23. augustil 2016 esitatud hagi – Verein Deutsche Sprache versus komisjon
(kohtuasi T-468/16)
Kohtumenetluse keel: saksa
Pooled
Hageja: Verein Deutsche Sprache eV (Dortmund, Saksamaa) (esindaja: Rechtsanwalt W. Ehrhardt)
Kostja: Euroopa Komisjon
Nõuded
Hageja palub Üldkohtul:
tühistada peasekretäri poolt komisjoni nimel vastu võetud otsus, mis tehti määruse (EÜ) nr 1049/2001 10. juunil 2016 vastu võetud rakendussätete artikli 4 alusel;
mõista kohtukulud välja kostjalt.
Väited ja peamised argumendid
Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.
Esimene väide: rikutud on ELL artikli 10 lõiget 3, artikli 11 lõiget 2 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 41 lõike 2 punkti c – puudus avatud ja läbipaistev dialoog
Hageja väidab, et otsus jätab tähelepanuta dokumentidega tutvumise taotluses sisalduva hageja ilmse huvi saada terviklik ülevaade menetlusest, mis viis otsuseni kujundada komisjoni Berlaymonti hoone pressiruum ümber selliselt, et keelte vähendamise tagajärjel jäeti alles ainult inglise ja prantsuse keel. Esitati ainult paar dokumenti, mis sisaldasid peamiselt formaalsusi, kuid ei andnud teavet otsuse autori ega põhjuste kohta.
Vaidlustatud otsuses ei käsitle komisjon hageja viidatud dokumendiallikaid üksikasjalikult, jätab dokumentidega tutvumise keelamise põhjused enda teada ja rikub seega ELL artikli 10 lõikest 3 ja muudest EL õigusnormidest tulenevat kohustust teha otsused nii avalikult ja kodanikulähedaselt kui võimalik ja selgitada nende põhjuseid.
Lisaks väidab hageja, et komisjon ei järgi ELL artikli 11 lõikest 2 tulenevat kohustust pidada esindusühendustega avatud ja läbipaistvat dialoogi, sest ta ignoreerib ühenduse muret, ei tee dokumente kättesaadavaks ning ei anna piisavat teavet põhjuste kohta, miks ta dokumentide esitamisest keeldub.
Teine väide: rikutud on ELTL artikli 15 lõike 3 esimest lõiku, harta artiklit 42 ning määruse (EÜ) nr 1049/20011 artikli 2 lõikeid 1 ja 3 ning artikli 4 lõiget 6 – osaline keeldumine dokumentidega tutvumise võimaldamisest
Teises väites toob hageja välja, et taotluse oluliste osade arvesse võtmata jätmine rikub Euroopa Liidu läbipaistvuse põhimõtet.
Lisaks väidab hageja, et komisjon on oma otsuses ekslikult leidnud, et teatava dokumendiga tutvumist võib andmekaitse põhjustel mitte võimaldada, ilma et seda dokumenti või selle sisu oleks otsuses täpsemalt kirjeldatud ning seda otsust piisavalt põhjendatud.
____________
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, lk 43, ELT eriväljaanne 01/03, lk 331).