62013CC0101
NIILO JÄÄSKINEN
FŐTANÁCSNOK INDÍTVÁNYA
Az ismertetés napja: 2014. április 30. (
1
)
C‑101/13. sz. ügy
U
kontra
Stadt Karlsruhe
(A Verwaltungsgerichtshof Baden‑Württemberg [Németország] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
„Útlevelek — 2252/2004/EK rendelet — A tagállamok által kiállított útlevelekre és úti okmányokra vonatkozó minimális biztonsági előírások — A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet 9303‑as dokumentumának 1. részére (géppel olvasható útlevelek) utalás joghatása — Elsődleges azonosító jellemző, másodlagos azonosító jellemző és választható személyes adatok — Tagállami szabályozás, amely akként rendelkezik, hogy az útlevél személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldalára az útlevél birtokosának születési nevét is be kell jegyezni az elsődleges azonosító jellemzőnek fenntartott rovatba, még abban az esetben is, ha az jogilag nem képezi az érintett személy nevének részét — Egy le nem fordított rövidítés bejegyzése az elsődleges azonosító jellemzőnek fenntartott rovatba”
I – Bevezetés
1.
A Verwaltungsgerichtshof Baden‑Württemberg (baden‑württembergi közigazgatási bíróság, Németország) a Bírósághoz intézett előzetes döntéshozatal iránti kérelmét egy német állampolgár, U. és a Stadt Karlsruhe (Németország) közötti jogvita keretében nyújtotta be, amelynek tárgya, hogy ez utóbbi elutasította U. születési neve német útlevelében szereplő bejegyzésének módosítását.
2.
Az alkalmazandó német jogszabály ugyanis előírja, hogy az útlevél tartalmazza többek között birtokosának megjelölésével kapcsolatban annak „családnevét és születési nevét”, „keresztneveit” és a „doktori címet”. Ebből következik, hogy a jelen ügyben az alapeljárás felperesének születési neve a családneve mellett szerepel az útlevelében, bár az ügyben eljáró bíróság szerint a születési név jogilag nem képezi a név részét.
3.
Ezzel kapcsolatban kéri a kérdést előterjesztő bíróság a 2009. május 6‑i 444/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, (
2
) a tagállamok által kiállított útlevelek és úti okmányok biztonsági jellemzőire és biometrikus elemeire vonatkozó előírásokról szóló, 2004. december 13‑i 2252/2004/EK tanácsi rendelet (
3
) (a továbbiakban: 2252/2004 rendelet) értelmezését. Az említett rendelet az International Civil Aviation Organization (Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet, ICAO) 9303‑as dokumentumára (géppel olvasható úti okmányok), pontosabban annak géppel olvasható útlevelekről szóló 1. részére utal (a továbbiakban: 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. része), (
4
) amely meghatározza a bejegyzés módját.
4.
A kérdést előterjesztő bíróság azt kéri, hogy a Bíróság döntsön többek között abban a kérdésben, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: Charta) és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, 1950. november 4‑én Rómában aláírt európai egyezmény (a továbbiakban: EJEE) 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel valamely személy születési nevét, amely már nem képezi a személy nevének részét, be lehet‑e jegyezni – és ha igen, miként – az útlevélbe elsődleges azonosító jellemzőként (az útlevél 06. rovata), másodlagos azonosító jellemzőként (07. rovat) vagy választható adatként (13. rovat).
II – Jogi háttér
A – Az uniós jog
5.
A 2252/2004 rendelet felülvizsgálja a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2000. október 17‑én elfogadott, az útlevelekre vonatkozó minimális biztonsági előírásokat bevezető állásfoglalását. Az említett rendelet célja, hogy szigorítsa és harmonizálja az útlevelek és úti okmányok hamisítással szembeni védelmét biztosító biztonsági előírásokat. (
5
)
6.
A (8) és (9) preambulumbekezdés szerint:
„(8)
Az útlevelekkel és úti okmányokkal összefüggésben feldolgozandó személyes adatok tekintetében a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24‑i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet kell alkalmazni. Biztosítani kell, hogy az útlevelek e rendeletben és ennek mellékletében előírtakon, illetve a megfelelő úti okmányban említetteken kívül semmiféle további információt ne tartalmazzanak.
(9)
Az arányosság elvének megfelelően szükséges és helyénvaló, hogy az 1985. június 14‑én megkötött Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezményt alkalmazó valamennyi tagállam vonatkozásában olyan szabályokat állapítsanak meg, amelyek a közös biztonsági előírások és az interoperábilis biometrikus azonosítók bevezetésének alapvető célkitűzését szolgálják. A Szerződés 5. cikke harmadik bekezdésének megfelelően e rendelet nem lépi túl a célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.”
7.
Ami az említett rendelet mellékletét illeti, annak célja az azon minimális biztonsági szint meghatározása, amelynek a tagállamok által kiállított útleveleknek és úti okmányoknak meg kell felelniük. E melléklet rendelkezései alapvetően az útlevél személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldalára vonatkoznak. (
6
) A melléklet az alábbiak szerint teszi alkalmazandóvá a 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. részét. (
7
)
„Az útlevélnek vagy az úti okmánynak tartalmaznia kell egy géppel olvasható, személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldalt, amely megfelel a [9303‑as ICAO‑dokumentum 1. részének], és amely kiállításának módja megfelel a fenti dokumentumban a géppel olvasható útlevelekre vonatkozó előírásoknak.”
B – A 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. része
8.
A 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. része a géppel olvasható útlevelekre vonatkozik. (
8
) Négy szakaszból áll, amelyek közül az utolsó, a IV. szakasz tartalmazza az ilyen útlevelek tekintetében alkalmazandó technikai előírásokat. A IV. szakasz lényegében a következőket írja elő.
9.
A géppel olvasható útlevél adatoldalának előlapja I–V. mezőre, amelyek együttesen alkotják a „vizuális ellenőrzést lehetővé tévő mezőket”, valamint a „gépi leolvasás mezőjének” megfelelő VII. mezőre oszlik. (
9
) A II. mező bizonyos személyes adatokat tartalmaz. (
10
)
10.
A „nevet” az útlevél személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldala II. mezőjének 06. és 07. rovata tartalmazza.
11.
A 06. rovat tartalmazza az „elsődleges azonosító jellemzőt”, míg a 07. rovat a „másodlagos azonosító jellemzőt”.
12.
A 13. rovatba jegyezhetők be „a választható személyes adatok, mint például a személyazonosító szám vagy az ujjlenyomat, a kiállító állam vagy szervezet választása szerint” (
11
).
C – A német szabályozás
1. A névre vonatkozó szabályozás
13.
A születési név (Geburtsname), vagyis a személy születési anyakönyvi bejegyzésébe bejegyzett név a szülők vagy az egyik szülő családneve.
14.
A családnév (Familienname) a születési név, vagy pedig az a név, amelyet a név megváltoztatását követően szereztek.
15.
A családnév ugyanis megváltoztatható a polgári törvénykönyv (Bürgerliches Gesetzbuch, a továbbiakban: BGB) (
12
) alkalmazása alapján házasságkötéssel, vagy egy, a névváltoztatásról szóló, 1938. január 5‑i törvény (Namensänderungsgesetz) (
13
) alapján benyújtott névváltoztatási kérelem következtében. Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból következik, hogy az erre való külön utalást kivéve, a változást követően a születési név jogilag többé nem képezi a név részét, (
14
) eltérően attól, amit más tagállamokban a hatályos szabályozás előír. (
15
) Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések megfogalmazásából következik, hogy a jelen ügy ez utóbbi esetre vonatkozik.
16.
Meg kell jegyezni továbbá, hogy a német jog megköveteli, hogy minden személy rendelkezzen családnévvel és legalább egy keresztnévvel (Vorname) a személyállapotról szóló, 2007. február 19‑i törvény (Personenstandsgesetz) (
16
) 21. §‑a (1) bekezdése 1. pontjának megfelelően. Emellett, a nemesi címek a név részét képezik a Weimari Köztársaság alkotmányjoga alapján. (
17
) Ezzel szemben a tudományos cím, mint a „Doktor” tulajdonképpen nem képezi a név részét, hanem egy olyan kiegészítő elem, amelyet bejegyeznek az anyakönyvbe, és feltüntetnek az útlevélben a családnév mellett. A névhez való jog a BGB 12. cikke alapján védelemben részesül.
2. Az útlevélre vonatkozó szabályozás
17.
Az útlevelekről szóló 1986. április 19‑i törvény (Passgesetz) (
18
) 1. §‑a (1) bekezdésének első mondatából következik, hogy azoknak a németeknek, akik a törvény hatálya alá tartozó területre belépnek vagy onnan kilépnek, érvényes útlevéllel kell rendelkezniük, és személyazonosságukat ezzel az eszközzel kell igazolniuk.
18.
Az útlevelekről szóló törvény 4. §‑a (1) bekezdésének második mondata szerint „az útlevél a birtokosát azonosító fénykép mellett tartalmazza annak aláírását, a kiállító hatóság megnevezését, az útlevél kiállításának és lejártának időpontját, valamint birtokosának kizárólag az alábbi adatait:
1.   Családnév és születési név,
2.   Keresztnevek,
3.   Doktori cím,
4.   Vallási név, művésznév. […]”
19.
Az útlevelekről szóló törvény végrehajtásáról szóló 2007. október 19‑i rendelet (Passverordnung) (
19
) 11. mellékletének 6. pontja szerint „ha van születési név, annak feltüntetésére legalább egy sort biztosítani kell. Ez a sor a »GEB.« vagy »geb.« öt karaktert követően kezdődik.” Ezt a kifejezést, amely a „született” német megfelelője, más nyelveken nem tüntetik fel.
III – Az alapeljárás, az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések és a Bíróság előtti eljárás
20.
Az alapeljárásban a felperes, U. azt kéri, hogy módosítsák születési nevének német útlevelében szereplő bejegyzését. (
20
) Családneve F., keresztnevei S. P. Doktori címmel rendelkezik. Születési neve, amely nem képezi nevének részét, E. Útlevelének „Name/Surname/Nom” elnevezésű rovatában a következő bejegyzés szerepel, két sorban:
„DR F.
GEB. E.”
21.
Az alapeljárás felperese úgy véli, hogy nevét hibásan jegyezték be az útlevelébe, és hogy ez félreértésekhez vezet, amikor külföldre kell utaznia üzleti okokból. Azt állítja, hogy születési nevének, amely nem képezi nevének részét, az útlevelének a családnév számára fenntartott rovatába a „GEB.” rövidítést követően történő bejegyzése azzal a következménnyel jár, hogy őt a magánszemélyekkel fennálló üzleti kapcsolataiban és a vízum kiállítása során például a „Geb. E.”, „E. F.”, „DR. F. GEB. E.” vagy az „S. E. Dr F.” néven nevezték.
22.
Emiatt az útlevelében szereplő adatok módosítását kérte annak érdekében, hogy az állítólagosan hibás bejegyzést kijavítsák, és hogy a nem német személyek számára is egyértelmű legyen, hogy a neve „Dr. F.”. Ugyanakkor nem jelöli meg, hogy ez milyen módon történhetne, a születési név törlésével, egy megfelelő rovat létrehozásával („Geburtsname/Birthname/Nom de naissance”) vagy bármilyen más módon. Nem kéri azt sem, hogy magát a születési nevét töröljék az útleveléből, kizárólag csak azt, hogy az útlevél hibás bejegyzését töröljék.
23.
Ilyen körülmények között a Verwaltungsgerichtshof Baden‑Württemberg 2013. február 26‑i, a Bírósághoz 2013. február 28‑án érkezett határozatával úgy döntött, hogy az eljárást felfüggeszti, és a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé előzetes döntéshozatal céljából:
„1.
A [2252/2004 rendelet] melléklete alapján a tagállamok által kiállított útlevelek géppel olvasható, személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldala kiállítási módjának meg kell‑e felelnie a [9303‑as ICAO‑dokumentum 1. részében] foglalt minden kötelező előírásnak?
2.
Ha valamely tagállamnak a személyek nevére vonatkozó szabályozása szerint valamely személy neve keresztneveiből és családnevéből áll, lehetősége van‑e a tagállamnak a 2252/2004 rendeletnek a [9303‑as ICAO‑dokumentum 1. része] IV. szakaszának 8.6. pontja szerinti szabályokkal összefüggésben értelmezett melléklete alapján arra, hogy a születési nevet is bejegyezze elsődleges azonosító jellemzőként az útlevél géppel olvasható, személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldalának 06. rovatába?
3.
Ha valamely tagállamnak a személyek nevére vonatkozó szabályozása szerint valamely személy neve keresztnevéből és családnevéből áll, lehetősége van‑e a tagállamnak a 2252/2004 rendeletnek a [9303‑as ICAO‑dokumentum 1. része] IV. szakaszának 8.6. pontja szerinti szabályokkal összefüggésben értelmezett melléklete alapján arra, hogy a születési nevet is bejegyezze másodlagos azonosító jellemzőként az útlevél géppel olvasható, személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldalának 07. rovatába?
4.
A második vagy harmadik kérdésre adandó igenlő válasz esetén: a személy nevének a [Charta] 7. cikke és az [EJEE] 8. cikke szerinti védelme alapján köteles‑e az a tagállam, amelynek a személyek nevére vonatkozó szabályozása szerint valamely személy neve keresztnevéből és családnevéből áll, az útlevél géppel olvasható, személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldala azon adatmezőjének elnevezésében, amelybe a születési nevet bejegyzik, feltüntetni, hogy ebbe a rovatba a születési nevet is bejegyzik?
5.
A negyedik kérdésre adandó nemleges válasz esetén: a személy nevének a Charta 7. cikke és az EJEE 8. cikke szerinti védelme alapján köteles‑e az a tagállam, amelynek a személyek nevére vonatkozó szabályozása szerint valamely személy neve keresztnevéből és családnevéből áll, és amelynek az útlevelekre vonatkozó nemzeti szabályozása szerint az útlevél géppel olvasható, személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldala adatmezőinek elnevezése angol és francia nyelven is fel van tüntetve, és az útlevél géppel olvasható, személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldalának 06. rovatában egy önálló sorba a születési nevet és e születési név előtt a »geboren« (született) szó »geb.« rövidítését is be kell jegyezni, a »született« szó »szül.« rövidítését angol és francia nyelven is feltüntetni?
6.
Ha valamely tagállamnak a személyek nevére vonatkozó szabályozása szerint valamely személy neve keresztnevéből és családnevéből áll, lehetősége van‑e a tagállamnak a 2252/2004 rendeletnek a [9303‑as ICAO‑dokumentum 1. része] IV. szakaszának 8.6. pontja szerinti szabályokkal összefüggésben értelmezett melléklete alapján arra, hogy a születési nevet is bejegyezze választható személyes adatként az útlevél géppel olvasható, személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldalának 13. rovatába?”
24.
Az alapeljárás felperese, a német kormány, valamint az Európai Bizottság, akik valamennyien képviseltették magukat a 2014. január 15‑i tárgyaláson, terjesztettek elő írásbeli észrevételeket.
IV – Elemzés
A – Bevezető megjegyzések
25.
Előzetesen megállapítom, hogy valamely személy neve azonosságának és magánéletének alkotóeleme, amelynek védelmét a Charta 7. cikke, valamint az EJEE 8. cikke biztosítja. Ugyanis, bár ezen egyezmény 8. cikke kifejezetten nem említi, valamely személy neve a személyazonosítás és a családhoz való kötődés eszközeként igenis érinti az adott személy magán‑ és családi életét. (
21
)
26.
Így a születési név adott összefüggésben való feltüntetését objektíven igazolni kell a Charta 8. cikke értelmében, amely kimondja a személyes adatok védelméhez való alapvető jogot, és úgy tűnik számomra, hogy ez az eset áll fenn, ha szükségessé válik egy egyén azonosítása. E tekintetben megjegyzem, hogy Németországban nem létezik semmilyen, társadalombiztosítási azonosítón vagy személyazonosító számon alapuló teljes személyazonosítási rendszer, így a születési név az egyetlen olyan „állandó” eleme a névnek, amely lehetővé teszi az azonos nevet viselő, azonos napon, azonos városban, sőt azonos településen született személyek közötti különbségtételt.
27.
Ami azt a különös kérdést illeti, hogy milyen típusú személyes adatokat lehet bejegyezni az útlevélbe, a Bíróság a Schwarz‑ügyben (
22
) a 2252/2004 rendeletnek a biometrikus adatok útlevélben történő feltüntetésével kapcsolatos 1. cikke (2) bekezdésének érvényességét a Charta rendelkezéseire tekintettel vizsgálta.
28.
Ennélfogva a jelen ügyben nem szükséges elmélyülten vizsgálni azt az általánosabb kérdést, hogy a Charta lehetővé teszi‑e, vagy sem, valamely személy születési nevének az útlevelében történő feltüntetését akkor, ha az az alkalmazandó jogszabályok alapján nem képezi a személy nevének részét. Erre tekintettel megjegyzem, hogy egy ilyen bejegyzés meghiúsíthatja azt a célkitűzést, amely arra irányul, hogy az érintettnek lehetősége legyen lemondania korábbi nevéről, és növelheti az állampolgárságon vagy etnikai származáson alapuló közvetett hátrányos megkülönböztetés kockázatát.
29.
Másodszor, ami a Bíróság ítélkezési gyakorlatát illeti, rá kell mutatni, hogy a jelen ügy különbözik attól a néhány, a személyek nevére vonatkozó korábbi ügytől, amelyeket a Bíróság tárgyalt, különösen ami az olyan határon átnyúló ügyeket illeti, mint a Garcia Avello‑ügy, (
23
) a Grunkin és Paul ügy, (
24
) a Sayn‑Wittgenstein‑ügy, (
25
) valamint a Runevič‑Vardyn és Wardyn ügy. (
26
) Ezek az ügyek, amelyek a személyek szabad mozgásával vagy az európai polgársággal kapcsolatos általános kérdéseket vetettek fel, nem adnak közvetlen választ a jelen ügyben felmerült kérdésekre. Ugyanakkor azok a problémák, amelyekkel U. szembesült, az Európai Unión belül is felmerülhetnek, amennyiben olyan tagállamokban használja útlevelét úti okmányként, amelyek nem tagjai a schengeni térségnek.
30.
Harmadszor a jelen ügyben annak megállapítását kérik a Bíróságtól, hogy a 2252/2004 rendelet, valamint a 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. részének – amelyre a rendelet utal – rendelkezéseit figyelembe véve valamely, a német jog által megkövetelt adatot, vagyis a születési nevet, be lehet‑e jegyezni az útlevélbe, és ha igen, milyen módon.
31.
Emlékeztetek arra, hogy U. nem születési nevének az útlevélbe való bejegyzését ellenzi, kizárólag azt kéri, hogy az útlevélben szereplő bejegyzések világosak és egyértelműek legyenek.
32.
Meg kell jegyezni, hogy a Bíróságnak a jelen ügyben egy nemzetközi szervezet által elfogadott olyan dokumentum alapján kell majd döntenie, amelyet a 2252/2004 rendeletben szereplő utalás tett alkalmazandóvá az Unión belül. Márpedig az ICAO által elfogadott dokumentumoknak, amilyen a 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. része is, célja a nemzeti gyakorlatok bizonyos mértékű egységesítése. Erről a sajátos összefüggésről nem szabad megfeledkezni az említett dokumentum értelmezése során.
33.
Ami az úti okmányokat illeti, rá kell mutatni egyébiránt az útlevelek és a személyazonosító igazolványok közötti különbségre, mivel az utóbbiaktól eltérően az előbbiek az uniós szabályozás tárgyát képezik. Ugyanis, bár mind a személyazonosító igazolványok, mind az útlevelek képezték tanácsi állásfoglalások tárgyát, kötelező erejű rendelkezéseket csak az útlevelek tekintetében fogadtak el a 2252/2004 rendeletben. A személyazonosító igazolványokra csak egy, a tagállamok Tanács keretében ülésező képviselői által 2006‑ban elfogadott állásfoglalás vonatkozik. (
27
) Ezzel szemben a 2252/2004 rendelet 1. cikke (3) bekezdésének második mondata egyértelműen kimondja, hogy a rendelet a személyazonosító igazolványokra nem alkalmazandó. Ez magyarázza a tagállamok szintjén az útlevelekben és a személyazonosító igazolványokban a születési név feltüntetésével kapcsolatban megfigyelhető különbségeket. (
28
)
34.
Végül rámutatok arra, hogy a harmadik és hatodik kérdés valójában hipotetikus jellegű, mivel azok olyan jogalkotói döntésekre utalnak, amelyeket a német jogalkotó nem hozott meg. Mindazonáltal hasznos lehet a kérdést előterjesztő bíróság számára, hogy választ kapjon ezekre a kérdésekre, amennyiben értelmeznie kellene a releváns uniós jogi szabályokat az útlevelekről szóló törvény összhangban álló értelmezése céljából. Ezért úgy vélem, hogy az említett kérdések elfogadhatóak.
B – A 2252/2004 rendeletben a 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. részére tett utalás joghatásáról
35.
Első kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében azt kívánja megtudni, hogy a 2252/2004 rendelet mellékletének megfelelően a tagállamok által kiállított útlevelek részben géppel olvasható, személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldalának meg kell‑e felelnie és teljesítenie kell‑e a 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. részében foglalt minden kötelező előírást.
36.
E tekintetben a kérdést előterjesztő bíróság helyesen mutat rá, hogy a 2252/2004 rendeletnek mindenekelőtt az a célja, hogy növelje az úti okmányok biztonságát az Unióban a biometrikus adatok (az arckép biometrikus feltüntetése és az ujjlenyomat) bevezetésével. A kérdést előterjesztő bíróság úgy véli, hogy az említett rendelet mellékletének megfogalmazása alapján a tagállamoknak a 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. részében foglalt valamennyi előírást figyelembe kell venniük.
37.
Úgy vélem, hogy az említett mellékletből az következik, hogy a géppel olvasható, személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldalnak meg kell felelnie a 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. részének. A név feltüntetésének módja ezenkívül döntő jelentőséggel bír a személyazonosságnak az útlevél elsődleges célját képező megállapítása szempontjából, ami szorosan összefügg az okmány biztonságával. Emellett figyelembe kell venni az útlevelek nemzetközi forgalomban történő harmonizálásának szempontját is, amely a biztonság tekintetében különös jelentőséggel bír. Így a családnév és keresztnév az egységes minta szerint kiállított útlevelek elemeiként 1981 óta szerepelnek a különböző állásfoglalásokban. (
29
)
38.
Kétségtelen, hogy nemzetközi szinten a 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. része mindössze egy kötelező erővel nem rendelkező ajánlásnak minősül. Mindazonáltal a 2252/2004 rendelet mellékletével együttesen értelmezett 1. cikkének (1) bekezdéséből következik, hogy az Unió magáévá tette ezeket az ajánlásokat, és azokat kötelező erejű másodlagos jogi rendelkezések formájában elfogadta. (
30
) Másképpen kifejezve az Uniós jogalkotó inkább az egységesség megvalósítására törekedett, ami a rendelet által a belső piac és a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozása keretében követett célkitűzésekkel magyarázható. Az egységesség e célkitűzését tükrözi az is, hogy a választott eszköz a rendelet, és nem például egy irányelv vagy egy ajánlás.
39.
Következésképpen a 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. részében szereplő, a géppel olvasható útlevelekre vonatkozó előírások a 2252/2004 rendelet kötelező erővel rendelkező részét alkotják, és ennélfogva az uniós jog alapján kötelező szabályok anélkül, hogy annak részét képeznék. Nem egyedülálló az olyan eset, amikor az uniós jog kötelező jogi erővel ruház fel nemzetközi jogi aktusok, vagy nemzetközi vagy európai szabványok rendelkezéseit. (
31
)
40.
Következésképpen azt javasolom, hogy a Bíróság a kérdést előterjesztő bíróság első kérdésére azt a választ adja, hogy a 2252/2004 rendelet a tagállamok által kiállított útlevelek géppel olvasható, személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldalának meg kell felelnie a 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. része alapján alkalmazandó előírásoknak.
C – A tagállam azon lehetőségéről, hogy előírja a születési név 06. rovatba (elsődleges azonosító jellemző) vagy 07. rovatba (másodlagos azonosító jellemző) való bejegyezését
41.
Az együttesen megvizsgálandó második és harmadik kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság azt kívánja megtudni, hogy a felperes születési nevét elsődleges azonosító jellemzőként az útlevél személyazonosító adatokat tartalmazó 06. rovatába (2. kérdés) vagy másodlagos azonosító jellemzőként 07. rovatába (3. kérdés) be lehet‑e jegyezni abban az esetben, ha a születési név az alkalmazandó nemzeti jog értelmében nem képezi az érintett személy törvényes nevének részét.
42.
A 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. része szabványosítja az útlevélbe bejegyzendő elemeket, valamint a bejegyzésük módját.
43.
A személy neve a 06. és 07. rovatban szerepel. A 06. rovat tartalmát (elsődleges azonosító jellemző) (
32
) és a 07. rovat tartalmát (másodlagos azonosító jellemző) (
33
) az említett dokumentum határozza meg.
44.
E tekintetben egy konkrét példából kiindulva fejtem ki érveimet: ha egy személyt Anna Maria Erikssonnak hívnak, a 06. rovat tartalmazza a családnevet (Eriksson), a 07. rovat pedig a keresztneveket (Anna Maria). Meg kell ugyanakkor jegyezni, hogy a 9303‑as ICAO dokumentum más példákat is tartalmaz, amelyek tükrözik, hogy e dokumentum előírásai alapján az útlevelekbe bejegyezendő nevek, az ICAO 191 államában sokféleképpen fordulhatnak elő. (
34
)
45.
A 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. része egy táblázatban (
35
) sorolja fel a géppel olvasható útlevél személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldala „vizuális ellenőrzést lehetővé tévő mezőinek” adatelemeit. A nevekkel kapcsolatos rendelkezéseket a „06/07/II”, a „06/II” és a „07/II” rubrika tartalmazza. A nevet lehetőség szerint két részre kell osztani, amelynek körében az első rész a név azon részével azonos, amelyet a kiállító állam elsődleges azonosító jellemzőként határoz meg (például a vezetéknevet, a leánykori és házassági nevet, valamint a családnevet), a második rész pedig a név egyéb olyan alkotóelemeit jeleníti meg, amelyek a kiállító állam véleménye szerint másodlagos azonosító jellemzőknek minősülnek (például utónevek, betűjelek). Az elsődleges azonosító jellemző a név domináns alkotóelemeiből áll. A név e részét a II. mező 06. rovatába kell bejegyezni. A másodlagos azonosító jellemző a név egyéb alkotóelemeiből áll, és azt a II. mező 07. rovatába kell bejegyezni. (
36
)
46.
Véleményem szerint a 2252/2004 rendeletnek és a 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. részének tényleges célja az, hogy bizonyos fokú egységességet hozzon létre a nevek bejegyzésének területén, amelyek rendszere országonként rendkívül változó. Az útlevél alapvető funkciója ugyanis, hogy lehetővé tegye más országok hatóságai számára egy külföldi állampolgár azonosítását, bár gyakran nemzeti szinten is használják személyazonosító dokumentumként. Egy ilyen azonosítás több okból is alapvető lehet, többek között honosítás, bevándorlás vagy menedékjog iránti kérelem esetén. (
37
)
47.
Lehetséges, hogy egy tagállam előírja, hogy a születési név jogilag továbbra is a név része marad azt követően, hogy a házasságkötéssel új nevet szereztek, vagy azt megváltoztatták. Mindazonáltal a kérdést előterjesztő bíróság szerint a Németországi Szövetségi Köztársaságban nem ez a helyzet. Következésképpen egy tagállam, amely nem fogadott el ilyen tartalmú rendelkezést, nem tüntetheti fel a születési nevet a 06. rovatban a családnév mellett, és álláspontom szerint a 07. rovatban sem. Ugyanis, bár az állam rendelkezik bizonyos mérlegelési jogkörrel azt illetően, hogy a törvényes név mely alkotóelemeit minősíti elsődleges azonosító jellemzőnek vagy másodlagos azonosító jellemzőnek, nincs lehetősége ugyanakkor arra, hogy az elsődleges azonosító jellemzők vagy a másodlagos azonosító jellemzők között tüntessen fel olyan elemeket, amelyek saját belső jogrendje szerint nem részei a törvényes névnek. Ez vonatkozik adott esetben mind a születési névre, mind a „GEB.” rövidítésre, amelyeket a német jog szabályai szerint jelenleg be kell jegyezni az elsődleges azonosító jellemző számára fenntartott rovatba.
48.
Ezt az értelmezést erősítik a 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. részében előírt, a tudományos címek és más hasonló jelzések bejegyzésére vonatkozó rendelkezések. Ugyanis egyedül az a kivétel megengedett, amikor „egy előtagot vagy utótagot az érintett állam törvényesen a név részének tekint” (
38
) (kiemelés tőlem).
49.
Hozzá kell tenni, hogy a 2252/2004 rendelet nem akadályozza meg, hogy valamely tagállam a törvényes név több fogalmát is elfogadja, különbséget téve például a polgári jogi értelemben vett név és a közigazgatási jogi értelemben vett név között. Ez növelheti mérlegelési jogkörét az elsődleges azonosító jellemző megválasztásával kapcsolatban. Mindazonáltal úgy tűnik számomra, hogy a Németországi Szövetségi Köztársaságot illetően nem ez a helyzet.
50.
Így, ami a 06. rovatot illeti, az elsődleges azonosító jellemző meghatározása tekintetében a tagállamokat megillető mérlegelési jogkör kérdése a több szóból álló családnév esetén oly módon merül fel, hogy az nem kerül be az útlevélben e rovatnak fenntartott helyre.
51.
Ezenkívül ebben az összefüggésben utalni kell a házas nők leánykori nevére, amennyiben a nemzeti jog megengedi a leánykori név megőrzését és a házastárs nevének ahhoz kapcsolását összekapcsolt név létrehozása érdekében, vagy előírja, hogy a házas nő neve jogi szempontból leánykori nevéből és házassági nevéből áll. Ezzel szemben ez a megközelítés nem indokolhatja olyan elem bejegyzését, amely jogilag nem képezi a név részét.
52.
Ami a 07. rovatot illeti, az véleményem szerint szintén a törvényes név részét képező elemeknek, és különösen a keresztneveknek vagy nagyon hosszú nevek esetén azok kezdőbetűinek van fenntartva, ahogy az a 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. részében kifejezetten szerepel.
53.
Hozzáteszem, hogy a 06. és 07. rovatba bejegyezhető elemekkel kapcsolatos korlátozó megközelítést az is igazolja, hogy e két rovat tartalmát az útlevél adatoldala géppel olvasható mezőinek alsó részében is fel kell tüntetni, azzal a fenntartással, hogy magában a dokumentumban egységes szabályok alapján kell átírni az adatokat. Úgy tűnik számomra, hogy a német szabályozás eltérő tartalmat állapít meg egyrészt a 06. és 07. rovatok, másrészt pedig a géppel olvasható mezők tekintetében, és mindezt olyan módon, amely nem felel meg a 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. részében foglalt követelményeknek. (
39
)
Közbenső következtetés
54.
E megfontolásokra tekintettel tehát azt javasolom, hogy a második és harmadik kérdésre a Bíróság azt a választ adja, hogy a 2252/2004 rendeletnek a 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. része IV. szakaszának 8.6. pontja szerinti szabályokkal összefüggésben értelmezett mellékletét úgy kell értelmezni, hogy amennyiben valamely tagállam joga előírja, hogy a személy neve annak keresztneveiből, valamint családnevéből áll, e tagállam nem jogosult előírni a születési név bejegyzését sem elsődleges azonosító jellemzőként az útlevél géppel olvasható, személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldalának 06. rovatába, sem másodlagos azonosító jellemzőként annak 07. rovatába.
55.
E helyzetben megjegyzem, hogy a kérdést előterjesztő bíróság a negyedik kérdést kizárólag arra az esetre tette fel, ha a második vagy harmadik kérdésre igenlő válasz születik. Mivel nem ez a helyzet, az említett kérdést nem kell megválaszolni.
56.
Ugyanígy, a kérdést előterjesztő bíróság az ötödik kérdést kizárólag arra az esetre tette fel, ha a negyedik kérdésre nemleges válasz születik. Mivel azt javasolom, hogy a Bíróság a negyedik kérdésre ne adjon választ, az említett kérdést nem kell megválaszolni.
D – A tagállam azon lehetőségéről, hogy előírja a születési név bejegyzését az útlevél 13. rovatába
57.
Hatodik kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság arra kíván választ kapni, hogy amennyiben valamely tagállam jogszabályai szerint valamely személy neve keresztnevéből és családnevéből áll, a felperes születési nevét is be lehet‑e jegyezni „választható személyes adatként” az útlevél géppel olvasható, személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldalának 13. rovatába. (
40
)
58.
A Bizottság helyesen mutat rá, hogy ezt az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdést úgy kell érteni, amely arra utal, hogy a kérdést előterjesztő bíróság csak abban az esetben érdekelt a válaszban, ha a születési név nem képezi az érintett teljes nevének a részét, és ennélfogva nem jegyezhető be „másodlagos azonosító jellemzőként” a 07. rovatba. (
41
)
59.
A 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. részéből az következik, hogy a 13. rovat tartalma nagyrészt a kiállító állam mérlegelésére van bízva (
42
) a 2252/2004 rendelet (8) és (9) preambulumbekezdésében foglalt fenntartással, amely preambulumbekezdések korlátozzák az útlevélbe bejegyezhető adatok körét. A 9303–as ICAO–dokumentum 1. része által hivatkozott példák között alapvetően olyan adatok szerepelnek, amelyek kiemelkedő jelentőséggel bírnak az egyén azonosítása szempontjából. (
43
)
60.
A Bizottsághoz hasonlóan úgy vélem, hogy a születési név, amely nem képezi a személy teljes nevének részét, nyomós közérdek esetén választható személyes adatként szerepelhet az útlevél személyazonosító adatokat tartalmazó 13. rovatában, azzal a pontosítással, hogy az említett rovatot többnyelvű jelöléssel kell azonosítani.
61.
Ahogy már kifejtettem, a név megváltoztatásának német állampolgárok számára nyitva álló lehetőségeire és a személyek teljes azonosítását lehetővé tévő rendszer hiányára tekintettel ilyen nyomós közérdek lehet az adatbázisokba (például az adósok nyilvántartása vagy a bűnügyi nyilvántartás) a születési név keresési feltételként történő használatával való betekintés lehetővé tétele, tekintettel annak viszonylagos állandóságára. (
44
)
62.
Ugyanakkor a 2252/2004 rendelet (8) preambulumbekezdésének második mondatát figyelembe véve azzal az érdekkel kapcsolatban, ami a világon mindenhol az útlevélhez fűződik, a születési név 13. rovatba történő bármilyen bejegyzésének tiszteletben kell tartania a megjelöléssel és a többnyelvűséggel kapcsolatos formai követelményeket a 9303–as ICAO–dokumentum 1. részének megfelelően. Márpedig ez utóbbi dokumentum megköveteli, hogy a vizuális ellenőrzés mezőinek kötelező adatokat tartalmazó rovatai francia, angol vagy spanyol jelöléssel legyenek azonosítva. (
45
)
63.
Következésképpen, ahogy arra a jelen indítvány 26. pontjában már rámutattam, a születési név 13. rovatban történő feltüntetése elfogadható, feltéve, hogy az a Charta 7. és 8. cikke alapján igazolható. (
46
) Mindazonáltal ebben az esetben a rovat megnevezésének franciául, angolul vagy spanyolul utalnia kell arra, hogy az említett rovat a jogosult születési nevét tartalmazza. Ez az utalás nem szerepelhet magában a rovatban, mert az zavart okozhat.
64.
Következésképpen azt javasolom, hogy a Bíróság az előzetes döntéshozatalra előterjesztett hatodik kérdésre azt a választ adja, hogy ha a születési nevet nem lehet bejegyezni az útlevél 06. vagy 07. rovatába, a tagállamnak mindazonáltal lehetősége van előírni a születési név bejegyzését az útlevél géppel olvasható, személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldalának választható személyes adatokat tartalmazó 13. rovatába, amennyiben létezik nyomós közérdek, és az említett bejegyzést a 13. rovat elnevezésében franciául, angolul vagy spanyolul szereplő megjelölés egyértelműen magyarázza.
65.
Mellékesen végül rá kell mutatni, hogy a személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldal mellett létezik egy másik hely, ahol ez az adat – amennyiben indokolt – szerepelhet. A személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldalt hátoldala vagy kiegészítő oldal tartalmaz egy VI. mezőt a 20. rovattal a „kiegészítő választható személyes adatok” számára, amely megfelelő helyet nyújt adott esetben a születési név feltüntetésére egy ezen adatra vonatkozó többnyelvű jelöléssel együtt. A születési név így egy „kiegészítő választható adat” lenne. (
47
) Ugyanakkor a jelen ügyben ezzel kapcsolatban nem terjesztettek elő semmilyen kérdést előzetes döntéshozatalra.
V – Végkövetkeztetések
66.
A fenti megállapításokra tekintettel azt javasolom a Bíróságnak, hogy a Verwaltungsgerichtshof Baden–Württemberg (Németország) által előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdéseket a következőképpen válaszolja meg:
1)
A tagállamok által kiállított útlevelek és úti okmányok biztonsági jellemzőire és biometrikus elemeire vonatkozó előírásokról szóló, 2004. december 13‑i 2252/2004/EK tanácsi rendeletet és mellékletét úgy kell értelmezni, hogy a tagállamok által kiállított útlevelek géppel olvasható, személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldalának meg kell felelnie a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) 9303‑as ‑dokumentumának a géppel olvasható útlevelekről szóló 1. része alapján alkalmazandó előírásoknak.
2)
A 2252/2004 rendeletnek 9303‑as ICAO‑dokumentum géppel olvasható útlevelekről szóló 1. része IV. szakaszának 8.6. pontja szerinti szabályokkal összefüggésben értelmezett mellékletét úgy kell értelmezni, hogy:
—
amennyiben egy tagállam joga előírja, hogy egy személy neve annak keresztneveiből, valamint családnevéből áll, e tagállam nem jogosult ezenkívül előírni a születési név bejegyzését sem elsődleges azonosító jellemzőként az útlevél géppel olvasható, személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldalának 06. rovatába, sem másodlagos azonosító jellemzőként annak 07. rovatába;
—
ha a születési nevet nem lehet bejegyezni az útlevél 06. vagy 07. rovatába, a tagállamnak mindazonáltal lehetősége van előírni a születési név bejegyzését az útlevél géppel olvasható, személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldalának választható személyes adatokat tartalmazó 13. rovatába, amennyiben létezik nyomós közérdek, és az említett bejegyzést a 13. rovat elnevezésében franciául, angolul vagy spanyolul szereplő megjelölés egyértelműen magyarázza.
(
1
)	Eredeti nyelv: francia.
(
2
)	HL L 142., 1. o.; helyesbítés: HL L 188., 127. o.
(
3
)	HL L 385., 1. o.
(
4
)	A fent említett 9303–as ICAO–dokumentum 1. része 6. kiadásának (2006) I. kötetéről (Géppel olvasható, a karakterek optikai felismerését lehetővé tévő formában tárolt adatokat tartalmazó útlevelek) van szó. Az említett dokumentum elérhető a szervezet internetes honlapján (http://www.icao.int), többek között – ami az Unió hivatalos nyelveit illeti – spanyolul, angolul és franciául.
(
5
)	(2) preambulumbekezdés.
(
6
)	A melléklet bevezetésének első bekezdése.
(
7
)	A 2252/2004 rendelet melléklete 2. pontjának első bekezdése és a (3) preambulumbekezdése. Lásd továbbá a melléklet 5. pontjának utolsó bekezdését: „A személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldal elrendezésének meg kell felelnie a [9303‑as ICAO‑dokumentum 1. részében] található előírásoknak […]”.
(
8
)	Internetes honlapján (www.icao.int) az ICAO‑t úgy határozzák meg, mint az „Egyesült Nemzetek Szervezetének szakosított intézményét, amelyet 1944‑ben hozott létre a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény (Chicagói Egyezmény). Az egyezményt aláíró 191 állammal, valamint a repülési ágazatban működő világszervezetekkel együtt az ICAO azon munkálkodik, hogy nemzetközi szabályokat és ajánlott gyakorlatokat (Standards and Recommended Practices – SARP) dolgozzon ki, amelyeket az államok a továbbiakban felhasználhatnak nemzeti polgári repülési jogszabályaik megalkotásához.”
(
9
)	Lásd a 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. részének 5.2., 6.1. és 6.2. pontját, valamint a IV. szakasz 1. és 2. függelékét.
(
10
)	Az adatoldal hátlapját vagy az ilyen útlevél kiegészítő oldalát a VI. mező alkotja, amely választható adatokat tartalmazhat.
(
11
)	A 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. része IV. szakaszának 8.6. pontja.
(
12
)	A BGB 1355. §‑ának (1) bekezdése.
(
13
)	Gesetz über die Änderung von Familiennamen und Vornamen.
(
14
)	A BGB 1355. §‑ának (4) bekezdése. A születési név (Geburtsname) ugyanakkor csak örökbefogadás esetén változhat.
(
15
)	Lásd Jacobs főtanácsnok Garcia Avello‑ügyre vonatkozó indítványát (C‑148/02, EU:C:2003:311).
(
16
)	BGB1. 2007 I, 122. o.
(
17
)	Lásd Sharpston főtanácsnok Sayn‑Wittgenstein‑ügyre vonatkozó indítványát, (C‑208/09, EU:C:2010:608, 21. pont).
(
18
)	BGB1. 1986 I, 537. o., legutóbb az államot fenyegető, súlyos erőszakos cselekmények előkészületének üldözéséről szóló 2009. július 30‑i törvény módosította (BGB1. 2009 I, 2437. o.) (a továbbiakban: az útlevelekről szóló törvény).
(
19
)	BGB1. 2007 I, 2386. o., legutóbb módosította az útlevelekről szóló törvény végrehajtásáról szóló rendelet, az útlevélben szereplő adatok bejegyzéséről szóló rendelet és az átadásról szóló rendelet, valamint más rendelkezések módosításáról szóló 2010. október 25‑i rendelet (BGB1. 2010 I, 1440. o.).
(
20
)	A kérdést előterjesztő bíróság kérelmére a Bíróság hivatala az írásbeli eljárás során az „U.” betű alkalmazásával anonimizálta a felperes nevét. Ugyanakkor a jelen indítványban különös rövidítéseket használok annak érdekében, hogy jobban meg lehessen érteni az alapeljárás felperesének jelenlegi családneve (F.), keresztnevei (S. P.) és születési neve (E.) közötti különbséget.
(
21
)	Lásd különösen a Sayn‑Wittgenstein‑ítéletet (C‑208/09, EU:C:2010:806, 52. pont) és az EJEB, 1994. február 22‑i Burghartz kontra Svájc ítéletet, A. sorozat 280‑B. sz., 28. o., 24. §, valamint az EJEB, 1994. november 25‑i Stjerna kontra Finnország ítéletet, A. sorozat 299‑B. sz., 60. o., 37. §.
(
22
)	Az indokolást illetően lásd a Schwarz‑ítéletet (C‑291/12, EU:C:2013:670, 31. és azt követő pontok).
(
23
)	Garcia Avello‑ítélet (C‑148/02, EU:C:2003:539).
(
24
)	Grunkin és Paul ítélet (C‑353/06, EU:C:2008:559).
(
25
)	Sayn‑Wittgenstein‑ítélet (C‑208/09, EU:C:2010:806).
(
26
)	Runevič‑Vardyn és Wardyn ítélet (C‑391/09, EU:C:2011:291).
(
27
)	Lásd a Bel‑ és Igazságügyi Tanács 2006. december 4‑i 2768. ülésén elfogadott „Draft Resolution of the Representatives of the Governments of the Member States meeting within the Council on common minimum security standards for Member States’ national identity cards” című 15356/06. sz. tanácsi dokumentumot (kizárólag angolul érhető el a Tanács honlapján).
(
28
)	Az Unión belül elfogadott úti okmányok (különösen útlevelek és személyazonosító igazolványok) átfogó listájához lásd a http://prado.consilium.europa.eu/ internetes oldalt.
(
29
)	Már az Európai Közösségek tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 1981. június 23‑án elfogadott, az Európai Közösségek tagállamaiban egységes minta szerint kiállított útlevél bevezetésére vonatkozó állásfoglalás (HL C 241., 1. o.) is az egységes minta szerint kiállított útlevél jellemzőiként határozták meg a nevet és a keresztnevet, az 1982. június 30‑án elfogadott (HL C 179., 1. o.), az 1986. július 14‑én elfogadott (HL C 185., 1. o.), az 1995. július 10‑én elfogadott (HL C 200., 1. o.) és a 2000. október 17‑én elfogadott (HL C 310., 1. o.) kiegészítő állásfoglalásokhoz hasonlóan.
(
30
)	Lásd továbbá a 2252/2004 rendelet (3) preambulumbekezdését.
(
31
)	Lásd az McB‑ügyre vonatkozó álláspontomat (C‑400/10 PPU, EU:C:2010:544, 40. pont) egy rendelet és egy olyan nemzetközi egyezmény kapcsolatáról, amely az uniós jog alapján alkalmazandó a tagállamok között anélkül, hogy annak részese lenne. Ami a tengerjog területét illeti, lásd például a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló, 2001. április 4‑i 2001/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (HL L 136., 17. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 104. o.), amely az STCW‑egyezményre és az STCW‑szabályzatra vonatkozik, amelyek kizárólag utalás alapján képezik az irányelv részét (lásd a (9), (11), (21) és (24) preambulumbekezdést). Lásd továbbá Rosas, A., „The Status in EU Law of International Agreements Concluded by EU Member States”, Fordham International Law Journal, 5(34), 2011, 1304–1345. o., különösen 1327. o.
(
32
)	Ami a 06. rovatot illeti: „A birtokos nevének fő alkotóeleme(i), a fentiek szerint. Abban az esetben, ha a birtokos nevének fő alkotóelme(i) (például, ha összekapcsolt nevekből áll) nem jegyezhetők be teljes egészükben, vagy azonos sorrendben a 06. és/vagy 07. rovatban fellépő helyhiány vagy a nemzeti használat miatt, az elsődleges azonosító jellemző (állam vagy a szervezet által meghatározott) legfontosabb alkotóelemét vagy alkotóelemeit kell bejegyezni” (kiemelés tőlem). Lásd a 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. része IV. szakaszának 8.6. pontját.
(
33
)	Ami a 7. rovatot illeti: „A jogosult nevének másodlagos alkotóeleme(i), a fentiek szerint. A jogosult másodlagos azonosító jellemzőjének legfontosabb alkotóelemét vagy alkotóelemeit teljes egészükben a rovat maximális terjedelméig kell bejegyezni. Az egyéb alkotóelemek adott esetben betűjelekkel is feltüntethetők […]” (kiemelés tőlem). Lásd a 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. része IV. szakaszának 8.6. pontját.
(
34
)	A 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. része V. szakaszának 12.10.2–12.10.4. pontja. Az európai szemmel könnyen érthető struktúrájú nevek mellett (az „Anna Maria Eriksson” az útlevélben „ERIKSSON, ANNA MARIA”‑ként szerepel) a 12.10.2–12.10.4. pont európai szempontból kevésbé szokványos példákat is említ, mint amilyen a másodlagos azonosító jellemző nélküli név (az „Arkfreith” az útlevélben „ARKFREITH”‑ként szerepel), a másodlagos azonosító jellemzővel rendelkező, nagyon hosszú név (a „Nilavadhanananda Chayapa Dejthamrong Krasuang” az útlevélben „NILAVADHANANANDA, CHAYAPA DEJTHAMRONG KRASUANG”‑ként szerepel) vagy akár az az eset, amikor a név nagyon hosszú elsődleges azonosító jellemzővel rendelkezik (a „Dingo Potoroo Bennelong Wooloomooloo Warrandyte Warnambool” az útlevélben „BENNELONG WOOLOOMOOLOO WARRANDYTE WARNAMBOOL, DINGO POTOROO”‑ként szerepel). Ami ez utóbbi két példát illeti, úgy vélem, hogy mivel ezekben a nevekben az eredeti nyelv szerinti rövidítés soha nem jelenik meg a név közepén, az bizonyos helyzetekben a félreértés kockázatával járhat.
(
35
)	A 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. része IV. szakaszának 8.6. pontja.
(
36
)	Ugyanakkor az állam a 06. és 07. rovatot választása szerint egyetlen rovatként is használhatja.
(
37
)	A személyazonosítási eszközök pontos meghatározásának hiánya olyan bizonytalan jogi helyzetet teremt, amely önmagában érintheti az egyének jogait. Például Finnországban a honosításra nem kerülhet sor, ha a kérelmező személyazonossága nem biztos. Ilyen helyzet áll elő, ha ellentmondások tapasztalhatók a releváns dokumentumok – mint a születési anyakönyvi kivonat és az útlevél vagy más bemutatott úti okmány – között, kivéve ha léteznek olyan dokumentumok, amelyek magyarázatot adhatnak erre az eltérésre, vagy a probléma az eltérő írásmódnak vagy az eredeti nyelvből való átírásnak tudható be.
(
38
)	Lásd a 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. része IV. szakaszának 11.3. pontját: „nem ajánlott olyan előtagok és utótagok bejegyzése a [vizuális ellenőrzést lehetővé tévő mezőkbe], mint a címek, a szakmai vagy tudományos fokozatok, tiszteletbeli címek, odaítélt díjak vagy az öröklődő tisztség. Ugyanakkor, ha a kiállító állam vagy szervezet egy előtagot vagy utótagot a név törvényes részének tekint, az feltüntethető a [vizuális ellenőrzést lehetővé tévő mezőkben]. […]”.
(
39
)	Lásd az útlevelekről szóló törvény 4. §‑ának (1) és (2) bekezdését.
(
40
)	A 13. rovat tartalmának meghatározása a következő: „választható személyes adat(ok), mint például a személyazonosító szám vagy az ujjlenyomat, a kiállító állam vagy kiállító szervezet választása szerint. […]”. Lásd a 9303‑as ICAO‑dokumentum 1. része IV. szakaszának 8.6. pontját.
(
41
)	A német kormány úgy véli, hogy ez a kérdés hipotetikus jellegű, mivel a belső jog nem írja elő a születési név bejegyzését a személyazonosító adatokat tartalmazó adatoldal 13. rovatába. Mindazonáltal, ahogy arra a fentiekben utaltam, az e kérdésre adott válasz hasznos lehet a kérdést előterjesztő bíróság számára a nemzeti szabályozás összhangban álló értelmezése szempontjából.
(
42
)	Ezen lehetőség egyik tagállambeli alkalmazására vonatkozó példára hivatkoztam a Runevič–Vardyn és Wardyn ügyre vonatkozó indítványomban (C‑391/09, EU:C:2010:784, 52. lábjegyzet).
(
43
)	Schwarz–ítélet (EU:C:2013:670) és a Runevič–Vardyn és Wardyn ítélet (EU:C:2011:291, 91. pont).
(
44
)	Lásd a jelen indítvány 14. pontját.
(
45
)	Lásd a 9303–as ICAO–dokumentum 1. része IV. szakaszának 8.4. pontját.
(
46
)	Schwarz–ítélet (EU:C:2013:670, 31. és azt követő pontok).
(
47
)	A 9303–as ICAO–dokumentum 1. része IV. szakaszának 8.6. pontja, 5.4. pontja: „A [géppel olvasható] adatoldal hátlapja vagy kiegészítő oldal: VI. mező – Választható személyes adatok” és a IV. szakasz 1. mellékletének 1. vázlata.