62024TJ0656
ÜLDKOHTU OTSUS (eelotsusetaotlusi lahendav koda)
4. märts 2026 (
*1
)
Eelotsusetaotlus – Lennutransport – Reisijatele lennu pikaajalise hilinemise või tühistamise eest antav hüvitis – Hüvitise maksmise kohustusest vabastamine – Määruse (EÜ) nr 261/2004 artikli 5 lõige 3 – Erakorralised asjaolud – Tõrked lennujaama julgestuskontrollis – Lennuettevõtja iseseisev otsus oodata ära reisijad, kes ei olnud veel julgestuskontrolli läbinud – Lennuki rotatsioon – Hilinenud lennule järgnenud lendude ümberkorraldamine – Põhjuslik seos
Kohtuasjas T‑656/24,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Landgericht Düsseldorfi (Düsseldorfi apellatsioonikohus, Saksamaa) 20. novembri 2024. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 6. detsembril 2024, menetluses
NI,
HZ
versus
European Air Charter AG,
ÜLDKOHUS (eelotsusetaotlusi lahendav koda),
nõupidamiste ajal koosseisus: koja president S. Papasavvas, kohtunikud N. Półtorak, M. Sampol Pucurull (ettekandja), D. Petrlík ja W. Valasidis,
kohtujurist: J. Martín y Pérez de Nanclares,
kohtusekretär: ametnik S. Jund,
arvestades, et Euroopa Kohus andis 19. detsembril 2024 Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 50b kolmanda lõigu alusel eelotsusetaotluse üle Üldkohtule,
arvestades Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 50b esimese lõigu punktis e nimetatud valdkonda ja eraldiseisva tõlgendamisküsimuse puudumist põhikirja artikli 50b teise lõigu tähenduses,
arvestades menetluse kirjalikku osa,
arvestades 17. oktoobri 2025. aasta kohtuistungil esitatut,
arvestades seisukohti, mille esitasid:
–
European Air Charter, esindajad: Rechtsanwälte P. Kauffmann ja K. Witt,
–
Madalmaade valitsus, esindajad: M. K. Bulterman ja A. Hanje,
–
Euroopa Komisjon, esindajad: G. von Rintelen ja N. Yerrell,
olles 26. novembri 2025. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
on teinud järgmise
kohtuotsuse
1
Eelotsusetaotluses palutakse tõlgendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (ELT 2004, L 46, lk 1; ELT eriväljaanne 07/08, lk 10; parandus ELT 2018, L 155, lk 35), artikli 5 lõiget 3.
2
Taotlus on esitatud ühelt poolt lennureisijate NI ja HZi ning teiselt poolt lennuettevõtja European Air Charter AG vahelises kohtuvaidluses selle üle, et viimane keeldus maksmast hüvitist reisijatele, kelle lend pikaajaliselt hilines.
Õiguslik raamistik
Liidu õigus
3
Määruse nr 261/2004 põhjendustes 1, 14 ja 15 on märgitud:
„(1)
Õhutranspordi valdkonnas ühenduse võetava meetme eesmärk on muu hulgas tagada reisijate kaitstuse kõrge tase. Peale selle tuleks täielikult võtta arvesse kõiki tarbijakaitse üldisi nõudeid.
[…]
(14)
Montreali konventsiooni alusel tuleks lennuettevõtjate kohustusi piirata või nad nende täitmisest vabastada juhul, kui juhtumi põhjuseks on erakorralised asjaolud, mida ei oleks saanud vältida isegi siis, kui oleks võetud kõik sobivad meetmed. Sellised asjaolud võivad eelkõige esineda poliitiliselt ebastabiilsetes oludes, asjaomase lennu tegemiseks sobimatute ilmastikutingimuste tõttu, turvalisuse ohu, ettenägematute lennuohutusega seotud vajakajäämiste ning streikide korral, mis mõjutavad tegutseva lennuettevõtja toimimist.
(15)
Erakorralised asjaolud loetakse olemasolevaks, kui lennuliikluse korraldamist käsitleva otsuse mõju konkreetsele lennukile konkreetsel päeval põhjustab lennu pikaajalise hilinemise, lennu väljumise järgmisele päevale edasilükkamise või selle lennuki ühe või mitme lennu tühistamise, kuigi asjaomane lennuettevõtja on võtnud kõik mõistlikud meetmed hilinemiste või tühistamiste vältimiseks.“
4
Määruse nr 261/2004 artikli 5 lõigetes 1 ja 3 on ette nähtud:
„1.   Lennu tühistamise korral:
[…]
c)
on asjaomastel reisijatel õigus saada tegutsevalt lennuettevõtjalt hüvitist vastavalt artiklile 7, välja arvatud juhul, kui [neid on tühistamisest teavitatud]
[…]
3.   Tegutsev lennuettevõtja ei ole kohustatud maksma hüvitist vastavalt artiklile 7, kui ta suudab tõestada, et tühistamise põhjustasid erakorralised asjaolud, mida ei oleks suudetud vältida isegi siis, kui oleks võetud kõik vajalikud meetmed.“
5
Määruse nr 261/2004 artikli 7 lõikes 1 on sätestatud:
„Kui osutatakse käesolevale artiklile, saavad reisijad hüvitist kuni:
[…]
b)
400 euro ulatuses kõikide üle 1500 kilomeetri pikkuste ühendusesiseste lendude ning kõikide muude 1500–3500 kilomeetri pikkuste lendude puhul;
[…]“.
Saksa õigus
6
11. jaanuari 2005. aasta lennundusjulgestuse seaduse (Luftsicherheitsgesetz; BGBl. 2005 I, lk 78), mida on muudetud 22. aprilli 2020. aasta seadusega lennundusjulgestusõigusliku taustakontrolli raamtingimuste parandamise kohta (Gesetz zur Verbesserung der Rahmenbedingungen luftsicherheitsrechtlicher Zuverlässigkeitsüberprüfungen; BGBl. 2020 I, lk 840) (edaspidi „LuftSiG“), §-s 2 „Ülesanded“ on ette nähtud:
„Lennundusjulgestusasutuse ülesanne on hoida ära lennutranspordi turvalisuse rikkumisi § 1 tähenduses. Selleks teeb ta eelkõige järgmist:
1. kontrollib reisijaid ja nende pagasit vastavalt §-le 5,
[…]“.
7
LuftSiG § 5 „Lennundusjulgestusasutuse erivolitused“ lõikes 1 on sätestatud, et „[l]ennundusjulgestusasutus võib läbi otsida või mis tahes muul asjakohasel viisil kontrollida isikuid, kes on sisenenud või püüavad siseneda lennuvälja julgestuspiirangu alale, ning võib läbi otsida või mis tahes muul asjakohasel viisil kontrollida esemeid, mis on toodud või mida kavatsetakse tuua sellele alale“.
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
8
NI-l ja HZil oli mõlemal broneering European Air Charteri lennule 23. juulil 2022 kavandatud väljumisajaga Düsseldorfist (Saksamaa) kell 15.00 ja kavandatud saabumisajaga Varnasse (Bulgaaria) samal päeval kell 17.50 (edaspidi „põhikohtuasjas kõne all olev lend“).
9
Põhikohtuasjas kõne all olev lend pidi toimuma European Air Charteri lennukiga, mida kasutati lendude rotatsiooni käigus. Algse kava kohaselt pidi selle rotatsiooni esimene lend startima Kölni/Bonni lennujaamast (Saksamaa) 23. juulil 2022 kell 7.40 ja saabuma Varnasse kell 10.30. Rotatsiooni teine lend pidi startima Varnast kell 11.20 ja saabuma Düsseldorfi kell 14.10. Rotatsiooni kolmas lend oli põhikohtuasjas kõne all olev lend.
10
Ent pärast erakordselt pikka ooteaega Kölni/Bonni lennujaama julgestuskontrollis, mis oli tingitud 23. juulil 2022 julgestuskontrolli tegevate töötajate ülekoormusest, jõudsid kõik rotatsiooni esimese lennu reisijad lähteväravasse hilinemisega. European Air Charter otsustas oodata ära julgestuskontrollis olevad nimetatud lennu reisijad ning rotatsiooni esimene lend startis seega rohkem kui 5 tundi hiljem.
11
Selleks et asjaomase rotatsiooni reisijate ooteaeg ei kujuneks ülemäära pikaks, otsustas European Air Charter lisaks korraldada ümber ka rotatsiooni esimesele lennule järgnevad lennud ning määras nende lendude jaoks ühe teise lennuki. Rotatsiooni teise lennu teostas seega asenduslennuk, mis põhjusel, et sihtkoha lennujaamalt pidi esmalt saama maandumisloa, sai õhku tõusta alles kell 14.10 ja saabus Düsseldorfi kell 17.33. Põhikohtuasjas kõne all olev lend teostati selle asenduslennukiga ja see lend väljus kell 18.39. NI ja HZ jõudsid sihtkohta kell 21.12 ehk algselt kavandatud saabumisajast rohkem kui 3 tundi hiljem.
12
Amtsgericht Düsseldorf (Düsseldorfi esimese astme kohus, Saksamaa), kellele NI ja HZ esitasid hagi European Air Charterilt nende lennu hilinemise eest kummalegi 400 euro suuruse hüvitise saamise nõudes, jättis 19. veebruari 2024. aasta kohtuotsusega nende nõude rahuldamata.
13
NI ja HZ esitasid selle kohtuotsuse peale apellatsioonkaebuse Landgericht Düsseldorfile (Düsseldorfi apellatsioonikohus, Saksamaa), kes on eelotsusetaotluse esitanud kohus.
14
Eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul võib julgestuskontrolli töötajate ootamatu ja märkimisväärne nappus põhimõtteliselt kujutada endast erakorralist asjaolu määruse nr 261/2004 artikli 5 lõike 3 tähenduses, kuna lennureisijate julgestuskontroll on ülesanne, mis vastavalt LuftSiG § 2 lõikele 1 ja §-le 5 ei ole usaldatud lennuettevõtjatele. Seega on julgestuskontrolli töötajate nappus ja sellest tingitud hilinemised niisugused asjaolud, mis ei kuulu lennuettevõtja riskivaldkonda ning mida tema ei saa kontrollida.
15
Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab siiski, et tema menetluses oleva vaidluse lahendus sõltub küsimusest, kas Kölni/Bonni lennujaama julgestuskontrolli töötajate ootamatul ja märkimisväärsel nappusel kui erakorralisel asjaolul on põhjuslik seos põhikohtuasjas kõne all oleva lennu hilinemisega.
16
Vastavalt väljakujunenud riigisisesele ja Euroopa Kohtu praktikale selles valdkonnas võib eelotsusetaotluse esitanud kohtu arvates asuda seisukohale, et põhikohtuasjas kõne all oleva lennu hilinemine Varnasse saabumisel ei ole otseselt tingitud mitte hilinemistest Kölni/Bonni lennujaama julgestuskontrollis, vaid European Air Charteri iseseisvast otsusest oodata ära nimetatud kontrolli läbivad reisijad ja selle tagajärjel rentida põhikohtuasjas kõne all oleva lennu teostamiseks asenduslennuk.
17
Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib siiski, et teistsugune olukord võib olla siis, kui hinnata lennu tühistamise või saabumisel pikaajalise hilinemise otsest põhjust eelkõige kõigi sama rotatsiooniga seotud eri reisijarühmade huve kaaludes. Seega, kui lennuplaani muutmisel võetaks samamoodi arvesse kõigi sama rotatsiooni reisijarühmade huve, võiks „lihtne“ põhjuslikkus olla piisav, et tuvastada põhjuslik seos erakorralise asjaolu ja lennu tühistamise või saabumisel pikaajalise hilinemise vahel.
18
Neil asjaoludel otsustas Landgericht Düsseldorf (Düsseldorfi apellatsioonikohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.
Kas lennu vähemalt kolme tunni pikkune hilinemine saabumisel on otseselt tingitud erakorralistest asjaoludest määruse [nr 261/2004] artikli 5 lõike 3 tähenduses ka siis, kui tegutsev lennuettevõtja otsustab samal päeval toimunud eelmise lennu puhul oodata julgestuskontrollis ilmnenud märkimisväärsete viivituste tõttu ära reisijad, kes ei olnud veel kontrolli läbinud, ja sellest tulenenud hilinemist ei ole enam võimalik vaidlusaluse lennu toimumise ajaks tasa teha?
2.
Kui vastus esimesele küsimusele sõltub sellest, kui palju reisijaid ilmus eelmise hilinenud lennu lähteväravasse, siis kui suur on see lennu broneerinud ja lennule tegelikult saabunud reisijate arv, millest alates ei ole eelmise lennu (edasine) hilinemine enam otseselt põhjustatud erakorralistest asjaoludest määruse [nr 261/2004] artikli 5 lõike 3 tähenduses, vaid lennuettevõtja iseseisvast, üksnes tema kontrolli all olevast otsusest?“
Eelotsuse küsimuste analüüs
Esimene küsimus
19
Esimese küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas lennuettevõtja iseseisev otsus oodata ära lennureisijad, kes julgestuskontrolli tegevate töötajate ülekoormuse tõttu ei ole julgestuskontrolli veel läbinud, võib katkestada põhjusliku seose erakorralise asjaolu – milleks on tõrge julgestuskontrollis – ja samal päeval sama lennukiga kavandatud hilisema lennu saabumise hilinemise vahel.
20
Alustuseks tuleb märkida, et eelotsusetaotluse esitanud kohus lähtub eeldusest, et tõrge julgestuskontrollis oli asjaomases lennujaamas üldine ja kujutas endast seega erakorralist asjaolu, mistõttu tekkis tal küsimus üksnes põhjusliku seose kohta esimest lendu mõjutanud erakorralise asjaolu ja põhikohtuasjas kõne all oleva lennu saabumise hilinemise vahel.
21
Kõigepealt tuleb meeles pidada, et hüvitise saamise õiguse kohaldamise eesmärgil võib hilinenud lendude reisijaid võrdsustada tühistatud lendude reisijatega ja seega võivad nad tugineda õigusele saada hüvitist, mis on ette nähtud määruse nr 261/2004 artiklis 7, kui nad hilinenud lennu tõttu kaotavad kolm tundi või rohkem aega, teisisõnu kui nad jõuavad oma lõppsihtkohta kolm tundi pärast lennuettevõtja poolt algselt kavandatud saabumisaega või hiljem (vt 13. juuni 2024. aasta kohtuotsus D. (mootori konstruktsiooniviga), C‑411/23, EU:C:2024:498, punkt 24 ja seal viidatud kohtupraktika).
22
Määruse nr 261/2004 artikli 5 lõikes 3, arvestades põhjendusi 14 ja 15, on lennuettevõtja vabastatud hüvitise maksmise kohustusest, kui ta suudab tõendada, et tühistamise või saabumisel pikaajalise hilinemise põhjustasid „erakorralised asjaolud“, mida ei oleks suudetud vältida isegi siis, kui oleks võetud kõik vajalikud meetmed (vt 13. juuni 2024. aasta kohtuotsus D. (mootori konstruktsiooniviga), C‑411/23, EU:C:2024:498, punkt 25 ja seal viidatud kohtupraktika).
23
Euroopa Kohus on juba otsustanud, et tegutsev lennuettevõtja peab selleks, et vabaneda oma kohustusest maksta reisijatele lennu pikaajalise hilinemise või tühistamise eest hüvitist, saama tugineda „erakorralisele asjaolule“, mis mõjutas tema enda poolt sama lennukiga selle lennuki üle-üle-eelmise rotatsiooni raames teostatud lendu (vt 22. aprilli 2021. aasta kohtuotsus Austrian Airlines, C‑826/19, EU:C:2021:318, punkt 55 ja seal viidatud kohtupraktika).
24
Samas, ja võttes lisaks määruse nr 261/2004 põhjenduses 1 nimetatud reisijate kaitstuse kõrge taseme tagamise eesmärgile arvesse ka selle määruse artikli 5 lõike 3 sõnastust, eeldab niisugusele erakorralisele asjaolule tuginemine seda, et eelnevat lendu mõjutanud asjaolu ja järgnenud lennu hilinemise või tühistamise vahel esineb otsene põhjuslik seos (vt 22. aprilli 2021. aasta kohtuotsus Austrian Airlines, C‑826/19, EU:C:2021:318, punkt 56 ja seal viidatud kohtupraktika).
25
Siiski olgu märgitud, et ei määruse nr 261/2004 artikli 5 lõikes 3 ega üheski teises selle määruse sättes ei ole erakorralise asjaolu ning lennu hilinemise või tühistamise vahelise põhjusliku seose otsese laadi suhtes kehtivaid nõudeid täpsustatud. Neil asjaoludel tuleb Euroopa Liidu õiguse ühetaolise tõlgendamise tagamiseks viidata analoogia alusel liidu lepinguvälise vastutuse valdkonnas kohaldatavatele põhjusliku seose kriteeriumidele, mida iseloomustab võrreldav kord, kuna see seab vastutuse tekkimise sõltuvusse põhjusliku seose olemasolust viidatud sündmuse ja väidetava kahju vahel.
26
Selle kohta tuleb märkida, et liidu kohtupraktika tähenduses piisavalt otsese põhjusliku seose tuvastamiseks ei piisa ainuüksi asjaolust, et teatav tegevus oli kahju tekkimise vajalik eeltingimus (conditio sine qua non) selles mõttes, et ilma nimetatud tegevuseta ei oleks kahju tekkinud (vt 23. mai 2019. aasta kohtuotsus Remag Metallhandel ja Jaschinsky vs. komisjon, T‑631/16, ei avaldata, EU:T:2019:352, punkt 52 ja seal viidatud kohtupraktika).
27
Selles küsimuses tuleneb kohtupraktikast, et põhjusliku seose tingimus nõuab, et see seos oleks piisavalt otsene, nii et etteheidetav tegevus peab olema kahju tekkimise määrav põhjus (vt selle kohta 13. detsembri 2018. aasta kohtuotsus Euroopa Liit vs. Gascogne Sack Deutschland ja Gascogne, C‑138/17 P ja C‑146/17 P, EU:C:2018:1013, punkt 22, ja 5. septembri 2019. aasta kohtuotsus Euroopa Liit vs. Guardian Europe ja Guardian Europe vs. Euroopa Liit, C‑447/17 P ja C‑479/17 P, EU:C:2019:672, punkt 32).
28
Lisaks võib põhjusliku seose katkestada eelkõige toiming, mis leiab aset etteheidetava tegevuse ja väidetava kahju vahel, kui see toiming on kahju tekkimise määrav põhjus. Niisugune toiming võib seisneda muu hulgas otsuses, tingimusel et selle teinud isik ei olnud sunnitud seda otsust tegema (vt selle kohta analoogia alusel 18. detsembri 2025. aasta kohtuotsus WS jt vs. Frontex (ühine tagasisaatmisoperatsioon), C‑679/23 P, EU:C:2025:976, punktid 151 ja 152 ning seal viidatud kohtupraktika).
29
Siit järeldub, et ainuüksi sellest, et erakorraline asjaolu mõjutas asjaomasele lennule eelnenud lendu, ei piisa lennuettevõtja hüvitise maksmise kohustusest vabastamiseks. Lisaks peab see erakorraline asjaolu olema asjaomase lennu hilinemise määrav põhjus.
30
Käesoleval juhul tuleb märkida, et põhikohtuasjas tegi lennuettevõtja julgestuskontrolli tõrke tõttu otsuse oodata ära esimese lennu reisijad, kes ei olnud julgestuskontrolli veel läbinud, kuigi see lend oli õigeaegseks väljumiseks valmis.
31
Sellest järeldub, et lennuettevõtja otsus oodata ära esimese lennu reisijad leidis aset erakorralise asjaolu esinemise ja põhikohtuasjas kõne all oleva lennu hilinemise vahel. See otsus võib katkestada otsese põhjusliku seose nende kahe sündmuse vahel, kui see on põhikohtuasjas kõne all oleva lennu hilinemise määrav põhjus, ja tingimusel, et asjaomane lennuettevõtja ei olnud sunnitud nimetatud otsust tegema, arvestades eelkõige seadusest tulenevat kohustust, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.
32
Tuleb täpsustada, et niisuguse analüüsi puhul ei ole vaja arvesse võtta määruse nr 261/2004 eesmärki tagada teatavate reisijate kaitstuse kõrge tase. Nimelt, nagu kohtujurist oma ettepaneku punktis 70 märkis, ei tähenda nimetatud eesmärk, et lennuettevõtja peaks kaaluma sama rotatsiooniga seotud eri reisijarühmade huve.
33
Lisaks on Euroopa Kohus juba otsustanud, et ei saa lubada, et tuginedes teiste reisijate huvile saada veetud mõistliku aja jooksul, saaks lennuettevõtja olulisel määral laiendada neid olukordi, kus ta võib põhjendatult reisija lennureisist maha jätta. Selle vältimatuks tagajärjeks oleks niisuguse reisija igasugusest kaitsest ilmajätmine, mis on vastuolus määruse nr 261/2004 eesmärgiga (4. oktoobri 2012. aasta kohtuotsus Finnair, C‑22/11, EU:C:2012:604, punkt 34).
34
Nimelt ei saa lennuettevõtja, tuginedes erakorralisest asjaolust otseselt puudutatud reisijate huvile saada veetud mõistliku aja jooksul, laiendada olukordi, kus ta võib olla hüvitise maksmise kohustusest vabastatud. Nimelt, nagu kohtujurist oma arvamuse punktis 73 märkis, tähendaks see – kui lubada lennuettevõtjal tugineda lendude rotatsiooniga seotud eri reisijarühmade huvide kaalumisele, et vältida oma kohustust maksta hüvitist ühele neist rühmadest – klausli lisamist määruse nr 261/2004 artikli 5 lõikes 3 ette nähtud hüvitise maksmise kohustusest vabastamiseks.
35
Kõiki eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb esimesele küsimusele vastata, et määruse nr 261/2004 artikli 5 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et tegutseva lennuettevõtja iseseisev otsus oodata ära lennureisijad, kes tõrke tõttu julgestuskontrollis ei ole seda kontrolli veel läbinud, võib katkestada põhjusliku seose erakorralise asjaolu – milleks on tõrge julgestuskontrollis – ja samal päeval sama lennukiga kavandatud hilisema lennu saabumise vähemalt kolmetunnise hilinemise vahel, kui see otsus on hilinemise määrav põhjus.
Teine küsimus
36
Võttes arvesse esimesele küsimusele antud vastust, ei ole teisele küsimusele vaja vastata.
Kohtukulud
37
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse sama kohus. Üldkohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes
ÜLDKOHUS (eelotsusetaotlusi lahendav koda)
otsustab:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91, artikli 5 lõiget 3
tuleb tõlgendada nii, et
tegutseva lennuettevõtja iseseisev otsus oodata ära lennureisijad, kes tõrke tõttu julgestuskontrollis ei ole seda kontrolli veel läbinud, võib katkestada põhjusliku seose erakorralise asjaolu – milleks on tõrge julgestuskontrollis – ja samal päeval sama lennukiga kavandatud hilisema lennu saabumise vähemalt kolmetunnise hilinemise vahel, kui see otsus on hilinemise määrav põhjus.
Papasavvas
Półtorak
Sampol Pucurull
Petrlík
Valasidis
Kuulutatud avalikul kohtuistungil 4. märtsil 2026 Luxembourgis.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: saksa.