62007TJ0300_SK
Účastníci konania
Odôvodnenie
Výrok
Účastníci konania
Vo veci T‑300/07,
Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE,
so sídlom v Aténach (Grécko), v zastúpení: N. Korogiannakis, advokát,
žalobkyňa,
proti
Európskej komisii, v zastúpení: E. Manhaeve, splnomocnený zástupca, za právnej pomoci J. Stuyck, advokát,
žalovanej,
ktorej predmetom je jednak návrh na zrušenie rozhodnutí Komisie z 21. mája a 13. júla 2007 o zamietnutí ponúk predložených žalobkyňou v rámci verejného obstarávania ENTR/05/78 pre časť č. 1 (redakčné práce a preklady) a časť č. 2 (manažment infraštruktúry) pre správu a údržbu portálu „Vaša Európa“ (Ú. v. EÚ 2006/S 143‑153057) a o udelení tejto zákazky inému uchádzačovi, a jednak návrh na náhradu škody,
VŠEOBECNÝ SÚD (piata komora),
v zložení: predseda komory M. Vilaras, sudcovia M. Prek (spravodajca) a V. M. Ciucă,
tajomník: N. Rosner, referent,
so zreteľom na písomnú časť konania a po pojednávaní z 27. januára 2010,
vyhlásil tento
Rozsudok
Odôvodnenie
Právny rámec
1. Rozpočtové nariadenie a vykonávacie pravidlá
1. Verejné obstarávanie zmlúv na poskytovanie služieb Európskej komisii upravujú ustanovenia hlavy V prvej časti nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 248, s. 1; Mim. vyd. 01/004, s. 74, ďalej len „rozpočtové nariadenie“), ako aj ustanovenia nariadenia Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 357, s. 1; Mim. vyd. 01/004, s. 145, ďalej len „vykonávacie pravidlá“).
2. Článok 89 ods. 1 rozpočtového nariadenia stanovuje:
„Všetky verejné zmluvy financované úplne alebo čiastočne z rozpočtu sú v súlade so zásadami transparentnosti, proporcionality, rovnakého prístupu a nediskriminácie.“
3. Článok 97 rozpočtového nariadenia stanovuje toto:
„1. Výberové kritériá pre hodnotenie schopnosti záujemcov alebo uchádzačov verejnej súťaže a kritériá na uzavretie zmluvy vo vzťahu k hodnoteniu obsahu ponúk sa vymedzia vopred a sú ustanovené v oznámení o vyhlásení verejnej súťaže.
2. Zmluvy je možné uzavrieť automatickým výberom ponuky alebo prijatím ponuky, ktorá je finančne najvýhodnejšia.“
4. Článok 100 rozpočtového nariadenia uvádza:
„1. Povoľujúci úradník rozhodne, s kým sa zmluva uzavrie v súlade s výberovými kritériami a kritériami prijatia návrhu zmluvy ustanovenými vopred v dokumentoch týkajúcich sa vyhlásenia verejnej súťaže a v pravidlách verejného obstarávania.
2. Verejný obstarávateľ oznámi uchádzačom alebo účastníkom verejnej súťaže, ktorých žiadosti alebo ponuky sú zamietnuté dôvody, pre ktoré bolo toto rozhodnutie prijaté a všetkým účastníkom verejnej súťaže, ktorých ponuky sú prípustné, a ktorí o to písomne požiadajú, charakteristiky a pomerné výhody úspešnej ponuky a meno účastníka verejnej súťaže, s ktorým sa zmluva uzatvorila.
Niektoré podrobnosti však nemusia byť zverejnené v prípade, že ich zverejnenie by bránilo uplatneniu práva, bolo by v protiklade s verejným záujmom alebo by poškodilo oprávnené obchodné záujmy verejných alebo súkromných podnikov, alebo by obmedzovalo spravodlivú hospodársku súťaž medzi týmito podnikmi.“
5. Článok 130 ods. 3 vykonávacích pravidiel stanovuje:
„Technické špecifikácie [súťažné podklady – neoficiálny preklad ] musia aspoň:
a) presne stanoviť kritériá vylúčenia a výberu, ktoré sa použijú na zmluvu, s výnimkou užšej súťaže, a v rokovacom konaní po zverejnení oznámenia uvedeného v článku 127; v takýchto prípadoch sa tieto kritériá uvádzajú výlučne v oznámení o vyhlásení metódy verejného obstarávania alebo vo výzve na prejavenie záujmu;
b) presne stanoviť kritériá vyhodnotenia ponúk a ich pomerné váženie, ak to nie je presne stanovené v oznámení o vyhlásení metódy verejného obstarávania;
…“
6. Článok 135 ods. 1 vykonávacích pravidiel stanovuje:
„Verejní obstarávatelia vypracujú jasné a nediskriminačné kritériá výberu“.
7. Podľa znenia článku 138 vykonávacích pravidiel:
„1. Zmluvy sa uzatvárajú jedným z týchto dvoch spôsobov:
a) automatickým výberom ponuky, pričom v takomto prípade sa zmluva uzatvorí na základe ponuky, ktorá je v poriadku a spĺňa stanovené podmienky a je v nej uvedená najnižšia cena;
b) prijatím ponuky, ktorá je finančne najvýhodnejšia.
2. Ponukou, ktorá je finančne najvýhodnejšia, je súťažný návrh s najlepším pomerom cena/kvalita, pritom sa berie do úvahy kritériá odôvodnené predmetom zmluvy, ako je uvádzaná cena, technický prínos, estetické a funkčné charakteristiky, environmentálne charakteristiky, prevádzkové náklady, rentabilita alebo dodacie lehoty, popredajný servis a technická pomoc.
3. Verejný obstarávateľ musí v oznámení o vyhlásení metódy verejného obstarávania alebo v technickej špecifikácii [v súťažných podkladoch – neoficiálny preklad ] presne uviesť váhu, akú priznáva každému z kritérií na určenie finančne najvýhodnejšej ponuky…“
8. Článok 149 odseky 2 a 3 vykonávacích pravidiel uvádza:
„2. Verejný obstarávateľ je povinný do pätnástich kalendárnych dní od dátumu prijatia písomnej žiadosti oznámiť informácie uvedené v článku 100 ods. 2 rozpočtového nariadenia.
3. Pre zmluvy, ktoré inštitúcie Spoločenstva uzatvárajú na vlastný účet podľa článku 105 rozpočtového nariadenia, verejní obstarávatelia informujú každého neúspešného uchádzača alebo záujemcu simultánne a individuálne čím skôr po prijatí rozhodnutia o uzatvorení zmluvy a najneskôr do týždňa od tohto dátumu listom a faxom alebo elektronickou poštou, že ich ponuka alebo kandidatúra nebola vybraná a pre každý z týchto prípadov spresnia dôvody zamietnutia ponuky alebo kandidatúry.
Verejní obstarávatelia zároveň s oboznámením neúspešných uchádzačov a záujemcov o zamietnutí informujú víťazného uchádzača o rozhodnutí uzavrieť zmluvu, pričom spresnia, že oznámenie o rozhodnutí nepredstavuje záväzok zo strany príslušného verejného obstarávateľa.
Neúspešní uchádzači a záujemcovia môžu na základe písomnej žiadosti zaslanej listom, faxom alebo elektronickou poštou dostať doplňujúce informácie o dôvodoch zamietnutia a všetci uchádzači, ktorí predložili platnú ponuku, informácie o charakteristikách a výhodách vybranej ponuky, ako aj meno víťaza, bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 100 ods. 2 druhý pododsek rozpočtového nariadenia. Verejný obstarávateľ je povinný odpovedať do pätnástich kalendárnych dní od dátumu prijatia písomnej žiadosti.
…“
2. Vyhlásenie verejného obstarávania a súťažné podklady
9. V oznámení o vyhlásení verejnej súťaže a v súťažných podkladoch sa uvádza, že pre každú časť budú po posúdení, v závislosti od kritérií uvedených v súťažných podkladoch, uzavreté rámcové zmluvy s jediným podnikateľským subjektom, ktorého ponuka je finančne najvýhodnejšia. V oznámení o vyhlásení verejnej súťaže sa uvádza, že pôvodné trvanie rámcovej zmluvy je dva roky, možno ho raz predĺžiť a celková odhadovaná hodnota nákupov počas celého trvania rámcovej zmluvy (maximálne štyri roky) dosahuje 6 500 000 eur.
10. Súťažné podklady uvádzajú postup, ktorý zahŕňa štyri etapy. V prvej etape sa uplatňujú kritériá vylúčenia (bod 3.1 súťažných podkladov). V druhej etape sa uplatňujú kritériá výberu (bod 3.2 súťažných podkladov) s cieľom skúmať finančnú a ekonomickú, technickú a profesijnú spôsobilosť uchádzača: jednak finančnú a ekonomickú spôsobilosť pre všetky časti (na základe finančných auditov uchádzačov za posledné tri roky a „obratu“ služieb, ktorých hodnota prevyšuje alebo zodpovedá 180 000 eur) a jednak technická a profesijná spôsobilosť, analyzované oddelene pre každú z troch častí oznámenia o vyhlásení verejnej súťaže (kde sú podmienkami najmä tím dostatočne kvalifikovaných odborníkov, najmenej trojročná prax v oblasti prekladateľských služieb, uverejňovaní a vytváraní internetových stránok, poskytovanie služieb v predmetnej oblasti aspoň v troch prípadoch a pre aspoň troch rozličných klientov počas piatich posledných rokov, v rámci aspoň jedného projektu medzinárodného rozsahu). V tretej etape sa uplatňujú kritériá vyhodnotenia ponúk (štúdium obsahu ponuky) (bod 3.3 súťažných podkladov).
11. Pre technické vyhodnotenie sa v súťažných podkladoch uvádzajú štyri kritériá vyhodnotenia ponúk pre každú časť. Kritériá časti č. 1 a časti č. 2 sa výrazne podobajú a sú upravené takto:
– kvalitatívne kritériá vyhodnotenia ponúk, týkajúce sa časti č. 1, celkový počet bodov je 100:
– kritérium č. 1: správne porozumenie práci, ktorá má byť vykonaná, a relevantnosť navrhnutej metodiky na splnenie úloh (30 bodov),
– kritérium č. 2: kvalita a úplnosť projektu PMQP (Správa projektu a plánu kvality, ďalej len „PMQP“) (10 bodov),
– kritérium č. 3: kvalita plánovania navrhnutého projektu a pridelenie navrhnutých zdrojov vyčlenených na splnenie všetkých úloh scenára č. 1 (30 bodov),
– kritérium č. 4: kvalita plánovania navrhnutého projektu a pridelenie navrhnutých zdrojov vyčlenených na splnenie všetkých úloh scenára č. 2 (30 bodov),
– kvalitatívne kritériá vyhodnotenia ponúk týkajúce sa časti č. 2, celkový počet bodov je 100:
– kritérium č. 1: správne porozumenie práci, ktorá má byť vykonaná, a relevantnosť navrhnutej metodiky na splnenie úloh (30 bodov),
– kritérium č. 2: kvalita a úplnosť projektu PMQP (10 bodov),
– kritérium č. 3: kvalita plánovania navrhnutého projektu a pridelenie navrhnutých zdrojov vyčlenených na splnenie všetkých úloh scenára č. 1 (30 bodov),
– kritérium č. 4: kvalita plánovania navrhnutého projektu a pridelenie navrhnutých zdrojov vyčlenených na splnenie všetkých úloh scenára č. 2 (30 bodov).
12. V súťažných podkladoch je spresnené, že uchádzači, ktorých bodové hodnotenie nedosiahlo 70 % z celkového počtu pridelených bodov alebo dosiahlo menej než 50 % z jediného kritéria, sú automaticky vylúčení z ďalšieho vyhodnocovacieho konania.
13. Súťažné podklady následne stanovujú finančné posúdenie, ktoré vychádza z cien uvedených v ponukách a vykonáva sa v súlade s formulárom z bodu 5.5 súťažných podkladov.
14. Vo štvrtej fáze je zmluva pre každú časť uzavretá s najlepšou ponukou z hľadiska pomeru medzi kvalitou a cenou, posúdenou na základe pomeru medzi získanými bodmi pre každú časť a ponúkanou cenou.
Okolnosti predchádzajúce sporu
15. Žalobkyňa, Evropaïki Dynamiki –
Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE, je spoločnosť založená podľa gréckeho práva, ktorá pôsobí v oblasti informačných technológií a komunikácií.
16. Oznámením o vyhlásení verejnej súťaže z 29. júla 2006, ktoré bolo uverejnené v dodatku Úradného vestníka Európskej únie
(Ú. v. EÚ S 143) pod značkou 2006/S 143-153057, Komisia začala verejné obstarávanie na správu a údržbu portálu „Vaša Európa“ v rámci programu IDABC (Interoperabilné poskytnutie paneurópskych administratívnych služieb on‑line verejným orgánom, podnikom a občanom).
17. Cieľom tohto verejného obstarávania bolo uzavretie troch rámcových zmlúv týkajúcich sa troch rôznych častí [redakčná činnosť a preklady (časť č. 1, manažment infraštruktúry (časť č. 2) a reklamné činnosti (časť č. 3)] na podporu riadenia a údržby portálu „Vaša Európa“.
18. Uch ádzači mohli predložiť ponuky na jednu alebo viaceré časti. V oznámení o vyhlásení verejnej súťaže a v súťažných podkladoch sa uvádza, že rámcové zmluvy budú uzavreté pre každú časť s jediným podnikateľským subjektom, ktorého ponuka je podľa kritérií uvedených v súťažných podkladoch finančne najvýhodnejšia. V oznámení o vyhlásení verejnej súťaže z 29. júla 2006 sa spresňuje, že pôvodné trvanie rámcovej zmluvy je dva roky, možno ho raz predĺžiť a celková odhadovaná hodnota nákupov počas celého trvania rámcovej zmluvy (maximálne štyri roky) dosahuje 6 500 000 eur. Odhad hodnoty podľa častí predstavuje 2 250 000 eur pre časť č. 1, 1 650 000 eur pre časť č. 2 a 2 600 000 eur pre časť č. 3.
1. Pokiaľ ide o časť č. 1
19. Dňa 4. augusta 2006 žalobkyňa požiadala Generálne riaditeľstvo Komisie (GR) „Podnikanie a priemysel“, aby jej poskytlo aktuálny zdrojový kód portálu „Vaša Európa“ na účely prípravy ponuky. GR „Podnikanie a priemysel“ najprv relevantnosť tejto žiadosti napadlo. Dňa 14. augusta 2006 napokon súhlasilo s poskytnutím zdrojového kódu žalobkyni.
20. Dňa 14. septembra 2006 žalobkyňa žiadala o nové spresnenia k ekonomickým a finančným otázkam verejného obstarávania. GR „Podnikanie a priemysel“ odpovedalo na otázky všetkých uchádzačov listom zo 14. septembra 2006. Okrem toho Komisia zaslala žalobkyni 21. septembra 2006 osobitný list.
21. Dňa 19. septembra 2006 žalobkyňa predložila svoju ponuku v reakcii na vyššie uvedené vyhlásenie verejného obstarávania na časť 1.
22. GR „Podnikanie a priemysel“ žiadalo dvakrát žalobkyňu o poskytnutie spresnení. Žalobkyňa odpovedala na tieto žiadosti 23. a 28. novembra 2006.
23. V januári 2007 v priebehu verejného obstarávania GR „Informatika“ prebralo všetky verejné obstarávania GR „Podnikanie a priemysel“ a pokračovalo v korešpondencii so žalobkyňou.
24. Listom GR „Informatika“ z 21. mája 2007 bola žalobkyňa informovaná, že jej ponuka na časť č. 1 bola zamietnutá z dôvodu, že nedosiahla prahové hodnoty uvedené v bode 3.3 súťažných podkladov, obsahujúcom kritériá technického hodnotenia.
25. Žalobkyňa 22. mája 2007 požiadala Komisiu o vysvetlenia k listu o zamietnutí jej ponuky. Tieto žiadosti o objasnenie sa týkali mena úspešného uchádzača, výsledkov, ktoré dosiahla žalobkyňa a úspešný uchádzač podľa každého z kritérií technického vyhodnotenia a porovnania finančných ponúk. Žalobkyňa tiež žiadala kópiu správy hodnotiacej komisie.
26. Listom z 29. mája 2007 Komisia oznámila žalobkyni meno úspešného uchádzača (ASCII‑Sword Technologies) a zaslala jej dva výňatky hodnotiacej správy, ktoré uvádzali tak odôvodnenie bodov pridelených ponuke žalobkyne, ako aj porovnanie bodov udelených dvom ponukám.
27. V liste z 29. mája 2007 žalobkyňa napadla spôsob, akým sa viedlo hodnotiace konanie. Napadla najmä skutočnosť, že projekt IDABC „Vaša Európa“ bol presunutý z GR „Podnikanie a priemysel“ na GR „Informatika“. Okrem toho žiadala, aby GR „Informatika“ nepodpísalo zmluvu s úspešným uchádzačom, kým nedostane podrobnú správu.
28. Listom z 30. mája 2007 Komisia žalobkyni odpovedala, že presun verejného obstarávania z GR „Podnikanie a priemysel“ na GR „Informatika“ nemal žiadny vplyv na hodnotiace konanie a že už zaslaná informácia bola dostatočná na pochopenie vyhodnotenia jej ponuky.
29. Žalobkyňa zopakovala svoju žiadosť o informáciu 31. mája 2007 a 4. júna 2007 túto žiadosť odôvodnila tým, že predložila analýzu svojich komentárov, ktorá uvádzala všetky jej tvrdenia.
30. Komisia reagovala na pripomienky žalobkyne 13. júna 2007, pričom uviedla, že nedošlo k opomenutiu žiadnej informácie a hodnotiaca komisia sa nedopustila nijakého omylu.
2. Pokiaľ ide o časť č. 2
31. Žalobkyňa predložila ponuku na časť č. 2 19. septembra 2006.
32. Žalobkyňa bola listom z 13. júla 2007 informovaná, že jej ponuka bola zamietnutá z dôvodu, že nedosahuje najlepší pomer medzi kvalitou a cenou.
33. V liste z 13. júla 2007 žalobkyňa žiadala GR „Informatika“ o objasnenie dôvodov zamietnutia jej ponuky, pričom uviedla rovnaké pripomienky ako pripomienky k časti č. 1.
34. V liste zo 16. júla 2007 jej Komisia odpovedala, že zmluvu uzavrela so združením ASCII‑Sword Technologies a oznámila jej výňatky zo správy hodnotiacej komisie, ktoré obsahovali jednak odôvodnenie bodov udelených ponuke žalobkyne a jednak porovnanie bodov udelených dvom ponukám.
35. Žalobkyňa zaslala 25. júla 2007 Komisii list, kde ju žiadala, aby nepodpisovala zmluvu s úspešným uchádzačom, kým nevybaví jej žiadosť o informácie.
Konanie a návrhy účastníkov konania
36. Návrhom podaným do kancelárie Súdu prvého stupňa 31. júla 2007 žalobkyňa podala túto žalobu proti rozhodnutiu Komisie z 21. mája 2007 (ďalej len „rozhodnutie z 21. mája 2007“) a rozhodnutiu z 13. júla 2007 (ďalej len „rozhodnutie z 13. júla 2007“) o zamietnutí jej ponuky na časť č. 1, ako aj na časť č. 2 a udelení zákazky úspešnému uchádzačovi.
37. Žalobkyňa navrhuje, aby Všeobecný súd:
– zrušil rozhodnutia z 21. mája a 13. júla 2007 o neprijatí ponúk, ktoré predložila, a o udelení zákazky úspešnému uchádzačovi,
– zaviazal Komisiu na náhradu ujmy utrpenej v dôsledku udelenia zákazky iným uchádzačom, teda sumy 1 125 000 eur, pokiaľ ide o časť č. 1, a sumy 825 000 eur, pokiaľ ide o časť č. 2,
– zaviazal Komisiu na náhradu trov konania, a to aj v prípade zamietnutia tejto žaloby.
38. Komisia navrhuje, aby Všeobecný súd:
– zamietol žalobu o zrušenie,
– vyhlásil návrh na náhradu škody za neprípustný a subsidiárne za nedôvodný,
– zaviazal žalobkyňu na náhradu trov konania.
39. V replike žalobkyňa znížila výšku svojej žaloby o náhradu škody na 750 000 eur pre časť č. 1 a na 400 000 eur pre časť č. 2.
40. Na pojednávaní žalobkyňa predložila tri nové listiny, a to správu o finančnom audite, e-mail, ktorý jej zaslala Komisia, a dokument obsahujúci iné oznámenie o vyhlásení verejného obstarávania. Komisia uviedla pripomienky, ktoré sa týkali prípustnosti prvej listiny a relevantnosti všetkých týchto listín pre rozhodnutie v spore.
Právny stav
1. O návrhu na zrušenie
41. Na podporu svojho návrhu na zrušenie rozhodnutia z 21. mája 2007 a rozhodnutia z 13. júla 2007 sa žalobkyňa v podstate dovoláva troch žalobných dôvodov. Prvý žalobný dôvod je založený na porušení povinnosti odôvodnenia. Druhý žalobný dôvod je založený na zjavne nesprávnom posúdení, ktorého sa dopustila Komisia pri vyhodnotení jej ponúk. Tretí žalobný dôvod je založený na porušení zásady rovnosti zaobchádzania a povinnosti transparentnosti.
O žalobnom dôvode založenom na porušení povinnosti odôvodnenia
Tvrdenia účastníkov konania
42. Žalobkyňa uvádza, že Komisia porušila povinnosť odôvodnenia, keď jej neposkytla nijakú informáciu o výhodách ponuky úspešného uchádzača.
43. Komisia zastáva názor, že podané odôvodnenie je v súlade s judikatúrou i rozpočtovým nariadením. Uvádza, že oznámila výňatok z hodnotiacej správy tak pre časť č. 1, ako aj pre časť č. 2, porovnávajúc pomerné výhody ponuky žalobkyne s pomernými výhodami ponuky úspešného uchádzača. Tvrdí, že tým splnila svoju povinnosť odôvodnenia, a zastáva názor, že Všeobecný súd má dostatok informácií na to, aby mohol rozhodnúť.
Posúdenie Všeobecným súdom
44. Najprv treba pripomenúť, že Komisia má širokú mieru voľnej úvahy, pokiaľ ide o skutočnosti, ktoré treba zohľadniť na účely prijatia rozhodnutia o uzavretí zmluvy vo verejnom obstarávaní. Súdne preskúmanie, ktoré sa uplatňuje na výkon tejto právomoci, je obmedzené na overenie toho, či boli dodržané predpisy upravujúce procesný postup a odôvodnenie, ako aj na správnosť zistenia skutkového stavu, neexistenciu zjavne nesprávneho posúdenia a zneužitia právomoci (rozsudky Súdu prvého stupňa z 27. septembra 2002, Tideland Signal/Komisia, T‑211/02, Zb. s. II‑3781, bod 33, a z 10. septembra 2008, Evropaïki Dynamiki/Komisia, T‑465/04, neuverejnený v Zbierke, bod 45).
45. Takisto treba uviesť, že pokiaľ Komisia disponuje širokou mierou voľnej úvahy, rešpektovanie záruk poskytnutých právnym poriadkom Spoločenstva v správnych konaniach má ešte zásadnejšiu dôležitosť. Medzi tieto záruky patrí najmä povinnosť príslušnej inštitúcie dostatočným spôsobom odôvodniť svoje rozhodnutia. Len na základe toho môže súd Spoločenstva preskúmať, či skutkové a právne skutočnosti, od ktorých závisí výkon jeho voľnej úvahy, boli naplnené (rozsudok Súdneho dvora z 21. novembra 1991, Technische Universität München, C‑269/90, Zb. s. I‑5469, bod 14; rozsudky Súdu prvého stupňa Evropaïki Dynamiki/Komisia, už citovaný v bode 44 vyššie, bod 54, a z 20. mája 2009, VIP Car Solutions/Parlament, T‑89/07, Zb. s. II‑1403, bod 61).
46. Treba tiež pripomenúť, že požiadavka odôvodnenia musí byť posudzovaná v závislosti od okolností prípadu, najmä v závislosti od obsahu aktu, povahy uvádzaných dôvodov a záujmu, ktorý na jeho objasnení môžu mať osoby, ktorým je akt určený, alebo iné osoby, ktorých sa akt priamo a osobne týka (pozri rozsudok Súdneho dvora z 2. apríla 1998, Komisia/Sytraval a Brink’s France, C‑367/95 P, Zb. s. I‑1719, bod 63 a tam citovanú judikatúru).
47. Okrem toho povinnosť odôvodnenia je podstatnou formálnou náležitosťou, ktorú treba odlišovať od otázky dôvodnosti odôvodnenia, ktorá sa týka meritórnej zákonnosti sporného aktu (rozsudok Súdneho dvora z 22. marca 2001, Francúzsko/Komisia, C‑17/99, Zb. s. I‑2481, bod 35; a rozsudky Súdu prvého stupňa z 12. novembra 2008, Evropaïki Dynamïki/Komisia, T‑406/06, neuverejnený v Zbierke, bod 47, a VIP Car Solutions/Parlament, už citovaný v bode 45 vyššie, bod 63).
48. Nakoniec treba poznamenať, že špecifické pravidlá týkajúce sa odôvodnenia rozhodnutí o zamietnutí ponúk predložených uchádzačmi v rámci verejného obstarávania, ktoré sú uplatniteľné v prejednávanej veci, obsahuje článok 100 ods. 2 rozpočtového nariadenia a článok 149 ods. 3 vykonávacích pravidiel.
49. Z týchto ustanovení, ako aj z judikatúry Všeobecného súdu vyplýva, že Komisia si splnila povinnosť odôvodnenia, pokiaľ po prvé okamžite oznámi všetkým neúspešným uchádzačom dôvody zamietnutia ich ponuky a po druhé uchádzačom, ktorí predložili prípustnú ponuku a výslovne o to žiadajú, poskytne v lehote pätnástich kalendárnych dní odo dňa doručenia písomnej žiadosti charakteristiky a výhody týkajúce sa úspešnej ponuky, ako aj meno úspešného uchádzača (pozri v tomto zmysle rozsudok z 10. septembra 2008, Evropaïki Dynamiki/Komisia, už citovaný v bode 44 vyššie, bod 47).
50. Uvedený postup je v súlade s účelom povinnosti odôvodnenia stanovenej v článku 253 ES, podľa ktorého je potrebné, aby z neho jasne a jednoznačne vyplývali úvahy inštitúcie, ktorá akt prijala tak, aby jednak dotknutým osobám umožnili poznať dôvody prijatia opatrenia, aby mohli uplatniť svoje práva, a jednak príslušnému súdu umožnili preskúmať toto opatrenie (rozsudok z 10. septembra 2008, Evropaiki Dynamiki/Komisia, už citovaný v bode 44 vyššie, bod 48).
51. Vo svetle týchto úvah treba skúmať tvrdenia žalobkyne.
– O odôvodnení uvedenom v rozhodnutí z 21. mája 2007 a v liste z 29. mája 2007 (časť č. 1)
52. Na účely zistenia, či je v prejednávanej veci splnená požiadavka odôvodnenia stanovená rozpočtovým nariadením, ako aj vykonávacími pravidlami, je potrebné preskúmať nielen rozhodnutie z 21. mája 2007, ale tiež list z 29. mája 2007, ktorý bol žalobkyni zaslaný ako odpoveď na jej výslovnú žiadosť z 22. mája 2007 o poskytnutie dodatočných informácií o zamietnutí jej ponuky.
53. V liste z 21. mája 2007 Komisia uviedla, že ponuka žalobkyne nedosiahla prahové hodnoty uvedené v bode 3.3 súťažných podkladov. Komisia tiež informovala žalobkyňu o možnosti žiadať o dodatočné informácie o dôvodoch zamietnutia jej ponuky.
54. V nadväznosti na písomnú žiadosť žalobkyne z 22. mája 2007 jej Komisia odpovedala listom z 29. mája 2007, ktorý obsahoval viacero informácií v odpovedi na spresnenia požadované žalobkyňou. Komisia uviedla meno úspešného uchádzača a spresnila, že tento uchádzač získal 72 zo 100 bodov za kvalitu svojej ponuky a konečný výsledok 1,170.
55. Komisia okrem toho pripojila k listu z 29. mája 2007 dva výňatky z hodnotiacej správy, z ktorých jeden obsahoval komentáre k odôvodneniu bodového hodnotenia ponuky žalobkyne za štyri kritériá technického vyhodnotenia a druhý obsahoval túto tabuľku:
>lt>1
56. Všeobecný súd na úvod konštatuje, že znenie kritérií vyhodnotenia ponúk č. 3 a č. 4 uvedených v tabuľke pripojenej k listu z 29. mája 2007 úplne nezodpovedá zneniu uvedenému v súťažných podkladoch. Z obsahu listu z 29. mája 2007 však vyplýva, že Komisia odkázala na kvalitatívne kritériá vyhodnotenia ponúk č. 3 a č. 4 časti č. 1, čo okrem toho žalobkyňa nikdy nenapádala a že chyba v znení predmetných kritérií uvedených v tabuľke vyplýva iba zo zjavnej formálnej chyby, ktorá je bez vplyvu na napadnuté rozhodnutie.
57. V nadväznosti na to treba poznamenať, že v prejednávanej veci rozhodnutie z 21. mája 2007 nevychádza z porovnania plnení žalobkyne a úspešného uchádzača, ale zo skutočnosti, že ponuka žalobkyne nezískala minimálny počet požadovaných bodov za kritériá technického vyhodnotenia.
58. Podľa znenia oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania, iba ponuky, ktoré získali aspoň 70 % z celkového počtu bodov pridelených za kritériá technického vyhodnotenia a aspoň 50 % z bodov vyžadovaných za každé z kritérií technického vyhodnotenia boli považované za postačujúce vzhľadom na tieto kritériá a ďalej boli skúmané s cieľom určiť finančne najvýhodnejšiu ponuku.
59. Ponuka žalobkyne tak nebola vylúčená v dôsledku porovnania s inými ponukami, najmä s ponukou úspešného uchádzača, ale preto, lebo nedosiahla minimálny počet bodov požadovaný pre jedno z kritérií a minimálny počet bodov požadované pre všetky kritériá.
60. Informácie poskytnuté Komisiou teda boli v prejednávanej veci postačujúce s ohľadom na požiadavky stanovené v tejto oblasti (pozri v tomto zmysle rozsudok z 12. novembra 2008, Evropaïki Dynamiki/Komisia, už citovaný v bode 47 vyššie, body 106 až 108).
61. Všeobecný súd zastáva názor, že povinnosť oznámenia charakteristík a pomerných výhod úspešnej ponuky, stanovená v článku 100 ods. 2 rozpočtového nariadenia a článku 149 vykonávacích pravidiel, bola vzhľadom na tieto okolnosti v prejednávanej veci splnená.
62. Z dôvodov uvedených vyššie treba konštatovať, že pokiaľ ide o rozhodnutie z 21. mája 2007, žalobný dôvod založený na porušení povinnosti odôvodnenia musí byť zamietnutý.
– O odôvodnení uvádzanom v rozhodnutí z 13. júla 2007 a v liste zo 16. júla 2007 (časť č. 2)
63. Na určenie, či je v prejednávanej veci splnená požiadavka odôvodnenia uvedená rozpočtovým nariadením, ako aj vykonávacími pravidlami, treba skúmať listy z 13. júla 2007 a zo 16. júla 2007 zaslané žalobkyni v reakcii na výslovnú žiadosť z 13. júla 2007 o poskytnutie dodatočných informácií o zamietnutí jej ponuky.
64. V rozhodnutí z 13. júla 2007 Komisia uviedla, že ponuka žalobkyne nebola úspešná preto, lebo nedosahovala najlepší pomer medzi kvalitou a cenou.
65. V nadväznosti na písomnú žiadosť žalobkyne z 13. júla 2007 jej Komisia odpovedala listom zo 16. júla 2007, ktorý obsahoval viacero informácií v reakcii na spresnenia požadované žalobkyňou. Komisia uviedla meno úspešného uchádzača a spresnila, že tento uchádzač dosiahol bodové hodnotenie 83,33 bodu zo 100 bodov za kvalitu svojej ponuky a konečný výsledok 0,5911, zatiaľ čo žalobkyňa získala len 70,33 bodu zo 100 bodov za kvalitu svojej ponuky a konečný výsledok 0,5725.
66. Komisia ďalej pripojila k listu zo 16. júla 2007 dva výňatky z hodnotiacej správy, z ktorých jeden zahŕňal komentáre k odôvodneniu bodového hodnotenia prideleného ponuke žalobkyne za štyri kritériá technického vyhodnotenia a druhý obsahoval túto tabuľku:
>lt>2
67. V prejednávanej veci treba na úvod konštatovať, že bodové hodnotenie pridelené ponuke žalobkyne prekročilo minimálny počet bodov požadovaných tak pre všetky kritériá vyhodnotenia, ako aj pre každé hodnotiace kritérium. S cieľom určenia finančne najvýhodnejšej ponuky Komisia skúmala finančné ponuky uchádzačov, ktorí predložili ponuku dosahujúcu minimálny počet požadovaných bodov, vrátane ponuky žalobkyne. Po vykonaní porovnania s ostatnými ponukami, najmä s ponukou úspešného uchádzača, Komisia rozhodla o neprijatí ponuky žalobkyne.
68. Vzhľadom na tieto okolnosti a, ako bolo pripomenuté v bode 45 vyššie, vzhľadom na širokú mieru voľnej úvahy Komisie v tejto oblasti a o to väčšiu potrebu, ktorá z toho vyplýva, odôvodniť dostatočne jej rozhodnutia, treba určiť, či je odôvodnenie uvedené v rozhodnutí z 13. júla 2007 a liste zo 16. júla 2007 dostatočné.
69. List zo 16. júla 2007 obsahuje výňatky z hodnotiacej správy, ktoré uvádzajú komentáre odôvodňujúce bodové hodnotenie udelené ponuke žalobkyne za štyri hodnotiace kritériá. Pokiaľ ide o porovnanie plnení žalobkyne a úspešného uchádzača, obsahuje iba tabuľku uvádzajúcu jednak známky získané žalobkyňou a úspešným uchádzačom za predmetné kritériá vyhodnotenia, jednak výsledok získaný uplatnením vzorca uvedeného v bode 3.3 súťažných podkladov, a to pomer medzi celkovým počtom bodov získaných za štyri kritériá technického vyhodnotenia a cenou ponúkanou za predmetnú časť s cieľom určiť najlepší pomer medzi kvalitou a cenou. List zo 16. júla 2007 teda neobsahuje žiadny, ani len stručný komentár k ponuke úspešného uchádzača.
70. Za týchto okolností treba konštatovať, že informácie uvádzané v rozhodnutí z 13. júla 2007 a v liste zo 16. júla 2007 sa nezdajú byť dostatočné. Tieto skutočnosti naozaj neumožňujú, aby jednak žalobkyňa spoznala charakteristiky a výhody úspešnej ponuky s cieľom uplatňovať svoje práva a aby jednak súd vykonal preskúmanie porovnania medzi ponukami, ktoré uskutočnila Komisia.
71. Navyše treba poznamenať, že finančná ponuka, ktorú predložila žalobkyňa, bola nižšia než ponuka úspešného uchádzača. V tejto súvislosti treba poznamenať, že Komisia výslovne neuviedla celkovú cenu ponúkanú úspešným uchádzačom a obmedzila sa na konečný výsledok udelený jeho ponuke a túto cenu prvýkrát uviedla až v tabuľke predloženej vo vyjadrení k žalobe.
72. Napriek skutočnosti, že úspešný uchádzač ponúkol vyššiu cenu než cenu, ktorú ponúkala žalobkyňa, Komisia zastávala názor, že jeho ponuka dosahuje lepší pomer medzi kvalitou a cenou, a tak je finančne výhodnejšia. Zdá sa teda, že posúdenie kvality ponuky vzhľadom na kvalitatívne kritériá vyhodnotenia ponúk bolo rozhodujúce. Za okolností prejednávanej veci boli skutočnosti týkajúce sa kritérií vyhodnotenia o to potrebnejšie, že cena ponúkaná žalobkyňou bola nižšia než cena ponúkaná úspešným uchádzačom (pozri v tomto zmysle rozsudok VIP Car Solutions/Parlament, už citovaný v bode 45 vyššie, bod 71).
73. Treba prijať záver, že Komisia si nesplnila riadne povinnosť odôvodnenia, keďže obsah jej rozhodnutia z 13. júla 2007 a listu zo 16. júla 2007 v prejednávanej veci nespĺňa požiadavky predpísané článkom 100 ods. 2 finančného nariadenia a článku 149 vykonávacích pravidiel.
74. Z vyššie uvedeného vyplýva, že rozhodnutie z 13. júla 2007 o zamietnutí ponuky žalobkyne a uzavretí zmluvy s úspešným uchádzačom nemá dostatočné odôvodnenie.
75. Rozhodnutie z 13. júla 2007 teda treba zrušiť bez toho, aby bolo potrebné vysloviť sa k ostatným žalobným dôvodom uvádzaným žalobkyňou v rámci časti č. 2 a k potrebe požiadať Komisiu o predloženie správy hodnotiacej komisie.
O žalobnom dôvode založenom na zjavne nesprávnom posúdení (časť č. 1)
76. Keďže žaloba je dôvodná, pokiaľ ide o rozhodnutie z 13. júla 2007, preskúmanie žalobného dôvodu týkajúceho sa zjavne nesprávneho posúdenia treba obmedziť na rozsah týkajúci sa rozhodnutia z 21. mája 2007.
77. Na úvod je potrebné pripomenúť, že Komisia má širokú mieru voľnej úvahy, pokiaľ ide o skutočnosti, ktoré zohľadní pri rozhodovaní o tom, s kým uzavrie zmluvu v rámci verejného obstaráva nia. Preskúmanie Súdu prvého stupňa sa musí obmedziť na overenie toho, či boli dodržané procesné pravidlá a pravidlá týkajúce sa odôvodnenia, či sa vychádzalo z vecne presne zistených skutkových okolností, či nedošlo k zjavne nesprávnemu posúdeniu a k zneužitiu právomoci (pozri v tomto zmysle rozsudky Súdu prvého stupňa z 24. februára 2000, ADT Projekt/Komisia, T‑145/98, Zb. s. II‑387, bod 147; zo 6. júla 2005, TQ3 Travel Solutions Belgium/Komisia, T‑148/04, Zb. s. II‑2627, bod 47, a z 9. septembra 2009, Brink’s Security Luxembourg/Komisia, T‑437/05, Zb. s. II‑21, uverejnenie výberu z rozhodnutí, bod 193).
78. V prejednávanej veci zo súťažných podkladov vyplýva, že v súlade s článkom 97 ods. 2 rozpočtového nariadenia sa zákazka zadáva v závislosti od finančne najvýhodnejšej ponuky.
79. Preto v rozsahu stanovenom vyššie citovanou judikatúrou treba skúmať, či sa Komisia dopustila zjavne nesprávneho posúdenia pri vyhodnotení ponuky vzhľadom na rozličné kritériá vyhodnotenia.
O kvalitatívnom kritériu vyhodnotenia č. 1 s názvom „Správne porozumenie práci, ktorá má byť vykonaná, a relevantnosť navrhnutej metodiky na splnenie úloh“
80. Na úvod treba pripomenúť, že ponuka žalobkyne získala hodnotenie 16 z maximálneho počtu 30 bodov za kvalitatívne kritérium vyhodnotenia č. 1. V liste z 29. mája 2007 Komisia odôvodňuje tento výsledok skutočnosťou, že metodický prístup k poskytovaniu redakčných služieb je všeobecný a že žalobkyňa plne nepochopila ani cieľový obsah, ani cieľovú verejnosť portálu „Vaša Európa“, keď navrhla rubriku „aktuality“, ktorá je nezlučiteľná s rozsahom projektu, a odkazovala na verejnosť zloženú z potenciálnych investorov, zaujímajúcich sa o typ inovácií uprednostňovaných a podporovaných portálom „Vaša Európa“. Zdôrazňuje tiež, že prístup týkajúci sa „kontroly kvality“ a „zabezpečení kvality“ sa zakladal na „metodike XPR“, ktorá vôbec nezodpovedá opisu práce týkajúcej sa časti č. 1 uvedenej v súťažných podkladoch. Komisia nakoniec uviedla, že existovali pochybnosti, pokiaľ ide o otázku, či sa preklady budú vyhotovovať prostredníctvom sprostredkujúcich jazykov, tzv. „pilotných“ jazykov, alebo či sa budú vyhotovovať priamo.
81. Žalobkyňa najprv uvádza, že kladné poznámky uvedené v hodnotiacej správe odporujú hodnoteniu 16 bodov z 30, ktoré získala za toto hodnotiace kritérium. Konštatuje, že ako jediný záporný prvok sa v uvedenej správe uvádza, že ponuka spomína jedenásť úradných jazykov Európskej únie, hoci ide iba o zjavnú formálnu chybu.
82. V nadväznosti na to sa žalobkyňa domnieva, že v plnom rozsahu zohľadnila všetky typy obsahu portálu a všetky aspekty spojené s redakčnou činnosťou a preukázala dôkladnú znalosť úloh, ktoré sa majú vykonať. Dodáva, že úmyselne odkázala na typy obsahu, ktoré nie sú súčasťou aktuálnej verzie portálu, a najmä na obsah „flash“, s cieľom preukázať svoju celkovú spôsobilosť spracovať všetky typy obsahu moderného portálu, ako aj schopnosť prispôsobiť sa novým obsahom v priebehu vykonávania zmluvy.
83. Žalobkyňa vytýka Komisii, že metodický prístup v oblasti redakčných prác považovala za všeobecný a v tejto súvislosti odkazuje na dokument. Uvádza, že pokiaľ ide o „zabezpečenie kvality“ a „kontrolu kvality“, jej ponuka bola vnímaná ako „pozitívna“ a „dobre rozpracovaná“, takže nechápe, prečo jej Komisia udelila veľmi nízke technické známky. Žalobkyňa napáda posúdenie Komisie, podľa ktorého jej voľba ponúknuť referenčnú „metodiku XPR“ nezodpovedá spôsobu, akým je opísaná časť č. 1 v súťažných podkladoch. V tomto zmysle uvádza, že chcela prezentovať celkový pohľad na „všeobecnú filozofiu“ uchádzača v oblasti kvality.
84. Žalobkyňa napáda posúdenie Komisie, podľa ktorého jej prístup v oblasti prekladu nie je jasný v otázke, či pre preklad budú použité pilotné jazyky. Zastáva názor, že nejde o otázku, ktorú treba riešiť v okamihu predloženia ponuky, ale v priebehu projektu v závislosti od jeho časových parametrov. Dodáva, že vo všetkých prípadoch sú prekladateľmi osoby, ktorých materinský jazyk je cieľovým jazykom, a že vo svojej ponuke uviedla, že priame preklady budú uchádzačom „uprednostnené“. Žalobkyňa z toho vyvodzuje, že jej odkazy na pilotné jazyky sú teda jasné.
85. Po prvé Všeobecný súd zastáva názor, že žalobkyňa nesprávne uviedla, že známka 16 bodov z 30 udelená jej ponuke vzhľadom na kvalitatívne kritérium vyhodnotenia č. 1 vychádza zo zjavne nesprávneho posúdenia. Tvrdenie žalobkyne, podľa ktorého ju Komisia penalizovala za zjavnú formálnu chybu, a to odkaz na jedenásť úradných jazykov Únie, je jednak nedôvodné. Z rozhodnutia z 21. mája 2007 totiž vyplýva, že Komisia jednoducho poukázala na existenciu tejto zjavne formálnej chyby bez vyvodenia negatívnych dôsledkov pre žalobkyňu. Ďalej v rozpore s tvrdeniami žalobkyne Komisia uviedla viacero negatívnych prvkov jej ponuky, ako je všeobecný metodický prístup, nesprávna identifikácia cieľového obsahu a cieľovej verejnosti, ktorá vyplýva z návrhu na rubriku „aktuality“ nezlučiteľnú s rozsahom projektu „Vaša Európa“. Tieto skutočnosti preukazujú, že Komisia sa nedopustila zjavne nesprávneho posúdenia, keď ponuke žalobkyne vzhľadom na kvalitatívne kritérium vyhodnotenia č. 1 pridelila známku 16 bodov z maximálneho počtu 30 bodov.
86. Po druhé žalobkyňa zastáva názor, že sa jej nedôvodne vytýka, že predložila všeobecný metodický prístup a nesprávne identifikovala cieľový obsah portálu a verejnosť, na ktorú sa tento portál zameriava. Žalobkyňa uvádza, že si bola plne vedomá všetkých typov obsahu aktuálneho portálu a všetkých aspektov spojených s redakčnými prácami a v tejto súvislosti odkazuje na body 2 až 5 (s. 634 až 644) a body 1 až 8 (s. 818 až 865) svojej ponuky.
87. Všeobecný súd však zastáva názor, že tieto tvrdenia nemôžu obstáť. Žalobkyňa tým že sa obmedzila na odkaz na vyššie citované body ponuky, nepreukázala, že posúdenie Komisie týkajúce sa všeobecnej povahy metodického prístupu, ktorý predstavila vo svojej ponuke, je zjavne nesprávne. Konkrétne po prvé, niektoré z uvedených bodov ponuky odkazujú na tematické oblasti portálu (s. 634 až 636 ponuky). Po druhé ostatné body ponuky (s. 637 a 638 ponuky) sa týkajú prístupu, ktorý má za účel uľahčiť používanie portálu, čo napokon Komisia považovala za zaujímavé, alebo uvádzajú aktuálny portál a obmedzujú sa na opakovanie súťažných podkladov. Po tretie posledné body ponuky (s. 822 až 855 ponuky), ktorých sa dovoláva žalobkyňa, opisujú metodický prístup poskytovania služieb „Work Package 1.1“.
88. V nadväznosti na to Všeobecný súd zastáva názor, že Komisia sa nedopustila zjavne nesprávneho posúdenia, keď zdôrazňuje, že obsah portálu nebol správne identifikovaný, pretože ponuka sa týkala nových služieb. Treba konštatovať, že obsah „flash“, ktorý uviedla žalobkyňa vo svojej ponuke, nebol prispôsobený cieľom portálu. Ako vyplýva zo súťažných podkladov, portál má za cieľ poskytovať stálu databázu, ktorej obsah sa príliš nemení, nanajvýš dvakrát do roka V dôsledku toho obsah „flash“, ktorý umožňuje permanentné aktualizovanie obsahu, je zjavne nepotrebný, a navyše nebol v súťažných podkladoch stanovený.
89. Komisia rovnako správne poznamenala, že vzhľadom na rubriku „aktuality“, ktorá je nezlučiteľná s rozsahom projektu „Vaša Európa“, a na „cieľovú verejnosť zloženú z potenciálnych investorov… zaujímajúcich sa o typ inovácií uprednostňovaných a podporovaných portálom ‚Vaša Európa‘“, žalobkyňa plne nepochopila ani cieľový obsah, ani cieľovú verejnosť uvedeného portálu. V tejto súvislosti nemôže obstáť tvrdenie žalobkyne, podľa ktorého doplnenie nového obsahu do portálu predstavovalo pozitívny aspekt jej ponuky. Ako správne uvádza Komisia, žalobkyňa, bez toho, aby jej odporovala, vo svojej ponuke jasne neuviedla, že navrhuje vložiť do portálu obsah, ktorý ide nad rámec uvádzaný v súťažných podkladoch.
90. Nakoniec neexistuje rozpor medzi tvrdením, podľa ktorého „pochopenie celého kontextu ponuky je správne“, a tvrdením, podľa ktorého „metodický prístup… je všeobecný“, keďže obe tieto konštatovania znamenajú iba to, že vo všeobecnosti žalobkyňa pochopila predmet verejného obstarávania správne, ale prístup, ktorý navrhla, nie je dostatočne presný alebo podrobný.
91. Po tretie, pokiaľ ide o „zabezpečenie kvality“, „kontrolu kvality“ a použitú metodiku, žalobkyňa napáda posúdenie Komisie, podľa ktorého jej rozhodnutie ponúknuť referenčnú „metodiku XPR“, teda metodiku založenú v rámci rozvoja internetovej služby, nezodpovedá spôsobu, akým je v súťažných podkladoch opísaná časť č. 1. V tejto súvislosti odkazuje na viaceré body svojej ponuky [body 3.4.2 až 3.4.6, s. 837 až 842, body 2 až 4, s. 1 až 33 (s. 495 až 526), a bod V, s. V-1 až V-77 (s. 534 až 610)], v ktorých spresnila metódu na „zabezpečenie kvality“ a „kontrolu kvality“ týkajúce sa redakčných prác. Zdôrazňuje tiež, že „metodika XPR“ sa uvádza iba v úvodnej časti jej ponuky, ktorá predstavuje celkový pohľad na „všeobecnú filozofiu“ uchádzača v oblasti kvality (s. 836 ponuky).
92. Pred Všeobecným súdom Komisia dôvodne uvádza, že opis zásad „zabezpečenia kvality“ bol všeobecný a že body, na ktoré odkazuje žalobkyňa, nezodpovedajú dostatočne požiadavkám súťažných podkladov „WP 1.1 úloha 4“ s názvom „Vykonať zabezpečenie kvality a kontrolu kvality vytvoreného, aktualizovaného a prijatého obsahu pred jeho uverejnením na portáli“. Treba konštatovať, že samotné prečítanie strán ponuky žalobkyne, na ktoré odkazuje, umožňuje domnievať sa, že Komisia sa nedopustila zjavne nesprávneho posúdenia, keď prijala záver, že údaje, ktoré obsahujú tieto strany, sú všeobecné. V tejto súvislosti treba poznamenať, že žalobkyňa sa obmedzila na to, že všeobecne odkázala na rozličné body svojej ponuky, ale nepredložila konkrétne tvrdenia, ktoré by odhaľovali existenciu zjavne nesprávneho posúdenia, ktoré by mohlo byť chybou posúdenia Komisie v tomto bode.
93. Pokiaľ ide okrem toho o tvrdenie žalobkyne, podľa ktorého Komisia nepochopila, že „metodika XPR“ bola predstavená v úvodnej časti uvádzajúcej celkový pohľad na „všeobecnú filozofiu“ uchádzača v oblasti „kontroly kvality“ a nebola priamo spojená s redakčnými aspektmi prác pre časť č. 1, toto tvrdenie nemôže spochybniť všeobecnú povahu ponuky z hľadiska „kontroly kvality“. Žalobkyňa tiež nepreukázala, že Komisia v tejto súvislosti porušila kvalitatívne kritérium vyhodnotenia č. 1 súťažných podkladov. Naopak treba prijať záver, že Komisia mohla legitímne vychádzať z miery presnosti ponuky žalobkyne, ktorá predstavuje základný prvok pre posúdenie kvality uvedenej ponuky.
94. Po štvrté žalobkyňa napadla to, že jasne neuviedla, či sa preklady budú vyhotovovať prostredníctvom sprostredkujúcich jazykov, tzv. „pilotných“ jazykov, alebo či sa budú vyhotovovať priamo. Uvádza, že nebolo potrebné riešiť otázku používania „pilotných“ jazykov pri predložení ponuky, ale že táto otázka sa mala riešiť v priebehu projektu. Zdôrazňuje, že vo všetkých prípadoch sú prekladateľmi osoby, ktorých materinský jazyk je cieľovým jazykom, a že v ponuke uvádza, že priame preklady budú „uprednostnené“.
95. Všeobecný súd však poznamenáva, že Komisia v liste z 29. mája 2007 konštatovala existenciu nejednoznačnosti, ba až rozpor v ponuke žalobkyne, keďže táto na strane 873 svojej ponuky uviedla, že prekladatelia budú pracovať vo svojom materinskom jazyku, zatiaľ čo na strane 644 tej istej ponuky uvádza, že „budú uprednostnené priame preklady, hoci nepriame preklady budú nevyhnutné“. Argumentácia uvádzaná žalobkyňou pred Všeobecným súdom toto konštatovanie Komisie nijako nevyvracia. V ponuke žalobkyne totiž nebolo jasne určené, čo má žalobkyňa na mysli pod odkazom na prekladateľov pracujúcich vo svojom materinskom jazyku. Až pred Všeobecným súdom žalobkyňa spresnila, že tento odkaz treba chápať v tom zmysle, že prekladatelia budú prekladať do svojho materinského jazyka, teda buď z originálneho textu, alebo z prekladu tohto textu do „pilotného“ jazyka. Vzhľadom na nejednoznačnú až odporujúcu si povahu pojmov použitých v ponuke žalobkyne v prípade tejto otázky sa Komisia nedopustila žiadneho zjavne nesprávneho posúdenia, keď poznamenala, že nebolo jasne uvedené, „či [pilotné jazyky] budú použité v prekladoch, alebo či budú preklady urobené priamo, keďže táto myšlienka nebola v ponuke rozvinutá“.
96. Vzhľadom na vyššie uvedené sa Komisia pri vyhodnotení ponuky z hľadiska kvalitatívneho kritéria vyhodnotenia č. 1 nedopustila zjavne nesprávneho posúdenia.
O kvalitatívnom kritériu vyhodnotenia č. 2 s názvom „Kvalita a úplnosť projektu PMQP, a najmä postupy navrhované v oblasti ‚zabezpečenia kvality‘ a ‚kontroly kvality‘“
97. Na úvod treba pripomenúť, že za kvalitatívne kritérium vyhodnotenia č. 2 bola ponuke žalobkyne udelená známka 7 z 10 bodov. Známka bola odôvodnená skutočnosťou, že projekt PMQP zahrnutý do ponuky bol síce kompletný, pokiaľ ide o jeho štruktúru, ale ponuka nebola dostatočne individualizovaná, a že materiálne vybavenie a softvér ponuky služieb uvádzaný žalobkyňou bol neprimeraný, pokiaľ ide o redakčné práce (časť č. 1).
98. Žalobkyňa po prvé uvádza, že uvedenie materiálov a softvér v PMQP rešpektuje súťažné podklady. Podľa jej názoru v súťažných podkladoch boli uchádzači vyzvaní, aby predložili PMQP a uviedli najmä „dodávky a dokumentáciu (či už ide o výrobky, materiály, vybavenie, softvér, správy, nástroje monitorovania…).“
99. Ako však uviedla Komisia, opis PMQP v súťažných podkladoch je spoločný pre všetky tri časti. Je primerané pripustiť, že hoci súťažné podklady vymenúvajú rozličné možné dodávky, skutočnosťou zostáva, že vhodná povaha týchto dodávok závisí od každej časti dotknutej ponukou.
100. Komisia teda dôvodne v liste z 29. mája 2007 poznamenala, že „prispôsobenie PMQR [sa očakávalo], keďže vždy uvádza výbavu a softvér, ktoré majú byť dodané (pozri napr. s. 933 ‚Handover file‘), ktoré sú pre časť č. 1 irelevantné“.
101. Po druhé žalobkyňa zastáva názor, že sa jej nedôvodne vytýkalo, že nerozvinula opis úloh, len ich skopírovala zo súťažných podkladov. Uvádza, že pokiaľ ide o projekt PMQP, použila schválenú metodiku a model, akým postupovala v rámci spolupráce s Komisiou, keďže špecifické podmienky príslušných zmlúv neboli v čase spracovania ponuky známe.
102. Treba teda konštatovať, že v bode 4.3.8.3 súťažných podkladov je PMQP definovaný ako prvá dodávka projektu a špecifická pre každý projekt. Nezdá sa teda, že by sa Komisia dopustila zjavne nesprávneho posúdenia, keď prijala záver, že žalobkyňa nerozvinula opis úloh.
103. Preto treba konštatovať, že Komisia sa pri vyhodnotení ponuky vzhľadom na kvalitatívne kritérium vyhodnotenia č. 2 pre časť č. 1 nedopustila zjavne nesprávneho posúdenia.
O kvalitatívnom kritériu vyhodnotenia č. 3 s názvom „Kvalita plánovania navrhnutého projektu a pridelenie navrhnutých zdrojov s cieľom vykonania všetkých úloh scenára č. 1“
104. Na úvod treba pripomenúť, že za kvalitatívne kritérium vyhodnotenia č. 3 bola ponuke žalobkyne udelená známka 21,667 bodu z maximálneho počtu 30 bodov. V liste z 29. mája 2007 Komisia poznamenala, že prístup týkajúci sa splnenia úloh spojených so scenárom č. 1 nebol veľmi podrobný a že pokiaľ ide o „kontrolu kvality“ obsahu prijatého z Litvy, typ kontroly, ktorý bol vykonaný, a redakčné usmernenia vo vzťahu, ku ktorým mala byť táto kontrola vykonaná, neboli v ponuke jasne uvedené. Okrem toho sa v liste z 29. mája 2007 uvádzalo, že lehota 6 mesiacov uvádzaná pre dodanie konečnej správy je správna, a preto uvedenie 52 dní pre tú istú lehotu bolo pravdepodobne spôsobené iba zjavnou chybou v písaní.
105. Žalobkyňa po prvé popiera, že jej prístup týkajúci sa splnenia úloh spojených so scenárom 1 nie je veľmi podrobný. Zastáva tiež názor, že nie je dôvodným komentár, podľa ktorého pokiaľ v prípade kontroly kvality vyžadovanej k obsahu prijatému z Litvy, nebol odkaz na redakčné usmernenia jasný a nebol uvedený typ vykonávanej „kontroly kvality“. Žalobkyňa zastáva názor, že prísne dodržala súťažné podklady. V tejto súvislosti tvrdí, že súťažné podklady uvádzajú, že uchádzači musia predložiť všeobecnú ponuku opisujúcu riešenie pre „scenár č. 1“, ku ktorej pripoja nanajvýš štvorstranový dokument naznačujúci rôzne zamýšľané úlohy, ako aj prístup ku každej úlohe a tiež krátky opis uvedeného prístupu. Bolo spresnené, že osobitná pozornosť sa udeľuje konečným dodávkam. Žalobkyňa z toho vyvodzuje, že súťažné podklady nevyžadovali „veľmi podrobné vysvetlenia“. Navyše zastáva názor, že svoj prístup pre „správu kvality“ a postupy kontroly predstavila v rozličných bodoch ponuky, najmä na stranách 830 a 831.
106. Z tvrdení žalobkyne však nevyplýva, že by sa Komisia dopustila akéhokoľvek zjavne nesprávneho posúdenia. Žalobkyňa odkazuje na ostatné výňatky z ponuky, najmä na strany 830 a 831 s cieľom preukázať, že dodržala súťažné podklady. Neuvádza však žiadnu konkrétnu skutočnosť, ktorá by mohla preukázať existenciu zjavne nesprávneho posúdenia obsiahnutého v hodnotení Komisie.
107. Ako zdôrazňuje Komisia, z vyhodnotenia ponuky žalobkyne vzhľadom na kvalitatívne kritérium vyhodnotenia č. 1 vyplýva, že metodický prístup ponúkaný pre dodanie služieb spojených s redakčnými prácami bol považovaný za všeobecný. Za týchto okolností sa Komisia mohla dôvodne domnievať, že všeobecná povaha uvedeného metodického prístupu navrhovaného na dodávku služieb spojených s redakčnými prácami sa odráža v prístupe týkajúcom sa splnenia úloh spojených so scenárom č. 1. Komisia sa teda bez toho, aby sa dopustila zjavne nesprávneho posúdenia, mohla domnievať, že scenár č. 1 nebol vzhľadom na kvalitatívne kritérium vyhodnotenia č. 3 veľmi podrobný.
108. Po druhé žalobkyňa tvrdí, že informácia uvedená v jej ponuke, podľa ktorej je uvádzaná 52‑dňová dodacia lehota, je chybou v písaní, ktorá nemohla ovplyvniť známku udelenú za kvalitatívne kritérium vyhodnotenia.
109. Z rozhodnutia z 21. mája 2007 vyplýva, že Komisia zohľadnila skutočnosť, že uvedenie 52 dňovej dodacej lehoty bolo pravdepodobne spôsobené chybou v písaní. Nič neumožňuje prijať záver, že žalobkyňa bola z tohto dôvodu penalizovaná. V tomto bode teda nebolo preukázané žiadne zjavne nesprávne posúdenie.
110. Na základe týchto dôvodov treba odmietnuť námietku žalobkyne týkajúcu sa zjavne nesprávneho posúdenia, ktorého sa dopustila Komisia pri posúdení jej ponuky vo vzťahu ku kvalitatívnemu kritériu vyhodnotenia č. 3.
O kvalitatívnom kritériu vyhodnotenia č. 4 s názvom „Kvalita plánovania navrhnutého projektu a pridelenie navrhnutých zdrojov s cieľom splniť všetky úlohy scenára č. 2“
111. Na úvod treba pripomenúť, že za kvalitatívne kritérium vyhodnotenia č. 4 bola ponuke žalobkyne udelená známka 14 z maximálneho počtu 30 bodov. Z napadnutého rozhodnutia vyplýva, že prístup žalobkyne k vykonaniu úloh spojených so scenárom pre „Work Package 1.2.“ (ďalej len „scenár č. 2“) bol považovaný za základný. V napadnutom rozhodnutí sa tiež uvádza, že súťažné podklady definujú „v zájomnú súvislosť“ medzi scenárom pre „Work Package 1.1.“ (ďalej len „scenár 1“) a scenárom č. 2, ale že tento prvok sa v ponuke neodráža. V napadnutom rozhodnutí sa zdôrazňuje, že žalobkyňa vychádza z nesprávneho predpokladu, že všetky dokumenty budú prijaté v danom momente, pričom takýto predpoklad nie je v súlade so scenárom č. 1 a nezohľadňuje čas potrebný na preklady.
112. Treba spresniť, že podľa súťažných podkladov, scenár č. 1 je scenár redakčnej práce. Úlohy uvedené pre scenár č. 1 spočívajú najmä v kompletizácii, aktualizácii a zlepšení rozličných opisných súborov a súhrnu odkazov na obsah vecí na európskej úrovni (úloha č. 1) a rozličných opisných súborov a súhrnu odkazov uvedených členskými štátmi (úloha č. 2). Pokiaľ ide o scenár č. 2, zodpovedá práci prekladu obsahu uvedeného v scenári č. 1. Scenár č. 2 uvádza konkrétne tieto dve úlohy: preklad rozličných opisných súborov a uvedených odkazov týkajúcich sa obsahu vecí na európskej úrovni a vecí zaslaných členskými štátmi.
113. Po prvé žalobkyňa spochybňuje posúdenie, podľa ktorého štruktúrované rozdelenie činností (agenda) bola všeobecná. Uvádza, že štruktúrované rozdelenie prác bolo iba návrhom úloh, ktoré majú byť vykonané, a že tieto práce už boli detailne opísané v bodoch 2 (1047 a 1048) a 3 (1049 a 1050) jej ponuky. Okrem toho uvádza, že uvedené úlohy boli predstavené v plnom rozsahu v príslušnom bode dokumentu o metodologickom prístupe ku kvalitatívnemu kritériu vyhodnotenia č. 1 (886 až 890 ponuky).
114. Nezdá sa, že by pri posúdení ponuky vzhľadom na kvalitatívne kritérium vyhodnotenia č. 4 došlo k akémukoľvek zjavne nesprávnemu posúdeniu. Ako zdôrazňuje Komisia, ponuka bola posúdená vzhľadom na kvalitatívne kritérium vyhodnotenia č. 4. Posúdenie sa teda netýka obsahu úloh, ktoré majú byť vykonané, ale ich plánovania. Žalobkyňa nepredložila žiadny údaj, ktorý by spochybnil skutočnosť, že informácie týkajúce sa plánovania úloh, ktoré majú byť vykonané a sú uvedené v ponuke, boli všeobecné.
115. Po druhé žalobkyňa zdôrazňuje, že vo svojej ponuke výslovne nepredpokladala, že všetky dokumenty budú zaslané v rovnakom čase. Uvádza tiež, že lehota na poskytnutie týchto dokumentov nebola v súťažných podkladoch uvedená.
116. Všeobecný súd však zastáva názor, že vzhľadom na to, čo je uvedené v súťažných podkladoch (pozri bod 112 vyššie), žalobkyňa nemohla vážne spochybniť skutočnosť, že scenár č. 1 opisuje obsah, ktorý treba vytvoriť alebo aktualizovať, a scenár č. 2 upravuje preklad tohto obsahu. Spojitosť medzi oboma scenármi je zjavná a logicky vychádza z požiadaviek scenára č. 2. Treba teda konštatovať, že úvahy týkajúce sa momentu prijatia obsahu a času potrebného na jeho preklad musia byť posúdené v kontexte spojitosti medzi scenárom č. 1 a scenárom č. 2.
117. Treba konštatovať, že pokiaľ ide o moment prijatia týchto dokumentov, ponuka žalobkyne vôbec nerozlišuje medzi dvoma typmi obsahu na preklad (a to typmi definovanými v úlohe č. 1 a typmi uvedenými v úlohe č. 2).
118. V tejto súvislosti Komisia správne zdôrazňuje, že v rozpore s tým, čo uvádza žalobkyňa, rozdiel medzi oboma typmi obsahu nepochádza z neznámeho hodnotiaceho kritéria, ale predstavuje požiadavku uvedenú v bode 4.4.1.2 súťažných podkladov.
119. Pokiaľ ide o čas potrebný na preklad obsahu, treba konštatovať, ako zdôrazňuje Komisia, že dodacia lehota „T0 + 51 pracovných dní“ uvedená žalobkyňou v bode 2.3 ponuky (s. 1040) nie je v súlade so scenárom č. 1, v ktorom celkový počet dní na preklad uvádzaný žalobkyňou predstavuje 55, teda 30 dní na preklad obsahu na európskej úrovni („WU 4.1“) a 25 dní na preklad obsahu pochádzajúceho z členských štátov („WU 4.2“) (s. 1032).
120. Preto treba prijať záver, že Komisia sa pri vyhodnotení ponuky vzhľadom na kvalitatívne kritérium vyhodnotenia č. 4 nedopustila zjavne nesprávneho posúdenia.
121. Z vyššie uvedených úvah vyplýva, že pri vyhodnotení ponuky vzhľadom na štyri kritériá vyhodnotenia nedošlo k žiadnemu zjavne nesprávnemu posúdeniu. Tento žalobný dôvod preto treba zamietnuť ako nedôvodný.
O žalobnom dôvode založenom na porušení zásady rovnosti zaobchádzania a povinnosti transparentnosti
122. Keďže žaloba je dôvodná v rozsahu, v akom sa týka rozhodnutia z 13. júla 2007, preskúmanie treba obmedziť na žalobný dôvod založený na porušení zásady rovnosti zaobchádzania a povinnosti transparentnosti v rozsahu, v akom sa týka rozhodnutia z 21. mája 2007.
Tvrdenia účastníkov konania
123. Žalobkyňa uvádza, že boli porušené zásada rovnosti zaobchádzania a povinnosť transparentnosti.
124. Na úvod žalobkyňa uvádza, že jej mali byť poskytnuté úplná kópia správy hodnotiacej komisie, ako aj kópia ponuky úspešného uchádzača, aby mohla pochopiť rozhodnutie z 21. mája 2007. V tejto súvislosti poznamenáva, že Komisiu výslovne požiadala o poskytnutie týchto dokumentov, ktoré Komisia odmietla. V nadväznosti na to žalobkyňa uvádza, že Komisia nepreskúmala riadne ponuku, keď ju zamietla na základe nesprávneho výkladu. Okrem toho uvádza, že nemohla poznať všetky kritériá vyhodnotenia, ktoré Komisia uplatňovala. Nakoniec uvádza, že Komisia uplatnila kritériá, ktoré neboli špecifikované v súťažných podkladoch.
125. Komisia spochybňuje tvrdenia uvádzané žalobkyňou a navrhuje tento žalobný dôvod zamietnuť.
Posúdenie Všeobecným súdom
126. Pokiaľ ide o výhrady, ktoré sú založené na porušení povinnosti transparentnosti a zásady rovnosti zaobchádzania, treba ich zamietnuť.
127. Na úvod žalobkyňa nedôvodne uplatňuje skutočnosť, že sa jej nepredložili správa hodnotiacej komisie a kópia ponuky úspešného uchádzača. Povinnosť odôvodnenia, ktorej podlieha Komisia, nezahŕňa sprístupnenie týchto dokumentov. Článok 100 ods. 2 rozpočtového nariadenia uvádza iba to, že obstarávateľ na písomnú žiadosť oznámi charakteristiky a pomerné výhody úspešnej ponuky, ako aj meno účastníka verejnej súťaže, s ktorým sa zmluva uzatvorila, v lehote pätnástich dní od prijatia písomnej žiadosti (pozri v tomto zmysle rozsudok Súdu prvého stupňa z 12. júla 2007, Evropaïki Dynamiki/Komisia, T‑250/05, neuverejnený v Zbierke, bod 113; pozri analogicky rozsudok Súdu prvého stupňa z 8. mája 1996, Adia interim/Komisia, T‑19/95, Zb. s. II‑321, bod 31).
128. Ďalej sa žalobkyňa nedôvodne dovoláva toho, že boli porušené zásada rovnosti zaobchádzania a povinnosť transparentnosti z uvádzaného dôvodu, že Komisia nepreskúmala ponuku riadne, keď ju zamietla na základe nesprávneho výkladu. Táto argumentácia je v podstate zhodná s argumentáciou uvádzanou žalobkyňou v rámci jej žalobného dôvodu založeného na údajne zjavne nesprávnom posúdení Komisie a nie je relevantná v rámci tohto žalobného dôvodu. Žalobkyňa sa ako taká nedovoláva žiadnej diskriminácie vo vzťahu k nej, a to v žiadnom štádiu konania. Komisia naproti tomu uvádzala mnohé objektívne dôvody odôvodňujúce jej rozhodnutie neuzatvoriť zmluvu so žalobkyňou.
129. Okrem toho tvrdenie žalobkyne, podľa ktorého ani nemohla poznať všetky kritériá vyhodnotenia, je uvádzané všeobecne a nepresne. Navyše z výňatku hodnotiacej správy pripojeného k listu Komisie z 29. mája 2007 vyplýva, že ponuka žalobkyne bola posúdená iba vzhľadom na kvalitatívne kritériá vyhodnotenia v súťažných podkladoch. Preto musí byť toto tvrdenie zamietnuté.
130. Nakoniec z rovnakého dôvodu treba zamietnuť tvrdenie žalobkyne podľa ktorého Komisia uplatnila kritériá nešpecifikované v súťažných podkladoch.
131. Keďže nijaký zo žalobných dôvodov žalobkyne nie je opodstatnený, táto žaloba musí byť zamietnutá v rozsahu v akom smeruje k zrušeniu rozhodnutia z 21. mája 2007 o neprijatí ponuky predloženej žalobkyňou pokiaľ ide o časť č. 1 a udelení zákazky inému uchádzačovi.
2. O nároku na náhradu škody
Tvrdenia účastníkov konania
132. Žalobkyňa navrhuje, aby bola Komisia zaviazaná zaplatiť jej náhradu škody 750 000 eur ako odškodnenie za škodu spôsobenú rozhodnutím z 21. mája 2007 a sumu 400 000 eur ako odškodnenie za škodu spôsobenú rozhodnutím z 13. júla 2007. V tejto súvislosti vychádza z článkov 235 ES a 288 ES.
133. Žalobkyňa jednak uvádza, že požadované sumy zodpovedajú zisku, ktorý by dosiahla za dve zákazky v prípade, že by s ňou boli uzavreté zmluvy. Ďalej uvádza, že v rámci návrhu na zrušenie preukázala, že Komisia sa dopustila dostatočne závažného porušenia vyššieho právneho pravidla na ochranu jednotlivcov.
134. Komisia žiada, aby žaloba o mimozmluvnú zodpovednosť bola vyhlásená za neprípustnú a, subsidiárne, aby táto žaloba bola zamietnutá ako zjavne nedôvodná.
Posúdenie Všeobecným súdom
135. Na úvod treba spresniť, aký je rozsah škody uvádzanej žalobkyňou v jej písomných podaniach. Žalobkyňa uvádza ako hlavný dôvod škody stratu rámcových zmlúv. V nadväznosti na to v bode 99 žaloby uvádza odkaz na úvahy uvedené v rozsudku Súdu prvého stupňa zo 17. marca 2005, AFCon Management Consultants a i./Komisia (T‑160/03, Zb. s. II‑981, bod 102), týkajúce sa náhrady škody zodpovedajúcej nákladom spojeným s účasťou na verejnom obstarávaní. V bode 52 repliky však jednoznačne zdôraznila, že vôbec nežiada o náhradu škody a úroky z dôvodu nákladov vynaložených na účasť na verejnom obstarávaní.
136. Preto treba prijať záver, že jediný dôvod škody uvádzanej žalobkyňou, za ktorú požaduje náhradu, je strata rámcových zmlúv.
137. Podľa ustálenej judikatúry založenie mimozmluvnej zodpovednosti Spoločenstva v zmysle článku 288 druhého odseku ES za nezákonné konanie jeho orgánov je podriadené splneniu súhrnu podmienok, a to nezákonnosti konania vytýkaného inštitúciám, existencie škody a existencie príčinnej súvislosti medzi namietaným konaním a uvádzanou škodou (rozsudok Súdu prvého stupňa z 11. júla 1996, International Procurement Services/Komisia, T‑175/94, Zb. s. II‑729, bod 44; zo 16. októbra 1996, Efisol/Komisia, T‑336/94, Zb. s. II‑1343, bod 30, a z 11. júla 1997, Oleifici Italiani/Komisia, T‑267/94, Zb. s. II‑1239, bod 20). Pokiaľ nie je splnená čo len jedna z týchto podmienok, musí byť žaloba ako celok zamietnutá bez toho, aby bolo potrebné preskúmať ostatné podmienky (pozri v tomto zmysle rozsudok Súdneho dvora z 15. septembra 1994, KYDEP/Rada a Komisia, C‑146/91, Zb. s. I‑4199, bod 81).
138. Vzhľadom na tieto úvahy treba skúmať, či sú splnené podmienky mimozmluvnej zodpovednosti Komisie.
139. Po prvé, pokiaľ ide o žalobu o náhradu škody za údajnú škodu utrpenú z dôvodu rozhodnutia z 21. mája 2007, z úvah týkajúcich sa návrhu na zrušenie vyplýva, že žalobkyňa nepredložila dôkaz o nezákonnom konaní Komisie. Všetky tvrdenia, ktoré žalobkyňa uvádzala s cieľom preukázať nezákonnosť rozhodnutia z 21. mája 2007, boli preskúmané a zamietnuté.
140. Z už citovanej judikatúry (bod 137 vyššie) vyplýva, že nesplnenie jednej z podmienok, ktoré umožňujú založiť mimozmluvnú zodpovednosť Komisie postačuje na prijatie záveru o neexistencii tejto zodpovednosti.
141. Z toho vyplýva, že žaloba o náhradu škody údajne utrpenej kvôli rozhodnutiu z 21. mája 2007 musí byť zamietnutá ako nedôvodná, bez toho, aby bolo potrebné vysloviť sa k prípustnosti.
142. Po druhé treba skúmať žalobu o náhradu škody založenú na mimozmluvnej zodpovednosti Komisie v nadväznosti na prijatie rozhodnutia z 13. júla 2007.
143. V tejto súvislosti treba konštatovať, že návrh na náhradu škody je založený na rovnakých žalobných dôvodoch, ako sú žalobné dôvody uvádzané na podporu návrhu na zrušenie rozhodnutia z 13. júla 2007. V rámci skúmania tohto návrhu už bolo uvedené, že rozhodnutie z 13. júla 2007 nie je dostatočne odôvodnené, a preto bolo zrušené.
144. Treba však konštatovať, že hoci Komisia dostatočne neodôvodnila rozhodnutie z 13. júla 2007, neznamená to, že udelenie zákazky úspešnému uchádzačovi predstavuje chybu ani že existuje príčinná súvislosť medzi touto skutočnosťou a škodou uvádzanou žalobkyňou (pozri v tomto zmysle rozsudok Súdu prvého stupňa z 25. februára 2003, Renco/Rada, T‑4/01, Zb. s. II‑171, bod 89). Nič neumožňuje domnievať sa, že pokiaľ by rozhodnutie z 13. júla bolo dostatočne odôvodnené, Komisia by predmetnú zákazku udelila žalobkyni.
145. Z toho vyplýva, že žaloba o náhradu škody údajne utrpenej v dôsledku rozhodnutia z 13. júla 2007 musí byť v rozsahu v akom je založená na absencii odôvodnenia toho istého rozhodnutia, zamietnutá ako nedôvodná, bez toho, aby bolo potrebné vysloviť sa k jej prípustnosti.
146. V rozsahu, v akom je tento návrh založený na iných žalobných dôvodoch, ktoré neboli preskúmané v rámci návrhu na zrušenie, je tento návrh predčasný, a preto musí byť zamietnutý (pozri v tomto zmysle rozsudky Súdu prvého stupňa z 18. mája 1995, Wafer Zoo/Komisia, T‑478/93, Zb. s. II‑1479, body 49 a 50 a z 15. decembra 1999, Latino/Komisia, T‑300/97, Zb. VS s. I‑A‑259, II‑1263, body 95 a 101). Za absencie odôvodnenia rozhodnutia z 13. júla 2007 Všeobecný súd nemôže preskúmať, či vychádza zo zjavne nesprávneho posúdenia alebo z porušenia zásady rovnosti zaobchádzania a povinnosti transparentnosti, ako to uvádza žalobkyňa. Návrh na náhradu škody založený na týchto dôvodoch môže byť prípadne skúmaný iba vzhľadom na dôvody rozhodnutia, ktoré sa nahradia v rozhodnutí z 13. júla 2007 po jeho zrušení Všeobecným súdom.
147. Z toho vyplýva, že žaloba o náhradu škody musí byť zamietnutá v celom svojom rozsahu.
148. Bez toho, aby bolo potrebné vysloviť sa k námietke neprípustnosti vznesenej Komisiou voči správe o finančnom audite predloženej žalobkyňou na pojednávaní a relevantnosti tohto dokumentu, ako aj relevantnosti e-mailu zaslaného Komisiou žalobkyni a dokumentu obsahujúcemu iné oznámenie o vyhlásení verejného obstarávania, ktoré boli tiež predložené žalobkyňou na pojednávaní, treba konštatovať, že z vyššie uvedeného vyplýva, že tieto dokumenty nemajú pre riešenie sporu nijaký význam. Uvedené dokumenty teda neboli Všeobecným súdom na účely tohto rozsudku zohľadnené (pozri v tomto zmysle rozsudok Súdu prvého stupňa z 29. októbra 1998, TEAM/Komisia, T‑13/96, Zb. s. II‑4073, bod 79).
O trovách
149. Podľa znenia článku 87 ods. 3 rokovacieho poriadku môže Všeobecný súd v prípade, ak účastníci konania mali úspech len v časti predmetu konania, rozdeliť náhradu trov medzi účastníkov konania alebo rozhodnúť tak, že každý z nich znáša vlastné trovy konania.
150. Keďže žalobe sa čiastočne vyhovelo, bude správne posúdiť skutkové okolnosti veci tak, že žalobkyňa znáša 50 % vlastných trov konania a je povinná nahradiť 50 % trov konania Komisie a Komisia znáša 50 % vlastných trov konania a je povinná nahradiť 50 % trov konania, ktoré vznikli žalobkyni.
Výrok
Z týchto dôvodov
VŠEOBECNÝ SÚD (piata komora)
rozhodol a vyhlásil:
1. Rozhodnutie Komisie z 13. júla 2007 o zamietnutí ponuky, ktorú predložila Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE v rámci verejného obstarávania ENTR/05/78 pre časť č. 2 (manažment infraštruktúry), pre správu a údržbu portálu „Vaša Európa“, a o udelení tejto zákazky inému uchádzačovi sa zrušuje.
2. Návrh na zrušenie sa v zostávajúcej časti zamieta.
3. Návrh na náhradu škody sa zamieta.
4. Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis znáša 50 % vlastných trov konania a je povinná nahradiť 50 % trov konania Európskej komisie a Európska komisia znáša 50 % vlastných trov konania a je povinná nahradiť 50 % trov konania, ktoré vznikli Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis.