Predbežné znenie
ROZSUDOK SÚDNEHO DVORA (tretia komora)
z 12. februára 2026(*)
„ Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Letecká doprava – Nariadenie (ES) č. 549/2004 – Jednotné európske nebo – Nariadenie (ES) č. 550/2004 – Poskytovanie letových navigačných služieb v jednotnom európskom nebi – Článok 8 – Poskytovatelia letových prevádzkových služieb – Články 14 a 15 – Poplatky, ktoré platia používatelia vzdušného priestoru – Zlyhanie leteckého telekomunikačného servera – Zrušenie letov – Údajné zavinené nesplnenie povinnosti zo strany dotknutého poskytovateľa – Používatelia vzdušného priestoru – Ochrana týchto používateľov pred ekonomickými škodami spôsobenými takýmto nesplnením povinností “
Vo veci C‑408/24,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 267 ZFEÚ, podaný rozhodnutím Oberster Gerichtshof (Najvyšší súd, Rakúsko) z 27. mája 2024 a doručený Súdnemu dvoru 12. júna 2024, ktorý súvisí s konaním:
Republik Österreich
proti
Austrian Airlines AG,
SÚDNY DVOR (tretia komora),
v zložení: predseda tretej komory C. Lycourgos, sudcovia O. Spineanu‑Matei, S. Rodin, N. Piçarra (spravodajca) a N. Fenger,
generálna advokátka: J. Kokott,
tajomník: G. Chiapponi, referent,
so zreteľom na písomnú časť konania a po pojednávaní z 21. mája 2025,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
–        Republik Österreich, v zastúpení: C. Nemeth a S. Ullreich, splnomocnení zástupcovia,
–        Austrian Airlines AG, v zastúpení: J. Eichmeyer, Rechtsanwältin,
–        rakúska vláda, v zastúpení: A. Posch, J. Schmoll a G. Kunnert, splnomocnení zástupcovia,
–        belgická vláda, v zastúpení: S. Baeyens a P. Cottin, splnomocnení zástupcovia,
–        francúzska vláda, v zastúpení: B. Herbaut a B. Travard, splnomocnení zástupcovia,
–        Európska komisia, v zastúpení: R. Álvarez Vinagre a G. Meessen, splnomocnení zástupcovia,
po vypočutí návrhov generálnej advokátky na pojednávaní zo 4. septembra 2025,
vyhlásil tento
Rozsudok
1        Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 8 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 z 10. marca 2004 o poskytovaní letových navigačných služieb v jednotnom európskom nebi (nariadenie o poskytovaní služieb) (Ú. v. EÚ L 96, 2004, s. 10; Mim. vyd. 07/008, s. 31), zmeneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1070/2009 z 21. októbra 2009 (Ú. v. EÚ L 300, 2009, s. 34) (ďalej len „nariadenie č. 550/2004“), a článku 2 bodu 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 z 10. marca 2004, ktorým sa stanovuje rámec na vytvorenie jednotného európskeho neba (rámcové nariadenie) (Ú. v. EÚ L 96, 2004, s. 1; Mim. vyd. 07/008, s. 23), zmeneného nariadením č. 1070/2009 (ďalej len „nariadenie č. 549/2004“).
2        Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi Republik Österreich (Rakúska republika), zastúpenou Finanzprokuratur, a spoločnosťou Austrian Airlines AG vo veci náhrady hospodárskej škody, ktorú táto letecká spoločnosť utrpela z dôvodu zrušenia letov spôsobeného zlyhaním leteckého telekomunikačného servera prevádzkovaného spoločnosťou Austro Control.
Právny rámec
Právo Únie
Nariadenie č. 549/2004
3        Odôvodnenie 7 nariadenia č. 549/2004 stanovuje:
„Vzdušný priestor predstavuje limitovaný zdroj, ktorého optimálne a efektívne využívanie bude možné len vtedy, keď sa zohľadnia požiadavky všetkých užívateľov, a keď sa bude rešpektovať v celom procese vývoja zodpovedajúci rozhodovací proces a realizácia jednotného európskeho neba, vrátane Výboru pre jednotné nebo.“
4        Článok 1 tohto nariadenia s názvom „Cieľ a rozsah pôsobnosti“ v odseku 1 stanovuje:
„Cieľom iniciatívy jednotného európskeho neba je posilniť súčasné bezpečnostné normy v letovej prevádzke, prispieť k udržateľnému rozvoju systému leteckej dopravy a zlepšiť celkovú výkonnosť systému riadenia letovej prevádzky (ATM – Air Traffic Management) a letových navigačných služieb (ANS – Air Navigation Services) pre všeobecnú letovú prevádzku v Európe s cieľom splniť požiadavky všetkých používateľov vzdušného priestoru. Toto jednotné európske nebo zahŕňa súvislú celoeurópsku sieť tratí, systémy riadenia siete a systémy riadenia letovej prevádzky, ktoré sú založené len na bezpečnosti, účinnosti a technických aspektoch v prospech všetkých používateľov vzdušného priestoru. Na tento cieľ stanovuje toto nariadenie harmonizovaný regulačný rámec na vytvorenie jednotného európskeho neba.“
5        Článok 2 uvedeného nariadenia obsahuje najmä tieto definície:
„1.      ‚služba riadenia letovej prevádzky (ATC)‘ znamená službu poskytovanú na účely:
a)      zabránenia zrážke:
–        medzi lietadlami a
–        v prevádzkovom priestore medzi lietadlom a prekážkami; a
b)      urýchlenia a zachovania riadneho toku letovej prevádzky;
…
4.      ‚letové navigačné služby‘ znamenajú letové prevádzkové služby, spojovacie, navigačné a vyhľadávacie služby, meteorologické služby pre leteckú navigáciu a letecké informačné služby;
…
8.      ‚používatelia vzdušného priestoru‘ sú prevádzkovatelia lietadiel prevádzkovaných vo všeobecnej letovej prevádzke;
…
10.      ‚riadenie letovej prevádzky (ATM – Air Traffic Management)‘ je zoskupenie vzdušných a pozemných funkcií (letové prevádzkové služby, riadenie vzdušného priestoru a riadenie toku letovej prevádzky) požadovaných na zaručenie bezpečného a efektívneho pohybu lietadla počas všetkých fáz prevádzky;
11.      ‚letové prevádzkové služby‘ znamenajú rôzne letové informačné služby, pohotovostné služby, letové poradenské služby a služby ATC (oblastná, približovacia a letisková služba riadenia);
…
23a.      ‚letová informačná služba‘ je služba poskytovaná na odovzdávanie rád a informácií užitočných pre bezpečné a efektívne vykonanie letov;
23b.      ‚pohotovostná služba‘ je služba poskytovaná na informovanie príslušných organizácií o lietadle, v prípade ktorého treba použiť pátracie a záchranné prostriedky, a podľa potreby ako pomoc takýmto organizáciám;
…“
6        Článok 3 tohto nariadenia, nazvaný „Oblasti činnosti spoločenstva“, v odseku 1 stanovuje:
„Toto nariadenie stanovuje harmonizovaný regulačný rámec pre vytvorenie jednotného európskeho neba v spojení s:
…
b)      [nariadením č. 550/2004]…
…
a vykonávacími pravidlami prijatými [Európskou k]omisiou na základe tohto nariadenia a nariadení uvedených vyššie.“
Nariadenie č. 550/2004
7        V odôvodneniach 4 a 10 nariadenia č. 550/2004 sa uvádza:
„(4)      Na vytvorenie jednotného európskeho neba by sa mali prijať opatrenia zaručujúce bezpečné a efektívne poskytovanie letových navigačných služieb zodpovedajúcich organizácii a využívaniu vzdušného priestoru podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 z 10. marca 2004 o organizácii a využívaní vzdušného priestoru v jednotnom európskom nebi (nariadenie o vzdušnom priestore) [(Ú. v. EÚ L 96, 2004, s. 20; Mim. vyd. 07/008, s. 41)]. Stanovenie zosúladenej organizácie pre poskytovanie týchto služieb je dôležité, aby sa primerane reagovalo na požiadavky užívateľov vzdušného priestoru a letová prevádzka bola riadená bezpečne a efektívne;
…
(10)      pri súčasnej záruke kontinuity poskytovania služby by sa mal vytvoriť spoločný systém osvedčovania poskytovateľov letových navigačných služieb, ktorý vytvára prostriedky pre definovanie práv a povinností týchto poskytovateľov a pre pravidelné monitorovanie plnenia týchto požiadaviek.“
8        Článok 1 nariadenia č. 550/2004 s názvom „Pôsobnosť a cieľ“ v odseku 1 stanovuje:
„V rozsahu pôsobnosti [nariadenia č. 549/2004] sa toto nariadenie vzťahuje na poskytovanie letových navigačných služieb v jednotnom európskom nebi. Cieľom tohto nariadenia je ustanoviť spoločné požiadavky pre bezpečné a efektívne poskytovanie letových navigačných služieb v spoločenstve.“
9        Článok 6 nariadenia č. 550/2004, nazvaný „Spoločné požiadavky“, ktorým sa začína kapitola II tohto nariadenia stanovujúca pravidlá poskytovania týchto služieb, znie:
„Spoločné požiadavky na poskytovanie letových navigačných služieb budú ustanovené v súlade s postupom uvedeným v článku 5 ods. 3 [nariadenia č. 549/2004]. Spoločné požiadavky budú obsahovať:
–        technickú a prevádzkovú spôsobilosť a schopnosť,
–        systémy a procesy riadenia bezpečnosti a kvality,
–        systémy hlásenia,
–        kvalitu služieb,
–        finančné postavenie,
–        zodpovednosť a poistné krytie,
–        vlastnícku a organizačnú štruktúru vrátane prevencie konfliktu záujmov,
–        ľudské zdroje vrátane primeraných zamestnaneckých plánov,
–        ochranu.“
10      V článku 7 nariadenia č. 550/2004 s názvom „Osvedčovanie poskytovateľov letových navigačných služieb“ je stanovené:
„1.      Poskytovanie všetkých letových navigačných služieb v spoločenstve podlieha osvedčovaniu členskými štátmi.
…
3.      Národné dozorné orgány vydajú poskytovateľom letových navigačných služieb osvedčenia, ak títo spĺňajú spoločné požiadavky uvedené v článku 6. …
…
7.      Národné dozorné orgány monitorujú plnenie spoločných požiadaviek a podmienok priložených k osvedčeniam. Podrobnosti takéhoto monitorovania sú zahrnuté do výročných správ, ktoré členské štáty predkladajú podľa článku 12 ods. 1 [nariadenia č. 549/2004]. Ak národný dozorný orgán zistí, že držiteľ osvedčenia už naďalej nespĺňa tieto požiadavky alebo podmienky, prijme vhodné opatrenia, pričom zabezpečí kontinuitu služieb pod podmienkou, že nie je ohrozená bezpečnosť. Takéto opatrenia môžu zahŕňať odobratie osvedčenia.“
11      Článok 8 nariadenia č. 550/2004, nazvaný „Poverenie poskytovateľov letových prevádzkových služieb“, stanovuje:
„1.      Členské štáty zabezpečia poskytovanie letových prevádzkových služieb výlučne v rámci špecifických blokov vzdušného priestoru vzťahujúcich sa na vzdušný priestor, za ktorý sú zodpovedné. Na tento účel členské štáty poveria poskytovateľa letových prevádzkových služieb, ktorý je držiteľom platného osvedčenia v Spoločenstve.
…
3.      Členské štáty stanovia práva a povinnosti, ktoré musia poverení poskytovatelia letových prevádzkových služieb spĺňať. …
4.      Členské štáty majú možnosť vybrať si podľa uváženia poskytovateľa letových prevádzkových služieb za podmienky, že tento spĺňa požiadavky a podmienky uvedené v článkoch 6 a 7.
…“
12      Podľa článku 14 tohto nariadenia s názvom „Všeobecne“, ktorý sa nachádza v kapitole III, nazvanej „Pravidlá spoplatnenia“:
„V súlade s požiadavkami článkov 15 a 16 pravidlá spoplatnenia letových navigačných služieb prispejú k dosiahnutiu väčšej transparentnosti z hľadiska stanovenia, ukladania a vynucovania poplatkov pre používateľov vzdušného priestoru a prispejú k nákladovej efektívnosti poskytovania letových navigačných služieb a k efektívnosti letov pri udržiavaní optimálnej úrovne bezpečnosti. …“
13      Článok 15 tohto nariadenia, nazvaný „Princípy“, stanovuje:
„1.      Systém spoplatňovania je založený na účtovných nákladoch na letové navigačné služby vynaložených poskytovateľmi služieb v prospech používateľov vzdušného priestoru. Systém rozdelí tieto náklady medzi rôzne kategórie používateľov.
…
3.      Členské štáty musia pri stanovovaní poplatkov podľa odseku 2 dodržiavať tieto princípy:
…
f)      poplatky podporujú bezpečné, efektívne, účinné a udržateľné poskytovanie letových navigačných služieb z hľadiska dosiahnutia vysokej úrovne bezpečnosti a efektívnosti nákladov a plnenia výkonnostných cieľov a stimulujú integrované poskytovanie služieb, pričom zároveň obmedzujú vplyvy letectva na životné prostredie. …“
Vykonávacie nariadenie č. 1035/2011
14      Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1035/2011 zo 17. októbra 2011, ktorým sa ustanovujú spoločné požiadavky na poskytovanie leteckých navigačných služieb a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenie (ES) č. 482/2008 a nariadenie (EÚ) č. 691/2010 (Ú. v. EÚ L 271, 2011, s. 23), zmenené vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 448/2014 z 2. mája 2014 (Ú. v. EÚ L 132, 2014, s. 53) (ďalej len „vykonávacie nariadenie č. 1035/2011“), obsahuje prílohu I s názvom „Všeobecné požiadavky na poskytovanie letových navigačných služieb“, ktorá znie takto:
„1.      TECHNICKÁ A PREVÁDZKOVÁ SPÔSOBILOSŤ A SCHOPNOSŤ
Poskytovatelia letových navigačných služieb musia byť schopní poskytovať služby bezpečným, účinným, nepretržitým a udržateľným spôsobom, ktorý je v súlade s akoukoľvek primeranou úrovňou celkového dopytu pre daný vzdušný priestor. Na tento účel musia zachovávať zodpovedajúce odborné znalosti a technickú a prevádzkovú kapacitu.
…
3.      RIADENIE BEZPEČNOSTI A KVALITY
…
3.2.      Systém riadenia kvality
Poskytovatelia letových navigačných služieb musia mať zavedený systém riadenia kvality, ktorý sa vzťahuje na všetky letové navigačné služby, ktoré poskytujú, a to v súlade s týmito zásadami:
V systéme sa musí:
a)      vymedziť politika kvality, tak aby sa čo najlepšie vyhovelo potrebám rôznych používateľov;
…
7.      ZODPOVEDNOSŤ A POISTNÉ KRYTIE
Poskytovatelia letových navigačných služieb musia mať zavedené opatrenia na pokrytie svojej zodpovednosti vyplývajúcej z platných právnych predpisov.
…“
Rakúske právo
Zákon o letectve
15      Ustanovenie § 120 Bundesgesetz über die Luftfahrt (spolkový zákon o leteckej doprave) z 2. decembra 1957 (BGBl. č. 253/1957) v znení uplatniteľnom na skutkové okolnosti vo veci samej (ďalej len „zákon o letectve“) stanovuje:
„1.      Ak v medzinárodných dohodách, v normách založených na medzinárodných dohodách, v ustanoveniach práva Únie alebo v tomto spolkovom zákone nie je stanovené inak, je za poskytovanie letovej navigácie, ako výsostnej úlohy štátu, zodpovedná spoločnosť Austro Control. Táto spoločnosť je ako výlučný poskytovateľ poverená poskytovaním letových prevádzkových služieb uvedených v § 119 ods. 2 bode 1 písm. a) [tohto zákona] a meteorologických služieb pre letovú navigáciu uvedených v § 119 ods. 2 bode 1 písm. c) [tohto zákona], v zmysle článku 8 a článku 9 nariadenia [č. 550/2004].
…
5.      Poskytovatelia letovej navigačnej služby disponujú leteckými navigačnými zariadeniami zodpovedajúcimi medzinárodným normám potrebnými na riadne a bezpečné vykonávanie im pridelených úloh letovej navigácie, udržiavajú ich v bezpečnom prevádzkovom stave a riadne ich prevádzkujú.
…“
Zákon o Austro Control
16      Ustanovenie § 2 Bundesgesetz über die Austro Control Gesellschaft mit beschränkter Haftung (spolkový zákon o spoločnosti s ručením obmedzeným Austro Control) (BGBl. č. 898/1993) v znení uplatniteľnom na skutkové okolnosti vo veci samej (ďalej len „zákon o Austro Control“) znie:
„1.      Austro Control plní všetky úlohy, ktoré boli doteraz zverené Bundesamt für Zivilluftfahrt [(Spolkový úrad pre civilné letectvo, Rakúsko)] podľa zákona o letectve, ako aj podľa nariadení prijatých na základe tohto zákona a Flugsicherungsstreckengebührengesetz [(zákon o poplatkoch za letecké navigačné služby) (BGBl. č. 137/1986)], s výnimkou tých, ktoré boli prenesené nariadením podľa § 140b [zákona o letectve]. Austro Control plní aj úlohy, ktoré jej vyplývajú zo spolkových zákonov alebo z nariadení prijatých na základe týchto spolkových zákonov. Austro Control je povinná tieto úlohy plniť. Austro Control prijme všetky preventívne opatrenia organizačnej povahy, ktoré jej umožnia plniť uvedené úlohy pod dohľadom verejných orgánov.
…“
17      Ustanovenie § 10 zákona o Austro Control, nazvaného „Zodpovednosť“, v odseku 1 stanovuje:
„Spolková republika zodpovedá v súlade s ustanoveniami Amtshaftungsgesetz [(zákon o zodpovednosti orgánov verejnej moci) (BGBl. č. 20/1949)] za škody spôsobené komukoľvek zamestnancami spoločnosti Austro Control pri plnení úloh, ktoré im boli zverené podľa § 2 ods. 1 a 3 tohto spolkového zákona. Zamestnanec nemá zodpovednosť voči poškodenému. …“
Zákon o zodpovednosti orgánov verejnej moci
18      Zákon o zodpovednosti orgánov verejnej moci v znení uplatniteľnom na skutkové okolnosti vo veci samej (ďalej len „zákon o zodpovednosti orgánov verejnej moci“) v § 1 ods. 1 stanovuje:
„Spolkový štát, spolkové krajiny, obce, iné verejnoprávne korporácie a inštitúcie sociálneho zabezpečenia… zodpovedajú podľa ustanovení občianskeho práva za majetkovú ujmu alebo ujmu na zdraví, spôsobenú komukoľvek v dôsledku protiprávneho a zavineného konania osôb, ktoré konajú ako orgány spolkového štátu pri vykonávaní zákonov; orgán nemá zodpovednosť voči poškodenému. Škoda sa má nahradiť len v peniazoch.“
Spor vo veci samej a prejudiciálna otázka
19      Austro Control je spoločnosť s ručením obmedzeným, ktorej jediným spoločníkom je Rakúska republika. V rámci plnenia svojich zákonných úloh Austro Control spravuje server Leteckej pevnej telekomunikačnej siete (ďalej len „server AFTN“), ktorý zabezpečuje prenos technických informácií, týkajúcich sa najmä letovej prevádzky, medzi leteckými spoločnosťami, samotnou spoločnosťou Austro Control a európskym koordinačným orgánom Eurocontrol so sídlom v Bruseli (Belgicko).
20      Austrian Airlines je letecká spoločnosť, ktorej domovským letiskom je letisko Viedeň‑Schwechat (Rakúsko) a pre svoje lety, ktoré odlietajú a prilietajú na toto letisko, využíva letové prevádzkové služby poskytované spoločnosťou Austro Control, pričom za tieto služby platí stanovené poplatky.
21      Dňa 28. augusta 2016 viedlo technické zlyhanie servera AFTN k výraznému zníženiu počtu pristátí a vzletov na tomto letisku. Austrian Airlines tvrdí, že toto zlyhanie ju prinútilo zrušiť 60 letov, čo jej spôsobilo škodu vo výške 373 140,46 eura vrátane náhrad za letenky, presmerovania na lety tretích spoločností, strát spojených so spoločnými letovými kódmi, nákladov na stravovanie, ubytovanie a prepravu cestujúcich, prekládky batožiny a odmeny za nadčasy zamestnancov.
22      Vzhľadom na to, že za zlyhanie servera AFTN bola zodpovedná Austro Control, Austrian Airlines podala proti Rakúskej republike žalobu o náhradu škody na základe § 10 ods. 1 zákona o Austro Control a § 1 ods. 1 zákona o zodpovednosti orgánov verejnej moci, pretože táto spoločnosť neprijala preventívne technické a personálne opatrenia potrebné na riadne fungovanie tohto servera.
23      Rakúska republika zastúpená Finanzprokuratur poprela akékoľvek protiprávne alebo zavinené konanie spoločnosti Austro Control pri správe servera AFTN. Ďalej tvrdila, že relevantné ustanovenia vnútroštátneho práva a práva Únie týkajúce sa letovej navigácie slúžia výlučne všeobecnému záujmu bezpečnosti leteckej dopravy, a nie majetkovým záujmom používateľov vzdušného priestoru, čo potvrdzuje aj neexistencia ustanovení upravujúcich režim zodpovednosti v tejto oblasti.
24      Prvostupňový súd zamietol žalobu o náhradu škody, ktorú podala Austrian Airlines, z dôvodu, že jediným cieľom ustanovení Únie a vnútroštátnych právnych predpisov týkajúcich sa letovej navigácie je regulácia letovej prevádzky, a nie ochrana majetku leteckých dopravcov. Za týchto podmienok dospel tento súd k záveru, že nie je potrebné skúmať, či zamestnanci spoločnosti Austro Control nekonali protiprávne a zavinene.
25      Naopak odvolací súd, na ktorý sa Austrian Airlines obrátila, konštatoval, že hoci ustanovenia práva Únie týkajúce sa letovej navigácie majú predovšetkým za cieľ zaručiť bezpečnosť letectva, chránia aj hospodárske záujmy leteckých dopravcov ako používateľov vzdušného priestoru, a to o to viac, že títo používatelia platia poplatky za letové navigačné služby, ktoré im poskytujú poskytovatelia, akým je Austro Control.
26      Oberster Gerichtshof (Najvyšší súd, Rakúsko), vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania a na ktorý Rakúska republika zastúpená Finanzprokuratur podala opravný prostriedok proti rozhodnutiu o odvolaní, uvádza, že podľa jeho judikatúry týkajúcej sa § 1 ods. 1 zákona o zodpovednosti orgánov verejnej moci možno aj v prípade zavineného porušenia ustanovenia vnútroštátneho práva nahradiť len tie škody, ktorým predchádzanie predstavuje aspoň jeden z cieľov porušeného ustanovenia. Tento súd spresňuje, že rozhodujúcim kritériom pre vznik zodpovednosti orgánu verejnej moci je cieľ ochrany porušeného ustanovenia určený prostredníctvom výkladu.
27      Uvedený súd v zásade pripúšťa, že ustanovenie vnútroštátneho práva sleduje cieľ ochrany individuálnych záujmov, ak medzi orgánom, ktorý takéto ustanovenie porušil, a poškodeným jednotlivcom existuje osobitný právny vzťah. Naproti tomu existencia takéhoto cieľ je skôr vylúčená, ak sa plnenie úloh vo verejnom záujme týmto orgánom týka takého veľkého a neurčitého počtu osôb, že ich treba považovať za spoločnosť, čo vylučuje možnosť vyvodiť zodpovednosť voči orgánu verejnej moci aj napriek protiprávnemu a zavinenému konaniu.
28      Predkladajúci vnútroštátny súd uvádza, že nezhoda medzi účastníkmi konania vo veci samej sa týka otázky, či ustanovenia práva Únie týkajúce sa letovej navigácie, ktorých hlavným cieľom je zaručiť bezpečnosť letectva, chránia aj používateľov vzdušného priestoru pred majetkovými škodami spôsobenými protiprávnym a zavineným porušením povinnosti poskytovateľa letových prevádzkových služieb, povereného v súlade s článkom 8 nariadenia č. 550/2004, ktorým je v prejednávanej veci Austro Control. Podľa jeho názoru je cieľ sledovaný týmto nariadením rozhodujúci a treba ho určiť samostatne s ohľadom na právo Únie a jeho výkladové metódy.
29      Z rozsudku z 2. júna 2022, Skeyes (C‑353/20, EU:C:2022:423), ďalej podľa tohto súdu vyplýva, že ustanovenia článku 8 nariadenia č. 550/2004 v spojení s článkom 2 bodom 4 nariadenia č. 549/2004, ktorý definuje letové navigačné služby, priznávajú používateľom vzdušného priestoru práva, ktoré môžu byť uzavretím tohto priestoru dotknuté, a že cieľ ustanovení práva Únie týkajúcich sa letovej navigácie sa neobmedzuje len na bezpečnosť letectva v užšom zmysle.
30      Uvedený súd sa pýta, či majetkové záujmy týchto používateľov spadajú pod cieľ ochrany, ktorý tieto ustanovenia sledujú, čo by umožnilo vyvodiť zodpovednosť Rakúskej republiky za majetkovú škodu spôsobenú protiprávnym a zavineným konaním spoločnosti Austro Control v súlade so zákonom o zodpovednosti orgánov verejnej moci.
31      Ten istý súd uvádza, že povinnosť spoločnosti Austrian Airlines platiť poplatky za využívanie letových prevádzkových služieb poskytovaných spoločnosťou Austro Control svedčí v prospech existencie osobitného právneho vzťahu medzi týmito dvoma subjektmi. Z tohto dôvodu sa predovšetkým prikláňa k názoru, že článok 8 nariadenia č. 550/2004 v spojení s článkom 2 bodom 4 nariadenia č. 549/2004 a článkom 47 Charty základných práv Európskej únie chráni aj majetkové záujmy jednotlivých používateľov vzdušného priestoru.
32      Za týchto okolností Oberster Gerichtshof (Najvyšší súd) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru túto prejudiciálnu otázku:
„Má sa článok 8 [nariadenia č. 550/2004] v spojení s článkom 2 bodom 4 [nariadenia č. 549/2004] vykladať v tom zmysle, že poskytovanie letových prevádzkových služieb slúži aj na ochranu jednotlivého používateľa vzdušného priestoru pred vznikom čistej majetkovej škody v dôsledku protiprávneho a zavineného porušenia povinnosti poskytovateľa povereného poskytovaním letových navigačných služieb?“
O prejudiciálnej otázke
Úvodné pripomienky
33      Z návrhu na začatie prejudiciálneho konania vyplýva, že položená otázka, ktorá sa týka rozsahu cieľa ochrany sledovaného najmä v článku 8 nariadenia č. 550/2004, vyplýva zo skutočnosti, že podľa zákona o zodpovednosti orgánov verejnej moci, ako ho vykladá predkladajúci vnútroštátny súd, je rozhodujúcim kritériom pre vznik tejto zodpovednosti cieľ ochrany porušeného ustanovenia. V prejednávanej veci je týmto ustanovením § 120 zákona o letectve, ktorý poveruje spoločnosť Austro Control najmä výlučným zabezpečením letových prevádzkových služieb v súlade s týmto článkom 8.
34      Pokiaľ ide o spor vo veci samej, tento súd spresňuje, že Rakúska republika by mohla niesť zodpovednosť za hospodársku škodu, ktorú utrpela spoločnosť Austrian Airlines z dôvodu prípadného zavineného nesplnenia povinnosti zo strany spoločnosti Austro Control, len vtedy, ak príslušné ustanovenia práva Únie majú za cieľ najmä chrániť používateľov vzdušného priestoru uvedených v článku 2 bode 8 nariadenia č. 549/2004 pred takouto škodou.
35      Položenú prejudiciálnu otázku treba skúmať vo svetle týchto úvah.
O položenej otázke
36      Svojou jedinou otázkou sa predkladajúci vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa článok 2 bod 4 nariadenia č. 549/2004 a článok 8 nariadenia č. 550/2004 v spojení s ustanoveniami tohto posledného uvedeného nariadenia týkajúcimi sa poskytovania letových navigačných služieb a spoplatnenia týchto služieb majú vykladať v tom zmysle, že všetky tieto ustanovenia majú taktiež za cieľ chrániť používateľov vzdušného priestoru pred hospodárskymi škodami spôsobenými zavineným nesplnením povinnosti poskytovateľa letových prevádzkových služieb, ktoré mu vyplývajú z týchto ustanovení.
37      Na úvod je potrebné na jednej strane uviesť, že podľa článku 1 ods. 1 nariadenia č. 549/2004 sa týmto nariadením vytvára harmonizovaný regulačný rámec pre vytvorenie „jednotné[ho] európske[ho] neb[a]“, ktoré má za cieľ posilniť súčasné bezpečnostné normy v letovej prevádzke, prispieť k udržateľnému rozvoju systému leteckej dopravy a zlepšiť celkovú výkonnosť systému riadenia letovej prevádzky a letových navigačných služieb pre všeobecnú letovú prevádzku v Európe s cieľom splniť požiadavky všetkých používateľov vzdušného priestoru.
38      Toto ustanovenie ďalej spresňuje, že jednotné európske nebo zahŕňa súvislú celoeurópsku sieť tratí, systémy riadenia siete a systémy riadenia letovej prevádzky, ktoré sú založené len na bezpečnosti, účinnosti a technických aspektoch v prospech všetkých „používateľov vzdušného priestoru“, čo je pojem, ktorý v súlade s článkom 2 bodom 8 tohto nariadenia zahŕňa prevádzkovateľov lietadiel prevádzkovaných vo všeobecnej letovej prevádzke.
39      Na druhej strane v súlade s článkom 1 ods. 1 nariadenia č. 550/2004 sa toto nariadenie „v rozsahu pôsobnosti [nariadenia č. 549/2004]“ vzťahuje na poskytovanie letových navigačných služieb v jednotnom európskom nebi bezpečným a efektívnym spôsobom, a na tento účel stanovuje spoločné požiadavky. Nariadenie č. 550/2004 tiež v kapitole III ako základný prvok stanovuje systém spoplatňovania týchto služieb, ktorý zahŕňa poplatky, ktoré majú platiť používatelia vzdušného priestoru.
40      Okrem toho z článku 3 ods. 1 nariadenia č. 549/2004 vyplýva, že harmonizovaný regulačný rámec na vytvorenie „jednotného európskeho neba“ zahŕňa aj vykonávacie pravidlá prijaté Komisiou najmä na základe tohto nariadenia, ako aj na základe nariadenia č. 550/2004. Medzi tieto vykonávacie opatrenia patrí vykonávacie nariadenie č. 1035/2011.
41      Po spresnení tohto regulačného rámca treba v prvom rade konštatovať, že podľa článku 2 bodu 4 nariadenia č. 549/2004 pojem „letové navigačné služby“ zahŕňa letové prevádzkové služby, ktoré sú výslovne spomenuté v položenej otázke, ako aj spojovacie, navigačné a vyhľadávacie služby, meteorologické služby pre leteckú navigáciu a letecké informačné služby.
42      Letové prevádzkové služby sú neoddeliteľnou súčasťou „riadeni[a] letovej prevádzky“, ktoré podľa článku 2 bodu 10 nariadenia č. 549/2004 zahŕňa všetky vzdušné a pozemné funkcie požadované na zaručenie bezpečného a efektívneho pohybu lietadla počas všetkých fáz prevádzky. Podľa bodu 11 tohto článku tieto služby zahŕňajú služby ATC, letové informačné služby a pohotovostné služby, pričom tieto tri pojmy sú definované v bode 1, bode 23a a bode 23b uvedeného článku.
43      Cieľom „služieb riadenia letovej prevádzky (ATC)“ je na jednej strane zabrániť zrážke medzi lietadlami a v prevádzkovom priestore medzi lietadlom a prekážkami, ako aj na druhej strane urýchliť a zachovať riadny tok letovej prevádzky. „Letov[é] informačn[é] služb[y]“ zabezpečujú odovzdávanie rád a informácií užitočných pre bezpečné a efektívne vykonanie letov. „Pohotovostn[é] služb[y]“ spočívajú v informovaní príslušných organizácií o lietadlách, v prípade ktorých treba použiť pátracie a záchranné prostriedky, ako aj v poskytovaní pomoci týmto organizáciám.
44      Z vyššie uvedeného vyplýva, že „letové prevádzkové služby“ v zmysle článku 2 bodu 11 nariadenia č. 549/2004 majú zásadný význam pre riadenie letovej prevádzky nielen z hľadiska bezpečnosti a optimálneho využívania vzdušného priestoru, ale aj z hľadiska používateľov tohto priestoru, ktorých činnosti závisia od riadneho vykonávania týchto služieb (pozri v tomto zmysle rozsudok z 2. júna 2022, Skeyes, C‑353/20, EU:C:2022:423, bod 43).
45      Ako totiž uviedla generálna advokátka v bode 39 svojich návrhov, poskytovanie letových navigačných služieb, vrátane letových prevádzkových služieb, slúži nielen všeobecnému záujmu zabezpečenia existencie účinného a bezpečného jednotného európskeho neba, ale aj záujmom a hospodárskej činnosti používateľov vzdušného priestoru, najmä leteckých dopravcov.
46      Odôvodnenie 7 nariadenia č. 549/2004 v tejto súvislosti spresňuje, že vzdušný priestor predstavuje limitovaný zdroj, ktorého optimálne a efektívne využívanie bude možné len vtedy, keď sa zohľadnia požiadavky všetkých používateľov.
47      V druhom rade článok 8 ods. 1, 3 a 4 nariadenia č. 550/2004 ukladá každému členskému štátu povinnosť poveriť poskytovateľa letových prevádzkových služieb a stanoviť práva a povinnosti tohto poskytovateľa, ktorý musí, ako stanovuje odsek 4 tohto článku, spĺňať spoločné požiadavky na poskytovanie letových navigačných služieb vymenované v článku 6 tohto nariadenia a disponovať osvedčením v súlade s článkom 7 uvedeného nariadenia.
48      Podľa tohto článku 6 tieto spoločné požiadavky obsahujú najmä technickú a prevádzkovú spôsobilosť a schopnosť, kvalitu služieb, ako aj zodpovednosť a poistné krytie. Podľa článku 7 ods. 1 a 3 toho istého nariadenia poskytovanie letových navigačných služieb v Únii podlieha osvedčovaniu členskými štátmi, ktoré je podmienené splnením uvedených spoločných požiadaviek zo strany poskytovateľa. Z odseku 7 tohto článku 7 vyplýva, že ak národný dozorný orgán zistí, že držiteľ osvedčenia už naďalej nespĺňa tieto požiadavky, prijme vhodné opatrenia, pričom zabezpečí kontinuitu služieb.
49      Ako sa uvádza v odôvodnení 4 nariadenia č. 550/2004, poskytovatelia určení členskými štátmi majú povinnosť poskytovať letové prevádzkové služby tak, aby primerane reagovali na požiadavky používateľov vzdušného priestoru a zabezpečili bezpečné a efektívne fungovanie tejto prevádzky v harmonizovanom rámci pre poskytovanie letových navigačných služieb.
50      Súdny dvor už rozhodol, že z odôvodnenia 10, článku 1 ods. 1 a článku 7 ods. 1 a 7 nariadenia č. 550/2004 vyplýva, že cieľom tohto nariadenia je tiež zabezpečiť kontinuitu poskytovania všetkých letových navigačných služieb v jednotnom európskom nebi (rozsudok z 2. júna 2022, Skeyes, C‑353/20, EU:C:2022:423, bod 44), bez ktorej by používatelia vzdušného priestoru nemohli vykonávať svoju činnosť za primeraných podmienok.
51      Okrem toho, ako bolo pripomenuté v bode 40 tohto rozsudku, príloha I k vykonávaciemu nariadeniu č. 1035/2011, ktorým sa ustanovujú spoločné požiadavky na poskytovanie leteckých navigačných služieb a dopĺňa sa harmonizovaný regulačný rámec na vytvorenie „jednotného európskeho neba“, spresňuje, že poskytovatelia letových navigačných služieb musia byť schopní poskytovať tieto služby bezpečným, účinným, nepretržitým a udržateľným spôsobom, ktorý je v súlade s akoukoľvek primeranou úrovňou dopytu pre daný vzdušný priestor (bod 1 tejto prílohy), musia mať vymedzenú politiku kvality, aby čo najlepšie vyhoveli potrebám jednotlivých používateľov [bod 3.2 písm. a) uvedenej prílohy], a musia zaviesť opatrenia na pokrytie svojej zodpovednosti vyplývajúcej z platných právnych predpisov (bod 7 tej istej prílohy).
52      V treťom rade články 14 až 16 nariadenia č. 550/2004 upravujú stanovovanie, ukladanie a vynucovanie poplatkov, ktoré majú používatelia vzdušného priestoru zaplatiť za letové navigačné služby, ktoré sú im poskytované. Podľa tohto článku 14 má tento systém spoplatňovania prispieť najmä k nákladovej efektívnosti poskytovania letových navigačných služieb a k efektívnosti letov pri udržiavaní optimálnej úrovne bezpečnosti.
53      Článok 15 ods. 1 tohto nariadenia stanovuje, že systém spoplatňovania je založený na účtovných nákladoch na letové navigačné služby vynaložených poskytovateľmi v prospech používateľov vzdušného priestoru. Odsek 3 písm. f) tohto článku spresňuje, že poplatky musia podporovať bezpečné, efektívne, účinné a udržateľné poskytovanie letových navigačných služieb s cieľom dosiahnuť vysokú úroveň bezpečnosti a efektívnosti nákladov.
54      Zo všetkých predchádzajúcich úvah vyplýva, že nariadenia č. 549/2004 a 550/2004, ako aj vykonávacie nariadenie č. 1035/2011 vyžadujú, aby poskytovatelia letových prevádzkových služieb primerane reagovali na požiadavky používateľov vzdušného priestoru tým, že zabezpečia bezpečnosť, kontinuitu, udržateľnosť, účinnosť a efektívnosť nákladov svojich služieb, keďže tieto služby sú nevyhnutné pre činnosti týchto používateľov, ktorí znášajú ich hospodárske náklady.
55      Súdny dvor v rozsudku z 2. júna 2022, Skeyes (C‑353/20, EU:C:2022:423, body 39 a 49), v tomto zmysle v podstate rozhodol, že ustanovenia nariadení č. 549/2004 a 550/2004 môžu používateľom vzdušného priestoru priznať určité práva, ktoré môžu byť uzavretím vzdušného priestoru dotknuté.
56      V prejednávanej veci z návrhu na začatie prejudiciálneho konania vyplýva, že zlyhanie servera AFTN, ktorý
spravuje Austro Control ako poskytovateľ letových prevádzkových služieb určený Rakúskou republikou, viedlo k výraznému zníženiu počtu pristátí a vzletov na letisku Viedeň‑Schwechat, a v dôsledku toho aj k zrušeniu letov prevádzkovaných spoločnosťou Austrian Airlines, čo svedčí o vzťahu závislosti, ktorý bol zdôraznený v bode 44 tohto rozsudku, a to konkrétne medzi poskytovaním týchto služieb na jednej strane a možnosťou používateľov vzdušného priestoru vykonávať svoje činnosti na strane druhej.
57      Vnútroštátnemu súdu, ktorý má výlučnú právomoc zistiť a posúdiť skutkový stav sporu vo veci samej, ako aj vykladať a uplatňovať vnútroštátne právo (rozsudky zo 4. júna 2013, ZZ, C‑300/11, EU:C:2013:363, bod 36, a z 29. júla 2024, protectus, C‑185/23, EU:C:2024:657, bod 36), prináleží, aby určil, či vzhľadom na odpoveď Súdneho dvora na položenú otázku môže byť voči Rakúskej republike vyvodená zodpovednosť za hospodársku škodu spôsobenú spoločnosti Austrian Airlines, ktorá bola spôsobená prípadným zavineným nesplnením povinnosti spoločnosti Austro Control.
58      Vzhľadom na všetky predchádzajúce dôvody treba na položenú otázku odpovedať tak, že článok 2 bod 4 nariadenia č. 549/2004 a článok 8 nariadenia č. 550/2004 v spojení s ustanoveniami tohto posledného uvedeného nariadenia týkajúcimi sa poskytovania letových navigačných služieb a spoplatnenia týchto služieb sa majú vykladať v tom zmysle, že všetky tieto ustanovenia majú taktiež za cieľ chrániť používateľov vzdušného priestoru pred hospodárskymi škodami spôsobenými zavineným nesplnením povinností zo strany poskytovateľa letových prevádzkových služieb, ktoré mu vyplývajú z týchto ustanovení.
O trovách
59      Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov Súdny dvor (tretia komora) rozhodol takto:
Článok 2 bod 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 z 10. marca 2004, ktorým sa stanovuje rámec na vytvorenie jednotného európskeho neba (rámcové nariadenie), a článok 8 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 z 10. marca 2004 o poskytovaní letových navigačných služieb v jednotnom európskom nebi (nariadenie o poskytovaní služieb), zmeneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1070/2009 z 21. októbra 2009, v spojení s ustanoveniami nariadenia č. 550/2004 týkajúcimi sa poskytovania letových navigačných služieb a spoplatnenia týchto služieb
sa majú vykladať v tom zmysle, že:
všetky tieto ustanovenia majú taktiež za cieľ chrániť používateľov vzdušného priestoru pred hospodárskymi škodami spôsobenými zavineným nesplnením povinností zo strany poskytovateľa letových prevádzkových služieb, ktoré mu vyplývajú z týchto ustanovení.
Podpisy
*      Jazyk konania: nemčina.