62006CJ0064_HU
Felek
Az ítélet indoklása
Rendelkező rész
Felek
A C‑64/06. sz. ügyben,
az EK 234. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet az Obvodní soud pro Prahu 3 (Cseh Köztársaság) a Bírósághoz 2005. november 24‑én érkezett, 2006. február 6‑i határozatával terjesztett elő az előtte
a Telefónica O2 Czech Republic as, korábban Český Telecom as
és
a Czech On Line as
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (második tanács),
tagjai: C. W. A. Timmermans tanácselnök, P. Kūris (előadó), K. Schiemann, J. Makarczyk és L. Bay Larsen bírák,
főtanácsnok: D. Ruiz‑Jarabo Colomer,
hivatalvezető: J. Swedenborg tanácsos,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2007. február 1‑jei tárgyalásra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
– a Telefónica O2 Czech Republic as képviseletében J. Procházková právnička,
– a Czech On Line as képviseletében V. Horáček advokát,
– a cseh kormány képviseletében T. Boček, meghatalmazotti minőségben,
– a holland kormány képviseletében H. G. Sevenster és C. ten Dam, meghatalmazotti minőségben,
– az Európai Közösségek Bizottsága képviseletében M. Shotter és P. Ondrůšek, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2007. február 27‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
meghozta a következő
Ítéletet
Az ítélet indoklása
1. Az előzetes döntéshozatali kérelem az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 108., 7. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 29. kötet, 323. o.; a továbbiakban: hozzáférési irányelv), valamint az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmezésére vonatkozik (HL L 108., 33. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 29. kötet, 349. o.; a továbbiakban: keretirányelv).
2.
E kérelem előterjesztésére a Telefónica O2 Czech Republic as, korábban Český Telecom as, (a továbbiakban: TO2), valamint a Czech On Line as (a továbbiakban: COL) között folyamatban lévő jogvita keretében került sor, amelynek tárgya a COL szélessávú és nagysebességű internet („Asymmetric Digital Subscriber Line”, a továbbiakban: ADSL) szolgáltatási együttműködés meghosszabbítása iránti kérelmének TO2 általi elutasítása.
Jogi háttér
A közösségi jog
3. A keretirányelv 27. cikke az átmeneti intézkedéseket a következőképpen szabályozza:
„A tagállamok a 2002/19/EK irányelv [hozzáférési irányelv] 7. cikkében és a 2002/22/EK irányelv [egyetemes szolgáltatási irányelv] 16. cikkében említett, a nemzeti jog által előírt minden kötelezettséget mindaddig fenntartanak, amíg e kötelezettségek tekintetében valamely nemzeti szabályozó hatóság ezen irányelv 16. cikkével összhangban nem határoz.
A helyhez kötött nyilvános telefonhálózatok azon üzemeltetői, amelyeket nemzeti szabályozó hatóságuk a [1998. szeptember 24-i 98/61/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 268., 37. o.) módosított, az egyetemes szolgáltatásnak és az együttműködési képességnek a nyílt hálózatellátás (ONP) elvei alkalmazása révén történő biztosítását szolgáló távközlési összekapcsolásról szóló, 1997. június 30-i 97/33/EK európai parlamenti és tanácsi] irányelv I. mellékletének 1. része szerinti, vagy a 98/10/EK irányelv szerinti, helyhez kötött, nyilvános telefonhálózatok és -szolgáltatások nyújtásában jelentős piaci erővel rendelkezőnek ismert el, a 2887/2000/EK rendelet alkalmazásában továbbra is »bejelentett üzemeltetőnek« minősülnek mindaddig, amíg a 16. cikkben említett piacelemzési eljárás be nem fejeződik. Ezt követően a rendelet alkalmazásában már nem minősülnek »bejelentett üzemeltetőnek«.”
4. A hozzáférési irányelv „A hozzáférésre és összekapcsolásra vonatkozó korábbi kötelezettségek felülvizsgálata” című
7. cikke így rendelkezik:
„A hozzáférésre és összekapcsolásra vonatkozó korábbi kötelezettségek felülvizsgálata
(1) A tagállamok a nyilvános hírközlő hálózatokat szolgáltató vállalkozásokra vonatkozóan minden olyan, a hozzáférésre és összekapcsolásra vonatkozó kötelezettséget fenntartanak, amely ezen irányelv hatálybalépését megelőzően a [97/33] irányelv 4., 6., 7., 8., 11., 12. és 14. cikke alapján, a 98/10/EK irányelv 16. cikke alapján, valamint a 92/44/EK irányelv 7. és 8. cikke alapján hatályban volt, mindaddig, amíg az ilyen kötelezettségek felülvizsgálata meg nem történik és a (3) bekezdés szerinti megállapításra sor nem kerül.
(2) A Bizottság a [keretirányelv] 15. cikkével összhangban elfogadandó, az érintett termékpiacokról és szolgáltatási piacokról szóló első ajánlásban, valamint a tagországok közötti piacokat megjelölő határozatban feltünteti az (1) bekezdésben említett kötelezettségek szempontjából érintett piacokat.
(3) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nemzeti szabályozó hatóságok – ezen irányelv hatálybalépését követően, amint lehetséges és azután rendszeresen – a [keretirányelv] 16. cikkével összhangban – piacelemzést végezzenek annak megállapítása végett, hogy az említett kötelezettségeket fenntartsák-e, módosítsák-e, illetve visszavonják-e. A kötelezettségek ilyen módosításáról, illetve visszavonásáról az érintetteket kellő időben értesíteni kell.”
A nemzeti jog
5. A távközlésről szóló, 151/2000. törvény (Zákon č. 151/2000 Sb. O telekomunikacích) – amely más törvényeket is módosít – 37. cikke így rendelkezik:
„(1) A nyilvános telefonhálózat-üzemeltetők és a releváns piacon jelentős piaci erővel rendelkező távközlési érpárok bérlése útján szolgáltatást nyújtók kötelesek a távközlési szolgáltatások nyújtására engedéllyel rendelkező szolgáltatónak az általuk üzemeltetett hálózathoz való hozzáférésre irányuló összes kérelmét teljesíteni (a továbbiakban: hálózati hozzáférés).
(2) A nyilvános távközlési hálózatok üzemeltetői, valamint a legalább egy, a számozási tervben szereplő egy vagy több számmal azonosított hálózati végpontjához való hozzáférés nyilvános távközlési szolgáltatást nyújtó szolgáltatók, továbbá a végfelhasználó helyiségeihez kapcsolódó távközlési érpárok bérlése útján szolgáltatást nyújtók kötelesek – amennyiben egy másik, megegyező távközlési tevékenységet végző üzemeltető vagy szolgáltató ezt kérelmezi – megengedni a kérelmezőnek, hogy az általuk üzemeltetett távközlési hálózatukat az előbbiekével közvetlenül vagy közvetetten összekapcsolják (a továbbiakban: a hálózatok összekapcsolása). A hálózati hozzáférés a kérelmező költségére engedélyezendő, amelyért az utóbbi díjat köteles fizetni.
(3) A hálózati hozzáférést a nyilvános távközlési hálózat üzemeltetője és a nyilvános távközlési szolgáltató között megkötött írásbeli megállapodás biztosítja, a hálózati összekapcsolást pedig a nyilvános távközlési hálózatok üzemeltetői között létrejött írásbeli megállapodás biztosítja.
[…]”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
6. A TO2 és a COL két távközlési szolgáltató, amelyek 2001. január 29-én megállapodást kötöttek helyhez kötött nyilvános távközlési hálózataik összekapcsolásáról. Az utóbbi társaság 2003. február 3-án azt ajánlotta az előbbinek, hogy módosítsák e megállapodást annak érdekében, hogy hálózataikat az ADSL nyújtásához is összekapcsolják. A TO2 mindemellett csupán az ADSL technológiát használó saját hálózata infrastruktúrájához való hozzáféréssel kapcsolatos ajánlatot tette közzé a Távközlési Hivatalos Lapban,
miközben a 151/2000 törvény alapján arra lett volna kötelezett, hogy a fenti hálózatok összekapcsolására vonatkozó ajánlatot tegyen közzé.
7. A COL megegyezés hiányában a Český telekomunikační úřad-hoz (cseh távközlési szabályozó hatóság, a továbbiakban: szabályozó hatóság) fordult, amely 2004. április 30-i határozatában helyt adott a COL 151/2000 törvény alapján benyújtott kérelmének. A fenti hatóság elnöke a hozzá benyújtott jogorvoslati kérelmet követően a fenti határozatot általános ténybeli indokok miatt megsemmisítette, és az ügyet visszautalta a szabályozó hatósághoz. A fenti hatóság 2004. szeptember 14-én új, a COL kérelmének helyt adó határozatot hozott, és arra kötelezte az alapeljárásban résztvevő feleket, hogy az ADSL szolgáltatásokra vonatkozóan módosítsák az összekapcsolásról szóló megállapodást.
8. A szabályozó hatóság elnöke 2005. január 20-i határozatával elutasította a TO2 által hozzá benyújtott újabb jogorvoslati kérelmet. Az utóbbi határozat jogerőre emelkedett és végrehajtatóvá vált.
9. A cseh polgári peres eljárási törvénykönyv ilyen esetben lehetővé teszi, hogy e határozatok ellen megsemmisítési iránti keresetet nyújtsanak be a bírósághoz, vagyis a jelen esetben az Obvodní soud pro Prahu 3-hoz (a prágai 3. kerületi elsőfokú bíróság).
10. A bíróság szerint a TO2 azt állítja, hogy a szabályozó hatóság határozata ellentétes a Közösség nevében az 1994. december 19-i 94/910/ESZAK/EK/Euratom tanácsi és bizottsági határozattal (HL L 360., 1. o.) jóváhagyott, az egyfelől Európai Közösségek és tagállamaik, másfelől a Cseh Köztársaság közötti társulást létrehozó 1994. Európa-megállapodással, a hozzáférési irányelvvel és a keretirányelvvel, valamint a 97/33 irányelvvel.
11. E körülmények között az Obvodní soud pro Prahu 3 úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1) Jogosult volt-e [a szabályozó hatóság] 2004. május 1-je után – azaz a Cseh Köztársaságnak az Európai Közösségekhez való csatlakozását követően – közigazgatási határozatban kötelezni a távközlési piacon jelentős piaci erővel rendelkező (erőfölényben lévő) távközlési társaságot, hogy az megkössön a saját hálózatának egy másik piaci szereplő hálózatával való összekapcsolására vonatkozó szerződést?
2) Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén:
A [szabályozó hatóság] kizárólag a [hozzáférési] irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében előírt feltételek azaz a [keretirányelv] 16. cikkének megfelelően elvégzett, korábbi piacelemzés, és a [keretirányelv] 6. és 7. cikkében előírt korábbi eljárás volt-e jogosult így eljárni, vagy (például a [hozzáférési irányelv] (15) preambulumbekezdésével, 3. cikkével, 4. cikkének (1) bekezdésével, 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjával és (4) bekezdésével, a 10. cikkének (1) és (2) bekezdésével összhangban) ezt megteheti korábbi piacelemzés hiányában is?
3) Hatással lehet-e az a körülmény a 2. kérdésre adott válaszra, hogy egy meghatározott piaci szereplő a [nemzeti szabályozó hatósághoz] az e piaci szereplő hálózatának egy jelentős piaci erővel rendelkező (erőfölényben lévő) piaci szereplő hálózatával való összekapcsolására kötelező határozat iránti kérelmet nyújtott be, és az eljárás döntő része 2004. május 1-je előtt, azaz a Cseh Köztársaságnak az Európai Közösségekhez való csatlakozásának napját megelőzően lezajlott?
4) Amennyiben a kérdéses időszak során – 2004. május 1-jétől 2005. április 30-ig – nem ültette át megfelelően a fent említett irányelveket, lehetséges-e közvetlenül alkalmazni a [keretirányelvet] és a [hozzáférési] irányelvet, azaz
a) ezek az irányelvek (vagy azok egyike) feltétel nélküliek és kellően pontosak-e, hogy azokat a bíróság a nemzeti jog helyett alkalmazza?
b) jogosult-e a távközlési piacon jelentős piaci erővel rendelkező (erőfölényben lévő) piaci szereplő hivatkozni (van-e alanyi joga hivatkozni) a [hozzáférési] irányelv és a [keretirányelv] helytelen átültetése miatt azok közvetlen hatályára, tekintettel arra a kérdésre, hogy ezek az irányelvek (vagy azok egyike) voltaképpen azon személy érdekeinek védelmét biztosítják, aki megtagadja (az ADSL szolgáltatás területén) az összekapcsolásról szóló megállapodások megkötését másik belföldi távközlési piaci szereplőkkel (ami által – a [szabályozó hatóság] álláspontja szerint, amelyet a bíróságnak szintén figyelembe kell vennie – nem tartja be az új szabályozási keret céljait)?
c) hivatkozhat-e ugyanez a piaci szereplő a nem megfelelően átültetett irányelvek (vagy azok egyike) közvetlen hatályára, ha (még ha az irányelvekben előírt feltételek teljesültek is) a [szabályozó hatóság] határozataiban mindig a piaci szereplők hálózatai összekapcsolásának konkrét feltételeiről dönt, azaz konkrét kötelezettségeket ír elő magánszemélyek számára?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
A szóbeli szakasz újbóli megnyitásáról
12. A Bíróság Hivatalához 2007. március 9-én érkezett kérelmében a TO2 a főtanácsnok indítványának 2007. február 27-én történt ismertetését követően lezárult szóbeli szakasz újbóli megnyitását kérte.
13. A TO2 kérelme alátámasztására előadja, hogy a főtanácsnok az indítványában olyan érveket vizsgált meg, amelyeket az alapeljárás feleivel nem ismertettek – különösen a piacelemzés elvégzésének tevékeny kötelezettségére vonatkozó érvet –, miközben az eljárás az összekapcsolási kötelezettségről való határozathozataltól való tartózkodási kötelezettségre vonatkozik, és a fenti piacelemzésre sor sem került.
14. Emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság hivatalból, a főtanácsnok javaslatára vagy a felek kérelmére is elrendelheti a szóbeli eljárás újbóli megnyitását az eljárási szabályzat 61. cikkének megfelelően, ha úgy véli, hogy a tényállás nincs kellően feltárva, vagy ha az ügyet olyan érv alapján kellene eldönteni, amely nem került megvitatásra a felek között (a C‑299/99. sz., Philips-ügyben 2002. június 18-án hozott ítélet [EBHT 2002., I‑5475. o.] 20. pontja).
15. A Bíróság úgy ítéli meg, hogy az alapeljárásban érintett rendelkezések közvetlen hatályának kérdését az előzetes kérdést előterjesztő bíróság által feltett negyedik kérdés tartalmazza, és ez utóbbi a megválaszolásához szükséges összes tényezővel rendelkezik.
16. Ennélfogva a TO2 szóbeli eljárás újbóli megnyitása iránti kérelmét el kell utasítani.
A Bíróság hatásköréről
17. Elöljáróban a cseh kormány kijelenti, hogy a Bíróságnak nincs hatásköre a feltett kérdések megválaszolására azon indokból, hogy az alapeljárás ténybeli körülményei a Cseh Köztársaság az Európai Unióhoz történt csatlakozását megelőzően keletkeztek.
18. A tárgyaláson a TO2, a COL és a Bizottság úgy ítélték meg, hogy a Bír óság időbeli okból (rationae temporis)
hatáskörrel rendelkezik egyrészt azért, mert bár az alapeljárásban tárgyalt ügy 2003 februárjában kezdődött, az a szabályozó hatóság elnökének 2005. január 20-i határozathozataláig tartott, másrészt pedig azért, mert a cseh jogszabályok értelmében a szabályozó hatóság 2004. április 30-i határozata megsemmisítésre került, és az új határozatot csupán 2005. január 20-án hozták meg. A TO2 továbbá pontosítja, hogy a hivatkozott határozat a korábbi határozatból következik, és célja jövőbeli jogi kötelezettségek alapjainak lefektetése, nem pedig megállapító jellegű, és a célja nem korábban keletkezett tényekből eredő kötelezettségek kötelező jelleggel történő megállapítása.
19. Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kiderül, hogy a COL a szabályozó hatósághoz benyújtott, a TO2 ADSL hálózatához való kapcsolódás nyújtására való kötelezés iránti kérelmét a fenti hatóság megvizsgálta, és ezzel kapcsolatos határozatát 2004. április 30-án – vagyis a Cseh Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozását megelőzően – hozta meg.
20. Mindemellett e határozatot 2004. szeptember 9-én megsemmisítették, és az új határozatot 2004. szeptember 14-én fogadták el. Az utóbbi határozatot a szabályozó hatóság elnökének 2005. január 20-i határozata helybenhagyta. A felek úgy vélik, hogy az utóbbi határozat a fenti napon vált jogerőssé és végrehajthatóvá.
21. Anélkül, hogy szükséges lenne megvizsgálnunk valamely határozat megsemmisítésének következményeit a cseh jog alapján, meg kell állapítani egyrészről, hogy az alapeljárásban megtámadott határozat a Cseh Köztársaság Európai Unióhoz történt csatlakozását követően keletkezett, valamint egy jövőbeli és nem egy múltbeli helyzetet szabályoz, másrészről pedig azt, hogy a nemzeti bíróság az alapeljárás tekintetében alkalmazandó közösségi jogi szabályozásra vonatkozóan vár választ a Bíróságtól.
22. Mivel az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések a közösségi jog értelmezésére vonatkoznak, a Bíróság főszabály szerint anélkül hozhatja meg döntését, hogy meg kellene vizsgálnia azon körülményeket, amelyek a nemzeti bíróságokat a kérdések Bíróság elé terjesztésére késztették, és amelyek alapján úgy ítélik meg, hogy az a közösségi jogi rendelkezés alkalmazandó, amelynek értelmezését a Bíróság által kérik (a C‑85/95. sz., Reisdorf-ügyben 1996. december 5-én hozott ítélet [EBHT 1996., I‑6257. o.] 15. pontja).
23. Ez a helyzet csupán olyan esetekben nem áll fenn, amikor a közösségi jogi rendelkezés, amelynek kapcsán a Bíróság értelmezését kérték, az alapeljárás tényállása tekintetében nem alkalmazható, mivel a tényállás az új tagállam Európai Unióhoz való csatlakozását megelőzően keletkezett (lásd e tekintetben a C‑302/04. sz., Ynos-ügyben 2006. január 10-én hozott ítélet [EBHT 2006., I‑371. o.] 35. és 36. pontját), vagy nyilvánvaló, hogy a hivatkozott rendelkezés nem kerülhet alkalmazásra (lásd a fent hivatkozott Reisdorf-ítélet 16. pontját).
24. A jelen ügyben viszont egyik eset sem áll fenn. Következésképpen a Bíróság hatáskörrel rendelkezik a fent hivatkozott irányelvek értelmezésére, és a kérdést előterjesztő bíróság által feltett előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekre választ kell adni.
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
25. Az első, második és harmadik kérdést együtt kell megvizsgálni, mivel ezekben a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keres választ, hogy a szabályozó hatóság jogosult volt-e – a 2004. május 1-jét követően alkalmazandó közösségi jogi rendelkezésekre tekintettel – egy jelentős piaci erővel rendelkező (erőfölényben lévő) piaci szereplővel szemben egy másik piaci szereplő hálózatával való összekapcsolásra vonatkozó szerződés megkötésére irányuló kötelezettséget előírni.
26. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az fenti irányelvek átültetésétől függetlenül alkalmazható átmeneti rendelkezésekre vonatkozó keretirányelv 27. cikkére, valamint a hozzáférési irányelv 7. cikke (1) bekezdésére tekintettel a 97/33 irányelv – amely a 151/2000 törvénnyel megállapíthatóan átültetésre került a cseh jogba – továbbra is a szükséges mértékben fejti ki hatásait.
27. Ennél fogva – amint azt a Bizottság is helyesen fenntartja – a szabályozó hatóság a 97/33 irányelv alapján jogosult volt határozatot hozni.
28. A fentiekből következően az első, második és harmadik kérdésre azt a választ kell adni, hogy a keretirányelv és a hozzáférési irányelv átmeneti rendelkezései értelmében a szabályozó hatóság jogosult volt egy – a 97/33 irányelv értelmében – jelentős piaci erővel rendelkező piaci szereplő hálózatának valamely más piaci szereplő hálózatával való összekapcsolásra vonatkozó szerződés megkötésére irányuló kötelezettségének vizsgálatára 2004. május 1-jét követően a 97/33 irányelv rendelkezéseinek megfelelően.
29. Az első, második és harmadik kérdésre adott válaszra tekintettel a negyedik kérdésre nem kell válaszolni.
A költségekről
30. Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
Rendelkező rész
A fenti indokok alapján a Bíróság (második tanács) a következőképpen határozott:
Az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a hozzáférési irányelv), valamint az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a keretirányelv) átmeneti rendelkezései értelmében a Český telekomunikační úřad jogosult volt egy, az 1998. szeptember 24-i 98/61/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, az egyetemes szolgáltatásnak és az együttműködési képességnek a nyílt hálózatellátás (ONP) elvei alkalmazása révén történő biztosítását szolgáló távközlési összekapcsolásról szóló, 1997. június 30-i 97/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében jelentős piaci erővel rendelkező piaci szereplő hálózatának valamely más piaci szereplő hálózatával való összekapcsolásra vonatkozó szerződés megkötésére irányuló kötelezettségének vizsgálatára 2004. május 1-jét követően a módosított 97/33 irányelv rendelkezéseinek megfelelően.