62019CJ0117
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (kilencedik tanács)
2020. október 15. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal – Vámunió – 999/2014/EU végrehajtási rendelet – 80 tömegszázalékot meghaladó ammóniumnitrát‑tartalmú szilárd műtrágya behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám – Meghatározás – A 945/2005/EK rendelet – Az ammóniumnitrát‑tartalom meghatározása – Vélelem, amely szerint valamely 28 tömegszázalékot meghaladó nitrogéntartalmú terméknek 80 tömegszázalékot meghaladó ammóniumnitrát‑tartalma van”
A C‑117/19. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Mokestinių ginčų komisija prie Lietuvos Respublikos yriausybės (a Litván Köztársaság kormánya mellett működő, adójogi jogvitákban eljáró bizottság) a Bírósághoz 2019. február 15‑én érkezett, 2019. február 8‑i határozatával terjesztett elő
az AB „Linas Agro”
és
a Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (kilencedik tanács),
tagjai: N. Piçarra tanácselnök, S. Rodin és K. Jürimäe (előadó) bírák,
főtanácsnok: G. Pitruzzella,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel az írásbeli szakaszra,
figyelembe véve a következő által előterjesztett észrevételeket:
–
a „Linas Agro” AB képviseletében M. Juozaitis, E. Lenkauskas és V. Mitrauskas advokatai,
–
a litván kormány képviseletében K. Dieninis, G. Taluntytė és R. Butvydytė, meghatalmazotti minőségben,
–
az Európai Bizottság képviseletében S. L. Kalėda és N. Kuplewatzky, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta következő
Ítéletet
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően az Oroszországból származó ammónium‑nitrát behozatalra vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 658/2002/EK rendelet és a többek között Ukrajnából származó ammónium‑nitrát behozatalra vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 132/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2005. június 21‑i 945/2005/EK tanácsi rendelet (HL 2005. L 160., 1. o.) értelmezésére vonatkozik.
2
E kérelmet a „Linas Agro” AB és a Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos (a pénzügyminisztérium vámügyi osztálya, Litvánia; a továbbiakban: központi adóhatóság) között az ammóniumnitrát alapú műtrágya behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám megfizetése tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
A jogi háttér
Az alaprendeletek
3
Mivel az alapügyben szóban forgó behozatalokra a 2016. január 1‑je és 2017. december 31. közötti időszakban került sor, azok az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30‑i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (HL 2009. L 343., 51. o.; helyesbítések: HL 2010. L 7., 22. o.; HL 2016. L 44., 20. o.), ezt követően az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8‑i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2016. L 176., 21. o.; a továbbiakban: alaprendeletek) hatálya alá tartoztak. Mivel azonban e rendeletek releváns rendelkezései nem módosultak lényegesen, csak a 2016/1036 rendelet releváns rendelkezései kerülnek ismertetésre.
4
A 2016/1036 rendelet „Időtartam, felülvizsgálat és visszatérítés” című 11. cikke az (1)–(3) bekezdésében előírja, hogy:
„(1)   A dömpingellenes intézkedések csak addig és olyan mértékben maradnak hatályban, amíg és amennyire az a kárt okozó dömping kivédéséhez szükséges.
(2)   A végleges dömpingellenes intézkedés hatálya a kivetését követő öt év után vagy a dömpingre és a kárra egyaránt kiterjedő legutolsó felülvizsgálat lezárását követő öt év után megszűnik, kivéve, ha a felülvizsgálat azt állapítja meg, hogy ez a megszűnés valószínűsíthetően a dömping és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna. A megszűnés felülvizsgálatát a Bizottság kezdeményezésére vagy az uniós gyártók/termelők, illetve a nevükben eljáró személyek kérésére kell megindítani, és az intézkedések a felülvizsgálat ideje alatt hatályban maradnak.
Az intézkedés megszűnésének felülvizsgálatát le kell folytatni, ha a kérelem elegendő bizonyítékot tartalmaz arra nézve, hogy az intézkedések megszüntetése valószínűsíthetően a dömping és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével fog járni. Ennek a valószínűségére utalhat például a folyamatos dömping és károkozás, vagy az, hogy a kár megszűnése részben vagy teljesen az intézkedéseknek köszönhető, továbbá az exportőrök körülményei vagy a piaci viszonyok is jelezhetik a további kárt okozó dömping valószínűségét.
Az e bekezdés szerinti vizsgálatok elvégzésekor az exportőrök, importőrök, az exportáló ország képviselői és az uniós gyártók/termelők számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a felülvizsgálati kérelemben szereplő állításokat kiegészítsék, cáfolják, azokhoz észrevételeket fűzzenek, és a határozat meghozatalában megfelelően figyelembe kell venni minden, a tárgyhoz tartozó és megfelelően dokumentált bizonyítékot, amelyet azzal kapcsolatban nyújtanak be, hogy mennyire valószínű, illetve valószínűtlen, hogy az intézkedések lejárta a dömping és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna.
Az intézkedések e bekezdésben meghatározottak szerinti alkalmazási időszakának utolsó éve során megfelelő időpontban az intézkedés hatályának küszöbön álló megszűnéséről szóló értesítést kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezután az Unió gyártóinak/termelőinek – az ötéves időszak lejárta előtt legkésőbb három hónappal – joguk van a második albekezdésnek megfelelő felülvizsgálati kérelmet benyújtani. Értesítést kell közzétenni az intézkedések e bekezdés szerinti megszűnésének időpontjáról is.
(3)   Indokolt esetben az intézkedések további fenntartásának szükségessége is felülvizsgálható a Bizottság kezdeményezésére, egy tagállam kérésére vagy, ha a végleges intézkedés megállapítása óta egy észszerű – legalább egyévnyi – idő eltelt, bármely exportőr, importőr vagy az uniós gyártók/termelők olyan kérésére, amely egy ilyen időközi felülvizsgálat megalapozottságára vonatkozóan elegendő bizonyítékot tartalmaz.
Időközi felülvizsgálatot kell indítani, ha a kérelem elegendő bizonyítékot tartalmaz arra nézve, hogy a dömping megakadályozásához már nincs szükség az intézkedés további fenntartására, és/vagy arra, hogy az intézkedés megszüntetése vagy módosítása esetén a károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűtlen lenne, vagy hogy a meglévő intézkedés nem vagy már nem elegendő a kárt okozó dömping ellensúlyozására.
Az e bekezdés szerinti vizsgálatok során a Bizottság mérlegelheti, többek között, hogy a dömpinggel és a kárral kapcsolatos körülmények jelentősen megváltoztak‑e, illetve hogy a meglévő intézkedések elérik‑e a kívánt hatást a 3. cikk alapján megállapított kár elhárítását illetően. Ebből a szempontból a végső határozat meghozatalakor az összes tárgyhoz tartozó és megfelelően dokumentált bizonyítékot figyelembe kell venni.”
5
E rendelet „Az intézkedések kijátszása” című 13. cikke az (1) bekezdésének első, második és harmadik albekezdésében kimondja:
„Ha a hatályban lévő intézkedéseket kijátsszák, az e rendelet alapján kivetett dömpingellenes vámok kiterjeszthetők a hasonló, nem vagy csak kis mértékben módosított termékek harmadik országokból érkező behozatalára; vagy a hasonló, kis mértékben módosított termékeknek az intézkedések hatálya alá tartozó országból érkező behozatalára; vagy a termék alkatrészeinek behozatalára.
Ha a hatályban lévő intézkedéseket kijátsszák, a 9. cikknek (5) bekezdésével összhangban kivetett maradék dömpingellenes vámot nem meghaladó dömpingellenes vámot ki lehet terjeszteni az intézkedések hatálya alá tartozó országokban található olyan vállalkozástól érkező behozatalra, amely egyedi vámban részesül.
A kijátszás a harmadik országok és az Unió, vagy az intézkedések hatálya alá tartozó ország egyes vállalkozásai és az Unió közötti kereskedelem szerkezetének olyan megváltozását jelenti, amely olyan gyakorlat, eljárás vagy munka eredményeként áll elő, amelynek a vám kivetésén kívül semmilyen más megfelelő magyarázata és gazdasági indoka nincs, továbbá amelynek hatása a hasonló termékek árait és/vagy mennyiségét illetően bizonyítottan kárt okoz vagy aláássa a vám javító hatását, és bizonyítékok vannak a dömpingre a hasonló termékek korábban megállapított rendes értéke vonatkozásában, szükség esetén a 2. cikk rendelkezéseivel összhangban.”
6
Az említett 2016/1036 rendelet „Általános rendelkezések” című 14. cikke (1) bekezdése első albekezdésének első mondata a következőket írja elő:
„Az ideiglenes vagy végleges dömpingellenes vámokat rendelettel kell kivetni, beszedésükről, az ilyen vámokat kivető rendelet által meghatározott formában, összegben és egyéb kritériumok szerint, a tagállamok gondoskodnak.”
A 999/2014/EU végrehajtási rendelet
7
Az Oroszországból származó ammónium‑nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről szóló, 2014. szeptember 23‑i 999/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2014. L 280., 19. o.) (1), (2) és (44)–(48) preambulumbekezdésének szövege a következő:
„(1)
A Tanács [az Oroszországból származó ammónium‑nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 1995. augusztus 16‑i] 2022/1995/EK [tanácsi] rendelettel [HL 1995. L 198., 1. o.] végleges dömpingellenes vámot vetett ki a jelenleg a 31023090 és a 31024090 KN‑kód alá tartozó, Oroszországból származó ammónium‑nitrát behozatalára. A vám hatásának semlegesítését megállapító újabb vizsgálat alapján az intézkedéseket a [2022/95 rendelet módosításáról szóló, 1998. március 23‑i] 663/98/EK [tanácsi] rendelet [(HL 1998. L 93., 1. o.)] módosította. Az [1225/2009 rendelet] 11. cikkének (2) bekezdése szerinti első hatályvesztési felülvizsgálatot és 11. cikkének (3) bekezdése szerinti első időközi felülvizsgálatot követően a Tanács [az Oroszországból származó ammónium‑nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2002. április 15‑i] 658/2002/EK rendelettel [(HL 2002. L 102., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 41. kötet, 67. o.]) tonnánként 47,07 [euró] végleges dömpingellenes vámot vetett ki a 31023090 és a 31024090 KN‑kód alá tartozó, Oroszországból származó ammónium‑nitrát behozatalára. Ezt követően a termékkörre vonatkozó, az [1225/2009] rendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően elvégzett időközi felülvizsgálatra került sor, és a [945/2005] rendelet tonnánként 41,42 [euró] és 47,07 [euró] közötti végleges dömpingellenes vámot vetett ki a jelenleg a 31023090, 31024090, ex31022900, ex31026000, ex31029000, ex31051000, ex31052010, ex31055100, ex31055900 és ex31059020 KN‑kód alá tartozó, Oroszországból származó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium‑nitrát tartalmú szilárd műtrágyák behozatalára.
(2)
Az [1225/2009] rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti második hatályvesztési felülvizsgálatot és 11. cikkének (3) bekezdése szerinti második időközi felülvizsgálatot követően a Tanács [a 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot és a 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően az Oroszországból származó ammónium‑nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2008. július 8‑i] 661/2008/EK rendelettel [(HL 2008. L 185., 1. o.)] hatályban tartotta az intézkedéseket. […]
[…]
(44)
A szóban forgó felülvizsgálatban érintett termék megegyezik a [661/2008] rendeletben meghatározott termékkel, amely a jelenleg a 31023090, 31024090, ex31022900, ex31026000, ex31029000, ex31051000, ex31052010, ex31055100, ex31055900 és ex31059020 KN‑kód alá tartozó, Oroszországból származó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammóniumnitrát‑tartalmú szilárd műtrágya (a továbbiakban: AN vagy érintett termék). […]
(45)
Az AN előállítása során használt legfontosabb nyersanyag a gáz, amely az összes előállítási költség 70–80%‑át teszi ki. A termékkör 2005. évi bővítésének az volt a célja, hogy kiterjedjen a foszfor‑ és/vagy káliumtartalmú tápanyagokkal dúsított ammónium‑nitrátra is, mivel kiderült, hogy e keverékek alapvető fizikai és kémiai tulajdonságai és agronómiai tulajdonságai lényegében azonosak.
(46)
Megjegyzendő, hogy a 31023090 és a 31024090 KN‑kód (»Ammónium‑nitrát, nem vizes oldatban«, illetve »Ammónium‑nitrát és kalcium‑karbonát vagy más szervetlen nem trágyázó anyag keveréke, 28 tömegszázalékot meghaladó nitrogéntartalommal«) magában foglalhatja az ipari célra (például robbanóanyagok előállítására) szánt AN‑t és a mezőgazdasági célra használt AN‑t is. Mindkét típus műszaki és kémiai tulajdonságai megegyeznek, könnyen felcserélhetőek, és az érintett terméknek minősülnek.
(47)
A nyilvánosságra hozatalt követően az orosz hatóságok képviselői azt állították, hogy a 2005. évi termékkör‑bővítés összeegyeztethetetlen a [Kereskedelmi Világszervezet (WTO)] dömpingellenes megállapodásával, ugyanis a 2005. évi termékkör‑bővítésben érintett további termékek tekintetében nem került sor dömping, kár és ok‑okozati kapcsolat meghatározására.
(48)
Az állítás a (22) preambulumbekezdésben már említett okok miatt megalapozatlan, és ezért el kell utasítani.”
8
E végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) bekezdése értelmében „A jelenleg az […] ex31052010 […] KN‑kód alá tartozó, Oroszországból származó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium‑nitrát tartalmú szilárd műtrágyák behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni.”
9
Az említett végrehajtási rendelet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontja értelmében az 1. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjában felsoroltaktól eltérő vállalat által előállított valamennyi árura (kiegészítő TARIC‑kód: A 999) kivetett vám (euró/tonna) rögzített összege tonnánként 42,83 eurót tesz ki a következő áruk esetében: szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium‑nitrát tartalommal, illetve 6 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 9 tömegszázalékos P2O5‑ben kifejezett foszfortartalommal és K2O‑ban kifejezett káliumtartalommal (31052010 KN‑kód, 50 TARIC‑kód).
A 945/2005 rendelet
10
A 945/2005 rendelet (4), (6), (7), (16), (20)–(23), (28), (35) és (37) preambulumbekezdése a következőket mondja ki:
„(4)
2004. március 15‑én [az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22‑i 384/96/EK tanácsi rendelet (HL 1996. L 56., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 10. kötet, 45. o.)] 11. cikkének (3) bekezdése alapján kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz a meglévő intézkedések hatályának felülvizsgálatára azzal a céllal, hogy azok új terméktípusokra is kiterjedjenek.
[…]
(6)
A kérelem olyan ammónium‑nitrát alapú műtrágyaként meghatározott új terméktípusokat említett, amelyek nitrogéntartalma (N) 28–33 tömegszázalék, és amelyekhez legfeljebb 5%‑ban P2O5‑helyettesítő terméket (foszforelem, P) és/vagy legfeljebb 5%‑ban K2O‑helyettesítő terméket (káliumelem, K) adtak, elegyítettek, kevertek, illetve ezeket feldolgozták a termékekben. E termékek a továbbiakban: a kérelemben említett új terméktípusok.
(7)
A kérelemben azzal érveltek, hogy a kérelemben említett új terméktípusok lényegében az érintett termékével megegyező alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeztek, továbbá ugyanazon az értékesítési csatornákon keresztül, ugyanazon végfelhasználók számára és ugyanarra a felhasználási célra kerültek értékesítésre. Megemlítették ezenkívül, hogy a Közösségbe történő behozatal során az új terméktípusokat a következő KN‑kódok alá sorolták: 31051000, 31052010, 31052090, 31055100, 31055900 és 31059091.
[…]
B. AZ EREDETI RENDELETEK SZERINTI ÉRINTETT TERMÉK
(16)
Az érintett termék az Oroszországból és Ukrajnából származó, a 31023090 (ammónium‑nitrát, nem vizes oldatban) és a 31024090 (ammónium‑nitrát és kalcium‑karbonát vagy más szervetlen nem trágyázó anyag keveréke, legfeljebb 28 tömegszázalék nitrogéntartalommal) KN‑kód alá tartozó ammónium‑nitrát. Az ammónium‑nitrát a mezőgazdaságban általánosan alkalmazott szilárd nitrogénműtrágya. Ammóniából és salétromsavból gyártják, nitrogéntartalma szemcsésített vagy granulált formában meghaladja a 28 tömegszázalékot.
[…]
C. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
[…]
(1) Az érintett termék és a kérelemben említett új terméktípusok kémiai és fizikai tulajdonságai és végső felhasználása
(20)
Az érintett terméket ammóniából (NH
3
) és salétromsavból (HNO
3
), állítják elő, amelyek vegyülete az ammónium‑nitrát (NH
4
NO
3
, a továbbiakban: AN). Az érintett termék nitrogéntartalma meghaladja a 28 tömegszázalékot (rendszerint 33 és 34 tömegszázalék között mozog). Az AN‑ és nitrogéntartalom aránya, amely az elemek atomsúlyától függ, 2,86. Következésképpen – mivel az érintett termék nitrogéntartalma több mint 28 tömegszázalék – annak AN‑tartalma automatikusan meghaladja a 80 tömegszázalékot (rendszerint 94 és 97 tömegszázalék közötti). A (17) preambulumbekezdésben említettek szerint az érintett termék elhanyagolható anyagokat és/vagy elemeket is tartalmaz, amelyek mennyisége semmiképpen nem haladhatja meg a 20 tömegszázalékot, hiszen az érintett termék legalább 80%‑át az AN teszi ki.
(21)
Két alapvető jellemző írja le az érintett termék vegyi összetételét: a nitrogéntartalom megjelenési formája, valamint a teljes nitrogén‑ és AN‑tartalom. A nitrogén nitrát‑nitrogén (nitrátion, NO
3
‑) és ammónia‑nitrogén (ammóniumion, NH
4
+) formájában van jelen, a kettő közötti arány pedig 1:1. A nitrogéntartalom mindig meghaladja a 28 tömegszázalékot, következésképpen – a fentiekben bemutatottak szerint – az AN‑tartalom mindig meghaladja a 80 tömegszázalékot.
(22)
A kérelemben említett új terméktípusok tekintetében megállapították, hogy azokat szintén ammóniából és salétromsavból állították elő, a nitrogéntartalmuk meghaladja a 28 tömegszázalékot, az AN‑tartalmuk pedig ennek megfelelően a 80 tömegszázalékot. Az AN mellett az új terméktípusok elhanyagolható anyagokat és/vagy elemeket is tartalmazhatnak. A nitrogén ezekben a termékekben is nitrát‑nitrogén és ammónia‑nitrogén formájában van jelen, e kettő aránya pedig szintén körülbelül 1:1.
(23)
A kérelemben említett új terméktípusokat azonban további feldolgozásnak vetették alá, amelynek keretében a termékhez egyéb, a nitrogéntől eltérő makroelemeket […], pl. foszfort és/vagy káliumot adtak, amelyek jelenléte összetett műtrágyává […] alakította a termékeket. Ilyen összetett műtrágyák vegyi úton vagy elegyítéssel nyerhetők. Megállapították, hogy az egyéb makroelemek hozzáadása és az átalakulás – függetlenül a jellegétől (vegyi átalakulás vagy elegyítés) – nem befolyásolta a termékekben lévő AN alapvető kémiai jellemzőit, azaz a nitrogéntartalom megjelenési formáját és a teljes nitrogén‑ és AN‑tartalmat; ezek aránya meghaladta a 28, illetve 80 tömegszázalékot.
[…]
(28)
Ezért azt a következtetést vonták le, hogy fizikai‑kémiai és agronómiai szempontból a kérelemben említett új terméktípusok a nitrogéntől eltérő makroelemek (foszfor és/vagy kálium) jelenléte miatt nem tekinthetők érintett terméknek. Azonban az érintett termék és a kérelemben említett új terméktípusok az AN‑tartalmuk – amennyiben az meghaladja a 80 tömegszázalékot –, az adott esetben bennük előforduló elhanyagolható anyagok és elemek, valamint alapvető végfelhasználásuk tekintetében azonosak. Ezért a kérelemben említett új terméktípusok AN‑tartalmát, továbbá elhanyagolható anyagait és elemeit szintén érintett terméknek kell tekinteni.
[…]
3. Következtetések
(35)
A fenti megállapítások alapján azt a következtetést vonták le, hogy kizárólag az AN‑tartalmat tekintve – amennyiben az meghaladja a 80 tömegszázalékot – az összes új terméktípus érintett terméknek tekintendő, az elhanyagolható anyagokkal és elemekkel együtt, azonban nem tekintendő annak a foszfor és kálium makroelemek vonatkozásában. Így annak érdekében, hogy a meglévő intézkedéseket csak a mindegyik új terméktípusba belekevert érintett termékre alkalmazzák, indokoltnak tűnik a meglévő intézkedések arányos alkalmazása.
[…]
(37)
Végezetül azt a következtetést vonták le, hogy az érintett terméknek az eredeti rendeletek rendelkező részében megadott leírását pontosítani kell: az »ammónium‑nitrát« szavak helyébe »80 tömegszázalékot meghaladó ammónium‑nitrát tartalmú szilárd műtrágyák« szavaknak kell lépnie, hogy egyrészt elismerjék, hogy számos műtrágya alapja az AN, azaz AN‑tartalmuk meghaladja a 80 tömegszázalékot, és nitrogéntartalmuk nitrát‑nitrogénben és ammónium‑nitrogénben kifejezve pedig a 28 tömegszázalékot, másrészt hogy elkerüljék az érintett termék és fő összetevőjének (AN) összetévesztését.”
11
E rendelet (20) preambulumbekezdésében szerepel a következő lábjegyzet:
„A nitrogén atomsúlya 14,0067, a hidrogéné 1,00794, az oxigéné pedig 15,9994. Az AN teljes súlya ezért 80,04, amelyből 28,01 a nitrogéné. Az AN és a nitrogén aránya 2,86‑nak felel meg.”
12
Az említett rendelet 1. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„(1) A 658/2002/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
»(1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni az Oroszországból származó, az […] ex31052010 […] KN‑kód alá tartozó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium‑nitrát tartalmú szilárd műtrágyák behozatalára […]«”
A Kombinált Nómenklatúra
13
A Kombinált Nómenklatúra (KN) a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (HL 1987. L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.) I. mellékletében található, amelyet az alapügyben szóban forgó időszak tekintetében a 2015. október 6‑i (EU) 2015/1754 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2015. L 285., 1. o.; helyesbítés: HL 2015. L 288., 16. o.), ezt követően a 2016. október 6‑i (EU) 2016/1821 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2016. L 294., 1. o.) módosított.
14
A KN „[v]ámtarifára” vonatkozó második részének „A vegyipar vagy vele rokon iparok termékei” című VI. áruosztálya tartalmazza többek között a KN „Trágyázószerek” című 31. árucsoportját, amely árucsoportban szereplő táblázat a következőképpen fogalmaz többek között a 3105 vámtarifaszámot és annak alszámait illetően:
3105
A nitrogén, foszfor és kálium közül két vagy három trágyázó elemet tartalmazó ásványi vagy vegyi trágyázószer; más trágyázószer; ebbe az árucsoportba tartozó termékek tablettázva vagy hasonló formában, vagy legfeljebb 10 kg bruttó tömegű csomagolásban:
[…]
[…]
3105 20
– Ásványi vagy vegyi trágyázószerek, amelyek tartalmazzák a három trágyázó elemet, a nitrogént, a foszfort és a káliumot:
3105 20 10
– –10 tömegszázalékot meghaladó nitrogéntartalommal, szárazanyagra számítva
3105 20 90
– – Más
[…]
[…]
Az Európai Közösségek integrált vámtarifája
15
A jelen ítélet 13. pontjában hivatkozott, módosított 2658/87 rendelet 2. cikke szerint:
„A Bizottság létrehozza az [Európai Unió] integrált vámtarifáját (a továbbiakban: TARIC), amely eleget tesz a Közös Vámtarifa, a külkereskedelmi statisztika, a kereskedelmi és mezőgazdasági, valamint árubehozatalra vagy ‑kivitelre vonatkozó egyéb [uniós] politikák követelményeinek.
Ez a vámtarifa a [KN‑en] alapszik, és tartalmazza:
a)
az e rendeletben foglalt intézkedéseket;
b)
a »[TARIC]‑alszámok« néven a II. mellékletben felsorolt különös közösségi intézkedések alkalmazásához szükséges kiegészítő közösségi albontásokat;
[…]”
16
A 3105201050 TARIC‑kód szövege a következő: „Szilárd műtrágyák 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium‑nitrát tartalommal és legalább 6 tömegszázalék, de 9 tömegszázaléknál kisebb P2O5‑ben kifejezett foszfortartalommal és K2O‑ban kifejezett káliumtartalommal”.
17
A 3105201090 TARIC‑kód meghatározása a következő: „– Más:”.
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
18
A 2016. január 1‑je és 2017. december 31. közötti időszakban a Linas Agro nevű litvániai székhelyű társaság, a PAO „Dorogobuzh” orosz vállalkozás által előállított, 30 tömegszázalék nitrogén, 4 tömegszázalék foszfor és 4 tömegszázalék káliumtartalmú NPK 30–4–4 ammóniumnitrát‑alapú műtrágyát importált Litvániába. A Linas Agro a behozatali vámáru‑nyilatkozataiban a behozott árut a 3105209000 TARIC‑kód alá tartozóként („Más ásványi vagy vegyi trágyázószerek, amelyek tartalmazzák a három trágyázó elemet, a nitrogént, a foszfort és a káliumot”), illetve a 3105201090 TARIC‑kód alá tartozóként („Más ásványi vagy vegyi trágyázószerek 10 tömegszázalékot meghaladó nitrogéntartalommal, szárazanyagra számítva”) jelölte meg.
19
A Kauno teritorinė muitinė (kaunasi vámhivatal, Litvánia; a továbbiakban: vámhivatal) egy ellenőrzés alkalmával a termelőtől származó minőségi tanúsítványok alapján megállapította, hogy az alapügyben szóban forgó műtrágya nitrogéntartalma 30 tömegszázalék, vagyis több mint 28 tömegszázalék, továbbá foszfor‑ és káliumtartalma – mindkét említett elem esetében – több mint 4 tömegszázalék. A vámhivatal egyébiránt laboratóriumi vizsgálatokat végzett, amelyek megerősítették, hogy a műtrágya nitrogéntartalma meghaladja a 28 tömegszázalékot.
20
A vámhivatal ebből a 945/2005 rendelet (21)–(23) preambulumbekezdésében megfogalmazott vélelmet alapul véve azt a következtetést vonta le, hogy az alapügyben szóban forgó műtrágya szükségszerűen 80 tömegszázalékot meghaladó ammóniumnitrát‑tartalommal rendelkezik, és az egyéb elsődleges makroelemek (foszfor és kálium) jelenlétére tekintettel a 3105201050 TARIC‑kód alá tartozik, a kiegészítő TARIC‑kód pedig A 999.
21
A kaunasi vámhivatal tehát az említett műtrágyára 6,5%‑os behozatali vámtételt és tonnánként 42,83 euró végleges dömpingellenes vámot alkalmazott, és megállapította, hogy a Linas Agro a végleges dömpingellenes vám, valamint hozzáadottérték‑adó (héa), késedelmi kamatok és bírság címén 496302 euró megfizetésére köteles.
22
A Linas Agro által a központi adóhatósághoz benyújtott panaszt a 2018. november 16‑i határozattal elutasították.
23
Ebben a határozatban a központi adóhatóság helybenhagyta a kaunasi vámhivatal álláspontját. A központi adóhatóság megjegyezte, hogy a 945/2005 rendelet (21)–(23) preambulumbekezdésében felállított vélelem alapján az ammóniumnitrát‑tartalom laboratóriumi vizsgálatok révén történő pontos meghatározására nincs szükség, mert arra vonatkozóan vélelem áll fenn. Az alapügyben szóban forgó műtrágya gyártója által rendelkezésre bocsátott, a műtrágyában lévő makroelemeket és azok mértékét feltüntető okmányok elegendők e műtrágya besorolásához, és a megfelelő dömpingellenes vám kivetéséhez.
24
A Linas Agro 2018. december 12‑én fellebbezést nyújtott be e határozattal szemben a Mokestinių ginčų komisija prie Lietuvos Respublikos Vyriausybėshez (a Litván Köztársaság kormánya mellett működő, adójogi jogvitákban eljáró bizottság). A Linas Agro a keresetének indokolásában ugyan nem vitatja, hogy a makroelem, azaz a nitrogén az alapügyben szóban forgó műtrágyának 30 tömegszázalékát teszi ki, azt állítja, hogy önmagában az a tény, hogy a műtrágya nitrogéntartalma meghaladja a 28%‑ot, nem feltétlenül jelenti azt, hogy annak ammóniumnitrát‑tartalma meghaladja a 80 tömegszázalékot, és hogy e műtrágyát helyesen sorolták be a 3105201050 TARIC‑kód alá. A műtrágyában lévő ammóniumnitrát‑hányadot ugyanis nem lehetett meghatározni kizárólag az ammóniumnitrát‑tartalom és a nitrogén tartalom aránya alapján a 945/2005 rendelet preambulumbekezdéseiben jelzett módon. A Linas Agro hangsúlyozza, hogy ezek jogilag nem rendelkeznek kötelező erővel, így a központi adóhatóság jogalap nélkül járt el, amikor nem a laboratóriumi vizsgálatokból eredő ténybeli adatokat, hanem az említett preambulumbekezdésekben szereplő, az alapügyben szóban forgóhoz hasonló összetett műtrágyák ammóniumnitrát‑tartalmára vonatkozó vélelmeket vette alapul.
25
A Linas Agro a 945/2005 rendelet preambulumbekezdéseinek a központi adóhatóság általi értelmezését is vitatja, megjegyezve, hogy a (17) preambulumbekezdésben említett „érintett termék” fogalma nem az alapügyben szereplőhöz hasonló összetett műtrágyát, hanem az ammónium‑nitrátot jelöli. Ebből következik, hogy a nitrogéntartalmat nem az összetett műtrágya teljes tömegéhez, hanem kizárólag az abban található ammónium‑nitrát teljes tömegéhez viszonyítva kell mérni.
26
Ilyen körülmények között a Mokestinių ginčų komisija prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės (a Litván Köztársaság kormánya mellett működő, adójogi jogvitákban eljáró bizottság) felfüggesztette az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjesztette a Bíróság elé:
„1)
A 945/2005 rendelet preambulumában, különösen annak (20)–(23) preambulumbekezdésében szereplő azon állításokat, amelyek szerint »ha az érintett termék nitrogéntartalma meghaladja a 28 tömegszázalékot, az érintett termék ammóniumnitrát‑tartalma minden esetben meghaladja a 80 tömegszázalékot« olyan vélelemnek kell tekinteni, amelynek alapján arra a következtetésre lehet jutni, hogy amennyiben az érintett termék (ammóniumnitrát‑műtrágya) 28 vagy annál nagyobb tömegszázalékban tartalmaz nitrogént (N), annak ammóniumnitrát‑tartalma (AN‑tartalma) minden esetben meghaladja a 80 tömegszázalékot?
2)
Alkalmazható‑e az említett vélelem az érintett terméknek a 945/2005 rendeletben rögzített új típusaira is, vagyis a 28 tömegszázaléknak megfelelő vagy azt meghaladó nitrogéntartalommal (N‑tartalommal) rendelkező, ammónia‑nitrogént és nitrát‑nitrogént hozzávetőlegesen 1:1‑ben arányban tartalmazó, valamint 12 tömegszázalékot meg nem haladó foszfor‑ (P) és/vagy káliumtartalommal (K‑tartalommal) rendelkező NPK műtrágyákra, például a jelen ügy tárgyát képező NPK 30–4–4 műtrágyára is?
3)
Amennyiben a fenti kérdésekre igenlő választ kell adni, rendelkezik‑e jogi kötőerővel a 945/2005 rendeletben szereplő, fent említett vélelem, vagyis az alapul vehető‑e [a második kérdésben] megjelölt NPK műtrágyák TARIC‑kód alá történő besorolásánál, ennek megfelelően pedig a hatályban lévő intézkedések (dömpingellenes vám) alkalmazása céljából, annak ellenére, hogy a 945/2005 rendelet 1. cikkének 1. pontja és 1. cikkének 3. pontja (ennek megfelelően pedig a szóban forgó behozatali eljárások idején hatályban lévő 999/2014 végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) bekezdése és 1. cikke (2) bekezdésének c) pontja) a végleges dömpingellenes vámnak valamely termékben lévő nitrogén (N) kémiai elem tartalma helyett az adott termékben lévő ammónium‑nitrát (AN) kémiai vegyület tartalma, valamint a foszfor‑ és káliumtartalom után történő kivetésére vonatkozik?
4)
Az arányosság elve alapján a hatályban lévő intézkedések új terméktípusokra történő alkalmazásának, valamint a vámeljárás egyszerűsítésének és az összetett műtrágyába kevert érintett termék mennyiségének megfelelő vámtételek alkalmazásának a 945/2005 rendelet (35) és (36) preambulumbekezdésében meghatározott célkitűzéseire tekintettel – [a második kérdésben említett] NPK műtrágyák TARIC‑kódok alá történő besorolása, ennek megfelelően pedig a hatályban lévő intézkedések (dömpingellenes vám) alkalmazása szempontjából – alapul vehető‑e [az első kérdésben] meghatározott vélelem az említett műtrágyák ammóniumnitrát‑tartalmának kiszámításánál (meghatározásánál)? Másképpen megfogalmazva, [a második kérdésben] említett NKP műtrágyák nitrogéntartalmának (N‑tartalmának) (az importőr által a vámkezelés időpontjában vagy a laboratóriumi vizsgálatok során rendelkezésre bocsátott okmányok alapján történő) meghatározását követően az ammóniumnitrát‑tartalmat az ammóniumnitrát‑tartalom (AN‑tartalom) és a nitrogéntartalom (N‑tartalom) 945/2005 rendelet (20) preambulumbekezdésében meghatározott, az elemek atomsúlyától függő és 2,86‑nak megfelelő arányára tekintettel, laboratóriumi vizsgálatoknak a pontos ammóniumnitrát‑tartalom meghatározása céljából történő elvégzése nélkül kell‑e kiszámítani (meghatározni)?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
27
Elöljáróban először is meg kell állapítani, hogy a 945/2005 rendelet, amelynek értelmezésére vonatkozóan a kérdést előterjesztő bíróság a Bírósághoz fordult, módosította a 658/2002 rendeletet (a továbbiakban: eredeti rendelet), és pontosította az eredeti rendelettel bevezetett intézkedésekkel érintett termék fogalmát. Ezeket az intézkedéseket ezt követően a 661/2008 rendelet, majd a 999/2014 végrehajtási rendelet hatályban tartotta, amelyek változatlanul átvették az érintett terméknek a 945/2005 rendeletben meghatározott fogalmát. Ebből következik, hogy noha a 999/2014 végrehajtási rendelet az alapeljárásra időbeli hatályánál fogva alkalmazandó dömpingellenes rendelet, a 945/2005 rendeletnek továbbra is jelentősége van a végrehajtási rendelet értelmezése szempontjából.
28
Másodszor, a 2009. július 9‑iJSC Kirovo‑Chepetsky Khimichesky Kombinat kontra Tanács ítélettel (T‑348/05 INTP, nem tették közzé, EU:T:2009:261) értelmezett 2008. szeptember 10‑iJSC Kirovo‑Chepetsky Khimichesky Kombinat kontra Tanács ítélet (T‑348/05, nem tették közzé, EU:T:2008:327) a 384/96 rendelet 11. cikke (3) bekezdésének megsértése miatt a JSC Kirovo‑Chepetsky Khimichesky Kombinatra vonatkozó részében megsemmisítette a 945/2005 rendeletet. E rendelet az érintett termék más gyártói és exportőrei, így a Dorogobuzh tekintetében is jogerőre emelkedett, mivel nem kérték annak megsemmisítését az EK 230. cikk (5) bekezdésében előírt határidőn belül.
29
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdéseket tehát e megfontolások fényében kell megvizsgálni.
30
E kérdésekkel, amelyeket együtt kell vizsgálni, a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keresi a választ, hogy a 999/2014 végrehajtási rendeletnek a 945/2005 rendelet (20)–(23) preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett 1. cikkét úgy kell‑e értelmezni, hogy az olyan ammóniumnitrát‑alapú műtrágya esetében, amelynek nitrogéntartalma meghaladja a 28 tömegszázalékot, amely hozzávetőlegesen 1:1 arányban tartalmaz nitrát‑nitrogént és ammónia‑nitrogént, és amelynek foszfor‑ és káliumtartalma nem haladja meg a 12 tömegszázalékot, a dömpingellenes vám kivetése szempontjából vélelmezni kell, hogy 80 tömegszázaléknál több ammónium‑nitrátot tartalmaz, és az ammóniumnitrát‑tartalom laboratóriumi vizsgálatok révén történő pontos meghatározására nincs szükség.
31
A 999/2014 végrehajtási rendelet 1. cikke végleges dömpingellenes vámot vetett ki az Oroszországból származó, 80 tömegszázalékot meghaladó ammóniumnitrát‑tartalmú és a rendeletben meghatározott különböző KN‑kódok alá tartozó szilárd műtrágya behozatalára.
32
A Linas Agro lényegében azt állítja, hogy e rendelet nem alkalmazható az alapügyben szóban forgó műtrágyára, mivel noha e műtrágya nitrogéntartalma meghaladja a 28 tömegszázalékot, annak ammóniumnitrát‑tartalma nem haladja meg a 80 tömegszázalékot.
33
E tekintetben először is meg kell vizsgálni, hogy az alapügyben szereplőhöz hasonló műtrágya esetében, ha a nitrogéntartalma meghaladja a 28 tömegszázalékot, vélelmezhető‑e, hogy az ammóniumnitrát‑tartalma meghaladja a 80%‑ot.
34
Amint az a 999/2014 végrehajtási rendelet (1) preambulumbekezdéséből kitűnik, az e rendelet hatálya alá tartozó termékek meghatározása többek között a 945/2005 rendeletben e tekintetben tett pontosításokból következik. Ugyanis, amint az az utóbbi rendelet (16) preambulumbekezdéséből következik, az eredeti rendelettel érintett termék, az ammónium‑nitrát, a mezőgazdaságban általánosan alkalmazott szilárd nitrogénműtrágya volt, amelyet ammóniából és salétromsavból gyártanak, és amelynek nitrogéntartalma meghaladja a 28 tömegszázalékot. Az említett rendelet (4) és (6) preambulumbekezdése kifejti továbbá, hogy a 384/96 rendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz a meglévő intézkedések hatályának felülvizsgálatára azzal a céllal, hogy azok új terméktípusokra is kiterjedjenek. Ezeket az új terméktípusokat úgy határozták meg, hogy azok nitrogéntartalma 28–33 tömegszázalék, és azokhoz legfeljebb 5%‑ban P2O5‑helyettesítő terméket és/vagy legfeljebb 5%‑ban K2O‑helyettesítő terméket adtak, elegyítettek, kevertek, illetve ezeket feldolgozták a termékekben.
35
Így a 945/2005 rendelet (20)–(23) preambulumbekezdése bizonyos pontosításokat fogalmazott meg mind az érintett terméknek az eredeti rendelet szerinti kémiai és fizikai jellemzőiről, mind a végső felhasználásáról, mind pedig a dömpingellenes intézkedések tárgyát képező új terméktípusokról.
36
E preambulumbekezdések kifejtették, hogy az eredeti rendelet értelmében az érintett terméket az ammóniából és salétromsavból állítják elő, amelyek vegyülete az ammónium‑nitrát. Két alapvető jellemző írja le a vegyi összetételt: a nitrogéntartalom megjelenési formája, valamint a teljes nitrogén‑ és ammóniumnitrát‑tartalom. Egyrészt a nitrogén nitrát‑nitrogén (nitrátion, NO3‑) és ammónia‑nitrogén (ammóniumion, NH4) formájában van jelen, a kettő közötti arány pedig hozzávetőleg 1:1. Másrészt a nitrogéntartalom mindig meghaladja a 28 tömegszázalékot. Az ammóniumnitrát és a nitrogén aránya 2,86, és azt az atomtömegek határozzák meg. A nitrogén atomtömege 14,0067, a hidrogéné 1,00794, az oxigéné pedig 15,9994. Az ammónium‑nitrát teljes töme ezért 80,04, amelyből 28,01 a nitrogéné. Így, mivel az érintett termék nitrogéntartalma mindig meghaladja a 28 tömegszázalékot, az ammóniumnitrát‑tartalom mindig meghaladja a 80 tömegszázalékot. Az eredeti rendelet értelmében az érintett termék elhanyagolható trágyázó anyagokat és/vagy trágyázó elemeket is tartalmaz, amelyek teljes mennyisége semmiképpen nem haladhatja meg a 20 tömegszázalékot, hiszen az érintett termék legalább 80%‑át az ammónium‑nitrát teszi ki.
37
Másként fogalmazva, az eredeti rendelet azon az előfeltevésen alapult, amely szerint, ha az érintett termék nitrogéntartalma e rendelet értelmében meghaladja a 28 tömegszázalékot, akkor vélelmezhető, hogy az ammóniumnitrát‑tartalom meghaladja a 80 tömegszázalékot, mivel az ilyen jellegű termék nitrogéntartalma az ammónium‑nitrátból származik.
38
Amint az a 945/2005 rendelet (6) preambulumbekezdéséből kitűnik, a felülvizsgálati kérelem olyan ammóniumnitrát‑alapú műtrágyaként meghatározott új terméktípusokat említett, amelyek nitrogéntartalma 28–33 tömegszázalék, és amelyekhez legfeljebb 5%‑ban P2O5‑helyettesítő terméket (foszforelem, P) és/vagy legfeljebb 5%‑ban K2O‑helyettesítő terméket (káliumelem, K) adtak, elegyítettek, kevertek, illetve ezeket feldolgozták a termékekben.
39
Márpedig a jelen ítélet 37. pontjában említett vélelem ezen új terméktípusokra is érvényes. Megállapítást nyert ugyanis, hogy az említett új terméktípusok nitrogéntartalma meghaladja a 28 tömegszázalékot, következésképpen az ammóniumnitrát‑tartalma meghaladja a 80 tömegszázalékot. Az elvégzett értékelés szerint a nitrogén ezekben a termékekben is nitrát‑nitrogén és ammónia‑nitrogén formájában van jelen, e kettő aránya pedig szintén körülbelül 1:1.
40
Megállapították, hogy az egyéb makroelemek hozzáadása ellenére, és az átalakulás típusától függetlenül (vegyi átalakulás vagy elegyítés), az új terméktípusok esetében elvégzett feldolgozás egyáltalán nem befolyásolta a termékekben lévő ammónium‑nitrát alapvető kémiai jellemzőit, azaz a nitrogéntartalom megjelenési formáját és a teljes nitrogén‑ és ammóniumnitrát‑tartalmat, amelyek aránya meghaladta a 28, illetőleg a 80 tömegszázalékot.
41
A 945/2005 rendelet (35) preambulumbekezdése ennélfogva azt a következtetést vonta le, hogy kizárólag az ammóniumnitrát‑tartalmat tekintve – amennyiben az meghaladja a 80 tömegszázalékot – az összes új terméktípus az eredeti rendelet meghatározása szerinti érintett terméknek tekintendő, e rendelet (37) preambulumbekezdése pedig azt, hogy az érintett terméknek az eredeti rendeletek rendelkező részében megadott leírását pontosítani kell, méghozzá egyrészt annak egyértelművé tétele érdekében, hogy számos műtrágya ammóniumnitrát‑tartalma meghaladja a 80 tömegszázalékot, és nitrogéntartalmuk nitrát‑nitrogénben és ammónium‑nitrogénben kifejezve a 28 tömegszázalékot, másrészt az érintett termék és a fő összetevője, az ammónium‑nitrát összetévesztésének elkerülése érdekében. Így a 945/2005 rendelet 1. cikke értelmében az „ammónium‑nitrát” szavakat, amelyek az eredeti rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében szerepeltek, a „80 tömegszázalékot meghaladó ammóniumnitrát‑tartalmú szilárd műtrágyák” szavak váltották fel, és az érintett termék e meghatározását szó szerint átvették a dömpingellenes vámot kivető ezt követő rendeletek, különösen a 999/2014 végrehajtási rendelet.
42
Ebből következik, hogy a Linas Agro állításával ellentétben a 945/2005 rendelet (20)–(23) preambulumbekezdésében felállított vélelem nemcsak az eredeti rendelet értelmében vett érintett termékre alkalmazandó, hanem az új terméktípusokra is, ily módon a 999/2014 végrehajtási rendeletnek az e (20)–(23) preambulumbekezdésekkel összefüggésben értelmezett 1. cikke nem értelmezhető úgy, hogy azzal ellentétes, hogy az ammóniumnitrát‑alapú műtrágya ammóniumnitrát‑tartalmát a tarifális besorolás és az e végrehajtási rendelet szerinti dömpingellenes vám kivetése céljából 80 tömegszázalékot meghaladónak vélelmezzék, ha a nitrogéntartalma meghaladja a 28 tömegszázalékot.
43
Másodszor, mindazonáltal meg kell állapítani, hogy az ilyen vélelem megdönthető.
44
E tekintetben meg kell állapítani, hogy az alaprendelet 14. cikkének (1) bekezdése értelmében a dömpingellenes vámokat rendelettel kell kivetni, beszedésükről az ilyen vámokat kivető rendelet által meghatározott formában, összegben és egyéb kritériumok szerint a tagállamok gondoskodnak. Valamely termék csak akkor lesz vámköteles, ha az a dömpingellenes rendeletben említett KN‑vámtarifaalszám alá tartozik, és egyúttal rendelkezik az érintett termék valamennyi jellemzőjével (lásd ebben az értelemben: 2013. április 18‑iSteinel Vertrieb ítélet, C‑595/11, EU:C:2013:251, 30. és 31. pont).
45
Márpedig a 999/2014 végrehajtási rendelet 1. cikke, valamint az ott szereplő TARIC‑kódok egyértelmű szövegéből az következik, hogy egyrészt a tarifális besorolás, másrészt a dömpingellenes vám kivetése szempontjából a döntő kritérium az importált műtrágya tényleges ammóniumnitrát‑tartalma, nem pedig a nitrogéntartalom alapján vélelmezett ammóniumnitrát‑tartalom. Ennélfogva a 945/2005 rendelet (20)–(23) preambulumbekezdésében hivatkozott vélelem nem tartható fenn, ha bizonyítást nyer, hogy a 28 tömegszázalékot meghaladó nitrogéntartalom ellenére az érintett műtrágya valójában 80 tömegszázalékot meg nem haladó ammóniumnitrát‑tartalommal rendelkezik.
46
A 999/2014 végrehajtási rendeletnek a 945/2005 rendelet fényében történő bármely más értelmezése azt eredményezné, hogy a dömpingellenes intézkedések alkalmazása azokra a műtrágyákra is kiterjesztésre kerülne, amelyek nem tartoznak az előbbi rendelet által érintett termékek meghatározása alá. Márpedig e tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingellenes vámok alkalmazásának a dömpingellenes rendelet hatálya alá tartozóktól eltérő termékekre való kiterjesztése összeegyeztethetetlen az alaprendeletek céljával és rendszerével (lásd ebben az értelemben: 2013. április 18‑iSteinel Vertrieb ítélet, C‑595/11, EU:C:2013:251, 43. pont).
47
Harmadszor, a kérdést előterjesztő bíróságnak az e vélelem megdöntésére irányuló bizonyítás módjaira – mint például a laboratóriumi vizsgálatra – vonatkozó kérdéseinek megválaszolása érdekében emlékeztetni kell arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében az adott területre vonatkozó uniós szabályozás hiányában az egyes tagállamok belső jogrendjében kell meghatározni azon jogorvoslatok eljárási szabályait, amelyek célja, hogy biztosítsák a jogalanyok uniós jogból eredő jogainak védelmét, tiszteletben tartva az egyenértékűség és a hatékony érvényesülés elvét (2007. március 13‑iUnibet ítélet, C‑432/05, EU:C:2007:163, 39. és 82. pont).
48
A kérdést előterjesztő bíróság feladata tehát a nemzeti eljárási szabályok alapján annak értékelése, hogy a Linas Agro által előterjesztett bizonyítékok alkalmasak‑e a 945/2005 rendelet (20)–(23) preambulumbekezdésében foglalt vélelem megdöntésére, és hogy adott esetben kell‑e laboratóriumi vizsgálatot végezni az alapügyben szóban forgó műtrágya tényleges ammóniumtartalmának meghatározása érdekében.
49
A fentiekből következik, hogy a 999/2014 végrehajtási rendeletnek a 945/2005 rendelet (20)–(23) preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett 1. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az olyan ammóniumnitrát‑alapú műtrágya esetében, amelynek nitrogéntartalma meghaladja a 28 tömegszázalékot, amely hozzávetőlegesen 1:1 arányban tartalmaz nitrát‑nitrogént és ammónia‑nitrogént, és amelynek foszfor‑ és káliumtartalma nem haladja meg a 12 tömegszázalékot, a dömpingellenes vám kivetése szempontjából az ellenkező bizonyításáig vélelmezni lehet, hogy az 80 tömegszázaléknál több ammónium‑nitrátot tartalmaz, és az ammóniumnitrát‑tartalom laboratóriumi vizsgálatok révén történő pontos meghatározására nincs szükség.
A költségekről
50
Mivel ez az eljárás az alapeljárásokban részt vevő felek számára a nemzeti bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek észrevételei költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (kilencedik tanács) a következőképpen határozott:
Az Oroszországból származó ammónium‑nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről szóló, 2014. szeptember 23‑i 999/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követően az Oroszországból származó ammónium‑nitrát behozatalra vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 658/2002/EK rendelet és a többek között Ukrajnából származó ammónium‑nitrát behozatalra vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 132/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2005. június 21‑i 945/2005/EK tanácsi rendelet (20)–(23) preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett 1. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az olyan ammóniumnitrát‑alapú műtrágya esetében, amelynek nitrogéntartalma meghaladja a 28 tömegszázalékot, amely hozzávetőlegesen 1:1 arányban tartalmaz nitrát‑nitrogént és ammónia‑nitrogént, és amelynek foszfor‑ és káliumtartalma nem haladja meg a 12 tömegszázalékot, a dömpingellenes vám kivetése szempontjából az ellenkező bizonyításáig vélelmezni lehet, hogy az 80 tömegszázaléknál több ammónium nitrátot tartalmaz, és az ammóniumnitrát‑tartalom laboratóriumi vizsgálatok révén történő pontos meghatározására nincs szükség.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: litván.