62013CC0569
NÁVRHY GENERÁLNEJ ADVOKÁTKY
ELEANOR SHARPSTON
prednesené 21. mája 2015 (
1
)
Vec C‑569/13
Bricmate AB
proti
Tullverket
[návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal
Förvaltningsrätten i Malmö (Švédsko)]
„Platnosť vykonávacieho nariadenia Rady č. 917/2011, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz keramických obkladačiek s pôvodom v Čínskej ľudovej republike“
1.
Rada Európskej únie v roku 2011 uložila antidumpingové clo na dovoz keramických obkladačiek s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „Čína“). Švédsky dovozca takých obkladačiek napadol výber uvedeného cla v súvislosti so svojím dovozom. Tvrdí, že nariadenie ukladajúce clo je neplatné v dôsledku vecných chýb a nesprávneho posúdenia, ako aj v dôsledku toho, že Európska komisia neuskutočnila prešetrovanie správne a najmä nezohľadnila určité konkrétne tvrdenia dovozcu. Spor teraz prejednáva Förvaltningsrätten i Malmö (Správny súd, Malmö), ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania týkajúci sa platnosti predmetného nariadenia.
2.
Ďalšie otázky týkajúceho sa inej žaloby podanej voči tomu istému nariadeniu boli Súdnemu dvoru predložené vo veci C‑687/13, Fliesen‑Zentrum Deutschland, v ktorej dnes tiež prednesiem svoje návrhy.
Legislatívne a procesné pozadie
3.
Pravidlá, ktorými sa riadi ukladanie antidumpingových ciel, sú uvedené v nariadení č. 1225/2009 (ďalej len „základné nariadenie“) (
2
). Antidumpingové clo, ktoré je predmetom sporu vo veci samej, bolo najprv uložené nariadením č. 258/2011 (ďalej len „dočasné nariadenie“) (
3
) a následne s určitými úpravami potvrdené nariadením č. 917/2011 (ďalej len „konečné nariadenie“ alebo „napadnuté nariadenie“) (
4
).
Základné nariadenie
4.
Článok 1 ods. 1 základného nariadenia stanovuje zásadu, že antidumpingové clo sa môže vzťahovať na akýkoľvek dumpingový výrobok, ktorého prepustenie do voľného obehu v Európskej únii spôsobuje ujmu. V článku 1 ods. 2 je dumpingový výrobok vymedzený ako výrobok, ktorého vývozná cena do Únie je nižšia ako porovnateľná cena podobného výrobku pri bežnom obchodovaní stanovená pre krajinu vývozu.
5.
Článok 2 stanovuje zásady a pravidlá upravujúce vymedzenie dumpingu. Pre daný výrobok vyvážaný z tretej krajiny sa v zásade stanoví normálna hodnota na domácom trhu a vývozná cena do Únie a medzi nimi sa vykoná spravodlivé porovnanie s prihliadnutím na rôzne faktory, ktoré môžu ovplyvniť rozdiely medzi nimi. Ak z porovnania vážených priemerov vyplynie, že normálna hodnota prekračuje vývoznú cenu, rozdiel medzi nimi predstavuje dumpingové rozpätie.
6.
Článok 3 („Vymedzenie ujmy“) najmä stanovuje:
„…
2.   Vymedzenie ujmy je založené na nesporných dôkazoch a zahŕňa objektívne preskúmanie jednak:
a)
objemu dumpingových dovozov a vplyvu dumpingových dovozov na ceny podobných výrobkov na trhu [Únie]; a
b)
následný dopad takýchto dovozov na príslušné výrobné odvetvie [Únie].
3.   Pokiaľ ide o objem dumpingových dovozov, pozornosť sa venuje tomu, či došlo k významnému nárastu dumpingových dovozov v absolútnom vyjadrení alebo relatívnom vyjadrení vo vzťahu k výrobe alebo spotrebe v [Únii]. Pokiaľ ide o vplyv dumpingových dovozov na ceny, pozornosť sa venuje tomu, či došlo prostredníctvom dumpingových dovozov k významnému zníženiu cien v porovnaní s cenou podobného výrobku výrobného odvetvia [Únie] alebo či vplyv takýchto dovozov inak spôsobí zníženie cien vo významnej miere, alebo zabráni vo významnej miere rastu cien, ku ktorému by inak došlo. Ani jeden, ani viaceré z týchto faktorov nemôžu byť nevyhnutne rozhodujúcim vodidlom.
…
5.   Vyhodnotenie dopadu dumpingových dovozov na príslušné výrobné odvetvie [Únie] zahŕňa vyhodnotenie všetkých relevantných hospodárskych faktorov a ukazovateľov, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia vrátane skutočnosti, že výrobné odvetvie je ešte stále v procese zotavovania sa z účinkov minulého dumpingu alebo subvencovania, veľkosti skutočného dumpingového rozpätia, skutočného alebo potenciálneho poklesu odbytu, ziskov, výroby, podielu na trhu, produktivity, návratnosti investícií, využitia kapacít; faktorov ovplyvňujúcich ceny v Spoločenstve; skutočných a potenciálnych negatívnych vplyvov na peňažný tok, zásoby, zamestnanosť, mzdy, rast, schopnosť navýšenia kapitálu alebo investícií. Tento zoznam nie je vyčerpávajúci, ani nemôžu byť jeden alebo viaceré z týchto faktorov nevyhnutne rozhodujúcim vodidlom.
6.   Zo všetkých relevantných dôkazov predložených vo vzťahu k odseku 2 sa musí preukázať, že dumpingové dovozy spôsobujú ujmu v zmysle tohto nariadenia. Špecificky to znamená preukázanie toho, že objem a/alebo úrovne cien špecifikované podľa odseku 3 majú dôsledky na výrobné odvetvie [Únie] tak, ako je ustanovené v odseku 5 a že tieto dôsledky sú takého rozsahu, že ho možno klasifikovať ako značný.
…“
7.
Článok 17 základného nariadenia sa týka výberu vzorky. Konkrétne v prípadoch, kde je počet osôb, ktoré podali podnet, vývozcov alebo dovozcov, druhov výrobkov alebo transakcií veľký, zisťovanie sa môže obmedziť na výber primeraného počtu strán, výrobkov alebo transakcií použitím vzoriek, ktoré sú štatisticky správne na základe informácií dostupných v čase výberu (článok 17 ods. 1). Uprednostní sa výber vzorky konzultovanej a odsúhlasenej príslušnými stranami za predpokladu, že sa takéto strany prihlásia a sprístupnia dostatočné množstvo informácií (článok 17 ods. 2).
8.
Článok 20 je nazvaný „Poskytovanie informácií“. Článok 20 ods. 1 stanovuje:
„Osoby, ktoré podali podnet, dovozcovia, vývozcovia a ich zastupujúce združenia, ako aj zástupcovia krajiny vývozu môžu požiadať o poskytnutie podrobných informácií o skutočnostiach, na základe ktorých boli uložené prechodné opatrenia. Žiadosti o poskytnutie týchto informácií sa predložia písomne bezodkladne po uložení prechodných opatrení a predmetné informácie sa poskytnú písomne, len čo to bude možné.“
Antidumpingové konanie a dočasné nariadenie
9.
Dňa 19. júna 2010 Komisia vydala oznámenie o začatí prešetrovania v rámci antidumpingového konania v súvislosti s dovozom keramických obkladačiek s pôvodom v Číne. (
5
) Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2009 do 31. marca 2010 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Skúmanie okolností, ktoré sú relevantné pre posúdenie ujmy, sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2007 do 31. marca 2010. Skúmanie trendov na účely posúdenia ujmy a príčinnej súvislosti sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2007 do 31. marca 2010.
10.
Spoločnosť Bricmate AB (ďalej len „Bricmate“) odpovedala na výzvu uvedenú v oznámení, aby sa zainteresované strany prihlásili, a Komisia ju vybrala ako účastníka prešetrovania v rámci vzorky siedmich neprepojených dovozcov (nezávislí dovozcovia, ktorí nie sú napojení na nijakého konkrétneho vývozcu). Bricmate odpovedala na dotazník, ktorý jej bol zaslaný 10. septembra 2010. Okrem iného uviedla, že obkladačky, ktoré dováža z Číny, majú zvlášť vysokú kvalitu napriek tomu, že sú označené rovnakými kontrolnými číslami výrobkov (ďalej len „PCN“) ako obkladačky nižšej kvality, s ktorými ich nemožno porovnávať, a že niektoré z nich sú dostupné v rozmeroch alebo sú vyrábané použitím techník rezania, ktoré nie je možné získať u výrobcov Únie.
11.
Dňa 16. marca 2011 Komisia prijala dočasné nariadenie, ktorého článok 1 ods. 1 ukladal dočasné antidumpingové clo na dovoz „glazúrovaných a neglazúrovaných keramických dlaždíc a dlažbových kociek, obkladových dosiek a obkladačiek; glazúrovanej a neglazúrovanej keramickej mozaiky a podobných výrobkov, tiež na podložke, ktoré sú v súčasnosti zaradené pod kódy KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80 (
6
), 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99 a ktoré majú pôvod v [Číne]“.
12.
Podľa článku 1 ods. 2 sa sadzba dočasného antidumpingového cla uplatniteľná na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením dotknutých výrobkov vyrobených v určitých uvedených spoločnostiach pohybovala od 26,2 % do 36,6 %, pričom na výrobky všetkých ostatných spoločností sa uplatňovala sadzba 73,0 %.
13.
Odôvodnenia 27 až 32 dočasného nariadenia v časti „Podobný výrobok“ znejú takto:
„(27)
Jedna strana tvrdila, že výrobok dovážaný z Číny nie je porovnateľný s výrobkom, ktorý sa vyrába vo výrobnom odvetví Únie.
(28)
Treba pripomenúť, že Komisia sa pri porovnávaní cien opierala o typy výrobku odlíšené na základe kontrolných čísel výrobkov (product control numbers, ďalej len ‚PCN‘), pri ktorých sa vychádzalo z ôsmich základných vlastností.
(29)
Predmetná strana predložila svoje argumenty počas vypočutia v prítomnosti úradníka pre vypočutie. Príčinou neporovnateľnosti je podľa týchto argumentov skutočnosť, že technológia, materiál, leštenie a dizajn, ktoré sa používajú pri výrobe obkladačiek v Únii a Číne, sú odlišné. Technologicky vyspelými linkami sa vyrábajú vysokokvalitné obkladačky so sieťotlačou a vo viacerých farbách. Spoločnosť vysvetlila, že pri sieťotlači, rotačnej tlači a atramentovej tlači ide o odlišné technológie tlače.
(30)
Táto strana však napriek žiadostiam o vyjadrenie, v ktorom by sa podrobnejšie opísali všetky tieto aspekty porovnateľnosti výrobkov, ničím nepodložila svoje tvrdenia. Ani argument o zlepšení porovnateľnosti nebol podporený žiadnym dôkazom. Strana okrem toho sama uznala, že typy výrobku, ktoré by sa zahrnuli pridaním štyroch navrhovaných kritérií, by predstavovali iba 0,5 % trhu s obkladačkami. Ako bolo uvedené v správe vypracovanej úradníkom pre vypočutie, v ktorej sa zhrnula pozícia príslušnej spoločnosti, zostávajúcich 99,5 % výrobkov zaradených pod rovnaké PCN bolo podobných.
(31)
Ako už bolo uvedené, strana nepodložila svoje tvrdenie o potrebe zaviesť dodatočné kritériá ani o ich možnom dosahu na ceny. Vzhľadom na zanedbateľný podiel príslušných typov výrobku na trhu a výslovné uznanie tejto strany, že 99,5 % obkladačiek bolo podľa príslušných PCN porovnateľných, sa žiadosť o pridanie dodatočných kritérií k štruktúre PCN musela dočasne zamietnuť.
(32)
Dospelo sa k zisteniu, že príslušný výrobok, výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Číne a na domácom trhu v USA, ktoré sa dočasne považovali za analogickú krajinu, ako aj výrobok, ktorý vyrábajú a predávajú v Únii výrobcovia z Únie, majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti aj rovnaké základné použitia. Dočasne sa preto považujú za podobné podľa článku 1 ods. 4 základného nariadenia.“
14.
Odôvodnenia 68 až 111 dočasného nariadenia obsahujú analýzu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie so záverom, že toto odvetvie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.
15.
Podľa odôvodnení 71 a 72 sa spotreba v Únii od roku 2007 do obdobia prešetrovania znížila o 29 %, najmä (o 13 %) od roku 2007 do roku 2008 a (o 8 % v porovnaní s rokom 2009) počas obdobia prešetrovania. Spotreba v Únii sa stanovila pridaním objemu dovozu (na základe údajov Eurostatu) k objemu predaja výrobcov z Únie na trhu Únie (na základe overených údajov, ktoré poskytli vnútroštátne a európske združenia výrobcov). Nasleduje tabuľka 1:
16.
V odôvodnení 73 Komisia uviedla:
„Vývoj objemu a priemerných cien dovozu z Číny a jeho podielu na trhu je uvedený ďalej. Nasledujúce trendy množstva a cien vyplývajú z údajov od Eurostatu.“
Nasleduje tabuľka 2:
17.
Tabuľka 11 v odôvodnení 96 zobrazuje vývoj jednotkových predajných cien vo výrobnom odvetví Únie:
18.
V odôvodneniach 112 až 136 Komisia okrem iného na základe týchto údajov analyzuje príčinu značnej ujmy. Odôvodnenia 113 až 116 v časti „Vplyv dovozu z Číny“ znejú takto:
„(113)
Zvyšujúci sa podiel čínskych vyvážajúcich výrobcov na trhu počas posudzovaného obdobia sa časovo zhodoval s poklesom ziskov výrobného odvetvia Únie a s podstatným zvýšením jeho zásob.
(114)
Tiež sa to zhodovalo s poklesom spotreby v Únii. Zatiaľ čo však objem dovozu z Číny v súlade so zmenšujúcou sa spotrebou (aj keď nie tým istým tempom – spotreba sa v tom istom období zmenšila o 9 percentuálnych bodov) poklesol o 23 percentuálnych bodov medzi rokmi 2007 a 2009, od roku 2007 sa čínsky podiel na trhu bez prerušenia zvyšoval. Navyše medzi rokom 2009 a OP, napriek ďalšiemu poklesu spotreby o 6 percentuálnych bodov, sa dovoz z Číny zvýšil o 6 percentuálnych bodov.
(115)
Cenový rozdiel (vychádzajúci z priemerných číselných údajov Eurostatu) medzi dovozom z Číny a cenami výrobného odvetvia Únie bol počas celého posudzovaného obdobia veľmi významný. Skutočnosť, že už v roku 2007 predstavoval viac ako 40 % naznačuje, že cenová stratégia čínskych vyvážajúcich výrobcov sa začala realizovať ešte pred hospodárskou krízou. Takisto platí, že tento rozdiel sa po kríze zvýšil, keď v OP dosiahol 50 %.
(116)
Zvyšujúci sa podiel dovozu z Číny na trhu sa spolu so znižujúcimi sa cenami a zvyšujúcim sa cenovým rozdielom medzi cenami Únie a čínskymi cenami časovo zhodoval so zhoršením situácie výrobného odvetvia Únii.“
19.
V odôvodneniach 117 až 134 Komisia skúma ďalšie možné príčiny ujmy, pričom v odôvodneniach 135 a 136 dospela k tomuto záveru:
„(135)
Preto bol prijatý záver, že existuje príčinná súvislosť medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvia Únie, a dumpingovým dovozom z Číny. Hospodárska kríza a dovoz z tretích krajín iných ako Čína mali vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie, ale tento vplyv nebol taký, aby sa ním vyvrátila príčinná súvislosť zistená medzi dumpingovým dovozom z Číny a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.
(136)
Na základe uvedenej analýzy účinkov všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie sa preto predbežne dospelo k záveru, že existuje príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom z ČĽR a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.“
20.
V časti „Záujem dovozcov“ Komisia okrem iného uvádza:
„(144)
Prešetrovanie však odhalilo, že pre dovozcov a používateľov existuje možnosť preorientovať sa na výrobky pochádzajúce z tretích krajín alebo z Únie. Táto zmena môže nastať celkom ľahko, pretože výrobok, v súvislosti s ktorým prebieha prešetrovanie, sa vyrába v niekoľkých krajinách, tak v Únii ako aj mimo nej (Turecko, Spojené arabské emiráty, Egypt, juhovýchodná Ázia, Brazília a inde).
(145)
Jeden dovozca sa vyjadril, že po začatí prešetrovania sa pokúsil zmeniť svojich dodávateľov, ale nepodarilo sa mu to. Na druhej strane iný dovozca sa vyjadril, že sa o to isté pokúšal už v čase začatia prešetrovania a že sa mu to podarilo. Tretí dovozca sa vyjadril, že takým krokom sa rozšíri jeho portfólio na iných ako čínskych výrobcov a že také rozšírenie sa uskutoční ľahko.
(146)
Na základe týchto skutočností sa dospelo k predbežnému záveru, že zavedenie opatrení nebude brániť dovozcom z Únie nakupovať podobné výrobky z iných zdrojov. Ďalej, cieľom antidumpingového cla nie je zablokovať konkrétne toky obchodovania, ale obnoviť rovnaké podmienky a pôsobiť proti nekalým obchodným postupom.“
Vývoj konania
21.
Dňa 15. apríla 2011 Bricmate poskytla Komisii svoju reakciu na dočasné nariadenie, v ktorej Komisii vytýkala nesplnenie povinnosti náležitej starostlivosti, nerešpektovanie práva na obhajobu spoločnosti Bricmate a nesplnenie povinnosti odôvodnenia najmä tým, že neodpovedala na pripomienky spoločnosti Bricmate týkajúce sa cenových trendov, porovnateľnosti výrobkov a dostupnosti podobných výrobkov na trhu Únie.
22.
Dňa 1. júla 2011 Komisia spoločnosti Bricmate zaslala všeobecne dostupný dokument (z väčšej časti návrh konečného nariadenia), na základe ktorého navrhla odporúčať Rade uloženie konečných antidumpingových opatrení. Bod 77 dokumentu znel takto: „Pokiaľ ide o rozdiely v štatistikách, na ktoré poukázali dotknuté zainteresované strany, dospelo sa k záveru, že ich rozsah je nepodstatný a nemajú významný vplyv na celkové konštatovania. Nie je preto potrebné ani zmysluplné meniť použité údaje.“
23.
Komisia v ten istý deň odpovedala na výhrady spoločnosti Bricmate z 15. apríla 2011, pričom jej sťažnosti zamietla. Bricmate najmä ubezpečila, že jej názory boli zohľadnené, a uviedla:
„Neporovnateľnosť výrobkov medzi Čínou a Úniou. Výrobky vyrábané v Číne nemožno nájsť inde. Malí dovozcovia nebudú schopní kupovať ich.
Odpoveď: V dočasnom nariadení (odôvodnenia 27 – 32) Komisia konštatovala, že výrobky vyrábané v Číne sú porovnateľné s výrobkami vyrábanými v Únii. Bolo zohľadnené aj tvrdenie vášho zákazníka. V tomto smere pripomíname to, čo už bolo uvedené v odôvodneniach 144 – 145 dočasného nariadenia, t. j. že predmetný výrobok sa vyrába vo veľmi veľkom počte nedumpingových krajín. Komisii neboli predložené nijaké dôkazy o tom, že v prípade uloženia opatrení v súvislosti s keramickými obkladačkami z Číny by došlo k rozsiahlemu poklesu dodávok.“
24.
Bricmate predložila ďalšie pripomienky 11. júla 2011, pričom Komisii opätovne vytkla, že jej tvrdenia neboli zohľadnené. Dňa 15. júla 2011 k týmto pripomienkam doplnila výhradu, podľa ktorej z údajov Eurostatu vyplýva nárast, a nie pokles priemerných cien keramických obkladačiek dovážaných z Číny.
25.
Komisia listom z 27. júla 2011 odpovedala na pripomienky spoločnosti Bricmate, pričom jej výhrady opäť zamietla. Uviedla najmä, že odôvodnenie 145 dočasného nariadenia odkazuje konkrétne na Bricmate. Bricmate vo svojej odpovedi z 23. augusta 2011 trvala na svojich výhradách a Komisii vytkla, že používa len tie údaje, ktoré sa jej hodia.
26.
Počas tejto fázy konania ďalšie dva subjekty (nemecký dovozca ENMON a Foreign Trade Association, európske združenie hospodárskych subjektov) – nie však Bricmate – predložili Komisii pripomienky, v ktorých okrem iného poukázali na to, že niektoré štatistické údaje Eurostatu použité v dočasnom nariadení, ktoré sa týkajú objemov a cien dovozu z Číny, sa javia nepravdepodobné. Spoločnosť ENMON upozornila najmä na nezrovnalosti týkajúce sa dovozu do Španielska v roku 2009.
Konečné nariadenie
27.
Dňa 12. septembra 2011 prijala Rada konečné nariadenie, ktorého článok 1 ods. 1 ukladal konečné antidumpingové clo na dovoz tých istých výrobkov ako dočasné nariadenie.
28.
Podľa článku 1 ods. 2 sa sadzba konečného cla pohybovala od 26,3 % do 36,5 % pri výrobkoch vyrábaných spoločnosťami uvedenými v tomto ustanovení a na výrobky všetkých ostatných spoločností sa vzťahovala sadzba 69,7 %.
29.
Určeniu ujmy sa venujú odôvodnenia 99 až 137, v ktorých Rada preskúmala a zamietla mnohé z námietok voči stanoviskám a záverom uvedeným v dočasnom nariadení. V odôvodnení 108 Rada najmä uviedla:
„Pokiaľ ide o vývoj čínskych cien, priemerné dovozné ceny uvedené v odôvodnení 73 dočasného nariadenia boli založené na štatistikách Eurostatu. Položili sa otázky týkajúce sa presnosti priemerných dovozných cien do určitých členských štátov, ale neboli potvrdené žiadne zmeny oficiálnych štatistík. V každom prípade je potrebné uviesť, že údaje z Eurostatu boli použité iba na stanovenie všeobecných trendov a že aj keby sa čínske dovozné ceny mali upraviť smerom nahor, celkový obraz o ujme by zostal stále rovnaký s vysokými rozpätiami podhodnotenia a predaja pod cenu. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že na výpočet ujmy aj dumpingových rozpätí neboli použité údaje Eurostatu. Na stanovenie úrovne rozpätí boli použité iba overené údaje z navštívených spoločností. Preto aj keby sa zistili nezrovnalosti v štatistikách, nemalo by to žiadny vplyv na úroveň zverejnených rozpätí.“
30.
Príčinnej súvislosti sa podobným spôsobom venujú odôvodnenia 138 až 169, pričom v poslednom uvedenom odôvodnení sa konštatuje:
„Žiadne z tvrdení predložených zainteresovanými stranami nepreukazuje, že dosah iných faktorov ako dumpingový dovoz z Číny postačuje na vyvrátenie príčinnej súvislosti medzi dumpingovým dovozom a zistenou ujmou. Závery o príčinnej súvislosti v dočasnom nariadení sa týmto potvrdzujú.“
31.
Časť nazvaná „Záujem dovozcov“ obsahuje tieto odôvodnenia:
„(173)
Po konečnom zverejnení dve strany namietali proti záveru, že dovozcovia môžu ľahko prejsť od čínskych dodávateľov k iným zdrojom dodávok, najmä preto, že kvalita a ceny nie sú porovnateľné.
(174)
Pokiaľ ide o toto tvrdenie, je potrebné pripomenúť, že veľká časť dovozu nie je ovplyvnená clom, keďže je nečínskeho pôvodu. Vlastnosti výrobku, ktorý sa vyrába na celom svete v porovnateľnej kvalite, svedčia o tom, že tieto výrobky sú vzájomne zameniteľné a že napriek uvedeným tvrdeniam je k dispozícii niekoľko alternatívnych zdrojov. Dokonca aj v prípade dovozcov, ktorí sa spoliehajú na čínsky dovoz, v prípade ktorého sa v rámci prešetrovania zistilo, že je dumpingový a predáva sa za ceny, ktoré výrazne podhodnotili ceny výrobkov s pôvodom v Únii, sa pri prešetrovaní zistilo, že dovozcovia môžu k predajným cenám pridať svoje prirážky presahujúce 30 %. Táto skutočnosť spolu so skutočnosťou, že dovozcovia dosiahli zisky približne 5 % a že môžu preniesť prinajmenšom časť potenciálneho zvýšenia nákladov na svojich zákazníkov svedčia o tom, že sa dokážu vyrovnať s vplyvom opatrení.
(175)
Okrem toho a podľa záveru vyvodeného v odôvodnení 144 dočasného nariadenia by uloženie opatrení nebránilo dovozcom z Únie zvýšiť si svoje podiely dovozu výrobkov z iných nedumpingových zdrojov, ktoré majú k dispozícii v Únii a v iných tretích krajinách.“
32.
Dňa 15. septembra 2011 zaslala Komisia spoločnosti Bricmate posledný list s odpoveďou na jej pripomienky z 23. augusta 2011, v ktorom jej výhrady opäť zamietla.
Konanie pred Všeobecným súdom
33.
Žaloba pre neplatnosť konečného nariadenia, ktorú Bricmate podala do súdnej kancelárie Všeobecného súdu 24. novembra 2011, bola zamietnutá ako neprípustná 21. januára 2014 s odôvodnením, že žalobkyňa nie je konečným nariadením individuálne dotknutá a že z konečného nariadenia vyplývajú vykonávacie opatrenia, ktoré je možné napadnúť pred vnútroštátnymi súdmi. (
7
)
Vnútroštátne konanie, prejudiciálne otázky a konanie pred Súdnym dvorom
34.
Tullverket (švédsky colný úrad) po prijatí konečného nariadenia uložil antidumpingové clá na keramické obkladačky dovážané z Číny spoločnosťou Bricmate, ktorých sadzby sa rovnali sadzbám určeným pre výrobky príslušných čínskych vývozcov. Bricmate podala žalobu na Förvaltningsrätten i Malmö, ktorou napadla 32 rozhodnutí Tullverket prijatých od 31. októbra 2011 do 28. mája 2012. Bricmate v tomto konaní uviedla dva žalobné dôvody, z ktorých prvý bol rozdelený na dve časti. (Pokiaľ ide o podstatu týchto žalobných dôvodov, pozri bod 39 týchto návrhov a moje následné posúdenie prejudiciálnej otázky.)
35.
Konajúci súd konštatoval, že tvrdenia spoločnosti Bricmate nemôže zamietnuť ako zjavne nedôvodné. Na rozhodnutie o tom, či treba zrušiť antidumpingové clá uložené zo strany Tullverket, je potrebné odpovedať na otázku platnosti konečného nariadenia. O tejto otázke môže rozhodnúť len Súdny dvor, ktorému preto treba predložiť návrh na začatie prejudiciálneho konania. Vnútroštátny súd si okrem toho uvedomoval, že Bricmate podala na Všeobecný súd žalobu, ktorej prípustnosť Rada a Komisia spochybnili. Förvaltningsrätten i Malmö preto s prihliadnutím na potrebu zabezpečiť účinné preskúmanie otázky a dodržanie práva na účinnú súdnu ochranu spoločnosti Bricmate podal návrh na začatie prejudiciálneho konania o tejto otázke:
„Je [konečné nariadenie] neplatné vzhľadom na to, že:
1.
prešetrenie zo strany inštitúcií Európskej únie obsahuje zjavné vecné chyby,
2.
prešetrenie zo strany inštitúcií Európskej únie je poznačené zjavne nesprávnym posúdením,
3.
Komisia si nesplnila povinnosť náležitej starostlivosti a porušila článok 3 ods. 2 a 6 [základného nariadenia],
4.
Komisia si nesplnila povinnosti podľa článku 20 ods. 1 [základného nariadenia] a nerešpektovala právo spoločnosti na obhajobu,
5.
Komisia v rozpore s článkom 17 [základného nariadenia] nezohľadnila informácie, ktoré spoločnosť predložila, a /alebo
6.
Komisia si nesplnila povinnosť odôvodnenia (podľa článku 296 [ZFEÚ])?“
36.
Písomné pripomienky predložila Bricmate, Rada a Komisia a všetky tri predniesli ústne prednesy na pojednávaní 3. decembra 2014.
37.
Všetky tvrdenia uvedené v prejudiciálnej otázke vychádzajú zo žalobných dôvodov spoločnosti Bricmate v konaní vo veci samej. Body 1 a 2 otázky tak zodpovedajú prvej časti prvého žalobného dôvodu, bod 3 druhej časti prvého žalobného dôvodu a body 4 až 6 druhému žalobnému dôvodu. Rovnaký prístup uplatním vo svojom posúdení.
Posúdenie
O prvej časti prvého žalobného dôvodu v konaní vo veci samej (zjavné vecné chyby a zjavne nesprávne posúdenie; body 1 a 2 prejudiciálnej otázky)
Štatistiky
38.
Tvrdenia spoločnosti Bricmate týkajúce sa platnosti napadnutého nariadenia vychádzajú z dvoch zjavných chýb v použitých údajoch.
39.
Po prvé Bricmate tvrdí – a Komisia to v písomných pripomienkach potvrdila –, že údaj o dovoze z Číny do Únie v objeme 66023000 m2 (
8
) počas obdobia prešetrovania je nadsadený. Komisia uvádza, že by to malo byť 64821000 m2; Bricmate tvrdí, že by to malo byť 58 176 269 m2, hoci v spise nenachádzam osobitné dôkazy na podporu tohto údaja.
40.
Bricmate však poukazuje na ďalšiu nezrovnalosť v údajoch o dovoze keramických obkladačiek pod kódom KN 6907 90 99 (
9
) z Číny do Španielska v novembri 2009, ktorá ovplyvnila ceny a objemy za kalendárny rok 2009 a za obdobie prešetrovania.
41.
Pôvodné údaje Eurostatu za posledný štvrťrok 2009, približne rovnaké ako údaje poskytnuté španielskymi orgánmi, boli takéto:
42.
Na základe (okrem iného) týchto čísel údaje Eurostatu vykázali dovoz 10378191 m2 keramických obkladačiek (všetky kódy KN) z Číny do Španielska v roku 2009 (10698368 m2 v období prešetrovania) v hodnote 24891014 eur (27658131 eur v období prešetrovania), čo znamená cenu 2,40 eura/m2 (2,59 eura/m2 v období prešetrovania, v oboch prípadoch zaokrúhlenú na najbližší cent).
43.
Španielske orgány v korešpondencii so spoločnosťou Bricmate v októbri a novembri 2011 uznali, že došlo ku chybe, uviedli však, že s takým časovým oneskorením nie je možné vydať oficiálnu opravu. Inštitúcie uviedli, že Komisia ani Eurostat (ktorý je súčasťou Komisie) nemôžu údaje pozmeniť bez oficiálnej opravy zo strany španielskych orgánov. Komisia však v písomných pripomienkach odkazuje na vyhlásenie Eurostatu z 27. januára 2014, podľa ktorého je pre kód KN 6907 90 99 správnym údajom 881773,77 m2 (
10
) namiesto 7372603,49 m2 za kalendárny rok 2009 a 64940,30 m2 namiesto 6565771,02 m2 (
11
)za mesiac november.
44.
Keďže Komisia v písomných pripomienkach jasne uznala chybu, budem vychádzať z toho, že údaje, o ktorých Bricmate tvrdí, že sú nesprávne, sú naozaj nesprávne. Pokiaľ ide o prvú chybu (dovoz pod kódom KN 6908 90 99 do celej Únie), akceptujem opravený údaj uvedený Komisiou a budem vychádzať z toho, že sa vzťahuje na dovoz v roku 2009 i v období prešetrovania. Pokiaľ ide o druhú chybu (dovoz pod kódom KN 6907 90 99 do Španielska v novembri 2009), akceptujem opravený údaj uvedený Eurostatom v januári 2014, ktorý sa vzťahuje na kalendárny rok 2009 i na obdobie prešetrovania. Na základe toho je potrebné pozmeniť údaje uvedené v tabuľkách 1 a 2 dočasného nariadenia. (
12
)
45.
Uvedené údaje som preto prepočítala. V rámci svojich výpočtov som v každej tabuľke odčítala:
—
po prvé 1202000 m2 od objemu dovozu za obe dotknuté obdobia, pričom ide o opravu prijatú Komisiou v súvislosti s prvou chybou, a
—
po druhé 6490830 m2 od objemu dovozu za rok 2009 a 6500831 m2 od objemu za obdobie prešetrovania, pričom ide o údaje nadsadené v rámci druhej chyby za kalendárny rok 2009 a november 2009 podľa porovnania jednotlivých údajov uvedených vo vyhlásení Eurostatu z 27. januára 2014.
46.
V dôsledku toho som odčítala spolu 7692830 m2 od objemu dovozu za rok 2009 a 7702831 m2 od objemu dovozu za obdobie prešetrovania.
47.
V súlade s tým som upravila údaje v tabuľke 2 odvodené z údajov o dovoze.
48.
Pokiaľ ide o trhový podiel dovozov z Číny, vypočítala som percento z opravenej celkovej spotreby v tabuľke 1, ktorá vychádza z dovozov z Číny.
49.
Dovoznú cenu z Číny za štvorcový meter som vypočítala takto. Po prvé keďže Bricmate nespochybnila celkovú cenu dovozov za skúmané obdobia, k tejto cene som dospela vynásobením ceny za štvorcový meter v tabuľke 2 objemom dovozov pôvodne uvedeným v dočasnom nariadení. Následne som túto celkovú cenu vydelila opraveným objemom dovozu, čím som dospela k opravenej cene za štvorcový meter.
50.
Nakoniec som opravila chybu, ktorá podľa všetkého vychádza z použitia nesprávneho indexu vývoja cien v rokoch 2007 až 2008 (104 namiesto 105).
51.
Revidované tabuľky s použitím rovnakého formátu (
13
) a rovnakého stupňa zaokrúhlenia ako pôvodné tabuľky sú takéto:
Tvrdenia
52.
Bricmate tvrdí, že závery uvedené v konečnom nariadení vychádzajú zo zjavnej vecnej chyby (chyby v štatistike) vedúcej k zjavne nesprávnemu posúdeniu. Na základe údajov, ktoré upravila podľa vlastných výpočtov, (
14
) v konaní vo veci samej tvrdí, že:
i)
objem dovozu z Číny do Únie poklesol o 5 %, nie o 3 % (odôvodnenia 73 a 74 dočasného nariadenia);
ii)
spotreba v Únii sa znížila o 30 %, nie o 29 % (odôvodnenie 72), čo malo významný vplyv na výpočet trhových podielov;
iii)
trhový podiel čínskeho dovozu vzrástol o 1 %, nie o 1,7 %, a nikdy nedosiahol 6 %; v rokoch 2008 až 2009 došlo k poklesu trhového podielu, a nie k nepretržitému rastu počas celého obdobia (odôvodnenia 73 a 74);
iv)
trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa počas obdobia prešetrovania neznížil (odôvodnenie 87), ale zostal rovnaký vo výške 89 %;
v)
cena čínskeho dovozu od roku 2007 do obdobia prešetrovania neklesla o 3 % (tabuľka 2 v odôvodnení 73), ale nepretržite rástla, pričom celkový rast dosiahol 10 %;
vi)
cenový rozdiel medzi čínskym dovozom a výrobným odvetvím Únie nevzrástol zo 40 % na 50 % (odôvodnenie 115), no v celom sledovanom období zostal rovnaký na úrovni 42 %.
Bricmate tiež spochybňuje údajnú súvzťažnosť medzi nárastom trhového podielu čínskych vývozcov a poklesom ziskov výrobného odvetvia Únie (odôvodnenie 113 dočasného nariadenia), ktorú považuje za výsledok zjavne nesprávneho posúdenia. Poukazuje na to, že:
vii)
v rokoch 2008 až 2009 sa ziskové rozpätie výrobného odvetvia Únie znížilo (podľa údajov uvedených Komisiou v tabuľke 12 dočasného nariadenia, ktoré Bricmate nespochybňuje) z +0,6 % na –1,2 %, zatiaľ čo (podľa upravených údajov) podiel čínskeho dovozu na trhu klesol z 5,3 % na 4,9 %;
viii)
od roku 2009 do konca obdobia prešetrovania sa ziskové rozpätie výrobného odvetvia Únie obnovilo (opäť podľa údajov Komisie) na +0,4 % a podiel čínskeho dovozu na trhu sa zvýšil (podľa upravených údajov) na 5,8 %;
ix)
medzi rokmi 2007 a 2009 síce spotreba v Únii klesla o 23 %, no objem čínskeho dovozu sa neznížil o 9 % (odôvodnenie 114 dočasného nariadenia), ale (podľa upravených údajov) o 20 %, teda úmerne poklesu spotreby.
53.
Okrem týchto chýb sa Bricmate domnieva, že tvrdenie uvedené v odôvodnení 108 konečného nariadenia (podľa ktorého „aj keby sa čínske dovozné ceny mali upraviť smerom nahor, celkový obraz o ujme by zostal stále rovnaký s vysokými rozpätiami podhodnotenia a predaja pod cenu“) vychádza zo zjavne nesprávneho posúdenia z troch dôvodov:
i)
chybný údaj o objeme dovozu v štatistikách Eurostatu ovplyvnil nielen priemernú cenu čínskeho dovozu, ale aj mnohé ďalšie hospodárske faktory;
ii)
obraz o ujme (a teda príčinná súvislosť) sa zmenil;
iii)
ujmu spôsobenú podhodnotením cien je potrebné posudzovať spolu s cenovým trendom; posúdenie ujmy a príčinnej súvislosti si vyžaduje rozbor relevantných faktorov v čase, nielen statický obraz situácie počas obdobia prešetrovania. (
15
)
54.
Bricmate sa domnieva, že keby mala Rada k dispozícii správne údaje, nemohla by dospieť k záveru, že dovozy z Číny boli významnou príčinou tvrdenej ujmy utrpenej výrobným odvetvím Únie.
55.
Rada poukazuje na to, že Bricmate nijako nenamietala voči presnosti údajov Eurostatu predtým, než 15. júla 2011 odpovedala na všeobecne dostupný dokument (pokiaľ ide o prvú chybu), alebo pred začatím konania pred vnútroštátnym súdom (pokiaľ ide o nezrovnalosť v údajoch týkajúcich sa Španielska). Iní dovozcovia na prvý problém upozornili, neposkytli však dostatok informácií o príslušnom kóde KN na to, aby bolo možné zaoberať sa údajnou chybou. Pokiaľ ide o nezrovnalosť v údajoch za november 2009 týkajúcich sa Španielska, inštitúcie musia vychádzať z oficiálnych údajov Eurostatu; uvedené údaje neboli pozmenené z toho dôvodu, že Eurostat používa údaje zozbierané vnútroštátnymi orgánmi a španielske údaje neboli upravené, pričom k prvému oficiálnemu potvrdeniu chyby došlo po prijatí konečného nariadenia.
56.
Aj keby sa však použili údaje spoločnosti Bricmate, závery by neboli odlišné. Po prvé posúdenie vychádza z radu rozličných ukazovateľov, z ktorých nemôže byť ani jeden rozhodujúci (článok 3 ods. 3 a 5 základného nariadenia). Keď sa všetky tieto ukazovatele zohľadnia spoločne, výsledok bude stále jasný, hoci menej výrazný v prípade úpravy údajov Eurostatu: stále bude konštatované vysoké rozpätie podhodnotenia cien; väčšina faktorov spôsobujúcich ujmu a makroekonomických ukazovateľov zostane bezo zmeny rovnako ako overené mikroekonomické údaje od výrobcov Únie, ktorí boli súčasťou vzorky; a hodnotenie ujmy a dumpingového rozpätia nevychádzalo z údajov Eurostatu. Úpravy údajov Eurostatu by v každom prípade boli buď bezvýznamné, alebo by neovplyvnili závery týkajúce sa podielu na trhu alebo cenových rozdielov. Inštitúcie navyše uskutočnili dynamické posúdenie všetkých faktorov spôsobujúcich ujmu v priebehu celého dotknutého obdobia.
57.
Komisia pripúšťa, že údaje o dovoze, na ktoré upozornila Bricmate, sú nesprávne, tvrdí však, že v čase prijatia dočasného nariadenia a konečného nariadenia ich nesprávnosť nebola zjavná, takže nemôže ísť o zjavne nesprávne posúdenie. Rovnako ako Rada tvrdí, že posúdenie vychádzalo zo širokej škály faktorov, nielen z údajov Eurostatu, a že závery by neboli odlišné, pokiaľ by došlo k úprave uvedených údajov.
Posúdenie
58.
Keďže konečné nariadenie vychádzalo z nesprávnych údajov, bolo založené na vecných chybách. Bricmate sa domnieva, že tieto vecné chyby boli vážne i zjavné a vyplynulo z nich zjavne nesprávne posúdenie, ktorým boli čiastočne postihnuté závery týkajúce sa ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie a najmä závery týkajúce sa príčinnej súvislosti medzi dovozom z Číny a uvedenou ujmou, a že oba tieto typy chýb predstavujú spoločne dôvod na vyhlásenie napadnutého nariadenia za neplatné.
59.
Z ustálenej judikatúry vyplýva, že najmä v oblasti antidumpingových opatrení disponujú inštitúcie Únie širokou mierou voľnej úvahy z dôvodu zložitosti hospodárskych, politických a právnych situácií, ktoré musia preskúmať. „Čo sa týka súdneho preskúmania takéhoto posúdenia, musí sa obmedziť na overenie toho, či boli dodržané príslušné procesné pravidlá, či sú skutkové zistenia, ktoré sa zohľadnili pri spornej voľbe, vecne presné a či nedošlo k zjavne nesprávnemu posúdeniu týchto skutkových zistení alebo k zneužitiu právomoci“ (
16
).
60.
Tento aspekt veci však nezahŕňa nijakú otázku nedodržania procesných pravidiel a neexistuje náznak zneužitia právomoci. Nepresnosť určitých skutkových zistení je uznaná. Všetky údajné nesprávne posúdenia vyplývajú z tejto nepresnosti, nie z nesprávneho zhodnotenia skutkových zistení, ktoré boli pôvodne uvedené správne.
61.
V tejto súvislosti sa domnievam, že samotná existencia faktických chýb – hoci zjavných – nemôže ako taká automaticky spôsobiť neplatnosť antidumpingového nariadenia. Dôležitá nie je zjavnosť chýb, ale to, či ich povaha bola taká, že nie je isté, či by Rada dospela k rovnakým záverom, keby mala k dispozícii správne údaje. (
17
)
62.
Napriek tomu chcem poukázať na to, že chybné údaje o dovoze do Španielska obsahujú čísla týkajúce sa objemu v metroch štvorcových za november 2009, ktoré sú takmer 100‑krát vyššie ako čísla za október a skoro 70‑krát vyššie než údaje za december, hoci objem v kilogramoch a hodnota v eurách zostali v tom istom období viac či menej konštantné. Údaje o objeme v kilogramoch a hodnote v eurách sú navyše počas všetkých troch mesiacov konzistentné a údaje o objeme v metroch štvorcových sú konzistentné v októbri a decembri. Domnievam sa preto, že každému, kto sa na tieto čísla pozrel, malo byť jasné, že s veľkou pravdepodobnosťou obsahujú chybu a treba ich overiť. Komisia v tejto súvislosti na pojednávaní vysvetlila, že anomália bola zjavná až po preskúmaní mesačných údajov o dovoze do Španielska podľa jednotlivých kódov KN, že oddelenie prešetrujúce dumping dostalo také podrobné údaje k dispozícii, až keď bolo v neskorom štádiu prešetrovania upozornené na nezrovnalosť, a že po ich získaní overilo, či by tieto údaje nejakým spôsobom zmenili analýzu, ako je uvedené v odôvodnení 108 konečného nariadenia.
63.
Za týchto okolností si nemyslím, že Komisii treba príliš vytýkať, že na chybu neprišla skôr.
64.
Ďalším aspektom tvrdenia, ktorý považujem za irelevantný, je skutočnosť, že Bricmate neupozornila na najvýznamnejšie chyby v štatistike pred koncom antidumpingového prešetrovania. Ide o návrh na začatie prejudiciálneho konania predložený vnútroštátnym súdom a jediná otázka znie, či je napadnuté nariadenie skutočne postihnuté nejakou vadou. Neexistuje procesná požiadavka, podľa ktorej by inštitúcie mali byť na takú vadu upozornené v určitej lehote.
65.
Prejdem teda na podstatu otázky: do akej miery je pravdepodobné, že použitie správnych čísel by malo vplyv na posúdenie dumpingu? Aby som na túto otázku mohla odpovedať, považujem za užitočné vytvoriť jednu tabuľku z relevantných údajov uvedených v tabuľkách 1, 2 a 11 v dočasnom nariadení (zahŕňajúcich nesporné a opravené údaje), do ktorej som pre jednoduchšie porovnanie pridala niekoľko riadkov nazvaných „index“ a „zmena oproti predchádzajúcemu roku“, pričom východiskovým bodom indexu je vždy hodnota 100 za kalendárny rok 2007 (hoci pokiaľ ide o výraz „zmena oproti predchádzajúcemu roku“, treba pamätať na to, že kalendárny rok 2009 a obdobie prešetrovania – 1. apríl 2009 až 31. marec 2010 – sa do veľkej miery prekrývajú):
66.
Vzhľadom na to sa domnievam, že tvrdenia spoločnosti Bricmate uvedené v bode 55 týchto návrhov sú sčasti správne:
i)
objem dovozu z Číny do Únie [d)] klesol o 14 % medzi rokom 2007 a obdobím prešetrovania, nie o 3 %, ako je uvedené v dočasnom nariadení (ani až o 15 %, ako uvádza Bricmate);
ii)
spotreba v Únii [c)] sa v priebehu celého obdobia znížila o 30 %, ako uviedla Bricmate, a nie o 29 %, ako je uvedené v dočasnom nariadení;
iii)
Bricmate správne uvádza, že podiel čínskeho dovozu na trhu [e)] vzrástol o 1 %, nie o 1,7 %, a nikdy nedosiahol 6 % spotreby v Únii a že v rokoch 2008 až 2009 došlo k poklesu trhového podielu, a nie k nepretržitému rastu počas celého obdobia;
iv)
trhový podiel výrobného odvetvia Únie [b) ako podiel z c)] nepoklesol o 1 % (z 89 % na 88 %) od roku 2007 do obdobia prešetrovania, ako je uvedené v dočasnom nariadení; nezostal však ani úplne rovnaký vo výške 89 %, ako tvrdí Bricmate, ale sa veľmi mierne znížil o 0,15 % z 89,03 % na 88,88 %;
v)
ceny čínskeho dovozu [f)] sa neznížili o 3 % od roku 2007 do obdobia prešetrovania, ale celkovo vzrástli o 9 % (nie o 10 %, ako tvrdí Bricmate);
vi)
cenový rozdiel medzi čínskym dovozom a výrobným odvetvím Únie [f) v porovnaní s g)] zostal rovnaký na úrovni 42 %, ako uvádza Bricmate, a nevzrástol zo 40 % na 50 %, ako je uvedené v dočasnom nariadení;
vii)
v rokoch 2008 až 2009 (keď ziskové rozpätie výrobného odvetvia Únie pokleslo z +0,6 % na –1,2 %) sa podiel čínskeho dovozu na trhu [e)] nezvýšil z 5,3 % na 5,6 %, ale klesol na 4,9 %;
viii)
od roku 2009 do konca obdobia prešetrovania (keď sa ziskové rozpätie výrobného odvetvia Únie obnovilo z –1,2 % na +0,4 %) sa podiel čínskeho dovozu na trhu [e)] zvýšil z 4,9 % na 5,8 %, nie na 6,5 %;
ix)
v rokoch 2007 až 2009 (keď spotreba v Únii poklesla o 23 %) sa objem čínskeho dovozu [d)] neznížil o 9 %, ako je uvedené v dočasnom nariadení, ale o 20 %, ako tvrdí Bricmate.
67.
Rada aj Komisia v podstate tvrdia, že Komisia preskúmala všetky nezrovnalosti (a ja nevidím dôvod pochybovať o tom tvrdení, ktoré je uvedené aj vo všeobecne dostupnom dokumente a v konečnom nariadení) a konštatovala, že ak sa zohľadnia spolu so všetkými ostatnými hospodárskymi faktormi, ktoré treba zvážiť, nepostačujú na ovplyvnenie posúdenia ujmy alebo príčinnej súvislosti. Domnievajú sa, že niektoré trendy síce boli menej výrazné, než je uvedené v dočasnom nariadení, no celkový obraz zostal rovnaký a naďalej opodstatňuje vyvodené závery.
68.
Domnievam sa, že akékoľvek rozdiely zistené v bodoch ii) a iv) vyššie nie je potrebné brať do úvahy, keďže sú nepodstatné.
69.
Pokiaľ ide o zvyšné body, domnievam sa, že:
i)
skutočnosť, že objem dovozu z Číny do Únie [b)] klesol počas celého obdobia o 14 %, treba brať do úvahy spolu s faktom, že spotreba v Únii [c)] i celkový dovoz [a)] sa znížili o niečo viac než dvojnásobok tohto percenta (okolo 29 % v oboch prípadoch);
iii)
skutočnosť, že podiel dovozu z Číny na trhu [e)] sa celkovo zvýšil len o 1 % spotreby v Únii a že došlo k poklesu trhového podielu v rokoch 2008 až 2009, treba brať do úvahy spolu s faktom, že v období prešetrovania bol trhový podiel stále o 21 % vyšší než v roku 2007;
v) – vi)
skutočnosť, že ceny dovozu z Číny [f)] vzrástli o 9 % od roku 2007 do obdobia prešetrovania, treba brať do úvahy spolu s faktom, že ako uviedla samotná Bricmate, rozdiel medzi cenami tohto dovozu a výrobného odvetvia Únie zostal zhruba rovnaký na vysokej úrovni okolo 42 %;
vii)
skutočnosť, že podiel dovozu z Číny na trhu [e)] klesol v rokoch 2008 až 2009 z 5,3 % na 4,9 %, je v súlade so všetkými ostatnými údajmi preukazujúcimi zmenšenie trhu v uvedenom období, ale nič iné z nej nevyplýva;
viii)
skutočnosť, že podiel dovozu z Číny na trhu [e)] vzrástol zo 4,9 % na 5,8 % od roku 2009 do konca obdobia prešetrovania, je v súlade s oživením na trhu počas uvedeného obdobia, ktoré preukazujú aj ostatné údaje, ale nič iné z nej nevyplýva;
ix)
pokles objemu dovozu z Číny [d)] v rokoch 2007 až 2009 o 20 % treba brať do úvahy nielen spolu s poklesom spotreby v Únii [e)] o 23 %, ale aj so znížením výroby Únie predanej v Únii [b)] o 22 % a s celkovým poklesom dovozu [a)] o 29 % počas sledovaného obdobia.
70.
Za týchto okolností môžem súhlasiť so stanoviskom Rady a Komisie, podľa ktorého chyby v štatistike nie sú takej povahy, aby mohli spochybniť závery vyvodené v napadnutom nariadení. Aj keby sa objem, cena a trhový podiel dovozu z Číny približovali celkovým trendom v Únii viac, než vyplývalo z oficiálnych štatistík skutočne použitých v nariadeniach, stále existujú jasné náznaky toho, že výrobné odvetvie Únie utrpelo ujmu v dôsledku dovozu a že existovala príčinná súvislosť medzi dovozom z Číny a uvedenou ujmou.
71.
Je pravda, že samotná ujma nepostačuje na odôvodnenie antidumpingových opatrení. Podľa článku 3 ods. 6 základného nariadenia je potrebné preukázať, že zistený objem a/alebo úrovne cien majú vplyv na výrobné odvetvie Únie a že tento vplyv je takého rozsahu, že ho možno klasifikovať ako „značný“.
72.
Z ustálenej judikatúry však vyplýva, že na také otázky sa vzťahuje široká právomoc voľnej úvahy inštitúcií pri posudzovaní zložitých hospodárskych a politických situácií, v dôsledku čoho sa preskúmanie zo strany Súdneho dvora obmedzuje na overenie toho, či nedošlo k zjavne nesprávnemu posúdeniu. (
18
)
73.
V prejednávanej veci dosahovali ceny dovozu z Číny konkrétne menej než 60 % cien výrobného odvetvia Únie a podiel tohto dovozu rástol vo vzťahu k predaju na trhu Únie aj vo vzťahu k celkovému dovozu do Únie. Okrem toho sa nezdá, že vecné chyby uvedené v bodoch 69 a 72 týchto návrhov sú natoľko závažné, aby z nich mohlo vyplynúť, že inštitúcie mali z opravených údajov vyvodiť iné závery než z chybných údajov. Napokon väčšina faktorov, ktoré Komisia zohľadnila pri posudzovaní ujmy (napríklad vývoj zamestnanosti a produktivita počas sledovaného obdobia alebo nárast zásob výrobného odvetvia Únie), nie je zistenými vecnými chybami ovplyvnená.
74.
Domnievam sa preto, že neexistuje dôvod na konštatovanie, podľa ktorého boli závery inštitúcií týkajúce sa existencie a úrovne dumpingu a existencie a značného rozsahu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie zjavne (alebo len jednoducho) nesprávne, hoci niektoré podrobné skutkové zistenia, z ktorých vychádzali, obsahovali chyby.
75.
Tie isté úvahy ma vedú aj k zamietnutiu ďalších tvrdení spoločnosti Bricmate uvedených v bode 53 týchto návrhov, ktoré sa týkajú údajného nesprávneho posúdenia v odôvodnení 108 konečného nariadenia.
Druhá časť prvého žalobného dôvodu v konaní vo veci samej (nesplnenie povinnosti náležitej starostlivosti a nedodržanie článku 3 ods. 2 a 6 základného nariadenia; bod 3 prejudiciálnej otázky)
Tvrdenia
76.
V druhej časti svojho prvého žalobného dôvodu v konaní vo veci samej Bricmate tvrdí, že inštitúcie si nesplnili povinnosť náležitej starostlivosti a nedodržali článok 3 ods. 2 a 6 základného nariadenia v tom zmysle, že Bricmate (a ďalšie subjekty, ktoré spolupracovali na prešetrovaní) Komisiu upozornili na to, že štatistiky Eurostatu sú podľa všetkého nesprávne, no inštitúcie chybu neprešetrili a neopravili.
77.
Bricmate tvrdí, že inštitúcie neprešetrili a neopravili chybu – v rozpore s požiadavkami článku 3 ods. 2 a 6 základného nariadenia. Odôvodnenie 108 konečného nariadenia naznačuje, že inštitúcie si v tomto smere nesplnili svoje povinnosti. Bricmate sa v tejto súvislosti odvoláva na ustálenú judikatúru, podľa ktorej súdom Únie prináleží uistiť sa, že inštitúcie vzali do úvahy všetky relevantné skutočnosti a vyhodnotili skutkové okolnosti so všetkou náležitou starostlivosťou. (
19
)
78.
Bricmate tiež poukazuje na to, aké jednoduché bolo zistiť chybu v údajoch za november 2009 týkajúcich sa Španielska, a cituje rozsudok GLS: „Ako to poznamenal [generálny advokát Bot] v bodoch 101 a 102 svojich návrhov, Komisia je povinná z úradnej povinnosti skúmať všetky dostupné informácie, keďže jej úloha v antidumpingovom konaní nie je úlohou rozhodcu, ktorého právomoci sa obmedzujú na rozhodovanie iba s ohľadom na informácie a dôkazy predložené účastníkmi konania. V tejto súvislosti treba poznamenať, že základné nariadenie vo svojom článku 6 ods. 3 a 4 splnomocňuje Komisiu, aby od členských štátov žiadala predložiť informácie a vykonať potrebné inšpekcie a kontroly“ (
20
). V prejednávanej veci sú pochybenia zvlášť závažné vzhľadom na to, že na anomálie v údajoch upozornilo niekoľko subjektov a Eurostat je súčasťou Komisie.
79.
Rada i Komisia uvádzajú, že tvrdenia spoločnosti Bricmate sú nedôvodné. Čísla boli starostlivo preskúmané; Komisia overila, či by závery týkajúce sa ujmy a príčinnej súvislosti mohli byť odlišné v prípade úpravy údajov Eurostatu (hoci v skutočnosti nemohli byť upravené včas), a dospela k názoru, že závery by nemohli byť odlišné. Všetky závery vychádzali z globálne posudzovaných objektívnych skutočností, nielen z údajov Eurostatu, ktoré Bricmate spochybňuje.
Posúdenie
80.
Zdá sa mi, že druhú časť žalobného dôvodu musí postihnúť rovnaký osud ako jeho prvú časť.
81.
Keby malo byť konečné nariadenie zrušené z toho dôvodu, že inštitúcie by na základe upravených údajov nemohli dospieť k takým záverom, k akým dospeli, nebol by pádny dôvod zachádzať ďalej a zaoberať sa povinnosťou náležitej starostlivosti alebo dodržaním článku 3 ods. 2 a 6 základného nariadenia.
82.
Ja som však údaje preskúmala a konštatovala som, že uvedené závery inštitúcií boli dôvodné. Domnievam sa preto, že tvrdenia spoločnosti Bricmate uvedené v druhej časti žalobného dôvodu neobstoja. Treba síce uznať, že chyba v španielskych štatistikách za november 2009 bola takej povahy, že mala byť okamžite zjavná, pravdou však zostáva, že španielske orgány ju včas neopravili a Komisia nebola oprávnená opraviť chybu sama, no (a to je kľúčové) preskúmala, či nezrovnalosti, na ktoré bola upozornená, mohli mať vplyv na vyvodené závery.
Druhý žalobný dôvod v konaní vo veci samej (neuvedenie primeraných dôvodov, nerešpektovanie práva na obhajobu, nedodržanie článku 17 základného nariadenia; body 4 až 6 prejudiciálnej otázky)
Tvrdenia
83.
Bricmate v druhom žalobnom dôvode v konaní vo veci samej uvádza, že Komisia si nesplnila povinnosť odôvodnenia, nevzala do úvahy právo spoločnosti Bricmate na obhajobu a nedodržala článok 17 základného nariadenia, keď nezohľadnila tvrdenia, ktoré Bricmate predniesla ako vybraný nezávislý dovozca a ktoré sa týkali rozdielu vo výrobných postupoch čínskych a európskych výrobcov obkladačiek a dodávky obkladačiek na trh Únie.
84.
Bricmate poukazuje na to, že ako súčasť vybratej vzorky neprepojených dovozcov uviedla sedem druhov šírky obkladačiek, ktoré nemôže získať v Únii vzhľadom na rozdiely v technikách rezania, a zdôrazňuje, že pri použitých PCN a výpočtoch týkajúcich sa ujmy tieto rozdiely neboli zohľadnené. Z úpravy by vyplynulo nižšie rozpätie ujmy. Výrobné odvetvie Únie okrem toho nie je schopné dodávať malé obkladačky. Tieto informácie však neboli zohľadnené a názory spoločnosti Bricmate neboli považované za názory reprezentujúce ďalších dovozcov, ktorí do vzorky neboli vybratí, ale s odvolaním sa na iné informácie sa na ne neprihliadalo. Odkazuje na rozsudok Gul Ahmed: (
21
)„keď sa pristúpi k výberu vzorky podľa článku 17 základného nariadenia, inštitúcie EÚ musia v zásade vziať do úvahy údaje týkajúce sa vývozu všetkých podnikov, ktoré sú súčasťou vzorky“; to isté by malo platiť, pokiaľ ide o výber vzorky nezávislých dovozcov. Z nezohľadnenia informácií poskytnutých spoločnosťou Bricmate vyplynulo neuvedenie primeraných dôvodov.
85.
Komisia okrem toho nedodržala článok 20 ods. 1 základného nariadenia, keď Bricmate neupovedomila o „skutočnostiach [dôležitých skutočnostiach a úvahách – neoficiálny preklad]“, na základe ktorých boli uložené prechodné opatrenia. V dôsledku zamietnutia tvrdení spoločnosti Bricmate súvisiacich s nedostatkom obkladačiek menších rozmerov a odvolania sa na iné informácie si Komisia nesplnila povinnosť odôvodnenia a porušila právo spoločnosti Bricmate na obhajobu: neuviedla, o aké iné informácie išlo, a odpoveď bola doručená až 27. júla 2011, teda príliš neskoro na to, aby mohla Bricmate získať ďalšie dôkazy.
86.
Komisia nakoniec tvrdením, že jej neboli poskytnuté nijaké údaje, ktoré by preukazovali „vážne riziko nedostatočných dodávok“ obkladačiek, nevzala do úvahy dôkazy predložené spoločnosťou Bricmate 15. apríla 2011. Mali byť zohľadnené informácie od všetkých dovozcov, ktorí boli súčasťou vzorky. Keďže Bricmate bola jej súčasťou, informácie, ktoré poskytla, sa mali považovať za informácie reprezentujúce ďalšie malé a stredné podniky (MSP), ktoré do vzorky neboli vybraté. Uvedené informácie sa tak mali považovať za dôkaz toho, že antidumpingové opatrenia by pre MSP spôsobili vážny nedostatok, lebo určité výrobky nedokážu získať od výrobného odvetvia Únie alebo v tretích krajinách vzhľadom na nedostupnosť techník rezania a na malé objemy objednávok. Komisia tak porušila pravidlá výberu upravené v článku 17 základného nariadenia a dopustila sa zjavne nesprávneho posúdenia.
87.
Rada po prvé tvrdí, že nedošlo k ignorovaniu informácií poskytnutých spoločnosťou Bricmate, ale Komisia zistila, že typy obkladačiek, ktoré nie sú dostupné v Únii, možno získať od výrobcov v mnohých iných tretích krajinách než Čína. Spoločnosti Bricmate bola zaslaná odpoveď, odkaz na ňou poskytnuté informácie je uvedený v dočasnom nariadení i v konečnom nariadení a rozličné zdroje sú dokonca spomenuté v uznesení Všeobecného súdu. (
22
) Štyria ďalší dovozcovia vybratí do vzorky uviedli, že sú schopní zmeniť dodávateľov.
88.
Po druhé inštitúcie starostlivo preskúmali tvrdenia spoločnosti Bricmate týkajúce sa rozdielov vo výrobných postupoch a uvedenej spoločnosti, ako aj v oboch nariadeniach objasnili dôvody, pre ktoré tieto tvrdenia považujú za nedôvodné. Komisia odpovedala na všetky tvrdenia spoločnosti Bricmate v rozsahu, v akom boli relevantné pre prešetrovanie. Právo spoločnosti Bricmate na obhajobu by bolo porušené len vtedy, ak by po prvé došlo k procesnej nezrovnalosti a po druhé by existovala možnosť, že správne konanie by na základe tejto nezrovnalosti viedlo k inému výsledku. (
23
)
89.
Nakoniec všetky tvrdenia spoločnosti Bricmate boli počas prešetrovania preskúmané a porovnané s tvrdeniami ostatných dovozcov, ktorí boli súčasťou vzorky, pričom každému tvrdeniu sa pripisovala rovnaká dôležitosť.
90.
Komisia uvádza, že zohľadnila všetky tvrdenia spoločnosti Bricmate, dospela však k odlišnému záveru. Podrobne odkazuje na rôzne listy a odôvodnenia, v ktorých na tieto tvrdenia odpovedala, a poukazuje na konštatovanie Všeobecného súdu, podľa ktorého Bricmate neoprávnene tvrdila, že uloženie antidumpingových ciel, ktoré sa týkajú len dovozu predmetných výrobkov z Číny, malo nevyhnutne závažné následky pre jej hospodársku činnosť. (
24
)
Posúdenie
91.
Tvrdenia spoločnosti Bricmate sa týkajú údajného nezohľadnenia jej tvrdení – v podstate uvádza, že určité druhy obkladačiek vymedzené kvalitou a technikou rezania nie je možné získať z iných zdrojov než v Číne – zo strany Komisie. Bricmate sa domnieva, že v dôsledku toho je dôvodová správa konečného nariadenia neprimeraná a Komisia riadne nezohľadnila postavenie spoločnosti Bricmate ako dovozcu vybratého do vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia ani nezverejnila podrobnosti o najdôležitejších úvahách, na základe ktorých došlo k prijatiu antidumpingových opatrení, v rozpore s článkom 20 ods. 1 toho istého nariadenia. Odpoveď inštitúcií v podstate spočíva v tom, že tieto tvrdenia boli zohľadnené, no na základe preskúmania neboli vyvodené rovnaké závery ako tie, ku ktorým dospela Bricmate, a že na jednotlivé tvrdenia boli poskytnuté odpovede.
92.
Tvrdenia spoločnosti Bricmate nepovažujem za presvedčivé vzhľadom na to, že sa týkajú otázky, či ňou poskytnuté informácie boli zohľadnené, a nie otázky, či boli uvedené informácie zohľadnené náležitým spôsobom.
93.
Z korešpondencie a odôvodnení, ktoré som uviedla v bodoch 10, 13, 20 až 25 a 30 týchto návrhov, sa mi zdá jasné, že najprv Komisia a potom Rada zohľadnili tvrdenia spoločnosti Bricmate (samozrejme, spolu s tvrdeniami podobnej povahy uvedenými jednou alebo viacerými zainteresovanými stranami).
94.
Je jasné, že pre inštitúcie (najmä pre Komisiu) by znamenalo nadmernú záťaž, keby v priebehu antidumpingového konania museli jednotlivo odpovedať na každú podrobnú informáciu uvedenú každou zainteresovanou stranou. Podstatné je poskytnúť dostatočnú odpoveď, na základe ktorej dotknutá strana pochopí, že jej informácie boli zohľadnené, že bol vyvodený určitý záver a že tento záver vychádza z konkrétnych dôvodov. Následne sa môže (ak sa tak rozhodne) pokúsiť spochybniť primeranosť spôsobu zohľadnenia svojich tvrdení.
95.
Domnievam sa, že tieto požiadavky sú v prejednávanej veci splnené.
Návrh
96.
Vzhľadom na vyššie uvedené úvahy sa domnievam, že Súdny dvor by mal odpovedať na otázku položenú zo strany Förvaltningsrätten i Malmö v tom zmysle, že vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 917/2011 z 12. septembra 2011, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz keramických obkladačiek s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, nie je neplatné ani z jedného dôvodu uvedeného v návrhu na začatie prejudiciálneho konania.
(
1
)	Jazyk prednesu: angličtina.
(
2
)	Nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (kodifikované znenie) (Ú. v. EÚ L 343, s. 51).
(
3
)	Nariadenie Komisie (EÚ) č. 258/2011 zo 16. marca 2011, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz keramických obkladačiek s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 70, s. 5).
(
4
)	Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 917/2011 z 12. septembra 2011, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz keramických obkladačiek s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 238, s. 1).
(
5
)	Ú. v. EÚ C 160, s. 20 (ďalej len „oznámenie o začatí prešetrovania“). Prešetrovanie sa týkalo všetkých keramických obkladačiek dovezených v rámci položiek 6907 a 6908 kombinovanej nomenklatúry (ďalej len „KN“) v prílohe I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. ES L 256, s. 1; Mim. vyd. 02/002, s. 382) v znení zmien a doplnení.
(
6
)	Tento kód KN v roku 2011 zodpovedal kódu 6907 90 99 počas obdobia prešetrovania (pozri bod 40 a nasl. nižšie).
(
7
)	Uznesenie Bricmate/Rada (T‑596/11, EU:T:2014:53). Ďalšiu priamu žalobu voči konečnému nariadeniu Všeobecný súd zamietol z iných dôvodov 22. mája 2014 v rozsudku Guangdong Kito Ceramics a i./Rada (T‑633/11, EU:T:2014:271).
(
8
)	Bricmate i Komisia sa odvolávajú na chybu týkajúcu sa dovozov pod kódom KN 6908 90 99, ktorá podľa všetkého ovplyvnila údaje o všetkých dovozoch z Číny počas obdobia prešetrovania i počas roku 2009.
(
9
)	Pozri poznámku pod čiarou 6.
(
10
)	V skutočnosti Komisia uviedla údaj 881733,77 m2 vo švédskej verzii svojich pripomienok a 888733,77 m2 vo francúzskej verzii, pričom predtým používala údaj 888773 m2 v oboch verziách. Prebrala som údaj 881733,77 m2 z originálneho potvrdenia od španielskych orgánov, pripojeného k pripomienkam Rady.
(
11
)	Zdá sa, že tento údaj bol mierne zmenený, keď sa porovná s údajom poskytnutým vnútroštátnym súdom, uvedeným v bode 41 vyššie.
(
12
)	Pozri body 15 a 16 týchto návrhov.
(
13
)	Okrem iného som v súlade s pôvodnými tabuľkami označila vývoj medzi rokom 2009 a obdobím prešetrovania ako zmenu „oproti predchádzajúcemu roku“, hoci v skutočnosti sa tieto dve obdobia do veľkej miery prekrývajú.
(
14
)	Z výpočtov spoločnosti Bricmate, ktoré sú pripojené k jej pripomienkam, vyplývajú údaje, ktoré sú mierne nižšie za rok 2009 a mierne vyššie za obdobie prešetrovania v porovnaní s číslami, ktoré sú výsledkom mojich výpočtov.
(
15
)	Rozsudok Gul Ahmed Textile Mills/Rada (T‑199/04, EU:T:2011:535, bod 77).
(
16
)	Pokiaľ ide o nedávne konanie, pozri rozsudok Simon, Evers & Co (C‑21/13, EU:C:2014:2154, bod 29 a citovanú judikatúru).
(
17
)	Pozri analogicky rozsudok Aluminium Silicon Mill Products/Rada (T‑107/04, EU:T:2007:85, bod 66).
(
18
)	Pozri napríklad rozsudky Hoesch Metals a Alloys (C‑373/08, EU:C:2010:68, body 61 a 62) a CHEMK a KF/Rada (C‑13/12 P, EU:C:2013:780, body 60 až 63).
(
19
)	Rozsudok Shandong Reipu Biochemicals/Rada (T‑413/03, EU:T:2006:211, body 63 až 65 a citovaná judikatúra).
(
20
)	Rozsudok GLS (C‑338/10, EU:C:2012:158, bod 32) (kurzívou zvýraznila Bricmate).
(
21
)	Rozsudok Gul Ahmed Textile Mills/Rada (T‑199/04, EU:T:2011:535, bod 77).
(
22
)	Uznesenie Bricmate/Rada (T‑596/11, EU:T:2014:53, body 49 až 51) (pozri bod 35 týchto návrhov).
(
23
)	Rozsudok Foshan Shunde Yongjian Housewares & Hardware/Rada (C‑141/08 P, EU:C:2009:598, bod 81).
(
24
)	Uznesenie Bricmate/Rada (T‑596/11, EU:T:2014:53, bod 54).