62014TO0383(02)_SK
Účastníci konania
Odôvodnenie
Výrok
Účastníci konania
Vo veci T‑383/14 R,
Europower SpA,
so sídlom v Miláne (Taliansko), v zastúpení: G. Cocco a L. Salomoni, advokáti,
žalobkyňa,
proti
Európskej komisii,
v zastúpení: L. Cappelletti, L. Di Paolo a F. Moro, splnomocnení zástupcovia,
žalovanej,
ktorú v konaní podporuje:
CPL Concordia Soc. coop., so sídlom v Concordii Sulla Secchia (Taliansko), v zastúpení: A. Penta, advokát,
vedľajší účastník konania,
ktorej predmetom je v podstate návrh na odklad výkonu rozhodnutia z 3. apríla 2014, ktorým Komisia zamietla ponuku spoločnosti Europower v rámci verejného obstarávania JRC IPR 2013 C04 0031 OC týkajúceho sa výstavby trigeneračnej jednotky s plynovou turbínou a jej údržby v stredisku Ispra (Taliansko) jej Spoločného výskumného centra (JRC) (Ú. v. EÚ 2013/S 137‑237146) a zadala zákazku spoločnosti CPL Concordia, a v dôsledku toho všetkých nasledujúcich rozhodnutí,
PREDSEDA VŠEOBECNÉHO SÚDU
vydal toto
Odôvodnenie
Uznesenie (1)
Okolnosti predchádzajúce sporu
1. Dňa 17. júla 2013 zverejnila Európska komisia v Úradnom vestníku Európskej únie verejné obstarávanie v rámci otvoreného konania pod referenčným číslom JRC IPR 2013 C04 0031 OC, ktorého predmetom bola výstavba trigeneračnej jednotky s plynovou turbínou a jej údržba v stredisku Ispra (Taliansko) jej Spoločného výskumného centra (JRC). Po zverejnení korigenda v úradnom vestníku bola lehota na prijímanie ponúk stanovená na 15. november 2013 a dátum otvárania obálok s ponukami na 21. november 2013. V dokumente nazvanom „Administratívna príloha“, ktorý bol súčasťou výzvy na predloženie ponuky, sa uvádzalo, že kritériom na zadanie zákazky je ekonomicky najvýhodnejšia ponuka a že o nej bude rozhodnuté na základe jej celkových nákladov a technickej kvality, pričom za celkové náklady ponuky je možné priznať maximálny počet 80 bodov a za technickú kvalitu ponuky je možné priznať maximálny počet 20 bodov.
2. Dňa 21. novembra 2013 komisia na otváranie obálok uskutočnila otváranie obálok s ponukami. Po overení z hľadiska splnenia podmienok boli ponuky vyhodnotené komisiou ustanovenou na tento účel, ktorá vydala svoju správu 21. marca 2014.
3. Listom z 3. apríla Komisia informovala žalobkyňu, spoločnosť Europower SpA, že jej ponuka nebola vybratá vzhľadom na to, že konečný počet bodov, ktorý jej bol priznaný, bol nižší než počet bodov, ktorý získala ponuka predložená vedľajším účastníkom konania, spoločnosťou CPL Concordia Soc. coop.
4. Žalobkyňa listom zo 7. apríla 2014 predložila žiadosť o prístup k týmto dokumentom: rozhodnutiu o zadaní predmetnej zákazky, zápisnici o vyhodnotení, ponuke úspešného uchádzača, príslušným charakteristikám a výhodám ponuky úspešného uchádzača a zmluve, ktorá bola uzavretá s úspešným uchádzačom alebo o ktorej uzavretí sa rokuje.
5. Listom z 11. apríla 2014 Komisia pripomenula, že zákazka bola zadaná vedľajšiemu účastníkovi konania, a oznámila charakteristiky ponuky úspešného uchádzača a počet bodov, ktorý táto ponuka získala.
6. Žalobkyňa 15. apríla 2014 predložila žiadosť, ktorej cieľom bolo okrem iného získať kópie dokumentov uvedených v jej žiadosti o prístup k dokumentom zo 7. apríla 2014, pričom uviedla, že ide o žiadosť, ktorou potvrdzuje svoju žiadosť o prístup k týmto dokumentom.
7. Komisia žalobkyni odpovedala 17. apríla 2014, pričom jej pripomenula, že v priebehu postupu zadávania zákazky jej nemôžu byť poskytnuté žiadne ďalšie informácie a že prístup k dokumentom týkajúcim sa verejného obstarávania jej môže byť povolený až po ukončení tohto postupu, ku ktorému dôjde podpísaním zmluvy s vybratým subjektom.
Konanie a návrhy účastníkov konania
8. Podaním doručeným do kancelárie 30. mája 2014 podala žalobkyňa žalobu, ktorou sa v podstate domáha jednak zrušenia rozhodnutia z 3. apríla 2014, ktorým Komisia zamietla ponuku predloženú žalobkyňou v rámci verejného obstarávania…, rozhodnutia, na základe ktorého Komisia zadala zákazku vedľajšiemu účastníkovi konania_… a samotnej zmluvy…
9. Samostatným podaním doručeným do kancelárie Všeobecného súdu 22. júla 2014 podala žalobkyňa tento návrh na nariadenie predbežného opatrenia, v ktorom v podstate navrhuje, aby predseda Všeobecného súdu:
– nariadil odklad výkonu rozhodnutia o zamietnutí ponuky žalobkyne, rozhodnutia o zadaní zákazky vedľajšiemu účastníkovi konania a v dôsledku toho nasledujúcich rozhodnutí,
– vykonal všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ochrany, o ktorú sa žiada v návrhu na nariadenie predbežného opatrenia.
10. Komisia v pripomienkach k návrhu na nariadenie predbežného opatrenia, doručených do kancelárie Všeobecného súdu 7. augusta 2014, v podstate navrhuje, aby predseda Všeobecného súdu:
– zamietol návrh na nariadenie predbežného opatrenia ako neprípustný,
– v každom prípade zamietol návrh na nariadenie predbežného opatrenia ako nedôvodný,
– rozhodol, že o trovách konania sa rozhodne neskôr.
11. Uznesením z 9. septembra 2014 predseda Všeobecného súdu povolil vstup vedľajšieho účastníka do tohto konania na podporu návrhov Komisie. Vedľajší účastník konania predložil pripomienky 23. septembra 2014 a ostatní účastníci konania k nim predložili svoje pripomienky 1. októbra 2014, pokiaľ ide o Komisiu, a 3. októbra 2014, pokiaľ ide o žalobkyňu.
Právny stav
Všeobecné úvahy
12. Jednak zo znenia článku 278 ZFEÚ v spojení s článkom 279 ZFEÚ a jednak zo znenia článku 256 ods. 1 ZFEÚ vyplýva, že sudca rozhodujúci o nariadení predbežných opatrení môže, ak si myslí, že si to vyžadujú okolnosti, nariadiť odklad výkonu aktu napadnutého na Všeobecnom súde alebo nariadiť potrebné predbežné opatrenia.
13. Článok 104 ods. 2 rokovacieho poriadku navyše stanovuje, že návrhy na nariadenie predbežného opatrenia musia uvádzať predmet konania, okolnosti preukazujúce naliehavosť, ako aj skutkové a právne dôvody, ktoré na prvý pohľad odôvodňujú nariadenie navrhovaných predbežných opatrení. Odklad výkonu rozhodnutia a ostatné predbežné opatrenia môže sudca rozhodujúci o nariadení predbežných opatrení nariadiť vtedy, ak sa preukáže, že ich nariadenie je zo skutkového a právneho hľadiska na prvý pohľad dôvodné ( fumus boni iuris ) a že sú naliehavé v tom zmysle, že na to, aby sa predišlo vážnej a nenapraviteľnej ujme na záujmoch účastníka konania, ktorý ich navrhol, je potrebné, aby boli nariadené a mali účinky už pred rozhodnutím vo veci samej. Tieto podmienky sú kumulatívne, preto musia byť návrhy na nariadenie predbežných opatrení zamietnuté, pokiaľ niektorá z nich nie je splnená [uznesenie zo 14. októbra 1996, SCK a FNK/Komisia, C‑268/96 P(R), Zb., EU:C:1996:381, bod 30].
[ omissis ]
15. V prejednávanom prípade vzhľadom na osobitnú úlohu konaní o nariadení predbežného opatrenia vo veciach verejných zákaziek a právneho rámca zriadeného normotvorcom Európskej únie v súvislosti s postupmi zadávania verejných zákaziek uskutočňovaných verejnými obstarávateľmi členských štátov [pozri uznesenie zo 4. decembra 2014, Vanbreda Risk & Benefits/Komisia, T‑199/14 R, Zb. (výňatky), EU:T:2014:1024, body 16 až 20 a 157 až 162 a citovanú judikatúru] treba predovšetkým preskúmať, či žalobkyňa predkladá dostatočné dôkazy na konštatovanie existencie fumus boni iuris .
[ omissis ]
O fumus boni iuris
17. Pokiaľ ide o podmienku týkajúcu sa existencie fumus boni iuris, je potrebné pripomenúť, že je splnená, ak v štádiu konania o nariadení predbežného opatrenia existuje dôležitý právny rozpor, ktorého riešenie nie je hneď jasné, a teda je na prvý pohľad zjavné, že žaloba nie je nedôvodná (pozri v tomto zmysle uznesenia z 13. júna 1989, Publishers Association/Komisia, 56/89 R, Zb., EU:C:1989:238, bod 31, a z 8. mája 2003, Komisia/Artegodan a i., C‑39/03 P‑R, Zb., EU:C:2003:269, bod 40). Vzhľadom na to, že účelom konania o nariadení predbežných opatrení je zaručiť úplnú účinnosť budúceho konečného rozhodnutia, aby bolo zabránené medzere v právnej ochrane zabezpečenej súdmi Únie, sa totiž sudca rozhodujúci o nariadení predbežných opatrení musí obmedziť na to, že „na prvý pohľad“ posúdi opodstatnenosť dôvodov uvedených v rámci sporu vo veci samej na účely preukázania, či existuje dostatočne vysoká pravdepodobnosť úspechu žaloby [uznesenia z 19. decembra 2013, Komisia/Nemecko, C‑426/13 P(R), Zb., EU:C:2013:848, bod 41, a z 8. apríla 2014, Komisia/ANKO, C‑78/14 P‑R, Zb., EU:C:2014:239, bod 15].
18. V prejednávanej veci žalobkyňa uvádza na podporu návrhu na odklad výkonu rozhodnutí päť žalobných dôvodov. V rámci prvého žalobného dôvodu v podstate usudzuje, že úspešný uchádzač nesplnil technické požiadavky vyžadované dokumentmi z verejného obstarávania vzhľadom na to, že na účel splnenia týchto požiadaviek nemohol počítať s využitím kapacít iných subjektov. V rámci druhého žalobného dôvodu v podstate tvrdí, že počet bodov, ktorý bol priznaný ponuke úspešného uchádzača za deklarovaný zaručený elektrický výkon, je nezákonný. V rámci tretieho žalobného dôvodu v podstate tvrdí, že úkony s cieľom zadať zákazku boli uskutočnené na jedinom zasadnutí, čo je v rozpore so zásadami upravujúcimi postupy zadávania verejných zákaziek. V rámci štvrtého žalobného dôvodu v podstate vytýka Komisii, že jej odmietla poskytnúť určité dokumenty a informácie. Napokon v rámci piateho žalobného dôvodu v podstate spochybňuje regulárnosť zloženia komisie na otváranie obálok s ponukami a ustanovenia komisie na vyhodnotenie ponúk.
[ omissis ]
O druhom, treťom, štvrtom a piatom žalobnom dôvode uvádzaných žalobkyňou
[ omissis ]
– O štvrtom a piatom žalobnom dôvode založených na odmietnutí prístupu k dokumentom z verejného obstarávania
[ omissis ]
46. V dôsledku toho, čo bolo uvedené vyššie, z analýzy druhého, tretieho, štvrtého a piateho žalobného dôvodu, ktoré uvádza žalobkyňa, vyplýva, že na základe nich nie je možné konštatovať existenciu fumus boni iuris .
O prvom žalobnom dôvode, týkajúcom sa nedodržania technických požiadaviek, ktoré sú vyžadované dokumentmi z verejného obstarávania, úspešným uchádzačom
47. Žalobkyňa tvrdí, že úspešný uchádzač nesplnil minimálne technické požiadavky, ktoré sa vyžadovali na základe dokumentov týkajúcich sa predmetného verejného obstarávania. Vedľajší účastník konania konkrétne nesplnil výberové kritérium uvedené v bode III.2.3 písm. c) oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania, keďže jednak tento podnik sám nerealizoval aspoň 2 kombinované elektrárne s výkonom aspoň 8 MW a jednak uvedený podnik na účely splnenia tohto kritéria nemohol počítať s využitím kapacít iných subjektov. Podľa žalobkyne bol uchádzač na základe technických špecifikácií povinný predložiť zoznam prác podobných prácam, ktoré sú predmetom zákazky, a realizovaných priamo podnikom uchádzajúcim sa o zadanie zákazky.
48. V tejto súvislosti treba predovšetkým konštatovať, že v časti oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania, ktorá sa týka podmienok účasti na predmetnom verejnom obstarávaní, sa výslovne uvádza možnosť uchádzača využiť iné hospodárske subjekty. Na účely splnenia výberových kritérií sa pre takýto prípad v oznámení o vyhlásení zadávacieho konania uvádza, že dokumenty a informácie, ktoré sú vyžadované v oddiele týkajúcom sa osobného postavenia hospodárskych subjektov, musí predložiť každý z týchto subjektov.
[ omissis ]
52. Je teda na prvý pohľad zjavné, že oznámenie o vyhlásení zadávacieho konania umožňovalo, aby vedľajší účastník konania na účely splnenia podmienok týkajúcich sa technickej spôsobilosti využil iný subjekt, pričom tento vedľajší účastník konania nemal povinnosť predložiť dôkaz o projektoch, ktoré uskutočnil sám.
53. Nič na tom nemení skutočnosť, že ako zdôrazňuje žalobkyňa, v bode 12 piatom odseku technických špecifikácií sa uvádza, že „k technickej ponuke musia byť navyše priložené všeobecné a technické informácie výslovne vyžadované v písomnej výzve na predkladanie ponúk, zahŕňajúce prinajmenšom: zoznam podobných prác, ktoré boli realizované priamo podnikom uchádzajúcim sa o zadanie zákazky…, s uvedením hlavných charakteristík každej z týchto prác“.
54. V tejto súvislosti treba uviesť, že sa nezdá, že by vloženie ustanovenia bodu 12 piateho odseku technických špecifikácií, obsahujúceho údaj, na ktorý sa odvoláva žalobkyňa, sledovalo cieľ, ktorým je obmedziť podmienky účasti na predmetnom verejnom obstarávaní, a to pridaním výberových kritérií. Naopak, zdá sa, že zámerom tohto ustanovenia je zdôrazniť význam toho, aby boli k technickej ponuke priložené určité informácie, ktoré sa už výslovne vyžadovali v oznámení o vyhlásení zadávacieho konania na účel posúdenia technickej spôsobilosti uchádzača.
[ omissis ]
57. Práve s ohľadom na tieto úvahy treba preskúmať rozsah údaja, na ktorý sa odvoláva žalobkyňa a na ktorom je založený jej prvý žalobný dôvod. Zdá sa, že prvá informácia uvedená v bode 12 piatom odseku technických špecifikácií, konkrétne „zoznam podobných prác, ktoré boli realizované priamo podnikom uchádzajúcim sa o zadanie zákazky, vrátane pomocných mechanických a elektro‑inštrumentálnych stavebných zariadení s uvedením hlavných charakteristík každej z týchto prác“, odkazuje na bod III.2.3 písm. c) oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania, v ktorom sa uvádza „zoznam hlavných prác podobných hlavnému predmetu tohto oznámenia o verejnom obstarávaní, vykonaných počas posledných 10 rokov, s uvedením hodnôt, elektrického výkonu, dátumov alebo období ich realizácie a mien verejných a súkromných príjemcov“. Je v ňom spresnené jednak, že „v prípade každého projektu týkajúceho sa prác musí byť predložené osvedčenie o konečnej kontrole alebo iný dokument poskytujúci dôkaz o správnej inštalácii (napr. konečná faktúra)“, a jednak, že „aspoň 2 z uvedených projektov [sa musia] týkať výstavby kombinovanej elektrárne s výkonom aspoň 8 MW“. Zdá sa, že na základe porovnania oboch formulácií je možné a priori
zamietnuť výklad žalobkyne, ktorý uprednostňuje vzťah medzi lex generalis
a lex specialis, a to vzhľadom na to, že hoci formulácia použitá v technických špecifikáciách obsahuje pojem „priamo“, ktorý by sa mohol javiť ako spresnenie, táto formulácia je inak omnoho nejasnejšia než formulácia použitá v oznámení o vyhlásení zadávacieho konania. V prvej uvedenej formulácii totiž nie je uvedený nijaký časový údaj. Navyše sa zdá, že táto formulácia oprávňuje na iný výklad, než je výklad navrhovaný žalobkyňou. Dá sa tomu totiž rozumieť tak, že takýto zoznam musí byť poskytnutý výlučne v prípade, že uchádzač vykonal priamo tento typ prác. V opačnom prípade sa tento zoznam nemusí predkladať, keďže nemôže existovať, pričom to však nezabraňuje v účasti uchádzača na verejnom obstarávaní, keďže podmienky účasti uvedené v oznámení o vyhlásení zadávacieho konania môže splniť využitím tretích osôb.
58. Z tejto analýzy vyplýva, že informácie uvedené v bode 12 piatom odseku technických špecifikácií je zrejme možné vykladať tak, že jednak pripomínajú výberové kritérium, ktoré je vyjadrené v bode III.2.3 písm. c), d) a e) oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania, a jednak že poskytujú spresnenia, pokiaľ ide o predloženie požadovaných informácií (údaj o blízkosti, spresnenie, či boli práce realizované priamo uchádzačom).
59. V tomto štádiu sa však zdá, že výklad navrhovaný žalobkyňou nemožno úplne vylúčiť, keďže Komisia vo svojich pripomienkach neposkytuje žiadne vysvetlenie, pokiaľ ide o význam pojmu „priamo“ a dôvody uvedenia tohto pojmu.
60. Neistota, pokiaľ ide o výklad, ktorý sa má poskytnúť tomuto pojmu, a jeho vplyv na regulárnosť predmetného postupu teda privádza sudcu rozhodujúceho o nariadení predbežných opatrení k záveru, že existuje dôležitý právny rozpor, ktorého riešenie nie je hneď jasné, a teda je na prvý pohľad zjavné, že žaloba nie je nedôvodná [pozri v tomto zmysle uznesenie z 10. septembra 2013, Komisia/Pilkington Group, C‑278/13 P(R), Zb., EU:C:2013:558, bod 67 a citovanú judikatúru].
61. V tejto súvislosti však treba pripomenúť, že v rámci veľmi osobitnej oblasti sporov týkajúcich sa zadávania verejných zákaziek treba usudzovať, že v prípade, že vylúčený uchádzač preukáže existenciu obzvlášť závažného fumus boni iuris, nie je možné od neho vyžadovať, aby preukázal, že by mu zamietnutie jeho návrhu na nariadenie predbežného opatrenia mohlo spôsobiť nenapraviteľnú ujmu, pretože inak by došlo k neprimeranému a neoprávnenému zásahu do práva na účinnú súdnu ochranu, ktoré mu zaručuje článok 47 Charty základných práv Európskej únie. Takýto fumus boni iuris
existuje v prípade, že sa preukáže existencia dostatočne zjavnej a závažnej protiprávnosti, vzniku dôsledkov, resp. pretrvávania dôsledkov, ktorej treba čo najskôr zamedziť, ibaže by tomu v konečnom dôsledku bránilo zváženie existujúcich záujmov. Za takýchto mimoriadnych okolností vzhľadom na potrebu zbaviť takúto protiprávnosť jej dôsledkov stačí na splnenie podmienky týkajúcej sa naliehavosti iba dôkaz o vážnosti ujmy, ktorá by vznikla, ak by odklad výkonu napadnutého rozhodnutia nebol nariadený (uznesenie Vanbreda Risk & Benefits/Komisia, už citované v bode 15 vyššie, EU:T:2014:1024, bod 162).
62. V prejednávanom prípade však na základe preskúmania druhého, tretieho, štvrtého a piateho žalobného dôvodu nie je možné dospieť k záveru o existencii fumus boni iuris … Rovnako ani preskúmanie prvého žalobného dôvodu nepreukázalo existenciu neistoty, ktorá by priviedla sudcu rozhodujúceho o nariadení predbežných opatrení k záveru, že tento žalobný dôvod nie je úplne irelevantný.
63. Z uvedeného vyplýva, že konanie a rozhodnutia Komisie v prejednávanom prípade nie je možné v rámci tohto postupu považovať za dostatočne zjavné a závažné porušenie práva Únie, aby bolo potrebné zabrániť vzniku dôsledkov takejto protiprávnosti v budúcnosti, a to bez toho, aby sa od žalobkyne vyžadovalo preukázať, že v prípade nenariadenia odkladu výkonu napadnutého rozhodnutia by jej vznikla ujma, ktorá je nenapraviteľná.
64. Preto vzhľadom na to, že na základe analýzy žalobných dôvodov uvádzaných na podporu návrhu na nariadenie odkladu výkonu nie je možné dospieť k záveru o existencii obzvlášť závažného fumus boni iuris, treba preskúmať podmienku týkajúcu sa naliehavosti s cieľom posúdiť, či žalobkyňa vo vzťahu k ujme, o ktorej tvrdí, že hrozí jej vznik, preukázala, že ide o ujmu, ktorá je tak vážna, ako aj nenapraviteľná.
O naliehavosti
65. Podľa ustálenej judikatúry sa naliehavosť návrhu na nariadenie predbežného opatrenia musí posudzovať vo vzťahu k nevyhnutnosti predbežného rozhodnutia s cieľom zabrániť tomu, aby vznikla vážna a nenapraviteľná ujma účastníkovi konania, ktorý požaduje predbežné opatrenie. Tomuto účastníkovi prislúcha predložiť dostatočný dôkaz o tom, že nemôže čakať na výsledok konania vo veci samej bez toho, aby osobne utrpel ujmu takej povahy (pozri uznesenie z 19. septembra 2012, Grécko/Komisia, T‑52/12 R, Zb., EU:T:2012:447, bod 36 a citovanú judikatúru).
66. V prejednávanom prípade žalobkyňa uvádza na sotva jednej strane svojho návrhu na nariadenie predbežného opatrenia dôvody, na základe ktorých usudzuje, že jej vznikla vážna a nenapraviteľná ujma, ktorú je možné pripísať napadnutým opatreniam. Podľa žalobkyne má jednak predmetná zákazka podstatný význam pre samotnú kontinuitu jej činností, jednak sa v podniku na podobnej stavbe práve uskutočňuje postup spočívajúci v sociálnom pláne a táto situácia ju prinútila k tomu, že štyrom osobám neprideľuje prácu, pričom im nevzniká nárok na mzdu (a predpokladá nutnosť urobiť to isté vo vzťahu k ďalším dvom osobám), keďže uvedené osoby nie je možné znovu prideliť na iné stavby. V tejto súvislosti zdôrazňuje, že využitie možnosti mobility je znakom ťažkej situácie, v ktorej sa nachádza, keďže jej nebola zadaná predmetná zákazka.
67. V tomto ohľade treba konštatovať, že tvrdenie žalobkyne týkajúce sa významu predmetnej zákazky pre kontinuitu jej činností nie je podopreté žiadnym konkrétnym a presným údajom a vo vzťahu k tomuto tvrdeniu nie sú doložené žiadne podrobné a osvedčené dokumenty. … V dôsledku uvedeného treba dospieť k záveru, že žalobkyňa neposkytla skutočne nijaký konkrétny údaj týkajúci sa jej finančnej situácie, na základe ktorého by mohol sudca rozhodujúci o nariadení predbežných opatrení usúdiť, že namietaná ujma je vážna a nenapraviteľná, a to napriek tomu, že takéto údaje sú nevyhnutné na posúdenie naliehavosti a v samotnom návrhu na nariadenie predbežného opatrenia mali byť poskytnuté.
68. Čo sa týka využitia možnosti mobility, treba jednak konštatovať, že postup spočívajúci v sociálnom pláne na podobnej stavbe žalobkyňa prijala 17. marca 2014, to znamená pred zamietnutím jej ponuky týkajúcej sa predmetnej zákazky. Je pritom ustálenou judikatúrou, že naliehavosť namietaná z dôvodu, že hrozí vznik vážnej a nenapraviteľnej ujmy, musí vyplývať z účinkov napadnutého aktu, čo tak v prejednávanom prípade teda nie je, keďže k využitiu možnosti mobility nedošlo z dôvodu výkonu napadnutých aktov. V tejto súvislosti treba uviesť, že žalobkyňa vo svojich pripomienkach k pripomienkam vedľajšieho účastníka konania spresňuje, že z hľadiska účinných rozhodnutí sa tento postup začal uskutočňovať až po tom, ako sa dozvedela o zamietnutí jej ponuky týkajúcej sa predmetnej zákazky. Zo spisu však vyplýva, že listy zaslané dotknutým zamestnancom 18. júna 2014, o ktoré sa opiera žalobkyňa na podporu svojej argumentácie, sú iba dôsledkom uvedeného postupu, ktorý bol prijatý pred rozhodnutím o zadaní predmetnej zákazky, a teda s jej zadaním vôbec nesúvisia.
[ omissis ]
70. V každom prípade aj za predpokladu, že by na základe preskúmania prvého žalobného dôvodu, ktorý uvádza žalobkyňa na podporu návrhu na odklad výkonu, bolo možné dospieť k záveru o existencii obzvlášť závažného fumus boni iuris, treba konštatovať, že žalobkyňa v rámci tohto konania nepredložila nijaký dôkaz, ktorým by sa dala preukázať vážnosť ujmy, ktorej vznik namieta.
71. Vzhľadom na vyššie uvedené treba dospieť k záveru, že argumentácia žalobkyne vo vzťahu k splneniu podmienky týkajúcej sa naliehavosti je zjavne nedôvodná.
72. Na základe všetkých vyššie uvedených dôvodov sa preto tento návrh na nariadenie predbežného opatrenia musí zamietnuť, pričom nie je potrebné pristúpiť k zváženiu protichodných záujmov ani sa vyjadriť k otázkam, ktoré vzniesla Komisia, pokiaľ ide o prípustnosť návrhov na odklad výkonu nasledujúcich rozhodnutí označených žalobkyňou.
(1) .
(1)  –	Uvádzajú sa iba tie body uznesenia, ktorých uverejnenie považuje Všeobecný súd za užitočné.
Výrok
Z týchto dôvodov
PREDSEDA VŠEOBECNÉHO SÚDU
nariadil:
1. Návrh na nariadenie predbežného opatrenia sa zamieta.
2. O trovách konania sa rozhodne neskôr.
V Luxemburgu 24. marca 2015