62023TJ0370_RES
T‑370/23. sz. ügy
(Kivonatos közzététel)
Samer Kamal Al‑Assad
kontra
az Európai Unió Tanácsa
A Törvényszék ítélete (kilencedik tanács), 2024. szeptember 4.
„Közös kül‑ és biztonságpolitika – Szíriával szembeni korlátozó intézkedések – A pénzeszközök és a gazdasági erőforrások befagyasztása – Olyan személyek, szervezetek és szervek jegyzéke, akikre, illetve amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása alkalmazandó – A felperes nevének jegyzékbe vétele – A családi kötelékre vonatkozó kritérium – Jogellenességi kifogás – Arra vonatkozó követelmény, hogy bármely korlátozást törvénynek kell előírnia – Mérlegelési hiba – Tulajdonhoz való jog”
Európai Unió – Az intézmények jogi aktusai jogszerűségének bírósági felülvizsgálata – Szíriával szembeni korlátozó intézkedések – A felülvizsgálat terjedelme – Az általános szabályokra korlátozódó felülvizsgálat – A korlátozó intézkedések elfogadásának feltételei – A szíriai rezsim támogatására vonatkozó vélelem az Asszád és a Makhluf család tagjai tekintetében – Terjedelem – A jogszabályok egyértelműségét, pontosságát és joghatásainak előreláthatóságát megkövetelő jogbiztonság elvének tiszteletben tartása
(a (KKBP) 2015/1836 határozattal módosított 2013/255/KKBP tanácsi határozat, 27. cikk, (1) bekezdés, és (2) bekezdés, a) és b) pont, és 28. cikk, (1) és (2) bekezdés; 36/2012 tanácsi rendelet, 15. cikk, (1) bekezdés, a) pont, és (1a) bekezdés, b) pont, és 2015/1828 tanácsi rendelet)
(lásd: 54–65., 72., 73. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Szíriával szembeni korlátozó intézkedések – A szíriai helyzetre tekintettel egyes személyek és szervezetek pénzeszközeinek befagyasztása – Ezen intézkedések jellege – A büntetőjogi jelleg hiánya
(a (KKBP) 2015/1836 határozattal módosított 2013/255/KKBP tanácsi határozat, 27. cikk, (1)–(3) bekezdés, és 28. cikk, (1)–(3) bekezdés; 36/2012 tanácsi rendelet, 15. cikk, (1) bekezdés, a) pont, (1a) bekezdés, b) pont és (1b) bekezdés, és 2015/1828 tanácsi rendelet)
(lásd: 68., 84. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Szíriával szembeni korlátozó intézkedések – Az arányosság elvének megsértése – A hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének megsértése – Hiány
(EUSZ 5. cikk, (4) bekezdés; a (KKBP) 2015/1836 és a (KKBP) 2023/847 határozattal módosított 2013/255/KKBP tanácsi határozat, 27. cikk, (1)–(3) bekezdés, és 28. cikk, (1)–(3) bekezdés; 36/2012 tanácsi rendelet, 15. cikk, (1) bekezdés, a) pont, (1a) bekezdés, b) pont és (1b) bekezdés, és 2015/1828 tanácsi rendelet)
(lásd: 81–83., 85–94. pont)
Európai Unió – Az intézmények jogi aktusai jogszerűségének bírósági felülvizsgálata – Szíriával szembeni korlátozó intézkedések – A felülvizsgálat terjedelme – A felperesnek az Asszád vagy a Makhluf családhoz való tartozása miatti felvétele a megtámadott határozat mellékletét képező jegyzékbe – A nyilvánosság számára hozzáférhető dokumentumok – Bizonyító erő
(az Európai Unió Alapjogi Chartája, 47. cikk; a (KKBP) 2023/847 határozattal módosított 2013/255/KKBP tanácsi határozat, melléklet; 36/2012 és 2023/844 tanácsi rendelet)
(lásd: 105., 108., 109. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – A szíriai helyzetre tekintettel egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedések – 2013/255/KKBP határozat és 36/2012 rendelet – A szíriai rezsim támogatására vonatkozó vélelem a Szíriában tevékenykedő vezető üzletemberek, valamint az Asszád és a Makhluf család tagjai tekintetében – Megengedhetőség – Feltételek
(a (KKBP) 2015/1836 határozattal módosított 2013/255/KKBP tanácsi határozat, 27. cikk, (1) bekezdés, és (2) bekezdés, a) és b) pont, és 28. cikk, (1) és (2) bekezdés; 36/2012 tanácsi rendelet, 15. cikk, (1) bekezdés, a) pont, és (1a) bekezdés, b) pont, és 2015/1828 tanácsi rendelet)
(lásd: 112–115., 117. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – A szíriai helyzetre tekintettel egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedések – (2013/255/KKBP határozat és 36/2012 rendelet) – A szíriai rezsim támogatására vonatkozó vélelem az Asszád és a Makhluf család tagjai tekintetében – Megengedhetőség – Feltételek – Megdönthető vélelem – Ellenbizonyítás – Hiány
(a (KKBP) 2015/1836 és a (KKBP) 2023/847 határozattal módosított 2013/255/KKBP tanácsi határozat, 27. cikk, (1)–(3) bekezdés, és 28. cikk, (1)–(3) bekezdés; 36/2012 tanácsi rendelet, 15. cikk, (1) bekezdés, a) pont, (1a) bekezdés, b) pont és (1b) bekezdés__ 2015/1828 és 2023/844 tanácsi rendelet)
(lásd: 116., 118–126. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Szíriával szembeni korlátozó intézkedések – Pénzeszközök befagyasztása és belépési korlátozások a szíriai rezsimmel szoros kapcsolatban álló személyek, szervezetek vagy szervek tekintetében – A tulajdonhoz való jog korlátozásai – Az arányosság elvének megsértése – Hiány
(EUSZ 5. cikk, (4) bekezdés és EUSZ 29. cikk; EUMSZ 215. cikk; az Európai Unió Alapjogi Chartája, 17. cikk és 52. cikk, (1) bekezdés; a (KKBP) 2023/847 határozattal módosított 2013/255/KKBP tanácsi határozat, melléklet; 36/2012 és 2023/844 tanácsi rendelet)
(lásd: 133–145. pont)
Összefoglalás
Ítéletében a Törvényszék elutasítja a Samer Kamal Al Assad által azon jogi aktusokkal szemben benyújtott megsemmisítés iránti keresetet, amelyekkel nevét az Európai Unió Tanácsa 2023‑ban (
1
) felvette a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedésekkel érintett személyek jegyzékeibe.
Ez az ügy lehetővé teszi a Törvényszék számára, hogy első alkalommal határozzon a 2015/1836 határozattal módosított 2013/255 határozat (
2
) 27. cikke (2) bekezdésének b) pontjában és 28. cikke (2) bekezdésének b) pontjában szereplő azon kritérium jogszerűségéről, amely lehetővé teszi a Tanács számára, hogy korlátozó intézkedéseket fogadjon el „az Asszád és a Makhlouf család tagjaival” szemben (a továbbiakban: a családi kötelékre vonatkozó kritérium). Ezenkívül 2015‑ben a 36/2012 rendelet (
3
) 15. cikkét kiegészítette az (1a) bekezdés b) pontja, amely előírja e családok tagjai pénzeszközeinek befagyasztását.
A szír állampolgárságú üzletember felperes nevét a kábítószerek előállításával és kereskedelmével kapcsolatos tevékenységekben részt vevő Assad család tagjaként vették fel a vitatott jegyzékekbe.
A Törvényszék álláspontja
Ami először is a jogszerűség elvének a családi kötelékre vonatkozó kritérium általi megsértésére, és következésképpen a tulajdonhoz való jog, valamint a magán‑ és családi élet tiszteletben tartásához való jog megsértésére alapított kifogást illeti, a Törvényszék mindenekelőtt megjegyzi, hogy a tulajdonhoz való jog, valamint a magánélet tiszteletben tartásához való jog nem jelent korlátlan jogosultságot. Az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) 52. cikkének (1) bekezdése értelmében a korlátozások gyakorlása csak a törvény által, a szóban forgó alapvető jog lényeges tartalmának, valamint az arányosság elvének tiszteletben tartásával korlátozható, feltéve hogy a korlátozás elengedhetetlen, és az Unió által elismert általános érdekű célkitűzéseket szolgálja.
A Törvényszék ezt követően emlékeztet arra, hogy a Charta 52. cikkének (1) bekezdésében szereplő „törvény által” kifejezéssel bevezetett törvényesség elve magában foglalja, hogy a Chartában elismert jogok és szabadságok bármilyen korlátozásának olyan jogalappal kell rendelkeznie, amely maga is egyértelműen és pontosan meghatározza e jogok gyakorlása korlátozásának terjedelmét. Ez a követelmény azonban nem zárja ki egyrészt azt, hogy a szóban forgó korlátozást kellően nyitott módon fogalmazzák meg ahhoz, hogy alkalmazkodni tudjon a különböző esetekhez és a változó helyzetekhez, másrészt pedig azt, hogy az Európai Unió Bírósága adott esetben értelmezés útján pontosíthassa a korlátozás konkrét hatályát mind a szóban forgó uniós szabályozás szövegére, mind annak általános rendszerére és az általa követett célokra tekintettel.
A jelen ügyben a Törvényszék úgy véli, hogy a családi kötelékre vonatkozó kritérium nem teszi lehetővé a Tanács számára, hogy korlátozó intézkedések hatálya alá vonja az Assad családnevet viselő valamennyi személyt, függetlenül attól, hogy kapcsolatban állnak‑e az említett családdal, mivel jelenleg Szíriában hatalmon vannak, vagy sem.
Egyrészt ugyanis a vitatott jegyzékekbe való felvételről szóló valamennyi határozatot egyedi alapon és esetről esetre hozzák meg, figyelembe véve az intézkedés arányosságát. (
4
) Másrészt a családi kötelékre vonatkozó kritérium a többek között az alapszabályozás (
5
) által követett célok (
6
)által egyértelműen körülhatárolt jogi keretbe illeszkedik.
Egyébiránt a családi kötelékre vonatkozó kritérium terjedelmét, noha azt nyitottan fogalmazták meg, a 2015/1836 határozat (7) preambulumbekezdése határolja körül, és ezért az csak egy jól azonosítható, nevezetesen a szíriai hatalomhoz jelenleg az Assad családhoz kötődő személyi körre irányulhat. Ebből következik, hogy az Assad családnevet viselő személyek csak akkor tartoznak a családi kötelékre vonatkozó kritérium hatálya alá, ha rokoni kapcsolatban állnak a jelenleg Szíriát meghatározó Assad családdal. Ráadásul a Szíriában hatalmon lévő Assad családdal rokoni kapcsolatban álló személyek nevét a családi kötelékre vonatkozó kritérium alapján akkor is fel lehet venni a vitatott jegyzékekbe, ha nem viselik az Assad családnevet.
Végül a felperesnek a személyes felelősség elvének megsértésére vonatkozó érvelését illetően a Törvényszék pontosítja, hogy az ítélkezési gyakorlatból kétségtelenül kitűnik, hogy a büntetések és joghátrányok egyéniesítésének elve értelmében valamely természetes vagy jogi személlyel szemben csak a neki személyesen felrótt tények miatt lehet szankciót kiszabni. A korlátozó intézkedések azonban biztosítási jellegük, valamint megelőző céljuk miatt különböznek a büntetőjogi vagy közigazgatási szankcióktól. Konkrétabban, a szíriai helyzetre tekintettel elfogadott korlátozó intézkedések által követett cél nem az, hogy az általuk megcélzott személyeket vagy szervezeteket szankcionálják, hanem az, hogy azok révén nyomást gyakoroljanak a szíriai rezsimre annak érdekében, hogy az véget vessen a szíriai polgári lakosság ellen irányuló erőszakos elnyomási politikának. Ezenkívül a vitatott jegyzékekbe való felvételre vonatkozó valamennyi határozatot egyéni alapon kell meghozni, így nem lehet bevezetni a családi kötelékre vonatkozó kritérium alapján történő rendszerszerű jegyzékbe vételt. Következésképpen a felperes nem hivatkozhat a személyes felelősség elvére e kritérium jogszerűségének vitatása érdekében.
A Törvényszék, mivel úgy ítélte meg, hogy a családi kötelékre vonatkozó kritérium – a szíriai rezsimre való nyomásgyakorlás céljával összefüggésben értelmezve annak érdekében, hogy e rezsimet elnyomó politikájának befejezésére kényszerítsék – objektív módon és kellően pontosan meghatározza azon személyek körülhatárolt kategóriáját, akikkel szemben korlátozó intézkedések alkalmazhatók, arra a következtetésre jut, hogy e kritérium olyan egyértelmű és pontos rendelkezést vezet be, amely megfelel a jogszerűség elve által támasztott követelményeknek.
Másodszor a Törvényszék elutasítja a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének megsértésére alapított kifogást. A Törvényszék előzetesen emlékeztet arra, hogy az egyenlő bánásmód elve, amelynek egyik különös kifejeződése a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve, tiltja, hogy hasonló helyzeteket eltérő módon kezeljenek, vagy hogy eltérő helyzeteket egyenlő módon kezeljenek, kivéve ha az ilyen bánásmód objektíven igazolható.
Az eltérő bánásmód akkor igazolható, ha objektív és észszerű megfontolásokon alapul, és arányos az ezen bánásmód által elérni kívánt céllal.
A Törvényszék azonban jelzi, hogy a Tanács a korlátozó intézkedések területén széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik a jegyzékbevételi kritériumok meghatározását és elfogadását illetően. Ennélfogva a korlátozó intézkedések jogszerűsége nem függ azok azonnali hatásainak megállapításától, hanem csak azt követeli meg, hogy azok ne legyenek nyilvánvalóan alkalmatlanok a hatáskörrel rendelkező intézmény által elérni kívánt célra.
Márpedig a jelen ügyben a Törvényszék mindenekelőtt megállapítja, hogy a felperes állításával ellentétben a családi kötelékre vonatkozó kritérium alapján elfogadott korlátozó intézkedések nem minősülnek büntetőjogi szankciónak. Ezenkívül ezek az intézkedések az Unió által elismert általános érdekű célkitűzést követnek. Következésképpen a pénzeszközök és más gazdasági erőforrások befagyasztása, valamint az Unió területére való belépésnek a szíriai rezsim támogatásában részt vevőként azonosított személyekkel szembeni tilalma önmagában nem lehet nem megfelelő.
Ezt követően a Törvényszék hangsúlyozza, hogy a felperes nem fejti ki, hogy a családi kötelékre vonatkozó kritérium alkalmazása mennyiben vagy mely személyekhez képest hátrányosan megkülönböztető. Nem hoz fel konkrét példákat az övéhez hasonló helyzetben lévő és eltérő módon kezelt más személyekről sem. Ennélfogva a Törvényszék nincs abban a helyzetben, hogy vizsgálhassa, hogy a felperes állításai ténybelileg megalapozottak‑e.
Végül a Törvényszék elutasítja a felperes azon érvét, amely szerint a családi kötelékre vonatkozó kritérium a korlátozó intézkedések által követett célhoz képest aránytalan eredményre vezet, mivel a szíriai elnök unokatestvérének gyermekeként nem tudja megdönteni a szíriai rezsimmel fenntartott kapcsolatra vonatkozó vélelmet. A megtámadott jogi aktusokból ugyanis kitűnik, hogy bármely személy, függetlenül attól a minőségtől vagy jogállástól, amely alapján nevét felvették a vitatott jegyzékekbe, benyújthat olyan bizonyítékokat, amelyek nevének e listákra való felvételét vagy az azokon való fenntartását kérdőjelezik meg.
E körülmények összességére tekintettel a Törvényszék a jogellenességi kifogást teljes egészében elutasítja.
(
1
)	A szíriai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2023. április 24‑i (KKBP) 2023/847 tanácsi végrehajtási határozat (HL 2023. L 109. I., 26. o.), valamint a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2023. április 24‑i (EU) 2023/844 tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2023. L 109. I., 1. o.).
(
2
)	A 2015. október 12‑i (KKBP) 2015/1836 tanácsi határozattal (HL 2015. L 266., 75. o.; helyesbítés: HL 2016. L 336., 42. o.) módosított, a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2013. május 31‑i 2013/255/KKBP tanácsi határozat (HL 2013. L 147., 14. o.).
(
3
)	A 2015. október 12‑i (EU) 2015/1828 tanácsi rendelettel (HL 2015. L 266., 1. o.) módosított, a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról és a 442/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. január 18‑i (EU) 36/2012/EU tanácsi rendelet (HL 2012. L 16., 1. o.).
(
4
)	Lásd a 2015/1836 határozattal módosított 2013/255 határozat 27. cikkének (4) bekezdését és 28. cikkének (4) bekezdését.
(
5
)	A 36/2012 rendelet és a 2013/255 határozat.
(
6
)	A 2015/1836 határozat (7) preambulumbekezdéséből kitűnik, hogy a jelenlegi szíriai rezsimben „a hatalom az Asszád és a Makhluf család befolyásos tagjainak kezében összpontosul”, és hogy következésképpen a Tanács korlátozó intézkedéseket írt elő az említett családok bizonyos tagjaival szemben, „egyrészt azért, hogy ezen családtagokon keresztül közvetlenül nyomást lehessen gyakorolni a rezsimre az elnyomás megszüntetése végett, másrészt, hogy meg lehessen akadályozni a korlátozó intézkedéseknek a családtagokon keresztüli megkerülését”.