62024CJ0041
ROZSUDOK SÚDNEHO DVORA (desiata komora)
zo 6. marca 2025 (
*1
)
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Životné prostredie – Smernica 2011/92/EÚ – Posudzovanie vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie – Článok 2 ods. 1 a článok 4 ods. 2 – Projekty podľa prílohy II – Projekty na rozvoj miest – Článok 4 ods. 4 a 5 – Povinnosti navrhovateľa a príslušného orgánu, ak sa dotknutý členský štát rozhodne vyžadovať pre takéto projekty rozhodnutie stanovené v týchto odsekoch 4 a 5 – Zohľadnenie pripomienok predložených treťou stranou, ktoré uvádzajú potenciálny vplyv predmetného projektu na živočíšny druh, na ktorý sa vzťahuje prísna ochrana stanovená v článku 12 smernice 92/43/EHS“
Vo veci C‑41/24,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 267 ZFEÚ, podaný rozhodnutím High Court (Vyšší súd, Írsko) z 1. decembra 2023 a doručený Súdnemu dvoru 22. januára 2024, ktorý súvisí s konaním:
Waltham Abbey Residents Association
proti
An Bord Pleanála,
Írsku,
Attorney General,
za účasti:
O’Flynn Construction Co. Unlimited Company,
SÚDNY DVOR (desiata komora),
v zložení: predseda desiatej komory D. Gratsias, sudcovia J. Passer (spravodajca) a B. Smulders,
generálna advokátka: J. Kokott,
tajomník: A. Calot Escobar,
so zreteľom na písomnú časť konania,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
–
Waltham Abbey Residents Association, v zastúpení: J. Devlin, SC, J. Kenny, BL a D. Healy, solicitor,
–
An Bord Pleanála, v zastúpení B. Foley, SC, A. Carroll, BL a P. Reilly, solicitor,
–
Írsko, v zastúpení: M. Browne, Chief State Solicitor, S. Finnegan, K. Hoare a A. Joyce, splnomocnení zástupcovia, za pomoci D. McGrath, SC, F. Valentine, SC a E. O’Callaghan, BL,
–
Európska komisia, v zastúpení: M. Noll-Ehlers a N. Ruiz García, splnomocnení zástupcovia,
so zreteľom na rozhodnutie prijaté po vypočutí generálnej advokátky, že vec bude prejednaná bez jej návrhov,
vyhlásil tento
Rozsudok
1
Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ z 13. decembra 2011 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (Ú. v. EÚ L 26, 2012, s. 1), zmenenej smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/52/EÚ zo 16. apríla 2014 (Ú. v. EÚ L 124, 2014, s. 1) (ďalej len „smernica 2011/92“).
2
Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi združením obyvateľov Waltham Abbey Residents Association a agentúrou An Bord Pleanála (Agentúra územného plánovania, Írsko) (ďalej len „agentúra“), Írskom a Attorney General (generálny prokurátor, Írsko) vo veci povolenia udeleného agentúrou týkajúceho sa projektu strategického rozvoja výstavby bytov.
Právny rámec
Právo Únie
Smernica 2011/92
3
Odôvodnenia 7 až 9 smernice 2011/92 znejú:
„(7)
Povolenie prípravy verejných a súkromných projektov, ktoré budú mať pravdepodobne významné vplyvy na životné prostredie, by sa malo udeliť len po posúdení pravdepodobných významných vplyvov týchto projektov na životné prostredie. …
(8)
Určité projekty majú významné vplyvy na životné prostredie a takéto projekty by mali byť vždy predmetom systematického posudzovania.
(9)
Ostatné projekty nemusia mať v každom prípade významné vplyvy na životné prostredie a takéto projekty by sa mali posudzovať, ak členské štáty uvážia, že môžu mať pravdepodobne významný vplyv na životné prostredie.“
4
Článok 2 ods. 1 tejto smernice stanovuje:
„Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že pred udelením povolenia sa pre projekty, ktoré pravdepodobne budú mať významný vplyv na životné prostredie okrem iného z dôvodu ich charakteru, veľkosti alebo umiestnenia, bude vyžadovať povolenie a budú posúdené z hľadiska ich vplyvov na životné prostredie. Tieto projekty sú definované v článku 4.“
5
V zmysle článku 3 ods. 1 uvedenej smernice:
„Posudzovanie vplyvov na životné prostredie identifikuje, opíše a posúdi náležitým spôsobom, pri každom prípade jednotlivo, priame a nepriame významné vplyvy projektu na tieto faktory:
…
b) biodiverzitu s osobitným dôrazom na druhy a biotopy chránené podľa smernice [Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 1992, s. 7; Mim. vyd. 15/002, s. 102), zmenenej smernicou Rady 2013/17/EÚ z 13. mája 2013 (Ú. v. EÚ L 158, 2013, s. 193) (ďalej len ‚smernica 92/43‘),] a smernice [Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (Ú. v. EÚ L 20, 2010, s. 7)];
…“
6
Článok 4 smernice 2011/92 stanovuje:
„1.   Pokiaľ článok 2 ods. 4 neustanovuje inak, projekty uvedené v prílohe I podliehajú posúdeniu v súlade s článkami 5 až 10.
2.   Pokiaľ článok 2 ods. 4 neustanovuje inak, členské štáty určia, či projekty uvedené v prílohe II budú podliehať posúdeniu v súlade s článkami 5 až 10. Členské štáty to určia na základe:
a)
skúmania každého jednotlivého prípadu
alebo
b)
prahov alebo kritérií stanovených členskými štátmi.
Členské štáty môžu rozhodnúť uplatňovať oba postupy uvedené v písmenách a) a b).
3.   Ak sa vykonáva skúmanie každého jednotlivého prípadu, alebo ak sú stanovené prahy alebo kritériá na účely odseku 2, vezmú sa do úvahy relevantné výberové kritéria uvedené v prílohe III. Členské štáty môžu stanoviť prahy alebo kritériá určujúce, kedy projekty nemusia byť predmetom ani rozhodnutia podľa odsekov 4 a 5, ani posúdenia vplyvov na životné prostredie, a/alebo prahy či kritériá určujúce, kedy projekty budú v každom prípade predmetom posúdenia vplyvov na životné prostredie bez toho, aby boli predmetom rozhodnutia uvedeného v odsekoch 4 a 5.
4.   Ak členské štáty rozhodnú, že budú vyžadovať rozhodnutie pre projekty uvedené v prílohe II, predloží navrhovateľ informácie o vlastnostiach projektu a jeho pravdepodobných významných vplyvoch na životné prostredie. Podrobný zoznam informácií, ktoré sa majú predložiť, je špecifikovaný v prílohe IIA. Navrhovateľ vezme v odôvodnených prípadoch do úvahy dostupné výsledky iných relevantných posúdení vplyvov na životné prostredie vykonaných v zmysle právnych predpisov Únie iných ako táto smernica. Navrhovateľ môže tiež poskytnúť opis akýchkoľvek vlastností projektu a/alebo plánovaných opatrení, aby sa zabránilo alebo predišlo tomu, čo by inak mohli byť významné nepriaznivé účinky na životné prostredie.
5.   Príslušný orgán prijme svoje rozhodnutie na základe informácií, ktoré mu poskytol navrhovateľ v súlade s odsekom 4, berúc do úvahy v určitých prípadoch výsledky predbežných overovaní alebo posudzovaní vplyvov na životné prostredie vykonaných v zmysle právnych predpisov Únie iných ako táto smernica. Rozhodnutie sa zverejní a:
a)
ak sa rozhodne, že je potrebné posúdenie vplyvov na životné prostredie, uvádza hlavné dôvody požadovania takéhoto posúdenia s odkazom na príslušné kritériá uvedené v prílohe III alebo
b)
ak sa rozhodne, že nie je potrebné posúdenie vplyvov na životné prostredie, uvádza hlavné dôvody nepožadovania takéhoto posúdenia s odkazom na príslušné kritériá uvedené v prílohe III a uvedie aj všetky vlastnosti projektu a/alebo plánované opatrenia, ktorými sa má zabrániť alebo predísť tomu, čo by inak mohli byť významné nepriaznivé účinky na životné prostredie, ak ich navrhovateľ navrhol.
6.   Členské štáty zabezpečia, že príslušný orgán vypracuje svoje rozhodnutie čo najskôr a v lehote neprekračujúcej 90 dní od dátumu, kedy navrhovateľ predložil všetky požadované informácie podľa odseku 4. Vo výnimočných prípadoch, napríklad v závislosti od charakteru, zložitosti, umiestnenia alebo veľkosti projektu, môže príslušný orgán túto lehotu na účely prijatia rozhodnutia predĺžiť. V takomto prípade príslušný orgán písomne informuje navrhovateľa o dôvodoch tohto predĺženia a o očakávanom dátume prijatia jeho rozhodnutia.“
7
Príloha II.A k tejto smernici obsahuje zoznam „informáci[í], ktoré má poskytnúť navrhovateľ o projektoch uvedených v prílohe II“. Stanovuje:
„1.
Opis projektu, ktorý zahŕňa predovšetkým:
a)
opis fyzikálnych vlastností celého projektu a ak je to relevantné demolačných prác;
b)
opis umiestnenia projektu s osobitným dôrazom na citlivosť životného prostredia v zemepisnej oblasti, ktorá môže byť pravdepodobne ovplyvnená.
2.
Opis zložiek životného prostredia, ktoré môžu byť v dôsledku projektu pravdepodobne závažne ovplyvnené.
3.
Opis všetkých pravdepodobných významných vplyvov projektu na životné prostredie v rozsahu, v ktorom sú informácie o takýchto vplyvoch k dispozícii, v dôsledku:
a)
očakávaných rezíduí a emisií a z produkcie odpadu, ak je to relevantné;
b)
využívania prírodných zdrojov, najmä pôdy, krajiny, vody a biodiverzity.
4.
Kritériá prílohy III sa zohľadnia v relevantných prípadoch pri zostavovaní informácií v súlade s bodmi 1 až 3.“
8
Príloha III k tejto smernici stanovuje „kritériá na určenie toho, či by projekty uvedené v prílohe II mali podliehať posúdeniu vplyvov na životné prostredie“.
Smernica 2014/52
9
Podľa odôvodnení 11 a 29 smernice 2014/52:
„(11)
Opatrenia prijaté s cieľom zabrániť, predísť, zmierniť, a ak je to možné, nahradiť straty spôsobené významnými nepriaznivými vplyvmi na životné prostredie a najmä na druhy a biotopy chránené podľa [smernice 92/43] a smernice [2009/147], by mali prispieť k zabráneniu zhoršenia kvality životného prostredia a čistej strate biodiverzity v súlade so záväzkami [Európskej ú]nie v kontexte dohovoru [Organizácie Spojených národov o biologickej diverzite, podpísaného v Rio de Janeiro 5. júna 1992] a s cieľmi a opatreniami stratégie Únie v oblasti biodiverzity do roku 2020 ustanovenej v oznámení Komisie [Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov] z 3. mája 2011 s názvom Naše životné poistenie, náš prírodný kapitál: stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020 ([KOM(2011) 244 v konečnom znení]).
…
(29)
Pri určovaní pravdepodobnosti významného vplyvu projektu na životné prostredie by príslušné orgány mali identifikovať najrelevantnejšie kritériá, ktoré by sa mali zvážiť, a mali by vziať do úvahy informácie, ktoré by mohli byť dostupné na základe iných posúdení vyžadovaných v rámci právnych predpisov Únie v záujme efektívneho a transparentného uplatňovania zisťovacieho konania. V tejto súvislosti je vhodné bližšie určiť obsah rozhodnutia zo zisťovacieho konania, najmä v prípade, keď sa nevyžaduje posúdenie vplyvov na životné prostredie. Okrem toho, zohľadňovanie nevyžadovaných pripomienok, ktoré mohli byť prijaté od iných zdrojov, napríklad od verejnosti alebo orgánov verejnej správy, aj keď sa nevyžadujú žiadne formálne konzultácie v štádiu zisťovacieho konania, predstavuje dobrý správny postup.“
Smernica 92/43
10
Článok 6 ods. 3 smernice 92/43 stanovuje:
„Akýkoľvek plán alebo projekt, ktorý priamo nesúvisí so správou lokality alebo nie je potrebný pre ňu, ale môže pravdepodobne významne ovplyvniť túto lokalitu, či už samotne, alebo v spojení s inými plánmi alebo projektmi, podlieha primeranému odhadu jeho dosahov na danú lokalitu z hľadiska cieľov ochrany lokality. Na základe výsledkov zhodnotenia dosahov na lokalitu a podľa ustanovení odseku 4 príslušné vnútroštátne orgány súhlasia s plánom alebo projektom iba po presvedčení sa, že nepriaznivo neovplyvní integritu príslušnej lokality, a v prípade potreby po získaní stanoviska verejnosti.“
11
Článok 12 ods. 1 tejto smernice stanovuje:
„Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na vytvorenie systému prísnej ochrany živočíšnych druhov uvedených v prílohe IV písm. a) v prostredí ich prirodzeného pohybu a zakážu:
a)
všetky formy úmyselného odchytávania alebo usmrcovania vzoriek [jedincov – neoficiálny preklad] týchto druhov vo voľnej prírode;
b)
úmyselné rušenie týchto druhov najmä počas obdobia párenia, odchovu mláďat, hibernácie a sťahovania;
c)
úmyselné ničenie alebo zbieranie vajec vo voľnej prírode;
d)
poškodzovanie alebo ničenie miest na párenie alebo miest na oddych.“
12
Príloha IV písm. a) k uvedenej smernici obsahuje „všetky druhy“ netopierov patriacich do podradu „microchiroptera“.
Írske právo
Vyhláška z roku 2001 o územnom plánovaní a rozvoji
13
Ustanovenie § 109 Planning and Development Regulations 2001 (vyhláška z roku 2001 o územnom plánovaní a rozvoji) v znení uplatniteľnom na spor vo veci samej stanovuje:
„…
2B.
a)
Ak k žiadosti o územné plánovanie, ktoré neprekračuje stanovený prah nie je priložená správa o posúdení vplyvov na životné prostredie, ale sú k nej priložené informácie uvedené v prílohe 7A a ods. 2A, alebo ak oznamovateľ predloží tieto informácie agentúre v súlade s požiadavkou podľa ods. 2 písm. b) bodu ii), agentúra na účely posúdenia vykoná aspoň preskúmanie charakteru, veľkosti alebo umiestnenia projektu.
b)
Agentúra v rámci predbežného overovania prijme rozhodnutie a
i)
ak zistí, že neexistuje reálna pravdepodobnosť významných vplyvov navrhovaného projektu na životné prostredie, rozhodne, že posúdenie vplyvov na životné prostredie nie je potrebné, alebo
ii)
ak zistí, že existuje reálna pravdepodobnosť významných vplyvov navrhovaného projektu na životné prostredie,
I)
konštatuje, že tento projekt bude pravdepodobne mať takéto vplyvy, a
II)
písomným oznámením oznamovateľa požiada, aby predložil posúdenie vplyvov na životné prostredie a preukázal splnenie požiadaviek podľa § 112.
…
4.
a)
Agentúra pri svojom rozhodovaní v rámci predbežného overovania podľa ods. 2B o tom, či existuje alebo nie reálna pravdepodobnosť významných vplyvov navrhovaného územného plánu na životné prostredie, zohľadní
i)
kritériá uvedené v prílohe 7,
ii)
informácie predložené v súlade s prílohou 7A,
iii)
prípadné dodatočné informácie uvedené v ods. 2A písm. a) a prípadný opis uvedený v ods. 2A písm. b),
iv)
v prípade potreby dostupné výsledky predbežných overovaní alebo posúdení vplyvov na životné prostredie vykonaných v súlade s inými právnymi predpismi Únie, ako je [smernica 2011/92], a
v)
významné vplyvy na lokalitu, oblasť, priestor, miesto alebo prvok v primeranom rozsahu vo vzťahu k projektu, ktorý by sa nachádzal na alebo v nasledujúcich územiach alebo by mal potenciálny vplyv na:
I)
európsku lokalitu;
II)
oblasť, ktorá je predmetnom oznámenia podľa § 16 ods. 2 písm. b) Wildlife (Amendment) Act 2000 (No. 38 of 2000) [zákona č. 38 z roku 2000 o voľne žijúcich živočíchoch a rastlinách (novela)];
III)
oblasť označenú za oblasť prírodného dedičstva podľa § 18 zákona č. 38 z roku 2000 o voľne žijúcich živočíchoch a rastlinách (novela);
IV)
pozemok zriadený alebo uznaný ako prírodná rezervácia v zmysle § 15 alebo 16 Wildlife Act 1976 (No. 39 of 1976) (zákon č. 39 z roku 1976 o voľne žijúcich živočíchoch a rastlinách);
V)
pozemok označený ako útočisko pre voľne žijúce živočíchy a rastliny podľa § 17 zákona č. 39 z roku 1976 o voľne žijúcich živočíchoch a rastlinách;
VI)
priestor, lokalitu alebo prvok ekologického záujmu, ktorých zachovanie, ponechanie alebo ochrana je cieľom územného plánu alebo miestneho urbanistického plánu, projektu územného plánu alebo miestneho urbanistického plánu, alebo navrhovanej zmeny územného plánu pre oblasť, v ktorej sa územné plánovanie navrhuje, alebo
VII)
plán alebo lokalitu, ktoré minister kultúry, kultúrneho dedičstva a Gaeltacht zaradil do navrhovaného zoznamu oblastí národného dedičstva uverejneného na webovej stránke služby národných parkov a voľne žijúcich organizmov.
b)
Rozhodnutie agentúry v rámci predbežného overovania podľa ods. 2B o tom, či existuje prípadná reálna pravdepodobnosť významných vplyvov na životné prostredie vyplývajúcich z územného plánu, vrátane hlavných dôvodov a úvah vo vzťahu k príslušným kritériám uvedeným v prílohe 7, na ktorých je toto rozhodnutie založené, a akékoľvek oznámenie podľa ods. 2C písm. c) sa umiestnia a uchovajú spolu s dokumentáciou k žiadosti o územné plánovanie.
5.
Ak rozhodnutie prijaté v rámci predbežného overovania podľa ods. 2B uvádza, že navrhované územné plánovanie nebude mať pravdepodobne významné vplyvy na životné prostredie, a oznamovateľ poskytol podľa ods. 2A písm. b) opis prípadných prvkov navrhovaného územného plánovania a prípadných plánovaných opatrení na zabránenie alebo predchádzanie tomu, čo by inak mohlo predstavovať významné nepriaznivé vplyvy na životné prostredie, agentúra v tomto rozhodnutí špecifikuje tieto prípadné prvky a opatrenia.
…“
14
Ustanovenie § 299B ods. 2 tejto vyhlášky stanovuje:
„b)
i)
Ak oznamovateľ poskytol informácie uvedené v odseku 1 písm. b) bode ii) podbode II), agentúra preskúma minimálne charakter, veľkosť alebo umiestnenie územného plánovania na účely rozhodnutia vykonaného v rámci predbežného overovania.
ii)
Agentúra prijme rozhodnutie v rámci predbežného overovania a
I)
ak zistí, že neexistuje reálna pravdepodobnosť významných vplyvov na životné prostredie vyplývajúcich z navrhovaného územného plánovania, rozhodne, že posúdenie vplyvov na životné prostredie nie je potrebné, alebo
II)
ak zistí, že existuje reálna pravdepodobnosť významných vplyvov vyplývajúcich z navrhovaného územného plánovania,
A)
konštatuje, že územné plánovanie môže mať takéto vplyvy, a
B)
odmietne komunikovať s oznamovateľom v súlade s § 8 ods. 3 písm. a) Planning and Development (Housing and Residential Tenancies) Act 2016 [zákon o plánovaní a rozvoji (bývanie) a nájomnom bývaní z roku 2016 (ďalej len ‚zákon z roku 2016‘)].“
Zákon z roku 2016
15
Ustanovenie § 8 ods. 3 zákona z roku 2016 znie takto:
„a)
Agentúra môže rozhodnúť o zamietnutí žiadosti podanej podľa § 4 ods. 1, ak sa domnieva, že žiadosť o povolenie alebo správa o posúdení vplyvov na životné prostredie, prípadne vyhlásenie o vplyvoch v rámci sústavy Natura sú nedostatočné alebo neúplné, najmä so zreteľom na povoľovacie právne predpisy a akékoľvek predpisy prijaté podľa § 12 alebo § 177 [Planning and Development Act 2000 (zákon o územnom plánovaní a rozvoji z roku 2000)] alebo so zreteľom na akékoľvek konzultácie uskutočnené podľa § 6.
…“
16
Ustanovenie § 9 zákona z roku 2016 v odseku 5 stanovuje:
„Ak agentúra nevykonala svoje úlohy podľa § 8 ods. 3 na zamietnutie žiadosti, nič v tomto odseku nemožno vykladať tak, že agentúre bráni odmietnuť udeliť povolenie na projekt strategickej výstavby bytov v súvislosti so žiadosťou podľa § 4, ak sa domnieva, že navrhovaný typ územného plánovania by bol predčasný z dôvodu neprimeranej alebo neúplnej povahy správy o posúdení vplyvov na životné prostredie alebo vyhlásenia o vplyvoch v rámci sústavy Natura predložených spolu so žiadosťou o povolenie, ak je to potrebné.“
Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
17
Spor vo veci samej sa týka projektu strategickej výstavby 123 bytov a súvisiacich prác v Ballincollig (Írsko).
18
Na účely žiadosti o povolenie tohto projektu bola vykonaná štúdia stromov a boli vypracované dve správy z predbežného overovania v mene navrhovateľa, prvá na účely posúdenia vplyvov uvedeného projektu na životné prostredie podľa smernice 2011/92 (ďalej len „EIA“) a druhá na účely primeraného posúdenia vplyvov toho istého projektu na lokality označené ako osobitne chránené územia alebo špeciálne chránené oblasti podľa článku 6 ods. 3 smernice 92/43.
19
Prvá správa neobsahuje žiadnu konkrétnu analýzu živočíchov a rastlín, nezmieňuje sa o vplyve tohto projektu na netopiere a v tabuľke posúdenia, ktorú obsahuje, nie je žiadna zmienka o biodiverzite. Ani v druhej správe sa nenachádza žiadna osobitná zmienka o jeho skutočnom vplyve na netopiere, pričom táto druhá správa obsahuje iba všeobecnú poznámku o tom, že „k rušivým vplyvom na faunu môže dôjsť priamo z dôvodu straty biotopu (napríklad hniezdisk netopierov) alebo nepriamo z dôvodu hluku, vibrácií a zvýšenej aktivity súvisiacej s výstavbou a využívaním“. Jediný odkaz na biodiverzitu sa nachádza v uvedenej druhej správe, ktorá však odkazuje len na lokality sústavy Natura 2000 a nie na ekosystém v samotnom mieste územného plánovania.
20
Posudzovanie z hľadiska pestovania stromov sa vykonalo za jeden deň a identifikovalo sa pri ňom trinásť stromov, ktoré bolo potrebné vyrúbať. V rámci tohto posúdenia sa nezohľadnilo skutočné alebo potenciálne využívanie stromov netopiermi ani to, či príslušnú lokalitu využívali netopiere na hľadanie potravy alebo presun. Zatiaľ čo správa z predbežného overovania týkajúca sa EIA navrhla zachovať existujúcu vegetáciu v tejto lokalite „v čo najväčšom možnom rozsahu“ a potvrdila, že jej zlepšenie pomocou nových opatrení na úpravu okolia by viedlo k pozitívnemu vplyvu projektu, o ktorý ide vo veci samej, na biodiverzitu, v skutočnosti by bolo vyrúbaných niekoľko stromov, vrátane určitého počtu cyprusov a dvoch zo šiestich dubov nachádzajúcich sa v uvedenej lokalite.
21
Dňa 7. júla 2020 žalobkyňa vo veci samej predložila agentúre pripomienky, v ktorých uviedla, že lokalita navrhovaného územného plánovania sa nachádza v bezprostrednej blízkosti biologického koridoru na rieke Lee, pričom nahlásila vizuálne pozorovania netopierov v tejto lokalite a na základe štúdie fauny netopierov vykonanej v roku 2016 uviedla najmä to, že „z aktuálnych prieskumov netopierov v bezprostrednej blízkosti [vyplynulo], že v pobrežnom koridore sa vyskytuje množstvo rôznych druhov netopierov a že kľúčové vplyvy na tieto živočíchy [vznikli] z dôvodu potenciálnej straty hniezdisk, straty miest, kde si hľadajú potravu, a z narušenia trás presunu“.
22
Dňa 11. septembra 2020 inšpektor odporučil vydať povolenie. Konštatoval, že dotknutá lokalita vo všeobecnosti neposkytuje vhodné biotopy pre voľne žijúce živočíchy alebo druhy významné z hľadiska ochrany, ale uviedol, že výrub stromov sa má uskutočniť v súlade s odporúčaniami riadne kvalifikovaného ekológa, aby sa zabránilo možnému vplyvu projektu, o ktorý ide vo veci samej, na netopiere. Inšpektor nevykonal predbežné overovanie na účely EIA, pričom po predbežnej štúdii vylúčil potrebu takéhoto predbežného overovania.
23
Rozhodnutím zo 16. septembra 2020 agentúra vydala povolenie na tento projekt bez toho, aby vyžadovala EIA, a bez toho, aby zhromaždila ďalšie informácie o výskyte netopierov. Na základe samotného preskúmania potreby podrobiť projekt posudzovaniu EIA usúdila, že „v danej správe [EIA], ktorú predložil navrhovateľ, boli primerane [identifikované] a [opísané] priame, nepriame a kumulatívne vplyvy navrhovaného územného plánu na životné prostredie“, a dospela k záveru, že „vzhľadom na charakter, veľkosť a umiestnenie predmetnej lokality by navrhovaný územný plán pravdepodobne nemal významné vplyvy na životné prostredie“. V nadväznosti na vyjadrenie žalobkyne v konaní vo veci samej neboli od navrhovateľa vyžiadané žiadne ďalšie informácie. V súlade s odporúčaním inšpektora však takto udelené povolenie obsahuje túto podmienku:
„21.
Stromy, ktoré sa majú z lokality odstrániť, sa vyrúbu koncom leta alebo na jeseň. Akékoľvek vyrušovanie netopierov v lokalite sa musí uskutoční spôsobom, ktorý sa písomne dohodne s príslušným urbanistickým orgánom na základe odporúčania kvalifikovaného ekológa.
Dôvody: V záujme ochrany prírody.“
24
Pri rozhodovaní o žalobe podanej žalobkyňou vo veci samej proti tomuto rozhodnutiu sa High Court (Vyšší súd, Írsko), ktorý je vnútroštátnym súdom, v prvom rade pýta, či smernica 2011/92 okrem iného ukladá navrhovateľovi povinnosť zhromaždiť všetky relevantné informácie o druhoch alebo biotopoch, ktoré by mohli byť dotknuté predmetným projektom, a to vykonaním alebo zhromaždením primeraných vedeckých štúdií, ktoré by odstránili akékoľvek pochybnosti o tom, či projekt môže mať významné vplyvy na tieto druhy alebo biotopy. Takisto si kladie otázku, aké prípadné povinnosti má navrhovateľ a príslušný orgán v prípade, že mu tretia strana poskytne dodatočné informácie, ktoré môžu objektívne vyvolať pochybnosti o vplyvoch tohto projektu na životné prostredie.
25
V tejto súvislosti sa vnútroštátny súd pýta, aký prah treba uplatniť, teda či agentúra má odstrániť všetky odôvodnené pochybnosti o významných vplyvoch uvedeného projektu na životné prostredie, alebo jednoducho prijať „primerané“ rozhodnutie na základe podkladov, ktoré má k dispozícii. Podľa tohto súdu, ak rozhodnutie o vylúčení potreby EIA závisí od vylúčenia všetkých odôvodnených pochybností, rozhodnutie o nevykonaní EIA v prejednávanej veci by bolo nezákonné. Naopak, existujú faktory, vďaka ktorým by bolo rozhodnutie agentúry primerané, ak by sa testovala len primeranosť takéhoto rozhodnutia, a nie vylúčenia akýchkoľvek pochybností.
26
V druhom rade sa vnútroštátny súd pýta na to, aký vplyv na aspekty uvedené v bodoch 24 a 25 tohto rozsudku má skutočnosť, že pochybnosti uvedené v pripomienkach žalobkyne vo veci samej zo 7. júla 2020 sa týkajú druhov, na ktoré sa vzťahuje prísna ochrana stanovená v článku 12 smernice 92/43.
27
Za týchto okolností High Court (Vyšší súd) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:
„1.
Má článok 4 ods. 4 [smernice 2011/92] a/alebo bod 3 jej prílohy II.A, pokiaľ sa vykladá so zreteľom na zásadu predchádzania škodám a v prípade, keď by sa mali poskytnúť informácie podľa tejto prílohy a keď má príslušný orgán k dispozícii materiály, ktoré upozorňujú, že projekt môže mať vplyv na druh alebo biotop, taký účinok, že dotknutý navrhovateľ by mal získať všetky príslušné informácie týkajúce sa druhov alebo biotopov, na ktoré môže mať tento projekt vplyv, tým, že vykoná alebo si zaobstará vedecké štúdie, ktoré sú primerané na odstránenie pochybností o významnom vplyve na takéto druhy alebo biotopy, a že v prípade neexistencie takýchto štúdií by mal byť o neexistencii dostatočných informácií na vylúčenie akýchkoľvek pochybností o významnom vplyve uvedeného projektu na životné prostredie oboznámený príslušný orgán a malo by sa od neho požadovať, aby na základe takejto skutočnosti konal?
2.
Má článok 4 ods. 4 [smernice 2011/92] a/alebo bod 3 jej prílohy II.A, pokiaľ sa vykladá so zreteľom na zásadu predchádzania škodám a v prípade, keď by sa mali poskytnúť informácie podľa tejto prílohy, taký účinok, že sa od príslušného orgánu vyžaduje, aby vylúčil akékoľvek pochybnosti o možnosti významných vplyvov na životné prostredie, ak navrhne, aby projekt v oblasti životného prostredia nepodliehal posúdeniu podľa článkov 5 až 10 tejto smernice, takže v prípade, keď v priebehu rozhodovania podľa článku 4 ods. 2 tejto smernice príslušný orgán objektívne nedisponuje dostatočnými informáciami na vylúčenie akýchkoľvek pochybností o tom, že tento projekt bude mať významné vplyvy na životné prostredie, sa bude vyžadovať, aby uvedený projekt podliehal posúdeniu podľa článkov 5 až 10 smernice?
3.
Ak odpoveď na prvú otázku je vo všeobecnosti záporná, povedie k uvedeným dôsledkom, pokiaľ sa potenciálne významné vplyvy na životné prostredie týkajú druhov, ktoré môžu byť dotknuté predmetným projektom, ak tieto druhy majú nárok na prísnu ochranu podľa článku 12 [smernice 92/43], najmä so zreteľom na význam týchto druhov, ako sa uznáva v článku 3 ods. 1 písm. b) [smernice 2011/92] a v odôvodnení 11 smernice [2014/52]?
4.
Má článok 4 ods. 4 [smernice 2011/92] a/alebo bod 3 jej prílohy II.A, pokiaľ sa vykladá so zreteľom na zásadu predchádzania škodám a v prípade, že po tom, ako navrhovateľ projektu poskytne informácie podľa tejto prílohy, iná strana predloží príslušnému orgánu informácie, ktoré môžu objektívne viesť k pochybnostiam o vplyve predmetného projektu na životné prostredie, taký účinok, že navrhovateľ projektu má buď povinnosť poskytnúť príslušnému orgánu ďalšie informácie, ktoré by vylúčili takéto pochybnosti, alebo musí príslušný orgán informovať o absencii takýchto informácií, alebo musí ďalšie informácie, ktoré by vylúčili takéto pochybnosti, získať sám príslušný orgán alebo prípadne stanoviť, či sa v prípade neexistencie dostatočných informácií na vylúčenie akýchkoľvek pochybností o tom, či bude mať projekt významné vplyvy na životné prostredie, vyžaduje posúdenie podľa článkov 5 až 10 [smernice 2011/92]?
5.
Ak je vo všeobecnosti odpoveď na štvrtú otázku záporná, povedie to k uvedeným dôsledkom, pokiaľ sa potenciálne významné vplyvy na životné prostredie týkajú druhov, ktoré môžu byť ovplyvnené týmto projektom, ak takéto druhy majú nárok na prísnu ochranu podľa článku 12 [smernice 92/43], a to okrem iného so zreteľom na význam takýchto druhov, ako sa uznáva v článku 3 ods. 1 písm. b) [smernice 2011/92] a odôvodnení 11 smernice [2014/52]?“
O prejudiciálnych otázkach
28
Svojimi otázkami, ktoré treba preskúmať spoločne, sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 4 ods. 4 až 6 smernice 2011/92 vykladať v tom zmysle, že v prípade, keď v rámci postupu predbežného overovania vykonaného podľa tohto ustanovenia tretia strana poskytla príslušnému orgánu informácie, ktoré by objektívne mohli vzbudzovať pochybnosti o potenciálnych významných vplyvoch tohto projektu na životné prostredie, najmä na druh chránený podľa smernice 92/43, musí navrhovateľ alebo prípadne príslušný orgán sám zhromaždiť všetky relevantné informácie, aby sa vylúčila akákoľvek pochybnosť o týchto vplyvoch, a tento príslušný orgán musí rozhodnúť, že EIA je potrebné, ak takúto pochybnosť nemožno vylúčiť.
29
Treba pripomenúť, že článok 2 ods. 1 smernice 2011/92 ukladá, aby projekty, ktoré pravdepodobne budú mať podstatné vplyvy na životné prostredie v zmysle jej článku 4 v spojení s prílohami I alebo II tejto smernice, podliehali EIA ešte pred udelením povolenia (rozsudok z 28. februára 2018, Comune di Castelbellino, C‑117/17, EU:C:2018:129, bod 24 a citovaná judikatúra).
30
Článok 4 ods. 1 smernice 2011/92 spresňuje, že pokiaľ článok 2 ods. 4 tejto smernice neustanovuje inak, projekty uvedené v jej prílohe I podliehajú posúdeniu v súlade s článkami 5 až 10 uvedenej smernice. Tieto projekty sa preto považujú za projekty, ktoré nevyhnutne predstavujú riziko významných vplyvov na životné prostredie.
31
V prípade projektov uvedených v prílohe II k smernici 2011/92 sa v jej článku 4 ods. 2 stanovuje, že členské štáty určia, či predmetný projekt bude podliehať EIA, na základe preskúmania od prípadu k prípadu alebo na základe prahov alebo kritérií stanovených dotknutým členským štátom, prípadne na základe oboch postupov. Ako vyplýva z kombinovaného znenia tohto ustanovenia a odôvodnenia 9 tejto smernice, tieto projekty nemusia mať nevyhnutne významné vplyvy na životné prostredie vo všetkých prípadoch, takže by mali podliehať posúdeniu len vtedy, ak sa členské štáty domnievajú, že takéto vplyvy môžu mať.
32
V tejto súvislosti sa v článku 4 ods. 3 smernice 2011/92 spresňuje, že členské štáty môžu stanoviť prahy alebo kritériá určujúce, kedy projekty nemusia byť predmetom ani rozhodnutia podľa odsekov 4 a 5 tohto článku, ani EIA, a/alebo prahy či kritériá na určenie, kedy projekty v každom prípade podliehajú EIA bez toho, aby boli predmetom rozhodnutia uvedeného v týchto článkoch 4 a 5.
33
Ak sa napokon členské štáty rozhodnú vyžadovať takéto rozhodnutie, uvedené odseky 4 a 5 stanovujú postup predbežného overovania, ktorý prebieha nasledujúcim spôsobom.
34
Po prvé navrhovateľ poskytne informácie o charakteristikách predmetného projektu a o významných vplyvoch, ktoré môže mať projekt na životné prostredie. Podrobný zoznam informácií, ktoré sa majú poskytnúť, je uvedený v prílohe II.A k smernici 2011/92. Tieto informácie musia obsahovať opis zložiek životného prostredia, ktoré môžu byť v dôsledku projektu pravdepodobne závažne ovplyvnené, ako aj opis všetkých pravdepodobných významných vplyvov projektu na životné prostredie v rozsahu, v ktorom sú informácie o takýchto vplyvoch k dispozícii. Navrhovateľ môže tiež poskytnúť opis akýchkoľvek vlastností projektu a/alebo plánovaných opatrení, aby sa zabránilo alebo predišlo tomu, čo by inak mohli byť významné nepriaznivé účinky na životné prostredie.
35
Po druhé príslušný orgán rozhodne na základe informácií, ktoré takto poskytol navrhovateľ, pričom zohľadňuje príslušné výberové kritériá stanovené v prílohe III k smernici 2011/92.
36
V rámci toho navrhovateľ zohľadní v prípade potreby na jednej strane aj dostupné výsledky iných relevantných posúdení vplyvu predmetného projektu na životné prostredie vykonaných podľa iných právnych predpisov Únie, ako je smernica 2011/92, a na druhej strane príslušný orgán zohľadní výsledky predbežných overovaní alebo posúdení vplyvov na životné prostredie vykonaných podľa takýchto právnych predpisov.
37
Po tretie rozhodnutie sa sprístupní verejnosti a uvedú sa v ňom najmä hlavné dôvody pre rozhodnutie vyžadovať alebo nevyžadovať EIA vzhľadom na príslušné kritériá uvedené v prílohe III k smernici 2011/92.
38
Naopak smernica 2011/92 výslovne nevyžaduje, aby sa počas tohto predbežného overovania konzultovalo s verejnosťou. V odôvodnení 29 smernice 2014/52, ktoré vysvetľuje cieľ sledovaný v článku 4 ods. 4 až 6 smernice 2011/92, sa totiž uvádza, že „zohľadňovanie nevyžadovaných pripomienok, ktoré mohli byť prijaté od iných zdrojov, napríklad od verejnosti alebo orgánov verejnej správy, [predstavuje dobrý správny postup]“, pričom sa uvádza, že sa „nevyžadujú žiadne formálne konzultácie v štádiu zisťovacieho konania“.
39
Podobne smernica 2011/92 nevymedzuje okolnosti, za ktorých by príslušný orgán mohol alebo mal požiadať navrhovateľa o poskytnutie dodatočných informácií.
40
V dôsledku toho smernica 2011/92 výslovne nevyžaduje, aby príslušný orgán na základe pripomienok, ktoré mu predložila tretia strana v súvislosti s možnými významnými vplyvmi predmetného projektu na životné prostredie, požadoval od navrhovateľa dodatočné informácie alebo aby tieto informácie zhromaždil sám.
41
Podľa judikatúry Súdneho dvora však z článku 2 ods. 1 smernice 2011/92 vyplýva, že EIA sa musí vykonať hneď, ako existuje pravdepodobnosť alebo riziko, že predmetný projekt bude mať významné vplyvy na životné prostredie. So zreteľom na hlavnú zásadu predchádzania škodám, ktorá je jedným zo základných pilierov politiky Únie v oblasti vysokej úrovne ochrany životného prostredia, v zmysle ktorej sa má vykladať smernica 2011/92, sa takéto riziko považuje za existujúce, ak na základe objektívnych skutočností nemožno vylúčiť, že tento projekt môže mať významné vplyvy na životné prostredie (pozri v tomto zmysle rozsudok z 31. mája 2018, Komisia/Poľsko, C‑526/16, EU:C:2018:356, body 66 a 67, ako aj citovanú judikatúru).
42
Z toho vyplýva, že v rámci postupu predbežného overovania, ktorého cieľom je určiť, či je EIA potrebné, prináleží príslušnému orgánu, aby zohľadnil všetky relevantné informácie, ktoré má k dispozícii, vrátane informácií, ktoré mu spontánne predložila tretia strana, ak tieto informácie obsahujú objektívne informácie umožňujúce mu posúdiť existenciu rizika, že projekt bude mať významné vplyvy na životné prostredie.
43
Okrem toho v prípade, keď príslušný orgán na základe informácií, ktoré mu poskytla tretia strana, usúdi, že nemožno vylúčiť, že predmetný projekt bude mať pravdepodobne významné vplyvy na životné prostredie, musí umožniť navrhovateľovi, aby mu poskytol dodatočné informácie predtým, ako rozhodne, či je pre tento projekt potrebné vykonať EIA. Ako totiž vyplýva zo znenia článku 4 ods. 4 a 5 smernice 2011/92, navrhovateľ projektu má vedúcu úlohu pri poskytovaní informácií umožňujúcich príslušnému orgánu rozhodnúť. Na tento účel, a najmä s cieľom obmedziť povinnosť vykonať posúdenie vplyvov na životné prostredie len na projekty, ktoré môžu mať významné vplyvy na životné prostredie, však tento orgán musí mať prístup k čo najúplnejším informáciám.
44
Príslušný orgán navyše nemôže dospieť k záveru, že existuje riziko, že projekt bude mať významné vplyvy na životné prostredie, na základe toho, že informácie poskytnuté navrhovateľom projektu sú neúplné, bez toho, aby ho predtým požiadal o poskytnutie dodatočných informácií.
45
Naopak, ak napriek informáciám predloženým treťou stranou môže príslušný orgán na základe objektívnych skutočností vylúčiť, že predmetný projekt bude mať pravdepodobne významné vplyvy na životné prostredie, tento orgán môže rozhodnúť, že EIA nie je potrebné, bez toho, aby bol povinný požiadať navrhovateľa o poskytnutie dodatočných informácií.
46
Na jednej strane treba dodať, že v súlade s judikatúrou Súdneho dvora sa projekt považuje za projekt, ktorý môže mať významné vplyvy na životné prostredie, ak vzhľadom na jeho povahu existuje riziko, že podstatne alebo nezvratne zmení faktory životného prostredia, ako sú fauna a flóra, pôda alebo voda, bez ohľadu na jeho veľkosť (rozsudok z 31. mája 2018, Komisia/Poľsko, C‑526/16, EU:C:2018:356, bod 65 a citovaná judikatúra).
47
Na druhej strane, ako ďalej rozhodol Súdny dvor, znenie článku 2 ods. 1 smernice 2011/92 je v podstate totožné so znením článku 6 ods. 3 smernice 92/43 (pozri v tomto zmysle rozsudok zo 7. septembra 2004, Waddenvereniging a Vogelbeschermingsvereniging, C‑127/02, EU:C:2004:482, bod 42).
48
V tejto súvislosti podľa judikatúry Súdneho dvora podmienka uvedená v článku 6 ods. 3 smernice 92/43 znamená, že v prípade pochybností o neexistencii významných vplyvov je potrebné uskutočniť takéto posúdenie (pozri v tomto zmysle rozsudok z 26. mája 2011, Komisia/Belgicko, C‑538/09, EU:C:2011:349, bod 41 a citovanú judikatúru). Súdny dvor však tiež rozhodol, že tento článok 6 ods. 3 sa má vykladať v tom zmysle, že ak sa príslušný orgán členského štátu rozhodne povoliť plán alebo projekt, ktorý môže mať vplyv na chránenú lokalitu podľa tejto smernice, bez toho, aby vyžadoval primerané posúdenie v zmysle tohto ustanovenia, tento orgán musí uviesť dostatočné dôvody, ktoré mu pred udelením takéhoto povolenia umožnili nadobudnúť istotu, že napriek opačným stanoviskám a prípadným odôvodneným pochybnostiam, ktoré v nich boli vyjadrené, je vylúčená každá odôvodnená vedecká pochybnosť, pokiaľ ide o možnosť, že tento projekt ovplyvní túto lokalitu významným spôsobom (rozsudok z 15. júna 2023, Eco Advocacy, C‑721/21, EU:C:2023:477, bod 43).
49
Z toho možno vyvodiť, že v rámci postupu predbežného overovania uskutočneného podľa smernice 2011/92 sa vyžadujú dve podmienky na to, aby príslušný orgán bol povinný požadovať od navrhovateľa dodatočné informácie na základe pripomienok, ktoré mu predložila tretia strana. Na jednej strane sa tieto pripomienky musia týkať potenciálnych „významných“ vplyvov predmetného projektu na životné prostredie. Na druhej strane je potrebné, aby uvedené pozorovania skutočne vylučovali záver, podľa ktorého je vylúčená akákoľvek odôvodnená vedecká pochybnosť o možnosti významných vplyvov tohto projektu na životné prostredie.
50
Prináleží overiť vnútroštátnemu súdu, či vzhľadom na skutočnosti, ktoré mala agentúra k dispozícii v čase prijatia rozhodnutia zo 16. septembra 2020, vrátane tých, ktoré jej predložila žalobkyňa vo veci samej v rámci svojich pripomienok zo 7. júla 2020, mohla byť táto agentúra napriek skutočnostiam obsiahnutým v týchto pripomienkach presvedčená, že je vylúčená každá odôvodnená vedecká pochybnosť, pokiaľ ide o možnosť, že by projekt dotknutý vo veci samej mohol mať významné vplyvy na životné prostredie, najmä na druhy chránené podľa smernice 92/43.
51
Vzhľadom na všetky vyššie uvedené úvahy treba na položené otázky odpovedať tak, že článok 4 ods. 4 až 6 smernice 2011/92 sa má vykladať v tom zmysle, že v prípade, keď v rámci postupu predbežného overovania vykonaného podľa tohto ustanovenia tretia strana poskytla príslušnému orgánu objektívne informácie o potenciálnych významných vplyvoch tohto projektu na životné prostredie, najmä na druh chránený podľa smernice 92/43, musí tento orgán požiadať navrhovateľa, aby mu poskytol dodatočné informácie, a zohľadniť ich pred rozhodnutím o tom, či je EIA pre uvedený projekt potrebné alebo nie. Naopak, ak napriek pripomienkam, ktoré uvedenému orgánu predložila táto tretia strana, možno na základe objektívnych skutočností vylúčiť, že tento projekt bude mať pravdepodobne významné vplyvy na životné prostredie, môže tento orgán rozhodnúť, že EIA nie je potrebné, bez toho, aby bol povinný požiadať navrhovateľa, aby mu poskytol dodatočné informácie.
O trovách
52
Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov Súdny dvor (desiata komora) rozhodol takto:
Článok 4 ods. 4 až 6 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ z 13. decembra 2011 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie, zmenenej smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/52/EÚ zo 16. apríla 2014,
sa má vykladať v tom zmysle, že:
v prípade, keď v rámci postupu predbežného overovania vykonaného podľa tohto ustanovenia tretia strana poskytla príslušnému orgánu objektívne informácie o potenciálnych významných vplyvoch tohto projektu na životné prostredie, najmä na druh chránený podľa smernice Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín, zmenenej smernicou Rady 2013/17/EÚ z 13. mája 2013, musí tento orgán požiadať navrhovateľa, aby mu poskytol dodatočné informácie, a zohľadniť ich pred rozhodnutím o tom, či je posudzovanie vplyvov na životné prostredie pre uvedený projekt potrebné alebo nie. Naopak, ak napriek pripomienkam, ktoré uvedenému orgánu predložila táto tretia strana, možno na základe objektívnych skutočností vylúčiť, že tento projekt bude mať pravdepodobne významné vplyvy na životné prostredie, môže tento orgán rozhodnúť, že posudzovanie vplyvov na životné prostredie nie je potrebné, bez toho, aby bol povinný požiadať navrhovateľa, aby mu poskytol dodatočné informácie.
Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: angličtina.