62022CC0141
CONCLUZIILE AVOCATULUI GENERAL
DOMNUL MANUEL CAMPOS SANCHEZ‑BORDONA
prezentate la 19 ianuarie 2023 (
1
)
Cauza C‑141/22
TLL The Longevity Labs GmbH
împotriva
Optimize Health Solutions mi GmbH,
BM
[cerere de decizie preliminară formulată de Landesgericht für Zivilrechtssachen Graz (Tribunalul Regional pentru cauze civile din Graz, Austria)]
„Trimitere preliminară – Siguranță alimentară – Alimente și suplimente alimentare – Producție de alimente – Aliment nou – Producție primară – Tehnică de producție – Făină din germeni de hrișcă bogată în spermidină – Germinare hidroponică a semințelor de hrișcă într‑o soluție nutritivă care conține spermidină”
1.
Prezenta cerere de decizie preliminară oferă Curții posibilitatea de a interpreta pentru prima dată (dacă nu ne înșelăm) Regulamentul (UE) 2015/2283 (
2
), care reglementează introducerea pe piață a alimentelor noi în Uniune.
2.
Regulamentul 2015/2283 înlocuiește Regulamentul (CE) nr. 258/97 (
3
) și Regulamentul (CE) nr. 1852/2001 (
4
) și încearcă să simplifice procedurile de autorizare a alimentelor noi, precum și să țină seama de evoluția recentă a dreptului Uniunii și să îl adapteze la progresul tehnologic.
3.
Curtea va trebui să stabilească dacă un aliment obținut în urma unui procedeu în care se utilizează o soluție apoasă bogată în spermidină (
5
) pentru a cultiva germeni de hrișcă (
6
) și a‑i utiliza pentru a produce din ei o făină îmbogățită biologic din care se prepară un supliment alimentar poate fi calificat drept „aliment nou” în sensul Regulamentului 2015/2283.
I. Cadrul normativ
A.
Dreptul Uniunii
1. Regulamentul 2015/2283
4.
Articolul 3 alineatul (2) litera (a) prevede:
„Se aplică, de asemenea, următoarele definiții:
(a)
«aliment nou» înseamnă orice aliment care nu a fost utilizat pentru consumul uman la un nivel semnificativ pe teritoriul Uniunii înainte de 15 mai 1997, indiferent de data aderării statelor membre la Uniune și care intră cel puțin în una dintre următoarele categorii:
[…]
(iv)
alimente care au la bază plante sau părți din acestea sau care sunt izolate ori produse din acestea, cu excepția cazului în care alimentele respective au un istoric de utilizare alimentară în condiții de siguranță pe teritoriul Uniunii și au la bază, sunt izolate sau produse dintr‑o plantă sau o varietate a aceleiași specii obținute cu ajutorul unor:
–
practici de înmulțire tradiționale care nu au fost utilizate [a se citi «care au fost utilizate»] pentru producția alimentară pe teritoriul Uniunii înainte de 15 mai 1997 sau
–
practici de înmulțire netradiționale care nu au fost utilizate pentru producția alimentară pe teritoriul Uniunii înainte de 15 mai 1997, în situația în care nu duc la schimbări semnificative în compoziția sau structura alimentelor care să le afecteze valoarea nutritivă, metabolismul sau nivelul de substanțe nedorite;
[…]
(vii)
alimente obținute printr‑un nou tip de proces [a se citi «procedeu»] de producere, care nu a fost utilizat pentru producerea de alimente pe teritoriul Uniunii înainte de 15 mai 1997 și care duce la schimbări semnificative în compoziția sau structura alimentelor, care le afectează valoarea nutritivă, metabolismul sau nivelul de substanțe nedorite;
[…]”
5.
În conformitate cu articolul 6 („Lista cu alimente noi autorizate a Uniunii”):
„(1)   Comisia stabilește și actualizează o listă a Uniunii a alimentelor noi autorizate care urmează a fi introduse pe piață pe teritoriul Uniunii în conformitate cu articolele 7, 8 și 9 (denumită în continuare «lista Uniunii»).
(2)   Doar alimentele noi autorizate și incluse în lista Uniunii pot fi introduse pe piață pe teritoriul Uniunii ca atare sau utilizate în sau pe alimente, în conformitate cu condițiile de utilizare și cerințele de etichetare specificate în listă.”
6.
Articolul 10 alineatul (1) (
7
) prevede:
„Procedura de autorizare a introducerii pe piața din cadrul Uniunii a unui aliment nou și actualizarea listei Uniunii prevăzută la articolul 9 începe fie la inițiativa Comisiei, fie în urma unei cereri adresate Comisiei de către un solicitant. Comisia pune cererea la dispoziția statelor membre fără întârziere. Comisia pune la dispoziția publicului un rezumat al cererii, pe baza informațiilor menționate la alineatul (2) literele (a), (b) și (e) de la prezentul articol.”
2. Regulamentul nr. 178/2002 (
8
)
7.
Articolul 2 prevede:
„[…]
«Produsele alimentare» nu includ:
(a)
hrana pentru animale;
(b)
animalele vii, în afara cazurilor în care ele sunt pregătite pentru introducerea pe piață pentru consumul uman;
(c)
plantele înainte de a fi recoltate;
[…]”
8.
Articolul 3 prevede:
„În sensul prezentului regulament:
[…]
16.
«etapele de producție, prelucrare și distribuție» înseamnă oricare etapă, inclusiv importul, începând cu și incluzând producția primară a unui produs alimentar și terminând cu și incluzând depozitarea, transportul, vânzarea sau furnizarea sa către consumatorul final și, atunci când este cazul, importul, producția, fabricarea, depozitarea, transportul, distribuția, vânzarea și furnizarea hranei pentru animale;
17.
«producția primară» înseamnă producția, creșterea sau cultivarea produselor primare, incluzând recoltarea, mulsul și producția de animale de crescătorie înainte de abatorizare. Ea include, de asemenea, vânătoarea și pescuitul, precum și colectarea produselor de la animale și plante sălbatice;
[…]”
3. Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470 (
9
)
9.
Anexa la acest regulament de punere în aplicare conține tabelele 1 și 2, care includ „alimentele noi autorizate” și, respectiv, „specificațiile privind alimentele noi”.
B.
Dreptul național
10.
În conformitate cu Bundesgesetz gegen den unlauteren Wettbewerb 1984 (
10
), o întreprindere poate să solicite unei alte întreprinderi care își desfășoară activitatea pe aceeași piață să se abțină de la comercializarea produselor care necesită o autorizație administrativă prealabilă, în cazul în care nu deține o astfel de autorizație.
II. Situația de fapt, litigiul principal și întrebările preliminare
11.
TLL The Longevity Labs GmbH (denumită în continuare „TLL”) produce un supliment alimentar prin extragerea spermidinei din germeni de boabe de grâu fără fermentare și fără germinare.
12.
La 6 decembrie 2017, TLL a informat Comisia cu privire la intenția sa de a introduce pe piață ca ingredient alimentar nou un extract de germeni de grâu (Triticum aestivum) bogat în spermidină. Acest aliment nou este autorizat și enumerat în lista prevăzută în anexa la Regulamentul de punere în aplicare 2017/2470 (
11
).
13.
Optimize Health Solutions mi GmbH (denumită în continuare „Optimize Health”) produce suplimentul alimentar „go Optimize Spermidine”, care conține făină de germeni de hrișcă cu un conținut ridicat de spermidină (denumit în continuare „produsul în litigiu”).
14.
TLL a introdus o acțiune în fața instanței de trimitere prin care a solicitat interzicerea comercializării produsului în litigiu de către Optimize Health. TLL a susținut că este vorba despre un „aliment nou” care necesită [în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul 2015/2283] o autorizație prealabilă și includerea în lista Uniunii, ambele lipsind. În lipsa acestora, comportamentul Optimize Health ar constitui un act de concurență neloială.
15.
Optimize Health contestă că produsul său este un aliment nou: este vorba despre un aliment tradițional complet uscat, obținut fără un proces de extracție selectiv și cu caracter de noutate. Aceasta adaugă că spermidina este prezentă pe piața europeană de peste 25 de ani în suplimentele alimentare.
16.
Landesgericht für Zivilrechtssachen Graz (Tribunalul Regional pentru cauze civile din Graz, Austria), care este chemat să soluționeze litigiul în materie de concurență neloială, are îndoieli cu privire la calificarea produsului în litigiu, în special în ceea ce privește procesul de producere a acestuia. Pentru a înlătura îndoielile respective, a adresat Curții următoarele întrebări preliminare:
„1)
Articolul 3 alineatul (2) litera (a) punctul (iv) din Regulamentul [2015/2283] trebuie interpretat în sensul că «făina din germeni de hrișcă bogată în spermidină» constituie un aliment nou, în măsura în care doar făina din germeni de hrișcă fără conținut ridicat de spermidină a fost utilizată pentru consumul uman la un nivel semnificativ pe teritoriul Uniunii înainte de 15 mai 1997 sau, ulterior datei respective, aceasta are un istoric de utilizare alimentară în condiții de siguranță, indiferent de modul în care spermidina ajunge în făina din germeni de hrișcă?
2)
În cazul unui răspuns negativ la prima întrebare, articolul 3 alineatul (2) litera (a) punctul (vii) din Regulamentul [2015/2283] trebuie interpretat în sensul că noțiunea de proces de producere a alimentelor include și procesele de producție primară?
3)
În cazul unui răspuns afirmativ la a doua întrebare, caracterul de noutate al unui proces de producere în sensul articolului 3 alineatul (2) litera (a) punctul (vii) din Regulamentul [2015/2283] depinde de aspectul dacă procesul de producere ca atare nu a mai fost utilizat niciodată pentru niciun aliment sau de aspectul dacă acesta nu a fost utilizat în cazul alimentului supus aprecierii?
4)
În cazul unui răspuns negativ la a doua întrebare, germinarea semințelor de hrișcă într‑o soluție nutritivă care conține spermidină constituie un proces de producție primară legat de o plantă căreia nu i se aplică legislația privind produsele alimentare, în special Regulamentul [2015/2283], având în vedere că, înainte de momentul recoltării, planta nu este încă un produs alimentar [articolul 2 litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 178/2002]?
5)
Este relevant dacă soluția nutritivă conține spermidină naturală sau sintetică?”
III. Procedura în fața Curții
17.
Cererea de decizie preliminară a fost introdusă la grefa Curții la 28 februarie 2022.
18.
Au prezentat observații scrise TLL, Optimize Health, guvernul elen și Comisia Europeană.
19.
Nu s‑a considerat necesar să se organizeze o ședință.
IV. Apreciere
A.
Observații introductive
1. Produsul în litigiu
20.
Principala funcție a spermidinei, la fel ca a altor poliamine, este de a neutraliza sarcinile acizilor nucleici din celule și de a le permite acestora să funcționeze. Studii științifice recente arată că, prin faptul că contribuie la procesul de autofagie (curățare) celulară, ea ar putea contribui la prevenirea unor boli cardiovasculare și a unor alergii alimentare și la combaterea simptomelor diabetului (
12
). S‑a sugerat chiar că ar putea crește durata de viață a oamenilor cu până la 5,7 ani (
13
).
21.
Având în vedere aceste proprietăți, interesele conflictuale ale celor două întreprinderi în litigiu, care produc acest supliment alimentar a cărui piață poate crește substanțial, pot fi mai bine înțelese.
22.
Metodologiile utilizate de cele două întreprinderi pentru obținerea spermidinei diferă:
–
TLL o extrage din germenii semințelor de grâu fără germinare, printr‑un procedeu chimic complex și costisitor;
–
Optimize Health obține germeni din semințe de hrișcă într‑o soluție apoasă care conține spermidină sintetică, folosind o tehnică hidroponică. După recoltare, germenii sunt spălați cu apă, sunt uscați și sunt măcinați pentru a obține făină.
2. Introducerea pe piață a alimentelor noi
23.
La fel ca predecesorii săi, Regulamentul 2015/2283 are un dublu scop: asigurarea funcționării pieței interne a alimentelor noi și protejarea sănătății publice împotriva riscurilor pe care le pot prezenta (
14
). La acestea se adaugă protecția intereselor consumatorilor, asigurarea unui nivel ridicat de protecție și îmbunătățirea calității mediului (
15
).
24.
Pentru a atinge aceste obiective, Regulamentul 2015/2283, de asemenea în linie cu predecesorul său, stabilește o analiză a riscului alimentelor noi și necesitatea unei autorizații prealabile pentru introducerea lor pe piață. Procedura de autorizare devine europeană și este centralizată în cadrul Comisiei, având totodată un efect erga omnes, deoarece autorizarea unui aliment nou este valabilă pentru toți cei care urmează să îl producă (
16
).
25.
Regulamentul 2015/2283 definește noțiunea de aliment nou, care este o noțiune‑cheie în prezenta cerere de decizie preliminară (
17
). Articolul 3 alineatul (2) litera (a) definește alimentele noi ca fiind alimente care îndeplinesc două condiții:
–
nu au fost utilizate „pentru consumul uman la un nivel semnificativ pe teritoriul Uniunii înainte de 15 mai 1997” (
18
);
–
intră cel puțin în una dintre categoriile prevăzute la punctele (i)-(x) ale dispoziției menționate (
19
).
26.
În ceea ce privește prima condiție, instanța de trimitere pare să nu aibă îndoieli și nu adresează întrebări cu privire la ea. Apreciem că instanța de trimitere consideră stabilit faptul că produsul în litigiu nu exista sau că consumul său nu era semnificativ în Uniune înainte de 15 mai 1997.
27.
Întrebările instanței de trimitere se referă, dimpotrivă, la a doua condiție. Mai exact, la cum trebuie să clasifice produsul în cauză, fie la articolul 3 alineatul (2) litera (a) punctul (iv), fie la articolul 3 alineatul (2) litera (a) punctul (vii) din Regulamentul 2015/2283 (
20
).
3. Eveniment ulterior trimiterii preliminare
28.
La 3 iunie 2022 (cu alte cuvinte la câteva luni după formularea prezentei cereri de decizie preliminară), Austria a notificat Comisiei că făina din germeni de hrișcă cu un conținut ridicat de spermidină este un aliment nou în sensul articolului 3 alineatul (2) litera (a) punctul (vii) din Regulamentul 2015/2283 (
21
).
29.
Această împrejurare, la care au făcut referire guvernul elen și Comisia în observațiile lor scrise (
22
), nu poate totuși să influențeze rezultatul trimiterii preliminare, deoarece instanța de trimitere nu a putut să o ia în considerare la formularea acesteia.
B.
Prima întrebare preliminară
30.
Instanța de trimitere solicită să se stabilească dacă produsul în litigiu poate fi calificat drept aliment nou care intră în domeniul de aplicare al articolului 3 alineatul (2) litera (a) punctul (iv) din Regulamentul 2015/2283.
31.
În conformitate cu punctul respectiv, categoria prevăzută în acesta corespunde unor „alimente care au la bază plante sau părți din acestea sau care sunt izolate ori produse din acestea, cu excepția cazului în care alimentele respective au un istoric de utilizare alimentară în condiții de siguranță pe teritoriul Uniunii și au la bază, sunt izolate sau produse dintr‑o plantă sau o varietate a aceleiași specii obținute[ (
23
)] cu ajutorul unor:
–
practici de înmulțire tradiționale care au fost utilizate pentru producția alimentară pe teritoriul Uniunii înainte de 15 mai 1997 sau
–
practici de înmulțire netradiționale care nu au fost utilizate pentru producția alimentară pe teritoriul Uniunii înainte de 15 mai 1997, în situația în care nu duc la schimbări semnificative în compoziția sau structura alimentelor care să le afecteze valoarea nutritivă, metabolismul sau nivelul de substanțe nedorite.”
32.
Astfel cum am explicat anterior, făina îmbogățită biologic cu spermidină este obținută din planta de hrișcă. Germenii acestei plante, după uscare și măcinare, sunt utilizați la producerea ei. Prin urmare, este îndeplinită ipoteza de bază pentru această categorie.
33.
În ceea ce privește cerința unui „istoric de utilizare alimentară în condiții de siguranță pe teritoriul Uniunii”, ca derogare în temeiul căreia să nu fie necesar să se solicite o autorizație, această noțiune nu este definită în Regulamentul 2015/2283. Totuși, articolul 3 alineatul (2) litera (b) acceptă că a existat un „istoric de utilizare alimentară în condiții de siguranță într‑o țară terță” atunci când „siguranța alimentului în cauză este confirmată de date privind compoziția acestuia, precum și de experiența folosirii sale și de folosirea sa continuă, pe o perioadă de cel puțin 25 de ani, în regimul alimentar normal al unui număr semnificat[iv] de persoane din cel puțin o țară terță […]”.
34.
Noțiunea de istoric de utilizare alimentară în condiții de siguranță într‑o țară terță poate fi extrapolată la noțiunea de istoric de utilizare alimentară în condiții de siguranță pe teritoriul Uniunii. Or, din datele furnizate, nu există nicio dovadă a unui istoric de utilizare alimentară în condiții de siguranță a acestui tip de făină pe teritoriul Uniunii.
35.
A doua condiție pentru aplicarea excepției impune ca planta utilizată pentru realizarea produsului în litigiu:
–
să fie obținută prin practici de înmulțire tradiționale care să fi fost utilizate pentru producția alimentară pe teritoriul Uniunii înainte de 15 mai 1997, în sensul primei liniuțe dintre cele două pe care tocmai le‑am reprodus;
–
să fie obținută prin practici de înmulțire netradiționale care nu au fost utilizate pentru producția alimentară pe teritoriul Uniunii înainte de 15 mai 1997, în situația în care nu duc la schimbările menționate la a doua dintre cele două liniuțe reproduse anterior.
36.
Astfel, tot conform informațiilor din dosar, utilizarea unei soluții apoase de spermidină pentru cultivarea hidroponică a germenilor de hrișcă nu este o tehnică de înmulțire (multiplicare) a plantei, ci un procedeu sau o tehnică de producție pentru îmbogățirea germenilor săi cu scopul de a obține un conținut ridicat de spermidină.
37.
Utilizarea acestei tehnici determină în plus modificări semnificative în compoziția sau structura alimentului, care afectează valoarea nutritivă a acestuia, așa cum vom explica mai pe larg în continuare. Întrucât are un nivel foarte ridicat de spermidină (care îl diferențiază de cel obținut fără utilizarea soluției apoase pentru germinarea semințelor de hrișcă), modificările privind compoziția alimentului pot afecta valoarea nutritivă a acestuia.
38.
Prin urmare, făina din germeni de hrișcă cu un conținut ridicat de spermidină intră în domeniul de aplicare al articolului 3 alineatul (2) litera (a) punctul (iv) din Regulamentul 2015/2283. Rămâne de văzut dacă aceasta poate fi calificată astfel și în temeiul punctului (vii) al aceleiași dispoziții.
C.
A doua întrebare preliminară
39.
Instanța de trimitere solicită să se stabilească dacă articolul 3 alineatul (2) litera (a) punctul (vii) din Regulamentul 2015/2283 poate fi interpretat „în sensul că noțiunea de proces de producere a alimentelor include și procesele de producție primară”.
40.
În conformitate cu dispoziția menționată, aliment nou înseamnă un aliment „obținut printr‑un nou tip de proces de producere, care nu a fost utilizat pentru producerea de alimente pe teritoriul Uniunii înainte de 15 mai 1997 și care duce la schimbări semnificative în compoziția sau structura alimentelor, care le afectează valoarea nutritivă, metabolismul sau nivelul de substanțe nedorite” (sublinierea noastră).
41.
Prin urmare, litigiul se concentrează pe aspectul dacă produsul în cauză este obținut printr‑un „nou tip de proces de producere”, care, nefiind utilizat în Uniune înainte de 15 mai 1997, duce la schimbări semnificative în compoziția sau structura alimentelor, care le afectează valoarea nutritivă, metabolismul sau nivelul de substanțe nedorite (
24
).
1. Procesul de producere
42.
Caracteristica de a fi obținute printr‑un „nou tip de proces de producere” diferențiază alimentele noi care pot fi încadrate în domeniul de aplicare al articolului 3 alineatul (2) litera (a) punctul (vii) din Regulamentul 2015/2283 de cele care intră sub incidența punctului (iv) din această dispoziție, la care am făcut referire anterior:
–
alimentele incluse la punctul (iv) corespund celor obținute prin practici tradiționale sau netradiționale de înmulțire a plantelor, din care rezultă plante noi;
–
alimentele incluse la punctul (vii) se referă la tehnici utilizate în procesele de producere a unui aliment.
43.
În opinia noastră, germinarea semințelor de hrișcă într‑o soluție nutritivă bogată în spermidină nu constituie, după cum am arătat, o tehnică de înmulțire, deoarece germenii sunt recoltați, înainte de a avea frunze, pentru a fi uscați, măcinați și transformați în făină. Semințele de hrișcă nu se înmulțesc în timpul germinării, deoarece fiecare sămânță generează un germen care este recoltat, astfel cum susține Optimize Health.
44.
Dimpotrivă, cultivarea semințelor într‑o soluție apoasă bogată în spermidină sintetică este o tehnică ce face parte din procesul de producere a unui ingredient alimentar.
45.
Regulamentul 2015/2283 nu definește noțiunea de „proces de producere”. Cu toate acestea, articolul 3 alineatul (1) prevede că „[…] se aplică definițiile stabilite la articolele 2 și 3 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002”.
46.
Deși nici Regulamentul nr. 178/2002 nu definește în mod direct noțiunea de „producție”, el conține mai multe trimiteri la aceasta (
25
). Concret:
–
considerentul (12) (
26
) al acestuia face referire la faptul că lanțul de producție a produselor alimentare reprezintă un proces continuu, pornind de la și incluzând producția primară (prima verigă) și terminând cu furnizarea de produse alimentare către consumatorul final;
–
articolul 3 punctul 16 definește „etapele de producție, prelucrare și distribuție” ca fiind „oricare etapă, inclusiv importul, începând cu și incluzând producția primară a unui produs alimentar și terminând cu și incluzând depozitarea, transportul, vânzarea sau furnizarea sa către consumatorul final […]” (sublinierea noastră);
–
același articol 3 punctul 17 definește „producția primară” ca fiind „producția, creșterea sau cultivarea produselor primare, incluzând recoltarea, mulsul și producția de animale de crescătorie înainte de abatorizare. Ea include, de asemenea, vânătoarea și pescuitul, precum și colectarea produselor de la animale și plante sălbatice”.
47.
Includerea producției primare în procesul de obținere a unui produs alimentar este în acord cu obiectivul principal al Regulamentelor nr. 178/2002 și 2015/2283, și anume acela de a asigura o siguranță alimentară cât mai completă.
48.
Prin urmare, noțiunea de „proces de producere” utilizată la articolul 3 alineatul (2) litera (a) punctul (vii) din Regulamentul 2015/2283 include producția primară, precum și toate etapele ulterioare de prelucrare a unui aliment nou (
27
).
49.
Aplicând aceste premise în ceea ce privește obiectul litigiului, considerăm că cultivarea hidroponică a hriștii într‑o soluție apoasă care conține spermidină sintetică, în vederea recoltării germenilor, a uscării acestora și a fabricării unei făini îmbogățite biologic cu spermidină, face parte dintr‑un proces de producere, în sensul analizat anterior.
50.
Astfel, tehnica utilizată în prezenta cauză se aplică în producția primară pentru a obține un supliment alimentar. După cum susțin Comisia și TLL, aceasta nu diferă de cea utilizată pentru alte alimente noi care au fost acceptate de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară și de autoritățile statelor membre în cadrul procedurii prevăzute la articolul 4 din Regulamentul 2015/2283.
51.
Acesta este cazul ciupercilor (Agaricus bisporus) îmbogățite biologic cu seleniu, cultivate într‑o soluție nutritivă bogată în seleniu (
28
), al germenilor de lupin (Lupinus angustifolius) îmbogățiți biologic cu fier, obținuți din semințe dezinfectate germinate într‑o soluție de sulfat feric (
29
), al ciupercilor tratate cu raze ultraviolete după recoltare pentru a le crește nivelul de vitamina D2 și al biomasei de drojdie îmbogățite biologic cu seleniu sau cu crom prin cultivarea ei într‑un mediu îmbogățit cu unul dintre aceste minerale.
2. Modificări semnificative în compoziția sau structura alimentului
52.
Odată stabilite sensul noțiunii de „nou tip de proces de producere” și aplicarea sa în ceea ce privește produsul în cauză, trebuie să se verifice dacă tehnica utilizată este nouă și dacă duce la „schimbări semnificative în compoziția sau structura alimentelor, care le afectează valoarea nutritivă, metabolismul sau nivelul de substanțe nedorite”.
53.
Instanța de trimitere nu pare să aibă îndoieli cu privire la noutatea tehnicii utilizate în speță și nici nu se referă la dovezi privind utilizarea, înainte de 15 mai 1997, a unei soluții apoase bogate în spermidină pentru cultivarea hidroponică a hriștii, în condițiile descrise anterior.
54.
Această tehnică de cultivare conduce la schimbări semnificative în compoziția sau structura alimentului, care afectează valoarea sa nutritivă. Nivelul de spermidină din produsul în litigiu, conform analizelor furnizate de TLL, este de 3,51 mg/g, ceea ce presupune un procentaj de 106 ori mai mare decât nivelul acestei substanțe în condiții normale de cultivare dintr‑o sămânță de hrișcă, ce este de 0,03305 mg/g.
55.
Prin îmbogățirea biologică cu spermidină se modifică compoziția și valoarea nutritivă a făinii din germeni de hrișcă până la punctul în care aceasta devine un aliment nou. Un aport mai mare de spermidină poate fi benefic pentru sănătate, însă un aport excesiv ar putea fi dăunător pentru celule, conform studiilor științifice menționate mai sus. Autorizarea prealabilă a produsului în litigiu, în conformitate cu Regulamentul 2015/2283, este, așadar, esențială pentru a garanta siguranța alimentară și pentru a preveni riscurile pentru consumator.
D.
A treia întrebare preliminară
56.
Instanța de trimitere solicită Curții ca, în cazul unui răspuns afirmativ la a doua întrebare preliminară (astfel cum propunem), să clarifice dacă „caracterul de noutate al unui proces de producere în sensul articolului 3 alineatul (2) litera (a) punctul (vii) din Regulamentul 2015/2283 depinde de aspectul dacă procesul de producere ca atare nu a mai fost utilizat niciodată pentru niciun aliment sau de aspectul dacă acesta nu a fost utilizat în cazul alimentului supus aprecierii”.
57.
Articolul 3 alineatul (2) litera (a) punctul (vii) din Regulamentul 2015/2283 nu oferă cu certitudine deplină o soluție neechivocă la această întrebare. Prin urmare, dispoziția menționată trebuie interpretată în lumina contextului și a scopului său (
30
).
58.
În ceea ce privește contextul acesteia, considerentul (1) (
31
) și considerentul (9) (
32
) ale Regulamentului 2015/2283 favorizează o interpretare care se concentrează pe alimentul individual vizat de procesul de producere. Ceea ce trebuie să se analizeze este tocmai efectul procesului de producere asupra compoziției și valorii nutritive a alimentului respectiv.
59.
Scopul articolului 3 alineatul (2) litera (a) punctul (vii) din Regulamentul 2015/2283 pledează de asemenea pentru evaluarea impactului pe care îl are tehnica nouă de producție numai în ceea ce privește produsul alimentar în sine, iar nu în general. Același (nou) proces de producere poate avea un impact diferit asupra unui aliment față de altele. Prin urmare, efectele sale trebuie să fie evaluate numai în raport cu alimentul, analizate în fiecare caz în parte (
33
).
60.
Instanței de trimitere îi revine sarcina de a verifica dacă procesul de producere care constă în cultivarea hidroponică într‑o soluție apoasă bogată în spermidină a fost sau nu utilizat pentru cultivarea germenilor de hrișcă înainte de 15 mai 1997.
E.
A patra întrebare preliminară
61.
Instanța de trimitere formulează această întrebare pentru ipoteza în care răspunsul la a doua întrebare va fi negativ, ceea ce am exclus anterior. Cu toate acestea, o vom examina pentru eventualitatea în care Curtea nu va împărtăși opinia noastră.
62.
Instanța de trimitere solicită să se stabilească dacă „germinarea semințelor de hrișcă într‑o soluție nutritivă care conține spermidină constituie un proces de producere primară legat de o plantă căreia nu i se aplică legislația privind produsele alimentare, în special Regulamentul [2015/2283], având în vedere că, înainte de momentul recoltării, planta nu este încă un produs alimentar [articolul 2 litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 178/2002]”.
63.
Articolul 2 litera (c) din Regulamentul nr. 178/2002 exclude, în mod cert, din noțiunea de „aliment” plantele înainte de recoltare.
64.
În susținerea poziției sale, Optimize Health arată că:
–
înainte de recoltare, obținerea germenilor într‑o soluție apoasă bogată în spermidină reprezintă o operațiune similară cultivării pe câmp a semințelor și a folosirii de îngrășământ pentru a obține o plantă;
–
soluțiile utilizate pentru germinare nu constituie un ingredient al unui produs alimentar compus și, prin urmare, nu constituie nici o îmbogățire, la fel cum în agricultură fertilizarea solului cu îngrășăminte pentru creșterea plantelor nu constituie o prelucrare a unor alimente;
–
în cadrul dezvoltării germenilor, planta selectează singură ce substanțe nutritive să absoarbă din soluția nutritivă în procesul natural de germinare și de creștere biologică a plantei.
65.
Nu împărtășim acest argument.
66.
Recurgerea la tehnica cultivării hidroponice în cadrul căreia se utilizează o soluție apoasă bogată în spermidină pentru germinarea semințelor de hrișcă și recoltarea ulterioară a germenilor înainte de încolțirea frunzelor reprezintă o formă de „recoltare” a germenilor respectivi, iar nu un consum direct de semințe de hrișcă.
67.
În plus, germenii nu sunt produsul final care trebuie calificat sau nu ca fiind un aliment nou. Acesta din urmă constă în făina obținută după uscarea și măcinarea germenilor. Nu există similitudini cu producția de semințe.
68.
De asemenea, utilizarea în cultivarea hidroponică a unei soluții apoase bogate în spermidină sintetică nu poate fi tratată în același mod ca folosirea îngrășămintelor. În temeiul Regulamentului (CE) nr. 2003/2003 (
34
), care a fost înlocuit de Regulamentul (UE) 2019/1009 (
35
), nu a fost autorizat niciun îngrășământ care să conțină spermidină, iar această substanță nu este un excrement animal, precum gunoiul de grajd sau dejecțiile lichide, care să poată fi utilizat fără autorizație prealabilă în cultivarea plantelor.
69.
De asemenea, soluția care conține spermidină nu reprezintă procedura obișnuită de germinare a cerealelor, pentru care ar trebui să se utilizeze apă potabilă sau apă curată (
36
).
70.
În concluzie, răspunsul la a patra întrebare preliminară trebuie să fie negativ: germenii obținuți din semințe de hrișcă într‑o soluție bogată în spermidină nu pot fi considerați „plante înainte de recoltare” și constituie produse alimentare.
F.
A cincea întrebare preliminară
71.
Instanța de trimitere solicită să se stabilească dacă, pentru a se răspunde la întrebările sale, este relevant aspectul dacă soluția nutritivă utilizată în cultura hidroponică conține spermidină naturală sau sintetică.
72.
În opinia noastră, caracterul natural sau sintetic al spermidinei nu are nicio influență asupra aspectului dacă produsul în cauză poate sau nu să fie calificat drept aliment nou.
73.
Utilizarea soluției apoase care conține spermidină în cultivarea hidroponică are drept scop creșterea exponențială a conținutului de spermidină din germenii de hrișcă. Ceea ce este important este nivelul de puritate al spermidinei utilizate, indiferent dacă este sintetică sau naturală (
37
). La același nivel de puritate, îmbogățirea biologică a făinii va fi identică.
V. Concluzie
74.
Având în vedere considerațiile anterioare, propunem Curții să răspundă Landesgericht für Zivilrechtssachen Graz (Tribunalul Regional pentru cauze civile din Graz, Austria) după cum urmează:
„Articolul 3 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) 2015/2283 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind alimentele noi, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1852/2001 al Comisiei
trebuie interpretat în sensul că:
–
un produs precum făina din germeni de hrișcă cu un conținut ridicat de spermidină poate fi calificat drept «aliment nou» în conformitate cu punctul (iv) al dispoziției respective;
–
noțiunea de «proces de producere» a alimentelor, utilizată la punctul (vii) al dispoziției respective, include și etapa de producție primară;
–
calificarea ca aliment nou depinde de aspectul dacă procesul de producere a fost sau nu utilizat în special pentru a obține produsul în litigiu în fiecare caz în parte;
–
un germen obținut dintr-o sămânță de hrișcă într‑o soluție bogată în spermidină constituie un produs alimentar și nu poate fi calificat drept «plantă înainte de recoltare» în sensul articolului 2 litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare;
–
caracterul sintetic sau natural al spermidinei este irelevant pentru a stabili dacă făina din germeni de hrișcă germinată într‑o soluție de spermidină poate fi calificată sau nu drept aliment nou.”
(
1
)	Limba originală: spaniola.
(
2
)	Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind alimentele noi, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1852/2001 al Comisiei (JO 2015, L 327, p. 1).
(
3
)	Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului din 27 ianuarie 1997 privind alimentele și ingredientele alimentare noi (JO 1997, L 43, p. 1, Ediție specială, 05/vol. 1, p. 3). Curtea s‑a pronunțat la momentul respectiv cu privire la anumite dispoziții din acesta, fără a se referi la aspectul în discuție în prezenta trimitere preliminară.
(
4
)	Regulamentul Comisiei din 20 septembrie 2001 de stabilire a normelor de aplicare privind punerea la dispoziția publicului a anumitor informații și protecția informațiilor furnizate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului (JO 2001, L 253, p. 17, Ediție specială, 13/vol. 31, p. 171).
(
5
)	Spermidina este o poliamină biogenă prezentă în celulele organismelor animale și vegetale în diferite concentrații.
(
6
)	Hrișca (Fagopyrum esculentum) este o plantă erbacee din familia poligonaceelor care produce un tip de cereale utilizate pentru consumul uman și animal. Nu face parte din familia gramineelor.
(
7
)	Acesta a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2019/1381 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind transparența și durabilitatea modelului UE de evaluare a riscurilor în cadrul lanțului alimentar și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 178/2002, (CE) nr. 1829/2003, (CE) nr. 1831/2003, (CE) nr. 2065/2003, (CE) nr. 1935/2004, (CE) nr. 1331/2008, (CE) nr. 1107/2009, (UE) 2015/2283 și a Directivei 2001/18/CE (JO 2019, L 231, p. 1).
(
8
)	Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO 2002, L 31, p. 1, Ediție specială, 15/vol. 8, p. 68).
(
9
)	Regulamentul de punere în aplicare al Comisiei din 20 decembrie 2017 de stabilire a listei cu alimente noi a Uniunii în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/2283 al Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele noi (JO 2017, L 351, p. 72).
(
10
)	Legea federală din 1984 privind combaterea concurenței neloiale (BGBl. nr. 448/1984).
(
11
)	În temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/443 al Comisiei din 25 martie 2020, s‑a autorizat modificarea specificațiilor alimentului nou „extract de germeni de grâu (Triticum aestivum) bogat în spermidină” în conformitate cu Regulamentul 2015/2283 (JO 2020, L 92, p. 7).
(
12
)	Frank Madeo, Sebastian J. Hofer, Tobias Pendl, Maria A. Bauer, Tobias Eisenberg, Didac Carmona‑Gutierrez, Guido Kroemer, „Nutritional Aspects of Spermidine”, Annual Review of Nutrition, 2020, nr. 40, p. 135-159.
(
13
)	Stefan Kiechl și alții, „Higher spermidine intake is linked to lower mortality: a prospective population‑based study”, The American Journal of Clinical Nutrition, volumul 108, nr. 2, august 2018, p. 371-380.
(
14
)	Hotărârea din 9 noiembrie 2016, Davitas (C‑448/14, EU:C:2016:839, punctul 31), și Hotărârea din 1 octombrie 2020, Entoma (C‑526/19, EU:C:2020:769, punctul 39).
(
15
)	Considerentul (2) al Regulamentului 2015/2283.
(
16
)	A se vedea analiza efectuată de Aude Mahy, Droit alimentaire, Larcier, Bruxelles, 2021, p. 251.
(
17
)	Regulamentul 2015/2283 stabilește de asemenea cerințele pentru introducerea pe piață a alimentelor noi, inclusiv autorizarea administrativă prealabilă. De asemenea, acesta stabilește procedura care trebuie urmată în acest scop, la care participă autoritățile competente din statele membre, Comisia și Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară.
(
18
)	Considerentul (7) al Regulamentului 2015/2283: „Pentru a asigura continuitatea cu normele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 258/97, unul dintre criteriile pentru ca un aliment să fie considerat drept aliment nou ar trebui să rămână absența utilizării pentru consumul uman la un nivel semnificativ în cadrul Uniunii înainte de data intrării în vigoare a regulamentului respectiv, și anume 15 mai 1997. Prin utilizarea în cadrul Uniunii ar trebui să se înțeleagă și utilizarea în statele membre, indiferent de data aderării acestora.”
(
19
)	Aceste două condiții erau prevăzute la articolul 2 din Regulamentul nr. 258/97, predecesorul Regulamentului 2015/2283. A se vedea în acest sens Hotărârea din 9 iunie 2005, HLH Warenvertrieb și Orthica (C‑211/03, C‑299/03 și C‑316/03-C‑318/03, EU:C:2005:370, punctele 82 și 87), Hotărârea din 15 ianuarie 2009, M‑K Europa (C‑383/07, EU:C:2009:8, punctul 15), Hotărârea din 9 noiembrie 2016, Davitas (C‑448/14, EU:C:2016:839, punctele 18-21), și Hotărârea din 1 octombrie 2020, Entoma (C‑526/19, EU:C:2020:769, punctul 25).
(
20
)	În mod inevitabil, rapoartele tehnice și studiile științifice vor fi foarte relevante la analizarea includerii în unul sau în celălalt dintre aceste puncte. Revine instanței de trimitere sarcina de a le aprecia pe cele furnizate de cele două părți.
(
21
)	Notificarea s‑a efectuat în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/456 al Comisiei din 19 martie 2018 privind etapele procedurale ale procesului de consultare pentru stabilirea statutului de aliment nou în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/2283 al Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele noi (JO 2018, L 77, p. 6). Disponibilă la adresa https://ec.europa.eu/food/system/files/2022-06/novel‑food_consult‑status_flour‑buckwheat.pdf
(
22
)	Ca răspuns la argumentele guvernului elen și ale Comisiei (punctele 23 și, respectiv, 29 din observațiile lor scrise), Optimize Health a solicitat organizarea unei ședințe, deoarece, în opinia sa, ar trebui să se clarifice domeniul de aplicare al notificării trimise de Austria. Având în vedere că, astfel cum am arătat, acest fapt nou nu poate avea nicio influență asupra soluționării cererii de decizie preliminară, ședința este inutilă.
(
23
)	Notă fără relevanță pentru versiunea în limba română.
(
24
)	A se vedea considerentul (9) al Regulamentului 2015/2283.
(
25
)	Potrivit unei jurisprudențe constante, „[…] determinarea semnificației și a sferei de aplicare a termenilor pentru care dreptul Uniunii nu oferă nicio definiție trebuie realizată conform sensului lor obișnuit în limbajul curent, ținând cont de contextul în care sunt utilizați și de obiectivele urmărite de reglementarea din care fac parte” [Hotărârea din 9 noiembrie 2016, Davitas (C‑448/14, EU:C:2016:839, punctul 26), Hotărârea din 26 octombrie 2017, The English Bridge Union (C‑90/16, EU:C:2017:814, punctul 18), și Hotărârea din 1 octombrie 2020, Entoma (C‑526/19, EU:C:2020:769, punctul 29)].
(
26
)	„Pentru a garanta siguranța produselor alimentare este necesar să se ia în considerare toate aspectele lanțului de producție a produselor alimentare ca un proces continuu, pornind de la și incluzând producția primară și producerea hranei pentru animale și terminând cu și incluzând vânzarea sau furnizarea de produsele alimentare către consumatori, deoarece fiecare element poate avea un impact potențial asupra siguranței produselor alimentare.” Sublinierea noastră.
(
27
)	În observațiile sale, Comisia face referire la existența unor alimente noi pe lista Uniunii care corespund producției primare, precum semințele de chia (Salvia hispanica) sau diferite componente ale noni (Morinda citrifolia). A se vedea tabelul 2 din Regulamentul de punere în aplicare 2017/2470.
(
28
)	Notificarea Regatului Unit în temeiul Regulamentului de punere în aplicare 2018/456, disponibilă la adresa https://ec.europa.eu/food/system/files/2019-12/novel‑food_consult‑status_agaricus‑bisporus.pdf
(
29
)	Notificarea Poloniei în temeiul Regulamentului de punere în aplicare 2018/456, disponibilă la adresa https://ec.europa.eu/food/system/files/2022-05/novel‑food_consult‑status_lupin‑sprouts.pdf
(
30
)	Hotărârea din 9 septembrie 2020, TMD Friction și TMD Friction EsCo (C‑674/18 și C‑675/18, EU:C:2020:682, punctul 89 și jurisprudența citată).
(
31
)
(
32
)	„[…] prezentul regulament ar trebui să precizeze în plus că un aliment ar trebui să fie considerat drept aliment nou atunci când este obținut printr‑un proces de producție alimentară care nu a fost utilizat în Uniune înainte de 15 mai 1997 și care duce la schimbări semnificative în compoziția sau structura alimentului, afectându‑i valoarea nutritivă, metabolismul sau nivelul de substanțe nedorite.” Sublinierea noastră.
(
33
)	A se vedea Hotărârea din 9 iunie 2005, HLH Warenvertrieb și Orthica (C‑211/03, C‑299/03 și C‑316/03-C‑318/03, EU:C:2005:370, punctele 84 și 86), prin care s‑a stabilit o jurisprudență care poate fi extrapolată la prezenta cauză: „pentru a aprecia dacă există sau nu acel consum uman al unui aliment, autoritatea competentă trebuie să ia în considerare toate circumstanțele din fiecare caz concret” care „trebuie să se refere la alimentul sau ingredientul însuși, care face obiectul examinării, iar nu la un aliment sau ingredient similar sau comparabil. Astfel, în domeniul alimentelor sau al ingredientelor alimentare noi, nu se poate exclude faptul că până și diferențe aparent nesemnificative pot avea consecințe grave pentru sănătatea publică, cel puțin atât timp cât siguranța alimentului sau a ingredientului în cauză nu a fost verificată prin procedurile corespunzătoare”.
(
34
)	Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului din 13 octombrie 2003 privind îngrășămintele (JO 2003, L 304, p. 1),
(
35
)	Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului din 5 iunie 2019 de stabilire a normelor privind punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante UE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1069/2009 și (CE) nr. 1107/2009 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2003/2003 (JO 2019, L 170, p. 1).
(
36
)	A se vedea punctul 1.F din Orientările privind igiena pentru producția de germeni și semințe pentru germinare al ESSA (Asociația Europeană a Semințelor Germinate) (JO 2017, C 220, p. 29).
(
37
)	Acest raționament este valabil atât timp cât sinteza spermidinei a fost realizată corect în laborator și nu conține substanțe reziduale care pot fi absorbite de plantă și care ar putea fi dăunătoare pentru sănătatea umană.