti 164. és azt követő pontokat.
(
100
)	Lásd a fenti 43. és 44. pontot.
(
101
)	A keresetlevél mellékleteinek 84. oldala.
(
102
)	Az állásfoglalás 2. és 5. szakasza (hivatkozás a 15. lábjegyzetben, 8. o., harmadik bekezdés és 14. o., harmadik bekezdés).
(
103
)	Az állásfoglalás 2. szakasza (hivatkozás a 15. lábjegyzetben, 8. o., harmadik bekezdés).
(
104
)	Az állásfoglalás 5. szakasza (hivatkozás a 15. lábjegyzetben, 14. o., ötödik és hatodik bekezdés)
(
105
)	Hivatkozás a 16. lábjegyzetben, 2.1. szakasz, 6. és azt követő oldalak, valamint A. melléklet, 13. és 14. o.
(
106
)	A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23‑i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2000. L 327., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 5. kötet, 275. o.).
(
107
)	Lásd: Ćapeta főtanácsnok Franciaország kontra Bizottság és Bizottság kontra CWS Powder Coatings és társai ügyre vonatkozó indítványa (C‑71/23 P és C‑82/23 P, EU:C:2025:65, 72. és 73. pont).
(
108
)	Lásd: a 2000/60/EK és a 2008/105/EK irányelvnek a vízpolitika terén elsőbbséginek minősülő anyagok tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. augusztus 12‑i 2013/39/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL 2013. L 226., 1. o.) módosított, a vízpolitika területén a környezetminőségi előírásokról, a 82/176/EGK, a 83/513/EGK, a 84/156/EGK, a 84/491/EGK és a 86/280/EGK tanácsi irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről, valamint a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2008. december 16‑i 2008/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2008. L 348., 84. o.) I. melléklete (41) sorszámát.
(
109
)	EFSA PPR Panel (EFSA Panel on Plant Protection Products and their Residues), 2013. „Guidance on tiered risk assessment for plant protection products for aquatic organisms in edge‑of‑field surface waters”. EFSA Journal 2013; 11(7):3290, 268. és azt követő oldalak, doi:10.2903/j.efsa.2013.3290.
(
110
)	Lásd a megtámadott ítélet új érvelésekre adott reakcióval kapcsolatban a 85. lábjegyzetben szereplő bizonyítékokat.
(
111
)	A 109. lábjegyzetben hivatkozott iránymutatás, 11.5. szakasz, 157–159. o.
(
112
)	A 109. lábjegyzetben hivatkozott iránymutatás, 165. o.
(
113
)	Lásd a jelen indítvány fenti 56. pontját.
(
114
)	Az állásfoglalás 5. szakasza (hivatkozás a 15. lábjegyzetben, 14. o., hetedik bekezdés és 15. o., negyedik bekezdés).
(
115
)	Hivatkozás a 16. lábjegyzetben, 2.2. és 2.3. szakasz, 8. és azt követő oldalak, valamint A. melléklet, 14. és azt követő oldalak.
(
116
)	Lásd a jelen indítvány fenti 43. pontját.
(
117
)	Lásd a fenti 169. és azt követő pontokat.
(
118
)	Lásd a fenti 172–185. pontot.