62022CJ0017
TEISINGUMO TEISMO (ketvirtoji kolegija) SPRENDIMAS
2024 m. rugsėjo 12 d. (
*1
)
„Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Fizinių asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis – Reglamentas (ES) 2016/679 – 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b, c ir f punktai – Tvarkymo teisėtumas – Būtinumas tvarkyti duomenis siekiant įvykdyti sutartį, kurios šalis yra duomenų subjektas – Būtinumas tvarkyti duomenis siekiant užtikrinti, kad būtų įvykdyta duomenų valdytojui taikoma teisinė prievolė – Būtinumas tvarkyti duomenis siekiant teisėtų duomenų valdytojo arba trečiojo asmens interesų – Investicinis fondas, įsteigtas kaip viešoji komanditinė ūkinė bendrija – Nario prašymas suteikti informacijos apie kitus investiciniame fonde netiesiogiai per patikos bendrovę dalyvaujančius narius“
Sujungtose bylose C‑17/22 ir C‑18/22
dėl Amtsgericht München (Miuncheno apylinkės teismas, Vokietija) 2021 m. gruodžio 21 d. nutartimis, kurias Teisingumo Teismas gavo 2022 m. sausio 7 d., pagal SESV 267 straipsnį pateiktų prašymų priimti prejudicinį sprendimą bylose
HTB Neunte Immobilien Portfolio geschlossene Investment UG & Co. KG
prieš
Müller Rechtsanwaltsgesellschaft mbH (C‑17/22)
ir
Ökorenta Neue Energien Ökostabil IV geschlossene Investment GmbH & Co. KG
prieš
WealthCap Photovoltaik 1 GmbH Co.KG,
WealthCap PEIA Komplementär GmbH,
WealthCap Investorenbetreuung GmbH (C‑18/22)
TEISINGUMO TEISMAS (ketvirtoji kolegija),
kurį sudaro kolegijos pirmininkas C. Lycourgos, teisėjai O. Spineanu‑Matei, J.-C. Bonichot, S. Rodin ir L. S. Rossi (pranešėja),
generalinis advokatas J. Richard de la Tour,
posėdžio sekretorius I. Illéssy, administratorius,
atsižvelgęs į rašytinę proceso dalį ir įvykus 2024 m. vasario 29 d. posėdžiui,
išnagrinėjęs pastabas, pateiktas:
–
HTB Neunte Immobilien Portfolio geschlossene Investment UG & Co. KG, atstovaujamos Rechtsanwälte M. Handlos ir R. Veil,
–
Ökorenta Neue Energien Ökostabil IV geschlossene Investment GmbH & Co. KG, atstovaujamos Rechtsanwalt U. Brinkmöller,
–
WealthCap Photovoltaik 1 GmbH Co.KG, WealthCap PEIA Komplementär GmbH ir WealthCap Investorenbetreuung GmbH, atstovaujamų Rechtsanwälte N. Bartmann, U. Baumgartner ir A. Höder,
–
Europos Komisijos, atstovaujamos A. Bouchagiar, M. Heller ir H. Kranenborg,
atsižvelgęs į sprendimą, priimtą susipažinus su generalinio advokato nuomone, nagrinėti bylą be išvados,
priima šį
Sprendimą
1
Prašymai priimti prejudicinį sprendimą pateikti dėl 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016, p. 1, toliau – BDAR) 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b ir f punktų išaiškinimo.
2
Prašymai pateikti nagrinėjant ginčą tarp, pirma, HTB Neunte Immobilien Portfolio geschlossene Investment UG & Co. KG (toliau HTB) ir Müller Rechtsanwaltsgesellschaft mbH (byla C‑17/22) ir, antra, tarp Ökorenta Neue Energien Ökostabil IV geschlossene Investment GmbH & Co. KG (toliau Ökorenta) ir WealthCap Photovoltaik 1 GmbH Co.KG, WealthCap PEIA Komplementär GmbH bei WealthCap Investorenbetreuung GmbH (byla C‑18/22).
Teisinis pagrindas
Sąjungos teisė
3
BDAR 1, 10, 39, 41, 47 ir 48 konstatuojamosios dalys suformuluotos taip:
„(1)
fizinių asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis yra pagrindinė teisė. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 8 straipsnio 1 dalyje ir [SESV] 16 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad kiekvienas asmuo turi teisę į savo asmens duomenų apsaugą;
<…>
(10)
siekiant užtikrinti vienodo ir aukšto lygio fizinių asmenų apsaugą ir pašalinti asmens duomenų judėjimo [Europos] Sąjungoje kliūtis, visose valstybėse narėse turėtų būti užtikrinama lygiavertė asmenų teisių ir laisvių apsauga tvarkant tokius duomenis. Visoje [Europos] Sąjungoje turėtų būti užtikrintas nuoseklus ir vienodas taisyklių, kuriomis reglamentuojama fizinių asmenų pagrindinių teisių ir laisvių apsauga tvarkant asmens duomenis, taikymas. <…>
<…>
(39)
bet kuris asmens duomenų tvarkymas turėtų būti teisėtas ir sąžiningas. Taikant skaidrumo principą, fiziniams asmenims turėtų būti aišku, kaip su jais susiję asmens duomenys yra renkami, naudojami, su jais susipažįstama arba jie yra kitaip tvarkomi, taip pat kokiu mastu tie asmens duomenys yra ar bus tvarkomi. <…>
<…>
(41)
kai šiame reglamente nurodomas teisinis pagrindas arba teisėkūros priemonė, tai nebūtinai reiškia, kad parlamentas turi priimti teisėkūros procedūra priimamą aktą, nedarant poveikio reikalavimams, taikomiems pagal atitinkamos valstybės narės konstitucinę tvarką. Tačiau toks teisinis pagrindas ar teisėkūros priemonė turėtų būti aiškūs ir tikslūs, o jų taikymas turėtų būti numatomas tiems asmenims, kuriems jie turi būti taikomi, pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo <…> ir Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką;
<…>
(47)
teisėti duomenų valdytojo, įskaitant duomenų valdytoją, kuriam gali būti atskleisti asmens duomenys, arba trečiosios šalies interesai gali būti teisiniu duomenų tvarkymo pagrindu, jeigu duomenų subjekto interesai arba pagrindinės teisės ir laisvės nėra viršesni, atsižvelgiant į pagrįstus duomenų subjektų lūkesčius jų santykių su duomenų valdytoju pagrindu. Toks teisėtas interesas galėtų būti, pavyzdžiui, kai egzistuoja susijęs ir atitinkamas santykis tarp duomenų subjekto ir duomenų valdytojo, pavyzdžiui, kai duomenų subjektas yra duomenų valdytojo klientas arba dirba duomenų valdytojo tarnyboje. Bet kuriuo atveju reikėtų atidžiai įvertinti, ar esama teisėto intereso, be kita ko, siekiant nustatyti, ar duomenų subjektas gali tuo metu, kai renkami asmens duomenys, arba asmens duomenų rinkimo kontekste tikėtis, kad duomenys gali būti tvarkomi tuo tikslu. Duomenų subjekto interesai ir pagrindinės teisės gali visų pirma būti viršesni už duomenų valdytojo interesus, kai asmens duomenys tvarkomi tokiomis aplinkybėmis, kuriomis duomenų subjektai pagrįstai nesitiki tolesnio tvarkymo. <…> Asmens duomenų tvarkymas tiesioginės rinkodaros tikslais gali būti vertinamas kaip atliekamas vadovaujantis teisėtu interesu;
(48)
duomenų valdytojai, priklausantys įmonių grupėms arba įstaigoms, susijusioms su pagrindine įstaiga, gali turėti teisėtą interesą vidaus administraciniais tikslais, įskaitant klientų ar darbuotojų asmens duomenų tvarkymą, įmonių grupėje persiųsti asmens duomenis. Tuo nedaromas poveikis bendriesiems principams, reglamentuojantiems asmens duomenų perdavimą įmonių grupės viduje trečiojoje valstybėje esančiai įmonei.“
4
Šio reglamento 1 straipsnio „Dalykas ir tikslai“ 2 dalyje nustatyta:
„Šiuo reglamentu saugomos fizinių asmenų pagrindinės teisės ir laisvės, visų pirma jų teisė į asmens duomenų apsaugą.“
5
Šio reglamento 4 straipsnyje numatyta:
„Šiame reglamente:
1)
asmens duomenys – bet kokia informacija apie fizinį asmenį, kurio tapatybė nustatyta arba kurio tapatybę galima nustatyti (duomenų subjektas); fizinis asmuo, kurio tapatybę galima nustatyti, yra asmuo, kurio tapatybę tiesiogiai arba netiesiogiai galima nustatyti, visų pirma pagal identifikatorių, kaip antai vardą ir pavardę, asmens identifikavimo numerį, buvimo vietos duomenis ir interneto identifikatorių arba pagal vieną ar kelis to fizinio asmens fizinės, fiziologinės, genetinės, psichinės, ekonominės, kultūrinės ar socialinės tapatybės požymius;
2)
duomenų tvarkymas – bet kokia automatizuotomis arba neautomatizuotomis priemonėmis su asmens duomenimis ar asmens duomenų rinkiniais atliekama operacija ar operacijų seka, kaip antai rinkimas, įrašymas, rūšiavimas, sisteminimas, saugojimas, adaptavimas ar keitimas, išgava, susipažinimas, naudojimas, atskleidimas persiunčiant, platinant ar kitu būdu sudarant galimybę jais naudotis, taip pat sugretinimas ar sujungimas su kitais duomenimis, apribojimas, ištrynimas arba sunaikinimas;
<…>
7)
duomenų valdytojas – fizinis arba juridinis asmuo, valdžios institucija, agentūra ar kita įstaiga, kuris vienas ar drauge su kitais nustato duomenų tvarkymo tikslus ir priemones; kai tokio duomenų tvarkymo tikslai ir priemonės nustatyti Sąjungos arba valstybės narės teisės, duomenų valdytojas arba konkretūs jo skyrimo kriterijai gali būti nustatyti Sąjungos arba valstybės narės teise;
<…>
11)
duomenų subjekto sutikimas – bet koks laisva valia duotas, konkretus ir nedviprasmiškas tinkamai informuoto duomenų subjekto valios išreiškimas pareiškimu arba vienareikšmiais veiksmais kuriais jis sutinka, kad būtų tvarkomi su juo susiję asmens duomenys;
<…>“
6
To paties reglamento 5 straipsnyje „Su asmens duomenų tvarkymu susiję principai“ nustatyta:
„1.   Asmens duomenys turi būti:
a)
duomenų subjekto atžvilgiu tvarkomi teisėtu, sąžiningu ir skaidriu būdu (teisėtumo, sąžiningumo ir skaidrumo principas);
b)
renkami nustatytais, aiškiai apibrėžtais bei teisėtais tikslais ir toliau netvarkomi su tais tikslais nesuderinamu būdu; <…>
c)
adekvatūs, tinkami ir tik tokie, kurių reikia siekiant tikslų, dėl kurių jie tvarkomi (duomenų kiekio mažinimo principas);
<…>
2.   Duomenų valdytojas yra atsakingas už tai, kad būtų laikomasi 1 dalies, ir turi sugebėti įrodyti, kad jos laikomasi (atskaitomybės principas).“
7
BDAR 6 straipsnis „Tvarkymo teisėtumas“ suformuluotas taip:
„1.   Duomenų tvarkymas yra teisėtas tik tuo atveju, jeigu taikoma bent viena iš šių sąlygų, ir tik tokiu mastu, kokiu ji yra taikoma:
a)
duomenų subjektas davė sutikimą, kad jo asmens duomenys būtų tvarkomi vienu ar keliais konkrečiais tikslais;
b)
tvarkyti duomenis būtina siekiant įvykdyti sutartį, kurios šalis yra duomenų subjektas, arba siekiant imtis veiksmų duomenų subjekto prašymu prieš sudarant sutartį;
c)
tvarkyti duomenis būtina, kad būtų įvykdyta duomenų valdytojui taikoma teisinė prievolė;
<…>
f)
tvarkyti duomenis būtina siekiant teisėtų duomenų valdytojo arba trečiosios šalies interesų, išskyrus atvejus, kai tokie duomenų subjekto interesai arba pagrindinės teisės ir laisvės, dėl kurių būtina užtikrinti asmens duomenų apsaugą, yra už juos viršesni, ypač kai duomenų subjektas yra vaikas.
Šios pastraipos f punktas netaikomas duomenų tvarkymui, kurį valdžios institucijos atlieka vykdydamos savo užduotis.
2.   Valstybės narės gali toliau taikyti arba nustatyti konkretesnes nuostatas šio reglamento taisyklių taikymui pritaikyti, kiek tai susiję su duomenų tvarkymu, kad būtų laikomasi 1 dalies c ir e punktų, tiksliau nustatydamos konkrečius duomenų tvarkymui keliamus reikalavimus ir kitas teisėto ir sąžiningo duomenų tvarkymo užtikrinimo priemones, įskaitant kitais specialiais IX skyriuje numatytais duomenų tvarkymo atvejais.
3.   1 dalies c ir e punktuose nurodytas duomenų tvarkymo pagrindas nustatomas:
a)
Sąjungos teisėje; arba
b)
duomenų valdytojui taikomoje valstybės narės teisėje.
<…> Sąjungos arba valstybės narės teisė atitinka viešojo intereso tikslą ir yra proporcinga teisėtam tikslui, kurio siekiama.“
8
Šio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje nustatyta:
„Kai iš duomenų subjekto renkami jo asmens duomenys, duomenų valdytojas asmens duomenų gavimo metu duomenų subjektui pateikia visą šią informaciją:
<…>
c)
duomenų tvarkymo tikslus, dėl kurių ketinama tvarkyti asmens duomenis, taip pat duomenų tvarkymo teisinį pagrindą;
d)
kai duomenų tvarkymas atliekamas pagal 6 straipsnio 1 dalies f punktą, teisėtus duomenų valdytojo arba trečiosios šalies interesus;
<…>“
Vokietijos teisė
9
Pagrindinių bylų aplinkybėms taikytinos redakcijos Handelsgesetzbuch (Prekybos kodeksas) 161 straipsnyje numatyta:
„1.   Įmonė, kurios tikslas – vykdyti verslą bendru pavadinimu, yra komanditinė ūkinė bendrija, jeigu vieno ar kelių jos narių atsakomybė įmonės kreditoriams yra apribota tam tikros įnašo sumos (komanditoriai), o kitų narių atsakomybė neribojama (tikrieji nariai).
2.   Jeigu šiame skirsnyje nenustatyta kitaip, komanditinėms ūkinėms bendrijoms taikomos tikrosioms ūkinėms bendrijoms galiojančios nuostatos.“
10
Šio dekreto 162 straipsnis suformuluotas taip:
„Bendrijos registracijos paraiškoje, be 106 straipsnio 2 dalyje išvardytų duomenų [(be kita ko, kiekvieno nario pavardė, vardas, gimimo data ir gyvenamoji vieta)], nurodomi komanditoriai ir kiekvieno iš jų įnašo dydis. <…>“
11
Pagrindinių bylų aplinkybėms taikytinos redakcijos Aktiengesetz (Akcinių bendrovių įstatymas) 127a straipsnio 1 ir 3 dalyse nustatyta:
„1.   Akcininkai arba akcininkų asociacijos gali Bundesanzeiger (Federalinis oficialusis leidinys) esančiame Akcininkų forume raginti kitus akcininkus kartu arba per įgaliotinius teikti prašymus, reikšti reikalavimus pagal šį įstatymą ar pasinaudoti balsavimo teise visuotiniame susirinkime.
<…>
3.   Raginime gali būti pateikta nuoroda į jo autoriaus interneto svetainę ir elektroninį adresą. <…>“
12
Pagrindinių bylų aplinkybėms taikytinos redakcijos Wertpapierhandelsgesetz (Prekybos vertybiniais popieriais įstatymas) 33 straipsnio 1 dalies pirmame sakinyje numatyta:
„Asmuo, kurio balsavimo teisės, suteiktos dėl turimų Vokietijos Federacinėje Respublikoje buveinę turinčio emitento akcijų, dėl įsigijimo, perleidimo ar kito sandorio pasiekia, viršija ar nebesiekia 3, 5, 10, 15, 20, 25, 30, 50 ar 75 % (prievolę pranešti turintis asmuo), nedelsdamas ir ne vėliau kaip per keturias prekybos dienas apie tai praneša emitentui ir Federalinei priežiūros institucijai, laikydamasis 34 straipsnio 1 ir 2 dalių. <…>“
Pagrindinės bylos ir prejudiciniai klausimai
13
Iš prašymų priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad HTB ir Ökorenta yra investicinės bendrovės, per patikos bendrovę netiesiogiai dalyvaujančios investiciniuose fonduose. Šie investiciniai fondai organizuoti kaip komanditinė ūkinė bendrija, t. y. viešoji partnerystė. Dalyvaujama šių komanditinių ūkinių bendrijų kapitalą valdant per investicijas ekonominiais tikslais. Kai dalyvaujama netiesiogiai, nariai savo teises įgyvendina per patikos bendroves.
14
Pagrindinėse bylose ieškovės reikalauja iš atsakovių – patikos bendrovių – atskleisti visų jų narių, dalyvaujančiųinvesticiniuose fonduose netiesiogiai, per patikos bendroves, vardus, pavardes ir adresus.
15
Atsakovės pagrindinėse bylose prieštarauja dėl tokio atskleidimo, nes mano, kad duomenis, kurių reikalaujama, ketinama naudoti siekiant pačių ieškovių pagrindinėse bylose ekonominių interesų – reklamuoti savo investicinius produktus, sukelti investuotojų susirūpinimą arba nupirkti jų dalis už mažesnę nei tikroji vertė kainą ir uždirbti pelno jas perpardavus. Anot jų, dalyvavimo ir patikos sutartyse, pagal kurias atsakovių pagrindinėse bylose nariai netiesiogiai dalyvauja atitinkamuose investiciniuose fonduose, įtvirtintas draudimas perduoti reikalaujamus duomenis kitiems nariams.
16
Ieškovės pagrindinėse bylose neigia turinčios tokių ketinimų ir remiasi savo teise užmegzti kontaktą su kitais investiciniuose fonduose dalyvaujančiais komanditoriais, be kita ko, siekiant derėtis dėl jiems priklausančių kapitalo dalių pirkimo.
17
Prašymus priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės pabrėžia, kad pagal Bundesgerichtshof (Aukščiausiasis Federalinis teismas, Vokietija) ir Oberlandesgericht München (Miuncheno aukštesnysis apygardos teismas, Vokietija) jurisprudenciją ieškovių pagrindinėse bylose reikalaujamų asmens duomenų atskleidimas gali būti pripažintas privalomu. Vis dėlto jis pažymi, kad dalis šios jurisprudencijos suformuota iki įsigaliojant BDAR, todėl nagrinėjamu atveju ją gali prireikti vertinti kitaip, atsižvelgiant į šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b ir f punktus, kurių aiškinimas turės lemiamos reikšmės ginčų pagrindinėse bylose sprendimui.
18
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas konkrečiai nurodo, kad iš 2019 m. lapkričio 19 d.Bundesgerichtshof (Aukščiausiasis Federalinis teismas) nutarties (II ZR 263/18) matyti, kad, esant partnerystei, šiuo atveju – komanditinei ūkinei bendrijai, nario teisė žinoti kitų narių vardus, pavardes ir adresus yra „neatsiejama nuo pagrindinių narių teisų“. Šia teise taip pat galima pasinaudoti tik netiesiogiai dalyvaujančių komanditorių atžvilgiu. Iš tiesų visų, taip pat netiesiogiai dalyvaujančių, narių pažinojimas būtinas tam, kad kiekvienas viešosios bendrijos narys galėtų veiksmingai naudotis savo teisėmis. Taigi asmens duomenų perdavimas kitiems nariams atitinka bendrijos įsipareigojimus pagal jos steigimo sutartį. Vienintelė Vokietijos teisėje įtvirtinta teisės gauti tokius duomenis išimtis yra draudimas piktnaudžiauti teise, pagal kurį teise į informaciją neleidžiama naudotis neteisėtai arba siekiant pakenkti kitiems.
19
Remiantis Bundesgerichtshof (Aukščiausiasis Federalinis teismas) jurisprudencija, piktnaudžiavimas teise bet kuriuo atveju nepripažįstamas, kai investuotojas ieško kontakto su kitais investuotojais tam, kad galėtų su jais aptarti su bendrija susijusias problemas, o galbūt tarp investuotojų suburti interesų grupę. Be to, nėra priežasties atsisakyti suteikti informacijos apie bendrijos narį vien dėl abstraktaus pavojaus, kad gali būti piktnaudžiaujama asmens duomenimis. Bendrijos narys turėtų galėti tiesiogiai susipažinti su kitų narių duomenimis ir negali būti priklausomas nuo bendrijosvaldymo organų.
20
Iš šios jurisprudencijos taip pat matyti, kad teisės į informaciją negali būti atsisakoma ir sutartimi, antraip iš narių faktiškai būtų atimta esminė teisė sušaukti neeilinį narių susirinkimą, nes mažą kapitalo dalį turintis narys tam reikalingą kvorumą gali pasiekti tik susivienijęs su kitais nariais, o tam jis neišvengiamai turi žinoti jų vardus, pavardes ir adresus (2009 m. rugsėjo 21 d.Bundesgerichtshof (Aukščiausiasis Federalinis teismas) nutartis II ZR 264/08). Remiantis šia jurisprudencija, BDAR 48 konstatuojamoji dalis taip pat pateisina galimybę įmonių grupės viduje perduoti visų narių asmens duomenis vienam nariui vidaus administraciniais tikslais.
21
Taigi, anot prašymus priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo, Bundesgerichtshof (Aukščiausiasis Federalinis teismas) jurisprudencijoje iš principo pripažįstama, kad bendrijos narių teisę į informaciją riboja tik piktnaudžiavimas teise.
22
Prašymus priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas taip pat nurodo 2019 m. sausio 16 d.Oberlandesgericht München
(Miuncheno aukštesnysis apygardos teismas) sprendimą (7 U 342/18), pagal kurį esminis partnerystės sutarties tikslas yra bendrijos narių naudojimasis teisėmis, įskaitant teisę stiprinti savo padėtį bendrijoje. Taigi bendrijos kapitalo dalių įsigijimas yra teisėtas naudojimasis šiomis teisėmis, o informacijos apie kitus narius atskleidimas šiuo tikslu yra pagrįstas interesas. Atsisakyti suteikti informacijos galima tik tuomet, kai nėra pagrįsto intereso reikalauti ją suteikti.
23
Prašymus priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas abejoja, ar Bundesgerichtshof (Aukščiausiasis Federalinis teismas) ir Oberlandesgericht München (Miuncheno aukštesnysis apygardos teismas) jurisprudencija atitinka Sąjungos teisę, nes pagal ją leidžiama plačiai atskleisti bendrijos narių, netiesiogiai dalyvaujančių valdant investicinio fondo kapitalą, asmens duomenis remiantis visiškai formaliu argumentu apie kitų narių interesą gauti šiuos duomenis, pavyzdžiui, siekiant įsigyti kapitalo dalių.
24
Jo nuomone, pagal Sąjungos teisę asmens duomenų apsauga yra taisyklė, todėl BDAR 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b ir f punktuose numatyta šio principo išimtis, leidžianti atskleisti šiuos duomenis, turi būti „pakankamai pagrindžiama“. Šis teismas taip pat teigia, kad Vokietijos teisėje neįtvirtinta jokios teisinės pareigos skelbti duomenis apie asmenis, dalyvaujančius valdant patikos bendrovės kapitalą. Taigi prašymus priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas kelia klausimą, ar teisė susipažinti su ūkinės bendrijos narių duomenimis turi būti susieta su sąlyga, pirma, dėl tam tikros kapitalo dalies turėjimo, pagal analogiją su Vokietijos teisiniu reglamentavimu dėl biržoje kotiruojamų akcinių bendrovių, ir, antra, dėl konkrečios ir tikslios priežasties, susijusios su bendrija, apie kurios narius prašoma suteikti tokius duomenis.
25
Šiomis aplinkybėmis Amtsgericht München (Miuncheno apylinkės teismas) nutarė sustabdyti abiejų bylų nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šiuos kiekvienoje byloje identiškus prejudicinius klausimus:
„1.
a)
Ar aiškinant [BDAR] 6 straipsnio 1 dalies [pirmos pastraipos] b ir f punktus darytina išvada, kad pakanka vien dalyvauti viešojoje ūkinėje bendrijoje kaip ne asmeniškai ir tik labai ribotai atsakančiam už bendrijos įsipareigojimus ir vadovaujančių funkcijų neatliekančiam nariui tam, kad būtų galima pagrįsti „teisėtą interesą“ gauti informaciją apie visus netiesiogiai per patikėtinį dalyvaujančius narius, jų kontaktinius duomenis ir jiems priklausančias viešosios ūkinės bendrijos kapitalo dalis ir atitinkamą sutartinį įsipareigojimą kildinti iš bendrijos steigimo sutarties?
b)
O gal tokiomis aplinkybėmis teisėtas interesas reiškia tik galimybę gauti iš bendrijos informaciją apie tuos netiesiogiai dalyvaujančius narius, kurių atsakomybė nėra labai ribota ir kuriems priklauso minimali bendrijos kapitalo dalis, bent potencialiai leidžianti daryti įtaką bendrijos likimui?
2.
a)
Ar tam, kad naudojantis tokia neribota teise (1a punktas) būtų išvengta galimo piktnaudžiavimo teise, arba būtų galima taikyti ribotos teisės į informaciją apribojimo išimtį (1b punktas), pakanka ketinimo užmegzti kontaktą su kitais ūkinės bendrijos nariais siekiant su jais susipažinti, pasikeisti nuomonėmis arba derėtis dėl jiems priklausančių bendrijos kapitalo dalių nupirkimo?
b)
O gal interesas gauti informacijos tampa reikšmingas tik tuomet, kai perduoti duomenis reikalaujama išreiškiant aiškų ketinimą užmegzti kontaktą su kitais ūkinės bendrijos nariais tam, kad dėl konkrečiai nurodytų priežasčių, dėl kurių bendrijos nariai turi išreikšti valią priimdami sprendimus, jų būtų galima prašyti koordinuoti veiksmus?“
Dėl proceso Teisingumo Teisme
26
2022 m. rugsėjo 23 d. nutartimi Teisingumo Teismo pirmininkas sustabdė šios bylos nagrinėjimą, kol bus priimtas galutinis sprendimas byloje C‑252/21.
27
Remdamasi 2023 m. liepos 7 d. Teisingumo Teismo pirmininko nutartimi kanceliarija prašymus priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui perdavė 2023 m. liepos 4 d. Sprendimą Meta Platforms ir kt. (Bendrosios socialinio tinklo naudojimo sąlygos) (C‑252/21, EU:C:2023:537) ir paprašė pranešti, ar, atsižvelgdamas į jį, nori atsiimti visus ar dalį savo prašymų priimti prejudicinį sprendimą.
28
2023 m. rugpjūčio 4 d. raštu (jį Teisingumo Teismo kanceliarija gavo tą pačią dieną) nacionalinis teismas pranešė neketinantis atsiimti prašymų priimti prejudicinį sprendimą.
Dėl prejudicinių klausimų
29
Savo prejudiciniais klausimais, kuriuos reikia nagrinėti kartu, prašymus priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės siekia išsiaiškinti, ar BDAR 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b ir f punktai turi būti aiškinami taip, kad asmens duomenų tvarkymas, kai investicinio fondo, įsteigto kaip viešoji ūkinė bendrija, vieno nario prašymu atskleidžiama informacija apie visus netiesiogiai per patikos bendroves šiame fonde dalyvaujančius narius, kad ir kokia būtų jiems priklausanti šio fondo kapitalo dalis, kad minėtas narys galėtų su jais susisiekti ir derėtis dėl jiems priklausančių kapitalo dalių nupirkimo, arba derinti veiksmus siekiant formuoti bendrą poziciją nariams priimant sprendimus, gali būti laikomas būtinu siekiant įvykdyti sutartį, kurios šalys yra duomenų subjektai, kaip tai suprantama pagal minėtą b punktą, ar siekiant teisėtų duomenų valdytojo arba trečiojo asmens interesų, kaip tai suprantama pagal minėtą f punktą.
30
Kadangi iš prašymų priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad juos pateikęs teismas abejoja, ar su BDAR suderinama iš nacionalinių teismų jurisprudencijos kilusi Vokietijos teisėje įtvirtinta pareiga atskleisti tokius duomenis, pateiktus klausimus reikia performuluoti, kad jie apimtų šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punkto aiškinimą, ir pripažinti, kad savo klausimais prašymus priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas taip pat siekia išsiaiškinti, ar toks atskleidimas gali būti laikomas kylančiu iš duomenų valdytojui taikomos teisinės prievolės.
31
Siekiant atsakyti į šiuos klausimus, visų pirma svarbu priminti, kad BDAR siekiamas tikslas, išplaukiantis iš jo 1 straipsnio ir 1 bei 10 konstatuojamųjų dalių, yra, be kita ko, užtikrinti aukštą fizinių asmenų pagrindinių laisvių ir teisių, visų pirma jų teisės į privatų gyvenimą tvarkant asmens duomenis, įtvirtintos Chartijos 8 straipsnio 1 dalyje ir SESV 16 straipsnio 1 dalyje, apsaugos lygį (2024 m. kovo 7 d. Sprendimo IAB Europe, C‑604/22, EU:C:2024:214, 53 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
32
Laikantis šio tikslo, bet koks asmens duomenų tvarkymas turi atitikti šio reglamento 5 straipsnyje nurodytus tokių duomenų tvarkymo principus ir tenkinti jo 6 straipsnyje išvardytas teisėtumo sąlygas (šiuo klausimu žr. 2020 m. spalio 6 d. Sprendimo La Quadrature du Net ir kt., C‑511/18, C‑512/18 ir C‑520/18, EU:C:2020:791, 208 punktą ir 2024 m. liepos 11 d. Sprendimo Meta Platforms Ireland (Atstovaujamasis ieškinys), C‑757/22, EU:C:2024:598, 49 punktą).
33
Šiuo klausimu pažymėtina, kad pagal BDAR 5 straipsnio 1 dalies a punktą asmens duomenys duomenų subjekto atžvilgiu turi būti tvarkomi teisėtai, sąžiningai ir skaidriai.
34
Konkrečiai dėl tvarkymo teisėtumo sąlygos Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad BDAR 6 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje numatytas išsamus ir baigtinis atvejų, kai asmens duomenų tvarkymas gali būti laikomas teisėtu, sąrašas. Taigi tam, kad tvarkymas galėtų būti laikomas teisėtu, jis turi patekti į kurį nors iš šioje nuostatoje numatytų atvejų (2023 m. liepos 4 d. Sprendimo Meta Platforms ir kt. (Bendrosios socialinio tinklo naudojimo sąlygos), C‑252/21, EU:C:2023:537, 90 punktas).
35
Atsižvelgiant į ginčų pagrindinėse bylose specifiką, taip pat svarbu pažymėti, kad šio 6 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje įtvirtinta ne pareiga, o tik nustatyta galimybė tvarkyti asmens duomenis joje išvardytais atvejais (pagal analogiją žr. 2017 m. gegužės 4 d. Sprendimo Rīgas satiksme, C‑13/16, EU:C:2017:336, 26 punktą).
36
Pagal BDAR 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punktą asmens duomenų tvarkymas yra teisėtas, jeigu ir tiek, kiek duomenų subjektas davė sutikimą, kad jo asmens duomenys būtų tvarkomi vienu arba keliais konkrečiais tikslais. Nesant tokio sutikimo arba kai šis sutikimas nebuvo duotas laisva valia, konkrečiai, informuotai ir nedviprasmiškai, kaip tai suprantama pagal šio reglamento 4 straipsnio 11 punktą, toks duomenų tvarkymas vis dėlto yra pateisinamas, jeigu atitinka vieną iš to reglamento 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b–f punktuose nurodytų būtinumo reikalavimų.
37
Esant tokiai situacijai, pastarojoje nuostatoje numatyti pagrindai, kiek jie leidžia teisėtai tvarkyti asmens duomenis, nesant duomenų subjekto sutikimo, turi būti aiškinami siaurai (2023 m. liepos 4 d. Sprendimo Meta Platforms ir kt. (Bendrosios socialinio tinklo naudojimo sąlygos), C‑252/21, EU:C:2023:537, 93 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
38
Be to, kaip yra nusprendęs Teisingumo Teismas, kai galima konstatuoti, kad asmens duomenų tvarkymas yra būtinas dėl vieno iš BDAR 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b–f punktuose numatytų pagrindų, nereikia nustatyti, ar toks tvarkymas taip pat susijęs su kitu iš šių pagrindų (2023 m. liepos 4 d. Sprendimo Meta Platforms ir kt. (Bendrosios socialinio tinklo naudojimo sąlygos), C‑252/21, EU:C:2023:537, 94 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
39
Teisingumo Teismas taip pat yra nusprendęs, kad pagal BDAR 5 straipsnį duomenų valdytojui tenka pareiga įrodyti, kad šie duomenys, be kita ko, renkami nustatytais, aiškiai apibrėžtais ir teisėtais tikslais ir kad duomenų subjekto atžvilgiu jie tvarkomi teisėtai, sąžiningai ir skaidriai. Be to, pagal šio reglamento 13 straipsnio 1 dalies c punktą, kai asmens duomenys renkami iš duomenų subjekto, duomenų valdytojas turi jį informuoti apie duomenų tvarkymo tikslus, dėl kurių ketinama tvarkyti šiuos duomenis, ir nurodyti tokio tvarkymo teisinį pagrindą (2023 m. liepos 4 d. Sprendimo Meta Platforms ir kt. (Bendrosios socialinio tinklo naudojimo sąlygos), C‑252/21, EU:C:2023:537, 95 punktas).
40
Nagrinėjamu atveju iš Teisingumo Teismo turimos bylos medžiagos matyti, kad atitinkamuose investiciniuose fonduose netiesiogiai per patikos bendroves dalyvaujantys nariai nedavė sutikimo, kaip tai suprantama pagal BDAR 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punktą, kad atsakovės pagrindinėse bylose atskleistų jų asmens duomenis tretiesiems asmenims, kaip antai HTB ir Ökorenta.
41
Šiomis aplinkybėmis siekiant atsakyti į pateiktus klausimus reikia patikrinti, ar prašymuose priimti prejudicinį sprendimą konkrečiai nurodytomis šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b ir f punktų nuostatomis galima remtis norint pateisinti galimą tokių duomenų atskleidimą šiems tretiesiems asmenims.
42
Pirma, BDAR 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkte numatyta, kad asmens duomenų tvarkymas yra teisėtas, jeigu jis būtinas „siekiant įvykdyti sutartį, kurios šalis yra duomenų subjektas, arba siekiant imtis veiksmų duomenų subjekto prašymu prieš sudarant sutartį“.
43
Šiuo klausimu Teisingumo Teismas jau yra nusprendęs, jog tam, kad asmens duomenų tvarkymas būtų laikomas būtinu sutarčiai įvykdyti, kaip tai suprantama pagal šią nuostatą, jis turi būti objektyviai būtinas siekiant tikslo, kuris yra duomenų subjektui skirtos sutartinės paslaugos sudedamoji dalis. Taigi duomenų valdytojas turi galėti įrodyti, kodėl pagrindinis sutarties tikslas negalėtų būti pasiektas be atitinkamo duomenų tvarkymo (2023 m. liepos 4 d. Sprendimo Meta Platforms ir kt. (Bendrosios socialinio tinklo naudojimo sąlygos), C‑252/21, EU:C:2023:537, 98 punktas).
44
Iš tiesų, kaip taip pat nusprendė Teisingumo Teismas, lemiamas veiksnys taikant BDAR 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytą pagrindą yra tai, kad duomenų valdytojo atliekamas asmens duomenų tvarkymas yra esminis, kad būtų galima tinkamai įvykdyti jo ir duomenų subjekto sudarytą sutartį, taigi nėra kitų įmanomų ir mažiau ribojančių sprendimų (2023 m. liepos 4 d. Sprendimo Meta Platforms ir kt. (Bendrosios socialinio tinklo naudojimo sąlygos), C‑252/21, EU:C:2023:537, 99 punktas).
45
Nagrinėjamu atveju iš prašymų priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad pagrindinėse bylose nagrinėjamose dalyvavimo ir patikos sutartyse, pagal kurias netiesiogiai buvo įgytos atitinkamų investicinių fondų kapitalo dalys, aiškiai numatytas draudimas perduoti su netiesioginiais investuotojais susijusius duomenis kitiems kapitalo dalių turėtojams.
46
Šiuo klausimu svarbu pažymėti, kad esminis viešo investicinio fondo kapitalo dalies įsigijimo netiesioginiai per patikos bendrovę bruožas yra būtent įgijėjų anonimiškumas, įskaitant jų pačių tarpusavio santykiuose. Kitaip tariant, būtent atsižvelgdami į konfidencialų jų duomenų tvarkymą investiciniame fonde asmenys pasirenka investuoti į jį ekonominiais tikslais, įsigydami tokio fondo kapitalo dalių tarpininkaujant patikos bendrovei.
47
Vadinasi, asmens duomenų tvarkymas, kai atskleidžiama informacija apie viešo investicinio fondo narius, valdančius jo kapitalo dalis netiesiogiai per patikos bendrovę, negali būti laikomas būtinu „siekiant įvykdyti sutartį“, kaip tai suprantama pagal BDAR 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punktą, jeigu sutartimi, pagal kurią įgytos šios kapitalo dalys, aiškiai draudžiama atskleisti šiuos duomenis kitiems kapitalo dalių turėtojams, su sąlyga, kad tai patikrins prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas.
48
Antra, BDAR 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos f punkte numatyta, kad duomenų tvarkymas yra teisėtas, jeigu tvarkyti duomenis būtina siekiant teisėtų duomenų valdytojo arba trečiosios šalies interesų, išskyrus atvejus, kai tokie duomenų subjekto interesai arba pagrindinės teisės ir laisvės, dėl kurių būtina užtikrinti asmens duomenų apsaugą, yra už juos viršesni.
49
Kaip Teisingumo Teismas jau yra nusprendęs, šioje nuostatoje numatytos trys kumuliacinės asmens duomenų tvarkymo teisėtumo sąlygos: pirma, duomenų valdytojo arba trečiojo asmens teisėtas interesas, antra, būtinumas tvarkyti asmens duomenis siekiant įgyvendinti šį teisėtą interesą ir, trečia, duomenų subjekto, kurio duomenys turi būti saugomi, interesai ir laisvės, taip pat pagrindinės teisės nėra viršesni (2023 m. liepos 4 d. Sprendimo Meta Platforms ir kt. (Bendrosios socialinio tinklo naudojimo sąlygos), C‑252/21, EU:C:2023:537, 106 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
50
Kiek tai susiję, pirma, su „teisėto intereso“ turėjimo sąlyga, pabrėžtina, kad ši sąvoka nėra apibrėžta BDAR, todėl, kaip jau yra nusprendęs Teisingumo Teismas, teisėtais iš principo gali būti laikomi įvairūs interesai (2023 m. gruodžio 7 d. Sprendimo SCHUFA Holding (Atleidimas nuo skolos likučio), C‑26/22 ir C‑64/22, EU:C:2023:958, 76 punktas)
51
Antra, sąlyga, susijusi su būtinumu tvarkyti asmens duomenis siekiant įgyvendinti teisėtą interesą, reiškia, kad prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas turi patikrinti, ar siekiamas teisėtas duomenų tvarkymo tikslas gali būti tinkamai ir taip pat veiksmingai pasiektas kitomis priemonėmis, kurios mažiau ribotų duomenų subjektų pagrindines laisves ir teises, ypač teises į privatų gyvenimą ir į asmens duomenų apsaugą, garantuojamas Chartijos 7 ir 8 straipsniuose (2023 m. gruodžio 7 d. Sprendimo SCHUFA Holding (Atleidimas nuo skolos likučio), C‑26/22 ir C‑64/22, EU:C:2023:958, 77 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
52
Šiomis aplinkybėmis taip pat primintina, kad su duomenų tvarkymo būtinumu susijusi sąlyga turi būti nagrinėjama kartu atsižvelgiant į vadinamąjį „duomenų kiekio mažinimo“ principą, įtvirtintą BDAR 5 straipsnio 1 dalies c punkte, pagal kurį asmens duomenys turi būti „adekvatūs, tinkami ir tik tokie, kurių reikia siekiant tikslų, dėl kurių jie tvarkomi“ (2023 m. liepos 4 d.Sprendimo Meta Platforms ir kt. (Bendrosios socialinio tinklo naudojimo sąlygos), C‑252/21, EU:C:2023:537, 109 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
53
Galiausiai, trečia, dėl sąlygos, kad duomenų subjekto, kuriuo duomenys turi būti saugomi, interesai arba laisvės ir pagrindinės teisės neturi būti viršesni už teisėtą duomenų valdytojo ar trečiojo asmens interesą, Teisingumo Teismas jau yra nusprendęs, jog ji reiškia, kad reikia palyginti atitinkamas priepriešines teises ir interesus, kurie iš esmės priklauso nuo konkrečių konkretaus atvejo aplinkybių, taigi prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas turi palyginti atitinkamas teises ir interesus, atsižvelgdamas į tokias specifines aplinkybes (2023 m. liepos 4 d. Sprendimo Meta Platforms ir kt. (Bendrosios socialinio tinklo naudojimo sąlygos), C‑252/21, EU:C:2023:537, 110 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
54
Be to, kaip matyti iš BDAR 47 konstatuojamosios dalies, duomenų subjekto interesai ir pagrindinės teisės gali būti viršesni už duomenų valdytojo interesus visų pirma tada, kai asmens duomenys tvarkomi tokiomis aplinkybėmis, kuriomis duomenų subjektai pagrįstai nesitiki tokio tvarkymo (2023 m. liepos 4 d. Sprendimo Meta Platforms ir kt. (Bendrosios socialinio tinklo naudojimo sąlygos), C‑252/21, EU:C:2023:537, 112 punktas).
55
Nors galiausiai prašymus priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas turi įvertinti, ar, kiek tai susiję su pagrindinėse bylose nagrinėjamu asmens duomenų tvarkymu, šio sprendimo 49 punkte primintos trys sąlygos yra įvykdytos, priimdamas prejudicinį sprendimą Teisingumo Teismas gali pateikti paaiškinimų, kurie nacionaliniam teismui padėtų tai nustatyti (2023 m. liepos 4 d. Sprendimo Meta Platforms ir kt. (Bendrosios socialinio tinklo naudojimo sąlygos), C‑252/21, EU:C:2023:537, 96 punktas ir 2023 m. gruodžio 7 d. Sprendimo SCHUFA Holding (Atleidimas nuo skolos likučio), C‑26/22 ir C‑64/22, EU:C:2023:958, 81 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
56
Nagrinėjamu atveju, kalbant pirmiausia apie duomenų valdytojo ar trečiojo asmens teisėtą interesą, kaip tai suprantama BDAR 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos f punktą, pažymėtina, kad prašymus priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas nurodo trečiojo asmens interesą, t. y. investicinio fondo, įsteigto kaip viešoji komanditinė ūkinė bendrija, kapitalo dalį netiesiogiai valdančio nario interesą gauti kitų netiesioginių šios bendrijos narių asmens duomenis, kad galėtų su jais susisiekti ir derėtis dėl jiems priklausančių kapitalo dalių nupirkimo arba derinti veiksmus siekiant formuoti bendrą poziciją visiems nariams priimant sprendimus.
57
Reikia konstatuoti, kad asmens duomenų atskleidimo tikslais toks interesas iš esmės gali būti laikomas teisėtu, kaip tai suprantama pagal BDAR 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos f punktą, atsižvelgiant, be kita ko, į tokios bendrijos statusą, įtvirtintą atitinkamos valstybės narės nacionalinėje teisėje, ir neatsižvelgiant į atskleisti duomenis prašančio nario turimą kapitalo dalį ir įtaką bendrijoje. Vis dėlto prašymus priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas kiekvienu konkrečiu atveju turi įvertinti tokio intereso buvimą, atsižvelgdamas į taikytinus teisės aktus ir visas bylos aplinkybes.
58
Jeigu toks teisėtas interesas būtų nustatytas, tam, kad jo siekiant būtų galima tvarkyti asmens duomenis, pagal BDAR 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos f punktą duomenų valdytojas dar turėtų laikytis visų kitų pagal šį reglamentą jam nustatytų pareigų.
59
Antra, dėl sąlygos, susijusios su būtinybe tvarkyti asmens duomenis siekiant įgyvendinti minėtą interesą, ir ypač dėl tokių pat veiksmingų priemonių, mažiau ribojančių duomenų subjektų pagrindines laisves ir teises, buvimo reikia konstatuoti, kad investicinio fondo narys, norintis gauti informacijos apie kitą narį, dalyvaujantį šiame fonde netiesiogiai per patikos bendrovę, gali, be kita ko, kreiptis tiesiogiai į šį fondą ar šią bendrovę, kad jo prašymas būtų perduotas atitinkamam nariui turint tikslą su juo susipažinti ar keistis nuomonėmis. Tuomet tas kitas narys galėtų laisvai nuspręsti, ar užmegzti ryšį su to prašančiu nariu, ar pasirinkti nereaguoti į tokį prašymą ir išlaikyti anonimiškumą. Toks sprendimas gali būti taikomas ir tuomet, kai informacijos prašantis narys pageidauja derėtis su kitu nariu dėl šiam priklausančių kapitalo dalių pirkimo arba veiksmų derinimo turint tikslą formuoti bendrą poziciją visiems nariams priimant sprendimus.
60
Šis sprendimas taip pat leistų nariui, apie kurį prašoma informacijos, laikantis šio sprendimo 52 punkte nurodyto duomenų kiekio mažinimo principo kontroliuoti jo asmens duomenų tvarkymą ir leisti atskleisti kitam nariui tik duomenis, iš tikrųjų būtinus ir tinkamus siekiant tikslų, dėl kurių šių duomenų prašoma ir kuriais jie tvarkomi.
61
Taigi negalima atmesti, kad pirmesniame šio sprendimo punkte aprašyta procedūra galėtų būti laikoma priemone, mažiau ribojančia duomenų subjekto teisę į jo asmens duomenų konfidencialumo apsaugą ir kartu leidžiančia duomenų valdytojui tai pat veiksmingai įgyvendinti teisėtą suinteresuotojo trečiojo asmens interesą, tačiau tai turi patikrinti prašymus priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas.
62
Trečia, dėl interesų palyginimo, kurį turi atlikti prašymus priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, remdamasis specifinėmis nagrinėjamo atvejo aplinkybėmis, pažymėtina, kad šis teismas turi atsižvelgti, be kita ko, į pagrįstus duomenų subjekto lūkesčius, nagrinėjamo duomenų tvarkymo apimtį ir poveikį jam (2023 m. liepos 4 d. Sprendimo Meta Platforms ir kt. (Bendrosios socialinio tinklo naudojimo sąlygos), C‑252/21, EU:C:2023:537, 116 punktas).
63
Darytina išvada, kad, atliekant tokį palyginimą, viena vertus, iš esmės negalima atmesti, kad net netiesiogiai dalyvaujančių ūkinės bendrijos narių asmens duomenų atskleidimas kitiems nariams prireikus galėtų būti naudingas kiekvieno jų ekonominiams interesams, taigi ir netiesiogiai dalyvaujančių narių, su kurių duomenimis tie kiti nariai pageidauja susipažinti, interesams.
64
Kita vertus, taip pat negalima atmesti, kad investiciniame fonde netiesiogiai dalyvaujančių narių interesas išsaugoti savo asmens duomenų konfidencialumą gali būti svarbesnis už jų kontaktinius duomenis norinčių gauti kitų narių interesą. Įvertinus tai, reikia suteikti ypatingą reikšmę aplinkybei, jog, atsižvelgiant, be kita ko, į šio sprendimo 45 punkte minėtas sutarties nuostatas, tikėtina, kad tokiame fonde netiesiogiai dalyvaujantys nariai jų asmens duomenų rinkimo momentu negalėjo pagrįstai numatyti, kad tie duomenys bus atskleisti tretiesiems asmenims, šiuo atveju – kitiems šiame fonde netiesiogiai dalyvaujantiems nariams.
65
Remiantis visais išdėstytais argumentais abejotina, ar tokį asmens duomenų tvarkymą, kaip ieškovių pagrindinėse bylose prašomos informacijos atskleidimą, gali pateisinti teisėtas interesas, kaip tai suprantama pagal BDAR 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos f punktą, tačiau tai dar turi įvertinti prašymus priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas.
66
Trečia, BDAR 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punkte numatyta, kad asmens duomenų tvarkymas yra teisėtas, jeigu tvarkyti duomenis būtina, kad būtų įvykdyta duomenų valdytojui taikoma teisinė prievolė.
67
BDAR 6 straipsnio 3 dalyje šiuo klausimu patikslinta, kad duomenų tvarkymas turi būti grindžiamas Sąjungos teise arba duomenų valdytojui taikoma valstybės narės teise ir kad šis teisinis pagrindas turi atitikti viešojo intereso tikslą ir būti proporcingas siekiamam teisėtam tikslui (2023 m. liepos 4 d. Sprendimo Meta Platforms ir kt. (Bendrosios socialinio tinklo naudojimo sąlygos), C‑252/21, EU:C:2023:537, 128 punktas).
68
Be to, remiantis šio reglamento 41 konstatuojamąja dalimi, kai šiame reglamente nurodomas teisinis pagrindas arba teisėkūros priemonė, tai nebūtinai reiškia, kad parlamentas turi pagal teisėkūros procedūrą priimti aktą, nedarydamas poveikio reikalavimams, taikomiems pagal atitinkamos valstybės narės konstitucinę tvarką. Tačiau toks teisinis pagrindas ar teisėkūros priemonė turėtų būti aiškūs ir tikslūs, o jų taikymas numatomas tiems asmenims, kuriems jie turi būti taikomi pagal Teisingumo Teismo ir Europos Žmogaus Teisių Teismo jurisprudenciją.
69
Nagrinėjamu atveju, viena vertus, Sąjungos teisėje nenumatyta jokios investicinių fondų ar patikos bendrovių, apie kurias kalbama pagrindinėse bylose, pareigos atskleisti asmens duomenis apie netiesiogiai šiuose fonduose dalyvaujančius narius.
70
Kita vertus, iš prašymų priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad tokią pareigą vis dėlto galima būtų kildinti iš Bundesgerichtshof (Aukščiausiasis Federalinis teismas) ir Oberlandesgericht München (Miuncheno aukštesnysis apygardos teismas) jurisprudencijos, pagal kurią sutarčių nuostatos, garantuojančios konfidencialią informaciją apie viešojoje ūkinėje bendrijoje netiesiogiai dalyvaujančius narius, kaip antai nagrinėjamos pagrindinėse bylose, turi būti laikomos niekinėmis, todėl investiciniame fonde, įsteigtame kaip viešoji komanditinė ūkinė bendrija, netiesiogiai dalyvaujančių narių asmens duomenys turi būti atskleisti, tačiau prašymus priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas dar turi tai patikrinti.
71
Šiuo klausimu svarbu pažymėti, kad, atsižvelgiant į tai, kas nurodyta šio sprendimo 68 punkte, negalima atmesti galimybės, kad „duomenų valdytojui taikoma valstybės narės teisė“, kaip tai suprantama pagal BDAR 6 straipsnio 3 dalies b punktą, taip pat apima nacionalinių teismų jurisprudenciją.
72
Vis dėlto, kaip matyti iš šio reglamento 41 konstatuojamosios dalies, reikalaujama, kad tokia jurisprudencija būtų aiški, tiksli, o jos taikymas nuspėjamas teisės subjektams, laikantis Teisingumo Teismo jurisprudencijos.
73
Be to, remiantis šio sprendimo 67 punkte priminta jurisprudencija, taip pat būtina, kad ši jurisprudencija sudarytų teisinį pagrindą, atitinkantį viešojo intereso tikslą, būtų jam proporcinga ir ginčytinas tvarkymas atliekamas neviršijant to, kas griežtai būtina, o tai turi patikrinti prašymus priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas (šiuo klausimu žr. 2023 m. liepos 4 d. Sprendimo Meta Platforms ir kt. (Bendrosios socialinio tinklo naudojimo sąlygos) (C‑252/21, EU:C:2023:537, 134 ir 138 punktus).
74
Taigi šis teismas turės, be kita ko, nustatyti, ar yra priemonė, kuri leistų užtikrinti ūkinės bendrijos narių santykių skaidrumą, atrodo, išplaukiantį iš Vokietijos teisės, kaip nurodyta šio sprendimo 18–22 punktuose, ir kartu mažiau varžytų viešojoje komanditinėje ūkinėje bendrijoje netiesiogiai dalyvaujančių narių konfidencialių asmens duomenų apsaugą, nei pareiga atskleisti šiuos duomenis bet kuriam kitam to prašančiam nariui.
75
Atsižvelgiant į visa tai, kas išdėstyta, į pateiktus klausimus reikia atsakyti: BDAR 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punktas turi būti aiškinamas taip, kad asmens duomenų tvarkymas, kai investicinio fondo, įsteigto kaip viešoji ūkinė bendrija, vieno nario prašymu atskleidžiama informacija apie visus netiesiogiai per patikos bendroves šiame fonde dalyvaujančius narius, kad ir kokia būtų jiems priklausanti šio fondo kapitalo dalis, kad minėtas narys galėtų su jais susisiekti ir derėtis dėl jiems priklausančių kapitalo dalių nupirkimo arba derinti veiksmus turint tikslą formuoti bendrą poziciją nariams priimant sprendimus, gali būti laikomas būtinu, kaip tai suprantama pagal šią nuostatą, siekiant įvykdyti sutartį, pagal kurią šie nariai įsigijo tokias kapitalo dalis, tik su sąlyga, kad šis tvarkymas yra objektyviai būtinas siekiant tikslo, kuris yra tiems nariams skirtos sutartinės paslaugos sudedamoji dalis, todėl pagrindinis sutarties tikslas negalėtų būti pasiektas neatliekant tokio duomenų tvarkymo. Taip nėra, jeigu šia sutartimi aiškiai draudžiama atskleisti šiuos asmens duomenis kitiems kapitalo dalių turėtojams.
76
BDAR 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos f punktas turi būti aiškinamas taip: toks duomenų tvarkymas gali būti laikomas būtinu siekiant teisėto trečiojo asmens intereso, kaip tai suprantama pagal šią nuostatą, tik su sąlyga, kad taip tvarkyti griežtai būtina siekiant įgyvendinti tokį teisėtą interesą ir kad, atsižvelgiant į visas svarbias aplinkybes, pirma minėtų narių interesai arba laisvės ir pagrindinės teisės nėra viršesni už šį teisėtą interesą.
77
BDAR 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punktas turi būti aiškinamas taip: nurodytas asmens duomenų tvarkymas yra pateisinamas pagal šią nuostatą, jeigu jis būtinas, kad būtų įvykdyta pagal atitinkamos valstybės narės teisę, kaip ji išaiškinta šios valstybės narės teismų jurisprudencijoje, duomenų valdytojui taikoma teisinė prievolė, su sąlyga, kad ši jurisprudencija yra aiški, tiksli, jos taikymas nuspėjamas teisės subjektams, ji atitinka viešojo intereso tikslą ir yra jam proporcinga.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
78
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (ketvirtoji kolegija) nusprendžia:
1.
2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punktas
turi būti aiškinamas taip:
asmens duomenų tvarkymas, kai investicinio fondo, įsteigto kaip viešoji ūkinė bendrija, vieno nario prašymu atskleidžiama informacija apie visus netiesiogiai per patikos bendroves šiame fonde dalyvaujančius narius, kad ir kokia būtų jiems priklausanti šio fondo kapitalo dalis, kad minėtas narys galėtų su jais susisiekti ir derėtis dėl jiems priklausančių kapitalo dalių nupirkimo arba derinti veiksmus turint tikslą formuoti bendrą poziciją nariams priimant sprendimus, gali būti laikomas būtinu, kaip tai suprantama pagal šią nuostatą, siekiant įvykdyti sutartį, pagal kurią šie nariai įsigijo tokias kapitalo dalis, tik su sąlyga, kad šis tvarkymas yra objektyviai būtinas siekiant tikslo, kuris yra tiems nariams skirtos sutartinės paslaugos sudedamoji dalis, todėl pagrindinis sutarties tikslas negalėtų būti pasiektas neatliekant tokio duomenų tvarkymo. Taip nėra, jeigu šia sutartimi aiškiai draudžiama atskleisti šiuos asmens duomenis kitiems kapitalo dalių turėtojams.
2.
Reglamento 2016/679 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos f punktas
turi būti aiškinamas taip:
toks duomenų tvarkymas gali būti laikomas būtinu siekiant teisėto trečiojo asmens intereso, kaip tai suprantama pagal šią nuostatą, tik su sąlyga, kad taip tvarkyti griežtai būtina siekiant įgyvendinti tokį teisėtą interesą ir kad, atsižvelgiant į visas svarbias aplinkybes, pirma minėtų narių interesai arba laisvės ir pagrindinės teisės nėra viršesni už šį teisėtą interesą.
3.
Reglamento 2016/679 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punktas
turi būti aiškinamas taip:
nurodytas asmens duomenų tvarkymas yra pateisinamas pagal šią nuostatą, jeigu jis būtinas, kad būtų įvykdyta pagal atitinkamos valstybės narės teisę, kaip ji išaiškinta šios valstybės narės teismų jurisprudencijoje, duomenų valdytojui taikoma teisinė prievolė, su sąlyga, kad ši jurisprudencija yra aiški, tiksli, jos taikymas nuspėjamas teisės subjektams, ji atitinka viešojo intereso tikslą ir yra jam proporcinga.
Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: vokiečių.