62021CC0830
LAILA MEDINA
FŐTANÁCSNOK INDÍTVÁNYA
Az ismertetés napja: 2023. április 20. (
1
)
C‑830/21. sz. ügy
Syngenta Agro GmbH
kontra
Agro Trade Handelsgesellschaft mbH
(a Hanseatisches Oberlandesgericht Hamburg [hamburgi regionális felsőbíróság, Németország] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
„Előzetes döntéshozatal – Jogszabályok közelítése – Növényvédő szerek – 1107/2009/EK rendelet – 28. cikk – Forgalombahozatali és felhasználási engedély – 52. cikk – Párhuzamos forgalmazás – 547/2011/EU bizottsági rendelet – 1. cikk – Az I. melléklet 1. pontjának b) és f) alpontja – Címkézési követelmények – Az engedély jogosultjának neve és címe – Gyártási tételszám”
I. Bevezetés
1.
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem az 547/2011/EU rendelet (
2
) I. melléklete 1. pontjának b) és f) alpontjával összefüggésben értelmezett 1. cikkének értelmezésére vonatkozik. E rendelet az 1107/2009/EK rendeletet (
3
) hajtja végre a növényvédő szerek címkézésére vonatkozó követelmények tekintetében.
2.
E kérelmet a Syngenta Agro GmbH (a továbbiakban: fellebbező) és az Agro Trade Handelsgesellschaft mbH (a továbbiakban: ellenérdekű fél) között folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő, amelynek alapja olyan növényvédő szerek németországi párhuzamos importja, amelyeknek az Európai Unió más tagállamaiban a fellebbező által történő forgalomba hozatalát engedélyezték.
3.
A jelen ügyben a Bíróságnak azt kell meghatároznia, hogy a növényvédő szer valamely tagállamban történő forgalombahozatalára vonatkozó engedély megadásához az 1107/2009 rendelet 28. cikkének (1) bekezdése alapján alkalmazandó címkézési követelmények mennyiben alkalmazandók az 1107/2009 rendelet 52. cikke értelmében e termék párhuzamos kereskedelmére.
II. Jogi keret
A.
Az uniós jog
1. Az 1107/2009 rendelet
4.
Az 1107/2009 rendelet (8), (9), (24), (31), (42), (44) és (45) preambulumbekezdése kimondja:
„(8)
E rendelet célja, hogy biztosítsa mind az emberek és állatok egészségének, mind a környezetnek a magas szintű védelmét, és ezzel egyidejűleg megőrizze a közösségi mezőgazdaság versenyképességét. […]
(9)
A növényvédő szerek kereskedelme előtt álló, a növényvédelem tagállamonként eltérő szintjéből adódó akadályok minél teljesebb felszámolása érdekében ennek a rendeletnek harmonizált szabályokat is meg kell állapítania a hatóanyagok jóváhagyására és a növényvédő szerek forgalomba hozatalára vonatkozóan, ideértve az engedélyek kölcsönös elismerésére és a párhuzamos forgalmazásra vonatkozó szabályokat is. E rendelet célja ezért e termékek szabad mozgásának és rendelkezésre állásának fokozása a tagállamokban.
[…]
(24)
Az engedélyezést szabályozó rendelkezéseknek magas szintű védelmet kell biztosítaniuk. A növényvédő szerek engedélyezésekor ezért az emberek és állatok egészségének, valamint a környezetnek a védelme elsőbbséget kell, hogy élvezzen a növénytermesztés fejlesztésével szemben. Ezért az egyes növényvédő szerek forgalomba hozatala előtt igazolni kell, hogy azok egyértelműen előnyösek a növénytermesztés szempontjából, és nem hatnak károsan az emberek és állatok egészségére – ideértve a népesség sérülékenyebb csoportjait is –, illetve nem terhelik elfogadhatatlan mértékben a környezetet.
[…]
(31)
Azonos növényvédő szerek különböző tagállamokban való engedélyezése esetén a párhuzamos forgalmazási engedély megadására egyszerűsített eljárást kell előírni e rendeletben, e szerek tagállamok közötti kereskedelmének elősegítése érdekében.
[…]
(42)
A[z] […] 1999/45/EK […] irányelv[ (
4
)] alkalmazandó a növényvédő szerek osztályozására, csomagolására és címkézésére. Ugyanakkor a növényvédő szerek felhasználóinak, a növények és növényi termékek fogyasztóinak és a környezetnek a magasabb fokú védelme érdekében indokolt további olyan szabályokat megállapítani, amelyek figyelembe veszik a növényvédő szerek használatára jellemző feltételeket.
[…]
(44)
Rendelkezni kell a növényvédő szerek használatának nyilvántartásáról és a használatról szóló tájékoztatásról annak érdekében, hogy a lehetséges expozíció nyomon követése révén javuljon az emberek és állatok egészségének, valamint a környezetnek a védelme, hogy nagyobb legyen a megfigyelés és ellenőrzés hatékonysága, továbbá csökkenjenek a vízminőség figyelésével járó költségek.
(45)
A növényvédő szerek forgalmazásának és használatának ellenőrzéséről és felügyeletéről szóló rendelkezéseknek biztosítaniuk kell az e rendeletben megállapított előírások helyes, biztonságos és összehangolt alkalmazását az emberek és állatok egészségének és a környezetnek a magas szintű védelme érdekében.”
5.
Az 1107/2009 rendelet „Tárgy és cél” című 1. cikke kimondja:
„[…]
(3)   E rendelet célja, hogy biztosítsa mind az emberek és állatok egészségének, mind a környezetnek a magas szintű védelmét, és hogy javítsa a belső piac működését a növényvédő szerek forgalomba hozatalára vonatkozó szabályok harmonizálásával, és ezzel egyidejűleg a mezőgazdasági termelés fokozásával.
[…]”
6.
Ugyanezen rendelet „Fogalommeghatározások” című 3. cikke a következőképpen rendelkezik:
„E rendelet alkalmazásában:
[…]
(10)
»növényvédő szer engedélyezése«: olyan közigazgatási aktus, amellyel egy tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága engedélyezi a növényvédő szernek a tagállam területén történő forgalomba hozatalát;
[…]
(24)
»az engedély jogosultja«: növényvédő szer forgalomba hozatalára és használatára engedéllyel rendelkező természetes vagy jogi személy;
[…]”
7.
Az 1107/2009 rendelet „Forgalombahozatali és felhasználási engedély” című 28. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1)   Növényvédő szer csak akkor hozható forgalomba vagy használható fel, ha azt az érintett tagállam e rendeletnek megfelelően engedélyezte.
(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a következő esetekben nem szükséges engedélyezés:
[…]
e)
olyan növényvédő szerek forgalomba hozatala és felhasználása, amelyek az 52. cikknek megfelelően párhuzamos forgalmazási engedélyt kaptak.”
8.
Az 1107/2009 rendeletnek „A forgalombahozatali engedély követelményei” című 29. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1)   A 50. cikk sérelme nélkül növényvédő szer csak akkor engedélyezhető, ha a (6) bekezdésben említett egységes elvek alapján megfelel az alábbi követelményeknek:
[…]”
9.
E rendeletnek az „Engedély kiadása vagy módosítása iránti kérelem” című 33. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1)   A növényvédő szert forgalomba hozni kívánó kérelmező személyesen vagy képviselőjén keresztül engedélykérelmet vagy engedélymódosítási kérelmet nyújt be minden olyan tagállamban, ahol a növényvédő szert forgalmazni szándékozik.
[…]
(3)   A kérelemhez a következőket kell csatolni:
[…]
g)
címketerv.”
10.
Az 1107/2009 rendelet „Az engedély visszavonása vagy módosítása” című 44. cikkének (1), (3) és (4) bekezdése a következőket írja elő:
„(1)   A tagállamok az engedélyeket bármikor felülvizsgálhatják, ha arra utaló jelek vannak, hogy a 29. cikkben említett követelmények valamelyike már nem teljesül.
[…]
(3)   A tagállam – adott esetben – visszavonja vagy módosítja az engedélyt, amennyiben:
a)
a 29. cikkben foglalt követelmények nem vagy már nem teljesülnek;
b)
az engedély kiadásának alapját képező tények tekintetében hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltattak;
c)
az engedélyben foglalt valamely feltétel nem teljesült;
d)
a tudományos és technikai ismeretek fejlődésének megfelelően a használat módja és a felhasznált mennyiségek módosulhatnak; vagy
e)
az engedély jogosultja nem tesz eleget az e rendeletből eredő kötelezettségeknek.
(4)   Ha egy tagállam a (3) bekezdés szerint visszavon vagy módosít egy engedélyt, erről haladéktalanul tájékoztatja az engedély birtokosát [helyesen: jogosultját], a többi tagállamot, a[z Európai] Bizottságot és a[z Európai Élelmiszerbiztonsági] Hatóságot. […]”
11.
Az 1107/2009 rendelet „Párhuzamos forgalmazás” című 52. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1)   Egy adott tagállamban (származási tagállam) engedélyezett növényvédő szert párhuzamos forgalmazási engedély megszerzése esetén be lehet vezetni, forgalomba lehet hozni vagy fel lehet használni egy másik tagállamban (a bevezető tagállam), amennyiben ez a tagállam megállapítja, hogy a növényvédő szer összetételében azonos valamely, a területén már engedélyezett növényvédő szerrel (referenciatermék). A kérelmet a bevezető tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságához kell benyújtani.
(2)   A párhuzamos forgalmazási engedélyt egyszerűsített eljárás keretében a hiánytalan kérelem beérkezését[követően] megadják, ha a bevezetendő növényvédő szer a (3) bekezdés értelmében azonos. […]
(3)   A növényvédő szereket a referenciatermékekkel azonosnak kell tekinteni, ha
a)
azokat ugyanazon vállalat [helyesen: cég] vagy társult vállalkozás gyártotta, vagy engedély alapján gyártották azonos gyártási eljárásnak megfelelően;
b)
azonosak a hatóanyagok, ellenanyagok és kölcsönhatás‑fokozók specifikációját és tartalmát, valamint az összetétel típusát tekintve; valamint
c)
a bennük található segédanyagok és a csomagolás mérete, anyaga vagy formája által a szernek az emberi vagy állati egészséggel vagy a környezettel szembeni biztonságosságára gyakorolt esetleges negatív hatása tekintetében ugyanolyanok vagy egyenértékűek.
(4)   A párhuzamos forgalmazási engedély iránti kérelem a következő adatokat tartalmazza:
a)
a növényvédő szer neve és nyilvántartási száma a származási tagállamban;
b)
a származási tagállam;
c)
az engedély birtokosának [helyesen: jogosultjának] neve és címe a származási tagállamban;
d)
azon eredeti címke és használati útmutató, amellyel a bevezetendő növényvédő szert a származási tagállamban forgalmazzák, amennyiben azt a bevezető tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága a vizsgálat szempontjából fontosnak tekinti. Ez a hatáskörrel rendelkező hatóság kérheti az eredeti használati útmutató vonatkozó részeinek fordítását is.
e)
a kérelmező neve és címe;
f)
a bevezető tagállamban a forgalmazandó növényvédő szernek adandó név;
g)
a forgalomba hozni kívánt termék címkéjének tervezete;
h)
a forgalomba hozni kívánt termékből származó minta, amennyiben azt a bevezető tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága szükségesnek tekinti;
i)
a referenciatermék neve és nyilvántartási száma.
[…]
(5)   Azt a növényvédő szert, amelynek tekintetében párhuzamos forgalmazási engedélyt adtak ki, csak a referenciatermék engedélyében foglalt rendelkezésekkel összhangban lehet forgalomba hozni és felhasználni. A megfigyelések és ellenőrzések megkönnyítése érdekében a Bizottság a 68. cikkben említett rendeletben konkrét ellenőrzési követelményeket határoz meg a bevezetni kívánt termék tekintetében.
(6)   A párhuzamos forgalmazási engedély a referenciatermék engedélyének lejártáig érvényes. Amennyiben a referenciatermékre vonatkozó engedély jogosultja a 45. cikk (1) bekezdésének megfelelően az engedély visszavonását kérelmezi, és a 29. cikkben foglalt követelmények továbbra is teljesülnek, a párhuzamos forgalmazási engedély a referenciatermék engedélyének rendes lejárati idejéig érvényben marad.
(7)   A 44., 45., 46. cikket, valamint az 55. cikket, az 56. cikk (4) bekezdését és a VI–X. fejezetet értelemszerűen kell a párhuzamosan forgalmazott növényvédő szerekre alkalmazni, az e cikkben foglalt külön [helyesen: különös] rendelkezések sérelme nélkül.
(8)   A párhuzamos forgalmazási engedély a 44. cikk sérelme nélkül visszavonható, ha a származási országban biztonsági vagy hatékonysági okokból visszavonják a bevezetett növényvédő szerre vonatkozó engedélyt.
(9)   Amennyiben a növényvédő szer a (3) bekezdés értelmében nem azonos a referenciatermékkel, a bevezető tagállam kizárólag a 29. cikknek megfelelően adhatja meg a forgalomba hozatalhoz és felhasználáshoz szükséges engedélyt.
[…]
(11)   A 63. cikk sérelme nélkül a tagállamok hatóságai a nyilvánosság számára rendelkezésre bocsátják a párhuzamos forgalmazási engedélyekre vonatkozó információt.”
12.
Az 1107/2009 rendeletnek „Növényvédő szerek felhasználása” című 55. cikke a következőképpen rendelkezik:
„A növényvédő szereket megfelelően kell felhasználni.
A megfelelő felhasználás magában foglalja a helyes növényvédelmi gyakorlat elveinek alkalmazását és a 31. cikknek megfelelően megállapított és a címkén feltüntetett feltételeknek való megfelelést. […]”
13.
E rendelet „Tájékoztatás a lehetséges káros vagy elfogadhatatlan hatásokról” című 56. cikkének (4) bekezdése kimondja:
„Valamely növényvédő szer engedélyének a jogosultja évente jelentést tesz az adott növényvédő szert engedélyező tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainak a várt hatékonyság hiányára, az ellenállás kialakulására, és a növényekre, növényi termékekre vagy a környezetre gyakorolt nem várt hatásra vonatkozóan rendelkezésre álló információkról.”
14.
Az 1107/2009 rendelet „Címkézés” című 65. cikke kimondja:
„(1)   A növényvédő szerek címkézésének ki kell terjednie az [1999/45 irányelv] osztályozási, csomagolási és címkézési követelményeire, és meg kell felelnie a 79. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban elfogadott rendeletben foglalt követelményeknek.
[…]”
2. Az 547/2011 rendelet
15.
Az 1107/2009 rendelet 65. cikkének (1) bekezdése alapján a Bizottság elfogadta az 547/2011 rendeletet.
16.
Az 547/2011 rendelet 1. cikke a következőképpen rendelkezik:
„A növényvédő szerek címkézésének meg kell felelnie az I. mellékletben előírt követelményeknek, és adott esetben tartalmaznia kell az emberek vagy az állatok egészségére, illetve a környezetre jelentett különleges kockázatokra utaló, a II. mellékletben előírt szabványmondatokat, valamint az emberi vagy az állati egészség, illetve a környezet védelme érdekében követendő biztonságos használatra (óvintézkedésekre) utaló, a III. mellékletben előírt szabványmondatokat.”
17.
Az 547/2011 rendeletnek „Az 1. cikkben említett címkézési követelmények” című I. melléklete a következőképpen rendelkezik:
„1. A növényvédő szerek csomagolásán jól láthatóan és kitörölhetetlen módon fel kell tüntetni a következőket:
[…]
b)
az engedély birtokosának neve és címe, a növényvédő szer engedélyszáma, valamint – ha nem azonos – annak a személynek a neve és címe, aki a forgalmazott növényvédő szer végső csomagolásáért és címkézésért vagy a végső címkézésért felelős;
[…]
f)
a gyártási tétel száma és a gyártás időpontja;
[…]”
3. Az 1272/2008/EK rendelet
18.
Az 1107/2009 rendelet 65. cikkének (1) bekezdésében említett 1999/45 irányelvet az 1272/2008/EK rendelet (
5
) hatályon kívül helyezte és annak helyébe lépett.
19.
Az 1272/2008 rendelet (18) preambulumbekezdése kimondja:
„Annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztók megkapják a veszélyekre vonatkozó tájékoztatást, az anyagok és keverékek szállítóinak e rendelettel összhangban azokat a levezetett osztályozás szerint kell csomagolniuk és címkézniük, mielőtt forgalomba hoznák azokat. […]”
20.
Az 1272/2008 rendelet „Cél és hatály” című 1. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1)   E rendelet célja az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmének, valamint az anyagok, keverékek és a 4. cikk (8) bekezdésében említett árucikkek szabad mozgásának biztosítása a következők útján:
[…]
b)
kötelezettség előírása arra vonatkozóan, hogy:
[…]
ii.
a szállítók felcímkézzék és csomagolják a forgalmazott anyagokat és keverékeket;
[…]”
21.
E rendelet „Fogalommeghatározások” címet viselő 2. cikke a következőképpen rendelkezik:
„E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
[…]
(26) »szállító«: bármely gyártó, importőr, továbbfelhasználó vagy forgalmazó, aki az anyagot – önmagában vagy keverékben – vagy a keveréket forgalomba hozza;
[…]”
22.
Az 1272/2008 rendeletnek a „A veszély közlése címkézés formájában” című III. címében a rendelet „Általános szabályok” című 17. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1)   A veszélyesként besorolt és csomagolásban elhelyezett anyagot vagy keveréket a következő elemekkel rendelkező címkével kell ellátni:
a)
a szállító(k) neve, címe és telefonszáma;
[…]”
B.
A német jog
23.
A Gesetz zum Schutz der Kulturpflanzen (a termesztett növények védelméről szóló törvény) 49. cikke (4) bekezdésének első mondata a következő szabályt írja elő a növényvédő szerek párhuzamos forgalmazására vonatkozóan:
„Azoknak az engedélyeknek a jogosultjai, akik a 47. cikk (1) bekezdésében említett címkén nem a párhuzamosan importált növényvédő szerre vonatkozó engedély jogosultjának a tételszámát használják, legalább öt évig megőrzendő nyilvántartást kötelesek vezetni, amelyből megállapítható az általuk használt tételszám és a párhuzamosan importált növényvédő szerre vonatkozó engedély jogosultja tételszámának korrelációja.”
III. Az alapügy tényállása és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
24.
A fellebbező a Syngenta csoport kereskedelmi vállalata, amely Németországban és az Európai Unió más tagállamaiban növényvédő szereket gyárt és forgalmaz. Az ellenérdekű fél a mezőgazdasági ágazatban tevékenykedő kereskedelmi vállalkozásként növényvédő szereket, különösen párhuzamosan importált növényvédő szereket forgalmaz.
25.
E párhuzamosan importált termékek között szerepelnek a fellebbező növényvédő szerei. Az ellenérdekű fél ezeket a harmadik tagállamokból származó termékeket Németországban forgalmazza, a fellebbező bontatlan eredeti dobozaiban, amelyeken az eredeti címkét a saját, öntapadós címkéjével helyettesíti. E címke tartalmazza többek között az ellenérdekű fél mint importőr és forgalmazó adatait, a fellebbezőre, mint a növényvédő szerre vonatkozó engedély származási tagállam szerinti jogosultjára vonatkozó adatokat azonban nem. Az ellenérdekű fél a gyártó eredeti gyártási tételszámát a saját azonosító számával helyettesíti és egy olyan nyilvántartást vezet, amelyből kiderül, hogy az általa adott azonosító szám melyik eredeti gyártási tételszámnak felel meg.
26.
Az első fokon eljáró Landgericht Hamburghoz (hamburgi regionális bíróság, Németország) benyújtott keresetében a fellebbező arra hivatkozott, hogy az ellenérdekű fél magatartásával megsértette az 547/2011 rendelet I. melléklete 1. pontjának b) és f) alpontjával összefüggésben értelmezett 1. cikkét. Ezért azt kérte, hogy a bíróság tiltsa el az ellenérdekű felet attól, hogy Németországban forgalomba hozza a fellebbező párhuzamosan importált azon növényvédő szereit: (i) amelyekről eltávolították az engedély jogosultjának az eredeti csomagoláson feltüntetett nevét és címét és/vagy (ii) amelyekről eltávolították az eredeti csomagolásra nyomtatott gyártási tételszámot, és azt egy másik azonosító számmal helyettesítették. E kérelmeket illetően a fellebbező azt kérte e bíróságtól, hogy kötelezze az ellenérdekű felet arra, hogy nyújtson tájékoztatást, fizessen kártérítést és térítse meg a pert megelőzően felmerült költségeket.
27.
A Landgericht Hamburg (hamburgi regionális bíróság) helyt adott a fellebbezőnek az 547/2011 rendelet I. melléklete 1. pontjának b) alpontjára alapított kérelmének az engedély jogosultjának nevére és címére vonatkozó információk tekintetében. Ezzel szemben elutasította a melléklet 1. pontjának f) alpontjára alapított, a gyártási tételszámra vonatkozó kérelmet. Ezen ítélettel szemben mind a fellebbező, mind az ellenérdekű fél fellebbezést nyújtott be a Hanseatisches Oberlandesgericht Hamburghoz (hamburgi regionális felsőbíróság), amely a jelen ügyben a kérdést előterjesztő bíróság.
28.
Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatban a kérdést előterjesztő bíróság kifejti, hogy az 547/2011 rendeletben előírt címkézési követelmények megsértése a fellebbezőnek a nemzeti versenyjog, nevezetesen a Gesetz gegen den unlauteren Wettbeweb (a tisztességtelen verseny tilalmáról szóló törvény) értelmében felmerülő igényeinek érvényes alapjául szolgálhat. Ugyanakkor kétségei merülnek fel az 547/2011 rendelet I. melléklete 1. pontja b) és f) alpontjának helyes értelmezésével kapcsolatban, mivel e rendelet nem ír elő semmilyen különös szabályt a párhuzamos forgalmazás tárgyát képező növényvédő szerek címkézésére vonatkozóan. A kérdést előterjesztő bíróság szerint, bár e rendelkezések szövege – ahogyan a fellebbező állítja – alátámaszthatja azt az álláspontot, hogy az importált termék címkéjén fel kell tüntetni mind az engedély származási tagállam szerinti jogosultjának nevét és címét, mind pedig az eredeti gyártási tételszámot, az 1107/2009 rendeletnek a párhuzamos forgalmazásra vonatkozó célkitűzései az ellenérdekű fél érvelése szerint tágabb értelmezést is lehetővé tesznek.
29.
E körülmények között a Hanseatisches Oberlandesgericht Hamburg (hamburgi regionális felsőbíróság, Németország) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)
Úgy kell‑e értelmezni az [547/2011] rendelet I. melléklete 1. pontjának b) alpontjával összefüggésben értelmezett 1. cikkét, hogy valamely növényvédő szer párhuzamos importja esetén egy másik tagállamban történő forgalomba hozatal során a csomagoláson az engedélynek a származási tagállam – vagyis ahonnan a növényvédő szert importálják – szerinti jogosultjának nevét és címét kell feltüntetni?
2)
Úgy kell‑e értelmezni az [547/2011] rendelet I. melléklete 1. pontjának f) alpontjával összefüggésben értelmezett 1. cikkét, hogy valamely növényvédő szer párhuzamos importja esetén kötelezően a gyártó által eredetileg megadott gyártási tételszámot kell a csomagoláson változatlanul feltüntetni, vagy a fent nevezett rendelkezéssel összeegyeztethető az is, ha a párhuzamos importőr eltávolítja az eredeti gyártási tételszámot, és a csomagoláson a saját azonosító számát tünteti fel, feltéve, hogy olyan nyilvántartást vezet, amelyből megállapítható az általa alkalmazott gyártási tételszám és a párhuzamosan importált növényvédő szerre vonatkozó engedély jogosultja által adott szám korrelációja?”
30.
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelmet 2021. december 23‑án nyújtották be a Bíróság Hivatalához. A kérdést előterjesztő bíróság előtti eljárás felei, a Görög Köztársaság, az Olasz Köztársaság, az Osztrák Köztársaság és a Bizottság írásbeli észrevételeket nyújtottak be. Az ügyben nem tartottak tárgyalást.
IV. Értékelés
31.
Kérdéseivel a kérdést előterjesztő bíróság azt kéri a Bíróságtól, hogy határozzon az 547/2011 rendelet I. melléklete 1. pontjának b) és f) alpontjával összefüggésben értelmezett 1. cikkének értelmezéséről, és különösen arról, hogy az az importőr, aki párhuzamos forgalmazási engedély alapján növényvédő szert vezet be és hoz forgalomba valamely tagállamban, köteles‑e a címkén megőrizni az e szerre vonatkozó engedély származási tagállam szerinti jogosultjának nevét és címét (első kérdés), valamint a gyártó által eredetileg megadott gyártási tételszámot (második kérdés), vagy az importőr ezeket a hivatkozásokat helyettesítheti a sajátjaival.
A.
Az első kérdés
32.
A kérdést előterjesztő bíróság által feltett első kérdés az 547/2011 rendelet I. melléklete 1. pontjának b) alpontjával összefüggésben értelmezett 1. cikkének értelmezésére vonatkozik.
33.
Elöljáróban emlékeztetnék arra, hogy a kereskedelem előtt álló, a növényvédelem tagállamonként eltérő szintjéből adódó akadályok felszámolása érdekében az 1107/2009 rendelet harmonizált szabályokat állapít meg a növényvédő szerek forgalomba hozatalára vonatkozóan. (
6
)
34.
Az 1107/2009 rendelet 28. cikkének (1) bekezdése értelmében a forgalomba hozatalhoz általában az érintett tagállam által kiadott engedély szükséges. A növényvédő szert forgalomba hozni kívánó kérelmezőnek engedélykérelmet kell benyújtania minden olyan tagállamban, ahol a növényvédő szert forgalmazni szándékozik. (
7
) Az engedély megadására irányuló eljárás keretében a tagállamnak meg kell vizsgálnia, hogy teljesülnek‑e az 1107/2009 rendeletben a növényvédő szer forgalomba hozatalára vonatkozóan előírt, főként az e rendelet 29. cikkéből eredő követelmények. (
8
)
35.
A tagállam által végzett vizsgálat a növényvédő szerek címkézésére vonatkozó követelményekre is kiterjed.
36.
E célból az 1107/2009 rendelet előírja, hogy az engedélyezési kérelemhez mellékelni kell a címketervet. (
9
) A növényvédő szerekre alkalmazandó címkézési követelmények az 1999/45 irányelvet hatályon kívül helyező és annak helyébe lépő 1272/2008 rendeletben, (
10
) valamint a Bizottság által – az 1107/2009 rendelet 65. cikkének (1) bekezdésében e tekintetben megállapított kifejezett felhatalmazás alapján – elfogadott 547/2011 rendeletben találhatók. (
11
) Közelebbről, az 547/2011 rendelet 1. cikke kimondja, hogy a növényvédő szerek címkézésének meg kell felelnie az e rendelet I. mellékletében előírt követelményeknek, amelyek szerint bizonyos információkat „jól láthatóan és kitörölhetetlen módon” fel kell tüntetni a növényvédő szerek csomagolásán. Az említett melléklet 1. pontjának b) alpontja szerint ezen információk magukban foglalják „az engedély birtokosának nev[ét] és cím[ét]”.
37.
A fentiekből következik, hogy az 1107/2009 rendelet 28. cikkének (1) bekezdése értelmében a növényvédő szer forgalombahozatali engedélyének megszerzéséhez a fellebbezőnek a kérelmében többek között be kell nyújtania egy olyan címketervet, amely tartalmazza az engedély jogosultjának nevét és címét. (
12
) Az engedélyt csak akkor adhatja meg a tagállam, amelyben a terméket forgalomba kívánják hozni, ha ez az információ jól láthatóan és kitörölhetetlen módon szerepel a termék címkéjén.
38.
Mindazonáltal a növényvédő szer forgalomba hozatalára vonatkozó engedély előzetes beszerzésének kötelezettsége több kivételt is tartalmaz. Ezeket a kivételeket az 1107/2009 rendelet 28. cikkének (2) bekezdése sorolja fel, amelyek többek között olyan növényvédő szer forgalomba hozatalára vonatkoznak, amely a rendelet 52. cikkének megfelelően párhuzamos forgalmazási engedélyt kapott.
39.
Amint azt a Bizottság kifejti, az 1107/2009 rendelettel (
13
) hatályon kívül helyezett 91/414/EGK irányelv (
14
)nem tartalmazott kifejezett rendelkezést a párhuzamos forgalmazásra vonatkozóan. Márpedig a British Agrochemicals Association ítéletben (
15
) a Bíróság kimondta, hogy egy másik tagállamban engedélyezett növényvédő szer valamely tagállamban történő forgalomba hozatalához nem szükséges további engedély, különösen akkor, ha a termék lényegében megegyezik a bevezető tagállamban engedélyezett növényvédő szerrel. (
16
) A Bíróság továbbá megállapította, hogy a növényvédő szerek párhuzamos forgalmazására csak egyszerűsített eljárást kell alkalmazni, amely lényegében az egészség és a környezet magas szintű védelmére vonatkozó célkitűzés betartásának biztosítására irányul. (
17
)
40.
A Bíróság ítélkezési gyakorlatának megfelelően az 1107/2009 rendelet beillesztette a „Párhuzamos forgalmazás” című 52. cikket, amelynek célja a növényvédő szerek tagállamok közötti kereskedelmének elősegítése. (
18
)
41.
Az 1107/2009 rendelet 52. cikke lényegében azokra a helyzetekre vonatkozik, amikor egy tagállamban (származási tagállam) engedélyezett növényvédő szert egy olyan másik tagállamban (bevezető tagállam) hoznak forgalomba, ahol egy azonos termékre (referenciatermék) már létezik engedély. (
19
) E tekintetben e rendelkezés előírja, hogy a bevezető tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának párhuzamos forgalmazási engedélyt kell kiállítania, amelyet egyszerűsített eljárást követően adnak ki, amelynek során ellenőrizni kell a párhuzamosan forgalmazott termék és a referenciatermék azonosságát. (
20
)
42.
Az 1107/2009 rendelet azonban hallgat a párhuzamosan forgalmazott növényvédő szerekre vonatkozó címkézési követelményekről, és különösen a jelen ügyben felvetett első kérdésről, amely arra irányul, hogy e termékek csomagolásán fel kell‑e tüntetni az engedély származási tagállam szerinti jogosultjának nevére és címére vonatkozó információkat.
43.
E kérdés megválaszolása érdekében emlékeztetni kell arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az uniós jog értelmezése során figyelembe kell venni az érintett rendelkezések megfogalmazását, azok a szövegkörnyezetét, valamint annak a szabályozásnak a célkitűzéseit, amelynek a részét képezik. (
21
)
44.
Ami a szó szerinti értelmezést illeti, megjegyzem, hogy sem az 547/2011 rendelet 1. cikkének, sem az I. melléklete 1. pontja b) alpontjának szövege nem utal arra, hogy a bevezető tagállamba történő párhuzamos import során a növényvédő szer csomagolásán fel kell‑e tüntetni az engedély származási tagállam szerinti jogosultjának nevét és címét. Az 1107/2009 rendelet 28. cikke sem egyértelmű e tekintetben.
45.
Ezzel szemben az 1107/2009 rendelet 52. cikkének (7) bekezdése kifejezetten előírja, hogy a rendeletnek „A növényvédő szerek és hatásjavítók csomagolása, címkézése és reklámozása” című VII. fejezetét kell alkalmazni kell a párhuzamosan forgalmazott növényvédő szerekre. E cikk pontosítja, hogy ezt a fejezetet „értelemszerűen” kell alkalmazni.
46.
Megjegyzem, hogy az 1107/2009 rendelet VII. fejezete többek között a rendelet 65. cikkének (1) bekezdését is tartalmazza, amely – mint már említettem – előírja, hogy a növényvédő szerek címkézésének meg kell felelnie az 547/2011 rendeletben meghatározott követelményeknek. (
22
) Az 1107/2009 rendelet 52. cikkének – a rendelet 65. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett – (7) bekezdéséből következik tehát, hogy az 547/2011 rendelet 1. cikke, valamint I. melléklete 1. pontjának b) alpontja alkalmazandó a párhuzamosan forgalmazott növényvédő szerekre.
47.
Ugyanakkor az 1107/2009 rendelet 52. cikke (7) bekezdésének szövegében a „értelemszerűen” kifejezés használatát nem szabad figyelmen kívül hagyni. Ez a határozószó (
23
) ugyanis azt sugallja, hogy a növényvédő szereknek az 1107/2009 rendelet 28. cikke (1) bekezdésének megfelelően kiadott engedély alapján történő forgalomba hozatalára vonatkozó címkézési követelmények szükség esetén módosíthatók annak érdekében, hogy megfeleljenek a növényvédő szerek párhuzamos forgalmazásával kapcsolatos sajátosságoknak. (
24
)
48.
Következésképpen továbbra is fennáll a kérdés, hogy valamely növényvédő szernek az 1107/2009 rendelet 52. cikke szerinti párhuzamos forgalmazása azt jelenti‑e, hogy az 547/2011 rendelet 1. cikkét, valamint I. melléklete 1. pontjának b) alpontját eltérően kell‑e értelmezni és alkalmazni az említett terméknek az 1107/2009 rendelet 28. cikkének (1) bekezdése szerinti forgalomba hozatala során.
49.
A felek e tekintetben eltérő álláspontot fejtettek ki az írásbeli beadványaikban. Míg az olasz kormány és a fellebbező úgy véli, hogy mindkét helyzetre azonos címkézési követelményeket kell alkalmazni, beleértve az engedély származási tagállam szerinti jogosultjának nevére és címére való hivatkozást is, a Görög Köztársaság, a Bizottság és az ellenérdekű fél lényegében úgy véli, hogy egyrészt a növényvédő szer forgalombahozatali engedélye, másrészt a párhuzamos forgalmazási engedély eltérő jellegű közigazgatási intézkedések, aminek következtében az 547/2011 rendelet I. melléklete 1. pontjának b) alpontjában előírt követelményt a párhuzamos forgalmazás vizsgálata során módosítani kell. Arra kérem a Bíróságot, hogy az utóbbi értelmezést támogassa.
50.
Amint már kifejtettem, az engedély jogosultjának nevére és címére vonatkozó címkézési követelmény – amely az 1107/2009 rendelet 28. cikkének (1) bekezdése által szabályozott helyzetekre vonatkozik –, abból ered, hogy pontosan ez a jogosult az, aki felelős a növényvédő szernek az adott tagállam területén történő forgalomba hozataláért. Az 1107/2009 rendelet 3. cikke (10) és (24) bekezdésének együttes olvasatából ugyanis az következik, hogy az a természetes vagy jogi személy, akit a tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai külön közigazgatási intézkedés útján felhatalmaznak, felelős azért, hogy az említett terméket első alkalommal forgalomba hozza, miután ellenőrizték, hogy az említett rendeletben előírt eljárás keretében alkalmazandó követelmények teljesültek‑e. (
25
)
51.
Ezzel szemben a párhuzamos forgalmazás esetében – az 1107/2009 rendelet 52. cikke alapján – a párhuzamos forgalmazási engedély jogosultja felelős a növényvédő szernek a bevezető tagállam területén történő forgalomba hozataláért, amint megállapítást nyert, hogy a bevezetendő termék és a referenciatermék azonos. (
26
) Amint arra a Bíróság az Agrimotion ítéletben (
27
) emlékeztetett, a párhuzamos forgalmazási engedély egyedi jellegű, ami a Bíróság szerint azt jelenti, hogy csak a párhuzamos forgalmazási engedély jogosultja hozhatja forgalomba az érintett növényvédő szert abban a tagállamban, amely az engedélyt kiadta. (
28
)
52.
A fentiekből következik, hogy még akkor is, ha mind az 1107/2009 rendelet 28. cikkének (1) bekezdése alapján megadott engedély, mind pedig az említett rendelet 52. cikke alapján kiadott párhuzamos forgalmazási engedély hasonló szerepet tölt be, (
29
) az első intézkedés a származási tagállamhoz köti a jogosultját, míg a második a bevezető tagállamhoz. Ebben az összefüggésben a növényvédő szerre vonatkozó forgalombahozatali engedélynek a származási tagállamban történő megadása nem tekinthető úgy, hogy az engedély jogosultja számára a bevezető tagállamban származtatott jogot keletkeztet. Ezenkívül, amint arra az ellenérdekű fél hivatkozik, mivel az 1107/2009 rendelet 28. cikkének (2) bekezdése szerint (
30
) a párhuzamos forgalmazáshoz a bevezető tagállamban nem szükséges „engedély” (authorisation), hanem csupán egy párhuzamos forgalmazási engedély (permit) kiállítása, e tagállamban például a párhuzamosan forgalmazott termék vonatkozásában nem beszélhetünk „engedély jogosultjáról”, így e termék címkéjén nincs is szükség az ilyen jogosultra való hivatkozásra.
53.
A fentiek fényében, a Görög Köztársaság, a Bizottság és az ellenérdekű fél által elfogadott állásponttal összhangban úgy vélem, hogy az 547/2011 rendelet I. melléklete 1. pontjának b) alpontjában foglalt, az engedély jogosultjának nevére és címére vonatkozó követelményt párhuzamos forgalmazás esetén úgy kell értelmezni, hogy az a párhuzamos forgalmazási engedély jogosultjának nevére és címére vonatkozik. (
31
)
54.
Felhívom a figyelmet arra, hogy a fenti értelmezés összhangban van az 1272/2008 rendelettel is, amely – mint jeleztem – az 1107/2009 rendelet 65. cikkének (1) bekezdése alapján a növényvédő szerek címkézésére is alkalmazandó. (
32
)
55.
Az 1272/2008 rendelet 1. cikke b) pontjának ii. alpontja ugyanis kimondja, hogy e rendelet célja az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmének, valamint az anyagok szabad mozgásának biztosítása azáltal, hogy kötelezettséget ír elő arra vonatkozóan, hogy „a szállítók felcímkézzék és csomagolják a forgalmazott anyagokat és keverékeket”. (
33
) Pontosabban, az 1272/2008 rendeletnek „A veszély közlése címkézés formájában” című III. címében a rendelet 17. cikke (1) bekezdésének a) pontja előírja, hogy a veszélyesként besorolt és csomagolásban elhelyezett anyagot vagy keveréket olyan címkével kell ellátni, amelyen olvasható „a szállító[…] neve, címe és telefonszáma”. Az 1272/2008 rendelet 2. cikkének 26. pontja pedig úgy határozza meg a „szállító” fogalmát, mint bármely gyártó, importőr, továbbfelhasználó vagy forgalmazó, aki az anyagot – önmagában vagy keverékben – forgalomba hozza.
56.
E rendelkezésekből az következik, hogy vagy a növényvédő szer gyártóját vagy importőrét kell feltüntetni a növényvédő szer címkéjén, de mindkettőt nem, ami kizárja az alapeljárás fellebbezője által előadott fő érvet, vagyis azt, hogy mind az engedély jogosultjára, mind a párhuzamos forgalmazási engedély jogosultjára vonatkozó információknak szerepelniük kell a termékek címkéjén.
57.
Az 1107/2009 rendelet releváns rendelkezéseinek rendszertani és kontextuális értelmezése – figyelembe véve az 1272/2008 rendeletet is – arra enged következtetni, hogy egy növényvédő szerre vonatkozó engedély származási tagállam szerinti jogosultjának nevét és címét nem kell feltüntetni az említett termékek címkéjén, ha azok párhuzamos forgalmazás tárgyát képezik. Éppen ellenkezőleg, e rendelkezések együttes értelmezése arra enged következtetni, hogy az 547/2011 rendelet 1. cikkét a rendelet I. melléklete 1. pontjának b) alpontjával összefüggésben úgy kell értelmezni, hogy az kizárólag a párhuzamos forgalmazási engedély jogosultja nevének és címének a címkén való feltüntetését írja elő.
58.
A teleologikus értelmezést illetően meg kell jegyezni, hogy az 1107/2009 rendelet (8) és (9) preambulumbekezdése szerint e rendelet különböző célokat követ. Célja egyrészt az emberi és állati egészség, valamint a környezet magas szintű védelmének biztosítása, ugyanakkor az uniós mezőgazdaság versenyképességének megőrzése. (
34
) Másrészt arra irányul, hogy fokozza a növényvédő szerek szabad mozgását és rendelkezésre állását a tagállamokban azáltal, hogy megszünteti a tagállamokban a növényvédelem szintje terén fennálló különbségeket, és harmonizálja többek között az ezen termékek párhuzamos forgalmazására vonatkozó szabályokat. Az 1107/2009 rendelet 1. cikkének (3) bekezdése kifejezetten megismétli mindkét célkitűzést, és utal a mezőgazdasági termelés fokozására irányuló célkitűzésre is. (
35
)
59.
Először is, ami az emberek és állatok egészségének, valamint a környezet magas szintű védelmének biztosítására irányuló célkitűzést illeti, emlékeztetni kell egyrészt arra, hogy az 1107/2009 rendelet 52. cikkének (5) bekezdése értelmében azt a növényvédő szert, amelynek tekintetében párhuzamos forgalmazási engedélyt adtak ki, csak a referenciatermék engedélyében foglalt rendelkezésekkel és követelményekkel összhangban lehet forgalomba hozni és felhasználni. Ez azt jelenti, hogy a párhuzamos forgalmazási engedélynek meg kell felelnie a referenciatermék engedélyében meghatározott előírásoknak, követelményeknek és feltételeknek, amelyek célja többek között az emberi és állati egészség, valamint a környezet védelmének biztosítása a bevezető tagállamban. (
36
) Hasonló logika mentén az 1107/2009 rendelet 52. cikkének (6) bekezdése előírja továbbá, hogy a párhuzamos forgalmazási engedély érvényessége az azonos referenciatermék engedélyének érvényességére korlátozódik.
60.
Következésképpen akár a bevezető tagállam fogyasztója számára, akár az ottani, hatáskörrel rendelkező hatóságok számára – amelyek feladata az 1107/2009 rendeletben megállapított előírások helyes, biztonságos és összehangolt alkalmazásának biztosítása (
37
) – a párhuzamosan forgalmazott terméknek a referenciatermékkel azonos módon történő forgalomba hozatalának és a felhasználásának biztosítása szempontjából az egyedül lényeges információ a párhuzamos forgalmazási engedéllyel kapcsolatos információ. (
38
) Ezen információk között szerepel az engedély jogosultjának neve és címe, aki – amint azt korábban említettem – egyedül felelős az adott növényvédő szernek a bevezető tagállamban történő forgalomba hozataláért. (
39
) Ebből a szempontból az engedély származási tagállam szerinti jogosultjának a nevére és címére vonatkozó információk véleményem szerint feleslegessé válnak.
61.
Ezenfelül, ahogyan az ellenérdekű fél állítja, az engedély származási tagállam szerinti jogosultja nevének feltüntetésére vonatkozó kötelezettség olyan eredményt hozhatna, amely távolról sem lenne ideális az egészség és a környezet védelmének biztosítása szempontjából. Végső soron ugyanis egy ilyen feltüntetés félrevezető lehet a felhasználók számára, akiket arra késztethet, hogy a származási tagállamban az érintett növényvédő szer alkalmazására vonatkozó előírásokról tájékozódjanak, azt feltételezve, hogy ezek a feltüntetések rájuk is vonatkoznak. Márpedig, amint azt jeleztem, a növényvédő szer alkalmazására vonatkozó előírások – például a növényvédő szerrel kezelendő növények, az adagok, az alkalmazások száma és az alkalmazási feltételek – az egyes tagállamokban eltérőek lehetnek. (
40
) Fennáll tehát a veszélye annak, hogy a terméket a bevezető tagállam előírásai, követelményei és feltételei helyett a származási tagállam előírásai, követelményei és feltételei szerint használják.
62.
Másrészt igaz, hogy az 1107/2009 rendelet 52. cikkének (8) bekezdése szerint a párhuzamos forgalmazási engedély visszavonható, ha a származási tagállamban biztonsági vagy hatásossági okokból visszavonják a bevezetett növényvédő szerre vonatkozó engedélyt. Ebben az összefüggésben az engedély jogosultja nevének és címének a növényvédő szer címkéjén való feltüntetése a bevezető tagállamban helyénvalónak tűnhet.
63.
Mindazonáltal, amint azt a Bizottság hangsúlyozza, a bevezető tagállamban a párhuzamos forgalmazási engedélyt kiállító, hatáskörrel rendelkező hatóság rendelkezik az ahhoz szükséges információkkal, amelyek lehetővé teszik az importált termék eredetének közvetlen visszakövetését az engedély származási tagállam szerinti jogosultjáig. Ezeket a konkrét információkat kifejezetten előírja az 1107/2009 rendelet 52. cikke (4) bekezdésének a)–c) pontja, amelyeket ennek megfelelően a párhuzamos forgalmazási engedély iránti kérelem benyújtásakor meg kell adni.
64.
Ha tehát a bevezetett növényvédő szer engedélyét a származási tagállamban visszavonják, amely információt haladéktalanul továbbítani kell a többi tagállam nemzeti hatóságaihoz, (
41
) a bevezető tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága visszavonhatja az érintett párhuzamos engedélyt. Ez azt jelenti, hogy a származási tagállamban engedélyezett növényvédő szer biztonságosságának vagy hatékonyságának esetleges csökkenése nem indokolja az azon értelmezéstől való eltérést, amely szerint a bevezető tagállamban a termék címkéjén csak a párhuzamos engedély jogosultjának nevét és címét kell feltüntetni.
65.
Harmadszor, meg kell jegyezni, hogy az 1107/2009 rendelet 52. cikkének (7) bekezdése értelmében e rendelet 44. cikkét és 56. cikkének (4) bekezdését a párhuzamosan forgalmazott növényvédő szerekre is értelemszerűen alkalmazni kell. Az utóbbi rendelkezések közül az első értelmében a párhuzamos forgalmazási engedély visszavonható vagy módosítható bizonyos esetekben, amelyek lényegében olyan helyzetekre vonatkoznak, amikor az emberi és állati egészség, valamint a környezet veszélybe kerülhet. E rendelkezések közül a második ugyanakkor azt a kötelezettséget írja elő, hogy évente jelentést kell tenni a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak a várt hatékonyság hiányára, az ellenállás kialakulására, és a növényekre, növényi termékekre vagy a környezetre gyakorolt nem várt hatásra vonatkozóan rendelkezésre álló információkról. Mindkét rendelkezés párhuzamos forgalmazás esetében – az emberi és állati egészség, valamint a környezet védelme érdekében – a párhuzamos forgalmazási engedély jogosultjára vonatkozik, ami indokolja nevének és címének feltüntetését az érintett termék címkéjén. Ezzel szemben úgy tűnik, hogy az engedély származási tagállam szerinti jogosultja e tekintetben semmilyen szerepet nem játszik.
66.
Ebből következik, hogy az 547/2011 rendelet 1. cikkének és I. melléklete 1. pontja b) alpontjának általam javasolt értelmezése, amely szerint a párhuzamos forgalmazás keretében az engedély származási tagállam szerinti jogosultjára vonatkozó információk helyett az engedély bevezető tagállam szerinti jogosultjára vonatkozó információkat kell feltüntetni a növényvédő szer címkéjén, teljes mértékben megfelel az emberi és állati egészség, valamint a környezet magas szintű védelmének biztosítására irányuló célkitűzésnek.
67.
Másodszor, ami az 1107/2009 rendeletnek a növényvédő szerek szabad mozgásának fokozására irányuló célkitűzését illeti, annak megállapítására szorítkozom, hogy véleményem szerint ez az értelmezés semmilyen módon nem tudja meghiúsítani ezt a célkitűzést. Emellett úgy tűnik, hogy ennek az értelmezésnek nincs semmilyen (káros) hatása az 1107/2009 rendeletben meghatározott, az uniós mezőgazdaság versenyképességének megőrzésére és javítására irányuló célkitűzésekre.
68.
A növényvédő szerek párhuzamos forgalmazása által érintett rendelkezések teleologikus értelmezése nem kérdőjelezi meg az ugyanezen rendelkezések kontextuális és rendszertani értelmezéséből eredő értelmezést, ahogyan azt a jelen indítvány 57. pontja megállapítja. Éppen ellenkezőleg, a párhuzamos forgalmazási engedély jogosultja nevének és címének kizárólagos feltüntetése lehetővé teszi az emberi és állati egészség, valamint a környezet magas szintű védelmét, miközben tiszteletben tartja a növényvédő szerek szabad mozgását, ami az 1107/2009 rendelet általános célkitűzése. (
42
)
69.
A fenti megfontolások fényében meg kell állapítanom, hogy az uniós jog értelmezésének egyik módja sem vezetett arra a következtetésre, hogy az 1107/2009 rendelet 52. cikke szerinti párhuzamosan forgalmazás tárgyát képező növényvédő szer címkéjén fel kellene tüntetni az engedély származási tagállam szerinti jogosultjának nevét és címét. Ezzel szemben az 1107/2009 rendelet I. melléklete 1. pontjának b) alpontjával összefüggésben értelmezett 1. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az az importőr, aki növényvédő szert párhuzamos forgalmazási engedély alapján vezet be és hoz forgalomba valamely tagállamban, ezt az információt a sajátjáéval helyettesítheti.
B.
A második kérdés
70.
A kérdést előterjesztő bíróság által feltett második kérdés az 547/2011 rendelet I. melléklete 1. pontjának f) alpontjával összefüggésben értelmezett 1. cikkére vonatkozik. Amint az a jelen indítvány 31. pontjában már megállapításra került, a bíróság különösen arra vonatkozóan kér iránymutatást, hogy e rendelkezéseket úgy kell‑e értelmezni, hogy párhuzamos forgalmazás esetén a gyártó által a növényvédő szerhez eredetileg megadott gyártási tételszámnak kell változatlanul szerepelnie a növényvédő szer csomagolásán. A kérdést előterjesztő bíróság annak megállapítását is kéri a Bíróságtól, hogy összeegyeztethető‑e az 1107/2009 rendelettel és az 547/2011 rendelettel az olyan nemzeti rendelkezés, amely lehetővé teszi ezen információnak a növényvédő szer importőre általi helyettesítését, feltéve, hogy olyan nyilvántartást vezet, amelyből megállapítható a két tételszám korrelációja.
71.
Emlékeztetőül, az 547/2011 rendelet I. melléklete előírja, hogy bizonyos információkat „jól láthatóan és kitörölhetetlen módon” fel kell tüntetni a növényvédő szerek csomagolásán. E melléklet 1. pontjának f) alpontja szerint ezen információk között szerepel „a gyártási tétel száma és a gyártás időpontja”. E rendelkezés értelmezéséhez az első kérdéssel kapcsolatban alkalmazott értelmezési elveket kell alkalmazni a jelen kérdésben is. (
43
)
72.
A szó szerinti értelmezést illetően elöljáróban meg kell állapítani, hogy az 547/2011 rendelet nem tartalmazza a „gyártási tételszám” fogalmának meghatározását. Ez a meghatározás azonban megtalálható a termékbiztonságra vonatkozó más uniós jogszabályokban, például az (EU) 2021/1280 végrehajtási rendeletben, (
44
) amely szerint a „tétel” kifejezés alatt az alábbiakat értjük: „egyetlen folyamatban vagy folyamatok sorozatában feldolgozott kiindulási anyag, csomagolóanyag vagy készítmény meghatározott mennyisége, amely várhatóan homogén lesz”. (
45
) Az említett rendelet a „tételszám” fogalmát úgy határozza meg, hogy az „számok vagy betűk olyan megkülönböztető kombinációja, amely egyedileg azonosítja a tételt”. (
46
) Mindkét fogalommeghatározás tükrözi e fogalmak köznyelvi értelmezését, így – amint arra az osztrák kormány helyesen rámutat – e rendelet I. melléklete 1. pontja f) alpontjának értelmezéséhez megfelelő hivatkozási alapnak tekinthetők.
73.
Ami az utóbbi rendelkezést illeti, úgy tűnik, hogy pusztán az a körülmény, hogy a növényvédő szerre vonatkozóan „a gyártási tétel száma” feltüntetését írja elő, kizárja, hogy e számot más hivatkozással lehessen helyettesíteni. Ezenkívül az 547/2011 rendelet I. melléklete 1. pontjának f) alpontja nemcsak a „tételszám” fogalmára utal, hanem azt is előírja, hogy a növényvédő szer csomagolásán fel kell tüntetni a „gyártási tétel számát”, amely szélesebb gondolati egységet alkot.
74.
Ez a rendelkezés tehát kapcsolatot teremt egyrészt a gyártó által a növényvédő szernek adott tételszám, másrészt e termék konkrét összetétele, azaz a konkrét készítmény vagy oldat között. (
47
) Ez a kapcsolat pedig azt sugallja, hogy a szóban forgó növényvédő szer gyártója által adott tételszám valóban az egyetlen hivatkozás, amelyet e szer csomagolásán fel kell tüntetni, és nem például egy párhuzamos importőr által tetszés szerint választott szám.
75.
Végül, ha figyelembe vesszük, hogy az 547/2011 rendelet I. melléklete (1) bekezdésének f) pontja előírja, hogy a növényvédő szerek csomagolásán nemcsak a „gyártási tétel számát”, hanem a „gyártás időpontját” is fel kell tüntetni, még inkább nyilvánvalóvá válik a növényvédő szer gyártója által megadott eredeti hivatkozások megőrzésének szükségessége.
76.
Amint azt már korábban kifejtettem, az 547/2011 rendelet 1. cikkét és I. mellékletének rendelkezéseit – az 1107/2009 rendelet 52. cikkének (7) bekezdése értelmében – „értelemszerűen” kell alkalmazni a növényvédő szerek párhuzamos forgalmazására. A jelen ügy első kérdésével kapcsolatban a Bíróságnak javasolt elemzéssel és következtetéssel ellentétben azonban úgy vélem, hogy – tekintettel az 1107/2009 rendelet és az 547/2011 rendelet általános célkitűzéseire – a növényvédő szerek párhuzamos forgalmazásának keretében nem kell módosítani az eredeti tételszámra vonatkozó követelményt.
77.
E tekintetben hangsúlyoznom kell, hogy az 547/2011 rendelet I. melléklete 1. pontjának f) alpontjában előírt címkézési kötelezettség által követett célok – amelyek összhangban vannak az 1107/2009 rendelet (
48
) általános célkitűzéseivel is – egyrészt a termék nyomonkövethetőségének, másrészt a célzott ellenőrzéseknek a lehetővé tételére irányulnak. Ezt a logikát fejezi ki a Bizottság által közzétett, a növényvédő szerek párhuzamos forgalmazásáról szóló iránymutatás is, (
49
) amely megállapítja, hogy a tételszám feltüntetésének „meg kell könnyítenie a párhuzamosan forgalmazott termékek ellenőrzését és nyomonkövethetőségét”. (
50
)
78.
Ami konkrétan ezeket a célkitűzéseket illeti, a gyártási tételszám lehetővé teszi az ugyanazon tételbe tartozó termékek egyszerű és hatékony nyomon követését. Ugyanis minden azonos tételszámot viselő termékről feltételezzük, hogy azonos összetételű és azonos jellemzőkkel rendelkezik. Következésképpen, ahogyan azt a fellebbező állítja, a gyártásban bekövetkező rendellenesség esetén az érintett termékeket célzottan és azonnal ki lehet vonni a piacról. Egyúttal biztosítja, hogy a terméknek csak azokat az egységeit vonják ki a piacról, amelyek tételszáma azonos az érintett tételével.
79.
Ezzel szemben e nyomon követhetőség veszélybe kerülne, ha a párhuzamos importőrnek lehetősége lenne arra, hogy az eredeti gyártási tételszámot visszavonja, és azt személyes azonosító számmal helyettesítse. Ebben az esetben az eredeti gyártási tételszámot, amely a nyomonkövethetőség szempontjából az egyetlen releváns hivatkozás, a párhuzamos importőr által vezetett belső nyilvántartások alapján először meg kellene állapítani, és a terméknek a piacról való kivonása bonyolultabbá válna. E tekintetben szeretném hangsúlyozni, hogy az engedély jogosultjának nevére és címére vonatkozó információval ellentétben, amely a bevezető tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainak közvetlen rendelkezésére áll, úgy tűnik, hogy ezek a hatóságok nem rendelkeznek közvetlen hozzáféréssel az importőr által vezetett nyilvántartásokban lévő információkhoz. Ráadásul a helyzet még rosszabb a fogyasztók számára, akik nem férnek hozzá a párhuzamos importőr belső nyilvántartásaihoz, és így nem tudják összevetni az érintett tételt az importőr termékével.
80.
Ami az ellenőrzések célját illeti, egyértelmű, hogy az eredeti tételszám helyettesítése megnehezítené a célzott ellenőrzések elvégzését is. A növényvédő szerek forgalomba hozatalával kapcsolatos ilyen ellenőrzések célja az 1107/2009 rendeletben (
51
) megállapított előírások helyes, biztonságos és összehangolt alkalmazásának biztosítása az emberi és állati egészség, valamint a környezet magas szintű védelme érdekében. Mivel a bevezető tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai nem férnének hozzá közvetlenül a párhuzamos importőr által vezetett nyilvántartásokhoz, az ilyen ellenőrzés megnehezülne, még sürgős esetekben is.
81.
Az előző megfontolásokból következik, hogy az 1107/2009 rendeletnek és az 547/2011 rendeletnek az emberi és állati egészség, valamint a környezet magas szintű védelmének biztosítására irányuló célkitűzését figyelembe vevő teleologikus értelmezés azt sugallja, hogy az eredeti gyártási tételszámot nem lehet a növényvédő szer csomagolásáról eltávolítani és egy másik hivatkozással helyettesíteni, még akkor sem, ha a párhuzamos importőr nyilvántartást vezet a tételszámokról és a hozzájuk tartozó hivatkozásról.
82.
A szabad mozgás megkönnyítésének célkitűzésével kapcsolatban az ellenérdekű fél azzal érvel, hogy az importőrnek a növényvédő szerek gyártói által megadott eredeti tételszám megőrzésére vonatkozó kötelezettsége a gyártók által elkövetett visszaélések kockázatát idézheti elő. Az ellenérdekű fél lényegében azt állítja, hogy ha a párhuzamosan forgalmazott termékek eredetét az említett gyártók nyomon tudnák követni, könnyen akadályozhatnák a párhuzamos forgalmazást azáltal, hogy saját maguk vagy a származási tagállam forgalmazóival egyetértésben korlátoznák az importőr ezen termékekkel való ellátását. Ez végső soron az uniós piac felosztásához vezetne.
83.
E tekintetben röviden rámutatnék arra, hogy a növényvédő szer gyártójának – akár a származási tagállamban, akár a bevezető tagállamban elkövetett – az ellenérdekű fél által leírtak szerinti visszaélésszerű magatartása ellen az uniós vagy nemzeti jogban meghatározott megfelelő eszközökkel kell fellépni, például az EUMSZ 101. vagy 102. cikkel, amelyekre az ellenérdekű fél az észrevételeiben hivatkozik. Ezt a kockázatot semmiképpen sem szabad az emberi és állati egészség, valamint a környezet magas szintű védelmének biztosítására irányuló célkitűzés rovására megkerülni, azáltal, hogy megnehezítjük az érintett termék nyomon követését és a hatáskörrel rendelkező hatóságokra háruló célzott ellenőrzések elvégzését, amint azt a fenti 77–81. pontokban kifejtettem.
84.
A fentiekre tekintettel arra a következtetésre jutottam, hogy az 547/2011 rendelet I. melléklete 1. pontjának f) alpontjával összefüggésben értelmezett 1. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az az importőr, aki párhuzamos forgalmazási engedély alapján növényvédő szert vezet be valamely tagállamba, köteles megőrizni a gyártó által eredetileg megadott gyártási tételszámot e termék címkéjén, és azt nem helyettesítheti saját hivatkozásával, még akkor sem, ha ezen importőr olyan nyilvántartást vezet, amelyből megállapítható a két tételszám korrelációja. Továbbá, amennyiben valamely nemzeti rendelkezés lehetővé tenné az ilyen helyettesítést, azt véleményem szerint az uniós joggal összeegyeztethetetlennek kellene tekinteni.
V. Végkövetkeztetés
85.
A fenti elemzés alapján azt javaslom, hogy a Bíróság a Hanseatisches Oberlandesgericht Hamburg (hamburgi regionális felsőbíróság, Németország) által előzetes döntéshozatalra előterjesztett két kérdésre a következő választ adja:
1)
Az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a növényvédő szerek címkézésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. június 8‑i 547/2011/EU bizottsági rendelet I. melléklete 1. pontjának b) alpontjával összefüggésben értelmezett 1. cikkét
úgy kell értelmezni, hogy az az importőr, aki párhuzamos forgalmazási engedély alapján növényvédő szert vezet be valamely tagállamba, az e termék címkéjén az engedély származási tagállam szerinti jogosultjának nevét és címét sajátjáéval helyettesítheti.
2)
Az 547/2011 rendelet I. melléklete 1. pontja f) alpontjával összefüggésben értelmezett 1. cikkét
úgy kell értelmezni, hogy az az importőr, aki párhuzamos forgalmazási engedély alapján növényvédő szert vezet be valamely tagállamba, köteles megőrizni a gyártó által eredetileg megadott gyártási tételszámot e termék címkéjén, és azt nem helyettesítheti saját hivatkozásával, még akkor sem, ha ezen importőr olyan nyilvántartást vezet, amelyből megállapítható a két tételszám korrelációja. Amennyiben valamely nemzeti rendelkezés lehetővé tenné az ilyen helyettesítést, e rendelkezés összeegyeztethetetlen az uniós joggal.
(
1
)	Eredeti nyelv: angol.
(
2
)	Az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a növényvédő szerek címkézésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. június 8‑i bizottsági rendelet (HL 2011. L 155., 176. o.).
(
3
)	A növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21‑i európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2009. L 309., 1. o.).
(
4
)	A tagállamoknak a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről szóló, 1999. május 31‑i európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 1999. L 200., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 24. kötet, 109. o.).
(
5
)	Az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16‑i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2008. L 353., 1. o.; helyesbítések HL 2019. L 117., 8. o.; HL 2016. L 349., 1. o.; HL 2011. L 16., 1. o.).
(
6
)	Lásd az 1107/2009 rendelet (9) preambulumbekezdését.
(
7
)	Az 1107/2009 rendelet 33. cikkének (1) bekezdése.
(
8
)	Lásd az 1107/2009 rendelet 28. cikkének (1) bekezdését. Lásd még az 1107/2009 rendelet III. fejezete 1. szakaszának „Eljárás” című 2. alszakaszát, és különösen annak 36. cikkét.
(
9
)	Az 1107/2009 rendelet 33. cikke (3) bekezdésének g) pontja.
(
10
)	Az 1272/2008 rendelet 60. cikke.
(
11
)	Lásd még az 1107/2009 rendelet (42) preambulumbekezdését.
(
12
)	Az 1107/2009 rendelet 3. cikkének (10) és (24) bekezdése szerint az „engedély jogosultja” kifejezés alatt a növényvédő szer forgalomba hozatalára és használatára engedéllyel – vagyis azon közigazgatási aktussal, amellyel egy tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága engedélyezi a növényvédő szernek a tagállam területén történő forgalomba hozatalát – rendelkező természetes vagy jogi személy kell érteni.
(
13
)	Az 1107/2009 rendelet 83. cikke.
(
14
)	A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15‑i tanácsi irányelv (HL 1990. L 230., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 11. kötet, 332. o.; helyesbítés: HL 2011. L 13., 94. o.).
(
15
)	1999. március 11‑i ítélet (C‑100/96, EU:C:1999:129).
(
16
)	Uo. (29–34. pont). Lásd még: 2008. február 21‑iBizottság kontra Franciaország ítélet (C‑201/06, EU:C:2008:104, 34. pont).
(
17
)	2007. november 8‑iEscalier és Bonnarel ítélet (C‑260/06 és C‑261/06, EU:C:2007:659, 39. és azt követő pontok).
(
18
)	Lásd az 1107/2009 rendelet (9) és (31) preambulumbekezdését.
(
19
)	Az 1107/2009 rendelet 52. cikkének (1), (3) és (9) bekezdése.
(
20
)	Lásd az 1107/2009 rendelet (31) preambulumbekezdését, valamint e rendelet 52. cikkének (3) és (9) bekezdését.
(
21
)	Lásd többek között: 2018. június 7i Scotch Whisky Association ítélet (C 44/17, EU:C:2018:415, 27. pont).
(
22
)	Lásd a fenti 36. pontot.
(
23
)	A „értelemszerűen” kifejezés alatt általában a „hasonló módon” értendő. Lásd többek között a Cambridge Dictionary fogalommeghatározását, amely a https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/correspondingly címen érhető el.
(
24
)	Lásd ebben az értelemben az 1107/2009 rendelet 52. cikke (7) bekezdésének francia és lett nyelvi változatát, amelyek a „mutatis mutandis”, illetve az „attiecīgi piemēro” kifejezést használják.
(
25
)	Lásd a jelen indítvány 8. és 12. lábjegyzetét.
(
26
)	Az 1107/2009 rendelet 52. cikkének (2) és (3) bekezdése. Ez az egyszerűsített eljárás nem tartalmazza az 1107/2009 rendelet 29. cikkében megállapított lényeges követelmények értékelését, ami véleményem szerint az egyik ok, amely megmagyarázza az 1107/2009 rendelet 28. cikkében, illetve 52. cikkében az „authorisation” és a „permit” kifejezések [(mindkettő jelentése: „engedély”)] használata közötti különbségtételt.
(
27
)	2021. március 4‑i ítélet (C‑912/19, EU:C:2021:173).
(
28
)	Uo. (29. pont) Lásd még: 2007. november 8‑iEscalier and Bonnarel ítélet (C‑260/06 és C‑261/06, EU:C:2007:659, 42. pont).
(
29
)	Lásd e tekintetben az 1107/2009 rendelet 28. cikkének (1) bekezdését és (2) bekezdésének e) pontját, amelyből kitűnik, hogy a mindkét intézkedés célja a növényvédő szer forgalomba hozatalának lehetővé tétele.
(
30
)	Lásd a fenti 38. pontot.
(
31
)	A teljesség kedvéért röviden hozzáteszem, hogy a párhuzamos forgalmazás nem tartozik az 547/2011 rendelet I. melléklete 1. pontja b) alpontja második részének hatálya alá. E rendelkezés értelmében az engedély jogosultjának neve és címe mellett – ha nem azonos – a növényvédő szer csomagolásáért és végső címkézéséért felelős személy nevére és címére is hivatkozni kell. Az 547/2011 rendelet I. melléklete 1. pontja b) alpontja mondatának ez a része azokra a nagykereskedőkre vonatkozik, akiknek az engedély jogosultja a termékeket értékesíti, feltéve, hogy a termékeket ők maguk csomagolják. Mivel a nagykereskedőkre nem vonatkozik engedélyezési eljárás, a forgalomba hozatalra jogosult személy mellett őket is fel kell tüntetni a növényvédő szer csomagolásáért és végső címkézéséért felelős személyként.
(
32
)	Amint azt a jelen indítvány 18. pontjában jeleztem, az 1107/2009 rendelet 65. cikkében az 1999/45 irányelvre való hivatkozást jelenleg úgy kell értelmezni, hogy az az 1272/2008 rendeletre vonatkozik, amely hatályon kívül helyezte az említett irányelvet és annak a helyébe lépett.
(
33
)	Lásd még az 1272/2008 rendelet (18) preambulumbekezdését.
(
34
)	Lásd még az 1107/2009 rendelet (42) preambulumbekezdését, amely kifejezetten utal az e rendeletben meghatározott címkézési követelményekre, mint célkitűzésekre.
(
35
)	Lásd például: 2021. március 4‑iAgrimotion ítélet (C‑912/19, EU:C:2021:173, 33. pont).
(
36
)	Lásd e tekintetben az 1107/2009 rendeletnek „Az engedélyek tartalma” című 31. cikkét, különösen annak (2), (3) és (4) bekezdését. Lásd még e rendelet 36. cikkének (3) bekezdését is.
(
37
)	Lásd az 1107/2009 rendelet (45) preambulumbekezdését és az „Ellenőrzések” című VIII. fejezetét.
(
38
)	Az 1107/2009 rendelet 52. cikkének (11) bekezdése előírja, hogy a tagállamok hatóságai a nyilvánosság számára rendelkezésre bocsátják a párhuzamos forgalmazási engedélyekre vonatkozó információt.
(
39
)	Amint azt az ellenérdekű fél helyesen megjegyzi, a párhuzamos forgalmazási engedély jogosultja felelős különösen a párhuzamosan forgalmazott növényvédő szer „biztonsági adatlapjának” rendelkezésre bocsátásáért, amely rendkívül fontos, ha a fogyasztó a termék által mérgezést szenved. Lásd a később módosított, a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag‑ügynökség létrehozásáról, az 1999/45 irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18‑i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2006. L 396., 1. o.; helyesbítések HL 2015. L 212., 39. o.; HL 2010. L 118., 89. o.) 31. cikke (1) bekezdésének – az 1272/2008 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett – a) pontját.
(
40
)	Lásd az 1107/2009 rendelet 36. cikkének (3) bekezdését, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a nemzeti kockázatcsökkentő intézkedések keretében szigorúbb követelményeket és feltételeket írjanak elő a növényvédő szerek alkalmazására vonatkozóan.
(
41
)	Lásd az 1107/2009 rendelet 44. cikkének (4) bekezdését.
(
42
)	Lásd ebben az értelemben: 2019. november 14‑iVaselife International és Chrysal International ítélet (C‑445/18, EU:C:2019:968, 54. pont).
(
43
)	Lásd a fenti 43. pontot.
(
44
)	Az (EU) 2019/6 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően az állatgyógyászati készítményekben kiindulási anyagként felhasznált hatóanyagok helyes forgalmazási gyakorlatára vonatkozó intézkedésekről szóló, 2021. augusztus 2‑i bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2021. L 279., 1. o.).
(
45
)	A 2021/1280 végrehajtási rendelet 2. cikkének m) pontja.
(
46
)	A 2021/1280 végrehajtási rendelet 2. cikkének p) pontja.
(
47
)	Az 1107/2009 rendelet 3. cikkének 3. pontja értelmében a „készítmény”„növényvédő szerként vagy hatásjavítóként való használatra szánt, kettő vagy több anyagból készült keverék vagy oldat”. Nagyobb nyelvi megfelelés észlelhető egyrészt e rendelkezés francia nyelvű változatában, amely a „préparations” kifejezésre utal, másrészt az 547/2011 rendelet I. melléklete 1. pontja f) alpontjának francia nyelvű változatában, amely „le numéro de lot et la date de fabrication de la préparation”‑ra, azaz „a készítmény tételszámára és gyártási időpontjára” utal.
(
48
)	Lásd a fenti 58. pontot.
(
49
)	A növényvédő szerek párhuzamos forgalmazására vonatkozó iránymutatás, SANCO/10524/2012, 2015.7.14. (5.2. változat).
(
50
)	Uo. (4.4.1. pont).
(
51
)	Lásd a fenti 37. lábjegyzetet.