Esialgne tõlge
ÜLDKOHTU MÄÄRUS (neljas koda)
20. aprill 2026(*)
Avalik teenistus – Ajutised töötajad – Euroopa Parlamendi fraktsiooni pressiteate avaldamine – Üldkohtu pädevus – Vastutus – Varaline ja mittevaraline kahju – Ilmselgelt õiguslikult põhjendamatu hagi
Kohtuasjas T‑374/25,
EO, esindaja: advokaat L. Levi,
hageja,
versus
Euroopa Parlament, esindajad: S. Seyr ja R. Schiano,
kostja,
ÜLDKOHUS (neljas koda),
koosseisus: koja president G. De Baere, kohtunikud J. Svenningsen (ettekandja) ja C. Mac Eochaidh,
kohtusekretär: V. Di Bucci,
arvestades menetluse kirjalikku osa, eelkõige:
–        hagiavaldust, mis saabus Üldkohtu kantseleisse 6. juunil 2025,
–        parlamendi esitatud vastuvõetamatuse ja pädevuse puudumise vastuväidet (edaspidi „esialgne vastuväide“), mis saabus Üldkohtu kantseleisse 15. septembril 2025,
–        hageja märkusi esialgse vastuväite kohta, mis saabusid Üldkohtu kantseleisse 27. oktoobril 2025,
–        17. detsembri 2025. aasta menetlust korraldavat meedet ning parlamendi ja hageja vastuseid, mis saabusid Üldkohtu kantseleisse vastavalt 8. jaanuaril 2026 ja 11. veebruaril 2026,
on teinud järgmise
kohtumääruse
1        Hageja EO palub ELTL artikli 270 alusel esitatud hagis tühistada Euroopa Parlamendi sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni (edaspidi „S&D fraktsioon“) esimehe 12. juuli 2024. aasta otsus (edaspidi „esimene vaidlustatud otsus“) ning S&D fraktsiooni juhatuse 6. märtsi 2025. aasta otsus („teine vaidlustatud otsus“), mille mõlemaga lükati tagasi tema hüvitisenõue. Sama sätte alusel palub ta hüvitada ka varaline ja mittevaraline kahju, mis talle väidetavalt tekitati S&D fraktsiooni juhatuse poolt pressiteate „Nulltolerants korruptsiooni suhtes“ (edaspidi „pressiteade“) avaldamisega.
Vaidluse taust
2        Hageja on S&D fraktsiooni endine ajutine töötaja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste (edaspidi „teenistustingimused“) artikli 2 punkti c tähenduses. Tema tööleping oli sõlmitud parlamendiga.
3        S&D fraktsiooni poliitikanõunikuna osales ta muu hulgas Euroopa Parlamendi 24. novembri 2022. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta seoses FIFA maailmameistrivõistlustega Kataris (ELT 2023, C 167, lk 99) väljatöötamisel.
4        Teatav S&D fraktsiooni kuulunud parlamendiliikme registreeritud assistent pakkus 24. novembri 2022. aasta resolutsiooni vastuvõtmisele järgnenud päevadel hagejale võimalust minna vaatama Kataris toimunud jalgpalli maailmameistrivõistluste mängu. Kingitus koosnes kahest piletist Argentina ja Madalmaade meeskonna vahelisele veerandfinaalmängule ning kahe inimese reisi‑ ja majutuskulude kandmisest.
5        Hageja viibis 2022. aasta 8.–11. detsembrini koos oma kaaslasega Kataris.
6        Belgia ametiasutused algatasid 9. detsembril 2022 uurimise Katari Riigi võimaliku õigusvastase lobitegevuse suhtes (edaspidi „Katari uurimine“). Nad korraldasid muu hulgas läbiotsimisi parlamendi ruumides ja vahistasid mitu isikut, sealhulgas eespool punktis 4 nimetatud parlamendiliikme registreeritud assistendi.
7        Hageja teavitas 16. detsembril 2022 oma üksuse juhatajat oma Katari reisist. Koos teavitasid nad S&D fraktsiooni peasekretäri.
8        Pärast hageja ärakuulamist kõrvaldas S&D fraktsiooni esimees kui ametisse nimetav ametiisik 20. detsembril 2022 hageja määramata ajaks ametist ning pidas kinni hageja töötasu vastavalt Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) IX lisa artiklitele 23 ja 24.
9        Pärast mitut haldustoimingut ütles parlament 15. septembril 2023 hageja ajutise töötaja lepingu teenistustingimuste artikli 47 punkti c alapunkti i alusel üles. Hageja esitas nõude selle otsuse tühistamiseks ning tekitatud varalise ja mittevaralise kahju hüvitamiseks. Tema hagi jäeti 11. juuni 2025. aasta kohtuotsusega EO vs. parlament (T‑368/24, edasi kaevatud, EU:T:2025:583) rahuldamata.
10      S&D fraktsiooni esimees avaldas 20. detsembril 2022 – samal päeval, mil S&D fraktsiooni esimees hageja ametist kõrvaldas – pressiteate, tehes selle kättesaadavaks S&D fraktsiooni veebisaidil.
11      Selles pressiteates märkis S&D fraktsiooni juhatus, et pärast eelnenud nädalal tehtud otsust heita parlamendi asepresident fraktsioonist välja ja kõrvaldada teised Katari uurimise alla olevad Euroopa Parlamendi liikmed ametist, kavatseb ta võtta täiendavaid konkreetseid meetmeid, et võidelda korruptsiooni ja välise sekkumise vastu. Lisaks märkis S&D fraktsiooni juhatus, et on šokeeritud korruptsioonisüüdistustest ja pühendunud põhjaliku uurimise toetamisele. Ta selgitas, et on määratlenud siseuurimise põhisuunad ja kinnitanud ajakava S&D fraktsiooni kandidaadi valimiseks asepresidendi ametikohale.
12      Pressiteate kuuest lõigust viiendas on märgitud, et „juhatus toetab täielikult S&D fraktsiooni töötaja ametist kõrvaldamist tõsise eksimuse tõttu, mis on hetkel kohtuliku uurimise all“.
13      Seejärel eemaldati hageja profiil S&D fraktsiooni veebisaidil olevast organisatsiooni skeemist, samas kui parlamendi sõnul jäi tema nimi parlamendi üldkataloogi alles.
14      Ajakirjanik, kes selle kohta järelepärimisi tegi, jõudis järeldusele, et pressiteates mainitud S&D fraktsiooni töötaja on hageja, ning avaldas 22. detsembril 2022 ajakirjandusartikli hageja ametist kõrvaldamise kohta, mainides teda S&D fraktsiooni siseuurimise kontekstis nimepidi.
15      Hageja esitas 14. märtsil 2024 personalieeskirjade artikli 90 lõike 1 alusel nõude hüvitada pressiteatega tekitatud kahju.
16      Esimese vaidlustatud otsusega jättis S&D fraktsiooni esimees hageja kahju hüvitamise nõude rahuldamata. Ta leidis, et pressiteate avaldamine ei riku süütuse presumptsiooni põhimõtet, hoolitsemiskohustust, õigust heale haldusele ega õigust eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele. Tema sõnul ei olnud täidetud esimene kolmest kumulatiivsest tingimusest, mis on vajalikud liidu lepinguvälisel vastutusel põhineva kahju hüvitamise nõude rahuldamiseks (tingimus, et institutsioon on tegutsenud õigusvastaselt).
17      Hageja esitas 10. oktoobril 2024 personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel vaidlusaluse otsuse peale kaebuse. Ta kordas argumente, mille eesmärk oli tõendada tema kahju hüvitamise nõude põhjendatust.
18      Teise vaidlustatud otsusega, mille S&D fraktsiooni esimees allkirjastas „juhatuse nimel“, jäeti hageja kaebus rahuldamata. Selles järeldati, et fraktsiooni tegevus saab kaasa tuua parlamendi lepinguvälise vastutuse üksnes juhul, kui see tegevus on omistatav parlamendile. Pressiteade on akt, mis puudutab üksnes S&D fraktsiooni poliitilist tegevust ega kuulu S&D fraktsiooni kui teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutuse tegevuse hulka. Lisaks on teises vaidlustatud otsuses märgitud, et personalieeskirjade artikli 90 lõikes 1 ette nähtud menetlus „ei olnud kohaldatav“ hagejale, kuna „ametniku ja tema institutsiooni vahelist vaidlust saab personalieeskirjade artiklite 90 ja 91 alusel menetleda ainult juhul, kui selle aluseks on asjaomase isiku ja institutsiooni vaheline töösuhe“.
Poolte nõuded
19      Hagiavalduses ja parlamendi esitatud esialgse vastuväite kohta esitatud märkustes palub hageja Üldkohtul:
–        tunnistada hagi vastuvõetavaks;
–        tühistada esimene vaidlustatud otsus;
–        vajaduse korral tühistada teine vaidlustatud otsus;
–        mõista tekitatud varaline ja mittevaraline kahju välja parlamendilt ning
–        mõista kohtukulud välja parlamendilt.
20      Kodukorra artikli 130 lõike 1 alusel esitatud esialgses vastuväites palub parlament Euroopa Kohtul:
–        jätta hagi rahuldamata, kuna see on esitatud kohtule, kellel ei ole selleks pädevust, ja
–        mõista kohtukulud välja hagejalt.
Õiguslik käsitlus
21      Kodukorra artikli 130 lõigete 1 ja 7 alusel võib Üldkohus lahendada vastuvõetamatuse või pädevuse puudumise küsimuse ilma sisulist vaidlust käsitlemata, kui kostja seda taotleb. Vastavalt kodukorra artiklile 126 võib Üldkohus juhul, kui hagi on ilmselgelt põhjendamatu, ettekandja-kohtuniku ettepanekul igal ajal ja ilma menetlust jätkamata lõpetada kohtuasja põhistatud määrusega.
22      Käesolevas asjas leiab Üldkohus, et tal on toimikus olevate dokumentide põhjal piisavalt teavet, ning otsustab kodukorra artikli 130 lõike 7 ja artikli 126 alusel lahendada kohtuasja ilma menetlust jätkamata.
Pädevus
23      Parlament väidab sisuliselt, et Üldkohus ei ole pädev hagi läbi vaatama ja seda lahendama, kuna otsused avaldada pressiteade ja eemaldada hageja profiil S&D fraktsiooni veebisaidil olevast organisatsiooni skeemist on poliitiline tegevus, millega on tegelenud S&D fraktsiooni juhatus, mis on S&D fraktsiooni poliitilise tegevuse koordineerimise eest vastutav organ.
24      Hageja väidab, et Üldkohus on pädev ELTL artikli 270 alusel.
25      ELTL artiklis 270 on sätestatud Euroopa Liidu Kohtu valikuline pädevus avaliku teenistuse asjades. Nimetatud artiklis eristatakse taolisi asju teistest Euroopa Liidu Kohtu pädevusse kuuluvatest kohtuasjadest kui „liidu ning tema ametnike ja muude teenistujate vahelisi“ vaidlusi ning viidatakse personalieeskirjadele kui sellise valikulise pädevuse piire ja tingimusi reguleerivale õigusaktile.
26      Personalieeskirjade artikli 91 lõikes 1 on täpsustatud, et Euroopa Liidu Kohtu jurisdiktsiooni alla kuuluvad kõik liidu ja „personalieeskirjadega hõlmatud isikute“ vahelised vaidlused, milles käsitletakse seda isikut kahjustavat meedet personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 tähenduses. Viimati nimetatud sätte kohaselt võib „[i]ga isik, kelle suhtes kohaldatakse […] personalieeskirju“, esitada ametisse nimetavale asutusele kaebuse teda kahjustava meetme kohta.
27      Vaidlust ei ole selles, et hageja oli asjaolude asetleidmise ajal S&D fraktsiooni ajutine töötaja muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punkti c tähenduses. Teenistustingimuste artikkel 46 näeb ette, et personalieeskirjade VII jaotist, mis sisaldab artikleid 90 ja 91, kohaldatakse analoogia alusel. Hageja on seega personalieeskirjadega hõlmatud isik, kes esitas teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutusele kaebuse teda kahjustava akti peale.
28      Sellest järeldub, et Üldkohus on pädev lahendama käesolevat hagi vaidlustatud otsuste peale, millega jäeti kahju hüvitamise nõuded rahuldamata.
29      Parlament tugineb oma esialgses vastuväites 22. märtsi 1990. aasta kohtuotsusele Le Pen (C‑201/89, EU:C:1990:133) väitmaks, et puudub liidu õigusnorm, millest võiks järeldada, et fraktsiooni tegevuse saab omistada parlamendile ning et väidetavalt laimava väljaande levitamine fraktsiooni poolt ei too kaasa Euroopa Liidu lepinguvälist vastutust.
30      Vastupidi sellele, mida sisuliselt väidab parlament, ei piira 22. märtsi 1990. aasta kohtuotsuses Le Pen (C‑201/89, EU:C:1990:133, punkt 15 ja punkti 16 alapunkt b) väljendatud õiguspõhimõte siiski Üldkohtu valikulist pädevust avaliku teenistuse valdkonnas, mis on ette nähtud ELTL artiklis 270, vaid piirab kahju hüvitamise hagi esitamise võimalust konkreetsetes olukordades, mida Üldkohus peab hindama.
31      Lisaks ei ole asjakohane viidata 22. novembri 1990. aasta kohtuotsuse Mommer vs. parlament (T‑162/89, EU:T:1990:72) punktidele 21 ja 22, mille kohaselt töölepingu tingimused, mis jäävad personalieeskirjade või teenistustingimuste kohaldamisalast välja, ei kuulu Euroopa Liidu Kohtu pädevusse, kuna need punktid on obiter dicta, mis ei ole käesolevas asjas asjakohased. Argument, mis tugineb 16. detsembri 2019. aasta kohtumääruse Kipper vs. komisjon (T‑394/18, ei avaldata, EU:T:2019:863) punktile 20, on samuti tulemusetu, kuna see kohtuasi puudutas väga teistsugust asjaolude kogumit.
32      Seega tuleb parlamendi esitatud esialgne vastuväide tagasi lükata.
Sisulised küsimused
33      Hageja väidab oma hagis, et pressiteadet avaldades tegutses parlament õigusvastaselt ja ettevaatamatusest, rikkudes süütuse presumptsiooni põhimõtet, hoolitsemiskohustust, õigust heale haldusele ning õigust eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele. Hageja sõnul mõjutas pressiteate avaldamine otseselt tema tervist ja mainet. Ta väidab, et seetõttu on kõik tingimused hüvitise saamiseks täidetud.
34      Teises ja kolmandas nõudes palub hageja tühistada esimene ja teine vaidlustatud otsus.
35      Sellega seoses tuleneb väljakujunenud kohtupraktikast, et tühistamisnõuded, mis on vormiliselt esitatud kaebuse rahuldamata jätmise otsuse peale, toovad kaasa Üldkohtu poole pöördumise akti suhtes, mille peale kaebus esitati, kui neil nõuetel puudub sellistena iseseisev sisu (vt selle kohta 17. jaanuari 1989. aasta kohtuotsus Vainker vs. parlament, 293/87, EU:C:1989:8, punkt 8, ja 16. juuli 2025. aasta kohtuotsus ET vs. EIP, T‑417/24, ei avaldata, EU:T:2025:728, punkt 24 ja seal viidatud kohtupraktika).
36      Sellegipoolest ei pruugi kaebust sõnaselgelt tagasilükkav otsus oma sisust tulenevalt olla kaebaja poolt vaidlustatud meedet pelgalt kinnitav. Nii on juhul, kui kaebust tagasilükkava otsusega on kaebaja olukord uute õiguslike ja faktiliste asjaolude põhjal uuesti läbi vaadatud või kui see muudab või täiendab esialgset otsust. Neil asjaoludel on kaebuse rahuldamata jätmine akt, mida kontrollib kohus, kes võtab seda vaidlustatud akti õiguspärasuse hindamisel arvesse või koguni käsitab seda huve kahjustava aktina, mis asendab vaidlustatud akti (21. mai 2014. aasta kohtuotsus Mocová vs. komisjon, T‑347/12 P, EU:T:2014:268, punkt 34 ja seal viidatud kohtupraktika, ning 5. juuli 2023. aasta kohtuotsus SE vs. komisjon, T‑223/21, EU:T:2023:375, punkt 25 ja seal viidatud kohtupraktika).
37      Käesoleval juhul muudab teine vaidlustatud otsus, millega jäeti rahuldamata hageja kaebus personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel, esimest vaidlustatud otsust nii oluliselt, et asendab selle (vt eespool punktid 16 ja 18).
38      Seetõttu on asjakohane alustada nõudest, millega taotletakse teise vaidlustatud otsuse tühistamist.
39      Esiteks tuleb märkida, et hageja ei esita teise vaidlustatud otsuse vastu sisulisi argumente, vaid taotleb kolmandas nõudes selle tühistamist ainult „vajaduse korral“. Hageja piirdub nimelt väitmisega, ilma oma väidet põhjendamata, et S&D fraktsioon tegutses pressiteadet avaldada otsustades „tingimata kui või vähemalt ka kui teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutus“.
40      Teiseks ei võimalda ükski liidu õigusnorm järeldada, et fraktsiooni tegevuse võiks omistada parlamendile kui liidu institutsioonile (22. märtsi 1990. aasta kohtuotsus Le Pen, C‑201/89, EU:C:1990:133, punkt 14).
41      Fraktsiooni tegevust saab pidada parlamendi enda tegevuseks üksnes juhul, kui see institutsioon on selleks sõnaselgelt loa andnud või selle heaks kiitnud, näiteks parlamendi resolutsiooniga või mõne oma volituse raames tegutseva esindusorgani otsusega (vt selle kohta kohtujurist Jacobsi ettepanek kohtuasjas Le Pen, C‑201/89, EU:C:1990:63, punkt 19).
42      Sellega seoses nähtub pressiteate sõnastusest endast, et S&D fraktsiooni juhatus avaldas selle oma korruptsiooni ja välise sekkumise vastase poliitika raames, et suurendada üldsuse teadlikkust fraktsiooni sellekohastest põhimõtetest Katari uurimise raames (vt eespool punktid 11 ja 12).
43      Kolmandaks ei ole hageja tõendanud, et pressiteate avaldamine ja hageja profiili eemaldamine S&D fraktsiooni veebisaidil olevast organisatsiooni skeemist oli mingil viisil parlamendi poolt heaks kiidetud või kinnitatud.
44      On tõsi, et teenistustingimuste artikkel 1, artikli 2 punkt c ja artikkel 6 on fraktsioonidele teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutuse ülesannete määramise õiguslik alus. Lisaks on parlamendi juhatuse 13. jaanuari 2014. aasta otsuse ametisse nimetava asutuse või ametiisiku ja teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutuse volituste delegeerimise kohta artiklis 4 ette nähtud, et teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutusele antud volitused seoses ajutiste töötajatega delegeeritakse iga fraktsiooni määratud ametiisikule. Need õigusaktid ei reguleeri aga fraktsiooni tegevust, mis seisneb pressiteate avaldamises ja isiku profiili eemaldamises fraktsiooni veebisaidil olevast organisatsiooni skeemist.
45      Sellest järeldub, et teises vaidlustatud otsuses on õigesti märgitud, et otsused avaldada pressiteade ja eemaldada hageja profiil S&D fraktsiooni veebisaidil olevast organisatsiooni skeemist ei too kaasa liidu lepinguvälist vastutust.
46      Lisaks, isegi kui teises vaidlustatud otsuses on ekslikult märgitud, et personalieeskirjade artikli 90 lõikes 1 ette nähtud menetlus „ei olnud kohaldatav“ hagejale, ei muuda see asjaolu, et selle otsusega jäeti õigesti rahuldamata hageja kahju hüvitamise nõue parlamendi vastu.
47      Järelikult tuleb teise vaidlustatud otsuse tühistamise nõue jätta ilmselge õigusliku põhjendamatuse tõttu rahuldamata.
48      Mis puudutab kahju hüvitamise nõuet, siis vastavalt avaliku teenistuse asjades väljakujunenud kohtupraktikale tuleb selline nõue jätta rahuldamata, kui see on tihedalt seotud tühistamisnõudega, mis omakorda jäeti vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata või põhjendamatuse tõttu rahuldamata (vt 19. aprilli 2023. aasta kohtuotsus PP jt vs. parlament, T‑39/21, EU:T:2023:204, punkt 130 ja seal viidatud kohtupraktika).
49      Kuna teise vaidlustatud otsuse tühistamise nõue ja kahju hüvitamise nõue on omavahel tihedalt seotud, tuleb ka viimati nimetatu jätta ilmselge õigusliku põhjendamatuse tõttu rahuldamata.
50      Esimese vaidlustatud otsuse tühistamise nõue tuleb samuti jätta ilmselge õigusliku põhjendamatuse tõttu rahuldamata. Selle nõude põhjendamiseks esitatud argumendid on tulemusetud, arvestades esimese vaidlustatud otsuse asendamist teise vaidlustatud otsusega (vt eespool punkt 37) ja teise vaidlustatud otsuse tühistamise nõude rahuldamata jätmist (vt eespool punkt 47). Lisaks ja igal juhul, kuna pressiteate avaldamist ja hageja profiili eemaldamist S&D fraktsiooni veebisaidil olevast organisatsiooni skeemist ei saa omistada parlamendile, ei ole täidetud esimene kumulatiivsetest tingimustest, mille täidetus on vajalik liidu lepinguvälisel vastutusel põhineva kahju hüvitamise nõude rahuldamiseks.
51      Järelikult tuleb hagi tervikuna jätta kodukorra artikli 126 alusel ilmselge õigusliku põhjendamatuse tõttu rahuldamata.
Kohtukulud
52      Vastavalt kodukorra artikli 134 lõikele 1 on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud.
53      Kuna kohtuotsus on tehtud hageja kahjuks, tuleb vastavalt parlamendi nõudele jätta hageja kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja parlamendi kohtukulud.
Esitatud põhjendustest lähtudes
ÜLDKOHUS (neljas koda)
määrab:
1.      Jätta hagi rahuldamata.
2.      Mõista kõik kohtukulud välja EO-lt.
Luxembourg, 20. aprill 2026
V. Di Bucci
G. De Baere
Kohtusekretär
President
*      Kohtumenetluse keel: inglise.