62009CC0362_SL
Opinion of the Advocate-General
Opinion of the Advocate-General
1. Ta pritožba je nadaljevanje primera, v katerem je bila izdana sodba z dne 17. julija 2008 v zadevi Athinaïki Techniki proti Komisiji(2) .
2. Sodišče je v tej sodbi razsodilo, da je treba ustavitev upravnega postopka, za katero se je 2. junija 2004 odločila Komisija Evropskih skupnosti, v zvezi s pritožbo, ki jo je vložila družba, katere pravice je prevzela družba Athinaïki Techniki AE(3), opredeliti kot „odločbo“ v smislu člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999(4) in da je torej ta ustavitev upravnega postopka izpodbojni akt. Sodišče je vrnilo spis Sodišču prve stopnje Evropskih skupnosti (zdaj Splošno sodišče), da bi to odločilo o ničnostni tožbi, ki jo je zoper ta akt vložila družba Athinaïki Techniki.
3. Komisija je 26. septembra 2008 v dopisu pritožnici navedla, da na podlagi sodbe Sodišča umika svoj dopis, s katerim jo je obvestila o ustavitvi postopka v zvezi s pritožbo, in da ponovno odpira postopek, ter ponovila svojo predhodno prošnjo, s katero je pritožnico pozvala, naj ji predloži dokaze o dodelitvi državne pomoči.
4. Splošno sodišče je s sklepom z dne 29. junija 2009 v zadevi Athinaïki Techniki proti Komisiji(5) razsodilo, da je zaradi tega dopisa ničnostna tožba, vložena zoper odločbo z dne 2. junija 2004 o ustavitvi postopka, postala brezpredmetna.
5. Družba Athinaïki Techniki je zoper ta sklep vložila pritožbo, s katero Splošnemu sodišču zlasti očita, da ni upoštevalo pogojev, pod katerimi lahko Komisija umakne svojo odločbo o ustavitvi postopka, kot izhajajo iz zgoraj navedene sodbe Athinaïki Techniki proti Komisiji.
6. V teh sklepnih predlogih bom Sodišču predlagal, naj razglasi to pritožbo za utemeljeno.
7. Pojasnil bom, da je bila pritožnica na podlagi zgoraj navedene sodbe Athinaïki Techniki proti Komisiji upravičena do sodnega nadzora presoje Komisije, v skladu s katero glede na dejavnike, ki jih je imela ta institucija na voljo 2. junija 2004, začetek formalnega postopka preiskave ni bil potreben, ustavitev postopka v zadevi pa je bila upravičena.
8. Razložil bom, da bi lahko Komisija na podlagi te sodbe veljavno umaknila svojo odločbo o ustavitvi postopka samo z namenom, da bi popravila njeno nezakonitost. Poudaril bom, da dopis z dne 26. septembra 2008 ni vseboval ustreznega pojasnila o razlogih, zaradi katerih se je Komisija odločila umakniti to odločbo in ponovno začeti predhodni postopek proučitve. Zaradi neupoštevanja zgoraj navedene sodbe Athinaïki Techniki proti Komisiji ta umik ni bil upravičen, z njim pa je bila pritožnici odvzeta tudi možnost, da doseže sodni nadzor ustavitve postopka v zvezi s svojo pritožbo. Iz tega bom sklepal, da izpodbijani sklep, v skladu s katerim je Komisija umaknila sporno odločbo o ustavitvi postopka, tako da je tožba zoper njo postala brezpredmetna, pravno ni pravilen.
9. Podredno bom navedel, da izpodbijani sklep pravno ni pravilen tudi v delu, v katerem je Splošno sodišče navedlo, da ima umik, ki izhaja iz dopisa z dne 26. septembra 2008, enake učinke kot ničnostna sodba in da zato tožeča stranka nima več interesa za to, da predlaga razglasitev ničnosti odločbe o ustavitvi postopka.
I – Pravni in dejanski okvir izpodbijanega sklepa
A – Dejansko stanje pred sodbo Athinaïki Techniki proti Komisiji
10. Helenski organi so oktobra 2001 začeli postopek oddaje javnega naročila za prenos 49 % kapitala igralnice Mont Parnès. Konkurirala sta dva ponudnika, in sicer konzorcija Casino Attikis in Hyatt Consortium. Na podlagi domnevno nepravilnega postopka je bilo javno naročilo oddano Hyatt Consortium.
11. Članica konzorcija Casino Attikis, družba Egnatia SA, ki jo je po združitvi nasledila družba Athinaïki Techniki, je vložila pritožbe pri službah generalnega direktorata (GD) „Notranji trg“ in GD „Konkurenca“ Komisije. Prvi je bil pozvan, naj odloči o pravilnosti spornega postopka za prenos 49 % kapitala igralnice Mont Parnès na podlagi prava Skupnosti na področju javnih naročil, medtem ko je bila pri drugem vložena pritožba v zvezi z državno pomočjo, ki naj bi bila dodeljena Hyatt Consortium v okviru istega postopka.
12. GD „Konkurenca“ je z dopisom z dne 15. julija 2003 opozoril družbo Athinaïki Techniki na svojo prakso odločanja, da odsvojitev javne dobrine v okviru postopka javnega razpisa ne pomeni državne pomoči, če ta postopek poteka pregledno in nediskriminatorno. Zato jo je ta GD obvestil, da o tej zadevi ne bo odločal, dokler ne bo GD „Notranji trg“ opravil preizkusa postopka oddaje zadevnega javnega naročila.
13. Zastopnik družbe Athinaïki Techniki je 28. avgusta 2003 po elektronski pošti v bistvu pojasnil, da se je pritožba v zvezi z obstojem državne pomoči nanašala na dejavnike, ki so drugačni kot v postopku oddaje javnega naročila, in da zato službam GD „Konkurenca“ ni treba čakati na odločitve GD „Notranji trg“.
14. Službe GD „Konkurenca“ so v dopisu z dne 16. septembra 2003 ponovile besedilo dopisa z dne 15. julija 2003, v katerem so družbo Athinaïki Techniki pozvale, naj jim posreduje dodatne podatke v zvezi z vsemi drugimi pomočmi, ki ne bi bile povezane z oddajo naročila igralnici.
15. Službe GD „Notranji trg“ so z dopisoma z dne 22. januarja in 4. avgusta 2004 obvestile družbo Athinaïki Techniki, da ne nameravajo nadaljevati preiskave obeh pritožb, ki sta bili naslovljeni nanje.
16. Dalje, Komisija je družbi Athinaïki Techniki poslala sporni dopis z dne 2. decembra 2004, v katerem je zapisano:
„Sklicujemo se na vaše telefonsko vprašanje, ali je Komisija začela preiskavo v zgoraj navedeni zadevi ali pa je bil postopek v zvezi s to zadevo ustavljen.
Komisija vas je z dopisom z dne 16. septembra 2003 obvestila, da na podlagi podatkov, ki jih ima, ni zadostnih razlogov za nadaljevanje preiskave v tej zadevi (na podlagi člena 20 [Uredbe št. 659/1999]).
Komisija je zato, ker ni imela dodatnih podatkov, ki bi upravičili izvedbo preiskave, 2. junija 2004 ustavila upravni postopek.“
17. Družba Athinaïki Techniki je 18. februarja 2005 v sodnem tajništvu Splošnega sodišča vložila tožbo, da bi dosegla razglasitev ničnosti te odločbe o ustavitvi postopka, s katero je bila seznanjena s tem dopisom.
18. Splošno sodišče je v sklepu z dne 26. septembra 2006 v zadevi Athinaïki Techniki proti Komisiji(6) ugodilo ugovoru nedopustnosti, ki ga je uveljavljala Komisija. Razsodilo je, da navedeni dopis ni odločba v smislu člena 25 Uredbe št. 659/1999 in da nima pravnega učinka, tako da zoper ta dopis ni mogoče vložiti tožbe na podlagi člena 230 ES.
19. Družba Athinaïki Techniki je zoper ta sklep vložila pritožbo.
B – Sodba Athinaïki Techniki proti Komisiji
20. Sodišče je najprej navedlo, da ničnostna tožba družbe Athinaïki Techniki ni bila vložena zoper dopis z dne 2. decembra 2004, ampak da je zadevala odločbo GD „Konkurenca“, s katero je bil ustavljen postopek v zvezi s pritožbo pritožnice glede državne pomoči, ki jo je Helenska republika dodelila konzorciju Hyatt Regency v okviru javnega naročila za igralnico Mont Parnès.
21. Navedlo je še, da je družba Athinaïki Techniki predlagala razglasitev ničnosti te odločbe, ker je bila ta sprejeta na podlagi člena 88(3) ES, ne da bi Komisija predhodno začela formalni postopek preiskave, predviden v členu 88(2) ES, ki bi družbi Athinaïki Techniki omogočil predložitev pripomb.
22. Glede na te ugotovitve je Sodišče najprej pojasnilo naravo aktov, sprejetih po predhodni fazi proučitve, nato pa se je lotilo vprašanja, ali je Splošno sodišče pravilno presodilo, da sporna odločba o ustavitvi postopka ni izpodbojni akt.
1. Narava aktov, sprejetih po predhodni fazi proučitve državnih pomoči
23. Sodišče je najprej opozorilo, da je treba v okviru postopka nadzora državnih pomoči razlikovati med stopnjo predhodne proučitve pomoči, katere edini cilj je omogočiti Komisiji, da lahko oblikuje prvo mnenje o delni ali popolni združljivosti obravnavane pomoči, in stopnjo preiskave, katere namen je Komisiji omogočiti, da se v celoti seznani z vsemi podatki o zadevi, pri čemer je ta druga stopnja nujno potrebna, če ima Komisija resne težave pri presoji združljivosti pomoči s skupnim trgom.(7)
24. Navedlo je, da Pogodba ES le v okviru zadnjenavedene stopnje določa obveznost Komisije, da pozove zadevne stranke k predložitvi pripomb, tako da so te zadevne stranke, kadar Komisija po prvi stopnji sprejme odločbo, ki ni odločba o začetku formalnega postopka preiskave, upravičene do izpodbijanja te odločbe, da bi dosegle upoštevanje teh postopkovnih jamstev.(8)
25. Poleg tega je Sodišče navedlo, da se z Uredbo št. 659/1999 navedenim zadevnim strankam podeljuje pravica, da sprožijo predhodno fazo proučitve s tem, da Komisiji sporočijo podatke v zvezi z domnevno nezakonito pomočjo, ter da se s to uredbo Komisiji nalaga obveznost, da brez odlašanja preveri obstoj morebitne pomoči in njeno združljivost s skupnim trgom. Kot je navedlo Sodišče, imajo zadevne stranke, če ne morejo uveljavljati pravic obrambe v tem postopku, po drugi strani pravico, da so z njim ustrezno povezane ob upoštevanju okoliščin v obravnavanem primeru, kar pomeni, da če jih Komisija v skladu s členom 20(2), drugi stavek, Uredbe št. 659/1999 obvesti, da ni zadostnih razlogov za odločitev v primeru, je Komisija tudi zavezana, da jim omogoči, da ji v razumnem roku predložijo dodatne pripombe.(9)
26. Sklepanje Sodišča se je nadaljevalo tako:
„40 Ko so te pripombe predložene ali se razumni rok izteče, mora Komisija v skladu s členom 13(1) Uredbe št. 659/1999 končati predhodno fazo proučitve, tako da sprejme odločbo na podlagi člena 4(2), (3) ali (4) te uredbe, in sicer odločbo o ugotovitvi neobstoja pomoči, odločbo o nenasprotovanju ali odločbo o začetku formalnega postopka preiskave. Tej instituciji tako ni dovoljeno, da po koncu predhodne faze proučitve ne bi izdala odločbe. Ko se to zgodi, mora Komisija ali začeti naslednjo fazo preiskave ali ustaviti postopek v tej zadevi s sprejetjem ustrezne odločbe ( v okviru postopka na področju konkurence glej sodbo z dne 18. marca 1997 v zadevi Guérin automobiles proti Komisiji, C-282/95 P, Recueil, str. I‑1503, točka 36). V skladu s členom 20(2), tretji stavek, Uredbe št. 659/1999, če Komisija sprejme tako odločbo na podlagi podatkov, ki jih predloži zainteresirana stranka, tej pošlje izvod te odločbe.
41 V teh okoliščinah je treba spomniti, da lahko Komisija sprejme eno od zgoraj navedenih odločb, predvidenih v členu 4 Uredbe št. 659/1999, ne da bi jo označila kot odločbo na podlagi te določbe.“
27. V zvezi s tem je Sodišče opozorilo na ustaljeno sodno prakso glede dopustnosti ničnostnih tožb, v skladu s katero se je treba za opredelitev izpodbijanih aktov opreti tako na vsebino teh aktov kot na namen njihovih avtorjev. Navedlo je, da so izpodbojni akti načeloma ukrepi, ki dokončno določajo stališče Komisije ob koncu upravnega postopka in povzročijo zavezujoče pravne učinke, ki lahko vplivajo na interese pritožnice, ne glede na obliko teh aktov in upoštevanje ali neupoštevanje formalnih zahtev, kot so njihovo poimenovanje, obrazložitev ali navedba določb, ki so njihova pravna podlaga.(10)
28. Iz tega je Sodišče sklepalo, da tako ni upoštevno, da izpodbijani akt ni označen kot „odločba“, da ne vsebuje sklicevanja na člen 4(2), (3) ali (4) Uredbe št. 659/1999 ali da ga Komisija ob kršitvi člena 25 te uredbe ni sporočila zadevni državi članici.(11)
29. Sodišče je nadaljevalo tako:
„45 V nasprotnem primeru bi se Komisija lahko samo s kršitvijo takih formalnih zahtev izognila nadzoru sodišča Skupnosti. Iz ustaljene sodne prakse izhaja, da ker je Evropska skupnost pravna skupnost, v kateri so njene institucije zavezane nadzoru skladnosti njihovih aktov s Pogodbo, morajo sodišča Skupnosti podrobno ureditev postopkovnih pravil, ki se uporabljajo za tožbe, o katerih odločajo, razlagati tako, da bo uporaba te podrobne ureditve čim bolj prispevala k doseganju cilja, to je k zagotavljanju učinkovitega sodnega varstva pravic, ki jih imajo posamezniki na podlagi prava Skupnosti (glej v tem smislu sodbe z dne 25. julija 2002 v zadevi Unión de Pequeños Agricultores proti Svetu, C‑50/00 P, Recueil, str. I‑6677, točka 44; z dne 18. januarja 2007 v zadevi PKK in KNK proti Svetu, C-229/05 P, ZOdl., str. I-439, točka 109, in z dne 13. marca 2007 v zadevi Unibet, C-432/05, ZOdl., str. I-2271, točki 37 in 44).
46 Iz tega sledi, da je za ugotovitev, ali je neki akt na področju državnih pomoči odločba v smislu člena 4 Uredbe št. 659/1999, treba preveriti, ali je, ob upoštevanju njegove vsebine in namena Komisije, ta institucija na koncu predhodne faze proučitve z obravnavnim aktom dokončno izoblikovala svoje stališče o spornem ukrepu, torej ali je ugotovila, ali je ta ukrep pomoč ali ne, in ali ima dvome glede njegove združljivosti s skupnim trgom ali ne.“
2. Ali je odločba o ustavitvi postopka izpodbojni akt?
30. Sodišče je akt, o katerem je bila družba Athinaïki Techniki obveščena z dopisom z dne 2. decembra 2004, analiziralo tako:
„52 Iz vsebine tega akta in iz namena Komisije izhaja, da se je Komisija odločila končati predhodni postopek proučitve, ki ga je sprožil Athinaïki Techniki. Komisija je z navedenim aktom ugotovila, da začeta preiskava ni omogočila ugotovitve o obstoju pomoči v smislu člena 87 ES in je implicitno zavrnila začetek formalnega postopka preiskave, ki ga predvideva člen 88(2) ES (glej v tem smislu […] sodbo [z dne 2. aprila 1998 v zadevi] Komisija proti Sytraval in Brink’s France, [C‑367/95 P, Recueil, str. I‑1719], točka 47).
53 Iz sodne prakse, navedene v točki 36 te sodbe, poleg tega izhaja, da v takem položaju osebe, ki so upravičene do postopkovnih jamstev, predvidenih v tej določbi, te uveljavljajo le, kadar imajo možnost, da to odločbo izpodbijajo pred sodiščem Skupnosti v skladu s členom 230, četrti odstavek, ES. To načelo velja takrat, kadar je odločba sprejeta zato, ker Komisija meni, da je pomoč združljiva s skupnim trgom, in tudi kadar meni, da pomoč sploh ne obstaja.
54 Izpodbijanega akta ni mogoče opredeliti kot predhodnega ali pripravljalnega, ker mu v okviru začetega upravnega postopka ne sledi noben drug akt, zoper katerega bi bilo mogoče vložiti ničnostno tožbo (v tem smislu glej zlasti [...] sodbo [z dne 16. junija 1994 v zadevi] SFEI in drugi proti Komisiji, [C‑39/93 P, Recueil, str. I‑2681], točka 28).
55 V nasprotju s tem, kar je odločilo Sodišče prve stopnje, v zvezi s tem ni upoštevno, da bi zainteresirana stranka lahko Komisiji predložila še dodatne podatke, na podlagi katerih bi zadnjenavedena morala ponovno proučiti svoje stališče o zadevnem državnem ukrepu.
56 Zakonitost odločbe, sprejete na koncu predhodne faze proučitve, se presoja le glede na podatke, ki jih je Komisija lahko imela takrat, ko jo je sprejemala (glej [...] sodbo [z dne 15. aprila 2008 v zadevi] Nuova Agricast, [C‑390/06, ZOdl., str. I‑2577], točke od 54 do 60), torej v obravnavanem primeru ob sprejetju izpodbijanega akta.
57 Če zainteresirana stranka predloži dodatne podatke po ustavitvi postopka v zadevi, mora Komisija začeti, če je potrebno, nov upravni postopek. Vendar ti podatki ne vplivajo na dejstvo, da je prvi predhodni postopek proučitve že končan.
58 Iz tega sledi, da je Komisija v nasprotju s tem, kar je Sodišče prve stopnje presodilo v točki 29 [zgoraj navedenega] sklepa [z dne 26. septembra 2006 v zadevi Athinaïki Techniki proti Komisiji], sprejela dokončno stališče o predlogu Athinaïki Techniki, naj ugotovi kršitev členov 87 ES in 88 ES.
59 Nazadnje, kot je bilo navedeno v točki 44 te sodbe, na opredelitev izpodbijanega akta ne vpliva, da ga Komisija ni sporočila zadevni državi članici, da ga ni označila kot „odločbo“ in da ne vsebuje sklicevanja na člen 4 Uredbe št. 659/1999.
60 V zvezi s tem iz poteka upravnega postopka, kot je opozorjeno zlasti v točki 6 [zgoraj navedenega] sklepa [z dne 26. septembra 2006 v zadevi Athinaïki Techniki proti Komisiji], izhaja, da je Komisija sprejela stališče z obrazložitvijo, da zadevni državni ukrep ni državna pomoč. Izpodbijani akt je torej treba opredeliti kot odločbo v smislu člena 4(2) Uredbe št. 659/1999, kot se ga bere skupaj s členoma 13(1) in 20(2), tretji stavek, te uredbe.
61 Ker je ta akt Athinaïki Techniki onemogočil, da bi predložil pripombe v okviru formalnega postopka preiskave, ki ga določa člen 88(2) ES, je povzročil zavezujoče pravne učinke, ki lahko vplivajo na interese te družbe.
62 Izpodbijani akt je zato izpodbojni akt v smislu člena 230 ES.“
31. Sodišče je o pritožbi, ki jo je vložila družba Athinaïki Techniki, odločilo tako:
„1) Sklep Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti z dne 26. septembra 2006 v zadevi Athinaïki Techniki proti Komisiji (T-94/05) se razveljavi.
2) Ugovor nedopustnosti, ki ga je Komisija vložila pri Sodišču prve stopnje Evropskih skupnosti, se zavrne.
3) Zadeva se vrne Sodišču prve stopnje Evropskih skupnosti, da bo odločilo o predlogih Athinaïki Techniki AE za razglasitev ničnosti odločbe Komisije Evropskih skupnosti z dne 2. junija 2004, s katero je bil ustavljen postopek s pritožbo v zvezi z domnevno državno pomočjo, ki jo je Helenska republika dodelila konzorciju Hyatt Regency v okviru javnega naročila za prenos 49 % kapitala igralnice Mont Parnès.
[…]“
C – Izpodbijani sklep
32. Komisija je z dopisom z dne 2. oktobra 2008 Splošno sodišče obvestila, da je 26. septembra 2008 pritožnici poslala dopis, ki se je glasil:
„Sklicujemo se na dopis z dne [2. decembra 2004](12), s katerim so vas službe GD ‚Konkurenca‘ obvestile, da na podlagi podatkov, ki jih imajo, ni zadostnih razlogov za nadaljevanje preiskave v zvezi s spisom, navedenim v zadevi, in da je Komisija, ker ni imela dodatnih podatkov, ki bi upravičili izvedbo preiskave, ustavila upravni postopek v zvezi z zadevnim spisom.
Na podlagi [zgoraj navedene] sodbe [Athinaïki Techniki proti Komisiji] vam službe GD ‚Konkurenca‘ sporočajo, da umikajo ta dopis in ponovno odpirajo zgoraj navedeni spis.
Zato ponavljamo svojo predhodno prošnjo in vas znova pozivamo, da predložite dokaze o dodelitvi nezakonite državne pomoči v okviru prodaje igralnice Mont Parnès.“
33. Komisija je ob podpori intervenientke, družbe Athens Resort Casino AE Symmetochon(13), navedla, da je na podlagi dopisa z dne 26. septembra 2008 zadeva postala brezpredmetna, tako da odločanje ni več potrebno.
34. Družba Athinaïki Techniki je temu stališču ugovarjala.
35. Splošno sodišče je v izpodbijanem sklepu podalo to obrazložitev:
„32 Prvič, opozoriti je treba, da je Sodišče v sklepu z dne 18. novembra 1992 v zadevi SFEI in drugi proti Komisiji (C‑222/92, neobjavljen v Recueil, točki 1 in 2) že razsodilo, da v primeru tožbe, vložene zoper odločbo o ustavitvi upravnega postopka v zvezi s pritožbo glede domnevne državne pomoči, ponovni začetek predhodnega postopka proučitve pomeni umik odločbe o ustavitvi postopka. Dalje, Sodišče je menilo, da je navedena tožba postala brezpredmetna, in presodilo, da odločanje ni več potrebno (zgoraj navedeni sklep SFEI in drugi proti Komisiji, točki 5 in 7; glej v tem smislu tudi sodbo Sodišča z dne 1. julija 2008 v združenih zadevah Chronopost […] proti UFEX in drugim, C‑341/06 P in C‑342/06 P, [ZOdl., str. I‑4777], točka 3, in sodbo Sodišča prve stopnje z dne 7. junija 2006 v zadevi UFEX in drugi proti Komisiji, T‑613/97, ZOdl., str. II‑1531, točki 8 in 11).
33 Drugič, iz točk 52, 54 in 58 [zgoraj navedene] sodbe [Athinaïki Techniki proti Komisiji] izhaja, da je bila ugotovitev Sodišča, v skladu s katero je bilo [v odločbi o ustavitvi postopka] dokončno opredeljeno stališče Komisije v zvezi s spornim ukrepom, nujna, da bi bilo mogoče [navedeno odločbo] opredeliti kot izpodbojn[o]. Vendar po ponovnem začetku predhodnega postopka proučitve in pozivu, naj tožeča stranka predloži dokumente z očitki, akt, ki dokončno opredeljuje stališče Komisije, ne obstaja več, zato zoper ta akt ni mogoče vložiti tožbe.
34 Tretjič, poudariti je treba, da je bil[a] [odločba o ustavitvi postopka] sprejet[a] po predhodnem postopku proučitve in da [jo] je treba v skladu [z zgoraj navedeno] sodbo [Athinaïki Techniki proti Komisiji] razlagati kot implicitno odločbo, ki določa, da zadevni ukrep ni pomoč v smislu člena 87(1) ES, ali kot implicitno odločbo o nenasprotovanju. Zato bi morala Komisija v primeru razglasitve ničnosti ponovno začeti predhodni postopek proučitve, in kot je natančno opredelilo Sodišče v točki 40 [zgoraj navedene] sodbe [Athinaïki Techniki proti Komisiji], formalno sprejeti eno od odločb iz člena 4 Uredbe št. 659/1999 ali odločbo o ustavitvi postopka, ki bi postala nov izpodbojni akt.
35 V teh okoliščinah je treba sklepati, da ima umik [odločbe o ustavitvi postopka] enakovredne učinke kot sodba, s katero se [ta odločba] razglasi za ničn[o], ker bo predhodni postopek proučitve, ki je bil s tem ponovno začet, končan z eno od formalnih odločb iz člena 4 Uredbe št. 659/1999 ali odločbo o ustavitvi postopka. Dejansko ne bi imela sodba, s katero se [odločba o ustavitvi postopka] razglasi za ničn[o], nobene dodatne pravne posledice v primerjavi s posledicami izvedenega umika (sklep Sodišča prve stopnje z dne 6. decembra 1999 v zadevi Elder proti Komisiji, T‑178/99, Recueil, str. II‑3509, točka 20).
36 Tožeča stranka torej nima več nikakršnega interesa za to, da predlaga razglasitev ničnosti [odločbe o ustavitvi postopka] (glej v tem smislu sklep Sodišča prve stopnje z dne 28. maja 1997 v zadevi Proderec proti Komisiji, T‑145/95, Recueil, str. II‑823, točka 27, in zgoraj navedeni sklep Elder proti Komisiji, točka 21).
37 Zato je treba navesti, da je ta tožba postala brezpredmetna in da odločanje ni več potrebno.“
36. Splošno sodišče je nato podalo razloge, zaradi katerih je menilo, da trditve tožeče stranke ne izpodbijajo njegove ugotovitve.
37. Navedlo je, kar zadeva, prvič, trditev tožeče stranke, v skladu s katero se dopis z dne 2. decembra 2004 nanaša na Komisijo, medtem ko so v dopisu z dne 26. septembra 2008 omenjene službe Komisije, da ta trditev ne more vplivati na opredelitev zadnjenavedenega dopisa.
38. Drugič, v zvezi s trditvijo, da se Komisija ne more vzdržati ukrepanja in da mora začeti formalni postopek preiskave, je Splošno sodišče navedlo, da tožeča stranka ne omenja nobenega pravnega pravila, na podlagi katerega bi morala Komisija po umiku odločbe o ustavitvi postopka začeti še kak postopek poleg tistega, ki je privedel do te odločbe.
39. Tretjič, Splošno sodišče je v zvezi z navedbami tožeče stranke, da se je Komisija želela s svojim ravnanjem izogniti sodnemu nadzoru odločbe o ustavitvi postopka in da poziv k predložitvi podatkov ni ustrezen, ugotovilo, da iz njih ne izhaja nobena pravna trditev.
40. Splošno sodišče je dodalo, da iz dokumentov, ki jih je predložila tožeča stranka v okviru postopka pred njim, ni razvidno, da bi tožeča stranka v upravnem postopku že pojasnila, zakaj kritizirani ukrepi izpolnjujejo pogoje za ugotovitev obstoja državne pomoči, tako da ne more utemeljeno trditi, da poziv Komisije k predložitvi dodatnih podatkov v okoliščinah obravnavanega primera ni ustrezno ravnanje.
41. Četrtič, kar zadeva trditve tožeče stranke, ki se nanašajo na pravnomočnost, je Splošno sodišče poudarilo, da je Sodišče z zgoraj navedeno sodbo Athinaïki Techniki proti Komisiji razveljavilo zgoraj navedeni sklep z dne 26. septembra 2006 v zadevi Athinaïki Techniki proti Komisiji, ne da bi navedena sodba vplivala na veljavnost odločbe o ustavitvi postopka.
II – Pritožba
42. Pritožnica Sodišču predlaga, naj razveljavi izpodbijani sklep, ugodi njenim predlogom na prvi stopnji in Komisiji naloži plačilo stroškov.
43. Komisija in družba Athens Resort Casino predlagata, naj se ta pritožba zavrne kot očitno neutemeljena in naj se pritožnici naloži plačilo stroškov.
A – Pritožbeni razlogi in trditve strank
44. Pritožnica v utemeljitev pritožbe navaja štiri pritožbene razloge. Te pritožbene razloge in trditve, ki sta jih v svojo obrambo podali Komisija in družba Athens Resort Casino, je mogoče predstaviti na ta način.
1. Prvi pritožbeni razlog
45. Prvi pritožbeni razlog se nanaša na nepravilno uporabo prava pri razlagi prejšnje sodne prakse Sodišča, kar zadeva pogoje za zakonitost umika upravnega akta.
46. Družba Athinaïki Techniki trdi, da je umik upravnega akta zakonit, če, prvič, preklicani akt ni zakonit, in če se, drugič, umik izvede v razumnem roku. Vendar naj bi bila po eni strani odločitev o umiku odločbe sprejeta več kot štiri leta in pol po tej odločbi, torej ne v razumnem roku. Po drugi strani naj se obrazložitev odločitve o umiku ne bi nanašala na nezakonitost odločbe o ustavitvi postopka, ampak naj bi zadevala samo zgoraj navedeno sodbo Athinaïki Techniki proti Komisiji. Ker je obrazložitev odločitve razlog javnega reda, naj bi moralo Splošno sodišče po uradni dolžnosti upoštevati neobstoj te obrazložitve in presoditi, da odločitev o umiku ni zakonita.
47. Poleg tega naj zgoraj navedenega sklepa SFEI in drugi proti Komisiji ne bi bilo mogoče uporabiti v obravnavanem primeru, druge odločitve, ki jih je navedlo Splošno sodišče, pa naj bi se omejile samo na sklicevanje na ta sklep.
48. Družba Athens Resort Casino navaja, da je ob neobstoju posebnih pravil preklic upravnih aktov urejen z načeloma zakonitosti in varstva upravičenih pričakovanj zadevne osebe. A ker naj bi pritožnica že od začetka izpodbijala zakonitost odločbe o ustavitvi postopka, naj ne bi mogla uveljavljati načela varstva upravičenih pričakovanj.
49. Kar poleg tega zadeva trditev pritožnice v zvezi z obrazložitvijo umika, naj v skladu s sodno prakso ne bi bilo nujno, da obrazložitev izhaja iz akta. O njej naj bi bilo mogoče posredno sklepati na podlagi veljavnih pravil ali okoliščin zadevnega akta. Kar zadeva trajanje sodnega postopka, naj to ne bi bilo treba pripisati Komisiji, ampak samo normalnemu delovanju pravnega sistema Unije. Poleg tega naj bi Komisija ta čas skrajšala z umikom odločbe o ustavitvi postopka.
50. Komisija trdi, da očitki glede umika odločbe o ustavitvi postopka niso dopustni, ker se ne nanašajo na izpodbijani sklep, ampak zadevajo samo umik te odločbe, ki ni bil predmet spora pred Splošnim sodiščem.
51. Poleg tega naj bi tisti del pritožbe, ki se nanaša na zakonitost odločitve o umiku, pomenil zlorabo. Komisija naj bi namreč odločbo o ustavitvi postopka umaknila v korist pritožnice in morda v škodo njenega konkurenta. Pritožnica naj zato ne bi imela nikakršnega interesa za uveljavljanje očitkov glede roka umika, ki naj bi ji koristil. Enako naj bi veljalo za trditev v zvezi z obrazložitvijo odločitve o umiku. Zato naj bi bilo treba te trditve zavreči kot očitno nedopustne. Komisija vsekakor meni, da mora sprejeti ukrepe, ki jih vključuje izvršitev ničnostne sodbe (člen 233 ES), tudi če to stori po izteku razumnega roka.
52. Nazadnje, po mnenju Komisije je v dopisu z dne 26. septembra 2008 jasno navedeno, da bo ta umik izvedla na podlagi zgoraj navedene sodbe Athinaïki Techniki proti Komisiji, s katero je bila pritožnica seznanjena, ker je sama začela postopek, ki je privedel do te sodbe.
2. Drugi pritožbeni razlog
53. Pritožnica Splošnemu sodišču očita, da je nepravilno uporabilo pravo, ker ni odločilo o vprašanju zlorabe pooblastil.
54. Družba Athinaïki Techniki poudarja, da je lahko edini cilj umika akta omogočiti organom, da lahko zagotovijo spoštovanje načela zakonitosti. Vendar naj bi bila obrazložitev zadevnega umika omejena le na navedbo zgoraj navedene sodbe Athinaïki Techniki proti Komisiji, v kateri ni bilo odločeno o zakonitosti odločbe o ustavitvi postopka, ampak samo o opredelitvi te odločbe kot izpodbojnega akta. Zato naj bi Komisija umaknila to odločbo ne zaradi spoštovanja načela zakonitosti, ampak samo zato, da bi se izognila nadzoru sodišča Skupnosti.
55. Družba Athens Resort Casino meni, da ta pritožbeni razlog ni utemeljen. Ne samo, da naj se Komisija ne bi izognila sodnemu nadzoru, ampak naj bi – nasprotno – presegla zahteve zgoraj navedene sodbe Athinaïki Techniki proti Komisiji, ker se je odločila ponovno začeti preiskavo, s čimer je želela odkriti nove dejavnike, ki jih prej ni poznala.
3. Tretji pritožbeni razlog
56. S tretjim pritožbenim razlogom pritožnica Splošnemu sodišču očita, da je nepravilno uporabilo pravo, ker je presodilo, da je edina posledica, ki izhaja iz razglasitve ničnosti odločbe o ustavitvi postopka, obveznost ponovnega začetka predhodnega postopka proučitve.
57. Družba Athinaïki Techniki v bistvu trdi, da Splošno sodišče ni upoštevalo učinkov, ki bi jih imela ničnostna sodba, in načela sorazmernosti.
58. V okviru prvega dela tretjega pritožbenega razloga družba Athinaïki Techniki meni, da bi imela ničnostna sodba drugačne pravne posledice od obveznosti začetka formalnega postopka preiskave. Možnosti naj bi bili namreč dve: če bi Sodišče ugotovilo, da Komisija v obravnavanem primeru ni izpolnila svoje obveznosti začetka fo rmalnega postopka preiskave, naj ta institucija na podlagi logičnih posledic take sodbe ne bi imela druge izbire, kot da začne navedeni postopek. Če pa bi Sodišče neposredno ugotovilo kršitev člena 87 ES, naj bi morala Komisija sklepati o posledicah na podlagi obstoja državne pomoči, kar naj bi v skladu s členom 88(2) ES pomenilo, da bi morala zadevna država táko pomoč odpraviti ali jo spremeniti v določenem roku.
59. V okviru drugega dela tretjega pritožbenega razloga družba Athinaïki Techniki trdi, da so v skladu z načelom sorazmernosti organi zavezani, kadar morajo umakniti neki akt, izmed več možnosti izbrati tisto, ki ne omogoča samo ponovne vzpostavitve zakonitosti, ampak je tudi najugodnejša za zadevno osebo. To izbiro naj bi moralo zaradi njenih različnih pravnih učinkov preveriti Splošno sodišče. Ker je Komisija izbrala umik, naj bi se odločila za obliko, ki ne omogoča najboljše mogoče ponovne vzpostavitve zakonitosti. Najprimernejše sredstvo naj bi bila odločitev, ki bi imela enake posledice kot ničnostna sodba – to je začetek formalnega postopka preiskave državnih pomoči.
60. Družba Athens Resort Casino meni, da tretji pritožbeni razlog ni utemeljen. Če namreč akt, ki se po sodni poti razglasi za ničen, ni akt o obvezni pristojnosti, ampak akt, ki izhaja iz diskrecijske pravice – to je akt, pripravljen na podlagi proste presoje –, naj Splošno sodišče Komisiji ne bi moglo naložiti ene od pravnih rešitev, ki jih lahko izbere samo Komisija, saj naj bi s tem prevzelo vlogo Komisije pri izvrševanju njenih pristojnosti.
4. Četrti pritožbeni razlog
61. Pritožnica Splošnemu sodišču očita, da je nepravilno uporabilo pravo, ker ni upoštevalo pravnomočnosti, ki izhaja iz zgoraj navedene sodbe Athinaïki Techniki proti Komisiji.
62. Po mnenju družbe Athinaïki Techniki iz točke 40 te sodbe izhaja, da Komisija v okviru postopka preiskave državnih pomoči ne sme ohranjati stanja nedelovanja. Vendar naj bi Komisija z umikom odločbe o ustavitvi postopka ponovno vzpostavila prav stanje pred sprejetjem te odločbe, Splošno sodišče pa naj bi, ker temu umiku ni nasprotovalo, nepravilno uporabilo pravo. Poleg tega naj bi bil ta umik izveden po razumnem roku. Zato naj Komisija ne bi več smela ohranjati stanja negotovosti. Nasprotno, morala bi sprejeti odločitev in se po potrebi podrediti odločitvi sodišča Skupnosti.
63. Po mnenju družbe Athens Resort Casino ta pritožbeni razlog ni utemeljen. Iz zgoraj navedene sodbe Athinaïki Techniki proti Komisiji naj bi izhajalo, da Komisija ni imela pravice do nedelovanja in da bi morala v razumnem roku po vložitvi pritožbe končati zadevni postopek s sprejetjem odločbe. Ta sodba naj ne bi nikjer določala, da vrnitev k predhodnemu postopku proučitve v okviru te zadeve ni več dovoljena.
64. Komisija skupno odgovarja na pritožbene razloge v zvezi z zlorabo pooblastil, s posledicami zgoraj navedene sodbe Athinaïki Techniki proti Komisiji in z načelom sorazmernosti, ker po njenem mnenju vsi ti pritožbeni razlogi temeljijo na predstavi, da naj bi se hotela Komisija samo izogniti sodnemu nadzoru odločbe o ustavitvi postopka in naj bi se vrnila v stanje nedelovanja. Vendar te trditve naj ne bi bile pravilne, ker naj bi s ponovnim začetkom predhodne faze proučitve obravnava podatkov v spisu že potekala. Poleg tega naj pritožnica ne bi navedla razlogov, zaradi katerih naj bi morala Komisija začeti formalni postopek preiskave. Še več, Splošno sodišče naj ne bi moglo odločati ultra petita . Vendar naj bi postala ničnostna tožba po umiku odločbe o ustavitvi postopka brezpredmetna, vsak drug predlog v zvezi z nadaljnjim ukrepanjem Komisije pa naj bi odstopal od predlogov v tožbi. Zaradi samostojnosti pravnih sredstev naj bi bilo mogoče Komisijo prisiliti k začetku formalnega postopka preiskave samo z vložitvijo tožbe zaradi nedelovanja v smislu člena 232 ES.
B – Moja presoja
65. Štirje pritožbeni razlogi, ki jih je pritožnica navedla v utemeljitev pritožbe, spadajo v dve glavni skupini očitkov. Pritožnica s prvim, z drugim in s četrtim pritožbenim razlogom Splošnemu sodišču očita, da je razsodilo, da je bila odločba o ustavitvi postopka umaknjena, čeprav ta umik ni bil zakonit. S tretjim pritožbenim razlogom mu očita, da ni upoštevalo učinkov ničnostne sodbe, ker je presodilo, da je imel sporni umik enake posledice kot taka sodba.
1. Nezakonitost umika
a) Dopustnost očitkov
66. Komisija trdi, da očitki pritožnice, s katerimi ta izpodbija zakonitost umika, niso dopustni, ker se nanašajo na akt o umiku, ne pa na izpodbijani sklep, in ker ta akt o umiku ni bil predmet spora pred Splošnim sodiščem. Nazadnje, Komisija zatrjuje, da družba Athinaïki Techniki nima nikakršnega interesa za izpodbijanje navedenega umika, ker bi bil s tem akt, ki je predmet njenih očitkov, odpravljen.
67. Kar zadeva prvo trditev, se očitki pritožnice vsekakor nanašajo na izpodbijani akt in ne na dopis z dne 26. septembra 2008. Pritožnica namreč v različnih pritožbenih razlogih Splošnemu sodišču očita, da je nepravilno uporabilo pravo, ker je ugotovilo, da je Komisija na podlagi tega dopisa umaknila odločbo o ustavitvi postopka, medtem ko v tem dopisu ni pojasnjena nezakonitost, ki se želi odpraviti z umikom, in je edini namen tega umika izogniti se sodnemu nadzoru sodišča Unije, kar je v nasprotju z zgoraj navedeno sodbo Athinaïki Techniki proti Komisiji.
68. Kar zadeva drugo trditev, iz izpodbijanega sklepa izhaja, da je pritožnica te očitke v resnici predložila Splošnemu sodišču in da vsekakor spadajo v okvir spora, o katerem je odločalo to sodišče.
69. V tem sklepu je bilo namreč Splošno sodišče pozvano k odločanju in je tudi odločilo o vprašanju, ali je na podlagi dopisa Komisije z dne 26. septembra 2008 tožba zoper odločbo o ustavitvi postopka postala brezpredmetna. Poleg tega iz točk od 23 do 30 obrazložitve navedenega sklepa izhaja, da je pritožnica pred Splošnim sodiščem izpodbijala zakonitost umika, o katerem je bila obveščena s tem dopisom.
70. Skratka, v skladu s točkama 23 in 24 te obrazložitve je pritožnica navedla, da dopis z dne 26. septembra 2008 ni akt, ki bi bil v nasprotju z odločbo o ustavitvi postopka, ker Komisija v tem dopisu samo ponavlja poziv izpred treh let, naj ji pritožnica predloži dokaze o dodelitvi državne pomoči. Kot je navedeno v točki 27 obrazložitve, je pritožnica trdila, da ta poziv ni ustrezen razlog za utemeljitev takega umika. Glede na točki 27 in 28 je navedla, da je namen dopisa z dne 26. septembra 2008 predvsem izogniti se sodnemu nadzoru odločbe o ustavitvi postopka. Kot izhaja iz točk 27 in 28 ter točke 40 obrazložitve, je pritožnica zatrdila, da je ta dopis v nasprotju z zgoraj navedeno sodbo Athinaïki Techniki proti Komisiji.
71. Nazadnje, kar zadeva tretjo trditev, Komisija neutemeljeno trdi, da pritožnica nima nikakršnega interesa za izpodbijanje presoje Splošnega sodišča glede zakonitosti tega umika, ker je od odgovora na to vprašanje neposredno odvisno tudi vprašanje, ali je postala tožba zoper odločbo o ustavitvi postopka brezpredmetna ali ne, to vprašanje pa je predmet tega spora.
b) Vsebinska proučitev
72. Pritožnica s prvim, z drugim in s četrtim pritožbenim razlogom trdi, da je Splošno sodišče nepravilno uporabilo pravo, ker je razsodilo, da je Komisija umaknila odločbo o ustavitvi postopka, medtem ko ta umik ni temeljil na nezakonitosti te odločbe in je bila torej z njim pritožnici odvzeta pravica do vložitve pravnega sredstva zoper to odločbo, kar je v nasprotju z zgoraj navedeno sodbo Athinaïki Techniki proti Komisiji.
73. Po mojem mnenju je ta očitek utemeljen, in sicer z vidika teh premislekov.
74. Najprej, kot trdi pritožnica, Splošno sodišče svoje presoje ni moglo opreti na obrazložitev zgoraj navedenega sklepa SFEI in drugi proti Komisiji. V tem sklepu je Sodišče namreč ugotovilo, da mu tožeče stranke predlagajo, naj razsodi, da odločanje ni potrebno, ker je Komisija umaknila odločbo o ustavitvi postopka v zvezi z njihovo pritožbo, medtem ko v obravnavanem primeru družba Athinaïki Techniki izpodbija ugotovitev, da je postala njena tožba brezpredmetna.
75. Iz tega sledi, da Sodišču v zgoraj navedenem sklepu SFEI in drugi proti Komisiji ni bilo treba odločiti o sporu, kot je spor med strankama v tej zadevi. Po mojem vedenju vprašanja, ki se postavlja Sodišču v tej zadevi in se nanaša na zakonitost umika, kot je ta, ki ga je izvedla Komisija z dopisom z dne 26. septembra 2008, v sodni praksi še ni bilo.
76. Seveda je jasno, da ima Komisija pravico do tega, da z učinkom za nazaj umakne akt, ki se ji ne zdi pravilen. Ta pravica temelji na načelu zakonitosti, ki prepoveduje nadaljevanje vsake nezakonitosti in omogoča organom, da z odpravo nepravilnega akta ponovno vzpostavijo pravni red, ki je bil neupravičeno kršen. Ta pravica omogoča tudi izogibanje pravnim sredstvom, ali kadar po vložitvi pravnega sredstva sledi umik, zagotavlja, da zadevne stranke nadaljujejo postopek in nosijo zadevne stroške, s čimer prispeva k zagotavljanju dobrega upravljanja.(14)
77. Ta pravica do umika se seveda uporablja na področju državnih pomoči v skladu s členoma 87 ES in 88 ES. Iz teh določb namreč izhaja, da se lahko državni ukrep, ki pomeni državno pomoč v smislu navedenih določb, sprejme samo pod pogoji, predvidenimi s pravom Unije, in da mora Komisija zagotoviti spoštovanje teh pogojev ne le s preverjanjem načrtov za dodelitev nove pomoči, ki so ji priglašeni, ampak tudi s stalnim nadzorom veljavnih pomoči.
78. Komisija mora imeti v skladu z načelom zakonitosti vedno možnost, da popravi svojo presojo, po kateri državni ukrep ni državna pomoč, če ugotovi, da ta presoja ni bila pravilna, tudi če se to zgodi po daljšem času.(15)
79. Jasno je tudi, kot sta navedli Komisija in družba Athens Resort Casino, da je bila sodna praksa v zvezi z zelo omejevalnimi pogoji, pod katerimi se lahko umakne upravni akt in ki izhajajo iz uravnoteženja načela zakonitosti z načelom pravne varnosti, določena v okviru akta, s katerim se podeljuje pravica, da bi se zaščitila upravičena pričakovanja naslovnikov tega akta.(16)
80. Drži tudi, da obravnavani spor ne spada v ta okvir, ker odločba o ustavitvi postopka škodi pritožnici, ki želi doseči razglasitev ničnosti te odločbe in torej ni v položaju njenega naslovnika, ki bi imel upravičen interes za to, da ostane ta odločba veljavna.
81. Vendar se mi zdi, da – glede na obrazložitev zgoraj navedene sodbe Athinaïki Techniki proti Komisiji, v kateri se opozarja na obseg obveznosti Komisije, kadar se ji predloži pritožba s prijavo državne pomoči, in v kateri so natančno določene pravice pritožnika v okviru tega postopka – ta institucija glede na dopis z dne 26. septembra 2008 ne bi smela umakniti odločbe o ustavitvi postopka.
82. Kot namreč izhaja iz te sodbe, ima zadevna stranka v smislu člena 88(2) ES, kot je družba Athinaïki Techniki, na podlagi člena 10(1) in člena 20(2), prvi stavek, Uredbe št. 659/1999 pravico, da sproži predhodno fazo proučitve, predvideno v členu 88(3) ES, s tem, da Komisiji sporoči podatke v zvezi z domnevno nezakonito pomočjo.(17)
83. Prav tako iz te sodbe izhaja, da ima ta institucija, kadar se ji predloži pritožba, več obveznosti. Tako mora brez odlašanja preveriti obstoj morebitne pomoči in njeno združljivost s skupnim trgom. Če ni zadostnih razlogov za odločitev, mora Komisija zadevni stranki tudi omogočiti, da ji v razumnem roku predloži dodatne pripombe.(18)
84. Poleg tega mora Komisija, ko so te pripombe predložene ali se razumni rok izteče, v skladu s členom 13(1) Uredbe št. 659/1999 končati predhodno fazo proučitve tako, da sprejme odločbo na podlagi člena 4(2), (3) ali (4) te uredbe, in sicer odločbo o ugotovitvi neobstoja pomoči, odločbo o nenasprotovanju ali odločbo o začetku formalnega postopka preiskave.(19)
85. Kot je zelo jasno poudarilo Sodišče, Komisiji ni dovoljeno, da po koncu predhodne faze proučitve ne bi izdala odločbe. Ko se to zgodi, mora Komisija ali začeti naslednjo fazo preiskave ali ustaviti postopek v tej zadevi s sprejetjem ustrezne odločbe.(20)
86. Če je poleg tega Komisija, kot je bilo v obravnavanem primeru, sprejela odločbo o ustavitvi postopka na podlagi podatkov, ki jih je predložila zadevna stranka, mora tej poslati izvod te odločbe.
87. Nazadnje, Sodišče je v zgoraj navedeni sodbi Athinaïki Techniki proti Komisiji presodilo, da je odločba, kot je odločba o ustavitvi postopka z dne 2. junija 2004, s katero se je Komisija odločila končati predhodni postopek proučitve, ki ga je sprožila družba Athinaïki Techniki, izpodbojni akt.
88. Iz te obrazložitve izhajajo ta spoznanja, ki so upoštevna v obravnavanem primeru.
89. Po eni strani iz analize, po kateri je Sodišče presodilo, da je odločba o ustavitvi postopka, sprejeta 2. junija 2004, izpodbojni akt, izhaja, da je bila pritožnica upravičena do sodnega nadzora presoje Komisije, v skladu s katero je smela ta institucija glede na dejavnike, ki jih je imela tega dne, zakonito ustaviti postopek v zadevi in implicitno razglasiti, da začetek formalnega postopka preiskave ni potreben.
90. Po drugi strani je smela Komisija na podlagi svojih zgoraj navedenih obveznosti in pravice do pravnega sredstva, priznane pritožnici, umakniti zadevno odločbo o ustavitvi postopka samo zato, da bi popravila nezakonitost, ki jo vsebuje ta odločba. V zvezi s tem Komisija v pisnih stališčih ne trdi, da je bila do umika te odločbe upravičena izključno na podlagi diskrecijske pravice.
91. Komisija bi torej morala v dopisu z dne 26. septembra 2008, poslanem pritožnici, navesti ali vsaj kratko povzeti razloge, zaradi katerih je umaknila odločbo o ustavitvi postopka, to je razloge, zaradi katerih se ji je zdelo, da – v nasprotju z njenim mnenjem z 2. junija 2004 – ustavitev postopka v zadevi ni primerna.
92. Ugotoviti je treba, da dopis z dne 26. septembra 2008 ne izpolnjuje te zahteve. Komisija je pritožnico samo obvestila o umiku dopisa z dne 2. decembra 2004 in ponovnem odprtju spisa „na podlagi [zgoraj navedene] sodbe Sodišča [v zadevi Athinaïki Techniki proti Komisiji]“. Vendar je jasno, da Sodišče v tej sodbi ni odločalo o zakonitosti odločbe o ustavitvi postopka, ampak samo o opredelitvi te odločbe kot izpodbojnega akta.
93. Zato pritožnica utemeljeno trdi, da umik te odločbe ni upravičen.
94. V nasprotju s to analizo Komisija in družba Athens Resort Casino v pisanjih navajata, da je bil ta umik vseeno potreben, potem ko je Sodišče presodilo, da je ustavitev postopka v zvezi s pritožbo izpodbojni akt, ker dopis z dne 2. decembra 2004 ni bil obrazložen tako, kot bi morala biti odločba v zvezi z državno pomočjo.
95. Vendar se mi zdi, da ta trditev ne more izpodbiti moje analize. Če bi namreč Komisija dejansko imela namen popraviti neobstoj obrazložitev, bi lahko razloge za ustavitev postopka podala v dopisu z dne 26. septembra 2008. Morebitni popravek nenavedene obrazložitve v dopisu z dne 2. decembra 2004 ne bi zahteval, da se ponovno začne predhodni postopek proučitve ali določi dodatni rok za pritožnico, preden se sprejme enaka odločba, kar zadeva njen normativni del. Po mojem mnenju to rej sporni umik ni upravičen. Zato pritožnica utemeljeno trdi, da je edini namen tega umika preprečiti, da bi Splošno sodišče izvedlo sodni nadzor odločbe o ustavitvi postopka.
96. Družba Athens Resort Casino ugovarja tej razlagi s trditvijo, da je Komisija s ponovnim začetkom postopka presegla izvrševanje zgoraj navedene sodbe Athinaïki Techniki proti Komisiji, ker je ta institucija s ponovim začetkom preiskave želela odkriti nove dejavnike, ki jih prej ni poznala.
97. S to trditvijo se ne morem strinjati, ker je le hipotetična. Nič namreč ne kaže, da bi se Komisija odločila ponovno začeti predhodni postopek preiskave, ker bi ugotovila, da zadevni primer – v nasprotju z njenim prvotnim mnenjem – zahteva dodatno preiskovanje. Naj še enkrat poudarim, da dopis z dne 26. septembra 2008 ne vsebuje nobenega upoštevnega dejavnika, s katerim bi bili pojasnjeni razlogi, zaradi katerih se je Komisija odločila spet upoštevati svojo prvotno presojo in ponovno začeti postopek predhodne proučitve.
98. Edini dejavnik v tem dopisu, razen obvestila o umiku, je ponovljeni poziv pritožnici, naj predloži dokaze o dodelitvi nezakonite državne pomoči v okviru prodaje dela kapitala igralnice Mont Parnès. Vendar je Komisija, kot je v tem dopisu navedla tudi sama, pritožnico k temu že pozvala, na podlagi odgovora pritožnice pa se je 2. junija 2004 odločila postopek ustaviti.
99. Poleg tega navedeni poziv po mojem mnenju potrjuje, da namen dopisa z dne 26. septembra 2008 ni omogočiti Komisiji, da bi lahko popravila morebitno nezakonitost v odločbi z dne 2. junija 2004 o ustavitvi postopka, ker se ta institucija ne postavlja ponovno v položaj, v katerem je bila neposredno pred sprejetjem te odločbe. Glede na ta poziv je mogoče dopis z dne 26. septembra 2008 razlagati kot začetek novega predhodnega postopka preiskave in ne kot dejanski umik odločbe z dne 2. junija 2004 o ustavitvi postopka.
100. Zato pritožnica glede na vse te dejavnike utemeljeno trdi, da ji Komisija pod pretvezo popravljanja nezakonitosti te odločbe preprečuje uveljavljanje pravice do preverjanja zakonitosti navedene odločbe.
101. Povedano z drugimi besedami in s pogovornim izrazom, „vrtimo se v krogu“. Učinek priznanja, da je tak umik zakonit, kot je bilo storjeno v izpodbijanem sklepu, bi lahko bil, da bi lahko Komisija ohranjala stanje nedelovanja, ki je v nasprotju z njenimi obveznostmi na področju državnih pomoči, ker bi lahko ta institucija na podlagi tega sklepa preprosto ustavila postopek na podlagi pritožbe, ki jo je vložila zadevna stranka, nato pa, ko bi ta stranka vložila tožbo, ponovno začela predhodno fazo proučitve in ponavljala ta postopek toliko časa, kot bi bilo potrebno, da bi se izognila vsakemu sodnemu nadzoru svojih ukrepov.
102. Ob upoštevanju teh ugotovitev Sodišču predlagam, naj razsodi, da so pritožbeni razlogi, ki jih je podala pritožnica in v skladu s katerimi izpodbijani sklep pravno ni pravilen, ker je Splošno sodišče v njem priznalo, da je Komisija umaknila odločbo o ustavitvi postopka, utemeljeni.
2. Neupoštevanje učinkov ničnostne sodbe
103. Tretji pritožbeni razlog bom proučil le podredno, če se Sodišče ne bi strinjalo z mojo ugotovitvijo, ki izhaja iz analize preostalih treh pritožbenih razlogov.
104. Pritožnica s tretjim pritožbenim razlogom trdi, da izpodbijani sklep pravno ni pravilen, ker je Splošno sodišče v točkah od 34 do 36 tega sklepa presodilo, da ima umik odločbe o ustavitvi postopka v dopisu z dne 26. septembra 2008 enake učinke kot ničnostna sodba, tako da pritožnica nima več nikakršnega interesa za to, da predlaga razglasitev ničnosti te odločbe.
105. Čeprav ima umik nekega akta to posledico, da se ta akt v pravnem redu odpravi in da načeloma postane tožba zoper ta akt brezpredmetna, se v sodni praksi priznava, da ima lahko tožeča stranka v posebnih okoliščinah še vedno interes, da se odloči o njeni ničnostni tožbi.
106. Tako je Sodišče priznalo, da tožeča stranka ohrani interes, da se odloči o njeni tožbi zoper že izvršeno odločbo ali akt, ki ni več veljaven, da bi preprečila ponavljanje nezakonitosti, ki jo vsebuje ta odločba ali akt.(21)
107. Strinjam se s pritožnico, da presoja Splošnega sodišča v točkah od 34 do 36 izpodbijanega sklepa ni pravilna. Naj namreč spomnim, da je Splošno sodišče v točki 34 tega sklepa navedlo, da bi morala Komisija pri razglasitvi ničnosti odločbe o ustavitvi postopka „ponovno začeti predhodni postopek proučitve, in kot je natančno opredelilo Sodišče v točki 40 [zgoraj navedene] sodbe [Athinaïki Techniki proti Komisiji], formalno sprejeti eno od odločb iz člena 4 Uredbe št. 659/1999 ali odločbo o ustavitvi postopka, ki bi postala nov izpodbojni akt“.
108. Na tej podlagi je Splošno sodišče v točki 35 navedenega sklepa ugotovilo, da ima umik odločbe o ustavitvi postopka enakovredne učinke kot sodba, s katero se ta akt razglasi za ničen, ker bo predhodni postopek proučitve, ki je bil s tem ponovno začet, končan z eno od odločb iz člena 4 Uredbe št. 659/1999, in da ne bi imela sodba, s katero se navedeni akt razglasi za ničen, nobene dodatne pravne posledice v primerjavi s posledicami izvedenega umika. Splošno sodišče je v točki 36 izpodbijanega sklepa presodilo, da pritožnica nima več nikakršnega interesa za to, da predlaga razglasitev ničnosti odločbe z dne 2. junija 2004 o ustavitvi postopka.
109. Ta presoja po mojem mnenju ni pravilna zaradi tega razloga.
110. V skladu s sodno prakso mora, na podlagi člena 233 ES, institucija, iz katere izhaja akt, ki je bil razglašen za ničen, da bi zadostila ničnostni sodbi in zagotovila njeno polno izvršitev, upoštevati ne le izrek sodbe, ampak tudi obrazložitev, ki je privedla do izreka in je njegova nujna podlaga.(22)
111. Ničnostna sodba bi se od umika, kot je bil sporočen pritožnici z dopisom z dne 26. septembra 2008 in v katerem, naj spomnim, ni bila omenjena nobena nezakonitost odločbe z dne 2. junija 2004 o ustavitvi postopka, razlikovala v tem, da bi vsebovala obrazložitev, na kateri temelji ta razglasitev ničnosti, in da bi ta obrazložitev na podlagi načela, navedenega v prejšnji točki, zavezovala Komisijo.
112. Iz tega seveda sledi, da bi bila lahko Komisija na podlagi take sodbe prisiljena ponovno začeti predhodni postopek proučitve, ob koncu tega postopka pa bi lahko sprejela eno od odločb iz člena 4 Uredbe št. 659/1999 ali po potrebi novo odločbo o ustavitvi postopka, zlasti če bi Splošno sodišče ugotovilo, da ta institucija ni izvedla skrbne in nepristranske proučitve pritožbe.
113. Vendar je prav tako mogoče, da bi morala Komisija brez odlašanja končati predhodni postopek proučitve s sprejetjem odločbe o začetku formalnega postopka preiskave, če bi Splošno sodišče presodilo, da podatki iz spisa zadoščajo za ugotovitev, da zadevni državni ukrep pomeni državno pomoč, ki ni združljiva s pravom Unije, ali vzbuja dvome o svoji združljivosti s tem pravom.
114. Ta druga rešitev je poleg tega cilj, za katerega si prizadeva pritožnica v svoji ničnostni tožbi zoper odločbo o ustavitvi postopka. Kot je v zgoraj navedeni sodbi Athinaïki Techniki proti Komisiji navedlo Sodišče, mora Komisija le v okviru formalnega postopka preiskave pozvati zadevne stranke k predložitvi pripomb, tako da so te stranke upravičene do izpodbijanja odločbe o ustavitvi postopka, kot je odločba z dne 2. junija 2004, da bi dosegle upoštevanje svojih postopkovnih jamstev.(23)
115. Ničnostna sodba bi se torej zelo jasno razlikovala od umika, kot je bil sporočen pritožnici z dopisom z dne 26. septembra 2008, ker bi vsebovala obrazložitev, na kateri temelji ta razglasitev ničnosti, in ker bi ta obrazložitev na podlagi zgoraj navedenega načela zavezovala Komisijo. Posledica take sodbe – enako kot posledica umika, ki bi temeljil na nezakonitosti zadevnega akta – bi bila torej ta, da bi se preprečilo ponavljanje nezakonitosti, ki bi bila ugotovljena v sodbi.
116. Zato po mojem mnenju presoja, v skladu s katero ima umik odločbe o ustavitvi postopka, kot je umik, predviden v dopisu z dne 26. septembra 2008, enakovredne učinke kot ničnostna tožba, pravno ni pravilna.
117. Iz tega je mogoče še sklepati, da Komisiji, ker ni ustrezno navedla razlogov, zaradi katerih je izvedla sporni umik, nič ne bi preprečevalo, da ne bi po koncu predhodnega postopka preiskave spet sprejela odločbe, ki se ne nanaša na začetek formalnega postopka preiskave, čeprav bi lahko zadevni državni ukrep pomenil državno pomoč, ki ni združljiva s pravom Unije, ali vzbujal dvome o svoji združljivosti s tem pravom.
118. Pritožnica torej vsekakor ohrani interes za ukrepanje zoper odločbo z dne 2. junija 2004 o ustavitvi postopka, da bi preprečila ponavljanje nezakonitosti v obliki neupoštevanja dejstva, da podatki iz spisa lahko upravičujejo začetek postopka, predvidenega v členu 88(2) ES.
119. Glede na te ugotovitve menim, da je pritožba, vložena zoper izpodbijani sklep, utemeljena in da je treba zato ta sklep razveljaviti.
3. Posledice razveljavitve izpodbijanega sklepa
120. Pritožnica Sodišču predlaga, naj ugodi njenim predlogom na prvi stopnji in Komisiji naloži plačilo stroškov, vendar stanje postopka ne dovoljuje dokončne odločitve, ker Splošno sodišče še ni vsebinsko proučilo tožbe, ki jo je pritožnica vložila zoper izpodbijani sklep.
121. Zato Sodišču predlagam, naj zadevo vrne v razsojanje Splošnemu sodišču, da to odloči o predlogih družbe Athinaïki Techniki, ki se nanašajo na razglasitev ničnosti odločbe Komisije z dne 2. junija 2004 o ustavitvi postopka v zvezi s pritožbo te družbe, in naj pridrži odločitev o stroških.
III – Predlog
122. Ob upoštevanju zgornjih ugotovitev Sodišču predlagam, naj:
1. razveljavi sklep Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti z dne 29. junija 2009 v zadevi Athinaïki Techniki proti Komisiji (T‑94/05);
2. zadevo vrne v razsojanje Splošnemu sodišču Evropske unije, da to odloči o predlogih družbe Athinaïki Techniki, ki se nanašajo na razglasitev ničnosti odločbe Komisije z dne 2. junija 2004 o ustavitvi postopka v zvezi s pritožbo te družbe, in
3. pridrži odločitev o stroških.
(1) .
(2)  –	C‑521/06 P, ZOdl., str. I‑5829.
(3)  –	V nadaljevanju: Athinaïki Techniki.
(4)  –	Uredba z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena [88] Pogodbe ES (UL L 83, str. 1).
(5)  –	T‑94/05, v nadaljevanju: izpodbijani sklep.
(6)  –	T‑94/05.
(7)  –	Zgoraj navedena sodba Athinaïki Techniki proti Komisiji, točki 33 in 34.
(8)  –	Ibidem, točki 35 in 36.
(9)  –	Ibidem, točke od 37 do 39.
(10)  –	Ibidem, točke od 42 do 44.
(11)  –	Ibidem, točka 44.
(12)  – V izpodbijanem sklepu je naveden datum „2. februar 2004“, vendar uradni prevod dopisa, naslovljenega na zastopnika pritožnice in priloženega spisnemu gradivu, res vsebuje datum 2. december 2004, kar je skladno z zgoraj navedenim dejanskim stanjem.
(13)  –	V nadaljevanju: Athens Resort Casino.
(14)  –	Glej Ritleng, D., „Le retrait des actes administratifs contraires au droit communautaire“, Bestand und Perspektiven des Europaïschen Verwaltungsrechts,
Nomos, Baden-Baden, 2008, str. 237.
(15)  –	Sodba z dne 22. junija 2006 v združenih zadevah Belgija in Forum 187 proti Komisiji (C‑182/03 in C‑217/03, ZOdl., str. I‑5479, točka 75). V tej sodbi je Sodišče priznalo, da mora imeti Komisija možnost popraviti svojo presojo izpred 19 let, ki se je nanašala na belgijsko davčno shemo centrov za usklajevanje, in navesti, da je v nasprotju z njeno oceno ta shema pomenila državno pomoč, ki ni združljiva s skupnim trgom. Seveda Komisija po 19 letih ni umaknila svoje prve odločbe z učinkom za nazaj, ampak je po novi proučitvi zadevne davčne sheme v skladu s postopkom nadzora veljavne pomoči sprejela novo odločbo. Vendar navedena sodba dobro ponazarja pomembnost načela zakonitosti, na katerem temelji pravica do umika, na področju državnih pomoči.
(16)  –	Sodbe Sodišča z dne 3. marca 1982 v zadevi Alpha Steel proti Komisiji (14/81, Recueil, str. 749, točka 10); z dne 26. februarja 1987 v zadevi Consorzio Cooperative d’Abruzzo proti Komisiji (15/85, Recueil, str. 1005, točka 12); z dne 20. junija 1991 v zadevi Cargill proti Komisiji (C‑248/89, Recueil, str. I‑2987, točka 20) in z dne 17. aprila 1997 v zadevi de Compte proti Parlamentu (C‑90/95 P, Recueil, str. I‑1999, točka 35) ter sodba Splošnega sodišča z dne 20. novembra 2002 v zadevi Lagardère in Canal+ proti Komisiji (T‑251/00, Recueil, str. II‑4825, točka 140).
(17)  –	Zgoraj navedena sodba Athinaïki Techniki proti Komisiji, točka 37.
(18)  –	Ibidem, točki 37 in 39.
(19)  –	Ibidem, točka 40.
(20)  –	Idem .
(21)  –	Sodbe z dne 6. marca 1979 v zadevi Simmenthal proti Komisiji (92/78, Recueil, str. 777, točka 32); z dne 24. junija 1986 v zadevi AKZO Chemie in AKZO Chemie UK proti Komisiji (53/85, Recueil, str. 1965, točka 21) in z dne 26. aprila 1988 v zadevi Apesco proti Komisiji (207/86, Recueil, str. 2151, točka 16). Glej v tem smislu tudi sodbo z dne 5. oktobra 1988 v združenih zadevah Technointorg proti Komisiji in Svetu (294/86 in 77/87, Recueil, str. 6077, točka 11).
(22)  –	Sklep z dne 13. julija 2000 v zadevi Gómez de Enterría y Sanchez proti Parlamentu (C‑8/99 P, Recueil, str. I‑6031, točki 19 in 20).
(23)  –	Zgoraj navedena sodba Athinaïki Techniki proti Komisiji, točki 35 in 36.