62010CC0505_SK
Opinion of the Advocate-General
Opinion of the Advocate-General
1. Prejudiciálna otázka, ktorú položil Højesteret (Dánsko), sa týka režimu daňového oslobodenia minerálnych olejov používaných ako palivo na plavbu vo vodách Spoločenstva inú než plavbu súkromnými rekreačnými plavidlami. Vnútroštátny súd sa pýta Súdneho dvora na význam pojmu „plavba“ v zmysle článku 8 ods. 1 písm. c) smernice Rady 92/81/EHS z 19. októbra 1992 o harmonizácii štruktúry spotrebných daní z minerálnych olejov [ neoficiálny preklad ](2), a to vzhľadom na práce vykonávané rýpadlom upevneným na plavidle, ktoré však vďaka vlastnému motoru a vlastnej palivovej nádrži funguje nezávisle od motora poháňajúceho plavidlo.
2. Spor medzi účastníkmi konania vo veci samej sa týka zdanenia minerálnych olejov spotrebovaných týmto rýpadlom. Dánske daňové úrady zastávajú názor, že spotreba paliva na bagrovacie práce podlieha spotrebným daniam z minerálnych olejov. Žalobca sa naopak domnieva, že na činnosti vykonávané rýpadlom sa musí vzťahovať oslobodenie od dane stanovené v článku 8 ods. 1 písm. c) smernice.
3. V týchto návrhoch vysvetlím dôvody, pre ktoré sa domnievam, že toto ustanovenie sa má vykladať v tom zmysle, že na minerálny olej použitý pre rýpadlo trvalo upevnené na lodi, ktorého fungovanie je nezávislé od motora poháňajúceho loď, pretože má vlastný motor a vlastnú palivovú nádrž, sa musí vzťahovať oslobodenie od spotrebných daní stanovené v článku 8 ods. 1 písm. c) smernice.
I – Právny rámec
A – Právo Únie
4. Podľa článku 8 smernice:
„1. Popri všeobecných ustanoveniach smernice 92/12/EHS[(3) ] o oslobodených použitiach výrobkov podliehajúcich spotrebnej dani a bez vplyvu na iné ustanovenia Spoločenstva členské štáty oslobodia od zosúladenej spotrebnej dane nasledujúce výrobky, za podmienok, ktoré stanovia na zabezpečenie správneho a jasného uplatnenia týchto oslobodení a zabránenie podvodom, úniku alebo zneužitiu:
…
c) minerálne oleje dodávané ako palivo na plavbu vo vodách Spoločenstva (vrátane rybolovu) inú než plavbu súkromnými rekreačnými plavidlami.
Na účely tejto smernice ‚súkromné rekreačné plavidlo‘ znamená akékoľvek plavidlo používané jeho vlastníkom alebo fyzickou či právnickou osobou, ktorá ho môže používať buď v nájme alebo z iného titulu na iné než komerčné účely, najmä nie na prepravu cestujúcich či tovaru alebo na poskytovanie služieb za úhradu alebo pre potreby verejných orgánov.
…
2. Bez toho, aby boli dotknuté iné opatrenia Spoločenstva, môžu členské štáty uplatňovať úplné alebo čiastočné oslobodenia alebo zníženia sadzieb daní z minerálnych olejov alebo iných výrobkov, ktorých používanie podlieha finančnej kontrole:
…
b) pri plavbe na vnútrozemských vodných cestách inej než súkromná rekreačná plavba;
…
g) pri bagrovaní splavných vnútrozemských vodných ciest a prístavov.
3. Pokiaľ ide o všetky alebo niektoré spôsoby priemyselného a komerčného používania uvedené ďalej, členské štáty tiež môžu uplatniť zníženú daňovú sadzbu na motorovú naftu a/alebo skvapalnený ropný plyn a/alebo metán a/alebo petrolej používané pod daňovým dohľadom, ak použitá sadzba nie je nižšia ako minimálna sadzba stanovená smernicou [Rady] 92/82/EHS [z 19. októbra 1992] o aproximácii sadzieb spotrebných daní z minerálnych olejov[(4) ]:
a) pre stacionárne motory;
b) pre materiál a stroje používané pri výstavbe, civilnom inžinierstve a verejných prácach;
…“ [ neoficiálny preklad ]
B – Vnútroštátne právo
5. Článok 8 ods. 1 písm. c) smernice bol do dánskeho právneho poriadku prebratý § 9 ods. 4 zákona o dani z minerálnych olejov (Mineralolieafgiftsloven) a § 7 ods. 4 zákona o dani z oxidu uhličitého (Kuldioxidafgiftsloven) v znení platnom v čase skutkových okolností vo veci samej.
6. Dánsky zákonodarca nevyužil možnosť uvedenú v článku 8 ods. 2 písm. g) smernice.
7. § 9 ods. 4 bod 1 zákona o dani z minerálnych olejov stanovuje, že daň sa vracia v súvislosti s výrobkami používanými v železničnej alebo lodnej doprave, ako aj v komerčnej námornej plavbe s použitím iných plavidiel než tých, ktoré sú uvedené v § 9 ods. 1 bode 3 tohto zákona, s výnimkou súkromných rekreačných plavidiel.
8. § 7 ods. 4 bod 1 zákona o dani z oxidu uhličitého najmä stanovuje, že daň sa vracia v súvislosti s výrobkami podliehajúcimi dani, ktoré používajú podniky zaregistrované podľa zákona o dani z pridanej hodnoty pre námornú plavbu lodí a rybárskych plavidiel.
II – Spor vo veci samej a prejudiciálna otázka
9. Plavidlo M/S Grethe Fighter, ktoré prevádzkuje Partrederiet Sea Fighter (ďalej len „Sea Fighter“), je špeciálne skonštruované na bagrovanie a ďalšie hĺbiace práce. Toto plavidlo zasahuje v rámci bagrovacích prác na mori, dekontaminácie prístavov a kanálov, ukladania potrubí a káblov v morskom dne, kladenia základov pre vlnolamy, opevňovania a ďalších pobrežných prác na mori.
10. Plavidlo M/S Grethe Fighter je vybavené rýpadlom, ktoré je trvalo upevnené na mostíku. Toto rýpadlo má vlastný motor, a teda funguje nezávisle od motora poháňajúceho plavidlo. Má vlastnú palivovú nádrž a palivo v tejto nádrži pochádza z hlavnej palivovej nádrže plavidla. Keď sa rýpadlo používa na hĺbiace práce, plavidlo je zakotvené.
11. Dňa 19. februára 2004 prijal ToldSkat Østjylland (Regionálny colný a daňový úrad Østjylland) rozhodnutie, podľa ktorého spoločnosť Sea Fighter za obdobie od 1. januára 2001 do 30. septembra 2003 nemala nárok na vrátenie dane z minerálnych olejov a oxidu uhličitého v súvislosti s motorovou naftou spotrebovanou rýpadlom na palube plavidla M/S Grethe Fighter. Na základe tohto rozhodnutia bol pre plavidlo M/S Grethe Fighter vydaný daňový výmer na daň z minerálnych olejov vo výške 468 754 DKK a na daň z oxidu uhličitého vo výške 46 012 DKK.
12. Podľa ToldSkat Østjylland spoločnosť Sea Fighter nemala nárok na vrátenie dane z minerálnych olejov použitých na prevádzku zariadenia v súvislosti s bagrovacími prácami vrátane čerpadiel. Poukázal pritom najmä na to, že rýpadlo funguje nezávisle od motora plavidla.
13. Landskatteretten (národná daňová komisia) toto rozhodnutie potvrdila 4. marca 2005.
14. Spoločnosť Sea Fighter podala proti rozhodnutiu Landskatteretten žalobu na Vestre Landsret (Západný regionálny súd) (Dánsko), ktorý rozsudkom z 29. februára 2008 rozhodol v prospech Skatteministeriet (ministerstvo daní).
15. Proti tomuto rozsudku bolo podané odvolanie na Højesteret, ktorý Súdnemu dvoru položil túto prejudiciálnu otázku:
„Má sa článok 8 ods. 1 písm. c) smernice... vykladať v tom zmysle, že minerálne oleje dodávané na používanie v rýpadle, ktoré je na plavidle trvalo upevnené, ale funguje nezávisle od motora poháňajúceho plavidlo, pretože má samostatný motor a samostatnú palivovú nádrž, sú za takých okolností, o aké ide v tejto veci, oslobodené od dane?“
III – Analýza
16. Vnútroštátny súd sa svojou otázkou chce v podstate dozvedieť, či sa má článok 8 ods. 1 písm. c) smernice vykladať v tom zmysle, že minerálny olej použitý rýpadlom, ktoré je trvalo upevnené na plavidle a funguje nezávisle od motora poháňajúceho plavidlo, pretože má vlastný motor a vlastnú palivovú nádrž, má byť oslobodený od spotrebnej dane.
17. Táto otázka nadväzuje na otázky, na ktoré Súdny dvor odpovedal jednak vo svojom rozsudku z 1. apríla 2004, Deutsche See-Bestattungs‑Genossenschaft(5), a jednak vo svojom rozsudku z 1. marca 2007, Jan De Nul(6) . Tieto dva rozsudky totiž viedli Súdny dvor k spresneniu pojmu „plavba“ v zmysle článku 8 ods. 1 písm. c) prvého pododseku smernice.
18. Súdny dvor vo svojom už citovanom rozsudku Deutsche See‑Bestattungs‑Genossenschaft zdôraznil, že toto ustanovenie obsahuje jedinú výnimku. Z uvedeného ustanovenia totiž vyplýva, že oslobodenie sa nevzťahuje na minerálne oleje používané na plavbu súkromnými rekreačnými plavidlami. Súdny dvor ďalej podotkol, že článok 8 ods. 1 písm. c) druhý pododsek smernice 92/81 vymedzuje pojem „súkromné rekreačné plavidlo“ ako plavidlo používané „na iné než komerčné účely“.(7)
19. Podľa Súdneho dvora z toho plynie, že „každá plavba na komerčné účely spadá do pôsobnosti oslobodenia od harmonizovanej spotrebnej dane uvedeného v článku 8 ods. 1 písm. c) prvom pododseku smernice 92/81“(8) . Inými slovami, toto ustanovenie sa podľa Súdneho dvora uplatní na „plavbu v akejkoľvek podobe bez ohľadu na účel cesty, pokiaľ sa táto plavba vykonáva na komerčné účely“(9) .
20. Z tohto rozsudku je možné vyvodiť, že ak má plavba vo vodách Spoločenstva komerčný účel, akým je plnenie poskytovania služieb za úhradu, spadá do pôsobnosti povinného oslobodenia od dane stanoveného v článku 8 ods. 1 písm. c) smernice.
21. V rámci veci, ktorá viedla k vyhláseniu už citovaného rozsudku Jan De Nul, bola následne Súdnemu dvoru položená otázka, či sa na pohyby vykonané plávajúcim nasávacím rýpadlom v priebehu nasávania a vykládky materiálov, čiže počas premiestňovania neoddeliteľného od výkonu bagrovacích činností, vzťahuje pôsobnosť pojmu „plavba“ v zmysle článku 8 ods. 1 písm. c) prvého pododseku smernice. Súdny dvor na túto otázku odpovedal kladne(10) po tom, ako uviedol, že plávajúce nasávacie rýpadlo je vybavené pohonným systémom, ktoré mu umožňuje samostatne sa premiestňovať, a že toto zariadenie má technické vlastnosti nevyhnutné na plavbu, ktoré mu umožňujú poskytovať služby za úhradu(11) .
22. Treba pripomenúť, že keďže sa táto vec netýkala zdanenia objemu minerálnych olejov použitých pri činnostiach nasávania a vykládky materiálov ako takých, Súdny dvor k tomu nemusel zaujať stanovisko. Zostáva teda nevyriešená otázka, či pojem „plavba“ v zmysle článku 8 ods. 1 písm. c) prvého pododseku smernice označuje výlučne premiestňovanie sa na vode, alebo sa má vzťahovať aj na plnenia poskytované plavidlom.
23. V návrhoch, ktoré som v uvedenej veci predniesol, som ako poslednú poznámku uviedol, že oslobodenie od dane stanovené v článku 8 ods. 1 písm. c) smernice by sa malo vzťahovať aj na minerálne oleje spotrebované pri vykonávaní nasávania a vykládky materiálov, keďže na účely uplatňovania tohto článku tvoria činnosti plávajúceho nasávacieho rýpadla pri bagrovacích úkonoch, či už ide o jeho premiestňovanie sa alebo o realizované práce, neoddeliteľný celok.(12)
24. Teraz, keď je Súdny dvor vyzvaný, aby sa k tomuto bodu vyjadril, zotrvávam na svojom stanovisku, ktoré rozvediem, pričom sa budem opierať o znenie článku 8 ods. 1 písm. c) smernice, ako aj cieľov, ktoré toto ustanovenie sleduje.
25. Preskúmanie znenia tohto ustanovenia v prvom rade ukazuje, že normotvorca Únie tým, že použil všeobecný pojem „plavba“, neobmedzil oslobodenie výslovne na minerálne oleje použité len na účely samotného pohonu plavidla. Ak by normotvorca chcel obmedziť oslobodenie na minerálne oleje, ktoré sa používajú len do motorov slúžiacich na pohon plavidla, musel by použiť presnejší pojem než „plavba“ vo vodách Spoločenstva.
26. Ďalej treba zdôrazniť, že článok 8 ods. 1 písm. c) druhý pododsek smernice výslovne hovorí, že tento komerčný účel plavby nezahŕňa len prepravu cestujúcich či tovaru, ale aj poskytovanie služieb za úhradu.
27. Tieto skutočnosti ma vedú k myšlienke, že použitie minerálnych olejov na komerčné účely v rámci plavby je oslobodené, a to najmä v prípade poskytovania služieb za úhradu.
28. Zmienka „vrátane rybolovu“ na ilustráciu toho, čo pokrýva „plavba“ vo vodách Spoločenstva, potvrdzuje myšlienku, podľa ktorej tento pojem označuje komerčnú činnosť, ktorá sa vykonáva vo vodách, a nielen pohyb lode.
29. Predstavme si, že spor vo veci samej by sa týkal spotreby minerálnych olejov používaných ako palivo na rybárskej lodi na pohon zariadení slúžiacich na mechanické vlečenie rybárskych sietí, ako sú navijaky, ktorými sú vybavené plavidlá s vlečnými sieťami.(13) Bolo by treba rozdeliť spotrebu paliva podľa toho, či sa používa v pohonnom systéme rybárskej lode alebo na pohon mechanického navijaka rybárskych sietí? Podľa môjho názoru výslovné uvedenie rybolovu v článku 8 ods. 1 písm. c) prvom pododseku smernice ako príklad toho, na čo sa vzťahuje „plavba“ vo vodách Spoločenstva, bráni tomu, aby bolo oslobodenie od spotrebných daní obmedzené na minerálne oleje používané na premiestňovanie rybárskej lode. Pojem „rybolov“ teda stanovuje komerčnú činnosť a jeho účelom je zahrnúť všetky mechanizmy, ktoré je nutné aktivovať, aby takáto činnosť viedla k cieľu.
30. Neexistuje dôvod prijať iný výklad vo vzťahu k ďalším druhom komerčnej činnosti, akými sú činnosti, ktoré vykonáva plavidlo vo veci samej. Na poskytovanie služieb z plavidla, ako je prevádzkovanie rýpadla, ktoré je na plavidle trvalo upevnené, by sa malo vzťahovať oslobodenie stanovené v článku 8 ods. 1 písm. c) smernice.
31. Celkovo je dôležité, že stále zariadenia plavidla, ktoré spotrebúvajú minerálne oleje, sú úzko spojené so samotným predmetom plavby, ako je rybolov alebo výkon bagrovacích prác. Inými slovami, bez prác vykonávaných pomocou takýchto zariadení by nešlo o tento druh komerčnej plavby. Premiestňovanie sa plavidla a ním poskytované služby, ako sú námorné práce, predstavujú neoddeliteľný celok.
32. Z tohto pohľadu je výkon bagrovacích prác neoddeliteľne spojený s premiestňovaním sa plavidla, ako je M/S Grethe Fighter, vo vodách Spoločenstva.
33. Ak je predmetom veci rýpadlo, ako to uvádza vnútroštátny súd, toho istého druhu ako zariadenia používané na pevnej zemi na pneumatikách alebo na pásoch, jeho zvláštnosťou je, že nemôže byť používané mimo plavidla. Je na plavidle upevnené a nemôže byť od neho oddelené. Bez rýpadla stratí plavidlo svoje opodstatnenie, a to plaviť sa s cieľom vykonávať námorné práce. Bez plavidla by rýpadlo nebolo užitočné, lebo z dôvodu trvalého upevnenia na plavidle toto zariadenie nemôže slúžiť na práce na pevnej zemi. Uskutočnenie námorných prác nemôže byť oddelené od predmetu plavby, a teda je jeho nevyhnutným doplnkom.
34. Európska komisia vo svojich písomných pripomienkach pripúšťa, že na časť minerálnych olejov použitých na iné účely než na pohon plavidla sa vzťahuje pojem „plavba“ v zmysle článku 8 ods. 1 písm. c) prvého pododseku smernice. Ako príklad uvádza palivo používané na výrobu elektriny nevyhnutnej na osvetlenie plavidla alebo na prevádzkovanie jeho navigačného systému.(14) Ak by som súhlasil so skutočnosťou, že takúto spotrebu paliva nemožno primerane odlíšiť od plavby, nevidím dôvod, prečo by takéto odôvodnenie nemohlo byť rozšírené na spotrebu minerálnych olejov nevyhnutných na zabezpečenie fungovania zariadení plavidla, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie vlastného cieľa komerčnej plavby, ako je rybolov alebo bagrovacie práce.
35. Ciele sledované smernicou podľa môjho názoru okrem iného bránia tomu, aby bolo oslobodenie uvedené v článku 8 ods. 1 písm. c) smernice obmedzené na minerálne oleje dodávané na použitie ako palivo len na premiestňovanie sa plavidiel.
36. Súdny dvor zdôraznil, že cieľom povinného oslobodenia minerálnych olejov používaných ako palivo na plavbu vo vodách Spoločenstva je uľahčiť obchodné výmeny vnútri Spoločenstva, najmä prepravu tovarov a slobodné poskytovanie služieb, ktoré možno vykonávať v predmetných vodách.(15)
37. Normotvorca Únie chcel oslobodením, o ktoré ide, podporiť rovnosť určitých daňových podmienok, za ktorých vykonávajú svoju činnosť podniky, ktoré poskytujú dopravu alebo iné služby a využívajú predmetné vody.(16)
38. Cieľom smernice je tiež zaistiť voľný pohyb minerálnych olejov na vnútornom trhu a zabrániť skresleniu hospodárskej súťaže, ktorá by mohla vyplynúť zo skutočnosti, že štruktúry spotrebných daní sa v jednotlivých členských štátoch líšia.(17)
39. Domnievam sa, že okrem toho, že výklad, podľa ktorého všetky činnosti vykonávané na plavidle na uskutočnenie komerčnej plavby majú byť považované za súčasť „plavby“ v zmysle článku 8 ods. 1 písm. c) smernice, je v súlade s cieľom podporovať slobodné poskytovanie služieb vo vodách Spoločenstva, predchádza tiež skresleniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. Naopak, ak by palivo používané na plavidle na iné účely než na jeho pohon bolo vylúčené z oslobodenia uvedeného v tomto ustanovení, spôsobovalo by to nevyhnutne rozdielne výklady medzi členskými štátmi v jednotlivých prípadoch.
40. V tejto súvislosti pripomínam, že z vnútroštátneho rozhodnutia vyplýva, že pri odmietaní oslobodenia od spotrebných daní z minerálnych olejov používaných na pohon rýpadla ToldSkat Østjylland prikladal význam najmä skutočnosti, že rýpadlo funguje nezávisle od motora plavidla.
41. Takéto posúdenie zo strany ToldSkat Østjylland preukazuje, že ak by sa zachoval reštriktívny výklad zastávaný dánskou vládou a Komisiou, povinné oslobodenie stanovené v článku 8 ods. 1 písm. c) smernice by mohlo fakticky závisieť od vlastností plavidla, obzvlášť od počtu a umiestnenia motorov a palivových nádrží. To by viedlo k rozdielnemu zaobchádzaniu podľa konštrukčných vlastností plavidiel, ktoré sú prevádzkované na rovnakom trhu, ako je trh námorných verejných prác, a teda k skresleniu hospodárskej súťaže, ktorému chce smernica práve zabrániť.
42. V rozpore s tým, čo tvrdí dánska vláda, výklad, podľa ktorého sa oslobodenie uvedené v článku 8 ods. 1 písm. c) smernice vzťahuje na minerálne oleje spotrebované rýpadlom trvalo upevneným na plavidle, nedáva podniku, ktorý ho prevádzkuje, konkurenčnú výhodu v neprospech stavebných podnikov, ktoré vykonávajú práce na zemi.
43. Práce vykonávané pozemnými rýpadlami totiž nie sú zameniteľné s prácami uskutočňovanými rýpadlami trvalo upevnenými na plavidlách. Ako to správne uvádza nemecká vláda, na hĺbiace práce vykonávané na zemi nie je možné efektívne používať pracovné zariadenia trvalo upevnené na plavidlách. Rovnako pri hĺbiacich prácach na mori môžu pozemné rýpadlá pokryť z brehu len časť plochy, ktorú môžu obsiahnuť rýpadlá zabudované na plavidle. Zo schopnosti plaviť sa na vode vyplýva špecifický trh výrobkov pre pracovné zariadenia, ktoré sú trvalo upevnené na plavidlách s vlastným pohonom, s ktorými pozemné pracovné zariadenia nevstupujú priamo do súťaže.
44. Ďalej uvádzam, že súhlasím s názorom nemeckej vlády, podľa ktorej by bolo náročné dohliadať na rozdielne daňové zaobchádzanie s palivami používanými do motorov na pohon plavidla a pre pracovné zariadenia trvalo upevnené na plavidle a plynulo by z toho zvýšené bremeno kontroly pre administratívu. Daňové podvody nemožno vylúčiť, ak je, ako v prejednávanej veci, palivo čerpané z hlavnej nádrže plavidla.
45. Pokiaľ ide o dosah článku 8 ods. 2 písm. g) a článku 8 ods. 3 písm. a) a b) smernice na výklad, ktorý navrhujem Súdnemu dvoru zvoliť, rád by som uviedol dve poznámky.
46. Po prvé konštatujem, že Súdny dvor v už citovanom rozsudku Jan De Nul v súvislosti s režimom uvedeným v článku 8 ods. 2 písm. g) smernice, teda možnosťou členských štátov uplatniť oslobodenie či úplné alebo čiastočné zníženie sadzby spotrebnej dane z minerálnych olejov použitých na hĺbenie vodných ciest a prístavov, zastával názor, že táto možnosť nemôže mať vplyv na to, ako sa bude vykladať odsek 1 toho istého článku.(18)
47. Po druhé uvádzam, že podľa výkladu, ktorý v súvislosti s článkom 8 ods. 1 písm. c) smernice volím, si článok 8 ods. 3 písm. a) a b) tejto smernice zachová potrebný účinok pre stacionárne motory, ako aj pre materiál a stroje používané pri výstavbe, civilnom inžinierstve a verejných prácach, pokiaľ nejde o zariadenie trvalo upevnené na plavidle vykonávajúcom komerčnú činnosť vo vodách Spoločenstva.
IV – Návrhy
48. Vzhľadom na vyššie uvedené úvahy navrhujem, aby Súdny dvor na otázky, ktoré položil Højesteret, odpovedal takto:
Článok 8 ods. 1 písm. c) smernice Rady 92/81/EHS z 19. októbra 1992 o harmonizácii štruktúry spotrebných daní z minerálnych olejov, zmenenej a doplnenej smernicou Rady 94/74/ES z 22. decembra 1994, sa má vykladať v tom zmysle, že minerálny olej používaný rýpadlom, ktoré je trvalo upevnené na plavidle a funguje nezávisle od motora poháňajúceho plavidlo, pretože má vlastný motor a vlastnú palivovú nádrž, musí byť oslobodený od spotrebných daní.
(1) .
(2)  –	Ú. v. ES L 316, s. 12. Smernica bola zmenená a doplnená smernicou Rady 94/74/ES z 22. decembra 1994 (Ú. v. ES L 365, s. 46; Mim. vyd. 09/001, s. 264, ďalej len „smernica“). Smernica bola zrušená smernicou Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (Ú. v. ES L 283, s. 51; Mim. vyd. 09/001, s. 405).
(3)  – Smernica Rady z 25. februára 1992 o všeobecných systémoch pre výrobky podliehajúce spotrebnej dani a o vlastníctve, pohybe a monitorovaní takýchto výrobkov (Ú. v. ES L 76, s. 1; Mim. vyd. 09/001, s. 179).
(4)  – Ú. v. ES L 316, s. 19.
(5)  – C‑389/02, Zb. s. I‑3537.
(6)  – C‑391/05, Zb. s. I‑1793.
(7)  –	Rozsudok Deutsche See-Bestattungs-Genossenschaft, už citovaný, bod 22.
(8)  –	Tamže, bod 23.
(9)  –	Tamže, bod 29.
(10)  –	Rozsudok Jan De Nul, už citovaný, bod 40.
(11)  –	Tamže, bod 38.
(12)  –	Bod 104 uvedených návrhov.
(13)  –	Možno citovať ďalšie príklady, ako je náklad, ktorý obsahuje zariadenia umožňujúce nakladanie a vykladanie tovaru nezávisle, bez použitia prístavných žeriavov.
(14)  –	V tejto súvislosti poznamenávam, že článok 14 ods. 1 písm. c) prvý pododsek smernice 2003/96 teraz výslovne spresňuje, že oslobodenie sa vzťahuje na „elektrinu vyrábanú na palube lodí“.
(15)  –	Rozsudok Jan De Nul, už citovaný, bod 24.
(16)  –	Tamže, bod 25.
(17)  –	Tamže, bod 28 a citovaná judikatúra.
(18)  –	Rozsudok Jan De Nul, už citovaný, bod 39.