62014TJ0662
T‑662/1462014TJ0662EU:T:2016:32800011177T
ROZSUDOK VŠEOBECNÉHO SÚDU (štvrtá komora)
z 1. júna 2016 (
*1
)
„Spoločná poľnohospodárska politika — Priame platby — Dodatkové kritériá pre oblasti ekologického záujmu, na ktorých boli vysadené mladiny s krátkodobým striedaním — Článok 45 ods. 8 delegovaného nariadenia (EÚ) č. 639/2014 — Článok 46 ods. 9 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 — Zneužitie právomoci — Právna istota — Zákaz diskriminácie — Legitímna dôvera — Právo vlastniť majetok — Povinnosť odôvodnenia“
Vo veci T‑662/14,
Maďarsko, v zastúpení: M. Fehér a G. Koós, splnomocnení zástupcovia,
žalobca,
proti
Európskej komisii, v zastúpení: H. Kranenborg, A. Sipos a G. von Rintelen, splnomocnení zástupcovia,
žalovanej,
ktorého predmetom je návrh na zrušenie časti prvej vety článku 45 ods. 8 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 639/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1307/2013, ktorým sa ustanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe režimov podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa mení príloha X k uvedenému nariadeniu (Ú. v. EÚ L 181, 2014, s. 1), pričom uvedená veta uvádza, že: „zo zoznamu zostaveného podľa článku 4 ods. 2 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 sa zvolia druhy, ktoré sú najvhodnejšie z ekologického hľadiska, čím sa vylúčia druhy, ktoré zjavne nie sú miestneho pôvodu“,
VŠEOBECNÝ SÚD (štvrtá komora)
v zložení: predseda komory M. Prek, sudcovia I. Labucka a V. Kreuschitz (spravodajca),
tajomník: S. Bukšek Tomac, referentka,
so zreteľom na písomnú časť konania a po pojednávaní 2. decembra 2015,
vyhlásil tento
Rozsudok (
1
)
Okolnosti predchádzajúce sporu
1
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1307/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa ustanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe režimov podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 637/2008 a nariadenie Rady (ES) č. 73/2009 (Ú. v. EÚ L 347, 2013, s. 608, ďalej len „základné nariadenie“) vytvorilo nový právny rámec pre priame podpory schválené v kontexte spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP).
2
Jedným z cieľov SPP, ako bol redefinovaný základným nariadením, je zlepšenie ekologickej stránky prostredníctvom povinnej zložky priamych platieb týkajúcej sa ekologizácie, čím sa podporia poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie uplatniteľné v celej Európskej únii. Na tento účel by členské štáty mali použiť časť svojho vnútroštátneho stropu na priame platby, aby k základným platbám poskytli ročné platby na povinné postupy poľnohospodárov, ktorých prioritou je plnenie cieľov politiky v oblasti klímy a politiky v oblasti životného prostredia. Jedna z týchto praktík, ktorú bolo potrebné uplatniť na celkovú plochu, ktorú možno využívať, pozostáva v zriadení oblastí ekologického záujmu (odôvodnenie 37 základného nariadenia). Takéto oblasti by sa mali zriadiť najmä s cieľom chrániť a zlepšiť biodiverzitu v poľnohospodárskych podnikoch (odôvodnenie 44 základného nariadenia).
3
Základné nariadenie taktiež stanovuje, že ak orná pôda podniku pokrýva viac ako 15 hektárov, poľnohospodári zabezpečia, aby od 1. januára 2015 plocha zodpovedajúca aspoň 5 % ornej pôdy podniku, ktorú poľnohospodár nahlásil, bola oblasťou ekologického záujmu (článok 46 ods. 1 základného nariadenia).
4
Medzi odlišnými plochami, ktoré môžu členské štáty považovať za oblasti ekologického záujmu, sa nachádzajú plochy s mladinami s krátkodobým striedaním bez použitia hnojív a/alebo prípravkov na ochranu rastlín [článok 46 ods. 2 písm. g) základného nariadenia].
5
Na účely zabezpečenia, aby oblasti ekologického záujmu boli stanovené efektívne a jednotne, upravuje základné nariadenie delegovanie práva prijať určité právne predpisy, ktorými by sa definovali nové kritériá určovania oblastí ekologického záujmu na Komisiu (odôvodnenie 45 základného nariadenia). Článok 46 ods. 9 písm. a) základného nariadenia upravuje, že Komisia je splnomocnená stanoviť nové kritériá na určenie, aké druhy plôch stanovených v odseku 2 toho istého ustanovenia, medzi ktorými sa nachádzajú plochy s mladinami s krátkodobým striedaním uvedené vyššie, sa môžu považovať za oblasti ekologického záujmu.
6
Na základe toto splnomocnenia prijala Komisia delegované nariadenie (EÚ) č. 639/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa dopĺňa základné nariadenie (Ú. v. EÚ L 181, 2014, s. 1, ďalej len „delegované nariadenie“).
7
V delegovanom nariadení definovala Komisia dodatočné kritériá pre určité druhy oblastí ekologického záujmu. Pokiaľ ide o oblasti s mladinami s krátkodobým striedaním bez použitia hnojív a/alebo prípravkov na ochranu rastlín, Komisia spresnila, že členské štáty vypracujú zoznam druhov, ktoré sa môžu používať na tento účel, a to tak, že zo zoznamu vytvoreného v súlade s článkom 4 ods. 2 písm. c) základného nariadenia zvolia druhy, ktoré sú najvhodnejšie z ekologického hľadiska, vylúčiac tak druhy, ktoré zjavne nie sú miestneho pôvodu (článok 45 ods. 8 delegovaného nariadenia).
8
Po uverejnení delegovaného nariadenia podalo Maďarsko žalobu na Všeobecný súd, ktorou sa domáha zrušenia článku 45 ods. 8 uvedeného nariadenia, keďže stanovuje, že pre mladiny s krátkodobým striedaním sa môžu z ekologického hľadiska vybrať iba najvhodnejšie druhy, vylučujúc tak druhy, ktoré zjavne nie sú miestneho pôvodu (ďalej len „sporné obmedzenie“).
Konanie a návrhy účastníkov konania
9
Maďarsko návrhom podaným do kancelárie Všeobecného súdu 15. septembra 2014 podalo túto žalobu.
10
Maďarsko navrhuje, aby Všeobecný súd:
—
zrušil časť prvej vety článku 45 ods. 8 delegovaného nariadenia, v ktorej sa uvádza najmä: „zo zoznamu zostaveného podľa článku 4 ods. 2 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1307/2013 zvolia druhy, ktoré sú najvhodnejšie z ekologického hľadiska, čím sa vylúčia druhy, ktoré zjavne nie sú miestneho pôvodu“,
—
zaviazal Komisiu na náhradu trov konania.
11
Komisia navrhuje, aby Všeobecný súd:
—
zamietol žalobu,
—
zaviazal Maďarsko na náhradu trov konania.
12
Na základe správy sudcu spravodajcu Všeobecný súd (štvrtá komora) rozhodol o otvorení ústnej časti konania. Prednesy účastníkov konania a ich odpovede na ústne otázky, ktoré im Všeobecný súd položil, boli vypočuté na pojednávaní 2. decembra 2015.
O veci samej
13
Maďarsko sa domnieva, že prijatím sporného obmedzenia Komisia po prvé prekročila svoje oprávnenie a neoprávnene obmedzila právomoc voľnej úvahy členských štátov, po druhé zohľadnila kritériá, ktoré sú v rozpore so základným nariadením, po tretie zneužila svoju právomoc, po štvrté porušila zásadu právnej istoty, po piate porušila zásadu zákazu diskriminácie, po šieste porušila zásadu legitímnej dôvery, po siedme porušila zásadu ochrany vlastníckeho práva a po ôsme porušila povinnosť odôvodnenia.
O porušení limitov oprávnenia Komisie a voľnej úvahy členských štátov
14
Maďarsko sa domnieva, že skutočnosť, že Komisia v podstate zaviedla sporné obmedzenie, je nezákonná, pretože prekročila oprávnenie, ktoré jej bolo zverené základným nariadením, a že spravila teoretickou právomoc členských štátov zvoliť si druhy stromov, ktoré môžu predstavovať mladinu s krátkodobým striedaním spĺňajúcu kritériá oblasti ekologického záujmu. Podľa Maďarska vyplýva zjavne široké znenie oprávnenia zvereného Komisii z faktu, že oblasti, pre ktoré má oprávnenie definovať kritériá, sú mimoriadne heterogénne. Z toho nevyplýva, že Komisia disponuje širokou mierou voľnej úvahy. Voľba druhov stromov spôsobilých na použitie patrí do právomoci a širokej miery voľnej úvahy členských štátov zverených im článkom 4 ods. 1 písm. k) a článkom 4 ods. 2 písm. c) základného nariadenia a odôvodnením 55 delegovaného nariadenia. Táto právomoc a táto široká miera voľnej úvahy bránia Komisii, aby svoje oprávnenie uplatnila tak, ako to urobila v prejednávanom prípade. Sporné obmedzenie by zbavilo voľnú úvahu členských štátov jej zmyslu. Komisia spochybňuje, že by prekročila svoje oprávnenia, ktoré jej boli zverené základným nariadením, tým, že prijala sporné obmedzenia.
15
V zmysle týchto výhrad je potrebné poznamenať, že článok 4 ods. 1 písm. k) základného nariadenia definuje mladinu s krátkodobým striedaním ako „plochy vysadené druhmi stromov s číselným znakom KN 06202 90 41, ktoré vymedzili členské štáty a ktoré pozostávajú z drevnatých viacročných plodín, ktorých vrúble alebo výhonky zostávajú v zemi po zbere, pričom z nich nasledujúci rok vyrastú nové výhonky“, pričom ide o plochy „s maximálnym cyklom zberu, ktorý určia členské štáty“. Okrem toho článok 4 ods. 2 písm. c) základného nariadenia stanovuje, že členské štáty „vymedzia druhy stromov, ktoré možno považovať za mladinu s krátkodobým striedaním, a určia maximálny cyklus zberu pri týchto druhoch stromov, ako sa uvádza v odseku 1 písm. k) článku 4 základného nariadenia“.
16
Okrem toho článok 46 ods. 9 písm. a) základného nariadenia zveruje Komisii právomoc prijať delegované akty na účely stanovenia nových kritérií na určenie toho, ktoré typy oblastí upravených v článku 46 ods. 2 toho istého nariadenia sa môžu považovať za oblasti ekologického záujmu. V zmysle tohto naposledy uvedeného ustanovenia členské štáty rozhodli, že najneskôr od 1. augusta 2014 sa jedna alebo viac oblastí vymenovaných v uvedenom článku musí považovať za oblasť ekologického záujmu. V tomto vymenovaní sa nachádzajú plochy s mladinami s krátkodobým striedaním bez použitia hnojív a/alebo prípravkov na ochranu rastlín. Taktiež v článku 46 ods. 9 písm. a) základného nariadenia sa zveruje Komisii oprávnenie stanoviť kritériá na určenie oblastí s nasadenými mladinami s krátkodobým striedaním bez použitia hnojív a/alebo prípravkov na ochranu rastlín, ktoré sa považujú za oblasť ekologického záujmu.
17
Odôvodnenie 45 základného nariadenia, ktoré spresňuje dôvody oprávnenia zvereného Komisii, uvádza, že „cieľom zabezpečiť, aby sa zriadili oblasti ekologického záujmu efektívne a jednotne, a so zreteľom na osobitosti členských štátov by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať určité akty, pokiaľ ide o stanovenie ďalších kritérií na určovanie toho, či oblasti spĺňajú podmienky oblastí ekologického záujmu; uznávanie iných typov oblastí ekologického záujmu; stanovenie konverzných a váhových koeficientov pre určité typy oblastí ekologického záujmu; stanovenie pravidiel, podľa ktorých majú členské štáty vykonávať časť oblasti ekologického záujmu na regionálnej úrovni; stanovenie pravidiel kolektívneho plnenia povinnosti držby oblastí ekologického záujmu poľnohospodárskymi podnikmi v tesnej blízkosti; definovanie rámca pre kritériá určovania takejto tesnej blízkosti, ktoré majú určiť členské štáty; a stanovenie metód určovania podielu lesa na poľnohospodárskej pôde“.
18
Uplatnením článku 46 ods. 9 písm. a) základného nariadenia Komisia prijala sporné obmedzenie, ktoré zavádza dodatkové kritérium na to, aby sa oblasť kvalifikovala ako oblasť ekologického záujmu. Sporné obmedzenie vylúčilo druhy mladín s krátkodobým striedaním, ktoré nie sú miestneho pôvodu, zasadené v oblasti určenej pre ekologický záujem. Pri uplatnení článku 46 ods. 2 písm. g) základného nariadenia a sporného obmedzenia sa oblasť s nasadenou mladinou s krátkodobým striedaním považuje za oblasť ekologického záujmu pod podmienkou, že nie je obohacovaná o hnojivá alebo o prípravky na ochranu rastlín a že mladina pozostáva z druhov miestneho pôvodu.
19
Prijatím sporného obmedzenia Komisia neprekročila svoju právomoc. V súlade s článkom 46 ods. 9 písm. a) základného nariadenia Komisia stanovila nové kritérium na určenie toho, ktoré typy povrchov upravených v článku 46 ods. 2 toho istého nariadenia sa môžu považovať za oblasti ekologického záujmu. Ani článok 46 ods. 9 písm. a) základného nariadenia, ani iné ustanovenia toho istého nariadenia nestanovujú, že uvedené kritérium nebolo možné použiť na druh, ktorý sa mohol vysadiť. Okrem toho z dôvodov uvedených v bode 31 a nasl. sa sporné obmedzenie podieľa na stanovení oblastí ekologického záujmu efektívnym a jednotným spôsobom s ohľadom na cieľ zachovania biodiverzity týchto oblastí.
20
Ďalej prijatím sporného obmedzenia Komisia neporušila právomoc a voľnú úvahu členských štátov pre definovanie druhov stromov, ktoré môžu byť vysadené, aby vytvorili mladiny s krátkodobým striedaním.
21
Základné nariadenie a osobitne článok 4 ods. 1 písm. k) a článok 4 ods. 2 písm. c) nezveruje členským štátom výlučnú právomoc vyberať druhy stromov, ktoré sa môžu použiť na vytvorenie oblastí ekologického záujmu. Ako správne uvádza Komisia vo svojich písomných vyjadreniach, hoci členské štáty môžu zriadiť zoznam druhov stromov použiteľných na účely vysadenia mladín s krátkodobým striedaním, iba druhy stromov, ktoré spĺňajú podmienky upravené v základnom nariadení a zodpovedajú dodatočným kritériám stanoveným Komisiou pri výkone jej oprávnenia, môžu byť zohľadnené pre kvalifikovanie poľnohospodárskych plôch ako oblastí ekologického záujmu.
22
Okrem toho sporné obmedzenie neznižuje mieru voľnej úvahy členských štátov na čisto symbolickú úroveň a prakticky ju nezbavuje jej zmyslu. Maďarsko totiž nepopiera konštatovanie Komisie, podľa ktorej z oznámení podaných členskými štátmi podľa článku 46 ods. 8 základného nariadenia vyplýva, že tieto oznámenia určujú druhy stromov miestneho pôvodu pre formovanie oblastí s vysadenými mladinami s krátkodobým striedaním kvalifikovaných ako oblasti ekologického záujmu. Z týchto oznámení vyplýva, že 18 členských štátov a regióny dvoch iných členských štátov vybrali celkovo 19 druhov stromov umožňujúcich vytvoriť oblasti ekologického záujmu vysadených mladín s krátkodobým striedaním. Členské štáty tak oznámili druhy, ktoré spĺňajú tak požiadavky nachádzajúce sa v základnom nariadení, ako aj požiadavku, ktorú uložilo sporné obmedzenie. Okrem toho Komisia upozornila, že v takmer 75 % členských štátov, vrátane Maďarska, existovali druhy stromov umožňujúce vytvoriť mladiny s krátkodobým striedaním, ktoré môžu byť kvalifikované ako oblasti ekologického záujmu. Pri príležitosti oznámenia, ktoré bolo urobené podľa článku 46 ods. 8 základného nariadenia, Maďarsko určilo päť druhov stromov používaných na vytvorenie mladín s krátkodobým striedaním, teda topole, vŕby, jelše, jasene a javory.
23
Maďarsko dostatočným spôsobom nepodložilo tvrdenie, podľa ktorého voľná úvaha členských štátov stratila zmysel, pretože žiadny druh stromu miestneho pôvodu nebol ekonomicky rentabilný. Maďarsko neuvádza, z čoho vychádza pri tvrdení, že rentabilita predstavuje fakt, ktorý je potrebné zohľadniť, pokiaľ ide o stanovenie nových kritérií na účely určenia oblastí ekologického záujmu, najmä vzhľadom na to, že pre mladiny s krátkodobým striedaním článok 46 ods. 2 základného nariadenia stanovuje, že plocha zodpovedajúca 5 % pôdy, ktorá je určená ako oblasť ekologického záujmu, sa nesmie nachádzať na ornej pôde. Okrem toho a v každom prípade Maďarsko nepredložilo dôkaz preukazujúci, že pestovanie druhov stromov miestneho pôvodu na účely vytvorenia mladiny s krátkodobým striedaním nebolo ekonomicky rentabilné.
24
Vyššie uvedené posúdenia nie sú spochybňované odvolaním sa Maďarska na odôvodnenie 55 delegovaného nariadenia. Toto odôvodnenie stanovuje, že „obmedzené použitie vstupov potrebných na pestovanie mladiny s krátkodobým striedaním nepriamo podporuje biodiverzitu“ a „členské štáty by na tento účel mali stanoviť podmienky, ktoré sa vzťahujú na tento typ oblasti ekologického záujmu, pričom sa uvedie zoznam povolených druhov stromov a pravidlá používania vstupov“. Toto odôvodnenie sa týka v zásade vstupov. Navyše nemôže mať prednosť pred článkom 46 ods. 9 písm. a) základného nariadenia alebo pred článkom 45 ods. 8 delegovaného nariadenia obsahujúceho sporné obmedzenie. Maďarsko to pripúšťa implicitne, keďže uvádza v žalobe, že „odôvodnenia nemajú právne záväzný charakter na rozdiel od ustanovení článkov“. Nakoniec v rozsahu, v akom uvedené odôvodnenie priznáva právomoc členským štátom, je potrebné poznamenať, že z dôvodov vymenovaných v bode 21 vyššie nevylučuje prijatie sporného obmedzenia Komisiou. Toto odôvodnenie nemôže ovplyvniť posúdenia vykonané vyššie.
25
Na základe vyššie uvedeného je potrebné zamietnuť tvrdenia Maďarska, podľa ktorých prijatím sporného obmedzenia Komisia prekročila svoje oprávnenie a neoprávnene obmedzila voľnú úvahu členských štátov.
O zohľadnení druhov, ktoré sú najvhodnejšie z ekologického hľadiska, a o vylúčení druhov, ktoré nie sú miestneho pôvodu
26
Maďarsko sa domnieva, že vložením reštriktívnej podmienky, ktorá pozostáva z používania „najvhodnejších druhov z ekologického hľadiska“, Komisia prijala postoj, ktorý základné nariadenie neuznáva a je sotva zlučiteľný s jej duchom. Okrem toho Maďarsko popiera skutočnosť, že iba druhy miestneho pôvodu sa považujú za najvhodnejšie z pohľadu ekologického záujmu. Vylúčenie druhov, ktoré nie sú miestneho pôvodu, je prípustné iba ak oblasti, ktoré priamo ovplyvňujú biodiverzitu, sú ekologicky užitočné. Tento naposledy uvedený postoj by bol vedecky nepresný a nezlučiteľný so základným nariadením. Vylúčenie druhov, ktoré nie sú miestneho pôvodu na základe kritéria „najvhodnejšie druhy z ekologického hľadiska“, je poznačené zjavne nesprávnym posúdením.
27
Pokiaľ ide o zohľadnenie najvhodnejších druhov z ekologického hľadiska na zadefinovanie oblasti vysadenej mladinami s krátkodobým striedaním ako oblasti ekologického záujmu, je potrebné pripomenúť, že vo veci SPP majú orgány Únie širokú mieru voľnej úvahy, pokiaľ ide o definíciu sledovaných cieľov a voľby vhodných nástrojov činnosti. Z toho vyplýva, že preskúmanie veci samej súdom Únie sa obmedzuje na preskúmanie toho, či sa výkon právomocí orgánov nevyznačuje zjavne nesprávnym posúdením, či nedošlo k zneužitiu právomoci alebo či tieto orgány zjavne neprekročili hranice svojej voľnej úvahy (pozri rozsudok z 9. septembra 2011, Francúzsko/Komisia, T‑257/07, EU:T:2011:444 body 84 a 85 a citovanú judikatúru).
28
Z odôvodnenia 44 základného nariadenia vyplýva:
„Mali by sa zriadiť oblasti ekologického záujmu najmä s cieľom chrániť a zlepšiť biodiverzitu v poľnohospodárskych podnikoch. Oblasti ekologického záujmu by preto mali pozostávať z oblastí s priamym vplyvom na biodiverzitu, ako napríklad pôda ležiaca úhorom, krajinné prvky, terasy, nárazníkové zóny, zalesnené oblasti a agro‑lesnícke plochy, alebo s nepriamym vplyvom na biodiverzitu prostredníctvom zníženého používania vstupov v poľnohospodárskom podniku, ako napríklad oblasti pokryté medziplodinami a zelenou zimnou pokrývkou…“
29
Mali by sa teda zriadiť oblasti ekologického záujmu najmä s cieľom chrániť a zlepšiť biodiverzitu v poľnohospodárskych podnikoch.
30
Zohľadnením druhov, ktoré považuje za najvhodnejšie z ekologického hľadiska, teda najvhodnejších druhov vo vzťahu k zachovaniu rovnováhy prírodného prostredia alebo k zachovaniu ekosystému spornej oblasti, Komisia zvolila kritérium, ktoré sa podieľa na zachovaní biodiverzity. Zachovanie rovnováhy prírodného prostredia oblasti pri výbere druhov prispieva k zachovaniu biodiverzity v poľnohospodárskych podnikoch, keďže predstavuje prekážku jej zmeny. Komisia sa teda nedopustila zjavne nesprávneho posúdenia tým, že zohľadnila najvhodnejšie druhy z ekologického hľadiska na zadefinovanie oblasti ekologického záujmu v zmysle základného nariadenia. Zohľadnenie uvedeného kritéria nie je v rozpore so základným nariadením alebo jeho duchom.
31
Keďže Maďarsko popiera, že by len druhy miestneho pôvodu boli najvhodnejšie druhy z ekologického hľadiska, je potrebné poznamenať, že Komisia sa mohla bez toho, aby sa dopustila zjavne nesprávneho posúdenia, domnievať, že vysadenie druhov stromov, ktoré dokázateľne nie sú miestneho pôvodu, ako mladín s krátkodobým striedaním, neumožňuje garantovať, že tieto mladiny zachovajú alebo zlepšia biodiverzitu plôch poľnohospodárskych podnikov, na ktorých boli vysadené. Ako bolo uvedené v bode 28 vyššie, cieľom sledovaným pri oblastiach ekologického záujmu je zachovať alebo zlepšiť biodiverzitu plôch poľnohospodárskych podnikov. Zachovanie biodiverzity uvedených plôch zahŕňa zachovanie ich prírodného prostredia. Skutočnosť, že Komisia vyžaduje mladiny tvoriace druhy miestneho pôvodu, sa podieľa na zachovaní uvedeného prostredia a biodiverzity predmetných plôch. Druh sa považuje za druh miestneho pôvodu, ak v oblasti prirodzene rastie bez toho, aby tam bol dovezený. Naopak vysadenie druhov, ktoré zjavne nie sú miestneho pôvodu, neprispieva nevyhnutne k zachovaniu prírodného prostredia alebo ekosystému poľnohospodárskej plochy a Maďarsko nepredložilo žiadny dôkaz, ktorý by umožňoval sa domnievať, že v prejednávanom prípade druhy stromov, ktoré nie sú miestneho pôvodu, zachovávajú alebo zlepšujú biodiverzitu v poľnohospodárskych podnikoch. Komisia mohla teda bez toho, aby sa dopustila zjavne nesprávneho posúdenia a bez porušenia základného nariadenia obmedziť výsadbu druhov stromov v oblasti ekologického záujmu s nasadenými mladinami s krátkodobým striedaním iba na druhy miestneho pôvodu.
32
Maďarsko sa ďalej domnieva, že dôrazom na plochy, ktoré priamo ovplyvňujú biologickú diverzitu prijatím sporného obmedzenia Komisia ponechala stranou druhý prístup, zakotvený v odôvodnení 44 základného nariadenia, podľa ktorého sa môže biologická diverzita taktiež podporiť prostredníctvom plôch, ktoré ju nepriamo ovplyvňujú, bez jasného poskytnutia dôvodu tejto voľby v odôvodneniach delegovaného nariadenia alebo vo vyjadrení k žalobe. Komisia tieto tvrdenia popiera.
33
Z odôvodnenia 44 základného nariadenia vyplýva (pozri bod 28 vyššie), že oblasti ekologického záujmu musia byť tvorené oblasťami, ktoré majú buď priamy alebo nepriamy vplyv na biodiverzitu bez toho, aby medzi týmito dvoma možnosťami existovala hierarchia.
34
V prejednávanej veci sa sporné obmedzenie snaží vytvoriť oblasti ekologického záujmu na základe ich priameho vplyvu na biodiverzitu tým, že požaduje používanie druhov miestneho pôvodu na vytvorenie oblastí ekologického záujmu vysadených mladinami s krátkodobým striedaním.
35
Táto voľba Komisie sa nemôže považovať za voľbu, ktorá odporuje duchu základného nariadenia, keďže toto nariadenie upravuje možnosť prijať opatrenia, ktoré majú priamy vplyv na biodiverzitu. Komisia mohla pri výkone svojej voľnej úvahy zvoliť opatrenie, ktoré malo priamy vplyv na biodiverzitu. Okrem toho uvedená voľba nevyžaduje osobitné vysvetlenie, pokiaľ ide o obmedzenie s nepriamym vplyvom, jednak vzhľadom na to, že neexistuje hierarchia medzi dvoma voľbami, a jednak na to, že v prejednávanom prípade existovali v členských štátoch, najmä v Maďarsku, druhy stromov miestneho pôvodu, ktoré mohli predstavovať mladiny s krátkodobým striedaním (pozri bod 22 vyššie). Žalobný dôvod Maďarska týkajúci sa voľby kritéria Komisie, ktoré priamo uprednostňuje biologickú diverzitu, sa musí zamietnuť.
36
Na základe vyššie uvedených dôvodov je potrebné zamietnuť žalobné dôvody Maďarska, podľa ktorých sa sporné obmedzenie zakladá na neadekvátnych kritériách a vychádza z nesprávneho právneho posúdenia.
[omissis]
Z týchto dôvodov
VŠEOBECNÝ SÚD (štvrtá komora)
rozhodol a vyhlásil:
1.
Žaloba sa zamieta.
2.
Maďarsko je povinné nahradiť trovy konania.
Prek
Labucka
Kreuschitz
Rozsudok bol vyhlásený na verejnom pojednávaní v Luxemburgu 1. júna 2016.
Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: maďarčina.
(
1
)	Uvádzajú sa iba tie body rozsudku, ktorých uverejnenie považuje Všeobecný súd za užitočné.