62009CJ0536_HU
Felek
Az ítélet indoklása
Rendelkező rész
Felek
A C‑536/09. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikke alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet az Upravno sodišče Republike Slovenije (Szlovénia) a Bírósághoz 2009. december 21‑én érkezett, 2009. december 15‑i határozatával terjesztett elő az előtte
Marija Omejc
és
a Republika Slovenija
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (hetedik tanács),
tagjai: D. Šváby tanácselnök, G. Arestis (előadó) és J. Malenovský bírák,
főtanácsnok: J. Mazák,
hivatalvezető: A. Impellizzeri tanácsos,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2011. február 16‑i tárgyalásra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
– M. Omejc képviseletében M. Klofutar odvetnik,
– a szlovén kormány képviseletében N. Aleš Verdir és V. Klemenc, meghatalmazotti minőségben,
– az Európai Bizottság képviseletében F. Clotuche‑Duvieusart, M. Peternel és D. Kukovec, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
Az ítélet indoklása
1. Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29‑i 1782/2003/EK tanácsi rendelet által előírt kölcsönös megfeleltetés, moduláció, valamint integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 21‑i 796/2004/EK bizottsági rendelet (HL L 141., 18. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 44. kötet, 243. o.) 23. cikke (2) bekezdésének értelmezésére vonatkozik.
2. E kérelmet a Marija Omejc, egy mezőgazdasági üzem tulajdonosa és a mezőgazdasági, erdészeti és élelmezésügyi miniszter által képviselt Szlovén Köztársaság között amiatt folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő, hogy utóbbi elutasította azon panaszt, melyet az érdekelt a Szlovén Köztársaság mezőgazdasági piaci és vidékfejlesztési ügynökségének (a továbbiakban: kifizető ügynökség) a 2006‑os évre vonatkozó, közvetlen mezőgazdasági támogatás iránti kérelmét elutasító határozatával szemben nyújtott be.
Jogi háttér
3. A közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. szeptember 29‑i 1782/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 270., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 40. kötet, 269. o.) (1) preambulumbekezdésének a szövege a következő:
„A közös agrárpolitika keretébe tartozó különböző jövedelemtámogatási rendszerek alapján odaítélt közvetlen kifizetések tekintetében bizonyos közös feltételeket kell megállapítani.”
4. Az 1782/2003 rendelet 2. cikke a következőképpen rendelkezik:
„E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:
a) »mezőgazdasági termelő«: olyan természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja – tekintet nélkül az ilyen csoport vagy tagjainak nemzeti jog szerinti jogállására – akinek, illetve amelynek mezőgazdasági üzeme a Közösség területén található a[z EK 299. cikkben] meghatározottak szerint, és aki, illetve amely mezőgazdasági tevékenységet folytat;
[...]”
5. A 796/2004 rendelet (29) preambulumbekezdése értelmében:
„Biztosítani kell az integrált rendszer keretében kezelt támogatási rendszerekre vonatkozó rendelkezéseknek való megfelelés hatékony felügyeletét. E célból, valamint hogy összehangolt felügyeleti szintet biztosítsanak az összes tagállamban, szükséges részletesen megállapítani az adminisztratív és helyszíni ellenőrzések végrehajtásának feltételeit és technikai eljárásait, mind a támogatási rendszerekre megállapított támogathatósági feltételek, mind a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó kötelezettségek tekintetében. Ezenkívül a támogathatósági feltételeknek való megfelelésre vonatkozó ellenőrzések tekintetében, a helyszíni ellenőrzéseket – általában – előzetes bejelentés nélkül kell végrehajtani. Adott esetben a tagállamoknak kombinálniuk kell az e rendeletben előírt különböző ellenőrzési módszereket.”
6. E rendelet (55) preambulumbekezdése értelmében:
„A Közösség pénzügyi érdekeinek hatékony védelme érdekében el kell fogadni a megfelelő intézkedéseket a szabálytalanságok és a csalás elleni fellépés céljából. Külön rendelkezéseket kell hozni azokra az esetekre, amikor a szóban forgó különböző támogatási rendszerek általi támogathatósági feltételek tekintetében tapasztalhatók szabálytalanságok”.
7. A 796/2004 rendelet 23. cikke az alábbiak szerint rendelkezik:
„(1) Az e rendelet által előírt adminisztratív és helyszíni ellenőrzéseket olyan módon kell elvégezni, hogy biztosítsák a támogatás nyújtására vonatkozó feltételeknek, valamint a kölcsönös megfeleltetés követelményeinek és előírásainak való megfelelés hatékony ellenőrzését.
(2) Az érintett támogatási kérelmet elutasítják, ha a mezőgazdasági termelő vagy képviselője megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását.”
8. E rendelet 25. cikkének (1) bekezdése szerint:
„A helyszíni ellenőrzéseket előzetes bejelentés nélkül kell végrehajtani. Azonban ha az ellenőrzés célját ez nem veszélyezteti, szigorúan a szükséges legrövidebb időtartamra korlátozva előzetes értesítés tehető. Az ilyen értesítés, a kellően indokolt esetek kivételével, nem történhet az ellenőrzés előtti 48 órás időtartamot megelőzően.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
9. 2006. március 15‑én M. Omejc a 2006‑os évre vonatkozó, közvetlen mezőgazdasági támogatás iránti kérelmet terjesztett elő a kifizető ügynökségnél.
10. 2006. szeptember 7‑én, amikor az alapeljárás felperesének felelőssége alá tartozó mezőgazdasági üzem földjeinek és állatainak első, előzetes bejelentés nélküli ellenőrzését folytatták, egyetlen szabálytalanságot állapítottak meg: az üzemhez tartozó egyik juh füljelzője hiányzott.
11. Annak ellenőrzése érdekében, hogy e szabálytalanságot kijavították‑e, a kifizető ügynökség ellenőre második helyszíni ellenőrzést kívánt lefolytatni 2006. november 24‑én. Az előző nap estéjén az ellenőr felhívta az említett üzem vezetékes telefonszámát, és tájékoztatta ezen ellenőrzésről M. Omejc apját, aki a mezőgazdasági üzem területén lakott. Az alapeljárás felperese, aki már nem lakott ott, azonban a támogatás iránti kérelmében megjelölte azt a mobiltelefonszámot, amelyen elérhető.
12. Mivel M. Omejc apja nem tudta az érdekeltet értesíteni az említett ellenőrzés lefolytatásáról, és mivel nem volt meghatalmazva a lánya képviseletére, az említett ellenőr M. Omejc jelenlétének hiányában nem tudta ellenőrizni a szükséges dokumentumokat, és következésképpen elvégezni a 2006. november 24‑i helyszíni ellenőrzést. Az alapeljárás felperesét ezekről a tényekről csak akkor tájékoztatták, amikor kapcsolatba lépett ugyanezzel az ellenőrrel az általa M. Omejc apjának megadott telefonszámon, miután ezen ellenőrzés befejeződött.
13. 2006. december 14‑i határozatával a kifizető ügynökség elutasította az M. Omejc által előterjesztett támogatási kérelmet a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdésére hivatkozva, azzal az indokkal, hogy az alapeljárás felperese nem tette lehetővé az ezen ügynökség által felhatalmazott személynek a helyszíni ellenőrzés elvégzését.
14. 2006. december 27‑én M. Omejc panasszal élt e határozattal szemben a mezőgazdasági, erdészeti és élelmezésügyi minisztériumnál. E minisztérium 2007. április 18‑i határozatával elutasította e panaszt, mivel azt állapította meg, hogy a helyszíni ellenőrzést kizárólag az alapeljárás felperesének betudható okokból akadályozták, sőt tették lehetetlenné, és hogy ennélfogva a kifizető ügynökség helyesen alkalmazta a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdését.
15. 2007. június 27‑én M. Omejc a panaszát elutasító határozat hatályon kívül helyezésére, valamint a kért támogatás megadására irányuló keresetet terjesztett elő az Upravno sodišče Republike Slovenije előtt.
16. E bíróság az előzetes döntéshozatal iránti kérelmében megállapítja, hogy a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése nem határozza meg pontosan, hogy a támogatási kérelmet ugyanúgy el kell‑e utasítani szándékos magatartás esetén, mint a mezőgazdasági termelő vagy képviselője gondatlanságának esetén. Ezenkívül e rendelkezés nem határozza meg a „képviselő” fogalmát. Következésképpen, miután megállapította, hogy az alapügy eldöntése a 796/2004 rendelet e rendelkezésének értelmezését igényli, az említett bíróság úgy döntött, hogy felfüggeszti az eljárást, és a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra:
„1) A »megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását« [kifejezést] a nemzeti jog alapján kell‑e értelmezni, amely az akadályoztatás fogalmát összekapcsolja az adott személy szándékos magatartásával, illetve gondatlanságával?
2) Az első kérdésre adott nemleges válasz esetén a »megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását« kifejezést úgy kell‑e értelmezni, hogy az alatt azon szándékos magatartásokon, illetve szándékosan okozott körülményeken kívül, amelyek lehetetlenné tették az ellenőrzés lefolytatását, bármely olyan cselekményt, illetve mulasztást is érteni kell, amely a mezőgazdasági termelő vagy képviselője gondatlanságának tudható be, amennyiben ennek következtében nem lehetséges az ellenőrzés teljes lefolytatása?
3) A második kérdésre adott igenlő válasz esetén a 796/2004 […] rendelet 23. cikkének (2) bekezdése szerinti szankció kiszabása függ‑e attól, hogy a mezőgazdasági termelőt megfelelően értesítették‑e az ellenőrzés azon részéről, amely szükségessé teszi a közreműködését?
4) Abban az esetben, ha a mezőgazdasági üzemért felelős személy nem él az üzem területén, a 796/2004 [...] rendelet 23. cikkének (2) bekezdése szerinti képviselő meghatározásának kérdését a nemzeti jog vagy a közösségi jog alapján kell‑e vizsgálni?
5) Amennyiben [e kérdést] a közösségi jog alapján kell vizsgálni, a 796/2004 [...] rendelet 23. cikkének (2) bekezdését úgy kell‑e értelmezni, hogy a helyszíni ellenőrzés során a mezőgazdasági termelőt képviselő személynek kell tekinteni bármely cselekvőképes nagykorú személyt, aki a mezőgazdasági üzem területén él, és akit legalább részben megbíztak e mezőgazdasági üzem igazgatásával?
6) Amennyiben az említett [kérdést] a közösségi jog alapján kell vizsgálni, és az [ötödik] kérdésre adott válasz nemleges, a mezőgazdasági üzemért felelős személy (a 796/2004 […] rendelet 23. cikkének (2) bekezdése szerinti mezőgazdasági termelő), aki nem él az üzem területén, köteles‑e olyan személyt meghatalmazni képviseletével, aki főszabály szerint bármely időpontban elérhető az üzemben?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
Az első és második kérdésről
17. Az első és második kérdésével – amelyeket együtt kell vizsgálni – a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdésében szereplő, a „megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását” kifejezés az uniós jog olyan önálló fogalmát képezi‑e, amelyet valamennyi tagállamban egységesen kell értelmezni, és adott esetben arra, hogy e fogalom úgy értendő‑e, hogy magában foglal a szándékos magatartáson kívül bármely olyan cselekményt, illetve mulasztást, amely a mezőgazdasági termelő vagy képviselője gondatlanságának tudható be, amelynek következtében nem lehetséges a helyszíni ellenőrzés teljes lefolytatása.
18. E tekintetben először is meg kell állapítani, hogy a 796/2004 rendeletnek sem az említett 23. cikkének (2) bekezdése, sem más rendelkezése nem utal a nemzeti jogra a „megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását” kifejezésnek megfelelő fogalmat illetően.
19. E körülmények alapján, a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint az uniós jog egységes alkalmazásának követelményéből és az egyenlőség elvéből az következik, hogy a jelentésének és hatályának meghatározása érdekében a tagállami jogokra kifejezett utalást nem tartalmazó uniós jogi rendelkezést az Európai Unió egészében önállóan és egységesen kell értelmezni, figyelembe véve a rendelkezés összefüggéseit és a kérdéses szabályozás célját (lásd különösen a 327/82. sz. Ekro‑ügyben 1984. január 18‑án hozott ítélet [EBHT 1984., 107. o.] 11. pontját, a C‑287/98. sz. Linster‑ügyben 2000. szeptember 19‑én hozott ítélet [EBHT 2000., I‑6917. o.] 43. pontját és a C‑467/08. sz. Padawan‑ügyben 2010. október 21‑én hozott ítélet [az EBHT‑ban még nem tették közzé] 32. pontját).
20. Ezen ítélkezési gyakorlatból következik, hogy a „megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását” kifejezés, amely egy olyan rendelet részét képező rendelkezésben található, amely nem tartalmaz a nemzeti jogokra történő utalást, az uniós jog olyan önálló fogalmának kell tekinteni, amely jelentésének és hatályának azonosnak kell lennie az összes tagállamban. Következésképpen a Bíróság feladata, hogy az uniós jogrendben egységes értelmezést adjon e kifejezésnek.
21. E tekintetben emlékeztetni kell a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatára, amely szerint valamely uniós jogi rendelkezés értelmezéséhez nemcsak annak kifejezéseit, hanem szövegkörnyezetét, és annak a szabályozásnak a célkitűzéseit is figyelembe kell venni, amelynek az részét képezi (lásd többek között a 292/82. sz. Merck‑ügyben 1983. november 17‑én hozott ítélet [EBHT 1983., 3781. o.] 12. pontját, a C‑34/05. sz. Schouten‑ügyben 2007. március 1‑jén hozott ítélet [EBHT 2007., I‑1687. o.] 25. pontját, valamint a C‑116/10. sz., Feltgen és Bacino Charter Company ügyben 2010. december 22‑én hozott ítélet [az EBHT‑ban még nem tették közzé] 12. pontját).
22. Mindenekelőtt meg kell állapítani, hogy a 796/2004 rendelet 23. cikke (2) bekezdésének a szövege maga egyetlen utalást sem tartalmaz az ott említett „megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását” kifejezésnek tulajdonítandó jelentésre vonatkozóan. E rend elkezés ugyanis annak megállapítására szorítkozik, hogy az érintett támogatási kérelmet elutasítják, ha a mezőgazdasági termelő vagy képviselője „megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását”, és egyáltalán nem pontosítja, hogy ezen ellenőrzés lefolytatása megakadályozásának olyan viselkedésből kell következnie, amely a szándékos magatartáson kívül magában foglal bármely olyan cselekményt, illetve mulasztást, amely a mezőgazdasági termelő vagy képviselője gondatlanságának tudható be.
23. Továbbá a 796/2004 rendelet 23. cikke (2) bekezdése különböző nyelvi változatainak összehasonlító vizsgálatából kitűnik, hogy e rendelkezés eltéréseket mutat a „megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását” kifejezést illetően. Bizonyos nyelvi változatok – mint az angol, a francia és a szlovén nyelvű változat – ugyanis a „megakadályozza” kifejezést használják, míg más változatok eltérő megfogalmazást alkalmaznak. Így a német változat a „lehetetlenné teszi” kifejezéssel él, az olasz nyelvű változat pedig az érintett kérelem elutasítását azon feltételtől teszi függővé, hogy „a helyszíni ellenőrzés a mezőgazdasági termelőnek vagy képviselőjének betudható okokból nem végezhető el”.
24. Márpedig ilyen nyelvi eltérések esetén kizárólag a szöveg szerinti értelmezés alapján nem állapítható meg az érintett uniós jogi fogalom terjedelme. Ezért e fogalmat az annak hátterét képező összefüggésekre, valamint azon szabályozás általános rendszerére és céljaira tekintettel kell értelmezni, amelynek a részét képezi (lásd ebben az értelemben a C‑372/88. sz. Cricket St Thomas ügyben 1990. március 27‑én hozott ítélet [EBHT 1990., I‑1345. o.] 19. pontját, a C‑455/05. sz. Velvet & Steel Immobilien ügyben 2007. április 19‑én hozott ítélet [EBHT 2007., I‑3225. o.] 20. pontját, és a C‑239/07. sz., Sabatauskas és társai ügyben 2008. október 9‑én hozott ítélet [EBHT 2008., I‑7523. o.] 39. pontját).
25. Az azon fogalom hátterét képező összefüggéseket illetően, amelynek a „megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását” kifejezés megfelel, emlékeztetni kell arra, hogy e fogalom a 796/2004 rendelet 23. cikkében szerepel, amely cikk különös jelentőséggel bír e rendeletben, mivel olyan általános elveket fogalmaz meg, amelyeknek megfelelően az ellenőrzéseket el kell elvégezni. E tekintetben e rendelkezés (1) bekezdése szerint az e rendelet által előírt adminisztratív és helyszíni ellenőrzéseket olyan módon kell elvégezni, hogy biztosítsák a támogatás nyújtására vonatkozó feltételeknek, valamint a kölcsönös megfeleltetés követelményeinek és előírásainak való megfelelés hatékony ellenőrzését.
26. Végül a 796/2004 rendelet (29) és (55) preambulumbekezdése kifejezéseiből következik, hogy e rendelet célja többek között az ellenőrzések elvégzésére vonatkozóan biztosítani az integrált rendszer keretében kezelt támogatási rendszerekre vonatkozó rendelkezéseknek való megfelelés hatékony felügyeletét, valamint hatékonyan védeni az Unió pénzügyi érdekeit, megfelelő intézkedések elfogadásával a szabálytalanságok és a csalás elleni fellépés céljából.
27. Ebből következik, hogy az ellenőrzések elengedhetetlenek a 796/2004 rendelet által ekként követett célkitűzések eléréséhez, és hogy következésképpen a megvalósulásuk megakadályozása ebből a szempontból jelentős jogi következményeket von maga után – például az érintett támogatási kérelem elutasítását ‑, amint azt e rendelet 23. cikkének (2) bekezdése előírja a helyszíni ellenőrzéseket illetően.
28. Bár a szabálytalanságok és a csalás elleni fellépés céljára tekintettel e jelentős jogi következmények igazolhatók akkor, ha a mezőgazdasági termelő vagy képviselője olyan szándékos magatartást tanúsít, amely a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése értelmében vett helyszíni ellenőrzés elkerülésére irányul, nem ugyanez a helyzet akkor, ha a mezőgazdasági termelő vagy képviselője minden olyan intézkedést megtett ezen ellenőrzés teljes lefolytatásának biztosítása érdekében, amely tőle ésszerűen elvárható. Az érintett kérelem elutasítása e rendelkezés értelmében tehát abban az esetben, ha a mezőgazdasági termelő vagy képviselője nem tanúsított ilyen szándékos magatartást, csak akkor igazolható, ha a mezőgazdasági termelő vagy képviselője megakadályozta vagy lehetetlenné tette az említett ellenőrzés, vagy annak egy része lefolytatását, bármely olyan cselekmény, illetve mulasztás miatt, amely a mezőgazdasági termelő vagy képviselője gondatlanságának tudható be, és nem hozott ilyen intézkedést.
29. Ennélfogva azok a körülmények, hogy a mezőgazdasági termelő vagy képviselője meghozott minden olyan ésszerű intézkedést, amely módjában állt annak biztosítása érdekében, hogy a helyszíni ellenőrzés teljes lefolytatását ne akadályozza meg vagy ne tegye lehetetlenné, többek között azzal, hogy közölte a kifizető ügynökséggel azon telefonszámot, amelyen elérhető; hogy jóhiszeműen járt el, a körültekintő mezőgazdasági termelő gondosságát tanúsítva; és hogy bármilyen csalárd magatartás kizárt; jelentős körülményeknek minősülnek annak megállapítása érdekében, hogy ez a mezőgazdasági termelő vagy képviselője megakadályozta‑e a helyszíni ellenőrzés lefolytatását a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése értelmében. A kérdést előterjesztő bíróság feladata megvizsgálni, hogy tekintettel a jelen ügy tényállására, ezeket a körülményeket bizonyították‑e az alapügyben.
30. Az előző megfontolások összességére tekintettel az első és második kérdésre az a válasz adandó, hogy a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdésében szereplő „megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását” kifejezés az uniós jog olyan önálló fogalmát képezi, amelyet valamennyi tagállamban egységesen kell értelmezni, úgy, hogy az magában foglal a szándékos magatartáson kívül bármely olyan cselekményt, illetve mulasztást is, amely a mezőgazdasági termelő vagy képviselője gondatlanságának tudható be, amelyek következtében nem lehetséges a helyszíni ellenőrzés teljes lefolytatása, ha ez a mezőgazdasági termelő vagy képviselője nem hozott meg minden olyan intézkedést ezen ellenőrzés teljes lefolytatásának biztosítása érdekében, amely tőle ésszerűen elvárható.
A harmadik kérdésről
31. A kérdést előterjesztő bíróság harmadik kérdésével lényegében arra szeretne választ kapni, hogy az érintett támogatási kérelemnek a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése alapján történő elutasítása függ‑e attól, hogy a mezőgazdasági termelőt vagy képviselőjét megfelelően értesítették‑e a helyszíni ellenőrzés azon részéről, amelynél szükséges a közreműködése.
32. E tekintetben meg kell állapítani, hogy a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése nem állapít meg semmilyen kötelezettséget a mezőgazdasági termelő vagy képviselője a helyszíni ellenőrzés vagy annak egy része lefolytatásáról történő értesítésére vonatkozóan. E rendelkezésnek megfelelően önmagában ezen ellenőrzés lefolytatásának megakadályozása igazolja az érintett támogatási kérelem elutasítását, attól a körülménytől függetlenül, hogy a mezőgazdasági termelőt megfelelően értesítették‑e arról, hogy ellenőrzést fognak végezni. Ebből következik, hogy a kérelemnek az említett rendelkezésben előírt elutasítása nem függ attól a körülménytől, hogy az említett mezőgazdasági termelőt vagy képviselőjét előzetesen megfelelően értesítették‑e a helyszíni ellenőrzés azon részéről, amelynél szükséges a közreműködése.
33. Másfelől a 796/2004 rendelet egyetlen másik rendelkezéséből sem következik, hogy értesítést kellene küldeni e mezőgazdasági termelőnek azelőtt, hogy a helyszíni ellenőrzést lefolytatják. Ellenkezőleg, amint e rendelet 25. cikkének (1) bekezdése megállapítja, a helyszíni ellenőrzéseket főszabály szerint előzetes bejelentés nélkül kell végrehajtani, előzetes értesítés csak bizonyos feltételek esetén küldhető.
34. E megfontolásokra tekintettel a harmadik kérdésre az a válasz adandó, hogy az érintett támogatási kérelemnek a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése alapján történő elutasítása nem függ attól, hogy a mezőgazdasági termelőt vagy képviselőjét megfelelően értesítették‑e a helyszíni ellenőrzés azon részéről, amelynél szükséges a közreműködése.
A negyedik és ötödik kérdésről
35. A negyedik és ötödik kérdésével – amelyeket együtt kell vizsgálni – a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdésében szereplő „képviselő” fogalma az uniós jog olyan önálló fogalmát képezi‑e, amelyet valamennyi tagállamban egységesen kell értelmezni, és adott esetben, hogy e fogalom úgy értendő‑e, hogy magában foglal a helyszíni ellenőrzések során minden cselekvőképes nagykorú személyt, aki a mezőgazdasági üzem területén él, és akit legalább részben megbíztak e mezőgazdasági üzem igazgatásával.
36. E tekintetben mindenekelőtt meg kell állapítani, hogy a 796/2004 rendeletnek sem az említett 23. cikkének (2) bekezdése, sem más rendelkezése nem utal a nemzeti jogokra az említett cikkben szereplő „képviselő” fogalmát illetően.
37. A jelen ítélet 19. pontjában felidézett ítélkezési gyakorlatból következik, hogy a „képviselő” ezen fogalmát, amely egy olyan rendelet részét képező rendelkezésben található, amely nem tartalmaz a nemzeti jogokra történő utalást, az uniós jog olyan önálló fogalmának kell tekinteni, amely jelentésének és hatályának azonosnak kell lennie az összes tagállamban. Következésképpen a Bíróság feladata, hogy az uniós jogrendben egységes értelmezést adjon az említett „képviselő” fogalmának.
38. Amint kitűnik a jelen ítélet 27. pontjából, a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése szerint, ha a mezőgazdasági termelő megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását, jelentős jogi következményekkel kell számolnia, hiszen az érintett támogatási kérelmet ebben az esetben el kell utasítani. Azt is meg kell állapítani, hogy e rendelkezés ugyanilyen következményeket von maga után akkor, ha az ellenőrzés lefolytatásának megakadályozása a mezőgazdasági termelő vagy képviselője magatartásából ered, mivel ez utóbbiakat ebből a szempontból egyformán kell kezelni.
39. Ebből következik, hogy abban az esetben, ha a helyszíni ellenőrzést a mezőgazdasági termelő képviselőjének magatartása akadályozza, az érintett támogatási kérelmet el kell utasítani, és következésképpen a mezőgazdasági termelő viseli a képviselője cselekményei vagy mulasztásai jogi következményeit. Mivel ebben az esetben a mezőgazdasági termelő viseli teljes egészében a felelősséget a képviselője magatartásért, minden cselekvőképes nagykorú személy, aki a mezőgazdasági üzem területén él, és akit legalább részben megbíztak e mezőgazdasági üzem igazgatásával, csak akkor tekinthető a mezőgazdasági termelő a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése értelmében vett képviselőjének, ha a mezőgazdasági termelő egyértelműen kifejezte azon szándékát, hogy őt kívánja képviseletével meghatalmazni.
40. Az előző megfontolások összességére tekintettel, a negyedik és ötödik kérdésre az a válasz adandó, hogy a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdésében szereplő „képviselő” fogalma az uniós jog olyan önálló fogalmát képezi, amelyet valamennyi tagállamban egységesen kell értelmezni úgy, hogy e fogalom magában foglal a helyszíni ellenőrzések során minden cselekvőképes nagykorú személyt, aki a mezőgazdasági üzem területén él, és akit legalább részben megbíztak e mezőgazdasági üzem igazgatásával, amennyiben a mezőgazdasági termelő egyértelműen kifejezte azon szándékát, hogy őt kívánja a képviseletével meghatalmazni, következésképpen vállalta a felelősséget e személy minden cselekményéért és mulasztásáért.
A hatodik kérdésről
41. A kérdést előterjesztő bíróság hatodik kérdésével lényegében arra szeretne választ kapni, hogy a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdését úgy kell‑e értelmezni, hogy azon mezőgazdasági termelő, aki nem él a felelőssége alá tartozó mezőgazdasági üzem területén, köteles olyan képviselőt meghatalmazni, aki főszabály szerint bármely időpontban elérhető e mezőgazdasági üzemben.
42. E tekintetben fontos megállapítani, hogy sem a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése, sem e rendelet más rendelkezése nem állapít meg olyan kötelezettséget, hogy azon mezőgazdasági termelő, aki nem él a felelőssége alá tartozó mezőgazdasági üzem területén, meghatalmazzon valakit a képviseletével.
43. Továbbá, mivel az ellenőrzések célja a 796/2004 rendelet 23. cikkének (1) bekezdésében előírt, a támogatás nyújtására vonatkozó feltételeknek, valamint a kölcsönös megfeleltetés követelményeinek és előírásainak való megfelelés hatékony ellenőrzésének biztosítása, semmiképpen nem lehet megkövetelni, hogy a mezőgazdasági termelő képviselőt nevezzen meg, kizárólag abból az okból, hogy nem lakik a mezőgazdasági üzeme területén. E cél már megvalósul azáltal, ha a mezőgazdasági termelő vagy képviselője nem akadályozta meg a helyszíni ellenőrzés lefolytatását e 23. cikk (2) bekezdése értelmében, ahogyan azt a Bíróság a jelen ítélet 30. pontjában értelmezte.
44. Hasonlóképpen meg kell állapítani, hogy a 796/2004 rendelet egyetlen rendelkezése sem ír elő a mezőgazdasági termelő számára olyan kötelezettséget, hogy bármely időpontban elérhető legyen abban a mezőgazdasági üzemben, amelynek igazgatásááért felel. Ebből következik, hogy e kötelezettség nem követelhető meg tehát e mezőgazdasági termelő képviselőjétől. Az ilyen kötelezettséget mindenképpen túlzottan kényszerítőnek kell tekinteni, és gyakorlatilag lehetetlen betartani.
45. E megfontolásokra tekintettel a hatodik kérdésre az a válasz adandó, hogy a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az a mezőgazdasági termelő, aki nem él a felelőssége alá tartozó üzem területén, nem köteles olyan képviselőt megnevezni, aki főszabály szerint bármely időpontban elérhető az üzemben.
A költségekről
46. Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
Rendelkező rész
A fenti indokok alapján a Bíróság (hetedik tanács) a következőképpen határozott:
1) A közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29‑i 1782/2003/EK tanácsi rendelet által előírt kölcsönös megfeleltetés, moduláció, valamint integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 21‑i 796/2004/EK bizottsági rendelet 23. cikkének (2) bekezdésében szereplő „megakadályozza a helyszíni ellenőrzés lefolytatását” kifejezés az uniós jog olyan önálló fogalmát képezi, amelyet valamennyi tagállamban egységesen kell értelmezni, úgy, hogy az magában foglal a szándékos magatartáson kívül bármely olyan cselekményt, illetve mulasztást is, amely a mezőgazdasági termelő vagy képviselője gondatlanságának tudható be, és amelynek következtében nem lehetséges a helyszíni ellenőrzés teljes lefolytatása, ha e mezőgazdasági termelő vagy képviselője nem hozott meg minden olyan intézkedést ezen ellenőrzés teljes lefolytatásának biztosítása érdekében, amely tőle ésszerűen elvárható.
2) Az érintett támogatási kérelemnek a 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése alapján történő elutasítása nem függ attól, hogy a mezőgazdasági termelőt vagy képviselőjét megfelelően értesítették‑e a helyszíni ellenőrzés azon részéről, amelynél szükséges a közreműködése.
3) A 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdésében szereplő „képviselő” fogalma az uniós jog olyan önálló fogalmát képezi, amelyet valamennyi tagállamban egységesen kell értelmezni úgy, hogy e fogalom magában foglal a helyszíni ellenőrzések során minden cselekvőképes nagykorú személyt, aki a mezőgazdasági üzem területén él, és akit legalább részben megbíztak e mezőgazdasági üzem igazgatásával, amennyiben a mezőgazdasági termelő egyértelműen kifejezte azon szándékát, hogy őt kívánja a képviseletével meghatalmazni, következésképpen vállalta a felelősséget e személy minden cselekményéért és mulasztásáért.
4) A 796/2004 rendelet 23. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az a mezőgazdasági termelő, aki nem él a felelőssége alá tartozó üzem területén, nem köteles olyan képviselőt kijelölni, aki főszabály szerint bármely időpontban elérhető az üzemben.