62023TJ0399_EXT
HOTĂRÂREA TRIBUNALULUI (Camera a noua extinsă)
29 octombrie 2025 (
*1
)
„Agricultură – Plan strategic PAC – Regulamentul (UE) 2021/2115 – Norme privind sprijinul pentru planurile strategice elaborate de statele membre în cadrul PAC – Aprobare de către Comisie – Respingerea cererii de reexaminare internă – Articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 – Articolul 13 din Regulamentul 2021/2115 – Eroare de drept – Eroare vădită de apreciere”
În cauza T‑399/23,
ClientEarth, cu sediul în Ixelles (Belgia),
Collectif Nourrir, cu sediul în Montreuil (Franța),
reprezentate de C. Baldon și N. Braoudakis, avocați,
reclamante,
împotriva
Comisiei Europene, reprezentată de A.‑C. Becker, G. Gattinara, F. Le Bot și C. Perrin, în calitate de agenți,
pârâtă,
susținută de
Republica Franceză, reprezentată de B. Fodda, B. Travard, M. de Lisi, P. Chansou și F. du Couëdic, în calitate de agenți,
intervenientă,
TRIBUNALUL (Camera a noua extinsă),
compus, la deliberări, din domnii L. Truchot, președinte, H. Kanninen și M. Sampol Pucurull (raportor), doamna T. Perišin și domnul R. Meyer, judecători,
grefier: domnul P. Cullen, administrator,
având în vedere faza scrisă a procedurii,
în urma ședinței din 13 decembrie 2024,
pronunță prezenta
Hotărâre (
1
)
1
Prin acțiunea formulată în temeiul articolului 263 TFUE, reclamantele, ClientEarth și Collectif Nourrir, solicită anularea Deciziei Comisiei Europene din 5 mai 2023 (denumită în continuare „decizia atacată”) de respingere a cererii lor de reexaminare internă a Deciziei de punere în aplicare C(2022) 6012 final a Comisiei din 31 august 2022 de aprobare a planului strategic PAC 2023-2027 al Franței în vederea unui sprijin din partea Uniunii finanțat de Fondul european de garantare agricolă și de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (denumită în continuare „decizia de aprobare”).
I. Istoricul litigiului
2
Reclamantele sunt, pe de o parte, ClientEarth, o asociație fără scop lucrativ de drept belgian implicate în protecția mediului și, pe de altă parte, Collectif Nourrir, o asociație fără scop lucrativ de drept francez care are ca obiect de activitate protecția mediului, crearea de legături între asociații și organizații de mediu, precum și promovarea unor politici agricole ecologice.
3
La 22 decembrie 2021, Republica Franceză a prezentat Comisiei, în temeiul articolului 118 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de stabilire a normelor privind sprijinul pentru planurile strategice care urmează a fi elaborate de statele membre în cadrul politicii agricole comune (planurile strategice PAC) și finanțate de Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 și (UE) nr. 1307/2013 (JO 2021, L 435, p. 1), o propunere de plan strategic în cadrul politicii agricole comune (PAC) (denumit în continuare „PSPAC”) pentru perioada 2023-2027.
4
La 31 martie 2022, în conformitate cu articolul 118 alineatul (2) din Regulamentul 2021/2115, după ce a evaluat propunerea de PSPAC elaborată de Republica Franceză (în continuare „PSPAC‑ul francez”), Comisia a formulat observații și a solicitat informații suplimentare.
5
La 22 aprilie 2022, Republica Franceză a adresat Comisiei o scrisoare în care a formulat comentarii cu privire la observațiile din scrisoarea din 31 martie 2022 menționată la punctul 4 de mai sus.
6
La 4 august 2022, Republica Franceză a furnizat Comisiei informații în răspuns la observațiile acesteia și a prezentat o versiune revizuită a propunerii sale de PSPAC.
7
La 31 august 2022, Comisia a adoptat decizia de aprobare în temeiul articolului 118 alineatul (4) din Regulamentul 2021/2115.
8
Prin scrisoarea din 3 noiembrie 2022, reclamantele au solicitat Comisiei să efectueze o reexaminare internă a deciziei de aprobare (în continuare „cererea de reexaminare internă”), în temeiul articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 septembrie 2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organele Uniunii, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului (JO 2006, L 264, p. 13, Ediție specială, 15/vol. 17, p. 126), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2021/1767 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 octombrie 2021 (JO 2021, L 356, p. 1, rectificare în JO L, 2023/90031, 17.10.2023). Acestea considerau că Comisia și‑a depășit competența atunci când a aprobat PSPAC‑ul francez cu toate că acesta era incompatibil cu cerințele esențiale ale Regulamentului 2021/2115. Cu titlu subsidiar, reclamantele susțineau că Comisia a săvârșit mai multe erori vădite de apreciere, în special din cauza incapacității PSPAC‑ului francez de a contribui în mod eficace la îndeplinirea obiectivelor specifice enumerate la articolul 6 alineatul (1) literele (d)-(f) din Regulamentul 2021/2115, care vizează atenuarea schimbărilor climatice, protecția resurselor naturale prin reducerea dependenței de substanțe chimice, precum și oprirea și inversarea declinului biodiversității (denumite în continuare „obiectivele specifice de mediu și climatice”).
9
Prin decizia atacată, membrul Comisiei însărcinat cu agricultura a informat reclamantele că nu acceptă niciuna dintre susținerile juridice și științifice invocate în sprijinul cererii lor de reexaminare internă. În consecință, Comisia a considerat că această cerere nu este întemeiată și a respins‑o.
II. Concluziile părților
10
Reclamantele solicită Tribunalului:
–
anularea deciziei atacate;
–
obligarea Comisiei la plata cheltuielilor de judecată.
11
Comisia solicită Tribunalului:
–
respingerea acțiunii ca nefondată;
–
obligarea reclamantelor la plata cheltuielilor de judecată.
12
În memoriul în intervenție în susținerea concluziilor Comisiei, Republica Franceză solicită Tribunalului respingerea acțiunii.
III. În drept
13
În susținerea acțiunii, reclamantele invocă patru motive:
–
primul, întemeiat pe erori referitoare la competența Comisiei de a adopta decizia de aprobare;
–
al doilea, întemeiat pe erori vădite de apreciere referitoare la contribuția PSPAC‑ului francez la îndeplinirea obiectivului specific prevăzut la articolul 6 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul 2021/2115 (denumit în continuare „obiectivul specific D”) în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră (denumite în continuare „emisiile de GES”) și la țintele pe termen lung la nivel național menționate la articolul 109 alineatul (2) din acest regulament (denumite în continuare „țintele pe termen lung la nivel național”) referitoare la acest obiectiv;
–
al treilea, întemeiat pe erori vădite de apreciere referitoare la contribuția PSPAC‑ului francez la îndeplinirea obiectivului specific prevăzut la articolul 6 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul 2021/2115, în special protecția resurselor de apă (denumit în continuare „obiectivul specific E”), și la țintele pe termen lung la nivel național referitoare la acest obiectiv;
–
al patrulea, întemeiat pe erori vădite de apreciere în ceea ce privește contribuția PSPAC‑ului francez la îndeplinirea obiectivului specific prevăzut la articolul 6 alineatul (1) litera (f) din Regulamentul 2021/2115 referitor la conservarea și la refacerea biodiversității (denumit în continuare „obiectivul specific F”).
14
În această privință, trebuie amintit că, potrivit jurisprudenței, Tribunalul trebuie să interpreteze motivele unui reclamant mai degrabă prin prisma conținutului decât din perspectiva calificării acestora și să efectueze, în consecință, calificarea motivelor și a argumentelor invocate în cererea introductivă (a se vedea Hotărârea din 5 septembrie 2014, Éditions Odile Jacob/Comisia, T‑471/11, EU:T:2014:739, punctul 51 și jurisprudența citată).
15
Or, din examinarea conținutului înscrisurilor reclamantelor reiese că primul motiv prezentat în cererea introductivă nu privește eventuala necompetență a Comisiei de a aproba PSPAC‑ul francez. Astfel, prin intermediul primului motiv, reclamantele contestă modul în care Comisia a exercitat această competență în măsura în care aceasta nu ar fi respectat limitele mandatului încredințat prin articolul 118 alineatele (4) și (6) din Regulamentul 2021/2115 atunci când a adoptat decizia de aprobare. Întrebate în ședință cu privire la conținutul acestui motiv, reclamantele au confirmat această interpretare.
16
În aceste condiții, trebuie să se constate că primul motiv se compune, în realitate, din trei aspecte, întemeiate, primul, pe erori de drept referitoare la natura și la întinderea controlului Comisiei în temeiul articolului 118 alineatele (3) și (4) din Regulamentul 2021/2115, al doilea, pe erori de drept în ceea ce privește interpretarea limitelor competențelor de executare ale Comisiei conferite de articolul 118 alineatele (4) și (6) din acest regulament și, al treilea, pe o eroare vădită de apreciere referitoare la respectarea de către PSPAC‑ul francez a elementelor esențiale ale acestui regulament.
A. Observații generale
17
Întinderea controlului jurisdicțional efectuat de instanța Uniunii Europene cu ocazia examinării unei acțiuni în anulare introduse în temeiul articolului 12 din Regulamentul Aarhus împotriva unei decizii referitoare la o cerere de reexaminare internă întemeiată pe articolul 10 din același regulament nu este diferită de întinderea controlului jurisdicțional pe care Tribunalul îl exercită cu privire la temeinicia motivelor deciziilor atacate direct pe baza articolului 263 alineatele (2) și (4) TFUE, în cazul în care o astfel de decizie este fondată pe evaluări complexe de natură tehnică și științifică (a se vedea în acest sens Hotărârea din 15 decembrie 2016, TestBioTech ș.a./Comisia, T‑177/13, nepublicată, EU:T:2016:736, punctul 81, Hotărârea din 18 octombrie 2023, TestBioTech/Comisia, T‑605/21, nepublicată, EU:T:2023:648, punctul 18, și Hotărârea din 25 iunie 2025, ClientEarth/Consiliul, T‑648/22, nepublicată, EU:T:2025:631, punctul 105).
18
În acest sens, trebuie amintit că, atunci când o instituție a Uniunii trebuie să efectueze evaluări complexe, aceasta dispune de o putere largă de apreciere a cărei exercitare este supusă unui control jurisdicțional care se limitează la a verifica dacă măsura în cauză nu este afectată de o eroare vădită sau de un abuz de putere ori dacă autoritatea competentă nu a depășit în mod vădit limitele puterii sale de apreciere (a se vedea Hotărârea din 15 decembrie 2016, TestBioTech ș.a./Comisia, T‑177/13, nepublicată, EU:T:2016:736, punctul 77 și jurisprudența citată).
19
Pentru a stabili că o instituție a săvârșit o eroare vădită în aprecierea unor fapte complexe de natură să justifice anularea unui act, elementele de probă prezentate de reclamant trebuie să fie suficiente pentru a lipsi de plauzibilitate aprecierile faptelor reținute în acest act. Sub rezerva acestei examinări a plauzibilității, nu este de competența Tribunalului să substituie aprecierea autorului acestei decizii cu propria apreciere asupra unor fapte complexe. În consecință, motivul întemeiat pe existența unei erori vădite trebuie respins dacă, în pofida elementelor invocate de reclamant, aprecierea contestată poate fi totuși considerată adevărată sau valabilă. Această situație se regăsește în special atunci când decizia în cauză este afectată de erori care, chiar considerate în ansamblu, nu prezintă decât un caracter minor, neputând să fi avut o influență decisivă asupra deciziei administrației (a se vedea Hotărârea din 4 aprilie 2019, ClientEarth/Comisia, T‑108/17, EU:T:2019:215, punctul 246 și jurisprudența citată).
20
În plus, limitarea controlului instanței Uniunii nu aduce atingere obligației acesteia de a verifica exactitatea materială a elementelor de probă invocate, fiabilitatea și coerența lor, precum și de a controla dacă aceste elemente constituie ansamblul datelor pertinente care trebuie luate în considerare pentru aprecierea unei situații complexe și dacă sunt de natură să susțină concluziile deduse pe baza lor (a se vedea Hotărârea din 15 decembrie 2016, TestBioTech ș.a./Comisia, T‑177/13, nepublicată, EU:T:2016:736, punctul 79 și jurisprudența citată).
[omissis]
C. Cu privire la primul motiv, întemeiat pe erori de drept în interpretarea și aplicarea articolului 118 alineatele (3), (4) și (6) din Regulamentul 2021/2115 și pe o eroare vădită de apreciere în ceea ce privește respectarea de către PSPAC‑ul francez a elementelor esențiale ale acestui regulament
45
Astfel cum reiese din cuprinsul punctului 16 de mai sus, primul motiv cuprinde în esență în trei aspecte.
46
Tribunalul apreciază că este necesar să se examineze mai întâi al doilea aspect al primului motiv, prin care se urmărește contestarea limitelor competențelor de executare ale Comisiei conferite de articolul 118 alineatele (4) și (6) din Regulamentul 2021/2115 pentru adoptarea deciziei de aprobare, apoi primul aspect privind natura și întinderea controlului Comisiei în temeiul articolului 118 alineatele (3) și (4) din Regulamentul 2021/2115 și, în sfârșit, al treilea aspect, întemeiat pe o eroare vădită de apreciere.
1.
Cu privire la al doilea aspect al primului motiv, întemeiat pe erori de drept în ceea ce privește interpretarea limitelor competențelor de executare conferite Comisiei de articolul 118 alineatele (4) și (6) din Regulamentul 2021/2115
47
Al doilea aspect al primului motiv cuprinde în esență două critici întemeiate, prima, pe refuzul Comisiei de a recunoaște obligația ca un act de punere în aplicare, de tipul deciziei de aprobare, să respecte elementele esențiale ale actului de bază și, a doua, pe refuzul Comisiei de a considera obiectivele specifice de mediu și climatice drept elemente esențiale ale Regulamentului 2021/2115.
a)
Cu privire la primul motiv, întemeiat pe refuzul Comisiei de a recunoaște obligația ca un act de punere în aplicare, de tipul deciziei de aprobare, să respecte elementele esențiale ale actului de bază
48
Reclamantele susțin că considerațiile formulate în subsecțiunea 4.1 din anexa la decizia atacată sunt afectate de o eroare de drept care privește refuzul Comisiei de a recunoaște obligația ca un act de punere în aplicare, de tipul deciziei de aprobare, să respecte elementele esențiale ale actului de bază. În opinia lor, competența de executare a Comisiei în temeiul articolului 118 alineatele (4) și (6) din Regulamentul 2021/2115 nu depinde numai de existența unei delegări de competențe care o autorizează să adopte o asemenea decizie de aprobare, ci și de respectarea de către actul de punere în aplicare a elementelor esențiale ale actului de bază, în conformitate cu articolul 291 TFUE.
49
Comisia, susținută de Republica Franceză, contestă argumentele reclamantelor.
50
Potrivit articolului 291 alineatul (1) TFUE, statele membre iau toate măsurile de drept intern necesare pentru a pune în aplicare actele obligatorii din punct de vedere juridic ale Uniunii. Totuși, astfel cum prevede alineatul (2) al acestui articol, în cazul în care sunt necesare condiții unitare de punere în aplicare a actelor obligatorii din punct de vedere juridic ale Uniunii, aceste acte conferă competențe de executare Comisiei sau, în cazuri speciale și temeinic justificate, precum și în cadrul politicii externe și de securitate comună, Consiliului Uniunii Europene. Conform articolului 291 alineatul (4) TFUE, în titlul actelor de punere în aplicare se introduc cuvintele „de punere în aplicare”.
51
Din decizia de aprobare reiese că aceasta se întemeiază pe articolul 118 alineatul (6) din Regulamentul 2021/2115, potrivit căruia fiecare PSPAC este aprobat de Comisie prin intermediul unei decizii de punere în aplicare, cu condiția respectării cerințelor menționate la alineatul (4) al acestui articol.
52
În aceste condiții, competența de executare conferită Comisiei este delimitată atât de articolul 291 alineatul (2) TFUE, cât și de articolul 118 din Regulamentul 2021/2115.
53
Potrivit jurisprudenței Curții, noțiunea de „executare” cuprinde în același timp elaborarea unor norme de aplicare și aplicarea normelor în situații determinate prin intermediul unor acte cu aplicabilitate individuală (a se vedea Hotărârea din 1 martie 2016, National Iranian Oil Company/Consiliul, C‑440/14 P, EU:C:2016:128, punctul 36 și jurisprudența citată).
54
În speță, decizia de aprobare are ca obiect aprobarea propunerii de PSPAC francez pentru ca acesta să își poată produce efectele juridice, în conformitate cu articolul 118 alineatele (4) și (7) din Regulamentul 2021/2115.
55
Astfel, decizia de aprobare atestă conformitatea unui act național, și anume PSPAC‑ul francez, cu o serie de condiții prevăzute în Regulamentul 2021/2115. Aceasta este adresată Republicii Franceze și constituie o etapă prealabilă implementării cadrului juridic care reglementează acordarea sprijinului din partea Uniunii către fermieri și alți beneficiari în temeiul PSPAC‑ului francez astfel cum a fost aprobat.
56
În această privință, potrivit articolului 118 alineatul (4) din Regulamentul 2021/2115, Comisia aprobă PSPAC‑ul propus, cu condiția să fi fost transmise informațiile necesare, iar planul să fie compatibil cu articolul 9 și cu celelalte cerințe prevăzute în acest regulament și în Regulamentul (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 (JO 2021, L 435, p. 187), precum și cu actele delegate și actele de punere în aplicare adoptate în temeiul acestora.
57
În acest cadru, din coroborarea considerentelor (27), (97) și (110), precum și a articolelor 9 și 118 din Regulamentul 2021/2115 reiese că procedura de aprobare are ca scop asigurarea conformității PSPAC‑urilor, adoptate de statele membre în vederea punerii în aplicare a PAC la nivel național, cu normele Uniunii, în special cu obiectivele PAC, astfel cum sunt stabilite la articolul 39 TFUE și precizate de acest regulament.
58
Din dispozițiile care precedă rezultă că i s‑a conferit Comisiei o competență de executare pentru a controla conformitatea fiecărei propuneri de PSPAC cu cerințele prevăzute în Regulamentul 2021/2115.
59
Astfel, competența de executare conferită Comisiei de articolul 291 TFUE și de articolul 118 din Regulamentul 2021/2115 în vederea adoptării unei decizii de aprobare se limitează la controlul conformității unui anumit tip de act, și anume propunerile de PSPAC. Din acest motiv, respectarea limitelor acestei competențe trebuie examinată nu numai în funcție de obiectivele generale esențiale ale regulamentului menționat, ci și în funcție de ansamblul cerințelor menționate la articolul 118 alineatul (4) din Regulamentul 2021/2115.
60
În speță, în subsecțiunea 4.1 din anexa la decizia atacată, în răspuns la motivul de reexaminare întemeiat pe lipsa competenței de a adopta decizia de aprobare, Comisia amintește că, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) TUE, fiecare instituție acționează în limitele atribuțiilor care îi sunt conferite prin tratate. În opinia sa, problema dacă un act a fost adoptat fără împuternicire se apreciază în funcție de temeiul juridic care permite acestei instituții să acționeze, fie el implicit sau expres. Presupunând că Comisia depășește limitele competențelor care îi sunt conferite pentru a adopta un anumit act juridic, aceasta ar rămâne competentă să îl adopte în pofida nelegalității săvârșite în exercitarea acestei competențe. Pentru acest motiv, ea apreciază că argumentele invocate în susținerea acestui motiv sunt nefondate în cadrul unei contestații întemeiate pe nerespectarea principiului de atribuire a competențelor.
61
Astfel, Comisia arată, în decizia atacată, că articolul 118 alineatele (4) și (6) din Regulamentul 2021/2115 îi conferă în mod explicit competența de a aproba propunerile de PSPAC ale statelor membre. Ea precizează că deciziile de aprobare adoptate în acest temei nu au ca scop modificarea sau completarea actului de bază, și anume regulamentul menționat, sau elaborarea unor norme de punere în aplicare. În acest cadru, ea amintește că PSPAC‑urile sunt elaborate de statele membre, în conformitate cu articolul 104 din regulamentul menționat, pentru a pune în aplicare sprijinul din partea Uniunii în scopul îndeplinirii obiectivelor specifice prevăzute la articolul 6 alineatele (1) și (2) din acesta și trebuie să îndeplinească toate cerințele prevăzute în acest regulament.
62
Astfel, în decizia atacată, Comisia apreciază că trebuie să verifice dacă argumentele invocate în susținerea motivului întemeiat pe necompetența sa de a aproba PSPAC‑ul francez demonstrează existența unor încălcări ale Regulamentului 2021/2115, ale actelor delegate sau ale actelor de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia ale căror pretinse încălcări trebuie să fie examinate în temeiul articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul Aarhus, dat fiind că acestea constituie „dreptul mediului” în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (f) din Regulamentul Aarhus.
63
Cu toate acestea, trebuie să se constate că critica, invocată în mod autonom de reclamante, potrivit căreia Comisia a săvârșit o eroare de drept atunci când a considerat că un act de punere în aplicare precum decizia de aprobare nu trebuie să respecte elementele esențiale ale actului de bază, nu constituie un aspect care intră în sfera dreptului mediului în sensul Regulamentului Aarhus. Prin urmare, presupunând că este întemeiată, această critică nu ar conduce la constatarea unei încălcări a dreptului mediului în sensul Regulamentului Aarhus care ar fi susceptibilă să determine anularea deciziei atacate. Într‑adevăr, astfel cum a arătat Comisia, în cadrul unei reexaminări interne, ea nu este obligată să examineze cererea decât în măsura în care autorul acestei cereri susține că actul administrativ vizat contravine dreptului mediului (a se vedea în acest sens Hotărârea din 14 martie 2018, TestBioTech/Comisia, T‑33/16, EU:T:2018:135, punctele 48, 68 și 78).
64
În această privință, trebuie amintit că nicio dispoziție a tratatelor nu impune instanței Uniunii să examineze, în orice caz, temeinicia motivelor sau a argumentelor invocate în susținerea cererilor cu care este sesizată. Dimpotrivă, instanța Uniunii poate, printre altele pentru motive care țin de administrarea eficientă a justiției, să nu examineze temeinicia motivelor care trebuie înlăturate ca inadmisibile sau ca inoperante (a se vedea în acest sens Hotărârea din 29 septembrie 2022, HIM/Comisia, C‑500/21 P, nepublicată, EU:C:2022:741, punctele 72 și 73).
65
Întrucât prezenta critică invocată de reclamante este inoperantă, nu este necesar să se examineze temeinicia acesteia.
66
Prin urmare, prima critică din cadrul celui de al doilea aspect trebuie respinsă ca inoperantă.
b)
Cu privire la a doua critică, întemeiată pe refuzul Comisiei de a considera obiectivele specifice de mediu și climatice ale Regulamentului 2021/2115 drept elemente esențiale
67
Reclamantele reproșează Comisiei că a refuzat, în decizia atacată, să considere obiectivele specifice de mediu și climatice drept elemente esențiale ale Regulamentului 2021/2115 în sensul jurisprudenței referitoare la articolul 291 TFUE.
68
Comisia, susținută de Republica Franceză, contestă argumentele reclamantelor.
69
În speță, în subsecțiunea 3.2 din anexa la decizia atacată, Comisia apreciază că obiectivele specifice de mediu și climatice nu constituie elemente centrale ale PAC. În opinia sa, nu există o ierarhie între obiectivele specifice prevăzute la articolul 6 din Regulamentul 2021/2115 care decurg din articolul 105 din acest regulament.
70
Pe de altă parte, potrivit subsecțiunii 3.3 din anexa la decizia atacată, un PSPAC trebuie aprobat de îndată ce strategia de intervenție pe care o conține și elementele sale sunt adecvate pentru atingerea obiectivelor stabilite în Regulamentul 2021/2115, iar acesta este compatibil cu același regulament și cu Regulamentul 2021/2116.
71
Astfel, întrucât Comisia nu a săvârșit o eroare de drept atunci când a considerat în decizia atacată că decizia de aprobare trebuie să respecte toate cerințele prevăzute de Regulamentul 2021/2115, inclusiv articolul 118 alineatul (4) din acesta, și pe cele la care face trimitere acest articol, în special respectarea obiectivelor specifice de mediu și climatice, refuzul său de a califica aceste obiective generale drept esențiale nu afectează legalitatea deciziei atacate.
72
Prin urmare, a doua critică trebuie respinsă ca inoperantă și, pe cale de consecință, al doilea aspect al primului motiv trebuie respins în totalitate.
2.
Cu privire la primul aspect al primului motiv, întemeiat pe erori de drept care privesc natura și întinderea controlului Comisiei în temeiul articolului 118 alineatele (3) și (4) din Regulamentul 2021/2115
73
Primul aspect al primului motiv cuprinde două critici, întemeiate, pe de o parte, pe o eroare de drept în ceea ce privește natura controlului exercitat de Comisie asupra propunerilor de PSPAC în temeiul articolului 118 alineatele (3) și (4) din Regulamentul 2021/2115 și, pe de altă parte, pe o eroare de drept referitoare la nerespectarea de către Comisie a întinderii controlului său asupra propunerilor de PSPAC.
a)
Cu privire la primul motiv, întemeiat pe o eroare de drept în ceea ce privește natura controlului exercitat de Comisie asupra propunerilor de PSPAC în temeiul articolului 118 alineatele (3) și (4) din Regulamentul 2021/2115
74
Reclamantele susțin în esență că considerațiile formulate în secțiunea 3 din anexa la decizia atacată sunt afectate de o eroare de drept în ceea ce privește natura controlului exercitat de Comisie asupra propunerilor de PSPAC în temeiul articolului 118 alineatele (3) și (4) din Regulamentul 2021/2115. În opinia acestora, Comisia aplică o interpretare excesiv de restrictivă care se limitează la verificarea respectării condiției de formă privind furnizarea tuturor informațiilor necesare referitoare la propunerea de PSPAC. Autonomia statelor membre în ceea ce privește conceperea strategiei de intervenție a PSPAC‑urilor ar fi subordonată respectării cadrului și a obiectivelor stabilite de regulamentul menționat.
75
Pe de o parte, reclamantele reproșează Comisiei că, în subsecțiunea 3.3 din anexa la decizia atacată, a săvârșit o eroare de drept în ceea ce privește natura observațiilor adresate Republicii Franceze în temeiul articolului 118 alineatul (3) din Regulamentul 2021/2115. Aceasta ar fi denaturat conținutul acestor observații prin minimizarea aspectelor de neconformitate cu regulamentul menționat.
76
Pe de altă parte, reclamantele consideră că rolul central al Comisiei în etapa de aprobare a propunerilor de PSPAC decurge atât din articolul 118 alineatul (4) din Regulamentul 2021/2115, cât și din economia generală a regulamentului menționat. În opinia lor, acest articol coroborat cu articolul 109 alineatul (2) și cu articolul 111 primul paragraf litera (c) din același regulament impune respectarea de către fiecare propunere de PSPAC a unor condiții de fond, în special a articolului 9 din acesta, și a altor cerințe prevăzute de acest regulament. În această privință, doar controlul respectării condițiilor de formă și de fond ar permite, pe de o parte, evaluarea în mod concret a impactului propunerii de PSPAC, punerea în discuție a explicațiilor și a alegerilor statului membru și semnalarea eventualelor incompatibilități și insuficiențe persistente și, pe de altă parte, garantarea caracterului comun al PAC, evitând orice risc de renaționalizare.
77
Astfel, reclamantele apreciază că controlul condițiilor de fond care revine Comisiei trebuie să se bazeze nu numai pe analizele așteptate din partea statelor membre în temeiul Regulamentului 2021/2115, ci și pe propriile cunoștințe și, dacă este cazul, pe rapoartele de analiză disponibile pe această temă. Astfel, nici complexitatea subiectului, nici termenul pentru aprobarea fiecărei propuneri nu ar fi de natură să justifice diminuarea nivelului de control exercitat asupra propunerilor de PSPAC.
78
În cadrul acestei critici, reclamantele contestă interpretarea pe care Comisia a dat‑o articolului 118 alineatele (3) și (4) din Regulamentul 2021/2115 în decizia atacată.
79
Trebuie analizat cadrul juridic care conferă Comisiei competența de a aproba propunerile de PSPAC înainte de a verifica existența unei pretinse erori de drept în răspunsul dat în decizia atacată la cererea de reexaminare internă a reclamantelor.
1) Cu privire la natura controlului exercitat în temeiul articolului 118 alineatele (3) și (4) din Regulamentul 2021/2115
80
În această privință, trebuie amintit că interpretarea unei dispoziții de drept al Uniunii impune să se țină seama nu numai de termenii acesteia, ci și de contextul în care se înscrie, precum și de obiectivele și de finalitatea pe care le urmărește actul din care aceasta face parte sau chiar de geneza acesteia [a se vedea în acest sens Hotărârea din 25 iunie 2020, A ș.a. (Turbine eoliene la Aalter și la Nevele), C‑24/19, EU:C:2020:503, punctul 37, și Hotărârea din 3 septembrie 2024, Illumina și Grail/Comisia, C‑611/22 P și C‑625/22 P, EU:C:2024:677, punctele 126 și 127 și jurisprudența citată].
81
Articolul 118 din Regulamentul 2021/2115 organizează procedura de evaluare și de aprobare a fiecărei propuneri de PSPAC. Alineatul (1) al acestuia prevede că fiecare stat membru prezintă Comisiei o propunere de PSPAC.
82
Articolul 118 alineatul (2) din Regulamentul 2021/2115 prevede că Comisia evaluează PSPAC‑ul care îi este prezentat din perspectiva caracterului său complet, a consecvenței și a coerenței sale cu principiile generale ale dreptului Uniunii, cu regulamentul menționat și cu actele delegate și actele de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia, precum și cu Regulamentul 2021/2116, a contribuției sale efective la îndeplinirea obiectivelor specifice prevăzute la articolul 6 alineatele (1) și (2) din Regulamentul 2021/2115, precum și a impactului său asupra funcționării adecvate a pieței interne și a denaturării concurenței și asupra nivelului sarcinii administrative în privința beneficiarilor și a administrației.
83
Potrivit articolului 118 alineatul (3) primul paragraf din Regulamentul 2021/2115, Comisia poate adresa observații statelor membre în termen de trei luni de la data prezentării propunerii de PSPAC. Al doilea paragraf al acestuia prevede că statul membru are obligația de a furniza Comisiei toate informațiile suplimentare necesare și, după caz, de a revizui propunerea de PSPAC.
84
Articolul 118 alineatul (4) din Regulamentul 2021/2115 stabilește criteriile de aprobare a propunerilor de PSPAC. În primul rând, informațiile necesare menționate la articolul 118 alineatul (3) din același regulament trebuie să fi fost furnizate Comisiei și, în al doilea rând, propunerea de PSPAC trebuie să fie compatibilă cu articolul 9 și cu celelalte cerințe prevăzute în regulamentul menționat și în Regulamentul 2021/2116, precum și cu actele delegate și actele de punere în aplicare adoptate în temeiul acestora. Aprobarea se bazează exclusiv pe acte cu forță juridică obligatorie pentru statele membre.
85
Primo, pe de o parte, din textul articolului 118 din Regulamentul 2021/2115 rezultă că, potrivit alineatului (3) al acestuia, observațiile Comisiei pot nu doar să vizeze furnizarea de informații suplimentare, ci pot de asemenea să determine revizuirea propunerii de PSPAC. Utilizarea expresiei „după caz” implică faptul că necesitatea de a efectua modificări depinde de natura acestor observații. Astfel, observațiile Comisiei pot identifica prezența unor incompatibilități între propunerea de PSPAC și cerințele prevăzute la articolul 118 alineatul (4) din Regulamentul 2021/2115. Prin urmare, statul membru va fi obligat să o modifice pentru a obține aprobarea Comisiei. Totuși, aceste observații pot conține, de asemenea, sugestii cu privire la modul în care statul membru ar putea îmbunătăți propunerea sa de PSPAC sau chiar întrebări cu privire la anumite aspecte ale acestuia, fără a impune însă vreo revizuire.
86
În plus, trebuie amintit că observațiile adresate de Comisie cu privire la fiecare propunere de PSPAC constituie doar o măsură intermediară în cadrul procesului de elaborare a PSPAC‑ului. Astfel, articolul 118 alineatul (4) din Regulamentul 2021/2115 prevede că aprobarea este rezultatul examinării propunerii de PSPAC revizuite.
87
Pe de altă parte, potrivit articolului 118 alineatul (4) din Regulamentul 2021/2115, Comisia exercită un dublu control asupra propunerii de PSPAC, și anume, pe de o parte, cu privire la caracterul său complet din perspectiva tuturor informațiilor necesare și, pe de altă parte, cu privire la compatibilitatea sa cu cerințe enumerate limitativ, întemeiate pe dreptul Uniunii.
88
Secundo, interpretarea contextuală confirmă interpretarea literală menționată la punctele 83-87 de mai sus.
89
Potrivit articolului 118 din Regulamentul 2021/2115, mai întâi, Comisia efectuează o evaluare a fiecărei propuneri de PSPAC în raport cu o listă limitativă de criterii prevăzute la alineatul (2) al acestuia. Comisia verifică caracterul complet al planului, consecvența și coerența sa cu principiile generale ale dreptului Uniunii, cu regulamentul menționat și cu actele delegate și actele de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia, precum și cu Regulamentul 2021/2116, contribuția sa efectivă la îndeplinirea obiectivelor specifice prevăzute la articolul 6 alineatele (1) și (2) din Regulamentul 2021/2115, precum și impactul său asupra funcționării adecvate a pieței interne și a denaturării concurenței, precum și asupra nivelului sarcinii administrative asupra beneficiarilor și a administrației. A doua teză a acestui articol precizează că evaluarea se va concentra „în special” asupra caracterului adecvat al unei serii de elemente care alcătuiesc aceste propuneri. Utilizarea unei astfel de expresii indică faptul că nu este vorba despre o evaluare suplimentară, ci despre una dintre componentele acestei etape.
90
În continuare, Comisia declanșează o procedură care implică statul membru în cursul căreia ea va putea formula observații în conformitate cu articolul 118 alineatul (3) din Regulamentul 2021/2115. Astfel cum s‑a amintit la punctele 83 și 85 de mai sus, articolul menționat precizează că conținutul acestor observații depinde de rezultatele evaluării fiecărei propuneri de PSPAC, evaluare pe care Comisia a trebuit să o efectueze în prealabil. Nu se prevede că acestea se limitează doar la problemele de compatibilitate cu regulamentul menționat. Acest articol stabilește de asemenea posibilele consecințe care trebuie deduse din aceste observații.
91
În sfârșit, ca urmare a dialogului cu statul membru, Comisia adoptă o decizie de punere în aplicare privind aprobarea propunerii de PSPAC, eventual modificată ca urmare a observațiilor sale, cu condiția ca aceasta din urmă să fie compatibilă cu cerințele prevăzute în reglementarea Uniunii menționate la articolul 118 alineatul (4) din Regulamentul 2021/2115. În acest cadru, trebuie arătat că articolul 118 alineatul (5) din regulamentul menționat precizează că aprobarea trebuie să intervină cel târziu la șase luni de la prezentarea propunerii de PSPAC de către statul membru în cauză și că aceasta nu vizează nici informațiile care figurează la articolul 113 litera (c), nici informațiile care figurează în anexele I-IV la propunerea de PSPAC menționate la articolul 107 alineatul (2) literele (a)-(d) și care cuprind evaluarea ex ante, inclusiv evaluarea strategică de mediu, analiza situației în ceea ce privește punctele forte, deficiențele, oportunitățile și amenințările (denumită în continuare „analiza SWOT”), consultarea partenerilor și plata specifică pentru cultura de bumbac în conformitate cu articolul 115 alineatele (1)-(4) din același regulament.
92
Pe de altă parte, articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul 2021/2115 amintește că Comisia aprobă PSPAC‑urile și că statele membre le elaborează.
93
În ceea ce privește rolul statelor membre, potrivit articolului 104 alineatul (1) din Regulamentul 2021/2115, acestea elaborează PSPAC‑uri pentru a pune în aplicare sprijinul din partea Uniunii finanțat din Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR).
94
În această privință, potrivit articolului 8 din Regulamentul 2021/2115, statele membre urmăresc îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolele 5 și 6 din regulamentul menționat prin specificarea unor intervenții pe baza tipurilor de intervenții prevăzute de regulamentul menționat, în conformitate cu evaluarea nevoilor pe care a efectuat‑o fiecare dintre ele și cu cerințele comune prevăzute de același regulament.
95
În acest cadru, articolele 9-84 din Regulamentul 2021/2115 stabilesc tipurile de intervenții, precum și cerințele comune care trebuie aplicate de statele membre pentru a asigura caracterul comun al PAC. Articolele 107-115 din regulamentul menționat stabilesc cerințe în ceea ce privește conținutul PSPAC‑urilor. Acestea constituie documente de orientare privind strategia adoptată de fiecare stat membru în vederea punerii în aplicare a PAC.
96
În ceea ce privește Comisia, în primul rând, astfel cum reiese în special din articolul 152 din Regulamentul 2021/2115, aceasta adoptă diferitele acte delegate necesare pentru punerea în aplicare a acestui regulament. În al doilea rând, aceasta are sarcina de a adopta acte de punere în aplicare, astfel cum reiese din articolul 11 alineatul (2), din articolul 37 alineatul (6), din articolul 38 alineatul (6), din articolul 59 alineatul (8), din articolul 117, din articolul 123 alineatul (5), din articolul 126 alineatul (5), din articolul 133, din articolul 134 alineatul (14), din articolul 143 alineatul (4), din articolul 148 și din articolul 150 alineatul (3) din regulamentul menționat. În al treilea rând, potrivit articolelor 120-143 din același regulament, Comisia monitorizează și evaluează punerea în aplicare a PSPAC‑urilor aprobate de statele membre.
97
Astfel, din Regulamentul 2021/2115 rezultă o repartizare a sarcinilor între statele membre și Comisie care favorizează o subsidiaritate sporită în interiorul unui cadru comun care trebuie să asigure alinierea alegerilor efectuate la nivel național cu prioritățile și cu obiectivele Uniunii.
98
Tertio, interpretarea teleologică confirmă interpretarea literală și contextuală menționată la punctele 83-97 de mai sus.
99
În acest cadru, trebuie amintit mai întâi că, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) TFUE, competențele partajate între Uniune și statele membre se aplică printre altele în domeniul agriculturii.
100
În plus, articolul 5 din Regulamentul 2021/2115 amintește că obiectivele PAC trebuie urmărite cu respectarea principiului subsidiarității.
101
În acest context, potrivit considerentului (3) al Regulamentului 2021/2115, modul de gestionare a PAC urmează în prezent o nouă abordare care se întemeiază pe ideea că Uniunea stabilește parametrii de bază ai politicii, iar statele membre dețin o responsabilitate mai mare în privința modului în care îndeplinesc obiectivele și ating țintele. Prin urmare, subsidiaritatea sporită face posibilă luarea în considerare în mai mare măsură a condițiilor și a nevoilor locale, precum și a naturii specifice a activității agricole. În această privință, din considerentele (27), (96) și (97) ale regulamentului menționat reiese că acesta organizează un transfer de responsabilitate către statele membre.
102
Astfel, noul mod de gestionare a PAC instituit de legiuitorul Uniunii se întemeiază pe un sistem de colaborare care lasă statelor membre o marjă de manevră pentru a adapta intervențiile la necesitățile și la nevoile specifice ale agriculturii lor naționale, prevăzând în același timp un control al Uniunii pentru a asigura compatibilitatea acestora cu PAC (Ordonanța din 17 octombrie 2024, Complejo Agrícola Las Lomas/Comisia, T‑729/22, EU:T:2024:711, punctul 70).
103
Din ansamblul elementelor amintite anterior reiese că, pe de o parte, observațiile formulate de Comisie în temeiul articolului 118 alineatul (3) din Regulamentul 2021/2115 nu au caracter obligatoriu în sine, dar conținutul lor trebuie să determine statul membru autor al propunerii de PSPAC să o modifice dacă acestea indică prezența unor incompatibilități cu cerințele prevăzute la articolul 118 alineatul (4) din regulamentul menționat care împiedică aprobarea planului menționat și, pe de altă parte, în temeiul aceleiași dispoziții, Comisia trebuie să asigure un control al compatibilității propunerilor de PSPAC cu cerințele prevăzute în reglementarea Uniunii menționate la acest alineat.
2) Cu privire la interpretarea Comisiei din decizia atacată
104
În subsecțiunea 3.3 din anexa la decizia atacată, Comisia amintește mai întâi că aprobarea fiecărei propuneri de PSPAC cuprinde trei etape, și anume evaluarea, apoi formularea de observații și, în final, aprobarea. În opinia sa, articolul 118 alineatele (2) și (4) din Regulamentul 2021/2115 o obligă să aprobe o propunere de PSPAC dacă se stabilește că strategia de intervenție și elementele sale sunt adecvate pentru atingerea obiectivelor stabilite în această propunere și că ea este compatibilă cu acest regulament și cu Regulamentul 2021/2116. Comisia precizează că aprobarea se bazează numai pe elemente cu forță juridică obligatorie pentru statele membre.
105
În plus, Comisia amintește că, în ceea ce privește observațiile adresate statelor membre în temeiul articolului 118 alineatul (3) din Regulamentul 2021/2115, acestea constituie o etapă intermediară în procesul de aprobare a PSPAC‑ului, care poate fi urmată de alte schimburi cu statele membre cu privire la aspecte specifice ale propunerilor de PSPAC ale acestora. În opinia sa, în funcție de dificultățile identificate în cursul evaluării, în primul rând, observațiile sale pot invita sau solicita statului membru să corecteze anumite elemente ale propunerii de PSPAC, care ar putea fi incompatibile cu articolul 9 din regulamentul menționat, cu altele cerințe ale acestuia sau cu Regulamentul 2021/2116. În al doilea rând, aceste observații pot include invitații sau sugestii privind modul în care poate fi ameliorată coerența intervențiilor, nivelul de ambiție al PSPAC‑ului în ansamblu în ceea ce privește obiectivele specifice de mediu și climatice sau ambiția obiectivelor specifice, conceperea intervențiilor, coerența acestora, precum și sugestii privind modul în care poate fi redusă sarcina administrativă în punerea în aplicare a planului respectiv. În al treilea rând, aceste observații se pot referi la elemente ale propunerii de PSPAC care sunt neclare, incomplete, insuficient de detaliate, care ridică îndoieli sau care ar putea beneficia de o explicație suplimentară sau de o îmbunătățire, chiar dacă este vorba de elemente pe care statele membre sunt libere să le aleagă sau să le conceapă ele însele.
106
Prin urmare, Comisia consideră că răspunsul unui stat membru la observațiile sale poate varia în funcție de conținutul lor și că acesta nu conduce în mod sistematic la o modificare a propunerii de PSPAC, o clarificare sau o explicație suplimentară putând fi suficientă.
107
În ceea ce privește, mai exact, cerința privind caracterul adecvat, Comisia precizează că aceasta este îndeplinită atunci când strategia de intervenție propusă este aliniată la analiza SWOT și la definirea nevoilor, când structura sa în ceea ce privește mediul și clima este coerentă cu obiectivele naționale bazate pe legislația Uniunii enumerate în anexa XIII la Regulamentul 2021/2115 și are potențialul de a contribui la acestea și când strategia de intervenție, în ansamblul său, este menită să contribuie în mod efectiv la obiectivele specifice definite în regulamentul menționat și are potențialul de a contribui la acestea.
108
În continuare, Comisia insistă asupra faptului că, pe de o parte, Regulamentul 2021/2115 încredințează anumite sarcini și decizii exclusiv sau în principal statelor membre, în special articolul 115 alineatul (2) și articolul 103 din acesta, sau exclude anumite elemente din procedura de aprobare, precum articolul 113 litera (c) și articolul 118 alineatul (5) din acesta. Pe de altă parte, potrivit Comisiei, acest regulament limitează întinderea examinării sale în ceea ce privește anumite elemente ale propunerilor de PSPAC, în special atunci când sunt urmate anumite proceduri prevăzute sau atunci când elementul în discuție a fost conceput sau calculat utilizând metodele prevăzute de acesta.
109
În sfârșit, Comisia consideră că Regulamentul 2021/2115 nu o împuternicește nici să impună statelor membre modul în care anumite intervenții sau elemente din regulamentul menționat trebuie puse în aplicare în detaliu, nici un nivel minim de ambiție în ceea ce privește obiectivele urmărite sau indicatorii de impact și nici să stabilească modalitățile detaliate de punere în aplicare a cerințelor referitoare la condiționalitate. În opinia sa, în conformitate cu noul cadru de reglementare care le acordă o mai mare flexibilitate statelor membre, un asemenea standard de control decurge din limitele pe care acest regulament i le impune în procesul de aprobare a propunerilor de PSPAC și de repartizare a sarcinilor între ea și statele membre în pregătirea, evaluarea și aprobarea acestor propuneri.
110
Prin urmare, Comisia nu a săvârșit nicio eroare de drept în ceea ce privește interpretarea articolului 118 alineatul (4) din Regulamentul 2021/2115 atunci când a constatat că rolul său în cadrul evaluării și al aprobării fiecărei propuneri de PSPAC se limitează la asigurarea compatibilității acestora cu o listă de cerințe întemeiate pe dreptul Uniunii, în special prin aprecierea contribuției propunerii respective la obiectivele acestei reglementări.
111
Argumentele prezentate de reclamante nu sunt de natură să repună în discuție această constatare.
112
În primul rând, din decizia atacată nu reiese că Comisia consideră că controlul său se limitează la respectarea unei condiții formale, ci privește efectiv un ansamblu de cerințe specifice, astfel cum reiese din elementele amintite la punctele 104 și 107 de mai sus.
113
În al doilea rând, în ceea ce privește argumentul întemeiat pe obligația Comisiei de a se baza, cu ocazia examinării propunerilor de PSPAC, nu numai pe analizele așteptate din partea statelor membre în temeiul Regulamentului 2021/2115, ci și pe propriile cunoștințe și, dacă este cazul, pe rapoarte externe, trebuie amintit că regulamentul menționat organizează o repartizare specifică a rolurilor între Comisie și statele membre în materie de analize factuale.
114
În această privință, noul model de performanță a PAC, astfel cum rezultă din Regulamentul 2021/2115, în special din considerentele (99) și (100) ale acestuia, pune accentul pe importanța analizei prealabile a situației naționale și pe identificarea nevoilor naționale specifice în vederea conceperii PSPAC‑urilor. În conformitate cu acest regulament, un asemenea proces ar trebui să promoveze o subsidiaritate sporită în interiorul unui cadru comun al Uniunii.
115
În acest scop, Regulamentul 2021/2115 încredințează statelor membre efectuarea analizelor contextului agricol, atât la nivel național, cât și regional. Prima dintre aceste analize, prevăzută la articolul 108 din regulamentul menționat, privește evaluarea nevoilor, a doua, conform articolului 115 alineatul (2) din același regulament, este analiza SWOT, iar a treia, prevăzută la articolul 139 din acest regulament, denumită evaluare ex ante, urmărește să aprecieze impactul propunerii de PSPAC potrivit mai multor criterii, printre care contribuția sa la îndeplinirea obiectivelor specifice.
116
În plus, articolul 118 alineatul (5) al doilea paragraf din Regulamentul 2021/2115 prevede printre altele că aprobarea nu vizează informațiile amintite la punctul 115 de mai sus.
117
Astfel, procedura de aprobare nu obligă Comisia să își însușească analizele efectuate de statele membre și amintite la punctul 115 de mai sus și nici să le completeze cu alte analize.
118
În speță, Comisia nu a săvârșit o eroare de drept în decizia atacată, în special în subsecțiunea 3.3 din anexa la aceasta, atunci când a amintit că Regulamentul 2021/2115 nu îi conferă, în scopul evaluării propunerilor de PSPAC, competențe de investigare care îi permit să efectueze propriile anchete sau chiar verificări și controale cu privire la informațiile pe care se întemeiază aceste propuneri. De asemenea, simpla constatare a Comisiei, în aceeași subsecțiune a anexei la decizia atacată, potrivit căreia, pe lângă aceste informații, ea poate utiliza alte informații de care deja dispune pentru evaluarea propunerilor de PSPAC, nu constituie o eroare de drept în ceea ce privește natura controlului prevăzut la articolul 118 alineatul (4) din regulamentul menționat.
119
În al treilea rând, din răspunsul Comisiei din subsecțiunea 3.3 din anexa la decizia atacată nu reiese că aceasta a considerat că intensitatea controlului său cu privire la propunerile de PSPAC în cadrul procedurii de aprobare este redusă din cauza complexității subiectului și a termenului de șase luni de la prezentarea lor în care trebuie să le aprobe, în conformitate cu articolul 118 alineatul (5) primul paragraf din Regulamentul 2021/2115.
120
Astfel, în decizia atacată, Comisia nu face decât să amintească limitele controlului său, așa cum reiese acesta din articolul 118 alineatele (2) și (4) din Regulamentul 2021/2115, subliniind că elaborarea PSPAC‑urilor se bazează pe o analiză prospectivă pe o perioadă de cel puțin cinci ani, care implică un nivel semnificativ de incertitudine cu privire la evoluțiile viitoare care afectează domeniul agricol.
121
În consecință, din ansamblul elementelor care precedă rezultă că Comisia nu a săvârșit nicio eroare de drept în decizia atacată atunci când a amintit particularitățile procedurii de aprobare a propunerilor de PSPAC în temeiul articolului 118 alineatele (3) și (4) din Regulamentul 2021/2115.
122
Prin urmare, prima critică din cadrul primului aspect trebuie respinsă ca nefondată.
b)
Cu privire la a doua critică, întemeiată pe eroarea de drept referitoare la întinderea controlului exercitat de Comisie, în temeiul articolului 118 alineatul (4) din Regulamentul 2021/2115, cu privire la strategia de intervenție
123
Reclamantele susțin că decizia atacată este afectată de o eroare de drept în ceea ce privește întinderea controlului pe care Comisia trebuie să îl exercite în temeiul articolului 118 alineatele (2) și (4) din Regulamentul 2021/2115. În opinia acestora, Comisia nu trebuie să se limiteze la un control de ansamblu al strategiei de intervenție și al contribuției generale a propunerii de PSPAC francez în legătură cu obiectivele specifice, ci trebuie să analizeze eficacitatea măsurilor incluse în PSPAC‑ul menționat pentru a contribui la îndeplinirea acestora.
124
Reclamantele consideră că Comisia trebuie să aprecieze, pe de o parte, contribuția efectivă a strategiei de intervenție, și anume capacitatea sa de a produce rezultatele dorite sau revendicate, și, pe de altă parte, contribuția coerentă a structurii în ceea ce privește mediul la țintele pe termen lung la nivel național referitoare la obiectivele de mediu și climatice, și anume contribuția acestei structuri la atingerea acestor ținte proporțională cu importanța PSPAC‑ului pentru atingerea lor în sectorul agricol. În acest scop, ar fi necesar să se examineze măsurile esențiale prevăzute în PSPAC‑ul francez pentru a răspunde nevoilor prioritare și pentru a atinge obiectivele specifice de mediu și climatice sau respectivele ținte pe termen lung la nivel național.
125
Comisia, susținută de Republica Franceză, contestă argumentele reclamantelor.
126
Potrivit articolului 118 alineatul (2) din Regulamentul 2021/2115, amintit la punctul 89 de mai sus, Comisia trebuie să evalueze printre altele contribuția efectivă a propunerii de PSPAC la îndeplinirea obiectivelor specifice prevăzute la articolul 6 alineatele (1) și (2) din acest regulament. Această evaluare se va concentra „în special” asupra caracterului adecvat al unei serii de elemente care alcătuiesc propunerea de PSPAC.
127
Procedura de aprobare prevede că Comisia se asigură că strategia de intervenție cuprinsă în propunerea de PSPAC are capacitatea de a produce efecte concrete și coordonate în scopul atingerii obiectivelor specifice stabilite la articolul 6 alineatele (1) și (2) din Regulamentul 2021/2115.
128
În această privință, articolul 109 din Regulamentul 2021/2115 care privește strategia de intervenție precizează că aceasta trebuie să descrie printre altele modul în care intervențiile permit atingerea țintelor, inclusiv pe cele stabilite pentru obiectivele specifice de mediu și climatice, și modul în care acestea sunt reciproc coerente și compatibile. Același lucru este valabil și pentru alocarea resurselor financiare care trebuie să fie justificată și adecvată pentru atingerea respectivelor ținte. În plus, articolul 109 alineatul (2) litera (a) din același regulament adaugă că această strategie de intervenție trebuie să demonstreze coerența sa și complementaritatea intervențiilor legate de obiectivele specifice, cuprinzând printre altele o prezentare generală a structurii în ceea ce privește mediul și clima care descrie modul în care este respectat fiecare standard privind bunele condiții agricole și de mediu (denumite în continuare „GAEC”), contribuția generală a condiționalității la îndeplinirea obiectivelor specifice de mediu și climatice, complementaritatea dintre mai multe forme de sprijin care vizează îndeplinirea acelorași obiective specifice, modul în care se realizează contribuția generală sporită menționată la articolul 105 din regulamentul amintit și modul în care structura în ceea ce privește mediul și clima se preconizează că va contribui la atingerea țintelor pe termen lung la nivel național.
129
Referitor la nivelul sporit de ambiție în ceea ce privește obiectivele specifice de mediu și climatice, articolul 105 din Regulamentul 2021/2115 prevede că statele membre urmăresc să aducă o contribuție generală sporită la îndeplinirea acestora în raport cu cea adusă la îndeplinirea obiectivului prevăzut de reglementarea anterioară în perioada 2014-2020. Acesta adaugă că PSPAC‑urile explică modul în care intenționează să aducă o astfel de contribuție generală sporită.
130
În plus, trebuie amintit că noul model de performanță pe care se întemeiază Regulamentul 2021/2115 urmărește să favorizeze o subsidiaritate sporită, conferind statelor membre o marjă de apreciere suplimentară în ceea ce privește organizarea concretă a intervențiilor incluse în fiecare PSPAC.
131
În acest scop, Regulamentul 2021/2115 stabilește parametrii de bază pentru punerea în aplicare a PAC, și anume obiectivele Uniunii, tipurile de intervenții și cerințele comune a căror respectare este asigurată de Comisie în cadrul procedurii de aprobare prevăzute la articolul 118 din regulamentul menționat.
132
În acest cadru, Regulamentul 2021/2115 nu include un mecanism de ajustare nici a intervențiilor din strategia de intervenție în ceea ce privește contribuția acestora la atingerea obiectivelor specifice de mediu și climatice, nici a participării PSPAC‑ului la atingerea țintelor pe termen lung la nivel național referitoare la obiectivele de mediu și climatice.
133
Astfel, Regulamentul 2021/2115 impune fiecărui stat membru să elaboreze un PSPAC care să aducă o contribuție efectivă la îndeplinirea obiectivelor specifice prevăzute la articolul 6 alineatele (1) și (2) din regulamentul menționat, a căror îndeplinire este măsurată prin intermediul unor indicatori și al unor ținte.
134
Cu toate acestea, Regulamentul 2021/2115 nu stabilește în sarcina statelor membre o obligație de rezultat cu ocazia punerii în aplicare a PAC, ci efectiv o obligație de mijloace. Într‑adevăr, formularea obiectivelor generale și specifice confirmă faptul că statele membre nu sunt obligate să atingă un rezultat determinat și cuantificat în mod exact. În această privință, articolul 5 litera (b) din regulamentul menționat prevede că sprijinul acordat din FEGA și din FEADR contribuie la îndeplinirea a diferite obiective generale, printre care „sprijinirea și consolidarea protecției mediului”. Astfel, în ceea ce privește obiectivele specifice de mediu și climatice, articolul 6 alineatul (2) literele (d)-(f) din același regulament precizează că sprijinul urmărește „contribuirea la atenuarea schimbărilor climatice și [la] promovarea energiei durabile”, „promovarea dezvoltării durabile și a gestionării eficiente a resurselor naturale” și „contribuirea la oprirea […] declinului biodiversității, [la] îmbunătățirea serviciilor ecosistemice și [la] conservarea habitatelor și a peisajelor”.
135
Prin urmare, Comisia trebuie să aprecieze, urmând o abordare de ansamblu, în cadrul controlului compatibilității, contribuția efectivă a propunerii de PSPAC la îndeplinirea obiectivelor generale și specifice, examinând strategia de intervenție atât în ceea ce privește nivelul său de ambiție, cât și capacitatea sa de a produce efectele urmărite pentru a respecta obligația de mijloace impusă statelor membre, inclusiv obiectivele specifice de mediu și climatice.
136
În speță, în subsecțiunea 3.2 din anexa la decizia atacată, Comisia explică faptul că rolul său constă, conform evaluării prevăzute la articolul 118 alineatul (2) din Regulamentul 2021/2115, în a verifica dacă informațiile și justificările furnizate de statul membru sunt complete, dacă acestea explică în mod clar, coerent, logic, concis și credibil funcționarea strategiei de intervenție și a intervențiilor, contribuția efectivă a acestora la obiectivele specifice de mediu și climatice, coerența lor cu alte intervenții care contribuie la obiectivele specifice și conformitatea fiecărei intervenții cu cerințele generale și specifice ale regulamentului menționat care i se aplică. Referitor la structura în ceea ce privește mediul și clima, Comisia precizează că verifică conformitatea acesteia cu cerințele articolului 109 alineatul (2) litera (a) din regulamentul menționat, inclusiv contribuția și concordanța sa cu țintele pe termen lung la nivel național.
137
În plus, în subsecțiunea 3.3 din anexa la decizia atacată, amintită la punctele 104 și 107 de mai sus, Comisia confirmă că trebuie să verifice în cadrul procedurii de aprobare atât contribuția efectivă a strategiei de intervenție a PSPAC‑ului și a elementelor care alcătuiesc acest plan la obiectivele generale și specifice, cât și compatibilitatea planului respectiv cu cerințele dreptului Uniunii enumerate limitativ la articolul 118 alineatul (4) din Regulamentul 2021/2115. Aceasta ține să precizeze că este vorba efectiv despre asigurarea respectării de către statele membre a obligațiilor de mijloace stabilite în sarcina lor de acest regulament.
138
Din decizia atacată nu reiese că Comisia a considerat că, în cadrul procedurii de aprobare a PSPAC‑ului francez, trebuia să se limiteze la o apreciere de ansamblu a planului menționat fără a verifica măsurile cuprinse în acesta. Dimpotrivă, din decizia atacată reiese că Comisia apreciază că controlul său trebuie să privească toate elementele care alcătuiesc propunerea de PSPAC, având în vedere că ea este obligată să aprecieze nu doar efectele individuale ale măsurilor, ci și efectele coordonate ale acestora.
139
Rezultă că a doua critică din cadrul primului aspect trebuie respinsă ca nefondată și, pe cale de consecință, primul aspect al primului motiv trebuie respins.
3.
Cu privire la al treilea aspect al primului motiv, întemeiat pe faptul că Comisia a săvârșit o eroare vădită de apreciere în decizia atacată atunci când a concluzionat că PSPAC‑ul francez respectă elementele esențiale ale Regulamentului 2021/2115
140
Reclamantele consideră că Comisia a săvârșit o eroare vădită de apreciere în subsecțiunea 4.1 din anexa la decizia atacată atunci când a considerat că PSPAC‑ul francez respectă elementele esențiale de mediu și climatice ale Regulamentului 2021/2115. Acestea susțin că unele aspecte neconforme cu elemente esențiale ale regulamentului menționat nu au fost corectate în versiunea revizuită a propunerii de PSPAC francez, în special în ceea ce privește obiectivele specifice de mediu și climatice de reducere a emisiilor de GES, de protecție a resurselor de apă, precum și de conservare și de refacere a biodiversității.
[omissis]
143
Trebuie arătat că, prin intermediul celui de al treilea aspect al primului motiv, reclamantele reproșează în esență Comisiei că a săvârșit o eroare vădită de apreciere în decizia atacată atunci când a concluzionat că PSPAC‑ului francez este compatibil cu obiectivele specifice de mediu și climatice.
144
Pe de altă parte, reclamantele reproșează de asemenea Comisiei, în cadrul celui de al doilea, al celui de al treilea și al celui de al patrulea motiv, că a săvârșit mai multe erori vădite de apreciere atunci când a considerat că decizia de aprobare este compatibilă cu obiectivele specifice de mediu și climatice.
145
Prin urmare, este necesar ca cel de al treilea aspect al primului motiv, privind respectarea obiectivelor specifice de mediu și climatice, să fie examinat împreună cu cel de al doilea, cel de al treilea și a cel de al patrulea motiv.
146
Având în vedere considerațiile care precedă, este necesar să se respingă primul motiv ca fiind în parte inoperant și în parte nefondat și să se facă trimitere în rest la examinarea celui de al doilea, a celui de al treilea și a celui de al patrulea motiv.
[omissis]
E. Cu privire la cel de al treilea motiv, întemeiat pe erori vădite de apreciere în ceea ce privește contribuția PSPAC‑ului francez la îndeplinirea obiectivului specific E și a țintelor pe termen lung la nivel național referitoare la acest obiectiv
223
Al treilea motiv cuprinde două aspecte, întemeiate, primul, pe o eroare vădită de apreciere în ceea ce privește contribuția efectivă a strategiei de intervenție a PSPAC‑ului francez la obiectivul specific E, în special la protecția resurselor de apă, și, al doilea, pe o eroare vădită de apreciere în ceea ce privește contribuția efectivă a PSPAC‑ului francez la îndeplinirea țintelor pe termen lung la nivel național în ceea ce privește protecția resurselor de apă care decurg din Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO 2000, L 327, p. 1, Ediție specială, 15/vol. 6, p. 193) și din Directiva 91/676/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (JO 1991, L 375, p. 1, Ediție specială, 15/vol. 2, p. 81).
1.
Cu privire la primul aspect al celui de al treilea motiv, întemeiat pe eroarea vădită de apreciere în ceea ce privește contribuția efectivă a strategiei de intervenție a PSPAC‑ului francez la obiectivul specific E, în special la protecția resurselor de apă
224
Reclamantele susțin că Comisia a săvârșit o eroare vădită de apreciere în decizia atacată prin faptul că aceasta a concluzionat că strategia de intervenție a PSAC‑ului francez contribuie efectiv la protecția resurselor de apă, menționată în cadrul obiectivului specific E, cu toate că aceasta nu permite o reducere a utilizării pesticidelor din cauza nerespectării standardului GAEC 7 și a eco‑schemei, astfel cum sunt definite de Regulamentul 2021/2115.
225
Primul aspect al celui de al treilea motiv cuprinde cinci critici, întemeiate, în primul rând, pe caracterul prioritar al reducerii utilizării pesticidelor în cadrul îndeplinirii obiectivului specific E, în al doilea rând, pe caracterul inadecvat al logicii de examinare aplicate de Comisie pentru a aprecia contribuția strategiei de intervenție la obiectivul specific E, în al treilea rând, pe nerespectarea de către PSPAC‑ul francez a standardului GAEC 7 prevăzut la articolul 13 din Regulamentul 2021/2115, în al patrulea rând, pe nerespectarea de către PSPAC‑ul francez a eco‑schemei prevăzute la articolul 31 din regulamentul menționat și, în al cincilea rând, pe incapacitatea strategiei de intervenție de a atinge obiectivul specific E ca urmare a limitelor stabilite de autoritățile franceze în ceea ce privește condițiile de punere în aplicare a standardului GAEC 7 și a eco‑schemei.
[omissis]
c)
Cu privire la a treia critică, întemeiată pe nerespectarea de către standardul GAEC 7 pus în aplicare de PSPAC‑ul francez a articolului 13 din Regulamentul 2021/2115, precum și a cerințelor minime stabilite de acest regulament
246
Astfel cum s‑a amintit la punctele 103 și 135 de mai sus, în temeiul articolului 118 alineatul (4) din Regulamentul 2021/2115, Comisia trebuie să se asigure că fiecare propunere de PSPAC este compatibilă cu anumite cerințe ale dreptului Uniunii, în special cu dispozițiile Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, cu dispozițiile Regulamentului 2021/2115 și ale Regulamentului 2021/2116, precum și cu dispozițiile actelor delegate și ale actelor de punere în aplicare adoptate în temeiul acestor regulamente. Acest control al compatibilității impune nu doar aprecierea contribuției efective a strategiei de intervenție din fiecare plan la realizarea obiectivelor specifice potrivit unei abordări de ansamblu, ci și a faptului că măsurile pe care planurile le conțin nu contravin cerințelor minime ale dreptului Uniunii prevăzute de acest articol.
247
În cadrul celei de a treia critici din cadrul primului aspect al celui de al treilea motiv, reclamantele arată că standardul GAEC 7, astfel cum a fost pus în aplicare de PSPAC‑ul francez, nu este conform nici cu articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul 2021/2115, nici cu cerințele minime din anexa III la regulamentul menționat, ceea ce constituie o încălcare a articolului 118 alineatul (4) din acest regulament. În plus, derogările de la regula generală de rotație anuală a culturilor nu ar fi permise decât la nivelul regiunilor sau al exploatațiilor care prezintă anumite caracteristici. Mai mult, evaluarea contribuției generale a condiționalității la obiectivele specifice nu s‑ar opune unei evaluări concrete a standardelor GAEC, astfel cum au fost puse în aplicare prin PSPAC, după cum ar reieși din articolul 109 alineatul (2) litera (a) punctul (ii) din același regulament.
248
Comisia, susținută de Republica Franceză, contestă argumentele reclamantelor. În opinia acesteia, punerea în aplicare a standardului GAEC 7 prin PSPAC‑ul francez îndeplinește cerințele minime stabilite de articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul 2021/2115 și precizate în anexa III la regulamentul menționat, care permit statelor membre să pună în aplicare standardul menționat cu o anumită flexibilitate pentru a ține seama de diversitatea metodelor și a condițiilor agricole în diferitele regiuni ale țării. În plus, ar fi posibile excepții cu condiția ca acestea să garanteze îndeplinirea obiectivului principal urmărit de standardul GAEC 7, și anume păstrarea potențialului solurilor. PSPAC‑ul francez ar garanta pe deplin acest obiectiv, punând totodată în aplicare o rotație pe termen mai lung, prevăzând o anumită flexibilitate în cazul unor fenomene climatice nefavorabile și ținând seama de diferențele regionale. În această privință, la nivel de parcelă, conform articolului 13 din același regulament, obligația stabilită prin standardul GAEC 7 ar fi îndeplinită fie prin modificarea culturii principale o dată la doi ani, fie printr‑o cultură secundară cultivată în fiecare an.
249
În speță, din subsecțiunea 4.3 din anexa la decizia atacată reiese că, în răspuns la cererea de reexaminare internă, Comisia a considerat că, pe de o parte, standardul GAEC 7 nu constituie o intervenție în sensul articolului 111 din Regulamentul 2021/2115 și nu face astfel parte din cadrul de performanță prevăzut în regulamentul menționat, deși este esențial ca cerință minimă și ca bază pentru anumite intervenții. Pe de altă parte, standardul GAEC 7, ca cerință privind condiționalitatea care trebuie respectată de toți fermierii, nu ar fi relevant pentru aprecierea contribuției PSPAC‑ului francez la indicatorul de rezultat R.24.
250
Cu titlu introductiv, trebuie amintit că, în cadrul unei reexaminări interne în temeiul articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul Aarhus, solicitantul poate invoca faptul că actul vizat de cererea de reexaminare contravine dreptului mediului.
251
În această privință, standardul GAEC 7, având în vedere obiectivul său de păstrare a potențialului solurilor, prin rotația culturilor principale sau secundare pe terenurile arabile, contribuie la realizarea obiectivelor politicii Uniunii în domeniul mediului, în special conservarea, protecția și îmbunătățirea calității mediului și utilizarea prudentă și rațională a resurselor naturale. Astfel, acest standard intră în sfera noțiunii de „drept al mediului”, în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (f) din Regulamentul Aarhus (a se vedea în acest sens Hotărârea din 6 iulie 2023, BEI și Comisia/ClientEarth, C‑212/21 P și C‑223/21 P, EU:C:2023:546, punctele 83-87).
252
Trebuie subliniat că reiese din însuși textul articolului 13 alineatul (1) din Regulamentul 2021/2115 că sarcina de a se asigura că toate suprafețele agricole sunt menținute în bune condiții agricole și de mediu revine statelor membre. În acest scop, ele stabilesc, la nivel național sau regional, standarde minime pentru fiecare standard GAEC enumerat în anexa III la acest regulament, în conformitate cu principalul obiectiv al standardelor respective menționat în anexa amintită. La stabilirea propriilor standarde minime, statele membre țin seama, după caz, de caracteristicile specifice ale suprafețelor în cauză, inclusiv condițiile pedologice și climatice, de sistemele agricole existente, de practicile agricole, de dimensiunile și structurile fermelor, de utilizarea terenurilor și de specificul regiunilor ultraperiferice.
253
Rezultă că statele membre au obligația de a stabili standarde minime pentru fiecare standard GAEC enumerat în anexa III la Regulamentul 2021/2115. Această abordare este confirmată de considerentul (43) al regulamentului menționat. Însă, deși statele membre au, așadar, obligația, cu ocazia definirii acestor cerințe, de a respecta anexa menționată, aceasta le lasă totuși, prin utilizarea unor noțiuni și a unor termeni generali, o anumită marjă de apreciere cu privire la stabilirea concretă a standardelor respective (a se vedea prin analogie Hotărârea din 7 august 2018, Argo Kalda Mardi talu, C‑435/17, EU:C:2018:637, punctul 36 și jurisprudența citată).
254
Astfel, întinderea marjei de apreciere recunoscute statelor membre în cadrul definirii standardelor GAEC depinde în special de modul lor de redactare sau de gradul lor de precizie în dreptul Uniunii, cu alte cuvinte, în speță, de conținutul anexei III la Regulamentul 2021/2115.
255
Anexa III la Regulamentul 2021/2115 prevede că principalul obiectiv al standardului GAEC 7 este păstrarea potențialului solurilor. În această privință, o notă de subsol aduce precizări cu privire la semnificația noțiunii de „rotație”. Conform acesteia, rotația constă în alternarea culturilor cel puțin o dată pe an la nivel de parcelă agricolă, inclusiv a culturilor secundare gestionate în mod corespunzător, cu excepția culturilor multianuale, a ierbii și a altor plante furajere erbacee și a terenurilor lăsate în pârloagă.
256
Este necesar să se constate că, deși standardul GAEC 7 este redactat în termeni generali, formularea notei de subsol, la care face trimitere anexa III la Regulamentul 2021/2115, enunță în mod precis cerințele minime în materie de rotație a culturilor, precum și posibilele adaptări și excepții de la aceasta.
257
Rezultă că marja de apreciere a statelor membre în ceea ce privește stabilirea standardului GAEC 7 nu poate aduce atingere cerințelor minime de rotație a culturilor amintite la punctul 255 de mai sus.
258
În speță, standardul GAEC 7, astfel cum a fost pus în aplicare prin PSPAC‑ul francez, prevede că respectarea sa este evaluată pe baza a două criterii cumulative, primul la nivelul exploatației, iar al doilea la nivelul parcelei, după cum a confirmat Republica Franceză în ședință.
259
La nivelul exploatației, PSPAC‑ul francez stabilește un criteriu anual de rotație a culturilor, și anume că, pe cel puțin 35 % din suprafața cultivată a unei exploatații, cultura principală trebuie să fie diferită de cea din anul precedent sau să fie urmată de o cultură secundară.
260
La nivelul parcelei, PSPAC‑ul francez impune implantarea fie a două culturi principale diferite într‑o perioadă de patru ani, fie a unei culturi secundare anuale în aceeași perioadă, cu excepția suprafețelor cultivate cu „porumb boabe”. Se prevede de asemenea o derogare bazată pe diversificarea culturilor specifice pentru exploatațiile situate în zona câmpiei Rinului și mai multe excepții.
261
În această privință, trebuie să se arate că primul criteriu, amintit la punctul 259 de mai sus, utilizează o terminologie diferită de cea a anexei III la Regulamentul 2021/2115 fără o justificare anume.
262
În plus, acest criteriu introduce un parametru suplimentar, care nu este prevăzut în anexa III la Regulamentul 2021/2115. Acesta limitează la 35 % partea din terenurile arabile vizate de obligația de rotație definită în anexa menționată. PSPAC‑ul francez nu oferă nicio explicație cu privire la includerea acestui parametru care se situează sub cerințele minime în cadrul criteriilor standardului GAEC 7. Astfel, această limitare restrânge întinderea cerinței de rotație și, prin urmare, pe cea a principalului obiectiv al acestui standard, menționat în aceeași anexă, și anume păstrarea potențialului solurilor.
263
Al doilea criteriu, amintit la punctul 260 de mai sus, instituie posibilitatea de a alege între rotația multianuală a culturii principale și rotația anuală a culturii secundare. Astfel, acest criteriu impune prezența fie a două culturi principale într‑o perioadă de patru ani, fie a unei culturi secundare în fiecare an. Cu toate acestea, o asemenea alternativă nu este conformă cu anexa III la Regulamentul 2021/2115, care prevede că rotația constă în alternarea culturilor cel puțin o dată pe an la nivel de parcelă, inclusiv a culturilor secundare gestionate în mod corespunzător.
264
Rezultă că coroborarea acestor două criterii cumulative determină o rotație mai puțin frecventă a culturilor pe o cantitate mai mică de terenuri cultivate în raport cu cerințele minime stabilite de Regulamentul 2021/2115.
265
Or, pe de o parte, din decizia atacată reiese că cele două motive invocate de Comisie și amintite la punctul 249 de mai sus nu puteau constitui temeiul legal al acestei decizii, întrucât nu permit să se demonstreze că condițiile de punere în aplicare a standardului GAEC 7 de către autoritățile franceze, aprobate prin decizia de aprobare, sunt conforme cu definiția normativă a acestui standard. Pe de altă parte, Comisia s‑a limitat să considere că standardul GAEC 7, astfel cum a fost pus în aplicare prin PSPAC‑ul francez, participă la reducerea utilizării pesticidelor ca urmare a efectelor practicii de rotație a culturilor pe care le urmărește, fără a ține seama de faptul că cerințele minime menționate nu erau respectate.
266
Prin urmare, reclamantele au demonstrat corespunzător cerințelor legale că Comisia a săvârșit o eroare vădită de apreciere în decizia atacată prin respingerea ca nefondat a motivului de reexaminare internă întemeiat pe faptul că condițiile de punere în aplicare a standardului GAEC 7 prevăzute de PSPAC‑ul francez și confirmate de decizia de aprobare nu respectă cerințele minime ale articolului 13 alineatul (1) din Regulamentul 2021/2115, precum și ale anexei III la acesta.
[omissis]
e)
Cu privire la cea de a cincea critică, întemeiată pe lipsa unei contribuții efective a strategiei de intervenție a PSAC‑ului francez la obiectivul specific E
302
Reclamantele susțin că strategia de intervenție a PSAC‑ului francez, în special în măsura în care precizează condițiile de punere în aplicare a standardului GAEC 7 și a eco‑schemei, nu este în măsură să permită atingerea obiectivului specific E și să răspundă nevoii prioritare de reducere a pesticidelor în sectorul agricol francez.
303
În ceea ce privește standardul GAEC 7, reclamantele apreciază că, chiar dacă un astfel de standard nu este calificat drept intervenție în sensul articolului 111 din Regulamentul 2021/2115, acesta constituie o pârghie invocată de PSPAC‑ul francez pentru a justifica nivelul său de ambiție în ceea ce privește reducerea dependenței de pesticide.
304
În ceea ce privește eco‑schema, pe de o parte, reclamantele susțin că calea practicilor de diversificare a culturilor nu este de natură să determine un efect cumulativ pentru toate exploatațiile agricole, ci doar pentru cele deja diversificate. În observațiile sale, Comisia ar fi alertat Republica Franceză cu privire la nivelul de ambiție insuficient al acestei căi. Pe de altă parte, calea certificării nu ar fi în măsură să răspundă nevoii prioritare de reducere a utilizării pesticidelor și ar compromite de asemenea atingerea țintelor în acest scop, deturnând fermierii de la calea practicilor. De altfel, reclamantele consideră că exploatațiile agricole nu au niciun interes financiar să respecte toate angajamentele aferente mai multor căi de acces la eco‑schemă.
305
Comisia, susținută de Republica Franceză, contestă argumentele reclamantelor.
306
Astfel cum s‑a amintit la punctul 246 de mai sus, în cadrul controlului compatibilității, Comisia trebuie să aprecieze, potrivit unei abordări de ansamblu, contribuția efectivă a strategiei de intervenție a fiecărei propuneri de PSPAC la realizarea tuturor obiectivelor specifice ale Regulamentului 2021/2115.
307
În primul rând, în lumina punctelor 252-266 de mai sus, trebuie să se examineze consecințele existenței unor îndoieli plauzibile cu privire la respectarea de către standardul GAEC 7 pus în aplicare prin PSPAC‑ul francez a cerințelor minime ale Regulamentului 2021/2115 referitoare la aprecierea contribuției efective a strategiei sale de intervenție la obiectivul specific E, în cadrul controlului compatibilității efectuat de Comisie în temeiul articolului 118 alineatul (4) din Regulamentul 2021/2115.
308
În această privință, trebuie amintit că, potrivit articolului 12 alineatul (1) din Regulamentul 2021/2115, standardul GAEC 7 constituie o cerință referitoare la condiționalitate.
309
În conformitate cu articolul 109 alineatul (2) din Regulamentul 2021/2115, strategia de intervenție a fiecărui PSPAC trebuie să demonstreze coerența și complementaritatea intervențiilor legate de diferitele obiective specifice. În acest scop, fiecare PSPAC trebuie să conțină o prezentare generală a structurii planului strategic PAC în ceea ce privește mediul și clima care descrie, în primul rând, pentru fiecare standard GAEC, modul în care standardul este respectat, precum și, dacă este cazul, o descriere a modului în care practica contribuie la îndeplinirea obiectivului principal al acestui standard, în al doilea rând, pentru ansamblul condiționalității, contribuția generală a condiționalității la îndeplinirea obiectivelor de mediu și climatice și, în al treilea rând, complementaritatea dintre condițiile de referință relevante, condiționalitatea și diversele intervenții vizând îndeplinirea obiectivelor specifice de mediu și climatice.
310
În plus, potrivit anexei III la Regulamentul 2021/2115, standardul GAEC 7 are ca obiectiv principal păstrarea potențialului solurilor vizat de obiectivul specific E.
311
În speță, din decizia atacată reiese că Comisia a examinat cerințele referitoare la condiționalitate, printre care standardul GAEC 7, în legătură cu obiectivul specific E, urmând prezentarea din PSAC‑ul francez referitoare la structura acestuia în ceea ce privește mediul și clima. Astfel, potrivit PSPAC‑ului francez, condiționalitatea permite atingerea obiectivului specific E prin intermediul standardelor GAEC 1, 2, 3, 4, 6, 7 și 8.
312
Prin urmare, eventualele probleme de compatibilitate care afectează standardul GAEC 7 al PSPAC‑ul francez pot avea repercusiuni asupra structurii planului menționat în ceea ce privește mediul și clima și, prin urmare, asupra aprecierii de ansamblu a contribuției efective a strategiei de intervenție a PSAC‑ului francez la atingerea obiectivului specific E.
313
Cu toate acestea, în măsura în care controlul de compatibilitate efectuat de Comisie se întemeiază pe o abordare de ansamblu a contribuției efective a fiecărui PSPAC la îndeplinirea obiectivelor specifice, revine reclamantelor sarcina de a demonstra influența nerespectării de către o normă privind condiționalitatea din PSPAC‑ului francez a cerințelor minime stabilite prin Regulamentul 2021/2115, în speță standardul GAEC 7 și articolul 13 din acest regulament, asupra caracterului plauzibil al aprecierii Comisiei referitoare la contribuția efectivă a strategiei de intervenție a PSPAC‑ului menționat în ceea ce privește obiectivul specific E.
314
Or, reclamantele se limitează să afirme că Comisia a săvârșit o eroare vădită de apreciere prin faptul că a aprobat PSPAC‑ului francez, cu toate că standardul GAEC 7 pe care îl conține nu respectă cerințele minime ale Regulamentului 2021/2115.
315
Cu toate acestea, în decizia atacată, Comisia a considerat că structura PSPAC‑ului francez în ceea ce privește mediul și clima demonstra contribuția efectivă a strategiei de intervenție la atingerea obiectivului specific E, datorită printre altele contribuției generale a ansamblului intervențiilor legate de acest obiectiv și a condiționalității, precum și complementarității acestor intervenții, a condițiilor de referință relevante și a condiționalității menționate în legătură cu obiectivul amintit.
316
Rezultă că aprecierea privind contribuția efectivă a PSPAC‑ului francez la obiectivul specific E poate fi totuși considerată adevărată sau valabilă.
317
În al doilea rând, reclamantele nu prezintă niciun element de probă susceptibil să repună în discuție caracterul plauzibil al explicațiilor Comisiei din subsecțiunea 4.3 din anexa la decizia atacată în ceea ce privește efectul cumulativ al angajamentelor asumate în cadrul eco‑schemei accesate pe calea practicilor de diversificare a culturilor și lipsa unui astfel de efect între diferitele căi de acces la eco‑schemă, cu excepția „bonusului garduri vii” din eco‑schemă, care poate fi cumulat cu celelalte căi de acces la eco‑schemă amintite la punctul 285 de mai sus.
318
În al treilea rând, reclamantele nu își susțin argumentul potrivit căruia nivelul de ambiție a măsurilor care contribuie la diversificarea culturilor este insuficient. Astfel, din cuprinsul punctului 38 din observațiile formulate de Comisie în temeiul articolului 118 alineatul (3) din Regulamentul 2021/2115, citat de reclamante în susținerea argumentului lor, reiese că aceasta s‑a limitat să încurajeze Republica Franceză să crească nivelul de ambiție al măsurilor care contribuie la diversificarea culturilor pentru a promova în mai mare măsură implementarea rotației culturilor pe întreg teritoriul.
319
În al patrulea rând, în ceea ce privește capacitatea eco‑schemei accesate pe calea certificării atât de a răspunde nevoii prioritare de reducere a utilizării pesticidelor, cât și de a deturna fermierii de la calea practicilor, reclamantele nu demonstrează corespunzător cerințelor legale, în conformitate cu jurisprudența citată la punctele 18 și 19 de mai sus, că decizia atacată este afectată de o eroare vădită de apreciere. Astfel, reclamantele nu prezintă niciun element de probă susceptibil să repună în discuție caracterul plauzibil al explicațiilor Comisiei din subsecțiunea 4.3 a anexei la decizia atacată potrivit cărora nu numai că această cale contribuie la satisfacerea nevoii menționate, ci trebuie de asemenea luate în considerare obiectivele fiecărei căi de acces la eco‑schemă pentru a aprecia rolul global al acesteia în cadrul structurii PSPAC‑ului francez în ceea ce privește mediul și clima.
320
Având în vedere cele ce precedă, este necesar să se admită a treia critică din cadrul primului aspect al celui de al treilea motiv și să se respingă celelalte critici.
2.
Cu privire la al doilea aspect al celui de al treilea motiv, întemeiat pe eroarea vădită de apreciere în ceea ce privește contribuția PSPAC‑ului francez la îndeplinirea țintelor pe termen lung la nivel național pentru protecția resurselor de apă
[omissis]
337
Având în vedere considerațiile care precedă, al treilea motiv trebuie respins, sub rezerva erorii vădite de apreciere constatate la punctul 266 de mai sus.
F. Cu privire la cel de al patrulea motiv, întemeiat pe erori vădite de apreciere în ceea ce privește contribuția PSPAC‑ului francez la îndeplinirea obiectivului specific F
[omissis]
3.
Cu privire la al treilea aspect, întemeiat pe lipsa unei contribuții efective a strategiei de intervenție a PSAC‑ului francez la nevoile F.2, F.3 și F.4
[omissis]
e)
Cu privire la insuficiența sprijinului pentru agricultura ecologică pentru a răspunde nevoilor F.2, F.3 și F.4
[omissis]
379
Având în vedere tot ceea ce precedă, trebuie să se concluzioneze că Comisia a săvârșit o eroare vădită de apreciere atunci când a respins ca nefondat motivul de reexaminare internă întemeiat pe faptul că condițiile de punere în aplicare a standardului GAEC 7 prevăzute de PSPAC‑ul francez și confirmate prin decizia de aprobare încălcau cerințele minime prevăzute la articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul 2021/2115, precum și în anexa III la acesta.
380
Este necesar să se stabilească dacă nelegalitatea constatată poate determina anularea în tot sau numai în parte a deciziei atacate.
381
În această privință, potrivit unei jurisprudențe constante, anularea în parte a unui act al Uniunii nu este posibilă decât în măsura în care elementele a căror anulare este solicitată pot fi separate de restul actului. Această condiție de separabilitate nu este îndeplinită atunci când anularea în parte a unui act ar avea ca efect modificarea substanței acestuia [a se vedea Hotărârea din 10 mai 2023, Ryanair/Comisia (SAS II; COVID-19), T‑238/21, nepublicată, EU:T:2023:247, punctul 84și jurisprudența citată].
382
În plus, trebuie amintit că cererea de reexaminare internă a unui act administrativ urmărește să se constate o pretinsă nelegalitate sau lipsa temeiniciei actului vizat (Hotărârea din 12 septembrie 2019, TestBioTech ș.a./Comisia, C‑82/17 P, EU:C:2019:719, punctul 38).
383
În speță, este necesar să se constate că decizia atacată este structurată în patru secțiuni pentru a răspunde la cererea de reexaminare internă. Secțiunea 1 privește procedura de aprobare a PSPAC‑ului, secțiunea 2 se referă la „Evaluarea admisibilității cererii de reexaminare internă”, secțiunea 3 privește „Cadrul juridic și normativ al PAC pentru examinarea deciziei de punere în aplicare a Comisiei adoptate în temeiul articolului 118 alineatul (4) din Regulamentul 2021/2115”, iar secțiunea 4 privește „Evaluarea motivelor care justifică reexaminarea internă a deciziei de punere în aplicare a Comisiei prin care se aprobă planul strategic al Franței pentru PAC”.
384
Astfel, deși decizia atacată răspunde motivelor de reexaminare invocate utilizând o structură în patru secțiuni care reia organizarea cererii de reexaminare, aceasta nu este totuși divizibilă. Așadar, după cum reiese în special din cuprinsul punctelor 103 și 138 de mai sus, conform logicii controlului încredințat Comisiei prin dispozițiile Regulamentului 2021/2115 în cadrul procedurii de aprobare a unui PSPAC, aceasta nu a efectuat o analiză a fiecărui motiv în mod autonom, ci o examinare de ansamblu a PSPAC‑ului francez în raport cu respectivele motive de reexaminare. Din acestea rezultă o interdependență între cele patru secțiuni ale deciziei atacate. Pentru acest motiv, ca urmare a logicii controlului Comisiei, nu este posibil să se separe secțiunea din decizia atacată afectată de o eroare vădită de apreciere de celelalte secțiuni ale sale și nici să se deducă din aceasta consecințe cu privire la rezultatul cererii de reexaminare internă. Pe de altă parte, nici dispozitivul deciziei atacate nu este divizibil în măsura în care Comisia concluzionează în sensul caracterului nefondat al cererii de reexaminare internă având în vedere evaluarea tuturor motivelor de reexaminare prezentate.
385
În consecință, acțiunea trebuie admisă, iar decizia atacată trebuie anulată în totalitate.
[omissis]
Pentru aceste motive,
TRIBUNALUL (Camera a noua extinsă)
declară și hotărăște:
1)
Anulează decizia Comisiei Europene din 5 mai 2023 de respingere a cererii ClientEarth și a Collectif Nourrir prin care se urmărește reexaminarea internă a Deciziei de punere în aplicare C(2022) 6012 final a Comisiei din 31 august 2022 de aprobare a planului strategic PAC 2023-2027 al Franței în vederea unui sprijin din partea Uniunii finanțat de Fondul european de garantare agricolă și de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală.
2)
Comisia va suporta propriile cheltuieli de judecată, precum și pe cele efectuate de ClientEarth și Collectif Nourrir.
3)
Republica Franceză va suporta propriile cheltuieli de judecată.
Truchot
Kanninen
Sampol Pucurull
Perišin
Meyer
Pronunțată astfel în ședință publică la Luxemburg, la 29 octombrie 2025.
Semnături
(
*1
)	Limba de procedură: franceza.
(
1
)	Sunt redate numai punctele din prezenta hotărâre a căror publicare este considerată utilă de către Tribunal.