62021CJ0234_RES
C‑234/21. sz. ügy
Défense Active des Amateurs d’Armes ASBL és társai
kontra
Conseil des ministres
(a Cour constitutionnelle [Belgium] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
A Bíróság ítélete (nagytanács), 2024. március 5.
„Előzetes döntéshozatal – Jogszabályok közelítése – 91/477/EGK irányelv – A fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzése – Tiltott vagy engedélyhez kötött tűzfegyverek – Félautomata tűzfegyverek – Az (EU) 2017/853 irányelvvel módosított 91/477 irányelv – A 7. cikk (4a) bekezdése – A tagállamok azon lehetősége, hogy az engedélyeket megerősítsék, megújítsák vagy meghosszabbítsák – Az e lehetőséggel való élés feltételezett lehetetlensége a vaktöltények kilövésére alkalmas fegyverré vagy tisztelgésre használt és akusztikus fegyverré átalakított félautomata tűzfegyverek esetében – Érvényesség – Az Európai Unió Alapjogi Chartája 17. cikkének (1) bekezdése, valamint 20. és 21. cikke – A bizalomvédelem elve”
Jogszabályok közelítése – A fegyverek megszerzése és tartása – 91/477 irányelv – A tagállamok azon lehetősége, hogy az engedélyeket megerősítsék, megújítsák vagy meghosszabbítsák – Hatály – Átmeneti szabályozás – A 2017/853 irányelv hatálybalépése előtt jogszerűen megszerzett és nyilvántartásba vett, vaktöltények kilövésére alkalmassá átalakított és nem átalakított félautomata tűzfegyverek – Bennfoglaltság – Érvényesség a tulajdonhoz való jogra, valamint a törvény előtti egyenlőség elvére, a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvére és a bizalomvédelem elvére tekintettel
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 17. cikk, (1) bekezdés, 20. és 21. cikk; a 2017/853 irányelvvel módosított 91/477 tanácsi irányelv; 7. cikk, (4a) bekezdés)
(lásd: 42–54., 57–68. pont és a rendelkező rész)
Összefoglalás
A Cour constitutionnelle (alkotmánybíróság, Belgium) előzetes döntéshozatal iránti kérelme alapján, nagytanácsban eljáró Bíróság megerősíti a 2017/853 irányelvvel módosított, a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477 irányelv (
1
) 7. cikke (4a) bekezdésének érvényességét a tulajdonhoz való jogra, (
2
) a törvény előtti egyenlőség elvére, (
3
) a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvére, (
4
) valamint a bizalomvédelem elvére tekintettel. A Bíróság szerint e rendelkezés, a kérdést előterjesztő bíróság értelmezési előfeltevésével ellentétben, lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy átmeneti szabályozást írjanak elő valamennyi, a 2017/853 irányelv hatálybalépése, 2017. június 13. előtt jogszerűen megszerzett és nyilvántartásba vett félautomata tűzfegyverre vonatkozóan, legyen szó akár golyó kilövésére alkalmas félautomata tűzfegyverekről, (
5
) akár olyan tűzfegyverekről, amelyeket vaktöltények, irritáló anyagok és egyéb hatóanyagok vagy pirotechnikai töltények működtetésére vagy tisztelgésre használtak, illetve akusztikus fegyverré alakítottak át (a továbbiakban: átalakított félautomata tűzfegyverek). (
6
)
A Défense Active des Amateurs d’Armes ASBL, NG és WL egy belga törvény olyan rendelkezésének megsemmisítése iránti keresettel fordult a Cour constitutionnelle‑hez (alkotmánybíróság), amely nem teszi lehetővé átmeneti intézkedésként az átalakított, 2017. június 13. előtt megszerzett félautomata tűzfegyverek további megtartását, miközben ezt a golyó kilövésére alkalmas félautomata tűzfegyverek esetében lehetővé teszi. (
7
) A Cour constitutionnelle (alkotmánybíróság) úgy vélte, hogy a 2019. május 5‑i törvény 163. cikkével összefüggésben értelmezett 153. cikkének 5°. pontja e tekintetben eltérő bánásmódot teremt egyrészt azon személyek, akik 2017. június 13. előtt jogszerűen szereztek meg és vetettek nyilvántartásba golyó kilövésére alkalmas félautomata tűzfegyvert, másrészt pedig azon személyek között, akik ugyanezen időpontot megelőzően jogszerűen szereztek meg és vetettek nyilvántartásba kizárólag vaktöltények kilövésére átalakított félautomata tűzfegyvereket, mivel csak az első kategóriába tartozó személyekre vonatkozik az átmeneti szabályozás, amely alapján bizonyos feltételek mellett továbbra is tarthatják a jelenleg tiltott félautomata tűzfegyverüket. A kérdést előterjesztő bíróság szerint ez az eltérő bánásmód a 91/477 irányelv 7. cikkének (4a) bekezdéséből ered, mivel e rendelkezés nem teszi lehetővé, hogy a tagállamok az ilyen átmeneti szabályozást a félautomata tűzfegyverek e második kategóriájára kiterjesszék. E bíróság ezért úgy határozott, hogy e cikk érvényességére vonatkozó kérdést terjeszt a Bíróság elé.
A Bíróság álláspontja
A Bíróság előzetesen az elé terjesztett kérdés alapját képező előfeltevés helytállóságát vizsgálja, amely szerint a 91/477 irányelv 7. cikkének (4a) bekezdése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy kizárólag az A.6.‑A.8. kategóriába tartozó, golyó kilövésére alkalmas félautomata tűzfegyverek vonatkozásában írjanak elő átmeneti szabályozást, az A.9. kategóriába tartozó, átalakított félautomata tűzfegyverek vonatkozásában pedig nem.
E tekintetben elsősorban e rendelkezés szövegének fényében azt állapítja meg, hogy a tagállamok számára biztosított azon lehetőség, hogy az engedélyeket megerősítsék, megújítsák vagy meghosszabbítsák, csak az A.6.–A.8. kategóriába tartozó olyan félautomata tűzfegyverekre vonatkozik, amelyeket a 2017/853 irányelv hatálybalépése előtt a B, „Engedélyhez kötött tűzfegyverek” kategóriába (
8
) soroltak, és amelyeket 2017. június 13. előtt jogszerűen szereztek meg és vettek nyilvántartásba, (
9
) feltéve, hogy a 91/477 irányelvben megállapított egyéb feltételeket tiszteletben tartják.
Másodsorban azon szövegkörnyezetet illetően, amelybe a 91/477 irányelv 7. cikkének (4a) bekezdése illeszkedik, a Bíróság először azt vizsgálja, hogy az A.9. kategóriába tartozó, 2017. június 13. előtt jogszerűen megszerzett és nyilvántartásba vett, átalakított félautomata tűzfegyverek a „B kategória – Engedélyhez kötött tűzfegyverek” kategóriába tartoztak‑e. A Bíróság e tekintetben hangsúlyozza, hogy e fegyverek az átalakításuk ellenére megfelelnek a 91/477 irányelvben foglalt, a „tűzfegyver” fogalmát meghatározó kritériumoknak. (
10
) Ezenkívül, amint az a 2017/853 irányelv (20) preambulumbekezdéséből kiderül, (
11
) magas a kockázata annak, hogy a vaktöltények kilövésére átalakított ilyen félautomata fegyverek újból a korábbi mértékben veszélyessé váljanak, ha megint átalakítják őket olyanná, hogy gyúlékony hajtóanyag segítségével sörét, golyó vagy lövedék kilövésére alkalmasak legyenek.
Az ezen átalakított félautomata tűzfegyvereket illetően tehát a Bíróság egyrészt megjegyzi, hogy ezeket az uniós jogalkotó kifejezetten nem zárta ki a tűzfegyver fogalmából. Másrészt a 2017/853 irányelvben szereplő pontosítást, miszerint lényeges kezelni az ilyen fegyverek problémáját, mégpedig úgy, hogy ezeket a fegyvereket is a 91/477 irányelv hatálya alá vonják, (
12
) nem lehet úgy érteni, hogy ezek a fegyverek csak az említett 2017/853 irányelv hatálybalépése óta tartoznak ezen irányelv hatálya alá. E pontosítás inkább annak megerősítésére irányul, hogy az átalakított félautomata tűzfegyverek a 2017/853 irányelvvel módosított 91/477 irányelv hatálya alá tartoznak. Következésképpen az A.9. kategóriába tartozó, 2017. június 13. előtt jogszerűen megszerzett és nyilvántartásba vett, félautomata tűzfegyvereket úgy kell tekinteni, mint amelyek a 2017/853 irányelv hatálybalépése előtt alkalmazandó 91/477 irányelv B kategóriájába tartoztak.
Másodszor a Bíróság azt ellenőrzi, hogy az átalakított tűzfegyverek tartozhatnak‑e egyidejűleg az A.9. kategóriába és az A.6.‑A.8. kategória valamelyikébe. E tekintetben a szövege szerint az A.9. kategóriába tartozik az „ebbe a kategóriába sorolt bármely tűzfegyver”, amelyet átalakítottak. Ahhoz tehát, hogy valamely tűzfegyver az A.9. kategóriába tartozhasson, nemcsak az szükséges, hogy vaktöltények, irritáló anyagok, egyéb hatóanyagok vagy pirotechnikai töltények kilövésére alkalmas vagy tisztelgésre használt, illetve akusztikus fegyverré alakítsák át, hanem az is, hogy megfeleljen az „A kategória – Tiltott tűzfegyverek” 2., 3., 6., 7. vagy 8. pontjában foglalt kritériumoknak. (
13
) E megfogalmazás tehát arra utal, hogy az a tény, hogy az ilyen átalakításra fegyveren került sor, ami az A.9. kategóriába való felvételét jelenti, nem jár azzal a hatással, hogy kivonja azt az A.2., A.3., A.6., A.7. vagy A.8. kategóriába való besorolása alól. Egyrészt ugyanis az A.9. kategóriába tartozó fegyverek megfelelnek a „tűzfegyver” fogalmát meghatározó kritériumoknak, másrészt pedig ezen A.2., A.3., A.6., A.7. vagy A.8. kategóriák nem tesznek különbséget aszerint, hogy az azok tárgyát képező tűzfegyvereket átalakították e, vagy sem.
Harmadsorban, a 91/477 irányelv és a 2017/853 irányelv által követett célokat illetően a Bíróság először is megállapítja, hogy az A.9. kategóriának a 2017/853 irányelv elfogadásához vezető jogalkotási eljárás során való beillesztésének célja az volt, hogy egyértelművé tegye, hogy az átalakított tűzfegyverek a 91/477 irányelv hatálya alá tartoznak. Ezzel szemben egyetlen elem sem utal arra, hogy az uniós jogalkotó ezzel a beillesztéssel ki kívánta volna vonni az átalakított tűzfegyvereket az A.2., A.3., A.6., A.7. vagy A.8. kategóriából vagy a 91/477 irányelv 7. cikke (4a) bekezdésének hatálya alól.
Másodszor mivel a 2017/853 irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja különösen a Chartában elismert elveket, (
14
) a Bíróság megállapítja, hogy a 91/477 irányelv 7. cikke (4a) bekezdésének célja a szerzett jogok, és különösen a tulajdonhoz való jog (
15
) tiszteletben tartásának biztosítása. E cikk e tekintetben lényegében lehetővé teszi, hogy a tagállamok fenntartsák az A.6.‑A.8. kategóriába tartozó, ezen irányelv hatálybalépését megelőzően B kategóriába sorolt, 2017. június 13. előtt jogszerűen megszerzett és nyilvántartásba vett félautomata tűzfegyverekre vonatkozóan már megadott engedélyeket. A 91/477 irányelvet tehát nem lehet úgy érteni, mint amely az ilyen fegyvereket tartó személyek kisajátítását írja elő. A szerzett tulajdonjogok tiszteletben tartásának biztosítására irányuló célkitűzésre tekintettel így a 7. cikk (4a) bekezdése, amely kivételt ír elő az A.6.‑A.8. kategóriába tartozó tűzfegyverek tartására vonatkozó tilalom elve alól, nem értelmezhető oly módon, amely azzal a hatással járna, hogy kizárja a hatálya alól az ilyen fegyvereket, amennyiben azok az A.9. kategóriában felsorolt további kritériumoknak is megfelelnek.
Harmadszor a Bíróság emlékeztet arra, hogy a 91/477 irányelv célja, hogy a közbiztonság védelme területén a tagállamok közötti kölcsönös bizalmat erősítse és az uniós polgárok közbiztonságát biztosítsa. Márpedig e célkitűzések egyike sem zárja ki, hogy a 91/477 irányelv 7. cikkének (4a) bekezdésében előírt átmeneti szabályozás vonatkozzon azon tűzfegyvereket tartó személyekre, amelyek egyidejűleg tartoznak az A.6.‑A.8. kategória valamelyikébe és az A.9. kategóriába.
Egyrészt ugyanis az ilyen értelmezés alkalmas a belső piac működésének megkönnyítésére irányuló cél elérésére. Másrészt, ami az uniós polgárok közbiztonságának biztosítására irányuló célkitűzést illeti, először is, az A.9. kategória kritériumainak megfelelő tűzfegyverek kevésbé közvetlen veszélyt jelentenek, mint a kizárólag az A.6.‑A.8. kategóriába tartozó tűzfegyverek. Továbbá a 91/477 irányelv 7. cikke (4a) bekezdésének szövegéből kitűnik, hogy az e rendelkezésben előírt lehetőség csak a 2017. június 13. előtt jogszerűen megszerzett és nyilvántartásba vett tűzfegyverekre vonatkozik. Márpedig ez többek között azt jelenti, hogy tiszteletben tartották a 91/477 irányelvnek a 2017/853 irányelv hatálybalépése előtt alkalmazandó változatában e tekintetben előírt követelményeket, különösen a biztonságra vonatkozó követelményeket. Végül e megfogalmazás feltételezi, hogy abban az időpontban, amikor valamely tagállam az említett rendelkezés alapján az A.6.‑A.8. kategóriába tartozó félautomata tűzfegyver engedélyének megerősítését, megújítását vagy meghosszabbítását tervezi, a 91/477 irányelvben meghatározott egyéb – különösen a biztonságra vonatkozó – feltételek teljesülnek.
A Bíróság ebből azt a következtetést vonja le, hogy az uniós polgárok közbiztonságának biztosítására irányuló célkitűzést nem veszélyeztetheti az a tény, hogy az egyidejűleg az A.6.‑A.8. kategória valamelyikébe és az A.9. kategóriába tartozó tűzfegyvereket tartó személyek esetében a 91/477 irányelv 7. cikkének (4a) bekezdése alapján fenn lehetne tartani az A.6.‑A.8. kategóriába tartozó fegyverek tekintetében már kiadott engedélyeket.
Negyedsorban, a Bíróság megállapítja, hogy e 7. cikk (4a) bekezdésének ilyen értelmezése, amely e rendelkezés szövegével és szövegkörnyezetével, valamint azon szabályozás rendszerével és céljaival is összhangban van, amelynek az a részét képezi, szintén nem jár azzal a következménnyel, hogy megfosztja az említett rendelkezést és az A.9 kategóriának a 2017/853 irányelvvel való beillesztését a hatékony érvényesüléstől.
Ez az értelmezés – éppen ellenkezőleg – biztosítja az említett 7. cikk (4a) bekezdésének hatékony érvényesülését, amennyiben az a szerzett jogok, és különösen a tulajdonhoz való jog tiszteletben tartásának biztosítására irányul. Ráadásul az említett értelmezés egyáltalán nem érinti az egyértelművé tételre irányuló célt, amelyet az uniós jogalkotó az A.9. kategória beillesztésével kívánt elérni. Ezenkívül e kategória nemcsak az egyidejűleg az A.6.‑A.8. kategóriába és az A.9. kategóriába tartozó tűzfegyvereket foglalja magában, hanem az ilyen átalakításon átesett, az A.2. és A.3. kategóriába tartozó tűzfegyvereket is, amelyekre nem terjedt ki a 91/477 irányelv 7. cikkének (4a) bekezdésében a tagállamok számára biztosított lehetőség.
A Bíróság a 91/477 irányelv 7. cikke (4a) bekezdésének ilyen értelmezésére tekintettel megállapítja, hogy a Cour constitutionnelle (alkotmánybíróság) kérdése alapját képező előfeltevés nem helytálló, és hogy e feltételek között e kérdés vizsgálata nem tárt fel egyetlen olyan tényezőt sem, amely érinthetné az említett cikk érvényességét a tulajdonhoz való jogra, a törvény előtti egyenlőség elvére, a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvére, valamint a bizalomvédelem elvére tekintettel.
(
1
)	A 2017. május 17‑i (EU) 2017/853 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL 2017. L 137., 22. o.; helyesbítések: HL 2018. L 311., 40. o.; HL 2019. L 183., 14. o.; HL 2019. L 292., 25. o.; HL 2021. L 49., 23. o.) módosított, a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló, 1991. június 18‑i 91/477/EGK tanácsi irányelv (HL 1991. L 256., 51. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 11. kötet, 3. o.; helyesbítés: HL 2009. L 14., 12. o.; a továbbiakban: 91/477 irányelv) 7. cikkének (4a) bekezdése értelmében „[a] tagállamok dönthetnek arról, hogy az A kategória 6., 7. vagy 8. pontjába tartozó, 2017. június 13. előtt B kategóriába sorolt, jogszerűen megszerzett és nyilvántartásba vett félautomata tűzfegyverek engedélyét az ezen irányelvben meghatározott egyéb feltételeknek megfelelően megerősítik, megújítják vagy meghosszabbítják. A tagállamok lehetővé tehetik továbbá ilyen tűzfegyverek megszerzését […] [az] ezen irányelvnek megfelelő tagállami engedéllyel rendelkező más személyek számára”.
(
2
)	Az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) 17. cikkének (1) bekezdésében szerepel.
(
3
)	A Charta 20. cikkében szerepel.
(
4
)	A Charta 21. cikkében szerepel.
(
5
)	A 91/477 irányelv I. melléklete II. részének A. pontja értelmében vett „A kategória – Tiltott tűzfegyverek” 6–8. pontjában (a továbbiakban: A.6.‑A.8. kategória) szerepelnek.
(
6
)	A 91/477 irányelv I. melléklete II. részének A. pontja értelmében vett „A kategória – Tiltott tűzfegyverek” 9. pontjában (a továbbiakban: A.9. kategória) szerepelnek.
(
7
)	A 2019. május 5‑i loi portant des dispositions diverses en matière pénale et en matière de cultes (a különböző büntetőjogi és vallási rendelkezésekről szóló törvény; Moniteur belge, 2019. május 24., 50023. o.; a továbbiakban: 2019. május 5‑i törvény). E törvény 151–163. cikke ülteti át részlegesen a 2017/853 irányelvet a belga jogrendbe.
(
8
)	A 2017/853 irányelv hatálybalépése előtt a 91/477 irányelv I. melléklete II. részének A. pontjában szerepel.
(
9
)	A 2008/51 irányelvvel módosított 91/477 irányelv I. melléklete II. részének A. pontjában szerepel, a „B kategória – Engedélyhez kötött tűzfegyverek” (a továbbiakban: B kategória) alatt.
(
10
)	Lásd a 91/477 irányelv 2017/853 irányelv hatálybalépése előtti változata 1. cikkének (1) bekezdését és a 91/477 irányelv 1. cikke (1) bekezdésének 1. pontját a 2017/853 irányelvvel módosított változatában.
(
11
)	Lásd különösen a 2017/853 irányelv (20) preambulumbekezdését.
(
12
)	Lásd a 2017/853 irányelv (20) preambulumbekezdését.
(
13
)	A 91/477 irányelv I. melléklete II. részének A. pontjában szerepelnek (a továbbiakban: A.2., A.3., A.6., A.7. vagy A.8. kategória).
(
14
)	Lásd a 2017/853 irányelv (31) preambulumbekezdését.
(
15
)	A Charta 17. cikkének (1) bekezdésében szerepel.