62022CJ0106_RES
Asia C-106/22
Xella Magyarország Építőanyagipari Kft.
vastaan
Innovációs és Technológiai Miniszter
(Fővárosi Törvényszékin esittämä ennakkoratkaisupyyntö)
Unionin tuomioistuimen tuomio (toinen jaosto) 13.7.2023
Ennakkoratkaisupyyntö – Pääomien vapaa liikkuvuus – Sijoittautumisvapaus – Asetus (EU) 2019/452 – Jäsenvaltion lainsäädäntö, jolla otetaan käyttöön strategisesti tärkeinä pidettäviin kotimaisiin yrityksiin tehtävien ulkomaisten sijoitusten seurantamekanismi – Tällaisen lainsäädännön perusteella tehty päätös, jossa kielletään kotimaista yhtiötä hankkimasta kaikkia toisen kotimaisen yhtiön osuuksia – Hankinnan kohdeyritys, jota pidetään strategisesti tärkeänä siitä syystä, että sen päätoimialana on soran, hiekan ja saven kaltaisten perusraaka-aineiden ottaminen louhimalla – Ostajayritys, jota pidetään ulkomaisena sijoittajana siitä syystä, että se kuuluu konserniin, jonka emoyhtiö on sijoittautunut kolmanteen maahan – Jäsenvaltion edun, yleisen turvallisuuden tai yleisen järjestyksen vaarantaminen tai mahdollinen vaarantaminen – Tavoite turvata perusraaka-aineiden toimitusvarmuus rakennusalalle erityisesti paikallistasolla
Yhteinen kauppapolitiikka – Unioniin tulevien ulkomaisten suorien sijoitusten seuranta – Asetus 2019/452 – Soveltamisala – Kolmannen maan yrityksen määräysvallassa olevien jäsenvaltion yritysten tekemät sijoitukset – Tällaiset sijoitukset eivät kuulu asetuksen soveltamisalaan
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus 2019/452)
(ks. 32–34 kohta)
Sijoittautumisvapaus – Jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustettu yhtiö, jonka sääntömääräinen tai tosiasiallinen kotipaikka on kyseisessä jäsenvaltiossa – Sen yhteyden määrittäminen, joka liittää yhtiön tietyn jäsenvaltion oikeusjärjestykseen – Yhtiöiden sääntömääräisen kotipaikan, keskushallinnon tai päätoimipaikan sijainnin paikantaminen – Sen vahvistaminen, onko yhtiöllä oikeus vedota sijoittautumisvapauteen – Arviointiperusteet – Yhtiön kotipaikka ja kuuluminen oikeusjärjestyksen alaisuuteen – Osakkaiden kansalaisuus – Osakkaiden kansalaisuudella ei ole merkitystä
(SEUT 54 artikla)
(ks. 45–49 kohta)
Ennakkoratkaisukysymykset – Unionin tuomioistuimen toimivalta – Rajat – Yhteen ainoaan jäsenvaltioon rajoittuvaa oikeusriitaa koskeva kysymys – Ostajayritys ja hankinnan kohdeyritys ovat saman jäsenvaltion kotimaisia yrityksiä – Ostajayritys, joka kuuluu muun muassa eri jäsenvaltioihin sijoittautuneista yhtiöistä muodostuvaan konserniin – Toimivallan arviointi unionissa hankinnan tehneen kotimaisen ostajayrityksen rajat ylittävän omistusrakenteen kannalta
(SEUT 54 artikla)
(ks. 50–56 kohta)
Sijoittautumisvapaus – Yhtiöt – Unioniin tulevien ulkomaisten suorien sijoitusten seuranta – Kotimaiset yritykset, joita pidetään strategisesti tärkeinä – Perusraaka-aineiden toimitusvarmuuteen liittyvä etu – Kotimainen yhtiö ostaa toisen kotimaisen yhtiön kaikki osuudet – Hankinnan kohdeyhtiö, jota pidetään strategisesti tärkeänä, koska sen päätoimialana on perusraaka-aineiden toimittaminen – Ostajayritys, jota pidetään ulkomaisena sijoittajana siitä syystä, että se kuuluu konserniin, jonka emoyhtiö on sijoittautunut kolmanteen maahan – Hankinnan kieltäminen sillä perusteella, että se voi vaarantaa toimitusvarmuuteen liittyvän edun – Kieltoa ei voida hyväksyä
(SEUT 49–54 artikla)
(ks. 58, 60, 61, 64–68 ja 74 kohta sekä tuomiolauselma)
Tiivistelmä
Janes és Tarsa on Unkarin oikeuden mukaisesti perustettu yhtiö, jonka päätoimialana on soran, hiekan ja saven ottaminen louhimalla Lázissa (Győr-Moson-Sopronin lääni, Pannonhalman piirikunta, Unkari) sijaitsevalla louhoksellaan.
Tämän toiminnan vuoksi Janes és Tarsaa pidetään ulkomaisten sijoitusten seurantamekanismin käyttöön ottamisesta annetussa laissa tarkoitettuna strategisesti tärkeänä yrityksenä. Sen markkinaosuuden asianomaisten raaka-aineiden tuotannosta Unkarissa on esitetty olevan 0,52 prosenttia.
Unkarin oikeuden mukaisesti perustettu toinen yhtiö Xella Magyarország kuuluu konserniin, jonka emoyhtiö on sijoittautunut Bermudalle ja jonka omistajana on ketjun lopussa Irlannin kansalainen, ja se toimii Unkarin rakennusmateriaalimarkkinoilla pääasiallisena toimialanaan rakentamiseen tarkoitettujen betonielementtien valmistus. Se ostaa noin 90 prosenttia Janes és Társan vuosituotannosta jalostaakseen näitä raaka-aineita louhoksen läheisyydessä sijaitsevassa tehtaassaan kalkkihiekkakiveksi.
Xella Magyarország teki lokakuussa 2020 sopimuksen ostaakseen kaikki Janes és Társan osakkeet ja pyysi toimivaltaiselta ministeriltä ilmoitusta siitä, että se oli saanut kyseessä olevan liiketoimen tiedoksi tai vahvistuksen siitä, ettei tämä muodollisuus ollut välttämätön yhtiön omistusrakenteen vuoksi. Ministeri kielsi ilmoitetun liiketoimen toteuttamisen heinäkuussa 2021 tekemällään päätöksellä, jonka mukaan Xella Magyarországia oli pidettävä ulkomaisena sijoittajana, koska yhtiö oli välillisesti Bermudalla rekisteröidyn LSF10 XL Investmentsin omistuksessa.
Lisäksi ministeri esitti, että raaka-aineiden ottamisen ja toimitusvarmuuden turvallisuus ja ennakoitavuus oli strategisesti tärkeää, kuten covid-19 -pandemian aiheuttamat vakavat häiriöt maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa oli osoittanut. Ministerin mukaan hiekan, soran ja sepelin kaltaisten kiviainesten tuotantoa rakennusalan tarpeisiin hallitsevat jo nyt ulkomaisella pääomalla toimivat unkarilaiset tuottajat. Tilanne, jossa Janes és Társa siirtyisi välillisesti Bermudalla rekisteröidyn yhtiön omistukseen, aiheuttaisi näin ollen pidemmällä aikavälillä riskin pääasiassa kyseessä olevan kaltaisten raaka-aineiden toimitusvarmuudelle, mikä voisi vahingoittaa kansallista etua laajassa merkityksessä.
Unionin tuomioistuin on tuomiossaan katsonut, että EUT-sopimuksen sijoittautumisvapautta koskevat määräykset ovat esteenä kyseessä olevalle ulkomaisten sijoitusten seurantamekanismille. Tämän mekanismin avulla voidaan näet kieltää se, että kotimainen yhtiö, joka kuuluu useisiin eri jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yhtiöiden muodostamaan konserniin, jossa kolmannen maan yrityksellä on ratkaiseva vaikutusvalta, hankkii omistukseensa strategisesti tärkeänä pidetyn kotimaisen yhtiön. Unionin tuomioistuin on näin torjunut Unkarin hallituksen näkemyksen, jonka mukaan tällainen hankinta vahingoittaa tai uhkaa vahingoittaa kansallista etua turvata rakennusalan toimitusvarmuus erityisesti paikallistasolla perusraaka-aineiden osalta.
Unionin tuomioistuimen arviointi asiasta
Unionin tuomioistuin toteaa ensimmäiseksi, että kansallinen lainsäädäntö, jonka perusteella jäsenvaltion viranomaiset voivat kieltää unionin yhtiötä hankkimasta turvallisuuteen ja yleiseen järjestykseen liittyvistä syistä ”strategisesti tärkeästä” kotimaisesta yhtiöstä osuutta, joka antaa sille selvän vaikutusvallan mainitun yhtiön liikkeenjohtoon ja määräysvallan käyttämiseen siinä, rajoitetaan selvästi kyseisen unionin yhtiön sijoittautumisvapautta, tässä tapauksessa erityisen vakavalla tavalla.
Toiseksi unionin tuomioistuin tutkii, voidaanko tällaista rajoittamista pitää oikeutettuna jonkin yleisen edun mukaisen pakottavan syyn perusteella. Tässä yhteydessä unionin tuomioistuin muistuttaa, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan oikeuttaminen edellyttää, että rajoitus vastaa yleistä etua koskevaa pakottavaa syytä, on omiaan takaamaan sillä tavoiteltavan päämäärän toteutumisen eikä mene pidemmälle kuin on tarpeen tämän päämäärän saavuttamiseksi.
Käsiteltävässä tapauksessa pääasiassa kyseessä oleva erityinen etu turvata rakennusalan toimitusvarmuus ja toimitusten jatkuvuus tiettyjen perusraaka-aineiden osalta voi kuulua SEUT 52 artiklan 1 kohdan alaan. Tässä määräyksessä määrätään näet, että sijoittautumisvapauden rajoitus voidaan perustella yleiseen järjestykseen tai turvallisuuteen taikka kansanterveyteen liittyvillä syillä.
On kuitenkin niin, että vaikka jäsenvaltiot ovat oikeuskäytännön mukaan lähtökohtaisesti vapaita määrittelemään kansallisten tarpeidensa mukaisesti yleisen järjestyksen ja turvallisuuden asettamat vaatimukset, niihin voidaan vedota vain, kun kyse on yhteiskunnan perustavanlaatuista etua uhkaavasta todellisesta ja riittävän vakavasta vaarasta.
Nimenomaisesti sen tavoitteen osalta, joka liittyy tiettyjen perusraaka-aineiden toimitusvarmuuden turvaamiseen rakennusalalle erityisesti paikallistasolla, unionin tuomioistuin toteaa, ettei sitä voida pitää yleiseen turvallisuuteen liittyvänä syynä, eikä sillä näin voida oikeuttaa pääasiassa kyseessä olevaa sijoittautumisvapauden rajoittamista, jota on tässä tapauksessa pidettävä erityisen vakavana. Tällaisen tavoitteen ei näet voida katsoa kuuluvan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla yhteiskunnan perustavanlaatuisiin etuihin.
Pääasian kohteena olevalla päätöksellä kielletyn hankinnan ei myöskään voida katsoa olevan tosiasiallisesti omiaan aiheuttamaan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä tarkoitettua todellista ja riittävän vakavaa vaaraa. Ensinnäkin ostajayhtiö osti jo ennen tätä hankintaa noin 90 prosenttia hankinnan kohdeyrityksen louhoksen kyseisten perusraaka-aineiden tuotannosta ja paikalliset rakennusalan yritykset siitä loput 10 prosenttia. Toisekseen on yleisesti tunnettua, että näiden perusraaka-aineiden markkina-arvo on niiden luonteen vuoksi suhteellisen alhainen etenkin suhteessa kuljetuskustannuksiin. Näin ollen riski siitä, että merkittävä osa näiden raaka-aineiden tuotannosta vietäisiin maasta vaikuttaa melko epätodennäköiseltä ja käytännössä jopa olemattomalta.