62004TO0078_ET
Pooled
Kohtuotsuse põhistus
Resolutiivosa
Pooled
Kohtuasjas T-78/04 R,
Sumitomo Chemical (UK) plc, esindajad: advokaadid C. Mereu ja K. Van Maldegem,
hageja,
versus
Euroopa Ühenduste Komisjon,
esindajad: X. Lewis ja F. Simonetti,
kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis,
kostja,
mille esemeks on komisjoni 4. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2032/2003 Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta ja määruse (EÜ) nr 1896/2000 muutmise kohta (ELT L 307, lk 1) artikli 5 lõigete 1 ja 2 ning II ja V lisa kohaldamise peatamine,
EUROOPA ÜHENDUSTE ESIMESE ASTME KOHTU PRESIDENT
on andnud järgmise
määruse
Kohtuotsuse põhistus
Õiguslik raamistik
1. Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 16. veebruaril 1998 vastu direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, lk 1). Direktiivi eesmärk on kehtestada biotsiidide jaoks loa andmist ja nende turuleviimist reguleeriv ühtne kord.
2. Vastavalt direktiivi 98/8 artikli 18 lõikele 2 koostati tööprogramm kõikide nende biotsiidides sisalduvate toimeainete hindamiseks, mis olid juba 14. maiks 2000 turule viidud (edaspidi „olemasolevad toimeained”). Olemasolevate toimeainete kandmine direktiivi I, IA ja IB lisasse on neid toimeaineid sisaldavatele biotsiididele loa andmise ja nende turule viimise eelduseks.
3. Tööprogrammi esimene etapp läks käiku komisjoni 7. septembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1896/2000 biotsiide käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud programmi esimese etapi kohta (EÜT L 228, lk 6). Direktiivi teise põhjenduse kohaselt „[on] programmi esimese etapi eesmärgiks […] võimaldada komisjonil biotsiidide olemasolevad toimeained kindlaks teha ja täpsustada need, millele tuleks anda hinnang selleks, et neid oleks võimalik lisada direktiivi [98/8] I, IA või IB lisasse”.
4. Vastavalt määruse nr 1896/2000 artikli 3 lõikele 1 peavad turuleviidud, biotsiidides kasutamiseks ette nähtud olemasoleva toimeaine tootjad „identifitseerima” vastava toimeaine, esitades selleks komisjonile vastava toimeaine kohta I lisas osutatud teabe. Olemasolevat toimeainet võib identifitseerida lisaks ka iga biotsiidi formuleerija, st tootja või tema esindaja ühenduses.
5. Määruse nr 1896/2000 artikkel 4 sätestab, et tootjad, formuleerijad ja ühendused, kes soovivad taotleda olemasoleva toimeaine lisamist ühe või mitme tooteliigi puhul direktiivi 98/8 I või IA lisasse, teavitavad sellest toimeainest komisjoni. Olemasolevatest toimeainetest teavitamise tähtpäev oli 28. märts 2002. Seda tähtaega pikendati teatud toimeainete suhtes komisjoni 25. septembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1687/2002 täiendava ajavahemiku kohta teatavatest turul olevatest biotsiidide toimeainetest teavitamiseks vastavalt määruse nr 1896/2000 (EÜT L 258, lk 15) artikli 4 lõikele 1 31. jaanuarini 2003.
6. Määruse nr 1896/2000 artikli 6 lõike 1 punkt b sätestab, et eelmises punktis viidatud teavitamise järel võetakse direktiivi 98/8 artiklis 28 sätestatud korras vastu määrus, mis sisaldab muu hulgas olemasolevate toimeainete täieliku loetelu, mille puhul on komisjon vastu võtnud vähemalt ühe teatise.
7. Komisjoni 4. novembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 2032/2003 direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta ja määruse nr 1896/2000 muutmise kohta (ELT L 307, lk 1) viidi sisse „osalise” mõiste, millega peetakse artikli 2 kohaselt silmas
„tootjat, formuleerijat või ühendust, kelle esitatud teatise on komisjon vastu võtnud vastavalt määruse […] nr 1896/2000 artikli 4 lõikele 2 […].”
8. Määruse nr 2032/2003 artikkel 3 käib esimeses etapis „identifitseeritud ja teatatud olemasolevate toimeainete” kohta. Selle lõige 2 sätestab:
„II lisa sisaldab nende olemasolevate toimeainete täielikku loetelu, mille kohta:
a) komisjon on vastavalt määruse […] nr 1896/2000 artikli 4 lõikele 2 vastu võtnud vähemalt ühe teatise;
[…]
Kõnealuses loetelus nimetatakse iga sellesse kantud olemasoleva toimeainega seotud tooteliigid, mille kohta on vastu võetud teatis […]”
9. Määruse nr 2032/2003 artikkel 5 teatatud olemasolevate toimeainete kontrollimise kohta sätestab:
„1. II lisas loetletud toimeainet kontrollib seoses määratletud tooteliigiga referentliikmesriik, kes on selleks määratud asjaomase aine ja tooteliigi täieliku toimiku alusel, tingimusel et:
a) toimik vastab IV lisas sätestatud nõuetele;
b) täielik toimik esitatakse koos direktiivi 98/8 […] artikli 11 lõike 1 punktis b osutatud ja käesoleva määruse IV lisas määratletud koondtoimikuga käesoleva määruse V lisas asjassepuutuva tooteliigi jaoks määratud tähtaja jooksul.
Piiramata käesoleva määruse artikli 8 kohaldamist, kontrollitakse II lisas loetletud toimeainet üksnes seoses tooteliikidega, mille kohta on teatis vastu võetud.
2. Referentliikmesriigid, kes on määratud II lisas loetletud toimeainete kontrollimiseks 8. ja 14. tooteliigi puhul, loetletakse V lisa A osas.
Referentliikmesriigid, kes on määratud II lisas loetletud toimeainete kontrollimiseks 16., 18., 19. ja 21. tooteliigi puhul, loetletakse V lisa B osas.
Liikmesriiki, kes on ilmutanud huvi olemasoleva toimeaine suhtes vastavalt määruse […] nr 1896/2000 artikli 5 lõikele 3, ei määrata selle toimeaine referentliikmesriigiks.
3. Piiramata käesoleva määruse artikli 8 kohaldamist, esitab taotleja, kes ei ole osaline ja kes taotleb vastavalt direktiivi 98/8 […] artiklile 11 sellise olemasoleva toimeaine, mille kohta on esitatud teatis või saadud teade liikmesriigi huvi kohta seoses käesoleva määruse V lisas määratud tooteliigiga, kandmist kõnealuse direktiivi I, IA või IB lisasse, täieliku toimiku selle toimeaine ja tooteliigi kombinatsiooni jaoks kõnealuses V lisas määratud ajavahemiku jooksul.
4. Alates 1. juulist 2003 asjaomased pädevad asutused loetletakse VI lisas.”
10. Täieliku toimiku koostamise kohta käiv artikkel 6 sätestab:
„1. Täieliku toimiku koostamisel tehakse muu hulgas kõik endast olenev, et vältida selgroogsete loomadega tehtavate katsete kordamist ja võimaluse korral koostada ühine täielik toimik.
2. Enne täieliku toimiku koostamise alustamist osaline:
a) teatab referentliikmesriigile kõikidest katsetest, mis ta on selgroogsete loomadega teinud;
b) küsib referentliikmesriigilt nõu, kas teatavate uuringute ärajätmise põhjendused on vastuvõetavad;
c) teatab referentliikmesriigile igast täieliku toimikuga seoses kavandatud katsest, mis hõlmab selgroogseid loomi;
d) olles saanud referentliikmesriigilt teavet teise osalise kohta, kes on teatanud samade katsete kavandamisest, teeb kõik endast oleneva, et teha kõnealuse osalisega ühiseid katseid.
Esimese lõigu punktis b osutatud referentliikmesriikide nõuanded ei mõjuta artikli 9 lõike 1 kohase toimikute täielikkuse kontrolli tulemusi.
3. Referentliikmesriik võib muuta kättesaadavaks viited kõikidele käesoleva määruse II lisas loetletud toimeaine uurimiseks selgroogsete loomadega tehtud katsetele, välja arvatud juhul, kui viidet käsitletakse konfidentsiaalsena vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artiklile 19. Viide võib sisaldada vaatlusaluse toimeaine nimetust, katsete eesmärke ja andmete omaniku kontaktaadressi.
4. Kui referentliikmesriigile on teada, et kindla toimeaine kontrollimist soovib mitu osalist, teatab ta sellest asjaomastele osalistele.
5. Osalised, kes soovivad sama toimeaine kontrollimist samade tooteliikide puhul, teevad kõik endast oleneva, et esitada ühine täielik toimik, järgides ühenduse konkurentsieeskirju.
Kui sellisel juhul ühist toimikut ei esitata, tuleb kõigis üksiktoimikutes kirjeldada koostöö saavutamiseks tehtud jõupingutusi ja osalemisest loobumise põhjuseid.
[…]”
11. Artikkel 7 pealkirjaga „Täieliku toimiku esitamine” näeb ette:
„Osaline esitab referentliikmesriigile vähemalt ühe täieliku toimiku eksemplari paberkandjal ja ühe elektroonilisel kujul. Referentliikmesriik võib nõuda täiendavaid eksemplare paberkandjal või elektroonilisel kujul.[…]
Osaline esitab ka […] ühe koondtoimiku eksemplari paberkandjal […]”
12. Artikkel 8 reguleerib osaliste ühinemist, asendamist ja loobumist. Selles on sätestatud:
„1. Kui tulenevalt vastastikusest kokkuleppest tootja, formuleerija või ühendus ühineb osalisega või asendab osalise täieliku toimiku esitamisel, teatavad kõik kokkuleppe pooled sellest ühiselt komisjonile ja referentliikmesriigile, lisades asjakohased andmekasutusload.
Komisjon teavitab sellest kõiki teisi osalisi, kes taotlevad samade tooteliikide samade toimeainete läbivaatamist.
[…]
3. Kui teatava olemasoleva toimeaine ja tooteliigi kombinatsiooni kontrollimisest loobuvad kõik kõnealuse kontrollimise osalised, teatab komisjon sellest liikmesriikidele. See teave avalikustatakse ka elektroonilisel teel.
4. Tootja, formuleerija või ühendus, kes soovib võtta üle osalise ülesanded seoses olemasoleva toimeaine ja tooteliigi kombinatsiooniga, teatab sellest komisjonile kolme kuu jooksul alates lõikes 3 osutatud teabe avaldamisest.
Liikmesriik võib esimeses lõigus osutatud tähtaja jooksul ilmutada komisjonile huvi olemasoleva toimeaine ja tooteliigi kombinatsiooni lisamise vastu direktiivi 98/8 […] I, IA või IB lisasse seoses kasutusotstarbega, mida liikmesriik peab eelkõige inimeste või loomade tervise või keskkonna kaitse huvides oluliseks. Sel viisil huvi ilmutanud liikmesriik on osalise ülesanded üle võtnud.
Esimeses ja teises lõigus kirjeldatud juhtudel võib V lisas määratud ajavahemikku vajaduse korral pikendada ja määrata teise referentliikmesriigi.
5. Kui komisjon ei saa lõike 4 kohast vastust, otsustatakse jätta olemasolev toimeaine programmi raames asjassepuutuvate tooteliikide osas direktiivi 98/8 […] I, IA ja IB lisasse kandmata.”
Asjaolud ja menetlus
13. Hageja toodab ja müüb 18 toimeainet ja neid sisaldavaid biotsiide. Kaheksa toimeaine puhul on hageja ainus komisjonile teatise esitanud teavitaja ning seetõttu on ta vastavalt määruse nr 2032/2003 artiklile 2 „osalise” staatuses.
14. Määruse nr 2032/2003 II lisast nähtub, et nimetatud 18 toimeaine kohta on komisjon 18. tooteliigi (insektitsiidid) osas teatise vastu võtnud. Ühe toimeaine – permetriini – kohta on teatis vastu võetud ka 8. tooteliigi (puidukaitseained) osas. Määruse nr 2032/2003 V lisa B osast nähtub, et tooteliigi 18 olemasoleva toimeaine, mida käsitlev teatis on vastu võetud, täielikud toimikud peavad laekuma referentliikmesriigi pädevale asutusele pärast 1. novembrit 2005 ja hiljemalt 30. aprillil 2006. Vastavalt selle määruse V lisa A osale pidid 8. tooteliiki käsitlevad täielikud toimikud laekuma referentliikmesriigi pädevale asutusele hiljemalt 28. märtsil 2004.
15. 17. veebruaril 2004 kohtukantseleisse saabunud hagiavaldusega esitas hageja EÜ artikli 230 lõike 4 alusel hagi määruse nr 2032/2003 artikli 3, artikli 4 lõike 2, artikli 5 lõike 3, artikli 10 lõike 2 teise lõigu, artikli 11 lõike 3, artikli 13 ja artikli 14 lõike 2 ning II lisa tühistamiseks.
16. Eraldi menetlusdokumendis, mis saabus kohtukantseleisse 24. märtsil 2004, taotles hageja EÜ artiklite 242 ja 243 alusel määruse nr 2032/2003 artikli 5 lõigete 1 ja 2 ning II ja V lisa kohaldamise peatamist ning palus rakendada „kõiki ajutisi meetmeid, mida [ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustav kohtunik] peab vajalikuks”.
17. Hageja palus Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 105 lõike 2 alusel rahuldada hagi selle kiireloomulisuse tõttu kohe enne komisjoni kirjalike märkuste esitamist.
18. Esimese Astme Kohtu president määras 26. märtsi 2004. aasta määrusega kohtuasjas T-78/04 R (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata) Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 105 lõike 2 alusel, et määruse nr 2032/2003 V lisa kohaldamine tuleb peatada, kuivõrd see kohustab hagejat esitama täieliku toimiku toimeaine permetriin kohta enne 28. märtsi 2004.
19. Komisjon esitas ajutiste meetmete kohaldamise taotluse kohta 1. aprillil 2004 oma kirjalikud märkused.
20. 14. mail 2004 toimus ajutiste meetmete kohaldamise menetluses kohtuistung.
Õiguslik käsitlus
21. Esimese Astme Kohus võib EÜ artiklite 242 ja 243 alusel koosmõjus EÜ artikli 225 lõikega 1 peatada vaidlusaluse meetme kohaldamise või kohaldada vajalikke ajutisi meetmeid, kui ta peab seda antud olukorras vajalikuks.
22. Vastavalt Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 104 lõikele 2 peavad ajutiste meetmete kohaldamise taotluses olema kirjas kiireloomulisust põhjendavad asjaolud ning fakti- ja õigusväited ( fumus boni juris ), mis esmapilgul õigustavad taotletava ajutise meetme kohaldamist. Need tingimused on kumulatiivsed ning täitmise peatamise taotlus tuleb jätta rahuldamata, kui ka üks nendest tingimustest on täitmata (Euroopa Kohtu presidendi 14. oktoobri 1996. aasta määrus kohtuasjas C-268/96 P(R): SCK ja FNK v . komisjon, EKL 1996, lk I-4971, punkt 30).
Hagi vastuvõetavus
23. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei kontrollita hagi vastuvõetavust põhimõtteliselt ajutiste meetmete kohaldamise menetluses, vältimaks põhikohtuasja ette ära otsustamist. Kui aga väidetakse, et ajutiste meetmete kohaldamise taotlusega seotud hagi on ilmselgelt vastuvõetamatu, siis tuleb kontrollida, kas hagi vastuvõetavust on piisavalt põhjendatud (Euroopa Kohtu presidendi 27. jaanuari 1988. aasta määrus kohtuasjas 376/87 R: Distrivet v . nõukogu, EKL 1988, lk 209, punkt 21 ja Esimese Astme Kohtu presidendi 11. aprilli 2003. aasta määrus kohtuasjas T-392/02 R: Solvay Pharmaceuticals v . nõukogu, EKL 2003, lk II-1825, punkt 53).
24. Käesolevas kohtuvaidluses tuleb ajutiste meetmete kohaldamise menetluse raames kontrollida, kas hageja tühistamishagi on selles mõttes ilmselgelt vastuvõetamatu.
25. Komisjoni arvates on hagi vastuvõetamatu. Ta väidab, et hageja on määruse nr 2032/2003 suhtes suures osas samal seisukohal nagu Bactria Industriehygiene-Service Verwaltungs GmbH & Co. KG määruse nr 1896/2000 suhtes. Nimetatud äriühingu poolt määruse nr 1896/2000 kohta esitatud hagi on aga ühenduste kohus tunnistanud vastuvõetamatuks (Euroopa Kohtu 12. detsembri 2003. aasta määrus kohtuasjas C-258/02 P: Bactria v . komisjon, EKL 2003, lk I‑15105, mis jättis kehtima apellatsiooni korras edasi kaevatud Esimese Astme Kohtu 29. aprilli 2002. aasta määruse kohtuasjas T-339/00: Bactria v.
komisjon, EKL 2002, lk II-2287). Komisjoni arvates võib määrust nr 2032/2003 kohaldada põhimõtteliselt piiramatule arvule ettevõtjatele ning mitte ainult määruse vastuvõtmise hetkel juba osalise rollis olnud ettevõtjate suletud ringile. Komisjon selgitab, et vastavalt määruse nr 2032/2003 artikli 8 lõikele 1 võib tootja, formuleerija või ühendus, kes ei ole veel osaline, ühineda osalisega täieliku toimiku esitamisel. Pealegi võib vastavalt määruse nr 2032/2003 artikli 8 lõikele 4 tootja, formuleerija või ühendus üle võtta osalise ülesanded samas nimetatud tingimustel. Määruse nr 2032/2003 artikli 5 lõige 3 võimaldab taotlejal, kes ei ole osaline, taotleda olemasoleva toimeaine kandmist direktiivi 98/8 I, IA või IB lisasse. Sellele taotlejale kehtivad määruse nr 2032/2003 teatud sätted, nagu näiteks artikli 5 lõike 3 kohaselt V lisas määratud ajavahemik.
26. Hageja arvates on tühistamishagi vastuvõetav.
27. Siinkohal tuleb märkida, et vastavalt EÜ artikli 230 lõikele 4 on üksikisikul õigus vaidlustada iga otsus, mis teda otseselt ja isiklikult puudutab, isegi kui tegemist on määrusega. See säte takistab ühenduse institutsioonidel valida määruse vorm selleks, et üksikisik ei saaks esitada hagi teda otseselt ja isiklikult puudutava otsuse peale; lisaks soovitakse sel viisil rõhutada, et vormi valikuga ei saa muuta toimingu õiguslikku olemust (vt eelkõige Euroopa Kohtu 17. juuni 1980. aasta otsus liidetud kohtuasjades 789/79 ja 790/79: Calpak ja Società Emiliana Lavorazione Frutta v . komisjon, EKL 1980, lk 1949, punkt 7; Esimese Astme Kohtu 7. novembri 1996. aasta otsus kohtuasjas T-298/94: Roquette Frères v . nõukogu, EKL 1996, lk II-1531, punkt 35 ning 11. septembri 2002. aasta otsused kohtuasjas T-13/99: Pfizer Animal Health v . nõukogu, EKL 2002, lk II-3305, punkt 81, ja kohtuasjas T-70/99: Alpharma v . nõukogu, EKL 2002, lk II-3495, punkt 73).
28. Eespool viidatud 29. aprilli 2002. aasta määrusega kohtuasjas Bactria v . komisjon (mis leidis kinnitust apellatsioonikorras eespool viidatud 12. detsembri 2003. aasta määrusega) tunnistas Esimese Astme Kohus hageja määruse nr 1896/2000 vastu esitatud hagi vastuvõetamatuks põhjendusega, et määruse sõnastusest lähtudes saab seda kohaldada piiramatule arvule ettevõtjatele, kes on huvitatud olemasolevate toimeainete ja neid sisaldavate biotsiidide identifitseerimisest ja teatamisest.
29. Antud juhul on määruses nr 2032/2003, eelkõige täieliku toimiku koostamist ja esitamist puudutavates artiklites 6 ja 7 sätestatud mitmed kohustused tootjatele, formuleerijatele ja ühendustele, kes esitasid teatise enne 28. märtsi 2002 või teatud juhtudel ka enne 31. jaanuari 2003 ning kelle teatise on komisjon vastavalt määruse nr 1896/2000 artikli 4 lõikele 2 vastu võtnud.
30. Erinevalt eespool viidatud kohtuasjas Bactria v . komisjon tehtud 29. aprilli 2002. aasta määrusest saab käesolevas kohtuvaidluses määrust nr 2032/2003 kohaldada teatud ettevõtjate grupile, keda nimetatakse määruse artiklis 2 „osalisteks”. Pealegi rõhutab hageja oma ajutiste meetmete kohaldamise taotluses, et määrus nr 2032/2003 võimaldab tuvastada osalejate nimed, kuna määruse II lisa joonealuses märkuses on kirjas: „Täpsemad andmed osalejate kohta aadressil: http://ecbrjc.it/biocides”.
31. Komisjon viitab oma kirjalikes märkustes määruse nr 2032/2003 artikli 8 lõigetele 1 ja 4 ning artikli 5 lõikele 3, selgitades, et määrus on suunatud siiski ettevõtjate „avatud” ringile.
32. Artikli 8 lõige 1 sätestab, et formuleerija või ühendus, kes pole veel osaline, võib ühineda osalisega või asendada teda „vastastikusest kokkuleppest tulenevalt” täieliku toimiku esitamisel.
33. Vastavalt määruse nr 2032/2003 artikli 8 lõikele 4 võib tootja, formuleerija või ühendus osalise ülesanded üle võtta, kui teatava olemasoleva toimeaine ja tooteliigi kombinatsiooni kontrollimisest loobuvad kõik kõnealuse kontrollimise osalised.
34. Seega on vastavalt määruse nr 2032/2003 artikli 8 lõigetele 1 ja 4 tõepoolest võimalik osaliste arvu ja identiteedi põhimõtteline muutus, nagu komisjon väidab.
35. Samas väitis hageja kohtuistungi käigus, et nendest sätetest tulenevalt sõltub osaliste arvu ja identiteedi muutus täiel määral nende osaliste otsusest, kes peavad eelnevalt kas leppima sellega, et neid asendavad või nendega ühinevad uued ettevõtjad või nad otsustavad kontrollimisest loobumise kasuks. Seda silmas pidades ei saa välistada, et määrusega nr 2032/2003 hõlmatud ettevõtjate arvu ja identiteeti tuleb määruse vastuvõtmise hetkel lugeda piisavalt määratletuks, tunnistades seega hageja määrusega isiklikult puudutatuks.
36. Määruse nr 2032/2003 artikli 5 lõikest 3 tuleneb seega, et ettevõtja, kes ei ole osaline, võib taotleda sellise olemasoleva toimeaine, mille kohta on esitatud teatis, kandmist direktiivi 98/8 I, IA või IB lisasse ning et ta peab sel juhul esitama täieliku toimiku kõnealuse määruse V lisas määratud ajavahemiku jooksul. Seejuures puuduvad igasugused viited selle kohta, nagu muutuks nimetatud ettevõtja „osaliseks” määruse nr 2032/2003 mõttes või kehtiksid talle samad kohustused nagu osalisele. Nimetatud ettevõtja peab küll täieliku toimiku esitamisel kinni pidama samast tähtajast, kuid määrus nr 2032/2003 paneb üksnes osalistele terve rea kohustusi, mis puudutavad näiteks täieliku toimiku koostamist (vt määruse nr 2032/2003 artikkel 6). Samal seisukohal on nähtavasti ka komisjon, kes viitab kirjalikes märkustes sellele, et hagejale kehtivad „vähemalt mõned määruse sätted, nagu nt V lisas toodud ajavahemik, nagu see on ette nähtud artikli 5 lõikes 3”.
37. Lisaks on hageja esitanud hulgaliselt argumente selle kohta, et määrus nr 2032/2003 puudutab teda isiklikult, millele komisjon pole vastu vaielnud. Hageja väidab täpsemalt, et ta osales määruse nr 2032/2003 vastuvõtmisel, kuivõrd tema andmete koostamine ja esitamine oli määruses nr 1896/2000 sätestatud programmi käivitamise eelduseks. Need meetmed võimaldasid komisjonil identifitseerida toimeaineid ning tooteliike, mis kuulusid vastavalt määrusele nr 2032/2003 nimetatud kontrolliprogrammi ning mis olid selle II lisas loetletud. Lisaks kehtib hagejale direktiivi 98/8 artiklis 12 ette nähtud spetsiaalne kaitse iga tema poolt teavitatud toimeaine ja tooteliigi kombinatsiooni kohta esitatud teatises ning täielikus toimikus sisalduvate andmete osas, mida liikmesriigid peavad arvesse võtma (eespool viidatud kohtuotsus Alpharma v . nõukogu). Pealegi on hagejal võimalik kasutada direktiivist 98/8, määrusest nr 1896/2000 ja määrusest nr 2032/2003 tulenevaid menetluslikke tagatisi, mistõttu ta on põhikohtuasjas individualiseeritud (eespool viidatud kohtuotsus Alpharma v . nõukogu). Lisaks erineb hageja teistest ettevõtjatest selle poolest, et talle kuulusid juba olemasolevad intellektuaalse omandi ainuõigused, mida määrus nr 2032/2003 rikub (Euroopa Kohtu 18. mai otsus kohtuasjas C-309/89: Codorniu v . nõukogu, EKL 1994, lk I-1853). Pealegi väidab hageja, et komisjon oli kohustatud arvestama kõigi „osaliste” huvidega, kuna esiteks olid talle teada need isikud ning nende õiguslik seisund ning teiseks olid vastuvõetud teatised määruse nr 2032/2003 andmise ainsaks põhjuseks (Esimese Astme Kohtu 14. septembri 1995. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-480/93 ja T-483/93: Antillean Rice Mills jt v . komisjon, EKL 1995, lk II-2305).
38. Pealegi ei sea komisjon kahtluse alla fakti, et määrus nr 2032/2003 puudutab hagejat vahetult, kuna see puudutab vahetult hageja valmistatud toimeainet, mille kohta määrus sätestab teatud vorminõuete täitmise.
39. Seega pole välistatud, et määrus nr 2032/2003 puudutab hagejat otseselt ja isiklikult, andes hagejale õiguse taotleda määruse tühistamist vastavalt EÜ artikli 230 lõikele 4.
Ajutiste meetmete kohaldamise taotluse vastuvõetavus
40. Komisjon väidab, et ajutiste meetmete kohaldamise taotlus on vastuvõetamatu, kuna hagis vaidlustatud sätted ei kattu nendega, mille kohaldamise peatamist nõutakse. Sellise erinevuse puhul on tegemist Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 104 lõike 1 olulise rikkumisega. Ühenduste kohus pole küll seda reeglit, mille kohaselt peavad tühistamishagi ese ja kohaldamise peatamise taotluse ese kattuma, alati rangelt kohaldanud, kuid samas peab sellise meetme kohaldamise peatamine, mis ei ole tühistamishagi esemeks, jääma siiski erandiks.
41. Kohtuistungi käigus väitis hageja, et tema ajutiste meetmete kohaldamise taotlus on vastuvõetav.
42. Vastavalt Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 104 lõike 1 punktile 1 on EÜ artikli 242 kohaselt esitatud taotlus ühenduse institutsiooni õigusakti kohaldamise peatamiseks vastuvõetav üksnes juhul, kui hageja on esitanud Esimese Astme Kohtusse hagi selle õigusakti vaidlustamiseks.
43. Vastavalt Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 104 lõike 1 punktile 2 on EÜ artiklis 243 märgitud ajutise meetme kohaldamise taotlus vastuvõetav üksnes juhul, kui taotletav ajutine meede ja hagi ese on omavahel piisavalt tihedalt seotud. Kui erandlikud asjaolud välja arvata, siis kehtib artikli 104 lõikes 1 sätestatud põhimõte ajutiste meetme taotlusele, kui selle eesmärk on suures osas sama kui kohaldamise peatamise taotlusel (vt selle kohta Esimese Astme Kohtu 22. novembri 1995. aasta määrus kohtuasjas T-395/94 R II: Atlantic Container Line jt v . komisjon, EKL 1995, lk II-2893, punkt 39).
44. Seejuures tuleb silmas pidada, et ajutiste meetmete kohaldamise menetlus peab tagama põhikohtumenetluse otsuse kehtivuse täies ulatuses, takistamaks lünga tekkimist ühenduste kohtu antud õiguskaitses (vt selle kohta Euroopa Kohtu presidendi 3. mai 1996. aasta määrus kohtuasjas C-399/95 R: Saksamaa v . komisjon, EKL 1996, lk I-2441, punkt 46, 29. jaanuari 1997. aasta määrus kohtuasjas C-393/96 P(R): Antonissen v . nõukogu ja komisjon, EKL 1997, lk I-441, punkt 36, 25. märtsi 1999. aasta määrus kohtuasjas C-65/99 P(R): Willeme v . komisjon, EKL 1999, lk I-1857, punkt 62 ja Esimese Astme Kohtu presidendi 7. mai 2002. aasta määrus kohtuasjas T-306/01 R: Aden jt v . nõukogu ja komisjon, EKL 2002, lk II-2387, punkt 45).
45. Käesolevas kohtuasjas taotletakse hagiga aga määruse nr 2032/2003 artikli 3, artikli 4 lõike 2, artikli 5 lõike 3, artikli 10 lõike 2 teise lõigu, artikli 11 lõike 3, artikli 13 ja artikli 14 lõike 2 ning II lisa tühistamist.
46. Hagiavalduse sissejuhatusest ning hageja taotlustest nähtub aga, et hageja soovib hoopiski määruse nr 2032/2003 artikli 5 lõigete 1 ja 2 ning II ja V lisa kohaldamise peatamist. Hagiavalduse punktis 54 on küll kirjas, et „hageja taotleb seega [määruse nr 2032/2003] artikli 5 lõigete 2 ja 3 ning II ja V lisa, mis sätestavad tema toimeaine ja tooteliigi kombinatsiooni täieliku toimiku esitamise tähtaja, kohaldamise kohest peatamist.” Samas selgub hageja selgitustest ja argumentatsioonist hagiavalduses ning kohtuistungi käigus, et viite puhul määruse nr 2032/2003 artikli 5 lõigetele 2 ja 3 on tegemist eksitusega ning selle asemel on mõeldud määruse artikli 5 lõikeid 1 ja 2.
47. Järelikult on nii põhikohtuasja vaidlustamise kui ka kohaldamise peatamise taotluse esemeks üksnes määruse nr 2032/2003 II lisa.
48. Määruse nr 2032/2003 artikli 5 lõigete 1 ja 2 ning V lisa kohaldamise peatamise taotlus tuleb seega vastavalt Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 104 lõike 1 esimesele lõigule tunnistada vastuvõetamatuks.
49. Hageja on küll hagiavalduses EÜ artiklile 243 tuginedes taotlenud „igasuguse ajutise meetme kohaldamist, mida [ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustav kohtunik] peab tema õiguste kaitseks vajalikuks, seni kuni [põhikohtuasjas käiv] vaidlus pole lõplikult otsustatud.”
50. Samas ei selgita ta seda ebaselget ja ebatäpset taotlust. Kuna selles puuduvad täpsemad andmed taotluse eseme kohta, siis pole täidetud Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 44 lõike 1 punktis d – millele viitab kodukorra artikli 104 lõige 3 – toodud tingimused ning seega on taotlus vastuvõetamatu (vt selle kohta Esimese Astme Kohtu presidendi 12. veebruari 1996. aasta määrus kohtuasjas T-228/95 R: Lehrfreund v . nõukogu ja komisjon, EKL 1996, lk II-111, punkt 58).
51. Antud asjaoludel piirdub kontrollimine küsimusega, kas määruse nr 2032/2003 II lisa kohaldamise peatamine on õigustatud.
52. Ajutiste meetmete kohaldamine eeldab, et hageja põhjendab oma huvi taotletavate meetmete suhtes (vt selle kohta Euroopa Kohtu esimese koja esimehe 19. mai 1989. aasta määrus kohtuasjas 107/89 R: Caturla-Poch v . parlament, EKL 1989, lk 1357, ning Euroopa Kohtu presidendi 17. detsembri 1996. aasta määrus kohtuasjas T-164/96 R: Moccia Irme v . komisjon, EKL 1996, lk II-2261, punkt 26). Nii näiteks tuleb ajutiste meetmete taotlus jätta rahuldamata, kui see ei muudaks hageja olukorda ning kui hagejal ei oleks sellest praktilist kasu (vt selle kohta Euroopa Kohtu teise koja esimehe 31. juuli 1989. aasta määrus kohtuasjas 206/89 R: S. v . komisjon, EKL 1989, lk 2841, punkt 14; Euroopa Kohtu presidendi 30. aprilli 1997. aasta määrus kohtuasjas C-89/97 P(R): Moccia Irme v . komisjon, EKL 1997, lk I-2327, punkt 45, ning Esimese Astme Kohtu presidendi 16. jaanuari 2004. aasta määrus kohtuasjas T-369/03 R: Arizona Chemical jt v . komisjon, EKL 2004, lk I‑205, punkt 62).
53. Käesolevas kohtuasjas tuleneb määruse nr 2032/2003 artikli 3 lõikest 2, et II lisa pealkirjaga „Programmiga hõlmatud olemasolevad toimeained ja tooteliigid” sisaldab olemasolevate toimeainete ja tooteliikide loetelu, mille kohta komisjon on vastu võtnud vähemalt ühe teatise või mille kohta on vastavalt selle määruse artikli 5 lõikele 3 mõni liikmesriik huvi üles näidanud.
54. 18 hageja toodetud ning müüdava toimeaine kohta on II lisas toodud EÜ number ning CAS‑i number ning näidatud, et nende toimeainete kohta on 18. tooteliigi – permetriini – ning 8. tooteliigi osas teatis vastu võetud.
55. II lisa puhul on tegemist seega üksnes faktiväitega, millest ei tulene hagejale mingeid kohustusi. Pealegi ei esitanud hageja kohtuistungi käigus ühtegi väidet selle kohta, et II lisa kohaldamise peatamine muudaks tema olukorda. Seega ei saa kuidagi järeldada, et selle lisa kohaldamise peatamine tooks hagejale praktilist kasu.
56. Kuna hageja pole näidanud üles huvi määruse nr 2032/2003 II lisa kohaldamise peatamise vastu ajutiste meetmete kohaldamise raames, siis tuleb tema sellekohane taotlus rahuldamata jätta.
57. Sellest tuleneb, et käesolev ajutiste meetmete taotlus jäetakse rahuldamata, ilma et oleks vaja kontrollida, kas on täidetud muud kohaldamise peatamise taotluse ja taotletud ajutiste meetmete kohaldamise tingimused.
Resolutiivosa
Esitatud põhjendustest lähtudes
ESIMESE ASTME KOHTU PRESIDENT
määrab:
1. Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.
2. Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.
2. juulil 2004 Luxembourgis.