62024CO0262_INF
2025 m. vasario 12 d. Teisingumo Teismo (šeštoji kolegija) nutartis
Pegazus Busz
(Byla C‑262/24)
„Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Teisingumo Teismo procedūros reglamento 53 straipsnio 2 dalis ir 99 straipsnis – Akivaizdus nepriimtinumas – Atsakymas, kuris aiškiai matyti iš jurisprudencijos – Apmokestinimas – Pridėtinės vertės mokesčio (PVM) bendroji sistema – Teisė į sumokėto pirkimo PVM atskaitą – Atsisakymas – Mokesčių vengimas – Apmokestinamojo asmens pareigos – Įrodinėjimo pareiga – Proporcingumo ir teisinio saugumo principai – Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnis – Nacionalinio teismo praktikos ir Sąjungos teisės prieštaravimas – SESV 267 straipsnis – Sąjungos teisės viršenybė – Pareiga pateikti prašymą priimti prejudicinį sprendimą“
1.
Prejudiciniai klausimai – Teisingumo Teismo jurisdikcija – Ribos – Bylos aplinkybių vertinimas – Sąjungos teisės taikymas pagrindinės bylos ginčui – Akivaizdus Teisingumo Teismo jurisdikcijos nebuvimas
(SESV 267 straipsnis)
(žr. 21–24 punktus ir rezoliucinės dalies 1 punktą)
2.
Mokesčių teisės aktų suderinimas – Bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema – Piktnaudžiaujant sudaryti sandoriai – Įrodymams keliami reikalavimai – Sukčiavimo sudėties elementų patikslinimas – Sukčiavimo įrodymų pateikimas – Aktyvaus dalyvavimo sukčiaujant arba žinojimo apie sukčiavimą įrodymas – Nacionaliniams teismams tenkanti pareiga patikrinti
(žr. 27 ir 28 punktus)
3.
Mokesčių teisės aktų suderinimas – Bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema – Perkant sumokėto mokesčio atskaita – Teisė į atskaitą – Atsisakymas dėl apmokestinamojo asmens dalyvavimo sukčiaujant mokesčiais – Leistinumas – Sąlyga – Pagrindinių teisių chartijoje numatytos teisės į teisingą bylos nagrinėjimą laikymasis
(Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnis; Tarybos direktyva 2006/112)
(žr. 29 punktą ir rezoliucinės dalies 2 punktą)
4.
Prejudiciniai klausimai – Teisingumo Teismo jurisdikcija – Ribos – Bendri ar hipotetiniai klausimai – Pagrindinės bylos ir Sąjungos teisės nuostatos, dėl kurios pateikti prejudiciniai klausimai, ryšio nebuvimas – Nepriimtinumas
(SESV 267 straipsnis)
(žr. 32, 33 punktus ir rezoliucinės dalies 3 punktą)
5.
Sąjungos teisė – Viršenybė – Valstybės narės aukščiausiojo teismo sprendimai, prieštaraujantys Teisingumo Teismo pateiktam Sąjungos teisės nuostatų išaiškinimui – Nacionalinės teisės aktas, įpareigojantis tos valstybės narės teismus laikytis šių sprendimų –Neleistinumas – Šių teismų pareiga iš naujo kreiptis į Teisingumo Teismą su prašymu priimti prejudicinį sprendimą – Nebuvimas
(SESV 267 straipsnis)
(žr. 36–40 punktus ir rezoliucinės dalies 4 punktą)
Rezoliucinė dalis
1.
Europos Sąjungos Teisingumo Teismas akivaizdžiai neturi jurisdikcijos atsakyti į 2024 m. vasario 29 d.Fővárosi Törvényszék (Sostinės apygardos teismas, Vengrija) nutartimi pateiktus pirmąjį, antrąjį ir trečiąjį prejudicinius klausimus, išskyrus pirmojo klausimo c punktą.
2.
Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje įtvirtinta teisė į teisingą bylos nagrinėjimą turi būti aiškinama taip, kad šios teisės laikymasis reikalauja, jog apmokestinamasis asmuo būtų susipažinęs su įrodymais, kuriais mokesčių administratorius grindžia savo išvadą dėl apmokestinamojo asmens dalyvavimo sukčiaujant pridėtinės vertės mokesčiu, ir galėtų juos ginčyti per rungimosi procesą bylą nagrinėjančiame nacionaliniame teisme.
3.
Fővárosi Törvényszék (Sostinės apygardos teismas, Vengrija) nutartimi pateiktas prašymas priimti prejudicinį sprendimą yra akivaizdžiai nepriimtinas, kiek tai susiję su šio teismo pateiktu ketvirtuoju prejudiciniu klausimu.
4.
Sąjungos teisės viršenybės principas ir SESV 267 straipsnis turi būti aiškinami taip, kad nacionalinis teismas, kuriam nurodyta iš naujo nagrinėti bylą pagal nutartį grąžinti bylą po kasacinio skundo nagrinėjimo, pagal nacionalinę teisę privalantis laikytis minėtoje nutartyje pateiktų gairių, vis dėlto privalo jomis nesivadovauti, jei mano, kad jos, ypač atsižvelgiant į Teisingumo Teismo jurisprudenciją, prieštarauja Sąjungos teisei, ir dėl to neprivalo prieš tai kreiptis į Teisingumo Teismą su prašymu priimti prejudicinį sprendimą.