62004CJ0504_SK
Účastníci konania
Odôvodnenie
Výrok
Účastníci konania
Vo veci C‑504/04,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 234 ES, podaný rozhodnutím Verwaltungsgericht Schwerin (Nemecko) z 9. januára 2004 a doručený Súdnemu dvoru 8. decembra 2004, ktorý súvisí s konaním:
Agrarproduktion Staebelow GmbH
proti
Landrat des Landkreises Bad Doberan,
SÚDNY DVOR (tretia komora),
v zložení: predseda tretej komory A. Rosas (spravodajca), sudcovia J. Malenovský, A. La Pergola, A. Borg Barthet a A. Ó Caoimh,
generálny advokát: M. Poiares Maduro,
tajomník: B. Fülöp, referent,
so zreteľom na písomnú časť konania a po pojednávaní z 19. októbra 2005,
so zreteľom na písomné pripomienky, ktoré predložili:
– Agrarproduktion Staebelow GmbH, v zastúpení: Behr & Partner, Rechtsanwälte, a C. Columbus, Rechtsanwältin,
– grécka vláda, v zastúpení: V. Kontolaimos, ako aj S. Papaioannou a M. Tassopoulou, splnomocnení zástupcovia,
– holandská vláda, v zastúpení: H. G. Sevenster, splnomocnená zástupkyňa,
– Európsky parlament, v zastúpení: G. Mazzini a U. Rösslein, splnomocnení zástupcovia,
– Rada Európskej únie, v zastúpení: F. Ruggeri Laderchi a Z. Kupčová, splnomocnení zástupcovia,
– Komisia Európskych spoločenstiev, v zastúpení: A. Bordes a F. Erlbacher, splnomocnení zástupcovia,
so zreteľom na rozhodnutie prijaté po vypočutí generálneho advokáta, že vec bude prejednaná bez jeho návrhov,
vyhlásil tento
Rozsudok
Odôvodnenie
1. Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa vzhľadom na zásadu proporcionality týka platnosti povinnosti zlikvidovať kohortu, do ktorej patrí hovädzí dobytok, u ktorého bola potvrdená spongiformná encefalopatia hovädzieho dobytka (ďalej len „BSE“).
2. Tento návrh bol predložený v rámci sporu medzi spoločnosťou Agrarproduktion Staebelow GmbH (ďalej len „Staebelow“) a Landrat des Landkreises Bad Doberan (ďalej len „Landrat“), ktorého predmetom je likvidácia 52 zvierat patriacich k Staebelowmu stádu.
Právna úprava Spoločenstva
3. Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 z 22. mája 2001, ktorým sa stanovujú pravidlá prevencie, kontroly a eradikácie niektorých prenosných spongiformných encefalopatií (Ú. v. ES L 147, s. 1; Mim. vyd. 03/032, s. 289), bolo prijaté na základe článku 152 ods. 4 písm. b) ES, ktorý stanovuje postup prijímania opatrení odlišný od článku 37 v oblastiach veterinárnej starostlivosti a rastlinnej výroby, ktorých priamym cieľom je ochrana verejného zdravia.
4. Toto nariadenie zjednocuje do uceleného textu veľkú časť opatrení prijatých Európskym spoločenstvom od roku 1990 založených na bezpečnostných ustanoveniach obsiahnutých v smerniciach týkajúcich sa veterinárnych opatrení s cieľom chrániť zdravie zvierat a ľudí proti riziku BSE.
5. Odôvodnenie č. 4 tohto nariadenia znie takto:
„Komisia dostala vedecké stanoviská o niektorých aspektoch [prenosných spongiformných encefalopatií (TSE)], predovšetkým od Vedeckého riadiaceho výboru a Vedeckého výboru pre veterinárne opatrenia vzťahujúce sa k verejnému zdraviu. Tieto stanoviská zahŕňajú rady týkajúce sa opatrení na zníženie potenciálneho rizika pre ľudí a zvieratá vyplývajúce z vystavenia sa infikovaným živočíšnym produktom.“
6. Povinnosť zlikvidovať kohortu, do ktorej patrí nakazený hovädzí dobytok, vyplýva z článku 13 ods. 1 prvej vety písm. c) nariadenia č. 999/2001 v spojení s prílohou VII bodom 2 písm. a) tohto nariadenia. Pokiaľ ide o kohortu, je definovaná v prílohe I písm. c) toho istého nariadenia.
7. Článok 13 nariadenia č. 999/2001 znie takto:
„1. Pokiaľ je výskyt TSE úradne potvrdený, uplatňujú sa čo najskôr nasledujúce opatrenia:
a) všetky časti tela zvieraťa sú úplne zlikvidované v súlade s prílohou V okrem materiálov ponechaných pre záznamy v súlade s prílohou III kap. B časť III bod 2;
b) vykonáva sa šetrenie na určenie všetkých rizikových zvierat v súlade s prílohe VII bod 1;
c) všetky zvieratá a produkty živočíšneho pôvodu uvedené v prílohe VII bod 2, ktoré boli zistené ako rizikové šetrením uvedeným pod pododsek b), sa usmrtia a úplne zlikvidujú v súlade s prílohou V bod 3 a 4.
…
4. Majitelia sú za stratu zvierat usmrtených alebo zlikvidovaných produktov živočíšneho pôvodu v súlade s čl. 12 odsek 2 a odsek 1 pododsek a) a c) tohto článku bez prieťahov odškodnení.
…“
8. Príloha VII nariadenia č. 999/2001 bola zmenená a doplnená nariadením Komisie (ES) č. 1326/2001 z 29. júna 2001 stanovujúcim prechodné opatrenia umožňujúce prechod k nariadeniu č. 999/2001 a meniacim a dopĺňajúcim prílohy VII a XI uvedeného nariadenia (Ú. v. ES L 177, s. 60; Mim. vyd. 03/033, s. 9). Táto príloha stanovuje:
„1. Prieskum uvedený v článku 13 ods. 1 bode b) musí identifikovať:
a) v prípade hovädzieho dobytka:
– všetky ostatné prežúvavce na farme zvieraťa, u ktorého sa potvrdila choroba,
– ak choroba bola potvrdená u samice, všetky jej embryá, vajíčka a potomstvo získané alebo porodené počas dvoch rokov pred alebo po klinickom začiatku choroby,
– všetky zvieratá z kohorty zvieraťa, u ktorého bola choroba potvrdená,
…
2. Opatrenia určené v článku 13 ods. 1 písm. c) budú zahŕňať aspoň:
a) v prípade potvrdenia BSE u jedného kusa hovädzieho dobytka zabitie alebo úplné zničenie všetkých zvierat a zničenie embryí a vajíčok identifikovaných prieskumom uvedeným v bode 1 a), prvá, druhá a tretia odrážka. Členský štát sa môže rozhodnúť, že nezabije a nezničí všetky kusy hovädzieho dobytka na farme zvieraťa, u ktorého sa potvrdila choroba, ako je uvedené v prvej odrážke bodu 1 a), v závislosti od epidemiologickej situácie a sledovateľnosti zvierat na tejto farme;
…“
9. „Kohorta“ je definovaná v prílohe I písm. c) nariadenia č. 999/2001 ako skupina kusov hovädzieho dobytka, ktoré sa buď narodili v rovnakom stáde ako postihnutý hovädzí dobytok, a to v priebehu 12 mesiacov pred alebo po narodení tohto postihnutého hovädzieho dobytka, alebo boli chované spolu s postihnutým zvieraťom kedykoľvek v priebehu prvého roka ich života, a ktoré mohli byť kŕmené rovnakým krmivom, akým bolo kŕmené postihnuté zviera v priebehu prvého roka jeho života.
10. Odôvodnenie č. 7 nariadenia č. 1326/2001 znie takto:
„Príloha VII nariadenia (ES) č. 999/2001 uvádza podrobné predpisy pre opatrenia, ktoré majú byť implementované po potvrdení prítomnosti TSE; tieto predpisy treba aktualizovať, aby vyjadrovali podrobné technické ustanovenia pre odstraňovanie používané členskými štátmi, berúc do úvahy stanovisko Vedeckého riadiaceho výboru (SSC) o likvidácii dobytka v súvislosti BSE z 15. septembra 2000. SSC v tomto stanovisku usúdil, že už likvidácia (všetkého) dobytka má určitý účinok z hľadiska eliminácie inak neidentifikovaných prípadov a z hľadiska zabraňovania vzniku budúcich prípadov. Avšak v podstate rovnaký účinok možno dosiahnuť likvidáciou všetkých zvierat, ktoré sa narodili a/alebo vyrastali v stádach, kde sa vyskytol potvrdený prípad počas obdobia približne 12 mesiacov pred a po dátume narodenia indexovaného prípadu (zabitie vybranej skupiny zvierat narodených v tom istom čase ‚birth-cohort culling‘). SSC odporučil zlikvidovať skupinu zvierat narodenú v tom istom čase aspoň všade tam, kde sa objaví domáci prípad BSE, bez ohľadu na aktuálnu epidemiologickú situáciu. Preto je potrebné zmeniť podrobné ustanovenia pre odstraňovanie tým, že sa umožní zabitie celého stáda v závislosti od aktuálnej miestnej situácie.“
Spor vo veci samej a prejudiciálna otázka
11. Dňa 29. januára 2002 sa test vykonaný u porazeného hovädzieho dobytka patriaceho k Staebelowmu stádu ukázal ako pozitívny na BSE. Následne boli zistení dvaja priami potomkovia infikovaného hovädzieho dobytka a 50 zvierat patriacich do jeho kohorty.
12. Rozhodnutím z 5. februára 2002 Landrat nariadil okamžité zabitie 52 kusov hovädzieho dobytka. Staebelow podal voči tomuto nariadeniu námietku, ktorá bola rozhodnutím z 13. februára 2002 zamietnutá ako nedôvodná.
13. Dňa 13. marca 2002 podal Staebelow voči tomuto rozhodnutiu žalobu na Verwaltungsgericht Schwerin.
14. Predtým podaný návrh na predbežné opatrenia bol zamietnutý jednak týmto súdom, ako aj odvolacím súdom Oberverwaltungsgericht Mecklenburg-Vorpommern. Následne bolo rozhodnutie Landrat vykonané. Dňa 4. apríla 2002 bol hovädzí dobytok porazený a úplne zlikvidovaný.
15. Staebelow pokračuje v konaní vo veci samej s cieľom dosiahnuť vyhlásenie nezákonnosti nariadenia o zlikvidovaní. Obáva sa, že v podobnej situácii Landrat znova nariadi likvidáciu hovädzieho dobytka patriaceho do tej istej kohorty, ako aj potomkov infikovaného hovädzieho dobytka. Tvrdí, že do tejto miery existuje dostatočne konkrétne nebezpečenstvo zopakovania takéhoto rozhodnutia, pretože naďalej vlastní a chová hovädzí dobytok. Toto vyhlásenie je preňho dôležité aj z hľadiska jeho rehabilitácie.
16. Staebelow pred Verwaltungsgericht Schwerin tvrdí, že právna úprava Spoločenstva je neplatná, lebo porušuje zásadu proporcionality.
17. Predovšetkým uvádza, že odstránenie materiálov so špecifickými rizikami, to jest častí zvieraťa, v ktorých boli koncentrované prióny, zabraňuje tomu, aby sa látky infikované priónmi vrátili do potravinového reťazca.
18. Upozorňuje okrem iného na číselné údaje Bundesverbraucherministerium (spolkové ministerstvo na ochranu spotrebiteľa), ktoré o výsledkoch testov na BSE v rokoch 2001, 2002 a januári 2003 uvádzajú:
– v roku 2001 predstavoval počet pozitívnych prípadov BSE v percentách spomedzi zdravých porazených zvierat 0,0014 % (38 pozitívnych prípadov z 2 593 260 kontrolovaných zvierat). Medzi zvieratami porazenými v rámci eradikácie BSE percento predstavovalo 0,0446 % (4 pozitívne prípady z 8 952 zvierat),
– v roku 2002 predstavoval počet pozitívnych prípadov BSE v percentách spomedzi zdravých porazených zvierat 0,0015 % (42 pozitívnych prípadov z 2 759 984 kontrolovaných zvierat). Medzi zvieratami porazenými v rámci eradikácie BSE percento predstavovalo 0,1185 % (3 pozitívne prípady z 2 530 zvierat),
– od januára do októbra 2003 bolo usmrtených 779 zvierat pri likvidácii kohort. U týchto zvierat bol zistený len jeden ďalší pozitívny prípad.
19. Opierajúc sa o stanovisko profesora Staufenbiela z katedry veterinárneho lekárstva z Freie Universität Berlin z 15. decembra 2003, Staebelow z týchto údajov dedukuje, že medzi výsledkami nie je významný rozdiel, takže likvidáciu kohorty možno považovať za neprimeranú.
20. Staebelow napokon tvrdí, že rýchle screeningové testy BSE sú považované za isté na 100 %, takže infikované zvieratá tvoriace súčasť kohorty by boli v každom prípade zistené pri bežnej porážke zvierat.
21. Za týchto okolností Verwaltungsgericht Schwerin rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru nasledujúcu prejudiciálnu otázku:
„Je článok 13 ods. 1 prvá veta písm. c) v spojení s prílohou VII bodom 2 písm. a) a bodom 1 písm. a) treťou zarážkou nariadenia (ES) č. 999/2001… v znení článku 3 bodu 1 a prílohy II nariadenia (ES) č. 1326/2001 neplatný, pretože porušuje zásadu proporcionality?“
O prejudiciálnej otázke
Pripomienky predložené Súdnemu dvoru
22. Opierajúc sa o rôzne vedecké články Staebelow tvrdí, že z dôvodov uvedených v návrhu na začatie prejudiciálneho konania povinnosť zlikvidovať kohortu, ku ktorej patrí choré zviera, porušuje zásadu proporcionality v takom rozsahu, v akom rozhodujúcim spôsobom nezlepšuje ochranu spotrebiteľov. Aj keď chovatelia dostanú odškodnenie, toto odškodnenie dostatočne nepokryje morálnu škodu. Zákonodarca Spoločenstva nezohľadnil rozdiel v zložení fariem podľa členských štátov. Treba vziať do úvahy aj zákaz zlikvidovať zviera bez toho, aby to bolo nevyhnutné, ako aj ochranu zvierat zakotvenú v nemeckej ústave.
23. Staebelow súčasne tvrdí, že nebola dokázaná existencia súvislosti medzi BSE a rizikami pre ľudské zdravie, ktoré sú v každom prípade nízke, ako to potvrdzujú zistenia niektorých vedcov.
24. Staebelow ďalej zdôrazňuje, že zákonodarca Spoločenstva má povinnosť nepretržite preverovať opatrenia, ktoré prijal, a vziať do úvahy vývoj vedeckých poznatkov.
25. Grécka a holandská vláda, Európsky parlament, Rada Európskej únie a Komisia Európskych spoločenstiev naopak tvrdia, že povinnosť zlikvidovať kohortu, ku ktorej patrí infikované zviera, neporušuje zásadu proporcionality.
26. Na úvod pripomínajú širokú diskrečnú právomoc zákonodarcu Spoločenstva, vysokú úroveň ochrany ľudského zdravia, ktorá sa musí zabezpečiť pri stanovovaní a uskutočňovaní všetkých politík a činností Spoločenstva, význam zásady opatrnosti a skutočnosť, že zákonnosť aktu sa musí posudzovať podľa situácie, ktorá bola v čase jeho prijatia. V tejto súvislosti zdôrazňujú, že údaje predložené vnútroštátnemu sú du sa vzťahujú na situáciu, ktorá nastala až po prijatí nariadenia č. 999/2001.
27. Uvedené vlády a tieto orgány Spoločenstva pripomínajú ďalej vývoj právnej úpravy Spoločenstva, ktorej cieľom je bojovať proti BSE a TSE vo všeobecnosti. Na pojednávaní tieto isté orgány uviedli na rozdiel od toho, čo tvrdí žalobca vo veci samej, že opatrenie vo forme povinnosti zlikvidovať kohortu a zničiť zvieratá bolo nariadené nielen z dôvodu ochrany spotrebiteľa, ale aj s cieľom eradikácie BSE.
28. Uvedené vlády a uvedené orgány zdôrazňujú, že nariadenie č. 1326/2001 bolo prijaté berúc do úvahy stanovisko Vedeckého riadiaceho výboru (ďalej len „SSC“) z 15. septembra 2000, ako to stanovuje odôvodnenie č. 7 tohto nariadenia. V tejto súvislosti pripomínajú, že nariadenie č. 999/2001 vo svojom pôvodnom znení stanovovalo likvidáciu celého stáda príslušnej farmy, ku ktorej patrí zviera, v ktorého organizme bola potvrdená prítomnosť choroby. Na základe stanoviska SSC a ešte pred uplatnením nariadenia č. 999/2001 bola príloha VII zmenená s cieľom nariadiť len likvidáciu kohorty.
29. Pripomínajú, že nevyhnutnosť zlikvidovať kohortu bola viackrát potvrdená viacerými vedeckými výbormi. V tejto súvislosti citujú návrhy a hlavné odporúčania spoločnej odbornej konzultácie OMS/FAO/OIE o BSE: Verejné zdravie, zdravie ľudí a obchod
(OIE, Paríž, 11. – 14. júna 2001), stanovisko SSC z 11. januára 2002 o dodatočnej ochrane, ktorú poskytujú rôzne systémy likvidácie za súčasných podmienok v Spojenom kráľovstve a Nemecku (Opinion on the additional safeguard provided by different culling schemes under the current conditions in the UK and DE), ako aj na žiadosť Komisie vydané stanovisko vedeckej skupiny pre biologické riziko z 21. apríla 2004 o likvidácii v rámci boja proti BSE [Opinion of the Scientific Panel on Biological Hazards on a request from the Commission on BSE-related Culling in Cattle (otázka č. EFSA-Q-2003-098)].
30. Pokiaľ ide o tvrdenia predložené vnútroštátnemu súdu, tvrdia, že v čase prijatia nariadenia č. 999/2001 nebolo dobre známe šírenie infekcie v tele a v orgánoch zvieraťa. V každom prípade odstránenie špecifických rizikových materiálov nie je dostatočným ochranným opatrením, pretože nemožno vylúčiť, že sa v prípade nedostatočnej hygieny nedostanú kontaminované tkanivá do potravinového reťazca.
31. Vlády a orgány Spoločenstva predovšetkým pripomínajú, že rýchle screeningové testy na BSE neumožňujú identifikovať chorobu počas inkubačnej doby, ale len v jej veľmi pokročilom štádiu.
32. Spochybňujú závery Staebelowa vyvodené zo štatistických údajov. Naopak tieto údaje dokazujú oveľa vyššiu pravdepodobnosť výskytu pozitívnych prípadov BSE medzi porazenými zdravými zvieratami patriacimi ku kohorte, z ktorej pochádza choré zviera. Ako vyplýva aj z údajov poskytnutých vnútroštátnym súdom, v roku 2001 bolo zistených 31,85-krát (0,0446 % delené 0,0014 %) viac pozitívnych prípadov pri likvidácii kohorty ako pri týchto testoch. V roku 2002 to bolo 79-krát viac (0,1185 % delené 0,0015 %).
33. Vzhľadom na tieto rozdielne skutočnosti sa uvedené vlády a orgány domnievajú, že povinnosť zlikvidovať dotknutú kohortu je nevyhnutná z dôvodu ochrany zdravia zvierat a ľudí a že iné opatrenia neumožňujú dosiahnutie rovnakého výsledku. Vzhľadom na odškodnenie chovateľov stanovené v článku 13 ods. 4 nariadenia č. 999/2001 nie je toto opatrenie neprimerané vo vzťahu k sledovanému cieľu.
34. Upresňujú ešte, že právna úprava Spoločenstva sa postupne prispôsobuje stavu vývoja vedeckých poznatkov. Podľa toho sa v rokoch 2002, 2003 a 2004 zmenila a doplnila príloha VII nariadenia č. 999/2001 s cieľom zmierniť opatrenia týkajúce sa zabíjania.
Odpoveď Súdneho dvora
35. Zásada proporcionality, ktorá je súčasťou všeobecných zásad práva Spoločenstva, vyžaduje, aby akty orgánov Spoločenstva neprekračovali hranice toho, čo je primerané a potrebné na uskutočnenie legitímnych cieľov sledovaných predmetnou právnou úpravou, pričom pokiaľ sa ponúka výber medzi viacerými primeranými opatreniami, je potrebné prikloniť sa k najmenej obmedzujúcemu a spôsobené zásahy nesmú byť neprimerané v pomere k sledovaným cieľom (rozsudky z 13. novembra 1990, Fedesa a i., C‑331/88, Zb. s. I‑4023, bod 13; z 5. októbra 1994, Crispoltoni a i., C‑133/93, C‑300/93 a C‑362/93, Zb. s. I‑4863, bod 41; z 5. mája 1998, National Farmers Union a i., C‑157/96, Zb. s. I‑2211, bod 60, a z 12. júla 2001, Jippes a i., C‑189/01, Zb. s. I‑5689, bod 81).
36. Čo sa týka súdnej kontroly podmienok uplatňovania tejto zásady vzhľadom na širokú diskrečnú právomoc, ktorú má zákonodarca Spoločenstva v oblasti, o akú ide v tomto prípade, v ktorej sa z jeho strany predpokladá prijatie politických, ekonomických a sociálnych rozhodnutí a v rámci ktorej sa vyžaduje vykonanie komplexného hodnotenia zákonodarcom, môže byť zákonnosť opatrenia prijatého v tejto oblasti ovplyvnená iba vtedy, ak je toto opatrenie neprimerané vo vzťahu k cieľu, ktorý chcú príslušné orgány sledovať (rozsudok zo 6. decembra 2005, ABNA a i., C‑453/03, C‑11/04, C‑12/04 a C‑194/04, Zb. s. I‑10423, bod 69).
37. Pri tomto posudzovaní obmedzení spojených s rôznymi možnými opatreniami treba preveriť, či okrem hlavného cieľa ochrany verejného zdravia zákonodarca Spoločenstva v plnej miere zohľadnil všetky chránené záujmy a najmä vlastnícke právo, ako aj to, čo je prospešné pre zvieratá (rozsudok zo 10. marca 2005, Tempelman et van Schaijk, C‑96/03 a C‑97/03, Zb. s. I‑1895, bod 48).
38. Okrem iného je dôležité pripomenúť, že platnosť aktu Spoločenstva nemôže závisieť od retrospektívnych posúdení jeho stupňa účinnosti. Keďže úlohou zákonodarcu Spoločenstva je posúdiť budúce účinky prijímanej právnej úpravy, hoci tieto účinky sa nedajú presne predvídať, jeho posúdenie nemožno cenzurovať z hľadiska skutočností, ktoré neboli známe v čase prijatia predmetnej právnej úpravy, ak sa ukáže, že sa očividne mýlil (rozsudok Jippes a i., už citovaný, bod 84).
39. Treba však pripustiť, že ak sa objavia nejasnosti o existencii alebo rozsahu rizík pre zdravie osôb, môžu orgány uplatniac zásadu opatrnosti a prevencie prijať ochranné opatrenia bez toho, aby čakali na úplné potvrdenie existencie a závažnosti týchto rizík (pozri v tomto zmysle rozsudok National Farmers’ Union a i., už citovaný, bod 63).
40. Na druhej strane, ak nové skutočnosti zmenia vnímanie rizika, prípadne preukážu, že toto riziko možno eliminovať prostredníctvom miernejších opatrení než tých, ktoré existujú, je úlohou orgánov a najmä Komisie, ktorá má právo iniciatívy, zabezpečiť prijatie právnej úpravy vychádzajúcej z nových poznatkov.
41. Pravidlá uvedené v nariadení č. 999/2001 sa zakladali na hypotéze existencie vzťahu medzi BSE a novým variantom Creutzfeldt-Jakobovej choroby. Z jeho odôvodnenia č. 1 totiž vyplýva, že „sa hromadia dôkazy o tom, že pôvodca BSE je podobný pôvodcovi nového variantu Creutzfeldt-Jakobovej choroby.“ Ak v tejto súvislosti žalobca vo veci samej zdôrazňuje, že nebola dokázaná príčinná súvislosť medzi týmto pôvodcom a touto chorobou, nespochybňuje však existenciu geografickej a časovej súvislosti medzi výskytom BSE a variantom tejto choroby, ktorá viedla k podozreniu, že takýto vzťah existuje.
42. Aj z odôvodnenia č. 4 tohto nariadenia vyplýva, že stanovené predpisy vychádzajú z rôznych vedeckých stanovísk, ktoré odporúčajú vyhnúť sa vystaveniu zvierat a ľudí výrobkom pochádzajúcim z infikovaných zvierat. Z tohto hľadiska stav vedeckých poznatkov v okamihu prijatia tohto nariadenia vyplýva najmä z vyššie uvedenej spoločnej odbornej konzultácie OMS/FAO/OIE o BSE z roku 2001, v ktorej sa konštatuje, že „vedecký súhlas vychádza zo skutočnosti, že strava predstavuje hlavný zdroj vystavenia sa“ BSE (pozri s. 4 tejto konzultácie).
43. Vzhľadom na tieto skutočnosti mali opatrenia prijaté zákonodarcom Spoločenstva za cieľ znížiť vystavenie zvieraťa alebo človeka pôvodcovi BSE, takže zlikvidovanie a zničenie kohorty, ku ktorej patrí infikované zviera, sa musí považovať za primerané z hľadiska sledovaného cieľa ochrany verejného zdravia.
44. Nezdá sa, že by bolo takéto opatrenie v okamihu nariadenia likvidácie kohorty nadbytočné vo vzťahu k iným existujúcim ochranným opatreniam. Pri tomto bode treba zdôrazniť, že úplný zákaz kŕmenia zvierat živočíšnou múčkou platil až od 1. marca 2001 na základe článku 3 rozhodnutia Komisie 2001/25/ES z 27. decembra 2000 zakazujúcom používanie niektorých vedľajších živočíšnych produktov pri kŕmení zvierat [ neoficiálny preklad ] (Ú. v. ES L 6, 2001, s. 16).
45. Ako vyplýva ďalej zo stanoviska SSC z 15. septembra 2000, ktoré je uvedené v odôvodnení č. 7 nariadenia č. 1326/2001, testy vykonané na hovädzom dobytku neumožňujú zistiť chorobu na začiatku inkubačnej doby.
46. Pokiaľ ide o primeranosť predmetných opatrení v čase skutkových okolností veci samej, postačí konštatovať, že hoci články 23 a 24 nariadenia č. 999/2001 v zásade umožňujú eventuálne prijatie takéhoto opatrenia, vyššie uvedené stanovisko z 11. januára 2002, prijaté medzičasom SSC, prevzalo vyššie citované konštatovanie zo stanoviska z 15. septembra 2000. V tomto novom stanovisku SSC navyše zdôrazňuje, že zákaz kŕmenia hovädzieho dobytka živočíšnymi múčkami a odstraňovanie špecifických vnútorností znižujú riziko pre ľudské zdravie, len ak sa uskutočňujú efektívnym spôsobom, a že porušenia z nich vyplývajúcich povinností, hoci malé, môžu významným spôsobom znížiť úroveň bezpečnosti.
47. V otázke užitočnosti zachovania povinnosti zlikvidovať kohortu, aj keď existujú iné opatrenia, teda SSC v tomto stanovisku z 11. januára 2002 potvrdil, že likvidácia zvierat predstavuje nižšie riziko pre ľudí v porovnaní s úrovňou dosiahnutou používaním rýchlych screeningových testov a odstraňovaním špecifikovaných vnútorností (pozri s. 4 tohto stanoviska).
48. Pokiaľ ide v tejto súvislosti o štatistiky predložené žalobcom vo veci samej vnútroštátnemu súdu, postačí konštatovať, ako uviedli vlády a orgány Spoločenstva v predložených pripomienkach, že tieto štatistiky dokazujú oveľa vyšší výskyt postihnutých zvierat medzi kohortami (skupinami zvierat narodenými v tom istom čase ako infikovaný hovädzí dobytok), ako medzi bežnou populáciou hovädzieho dobytka. Štatistiky, ktoré preskúmal Scientific Panel on Biological Hazards vo svojej vyššie uvedenej správe z 21. apríla 2004, podporujú tento záver (pozri s. 1 tejto správy).
49. Okrem toho sa nezdá, že rozdiel v zložení fariem v členských štátoch bol rozhodujúcim faktorom, ktorý by zákonodarca Spoločenstva musel vziať do úvahy v okamihu prijatia napadnutého opatrenia. Totiž nevyhnutnosť zlikvidovať kohortu bola založená na predpoklade, že zvieratá tejto kohorty boli kŕmené rovnako ako infikované zviera a nerozlišovalo sa, či kohortu tvorí 20, alebo viac ako 500 zvierat.
50. Navyše treba poukázať na to, že článok 13 ods. 4 nariadenia č. 999/2001 stanovuje odškodnenie bez prieťahov majiteľov zvierat zlikvidovaných podľa odseku 1 písm. c) tohto článku.
51. Napokon je dôležité zdôrazniť, že z odôvodnenia č. 7 nariadenia č. 1326/2001 vyplýva, že v nariadení č. 999/2001 pôvodne stanovené opatrenie likvidácie celého stáda, do ktorého patrí infikovaný hovädzí dobytok, bolo zmiernené po zohľadnení stanoviska SSC z 15. septembra 2000 k likvidácii v rámci boja proti BSE, z ktorého vyplýva, že je možné dosiahnuť v podstate rovnaký výsledok aj likvidáciou jedinej kohorty (vybranej skupiny zvierat narodených v tom istom čase ako infikované zviera) namiesto likvidácie celého stáda.
52. Z týchto úvah vyplýva, že predpis nariaďujúci zlikvidovanie a zničenie kohorty, do ktorej patrí infikované zviera, zakotvený v nariadení č. 999/2001 v znení nariadenia č. 1326/2001, neporušuje zásadu proporcionality, pretože neprekračuje hranice toho, čo bolo primerané a potrebné na ochranu zdravia zvierat a človeka.
53. Na položenú otázku teda treba odpovedať, že jej preskúmaním nebola zistená žiadna skutočnosť, ktorá by z hľadiska zásady proporcionality zasahovala do platnosti článku 13 ods. 1 prvej vety písm. c) nariadenia č. 999/2001, zmeneného a doplneného nariadením č. 1326/2001, v spojení s prílohou VII bodmi 2 písm. a) a 1 písm. a) treťou zarážkou toho istého nariadenia.
O trovách
54. Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Výrok
Z týchto dôvodov Súdny dvor (tretia komora) rozhodol takto:
Preskúmaním položenej otázky nebola zistená žiadna skutočnosť, ktorá by z hľadiska zásady proporcionality zasahovala do platnosti článku 13 ods. 1 prvej vety písm. c) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 z 22. mája 2001, ktorým sa stanovujú pravidlá prevencie, kontroly a eradikácie niektorých prenosných spongiformných encefalopatií, zmeneného a doplneného nariadením Komisie (ES) č. 1326/2001 z 29. júna 2001 stanovujúcim prechodné opatrenia umožňujúce prechod k nariadeniu č. 999/2001, a ktorým sa menia a dopĺňajú prílohy VII a XI tohto nariadenia v spojení s prílohou VII bodom 2 písm. a) a bodom 1 písm. a) treťou zarážkou tohto nariadenia.