62020CJ0501_RES
C‑501/20. sz. ügy
MPA
kontra
LCDNMT
(az Audiencia Provincial de Barcelona [barcelonai tartományi bíróság, Spanyolország] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
A Bíróság ítélete (harmadik tanács), 2022. augusztus 1.
„Előzetes döntéshozatal – Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – Joghatóság, valamint a határozatok elismerése és végrehajtása a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban – 2201/2003/EK rendelet – 3., 6–8. és 14. cikk – A »szokásos tartózkodási hely« fogalma – Joghatóság, a határozatok elismerése és végrehajtása, valamint együttműködés a tartással kapcsolatos ügyekben – 4/2009/EK rendelet – 3. és 7. cikk – Két különböző tagállam harmadik államban európai uniós küldöttséghez beosztott szerződéses alkalmazottként tartózkodó állampolgárai – A joghatóság meghatározása – Forum necessitatis”
Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – Joghatóság, valamint a határozatok elismerése és végrehajtása a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban – 2201/2003 rendelet – Joghatóság, alkalmazandó jog, a határozatok elismerése és végrehajtása a tartási kötelezettséggel kapcsolatos ügyekben – 4/2009 rendelet – A szokásos tartózkodási hely fogalma – Értékelési szempontok – Harmadik államban uniós küldöttséghez beosztott szerződéses alkalmazottként állítólagosan diplomáciai jogállást élvező házastársak – Hatás hiánya
(2007. november 23‑i hágai jegyzőkönyv, 3. cikk; 2201/2003 tanácsi rendelet, 3. cikk, (1) bekezdés, a) pont és 4/2009 tanácsi rendelet, (8) preambulumbekezdés, valamint 3. cikk, a) és b) pont)
(lásd: 41–47., 49., 53., 66. pont és a rendelkező rész 1. pontja)
Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – Joghatóság, valamint a határozatok elismerése és végrehajtása a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban – 2201/2003 rendelet – Szülői felelősséggel kapcsolatos joghatóság – A gyermek szokásos tartózkodási helyének fogalma – Értékelési szempontok – Az anya állampolgársága és tartózkodási helye az eljáró bíróság tagállamában a házasságkötést megelőzően – Hatás hiánya – E tagállamban született és annak állampolgárságával rendelkező kiskorú gyermekek – Nem elégséges körülmény
(2201/2003 tanácsi rendelet, (12) preambulumbekezdés, és 8. cikk, (1) bekezdés)
(lásd: 71., 72., 75–78. pont és a rendelkező rész 2. pontja)
Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – Joghatóság, valamint a határozatok elismerése és végrehajtása a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban – 2201/2003 rendelet – Fennmaradó joghatóság – Hatály – Az alapeljárásnak az eljáró bíróság szerinti tagállamtól eltérő tagállam állampolgárságával rendelkező alperese – Az említett bíróság fennmaradó joghatóságának kizárása házassági ügyekben – Hatás hiánya szülői felelősséggel kapcsolatos ügyekben
(2201/2003 tanácsi rendelet, 3–6. cikk, 7. cikk, (1) bekezdés és 8–14. cikk)
(lásd: 81–85., 89–91., 96. pont és a rendelkező rész 3. pontja)
Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – Joghatóság, alkalmazandó jog, a határozatok elismerése és végrehajtása a tartási kötelezettséggel kapcsolatos ügyekben – 4/2009 rendelet – Joghatóság a tartással kapcsolatos ügyekben – Forum necessitatis – Alkalmazhatóság – Feltételek
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 24. cikk, (2) bekezdés), 2007. november 23‑i Hágai Egyezmény; 4/2009 tanácsi rendelet, (16) preambulumbekezdés és 3–7. cikk)
(lásd: 99., 101., 105–111., 113. pont és a rendelkező rész 4. pontja)
Összefoglalás
A Bíróság pontosítást nyújt a házasság felbontásával, a szülői felelősséggel és a tartási kötelezettségekkel kapcsolatos joghatóság kérdését illetően
A Bíróság ezenkívül pontosítja a polgári ügyekben joghatósággal rendelkező bíróságot meghatározó
„szokásos tartózkodási hely
” kritériumát
2015‑ben az Európai Bizottság két szerződéses alkalmazottja, akik korábban Guinea‑Bissauban rendelkeztek tartózkodási hellyel, kiskorú gyermekeikkel Togóba költöztek az Európai Unió e harmadik állambeli küldöttségéhez való beosztásuk folytán. Mivel az anya spanyol állampolgár, az apa pedig portugál állampolgár, a Spanyolországban született gyermekek spanyol és portugál kettős állampolgársággal rendelkeznek. A pár 2018‑ban történt tényleges különválása óta az anya és a gyermekek továbbra is Togóban élnek a házaspár közös otthonában, míg az apa ugyanebben az államban egy szállodában lakik.
2019‑ben az anya házasság felbontása iránti kérelmet nyújtott be egy spanyol bírósághoz, amelyhez többek között a gyermekek feletti szülői felügyelet gyakorlásának és a szülői felelősség gyakorlásának módjára, valamint a gyermekek után járó tartásdíjra vonatkozó kérelmet csatolt. E bíróság azonban megállapította joghatóságának hiányát, azzal az indokkal, hogy a felek szokásos tartózkodási helye nem Spanyolországban van.
Az anya fellebbezésének tárgyában eljáró Audiencia Provincial de Barcelona (barcelonai tartományi bíróság, Spanyolország) úgy határozott, hogy előzetes döntéshozatal céljából több kérdést terjeszt a Bíróság elé annak érdekében, hogy a házastársak és gyermekeik sajátos helyzetére tekintettel dönthessen a spanyol bíróságok joghatóságáról a 2201/2003 rendelet (
1
) és a 4/2009 rendelet (
2
) alapján.
Ítéletében a Bíróság pontosítja a felek szokásos tartózkodási helyének meghatározása szempontjából releváns tényezőket, amelyek az említett rendeletekben a joghatóság kritériumaként szerepelnek. Azt is meghatározza, hogy mely feltételek mellett ismerheti el az eljáró bíróság a házasság felbontásával, a szülői felelősséggel és a tartási kötelezettségekkel kapcsolatos ügyekben joghatósággal rendelkező bíróságot, ha egyetlen tagállam bírósága sem rendelkezik joghatósággal.
A Bíróság álláspontja
A házastársak „szokásos tartózkodási helyének” a 2201/2003 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt alternatív joghatósági okokban szereplő fogalmát önállóan és egységesen kell értelmezni. Ezt nemcsak az érintett arra irányuló szándéka jellemzi, hogy érdekeltségeinek szokásos központját egy meghatározott helyen alakítsa ki, hanem az érintett tagállam területén való, kellő mértékben állandó jellegű jelenlét is. Ugyanez a meghatározás érvényes a tartási kötelezettségek tárgyában a 4/2009 rendelet 3. cikkének a) és b) pontjában szereplő joghatósági kritériumok értelmében vett „szokásos tartózkodási hely” fogalmára is, mivel azt ugyanazon elveknek kell vezérelniük, és ugyanazon elemek jellemzik, mint amelyek a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló hágai jegyzőkönyvben találhatók. Az érintett házastársaknak az Unió valamely harmadik állambeli képviseletében szolgálatot teljesítő szerződéses alkalmazotti minősége, amely házastársak – mint a jelen ügyben is – ott állítólag diplomáciai jogállással rendelkeznek, nem befolyásolhatja a fent hivatkozott rendelkezések értelmében vett „szokásos tartózkodási hely” fogalmának értelmezését.
Ami a gyermeknek a szülői felelősségre vonatkozó 2201/2003 rendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében vett szokásos tartózkodási helyét illeti, az szintén önálló fogalom. Megköveteli legalábbis egy adott tagállamban való fizikai jelenlétet, amely jelenlét semmiképpen sem ideiglenes vagy alkalmi jellegű, és a gyermeknek a szociális és családi környezetbe való bizonyos fokú beilleszkedését jelenti. E tekintetben nem bír relevanciával az anya állampolgársága szerinti kapcsolat, valamint az anyának a házasságkötés előtti tartózkodási helye abban a tagállamban, amelyben szülői felelősséggel kapcsolatos kérelem tárgyában bírósághoz fordultak, az a körülmény pedig nem elégséges, hogy a kiskorú gyermekek e tagállamban születtek és annak állampolgárságával rendelkeznek.
A „szokásos tartózkodási hely” fogalmának ezen értelmezése azt eredményezheti, hogy az ügy körülményeire tekintettel a 2201/2003 rendelet általános joghatósági szabályai alapján egyetlen tagállam bírósága sem rendelkezik joghatósággal a házassági kötelék felbontása és a szülői felelősségre vonatkozó kérelem elbírálására. Ilyen esetben e rendelet 7. és 14. cikke lehetővé teheti az eljáró bíróság számára, hogy mindkét ügyben alkalmazza a belső jog joghatóságai szabályait, azonban eltérő hatállyal. Házassági ügyekben kizárt az eljáró tagállam bíróságának ilyen fennmaradó joghatósága, ha az alperes egy másik tagállam állampolgára, anélkül azonban, hogy ez utóbbi tagállam bíróságainak a belső joga alapján fennálló joghatósága kizárt lenne. Ezzel szemben a szülői felelősségre vonatkozó ügyekben az a tény, hogy az alperes egy másik tagállam állampolgára, nem képezi akadályát annak, hogy az eljáró tagállam bírósága elismerje a joghatóságát.
A tartási kötelezettségek tekintetében más keret van előírva abban az esetben, ha a jogvitában részes felek egyike sem rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel valamely tagállamban. Erre az esetre a 4/2009 rendelet 7. cikke négy együttes feltételt ír elő annak érdekében, hogy valamely tagállam bírósága, amelyhez tartási kötelezettség megállapítása iránti kérelmet nyújtanak be, kivételesen, a szükséghelyzet alapján megállapíthassa joghatóságát (forum necessitatis). Először is az eljáró bíróságnak meg kell állapítania, hogy a 4/2009 rendelet 3–6. cikke értelmében egyetlen tagállam bírósága sem rendelkezik joghatósággal. Másodszor, az előtte folyamatban lévő jogvitának harmadik országhoz szorosan kötődnie kell, amely eset fennáll, ha a felek szokásosan ott tartózkodnak. Harmadszor, az a feltétel, amely szerint a szóban forgó eljárás megindításának vagy lefolytatásának észszerűtlennek vagy lehetetlennek kell lennie ebben a harmadik államban, akkor teljesül, ha e harmadik államban az igazságszolgáltatáshoz való jogot jogilag vagy ténylegesen akadályozza hátrányosan megkülönböztető jellegű vagy a tisztességes eljárás alapvető garanciáival ellentétes eljárási feltételek alkalmazása. Végül a jogvitának kielégítő mértékben kell kapcsolódnia ahhoz a tagállamhoz, amelynek bíróságához fordultak, amely kapcsolat alapulhat például a felek egyikének állampolgárságán.
(
1
)	A házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 27‑i 2201/2003/EK tanácsi rendelet (HL 2003. L 338., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 6. kötet, 243. o.)
(
2
)	A tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló, 2008. december 18‑i 4/2009/EK tanácsi rendelet (HL 2009. L 7., 1. o.; helyesbítések: HL 2011. L 131., 26. o.; HL 2013. L 8., 19. o.; HL 2013. L 281., 29. o.).