62023CJ0506
ROZSUDOK SÚDNEHO DVORA (ôsma komora)
z 5. decembra 2024 (
*1
)
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Colná únia – Vznik a vymáhanie colného dlhu – Nariadenie (EÚ) č. 952/2013 – Vymáhanie antidumpingového cla týkajúceho sa dovozu z Číny – Vyberanie úrokov z omeškania na základe nariadenia č. 952/2013 – Vnútroštátna právna úprava, ktorá okrem úrokov z omeškania stanovuje penále z omeškania“
Vo veci C‑506/23,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 267 ZFEÚ, podaný rozhodnutím Curtea de Apel Bucureşti (Odvolací súd Bukurešť, Rumunsko) zo 16. decembra 2022 a doručený Súdnemu dvoru 8. augusta 2023, ktorý súvisí s konaním:
Network One Distribution SRL
proti
Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Bucureşti,
Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală de Administrare a Marilor Contribuabili,
Autoritatea Vamală Română – Direcţia Regională Vamală Bucureşti,
Ministerul Finanţelor – Direcţia Generală de Soluţionare a Contestaţiilor,
SÚDNY DVOR (ôsma komora),
v zložení: predseda deviatej komory N. Jääskinen (spravodajca), vykonávajúci funkciu predsedu ôsmej komory, sudcovia D. Gratsias a M. Gavalec,
generálna advokátka: T. Ćapeta,
tajomník: A. Calot Escobar,
so zreteľom na písomnú časť konania,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
–
rumunská vláda, v zastúpení: E. Gane, R. I. Haţieganu a A. Wellman, splnomocnené zástupkyne,
–
Európska komisia, v zastúpení: F. Moro, M. Salyková a E. A. Stamate, splnomocnené zástupkyne,
so zreteľom na rozhodnutie prijaté po vypočutí generálnej advokátky, že vec bude prejednaná bez jej návrhov,
vyhlásil tento
Rozsudok
1
Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 114 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie (Ú. v. EÚ L 269, 2013, s. 1, ďalej len „colný kódex“).
2
Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi na jednej strane Network One Distribution SRL (ďalej len „Network One“), obchodnou spoločnosťou podliehajúcou dani z pridanej hodnoty (DPH) v Rumunsku, a na druhej strane Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice Bucureștii (Národná agentúra pre daňovú správu – Regionálne generálne riaditeľstvo verejných financií Bukurešť, Rumunsko), Agenția Națională de Administrare Fiscală – Direcția Generală de Administrare a Marilor Contribuabili (Národná agentúra pre daňovú správu – Generálne riaditeľstvo pre správu významných daňových a colných dlžníkov, Rumunsko), Aoritatea Vamală Română – Direcția Regională Vamală București (Colný úrad, Rumunsko – Regionálne colné riaditeľstvo Bukurešť) a Mnisterul Finanțelor – Direcția Generală de Soluționare a Contestațiilor (Ministerstvo financií – Generálne riaditeľstvo pre riešenie právnych sporov, Rumunsko) vo veci uloženia povinnosti spoločnosti Network One zaplatiť úroky z omeškania, ako aj penále z omeškania z dôvodu nezaplatenia antidumpingového cla v stanovenej lehote.
Právny rámec
Právo Únie
Nariadenie (ES, Euratom) č. 2988/95
3
Druhá hlava nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 312, 1995, s. 1; Mim. vyd. 01/001, s. 340), nazvaná „Správne opatrenia a sankcie“, obsahuje článok 4, ktorý stanovuje:
„1.   Je všeobecným pravidlom, že pri akejkoľvek nezrovnalosti sa neprávom získaná výhoda odníme:
–
povinnosťou zaplatiť alebo vrátiť dlžné alebo neprávom získané sumy,
…
2.   Uplatnenie opatrení uvedených v odseku 1 sa obmedzí na zrušenie poskytnutej výhody… [zvýšenej – neoficiálny preklad], ak je tak ustanovené, na úrok [o úrok, ktorý môže byť – neoficiálny preklad] určený na základe paušálnej sadzby.
…
4.   Opatrenia ustanovené v tomto článku sa nepovažujú za tresty.“
4
Článok 5 tohto nariadenia stanovuje:
„1.   Úmyselná nezrovnalosť alebo nezrovnalosť spôsobené nedbanlivosťou môžu mať za následok tieto správne sankcie:
…
b)
zaplatenie sumy väčšej ako sú sumy neprávom získané alebo neuhradené a prípadne úroky; táto dodatočná suma sa stanovuje v súlade s percentuálnou sadzbou, ktorú treba ustanoviť osobitnými pravidlami a nesmie prekročiť úroveň nevyhnutnú na vytvorenie odstrašujúceho účinku;
…
g)
iné sankcie čisto ekonomickej povahy, zodpovedajúce svojou povahou a rozsahom, ktoré sú ustanovené odvetvovými právnymi predpismi prijatými Radou [Európskej únie] s ohľadom na špecifické požiadavky daných odvetví a v súlade s uplatňovaním právomocí zverených [Európskej komisii] Radou.
2.   Bez ohľadu na ustanovenia upravené v odvetvových právnych predpisoch existujúcich v čase nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia, za iné nezrovnalosti môžu byť udelené len sankcie, ktoré nie sú rovnocenné s trestnými sankciami a ustanovuje ich odsek 1, za predpokladu, že tieto sankcie sú nevyhnutné na zabezpečenie riadneho uplatnenia právnych predpisov.“
Nariadenie (EÚ) č. 502/2013
5
Článok 1 nariadenia Rady (EÚ) č. 502/2013 z 29. mája 2013, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 990/2011, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz bicyklov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, po predbežnom preskúmaní podľa článku 11 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1225/2009 (Ú. v. EÚ L 153, 2013, s. 17), v odsekoch 1 a 4 stanovoval:
„1.   Konečné antidumpingové clo sa týmto ukladá na dovozy cestných bicyklov a ostatných bicyklov (vrátane dodávkových trojkoliek, ale s výnimkou jednokoliek) bez motora, patriacich pod číselné znaky KN 87120030 a ex87120070 (kódy TARIC 8712007091 a 8712007099), s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
…
4.   Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.“
Colný kódex
6
Článok 42 colného kódexu, nazvaný „Uplatňovanie sankcií“, v odsekoch 1 a 2 stanovuje:
„1.   Každý členský štát ustanoví sankcie za nedodržanie colných predpisov. Takéto sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.
2.   Ak sa uplatňujú administratívne sankcie, môžu mať okrem iného jednu alebo obe z týchto foriem:
a)
peňažná platba uložená colnými orgánmi vrátane prípadného plnenia uplatneného namiesto trestnej sankcie;
b)
zrušenie, pozastavenie účinnosti alebo zmena akéhokoľvek povolenia dotknutej osobe.“
7
Článok 114 tohto kódexu, nazvaný „Úroky z omeškania“, v odsekoch 1 a 2 stanovuje:
„1.   K sume dovozného alebo vývozného cla sa odo dňa uplynutia lehoty určenej na zaplatenie do dňa zaplatenia cla účtuje úrok z omeškania.
V prípade členského štátu, ktorý používa ako menu euro, sa sadzba úroku z omeškania rovná úrokovej sadzbe uverejnenej v sérii C Úradného vestníka Európskej únie, ktorú Európska centrálna banka uplatnila na svoje hlavné refinančné operácie v prvý deň mesiaca splatnosti, zvýšenej o dva percentuálne body.
V prípade členského štátu, ktorý nepoužíva ako menu euro, sa sadzba úroku z omeškania rovná sadzbe, ktorú v prvý deň príslušného mesiaca národná centrálna banka uplatnila na svoje hlavné refinančné operácie, zvýšenej o dva percentuálne body, alebo v prípade členského štátu, ktorého sadzba národnej centrálnej banky nie je k dispozícii, najbližšej sadzbe použitej v prvý deň daného mesiaca na peňažnom trhu členského štátu, zvýšenej o dva percentuálne body.
2.   Ak colný dlh vznikol na základe článku 79 alebo 82 alebo ak sa colný dlh oznámil v dôsledku kontroly po prepustení, úrok z omeškania sa vymeria zo sumy dovozného alebo vývozného cla odo dňa, keď colný dlh vznikol, až do dňa jeho oznámenia.
Sadzba úroku z omeškania sa určuje v súlade s odsekom 1.“
Rumunské právo
8
Článok 1 legea nr. 207/2015 privind Codul de procedură fiscală (zákon č. 207/2015 o daňovom poriadku) z 20. júla 2015 (Monitorul Oficial al României, časť I, č. 547 z 23. júla 2015) (ďalej len „Daňový poriadok“) v bodoch 20 a 33 stanovuje:
„20.   úrok – pridružená daňová povinnosť, ktorá predstavuje ekvivalent ujmy spôsobenej držiteľovi hlavnej pohľadávky v dôsledku toho, že dlžník nezaplatil v lehote splatnosti hlavné daňové povinnosti,
…
33.   penále z omeškania – pridružená daňová povinnosť, ktorá predstavuje sankciu za nezaplatenie hlavnej daňovej povinnosti dlžníkom v lehote splatnosti.“
9
Článok 173 ods. 1 tohto poriadku stanovuje:
„V prípade, že dlžník nezaplatí v lehote splatnosti hlavné daňové povinnosti, po uplynutí uvedenej lehoty je povinný zaplatiť úroky a penále z omeškania.“
10
Článok 174 ods. 1 a 5 uvedeného poriadku stanovuje:
„1.   Úroky sa počítajú za každý deň omeškania, počnúc dňom bezprostredne nasledujúcim po dni splatnosti až do dňa zaplatenia dlžnej sumy vrátane.
…
5.   Úroková sadzba je 0,02 % za každý deň omeškania.“
11
Článok 176 toho istého poriadku v odsekoch 1 až 3 stanovuje:
„1.   Penále z omeškania sa vypočíta za každý deň omeškania, počnúc dňom bezprostredne nasledujúcim po dni splatnosti až do dňa zaplatenia dlžnej sumy vrátane. Ustanovenia článku 174 ods. 2 a 4 a článku 175 sa uplatnia primerane.
2.   Sadzba penále z omeškania je 0,01 % za každý deň omeškania.
3.   Penále z omeškania nezbavuje povinnosti platiť úroky.“
Spor vo veci samej a prejudiciálna otázka
12
V období od 18. marca 2016 do 28. septembra 2017 Network One doviezla do Rumunska klasické bicykle, elektrobicykle a ich diely, v súvislosti s ktorými predložila rumunským colným orgánom vyhlásenia na prepustenie tohto tovaru do voľného obehu v období od 30. marca 2016 do 28. septembra 2017. Tieto vyhlásenia uvádzali, že Thajsko je krajinou pôvodu tovaru, ktorý doviezla.
13
Po colnej kontrole vykonanej 30. júla 2018, ktorá sa týkala skutočného pôvodu tovaru, dospelo Direcția Generală Regională a Finanțelor Publice București – Direcția Regională Vamală București (Regionálne generálne riaditeľstvo verejných financií Bukurešť – Regionálne colné riaditeľstvo Bukurešť) k záveru, že uvedený tovar pochádzal z Čínskej ľudovej republiky, a nie z Thajska.
14
Tento orgán vyhotovil 25. septembra 2019 zápisnicu o kontrole a vydal rozhodnutie na účely nápravy stavu (ďalej len „rozhodnutie na účely nápravy stavu“), z ktorých vyplýva, že spoločnosti Network One bola uložená povinnosť zaplatiť antidumpingové clo vo výške 1739090 rumunských lei (RON) (približne 366896 eur) na základe nariadenia Rady č. 502/2013. Uvedený orgán navyše konštatoval, že Network One musí zaplatiť aj pridružené daňové povinnosti, jednak úroky z omeškania týkajúce sa antidumpingového cla v celkovej výške 183209 RON (približne 38652 eur), stanovené na základe článku 114 colného kódexu, a jednak penále z omeškania v celkovej výške 158312 RON (približne 33399 eur), stanovené na základe článku 176 Daňového poriadku.
15
Dňa 7. októbra 2019 Network One zaplatila sumy zodpovedajúce antidumpingovému clu, ako je stanovené nariadením č. 502/2013, a penále.
16
Táto spoločnosť následne podala sťažnosť proti uvedenej zápisnici o kontrole a rozhodnutiu na účely nápravy stavu, ktorú Direcția Generală de Administrare a Marilor Contribuabili – Serviciul soluționare contestații (Generálne riaditeľstvo pre správu významných daňových a colných dlžníkov – Služba pre riešenie právnych sporov, Rumunsko) zamietlo správnym rozhodnutím z 25. júna 2020.
17
Dňa 7. decembra 2020 podala Network One žalobu na Tribunalul București (Vyšší súd Bukurešť, Rumunsko) proti tomuto rozhodnutiu, ako aj proti rozhodnutiu na účely nápravy stavu. Táto spoločnosť v tejto súvislosti najmä tvrdila, že článok 114 colného kódexu zjednotil úroky a penále do jedinej sadzby, a namietala proti uplatneniu dodatočného penále, ktoré stanovuje Daňový poriadok, keďže toto penále vyplývalo z tej istej hlavnej daňovej povinnosti. Network One v tejto súvislosti tvrdila, že tento postup je v rozpore s uvedeným článkom 114 colného kódexu, keďže vedie k neodôvodenému zvýšeniu uloženého penále. Táto žaloba bola zamietnutá rozsudkom zo 6. apríla 2021.
18
Network One podala na Curtea de Apel București (Odvolací súd Bukurešť, Rumunsko), ktorý je vnútroštátnym súdom, odvolanie proti tomuto rozsudku.
19
Tento súd sa pýta, či článok 114 colného kódexu umožňuje vnútroštátnemu colnému orgánu požadovať od dlžníka, ktorý nezaplatil colný dlh v stanovenej lehote, aby okrem úrokov z omeškania zaplatil aj penále z omeškania podľa vnútroštátneho práva.
20
V prvom rade vnútroštátny súd v tejto súvislosti uvádza, že Daňový poriadok, ktorý sa uplatňuje popri colnom kódexe, umožňuje uložiť daňovníkovi, ktorý nezaplatil daňový dlh v stanovenej lehote, úroky z omeškania a penále z omeškania, ktorých príslušné ciele sú odlišné. Zatiaľ čo totiž tieto úroky zabezpečujú náhradu škody spôsobenej štátnemu rozpočtu dlžníkom, ktorý nezaplatil daňový dlh v čase splatnosti, uvedené penále predstavuje naopak sankciu uloženú tomuto dlžníkovi. Takéto odlišné ciele umožňujú, ako je to v prejednávanej veci, kumulatívne uloženie úrokov z omeškania a penále z omeškania.
21
V druhom rade tento súd pripomína, že podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora, ak právna úprava Únie nestanovuje osobitné sankcie v prípade porušenia jej ustanovení alebo odkazuje v tomto bode na vnútroštátne ustanovenia, členské štáty majú povinnosť prijať všetky potrebné opatrenia, aby sa zaručila pôsobnosť a účinnosť práva Únie.
22
Hoci nariadenie č. 502/2013 nestanovuje žiadnu sankciu v prípade porušenia jeho ustanovení, vo svojom článku 1 ods. 4 pritom stanovuje, že v zásade sa uplatňujú ustanovenia týkajúce sa ciel, čo v prejednávanej veci umožňuje uplatnenie článku 114 colného kódexu. Okrem toho práve na základe tohto článku colné orgány uložili okrem antidumpingového cla aj „penále z omeškania“ odo dňa vzniku colného dlhu až do dňa jeho oznámenia.
23
V treťom rade sa vnútroštátny súd domnieva, že jeho pochybnosti o tom, či podľa článku 114 colného kódexu možno kumulatívne uložiť úroky z omeškania a penále z omeškania, ak colný dlh nebol zaplatený v stanovenej lehote, neboli rozptýlené judikatúrou Súdneho dvora týkajúcou sa nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva (Ú. v. ES L 302, 1992, s. 1; Mim. vyd. 02/004, s. 307), ktoré bolo zrušené a nahradené colným kódexom.
24
Za týchto okolností Curtea de Apel București (Odvolací súd Bukurešť) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru nasledujúcu prejudiciálnu otázku:
„Má sa právo Európskej únie a najmä článok 114 [colného kódexu] vykladať v tom zmysle, že bráni správnej praxi, ktorá za takých okolností, ako sú okolnosti vo veci samej, v súvislosti so sumou antidumpingového cla, ukladá daňovníkovi okrem penále z omeškania, ako je stanovené v článku 114 tohto [kódexu], aj penále z omeškania osobitne stanovené vo vnútroštátnej právnej úprave (Daňový poriadok)[?]“
O prejudiciálnej otázke
25
Svojou prejudiciálnou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 114 colného kódexu vykladať v tom zmysle, že bráni vnútroštátnej správnej praxi, na základe ktorej možno okrem úrokov z omeškania stanovených v tomto článku, uložiť aj penále z omeškania stanovené vnútroštátnou právnou úpravou.
26
V prvom rade treba uviesť, že vnútroštátny súd v znení svojej prejudiciálnej otázky odkazuje na „penále z omeškania“, ktoré je stanovené v článku 114 colného kódexu, a nie na „úroky z omeškania“. Aj keď však rumunská jazyková verzia tohto článku viackrát spomína pojem „penále z omeškania“ („penalitățile de întârziere“), z jeho názvu („Dobânda la arierate“) výslovne vyplýva, že opatrením, ktoré stanovuje, je zaplatenie „úrokov z omeškania“, a nie uloženie penále.
27
V tejto súvislosti v súlade s ustálenou judikatúrou sa nemôže formulácia použitá v jednej z jazykových verzií ustanovenia práva Únie chápať ako jediný základ na výklad tohto ustanovenia, prípadne sa nemôže považovať za ustanovenie, ktoré má prednosť pred inými jazykovými verziami. Potreba jednotného uplatňovania, a teda výkladu aktu Únie totiž vylučuje, aby bol tento akt posudzovaný izolovane v jednej zo svojich jazykových verzií, ale naopak vyžaduje, aby bolo predmetné ustanovenie vykladané v závislosti od všeobecnej systematiky a účelu právnej úpravy, ktorej je súčasťou, najmä v zmysle všetkých jazykových verzií [rozsudok z 21. marca 2024, CBR (Hemianopia), C‑703/22, EU:C:2024:261, bod 34 a citovaná judikatúra].
28
Na jednej strane, pokiaľ ide o celkovú štruktúru a účel colného kódexu, treba pritom poznamenať, že jeho cieľom nie je stanoviť sankciu alebo penále v prípade nedodržania colných predpisov. Z článku 42 ods. 1 tohto kódexu totiž vyplýva, že ustanovenie takýchto sankcií prináleží členským štátom.
29
Na druhej strane a v každom prípade v mnohých jazykových verziách článok 114 colného kódexu odkazuje skôr na pojem „úrok z omeškania“ než na pojem „penále z omeškania“, ako je to najmä v španielskej („Intereses demora“), nemeckej („Verzugszinsen“), anglickej („Interest on arrears“), francúzskej („Intérêts de retard“), talianskej („Interesse di mora“), holandskej („Vertragingsrente“), poľskej („Odsetki za zwłokę“), portugalskej („Juros de mora“), fínskej („Viivästyskorko“) alebo švédskej („Dröjsmålsränta“) jazykovej verzii tohto článku.
30
Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti nemožno z odkazu na pojem „penále z omeškania“ v rumunskom znení článku 114 colného kódexu vyvodiť, že opatrením stanoveným v tomto článku je skôr uloženie penále z omeškania než úrokov z omeškania.
31
V druhom rade treba pripomenúť, že Súdny dvor, pokiaľ ide článok 232 ods. 1 nariadenia č. 2913/92, ktorým sa ustanovil Colný kódex spoločenstva a ktoré bolo zrušené a nahradené colným kódexom, rozhodol, že „úroky z omeškania majú… za cieľ napraviť dôsledky vyplývajúce z prekročenia platobnej lehoty, a najmä zabrániť tomu, aby dlžník colného dlhu získal neoprávnene prospech z toho, že sumy, ktoré je povinný z tohto dlhu zaplatiť, mu ostanú k dispozícii nad rámec lehoty stanovenej na jeho zaplatenie“ (rozsudok z 31. marca 2011, Aurubis Balgaria, C‑546/09, EU:C:2011:199, bod 29).
32
Cieľom úrokov z omeškania je tak napraviť dôsledky vyplývajúce z prekročenia lehoty na zaplatenie a kompenzovať výhody, ktoré hospodársky subjekt neoprávnene získava z omeškania pri zaplatení daňového dlhu a nie sankcionovať takéto omeškanie.
33
Okrem toho, ako bolo pripomenuté v bode 28 tohto rozsudku, odsek 1 článku 42 colného kódexu v podstate stanovuje, že prináleží členským štátom sankcionovať nedodržanie colných predpisov a že uložené sankcie musia byť účinné, primerané a odradzujúce. Odsek 2 tohto článku okrem iného spresňuje, že tieto sankcie môžu mať, ako je to v prejednávanej veci, najmä formu peňažnej platby uloženej colnými orgánmi.
34
V tejto súvislosti Súdny dvor okrem iného pripomenul, že pri neexistencii zosúladenia právnych predpisov Únie v oblasti sankcií použiteľných v prípade nedodržania podmienok, ktoré sú stanovené režimom zavedeným týmito právnymi predpismi, majú členské štáty právomoc zvoliť si sankcie, ktoré sú podľa nich vhodné. Pri výkone svojej právomoci sú však povinné dodržiavať právo Únie a jeho všeobecné zásady, a teda aj zásadu proporcionality (rozsudok zo 4. marca 2020, Schenker, C‑655/18, EU:C:2020:157, bod 42 a citovaná judikatúra).
35
Súdny dvor predovšetkým spresnil, že administratívne alebo represívne opatrenia, ktoré umožňuje dotknutá vnútroštátna právna, nemôžu ísť nad rámec toho, čo je potrebné na uskutočnenie legitímnych cieľov sledovaných touto právnou úpravou, a okrem toho nemôžu byť neprimerané týmto cieľom (rozsudok zo 4. marca 2020, Schenker, C‑655/18, EU:C:2020:157, bod 43 a citovaná judikatúra).
36
Okrem toho článok 4 nariadenia č. 2988/95 v podstate stanovuje, že pri nezrovnalosti sa spravidla neprávom získaná výhoda odníme a že toto odňatie môže byť zvýšené o úrok, ktorý môže byť určený na základe paušálnej sadzby. Spresňuje, že opatrenia, ktoré stanovuje, sa nepovažujú za sankcie. Článok 5 tohto nariadenia naopak stanovuje, že úmyselné nezrovnalosti alebo nezrovnalosti spôsobené nedbanlivosťou môžu mať za následok správne sankcie, a to najmä zaplatenie sumy väčšej, ako sú sumy neprávom získané alebo neuhradené, a prípadne úroky.
37
V prejednávanej veci z návrhu na začatie prejudiciálneho konania vyplýva, že penále z omeškania stanovené v článku 176 Daňového poriadku predstavuje peňažnú sankciu uloženú dlžníkovi, ktorý nezaplatil daňový dlh do uplynutia stanovenej lehoty.
38
Vzhľadom na všetky predchádzajúce úvahy tak treba konštatovať, že takáto sankcia stanovená vnútroštátnym právom nie je v zásade nezlučiteľná s právom Únie, s výhradou overení, ktoré prináleží vykonať vnútroštátnemu súdu, pokiaľ ide o primeranosť tejto sankcie.
39
S prihliadnutím na všetky vyššie uvedené dôvody treba na položenú otázku odpovedať tak, že článok 114 colného kódexu sa má vykladať v tom zmysle, že nebráni vnútroštátnej správnej praxi, na základe ktorej možno okrem úrokov z omeškania stanovených v tomto článku uložiť aj penále z omeškania stanovené vnútroštátnou právnou úpravou.
O trovách
40
Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov Súdny dvor (ôsma komora) rozhodol takto:
Článok 114 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie,
sa má vykladať v tom zmysle, že:
nebráni vnútroštátnej správnej praxi, na základe ktorej možno okrem úrokov z omeškania stanovených v tomto článku uložiť aj penále z omeškania stanovené vnútroštátnou právnou úpravou.
Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: rumunčina.