Predbežné znenie
NÁVRHY
GENERÁLNEHO
ADVOKÁTA
JEAN
RICHARD
DE
LA
TOUR
prednesené
16. apríla
2026(1)
Vec C‑295/25
Lima BV
proti
Vlaams Gewest
[návrh
na
začatie
prejudiciálneho
konania,
ktorý
podala
Raad van
State
(Štátna rada,
Belgicko)]
„ Návrh
na
začatie
prejudiciálneho
konania – Poľnohospodárstvo – Ekologická
výroba a označovanie
ekologických
produktov – Nariadenie
(EÚ)
2018/848 – Článok 7 písm. a),
b) a c) – Časť IV,
body 2.2.1 a 2.2.2 prílohy II – Používanie
určitých
produktov a látok
pri
spracovaní
ekologických
potravín – Prášok
certifikovaný
ako
ekologický a získaný z očistených,
sušených a rozdrvených
usadenín
riasy
Lithothamnium calcareum,
ktorá
je
prirodzene
bohatá
na
uhličitan
vápenatý – Nepovolenie “
I.      Úvod
1.        Môže
byť
používanie
ekologickej
zložky
poľnohospodárskeho
pôvodu
zakázané
vo
výrobe
spracovaných
ekologických
potravín?
2.        To
je
zjavný
paradox,
ktorý
Súdnemu
dvoru
predložila
Raad van
State
(Štátna
rada,
Belgicko),
ktorá
sa
pýta
na
možnosť
používania
prášku
certifikovaného
ako
ekologický a získaného z očistených,
sušených a rozdrvených
usadenín
riasy
Lithothamnium calcareum,
ktorá
je
prirodzene
bohatá
na
uhličitan
vápenatý, v ekologických rastlinných nápojoch na báze ryže alebo ovsa, keďže používanie vápnika v potravinách sa nevyžaduje
priamo
zákonom a používanie uhličitanu
vápenatého
je zakázané v ekologickej poľnohospodárskej výrobe na účely obohatenia vápnikom podľa ustanovení nariadenia (EÚ) 2018/848(2), zmeneného delegovaným nariadením (EÚ) 2022/474(3), a jeho vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2021/1165(4).
3.        Súdny dvor už rozhodol o zákaze obohatenia vápnikom rastlinných nápojov použitím týchto usadenín
neekologickej
riasy
Lithothamnium calcareum,(5) opierajúc sa o nariadenia (ES) č. 834/2007(6) a 889/2008(7). Otázka položená predkladajúcim vnútroštátnym súdom je však nová, keďže režim uplatniteľný na prídavné látky v potravinách sa zmenil nariadením 2018/848,
ktoré
zrušilo
nariadenie
č. 834/2007, a keďže v prejednávanej veci
predmetné
usadeniny
pochádzajú z riasy
Lithothamnium calcareum,
ktorá
je
certifikovaná
ako
ekologická.
4.        Navrhnem
Súdnemu
dvoru,
aby
odpovedal
tak,
že
tento
nový
režim
týkajúci
sa
prídavných látok v potravinách,
medzi
ktoré
podľa
môjho
názoru
patrí
prášok
pochádzajúci z riasy
Lithothamnium calcareum,
sa
uplatňuje
bez
ohľadu
na
to,
či
je
zložka
ekologická,
alebo
nie, a že v dôsledku
toho
použitie
tohto
prášku,
hoci
certifikovaného
ako
ekologický,
na
účely
obohatenia
vápnikom
nie
je
povolené v ekologickej
poľnohospodárskej
výrobe,
keďže
nie
je
stanovené
zákonom.
II.    Právo Únie
A.      Nariadenie (ES) č. 178/2002
5.        Článok 2
prvý a druhý
odsek
nariadenia
(ES)
č. 178/2002(8) stanovuje:
„Na
účely
tohto
nariadenia
‚potraviny‘
znamenajú
akékoľvek
látky
alebo
výrobky,
či
už
spracované,
čiastočne
spracované
alebo
nespracované,
ktoré
sú
určené
na
ľudskú
spotrebu
alebo o ktorých
sa
predpokladá,
že
sú
na
ňu
určené.
‚Potraviny‘
znamenajú
tiež
nápoje,
žuvačky a všetky
látky
vrátane
vody,
zámerne
pridávanej
do
potravín
počas
ich
výroby,
prípravy
alebo
úpravy.
…“
B.      Nariadenie (ES) č. 1333/2008
6.        Článok 3
ods. 2 písm. a) a b)
nariadenia
(ES)
č. 1333/2008(9) stanovuje:
„Na
účely
tohto
nariadenia
sa
uplatňuje…
toto
vymedzenie
pojmov:
a)      ‚prídavná
látka v potravinách‘
je
akákoľvek
látka,
ktorá
sa
obvykle
nekonzumuje
ako
potravina
ako
taká a ktorá
sa
obvykle
nepoužíva
ako
charakteristická
zložka
potravín, a to
bez
ohľadu
na
to,
či
má
alebo
nemá
výživovú
hodnotu, a ktorej
zámerné
pridanie
do
potraviny z technologických
dôvodov
pri
výrobe,
spracovaní,
príprave,
úprave,
balení,
preprave
alebo
skladovaní
tejto
potraviny
má
alebo
sa
môže
odôvodnene
očakávať,
že
bude
mať
za
následok,
že
sa
sama
alebo
jej
vedľajšie
produkty
stanú
priamo
či
nepriamo
zložkou
takejto
potraviny.
Za
prídavné
látky v potravinách
sa
nepovažujú:
…
ii)      potraviny,
či
už v sušenej
alebo
koncentrovanej
podobe
vrátane
aróm
pridaných
pri
výrobe
zložených
potravín
pre
svoje
aromatické,
chuťové
alebo
výživové
vlastnosti
spolu s druhotným
farbiacim
účinkom;
…
b)      ‚technologická
pomocná
látka‘
je
akákoľvek
látka,
ktorá:
i)      sa
nekonzumuje
ako
potravina
ako
taká;
ii)      sa
zámerne
používa
pri
spracovaní
surovín,
potravín
alebo
ich
zložiek
na
určitý
technologický
účel
počas
úpravy a spracovania;
a
iii)      môže v konečnom
výrobku
zanechať
rezídua
látky
alebo
jej
deriváty,
ktorých
prítomnosť
je
neúmyselná,
ale
nedá
sa
jej
technicky
zabrániť,
avšak
ktoré
nepredstavujú
žiadne
zdravotné
riziko a nemajú
na
konečný
výrobok
žiadny
technologický
vplyv.“
C.      Nariadenie (EÚ) č. 1169/2011
7.        Článok 2
ods. 2 písm. f)
nariadenia
(EÚ)
č. 1169/2011(10) stanovuje:
„Uplatňuje
sa…
toto
vymedzenie
pojmov:
…
f)      ‚zložka‘
je
akákoľvek
látka
alebo
výrobok
vrátane
aróm,
prídavných
látok v potravinách a potravinárskych
enzýmov a akákoľvek
iná
súčasť
zloženej
zložky,
ktorá
sa
používa
pri
výrobe
alebo
príprave
potraviny a ktorá
sa
nachádza v konečnom
výrobku
dokonca
aj v pozmenenom
stave;
za
zložky
sa
nepovažujú
rezíduá.“
D.      Nariadenie 2018/848
8.        Odôvodnenia
6,
20,
51,
52 a 63
nariadenia
2018/848
stanovujú:
„(6)      So
zreteľom
na
ciele
politiky
[Európskej
ú]nie v oblasti
ekologickej
poľnohospodárskej
výroby
by
právny
rámec
stanovený
na
vykonávanie
tejto
politiky
mal
byť
zameraný
na
zabezpečenie
spravodlivej
hospodárskej
súťaže a riadneho
fungovania
vnútorného
trhu s produktmi
ekologickej
poľnohospodárskej
výroby,
na
zachovanie a uspokojenie
dôvery
spotrebiteľov v produkty
označené
ako
produkty
ekologickej
poľnohospodárskej
výroby a na
vytváranie
podmienok,
za
ktorých
môže
táto
politika
napredovať v súlade s rozvojom
výroby a vývojom
na
trhu.
…
(20)      Keďže
použitie
vonkajších
vstupov
by
sa
malo v ekologickej
poľnohospodárskej
výrobe
obmedziť,
mali
by
sa
identifikovať
určité
účely,
na
ktoré
sa
pri
výrobe
poľnohospodárskych
produktov
alebo
spracovaných
poľnohospodárskych
produktov
produkty a látky
často
používajú. V prípade,
že
sa
produkty
alebo
látky
bežne
používajú
na
tieto
účely,
ich
použitie
by
malo
byť
povolené
len
vtedy,
ak
boli
povolené v súlade s týmto
nariadením.
Toto
povolenie
by
však
malo
byť
platné
iba
vtedy,
ak
použitie
takých
vonkajších
vstupov v neekologickej
výrobe
nie
je
zakázané
právom
Únie
alebo
vnútroštátnym
právom
založeným
na
práve
Únie. …
…
(51)      Prevádzkovatelia,
ktorí
vyrábajú
potraviny… by
mali
dodržiavať
vhodné
postupy
na
základe
systematického
určovania
kritických
krokov
pri
spracúvaní s cieľom
zabezpečiť,
aby
spracované
produkty
boli v súlade s pravidlami
ekologickej
poľnohospodárskej
výroby.
Spracované
produkty
ekologickej
poľnohospodárskej
výroby
by
sa
mali
vyrábať s použitím
spracovateľských
metód,
ktorými
sa
zaručí,
že v priebehu
všetkých
stupňov
ekologickej
poľnohospodárskej
výroby
je
zachovaný
ekologický
charakter a kvalita
produktov.
(52)      Mali
by
sa
zaviesť
ustanovenia
týkajúce
sa
zloženia
spracovaných
potravín… z ekologickej
poľnohospodárskej
výroby.
Takéto
potraviny
by
sa
mali
vyrábať
hlavne z ekologických
poľnohospodárskych
zložiek
alebo z iných
zložiek,
ktoré
patria
do
rozsahu
pôsobnosti
tohto
nariadenia,
ktoré
sú
ekologické,
pričom
možnosť
využívať
určité
neekologické
poľnohospodárske
zložky
uvedené v tomto
nariadení
by
mala
byť
obmedzená.
Okrem
toho
by
sa
na
používanie v ekologickej
poľnohospodárskej
výrobe
spracovaných
potravín… mali
povoliť
len
určité
produkty a látky
povolené v súlade s týmto
nariadením.
…
(63)      Používanie
určitých
produktov
alebo
látok
ako
účinných
látok
na
použitie v prípravkoch
na
ochranu
rastlín,
na
ktoré
sa
vzťahuje
na
rozsah
pôsobnosti
nariadenia
(ES)
č. 1107/2009[(11)],
hnojív,
pôdnych
pomocných
látok,
živín,
neekologických
zložiek
výživy
zvierat
rôzneho
pôvodu,
kŕmnych
doplnkových
látok,
technologických
pomocných
látok a prostriedkov
na
čistenie a dezinfekciu v ekologickej
poľnohospodárskej
výrobe
by
sa
malo
obmedziť
na
minimum a malo
by
podliehať
osobitným
podmienkam
stanoveným v tomto
nariadení.
Ten
istý
prístup
by
sa
mal
uplatňovať
aj
na
používanie
produktov a látok
ako
prídavných
látok v potravinách a technologických
pomocných
látok a na
používanie
neekologických
poľnohospodárskych
zložiek
pri
výrobe
spracovaných
potravín z ekologickej
poľnohospodárskej
výroby.
Preto
by
sa
akékoľvek
možné
používanie
takýchto
produktov a látok v ekologickej
poľnohospodárskej
výrobe
všeobecne, a osobitne
vo
výrobe
spracovaných
potravín z ekologickej
poľnohospodárskej
výroby,
malo
vymedziť, a to
za
predpokladu
splnenia
zásad
stanovených v tomto
nariadení a určitých
kritérií.“
9.        Článok 2
ods. 1 písm. b)
nariadenia
2018/848
stanovuje:
„Toto
nariadenie
sa
vzťahuje
na
nasledujúce
produkty,
ktoré
pochádzajú z poľnohospodárstva
vrátane
akvakultúry a včelárstva,
ako
sú
uvedené v prílohe I k ZFEÚ, a na
produkty,
ktoré
pochádzajú z uvedených
produktov, a to v prípade,
že
sa
takéto
produkty
vyrábajú,
pripravujú,
označujú,
distribuujú,
umiestňujú
na
trh,
dovážajú
do
Únie
alebo
vyvážajú z Únie
alebo
sú
určené
na
výrobu,
prípravu,
označovanie,
distribúciu,
umiestnenie
na
trh,
dovoz
do
Únie
alebo
vývoz z Únie:
…
b)      spracované
poľnohospodárske
produkty
na
použitie
ako
potraviny.“
10.      Článok 3
tohto
nariadenia
stanovuje:
„Na
účely
tohto
nariadenia
sa
uplatňujú
tieto
vymedzenia
pojmov:
1.      ‚ekologická
poľnohospodárska
výroba‘
je
využívanie
výrobných
postupov v súlade s týmto
nariadením
na
všetkých
stupňoch
výroby,
prípravy a distribúcie…;
2.      ‚produkt
ekologickej
poľnohospodárskej
výroby‘
je
produkt
pochádzajúci z ekologickej
poľnohospodárskej
výroby…
Produkty
získané
lovom
alebo
rybolovom
voľne
žijúcich
živočíchov
sa
nepovažujú
za
produkty
ekologickej
poľnohospodárskej
výroby;
…
45.      ‚potraviny‘
sú
potraviny
vymedzené v článku 2
nariadenia
[č. 178/2002];
…
51.      ‚zložka‘
je
zložka
vymedzená v článku 2
ods. 2 písm. f)
nariadenia [č. 1169/2011],
alebo v prípade
produktov
iných
ako
potraviny
je
to
akákoľvek
látka
alebo
produkt,
ktoré
sa
používajú
pri
výrobe
alebo
príprave
produktov a nachádzajú
sa
aj v konečnom
produkte,
hoci
aj v pozmenenom
stave;
…
61.      ‚prídavná
látka v potravinách‘
je
prídavná
látka v potravinách
vymedzená v článku 3
ods. 2 písm. a)
nariadenia
[č. 1333/2008];
…
65.      ‚technologická
pomocná
látka‘
je
technologická
pomocná
látka
vymedzená v článku 3
ods. 2 písm. b)
nariadenia
[č. 1333/2008]
pre
potraviny…;
…“
11.      V kapitole II
nariadenia
2018/848,
nazvanej
„Ciele a zásady
ekologickej
poľnohospodárskej
výroby“,
článok 7
stanovuje:
„Výroba
spracovaných
potravín z ekologickej
poľnohospodárskej
výroby
sa
zakladá
najmä
na
týchto
osobitných
zásadách:
a)      výroba
potravín z ekologickej
poľnohospodárskej
výroby z ekologických
poľnohospodárskych
zložiek;
b)      obmedzenie
používania
prídavných
látok v potravinách,
neekologických
zložiek,
ktoré
majú
hlavne
technologickú a senzorickú
funkciu, a mikroživín a technologických
pomocných
látok s cieľom
používať
ich v minimálnej
miere a iba v prípade
zásadnej
technologickej
potreby
alebo
na
osobitné
výživové
účely;
c)      vylúčenie
látok a postupov
spracovania,
ktoré
by
mohli
zavádzať
spotrebiteľa,
pokiaľ
ide o pravý
charakter
produktu;
…“
12.      Článok 9
ods. 3
prvý
pododsek tohto
nariadenia
stanovuje:
„Na
účely a používania
uvedené v článkoch 24 a 25 a v prílohe II
je
možné v ekologickej
poľnohospodárskej
výrobe
používať
iba
produkty a látky
povolené
podľa
týchto
ustanovení
pod
podmienkou,
že
ich
použitie v neekologickej
poľnohospodárskej
výrobe
bolo
tiež
povolené v súlade s príslušnými
ustanoveniami
práva
Únie a v uplatniteľnom
prípade v súlade s vnútroštátnymi
ustanoveniami
založenými
na
práve
Únie.“
13.      Článok 16
tohto
nariadenia
stanovuje:
„1.      Prevádzkovatelia,
ktorí
vyrábajú
spracované
potraviny,
dodržiavajú
najmä
podrobné
pravidlá
výroby
stanovené v časti IV
prílohy II…
2.      Komisia
je
splnomocnená
prijímať
delegované
akty v súlade s článkom 54,
ktorými
sa
mení:
…
b)      časť IV
bod 2.2.2
prílohy II,
pokiaľ
ide o typy a zloženie
produktov a látok,
ktoré
sú
povolené
na
používanie v spracovaných
potravinách,
ako
aj
podmienky,
za
ktorých
môžu
byť
používané;
…“
14.      Článok 24
ods. 2,
4 a 9
nariadenia
2018/848
stanovuje:
„2.      [Európska
k]omisia môže
okrem
produktov a látok
povolených v súlade s odsekom 1
povoliť
určité
produkty a látky
na
používanie
vo
výrobe
spracovaných
potravín z ekologickej
poľnohospodárskej
výroby a vo
výrobe
kvasníc
používaných
ako
potraviny… a zaradí
všetky
takéto
povolené
produkty a látky
do
užších
zoznamov
na
tieto
účely:
a)      ako
prídavné
látky v potravinách a technologické
pomocné
látky;
b)      ako
neekologické
poľnohospodárske
zložky,
ktoré
sa
majú
používať
pri
výrobe
spracovaných
potravín z ekologickej
poľnohospodárskej
výroby;
c)       ako
technologické
pomocné
látky
pri
výrobe
kvasníc a produktov z kvasníc.
…
4.      Povoľovanie
produktov a látok
uvedených v odseku 2
na
používanie
vo
výrobe
spracovaných
potravín z ekologickej
poľnohospodárskej
výroby
alebo
vo
výrobe
kvasníc
používaných
ako
potraviny…
podlieha
zásadám
stanoveným v kapitole II a týmto
kritériám,
ktorých
splnenie
sa
vyhodnocuje
ako
celok:
…
b)      bez
použitia
uvedených
produktov a látok
by
nebolo
možné
vyrábať
alebo
uchovávať
predmetné
potraviny
alebo
splniť
dané
stravovacie
požiadavky
stanovené
na
základe
právnych
predpisov
Únie;
c)      vyskytujú
sa v prírode a mohli
prejsť
len
mechanickými,
fyzikálnymi,
biologickými,
enzymatickými
alebo
mikrobiálnymi
procesmi
okrem
prípadov,
keď
produkty
alebo
látky z takýchto
zdrojov
nie
sú k dispozícii v dostatočných
množstvách
alebo
dostatočnej
kvalite;
d)      ekologická
zložka
nie
je k dispozícii v dostatočnom
množstve.
…
9.      Komisia
prijme
vykonávacie
akty
týkajúce
sa
udeľovania
alebo
odnímania
povolenia
pre
produkty a látky
podľa
odsekov 1 a 2,
ktoré
možno
používať v ekologickej
poľnohospodárskej
výrobe
vo
všeobecnosti a osobitne
vo
výrobe
spracovaných
potravín z ekologickej
poľnohospodárskej
výroby, a stanovujúce
postupy,
ktoré
sa
majú
dodržiavať,
pokiaľ
ide o také
povolenia a zoznamy
takých
produktov a látok
a, v prípade
potreby,
pokiaľ
ide o ich
opis,
požiadavky
na
zloženie a podmienky
používania.
…“
15.      Podľa
časti III
bodu 2.2.1.
prílohy II k tomuto
nariadeniu
sa
zber
voľne rastúcich
rias a ich
častí
považuje
za
ekologickú
poľnohospodársku
výrobu
za
určitých
podmienok
spresnených v tomto
bode.
16.      Podľa
časti IV
bodu 2
prílohy II k tomuto
nariadeniu s názvom
„Podrobné
požiadavky
na
výrobu
spracovaných
potravín“:
„…
2.2.1.       Pri
spracovaní
potravín
sa
môžu
používať
len
prídavné
látky v potravinách,
technologické
pomocné
látky a neekologické
poľnohospodárske
zložky,
ktoré
sú
povolené
podľa
článku 24
alebo
článku 25
na
používanie v ekologickej
poľnohospodárskej
výrobe a produkty a látky
uvedené v bode 2.2.2…
2.2.2.       Pri
spracovaní
potravín
sa
môžu
použiť
tieto
produkty a látky:
…
f)      minerály
(vrátane
stopových
prvkov),
vitamíny,
aminokyseliny a mikroživiny,
pod
podmienkou,
že:
i)      ich
použitie v potravinách
určených
na
bežnú
konzumáciu
sa
‚vyžaduje
priamo
zákonom‘ v tom
zmysle,
že
sa
vyžaduje
priamo v ustanoveniach
práva
Únie
alebo v ustanoveniach
vnútroštátneho
práva
zlučiteľných s právom
Únie, s tým
dôsledkom,
že
uvedené
potraviny
sa v prípade,
že
do
nich
nie
sú
pridané
uvedené
minerály,
vitamíny,
aminokyseliny
alebo
mikroživiny,
nemôžu
vôbec
umiestňovať
na
trh
ako
potraviny
určené
na
bežnú
konzumáciu,
alebo
ii)      pokiaľ
ide o potraviny,
ktoré
sa
umiestňujú
na
trh s tým,
že
majú
osobitné
vlastnosti
alebo
účinky
vo
vzťahu k zdraviu
alebo
výžive
alebo
vo
vzťahu k potrebám
špecifických
skupín
spotrebiteľov:
–        v produktoch
uvedených v článku 1
ods. 1 písm. a) a b)
nariadenia
(EÚ)
č. 609/2013[(12)]
ich
použitie
je
povolené
podľa
uvedeného
nariadenia a aktov
prijatých
na
základe
jeho
článku 11
ods. 1
uvedeného
nariadenia
pre
dotknuté
produkty,
alebo
–        v produktoch
upravených
smernicou
Komisie
2006/125/ES[(13)]
je
ich
použitie
povolené
uvedenou
smernicou.
…“
E.      Vykonávacie nariadenie 2021/1165
17.      Odôvodnenie
14
vykonávacieho
nariadenia
2021/1165
stanovuje:
„Vzhľadom
na
zloženie
určitých
neekologických
poľnohospodárskych
zložiek
môžu
niektoré z ich
použití v spracovaných
potravinách z ekologickej
poľnohospodárskej
výroby
zodpovedať
použitiam
ako
prídavné
látky v potravinách,
technologické
pomocné
látky v potravinách
alebo
produkty a látky
uvedené v časti IV
bode 2.2.2
prílohy II k nariadeniu
[2018/848].
Uvedené
použitia
si
vyžadujú
osobitné
povolenie v súlade s časťou IV
bodom 2.2
prílohy II k nariadeniu
[2018/848] a takéto
použitia
by
sa
nemali
povoliť
na
základe
povolenia
neekologických
poľnohospodárskych
zložiek.“
18.      Článok 6
tohto
vykonávacieho
nariadenia
stanovuje:
„Na
účely
článku 24
ods. 2 písm. a)
nariadenia
[2018/848]
sa
ako
prídavné
látky v potravinách
vrátane
potravinárskych
enzýmov,
ktoré
sa
majú
používať
ako
prídavné
látky v potravinách, a technologické
pomocné
látky
pri
výrobe
spracovaných
potravín z ekologickej
poľnohospodárskej
výroby
môžu
používať
len
produkty a látky
uvedené v časti A
prílohy V k tomuto
nariadeniu, a to
pod
podmienkou,
že
ich
použitie
je v súlade s príslušnými
ustanoveniami
práva
Únie,
najmä s nariadením
[č. 1333/2008] a prípadne v súlade s vnútroštátnymi
ustanoveniami,
ktoré
vychádzajú z práva
Únie.“
19.      Článok 7
uvedeného
vykonávacieho
nariadenia,
uplatniteľný
od
1. januára 2024(14),
stanovuje:
„Na
účely
článku 24
ods. 2 písm. b)
nariadenia
[2018/848]
sa
na
výrobu
spracovaných
potravín z ekologickej
poľnohospodárskej
výroby
môžu
používať
len
neekologické
poľnohospodárske
zložky
uvedené v časti B prílohy V k tomuto
nariadeniu, a to
pod
podmienkou,
že
ich
použitie
je v súlade s príslušnými
ustanoveniami
práva
Únie a prípadne v súlade s vnútroštátnymi
ustanoveniami,
ktoré
vychádzajú z práva
Únie.
Prvým
odsekom
nie
sú
dotknuté
podrobné
požiadavky
na
ekologickú
poľnohospodársku
výrobu
spracovaných
potravín
stanovené v časti IV
oddiele
2
prílohy II k nariadeniu
[2018/848].
Prvý
odsek
sa
neuplatňuje
najmä
na
neekologické
poľnohospodárske
zložky,
ktoré
sa
používajú
ako
prídavné
látky v potravinách,
technologické
pomocné
látky
alebo
produkty a látky
uvedené v časti IV
bode 2.2.2
prílohy II k nariadeniu
[2018/848].“
20.      Časť A prílohy V k tomuto
vykonávaciemu
nariadeniu s názvom
„Povolené
prídavné
látky v potravinách a technologické
pomocné
látky v zmysle
článku 24
ods. 2 písm. a)
nariadenia
[2018/848]“
zahŕňa v oddiele
A1
tabuľku, v ktorej
sa
nachádza
najmä
nasledujúci
riadok:
„Kód
Názov
Ekologické
potraviny,
do
ktorých
sa
látka
môže
pridávať
Osobitné
podmienky a obmedzenia
…
…
…
…
E
170
uhličitan
vápenatý
produkty
rastlinného a živočíšneho
pôvodu
nesmie
sa
používať
na
farbenie
ani
na
obohacovanie
produktov
kalciom
…
…
…
…“
III. Skutkový stav sporu vo veci samej a prejudiciálna otázka
21.      Lima
BV
je
spoločnosťou
založenou
podľa
belgického
práva,
ktorá
sa
špecializuje v oblasti
uvádzania
na
trh
ekologických
potravín
rastlinného
pôvodu,
najmä
dvoch
ekologických
nápojov,
jedného
na
báze ryže a druhého
na
báze
ovsa,
ktorých
charakteristickou
zložkou
je
riasa
Lithothamnium calcareum,
získaná
ekologickým
zberom
voľne
žijúcich
rias.
22.      Kontrolný
orgán
sa
vo svojom
rozhodnutí o certifikácii z 13. apríla
2023
domnieval,
že
pokiaľ
ide o lithothamnium,
treba
odlišovať
riasy
(Lithothamnium sp.
Algae)
od morského
produktu,
ktorý
vznikol
kalcifikáciou
rias
(maërlové vrstvy),
pričom
iba
prvé
uvedené
možno
kvalifikovať
ako
„poľnohospodársky
produkt“.
Dodal,
že
účel
použitia
zložky
má
prednosť
pred
jej
charakteristikou
ako
ekologickej
alebo
neekologickej.
Dospel k záveru,
že
pridanie
zvyškov
riasy
lithothamnium bohatých
na
vápnik
predstavuje
obohatenie
ekologických
produktov,
ktoré
je v rozpore s časťou IV
bodom 2.2
prílohy II k nariadeniu 2018/848,
čo
má
za
následok,
že
Lima
„označuje a uvádza
na
trh
produkty,
ktoré
nespĺňajú
požiadavky
na
ekologické
produkty“,
čo
odôvodňuje
prijatie
opatrenia
„upozornenia“.
23.      V nadväznosti
na
potvrdenie
tohto
rozhodnutia
kontrolným
orgánom z 5. mája
2023
podala
Lima
proti
uvedenému
rozhodnutiu
správnu
sťažnosť
na
Departement
Landbouw en Visserij (Ministerstvo
pre
poľnohospodárstvo a rybárstvo,
Belgicko)
pri
Vlaamse Overheid (Flámsky
úrad,
Belgicko). V rozhodnutí z 18. decembra
2023
vedúci
oddelenia
podpory
príjmov
ministerstva
pre
poľnohospodárstvo a rybárstvo
uviedol,
že
pridanie
prášku
získaného z očistených,
vysušených a rozdrvených
usadenín
riasy
Lithothamnium calcareum nebolo
povolené,
keďže
jeho
účelom
bolo
obohacovanie
vápnikom.
Dospel k záveru,
že
opatrenie
„upozornenia“
uložené
spoločnosti
Lima
malo
byť
ponechané a že z neho
vyplýva,
že
len
nápoje,
ktoré
už
boli
vyrobené
pred
1. januárom
2024,
mohli
byť
ešte
uvádzané
na
trh s odkazom
na
ekologický
spôsob
výroby.
24.      Na
Raad van
State
(Štátna
rada),
na
ktorú
Lima
podala
návrh
na
zrušenie
tohto
rozhodnutia,
sa
účastníci
konania
nezhodli
na
právnej
úprave
uplatniteľnej
na
prášok
získaný z očistených,
vysušených a rozdrvených
usadenín
riasy
Lithothamnium calcareum,
certifikovaný
ako
ekologický,
ani
na
výklade
rozsudku Natumi.
25.      Na
jednej
strane
podľa
spoločnosti
Lima
tento
prášok
treba
považovať
za
ekologickú
zložku.
Samotná
táto
vlastnosť
stačí
na
účely
toho,
aby
jej
pridávanie
do
spracovanej
ekologickej
potraviny
bolo
povolené
bez
ohľadu
na
jej
nutričný
profil, v súlade s článkom 7 písm. a)
nariadenia
2018/848.
Podľa
Flámskeho
úradu
tento
prášok,
hoci
certifikovaný
ako
ekologický,
musí
podliehať
právnej
úprave
uplatniteľnej
na
minerály,
ktorá
zakazuje
pridávanie
uhličitanu
vápenatého
výlučne
na
účely
obohacovania
vápnikom
podľa
článku 7 písm. b) a časti IV
bodu 2.2.1 a bodu 2.2.2 písm. f)
prílohy II k tomuto
nariadeniu,
ako
aj
časti A
prílohy V k vykonávaciemu
nariadeniu
2021/1165.
26.      Na
druhej
strane
Súdny
dvor v rozsudku
Natumi rozhodol,
že
nariadenie č. 889/2008(15) sa
má
vykladať v tom
zmysle,
že
bráni
použitiu
prášku
získaného z usadenín
riasy
Lithothamnium calcareum,
ktoré
sú očistené,
vysušené a rozdrvené,
ako
neekologických
zložiek poľnohospodárskeho
pôvodu, v zmysle
článku 28
tohto
nariadenia,
pri
spracovaní
ekologických
potravín,
akými
sú
ekologické
nápoje
na
báze
ryže a sóje,
na
účely
ich
obohatenia
vápnikom.
27.      Účastníci
konania
sa
nezhodujú
na
dôsledkoch,
ktoré
treba
vyvodiť z tohto
rozsudku
podľa
novej
právnej
úpravy
uplatniteľnej
na
skutkové
okolnosti
prejednávanej veci.
28.      Predkladajúci
vnútroštátny
súd
má
pochybnosti o tom,
či
túto
judikatúru
možno
jednoducho
analogicky
uplatniť,
pretože v rozsudku
Natumi sa
Súdny
dvor
vyjadril k neekologickému
prášku
získanému z usadenín
riasy
Lithothamnium calcareum,
ktoré
sú očistené,
vysušené a rozdrvené,
zatiaľ
čo v prejednávanej veci
je
riasa
Lithothamnium calcareum používaná
na
prášok,
certifikovaná
ako
ekologická.
Okrem
toho
sa
tento
súd
domnieva,
že
uplatniteľná
právna
úprava
sa
zmenila,
najmä
článkom 24
ods. 4 písm. d)
nariadenia
2018/848,
ktorý
dopĺňa
novú
podmienku v oblasti
povoľovania
produktov a látok
používaných v ekologickej
poľnohospodárskej
výrobe, a to,
že
ekologická
zložka
nie
je k dispozícii v dostatočnom
množstve.
Dodáva,
že
zoznam
rias,
ktoré
možno
pridávať
ako
neekologickú
zložku
poľnohospodárskeho
pôvodu
do
spracovanej
ekologickej
potraviny,
bol
zredukovaný
na
dve
riasy
(riasa
arame a riasa
hijiki).(16) Uvedený
súd
uvádza,
že v dokumente
„Frequently asked questions on
organic rules“
(„Často
kladené
otázky o pravidlách
ekologickej
poľnohospodárskej
výroby“),
uverejnenom
Komisiou
30. novembra
2023 a pravidelne
aktualizovanom(17),
sa
uvádza,
že
hlavnou
zložkou
Lithothamnium calcareum je
uhličitan
vápenatý,
ktorý
je
minerál a ktorého
použitie v ekologickej
výrobe
si
teda
vyžaduje
povolenie v súlade s časťou IV
bodom 2.2.2
prílohy II k nariadeniu 2018/848, a že
jeho
hlavnou
funkciou v spracovaných
potravinách
je
pridanie
vápnika.
29.      Za
týchto
okolností
Raad van
State
(Štátna
rada)
rozhodla
prerušiť
konanie a položiť
Súdnemu
dvoru
túto
prejudiciálnu
otázku:
„Majú
sa
body 2.2.1 a 2.2.2
časti IV
prílohy II k nariadeniu
[2018/848] v spojení s článkom 7 písm. b) a c)
tohto
nariadenia
vykladať v tom
zmysle,
že
prášok,
certifikovaný
ako
ekologický,
získaný z očistených,
rozdrvených a vysušených
usadenín
riasy
Lithothamnium calcareum,
ktorá
je
prirodzene
bohatá
na
uhličitan
vápenatý,
pri
spracovaní
ekologických
potravín
určených
na
bežnú
spotrebu,
patrí
pod
bod 2.2.2 písm. f)
bod
i)
časti IV
prílohy II k [uvedenému]
nariadeniu, a preto
je
zakázaný,
keďže
používanie
vápnika v potravinách
určených
na
bežnú
spotrebu
sa
nevyžaduje
priamo
zákonom?“
30.      Lima,
Flámsky
úrad,
talianska
vláda a Komisia
predložili
písomné
pripomienky.
IV.    Analýza
31.      Otázka položená predkladajúcim vnútroštátnym súdom sa týka preskúmania, či existuje obmedzenie používania ekologických zložiek poľnohospodárskeho pôvodu vo výrobe spracovaných potravín z ekologickej poľnohospodárskej výroby na základe článku 7 písm. b) a c) nariadenia 2018/848, ktorý stanovuje, že medzi osobitnými zásadami, ktoré sa uplatňujú na výrobu spracovaných potravín z ekologickej poľnohospodárskej výroby, existuje na jednej strane zásada používania prídavných látok, mikroživín a technologických pomocných látok v potravinách v minimálnej miere a iba v prípade zásadnej technologickej potreby alebo na osobitné výživové účely, a na druhej strane zásada vylúčenia látok a postupov spracovania, ktoré by mohli zavádzať spotrebiteľa, pokiaľ ide o pravý charakter produktu. Alebo stačí, ak je zložka poľnohospodárskeho pôvodu ekologická, na účely toho, aby mohla byť použitá pri spracovaní ekologických potravín, keďže článok 7 písm. a) tohto nariadenia stanovuje, že ďalšia osobitná zásada výroby spracovaných potravín z ekologickej poľnohospodárskej výroby sa zakladá na výrobe potravín z ekologickej poľnohospodárskej výroby z ekologických poľnohospodárskych zložiek?
32.      Judikatúra
už
stanovila
zásady
týkajúce
sa
rastlinných
nápojov.
Súdny
dvor
tak
rozhodol,
že
názov
„mlieko“ a názvy,
ktoré
sú
výlučne
vyhradené
pre
mliečne
výrobky,
nemôžu
byť
podľa
právnych
predpisov
použité
na
označenie
čisto
rastlinného
výrobku,
pričom
pridanie
vysvetľujúcich a opisných
výrazov
poukazujúcich
na
rastlinný
pôvod
dotknutého
výrobku
nemá
vplyv
na
tento
zákaz.(18)
33.      Okrem
toho
Súdny
dvor
konštatoval,
že
je
na
hospodárskych
subjektoch,
aby
určili
zloženie
svojich
produktov a rozhodli,
pod
akým
označením
ich
chcú
uvádzať
na
trh.
Ak
chcú
tieto
produkty
uvádzať
na
trh
ako
potravinový
doplnok(19) s výživovými
alebo
zdravotnými
tvrdeniami(20) alebo
ako
potravinu
určenú
na
osobitný
výživový
účel(21),
musia
splniť
príslušné
požiadavky
uplatniteľnej
právnej
úpravy
Únie,
čo
môže
viesť k zákazu
predaja
ako
produktu
ekologického
poľnohospodárstva.
Podľa
práva
Únie
nemôže
hospodársky
subjekt
uvádzať
na
trh
svoje
produkty s akýmkoľvek
označením,
ktoré z reklamného hľadiska
považuje
za
výhodné.(22)
34.      Súdny
dvor
potvrdil v rozsudku
zo
4. októbra
2024,
Herbaria Kräuterparadies II(23),
nadväzujúc
na
rozsudok z 5. novembra
2014,
Herbaria Kräuterparadies(24),
že
predmetný
nápoj,
ktorý
sa
uvádza
na
trh
ako
potravinový
doplnok a pozostáva
zo
zmesi
ovocných
štiav a bylinných
výťažkov,
ktoré
pochádzajú z ekologickej
poľnohospodárskej
výroby,
do
ktorého
sa
pridávajú
vitamíny
nerastlinného
pôvodu a glukónan železnatý,
nemohol
používať
označenie
ekologický,
keďže
nespĺňa
požiadavky
stanovené v článku 16
ods. 1
nariadenia
2018/848 v spojení s časťou IV
bodom 2.2.2 písm. f)(25) prílohy II k uvedenému
nariadeniu(26).
35.      Súdny
dvor v rozsudku
Natumi,
na
ktorý
sa
odvolávajú
obaja
účastníci
konania
vo
veci
samej,
rozhodol,
že
použitie
prášku
získaného z vyčistených,
sušených a drvených
sedimentov
riasy
Lithothamnium calcareum ako
neekologickej
zložky
poľnohospodárskeho
pôvodu v zmysle
článku 28
nariadenia č. 889/2008,
zmeneného
vykonávacím
nariadením
2018/1584,
na
spracovanie
ekologických
nápojov
na
báze
sóje a ryže
na
účely
ich
obohatenia o vápnik,
nebolo
podľa
tohto
nariadenia
možné.
36.      Hoci
je
pravda,
že
Súdny
dvor
rozhodol,
že
riasa
Lithothamnium calcareum nebola
uvedená v ustanoveniach
uplatniteľných
na
pridávania
minerálov
do
výroby
ekologických
potravín(27) a že
ju
„nemožno
na
prvý
pohľad
považovať
za
minerál“(28),
dodal,
že
iné
ustanovenia(29) v spojení s týmito
poslednými
uvedenými
ustanoveniami
zakazujú
pridanie
vápnika
do
spracovania
ekologických
potravín,
akými
sú
nápoje
na
báze
ryže a sóje,
na
účely
ich
obohatenia
vápnikom.(30) Konštatoval,
že
spoločnosť
vyrábajúca
tieto
nápoje
výslovne
uznala,
že
používala
túto
riasu z dôvodu
jej
vysokého
obsahu
vápnika,(31) a dospel k záveru,
že
používanie
tohto
prášku,
ktorý
má
prirodzene
vysoký
obsah
vápnika,
ako
neekologickej
zložky
poľnohospodárskeho
pôvodu v zmysle
článku 28
nariadenia č. 889/2008,
zmeneného
vykonávacím
nariadením
2018/1584,
by
umožnilo
obísť
zákaz
používať uhličitan
vápenatý
na
účely
obohatenia o vápnik.(32)
37.      Nariadenie
2018/848,
ktoré
sa
uplatňuje
na
výrobu
ekologických
potravín,
objasnilo
spôsob,
akým
sa
spája
režim
uplatniteľný
na
neekologické
zložky
poľnohospodárskeho
pôvodu a režim
uplatniteľný
na
prídavné
látky v potravinách a technologické
pomocné
látky
vzhľadom
na
zásady
stanovené v článku 7
tohto
nariadenia v oblasti
spracovania
ekologických
potravín, a to
na
výrobu z ekologických
poľnohospodárskych
zložiek a obmedzenie
používania
prídavných
látok v potravinách.
38.      Prikláňam sa k názoru, že samotné použitie zložky kvalifikovanej ako „ekologická poľnohospodárska zložka“ podľa zásady stanovenej v článku 7 písm. a) nariadenia 2018/848 nestačí na to, aby mohla byť akokoľvek použitá. Článok 7 písm. b) tohto nariadenia totiž stanovuje zásadu obmedzenia „používania prídavných látok v potravinách… a mikroživín a technologických pomocných látok s cieľom používať ich v minimálnej miere a iba v prípade zásadnej technologickej potreby alebo na osobitné výživové účely“. Prídavná látka v potravinách, aj keď je ekologickou zložkou poľnohospodárskeho pôvodu, sa teda musí analyzovať v závislosti od jej použitia (zásadná technologická potreba alebo osobitný výživový účel).
39.      Na
úvod
treba
pripomenúť,
že
pojem
„zložka“
je
definovaný v článku 3
bode 51
nariadenia
2018/848
odkazom
na
definíciu
stanovenú v článku 2
ods. 2 písm. f)
nariadenia
č. 1169/2011.
Podľa
tohto
posledného
uvedeného
ustanovenia
je
zložkou
„akákoľvek
látka
alebo
výrobok
vrátane
aróm,
prídavných
látok v potravinách a potravinárskych
enzýmov a akákoľvek
iná
súčasť
zloženej
zložky,
ktorá
sa
používa
pri
výrobe
alebo
príprave
potraviny a ktorá
sa
nachádza v konečnom
výrobku
dokonca
aj v pozmenenom
stave“.
Vyplýva z toho,
že
prídavné
látky v potravinách
sú
súčasťou
zložiek a že
kvalifikácia
prášku z riasy
Lithothamnium calcareum v rozsudku
Natumi ako
„neekologickej
zložky
poľnohospodárskeho
pôvodu“
nezakazuje,
aby
bol
kvalifikovaný
aj
ako
„prídavná
látka v potravinách“ v zmysle
nariadenia
2018/848.
40.      Pokiaľ
ide o „prídavné
látky v potravinách“,
sú
definované v článku 3
bode 61
tohto
nariadenia
odkazom
na
článok 3
ods. 2 písm. a)
nariadenia č. 1333/2008
ako
„akákoľvek
látka,
ktorá
sa
obvykle
nekonzumuje
ako
potravina
ako
taká a ktorá
sa
obvykle
nepoužíva
ako
charakteristická
zložka
potravín, a to
bez
ohľadu
na
to,
či
má
alebo
nemá
výživovú
hodnotu, a ktorej
zámerné
pridanie
do
potraviny z technologických
dôvodov
pri
výrobe,
spracovaní,
príprave,
úprave,
balení,
preprave
alebo
skladovaní
tejto
potraviny
má
alebo
sa
môže
odôvodnene
očakávať,
že
bude
mať
za
následok,
že
sa
sama
alebo
jej
vedľajšie
produkty
stanú
priamo
či
nepriamo
zložkou
takejto
potraviny“.
41.      Je
nepopierateľné,
že
prášok
pochádzajúci z riasy
Lithothamnium calcareum a uhličitan
vápenatý, z ktorého
prevažne
pozostáva,
nie
sú
konzumované
ako
potraviny
ako
také,
ale
zámerne
sa
pridávajú a stávajú
sa
súčasťou
konečného
nápoja.(33) V tomto
štádiu
mojich
úvah
nechávam
bokom
otázku
výživovej
hodnoty
alebo
technologickej
funkcie
tohto
prášku.
42.      Táto
definícia
prídavných
látok v potravinách
však
stanovuje
výnimky.
Za
prídavné
látky v potravinách
sa
tak
nepovažujú
„potraviny,
či
už v sušenej
alebo
koncentrovanej
podobe
vrátane
aróm
pridaných
pri
výrobe
zložených
potravín
pre
svoje
aromatické,
chuťové
alebo
výživové
vlastnosti
spolu s druhotným
farbiacim
účinkom“(34).
Táto
výnimka
zahŕňa
dve
podmienky:
musí
ísť o potravinu a musí
byť
používaná
pre
svoje
aromatické,
chuťové
alebo
výživové
vlastnosti.
43.      V dôsledku
toho
je
potrebné
na
jednej
strane
určiť,
či
prášok, o ktorý
ide
vo
veci
samej,
možno
kvalifikovať
ako
„potravinu“.
Potraviny
sú
definované v článku 3
bode 45
nariadenia
2018/848
odkazom
na
článok 2
nariadenia č. 178/2002
ako
„akékoľvek
látky
alebo
výrobky,
či
už
spracované,
čiastočne
spracované
alebo
nespracované,
ktoré
sú
určené
na
ľudskú
spotrebu
alebo o ktorých
sa
predpokladá,
že
sú
na
ňu
určené“. V druhom pododseku tohto článku 2 je spresnené, že „potraviny znamenajú tiež nápoje, žuvačky a všetky látky vrátane vody, zámerne pridávanej do potravín počas ich výroby, prípravy alebo úpravy“. Táto
definícia
umožňuje
tvrdiť,
že
predmetný
prášok
je
potravinou
ako
látka
zámerne
pridávaná
do
potravín.
Prvá podmienka výnimky uvedenej v predchádzajúcom bode je splnená.
44.      Na
druhej
strane
na
splnenie
druhej
podmienky
tejto
výnimky
je
ešte
potrebné,
aby
sa
tento
prášok
používal
pre
jeho
aromatické,
chuťové
alebo
výživové
vlastnosti.
Pojem
podobný
ako
„osobitné
výživové
účely“,
nedefinovaný, ktorý
je
použitý v článku 7 písm. b)
nariadenia
2018/848,
je
použitý v jednej
zo
zásad
uplatniteľných
na
výrobu
spracovaných
ekologických
potravín,
na
základe
ktorej
môžu
byť v týchto
potravinách
použité
prídavné
látky v potravinách
(druhým
alternatívnym
účelom
je
zásadná
technologická
potreba).(35)
45.      Celá
nejednoznačnosť
prejednávanej veci a právnej
úpravy
uplatniteľnej
na
používanie
prášku, o ktorý
ide
vo
veci
samej,
spočíva v týchto
podobných
pojmoch.
Ak
sa
teda
prídavná
látka v potravinách
používa
na
osobitné
výživové
účely,
je
povolená v ekologickej
výrobe
spracovaných
potravín.
Okrem
toho,
ak
je
látka
potravinou
používanou
pre
jej
aromatické,
chuťové
alebo
výživové
vlastnosti,
nie
je
prídavnou
látkou v potravinách, a teda
môže
sa
voľne
používať.
Treba
teda
určiť,
aká
je
funkcia
tohto
prášku.
46.      Lima
sa
domáha
používania
prášku z riasy
Lithothamnium calcareum na
obohatenie
svojich
nápojov o vápnik,
pričom
len
uvádza,
že
ide o zložku
poľnohospodárskeho
pôvodu.
Tvrdí
tiež,
že
Súdny
dvor v rozsudku
Natumi kvalifikoval
prášok, o ktorý
išlo
vo
veci, v ktorej
bol
vydaný
tento
rozsudok,
len
ako
„neekologickú
zložku
poľnohospodárskeho
pôvodu“, a nie
ako
„minerál“, a že v dôsledku
toho
musí
byť
akceptovaná
ekologická
verzia
tejto
zložky.
47.      Nezdá
sa
mi
však,
že
by
nariadenie
2018/848
umožňovalo
výklad,
ktorý
by
viedol k tomuto
výsledku.
48.      Po
prvé v tomto
nariadení
sa
jediný
odkaz
na
výživový
účel
pre
potraviny
nachádza v časti IV
bode 2.2.2 písm. f)
bode
ii)
prílohy II v súvislosti s použitím
„minerál[ov]
(vrátane
stopových
prvkov),
vitamín[ov],
aminokysel[ín] a mikroživ[ín]…
pokiaľ
ide o potraviny,
ktoré
sa
umiestňujú
na
trh s tým,
že
majú
osobitné
vlastnosti
alebo
účinky
vo
vzťahu k zdraviu
alebo
výžive
alebo
vo
vzťahu k potrebám
špecifických
skupín
spotrebiteľov“.
Uvádzajú
sa
iba
určité
produkty,
na
ktoré
sa
vzťahuje
nariadenie
č. 609/2013, a produkty
upravené
smernicou
2006/125.
Domnievam
sa
teda,
že
práve
na
tento
veľmi
špecifický
typ
potravín
(určených
pre
dojčatá a deti)
odkazuje
článok 7 písm. b)
nariadenia 2018/848,
keď
stanovuje
zásadu
obmedzenia
používania
prídavných
látok v potravinách,
len
ak
existujú
osobitné
výživové
účely.
49.      Ďalšie
zmienky o výživovom
účele v nariadení
2018/848
sa
týkajú
živočíšnej
výroby(36) a rastlinnej
výroby(37).
Domnievam
sa,
že
súvislosť
medzi
všetkými
týmito
výživovými
účelmi z ekologického
hľadiska
vyplýva
zo
skutočnosti,
že
sa
týkajú
prípadov,
keď
subjekt
(dojča,
malé
dieťa,
hospodárske
zviera)
alebo
predmet
(pôda,
rastlina)
nie
je
schopný
sám
si
zabezpečiť
vyváženú
výživu.
50.      Po
druhé
to,
či
je
prídavná
látka
ekologická,
alebo
nie,
nemá
vplyv
na
používanie
uhličitanu
vápenatého. V časti A
oddiele
A1
prílohy V k vykonávaciemu
nariadeniu
2021/1165
totiž
nie
je
spresnené,
že
tento
produkt
musí
pochádzať
len z ekologickej
výroby,
na
rozdiel
od
iných
prídavných
látok(38). V pôvodnom
znení
nariadenia
č. 889/2008 tabuľka
prídavných
látok v časti A prílohy VIII neuvádzala
žiadnu
zmienku o ekologickom
pôvode.
Táto
požiadavka
používať
tieto
prídavné
látky
pochádzajúce z ekologickej
výroby
sa
objavila s vykonávacím
nariadením
2019/2164,
ktoré
nahradilo
dotknutú
tabuľku.
Tento
vývoj
sa
prejavil v článku 24
ods. 4
nariadenia
2018/848,
ktorý
stanovuje,
že
povoľovanie
neekologických
prídavných
látok
podlieha
viacerým
zásadám,
medzi
ktorými
je
absencia
dostatočného
množstva
ekologickej
zložky.
Teda
a contrario,
pokiaľ
je
táto
zložka k dispozícii,
prídavná
látka
musí
pochádzať z ekologickej
výroby.
Prídavné
látky v potravinách
teda
môžu
alebo
nemusia
pochádzať z ekologickej
výroby.
51.      Túto analýzu podľa môjho názoru potvrdzuje znenie článku 7 vykonávacieho nariadenia 2021/1165, ktoré spresňuje, že pokiaľ je neekologická poľnohospodárska zložka použitá ako prídavná látka v potravinách, vzťahuje sa na ňu režim uplatniteľný na túto prídavnú látku. Hoci bolo nadobudnutie účinnosti tohto článku posunuté na 1. január 2024(39), nová právna úprava je jasná: je to účel používania neekologickej zložky poľnohospodárskeho pôvodu, ktorý určuje uplatniteľný režim.
52.      Po
tretie
sa
domnievam,
že
článok 24
ods. 2
nariadenia
2018/848
zavádza
dva
odlišné
režimy
pre
neekologické
poľnohospodárske
zložky a prídavné
látky v potravinách.
Ako
som
však
práve
vysvetlil,
režim
prídavných
látok v potravinách
sa
uplatňuje
tak
na
ekologické,
ako
aj
neekologické
zložky. V dôsledku
toho
to
nie
je
ekologická
kvalita
zložky,
ktorá v prípade
potreby
umožňuje
vyhnúť
sa
právnej
úprave
uplatniteľnej
na
prídavné
látky v potravinách.(40)
53.      Článok 24
ods. 2 písm. a) a b)
nariadenia
2018/848
totiž
stanovuje,
že
„Komisia
môže…
povoliť
určité
produkty a látky
na
používanie
vo
výrobe
spracovaných
potravín z ekologickej
poľnohospodárskej
výroby… a zaradí
všetky
takéto
povolené
produkty a látky
do
užších
zoznamov
na
tieto
účely:…
ako
prídavné
látky v potravinách a technologické
pomocné
látky
[alebo]
ako
neekologické
poľnohospodárske
zložky,
ktoré
sa
majú
používať
pri
výrobe
spracovaných
potravín z ekologickej
poľnohospodárskej
výroby“.
54.      V časti A
oddiele
A1
prílohy V k vykonávaciemu
nariadeniu
2021/1165,
nazvanej
„Prídavné
látky v potravinách…
vrátane
nosičov“,
je
uhličitan
vápenatý
zapísaný s osobitnou
podmienkou,
že
„sa
nesmie
používať
na
farbenie
ani
na
obohacovanie
produktov
kalciom“. V zmysle
tejto
právnej
úpravy
je
uhličitan
vápenatý
považovaný
za
prídavnú
látku v potravinách,
ktorej
funkciou
nemôže
byť
farbenie
ani
obohacovanie
vápnikom.
Tieto
zakázané
funkcie
predstavujú
teda
funkcie
na
technologické
účely,
pretože
inak
by
sa
uhličitan
vápenatý
pri
týchto
použitiach
nekvalifikoval
ako
„prídavná
látka v potravinách“.
Naopak,
uvedenie
uhličitanu
vápenatého v zozname
technologických
pomocných
látok
(časť A
oddiel
A2
prílohy V k tomuto
vykonávaciemu
nariadeniu)
neobsahuje
žiadnu
špecifickú
podmienku
alebo
obmedzenie.
55.      Treba
uviesť,
že
vykonávacie
nariadenie
(EÚ)
2025/973(41) zlúčilo
zoznam
prídavných
látok v potravinách
(oddiel
A1) a zoznam
technologických
pomocných
látok
(oddiel
A2) v časti A
prílohy V k vykonávaciemu
nariadeniu 2021/1165
vzhľadom
na
skutočnosť,
že
„v závislosti
od
ich
technologickej
funkcie v konečnom
výrobku
by
sa
určité
výrobky
klasifikované
ako
technologické
pomocné
látky
mali
namiesto
toho
klasifikovať
ako
prídavné
látky v potravinách a určité
iné
výrobky
by
sa
mali
klasifikovať
ako
prídavné
látky v potravinách a ako
technologické
pomocné
látky v potravinách
podľa
ich
použitia“(42).
56.      Vykonávacie
nariadenie
2025/973
vo
svojom
odôvodnení
18
tiež
spresňuje,
že
„z uvedeného
zlúčeného
zoznamu
by
sa
mala
vypustiť
osobitná
podmienka,
že
doplnková
látka
‚uhličitan
vápenatý‘
sa
nemá
používať
na
farbenie
ani
obohacovanie
vápnikom,
keďže
pravidlá
stanovené v časti IV
bode 2.2.2 písm. c)[(43)],
d)[(44)] a f)
prílohy II k nariadeniu
[2018/848]
už
uvedenú
podmienku
obsahujú“(45).
57.      Pokiaľ
ide o bod 2.2.2 písm. f)
tejto
časti IV
prílohy II k nariadeniu 2018/848,
tento
bod
uvádza
medzi
týmito
produktmi a látkami
„minerály
(vrátane
stopových
prvkov),
vitamíny,
aminokyseliny a mikroživiny,
pod
podmienkou,
že… ich
použitie v potravinách
určených
na
bežnú
konzumáciu
sa
‚vyžaduje
priamo
zákonom‘, v tom
zmysle,
že
sa
vyžaduje
priamo v ustanoveniach
práva
Únie
alebo v ustanoveniach
vnútroštátneho
práva
zlučiteľných s právom
Únie, s tým
dôsledkom,
že
uvedené
potraviny
sa v prípade,
že
do
nich
nie
sú
pridané
uvedené
minerály,
vitamíny,
aminokyseliny
alebo
mikroživiny,
nemôžu
vôbec
umiestňovať
na
trh
ako
potraviny
určené
na
bežnú
konzumáciu“.
Ani
návrh
na
začatie
prejudiciálneho
konania,
ani
pripomienky
účastníkov
konania
však
neuvádzajú
ustanovenie
ukladajúce
pridanie
vápnika
do
potravín, o ktoré
ide
vo
veci
samej,
teda
nápojov
na
báze
ryže a ovsa,
na
účely
toho,
aby
mohli
byť
uvedené
na
trh.(46)
58.      Komisia
na
základe
tohto
ustanovenia
navyše
uvádza,
že
používanie
uhličitanu
vápenatého
je
zakázané
pri
spracovaní
ekologických
potravín,(47) pričom
využíva
právomoc,
ktorú
jej
priznáva
článok 54
nariadenia
2018/848,
prijímať
delegované
akty s cieľom
zmeniť
„časť IV
bod 2.2.2
prílohy II,
pokiaľ
ide o typy a zloženie
produktov a látok,
ktoré
sú
povolené
na
používanie v spracovaných
potravinách,
ako
aj
podmienky,
za
ktorých
môžu
byť
používané“,
podľa
článku 16
ods. 2 písm. b)
tohto
nariadenia.
59.      Domnievam
sa
preto,
že
prášok, o ktorý
ide
vo
veci
samej,
zložený
prevažne z uhličitanu
vápenatého,
treba
považovať
za
prídavnú
látku v potravinách,
ktorej
používanie
je
zakázané
pri
výrobe
ekologických
potravín,
pokiaľ
sa
používa
len
na
obohatenie
rastlinného
nápoja o vápnik,
pričom
to
nie
je
priamo
vyžadované
právnou
úpravou
Únie
alebo
vnútroštátnou
právnou
úpravou.
V.      Návrh
60.      Vzhľadom
na
všetky
predchádzajúce
úvahy
navrhujem,
aby
Súdny
dvor
odpovedal
na
prejudiciálnu
otázku,
ktorú
položila
Raad van
State
(Štátna
rada,
Belgicko)
takto:
Článok 24
ods. 2 písm. a),
ako
aj
časť IV,
bod 2.2.1 a bod 2.2.2. písm. f)
bod
i)
prílohy II k nariadeniu
Európskeho
parlamentu a Rady
(EÚ)
2018/848 z 30. mája 2018 o ekologickej
poľnohospodárskej
výrobe a označovaní
produktov
ekologickej
poľnohospodárskej
výroby a o zrušení
nariadenia
Rady
(ES) č. 834/2007,
zmeneného
delegovaným
nariadením
Komisie
(EÚ)
2022/474
zo
17. januára
2022, v spojení s článkom 7 písm. b)
nariadenia
2018/848
sa
majú
vykladať v tom
zmysle,
že:
prášok
certifikovaný
ako
ekologický,
získaný z očistených,
sušených a rozdrvených
usadenín
riasy
Lithothamnium calcareum,
ktorá
je
prirodzene
bohatá
na
uhličitan
vápenatý,
ktorý
sa
používa
na
obohatenie
vápnikom
pri
spracovaní
potravín,
je
zakázaný,
keďže
uhličitan
vápenatý
nemôže
byť
používaný
na
tento
účel a keďže
používanie
vápnika v potravinách
určených
na
bežnú
spotrebu
sa
priamo
nevyžaduje
zákonom.
1      Jazyk
prednesu:
francúzština.
2      Nariadenie
Európskeho
parlamentu a Rady z 30. mája
2018 o ekologickej
poľnohospodárskej
výrobe a označovaní
produktov
ekologickej
poľnohospodárskej
výroby a o zrušení
nariadenia
Rady
(ES)
č. 834/2007
(Ú. v. EÚ L 150,
2018,
s. 1).
3      Delegované
nariadenie
Komisie
zo
17. januára
2022
(Ú. v. EÚ L 98,
2022,
s. 1),
ďalej
len
„nariadenie
2018/848“.
4      Vykonávacie
nariadenie
Komisie z 15. júla
2021,
ktorým
sa
povoľujú
určité
produkty a látky
na
používanie v ekologickej
poľnohospodárskej
výrobe a stanovujú
ich
zoznamy
(Ú. v. EÚ L 253,
2021,
s. 13).
5      Pozri
rozsudok z 29. apríla
2021,
Natumi (C‑815/19,
ďalej
len
„rozsudok
Natumi“,
EU:C:2021:336).
6      Nariadenie
Rady z 28. júna
2007 o ekologickej
výrobe a označovaní
ekologických
produktov,
ktorým
sa
zrušuje
nariadenie
(EHS)
č. 2092/91
(Ú. v. EÚ L 189,
2007,
s. 1).
7      Nariadenie
Komisie z 5. septembra
2008,
ktorým
sa
ustanovujú
podrobné
pravidlá
implementácie
nariadenia
Rady
(ES)
č. 834/2007 o ekologickej
výrobe a označovaní
ekologických
produktov
so
zreteľom
na
ekologickú
výrobu,
označovanie a kontrolu
(Ú. v. EÚ L 250,
2008,
s. 1),
zmenené
vykonávacím
nariadením
Komisie
(EÚ)
2019/2164
zo
17. decembra
2019
(Ú. v. EÚ L 328,
2019,
s. 61),
ďalej
len
„nariadenie
č. 889/2008“.
Toto
nariadenie
bolo
zrušené
vykonávacím
nariadením
2021/1165.
8      Nariadenie
Európskeho
parlamentu a Rady z 28. januára 2002,
ktorým
sa
ustanovujú
všeobecné
zásady a požiadavky
potravinového
práva,
zriaďuje
Európsky
úrad
pre
bezpečnosť
potravín a stanovujú
postupy v záležitostiach
bezpečnosti
potravín
(Ú. v. ES L 31,
2002,
s. 1;
Mim.
vyd.
15/006,
s. 463).
9      Nariadenie
Európskeho
parlamentu a Rady
zo
16. decembra
2008 o prídavných
látkach v potravinách
(Ú. v. EÚ L 354,
2008,
s. 16).
10      Nariadenie
Európskeho
parlamentu a Rady z 25. októbra
2011 o poskytovaní
informácií o potravinách
spotrebiteľom,
ktorým
sa
menia a dopĺňajú
nariadenia
Európskeho
parlamentu a Rady
(ES)
č. 1924/2006 a (ES)
č. 1925/2006 a ktorým
sa
zrušuje
smernica
Komisie
87/250/EHS,
smernica
Rady
90/496/EHS,
smernica
Komisie
1999/10/ES,
smernica
Európskeho
parlamentu a Rady
2000/13/ES,
smernice
Komisie
2002/67/ES a 2008/5/ES a nariadenie Komisie
(ES)
č. 608/2004
(Ú. v. EÚ L 304,
2011,
s. 18).
11      Nariadenie
Európskeho
parlamentu a Rady z 21. októbra
2009 o uvádzaní
prípravkov
na
ochranu
rastlín
na
trh a o zrušení
smerníc
Rady
79/117/EHS a 91/414/EHS
(Ú. v. EÚ L 309,
2009,
s. 1).
12      Nariadenie
Európskeho
parlamentu a Rady z 12. júna
2013 o potravinách
určených
pre
dojčatá a malé
deti,
potravinách
na
osobitné
lekárske
účely a o celkovej
náhrade
stravy
na
účely
regulácie
hmotnosti a ktorým
sa
zrušuje
smernica
Rady
92/52/EHS,
smernica
Komisie
96/8/ES,
1999/21/ES,
2006/125/ES a 2006/141/ES,
smernica
Európskeho
parlamentu a Rady
2009/39/ES a nariadenie
Komisie
(ES)
č. 41/2009 a (ES)
č. 953/2009
(Ú. v. EÚ L 181,
2013,
s. 35).
13      Smernica
Komisie z 5. decembra
2006 o potravinách
spracovaných
na
báze
obilnín a detskej
potrave
určených
pre
dojčatá a malé
deti
(Ú. v. EÚ L 339,
2006,
s. 16).
14      Pozri
článok 13
tretí
pododsek vykonávacieho
nariadenia
2021/1165.
15      V jeho
znení
zmenenom
vykonávacím
nariadením
Komisie
(EÚ)
2018/1584 z 22. októbra
2018
(Ú. v. EÚ L 264,
2018,
s. 1).
16      Predkladajúci
vnútroštátny
súd
odkazuje
na
časť B
prílohy V k vykonávaciemu
nariadeniu 2021/1165.
17      Tento
dokument
je k dispozícii
na:
https://agriculture.ec.europa.eu/farming/organic‑farming/organics‑glance_fr.
Posledná
aktualizácia
je z 26. januára
2026.
18      Pozri
rozsudok
zo
14. júna
2017,
TofuTown.com
(C‑422/16,
EU:C:2017:458,
bod 40 a citovaná
judikatúra,
ako
aj
výrok).
19      V zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/46/ES z 10. júna 2002 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa potravinových doplnkov (Ú. v. ES L 183, 2002, s. 51; Mim. vyd. 13/029, s. 490), zmenenej nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1137/2008 z 22. októbra 2008 (Ú. v. EÚ L 311, 2008, s. 1).
20      V zmysle
nariadenia
Európskeho
parlamentu a Rady
(ES)
č. 1924/2006 z 20. decembra
2006 o výživových a zdravotných
tvrdeniach o potravinách
(Ú. v. EÚ L 404,
2006,
s. 9), a nariadenia
Komisie
(EÚ)
č. 432/2012
zo
16. mája
2012 o povolení
určitých
zdravotných
tvrdení o iných
potravinách,
ako
sú
tie,
ktoré
odkazujú
na
zníženie
rizika
ochorenia a na
vývoj a zdravie
detí
(Ú. v. EÚ L 136,
2012,
s. 1).
21      V zmysle
smernice
Európskeho
parlamentu a Rady
2009/39/ES
zo
6. mája
2009 o potravinách
na
osobitné
výživové
účely
(Ú. v. EÚ L 124,
2009,
s. 21), a nariadenia
Komisie
(ES)
č. 953/2009 z 13. októbra
2009 o látkach,
ktoré
sa
na
osobitné
výživové
účely
môžu
pridávať
do
potravín
na
špeciálne
výživové
použitie
(Ú. v. EÚ L 269,
2009,
s. 9).
22      Pozri
rozsudok z 5. novembra
2014,
Herbaria Kräuterparadies (C‑137/13,
EU:C:2014:2335,
bod 46).
23      (C‑240/23,
EU:C:2024:852).
24      (C‑137/13,
EU:C:2014:2335).
25      Znenie
tohto
bodu 2.2.2 písm. f)
bolo
priamo
inšpirované
rozsudkom z 5. novembra
2014,
Herbaria Kräuterparadies (C‑137/13,
EU:C:2014:2335).
26      Pozri
rozsudok
zo
4. októbra
2024,
Herbaria Kräuterparadies II
(C‑240/23,
EU:C:2024:852,
bod 85 a výrok).
27      Pozri
článok 27
ods. 1 a prílohu VIII k nariadeniu
č. 889/2008.
28      Pozri
rozsudok
Natumi (bod 47).
29      Pozri
článok 19
ods. 2 písm. b) a článok 21
nariadenia
č. 834/2007.
30      Pozri
rozsudok
Natumi (bod 67).
31      Pozri
rozsudok
Natumi (bod 68).
32      Pozri
rozsudok
Natumi (bod 69).
33      Táto
posledná
skutočnosť
neumožňuje
kvalifikovať
tieto
produkty
ako
„technologické
pomocné
látky“,
ktoré
musia v konečnom
výrobku
ostať
len
ako
rezíduá
bez
zdravotných
rizík a bez
technologického
vplyvu
na
tento
výrobok.
Pozri
definíciu v článku 3
bode 65
nariadenia 2018/848,
ktorá
odkazuje
na
definíciu v článku 3
ods. 2 písm. b)
nariadenia
č. 1333/2008.
34      Pozri
článok 3
ods. 2 písm. a)
druhý
pododsek bod
ii)
nariadenia
č. 1333/2008.
35      Pozri
bod 38
vyššie.
36      Výraz
„výživové
účely“
je
použitý v článku 8 písm. b);
výraz
„požiadavky
na
výživu“
je
uvedený
časti II
bode 1.4.1 písm. b) prílohy II a v časti III
bode 3.1.3.1 písm. a);
výraz
„výživové
modely“
je
použitý
časti II
bode 1.4.1 písm. d) prílohy II;
výraz
„výživové
doplnkové
látky“
je
použitý v časti II
bode 1.5.2.3 prílohy II;
výraz
„nutričné
zloženie“
je
uvedený v časti III
bode 3.1.3.1 písm. b)
bode
ii) prílohy II, a výraz
„potrebné
živiny“
je
použitý v časti III
bode 3.1.3.2 písm. a) prílohy II.
37      Výraz
„živiny“
je
použitý v článku 24
ods. 1 písm. b), v článku 31,
ako
aj v časti I
bodoch 1.2 a 1.9.6 prílohy II;
výraz
„osobitné
výživové
požiadavky
plodín“
je
uvedený v článku 24
ods. 3 písm. d);
výraz
„výživové
rezervy“
je
použitý v časti I
bode 1.3 písm. a) prílohy II, a výraz
„výživové
potreby“
je
použitý v časti I
bode 1.9.3 prílohy II.
38      Lecitíny, extrakty z rozmarínu, karobová guma, guarová guma, arabská guma, guma tara, guma gellan, glycerol, včelí vosk, karnaubský vosk a erytritol.
39      Pozri
poznámku
pod
čiarou
14
vyššie.
40      Pozri
body 50 a 51
vyššie.
41      Vykonávacie
nariadenie
Komisie z 23. mája
2025,
ktorým
sa
mení a opravuje
vykonávacie
nariadenie
(EÚ) 2021/1165,
ktorým
sa
povoľujú
určité
produkty a látky
na
používanie v ekologickej
poľnohospodárskej
výrobe a stanovujú
ich
zoznamy
(Ú. v. EÚ L,
2025/973,
2025).
42      Pozri
odôvodnenie
17
vykonávacieho
nariadenia
2025/973.
43      Týkajúci
sa
farbív
používaných
na
pečiatkovanie
mäsa a vaječných
škrupín.
44      Týkajúci
sa
tradičného
farebného
zdobenia
škrupín
uvarených
vajec
predávaných v príslušnom
období
roka.
45      Toto
znenie
spresňuje,
že
tak
farbenie,
ako
aj
obohatenie o vápnik s uhličitanom
vápenatým
sú
zakázané.
46      Pozri
analogicky
rozsudok
Natumi (bod 66).
47      Pozri v často
kladených
otázkach o ekologických
pravidlách,
uvedených v bode 28
vyššie,
odpoveď
na
otázku
12 v časti
4.5
(s. 113 a 114) o možnosti
používať
Lithothamnium calcareum v ekologickej
výrobe
potravín:
„Nie.
Bod 2.2.2 písm. f),
časti IV
prílohy II k nariadeniu [2018/848]
je
relevantný…
Hlavnou
zložkou
Lithothamnium calcareum je
uhličitan
vápenatý a jeho
hlavnou
funkciou
je
pridanie
vápnika
do
spracovaných
potravín.
Preto
vzhľadom
na
to,
že
uhličitan
vápenatý
je
minerál,
jeho
použitie v ekologickej
výrobe
si
vyžaduje
povolenie v súlade s bodom 2.2.2
časťou IV
prílohy II k nariadeniu
[2018/848]“
(voľný
preklad).