62024TJ0656
BENDROJO TEISMO (prašymus priimti prejudicinį sprendimą nagrinėjanti kolegija) SPRENDIMAS
2026 m. kovo 4 d. (
*1
)
„Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Oro transportas – Kompensacija keleiviams skrydžio atidėjimo ilgam laikui ar atšaukimo atveju – Atleidimas nuo pareigos mokėti kompensaciją – Reglamento (EB) Nr. 261/2004 5 straipsnio 3 dalis – Ypatingos aplinkybės – Saugumo patikros oro uoste sutrikimas – Savarankiškas oro vežėjo sprendimas palaukti visų saugumo patikros dar neperėjusių keleivių – Orlaivio rotacija – Paskesnių už atidėtąjį skrydžių reorganizacija – Priežastinis ryšys“
Byloje T‑656/24
dėl Landgericht Diuseldorf (Diuseldorfo apygardos teismas, Vokietija) 2024 m. lapkričio 20 d. nutartimi, kurią Teisingumo Teismas gavo 2024 m. gruodžio 6 d., pagal SESV 267 straipsnį pateikto prašymo priimti prejudicinį sprendimą byloje
NI,
HZ
prieš
European Air Charter AG
BENDRASIS TEISMAS (prašymus priimti prejudicinį sprendimą nagrinėjanti kolegija),
kurį per pasitarimus sudarė pirmininkas S. Papasavvas, teisėjai N. Półtorak, M. Sampol Pucurull (pranešėjas), D. Petrlík ir W. Valasidis,
generalinis advokatas José Martín y Pérez de Nanclares,
posėdžio sekretorė S. Jund, administratorė,
atsižvelgęs į tai, kad 2024 m. gruodžio 19 d. Teisingumo Teismas pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto 50b straipsnio trečią pastraipą perdavė Bendrajam Teismui prašymą priimti prejudicinį sprendimą,
atsižvelgęs į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto 50b straipsnio pirmos pastraipos e punkte nurodytą sritį ir į tai, kad nėra savarankiško klausimo dėl išaiškinimo, kaip tai suprantama pagal minėto statuto 50b straipsnio antrą pastraipą,
atsižvelgęs į rašytinę proceso dalį,
įvykus 2025 m. spalio 17 d. posėdžiui,
išnagrinėjęs pastabas, pateiktas:
–
European Air Charter, atstovaujamos Rechtsanwälte P. Kauffmann ir K. Witt,
–
Nyderlandų vyriausybės, atstovaujamos M. K. Bulterman ir A. Hanje,
–
Europos Komisijos, atstovaujamos G. von Rintelen ir N. Yerrell,
susipažinęs su 2025 m. lapkričio 26 d. posėdyje pateikta generalinio advokato išvada,
priima šį
Sprendimą
1
Prašymas priimti prejudicinį sprendimą pateiktas dėl 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 261/2004, nustatančio bendras kompensavimo ir pagalbos keleiviams taisykles atsisakymo vežti ir skrydžių atšaukimo arba atidėjimo ilgam laikui atveju, panaikinančio Reglamentą (EEB) Nr. 295/91 (OL L 46, 2004, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 7 sk., 8 t., p. 10), 5 straipsnio 3 dalies išaiškinimo.
2
Šis prašymas pateiktas nagrinėjant dviejų oro transporto keleivių NI ir HZ ginčą su oro vežėju European Air Charter AG dėl to, kad šis atsisakė šiems keleiviams, kurių skrydis buvo atidėtas ilgam laikui, išmokėti kompensacijas.
Teisinis pagrindas
Sąjungos teisė
3
Reglamento Nr. 261/2004 1, 14 ir 15 konstatuojamosiose dalyse numatyta:
„(1)
Bendrijos veiksmais oro transporto srityje, be kita ko, turėtų būti siekiama užtikrinti aukštą keleivių apsaugos lygį. Be to, turėtų būti visokeriopai atsižvelgiama į vartotojų apsaugos reikalavimus apskritai.
<…>
(14)
Kaip ir pagal Monrealio konvenciją, skrydžius vykdančių oro vežėjų prievolės turėtų būti ribojamos arba jiems turėtų būti taikomos išimtys tais atvejais, kai įvykio priežastis yra ypatingos aplinkybės, kurių nebūtų buvę galima išvengti net ir imantis visų pagrįstų priemonių. Tokios aplinkybės gali susidaryti pirmiausia šiais atvejais: dėl politinio nestabilumo, meteorologinių sąlygų, neleidžiančių vykdyti atitinkamo skrydžio, pavojaus saugumui, netikėtai atsiradusių skrydžių saugos trūkumų ir streikų, turinčių įtakos skrydį vykdančio oro vežėjo veiklos vykdymui.
(15)
Turėtų būti laikoma, kad susidarė ypatingos aplinkybės, kai tam tikrą dieną dėl tam tikro orlaivio atžvilgiu priimto oro eismo valdymo sprendimo skrydis ilgam atidedamas, atidedamas iki kitos dienos arba atšaukiamas vienas ar daugiau to orlaivio skrydžių, nors atitinkamas oro vežėjas ėmėsi visų pagrįstų priemonių, kad išvengtų vėlavimų ar atšaukimų.“
4
Reglamento Nr. 261/2004 5 straipsnio 1–3 dalyse numatyta:
„1.   Atšaukus skrydį:
<…>
c)
atitinkami keleiviai turi teisę į kompensaciją, kurią skrydį vykdantis oro vežėjas išmoka pagal 7 straipsnį, nebent jiems buvo pranešta apie atšaukimą:
<…>
3.   Skrydį vykdantis oro vežėjas neprivalo mokėti kompensacijos pagal 7 straipsnį, jei gali įrodyti, kad skrydis buvo atšauktas dėl ypatingų aplinkybių, kurių nebūtų buvę galima išvengti net ir imantis visų pagrįstų priemonių.“
5
Reglamento Nr. 261/2004 7 straipsnio 1 dalyje nustatyta:
„Kai daroma nuoroda į šį straipsnį, keleiviai gauna tokio dydžio kompensaciją:
<…>
b)
400 eurų visų didesnio kaip 1500 kilometrų atstumo Bendrijos vidaus skrydžių ir visų kitų 1500–3500 kilometrų atstumo skrydžių atveju;
<…>“
Vokietijos teisė
6
2005 m. sausio 11 d.Luftsicherheitsgesetz (Aviacijos saugos įstatymas) (BGBl., 2005, I, p. 78), iš dalies pakeisto 2020 m. balandžio 22 d.Gesetz zur Verbesserung der Rahmenbedingungen luftsicherheitsrechtlicher Zuverlässigkeitsüberprüfungen (Aviacijos saugumo srityje atliekamos patikimumo patikros bendrųjų sąlygų gerinimo įstatymas, BGBl., 2020, I, p. 840; toliau – LuftSiG), 2 straipsnyje „Užduotys“ numatyta:
„Aviacijos saugos institucija yra atsakinga už oro transporto saugos pažeidimų, kaip tai suprantama pagal 1 straipsnį, prevenciją. Šiuo tikslu ji pirmiausia privalo:
1) atlikti keleivių ir jų bagažo kontrolę pagal 5 straipsnį.
<…>“
7
LuftSiG 5 straipsnio „Už aviacijos saugumą atsakingų institucijų specialūs įgaliojimai“ 1 dalyje nustatyta, kad „už aviacijos saugumą atsakinga institucija gali apieškoti ar kitaip tinkamai patikrinti asmenis, kurie pateko arba nori patekti į oro uosto ribotos prieigos saugumo zoną, [ir kad ji] taip pat gali apieškoti ar kitaip tinkamai patikrinti daiktus, kurie buvo ar turi būti įnešti į šią zoną“.
Pagrindinė byla ir prejudiciniai klausimai
8
NI ir HZ rezervavo 2022 m. liepos 23 d.European Air Charter vykdomą skrydį iš Diuseldorfo (Vokietija) į Varną (Bulgarija); išvykimo laikas buvo numatytas 15.00 val., o atvykimo laikas – tą pačią dieną 17.50 val. (toliau – pagrindinėje byloje aptariamas skrydis).
9
Pagrindinėje byloje aptariamas skrydis turėjo būti vykdomas European Air Charter orlaiviu pagal skrydžių rotaciją. Pirminiame tvarkaraštyje buvo nurodyta, kad pirmąjį skrydį pagal šią rotaciją vykdantis orlaivis 2022 m. liepos 23 d. 7.40 val. turėjo pakilti iš Kelno‑Bonos oro uosto (Vokietija) ir 10.30 val. nusileisti Varnoje. Antrąjį skrydį pagal rotaciją vykdantis orlaivis 11.20 val. turėjo pakilti iš Varnos ir 14.10 val. nusileisti Diuseldorfe. Pagrindinėje byloje aptariamas skrydis buvo trečiasis pagal rotaciją.
10
Vis dėlto dėl neįprastai ilgo saugumo patikros laukimo laiko Kelno-Bonos oro uoste, susijusio su labai didele patikrą vykdžiusių darbuotojų apkrova 2022 m. liepos 23 d., visi pirmojo rotacinio skrydžio keleiviai prie įlaipinimo vartų rinkosi pavėluotai. European Air Charter nusprendė palaukti saugumo patikros dar neperėjusių keleivių, todėl į pirmąjį rotacinį skrydį orlaivis pakilo daugiau kaip penkiomis valandomis vėliau, nei buvo numatyta.
11
Be to, tam, kad atitinkamo rotacinio skrydžio keleiviams nereikėtų pernelyg ilgai laukti, European Air Charter nusprendė reorganizuoti skrydžius po pirmojo rotacinio skrydžio ir vykdyti juos kitu orlaiviu. Taigi, antrasis rotacinis skrydis buvo įvykdytas pakaitiniu orlaiviu, kuris pirmiausia turėjo gauti leidimą nusileisti paskirties oro uoste, todėl iš Varnos galėjo pakilti tik 14.10 val., o Diuseldorfe nusileido 17.33 val. Pagrindinėje byloje aptariamas skrydis buvo įvykdytas šiuo pakaitiniu orlaiviu, pakilusiu 18.39 val. NI ir HZ į paskirties vietą atvyko 21.12 val., t. y. daugiau kaip trimis valandomis vėliau, nei buvo numatyta iš pradžių.
12
NI ir HZ ieškinį, pareikštą Amtsgericht Düsseldorf (Diuseldorfo apylinkės teismas, Vokietija) siekiant, kad European Air Charter kiekvienam iš jų sumokėtų 400 EUR kompensaciją už jų skrydžio vėlavimą, tas teismas 2024 m. vasario 19 d. sprendimu atmetė.
13
Dėl šio sprendimo NI ir HZ pateikė apeliacinį skundą Landgericht Düsseldorf (Diuseldorfo apygardos teismas, Vokietija), kuris yra prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas.
14
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo teigimu, staigus didelis saugumo patikrą vykdančių darbuotojų trūkumas iš esmės galėtų būti laikomas ypatinga aplinkybe, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 261/2004 5 straipsnio 3 dalį, nes pagal LuftSiG 2 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnį keleivių patikra nėra patikėta oro vežėjams. Taigi, patikrą vykdančių darbuotojų trūkumas ir dėl to kylantis vėlavimas yra aplinkybės, kurios nepatenka į oro vežėjo rizikos sritį ir kurių jis negali kontroliuoti.
15
Vis dėlto prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas mano, kad jo nagrinėjamo ginčo sprendimas priklauso nuo to, ar yra priežastinis ryšys tarp staigaus didelio saugumo patikrą vykdančių darbuotojų trūkumo Kelno-Bonos oro uoste, kaip ypatingos aplinkybės, ir pagrindinėje byloje aptariamą skrydį vykdžiusio orlaivio pavėluoto atvykimo į paskirties vietą.
16
Atsižvelgdamas į savo paties ir Teisingumo Teismo jurisprudenciją šioje srityje, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas mano esant galima pripažinti, kad pagrindinėje byloje aptariamą skrydį vykdžiusio orlaivio vėlavimą atvykti į Varną tiesiogiai lėmė ne saugumo patikros Kelno-Bonos oro uoste uždelsimas, o savarankiškas European Air Charter sprendimas palaukti patikros dar neperėjusių keleivių, taigi ir sprendimas išsinuomoti pakaitinį orlaivį pagrindinėje byloje aptariamam skrydžiui vykdyti.
17
Vis dėlto, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo teigimu, galėtų būti kitaip, jei tiesioginė skrydžio atšaukimo ar orlaivio didelio vėlavimo atvykti priežastis būtų vertinama atsižvelgiant į įvairių keleivių grupių, kurioms turėjo įtakos ta pati skrydžių rotacija, interesus. Taigi, jei keičiant skrydžio planą būtų vienodai atsižvelgiama į įvairių tų pačių rotacinių skrydžių keleivių grupių interesus, priežastiniam ryšiui tarp ypatingos aplinkybės ir skrydžio atšaukimo arba orlaivio didelio vėlavimo atvykstant nustatyti pakaktų „paprasto“ priežastingumo.
18
Šiomis aplinkybėmis Landgericht Düsseldorf (Diuseldorfo apygardos teismas) nutarė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šiuos prejudicinius klausimus:
„1.
Ar orlaivio atvykimas mažiausiai trimis valandomis vėliau dar tiesiogiai grindžiamas ypatinga aplinkybe, kaip tai suprantama pagal [Reglamento Nr. 261/2004] 5 straipsnio 3 dalį, kai skrydį vykdantis oro vežėjas, tą pačią dieną vykdydamas ankstesnį skrydį, dėl didelio saugumo kontrolės uždelsimo nusprendė palaukti saugumo procedūros neatlikusių keleivių, ir dėl to atsiradusio vėlavimo nebebuvo galima kompensuoti iki byloje nagrinėjamo skrydžio?
2.
Jei atsakymas į pirmąjį klausimą priklauso nuo to, ar prie vėluojančio ankstesnio skrydžio įlaipinimo vartų buvo atėjusių keleivių, ir, jei taip, kiek: nuo kokio skrydžio rezervaciją turinčių ir faktiškai atėjusių keleivių skaičiaus (tolesnis) ankstesnio skrydžio vėlavimas grindžiamas jau ne tiesiogiai ypatingomis aplinkybėmis, kaip tai suprantama pagal [Reglamento Nr. 261/2004] 5 straipsnio 3 dalį, o savarankišku ir tik į jo kontrolės sritį patenkančiu oro vežėjo sprendimu?“
Dėl prejudicinių klausimų
Dėl pirmojo klausimo
19
Savo pirmuoju klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės siekia išsiaiškinti, ar savarankiškas oro vežėjo sprendimas palaukti keleivių, dėl didelės patikrą vykdančių darbuotojų apkrovos dar nespėjusių pereiti saugumo patikros, gali nutraukti priežastinį ryšį tarp ypatingos aplinkybės, t. y. šio saugumo patikros sutrikimo, ir paskesnį skrydį, planuotą vykdyti tą pačią dieną tuo pačiu orlaiviu, vykdžiusio orlaivio vėlavimo atvykti į paskirties vietą.
20
Pirmiausia pažymėtina, kad prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas remiasi prielaida, kad saugumo patikros sutrikimas atitinkamame oro uoste buvo visuotinis, todėl jis laikytinas ypatinga aplinkybe; taigi, tą teismą domina tik priežastinis ryšys tarp ypatingos aplinkybės, turėjusios įtakos pirmajam rotaciniam skrydžiui, ir pagrindinėje byloje aptariamą skrydį vykdžiusio orlaivio vėlavimo atvykti į paskirties vietą.
21
Reikia priminti, kad teisės į kompensaciją taikymo tikslais atidėtų skrydžių keleiviai gali būti prilyginti atšauktų skrydžių keleiviams, taigi, jie gali remtis Reglamento Nr. 261/2004 7 straipsnyje numatyta teise į kompensaciją, kai dėl atidėto skrydžio praranda tris valandas ar daugiau laiko, t. y. kai jie pasiekia galutinę paskirties vietą trimis ar daugiau valandų vėliau nei iš pradžių oro vežėjo numatytas atvykimo laikas (žr. 2024 m. birželio 13 d. Sprendimo D. (Variklio konstrukcijos defektas), C‑411/23, EU:C:2024:498, 24 punktą ir jame nurodytą jurisprudenciją).
22
Pagal Reglamento Nr. 261/2004 5 straipsnio 3 dalį, siejamą su jo 14 ir 15 konstatuojamosiomis dalimis, oro vežėjas atleidžiamas nuo pareigos mokėti kompensaciją, jei gali įrodyti, kad skrydis buvo atšauktas ar jį vykdęs orlaivis ilgą laiką vėlavo atvykti dėl „ypatingų aplinkybių“, kurių nebūtų buvę galima išvengti net ir imantis visų pagrįstų priemonių (žr. 2024 m. birželio 13 d. Sprendimo D. (Variklio konstrukcijos defektas), C‑411/23, EU:C:2024:498, 25 punktą ir jame nurodytą jurisprudenciją).
23
Teisingumo Teismas jau yra nusprendęs, kad norėdamas būti atleistas nuo pareigos mokėti keleiviams kompensaciją skrydžio atidėjimo ilgam laikui ar atšaukimo atveju, skrydį vykdęs oro vežėjas turi galėti remtis „ypatinga aplinkybe“, turėjusia įtakos jo paties tuo pačiu orlaiviu vykdytam ankstesniam skrydžiui trečią prieš aptariamą skrydį šio orlaivio rotaciją (žr. 2021 m. balandžio 22 d. Sprendimo Austrian Airlines, C‑826/19, EU:C:2021:318, 55 punktą ir jame nurodytą jurisprudenciją).
24
Vis dėlto, atsižvelgiant ne tik į Reglamento Nr. 261/2004 1 konstatuojamojoje dalyje nurodytą tikslą užtikrinti aukštą keleivių apsaugos lygį, bet ir į šio reglamento 5 straipsnio 3 dalies formuluotę, rėmimasis tokia ypatinga aplinkybe suponuoja, kad tarp šios aplinkybės, turėjusios įtakos ankstesniam skrydžiui, atsiradimo ir vėlesnio skrydžio atidėjimo ar atšaukimo yra tiesioginis priežastinis ryšys (žr. 2021 m. balandžio 22 d. Sprendimo Austrian Airlines, C‑826/19, EU:C:2021:318, 56 punktą ir jame nurodytą jurisprudenciją),
25
Visgi pažymėtina, kad nei Reglamento Nr. 261/2004 5 straipsnio 3 dalyje, nei jokioje kitoje jo nuostatoje nenurodyti tikslūs reikalavimai, kuriuos turi tenkinti tiesioginis priežastinis ryšys tarp ypatingos aplinkybės ir skrydžio atidėjimo ar atšaukimo. Šiomis aplinkybėmis, siekiant užtikrinti vienodą Europos Sąjungos teisės aiškinimą, pagal analogiją reikia remtis priežastinio ryšio kriterijais, taikomais Sąjungos deliktinės atsakomybės srityje, kurioje galioja panašios taisyklės, siejančios atsakomybės atsiradimą su priežastiniu ryšiu tarp nurodomo įvykio ir tariamos žalos.
26
Šiuo tikslu primintina, jog, remiantis Sąjungos teismų jurisprudencija, vien to, kad elgesys buvo būtina sąlyga (sine qua non) žalai atsirasti, t. y. be tokio elgesio žala nebūtų atsiradusi, nepakanka tiesioginiam priežastiniam ryšiui nustatyti (žr. 2019 m. gegužės 23 d. Sprendimo Remag Metallhandel ir Jaschinsky / Komisija, T‑631/16, nepaskelbtas Rink., EU:T:2019:352, 52 punktą ir jame nurodytą jurisprudenciją).
27
Šiuo aspektu iš jurisprudencijos matyti, kad sąlyga dėl priežastinio ryšio reikalaujama, kad šis ryšys būtų pakankamai tiesioginis, t. y. skundžiamas elgesys turi būti pagrindinė žalos priežastis (šiuo klausimu žr. 2018 m. gruodžio 13 d. Sprendimo Europos Sąjunga / Gascogne Sack Deutschland ir Gascogne, C‑138/17 P ir C‑146/17 P, EU:C:2018:1013, 22 punktą, taip pat 2019 m. rugsėjo 5 d. Sprendimo Europos Sąjunga / Guardian Europe ir Guardian Europe / Europos Sąjunga, C‑447/17 P ir C‑479/17 P, EU:C:2019:672, 32 punktą).
28
Be to, priežastinį ryšį gali nutraukti, be kita ko, veiksmas, kuris įsiterpia tarp skundžiamo elgesio ir tariamos žalos, kai šis veiksmas yra lemiama šios žalos atsiradimo priežastis. Toks veiksmas gali būti, be kita ko, sprendimas, tačiau su sąlyga, kad jį priėmęs asmuo nebuvo priverstas to daryti (šiuo klausimu ir pagal analogiją žr. 2025 m. gruodžio 18 d. Sprendimo WS ir kt. / Frontex (Bendra grąžinimo operacija), C‑679/23 P, EU:C:2025:976, 151 ir 152 punktus ir juose nurodytą jurisprudenciją).
29
Taigi vien tai, kad ypatinga aplinkybė turėjo įtakos ankstesniam skrydžiui už nagrinėjamąjį, nėra pakankama priežastis atleisti oro vežėją nuo pareigos mokėti kompensaciją. Dar reikia, kad ši ypatinga aplinkybė būtų nagrinėjamo skrydžio vėlavimą lėmusi priežastis.
30
Nagrinėjamu atveju reikia pažymėti, kad pagrindinėje byloje dėl saugumo patikros sutrikimo oro vežėjas nusprendė palaukti pirmojo skrydžio keleivių, dar neperėjusių saugumo patikros, nors orlaivis tam skrydžiui buvo pasiruošęs pakilti laiku.
31
Vadinasi, šis oro vežėjo sprendimas palaukti pirmojo skrydžio keleivių įsiterpė tarp ypatingos aplinkybės atsiradimo ir pagrindinėje byloje aptariamo skrydžio vėlavimo. Šis sprendimas galėjo nutraukti dviejų įvykių tiesiogini priežastinį ryšį, jeigu jis tapo pagrindinėje byloje aptariamo skrydžio vėlavimą lėmusia priežastimi ir jeigu atitinkamas oro vežėjas nebuvo priverstas priimti to sprendimo, pavyzdžiui, dėl jam tenkančios teisinės pareigos, tačiau tai turi patikrinti prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas.
32
Pažymėtina, kad atliekant tokį vertinimą nereikia atsižvelgti į Reglamento Nr. 261/2004 tikslą užtikrinti aukštą keleivių apsaugos lygį. Iš tiesų, kaip generalinis advokatas nurodė savo išvados 70 punkte, nurodytas tikslas nereiškia, kad oro vežėjas turi suderinti įvairių keleivių grupių, kurioms turėjo įtakos ta pati skrydžių rotacija, interesus.
33
Be to, Teisingumo Teismas jau yra nusprendęs, jog negalima leisti, kad oro vežėjas, remdamasis kitų keleivių, kuriuos reikia nuvežti per protingą terminą, interesais, galėtų reikšmingai išplėsti atvejų, kai jis turi teisę pagrįstai atsisakyti vežti keleivį, ratą. Tai neišvengiamai panaikintų bet kokią tokio keleivio apsaugą, o tai prieštarautų Reglamento Nr. 261/2004 tikslui (2012 m. spalio 4 d. Sprendimo Finnair, C‑22/11, EU:C:2012:604, 34 punktas).
34
Iš tiesų, oro vežėjas, remdamasis ypatingos aplinkybės tiesiogiai paveiktų kitų keleivių suinteresuotumu būti nuvežtiems per protingą terminą, negali išplėsti atvejų, kai jis gali būti atleistas nuo pareigos mokėti kompensaciją, ratą. Kaip generalinis advokatas nurodė savo išvados 73 punkte, leisti oro vežėjui remtis įvairių keleivių grupių, kurioms turi įtakos skrydžių rotacija, interesų derinimu siekiant išvengti pareigos mokėti kompensaciją vienai iš šių grupių reikštų nustatyti papildomą Reglamento Nr. 261/2004 5 straipsnio 3 dalyje numatytos pareigos mokėti kompensaciją išimtį.
35
Atsižvelgiant į visa tai, kas išdėstyta, į pirmąjį klausimą reikia atsakyti: Reglamento Nr. 261/2004 5 straipsnio 3 dalis turi būti aiškinama taip, kad skrydį vykdžiusio oro vežėjo savarankiškas sprendimas palaukti keleivių, dar nespėjusių pereiti saugumo patikros dėl šios patikros sutrikimo, gali nutraukti tiesioginį priežastinį ryšį tarp ypatingos aplinkybės, t. y. tokio sutrikimo, ir paskesnį skrydį, planuotą vykdyti tą pačią dieną tuo pačiu orlaiviu, vykdžiusio orlaivio atvykimo į paskirties vietą pavėlavus bent tris valandas, jeigu nurodytas sprendimas buvo lemiama vėlavimo priežastis.
Dėl antrojo klausimo
36
Atsižvelgiant į atsakymą į pirmąjį klausimą, nėra būtina atsakyti į antrąjį klausimą.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
37
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Bendrajam Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.
Remdamasis šiais motyvais,
BENDRASIS TEISMAS (prašymus priimti prejudicinį sprendimą nagrinėjanti kolegija)
nusprendžia:
2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 261/2004, nustatančio bendras kompensavimo ir pagalbos keleiviams taisykles atsisakymo vežti ir skrydžių atšaukimo arba atidėjimo ilgam laikui atveju, panaikinančio Reglamentą (EEB) Nr. 295/91, 5 straipsnio 3 dalis
turi būti aiškinama taip:
skrydį vykdžiusio oro vežėjo savarankiškas sprendimas palaukti keleivių, dar nespėjusių pereiti saugumo patikros dėl šios patikros sutrikimo, gali nutraukti tiesioginį priežastinį ryšį tarp ypatingos aplinkybės, t. y. tokio sutrikimo, ir paskesnį skrydį, planuotą vykdyti tą pačią dieną tuo pačiu orlaiviu, vykdžiusio orlaivio atvykimo į paskirties vietą pavėlavus bent tris valandas, jeigu nurodytas sprendimas buvo lemiama vėlavimo priežastis.
Papasavvas
Półtorak
Sampol Pucurull
Petrlík
Valasidis
Paskelbta 2026 m. kovo 4 d. viešame teismo posėdyje Liuksemburge.
Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: vokiečių.