62025CO0257
EUROOPA KOHTU MÄÄRUS (seitsmes koda)
8. detsember 2025 (
*1
)
Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Kohtunike pension – Arvutamise baasosa – Lähetushüvitise arvesse võtmata jätmine – Väljajätmine eelarvepuudujäägi kõrvaldamise piirangutega seotud põhjustel – ELL artikkel 2 – Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teine lõik – Kohtunike sõltumatuse põhimõte – Liikmesriikide seadusandliku ja täitevvõimu pädevus vähendada kohtunike teenistustasu – Tingimused
Kohtuasjas C‑257/25,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Tribunalul Neamţi (Neamți esimese astme kohus, Rumeenia) 7. veebruari 2025. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 7. aprillil 2025, menetluses
B. V.
versus
I. J.,
EUROOPA KOHUS (seitsmes koda),
koosseisus: koja president F. Schalin, kohtunikud M. Gavalec (ettekandja) ja Z. Csehi,
kohtujurist: D. Spielmann,
kohtusekretär: A. Calot Escobar,
arvestades vastavalt Euroopa Kohtu kodukorra artiklile 99 pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi põhistatud määrusega,
on teinud järgmise
kohtumääruse
1
Eelotsusetaotlus käsitleb ELL artikli 2 ja artikli 19 lõike 1 teise lõigu ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 47 tõlgendamist.
2
Taotlus on esitatud pensionile jäänud kohtuniku B. V. ja I. J-i (Rumeenia kohtuinspektsioon) vahelises kohtuvaidluses, mis puudutab viimase keeldumist väljastada B. V-le pensioniõiguste läbivaatamiseks tüüptõend, milles on märgitud lähetuse päevarahad, mida B. V. sai.
Õiguslik raamistik
Varem kehtinud seadus kohtunike ja prokuröride staatuse kohta
3
28. juuni 2004. aasta seaduse nr 303 kohtunike ja prokuröride staatuse kohta (Legea nr. 303 privind statutul judecătorilor și procurorilor) (uuesti avaldatud Monitorul Oficial al României’s, I osa, nr 826, 13.9.2005) põhikohtuasjas kohaldatavas redaktsioonis (edaspidi „varem kehtinud seadus kohtunike ja prokuröride staatuse kohta“) oli artikli 82 lõikes 1 sisuliselt ette nähtud, et kohtunikud, kellel on vähemalt 25‑aastane tööstaaž kohtunikuametis, „võivad 60‑aastaseks saamisel saada pensioni, mille suurus on 80% arvutamise baasosast, milleks on vastavalt kas teenistusgrupijärgne brutokuupalk või brutokuupõhipalk ning lisatasud, mida isik sai oma viimase töötamiskuu jooksul enne pensionile jäämise kuupäeva“.
Valitsuse 18. oktoobri 2005. aasta otsus nr 1275
4
Valitsuse 18. oktoobri 2005. aasta otsuse nr 1275, millega kiidetakse heaks seaduse nr 303/2004 kohtunike ja prokuröride staatuse kohta (uuesti avaldatud) ja seaduse nr 47/1992 konstitutsioonikohtu korralduse ja toimimise kohta (uuesti avaldatud) kohaldamiseks kehtestatud metoodilised eeskirjad seoses teenistuspensionide ja alla kaheaastaste laste eest hüvitiste maksmisega (Hotărârea Guvernului nr. 1275 pentru aprobarea Normelor metodologice de aplicare a prevederilor Legii nr. 303/2004 privind statutul judecătorilor și procurorilor, republicată, și ale Legii nr. 47/1992 privind organizarea și funcționarea Curții Constituționale, republicată, referitoare la pensiile de serviciu și la acordarea indemnizațiilor pentru creșterea copilului în vârstă de până la 2 ani) (Monitorul Oficial al României, I osa, nr 979, 3.11.2005), artikli 7 lõigetes 1 ja 3 on sätestatud:
„1.   Artikli 82 lõigetes 1 ja 2 sätestatud pensioni suurus on 80% keskmisest brutosissetulekust, mis on saadud viimase 12 kuu jooksul enne pensionile jäämise kuupäeva.
[…]
3.   Brutosissetuleku hulka arvatakse peale teenistusgrupijärgse brutokuupalga ka alalised või ajutised lisatasud. Brutosissetuleku hulka ei arvata summasid, mis on saadud preemiatena, erakorraliste teenistustasudena, tasaarvestusmaksetena või muu perioodiga seotud nõuete tagasimaksetena, ega artikli 81 lõikes 1 nimetatud hüvitist, mis vastab seitsmele teenistusgrupijärgsele brutokuupõhipalgale, ega muid õigusi, mis ei ole võrdsustatavad teenistustasuga.“
5
Nende metoodiliste eeskirjade artikli 13 lõike 1 punktis b on sätestatud:
„Pensioni kindlaksmääramise eesmärgil sisaldab pensionitoimik järgmist:
[…]
b)
viimase tööandja koostatud tüüptõend […] pensioni kohta, milles on märgitud kohtunikustaaž, üksnes kohtuniku ja prokuröri ametikohal välja teenitud tööstaaž, keskmine brutosissetulek viimase 12 kuu jooksul enne pensionile jäämise kuupäeva ning pensionile jäämise kuupäeval saadud brutosissetulek“.
OUG nr 27/2006
6
Valitsuse 29. märtsi 2006. aasta erakorralise määruse nr 27 kohtunike, prokuröride ja teiste kohtusüsteemi töötajate palkade ja muude õiguste kohta (Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 27 privind salarizarea și alte drepturi ale judecătorilor și procurorilor și altor categorii de personal din sistemul justiției) (Monitorul Oficial
al României, I osa, nr 314, 7.4.2006; edaspidi „OUG nr 27/2006“), artikli 13 lõike 1 punktis a on ette nähtud:
„Kohtunikel, prokuröridel, nendega võrdsustatud töötajatel ja kohtunikel, kes on lähetatud muusse kohta kui nende elukohariik, on kogu lähetuse ajal järgmised õigused:
a)
päevaraha määraga 2% teenistusgrupijärgsest brutokuupalgast, mis ei tohi olla väiksem kui eelarveüksuste töötajatele ette nähtud summa.“
Kohtunike uue staatuse seadus
7
15. novembri 2022. aasta seadus nr 303 kohtunike ja prokuröride staatuse kohta (Legea nr. 303 privind statutul judecătorilor și procurorilor) (Monitorul Oficial al României, I osa, nr 1102, 16.11.2022) jõustus 16. novembril 2022 ning seda muudeti 19. oktoobri 2023. aasta seadusega nr 282, millega muudetakse ja täiendatakse teenistuspensionide valdkonna õigustloovaid akte, ning seadusega nr 227/2015 maksuseadustiku kohta (Legea nr. 282 pentru modificarea și completarea unor acte normative din domeniul pensiilor de Serviciu și a Legii nr. 227/2015 privind codul fiscal) (Monitorul oficial al României, I osa, nr 950, 20.10.2023) (edaspidi „kohtunike uue staatuse seadus“).
8
Pärast neid muudatusi täiendati kohtunike uue staatuse seaduse artiklit 211 lõikega 41, milles on sätestatud, et alates 1. jaanuarist 2024:
„Pensioni arvutamise baasosa ei hõlma summasid, mis on saadud kindlustusmaksetena, preemiatena, kulude hüvitamisena, palgaõiguste tagastamisena muu ajavahemiku eest kui see, mida võetakse arvesse pensioniõiguse kindlaksmääramisel, päevarahadena või muude õigustena, mis ei ole alalised.“
9
Selle seadusemuudatuseni viinud seaduseelnõu seletuskirjas on märgitud, et „pensionide summa ümberarvutamine ei ole samaväärne pensionisaajate sundvõõrandamisega, vaid selle eesmärk on vähendada võrreldes praeguse ajaga pensioniõigusi riigieelarvel lasuva avaliku sektori kohustuse alusel. Pensionide ümberarvutamine ei kujuta endast ka konstitutsiooniõiguse piiramist, vaid on vajalik eelarvekulude vähendamiseks“.
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimus
10
Põhikohtuasja kaebaja B. V. töötas kohtunikuametis kuni 1. detsembrini 2022, mil ta jäi pensionile. Ajavahemikul, mil ta oli Rumeenia kohtuliku uurimise ameti uurimiskohtunik, st 28. detsembrist 2018 kuni 1. detsembrini 2022, sai ta lähetuse päevaraha, mis vastab OUG nr 27/2006 artikli 13 lõike 1 punkti a kohaselt 2%-le teenistusgrupijärgsest brutokuupalgast.
11
Oma pensioniõiguste määramiseks palus B. V. 10. novembril 2022 Rumeenia kohtuliku uurimise ameti juhtival uurijal väljastada tüüptõend, millel on märgitud 2022. aasta novembris saadud brutosissetulek, mis hõlmaks ka lähetuse päevaraha. 2022. aasta novembris oli see summa 10143 Rumeenia leud (RON) (ligikaudu 2000 eurot).
12
Rumeenia kohtuliku uurimise amet jättis B. V. taotluse rahuldamata põhjendusel, et see hüvitis ei ole osa varem kehtinud kohtunike staatuse seaduse artikli 82 lõikes 1 ette nähtud pensioni arvutamise baasosast.
13
B. V. esitas 2023. aasta novembris selle keeldumise peale kaebuse Tribunalul Neamţile (Neamți esimese astme kohus, Rumeenia), kes on eelotsusetaotluse esitanud kohus.
14
Eelotsusetaotlusest nähtub, et alates varem kehtinud kohtunike staatuse seaduse jõustumisest on Rumeenia kohtunikel olnud õigus saada pensioni, mis vastab 80%-le arvutamise baasosast, milleks on vastavalt kas teenistusgrupijärgne brutokuupalk või brutokuupõhipalk ning lisatasud, mida isik sai oma viimase töötamiskuu jooksul enne pensionile jäämise kuupäeva.
15
Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib esiteks, et pärast seda, kui Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumeenia kassatsioonikohus) oli eelkõige 7. veebruari 2022. aasta ja 13. märtsi 2023. aasta otsustes kvalifitseerinud päevaraha teenistustasuga võrdsustatud hüvitiseks, jättis ta 11. novembri 2024. aasta otsusega (Monitorul Oficial al României, I osa, nr 1269, 17.12.2024) selle hüvitise pensioni arvutamise baasosast välja, ja teiseks, et alates 1. jaanuarist 2024 on see lahendus sõnaselgelt ette nähtud uue kohtunike staatuse seaduse artikli 211 lõikes 41.
16
Selles kontekstis on eelotsusetaotluse esitanud kohtul tekkinud küsimus, kas juhul, kui kohtunike teenistustasu reguleerivates õigusnormides puudub objektiivne kriteerium, ei riku selle hüvitise pensioni arvutamise baasosast väljajätmine kohtunike sõltumatuse põhimõtet, mis tuleneb ELL artiklitest 2 ja 19 ning harta artiklist 47 ning mille kohaselt on nõutud, et kohtunikud saaksid stabiilset teenistustasu, mis vastab täidetava ametikoha tähtsusele ja eripärale. Eri rahvusvahelistes õigusaktides, eelkõige 17. novembril 2010 vastu võetud Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovituse CM/Rec(2010) 12 „Kohtunikud: sõltumatus, tulemuslikkus ja vastutus“ punkt 54 ning 10. juulil 1998 Strasbourgis Euroopa Nõukogu vastuvõetud Euroopa harta kohtunike staatuse kohta punktis 6.4 on sellele küsimusele tähelepanu pööratud.
17
Neil asjaoludel otsustas Tribunalul Neamţ (Neamţi esimese astme kohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
„Kas [ELL] artiklit 2, milles on sätestatud Euroopa Liidu põhiväärtused ja milles viidatakse õigusriigi põhimõtte austamisele, ning [ELL] artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes [harta] artikliga 47, mille kohaselt tagavad liikmesriigid tulemusliku õiguskaitse, mis põhineb õigusel pöörduda sõltumatusse ja erapooletusse kohtusse, tuleb tõlgendada nii, et kohtunike sõltumatuse põhimõttega on vastuolus, kui [pensioni] hulgast jäetakse välja teenistustasu osa, mis seisneb [päevarahas], kui seda hüvitist ei ole makstud tegelike kulude – nagu sõidu‑, majutus‑ ja toitlustuskulude – hüvitamiseks, vaid see on määratud kohtunikele, kellel oli lähetatud/delegeeritud kohtuniku staatus, kui selline väljajätmine teeb erandi [pensioni] määramise mehhanismist, mis põhineb objektiivsetel kriteeriumidel ega sõltu täidesaatva ja seadusandliku võimu meelevaldsetest sekkumistest, mille tulemusel pensionile jäänud kohtuniku sissetuleku tase väheneb püsivalt, rikkudes seeläbi põhiseaduslikke tagatisi, mille eesmärk on tagada kohtunikele [pension], mis on kooskõlas nende ametiväärikuse ja ‑ülesannetega, ning tagada õigusemõistmine sõltumatute kohtuorganite ja sõltumatute kohtunike poolt?“
Eelotsuse küsimuse analüüs
18
Euroopa Kohtu kodukorra artikli 99 kohaselt võib Euroopa Kohus juhul, kui küsimusele võib vastuse selgelt tuletada kohtupraktikast või kui esitatud küsimusele antav vastus ei tekita põhjendatud kahtlust, igal ajal ettekandja-kohtuniku ettepanekul ja pärast kohtujuristi ärakuulamist lahendada kohtuasja põhistatud määrusega.
19
Käesolevas kohtuasjas tuleb seda sätet kohaldada.
20
Oma küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas ELL artiklit 2 ja ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes harta artikliga 47 tuleb tõlgendada nii, et kohtunike sõltumatuse põhimõttega on vastuolus keeldumine võtta pensioni arvutamisel arvesse lähetuse päevaraha, kui selline keeldumine kaldub esiteks kõrvale mehhanismist, mille kohaselt määratakse kohtunike pension kindlaks täitev- ja seadusandliku võimu meelevaldsest sekkumisest sõltumatute objektiivsete kriteeriumide alusel, ja teiseks toob kaasa pensionile jäänud kohtunike teenistustasu püsiva vähenemise.
21
Kuigi õigusriigi toimimist iseloomustava võimude lahususe põhimõtte kohaselt tuleb tagada kohtute sõltumatus eelkõige seadusandlikust ja täidesaatvast võimust, ei saa ainuüksi asjaolu, et liikmesriigi seadusandlik ja täidesaatev võim sekkuvad kohtunike teenistustasu kindlaksmääramisse, iseenesest tekitada kohtunike sõltuvust nendest võimudest ega tekitada kahtlusi nende sõltumatuses või erapooletuses. Liikmesriikidel on tegelikult oma eelarve koostamisel ja erinevate avaliku sektori kulutuste vahel valiku tegemisel ulatuslik kaalutlusruum. See ulatuslik kaalutlusruum hõlmab nende kulude – muu hulgas kohtunike teenistustasu – arvutamise meetodi kindlaksmääramist. Liikmesriikide seadusandlikul ja täidesaatval võimul on parimad võimalused võtta arvesse selle liikmesriigi konkreetset sotsiaal-majanduslikku konteksti, milles eelarve tuleb koostada ja kohtunike sõltumatus tagada (25. veebruari 2025. aasta kohtuotsus Sąd Rejonowy w Białymstoku ja Adoreikė, C‑146/23 ja C‑374/23, EU:C:2025:109, punktid 50 ja 51).
22
Sellegipoolest ei tohi kohtunike teenistustasu puudutavad riigisisesed normid tekitada õigussubjektidel põhjendatud kahtlusi selle suhtes, kas asjasse puutuvad kohtunikud on väljaspool väliste tegurite haardeulatust ja kas nad on vastanduvaid huvisid arvestades neutraalsed. Selleks võivad Euroopa Nõukogu organite või Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni süsteemi kuuluvate organite koostatud hartad, aruanded ja muud dokumendid anda asjakohast teavet liidu õiguse tõlgendamiseks, kui selles valdkonnas on vastu võetud riigisisesed õigusnormid (25. veebruari 2025. aasta kohtuotsus Sąd Rejonowy w Białymstoku ja Adoreikė, C‑146/23 ja C‑374/23, EU:C:2025:109, punktid 52 ja 53).
23
Nagu Euroopa Kohus järeldas 25. veebruari 2025. aasta kohtuotsuse Sąd Rejonowy w Białymstoku ja Adoreikė (C‑146/23 ja C‑374/23, EU:C:2025:109) punktis 65, võib liikmesriigi seadusandlik ja täitevvõim teha erandi riigisisestest õigusnormidest, milles on objektiivselt määratletud kohtunike teenistustasu kindlaksmääramise kord, otsustades vähendada teenistustasu summat, tingimusel et täidetud on teatud hulk nõudeid.
24
Esiteks peab vastavalt õiguskindluse põhimõttele kohtunike teenistustasu või nende pensioni vähendamise meede olema kindlaks määratud seadusega ning olema objektiivne, ettearvatav ja läbipaistev (5. juuni 2025. aasta kohtuotsus Curtea de Apel Bucureşti (kohtunike pensionile jäämise hüvitise kaotamine), C‑762/23, EU:C:2025:400, punkt 25 ja seal viidatud kohtupraktika).
25
Sellega seoses tuleb täpsustada, et ettenähtavuse nõue on täidetud, kui menetlusalune isik saab asjaomase sätte sõnastusest ja vajaduse korral asjaomaste liikmesriigi kohtute poolt sellele antud tõlgendusest aru, milline on selle sätte ulatus (vt analoogia alusel 3. mai 2007. aasta kohtuotsus Advocaten voor de Wereld, C‑303/05, EU:C:2007:261, punkt 50, ning 26. juuni 2025. aasta kohtuotsus Makeleio ja Zougla, C‑555/23 ja C‑556/23, EU:C:2025:484, punkt 88). Õiguskindluse põhimõtet, mis nõuab, et õigusnormid oleksid selged ja täpsed ning et nende kohaldamine oleks õigussubjektidele ettenähtav, eriti kui need võivad kaasa tuua ebasoodsaid tagajärgi, ei saa mõista nii, et see kohustab liidu seadusandjat või kohut õigusnormi raames, mille esimene vastu võtab ja mida teine tõlgendab, mainima erinevaid konkreetseid olukordi, mil abstraktset õigusnormi võib kohaldada, kui kõiki neid olukordi ei saa ette näha (vt analoogia alusel 1. augusti 2025. aasta kohtuotsus Timchenko vs. nõukogu, C‑703/23 P, EU:C:2025:608, punkt 33).
26
Teiseks peab kohtunike teenistustasu või pensioni vähendamise meede olema põhjendatud üldise huvi eesmärgiga, nagu nõue kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk ELTL artikli 126 lõike 1 tähenduses, kusjuures tuleb täpsustada, et liikmesriigi võimalus tugineda sellisele nõudele ei eelda tema vastu menetluse algatamist ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli (nr 12) alusel, mis on lisatud ELLile ja ELTLile (5. juuni 2025. aasta kohtuotsus Curtea de Apel Bucureşti (kohtunike pensionile jäämise hüvitise kaotamine), C‑762/23, EU:C:2025:400, punkt 26 ja seal viidatud kohtupraktika).
27
Eelarvelisi põhjusi, mis õigustavad kohtunike teenistustasu käsitlevatest üldnormidest erandi tegeva meetme vastuvõtmist, tuleb põhjendada selgelt. Lisaks – välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandlikel asjaoludel – ei tohi need meetmed olla suunatud spetsiaalselt ainult liikmesriigi kohtute liikmetele ning need peavad olema osa üldisemast raamistikust, mille eesmärk on, et suurem hulk liikmesriigi avaliku sektori liikmeid annab oma panuse eelarve jõupingutusse, mida taotletakse (5. juuni 2025. aasta kohtuotsus Curtea de Apel Bucureşti (kohtunike pensionile jäämise hüvitise kaotamine), C‑762/23, EU:C:2025:400, punkt 27 ja seal viidatud kohtupraktika).
28
Nagu on ette nähtud 17. novembri 2010. aasta soovituse CM/Rec(2010) 12 punktis 54, peaks „[k]ehtestama erinormid, mis kaitseksid teenistustasu sellise vähendamise eest, mis kehtestatakse konkreetselt kohtunikele“. Seevastu, nagu on täpsustatud selle soovituse seletuskirja punktis 57, „[ei ole] sättega, mille kohaselt ei tohi konkreetselt kohtunike teenistustasusid vähendada, vastuolus, kui nende teenistustasu vähendatakse avaliku poliitika raames, mille käigus vähendatakse üldiselt avalike teenistujate teenistustasusid“.
29
Järelikult, kui liikmesriik võtab oma ametnike ja avalike teenistujate suhtes eelarvepiirangu meetmeid, võib ta ühiskonnas, kus valitseb solidaarsus – nagu on rõhutatud ELL artiklis 2 –, otsustada kohaldada neid meetmeid ka liikmesriigi kohtunike suhtes (5. juuni 2025. aasta kohtuotsus Curtea de Apel Bucureşti (kohtunike pensionile jäämise hüvitise kaotamine), C‑762/23, EU:C:2025:400, punkt 29 ja seal viidatud kohtupraktika).
30
Kolmandaks, vastavalt liidu õiguse üldpõhimõtteks olevale proportsionaalsuse põhimõttele peab kohtunike teenistustasu vähendamise meede olema sobiv, et tagada taotletava üldise huvi eesmärgi kaotada ülemäärane eelarvepuudujääk saavutamine, piirduma selle eesmärgi saavutamiseks rangelt vajalikuga ega tohi olla selle eesmärgi suhtes ebaproportsionaalne, mis tähendab, et kaalutakse eesmärgi olulisust ja kohtunike sõltumatuse põhimõtte riive raskust (5. juuni 2025. aasta kohtuotsus Curtea de Apel Bucureşti (kohtunike pensionile jäämise hüvitise kaotamine), C‑762/23, EU:C:2025:400, punkt 30).
31
Võttes aga arvesse liikmesriikidele antud ulatuslikku kaalutlusõigust oma eelarve koostamisel ja avaliku sektori kulutuste eri kuluartiklite vahel valiku tegemisel, nagu on osutatud käesoleva kohtumääruse punktis 21, võib liikmesriik võtta seadusandliku meetme, mille eesmärk ei ole teha erandit alusnormidest, millega määratakse kindlaks kohtunike teenistustasu eelarvekriisile reageerimiseks, vaid muuta neid õigusnorme tulevikus, vähendades nende teenistustasu, et parandada eelarveseisundit pikema aja jooksul (5. juuni 2025. aasta kohtuotsus Curtea de Apel Bucureşti (kohtunike pensionile jäämise hüvitise kaotamine), C‑762/23, EU:C:2025:400, punkt 32).
32
Selline muudatus ei saa olla vastuolus kohtunike sõltumatuse põhimõttega, mis tuleneb ELL artikli 19 lõike 1 teisest lõigust koostoimes ELL artikliga 2, isegi kui see ei ole ajaliselt piiratud, tingimusel et kohtunike teenistustasu uus määr jääb nende sõltumatuse tagamiseks piisavaks. Kohtunike sõltumatuse säilitamine nõuab nimelt, et vaatamata sellele, et nende suhtes kohaldatakse eelarvepiirangu meedet, peab nende teenistustasu määr olema alati vastavuses nende täidetavate ülesannete olulisusega, selleks et nad jääksid kaitstuks välise sekkumise või surve eest, mis võiks ohustada nende otsustusvabadust ja mõjutada nende otsuseid (5. juuni 2025. aasta kohtuotsus Curtea de Apel Bucureşti (kohtunike pensionile jäämise hüvitise kaotamine), C‑762/23, EU:C:2025:400, punktid 33 ja 34).
33
Kohtunike teenistustasu määr peab asjaomase liikmesriigi sotsiaal‑majanduslikku konteksti arvestades olema piisavalt kõrge, et anda neile kindel majanduslik sõltumatus, mis kaitseb neid võimaliku välise sekkumise või surve ohu eest, mis võib kahjustada nende otsuste erapooletust. Seega peab teenistustasu suurus olema selline, mis kaitseb kohtunikke igasuguse korruptsiooniohu eest. Kohtunike teenistustasu piisavuse hindamine eeldab eelkõige asjaomase liikmesriigi majandusliku, sotsiaalse ja finantsolukorra arvessevõtmist. Seda silmas pidades on asjakohane võrrelda kohtunike keskmist teenistustasu keskmise töötasuga nimetatud riigis (5. juuni 2025. aasta kohtuotsus Curtea de Apel Bucureşti (kohtunike pensionile jäämise hüvitise kaotamine), C‑762/23, EU:C:2025:400, punktid 35 ja 36).
34
Need kaalutlused kehtivad mutatis mutandis pensionile jäänud kohtunike kohta. Nimelt kaitseb asjaolu, et ametis olevatel kohtunikel on tagatis, et nad saavad pärast pensionile jäämist piisavalt suurt pensioni, neid korruptsiooniohu eest teenistusaja jooksul (5. juuni 2025. aasta kohtuotsus Curtea de Apel Bucureşti (kohtunike pensionile jäämise hüvitise kaotamine), C‑762/23, EU:C:2025:400, punkt 37 ja seal viidatud kohtupraktika).
35
Sellega seoses tuleb mainida 17. novembri 2010. aasta soovituse CM/Rec(2010) 12 punkti 54, mille kohaselt „peaksid olema [olemas] garantiid pensioni maksmiseks, mis peaks olema mõistlikult seotud ametis olevate kohtunike teenistustasuga“. Samuti nähtub käesoleva kohtuotsuse punktis 16 nimetatud kohtunike staatuse Euroopa harta punktist 6.4, et see staatus peab tagama, et kohtunikele, „kes on jõudnud seaduses ette nähtud teenistusest lahkumise ikka pärast seda, kui nad on täitnud ametikohustusi kindlaksmääratud aja jooksul, makstakse pensioni, mille määr peab olema võimalikult lähedane nende kohtuniku ametiülesannete täitmise eest makstud viimase teenistustasu määrale“.
36
Neljandaks peab teenistustasu vähendamise meedet olema võimalik tõhusalt kohtulikult kontrollida vastavalt asjaomase liikmesriigi õiguses ette nähtud menetlusnormidele.
37
Kuigi ELTL artiklis 267 ette nähtud menetluses ei ole Euroopa Kohtu ülesanne kohaldada liidu õigusnorme konkreetsele juhtumile, võib Euroopa Kohus selleks, et anda eelotsusetaotlused esitanud kohtutele tarvilik vastus, anda põhikohtuasjade toimikute ning tema käsutuses olevate kirjalike seisukohtade alusel juhiseid, mis võimaldavad neil kohtutel asja lahendada (25. veebruari 2025. aasta kohtuotsus Sąd Rejonowy w Białymstoku ja Adoreikė, C‑146/23 ja C‑374/23, EU:C:2025:109, punkt 77 ja seal viidatud kohtupraktika).
38
Sellega seoses märkis Euroopa Kohus, et käesoleval juhul ei lahendanud ei varem kehtinud seadus kohtunike staatuse kohta, valitsuse 18. oktoobri 2005. aasta otsus nr 1275 ega OUG nr 27/2006 sõnaselgelt küsimust, kas lähetuse päevaraha on töötasuõigus või mitte. Arvestades ka käesoleva kohtumääruse punktis 15 mainitud Înalta Curte de Casație și Justiție (kassatsioonikohus) kohtupraktika ebaühtsust selles küsimuses, viitab see sellele, et õigust, et seda hüvitist võetakse pensioni arvutamisel arvesse, ei saa Rumeenia õiguses pidada piisaval alusel põhinevaks (vt analoogia alusel 5. juuni 2025. aasta kohtuotsus Curtea de Apel Bucureşti (kohtunike pensionile jäämise hüvitise kaotamine), C‑762/23, EU:C:2025:400, punkt 48).
39
Eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb esitatud küsimusele vastata, et ELL artiklit 2 ja ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes harta artikliga 47 tuleb tõlgendada nii, et kohtunike sõltumatuse põhimõttega ei ole vastuolus, kui pensioni hulgast jäetakse välja teenistustasu osa, mis seisneb päevarahas, kui selline väljajätmine esiteks teeb erandi kohtunike pensioni määramise mehhanismist, mis põhineb objektiivsetel kriteeriumidel ega sõltu täidesaatva ja seadusandliku võimu meelevaldsetest sekkumistest, ning teiseks vähendab püsivalt pensionile jäänud kohtuniku sissetuleku taset.
Kohtukulud
40
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse sama kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (seitsmes koda) määrab:
ELL artiklit 2 ja ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47 tuleb tõlgendada nii, et kohtunike sõltumatuse põhimõttega ei ole vastuolus, kui pensioni hulgast jäetakse välja teenistustasu osa, mis seisneb päevarahas, kui selline väljajätmine esiteks teeb erandi kohtunike pensioni määramise mehhanismist, mis põhineb objektiivsetel kriteeriumidel ega sõltu täidesaatva ja seadusandliku võimu meelevaldsetest sekkumistest, ning teiseks vähendab püsivalt pensionile jäänud kohtuniku sissetuleku taset.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: rumeenia.