NÁVRHY GENERÁLNEHO ADVOKÁTA
JEAN RICHARD DE LA TOUR
prednesené 20. apríla 2023(1)
Vec C‑770/21
„OGL‑Food Trade Lebensmittelvertrieb“ GmbH
proti
Direktor na Teritorialna direkcija „Mitnica Plovdiv“ pri Agencija „Mitnici“
[návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Administrativen săd Sofija‑grad (Správny súd Sofia‑mesto, Bulharsko)]
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Colný kódex Únie – Určenie colnej hodnoty ovocia a zeleniny, na ktoré sa uplatňuje vstupná cena – Deklarovaná prevodná hodnota vyššia než štandardná dovozná hodnota – Predaj výrobkov za podmienok, ktoré potvrdzujú správnosť prevodnej hodnoty – Predaj so stratou – Súdne preskúmanie rozhodnutia o stanovení colného dlhu – Neexistencia obchodnej zmluvy týkajúcej sa dovozu – Pojem ‚osoby, ktoré sú právne uznanými obchodnými spoločníkmi‘“
I.      Úvod
1.        Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu:
–        článkov 22, 44, 70 a 74 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie(2), zmeneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2339 zo 14. decembra 2016(3),
–        článkov 127 a 142 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2447 z 24. novembra 2015, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania určitých ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie(4), zmeneného vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2018/604 z 18. apríla 2018(5), a
–        článok 75 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2017/891 z 13. marca 2017, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny, a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013, pokiaľ ide o sankcie, ktoré by sa mali uplatňovať v týchto sektoroch, a ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011(6), zmeneného delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2018/1145 zo 7. júna 2018(7).
2.        Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi spoločnosťou OGL‑Food Trade Lebensmittelvertrieb GmbH (ďalej len „spoločnosť OGL‑Food“) na jednej strane a Direktor na Teritorialna direkcija „Mitnica Plovdiv“ pri Agencija „Mitnici“ (riaditeľ územného riaditeľstva „colný úrad Plovdiv“ agentúry „colné úrady“, Bulharsko, ďalej len „riaditeľ colného úradu“) na druhej strane, pokiaľ ide o deklarovanú prevodnú hodnotu pri dovoze čerstvých cukiet s pôvodom v Turecku.
3.        Táto vec dáva Súdnemu dvoru príležitosť spresniť podmienky, za ktorých možno rozhodnutie colných orgánov o zamietnutí prevodnej hodnoty napadnúť na súde, a najmä to, či vo fáze súdneho napadnutia tohto rozhodnutia možno zmeniť jeho odôvodnenie.
4.        V týchto mojich návrhoch, vypracovaných na žiadosť Súdneho dvora, ktoré sa obmedzujú na preskúmanie prvej a druhej prejudiciálnej otázky, navrhujem odpovedať na jednej strane, že odôvodnenie colného rozhodnutia nemožno zmeniť v štádiu súdneho konania o napadnutom rozhodnutí, a v druhom rade, subsidiárne, že posúdenie právneho postavenia obchodného spoločníka je vecou vnútroštátneho práva, a preto sú prvky posudzovania navrhované vnútroštátnym súdom relevantné len vtedy, ak podľa vnútroštátneho práva umožňujú určiť toto právne postavenie obchodného spoločníka.
II.    Právny rámec
A.      Colná právna úprava
1.      Colný kódex Únie
5.        Článok 1 ods. 1 Colného kódexu Únie znie:
„Týmto nariadením sa ustanovuje Colný kódex Únie…, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá a postupy uplatniteľné na tovar, ktorý vstupuje na colné územie [Európskej] únie alebo je z neho prepravený.
Bez toho, aby bolo dotknuté medzinárodné právo a medzinárodné dohovory, ako aj právne predpisy Únie v iných oblastiach, sa kódex uplatňuje jednotne na celom colnom území Únie.“
6.        Článok 5 body 1 a 3 Colného kódexu Únie stanovuje:
„Na účely [Colného] kódexu [Únie] sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
1)      ‚colné orgány‘ sú colné správy členských štátov zodpovedné za uplatňovanie colných predpisov a akékoľvek iné orgány splnomocnené podľa vnútroštátneho práva uplatňovať určité colné predpisy;
…
3)      ‚colné kontroly‘ sú osobitné činnosti, ktoré vykonávajú colné orgány na zabezpečenie dodržiavania colných predpisov a iných právnych predpisov upravujúcich vstup, výstup, tranzit, pohyb, skladovanie a konečné použitie tovaru prepravovaného medzi colným územím Únie a krajinami alebo územiami mimo tohto územia Únie a prítomnosť a pohyb tovaru, ktorý nie je tovarom Únie, a tovaru prepusteného do režimu konečné použitie v rámci colného územia Únie.“
7.        Článok 22 tohto kódexu, nazvaný „Rozhodnutia vydané na základe žiadosti“, v odsekoch 6 a 7 stanovuje:
„6.      Pred vydaním rozhodnutia, ktoré by bolo v neprospech žiadateľa, oznámia colné orgány dôvody, ktoré budú podkladom ich rozhodnutia, žiadateľovi, ktorému sa umožní, aby v stanovenej lehote, ktorá plynie odo dňa, keď mu bolo uvedené oznámenie doručené alebo sa považuje za doručené, predložil svoje stanovisko. Po uplynutí tejto lehoty sa žiadateľovi vhodným spôsobom oznámi rozhodnutie.
…
7.      V rozhodnutí, ktoré je v neprospech žiadateľa, sa uvedú dôvody, ktoré boli podkladom pre rozhodnutie a uvedené rozhodnutie musí obsahovať poučenie o možnosti odvolania [možnosti podať opravný prostriedok – neoficiálny preklad] podľa článku 44.“
8.        Podľa článku 29 uvedeného kódexu s názvom „Rozhodnutia vydané bez predchádzajúcej žiadosti“:
„Okrem prípadov, keď colný orgán koná ako súdny orgán, sa článok 22 ods. 4, 5, 6 a 7 [uplatňuje] aj pri rozhodnutiach vydaných colnými orgánmi bez predchádzajúcej žiadosti dotknutej osoby.“
9.        Článok 44 toho istého kódexu, nazvaný „Právo na odvolanie [Právo podať opravný prostriedok – neoficiálny preklad]“, stanovuje:
„1.      Každá osoba má právo na odvolanie [právo podať opravný prostriedok – neoficiálny preklad] proti rozhodnutiu colných orgánov týkajúceho sa uplatňovania colných predpisov, ktoré sa jej priamo a osobne dotýka.
…
2.      Právo na odvolanie [právo podať opravný prostriedok – neoficiálny preklad] sa môže uplatniť najmenej na dvoch úrovniach:
a)      najprv pred colnými orgánmi, súdnym orgánom alebo iným orgánom určeným na tento účel členskými štátmi;
b)      následne pred vyšším nezávislým orgánom, ktorým môže byť v súlade s platnými právnymi predpismi členských štátov súdny orgán alebo rovnocenný špecializovaný orgán.
…
4.      Členské štáty zabezpečujú, aby odvolacie konanie umožnilo bezodkladné potvrdenie alebo nápravu rozhodnutí vydaných colnými orgánmi.“
10.      Článok 70 Colného kódexu Únie s názvom „Metóda určovania colnej hodnoty založená na prevodnej hodnote“ znie:
„1.      Prvotným základom colnej hodnoty tovaru je prevodná hodnota, t. j. skutočne zaplatená cena alebo cena, ktorá sa má zaplatiť za tovar predaný na vývoz na colné územie Únie a ktorá je podľa potreby upravená.
2.      Skutočne zaplatená cena alebo cena, ktorá sa má za tovar zaplatiť, je celková platba, ktorú zaplatil alebo má zaplatiť kupujúci predávajúcemu alebo kupujúci tretej strane v prospech predávajúceho za dovezený tovar, a zahŕňa všetky platby, ktoré sa zaplatili alebo majú zaplatiť ako podmienka predaja dovezeného tovaru.
3.      Prevodná hodnota sa uplatňuje, ak sú splnené všetky tieto podmienky:
…
d)      kupujúci a predávajúci nie sú v spojení [nie sú prepojení – neoficiálny preklad] alebo ich spojenie neovplyvnilo [ich vzťah neovplyvnil – neoficiálny preklad] cenu.“
11.      V článku 74 tohto kódexu, nazvanom „Náhradné metódy určovania colnej hodnoty“, sa v odsekoch 1 a 2 uvádza:
„1.      Ak colnú hodnotu tovaru nemožno určiť podľa článku 70, určuje sa postupne od písmena a) po d) odseku 2, a to podľa prvého písmena, podľa ktorého môže byť colná hodnota tovaru určená.
…
2.      Colná hodnota podľa odseku 1 je:
…
c)      hodnota založená na jednotkovej cene, za ktorú sa dovážaný tovar alebo rovnaký alebo podobný tovar predáva na colnom území Únie v najväčšom úhrnnom množstve osobám, ktoré nie sú v spojení [nie sú prepojené – neoficiálny preklad] s predávajúcim;
…“
2.      Vykonávacie nariadenie k Colnému kódexu Únie
12.      Kapitola 3 vykonávacieho nariadenia k Colnému kódexu Únie s názvom „Hodnota tovaru na colné účely“, ktorá sa nachádza v hlave II týkajúcej sa „[faktorov], na základe ktorých sa uplatňuje dovozné alebo vývozné clo a iné opatrenia týkajúce sa obchodu s tovarom“, obsahuje článok 127, ktorý znie:
„[Článok 70 ods. 3 písm. d) Colného kódexu Únie]
1.      Na účely tejto kapitoly sa dve osoby považujú za prepojené, ak je splnená jedna z týchto podmienok:
…
b)      sú právne uznanými obchodnými spoločníkmi;
…
e)      jedna z nich priamo alebo nepriamo ovláda druhú;
f)      obe sú priamo alebo nepriamo ovládané treťou osobou;
g)      spoločne priamo alebo nepriamo ovládajú tretiu osobu
…“
13.      Článok 134 tohto vykonávacieho nariadenia, nazvaný „Transakcie medzi prepojenými osobami“, stanovuje:
„[Článok 70 ods. 3 písm. d) Colného kódexu Únie]
1.      V prípade, že sú kupujúci a predávajúci prepojení, sa s cieľom určiť, či takýto vzťah neovplyvnil cenu, preskúmajú okolnosti predaja, pokiaľ to bude potrebné, a deklarant dostane podľa potreby možnosť poskytnúť ďalšie podrobné informácie o uvedených okolnostiach.
2.      Hodnota tovaru sa však určuje v súlade s článkom 70 ods. 1 [Colného] kódexu [Únie], ak deklarant preukáže, že sa deklarovaná prevodná hodnota tesne približuje niektorej z týchto skúšobných hodnôt určených v tom istom alebo približne v tom istom čase:
…
b)      colná hodnota rovnakého alebo podobného tovaru určená v súlade s článkom 74 ods. 2 písm. c) [Colného] kódexu;
…“
14.      Článok 142 uvedeného vykonávacieho nariadenia s názvom „Metóda odvodzovania“ stanovuje:
„[Článok 74 ods. 2 písm. c) Colného kódexu [Únie]
1.      Jednotkovou cenou používanou na určenie colnej hodnoty podľa článku 74 ods. 2 písm. c) [Colného] kódexu [Únie] je cena, za ktorú sa dovážaný tovar alebo dovážaný rovnaký alebo podobný tovar predáva v Únii v tom stave, v akom bol dovezený, v čase alebo približne v čase dovozu tovaru, ktorého hodnota sa určuje.
…
4.      Na účely určenia colnej hodnoty podľa článku 74 ods. 2 písm. c) [Colného] kódexu [Únie] sa do úvahy neberú tieto druhy predaja:
…
b)      predaj prepojeným osobám;
…
5.      Pri určovaní colnej hodnoty sa z jednotkovej ceny určenej v súlade s odsekmi 1 až 4 odpočítajú:
…
c)      dovozné clo alebo iné poplatky, ktoré sa majú zaplatiť na colnom území Únie z dôvodu dovozu alebo predaja tovaru.
…“
B.      Právna úprava týkajúca sa dovozu ovocia a zeleniny, na ktoré sa vzťahuje vstupná cena
1.      Nariadenie (EÚ) č. 1308/2013
15.      V odôvodnení 147 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007(8), zmenenom nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2393 z 13. decembra 2017(9), sa uvádza:
„Pre určité výrobky by sa mal zachovať systém vstupných cien. S cieľom zaistiť účinnosť uvedeného systému by sa mala na [Európsku] komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o kontrolu pravdivosti nahlásených vstupných cien zásielky pomocou paušálnej dovoznej hodnoty a stanoviť podmienky, za ktorých sa vyžaduje stanovenie zábezpeky.“
16.      Článok 181 nariadenia č. 1308/2013, nazvaný „Systém vstupných cien pre určité výrobky sektorov ovocia a zeleniny, spracovaného ovocia a zeleniny a vinohradníctva a vinárstva“, stanovuje:
„1.      Na účely uplatňovania colnej sadzby Spoločného colného sadzobníka na výrobky sektorov ovocia a zeleniny, spracovaného ovocia a zeleniny a na hroznovú šťavu a mušty sa vstupná cena zásielky rovná jej colnej hodnote vypočítanej v súlade s nariadením Rady (EHS) č. 2913/92[(10)] a nariadením Komisie (EHS) č. 2454/93[(11)].
2.      S cieľom zabezpečiť efektívnosť systému je Komisia splnomocnená v súlade s článkom 227 prijímať delegované akty, ktorými ustanoví, že sa pravdivosť vstupných cien zásielky skontroluje pomocou paušálnej dovoznej hodnoty, a stanoví podmienky, za ktorých sa vyžaduje zloženie zábezpeky [záruky – neoficiálny preklad].
3.      Komisia prijme vykonávacie akty, ktorými sa ustanovia pravidlá týkajúce sa výpočtu paušálnej dovoznej hodnoty uvedenej v odseku 2. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 229 ods. 2“
2.      Delegované nariadenie 2017/891
17.      Hlava III delegovaného nariadenia 2017/891 s názvom „Obchod s tretími krajinami – systém vstupných cien“ zahŕňa články 73 až 75.
18.      Článok 74 uvedeného delegovaného nariadenia, nazvaný „Oznamovanie cien a množstiev dovezených výrobkov“, v odseku 1 stanovuje:
„Za každý výrobok a za obdobia stanovené v časti A prílohy VII členské štáty oznámia Komisii do poludnia 12.00 hod. (bruselského času) nasledujúceho pracovného dňa za každý obchodný deň a každý pôvod:
a)      priemerné reprezentatívne ceny výrobkov dovezených z tretích krajín a predaných na dovozných trhoch členských štátov a
b)      celkové množstvá týkajúce sa cien uvedených v písmene a).
Na účely prvého pododseku písm. a) členské štáty oznámia Komisii dovozné trhy, ktoré považujú za reprezentatívne a medzi ktoré patrí Londýn, Miláno, Perpignan a Rungis.
Ak celkové množstvá uvedené v prvom pododseku písm. b) predstavujú menej než desať ton, zodpovedajúce ceny sa Komisii neoznamujú.“
19.      Podľa článku 75 uvedeného delegovaného nariadenia s názvom „Základ pre vstupné ceny“:
„1.      Na účely článku 181 ods. 1 nariadenia [č. 1308/2013] sa za výrobky sektorov ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny podľa uvedeného článku považujú výrobky uvedené v prílohe VII k tomuto nariadeniu.
2.      Keď sa colná hodnota výrobkov uvedených v časti A prílohy VII určí v súlade s prevodnou hodnotou podľa článku 70 [Colného kódexu Únie], pričom táto colná hodnota je o viac než 8 % vyššia než paušálna sadzba, ktorú Komisia vypočítala ako štandardnú dovoznú hodnotu v čase vyhotovenia colného vyhlásenia o prepustení výrobkov do režimu voľný obeh, dovozca musí poskytnúť záruku podľa článku 148 vykonávacieho nariadenia [k Colnému kódexu Únie]. Na tieto účely sa za sumu dovozného cla, ktorá sa môže vyrubiť na výrobky uvedené v časti A prílohy VII k tomuto nariadeniu, považuje suma cla, ktoré by sa zaplatilo, ak by bol príslušný výrobok zatriedený na základe príslušnej štandardnej dovoznej hodnoty.
…
3.      Keď sa colná hodnota výrobkov uvedených v časti A prílohy VII vypočíta v súlade s článkom 74 ods. 2 písm. c) [Colného kódexu Únie], clo sa odpočíta v súlade s ustanovením článku 38 ods. 1 vykonávacieho nariadenia EÚ 2017/892[(12)]. V tom prípade dovozca poskytne záruku rovnú výške cla, ktoré by musel zaplatiť, ak by boli výrobky zatriedené na základe uplatniteľnej štandardnej dovoznej hodnoty.
4.      Colná hodnota tovaru dovážaného do komisionálneho predaja sa priamo určuje v súlade s článkom 74 ods. 2 písm. c) [Colného kódexu Únie], pričom sa na tieto účely počas období platnosti uplatňuje štandardná dovozná hodnota vypočítaná v súlade s článkom 38 vykonávacieho nariadenia [2017/892].
5.      Dovozca má k dispozícii jeden mesiac od predaja predmetných výrobkov, avšak nie viac než štyri mesiace odo dňa prevzatia vyhlásenia o prepustení do voľného obehu, na to, aby preukázal, že zásielka bola predaná za podmienok, ktoré potvrdzujú správnosť cien uvedených v článku 70 [Colného kódexu Únie], alebo aby určil colnú hodnotu uvedenú v odseku 74 ods. 2 písm. c) [tohto kódexu].
Nedodržanie jednej z týchto lehôt má za následok stratu poskytnutej záruky bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie odseku 6.
Poskytnutá záruka sa uvoľní, ak bude colným orgánom poskytnutý uspokojivý dôkaz o podmienkach predaja. Inak zábezpeka prepadá formou zaplatenia dovozných ciel.
Aby bolo možné preukázať, že zásielka bola predaná za podmienok uvedených v prvom pododseku, dovozca sprístupní okrem faktúry aj všetky dokumenty potrebné na vykonanie príslušných colných kontrol týkajúcich sa predaja každého výrobku z predmetnej zásielky, vrátane dokumentov týkajúcich sa dopravy, poistenia, manipulácie a skladovania zásielky.
…
6.      Lehotu štyroch mesiacov podľa odseku 5 prvého pododseku môžu príslušné orgány členského štátu predĺžiť na základe riadne odôvodnenej žiadosti dovozcu maximálne o tri mesiace.
…“
20.      Časť A prílohy VII k delegovanému nariadeniu 2017/891 obsahuje okrem iného túto položku:
Číselný znak KN
Opis
Obdobie uplatňovania
0709 90 70
Cukety
Od 1. januára do 31. decembra
3.      Vykonávacie nariadenie 2017/892
21.      Článok 38 vykonávacieho nariadenia 2017/892 s názvom „Štandardné dovozné hodnoty“ v odsekoch 1 a 2 stanovuje:
„1.      V prípade každého výrobku a v prípade období uplatňovania podľa časti A prílohy VII k delegovanému nariadeniu [2017/891] Komisia určí každý pracovný deň pre každý pôvod štandardnú dovoznú hodnotu rovnajúcu sa váženému priemeru reprezentatívnych cien uvedených v článku 74 [tohto] nariadenia, od ktorého sa odpočíta štandardná suma 5 EUR/100 kg a valorické clá.
2.      Ak je pre výrobky a pre obdobia uplatňovania uvedené v časti A prílohy VII k delegovanému nariadeniu [2017/891] stanovená štandardná dovozná hodnota v súlade s článkami 74 a 75 uvedeného nariadenia a týmto článkom, jednotková cena podľa článku 142 vykonávacieho nariadenia [k Colnému kódexu Únie] sa neuplatňuje. Nahradí sa štandardnou dovoznou hodnotou uvedenou v odseku 1.“
4.      Nariadenie (EHS) č. 2658/87
22.      Nariadenie Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku(13), zmenené vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2018/1602 z 11. októbra 2018(14), obsahuje v tretej časti oddiele I prílohe 2 prílohy I s názvom „Výrobky, na ktoré sa uplatňuje vstupná cena“ okrem iného túto položku:
Číselný znak KN
Opis tovaru
Zmluvné colné sadzby (%)
0709 93 10
Cukety:
…
…
…
od 1. apríla do 31. mája:
so vstupnou cenou za 100 kg netto hmotnosti:
nie nižšou ako 69,2 €
12,8
nie nižšou ako 67,8 €, ale nižšou ako 69,2 €
12,8 + 1,4 €/100 kg/net
nie nižšou ako 66,4 €, ale nižšou ako 67,8 €
12,8 + 2,8 €/100 kg/net
nie nižšou ako 65 €, ale nižšou ako 66,4 €
12,8 + 4,2 €/100 kg/net
nie nižšou ako 63,7 €, ale nižšou ako 65 €
12,8 + 5,5 €/100 kg/net
nižšou ako 63,7 €
12,8 + 15,2 €/100 kg/net
…
…
…
III. Skutkový stav sporu vo veci samej a prejudiciálne otázky
23.      Spoločnosť OGL‑Food podala 23. apríla 2019 na colnom úrade vo Svilengrade (Bulharsko) ako dovozca colné vyhlásenie, v ktorom v rámci colného režimu prepustenie do voľného obehu na konečnú spotrebu deklarovala „čerstvé cukety“ patriace do podpoložky 0709 93 10 nomenklatúry tovaru, s hmotnosťou 4 800 kg, s pôvodom v Turecku (ďalej len „sporná zásielka“), s colnou hodnotou prepočítanou na eurá vo výške 90,81 eura za 100 kg. Vývozcom bola spoločnosť so sídlom v meste Antalya (Turecko).
24.      K 23. aprílu 2019 Komisia stanovila štandardnú dovoznú hodnotu cukiet akéhokoľvek pôvodu na 53,80 eura za 100 kg. Keďže deklarovaná transakčná hodnota spornej zásielky presahovala túto štandardnú dovoznú hodnotu o viac než 8 %, OGL‑Food poskytla zábezpeku vo výške 982,17 BGN (približne 502 eur) v súlade s článkom 75 ods. 2 delegovaného nariadenia 2017/891.
25.      Colný orgán listom z 24. apríla 2019 po stanovení celkovej ceny zaplatenej za nákup spornej zásielky na hodnotu 109,6 eura za 100 kg, pričom zohľadnil rôzne náklady spoločnosti OGL‑Food, informoval OGL‑Food, že v súlade s článkom 75 ods. 5 delegovaného nariadenia 2017/891 je povinná preukázať, že sporná zásielka bola predaná na trhu za podmienok potvrdzujúcich správnosť deklarovanej colnej hodnoty.
26.      OGL‑Food 23. mája 2019 predložila colnému orgánu niekoľko dokumentov týkajúcich sa okrem iného nákupu a predaja spornej zásielky a na základe predložených dôkazov požiadala o uvoľnenie poskytnutej zábezpeky.
27.      Podľa výkazu predajných cien OGL‑Food predala spornú zásielku za cenu 106 eur za 100 kg. Keďže táto cena bola nižšia ako celková nákupná cena 109,6 eura za 100 kg, ktorú OGL‑Food zaplatila za nákup spornej zásielky, colný orgán dospel k záveru, že OGL‑Food nepredložila dôkaz o tom, že sa to stalo za podmienok potvrdzujúcich správnosť deklarovanej prevodnej hodnoty. Za týchto okolností by v súlade s článkom 75 ods. 5 tretím pododsekom delegovaného nariadenia 2017/891 mala zábezpeka prepadnúť ako platba dovozného cla.
28.      Podľa článku 22 ods. 6 Colného kódexu Únie bola OGL‑Food informovaná o dôvodoch, o ktoré chcel riaditeľ colného úradu oprieť svoje rozhodnutie, a bola vyzvaná, aby sa k nim do 30 dní vyjadrila.
29.      OGL‑Food vo svojich pripomienkach po prvé uviedla, že v článku 75 delegovaného nariadenia 2017/891 sa nevyžaduje na preukázanie správnosti prevodnej hodnoty deklarovanej ako colná hodnota to, aby sa pri ďalšom predaji dosiahol zisk. Ďalej zdôraznila, že tento predaj bol súčasťou dlhodobého obchodného vzťahu s medzinárodným reťazcom hypermarketov Lidl a že z preskúmania dlhšieho obdobia by vyplynulo, že sa dosahoval zisk. OGL‑Food napokon uviedla, že cena, za ktorú spornú zásielku predala, bola výrazne vyššia než štandardná dovozná hodnota, ktorú Komisia pre tieto výrobky vypočítala 23. apríla 2019.
30.      Rozhodnutím z 30. októbra 2020(15) riaditeľ colného úradu okrem iného rozhodol o prepadnutí poskytnutej zábezpeky na zaplatenie dovozného cla stanoveného na 982,17 BGN. Toto rozhodnutie vychádza po prvé z toho, že OGL‑Food neuviedla žiadne skutočnosti, ktoré by mohli vysvetliť výrazný rozdiel medzi deklarovanou prevodnou hodnotou 90,81 eura za 100 kg a štandardnou dovoznou hodnotou 53,80 eura za 100 kg, napríklad výnimočnú kvalitu alebo ekologický pôvod spornej zásielky, ktorá bola jednoducho opísaná ako zásielka „prvotriednej kvality“. Po druhé riaditeľ colného úradu zohľadnil stratu z predaja spornej zásielky a usúdil, že OGL‑Food nepreukázala, že prebehol za podmienok potvrdzujúcich správnosť deklarovanej prevodnej hodnoty v zmysle článku 75 ods. 5 delegovaného nariadenia 2017/891.
31.      Na podporu svojej žaloby o zrušenie rozhodnutia z 30. októbra 2020 podanej na Administrativen săd Sofija‑grad (Správny súd Sofia‑mesto, Bulharsko) OGL‑Food uvádza, že nespochybnené dôkazy predložené colnému orgánu potvrdzujú, že deklarovaná prevodná hodnota spĺňa požiadavky článku 70 Colného kódexu Únie. V tejto súvislosti OGL‑Food na jednej strane zdôrazňuje, že existencia zisku vyplývajúceho z predaja porovnateľných výrobkov konkrétnemu zákazníkovi sa musí vypočítavať mesačne, a nie na úrovni každej jednotlivej transakcie. Na druhej strane predajná cena spornej zásielky na trhu Únie, vypočítaná v súlade s článkom 74 ods. 2 písm. c) Colného kódexu Únie, by potvrdila správnosť deklarovanej prevodnej hodnoty. OGL‑Food okrem toho dodáva, že ona a Lidl nie sú obchodnými spoločníkmi v zmysle článku 127 ods. 1 písm. b) vykonávacieho nariadenia k Colnému kódexu Únie.
32.      Riaditeľ colného úradu zasa zdôrazňuje v prvom rade, že OGL‑Food nepredložila žiadne dôkazy, ktoré by odôvodňovali vysokú deklarovanú prevodnú hodnotu v porovnaní so štandardnou dovoznou hodnotou, napríklad výnimočnú kvalitu príslušných výrobkov alebo ich pôvod v ekologickom poľnohospodárstve. Po druhé predaj spornej zásielky spoločnosťou OGL‑Food so stratou by nebol v súlade s trhovou logikou, ktorá by si vyžadovala, aby sa snažila dosiahnuť obchodný zisk. Po tretie Colný kódex Únie by sa uplatňoval bez toho, aby bolo dotknuté delegované nariadenie 2017/891. To by však vylúčilo možnosť zohľadniť iné dovozné operácie s cieľom posúdiť správnosť prevodnej hodnoty deklarovanej na účely dovozu spornej zásielky. Okrem toho po štvrté náhradnú metódu určenia colnej hodnoty stanovenú v článku 74 ods. 2 písm. c) Colného kódexu Únie by v tomto prípade nebolo možné uplatniť.
33.      Vnútroštátny súd sa zrejme domnieva, že analýza obsiahnutá v rozhodnutí z 30. októbra 2020 v neprospech spoločnosti OGL‑Food nie je v súlade s judikatúrou vnútroštátnych súdov týkajúcou sa výkladu článku 75 ods. 5 delegovaného nariadenia 2017/891. Tento súd však považuje za neopodstatnené aj tvrdenia, ktoré uviedla OGL‑Food. Podľa uvedeného súdu treba najmä preskúmať, či má OGL‑Food s vývozcom a jeho zákazníkom v Únii, spoločnosťou Lidl, také vzťahy, aby ich bolo možné označiť za osoby prepojené v zmysle článku 70 ods. 3 písm. d) a článku 74 ods. 2 písm. c) Colného kódexu Únie.
34.      Je totiž potrebné na jednej strane určiť, či pri neexistencii obchodnej zmluvy alebo inej právnej väzby medzi stranami sú trvalé, pravidelné a opakujúce sa dodávateľské vzťahy, o ktoré ide vo veci samej, ako sa odrážajú vo faktúrach a v účtovných záznamoch, ktoré sa na ne vzťahujú, dostatočné na to, aby sa vývozca a OGL‑Food považovali za osoby, ktoré „sú právne uznanými obchodnými spoločníkmi“ v zmysle článku 127 ods. 1 písm. b) vykonávacieho nariadenia k Colnému kódexu Únie, a teda za osoby prepojené v zmysle článku 70 ods. 3 písm. d) Colného kódexu Únie, čo by si vyžadovalo overenie toho, či tento vzťah ovplyvnil deklarovanú prevodnú hodnotu zásielky.
35.      Na druhej strane OGL‑Food pred vnútroštátnym súdom tvrdila, že colný orgán mal deklarovanú prevodnú hodnotu akceptovať z dôvodu, že sa blížila colnej hodnote rovnakého alebo podobného tovaru stanovenej v súlade s článkom 74 ods. 2 písm. c) Colného kódexu Únie, ktorú na jej žiadosť vypočítal súdny znalec. Tento súd sa domnieva, že na posúdenie relevantnosti tohto tvrdenia založeného na článku 134 ods. 2 písm. b) vykonávacieho nariadenia k Colnému kódexu Únie je potrebné určiť, či OGL‑Food a jej odberateľ na prvej obchodnej úrovni, Lidl, sú prepojenými osobami v zmysle článku 74 ods. 2 písm. c) Colného kódexu Únie a článku 142 ods. 4 písm. b) vykonávacieho nariadenia k Colnému kódexu Únie, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá jeho vykonávania. V tejto súvislosti sa tento súd domnieva, že pojem „osoby [prepojené]“ má v zmysle článku 70 ods. 3 písm. d) a článku 74 ods. 2 písm. c) Colného kódexu Únie rovnaký význam ako pojem „prepojené osoby“ v zmysle článku 127 ods. 1 a článku 142 ods. 4 písm. b) vykonávacieho nariadenia k Colnému kódexu Únie.
36.      Vnútroštátny súd si však kladie otázku, či sa dovozca môže dovolávať metódy odvodzovania stanovenej v článku 74 ods. 2 písm. c) Colného kódexu Únie(16) po prvýkrát vtedy, keď podá žalobu proti rozhodnutiu o stanovení colného dlhu, t. j. po uplynutí lehôt stanovených v článku 75 ods. 5 a 6 delegovaného nariadenia 2017/891, ktoré majú za následok stratu zábezpeky. Ak je odpoveď záporná, tento súd má pochybnosti o tom, či sú dodržané práva dovozcu na obhajobu a či môže konštatovať, že dovozca je osobou prepojenou s vývozcom alebo jeho zákazníkom v Únii v zmysle vyššie uvedených ustanovení, hoci v rozhodnutí o stanovení colného dlhu nebola prevodná hodnota odmietnutá z tohto dôvodu.
37.      Vnútroštátny súd sa tiež pýta, či sa má článok 75 ods. 5 delegovaného nariadenia 2017/891 vykladať v tom zmysle, že dovozca musí predložiť kúpnu zmluvu alebo iný rovnocenný doklad, či môže colný orgán zohľadniť skutočnosť, že sporná zásielka bola na trhu Únie predaná so stratou, a či sú okolnosti tohto predaja so stratou relevantné na účely uplatnenia tohto ustanovenia.
38.      Napokon sa vnútroštátny súd pýta, či sa má článok 75 ods. 5 delegovaného nariadenia 2017/891 vykladať v tom zmysle, že colný orgán môže stanoviť colnú hodnotu na úrovni štandardnej dovoznej hodnoty, ak je deklarovaná prevodná hodnota neobvykle vysoká, bez toho, aby spochybnil pravosť faktúry vystavenej vývozcom a dokladu o zaplatení vývozcovi, a pri absencii dodatočných dôkazov predložených dovozcom na preukázanie správnosti deklarovanej prevodnej hodnoty.
39.      Za týchto podmienok Administrativen săd Sofija‑grad (Správny súd Sofia‑mesto) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:
„1.      Má sa vychádzať z predpokladu, že s ohľadom na článok 70 ods. 1 [Colného kódexu Únie] v spojení s článkom 75 ods. 5 prvým pododsekom a článkom 75 ods. 6 delegovaného nariadenia [2017/891] sa na účely posúdenia podmienky stanovenej v článku 70 ods. 3 písm. d) Colného kódexu [Únie], v zmysle ktorej ‚kupujúci a predávajúci nie sú [prepojení]‘ v súvislosti s uplatnením prevodnej hodnoty tovarov na colné účely v rámci konkrétneho colného vyhlásenia dovozu zeleniny, považujú za relevantné:
–        informácie o právnych vzťahoch medzi osobami podieľajúcimi sa na dovoze tovaru a predaji toho istého tovaru na prvej komerčnej úrovni v Únii (a to v podobe dlhodobých a opakujúcich sa dodávok tovarov rovnakého druhu vo veľkých množstvách a s vysokou hodnotou), ktoré vylučujú záver, že mal vzťah v prípade posudzovaného konkrétneho dovozu len náhodnú povahu,
–        informácie o faktúrach vystavených za dodávky, zaplatení ceny, zaúčtovaní faktúr do účtovníctva a účtovných kníh pre DPH dovozcu a v dôsledku toho uplatnené právo na odpočítanie dane na vstupe,
–        skutočnosť, že deklarovaná prevodná hodnota konkrétneho dovozu, ktorý sa má posúdiť, je podstatne vyššia ako štandardná dovozná hodnota stanovená Komisiou na účely uplatnenia dovozných ciel v sektore zeleniny pre rovnaký tovar, pričom ten istý tovar sa v Únii predáva so stratou,
–        skutočnosť, že dovozca v súvislosti s konkrétnym dovozom nepredložil ani obchodnú zmluvu požadovanú colnými orgánmi, ani dokument o inom právnom vzťahu medzi zmluvnými partnermi?
Ak sú vyššie uvedené okolnosti relevantné, možno na ich základe dovážajúceho alebo vyvážajúceho obchodníka, resp. dovozcu a kupujúceho na prvej komerčnej úrovni v Únii považovať za ‚právne uznaných obchodných spoločníkov‘, resp. za prepojené osoby v zmysle článku 127 ods. 1 písm. b) a článku 142 ods. 4 písm. b) vykonávacieho nariadenia [k Colnému kódexu Únie]?
Ak sú vyššie uvedené okolnosti síce relevantné, ale nepostačujú na to, aby sa obchodník považoval za prepojenú osobu, má sa v takomto prípade na účely posúdenia podľa článku 75 ods. 6 delegovaného nariadenia [2017/891] zhodnotiť, či vzťah medzi obchodníkmi ovplyvnil určenie vyššej ceny konkrétnych dovážaných tovarov, s cieľom zabrániť colným podvodom a strate daňových príjmov rozpočtu Únie, a to aj s ohľadom na následný stratový predaj na prvej komerčnej úrovni Únie?
2.      Má sa z článku 47 [prvého odseku] a článku 41 ods. 2 písm. c) Charty, vykladaných v spojení s právom dovozcu podať opravný prostriedok podľa článku 44 ods. 1 [Colného kódexu Únie], z povinnosti colných orgánov odôvodniť rozhodnutie podľa článku 29 v spojení s článkom 22 ods. 7 tohto kódexu, ako aj z okolností prejednávanej veci a s ohľadom na tú skutočnosť, že prvostupňový súd je v konaní o žalobe proti rozhodnutiu povinný ex offo preskúmať zákonnosť tohto rozhodnutia a dôvody, ktoré sa v žalobe neuvádzajú, a rovnako je ex offo povinný zhromažďovať nové dôkazy a ustanoviť znalca, vyvodiť záver v tom zmysle, že:
–        podmienka podľa článku 70 ods. 3 písm. d) [Colného kódexu Únie], podľa ktorej ‚kupujúci a predávajúci nie sú [prepojení] alebo ich [vzťah neovplyvnil] cenu‘, sa môže po prvýkrát určiť v konaní pred súdom, alebo sa colný orgán musí s touto otázkou vysporiadať už v rámci odôvodnenia napadnutého rozhodnutia?
–        ak mal dovozca možnosť vybrať si procesný postup, ale výslovne nevyhlásil, že určí hodnotu dovážaného tovaru podľa článku 74 ods. 2 písm. c) Colného kódexu Únie, je v rozpore s článkom 75 ods. 5 a 6 delegovaného nariadenia 2017/891, konkrétne s prekluzívnou lehotou stanovenou na takéto vyhlásenie, aby sa takáto hodnota po prvýkrát určila v rámci konania o žalobe proti rozhodnutiu, a to aj v rámci preskúmania námietok dovozcu založených na tom, že predajná cena tovaru v [Únii] sa približuje deklarovanej prevodnej hodnote?
3.      Vyplýva z článku 75 ods. 5 štvrtého pododseku delegovaného nariadenia [2017/891], podľa ktorého ‚dovozca sprístupní… všetky dokumenty potrebné na vykonanie príslušných colných kontrol týkajúcich sa predaja každého výrobku z predmetnej zásielky‘, s ohľadom na jeho výklad uvedený v bode 1 výroku rozsudku z 11. marca 2020, X (Vymáhanie dodatočného dovozného cla) (С‑160/18, EU:C:2020:190), pokiaľ ide o dôkaz o deklarovanej prevodnej hodnote podľa článku 70 ods. 1 Colného kódexu Únie, že:
–        colné orgány, alebo v konaní o žalobe súd, majú povinnosť zohľadniť skutočnosť, že dovezený tovar (zelenina) sa v Únii predal so stratou, ako vážny nepriamy dôkaz o tom, že uvedená dovozná cena bola umelo navýšená, a to aj so zreteľom na posúdenie otázky, či skutočnosť, že osoby boli prepojené, ovplyvnila deklarovanú prevodnú hodnotu, a tiež s cieľom zabrániť colným podvodom a strate daňových príjmov?
–        dovozca je povinný predložiť zmluvu alebo iný rovnocenný dokument ako dôkaz o cene, ktorá sa má zaplatiť za tovary pri predaji na účely vývozu na colné územie Únie alebo stačí, ak preukáže, že zaplatil deklarovanú hodnotu tovaru pri dovoze? alebo
–        dovozca je povinný predložiť výlučne dokumenty výslovne uvedené v článku 75 ods. 5 štvrtom pododseku delegovaného nariadenia 2017/891 ako dôkaz o deklarovanej prevodnej hodnote pri dovoze zeleniny, a teda okolnosti predaja týchto tovarov v Únii so stratou nie sú pre posúdenie v zmysle článku 75 ods. 6 tohto nariadenia, pokiaľ ide o neakceptovanie prevodnej hodnoty a stanovenie dovozného cla, relevantné?
4.      Vyplýva z článku 75 ods. 5 a 6 delegovaného nariadenia [2017/891], ako aj z výkladu uvedeného v rozsudku zo 16. júna 2016, EURO 2004. Hungary (С‑291/15, EU:C:2016:455), že za okolností v konaní vo veci samej sa colná hodnota pri dovoze zeleniny z tretích krajín neurčí na základe deklarovanej prevodnej hodnoty v prípade, že:
–        deklarovaná prevodná hodnota zjavne prevyšuje [štandardnú] dovoznú hodnotu stanovenú Komisiou pre ten istý tovar na účely vyrubenia dovozných ciel v sektore zeleniny,
–        colný orgán nenamieta ani iným spôsobom nespochybňuje pravosť faktúry alebo dokladu o zaplatení ceny tovaru, ktoré sa predložia ako dôkaz o skutočne zaplatenej dovoznej cene,
–        dovozca aj napriek výzve colného orgánu nepredložil zmluvu alebo iný rovnocenný dokument, ktorým by preukázal cenu, ktorá sa má zaplatiť za tovar pri predaji na účely vývozu na colné územie Únie, vrátane ďalších dôkazov o hospodárskych znakoch tovaru, ktoré odôvodňujú vyššiu hodnotu v čase ich kúpy vývozcom, ako napríklad že ide o zásielku zeleniny, ktorá pochádzajúca z biologického poľnohospodárstva alebo má vyššiu kvalitu?“
40.      OGL‑Food, riaditeľ colného úradu, bulharská vláda a Komisia predložili písomné pripomienky. Títo účastníci konania sa zúčastnili aj na pojednávaní, ktoré sa konalo 25. januára 2023 a na ktorom odpovedali na otázky Súdneho dvora na ústne zodpovedanie.
IV.    Analýza
A.      Úvodné pripomienky k právnemu rámcu
41.      Pripomínam, že v článku 1 ods. 1 Colného kódexu Únie sa stanovuje, že týmto kódexom sa stanovujú všeobecné pravidlá a postupy uplatniteľné na tovar, ktorý vstupuje na colné územie Únie alebo ho opúšťa. Ďalej sa v ňom uvádza, že uvedený kódex sa uplatňuje jednotne na celom území, „bez toho, aby [boli] dotknuté… medzinárodné dohovory, ako aj právne predpisy Únie v iných oblastiach“. Colné predpisy vzťahujúce sa na ovocie a zeleninu vyplývajúce z nariadenia č. 1308/2013 a delegovaného nariadenia 2017/891 teda predstavujú osobitné právne predpisy vo vzťahu k Colnému kódexu Únie.
42.      V článku 181 nariadenia č. 1308/2013 sa na jednej strane stanovuje zavedenie vstupnej ceny pre určité výrobky sektorov ovocia a zeleniny, ktorá sa rovná colnej hodnote zásielky vypočítanej v súlade s Colným kódexom Únie a vykonávacím nariadením k nemu. Na druhej strane dáva Komisii právomoc prijímať delegované akty, ktorými stanoví, že sa pravdivosť vstupných cien zásielky skontroluje pomocou štandardnej dovoznej hodnoty, a stanoví podmienky, za ktorých sa vyžaduje zloženie zábezpeky.
43.      Na tomto základe Komisia v článku 74 ods. 1 delegovaného nariadenia 2017/891 v prípade niektorých druhov ovocia a zeleniny vrátane cukiet stanovila, že členské štáty budú denne oznamovať jednak priemerné ceny týchto druhov ovocia a zeleniny, ktoré sú reprezentatívne pre výrobky dovezené z tretích krajín a predané na dovozných trhoch členských štátov, a jednak celkové množstvá týchto výrobkov týkajúce sa týchto priemerných cien, ak prekročia desať ton.
44.      Pokiaľ ide o základ pre vstupné ceny týchto druhov ovocia a zeleniny vrátane cukiet, v článku 75 tohto delegovaného nariadenia sa stanovujú tri spôsoby výpočtu colnej hodnoty.
45.      Pri prvom spôsobe výpočtu je to prevodná hodnota určená v súlade s článkom 70 Colného kódexu Únie.(17) Pripomínam, že podľa tohto článku je prvotným základom colnej hodnoty tovaru prevodná hodnota, t. j. skutočne zaplatená cena alebo cena, ktorá sa má zaplatiť za tovar predaný na vývoz na colné územie Únie.(18) V uvedenom článku 70 sa tiež stanovuje, že táto prevodná hodnota sa uplatňuje, ak je splnených niekoľko podmienok vrátane podmienky, že medzi kupujúcim a predávajúcim neexistuje spojenie alebo že toto spojenie neovplyvnilo cenu.(19) V článku 127 ods. 1 písm. b) vykonávacieho nariadenia k Colnému kódexu Únie sa uvádza, že dve osoby sú prepojené, ak sú obchodnými spoločníkmi.
46.      V tomto prvom prípade, ak je táto prevodná hodnota deklarovaná dovozcom cukiet o viac než 8 % vyššia než štandardná dovozná hodnota vypočítaná Komisiou v čase prepustenia do voľného obehu, musí dovozca zložiť zábezpeku vo výške cla, ktoré by sa platilo, ak by sa zatriedenie vykonalo na základe tejto štandardnej dovoznej hodnoty.(20) Výška splatného variabilného cla je nulová, keď majú cukety vstupnú cenu na úrovni 69,2 eura za 100 kg čistej hmotnosti alebo vyššiu, zatiaľ čo pod touto hranicou platí, že čím nižšia je vstupná cena, tým vyššie je variabilné clo.(21)
47.      V druhom spôsobe výpočtu sa môže použiť metóda odvodzovania.(22) Pripomínam, že v článku 74 ods. 2 písm. c) Colného kódexu Únie sa stanovuje, že ak nie je možné určiť prevodnú hodnotu, colná hodnota je založená na jednotkovej cene, za ktorú sa dovážaný tovar alebo rovnaký alebo podobný tovar predáva na colnom území Únie v najväčšom úhrnnom množstve osobám, ktoré nie sú prepojení s predávajúcim. V článku 142 vykonávacieho nariadenia k Colnému kódexu Únie sa uvádza niekoľko bodov: po prvé referenčný predaj sa musí uskutočniť v čase alebo približne v čase dovozu tovaru, ktorého hodnota sa určuje,(23) po druhé predaj prepojeným osobám sa nezohľadňuje,(24) po tretie z jednotkovej ceny sa odpočítava aj dovozné clo.(25)
48.      Ak sa v prípade zásielky cukiet použije metóda odvodzovania, v článku 75 ods. 3 delegovaného nariadenia 2017/891 sa stanovuje, že clo sa odpočíta v súlade s ustanovením článku 38 ods. 1 vykonávacieho nariadenia 2017/892 a že v tom prípade dovozca poskytne záruku rovnú výške cla, ktoré by musel zaplatiť, ak by boli výrobky zatriedené na základe uplatniteľnej štandardnej dovoznej hodnoty. V tomto článku 38 ods. 1 sa stanovuje, že Komisia určí každý pracovný deň pre každý pôvod štandardnú dovoznú hodnotu rovnajúcu sa váženému priemeru reprezentatívnych cien uvedených v článku 74 delegovaného nariadenia 2017/891, od ktorého sa odpočíta štandardná suma 5 eur/100 kg a valorické clá.
49.      Preto sa suma cla odpočítaného od jednotkovej ceny zásielky cukiet na stanovenie colnej hodnoty vypočíta na základe štandardnej dovoznej hodnoty pre príslušný deň, kým sa nepreukáže správnosť jednotkovej ceny.
50.      Tretí spôsob výpočtu je zjednodušená metóda pre tovar dovážaný do komisionálneho predaja. V prípade tohto tovaru sa v článku 75 ods. 4 delegovaného nariadenia 2017/891 priamo stanovuje uplatnenie metódy odvodzovania, ale s touto osobitosťou: uplatňuje sa štandardná dovozná hodnota vypočítaná v súlade s článkom 38 vykonávacieho nariadenia 2017/892. V odseku 1 tohto článku, ako som uviedol v bode 48 vyššie, sa stanovuje, že Komisia každý deň vypočíta štandardnú dovoznú hodnotu. Pokiaľ ide o odsek 2 uvedeného článku, v ňom sa uvádza, že ak je stanovená štandardná dovozná hodnota, jednotková cena podľa článku 142 vykonávacieho nariadenia k Colnému kódexu Únie sa neuplatňuje a nahradí sa štandardnou dovoznou hodnotou uvedenou v odseku 1.
51.      Napríklad pri zásielke cukiet dovezených do komisionálneho predaja sa colná hodnota stanoví podľa štandardnej dovoznej hodnoty príslušného dňa. Keďže táto hodnota je známa ihneď, nie je potrebné poskytovať zábezpeku pre prípad následného určenia colnej hodnoty ako pri prvých dvoch spôsoboch výpočtu.
52.      Otázka konečného určenia colnej hodnoty je predmetom článku 75 ods. 5 delegovaného nariadenia 2017/891. V tomto článku sa totiž uvádza, že dovozca má k dispozícii jeden mesiac od predaja predmetných výrobkov, ale nie viac než štyri mesiace odo dňa prevzatia vyhlásenia o prepustení do voľného obehu, na to, aby preukázal, že zásielka bola predaná za podmienok, ktoré potvrdzujú správnosť cien uvedených v článku 70 Colného kódexu Únie, alebo aby určil colnú hodnotu uvedenú metódou odvodzovania. V odseku 5 sa uvádza, že nedodržanie jednej z týchto lehôt má za následok stratu poskytnutej záruky a že poskytnutá záruka sa uvoľní, ak bude colným orgánom poskytnutý uspokojivý dôkaz o podmienkach predaja. V opačnom prípade zábezpeka prepadá formou zaplatenia dovozných ciel. Okrem toho, aby bolo možné preukázať, že zásielka bola predaná za podmienok uvedených vyššie, dovozca musí okrem faktúry sprístupniť aj všetky dokumenty potrebné na vykonanie príslušných colných kontrol týkajúcich sa predaja každého výrobku z predmetnej zásielky vrátane dokumentov týkajúcich sa dopravy, poistenia, manipulácie a skladovania zásielky.
53.      Výklad článku 75 ods. 5 delegovaného nariadenia 2017/891 je ústredným bodom prejudiciálnych otázok predložených Súdnemu dvoru. Preskúmam najprv druhú prejudiciálnu otázku, ktorá sa týka možnosti zmeniť odôvodnenie colného rozhodnutia vo fáze súdneho konania, a potom prvú prejudiciálnu otázku, ktorá sa týka pojmov obchodní spoločníci alebo prepojené osoby.
B.      O druhej prejudiciálnej otázke
54.      Vnútroštátny súd sa v podstate pýta, či je možné z podnetu súdu alebo dovozcu vykonať zmenu metódy určenia colnej hodnoty dovezeného tovaru počas súdnej fázy konania, a teda po uplynutí lehôt stanovených v článku 75 ods. 5 a 6 delegovaného nariadenia 2017/891, ktoré dovozcovi umožňujú odôvodniť deklarovanú colnú hodnotu, vzhľadom na právo na účinný prostriedok nápravy a povinnosť odôvodnenia, chránené článkom 47, článkom 41 ods. 2 písm. c) Charty, ako aj článkom 44 ods. 1 a článkom 29 v spojení s článkom 22 ods. 7 Colného kódexu Únie. Tento súd sa takisto pýta, či na jednej strane podmienka uvedená v článku 70 ods. 3 písm. d) Colného kódexu Únie týkajúca sa prepojených osôb môže byť prvýkrát preskúmaná v priebehu súdneho konania a či je na druhej strane možné metódu odvodzovania prvýkrát uplatniť v priebehu tohto konania ako hlavný predmet alebo ako námietku z dôvodu, že deklarovaná prevodná hodnota bola veľmi blízka hodnote vypočítanej podľa tejto metódy odvodzovania.
55.      Zdá sa mi teda, že túto otázku možno rozdeliť do dvoch častí. V prvom rade, môže sa odôvodnenie colného rozhodnutia zmeniť v štádiu súdneho konania, a to nahradením odôvodnenia súdom alebo na žiadosť žalobcu podanú ako námietka? V druhom rade, môžu tieto nové dôvody rozhodnutia colného úradu riešiť otázku prepojenia medzi stranami a vplyvu tohto prepojenia na cenu v situácii, o akú ide vo veci samej?
56.      Po prvé, pokiaľ ide o zmenu odôvodnenia colného rozhodnutia, túto otázku je potrebné preskúmať z hľadiska lehôt a sankcie za ich nedodržanie stanovených v článku 75 delegovaného nariadenia 2017/891, pričom treba pripomenúť, že vnútroštátny súd uvádza, že podľa danej vnútroštátnej právnej úpravy je povinný z úradnej moci posúdiť zákonnosť napadnutého rozhodnutia a dôvody, ktoré neboli uvedené v žalobe, zhromaždiť nové dôkazy a ustanoviť z úradnej moci znalca.
57.      V dôsledku toho v prípade neexistencie právnej úpravy v danej oblasti na úrovni Únie každému členskému štátu na základe zásady procesnej autonómie členských štátov prináleží upraviť náležitosti správneho konania a náležitosti súdneho konania na účely zabezpečenia ochrany práv, ktoré osobám podliehajúcim súdnej právomoci vyplývajú z práva Únie. Postupy na uplatňovanie prostriedkov nápravy stanovených právom Únie nesmú byť menej priaznivé než postupy na uplatňovanie podobných prostriedkov nápravy stanovených na ochranu práv podľa vnútroštátneho právneho poriadku (zásada ekvivalencie) ani nesmú v praxi znemožňovať alebo nadmerne sťažovať výkon práv priznaných právnym poriadkom Únie (zásada efektivity).(26)
58.      V tomto prípade však existujú pravidlá Únie týkajúce sa colných záležitostí, ktorými sa stanovujú osobitné procesné pravidlá.
59.      Na jednej strane sa v Colnom kódexe Únie stanovuje, že colné kontroly sú vyhradené colným orgánom,(27) ktorými môžu byť colné správy alebo akýkoľvek iný orgán, ktorý je podľa vnútroštátneho práva oprávnený uplatňovať určité colné ustanovenia.(28) V tomto kódexe sa uvádza, že pred prijatím rozhodnutia, ktoré môže mať pre žiadateľa nepriaznivé dôsledky, ho colné orgány informujú o dôvodoch, ktoré budú podkladom ich rozhodnutia, a o tom, že má možnosť v stanovenej lehote predložiť svoje stanovisko.(29) V uvedenom kódexe sa však uvádza aj to, že v rozhodnutí, ktoré je v neprospech žiadateľa, sa uvedú dôvody, ktoré boli podkladom pre rozhodnutie a uvedené rozhodnutie musí obsahovať poučenie o možnosti podať opravný prostriedok podľa článku 44 toho istého kódexu.(30) Okrem toho sa v Colnom kódexe Únie stanovuje, že konanie o opravnom prostriedku proti colnému rozhodnutiu je rozdelené do dvoch po sebe nasledujúcich fáz, z ktorých prvá je pred colnými orgánmi a druhá pred vyšším nezávislým orgánom, ktorým môže byť súdny orgán.(31) Okrem toho sa v tomto kódexe uvádza, že colný orgán môže konať ako súdny orgán,(32) ale nie naopak.
60.      V Colnom kódexe Únie sa uvádza, že dovozca má už vo fáze opravného prostriedku dve práva: právo získať odôvodnenie nepriaznivého rozhodnutia, ktorému predchádza právo získať informácie o predpokladaných dôvodoch. Z tohto dôvodu možno nahradenie dôvodov buď z úradnej moci sudcom alebo na žiadosť dovozcu počas súdnej fázy konania podľa vnútroštátnych procesných ustanovení analyzovať ako colnú kontrolu, ktorá ako taká musí byť podľa Colného kódexu Únie, ktorý ako osobitný predpis vo vzťahu k týmto procesným ustanoveniam musí mať prednosť, vyhradená colným orgánom členského štátu. V tejto súvislosti vnútroštátny súd neuvádza, či má zákonom alebo iným právnym predpisom danú právomoc uplatňovať určité colné ustanovenia.
61.      Preto táto organizácia opravných prostriedkov vo dvoch fázach (colnej a súdnej), ako aj posilnená ochrana povinnosti poskytnúť vopred informácie a povinnosti odôvodnenia zaručujú právo na účinný prostriedok nápravy a povinnosť odôvodnenia, ktoré sú chránené článkom 47 a článkom 41 ods. 2 písm. c) Charty.
62.      Na druhej strane sa v článku 75 ods. 5 delegovaného nariadenia 2017/891 stanovujú dve lehoty, počas ktorých musí dovozca buď preukázať, že zásielka bola predaná za podmienok potvrdzujúcich správnosť cien uvedených v článku 70 Colného kódexu Únie, alebo určiť colnú hodnotu podľa metódy odvodzovania. Uplynutie týchto lehôt (jeden mesiac od predaja výrobkov, maximálne štyri mesiace odo dňa prevzatia vyhlásenia o prepustení do voľného obehu), ako aj nepredloženie dôkazu, že predaj tovaru prebehol za stanovených podmienok, vedú ku strate zábezpeky.(33) Nedodržanie podmienok stanovených v článku 75 ods. 5 delegovaného nariadenia 2017/891 má teda za následok jedinú sankciu: stratu zábezpeky vypočítanej na základe štandardnej dovoznej hodnoty.
63.      Táto osobitosť colného režimu uplatniteľného na niektoré druhy ovocia a zeleniny vrátane cukiet je výborným príkladom toho, že výber spôsobu výpočtu colnej hodnoty sa musí uskutočniť vo fáze colného konania. Preto je na dovozcovi, aby preukázal colnú hodnotu podľa zvoleného základu, inak zábezpeku stratí.
64.      Zo všetkých týchto skutočností teda vyplýva, že základ uvádzanej colnej hodnoty nemožno zmeniť počas súdnej fázy konania o opravnom prostriedku proti colnému rozhodnutiu, pretože by sa tým dovozca zbavil práva na predchádzajúce informácie o dôvodoch colného rozhodnutia, ktoré by mohlo byť nepriaznivé, a na odôvodnenie tohto nepriaznivého colného rozhodnutia.
65.      Po druhé, pokiaľ ide o povahu nových dôvodov predložených súdu, môžu sa týkať otázky prepojenia medzi osobami a vplyvu tohto prepojenia na cenu v prípade, o aký ide vo veci samej?
66.      OGL‑Food na pojednávaní uviedla, že počas súdneho konania nepožiadala o zmenu spôsobu výpočtu colnej hodnoty v prospech metódy odvodzovania,(34) ale že v rámci odôvodnenia spôsobov nakladania s výrobkami deklarovanými s prevodnou hodnotou chcela uplatniť možnosť stanovenú v článku 134 ods. 2 písm. b) vykonávacieho nariadenia k Colnému kódexu Únie, a to preukázať, že prevodná hodnota je veľmi blízka colnej hodnote rovnakého alebo podobného tovaru určenej v súlade s metódou odvodzovania.
67.      Treba však poznamenať, že článok 134 vykonávacieho nariadenia k Colnému kódexu Únie je vykonávacím článkom k článku 70 ods. 3 písm. d) Colného kódexu Únie a vzťahuje sa na transakcie medzi prepojenými osobami.
68.      Počas colnej fázy však dovozca neargumentoval svojím prepojením s kupujúcim na prvej obchodnej úrovni ani nepredložil prípadnú zmluvu s týmto kupujúcim, ako to požadoval colný úrad, a už vôbec sa nepokúsil preukázať, že tieto prepojenia neovplyvnili cenu. Počas tejto fázy mohol skutočne preukázať podmienky nakladania s dovezenými výrobkami odkazom na článok 134 ods. 2 písm. b) vykonávacieho nariadenia k Colnému kódexu Únie, z ktorého vyplýva aj preukázanie prepojenia medzi ním a kupujúcim na prvej obchodnej úrovni podľa podmienok uvedených v článku 127 tohto vykonávacieho nariadenia(35) a neexistencie vplyvu tohto prepojenia na cenu.
69.      Okrem toho dôvody, ktoré uviedol riaditeľ colného úradu, sa netýkajú štatútu prepojených osôb, ale sú založené na dvoch ďalších prvkoch: vysoká nákupná cena v čase dovozu (o 40,75 % vyššia než štandardná dovozná hodnota) a ďalší predaj so stratou.
70.      V dôsledku toho je tvrdenie týkajúce sa hodnoty blízkej prevodnej hodnote vo vzťahu k dôvodom uvedeným riaditeľom colného úradu úplne nové a jeho uplatnenie v súdnej fáze konania sa rovná žiadosti, aby súd sám vykonával colnú kontrolu, čo presahuje rámec jednoduchých námietok, ktoré sa môžu týkať samotných dôvodov.
71.      Na záver teda navrhujem odpovedať na druhú prejudiciálnu otázku tak, že článok 75 ods. 2, 5 a 6 delegovaného nariadenia 2017/891 v spojení s článkom 5 bodmi 1 a 3, článkom 22 ods. 6, článkom 29 a článkom 44 ods. 2 Colného kódexu Únie sa má vykladať v tom zmysle, že lehoty a sankcia za ich nedodržanie, ktoré stanovuje, bránia tomu, aby sa odôvodnenie colného rozhodnutia zmenilo počas súdnej fázy napadnutia tohto rozhodnutia, a to aj pokiaľ ide o zvolenú metódu výpočtu colnej hodnoty alebo pojem „osoby [prepojené]“ v zmysle článku 70 ods. 3 písm. d) Colného kódexu Únie.
C.      O prvej prejudiciálnej otázke
72.      Svojou prvou prejudiciálnou otázkou sa vnútroštátny súd pýta Súdneho dvora, aké informácie sú relevantné na účely preukázania postavenia obchodných spoločníkov alebo prepojených osôb v zmysle článku 127 ods. 1 písm. b) a článku 142 ods. 4 písm. b) vykonávacieho nariadenia k Colnému kódexu Únie. Okrem toho sa pýta, či sa pri overovaní podľa článku 75 delegovaného nariadenia 2017/891 v záujme predchádzania colným podvodom ukladá povinnosť posúdiť, či vzťah medzi subjektmi neovplyvnil určenie vyššej ceny tovaru, ktorý bol následne predaný so stratou.
73.      Túto otázku navrhujem preskúmať subsidiárne, a to z dôvodu odpovede poskytnutej na druhú prejudiciálnu otázku.
74.      Súdny dvor nedávno v rozsudku z 9. júna 2022, Baltic Master(36), rozhodol, že článok 181a nariadenia o uplatňovaní, zavedený po zmene uvedeného nariadenia nariadením Komisie (ES) č. 3254/94 z 19. decembra 1994(37), umožňuje colným orgánom vylúčiť prevodnú hodnotu na účely určenia colnej hodnoty, ak sa domnievajú, že deklarovaná hodnota neodráža skutočnú hodnotu dovážaného tovaru, a to bez ohľadu na existenciu prepojenia medzi dovozcom a vývozcom.(38) Všeobecnosť tejto formulácie umožňuje jej analogické rozšírenie na článok 140 vykonávacieho nariadenia k Colnému kódexu Únie, ktorým sa v podstate prevzal článok 181a týkajúci sa neakceptovania deklarovanej prevodnej hodnoty. V tomto článku 140 sa totiž stanovuje, že na jednej strane „ak majú colné orgány odôvodnené pochybnosti, že deklarovaná prevodná hodnota predstavuje celú zaplatenú sumu alebo splatnú sumu, ako sa uvádza v článku 70 ods. 1 [Colného] kódexu [Únie], môžu deklaranta požiadať, aby im poskytol dodatočné informácie“, a na druhej strane „ak sa ich pochybnosti nerozptýlia, colné orgány sa môžu rozhodnúť, že sa hodnota tovaru nedá určiť v súlade s článkom 70 ods. 1 [tohto] kódexu“.
75.      V tom istom rozsudku Súdny dvor tiež dospel k záveru, že „pokiaľ ide o prepojenie medzi osobami z dôvodu ich postavenia spoločníkov podľa článku 143 ods. 1 písm. b) nariadenia [o uplatňovaní][(39)], treba zdôrazniť, že samotné znenie tohto ustanovenia vylučuje existenciu akékoľvek postavenia spoločníkov de facto“(40). Ďalej doplnil, že „toto ustanovenie týkajúce sa osôb, ktoré majú ‚právne postavenie spoločníkov‘, vyžaduje na účely konštatovania existencie prepojenia dôkaz o splnení podmienok stanovených vnútroštátnymi ustanoveniami týkajúcimi sa postavenia spoločníkov, čím vylučuje akékoľvek združenie, ktoré neexistuje de iure“(41).
76.      Z toho vyplýva, že posúdenie právneho postavenia spoločníka je vecou vnútroštátneho práva a že prvky uvedené vnútroštátnym súdom (nenáhodný charakter obchodných vzťahov, údaje týkajúce sa faktúr vystavených za dodávky, zaplatenia ceny, zaznamenania faktúr v účtovníctve a evidencii DPH dovozcu a právo na odpočet dane, deklarovaná prevodná hodnota výrazne prevyšujúca štandardnú dovoznú hodnotu spojená s ďalším predajom so stratou, neexistencia obchodnej zmluvy) môžu byť relevantné len vtedy, ak tvoria základ právneho postavenia spoločníka podľa vnútroštátneho práva.
77.      Navrhnutie odpovede na túto otázku si však vyžaduje posúdenie vzťahu medzi osobitnými ustanoveniami uplatniteľnými na niektoré druhy ovocia a zeleniny vrátane cukiet a všeobecnými ustanoveniami Colného kódexu Únie a vykonávacieho nariadenia k nemu.
78.      Ak totiž dovozca deklaroval prevodnú hodnotu, v článku 75 ods. 5 delegovaného nariadenia 2017/891 sa stanovuje, že musí do jedného mesiaca od predaja predmetných výrobkov, ale najviac do štyroch mesiacov odo dňa prevzatia vyhlásenia o prepustení do voľného obehu, preukázať, že zásielka bola predaná za podmienok, ktoré potvrdzujú správnosť cien uvedených v článku 70 Colného kódexu Únie.
79.      Stačí teda, aby dovozca preukázal, že podmienky článku 70 Colného kódexu Únie, najmä podmienka týkajúca sa prepojených osôb, sú pri ďalšom predaji dovezeného tovaru splnené, alebo musí jednoducho preukázať, že podmienky predaja odôvodňujú deklarovanú prevodnú hodnotu?
80.      Prípustnosť otázky závisí od tejto odpovede, pretože ak by stačilo preukázať existenciu prepojenia medzi dovozcom a kupujúcim na prvej obchodnej úrovni a jeho vplyvu na cenu, nebolo by potrebné pýtať sa na podmienky predaja výrobkov.
81.      Doslovný výklad by mohol viesť k presvedčeniu, že už samotný dôkaz o ďalšom predaji za cenu, ktorá odôvodňuje deklarovanú prevodnú hodnotu, je dostatočný. Znenie prijaté normotvorcom Únie sa však neobmedzuje len dôkaz o skutočnej prevodnej hodnote, ale odkazuje sa v ňom na podmienky nakladania s ďalej predaným tovarom. V článku 75 ods. 5 treťom pododseku delegovaného nariadenia 2017/891 sa totiž uvádza, že zábezpeka sa uvoľní len vtedy, ak bude colným orgánom poskytnutý uspokojivý dôkaz o podmienkach predaja.
82.      Vzhľadom na účel tohto ustanovenia, ktorým je zabrániť podvodnej nadmernej fakturácii pri dovoze s cieľom vyhnúť sa plateniu cla, sa však zdá, že odkaz na podmienky uvedené v článku 70 Colného kódexu Únie by mal byť úplný. Ak je totiž možná tajná dohoda medzi prepojenými stranami pri fakturácii vyvážaného výrobku, je možná aj pri jeho ďalšom predaji na území Únie, a preto je relevantné, že na účely odôvodnenia prevodnej hodnoty alebo aby sa preukázalo, že toto prepojenie nemalo vplyv na cenu, sa ďalší predaj výrobkov nemôže uskutočniť prepojeným osobám. Cieľom právnej úpravy Únie týkajúcej sa určovania colnej hodnoty je totiž vytvorenie spravodlivého, jednotného a nestranného systému, ktorý by vylučoval uplatňovanie svojvoľných alebo fiktívnych colných hodnôt. Colná hodnota preto musí odrážať skutočnú hospodársku hodnotu dovezeného tovaru.(42)
83.      Prevodnú hodnotu teda nemožno použiť, ak existencia väzieb medzi prepojenými osobami pri nákupe výrobkov na vývoz a ich ďalšom predaji na colnom území Únie mala vplyv na cenu. Pre tento prípad sa vo vykonávacom nariadení k Colnému kódexu Únie stanovuje, že použitie prevodnej hodnoty je možné aj v prípade prepojení medzi stranami, ak je prevodná hodnota veľmi blízka colnej hodnote rovnakého alebo podobného tovaru určenej podľa metódy odvodzovania,(43) s výnimkou porovnania s colnou hodnotou dovážaného tovaru.
84.      Tento cieľ uistiť sa o hospodárskej realite nákupu a ďalšieho predaja, a tým aj o primeranej výške cla, však možno dosiahnuť aj použitím dôkazov o podmienkach predaja, pretože neobvyklé podmienky predaja môžu byť prejavom tajnej dohody medzi prepojenými osobami, ktorá má vplyv na cenu. Túto povinnosť preukázať podmienky predaja by teda bolo možné považovať za zjednodušený dôkaz neexistencie vplyvu prípadných prepojení medzi stranami na cenu. Tento výklad by bol v súlade s cieľom osobitnej regulácie ovocia a zeleniny podliehajúcich skaze, ktorým je uľahčiť určenie ich hodnoty na účely výpočtu vstupnej ceny, keďže väčšina ovocia a zeleniny podliehajúcich skaze sa dodáva formou komisionálneho predaja, čo sťažuje určenie ich ceny.(44) Uvedený výklad môže byť odôvodnený aj tým, že ak sa v uvedenej lehote nepreukážu skutočnosti požadované v článku 75 ods. 5 delegovaného nariadenia 2017/891, zábezpeka vypočítaná na základe štandardnej dovoznej hodnoty prepadne v prospech colného orgánu.
85.      Zo všetkých týchto úvah vyplýva, že aj keby vnútroštátny súd dospel k záveru, že hospodárske subjekty sú prepojené – čo v tomto prípade neplatí –, toto konštatovanie by nepostačovalo na preukázanie splnenia podmienok článku 75 ods. 5 delegovaného nariadenia 2017/891, a najmä toho, že výrobky boli predané za podmienok, ktoré potvrdzujú správnosť cien. Preto sa odpoveď na túto otázku nejaví ako užitočná na vyriešenie sporu, a preto je zrejme neprípustná.
86.      Subsidiárne navrhujem odpovedať takto: článok 70 ods. 3 písm. d) Colného kódexu Únie a článok 127 ods. 1 písm. b) vykonávacieho nariadenia k Colnému kódexu Únie sa majú vykladať v tom zmysle, že kupujúceho a predávajúceho nemožno považovať za právne uznaných obchodných spoločníkov, ak nepreukážu splnenie podmienok stanovených vnútroštátnymi ustanoveniami týkajúcimi sa postavenia spoločníkov, čo vylučuje iné než právne postavenie spoločníkov.
V.      Návrh
87.      Vzhľadom na všetky predchádzajúce úvahy navrhujem, aby Súdny dvor odpovedal na prejudiciálne otázky, ktoré položil Administrativen săd Sofija‑grad (Správny súd Sofia‑mesto, Bulharsko), takto:
1.      Článok 75 ods. 2, 5 a 6 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2017/891 z 13. marca 2017, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny, a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013, pokiaľ ide o sankcie, ktoré by sa mali uplatňovať v týchto sektoroch, a ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011, zmeneného delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2018/1145 zo 7. júna 2018, v spojení s článkom 5 bodmi 1 a 3, článkom 22 ods. 6, článkom 29 a článkom 44 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, zmeneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2339 zo 14. decembra 2016,
sa má vykladať v tom zmysle, že:
lehoty a sankcia za ich nedodržanie, ktoré stanovuje, bránia tomu, aby sa odôvodnenie colného rozhodnutia zmenilo počas súdnej fázy napadnutia tohto rozhodnutia, a to aj pokiaľ ide o zvolenú metódu výpočtu colnej hodnoty alebo pojem „osoby [prepojené]“ v zmysle článku 70 ods. 3 písm. d) nariadenia č. 952/2013, zmeneného nariadením 2016/2339.
2.      Prvá prejudiciálna otázka je neprípustná, ale subsidiárne by sa na ňu malo odpovedať takto:
Článok 70 ods. 3 písm. d) nariadenia č. 952/2013, zmeneného nariadením 2016/2339, a článok 127 ods. 1 písm. b) vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2447 z 24. novembra 2015, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania určitých ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, zmeneného vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2018/604 z 18. apríla 2018,
sa majú vykladať v tom zmysle, že:
kupujúceho a predávajúceho nemožno považovať za právne uznaných obchodných spoločníkov, ak nepreukážu splnenie podmienok stanovených vnútroštátnymi ustanoveniami týkajúcimi sa postavenia spoločníkov, čo vylučuje iné než právne postavenie spoločníkov.
1      Jazyk prednesu: francúzština.
2      Ú. v. EÚ L 269, 2013, s. 1.
3      Ú. v. EÚ L 354, 2016, s. 32, ďalej len „Colný kódex Únie“.
4      Ú. v. EÚ L 343, 2015, s. 558.
5      Ú. v. EÚ L 101, 2018, s. 22, ďalej len „vykonávacie nariadenie k Colnému kódexu Únie“.
6      Ú. v. EÚ L 138, 2017, s. 4.
7      Ú. v. EÚ L 208, 2018, s. 1, ďalej len „delegované nariadenie 2017/891“.
8      Ú. v. EÚ L 347, 2013, s. 671.
9      Ú. v. EÚ L 350, 2017, s. 15, ďalej len „nariadenie č. 1308/2013“.
10      Nariadenie Rady z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (Ú. v. ES L 302, 1992, s. 1; Mim. vyd. 02/004, s. 307). Toto nariadenie bolo zrušené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 450/2008 z 23. apríla 2008, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (modernizovaný Colný kódex) (Ú. v. EÚ L 145, 2008, s. 1), ktoré bolo následne zrušené Colným kódexom Únie.
11      Nariadenie z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (Ú. v. ES L 253, 1993, s. 1; Mim. vyd. 02/006, s. 3), zmenené nariadením Komisie (ES) č. 46/1999 z 8. januára 1999 (Ú. v. ES L 10, 1999, s. 1; Mim. vyd. 02/009, s. 65) (ďalej len „nariadenie o uplatňovaní“), zrušené vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2016/481 z 1. apríla 2016 (Ú. v. EÚ L 87, 2016, s. 24) po nadobudnutí účinnosti vykonávacieho nariadenia k Colnému kódexu Únie.
12      Vykonávacie nariadenie Komisie z 13. marca 2017, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (Ú. v. EÚ L 138, 2017, s. 57).
13      Ú. v. EÚ L 256, 1987, s. 1; Mim. vyd. 02/002, s. 382.
14      Ú. v. EÚ L 273, 2018, s. 1, ďalej len „nariadenie č. 2658/87“.
15      Ďalej len „rozhodnutie z 30. októbra 2020“.
16      Ďalej len „metóda odvodzovania“.
17      Článok 75 ods. 2 delegovaného nariadenia 2017/891.
18      Článok 70 ods. 1 Colného kódexu Únie.
19      Článok 70 ods. 3 písm. d) Colného kódexu Únie.
20      Článok 75 ods. 2 delegovaného nariadenia 2017/891.
21      Pozri bod 22 vyššie.
22      Článok 75 ods. 3 delegovaného nariadenia 2017/891.
23      Článok 142 ods. 1 vykonávacieho nariadenia k Colnému kódexu Únie.
24      Článok 142 ods. 4 písm. b) vykonávacieho nariadenia k Colnému kódexu Únie.
25      Článok 142 ods. 5 písm. c) vykonávacieho nariadenia k Colnému kódexu Únie.
26      Pozri rozsudok z 12. januára 2023, Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (C‑132/21, EU:C:2023:2, body 45 a 48, ako aj citovaná judikatúra).
27      Článok 5 ods. 3 Colného kódexu Únie.
28      Článok 5 ods. 1 Colného kódexu Únie.
29      Článok 22 ods. 6 Colného kódexu Únie.
30      Článok 22 ods. 7 Colného kódexu Únie.
31      Článok 44 ods. 2 Colného kódexu Únie.
32      Článok 29 Colného kódexu Únie.
33      Pozri bod 52 vyššie.
34      Druhý spôsob výpočtu, pozri v bode 47 vyššie.
35      Jedna z nich je predstaviteľom alebo riaditeľom druhej strany, majú právne postavenie obchodných spoločníkov, minimálne 5 % ich akcií alebo podielov s hlasovacím právom priamo alebo nepriamo vlastní, ovláda alebo má v držbe tá istá tretia osoba, pracovnoprávny vzťah, priame alebo nepriame ovládanie, spoločné vzostupné alebo zostupné ovládanie, prepojenie v rámci jednej rodiny.
36      C‑599/20, EU:C:2022:457.
37      Ú. v. ES L 346, 1994, s. 1; Mim. vyd. 02/002, s. 326.
38      Pozri rozsudok z 9. júna 2022, Baltic Master (C‑599/20, EU:C:2022:457, bod 34 a citovaná judikatúra).
39      Rovnaké ako v článku 127 ods. 1 písm. b) vykonávacieho nariadenia k Colnému kódexu Únie.
40      Rozsudok z 9. júna 2022, Baltic Master (C‑599/20, EU:C:2022:457, bod 35).
41      Rozsudok z 9. júna 2022, Baltic Master (C‑599/20, EU:C:2022:457, bod 36).
42      Pozri rozsudok z 9. júna 2022, Baltic Master (C‑599/20, EU:C:2022:457, bod 24).
43      Článok 134 ods. 2 písm. b) vykonávacieho nariadenia k Colnému kódexu Únie.
44      Odôvodnenie 31 delegovaného nariadenia 2017/891.