62022TJ0143
SODBA SPLOŠNEGA SODIŠČA (četrti senat)
z dne 7. junija 2023 (
*1
)
„Javni uslužbenci – Uradniki – Družinska pokojnina – Zavrnitev dodelitve – Preživeli zakonec – Pogoji za upravičenost – Trajanje zakonske zveze – Ugovor nezakonitosti – Člen 80, prvi odstavek, Kadrovskih predpisov – Člen 2 Priloge VII h Kadrovskim predpisom – Pokojnina po starših – Zavrnitev dodelitve – Pojem ‚vzdrževani otroci‘ – Napačna uporaba prava“
V zadevi T‑143/22,
OP, ki jo zastopa F. Moyse, odvetnik,
tožeča stranka,
proti
Evropskemu parlamentu, ki ga zastopata J. Van Pottelberge in M. Windisch, agenta,
tožena stranka,
ob intervenciji
Sveta Evropske unije, ki ga zastopata M. Bauer in M. Alver, agenta,
intervenient,
SPLOŠNO SODIŠČE (četrti senat),
v sestavi R. da Silva Passos, predsednik, I. Reine in T. Pynnä (poročevalka), sodnici,
sodni tajnik: T. Henze, vršilec dolžnosti sodnega tajnika,
na podlagi pisnega dela postopka,
na podlagi tega, da stranki v roku treh tednov od vročitve obvestila o koncu pisnega dela postopka nista vložili predloga, naj se opravi obravnava, in odločitve v skladu s členom 106(3) Poslovnika Splošnega sodišča, da bo odločeno brez ustnega dela postopka,
izreka naslednjo
Sodbo (
1
)
1
Tožeča stranka, OP, s tožbo na podlagi člena 270 PDEU predlaga, prvič, razglasitev ničnosti sklepa Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2021 v delu, v katerem je bil s tem sklepom zavrnjen njen predlog, naj se ji zaradi smrti njenega moža, nekdanjega uradnika Parlamenta, dodeli družinska pokojnina, in drugič, za račun njenega sina A, razglasitev ničnosti istega sklepa v delu, v katerem je bil s tem sklepom zavrnjen njen predlog, naj se njunemu invalidnemu sinu dodeli pokojnina po starših (v nadaljevanju: izpodbijani sklep).
Dejansko stanje
2
Tožeča stranka je leta 1980 sklenila zakonsko zvezo z B. Zakonska zveza je bila razvezana leta 2017. Tožeča stranka je 29. januarja 2021 ponovno sklenila zakonsko zvezo z B. Zakonca sta imela štiri otroke, od tega enega sina, navedenega v točki 1 zgoraj, rojenega [zaupno]. (
2
) Belgijski organi so leta 2015 temu sinu priznali 66‑odstotno invalidnost. V zdravniškem potrdilu o oceni invalidnosti sina tožeče stranke z dne 9. aprila 2021 je njegov zdravnik navedel, da se zaradi [zaupno] njegova invalidnost ocenjuje na 90 %.
3
B je bil nekdanji uradnik Parlamenta, ki se je junija 2019 upokojil. 18. junija 2020 je bilo ugotovljeno, da trpi za hudo boleznijo, [zaupno] pa je umrl.
4
B je 22. marca 2021 hčeri dal pooblastilo za urejanje odnosov v razmerju do skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja institucij Evropskih skupnosti (SSZZ). Slednja je istega dne po elektronski pošti navezala stik s službami Parlamenta, da bi jih obvestila o zdravstvenem stanju svojega očeta, o ponovni sklenitvi zakonske zveze svojih staršev in o obstoju njunih štirih otrok. Postavila je tudi vprašanja v zvezi s pravicami svoje matere do družinske pokojnine.
5
Hči para je 25. marca 2021 službam Parlamenta po elektronski pošti poslala dodatne informacije o svojih starših. Omenila je tudi, da se kmalu pričakuje smrt njenega očeta in da je eden od otrok njenih staršev invaliden. Ponovila je svoje vprašanje v zvezi s pravicami svoje matere do družinske pokojnine.
6
Službe Parlamenta so 29. marca 2021 hčeri para poslale dokumente, ki jih je bilo treba izpolniti, da bi posodobile spis njenega očeta. Hči para je odgovorila, da je njen oče umrl dva dni prej, in postavila vprašanja v zvezi z nadaljnjim postopanjem.
7
Službe Parlamenta so 30. marca 2021 hčeri para odgovorile in predlagale, naj tožeča stranka izpolni obrazec, ki ji je bil poslan prejšnji dan. Istega dne je hči para službam Parlamenta poslala dopolnjene dokumente in dokazila.
8
Istega dne so službe Parlamenta potrdile prejem izpolnjenih dokumentov in hčeri para poslale dokumente, ki jih je treba izpolniti za vložitev prošnje za dodelitev pokojnine po starših njenemu invalidnemu bratu. Istega dne je hči para službam Parlamenta poslala enega od teh pravilno dopolnjenih dokumentov in jih obvestila, da bo kmalu posredovano tudi zdravniško potrdilo.
9
Parlament je 9. aprila 2021 hči para po elektronski pošti obvestil, da njenemu invalidnemu bratu ni mogoče dodeliti pokojnine po starših, ker prošnja ni bila prejeta pred smrtjo B.
10
Hči para je 15. aprila 2021 službam Parlamenta poslala elektronsko sporočilo, v katerem je potrdila seznanitev z njihovim odgovorom glede pokojnine po starših za svojega brata, pri čemer jih je opozorila, da je ta invalid že pet let, in jim poslala dokumente, ki jih je izpolnil njihov družinski zdravnik. Prav tako jim je postavila vprašanja v zvezi s povračilom stroškov zdravstvenih storitev za svojega brata in tožečo stranko. Istega dne so službe Parlamenta odgovorile, da povračilo stroškov zdravstvenih storitev invalidnemu sinu para ni mogoče, ker ta ob smrti B ni bil vzdrževan otrok. Istega dne je hči para službam Parlamenta poslala odgovor z dodatnimi informacijami o položaju svoje družine.
11
Vodja oddelka Parlamenta za pokojnine in socialno zavarovanje je 5. maja 2021 tožečo stranko obvestil o svojem sklepu, da se ji na podlagi člena 70 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije (v nadaljevanju: Kadrovski predpisi) dodeli nadomestilo za primer smrti.
12
Službe Parlamenta so 7. junija 2021 tožečo stranko z izpodbijanim sklepom obvestile, prvič, da ji v skladu s členoma 18 in 20 Priloge VIII h Kadrovskim predpisom ni mogoče dodeliti družinske pokojnine, in drugič, da ob smrti B ni bilo vzdrževanih otrok, ki bi jih priznal oddelek za individualne pravice zaposlenih, zato tudi invalidni sin para nima pravice do pokojnine po starših.
13
Tožeča stranka je 10. avgusta 2021 pri Parlamentu vložila pritožbo, s katero je predlagala, prvič, razglasitev ničnosti izpodbijanega sklepa, in drugič, dodelitev družinske pokojnine njej in pokojnine po starših njenemu sinu.
14
Parlament je s sklepom z dne 10. januarja 2022 zavrnil pritožbo tožeče stranke (v nadaljevanju: sklep o zavrnitvi pritožbe). Parlament je v tem sklepu ob sklicevanju na besedilo člena 80 Kadrovskih predpisov pojasnil, da otroka ni mogoče priznati kot vzdrževanega otroka na podlagi člena 2(5) Priloge VII h Kadrovskim predpisom, ne da bi bila upravi v zvezi s tem predložena prošnja in ne da bi ta lahko preverila, ali so izpolnjeni za to potrebni pogoji.
Predlogi strank
15
Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj:
–
izpodbijani sklep razglasi za ničen;
–
po potrebi razglasi za ničen sklep o zavrnitvi pritožbe;
–
tožeči stranki prizna pravico do družinske pokojnine, njenemu sinu, A, pa prizna pravico do pokojnine po starših;
–
Parlamentu naloži plačilo stroškov postopka.
16
Parlament Splošnemu sodišču predlaga, naj:
–
tožbo zavrne;
–
tožeči stranki naloži plačilo stroškov.
Pravo
[…]
Predloga za razglasitev ničnosti
22
Tožeča stranka v utemeljitev svojih predlogov za razglasitev ničnosti navaja šest tožbenih razlogov, s katerimi želi dokazati nezakonitost izpodbijanega sklepa in ki se v bistvu nanašajo na:
–
prvi, v zvezi z njeno družinsko pokojnino, na ugovor nezakonitosti členov 18 in 20 Priloge VIII h Kadrovskim predpisom;
–
drugi, v zvezi z njeno družinsko pokojnino, na napačno uporabo členov 18 in 20 Priloge VIII h Kadrovskim predpisom;
–
tretji, v zvezi z njeno družinsko pokojnino, na očitno napako pri presoji v zvezi z njenim posebnim položajem;
–
četrti, v zvezi s pokojnino po starših za njenega sina, na ugovor nezakonitosti člena 2 Priloge VII h Kadrovskim predpisom;
–
peti, v zvezi s pokojnino po starših za njenega sina, na napačno uporabo prava pri uporabi člena 2 Priloge VII h Kadrovskim predpisom;
–
šesti, ki je v zvezi s pokojnino po starših za njenega sina naveden podredno, na kršitev dolžnosti skrbnega ravnanja Parlamenta.
[…]
Peti tožbeni razlog: napačna uporaba prava pri uporabi člena 2 Priloge VII h Kadrovskim predpisom.
[…]
– Utemeljenost petega tožbenega razloga
79
Tožeča stranka trdi, da je Parlament s tem, da je dodelitev pokojnine po starših njenemu sinu zavrnil z obrazložitvijo, da ob smrti moža ni bil priznan kot vzdrževani otrok zadnjenavedenega, napačno uporabil člen 2 Priloge VII h Kadrovskim predpisom.
80
Po mnenju tožeče stranke je namreč njen sin v položaju, ki ga ureja člen 2(5) Priloge VII h Kadrovskim predpisom, in sicer v položaju otroka, ki se zaradi invalidnosti ne more sam preživljati, in sicer ves čas trajanja invalidnosti. Tako naj se zahteve iz člena 2(3)(b) Priloge VII h Kadrovskim predpisom ne bi uporabljale, saj naj bi bil invalidni otrok samodejno upravičen do dajatve. Parlament naj bi poleg tega neupravičeno zahteval, da se priznanje invalidnega otroka opravi pred smrtjo tistega od njegovih staršev, ki je uradnik, čeprav je bil ta otrok pred to smrtjo prijavljen službam Parlamenta. Službe Parlamenta naj bi dodatne dokumente zahtevale šele dva dni po smrti uradnika, medtem ko bi lahko takojšen odgovor Parlamenta na vprašanja hčere pokojnega uradnika omogočil, da bi se upravne formalnosti opravile še pred smrtjo.
81
Parlament odgovarja, da iz člena 80 Kadrovskih predpisov izhaja, da mora biti otrok, da bi bil upravičen do pokojnine po starših, ob smrti uradnika „priznan“ kot vzdrževani otrok. V obravnavanem primeru naj ne bi uradnik nikoli opravil kakršnih koli dejanj, povezanih z dajatvijo za invalidnega polnoletnega otroka. Iz sistematike in cilja člena 2(5) Priloge VII h Kadrovskim predpisom pa naj bi izhajalo, da se o dodelitvi te dajatve odloči na podlagi prošnje, s katero uradnik upravo seznani s stanjem svojega otroka, ki ga organ za imenovanja (OI) nato preveri. Zgolj informacija o obstoju invalidnega otroka, brez dokazil, navedena v elektronskem dopisu, ki ga je na upravo naslovila hči nekdanjega uradnika, katere pooblastilo je omejeno na urejanje zadev, povezanih s SSZZ, naj ne bi zadostovala za ugotovitev, da je treba otroka priznati kot vzdrževanega otroka.
82
V zvezi s tem je treba opozoriti, da člen 80, prvi odstavek, Kadrovskih predpisov določa, da če uradnik ob smrti nima zakonca, ki bi bil upravičen do družinske pokojnine, „so njegovi vzdrževani otroci v smislu člena 2 Priloge VII [h Kadrovskim predpisom] ob njegovi smrti upravičeni do pokojnine po starših […]“.
83
Najprej je treba ugotoviti, da se jezikovne različice člena 80, prvi odstavek, Kadrovskih predpisov razlikujejo. Samo v francoski, italijanski in romunski jezikovni različici te določbe je namreč uporabljen izraz „priznani vzdrževani otroci“, medtem ko v drugih jezikovnih različicah izraz „priznani“ ni uporabljen. Tako je v nemški jezikovni različici na primer uporabljen izraz „unterhaltsberechtigte Kinder“, v angleški jezikovni različici „children dependent on the deceased“, v finski jezikovni različici „virkamiehen huollettavina olevat lapset“ in v portugalski jezikovni različici „filhos que sejam considerados como estando a seu cargo“.
84
Iz ustaljene sodne prakse Sodišča izhaja, da formulacija, uporabljena v eni od jezikovnih različic določbe prava Unije, ne more biti edina podlaga za razlago te določbe oziroma ne more imeti prednosti pred drugimi jezikovnimi različicami. Določbe prava Unije je treba namreč razlagati in uporabljati enotno, ob upoštevanju različic v vseh jezikih Unije. V primeru razhajanj med različnimi jezikovnimi različicami besedila prava Unije je treba zadevno določbo razlagati glede na kontekst in namen ureditve, katere del je (glej sodbo z dne 12. septembra 2019, A in drugi, C‑347/17, EU:C:2019:720, točka 38 in navedena sodna praksa; sodba z dne 16. januarja 2018, SE/Svet, T‑231/17, neobjavljena, EU:T:2018:3, točka 34).
85
Tako je treba člen 80, prvi odstavek, Kadrovskih predpisov razlagati ob upoštevanju cilja te določbe in konteksta, v katerega je umeščena.
86
V zvezi z opredelitvijo upravičencev do pokojnine po starših, in sicer vzdrževanih otrok pokojnega uradnika, člen 80, prvi odstavek, Kadrovskih predpisov napotuje na člen 2 Priloge VII h Kadrovskim predpisom v celoti, in ne le na odstavek 2 navedenega člena, v katerem je opredeljen pojem „vzdrževan otrok“. Zato se je treba zaradi doslednosti ureditve iz Kadrovskih predpisov pri opredelitvi pojma „vzdrževan otrok“ opreti na vse upoštevne določbe člena 2 Priloge VII h Kadrovskim predpisom (sodba z dne 20. januarja 2009, Klein/Komisija, F‑32/08, EU:F:2009:3, točka 39).
87
Sicer se odstavek 5 člena 2 Priloge VII h Kadrovskim predpisom izrecno nanaša na otroški dodatek, medtem ko je besedilo odstavka 2 tega člena splošnejše. Vendar merila iz člena 2(5) Priloge VII veljajo ne le za dodelitev otroškega dodatka, ampak tudi za dodelitev pokojnine po starših. Otroci morajo namreč od določene starosti sami zadovoljevati svoje potrebe in ne smejo biti breme za proračun Unije, kar velja tudi za denarne dajatve iz člena 80 Kadrovskih predpisov (glej v tem smislu sodbo z dne 20. januarja 2009, Klein/Komisija, F‑32/08, EU:F:2009:3, točka 40).
88
V členu 2(2) Priloge VII h Kadrovskim predpisom je pojem „vzdrževan otrok“ opredeljen tako, da pomeni „zakonskega, biološkega ali posvojenega otroka uradnika ali njegovega zakonca, ki ga uradnik dejansko vzdržuje“. Odstavek 3(a) tega člena določa, da se dodatek za vzdrževanega otroka otrokom do dopolnjenega osemnajstega leta starosti dodeli samodejno, medtem ko se odstavek 5 istega člena natančneje nanaša na položaj invalidnih polnoletnih otrok in določa, da se „[d]odatek za otroka, ki se zaradi hude bolezni ali invalidnosti ne more sam preživljati, […] izplačuje ves čas trajanja bolezni ali invalidnosti, ne glede na njegovo starost“.
89
Poleg tega mora OI v okviru uporabe člena 2(5) Priloge VII h Kadrovskim predpisom v vsakem posameznem primeru in ob upoštevanju vseh okoliščin obravnavanega primera ugotoviti, ali gre za hudo bolezen ali invalidnost, zaradi katere se otrok ne more sam preživljati (sodba z dne 21. oktobra 2003, Birkhoff/Komisija, T‑302/01, EU:T:2003:276, točka 40).
90
V zvezi s tem je treba ugotoviti, da izraz „prorogation (podaljšanje)“, ki je v francoski jezikovni različici uporabljen v členu 2(5) Priloge VII h Kadrovskim predpisom, ne pomeni, da je zakonodajalec želel ohraniti pravico do dodatka za invalidnega otroka tudi po polnoletnosti, ne da bi pri tem želel vključiti tudi položaj, v katerem je otrok postal invalid po polnoletnosti. Iz sodne prakse namreč izhaja, da čeprav ta določba očitno zajema primer, v katerem se plačila, izvedena na podlagi odstavka 3, in plačila, izvedena na podlagi odstavka 5, nadaljujejo brez prekinitve, ni izključeno, da se izplačevanje te dajatve lahko prekine (sodba Sodišča z dne 30. novembra 1994, Dornonville de la Cour/Komisija, T‑498/93, EU:T:1994:278, točka 33).
91
Dodati je treba, da se za vzdrževanega otroka v smislu člena 2(2) Priloge VII h Kadrovskim predpisom, če gre za zakonskega, biološkega ali posvojenega otroka uradnika ali njegovega zakonca, otroški dodatek izplačuje, kadar uradnik otroka dejansko vzdržuje in poleg tega izpolnjuje enega od pogojev iz odstavkov 3 in 5 navedenega člena. Tako mora biti ali mlajši od 18 let ali star od 18 do 26 let ter se šolati ali poklicno usposabljati, ali pa mora imeti hudo bolezen ali invalidnost, zaradi katere se ne more sam preživljati. Kadrovski predpisi v nobenem od teh treh primerov OI ne podeljujejo nobene diskrecijske pravice pri dodelitvi pokojnine po starših, mu pa podeljujejo s tem povezano pristojnost v tem smislu, da mora to pokojnino dodeliti, če ugotovi, da so pogoji izpolnjeni, in da je v nasprotnem primeru ne sme dodeliti (glej po analogiji sodbi z dne 21. oktobra 2003, Birkhoff/Komisija, T‑302/01, EU:T:2003:276, točka 38, in z dne 17. novembra 2021, KR/Komisija, T‑408/20, neobjavljena, EU:T:2021:788, točka 23).
92
Tako iz povezane razlage določb člena 80, prvi odstavek, Kadrovskih predpisov in člena 2 Priloge VII h Kadrovskim predpisom izhaja, da morajo biti za pravico do pokojnine po starših v primeru, kakršen je primer sina tožeče stranke, izpolnjeni trije pogoji. Prva dva pogoja sta materialna v tem smislu, da mora imeti sin tožeče stranke hudo bolezen ali invalidnost, zaradi katere se ne more sam preživljati, in da ga je pokojni uradnik dejansko vzdrževal. Tretji pogoj je časovni v tem smislu, da je moral pokojni uradnik sina tožeče stranke v času njegove smrti vzdrževati.
93
Trditve Parlamenta, da bi bilo treba dodati dodaten pogoj, povezan z datumom sklepa o priznanju statusa vzdrževanega otroka, nimajo podlage v členu 80 Kadrovskih predpisov v povezavi s členom 2 Priloge VII h Kadrovskim predpisom, ob upoštevanju konteksta, v katerega so umeščene te določbe, in njihovega namena.
94
Najprej je treba poudariti, da člen 80, tretji odstavek, Kadrovskih predpisov določa, da če uradnik ali oseba, ki je upravičena do starostne pokojnine, umre, ne da bi bili izpolnjeni pogoji iz prvega odstavka tega člena, so njegovi vzdrževani otroci v smislu člena 2 Priloge VII h Kadrovskim predpisom upravičeni do pokojnine po starših v skladu s členom 21 Priloge VIII h Kadrovskim predpisom. Ta določba, ki se nanaša na isto pravico do pokojnine po starših, ne vsebuje postopkovne zahteve, da bi moral obstajati sklep o priznanju, ki naj bi ga bilo treba sprejeti pred smrtjo uradnika.
95
Prav tako člen 37 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, ki določa podoben mehanizem plačevanja pokojnine po starših za vzdrževane otroke uslužbencev Unije, ne določa nobenega pogoja, ki bi se nanašal na datum priznanja statusa vzdrževanega otroka. Nasprotno, člen 37, prvi odstavek, Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije pravico do dajatve po starših otrokom, „ki se ob […] smrti [uslužbenca ali osebe, upravičene do starostne pokojnine ali invalidnine] štejejo za [od njega] vzdrževane“, priznava pod pogoji iz člena 80 Kadrovskih predpisov.
96
Res je, kot trdi Parlament, da se otroški dodatek za otroka, mlajšega od 18 let, dodeli po uradni dolžnosti, v drugih primerih pa se dodeli na prošnjo zadevnega uradnika (sodba z dne 14. decembra 1990, Brems/Svet, T‑75/89, EU:T:1990:88, točka 23). Vendar je edini smisel te prošnje ta, da OI omogoči, da preveri, ali so izpolnjeni materialna pogoja in časovni pogoj iz točke 92 zgoraj, in da – če je to tako – dodeli otroški dodatek. Zahteva, da bi moralo pred smrtjo priti do priznanja od služb Parlamenta, ki je te določbe ne vsebujejo, je dodaten pogoj, ki ga v zvezi s tem ni mogoče sprejeti.
97
Poleg tega v teh določbah ni določeno, da mora imeti prošnja posebno obliko in tudi ne, da ji je treba priložiti dokazila. Tako je na primer iz dejanskega stanja v zadevi, v kateri je bila izdana sodba z dne 30. novembra 1994, Dornonville de la Cour/Komisija (T‑498/93, EU:T:1994:278), razvidno, da je bil otroški dodatek tožeči stranki v tej zadevi dodeljen retroaktivno, in sicer od trenutka, ko je bila tožeča stranka pozvana, naj pošlje dokazila.
98
Nato je bilo presojeno, da otroški dodatek izpolnjuje socialni cilj, utemeljen s stroški, ki izhajajo iz dejanske in gotove potrebe, povezane z obstojem otroka in njegovim dejanskim vzdrževanjem (glej sodbo z dne 7. maja 1992, Svet/Brems, C‑70/91 P, EU:C:1992:201, točka 9 in navedena sodna praksa). Namen dodelitve pokojnine po starših vzdrževanim otrokom pokojnega uradnika je podoben. Tak cilj pa ne bi bil izpolnjen, če bi OI lahko zavrnil dodelitev pokojnine po starših iz razlogov, ki niso povezani s položajem otroka ter z materialnima pogojema in časovnim pogojem, kot so navedeni v točki 92 zgoraj.
99
Določbe prava Unije, ki dajejo pravico do finančnih dajatev, je treba sicer razlagati ozko (sodba Sodišča z dne 30. novembra 1994, Dornonville de la Cour/Komisija, T‑498/93, EU:T:1994:278, točka 39), vendar pa iz zgornjih ugotovitev izhaja, da je samo povezana uporaba določb člena 80 Kadrovskih predpisov in člena 2 Priloge VII h Kadrovskim predpisom, pri kateri se upošteva splošna sistematika ureditve pokojnine po starših in posebni položaj, v katerem je zadevna oseba, to je otrok, ki ima hudo bolezen ali je invaliden, združljiva s socialnim ciljem, ki se želi doseči z izplačevanjem pokojnine po starših takemu otroku, ki se ne more sam preživljati (glej v tem smislu in po analogiji sodbi z dne 30. novembra 1994, Dornonville de Cour/Komisija, T‑498/93, EU:T:1994:278, točka 39, in z dne 29. novembra 2011, Birkhoff/Komisija, T‑10/11 P, EU:T:2011:699, točka 50).
100
Zato je treba izraz „ob smrti“, uporabljen v členu 80, prvi odstavek, Kadrovskih predpisov, razumeti tako, da se nanaša na datum, glede na katerega se presoja, ali otrok pokojnega uradnika izpolnjuje pogoje iz člena 2 Priloge VII h Kadrovskim predpisom, in ne na datum, ko naj bi morala biti v zvezi s tem sprejeta odločitev OI. To pomeni, da če sta bila materialna pogoja za vzdrževanega otroka izpolnjena pred smrtjo uradnika, ni potrebno, da se upravna dejanja, ki jih je treba opraviti za upravičenost do otroškega dodatka, opravijo pred smrtjo.
101
Iz vsega navedenega izhaja, da je Parlament s tem, da sinu tožeče stranke pokojnine po starših ni dodelil z obrazložitvijo, da ga ob smrti B oddelek za individualne pravice zaposlenih še ni priznal kot njegovega vzdrževanega otroka, napačno uporabil člen 80 Kadrovskih predpisov v povezavi s členom 2 Priloge VII h Kadrovskim predpisom.
102
Petemu tožbenemu razlogu je treba zato ugoditi. Ker zavrnitev dodelitve pokojnine po starših temelji na enem samem razlogu in ker iz zgoraj navedenega izhaja, da ta razlog ni utemeljen, je treba izpodbijani sklep razglasiti za ničen v delu, v katerem je bila z njim sinu tožeče stranke zavrnjena dodelitev pokojnine po starših, pri čemer ni treba odločiti o četrtem in šestem tožbenem razlogu, ki sta prav tako usmerjena zoper zavrnitev dodelitve pokojnine po starših.
– Sklepna ugotovitev o predlogu za razglasitev ničnosti
[…]
104
Izpodbijani sklep pa je treba razglasiti za ničen v delu, v katerem je bila z njim sinu tožeče stranke zavrnjena dodelitev pokojnine po starših, pri čemer o četrtem in šestem tožbenem razlogu ni treba odločiti.
Predlog, da se tožeči stranki prizna pravica do prejemanja družinske pokojnine in da se njenemu sinu prizna pravica do prejemanja pokojnine po starših
105
Tožeča stranka Splošnemu sodišču predlaga, naj ji prizna pravico do prejemanja družinske pokojnine in naj njenemu sinu prizna pravico do prejemanja pokojnine po starših. Splošnemu sodišču predlaga tudi, naj njenemu sinu to pokojnino dodeli.
106
Člen 91(1), drugi stavek, Kadrovskih predpisov sodišču Unije v sporih finančne narave priznava neomejeno pristojnost in mu podeljuje nalogo, med drugim, da celovito reši spore, ki so mu bili predloženi, in zagotovi polni učinek ničnostnih sodb, ki jih izreče v sporih glede uslužbencev (glej sodbo z dne 20. maja 2010, Gogos/Komisija, C‑583/08 P, EU:C:2010:287, točki 49 in 50 ter navedena sodna praksa).
107
Sodišče Unije pri izvajanju svoje neomejene pristojnosti na zadevne institucije ali organe ne naslovi odredb, temveč ima po potrebi pristojnost, da namesto njih sprejme odločitve, ki nujno izhajajo iz ugotovitev, do katerih je sodišče Unije prišlo na podlagi lastne pravne presoje spora (sodba z dne 24. novembra 2021, KL/EIB, T‑370/20, EU:T:2021:822, točka 113).
108
Opozoriti je treba, da „spori finančne narave“ v smislu člena 91(1), drugi stavek, Kadrovskih predpisov ne pomenijo le odškodninskih tožb, ki jih uslužbenci vlagajo zoper institucijo ali organ Unije, temveč tudi vse spore, katerih namen je, da ta institucija ali organ upravičencem plača zneske, za katere ti menijo, da jim pripadajo na podlagi Kadrovskih predpisov (glej v tem smislu sodbi z dne 18. decembra 2007, Weißenfels/Parlament, C‑135/06 P, EU:C:2007:812, točka 65, in z dne 20. maja 2010, Gogos/Komisija, C‑583/08 P, EU:C:2010:287, točka 45).
109
Iz tega je razvidno, da je obravnavani spor, ki se nanaša na izplačevanje družinske pokojnine in pokojnine po starših, spor finančne narave.
[…]
111
V zvezi z dodelitvijo pokojnine po starših razglasitev delne ničnosti izpodbijanega sklepa pomeni, da bo moral Parlament na podlagi člena 266 PDEU sprejeti nov sklep glede dodelitve pokojnine po starših sinu tožeče stranke. Tako bo moral OI glede na obrazložitev te sodbe ponovno preučiti položaj sina tožeče stranke, da bi preveril, ali so izpolnjeni pogoji, navedeni v točki 92 zgoraj. V tem trenutku tako ni mogoče ugotoviti, da je sin tožeče stranke upravičen do pokojnine po starših, saj mora ta preizkus opraviti OI (sodba z dne 28. septembra 2011, Allen/Komisija, F‑23/10, EU:F:2011:162, točka 117; glej a contrario tudi sodbo z dne 24. novembra 2021, KL/EIB, T‑370/20, EU:T:2021:822, točka 121).
112
Zato je treba predlog tožeče stranke, da se njenemu sinu prizna pravica do prejemanja pokojnine po starših in da se mu ta pokojnina dodeli, zavrniti kot preuranjen.
Stroški
113
V skladu s členom 134(3) Poslovnika Splošnega sodišča vsaka stranka nosi svoje stroške, če vsaka uspe samo deloma. Vendar lahko Splošno sodišče na podlagi člena 135(1) istega poslovnika, če to zahteva pravičnost, odloči, da neuspela stranka poleg svojih stroškov nosi le del stroškov druge stranke ali celo, da se ji plačilo teh stroškov ne naloži.
114
V obravnavani zadevi Parlament in tožeča stranka z delom svojih predlogov nista uspela. Ob upoštevanju okoliščin obravnavane zadeve je treba Parlamentu naložiti, da poleg svojih stroškov nosi tudi stroške tožeče stranke.
115
Svet v skladu s členom 138(1) Poslovnika nosi svoje stroške.
Iz teh razlogov je
SPLOŠNO SODIŠČE (četrti senat)
razsodilo:
1.
Sklep Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2021 se razglasi za ničen v delu, v katerem je bila z njim osebi A zavrnjena dodelitev pokojnine po starših.
2.
V preostalem delu se tožba zavrne.
3.
Parlament nosi svoje stroške in stroške osebe OP.
4.
Svet Evropske unije nosi svoje stroške.
da Silva Passos
Reine
Pynnä
Razglašeno na javni obravnavi v Luxembourgu, 7. junija 2023.
Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: francoščina.
(
1
)	Navedene so le tiste točke sodbe, za katere Splošno sodišče meni, da je njihova objava koristna.
(
2
)	Prikriti zaupni podatki.