62023TJ0600
ROZSUDOK VŠEOBECNÉHO SÚDU (tretia rozšírená komora)
z 1. októbra 2025 (
*1
)
„Energetika – Vnútorný trh s elektrickou energiou – Nariadenie (EÚ) 2015/1222 – Nariadenie (EÚ) 2019/943 – Prideľovanie prenosovej kapacity medzi ponukovými oblasťami a riadenie preťaženia – Stanovenie spoločných regionálnych metodík na výpočet dennej a vnútrodennej kapacity – Návrhy prevádzkovateľov prenosových sústav v regióne na výpočet kapacity CORE – Kritické vnútorné prvky siete – Ekonomická efektívnosť – Distribučné faktory prenosu energie – Rozhodnutie odvolacej rady ACER“
Vo veciach T‑600/23 a T‑612/23,
Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen (BNetzA) so sídlom v Bonne (Nemecko), v zastúpení: U. Karpenstein a K. Reiter, advokáti,
žalobkyňa vo veci T‑600/23,
Spolková republika Nemecko, v zastúpení: J. Möller a R. Kanitz, splnomocnení zástupcovia, za právnej pomoci R. Bierwagen, advokát,
žalobkyňa vo veci T‑612/23,
proti
Agentúre Európskej únie pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER), v zastúpení: P. Martinet, E. Tremmel a M. Povh, splnomocnení zástupcovia,
žalovanej,
ktorú v konaní podporuje:
vedľajší účastník konania vo veci T‑612/23,
Európska komisia, v zastúpení: O. Beynet a T. Scharf, splnomocnení zástupcovia,
VŠEOBECNÝ SÚD (tretia rozšírená komora),
na poradách v zložení: predseda komory S. Papasavvas, sudcovia P. Škvařilová‑Pelzl (spravodajkyňa), I. Nõmm, D. Kukovec a R. Meyer,
tajomník: S. Jund, referentka,
so zreteľom na písomnú časť konania,
po pojednávaní zo 4. marca 2025,
vyhlásil tento
Rozsudok
1
Svojimi žalobami podanými na základe článku 263 ZFEÚ sa Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen (BNetzA) a Spolková republika Nemecko domáhajú zrušenia rozhodnutia odvolacej rady Agentúry Európskej únie pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER) A‑003‑2019_R zo 7. júla 2023, ktoré bolo uverejnené na internetovej stránke tejto agentúry 26. júla 2023 (ďalej len „napadnuté rozhodnutie“).
Okolnosti predchádzajúce sporu
2
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 z 13. júla 2009 o podmienkach prístupu do sústavy pre cezhraničné výmeny elektriny, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1228/2003 (Ú. v. EÚ L 211, 2009, s. 15), v článku 18 ods. 5 stanovovalo, že Európska komisia môže prijať usmernenia týkajúce sa okrem iného odseku 3 písm. d) uvedeného článku. Tieto pravidlá s odkazom na článok 8 ods. 6 písm. g) toho istého nariadenia zahŕňajú pravidlá prideľovania kapacity a riadenia preťaženia.
3
Na základe článku 18 ods. 3 písm. b) a článku 18 ods. 5 nariadenia č. 714/2009 Komisia prijala nariadenie (EÚ) 2015/1222 z 24. júla 2015, ktorým sa stanovuje usmernenie pre prideľovanie kapacity a riadenie preťaženia (Ú. v. EÚ L 197, 2015, s. 24). Toto nariadenie stanovilo viaceré požiadavky týkajúce sa pridelenia prenosovej kapacity medzi ponukovými oblasťami, ako aj riadenia preťaženia na dennom a vnútrodennom trhu v odvetví elektrickej energie. Tieto požiadavky zahŕňajú najmä stanovenie spoločnej metodiky týkajúcej sa výpočtu dennej a vnútrodennej výmennej kapacity medzi oblasťami (ďalej len „výpočet kapacity“) v každom z regiónov výpočtu uvedenej kapacity v súlade s ustanoveniami hlavy II kapitoly 1 oddielu 3 nariadenia 2015/1222 s názvom „Metodika výpočtu kapacity“. Článok 20 nachádzajúci sa v tomto oddiele stanovoval pravidlá týkajúce sa zavedenia metodiky výpočtu kapacity podľa „prístup[u] na základe toku“. Podľa článku 2 druhého odseku bodu 9 nariadenia 2015/1222 môže byť takýto prístup definovaný ako „metóda výpočtu kapacity, ktorou sú výmeny energie medzi… oblasťami obmedzené distribučnými faktormi prenosu energie a dostupnými rezervami na kritických prvkoch siete“. Región výpočtu kapacity, ktorý tvoria Belgicko, Česká republika, Nemecko, Francúzsko, Chorvátsko, Luxembursko, Maďarsko, Holandsko, Rakúsko, Poľsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko (ďalej len „región CORE“), je určený prístupom na základe toku.
4
V súlade s článkom 9 ods. 1 a článkom 20 ods. 2 nariadenia 2015/1222 prevádzkovatelia prenosových sústav elektrickej energie (ďalej len „PPS“) každého regiónu výpočtu kapacity mali vypracovať návrh metodiky výpočtu kapacity vo svojom regióne a predložiť ho na schválenie príslušným vnútroštátnym regulačným orgánom (ďalej len „VRO“).
5
V súlade s článkom 9 ods. 10 a 12 nariadenia 2015/1222 sa dotknuté VRO následne mali snažiť nájsť dohodu a prijať rozhodnutie o návrhu PPS alebo o ich verzii zmenenej na žiadosť uvedených VRO. Podľa článku 9 ods. 11 a 12 nariadenia 2015/1222, ak sa príslušným VRO nepodarilo dospieť k takejto dohode, ACER mal rozhodnúť o návrhu PPS alebo o jeho zmenenej verzii v súlade s článkom 8 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa zriaďuje Agentúra pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (Ú. v. EÚ L 211, 2009, s. 1).
6
Dňa 15. septembra 2017 PPS regiónu CORE predložili VRO uvedeného regiónu na schválenie návrhy spoločnej regionálnej metodiky výpočtu kapacity v ich regióne.
7
Keďže VRO regiónu CORE nedospeli k dohode o schválení týchto návrhov metodiky, vec bola predložená agentúre ACER. Rozhodnutím č. 02/2019 z 21. februára 2019 (ďalej len „pôvodné rozhodnutie“) prijala zmenené verzie spoločnej regionálnej metodiky výpočtu kapacity pre región CORE, ako sú uvedené v prílohách I a II tohto rozhodnutia (ďalej len „sporné metodiky“).
8
Dňa 23. apríla 2019 BNetzA ako príslušný NRO v Nemecku podala proti pôvodnému rozhodnutiu odvolanie na odvolaciu radu ACER. Bolo založené na článku 19 nariadenia č. 713/2009.
9
Návrhom podaným do kancelárie Všeobecného súdu 2. mája 2019 Spolková republika Nemecko podala žalobu o neplatnosť tohto rozhodnutia, ktorá bola zapísaná do registra pod číslom T‑283/19.
10
Dňa 5. júna 2019 Európsky parlament a Rada Európskej únie prijali (EÚ) 2019/943 o vnútornom trhu s elektrinou (Ú. v. EÚ L 158, 2019, s. 54). Toto nariadenie podľa svojho odôvodnenia 1 pristúpilo k prepracovaniu nariadenia č. 714/2009 a v súlade so svojím článkom 70 obsahovalo zrušenie tohto posledného uvedeného nariadenia. Nariadenie 2019/943 bolo uverejnené 14. júna 2019 a účinnosť nadobudlo 4. júla 2019 v súlade so svojím článkom 71 ods. 1 Podľa článku 71 ods. 2 prvého pododseku nariadenia 2019/943 sa toto nariadenie malo v zásade uplatňovať od 1. januára 2020. V súlade s jej článkom 71 ods. 2 druhým pododsekom sa však jeho články 14 a 15 mali na základe výnimky uplatňovať odo dňa nadobudnutia jeho účinnosti. To isté platilo pre článok 16 nariadenia 2019/943 na účely uplatňovania článku 14 ods. 7 a článku 15 ods. 2 tohto nariadenia.
11
Rozhodnutím A‑003‑2019 odvolacej rady ACER z 11. júla 2019 bolo odvolanie, ktoré BNetzA podala proti pôvodnému rozhodnutiu, zamietnuté ako nedôvodné.
12
Dňa 21. septembra 2019 BNetzA podala na Všeobecný súd žalobu, ktorou sa domáhala jednak čiastočného zrušenia pôvodného rozhodnutia a jednak zrušenia rozhodnutia A‑003‑2019 a ktorá bolo zapísaná do registra kancelárie Všeobecného súdu pod číslom T‑631/19.
13
Rozsudkom zo 7. septembra 2022, BNetzA/ACER (T‑631/19, EU:T:2022:509), Všeobecný súd zrušil rozhodnutie A‑003‑2019 a v zostávajúcej časti zamietol žalobu podanú BNetzA ako neprípustnú. Všeobecný súd založil svoje zrušenie uvedeného rozhodnutia na dôvode, že odvolacia rada v tomto rozhodnutí vychádzala z nesprávneho právneho posúdenia, keď neoverila, či sú sporné metodiky v súlade s požiadavkami článkov 14 až 16 nariadenia 2019/943, na ktoré sa BNetzA konkrétne odvolávala vo svojom odvolaní podanom na uvedenú radu, keďže tieto články sa už uplatňovali (pozri bod 10 vyššie).
14
Na základe rozsudku zo 7. septembra 2022, BNetzA/ACER (T‑631/19, EU:T:2022:509), odvolacia rada ACER napadnutým rozhodnutím potvrdila pôvodné rozhodnutie, pričom najmä poznamenala, že sporné metodiky sú v súlade s článkami 14 až 16 nariadenia 2019/943.
15
Článok 5 ods. 8 sporných metodík v spojení s odsekom 7 tohto článku stanovuje, že návrh zoznamu kritických prvkov siete (ďalej len „KPS“) vnútornej povahy (a ich nepredvídaných udalostí), ktorý predkladajú PPS regiónu CORE podľa odsekov 5 a 6 tohto článku a ktorý sa aktualizuje každé dva roky, zahŕňa aspoň:
„a)
zoznam navrhovaných vnútorných KPS (a ich nepredvídaných udalostí), ktorých najvyššie distribučné faktory prenosu energie pri medzioblastných výmenách sa rovná alebo je vyšší ako prahová hodnota [začlenenia] stanovená v odseku 7, t. j. aspoň 5 %;
b)
posúdenie vplyvu zvýšenia prahovej hodnoty… [začlenenia]… na 10 % alebo viac; a
c)
pre každý navrhovaný vnútorný KPS (a jeho nepredvídané udalosti) analýza, ktorá preukazuje, že zahrnutie tohto prvku do výpočtu kapacity je ekonomicky najefektívnejším riešením na nápravu preťaženia uvedeného prvku, napríklad s prihliadnutím na tieto alternatívy:
i)
uplatnenie nápravných opatrení;
ii)
rekonfiguráciu ponukových oblastí;
iii)
investície do sieťovej infraštruktúry v kombinácii s jedným alebo druhým z dvoch uvedených riešení; alebo
iv)
kombinácia uvedených riešení.“
16
Okrem toho článok 5 ods. 8 sporných metodík spresňuje, že pred vykonaním analýzy uvedenej v písmene c) sa PPS regiónu CORE musia spoločne koordinovať s VRO tohto regiónu a poradiť sa s nimi o metodike, predpokladoch a kritériách tejto analýzy.
17
V súlade s článkom 5 ods. 9 sporných metodík musia návrhy zoznamov vnútorných KPS (a ich nepredvídané udalosti), ktoré predložili PPS regiónu CORE, tiež preukázať, že títo PPS dôkladne preskúmali alternatívne riešenia uvedené v odseku 8 uvedeného článku s dostatočným predstihom, pričom zohľadnili lehotu na vykonanie, ktorá im je stanovená, aby sa tieto riešenia mohli uplatniť alebo vykonať v okamihu, keď sa prijímajú rozhodnutia VRO tohto regiónu o týchto návrhoch.
Návrhy účastníkov konania
18
Vo veci T‑600/23 BNetzA navrhuje, aby Všeobecný súd:
–
zrušil napadnuté rozhodnutie,
–
uložil ACER‑u povinnosť nahradiť trovy konania.
19
Vo veci T‑612/23 Spolková republika Nemecko navrhuje, aby Všeobecný súd:
–
zrušil napadnuté rozhodnutie v rozsahu, v akom potvrdzuje článok 5 ods. 8 a 9 sporných metodík,
–
subsidiárne a za predpokladu, že odseky 8 a 9 článku 5 sporných metodík nemožno oddeliť od ostatných ustanovení článku 5 alebo od akýchkoľvek iných ustanovení uvedených metodík, zrušil všetky tieto ustanovenia,
–
uložil ACER‑u povinnosť nahradiť trovy konania.
20
ACER vo veci T‑600/23 a s podporou Komisie vo veci T‑612/23 v podstate navrhuje, aby Všeobecný súd:
–
zamietol žalobu,
–
uložil BNetzA a Spolkovej republike Nemecko povinnosť nahradiť trovy konania.
Právny stav
21
Po vypočutí účastníkov konania Všeobecný súd rozhodol o spojení vecí T‑600/23 a T‑612/23 na účely tohto rozsudku v súlade s článkom 68 ods. 1 svojho rokovacieho poriadku.
O predmete sporu
22
Z celkového znenia žaloby vo veci T‑600/23 vyplýva, že BNetzA, podobne ako Spolková republika Nemecko vo veci T‑612/23, navrhuje zrušenie napadnutého rozhodnutia len v rozsahu, v akom sa týka prijatia článku 5 ods. 8 písm. b) a c) a článku 5 ods. 9 sporných metodík, ktoré stanovujú pre PPS regiónu CORE určité požiadavky, ktoré musia dodržať, ak navrhujú, aby určitý prvok vnútornej siete a jej nepredvídané udalosti boli zapísané do zoznamu KPS a nepredvídaných udalostí, ktoré sa majú zahrnúť ako vstupné údaje do výpočtu kapacity (ďalej len „sporné ustanovenia“).
23
Z bodu 5 žaloby vo veci T‑600/23 totiž vyplýva, že „[žaloba] je namierená proti konkrétnemu prvku [pôvodného] rozhodnutia: mechanizmus uložený článkom 5 ods. 5 až 9 [tohto posledného uvedeného] rozhodnutia“, keďže „BNetzA považuje tento mechanizmus za nezákonný, pretože znemožňuje alebo prinajmenšom sťažuje uplatňovanie výpočtu kapacity na vnútorné prvky siete viac, ako stanovuje právna úprava“. Okrem toho z bodov 13 a 14 tejto žaloby uvedených pod názvom „Predmet žaloby“ vyplýva, že hoci BNetzA formálne navrhuje „zrušenie napadnutého rozhodnutia“, pritom spresňuje, že „vznesený právny dôvod… sa týka mechanizmu stanoveného v článku 5 ods. 5 až 9 [pôvodného] rozhodnutia potvrdeného napadnutým rozhodnutím“. Konkrétne v bode 14 žaloby BNetzA uvádza, že „žiadny právny dôvod nie je namierený proti napadnutému rozhodnutiu v rozsahu, v akom potvrdzuje ostatné ustanovenia [pôvodného] rozhodnutia, ktoré boli predmetom [jej] odvolania… podaného na odvolaciu radu“, a že hoci „zastáva názor, že tieto ostatné ustanovenia sú nezákonné“, „z dôvodu nedostatku praktického záujmu ich však nenapáda v rámci tejto žaloby“. Časť žaloby s názvom „Zhrnutie právneho dôvodu“ tiež potvrdzuje, že celá argumentácia BNetzA smeruje proti „mechanizmu stanovenému článkom 5 ods. 5 až 9 [pôvodného] rozhodnutia“.
24
Preto treba konštatovať, že predmetom tak žaloby vo veci T‑600/23, ako aj žaloby vo veci T‑612/23 je návrh na zrušenie napadnutého rozhodnutia v rozsahu, v akom sa týka prijatia sporných ustanovení.
O veci samej
25
Na podporu svojej žaloby BNetzA uvádza jediný žalobný dôvod založený v podstate na porušení článkov 14 až 16 nariadenia 2019/943 a článku 29 ods. 3 písm. b) nariadenia 2015/1222 v rozsahu, v akom výklad týchto článkov podaný odvolacou radou v sporných ustanoveniach napadnutého rozhodnutia údajne nie je v súlade s uvedenými článkami, ako aj s rôznymi ustanoveniami primárneho práva Únie a rôznymi zásadami práva Únie, konkrétne článkom 194 ZFEÚ, článkom 16 Charty základných práv Európskej únie, zásadou proporcionality, zásadou, podľa ktorej sú podstatné prvky vyhradené zákonodarcovi, zásadou inštitucionálnej rovnováhy a rozdelenia právomocí, zásadou rovnosti zaobchádzania, zásadou, podľa ktorej „nikto nie je povinný plniť nemožné“, a zásadou právnej istoty.
26
Na podporu svojej žaloby Spolková republika Nemecko uvádza päť žalobných dôvodov. Prvý žalobný dôvod, uvedený ako hlavný, je založený na porušení článkov 14 až 16 nariadenia 2019/943 a článku 29 ods. 3 písm. b) nariadenia 2015/1222. Z nasledujúcich žalobných dôvodov, ktoré boli uvedené subsidiárne, je druhý založený na porušení článkov 32 až 34, článku 25 a článku 29 ods. 3 písm. b) nariadenia 2015/1222, tretí na porušení článku 21 ods. 2 písm. a) a článku 22 nariadenia Komisie (EÚ) 2017/1485 z 2. augusta 2017, ktorým sa stanovuje usmernenie pre prevádzkovanie elektrizačnej prenosovej sústavy (Ú. v. EÚ L 220, 2017, s. 1), štvrtý na porušení zásady proporcionality a piaty na nedostatku právomoci ACER‑u a porušení formálnych náležitostí vyplývajúcich z článkov 2 a 4 nariadenia Rady č. 1 z 15. apríla 1958 o používaní jazykov v Európskom hospodárskom spoločenstve (Ú. v. ES 1958, 17, s. 385; Mim. vyd. 01/001, s. 3) v znení zmien.
27
BNetzA v rámci svojho jediného žalobného dôvodu a Spolková republika Nemecko v rámci prvého žalobného dôvodu tvrdia, že sporné ustanovenia sú založené na nesprávnom výklade článkov 14 až 16 nariadenia 2019/943 a článku 29 ods. 3 písm. b) nariadenia 2015/1222 zo strany odvolacej rady, podľa ktorého uvedené ustanovenia nebránia tomu, aby v prípade, že PPS navrhne zápis vnútorných prvkov siete (a ich nepredvídaných udalostí) do zoznamu vnútorných KPS (a ich nepredvídaných udalostí) zahrnutých do výpočtu kapacity, musí na jednej strane a v súlade s kritériom ekonomickej efektívnosti uvedeným v článku 5 ods. 8 písm. c) sporných metodík (ďalej len „kritérium ekonomickej efektívnosti“) preukázať, že zahrnutie uvedeného prvku do tohto výpočtu je ekonomicky najefektívnejším riešením na nápravu preťaženia v tomto prvku vzhľadom na iné dostupné riešenia, ako je uplatnenie nápravných opatrení, rekonfigurácia oblastí alebo investície do sieťovej infraštruktúry, a na druhej strane poskytnúť štúdiu vplyvu zvýšenia prahovej hodnoty začlenenia na aspoň 10 % (ďalej len „sporný výklad“).
28
Podľa BNetzA a Spolkovej republiky Nemecko je sporný výklad nezlučiteľný s doslovným, kontextuálnym a teleologickým výkladom článkov 14 až 16 nariadenia 2019/943 a článku 29 ods. 3 písm. b) nariadenia 2015/1222, z ktorého podľa nich jasne vyplýva, že výpočet kapacity musí zahŕňať všetky vnútorné prvky siete (a ich nepredvídané udalosti), ktoré ovplyvňujú medzioblastné výmeny, bez ohľadu na to, či tieto prvky sú alebo nie sú štrukturálne preťažené.
29
V tejto súvislosti treba na úvod poznamenať, že článok 5 ods. 8 sporných metodík stanovuje, že návrh zoznamu vnútorných KPS (a ich nepredvídaných udalostí), ktorý musia PPS regiónu CORE predložiť na schválenie VRO toho istého regiónu alebo, ak sa medzi sebou nedohodnú alebo na základe ich spoločnej žiadosti, ACER‑u, obsahuje okrem zoznamu navrhovaných vnútorných KPS, ktorých príslušný distribučný faktor prenosu energie (power transfer distribution factor, ďalej len „PTDF“) je aspoň 5 % [článok 5 ods. 8 písm. a)], posúdenie vplyvu zvýšenia prahovej hodnoty začlenenia na aspoň 10 % [článok 5 ods. 8 písm. b)] a analýzu ekonomicky najefektívnejšieho riešenia preťaženia [článok 5 ods. 8 písm. c)]. Treba tiež poznamenať, že článok 5 ods. 9 sporných metodík v podstate ukladá PPS povinnosť pri predkladaní predmetného návrhu preukázať, že s náležitou starostlivosťou preskúmali alternatívne riešenia uvedené v odseku 8 uvedeného článku v dostatočnom predstihu tak, aby ich bolo možné uplatniť alebo vykonať v čase, keď sa prijímajú rozhodnutia VRO tohto regiónu o týchto návrhoch. Z toho vyplýva, že na účely zápisu prvku vnútornej siete do zoznamu vnútorných KPS (a ich nepredvídaných udalostí), ktoré sa majú zohľadniť pri výpočte kapacity, sporné ustanovenia ukladajú PPS požiadavky (ďalej len „sporné požiadavky“), ktoré idú nad rámec oznámenia zoznamu vnútorných KPS (a ich nepredvídaných udalostí), spĺňajúcich kritérium distribučných faktorov prenosu energie uvedeného v článku 5 ods. 8 písm. a) uvedených metodík.
30
Okrem toho treba pripomenúť, že článok 14 nariadenia 2019/943 stanovuje pravidlá týkajúce sa revízie ponukových oblastí s cieľom zabrániť tomu, aby prinášali štrukturálne a dlhodobé preťaženie prenosovej sústavy. Článok 15 uvedeného nariadenia upravuje možnosť pre členské štáty so štrukturálnymi preťaženiami identifikovanými v ich sieťach vypracovať akčné plány v spolupráci so svojimi VRO s cieľom postupne a najneskôr do 31. decembra 2025 dosiahnuť minimálne úrovne kapacity, ktoré musia PPS sprístupniť pre medzioblastné výmeny. Článok 16 toho istého nariadenia upravuje tieto minimálne úrovne kapacity, pričom najmä stanovuje, že ak sa používa prístup založený na tokoch, táto minimálna kapacita, t. j. 70 %, určuje minimálny podiel kapacity KPS medzi oblasťami alebo internou kapacitou, ktorý rešpektuje limity prevádzkovej bezpečnosti, ktorá sa má použiť na koordinovaný výpočet kapacity podľa nariadenia 2015/1222, pričom sa zohľadnia nepredvídané udalosti. Zvyšný podiel kapacity, teda 30 %, sa môže použiť na bezpečnostné rezervy, kruhové toky a vnútorné toky.
31
Okrem toho článok 29 ods. 3 písm. b) nariadenia 2015/1222 stanovuje, že subjekt zodpovedný za koordinovaný výpočet kapacity nezohľadňuje na účely uvedeného výpočtu KPS, ktoré nie sú významne ovplyvnené medzioblastnými výmenami.
32
Po tomto konštatovaní treba overiť, či tak, ako v podstate tvrdia BNetzA a Spolková republika Nemecko, sporný výklad porušuje články 14 až 16 nariadenia 2019/943 a článok 29 ods. 3 písm. b) nariadenia 2015/1222 tým, že umožňuje ACER zaviesť do sporných metodík sporné požiadavky.
33
V tejto súvislosti je vhodné pripomenúť, že v súlade s ustálenou judikatúrou treba na účely výkladu ustanovenia práva Únie zohľadniť nielen jeho znenie, ale aj jeho kontext a ciele sledované právnou úpravou, ktorej je súčasťou (pozri rozsudky zo 7. júna 2005, VEMW a i., C‑17/03, EU:C:2005:362, bod 41 a citovanú judikatúru, a z 9. marca 2023, ACER/Aquind, C‑46/21 P, EU:C:2023:182, bod 54 a citovanú judikatúru).
34
V prvom rade treba preskúmať, či zo znenia ustanovení nariadení 2019/943 a 2015/1222 vyplýva, že ACER mohla bez toho, aby sa dopustila pochybenia, zaviesť sporné požiadavky do sporných metodík.
35
BNetzA a Spolková republika Nemecko v podstate tvrdia, že nič v znení ustanovení nariadení 2019/943 a 2015/1222 neumožňuje podmieniť zahrnutie prvku vnútornej siete, ktorý je významne ovplyvnený medzioblastnými výmenami, do výpočtu kapacity vykonaním analýzy ekonomickej efektívnosti a štúdie vplyvu zvýšenia prahovej hodnoty začlenenia.
36
ACER spochybňuje, že sporné požiadavky sú nezlučiteľné s doslovným výkladom článkov 14 až 16 nariadenia 2019/943 a článku 29 ods. 3 písm. b) nariadenia 2015/1222.
37
V tejto súvislosti treba po prvé pripomenúť, že článok 2 nariadenia 2019/943, nazvaný „Vymedzenie pojmov“, v bode 69 stanovuje, že pod KPS treba rozumieť „prvok siete buď v rámci… oblasti alebo medzi… oblasťami zohľadnený vo výpočte kapacity, ktorý obmedzuje množstvo energie, s ktorou sa môže obchodovať [medzi oblasťami]“. Ako správne poznamenávajú BNetzA a Spolková republika Nemecko, z tejto definície nevyplýva, že v kontexte nariadenia 2019/943 by sa iné požiadavky týkajúce sa kvalifikácie vnútorných prvkov siete (a ich nepredvídaných udalostí), než je požiadavka významného ovplyvnenia medzioblastnými výmenami, mohli v sporných metodikách zaviesť a viesť tak k tomu, že určité prvky, ktoré významne obmedzujú medzioblastné výmeny z dôvodu štrukturálnych preťažení ovplyvňujúcich tieto výmeny, sa nepovažujú za kritické a sú vylúčené z výpočtu kapacity, ako aj uplatňovania pravidiel týkajúcich sa výpočtu tejto kapacity.
38
Navyše článok 16 ods. 4 nariadenia 2019/943 potvrdzuje, že maximálna úroveň kapacity medzioblastnej výmeny, ktorá sa má sprístupniť účastníkom trhu, sa okrem „spojovacích vedení“ týka „prenosových sústav, na ktoré vplýva kapacita cezhraničných tokov“, teda všetkých vnútorných prvkov siete, ktoré majú nezanedbateľný vplyv na uvedenú kapacitu a môžu ju tak obmedziť.
39
Po druhé tento výklad nariadenia 2019/943 je podporený obsahom článku 29 ods. 3 písm. b) nariadenia 2015/1222, podľa ktorého „pri výpočte medzioblastnej kapacity každý koordinovaný kalkulátor kapacity musí… nebrať do úvahy tie kritické prvky siete, ktoré nie sú výrazne ovplyvnené zmenami čistých pozícií v ponukovej oblasti podľa metodiky [na výpočet kapacity]“.
40
V tejto súvislosti je výpočet PTDF matematickým nástrojom používaným na meranie vplyvu KPS na medzioblastné výmeny v rámci prístupu založeného na tokoch, ako to vyplýva najmä z článku 2 druhého odseku bodu 9, článku 21 ods. 1 písm. b) bodu v) a článku 29 ods. 7 písm. b), c) a f) nariadenia 2015/1222. Článok 2 bod 22 nariadenia Komisie (EÚ) č. 543/2013 zo 14. júna 2013 o predkladaní a uverejňovaní údajov na trhoch s elektrickou energiou, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 (Ú. v. EÚ L 163, 2013, s. 1), definuje PTDF ako zastúpenie fyzického toku v KPS vyvolané zmenou čistej pozície ponukovej oblasti. Ako ACER uznala na pojednávaní a ako vyplýva z článku 5 ods. 7 a článku 5 ods. 8 písm. a) sporných metodík, odvolacia rada v napadnutom rozhodnutí pripustila návrh PPS, na základe ktorého možno usúdiť, že prvok vnútornej siete s PTDF nižším ako 5 % nespĺňa kritérium významného vplyvu na medzioblastné výmeny.
41
Z toho vyplýva, že ako už mal súd Únie príležitosť spresniť, pri súčasnom stave práva Únie treba konštatovať, že KPS zahŕňajú všetky vnútorné prvky siete, ktoré spĺňajú kritérium významného vplyvu na medzioblastné výmeny tak, ako sa meria prostredníctvom ich PTDF (pozri v tomto zmysle rozsudky z 25. septembra 2024, CRE/ACER, T‑446/21, neuverejnený, EU:T:2024:647, bod 51; z 25. septembra 2024, RTE/ACER, T‑472/21, neuverejnený, EU:T:2024:648, bod 52, a z 25. septembra 2024, BNetzA/ACER, T‑485/21, EU:T:2024:653, bod 47).
42
Ako správne poznamenávajú BNetzA a Spolková republika Nemecko, zo znenia článku 29 ods. 3 písm. b) nariadenia 2015/1222 nevyplýva, že v rámci metodiky na výpočet kapacity uvedenej v článku 21 tohto nariadenia sa vnútorné prvky siete významne ovplyvnené medzioblastnými výmenami, ako sa meria prostredníctvom ich PTDF, možno nepovažovať za kritické a vylúčené z výpočtu kapacity, ako aj z uplatnenia pravidiel týkajúcich sa tohto výpočtu z dôvodu, že údajne nespĺňajú dodatočné požiadavky, ktorých cieľom je najmä zohľadniť skutočnosť, že tieto prvky sú údajne štrukturálne preťažené.
43
Po tretie treba odmietnuť tvrdenia ACER‑u, podľa ktorých odkaz v texte článku 16 ods. 8 prvom pododseku písm. b) druhej vete nariadenia 2019/943 na „usmerneni[a] pre prideľovanie kapacity a riadenie preťaženia prijat[é] na základe článku 18 ods. 5 nariadenia… č. 714/2009“, a teda v podstate na nariadenie 2015/1222, umožňoval podmieniť dodatočnými požiadavkami, ako sú splnenie kritéria ekonomickej efektívnosti alebo uskutočnenie štúdie vplyvu zvýšenia prahovej hodnoty začlenenia na 10 % alebo viac, kvalifikáciu „vnútorných prvkov siete“ ako „kritických“, a teda ich zohľadnenie pri výpočte kapacity, ako aj uplatnenie pravidiel týkajúcich sa výpočtu tejto kapacity na tieto prvky.
44
V prvom rade v rozsahu, v akom ACER odkazuje najmä na francúzske znenie a BNetzA, ako aj Spolkovú republiku Nemecko na nemecké znenie článku 16 ods. 8 prvý pododsek písm. b) druhú vetu nariadenia 2019/943, treba pripomenúť, že v súlade s ustálenou judikatúrou sa formulácia použitá v jednej z jazykových verzií ustanovenia práva Únie nemôže chápať ako jediný základ na výklad tohto ustanovenia, prípadne sa nemôže považovať za ustanovenie, ktoré má prednosť pred inými jazykovými verziami. Ustanovenia práva Únie sa totiž majú vykladať a uplatňovať jednotným spôsobom pri zohľadnení existujúcich verzií vo všetkých jazykoch Únie. V prípade rozporu medzi rôznymi jazykovými verziami textu práva Únie sa má predmetné ustanovenie vykladať podľa všeobecnej štruktúry a účelu právneho predpisu, ktorého je súčasťou (pozri uznesenie z 2. decembra 2022, Compania Naţională de Transporturi Aeriene Tarom, C‑229/22, EU:C:2022:978, bod 21 a citovanú judikatúru; rozsudky z 21. marca 2024, Cobult, C‑76/23, EU:C:2024:253, bod 25, a z 5. septembra 2024, BIOR, C‑344/23, EU:C:2024:696, bod 45).
45
V prejednávanej veci treba v rôznych jazykových verziách článku 16 ods. 8 prvom pododseku písm. b) druhej vete nariadenia 2019/943 určiť, čo treba z gramatického hľadiska považovať za „v súlade s usmerneniami pre prideľovanie kapacity a riadenie preťaženia prijatého na základe článku 18 ods. 5 nariadenia… č. 714/2009“. V tejto súvislosti okrem nemeckej, bulharskej a českej verzie tohto ustanovenia, ktoré z gramatického hľadiska odkazujú skôr na „nepredvídané udalosti“ ovplyvňujúce KPS, než, ako tvrdí ACER, na samotné KPS, ostatné jazykové verzie možno chápať tak, že všeobecne odkazujú na prvú časť vety, a teda na kapacitu rešpektujúcu limity prevádzkovej bezpečnosti každého KPS (so svojimi nepredvídanými udalosťami), ktorého 70 % prahová hodnota musí byť dostupná pre medzioblastné výmeny (ďalej len „70 % MACZT“).
46
Väčšina jazykových verzií článku 16 ods. 8 prvého pododseku písm. b) nariadenia 2019/943 tak potvrdzuje výklad tohto ustanovenia zo strany BNetzA a Spolkovej republiky Nemecko, podľa ktorého normotvorca Únie chcel v tomto ustanovení odkázať na určenie kapacity rešpektujúcej limity prevádzkovej bezpečnosti každého KPS (so svojimi nepredvídanými udalosťami), z ktorých podstatná časť, konkrétne 70 % MACZT, mala byť k dispozícii na medzioblastné výmeny. Naproti tomu žiadna z týchto verzií neumožňuje konštatovať, že ako tvrdí ACER, toto ustanovenie umožňovalo PPS, VRO alebo jej samej podmieniť dodatočným požiadavkám kvalifikáciu „vnútorných prvkov siete“ ako „kritických“, a teda ich zohľadnenie pri výpočte kapacity a uplatňovanie pravidiel týkajúcich sa uvedeného výpočtu na tieto prvky.
47
Tento výklad potvrdzujú prípravné práce k nariadeniu 2019/943 (dokumenty ST 5834/18 REV 4, ST 5834/18 REV 5 a ST 5070/19), ktoré sú verejne dostupné a ktoré jasne odkazujú v podstate na nariadenie 2015/1222 na účely určenia kapacity rešpektujúcej limity prevádzkovej bezpečnosti každého KPS (so svojimi nepredvídanými udalosťami), a nielen na nepredvídané udalosti alebo KPS.
48
Ďalej v rozsahu, v akom účastníci konania tiež vyzývajú, aby sa obsah článku 16 ods. 8 prvého pododseku písm. b) nariadenia 2019/943 vykladal s prihliadnutím na odôvodnenie 31 tohto nariadenia, treba pripomenúť, že hoci znenie odôvodnenia legislatívneho aktu Únie môže byť použité na spresnenie ustanovenia tohto aktu a predstavuje dôležitý výkladový nástroj (pozri rozsudok z 19. decembra 2019, Puppinck a i./Komisia, C‑418/18 P, EU:C:2019:1113, bod 75 a citovanú judikatúru), z ustálenej judikatúry vyplýva, že preambula legislatívneho aktu Únie nemá sama osebe záväznú právnu silu. Na takúto preambulu sa nemožno odvolávať ani s cieľom odchýliť sa od samotných ustanovení dotknutého aktu, ani s cieľom výkladu týchto ustanovení v zmysle, ktorý je zjavne v rozpore s ich znením (contra legem) (pozri rozsudok z 19. júna 2014, Karen Millen Fashions, C‑345/13, EU:C:2014:2013, bod 31 a citovanú judikatúru).
49
V prejednávanej veci teda obsah odôvodnenia 31 nariadenia 2019/943 nemôže viesť k výkladu článku 16 ods. 8 prvého pododseku písm. b) tohto nariadenia contra legem, ktorý v súlade so záverom o jednotnom výklade vyvodeným v bode 46 vyššie odkazuje na určenie kapacity rešpektujúce limity prevádzkovej bezpečnosti každého KPS (so svojimi nepredvídanými udalosťami), z ktorej podstatná časť, konkrétne 70 % MACZT, musí byť dostupná pre medzioblastné výmeny.
50
Okrem nemeckej verzie navyše verzie odôvodnenia 31 nariadenia 2019/943 vypracované vo všetkých ostatných jazykoch Únie, vrátane bulharskej a českej verzie, potvrdzujú, že normotvorca Únie chcel odkazom v podstate na nariadenie 2015/1222, odkázať na určenie kapacity rešpektujúce limity prevádzkovej bezpečnosti každého KPS (so svojimi nepredvídanými udalosťami), ktorej podstatný „percentuálny podiel“, konkrétne 70 % MACZT, musí byť k dispozícii pre medzioblastné výmeny.
51
Treba dodať, že skutočnosť, na ktorú poukázala ACER, že vo všetkých verziách vypracovaných v jazykoch Únie s výnimkou nemeckej verzie, sa uvádza, že k tomuto určeniu musí dôjsť „na základe procesu výberu podľa nariadenia… 2015/1222“, neznamená, že toto určenie sa môže zakladať na sporných požiadavkách. Naopak, tento nepriamy odkaz na proces výberu podľa článku 29 ods. 3 písm. b) nariadenia 2015/1222, uvedený v bode 39 vyššie, odráža vôľu normotvorcu Únie uplatniť prístup zvolený v uvedenom ustanovení na vymedzenie rámca výberu KPS, teda prístup založený na kritériu významného ovplyvnenia vnútorných prvkov siete medzioblastnými výmenami, ako sa meria prostredníctvom PTDF. Z takéhoto odkazu teda nevyplýva, že by kvalifikácia „vnútorných prvkov siete“ ako „kritických“, a teda ich zohľadnenie pri výpočte kapacity a uplatňovanie pravidiel týkajúcich sa uvedeného výpočtu na ne, mohlo podliehať iným požiadavkám, než je požiadavka významného ovplyvnenia medzioblastnými výmenami.
52
Vzhľadom na vyššie uvedené teda ACER nemôže dôvodne tvrdiť, že zo znenia článku 16 ods. 8 prvého pododseku písm. b) nariadenia 2019/943 v spojení s odôvodnením 31 tohto nariadenia vyplýva, že do sporných metodík by sa mohli zaviesť iné požiadavky než požiadavka významného ovplyvnenia medzioblastnými výmenami, s cieľom určiť vnútorné prvky siete, ktoré by sa mali považovať za „kritické“ a ako také by sa mali zapísať do zoznamu KPS (a ich nepredvídaných udalostí) zohľadnených pri výpočte kapacity a podliehajúcich pravidlám týkajúcim sa uvedeného výpočtu.
53
Okrem toho, pokiaľ ACER poznamenáva, že článok 21 nariadenia 2015/1222, nazvaný „Metodika výpočtu kapacity“, prijatý Komisiou na základe poverenia normotvorcu Únie, stanovuje len prvky, ktoré uvedená metodika, najmä v prípade prístupu na základe toku, musí „minimálne“ obsahovať, pričom nevylučuje, že táto metodika môže obsahovať iné prvky, ktoré toto ustanovenie výslovne nestanovuje, treba konštatovať, že to neumožňuje zmeniť v sporných metodikách kritériá stanovené príslušnými pravidlami na určenie vnútorných prvkov siete, ktoré možno považovať za „kritické“ a ako také zapísané do zoznamu KPS (a ich nepredvídaných udalostí) zohľadneného pri výpočte kapacity a podliehajúce pravidlám týkajúcim sa uvedeného výpočtu.
54
Napokon skutočnosť, že na jednej strane článok 21 ods. 4 nariadenia 2015/1222 stanovuje, že všetky PPS v každom regióne výpočtu kapacity používajú v čo najväčšej miere, najneskôr však do 31. decembra 2020, harmonizované vstupné údaje pre výpočet kapacity, najmä v prípade prístupu na základe toku, a že na druhej strane KPS (a ich nepredvídané udalosti), ktoré sa v súlade s článkom 2 bodom 69 nariadenia 2019/943 v procese výpočtu kapacity zohľadňujú a obmedzujú množstvo elektriny, ktorú možno vymieňať medzi oblasťami, teda vstupné údaje do „[procesu] výpočtu kapacity dostupnej pre toky vyvolané medzioblastnou výmenou“, ako je spomenuté v článku 16 ods. 8 prvom pododseku písm. b) nariadenia 2019/943 a stanovené metodikou výpočtu kapacity na základe tokov, prijatou v súlade s článkom 20 ods. 2 nariadenia 2015/1222, neumožňuje dospieť k záveru, že výber vnútorných prvkov siete, ktoré by sa mali považovať za „kritické“ a ako také zaradené do zoznamu KPS (a ich nepredvídaných udalostí) zahrnutých do výpočtu kapacity a podliehajúcich pravidlám týkajúcim sa tohto výpočtu, môže podliehať iným požiadavkám, než je požiadavka ovplyvnenia medzioblastnými výmenami.
55
V tejto súvislosti je situácia odlišná od situácie týkajúcej sa technického uplatňovania kritéria významného ovplyvnenia medzioblastnými výmenami – stanoveného normotvorcom Únie a na základe delegovania Komisiou v článku 2 bode 69 nariadenia 2019/943 a článku 29 ods. 3 písm. b) nariadenia 2015/1222 – zo strany PPS, VRO alebo ACER‑u tým, že sa identifikuje relevantný PTDF, ktorý treba zohľadniť v rámci sporných metodík. V bode 112 pôvodného rozhodnutia samotná ACER poznamenala, že kritérium významného ovplyvnenia je dôležitým prvkom na určenie konečného zoznamu KPS (a ich nepredvídaných udalostí), ktorý musí byť zohľadnený pri výpočte kapacity, výslovne vyžadovaného článkom 29 ods. 3 písm. b) nariadenia 2015/1222.
56
V tomto nariadení však neexistuje žiadny výslovný základ rovnocenný tomu, ktorý je uvedený v článku 29 ods. 3 písm. b) nariadenia 2015/1222 pre kritérium významného ovplyvnenia na odôvodnenie toho, aby sa v rámci tejto metodiky určilo aj kritérium uvádzajúce to, za akých podmienok by mali byť vnútorné prvky siete obmedzujúce množstvo elektriny, ktorú možno vymeniť medzi oblasťami, zapísané do zoznamu KPS (a ich nepredvídateľné udalosti), zohľadnené v procese výpočtu kapacity, a teda na odôvodnenie toho, aby ACER prijala sporné požiadavky. Navyše v bodoch 109 a 112 pôvodného rozhodnutia a bodoch 47, 48 a 52 napadnutého rozhodnutia ACER a odvolacia rada len odkázali ako na základ kritéria ekonomickej efektívnosti na bod 1.7 prílohy I k nariadeniu č. 714/2009, o ktorom odvolacia rada v bode 46 napadnutého rozhodnutia správne konštatovala, že už nemôže predstavovať platný právny základ pre uvedené kritérium, pretože už nie je účinný (pozri v tomto zmysle rozsudok zo 7. septembra 2022, BNetzA/ACER, T‑631/19, EU:T:2022:509, body 76 až 85).
57
V tejto súvislosti treba pripomenúť, že cieľom spoločných metodík uvedených v článku 9 ods. 7 a článku 20 ods. 2 nariadenia 2015/1222 je, aby PPS definovali metodiku koordinovaného výpočtu kapacity týkajúcej sa regiónu. Podľa článku 21 ods. 1 uvedeného nariadenia návrh metodiky vypracovaný PPS musí obsahovať „minimálne“ určité prvky, medzi ktoré patrí najmä „metodik[a] na výpočet vstupných údajov pre výpočet kapacity“, ktorá musí obsahovať parametre vymenované v článku 21 ods. 1 písm. a) bodoch i) až iv) nariadenia 2015/1222. Tieto posledné uvedené ustanovenia sa týkajú určenia spoľahlivostnej rezervy, určenia limitov prevádzkovej bezpečnosti, nepredvídaných udalostí, ktoré treba zohľadniť pri výpočte kapacity, a obmedzení prideľovania, ktoré možno uplatniť, určenia kľúčov rozloženia výroby a určenia nápravných opatrení, ktoré treba zohľadniť pri výpočte kapacity.
58
V prejednávanej veci treba uviesť, že sporné metodiky vykonávajú tieto ustanovenia. Konkrétne článok 5 uvedených metodík, ktorý obsahuje sporné požiadavky, sa nachádza v ich hlave 3 venovanej „vstupným údajom na výpočet kapacity“. Jeho cieľom je teda vykonať článok 21 ods. 1 písm. a) nariadenia 2015/1222 a jeho predmetom je, ako sa uvádza v jeho názve, vymedzenie vnútorných KPS (a ich nepredvídaných udalostí) zo strany PPS, ktoré v súlade s článkom 4 ods. 8 týchto metodík predstavuje prvú etapu procesu výpočtu kapacity.
59
Ako však bolo uvedené v bode 29 vyššie, článok 5 ods. 8 sporných metodík vyžaduje, aby návrh zoznamu vnútorných KPS (a ich nepredvídaných udalostí), ktorý musia PPS regiónu CORE predložiť, obsahoval okrem zoznamu navrhovaných vnútorných KPS, ktorých PTDF sú aspoň 5 %, štúdiu vplyvu zvýšenia prahovej hodnoty začlenenia na aspoň 10 % a analýzu ekonomicky najefektívnejšieho riešenia na nápravu preťaženia.
60
Povinnosť zahrnúť do návrhu zoznamu vnútorných KPS (a ich nepredvídaných udalostí) takúto štúdiu vplyvu a takúto analýzu ide nad rámec parametrov stanovených v článku 21 ods. 1 písm. a) nariadenia 2015/1222 pre výpočet vstupných údajov pre výpočet kapacity a nezodpovedá cieľom uvedeným v tomto ustanovení. Hoci sa totiž takéto štúdie a analýzy môžu ukázať ako relevantné z dlhodobého hľadiska na účely nápravy štrukturálneho preťaženia, nič to nemení na tom, že nepredstavujú vstupné údaje pre výpočet kapacity a ako také sa nezúčastňujú na procese výpočtu kapacity, ktorý sa zakladá hlavne na tom, že PPS určia zoznam KPS zodpovedajúcich definícii uvedenej normotvorcom Únie v článku 2 bode 69 nariadenia 2019/943. Rovnaké konštatovanie platí z tých istých dôvodov, pokiaľ ide o povinnosť stanovenú v článku 5 ods. 9 sporných metodík zahrnúť do návrhu zoznamu vnútorných KPS (a ich nepredvídaných udalostí) povinnosť preukázať, že alternatívne riešenia uvedené v odseku 8 uvedeného článku boli starostlivo a dostatočne vopred preskúmané.
61
Z toho vyplýva, že zo znenia ustanovení nariadení 2019/943 a 2015/1222 nevyplýva, že ACER mohla bez toho, aby sa dopustila nesprávneho posúdenia, zaviesť sporné požiadavky do sporných metodík.
62
V druhom rade treba preskúmať, či kontext, do ktorého patria ustanovenia nariadenia 2019/943, potvrdzuje, že sporné požiadavky nemohli byť zavedené do sporných metodík.
63
BNetzA a Spolková republika Nemecko v podstate tvrdia, že z kontextuálneho výkladu ustanovení nariadenia 2019/943 vyplýva, že zohľadnenie vnútorných prvkov siete, ovplyvnených medzioblastnými výmenami, pri výpočte kapacity nemôže podliehať kritériu ekonomickej efektívnosti.
64
ACER sa domnieva, že kontextuálny výklad ustanovení nariadenia 2019/943 vykonaný s prihliadnutím na zásadné pravidlo, ktoré normotvorca Únie podľa nej stanovil v článku 16 ods. 8 prvom pododseku prvej vete nariadenia 2019/943, potvrdzuje, že mohla zaviesť sporné požiadavky do sporných metodík. Podľa tohto pravidla by PPS údajne nemali prenosovú kapacitu na riešenie problémov vnútorného preťaženia, čo podľa nej potvrdzuje aj definícia „oblasti“ a pravidlá upravujúce uvedené oblasti uvedené v článku 2 bode 65 a článku 14 ods. 1 nariadenia 2019/943. Zahrnutie sporných požiadaviek do sporných metodík teda bolo podľa nej nevyhnutné na zabezpečenie dodržania tohto základného pravidla.
65
V tejto súvislosti treba poznamenať, že podľa článku 16 ods. 8 prvého pododseku druhej vety nariadenia 2019/943 a článku 16 ods. 8 prvého pododseku písm. a) a b) toho istého nariadenia sa základné pravidlo uvedené v prvej vete daného odseku 8 považuje za dodržané, ak úrovne dostupnej kapacity pre medzioblastné výmeny dosahujú pre hranice, v ktorých sa používa prístup na základe toku, 70 % MACZT, pričom zostávajúcich maximálne 30 % sa môže použiť na spoľahlivostnú rezervu, kruhové toky a vnútorné toky. Normotvorca Únie tak zaviedol domnienku, že PPS dosahujúci 70 % MACZT dodržiavajú svoju povinnosť neobmedzovať medzioblastnú prenosovú kapacitu na riešenie problémov vnútorného preťaženia.
66
V odôvodnení 27 štvrtej a šiestej vete nariadenia 2019/943 tak normotvorca Únie jasne vysvetlil, že v rámci tohto nariadenia „mus[í] sa zaviesť jasná minimálna úroveň dostupnej kapacity pre medzioblastný obchod s cieľom znížiť vplyv kruhových tokov a vnútorného preťaženia na medzioblastný obchod a poskytnúť účastníkom trhu predvídateľnú hodnotu kapacity“, zatiaľ čo „zvyšný podiel kapacity sa môže použiť na bezpečnostné rezervy, kruhové toky a vnútorné toky“.
67
Domnienka uvedená v bode 65 vyššie nie je spochybnená definíciou „oblasti“, ani pravidlami upravujúcimi uvedené oblasti, uvedenými v článku 2 bode 65 a článku 14 ods. 1 nariadenia 2019/943, ktorých obsah uvádza ACER.
68
Je pravda, že z článku 2 bodu 65 a článku 14 ods. 1 nariadenia 2019/943 vyplýva, že v rámci oblasti „si účastníci trhu môžu vymieňať elektrickú energiu bez prideľovania kapacity“ a že uvedené oblasti v zásade „nesmú vykazovať… štrukturálne preťaženia“.
69
Článok 14 ods. 1 tretia veta nariadenia 2019/943 však spresňuje prípady, v ktorých sú štrukturálne preťaženia naďalej oprávnené, čo platí najmä vtedy, keď „tieto štrukturálne preťaženia nevedú k zníženiu medzioblastnej obchodnej kapacity v súlade s požiadavkami článku 16“. Článok 14 ods. 1 štvrtá veta uvedeného nariadenia stanovuje, že konfigurácia ponukových oblastí v Únii je koncipovaná tak, aby sa maximalizovala hospodárska efektívnosť a aby sa maximalizovali medzioblastné obchodné príležitosti v súlade s článkom 16, a to pri zachovaní bezpečnosti dodávky. Ako však už bolo uvedené v bode 65 vyššie, podľa článku 16 ods. 8 nariadenia 2019/943 platí, že ak PPS regiónu CORE dosiahnu 70 % MACZT a riešia problémy vnútorného preťaženia so zvyšnými 30 %, predpokladá sa, že protiprávne nenarúšajú optimalizáciu hospodárskej efektívnosti a možnosti medzioblastných výmen.
70
Okrem toho v článku 15 nariadenia 2019/943, na ktorý odkazuje článok 16 ods. 8 tohto nariadenia, normotvorca Únie stanovil, že každý členský štát, ktorý má zistené štrukturálne preťaženie, sa môže v spolupráci so svojím NRO rozhodnúť v súlade s článkom 14 ods. 7 uvedeného nariadenia vypracovať akčný plán obsahujúci konkrétny časový rámec (ďalej len „lineárna trajektória“) na prijatie opatrení na zníženie tohto preťaženia, ktoré umožnia svojim PPS dosiahnuť 70 % MACZT najneskôr do 31. decembra 2025.
71
Dňa 28. decembra 2019 však Spolková republika Nemecko predložila Komisii a agentúre ACER „akčný plán pre oblasť“ kontrolovaný jej PPS (Aktionplan Gebotszone). V súlade s článkom 15 ods. 2 druhým pododsekom treťou vetou nariadenia 2019/943 musí Spolková republika Nemecko počas vykonávania tohto akčného plánu len zabezpečiť, aby sa dostupná kapacita na zabezpečenie súladu medzioblastných výmen s článkom 16 ods. 8 uvedeného nariadenia bola rovnaká alebo vyššia ako hodnoty lineárnej trajektórie, a to aj prostredníctvom nápravných opatrení v regióne CORE.
72
Ako ACER uznala na pojednávaní v odpovedi na ústnu otázku Všeobecného súdu, Spolková republika Nemecko a jej PPS doteraz vo všeobecnosti rešpektovali lineárnu trajektóriu stanovenú vo svojom akčnom pláne, v dôsledku čoho v súlade s predpokladom uvedeným v prvej vete článku 16 ods. 8 nariadenia 2019/943 treba vychádzať z toho, že dodržali základné pravidlo, podľa ktorého nesmú obmedzovať medzioblastnú prenosovú kapacitu na riešenie problémov s vnútorným preťažením.
73
V tejto súvislosti treba pripomenúť, že podľa článku 16 ods. 4 nariadenia 2019/943 sú PPS povinné použiť nápravné opatrenia, ako sú výmeny za protihodnotu alebo redispečing v zmysle článku 2 bodu 26 nariadenia 2019/943, aby optimalizovali kapacitu dostupnú na medzioblastné výmeny, len na účely dosiahnutia minimálnej kapacity stanovenej v odseku 8 toho istého článku, teda 70 % MACZT alebo, ak sa uplatňuje akčný plán, hodnoty zodpovedajúce lineárnej trajektórii.
74
Okrem toho v súlade s článkom 15 nariadenia 2019/943 a ako vyplýva z odôvodnenia 31 šiestej vety nariadenia 2019/943 a ako pripustila samotná odvolacia rada v bode 60 napadnutého rozhodnutia, nemalo by byť možné uskutočňovať rekonfiguráciu oblasti proti vôli dotknutého členského štátu, pokiaľ sa dosiahne minimálna kapacita, teda 70 % MACZT alebo hodnoty zodpovedajúce lineárnej trajektórii.
75
Z toho vyplýva, že ak PPS dosiahnu minimálnu kapacitu, uplatnenie kritéria ekonomickej efektívnosti v rozsahu, v akom im ukladá povinnosť overiť, či rekonfigurácia ich oblasti alebo použitie nápravných opatrení nie sú ekonomicky efektívnejšími riešeniami ako prideľovanie kapacity na nápravu preťaženia ich vnútorných prvkov siete, je v praxi úplne irelevantné, pretože nie je právne záväzné pre dotknutý členský štát alebo PPS. ACER to navyše uznala na pojednávaní v odpovedi na ústnu otázku Všeobecného súdu týkajúcu sa prípadnej rekonfigurácie oblasti.
76
V dôsledku toho preskúmanie kontextu, do ktorého patria ustanovenia nariadenia 2019/943, potvrdzuje, že ACER nemohla bez toho, aby pochybila, zaviesť sporné požiadavky do sporných metodík.
77
V treťom rade treba preskúmať, či teleologický výklad ustanovení nariadení 2019/943 a 2015/1222 potvrdzuje, že do sporných metodík nemohli byť zavedené sporné požiadavky.
78
BNetzA a Spolková republika Nemecko sa domnievajú, že sporný výklad nie je zlučiteľný s teleologickým výkladom článkov 14 až 16 nariadenia 2019/943 a článku 29 ods. 3 písm. b) nariadenia 2015/1222.
79
ACER odpovedá, že teleologický výklad ustanovení nariadenia 2019/943 vykonaný s prihliadnutím na cieľ, ktorý mal normotvorca Únie sledovať v rámci tohto nariadenia, podľa nej potvrdzuje, že mohla zaviesť sporné požiadavky do sporných metodík. Rovnako ako toto posledné uvedené nariadenie totiž uvedené požiadavky podľa nej mali za cieľ zabezpečiť riadne fungovanie vnútorného trhu s elektrickou energiou tým, že sa zaručí, aby sa systematicky uprednostňovali nákladovo najefektívnejšie riešenia. BNetzA a Spolková republika Nemecko spochybňujú dôvodnosť týchto tvrdení.
80
V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že aj keby sa dospelo k záveru, že ako tvrdí ACER, z celkového výkladu jednotlivých ustanovení nariadenia 2019/943 vyplýva, že toto nariadenie obsahuje všeobecné pravidlo, podľa ktorého by sa pri uplatňovaní pravidiel určených na zabezpečenie riadneho fungovania vnútorného trhu s elektrinou mali uprednostniť nákladovo najefektívnejšie riešenia a ACER by mala byť oprávnená na základe tohto pravidla zaviesť sporné požiadavky do sporných metodík, treba pripomenúť, že každá norma všeobecnej povahy môže byť obmedzená alebo vylúčená podľa zásady, že osobitné pravidlo predstavuje výnimku zo všeobecného pravidla (lex specialis derogat legi generali), ak existujú osobitné normy, ktoré upravujú osobitné oblasti (rozsudok zo 14. júla 2005, Le Voci/Rada, T‑371/03, EU:T:2005:290, bod 122). Osobitné ustanovenia tak majú prednosť pred všeobecnými pravidlami v situáciách, ktoré špecificky upravujú (pozri rozsudok z 22. apríla 2016, Taliansko a Eurallumina/Komisia, T‑60/06 RENV II a T‑62/06 RENV II, EU:T:2016:233, bod 81 a citovanú judikatúru). V každom prípade by teda ustanovenia o prideľovaní kapacity a riadení preťaženia uvedené v článkoch 15 a 16 nariadenia 2019/943 ako osobitné pravidlá mali mať prednosť pred všeobecným pravidlom, na ktoré sa odvoláva ACER.
81
Navyše, ako správne poznamenávajú BNetzA a Spolková republika Nemecko, z legislatívneho vývoja nariadenia 2019/943, ktorým sa prepracovalo nariadenie č. 714/2009, vyplýva, že osobitné pravidlá uvedené v článkoch 15 a 16 uvedeného nariadenia prijal normotvorca Únie napriek tomu, že v plnom rozsahu vedel o odporúčaní ACER‑u č. 02/2016 z 11. novembra 2016 o spoločných metodikách pre výpočet kapacity a rozdelenie nákladov na redispečing a výmeny za protihodnotu, ako aj vysvetľujúcej poznámke Komisie, ktorá je sprievodným dokumentom k jej návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vnútornom trhu s elektrinou COM(2016) 861 final z 30. novembra 2016, ktoré svedčia v prospech systematického uplatňovania nákladovo najefektívnejších riešení v oblasti prideľovania kapacity a riadenia preťaženia, ako podľa nich vyplýva z bodu 1.7 prílohy I k nariadeniu č. 714/2009.
82
Ako vyplýva z článku 16 ods. 8 nariadenia 2019/943 v spojení s odôvodnením 27 štvrtou a šiestou vetou tohto nariadenia, vzhľadom na rôzne prítomné záujmy chcel normotvorca Únie v uvedenom nariadení zaviesť vyváženejší prístup, než aký navrhla ACER vo svojom odporúčaní a Komisia vo svojom návrhu, a to najmä tým, že ukladá PPS povinnosť dodržiavať minimálne úrovne medzioblastnej prenosovej kapacity zodpovedajúce 70 % MACZT, alebo v prípade potreby a najneskôr do 31. decembra 2025 hodnoty zodpovedajúce lineárnej trajektórii, pričom sa im umožní použiť zvyšných 30 % najmä na riešenie problémov s vnútorným preťažením.
83
ACER teda nemôže dôvodne tvrdiť, že na základe všeobecného pravidla priaznivého pre nákladovo najefektívnejšie riešenia bola oprávnená obmedziť prostredníctvom sporných požiadaviek pôsobnosť článkov 15 a 16 nariadenia 2019/943 a samotná skutočnosť, že v prejednávanej veci údajne existovali ekonomicky efektívnejšie riešenia než to, ktoré bolo prijaté normotvorcom Únie, nemôže odôvodniť ich vylúčenie.
84
Z toho vyplýva, že teleologický výklad ustanovení nariadení 2019/943 a 2015/1222 potvrdzuje, že ACER nemohla bez toho, aby pochybila, zaviesť sporné požiadavky do sporných metodík.
85
Zo všetkých predchádzajúcich úvah vyplýva, že sporný výklad porušuje články 14 až 16 nariadenia 2019/943 a článok 29 ods. 3 písm. b) nariadenia 2015/1222 v rozsahu, v akom tieto posledné uvedené ustanovenia neumožňujú v sporných metodikách zaviesť sporné požiadavky, ktoré ukladajú povinnosti nad rámec obyčajného oznámenia zoznamu vnútorných KPS (a ich nepredvídaných udalostí) v súlade s kritériom PTDF podľa článku 5 ods. 8 písm. a) uvedených metodík.
86
V dôsledku toho a bez toho, aby bolo potrebné preskúmať ostatné výhrady a tvrdenia, ktoré BNetzA uviedla na podporu svojho jediného žalobného dôvodu alebo na podporu prvého žalobného dôvodu uvedeného Spolkovou republikou Nemecko, založených na porušení článkov 14 až 16 nariadenia 2019/943 a článku 29 ods. 3 písm. b) nariadenia 2015/1222, ako aj ostatných subsidiárne uvedených žalobných dôvodov predložených Spolkovou republikou Nemecko, treba vyhovieť tomuto jedinému žalobnému dôvodu a tomuto prvému žalobnému dôvodu a na tomto základe zrušiť sporné ustanovenia napadnutého rozhodnutia.
O trovách
87
Podľa článku 134 ods. 1 rokovacieho poriadku účastník konania, ktorý vo veci nemal úspech, je povinný nahradiť trovy konania, ak to bolo v tomto zmysle navrhnuté.
88
Keďže ACER nemala vo veci úspech, je opodstatnené uložiť jej povinnosť nahradiť trovy konania v súlade s návrhmi BNetzA a Spolkovej republiky Nemecko.
Z týchto dôvodov
VŠEOBECNÝ SÚD (tretia rozšírená komora)
rozhodol takto:
1.
Veci T‑600/23 a T‑612/23 sa spájajú na účely vyhlásenia rozsudku.
2.
Rozhodnutie odvolacej rady Agentúry Európskej únie pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER) A‑003‑2019_R zo 7. júla 2023 sa zrušuje v rozsahu, v akom obsahuje prijatie článku 5 ods. 8 písm. b) a c) a článku 5 ods. 9 spoločnej regionálnej metodiky pre výpočet dennej a vnútrodennej prenosovej kapacity pre región výpočtu prenosovej kapacity zahŕňajúci Belgicko, Českú republiku, Nemecko, Francúzsko, Chorvátsko, Luxembursko, Maďarsko, Holandsko, Rakúsko, Poľsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko, ako sa uvádza v prílohách I a II k rozhodnutiu ACER‑u č. 02 z 21. februára 2019.
3.
ACER je povinná nahradiť trovy konania.
Papasavvas
Škvařilová‑Pelzl
Nõmm
Kukovec
Meyer
Rozsudok bol vyhlásený na verejnom pojednávaní v Luxemburgu 1. októbra 2025.
Podpisy
(
*1
)	Jazyky konania: nemčina a angličtina.