62022CJ0210
PRESUDA SUDA (deveto vijeće)
21. rujna 2023. (
*1
)
„Zahtjev za prethodnu odluku – Carinska unija – Uredba (EU) br. 952/2013 – Carinski zakonik Unije – Članak 60. stavak 2. – Stjecanje podrijetla robe – Delegirana uredba (EU) 2015/2446 – Članak 32. – Roba čija proizvodnja uključuje više od jedne zemlje ili područja – Prilog 22‑01 – Osnovno pravilo za robu iz tarifnog podbroja 730441 Harmoniziranog sustava – Pojam ‚šuplji profil’ – ‚Pripremci za cijevi’ od čelika, iz tarifnog podbroja 730449 Harmoniziranog sustava, dobiveni toplim oblikovanjem, koji omogućavaju proizvodnju cijevi od čelika hladnim oblikovanjem, obuhvaćenih tarifnim podbrojem 730441 Harmoniziranog sustava – Valjanost osnovnog pravila”
U predmetu C‑210/22,
povodom zahtjeva za prethodnu odluku na temelju članka 267. UFEU‑a, koji je uputio Finanzgericht Hamburg (Financijski sud u Hamburgu, Njemačka), odlukom od 2. ožujka 2022., koju je Sud zaprimio 18. ožujka 2022., u postupku
Stappert Deutschland GmbH
protiv
Hauptzollamt Hannover,
SUD (deveto vijeće),
u sastavu: D. Gratsias, predsjednik desetog vijeća, u svojstvu predsjednika devetog vijeća, S. Rodin (izvjestitelj) i O. Spineanu‑Matei, suci,
nezavisni odvjetnik: P. Pikamäe,
tajnik: K. Hötzel, administratorica,
uzimajući u obzir pisani dio postupka i nakon rasprave održane 9. ožujka 2023.,
uzimajući u obzir očitovanja koja su podnijeli:
–
za Stappert Deutschland GmbH, K. H. Felderhoff, Rechtsanwalt, K. Harden, Rechtsanwältin i H.-M. Wolffgang, Steuerberater,
–
za Hauptzollamt Hannover, T. Röper,
–
za belgijsku vladu, S. Baeyens i P. Cottin, u svojstvu agenata, uz asistenciju B. Coenea i Z.-Z. De Decker, u svojstvu stručnjaka,
–
za mađarsku vladu, M. Z. Fehér i K. Szíjjártó, u svojstvu agenata,
–
za Europsku komisiju, B.-R. Killmann, F. Moro i M. Salyková, u svojstvu agenata,
odlučivši, nakon što je saslušao nezavisnog odvjetnika, da u predmetu odluči bez mišljenja,
donosi sljedeću
Presudu
1
Zahtjev za prethodnu odluku odnosi se na tumačenje osnovnog pravila koje se primjenjuje na robu iz tarifnog podbroja 730441 Harmoniziranog sustava nazivlja i brojčanog označavanja robe (u daljnjem tekstu: HS), predviđenog u Prilogu 22‑01 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2446 od 28. srpnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o detaljnim pravilima koja se odnose na pojedine odredbe Carinskog zakonika Unije (SL 2015., L 343, str. 1. i ispravci SL 2016., L 87, str. 35., SL 2017., L 101, str. 164. i SL 2018., L 192, str. 62.), kako je izmijenjena Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2018/1063 оd 16. svibnja 2018. (SL 2018., L 192, str. 1.) (u daljnjem tekstu: osnovno pravilo), u dijelu u kojem ono sadržava poseban kriterij koji se odnosi na „šuplje profile iz podbroja 730449” te na valjanost tog pravila.
2
Zahtjev je upućen u okviru spora između društva Stappert Deutschland GmbH (u daljnjem tekstu: društvo Stappert) i Hauptzollamta Hannover (Glavni carinski ured u Hannoveru, Njemačka) (u daljnjem tekstu: carinski ured) u vezi sa stjecanjem podrijetla ravnih šupljih proizvoda nepromjenjive debljine iz tarifnog podbroja 730441 HS‑a.
Pravni okvir
Međunarodno pravo
3
HS je uveden Međunarodnom konvencijom o Harmoniziranom sustavu nazivlja i brojčanog označavanja robe, sklopljenom u Bruxellesu 14. lipnja 1983. (Zbirka međunarodnih ugovora Ujedinjenih naroda, sv. 1503., str. 4., br. 25910 (1988.)), u okviru Svjetske carinske organizacije (WCO), i prihvaćen, zajedno s Protokolom o njegovim izmjenama od 24. lipnja 1986., u ime Europske ekonomske zajednice Odlukom Vijeća 87/369/EEZ od 7. travnja 1987. (SL 1987., L 198, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 6., str. 3.). Napomene s objašnjenjem HS‑a izrađene su unutar WCO‑a u skladu s odredbama te konvencije.
4
Poglavlje 72. HS‑a naslovljeno je „Željezo i čelik”.
5
U napomenama s objašnjenjem HS‑a koje se odnose na to poglavlje 72., a koje se primjenjuju mutatis mutandis na proizvode iz poglavlja 73. HS‑a, pod naslovom „Opća razmatranja” navodi se:
„[…]
IV. Proizvodnja gotovih proizvoda
Poluproizvodi, a u nekim slučajevima i ingoti, naknadno se prerađuju u gotove proizvode.
Općenito se razlikuju plosnati proizvodi (široke ploče, široke vrpce, limovi, trake) i dugi proizvodi (valjana žica, šipke, profili, žice).
Ta se prerada postiže, među ostalim, ili toplom plastičnom deformacijom od ingota ili poluproizvoda (toplo valjanje, kovanje, toplo tiještenje), ili hladnom od gotovih proizvoda (hladno valjanje, ekstruzija, izvlačenje, vučenje), nakon kojeg u određenim slučajevima (na primjer, šipke dobivene hladnim brušenjem, struganjem, kalibriranjem) slijede radnje dovršavanja.
[…]
B. Hladne plastične deformacije
[…]
Hladno dobiveni proizvodi mogu se razlikovati od toplo valjanih ili toplo tiještenih (istisnutih, ekstrudiranih):
–
površina hladno dobivenih proizvoda boljeg je izgleda od površine toplo dobivenih proizvoda i nikad nema sloj odgoraka;
–
odstupanja (tolerancije) veličina manja su za hladno dobivene proizvode;
–
hladno valjanje odnosi se prije svega na tanke plosnate proizvode;
–
mikroskopsko ispitivanje hladno dobivenih proizvoda pokazuje jasnu deformaciju zrna i njihovu orijentaciju u smjeru valjanja. S druge strane, kada se proizvodi dobivaju toplo, zrna izgledaju gotovo pravilno kao posljedica rekristalizacije.”
6
Opća razmatranja iz napomena s objašnjenjem HS‑a koja se odnose na poglavlje 73. glase:
„[…]
Za potrebe ovog poglavlja:
1)
Cijevi
Koncentrični šuplji proizvodi nepromjenjivog poprečnog presjeka, s jednom zatvorenom šupljinom, cijelom njihovom dužinom i čiji su vanjski i unutarnji profili istog oblika. Cijevi od čelika uglavnom su kružnog, ovalnog, kvadratnog ili pravokutnog poprečnog presjeka. Osim toga, mogu biti jednakostranično trokutnog odnosno pravilnog mnogokutno konveksnog poprečnog presjeka. Cijevima se smatraju i proizvodi s poprečnim presjekom koji nije kružni, s kutovima zaobljenima cijelom njihovom dužinom, kao i cijevi sa zadebljanim krajevima. Mogu biti polirani, presvučeni, savijeni (uključujući vijužnice), s navojem i naglavcima ili bez njih, izbušeni, suženi, prošireni, stožasti ili opremljeni prirubnicama, obručima ili prstenovima.
2)
Šuplji profili
Šuplji proizvodi koji nisu obuhvaćeni prethodno navedenom definicijom, a posebno oni čiji vanjski i unutarnji profili nemaju isti oblik.
Odredbe općih razmatranja iz napomena s objašnjenjem uz poglavlje 72. primjenjuju se mutatis mutandis na proizvode iz ovog poglavlja.”
7
Napomena s objašnjenjem koja se odnosi na tarifni broj 7304 HS‑a pobliže određuje:
„Cijevi i šuplji profili iz ovog tarifnog broja mogu se dobiti različitim postupcima:
[…]
B) toplo tiješnjenje ekstruzijom u okrugloj presi, ili pod staklom (postupak UgineSénet) ili pod drugim mazivom. Taj postupak zapravo obuhvaća sljedeće radnje: bušenje, ekspanziju ili ne, te tiješnjenje.
Nakon prethodno definiranih radnji slijedi završna obrada:
–
ili topla; u tom slučaju neobrađena cijev, nakon zagrijavanja, prelazi u kalibrator‑reduktor, za izvlačenje ili ne, a zatim u stroj za ravnanje;
–
ili hladna, na steznoj napravi, vučenjem na stolu ili valjanjem na pilger valjaonici (postupak Mannesmann ili Megaval). Ti postupci omogućavaju da se iz toplo valjanih ili toplo tiještenih (istisnutih, ekstrudiranih) cijevi, koje se koriste kao pripremci, dobiju cijevi manjih promjera i manje debljine nego posredstvom toplih postupaka (napominje se da postupak Transval omogućava izravno dobivanje cijevi male debljine), kao i cijevi sa smanjenim odstupanjima (tolerancijama) na promjer i debljinu. Hladni postupci također omogućavaju postizanje različitih stupnjeva površinske obrade, među ostalim polirane površine (cijevi niskog stupnja hrapavosti) koja se zahtijeva, na primjer, za pneumatske dizalice i hidrauličke cilindre.
[…]
Što se tiče razlikovanja između cijevi, s jedne strane, i šupljih profila, s druge strane, upućuje se na opća razmatranja u ovom poglavlju.
[…]”
Pravo Unije
Carinski zakonik
8
Članak 33. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (SL 2013., L 269, str. 1. i ispravci SL 2013., L 287, str. 90., SL 2015., L 70, str. 64., SL 2016., L 267, str. 2., SL 2018., L 294, str. 44., SL 2022., L 43, str. 93.), naslovljen „Odluke koje se odnose na obvezujuće informacije”, u stavku 1. predviđa:
„Carinska tijela, na zahtjev, donose odluke koje se odnose na obvezujuće tarifne informacije (odluke o OTI‑u) ili odluke koje se odnose na obvezujuće informacije o podrijetlu (odluke o OIP‑u).
[…]”
9
Članak 60. Carinskog zakonika, naslovljen „Stjecanje podrijetla”, u stavku 2. propisuje:
„Roba čija proizvodnja uključuje više od jedne zemlje ili područja smatra se robom koja potječe iz zemlje ili područja gdje je obavljena posljednja značajna, gospodarski opravdana obrada ili prerada, u poduzeću opremljenom za taj postupak, što rezultira izradom novog proizvoda ili predstavlja značajan stupanj izrade.”
10
Članak 62. Carinskog zakonika, naslovljen „Delegiranje ovlasti”, određuje:
„Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 284., kojima se utvrđuju pravila sukladno kojima se roba, čije je određivanje nepovlaštenog podrijetla potrebno za primjenu mjera Unije iz članka 59., smatra u cijelosti dobivena u jednoj zemlji ili području ili da je na njoj napravljena posljednja značajna, gospodarski opravdana obrada ili prerada, u poduzeću opremljenom za taj postupak, što rezultira izradom novog proizvoda ili predstavlja značajan stupanj izrade u zemlji ili području, u skladu s člankom 60.”
11
Člankom 284. tog zakonika, naslovljenim „Izvršavanje ovlasti”, pobliže se određuju načini tog izvršavanja.
Delegirana uredba 2015/2446
12
Komisija je, izvršavajući svoju nadležnost na temelju članka 62. Carinskog zakonika, donijela Delegiranu uredbu 2015/2446.
13
Uvodna izjava 20. te delegirane uredbe glasi:
„Vijeće je svojom Odlukom [Vijeća] 94/800/EZ [od 22. prosinca 1994. o sklapanju u ime Europske zajednice, s obzirom na pitanja iz njezine nadležnosti, sporazuma postignutih u Urugvajskom krugu multilateralnih pregovora (1986. – 1994.) (SL 1994., L 336, str. 1.)] odobrilo Sporazum o pravilima o podrijetlu (WTO – GATT 1994.), priložen konačnom aktu potpisanom u Marakešu 15. travnja 1994. U Sporazumu o pravilima o podrijetlu navodi se da se posebna pravila za utvrđivanje podrijetla određenih skupina proizvoda prije svega trebaju ravnati prema zemlji u kojoj je proizvodni postupak doveo do promjene razvrstavanja u Carinsku tarifu. Samo ako na temelju tog kriterija nije moguće utvrditi zemlju posljednje bitne obrade ili prerade mogu se primijeniti drugi kriteriji, poput kriterija dodane vrijednosti ili utvrđivanje određenog postupka prerade. S obzirom na to da je Unija stranka tog Sporazuma potrebno je u carinskom zakonodavstvu Unije utvrditi odredbe koje su u skladu s načelima utvrđenima u tom Sporazumu za utvrđivanje zemlje u kojoj je roba podvrgnuta posljednjoj bitnoj obradi ili preradi.”
14
Članak 32. navedene delegirane uredbe, naslovljen „Roba čija proizvodnja uključuje više od jedne zemlje ili teritorija (članak 60. stavak 2. [Carinskog] [z]akonika)”, određuje:
„Smatra se da je na robi navedenoj u Prilogu 22‑01 obavljena posljednja bitna prerada ili obrada, što rezultira izradom novog proizvoda ili čini bitan stupanj izrade, u zemlji ili teritoriju na kojem se ispunjavaju pravila utvrđena u tom Prilogu ili koje se utvrđuje na temelju tih pravila.”
15
Prilog 22‑01 toj delegiranoj uredbi naslovljen je „Uvodne napomene i popis postupaka bitne prerade ili obrade kojima se stječe nepovlašteno podrijetlo”. Taj prilog uključuje dio naslovljen „Uvodne napomene”, čije točke 2. i 3. glase:
„2. Primjena pravila u ovom Prilogu
2.1.
Pravila iz ovog Priloga potrebno je primjenjivati na robu na temelju njezina razvrstavanja u [HS] i svih dodatnih kriterija koje je moguće utvrditi uz tarifne brojeve ili podbrojeve [HS‑a] i koji su izrađeni upravo za potrebe ovog Priloga. Tarifni broj ili podbroj [HS‑a] s dodatnom potpodjelom na temelju tih kriterija u ovom se Prilogu nazivaju ‚podijeljeni tarifni broj’ ili ‚podijeljeni tarifni podbroj’. […]
Razvrstavanje robe u tarifne brojeve i podbrojeve [HS‑a] uređeno je općim pravilima o tumačenju [HS‑a] i svim odgovarajućim napomenama uz odjeljke, poglavlja i podbrojeve tog sustava. Ta pravila i napomene dio su Kombinirane nomenklature sadržane u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 [od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL 1987., L 256, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 12., str. 3.] (u daljnjem tekstu: KN). U cilju utvrđivanja ispravnog podijeljenog tarifnog broja ili podbroja za određenu robu u ovom Prilogu se opća pravila o tumačenju [HS‑a] i sve odgovarajuće napomene uz odjeljke, poglavlja i podbrojeve tog sustava primjenjuju mutatis mutandis, osim ako je ovim Prilogom drugačije propisano.
[…]
3. Pojmovnik
Ako se temelje na promjeni u razvrstavanju u carinsku tarifu, osnovna pravila na razini potpodjela mogu biti izražena s pomoću sljedećih kratica.
[…]
CTH: promjena u odgovarajuće poglavlje iz bilo kojeg drugog poglavlja
[…]”
16
Poglavlje 73. navedenog priloga naslovljeno je „Proizvodi od željeza ili čelika”. Ono, među ostalim, uključuje „Preostalo pravilo uz poglavlje” koje glasi:
„Ako zemlju podrijetla nije moguće odrediti primjenom osnovnih pravila, zemlja podrijetla robe zemlja je iz koje potječe najveći udio materijala, kako je utvrđeno na temelju vrijednosti materijala.”
17
To poglavlje 73. uključuje tablicu u kojoj se navode osnovna pravila koja treba primijeniti za utvrđivanje zemlje ili područja podrijetla robe koja je u njoj navedena i identificirana prema njezinu broju i podbroju HS‑a, među ostalim i osnovno pravilo koje se primjenjuje na hladno vučene ili hladno valjane cijevi i profile, od nehrđajućeg čelika, kružnog poprečnog presjeka, bešavne, iz tarifnog podbroja 730441 HS‑a. Navedena se tablica tumači na sljedeći način:
„Oznaka HS 2017.
Naziv robe
Osnovna pravila
[…]
7304
Bešavne cijevi i šuplji profili, od željeza (osim od lijevanog željeza) ili čelika
Kako je utvrđeno za tarifne podbrojeve
[…]
- ostale, kružnog poprečnog presjeka od nehrđajućeg čelika:
7304 41
- - hladno vučene ili hladno valjane (hladno reducirane)
CTH ili premještaj iz šupljih profila iz tarifnog podbroja 7304 49
7304 49
-- ostalo
CTH”
Glavni postupak i prethodna pitanja
18
Društvo Stappert, društvo za trgovinu čelikom, zatražilo je 20. siječnja 2016. od carinskog ureda OIP, u skladu s člankom 33. Uredbe br. 952/2013, radi uvoza bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika iz tarifnog podbroja 730441 HS‑a iz Južne Koreje (u daljnjem tekstu: predmetne cijevi). Postupak proizvodnje cijevi je sljedeći: masivni čelični ingoti najprije se u Kini prerađuju posredstvom tople plastične deformacije ekstruzijom u preši (toplo oblikovanje). Na taj način dobiveni polugotovi proizvodi (u daljnjem tekstu: pripremci za cijevi) obuhvaćeni su podbrojem 730449 HS‑a. Zatim se ti pripremci za cijevi transportiraju u Južnu Koreju na hladno valjanje i istezanje u oblik cijevi. Društvo Stappert tvrdi da Južnu Koreju treba označiti kao zemlju podrijetla predmetnih cijevi u skladu s člankom 60. stavkom 2. Carinskog zakonika. To bi rezultiralo time da se na uvoz tih cijevi ne bi trebala naplaćivati nikakva antidampinška pristojba, što ne bi bio slučaj da je zemlja podrijetla Kina.
19
Odlukom od 16. lipnja 2017. carinski ured smatrao je da cijevi imaju isto nepovlašteno podrijetlo kao i pripremci za cijevi, to jest Kinu. Naime, prema mišljenju carinskog ureda, u skladu s osnovnim pravilom, podrijetlo cijevi trebalo je biti utvrđeno s obzirom na zemlju u kojoj se proizvode pripremci za cijevi.
20
Društvo Stappert podnijelo je pritužbu protiv te odluke ističući da zadnja faza bitne, gospodarski opravdane prerade mora biti odlučujuća za stjecanje podrijetla. U ovom se slučaju ta zadnja faza provodi u Južnoj Koreji.
21
Carinski je ured odlukom od 23. studenoga 2018. odbio tu pritužbu. Prema njegovu mišljenju, s jedne strane, u Južnoj Koreji ne dolazi ni do kakve promjene tarifnog broja. S druge strane, suprotno onomu što tvrdi društvo Stappert, pripremci za cijevi proizvedeni u Kini ne mogu se smatrati „šupljim profilima” iz tarifnog podbroja 730449 HS‑a, u smislu kriterija koji se odnosi na šuplje profile, a koji se potom hladno prerađuju u Južnoj Koreji. Prema mišljenju carinskog ureda, pojam „šuplji profili” treba tumačiti u skladu s napomenama s objašnjenjem koje se odnose na poglavlje 73. HS‑a i iz toga proizlazi da pripremci za cijevi nisu „šuplji profili”, nego „cijevi”.
22
Društvo Stappert je sudu koji je uputio zahtjev, Finanzgerichtu Hamburg (Financijski sud u Hamburgu, Njemačka), podnijelo tužbu kojom je, kao glavno, zahtijevalo da se utvrdi da je Južna Koreja zemlja podrijetla predmetnih cijevi i, podredno, utvrđenje nezakonitosti odbijanja carinskog ureda da utvrdi to podrijetlo.
23
U tom kontekstu, sud koji je uputio zahtjev nastoji doznati, kao prvo, obuhvaća li pojam „šuplji profili”, u smislu osnovnog pravila, proizvode kao što su pripremci za cijevi.
24
Kao prvo, prema mišljenju tog suda, doseg tog pojma ne može se izvesti iz tijeka nastanka osnovnog pravila, konkretnije upućivanjem na dokumente sastavljene prilikom pregovora koji su se odvijali u okviru programa rada koji se odnosi na Sporazum o pravilima o podrijetlu iz uvodne izjave 20. Delegirane uredbe 2015/2446, u kojima se ne precizira što treba smatrati „šupljim profilima” iz tarifnog podbroja 730449 HS‑a.
25
Kao drugo, prema mišljenju suda koji je uputio zahtjev, valja dati prednost tumačenju koje najbolje odgovara kriterijima ocjene u vezi s podrijetlom, a tumačenje iz tarifne perspektive ne bi smjelo biti protivno kriterijima iz članka 60. stavka 2. Carinskog zakonika.
26
Kao treće, sud koji je uputio zahtjev navodi da uvodne napomene Priloga 22‑01 Delegiranoj uredbi 2015/2446 ne upućuju na napomene s objašnjenjem HS‑a.
27
Kao četvrto, taj sud smatra da je postupak proizvodnje predviđen osnovnim pravilom onaj koji je opisan, među ostalim, u Napomenama s objašnjenjem koje se odnose na tarifni broj 7304 HS‑a, iz kojih se može zaključiti da se toplo valjane ili vučene cijevi rabe kao međuproizvodi i da stoga odgovaraju „šupljim profilima” u smislu navedenog kriterija.
28
Kao peto, ne postoji ujednačena taksonomija za opis postupaka o kojima je riječ u glavnom postupku.
29
Kao šesto, ako bi se pojam „šuplji profil” trebao tumačiti u skladu s Napomenama s objašnjenjem HS‑a koje se odnose na njegovo poglavlje 73., stjecanje podrijetla ovisilo bi samo o obliku materijala, što sudu koji je uputio zahtjev izgleda kao proizvoljna primjena članka 60. stavka 2. Carinskog zakonika.
30
Usto, smatra da iz uvodne izjave 33. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/2093 od 15. studenoga 2017. o završetku ispitnog postupka o mogućem izbjegavanju antidampinških mjera uvedenih Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 1331/2011 na uvoz određenih bešavnih cijevi od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine putem uvoza poslanog iz Indije, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Indije ili ne, te o obustavi evidentiranja takvog uvoza uvedenog Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/272 (SL 2017., L 299, str. 1.), proizlazi da se hladnim oblikovanjem cijev znatno izmijeni te se nepovratno mijenjaju njezina ključna svojstva, tako da se mijenjaju njezine dimenzije te fizička, mehanička i metalurška svojstva, kao što to proizlazi iz općih razmatranja u Napomenama s objašnjenjem HS‑a koje se odnose na poglavlje 72. HS‑a, a koje su relevantne za poglavlje 73. HS‑a.
31
Kao sedmo, sud koji je uputio zahtjev smatra da, s tehničkog gledišta, tumačenje pojma „šuplji profil” na temelju Napomena s objašnjenjem HS‑a koje se odnose na poglavlje 73. HS‑a u praksi nije ni od kakvog interesa. Naime, prerada šupljeg profila hladnim oblikovanjem, u smislu definicije iz tih napomena s objašnjenjem, iako je tehnički moguća, dovela bi do previsokih troškova, tako da bi najčešće korišteni postupak proizvodnje cijevi bio hladna prerada toplo obrađenih cijevi.
32
Kao osmo, prema mišljenju tog suda, ne mogu se svi proizvodi iz tarifnog podbroja 730449 HS‑a prerađivati. Pripremci za cijevi su pak proizvodi koji se mogu upotrebljavati tek nakon prerade. U tom pogledu, činjenica da materijal od kojeg su izrađene cijevi iz tarifnog podbroja 730441 HS‑a nije bio predmet ispitivanja sukladnosti upućivanjem na industrijsku normu koja se odnosi na toplo obrađene bešavne cijevi dokazuje da se taj materijal nužno mora naknadno preraditi.
33
Nadalje, u slučaju da podrijetlo predmetnih cijevi ne bude utvrđeno u skladu s kriterijem koji se odnosi na šuplje profile ili ako se pokaže nemogućim odgovoriti na prvo pitanje, sud koji je uputio zahtjev nastoji doznati je li taj kriterij nevaljan zbog nedostatka u obrazloženju, nedostatka preciznosti ili neusklađenosti s člankom 60. stavkom 2. Carinskog zakonika.
34
Naposljetku, sud koji je uputio zahtjev, u slučaju da se osnovno pravilo proglasi nevaljanim u dijelu u kojem se odnosi na kriterij koji se odnosi na šuplje profile, dvoji o tome koje bi pravilo prava Unije tada trebalo primijeniti kako bi se utvrdilo podrijetlo predmetnih cijevi.
35
U tim je okolnostima Finanzgericht Hamburg (Financijski sud u Hamburgu) odlučio prekinuti postupak i uputiti Sudu sljedeća prethodna pitanja:
„1.
Obuhvaća li pojam ‚šuplji profili’ iz [osnovnog pravila] […], u skladu s kojim se stjecanje podrijetla uvjetuje ‚premještajem iz šupljih profila iz tarifnog podbroja 7304 49’ […], toplo oblikovan[u] [robu] iz tarifnog podbroja 730449 HS‑a, ravn[u] i nepromjenjive debljine stijenke, koj[a] ne ispunjava zahtjeve tehničke norme za toplo oblikovane bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika i od koj[e] se hladnom preradom proizvode cijevi drukčijeg poprečnog presjeka i drukčije debljine stijenke?
2.
U slučaju niječnog odgovora na prvo pitanje ili ako nije potrebno odgovoriti na prvo pitanje: povređuju li se [kriterijem koji se odnosi na šuplje profile] članak 60. stavak 2. i članak 284. [Carinskog zakonika] te članak 290. UFEU‑a zato što
(a)
nedostaje obrazloženje [tog kriterija],
(b)
je [taj kriterij] previše neodređe[n] ili
(c)
temelj podrijetla ne obuhvaća postupke obrade koji bi u skladu s člankom 60. stavkom 2. [Carinskog zakonika] trebali predstavljati temelj za utvrđivanje podrijetla[?]
3.
U slučaju potvrdnog odgovora na drugo prethodno pitanje: određuje li se stjecanje podrijetla robe iz tarifnog podbroja 730441 [HS‑a] u glavnom postupku na temelju [osnovnog pravila koje se odnosi na] ‚CTH ’, preostalog pravila [predviđenog u poglavlju 73. Priloga 22 – 01 Delegiranoj uredbi 2015/2446]] ili članka 60. stavka 2. Carinskog zakonika?”
O prethodnim pitanjima
Prvo pitanje
36
Svojim prvim pitanjem sud koji je uputio zahtjev u biti nastoji doznati treba li osnovno pravilo tumačiti na način da pojam „šuplji profil”, u smislu tog pravila, obuhvaća „pripremak za cijevi” koji je toplo oblikovan, ravan i nepromjenjive debljine stjenke te ne ispunjava zahtjeve tehničke norme za toplo oblikovane bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika i od kojeg se hladnom preradom proizvode cijevi drukčijeg poprečnog presjeka i drukčije debljine stijenke, obuhvaćene tarifnim podbrojem 730441 HS‑a.
37
U skladu s osnovnim pravilom, smatra se da su cijevi i šuplji profili iz tarifnog podbroja 730441 HS‑a podrijetlom iz zemlje u kojoj su proizvedeni putem hladnog izvlačenja ili hladnog valjanja (hladna redukcija) ako su proizvedeni bilo od proizvoda iz drugog tarifnog broja HS‑a ili od „šupljih profila iz tarifnog podbroja 730449” HS‑a.
38
Iz točke 2.1. uvodnih napomena Priloga 22‑01 Delegiranoj uredbi 2015/2446 proizlazi, s jedne strane, da je pravila iz tog priloga potrebno primjenjivati na robu na temelju njezina razvrstavanja u HS i svih dodatnih kriterija koje je moguće utvrditi uz tarifne brojeve ili podbrojeve tog sustava i koji su izrađeni upravo za potrebe navedenog priloga te da se, s druge strane, u cilju utvrđivanja ispravnog podijeljenog tarifnog broja ili podbroja za određenu robu u tom prilogu, opća pravila o tumačenju HS‑a i sve odgovarajuće napomene uz odjeljke, poglavlja i podbrojeve tog sustava primjenjuju mutatis mutandis, osim ako je u tom Prilogu 22‑01 drugačije propisano.
39
Osim toga, što se tiče tumačenja tarifnih brojeva i podbrojeva HS‑a, valja podsjetiti na to da napomene s objašnjenjem HS‑a kao takve pružaju valjane elemente u tu svrhu (vidjeti u tom smislu presudu od 18. lipnja 2020., Hydro Energo, C‑340/19, EU:C:2020:488, t. 36.).
40
U skladu s općim razmatranjima iz napomena s objašnjenjem HS‑a koje se odnose na njegovo poglavlje 73., na koje izričito upućuje napomena s objašnjenjem uz tarifni broj 7304 HS‑a, koncentrični šuplji proizvodi nepromjenjivog poprečnog presjeka, s jednom zatvorenom šupljinom po cijeloj svojoj dužini i čiji su vanjski i unutarnji profili istog oblika., čine „cijevi” u smislu poglavlja 73. HS‑a, dok su šuplji proizvodi koji ne odgovaraju definiciji cijevi i, osobito, oni čiji vanjski i unutarnji profili nemaju isti oblik, „šuplji profili”.
41
S druge strane, pojam „pripremak za cijevi” ne navodi se u općim razmatranjima spomenutima u prethodnoj točki. Iz toga slijedi da su, za potrebe primjene osnovnog pravila, proizvodi koji se kvalificiraju kao „pripremci za cijevi” ili „cijevi” ili „šuplji profili” u smislu poglavlja 73. HS‑a.
42
Iz spisa kojim Sud raspolaže proizlazi da su predmetne cijevi, koje namjerava uvesti društvo Stappert, dobivene od pripremaka za cijevi koje su obuhvaćene pojmom „cijevi” u smislu napomena s objašnjenjem koje se odnose na poglavlje 73. HS‑a, kako je navedeno u točki 40. ove presude, osobito zato što su opisane kao ravne i nepromjenjive debljine stijenke.
43
Stoga ti pripremci za cijevi ne mogu, kao takvi, biti obuhvaćeni pojmom „šuplji profil” u smislu poglavlja 73. HS‑a ili osnovnog pravila.
44
U tom pogledu valja pojasniti da iz definicija pojmova „šuplji profil” i „cijevi”, navedenih u točki 40. ove presude, ni na koji način ne proizlazi da proizvodi koje označavaju moraju biti u skladu sa zahtjevima tehničke norme kako bi mogli biti obuhvaćeni tim pojmovima.
45
Usto, činjenica da se osobito u napomeni s objašnjenjem koja se odnosi na tarifni broj 7304 HS‑a opisuje postupak proizvodnje cijevi hladnom preradom toplo valjanih ili toplo vučenih cijevi koje se upotrebljavaju kao pripremci, bez spominjanja proizvodnje cijevi od šupljih profila, ne znači nužno da ta proizvodnja nije moguća, s obzirom na to da se u toj napomeni pojašnjava, uostalom, da se cijevi i šuplji profili iz tarifnog broja 7304 HS‑a „mogu dobiti različitim postupcima”.
46
Sud koji je uputio zahtjev ističe da bi tumačenje pojma „šuplji profil” iz osnovnog pravila na način koji je u skladu s navodima iz napomena s objašnjenjem HS‑a koje se odnose na njegovo poglavlje 73. moglo dovesti u pitanje valjanost tog pravila, osobito s obzirom na članak 60. stavak 2. Carinskog zakonika.
47
Točno je da se, prema općem načelu tumačenja, akt Unije mora tumačiti u najvećoj mogućoj mjeri tako da se ne dovede u pitanje njegova valjanost (vidjeti u tom smislu presudu od 13. rujna 2018., UBS Europe i dr., C‑358/16, EU:C:2018:715, t. 53. i navedenu sudsku praksu).
48
Međutim, tumačenje pojmova iz osnovnih pravila koje bi odstupalo od njihova dosega u smislu HS‑a ugrozilo bi unutarnju dosljednost Delegirane uredbe 2015/2446 (vidjeti po analogiji presudu od 17. lipnja 2021., Češka Republika/Komisija, C‑862/19 P, EU:C:2021:493, t. 52.).
49
Iz toga slijedi da na prvo pitanje valja odgovoriti tako da osnovno pravilo treba tumačiti na način da pojam „šuplji profil”, u smislu tog pravila, ne obuhvaća „pripremak za cijevi” koji je toplo oblikovan, ravan i nepromjenjive debljine stjenke te ne ispunjava zahtjeve tehničke norme za toplo oblikovane bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika i od kojeg se hladnom preradom proizvode cijevi drukčijeg poprečnog presjeka i drukčije debljine stijenke, obuhvaćene tarifnim podbrojem 730441 HS‑a.
Drugo pitanje
50
Drugo se pitanje odnosi na valjanost kriterija koji se odnosi na šuplje profile zbog isključenja stjecanja podrijetla robe iz tarifnog podbroja 730441 HS‑a, hladno dobivene od cijevi iz tarifnog podbroja 730449 HS‑a. Međutim, taj je kriterij samo jedan od dvaju alternativnih kriterija osnovnog pravila, pri čemu ta dva kriterija isključuju takvo stjecanje podrijetla za tu robu.
51
Prema tome, valja smatrati da svojim drugim pitanjem sud koji je uputio zahtjev u biti traži od Suda da se izjasni o valjanosti osnovnog pravila s obzirom na članak 290. UFEU‑a, načelo pravne sigurnosti i članak 60. stavak 2. Carinskog zakonika.
52
Najprije valja istaknuti da je, u skladu s člankom 62. Carinskog zakonika, Komisija ovlaštena donositi delegirane akte kojima se utvrđuju pravila u skladu s kojima se za robu smatra u cijelosti da je na njoj napravljena posljednja značajna, gospodarski opravdana prerada ili obrada, u poduzeću opremljenom za taj postupak, što rezultira izradom novog proizvoda ili predstavlja značajan stupanj izrade u zemlji ili području, u skladu s člankom 60. tog zakonika. Cilj tih akata je precizirati način na koji apstraktne kriterije navedene u potonjoj odredbi treba tumačiti i primjenjivati u konkretnim situacijama (vidjeti u tom smislu presudu od 20. svibnja 2021., Renesola UK, C‑209/20, EU:C:2021:400, t. 33.).
53
Međutim, kao što to proizlazi iz ustaljene sudske prakse Suda, izvršavanje te Komisijine ovlasti uvjetovano je poštovanjem određenih zahtjeva (vidjeti u tom smislu presudu od 20. svibnja 2021., Renesola UK, C‑209/20, EU:C:2021:400, t. 34.). Ciljevi koji se žele postići delegiranom uredbom moraju biti takvi da opravdavaju njezino donošenje, ta uredba mora ispunjavati zahtjev obrazlaganja koji se nalaže za takav akt, a Komisijine ocjene koje se odnose na određivanje zemlje podrijetla proizvoda na koje se primjenjuje navedena provedbena uredba ne smiju biti zahvaćene pogreškom koja se tiče prava ili očitom pogreškom u ocjeni s obzirom na članak 60. stavak 2. Carinskog zakonika (vidjeti u tom smislu presudu od 20. svibnja 2021., Renesola UK, C‑209/20, EU:C:2021:400, t. 40. i 42.).
54
Naime, to podrijetlo u svakom slučaju treba utvrditi s obzirom na odlučujući kriterij, a to je „posljednja značajna prerada ili obrada” robe o kojoj je riječ. Taj izraz treba razumjeti tako da upućuje na fazu postupka proizvodnje tijekom kojeg je ta roba stekla svoju namjenu, kao i svojstva i poseban sastav koji nije ranije posjedovala i koji se naknadno ne moraju podvrgnuti značajnim kvalitativnim izmjenama (presuda od 20. svibnja 2021., Renesola UK, C‑209/20, EU:C:2021:400, t. 38. i navedena sudska praksa).
55
Sudsko ispitivanje osnovanosti odredbe akta poput Priloga 22‑01 Delegiranoj uredbi 2015/2446 može se odnositi na to je li Komisija, neovisno o bilo kakvoj pogrešci koja se tiče prava, počinila očitu pogrešku u ocjeni provedbom članka 60. stavka 2. Carinskog zakonika, uzimajući u obzir konkretnu situaciju o kojoj je riječ (vidjeti u tom smislu presudu od 20. svibnja 2021., Renesola UK, C‑209/20, EU:C:2021:400, t. 39. i navedenu sudsku praksu).
56
Iz toga slijedi da, iako Komisija raspolaže diskrecijskom ovlašću za primjenu općih kriterija iz članka 60. stavka 2. Carinskog zakonika na posebne obrade i prerade, ona ne može, u nedostatku objektivnih opravdanja, usvojiti potpuno različita rješenja za slične obrade i prerade (vidjeti po analogiji presudu od 23. ožujka 1983., Cousin i dr., 162/82, EU:C:1983:93, t. 21.).
57
Što se tiče kriterija za promjenu tarifnog broja iz osnovnog pravila, Sud je već utvrdio da nije dovoljno tražiti kriterije koji definiraju podrijetlo robe u tarifnom razvrstavanju prerađenih proizvoda, s obzirom na to da je zajednička carinska tarifa osmišljena u pogledu specifičnih zahtjeva, a ne u pogledu utvrđivanja podrijetla proizvoda (vidjeti u tom smislu presudu od 11. veljače 2010., Hoesch Metals and Alloys, C‑373/08, EU:C:2010:68, t. 42. i navedenu sudsku praksu).
58
Iako promjena tarifnog broja robe, koja je uzrokovana njezinom preradom, upućuje na to da je njezina prerada ili obrada bitna, ipak ostaje činjenica da prerada ili obrada može biti bitna čak i ako ne dođe do takve promjene tarifnog broja. Kriterij za promjenu tarifnog broja pokriva većinu situacija, ali ne omogućava identificiranje svih situacija u kojima je prerada ili obrada robe bitna (vidjeti u tom smislu presudu od 11. veljače 2010., Hoesch Metals and Alloys, C‑373/08, EU:C:2010:68, t. 43. i navedenu sudsku praksu).
59
Stoga, kako bi se utvrdilo podrijetlo robe iz tarifnog podbroja 730441 HS‑a, osnovno pravilo predviđa, osim kriterija za promjenu tarifnog broja, i kriterij za promjenu iz šupljih profila iz tarifnog podbroja 730449 tog sustava, čiji je cilj dopuniti i ispraviti prvi kriterij (vidjeti po analogiji presudu od 23. ožujka 1983., Cousin i dr., 162/82, EU:C:1983:93, t. 17.).
60
Međutim, valja utvrditi, kao što je to učinio sud koji je uputio zahtjev, da se kriterijem koji se odnosi na šuplje profile uspostavlja različito postupanje. Naime, na temelju tog kriterija, hladno oblikovanje proizvoda iz tarifnog podbroja 730449 HS‑a, čiji vanjski i unutarnji profili nemaju isti oblik, i koji stoga predstavlja „šuplji profil”, u smislu napomena s objašnjenjem HS‑a koje se odnose na poglavlje 73. tog sustava, u proizvod koji je jednakog oblika, ali čija su svojstva različita zbog te vrste oblikovanja, i koji stoga također predstavlja „šuplji profil” u smislu tih istih napomena, određuje podrijetlo gotovog proizvoda, pri čemu se smatra da je potonji proizvod rezultat „značajne prerade ili obrade” u smislu članka 60. stavka 2. Carinskog zakonika. Nasuprot tomu, hladno oblikovanje proizvoda, koji je također obuhvaćen tarifnim podbrojem 730449 HS‑a, a sastoji se od koncentričnog šupljeg proizvoda čiji vanjski i unutarnji profili imaju isti oblik, i koji stoga predstavlja „cijev” u smislu napomena s objašnjenjem HS‑a koje se odnose na poglavlje 73. tog sustava, u proizvod jednakog oblika, ali čija su svojstva također različita zbog te vrste oblikovanja, i koji stoga predstavlja „cijev” u smislu istih napomena, ne određuje podrijetlo gotovog proizvoda. Stoga se, u skladu s kriterijem koji se odnosi na šuplje profile, smatra da samo potonji proizvod nije rezultat značajne prerade u smislu tog članka 60. stavka 2.
61
Budući da Komisija nije pružila nikakvo uvjerljivo opravdanje kojim bi se objektivno objasnilo to različito postupanje u odnosu na, s jedne strane, cijevi i, s druge strane, šuplje profile, koji su oboje obuhvaćeni tarifnim podbrojem 730441 HS‑a i dobiveni od proizvoda iz tarifnog podbroja 730449 HS‑a, proturječno je i diskriminatorno da osnovno pravilo predviđa da hladno oblikovanje može odrediti podrijetlo šupljih profila primjenom alternativnog kriterija, dok ista vrsta oblikovanja koje se primjenjuje na cijevi može odrediti njihovo podrijetlo samo s obzirom na jedan, znatno stroži kriterij (vidjeti po analogiji presudu od 23. ožujka 1983., Cousin i dr.., 162/82, EU:C:1983:93, t. 21.).
62
Taj je zaključak potvrđen utvrđenjem iz uvodne izjave 33. Provedbene uredbe 2017/2093, prema kojem se cijevi hladnim oblikovanjem znatno izmijene. Naime, to se utvrđenje temelji na zapažanju da se tim oblikovanjem nepovratno mijenjaju njihova fizička, mehanička i metalurška svojstva. Takve promjene mogu odrediti podrijetlo proizvoda, kao što to proizlazi iz sudske prakse navedene u točki 54. ove presude.
63
Osim toga, suprotna tvrdnja koju je Komisija iznijela u okviru ovog zahtjeva za prethodnu odluku, prema kojoj hladno oblikovanje ne mijenja metalurška svojstva cijevi, ne temelji se ni na kakvoj objektivno provjerljivoj osnovi te je u svakom slučaju u suprotnosti s navodima iz točke IV. B drugog stavka općih razmatranja iz napomena s objašnjenjem HS‑a koje se odnose na njegovo poglavlje 72.
64
U tim okolnostima valja utvrditi da osnovno pravilo – u dijelu u kojem se njime isključuje to da se promjenom tarifnog broja koja proizlazi iz prerade cijevi obuhvaćenih tarifnim podbrojem 730449 HS‑a u bešavne cijevi i šuplje profile, od željeza ili čelika, hladno vučene ili hladno valjane (hladno reducirane), obuhvaćene tarifnim podbrojem 730441 HS‑a potonjima daje status proizvoda s podrijetlom iz zemlje u kojoj je došlo do te promjene – nije u skladu s odredbama članka 60. stavka 2. Carinskog zakonika, tako da je Komisija donošenjem tog pravila počinila očitu pogrešku u ocjeni.
65
U tom kontekstu treba smatrati da je osnovno pravilo nevaljano u dijelu u kojem isključuje to da određeni postupci proizvodu daju status proizvoda s podrijetlom iz zemlje u kojoj su se ti postupci odvijali, dok analogni postupci određuju stjecanje podrijetla za slične proizvode (vidjeti po analogiji presudu od 23. ožujka 1983., Cousin i dr., 162/82, EU:C:1983:93, t. 20. i 21.).
66
Iz toga slijedi da na drugo pitanje valja odgovoriti tako da je osnovno pravilo nevaljano u dijelu u kojem se njime isključuje to da se promjenom tarifnog broja koja proizlazi iz prerade cijevi iz tarifnog podbroja 730449 HS‑a u bešavne cijevi i šuplje profile, od željeza ili čelika, hladno vučene ili hladno valjane (hladno reducirane) iz tarifnog podbroja 730441 HS‑a, potonjima daje status proizvoda s podrijetlom iz zemlje u kojoj je došlo do te promjene.
Treće pitanje
67
Treće se pitanje temelji na premisi da je osnovno pravilo nevaljano, barem što se tiče kriterija promjene iz šupljih profila iz tarifnog podbroja 730449. Međutim, iz odgovora na drugo pitanje proizlazi da je taj kriterij navedenog pravila nevaljan samo u dijelu u kojem se njime iz utvrđivanja stjecanja podrijetla gotovog proizvoda iz tarifnog podbroja 730441 HS‑a isključuje promjena iz cijevi iz tarifnog podbroja 730449 HS‑a, što znači da se osnovno pravilo primjenjuje i na takvu promjenu. Prema tome, nije potrebno odgovoriti na treće pitanje.
Troškovi
68
Budući da ovaj postupak ima značaj prethodnog pitanja za stranke glavnog postupka pred sudom koji je uputio zahtjev, na tom je sudu da odluči o troškovima postupka. Troškovi podnošenja očitovanja Sudu, koji nisu troškovi spomenutih stranaka, ne nadoknađuju se.
Slijedom navedenog, Sud (deveto vijeće) odlučuje:
1.
Osnovno pravilo za robu iz tarifnog podbroja 730441 Harmoniziranog sustava nazivlja i brojčanog označavanja robe, predviđeno u Prilogu 22‑01 Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/2446 od 28. srpnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o detaljnim pravilima koja se odnose na pojedine odredbe Carinskog zakonika Unije, kako je izmijenjena Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2018/1063 оd 16. svibnja 2018.
treba tumačiti na način da:
pojam „šuplji profil”, u smislu tog pravila, ne obuhvaća „pripremak za cijevi” koji je toplo oblikovan, ravan i nepromjenjive debljine stjenke te ne ispunjava zahtjeve tehničke norme za toplo oblikovane bešavne cijevi od nehrđajućeg čelika, i od kojeg se hladnom preradom proizvode cijevi drukčijeg poprečnog presjeka i drukčije debljine stijenke, obuhvaćene tarifnim podbrojem 730441 Harmoniziranog sustava nazivlja i brojčanog označavanja robe.
2.
Osnovno pravilo za robu iz tarifnog podbroja 730441 Harmoniziranog sustava nazivlja i brojčanog označavanja robe, predviđeno u Prilogu 22‑01 Delegiranoj uredbi 2015/2446, kako je izmijenjena Delegiranom uredbom 2018/1063, nevaljano je u dijelu u kojem se njime isključuje to da se promjenom tarifnog broja koja proizlazi iz prerade cijevi iz tarifnog podbroja 730449 tog harmoniziranog sustava u bešavne cijevi i šuplje profile, od željeza ili čelika, hladno vučene ili hladno valjane (hladno reducirane) iz tarifnog podbroja 730441 navedenog harmoniziranog sustava, potonjima daje status proizvoda s podrijetlom iz zemlje u kojoj je došlo do te promjene.
Potpisi
(
*1
)	Jezik postupka: njemački