61984CJ0104_DA
Dommens præmisser
Afgørelse om sagsomkostninger
Afgørelse
Dommens præmisser
1 Ved dom af 11 . april 1984, indgaaet til Domstolen den 13 . april 1984, har Raad van Beroep, Haag, i medfoer af EOEF-traktatens artikel 177 forelagt fire praejudicielle spoergsmaal vedroerende fortolkningen af artikel 10, stk . 1, i Raadets forordning nr . 574/72 af 21 . marts 1972 om regler til gennemfoerelse af forordning ( EOEF ) nr . 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger paa arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Faellesskabet ( EFT 1972 I, s . 149 ), som aendret ved Raadets forordning nr . 878/73 af 26 . marts 1973 ( EFT L 86, s . 1 ).
2 Sagsoegeren i hovedsagen, Johanna W . M . Kromhout, der er nederlandsk statsborger, blev den 6 . marts 1981 skilt fra Thomas Beelitz, der er tysk statsborger . AEgtefaellerne havde haft faelles bopael i Forbundsrepublikken Tyskland indtil januar 1980, da de ophaevede samlivet . Beelitz havde fortsat bopael og arbejde i Tyskland, mens Johanna Kromhout vendte tilbage til Nederlandene med de to i aegteskabet foedte boern, som er foedt henholdsvis 18 . maj 1973 og 3 . december 1979 .
3 Fra andet kvartal 1980 modtog Kromhout fra de nederlandske myndigheder boernetilskud til begge boern i henhold til den nederlandske »Algemene Kinderbijslagwet« ( lov om boernetilskudsordning ).
4 Ifoelge den nederlandske lov tildeles der boernetilskud til enhver, som er forsikret i henhold til loven, der i artikel 6, stk . 1, bestemmer, at »enhver, der er fyldt 15 aar, er forsikret i henhold til denne lov, saafremt vedkommende a ) har bopael her i riget, b ) ikke har bopael her i riget, men er indkomstskattepligtig, for saa vidt angaar loen oppebaaret som loenmodtager ved beskaeftigelse her i riget.«
5 I sin egenskab af loenmodtager i Forbundsrepublikken Tyskland modtog Beelitz boernetilskud fra de tyske myndigheder for begge boern og for samme periode i medfoer af den tyske Bundeskindergeldgesetz ( lov om boernetilskudsordning ) sammenholdt med artikel 73 i forordning nr . 1408/71 af 14 . juni 1971 .
6 I medfoer af ovennaevnte tyske lovs § 1, stk . 1, har »enhver, som har bopael eller fast opholdssted inden for lovens geografiske anvendelsesomraade«, ret til boernetilskud til sine boern . Lovens § 2, stk . 5, bestemmer, at »boern, som hverken har bopael eller fast opholdssted indenfor lovens geografiske anvendelsesomraade ikke er omfattet af loven.« Sidstnaevnte bestemmelse finder imidlertid anvendelse i henhold til artikel 73 i forordning nr . 1408/71, der bestemmer :
»En arbejdstager, der er omfattet af lovgivningen i en ... medlemsstat ... har for de af sine familiemedlemmer, der er bosat paa en anden medlemsstats omraade, ret til familieydelser efter lovgivningen i den foerstnaevnte stat, som om de paagaeldende var bosat paa dennes omraade.«
7 I forbindelse med skilsmissen fik Johanna Kromhout tilkendt underholdsbidrag fra Beelitz dels til sig selv, dels til sine to boern, i alt ca . 200 HFL pr . barn pr . maaned . Det fremgaar af sagen, at Beelitz betalte underholdsbidragene til Johanna Kromhout, hvorimod han ikke betalte hende de boernetilskud, som han oppebar for de to boern .
8 Ved afgoerelse af 7 . oktober 1982 stillede Raad van Arbeid, Leiden, med virkning fra andet kvartal 1982 de boernetilskud, der udbetaltes i henhold til nederlandsk lov, i bero, for saa vidt de ikke var hoejere end de boernetilskud, Beelitz modtog i Forbundsrepublikken Tyskland . Raad van Arbeid henviste herved til artikel 10 i Raadets forordning nr . 574/72 af 21 . marts 1972 . Forordningens artikel 10, stk . 1, som aendret ved Raadets forordning nr . 878/73 af 26 . marts 1973 ( EFT L 86, s . 1 ), bestemmer :
»Retten til familieydelser eller boernetilskud, der alene er hjemlet i en medlemsstats lovgivning, efter hvilken erhvervelse af ret til disse ydelser eller tilskud ikke er betinget af forsikring eller beskaeftigelse, suspenderes, naar der i loebet af samme periode og for det samme familiemedlem :
a ) kan kraeves udbetalt ydelser i medfoer af forordningens artikler 73 og 74 ... «
9 Den 15 . november 1982 indbragte Johanna Kromhout afgoerelsen for Raad van Beroep, Haag, med paastand om annullation af Raad van Arbeid ' s afgoerelse og
tilkendelse af fuldt nederlandsk boernetilskud for sine to boern, subsidiaert, at Raad van Arbeid tilpligtes at traeffe en ny afgoerelse i overensstemmelse med Raad van Beroep ' s dom .
10 Raad van Beroep, Haag, som fandt, at tvisten rejste spoergsmaal vedroerende fortolkningen af artikel 10, stk . 1, i forordning nr . 574/72 udsatte sagen paa Domstolens besvarelse af foelgende praejudicielle spoergsmaal :
»1 ) Finder artikel 10, stk . 1, litra a ) foerste led, i forordning ( EOEF ) nr . 574/72 anvendelse, saafremt alene barnet, for hvilket der ( som familiemedlem ) udbetales boernetilskud, er omfattet af forordningernes personkreds, eller skal alle de personer, som ifoelge national ret har ret til persontilskud, eller som tilskuddet udbetales til, vaere omfattet af den naevnte personkreds?
2 ) Hvis foerste spoergsmaal besvares saaledes, at ikke alle, som har ret til boernetilskud, eller som tilskuddet udbetales til, skal vaere omfattet af forordningernes personkreds, foelger det da heraf, at ved anvendelse af artikel 10, stk . 1, litra a ), foerste led, i forordning ( EOEF ) nr . 574/72 kan det boernetilskud, som udelukkende ifoelge national ret ydes til en forsikret, som ikke er omfattet af forordningernes personkreds, suspenderes?
3 ) Kan boernetilskud, som ydes udelukkende i medfoer af national ret for et familiemedlem, som i medfoer af en anden retsorden omfattes af forordningernes personkreds, suspenderes i medfoer af artikel 10, stk . 1, litra a ), foerste led, i forordning ( EOEF ) nr . 574/72?
4 ) Kan artikel 10, stk . 1, i forordning ( EOEF ) nr . 574/72 anvendes paa en lov som den nederlandske Algemene Kinderbijslagwet, hvorefter boernetilskud er betinget af forsikring, naar status som forsikret udelukkende er erhvervet paa grundlag af bopael her i riget?«
Foerste spoergsmaal
11 Med det foerste spoergsmaal har den nationale ret hovedsagelig oensket afgjort, om artikel 10, stk . 1, litra a ), foerste led, i Raadets forordning nr . 574/72 af 21 . marts 1972, som aendret ved Raadets forordning nr . 878/73 af 26 . marts 1973 ( EFT L 86, s . 1 ), finder anvendelse, naar det barn, for hvilket der udbetales familieydelser eller boernetilskud, i sin egenskab af familiemedlem til en ydelsesberettiget er omfattet af personkredsen for faellesskabsreglerne om social sikring for arbejdstagere, selv om den anden person, som ligeledes faar udbetalt familieydelser eller boernetilskud for samme barn, ikke er omfattet af disse regler .
12 Raad van Arbeid og Kommissionen, der som de eneste har afgivet indlaeg for Domstolen, har anfoert, at formaalet med bestemmelsen er at undgaa kumulation af boernetilskud for samme barn og samme periode, idet det er uden betydning, til hvem og til hvor mange tilskuddene skal udbetales . For at bestemmelsen finder anvendelse, er det tilstraekkeligt, at en af aegtefaellerne er arbejdstager i forordning nr . 1408/71 ' s forstand, hvoraf foelger, at denne og dennes boern er omfattet af den gaeldende ordnings personkreds . Den omstaendighed, at arbejdstagerens aegteskab er oploest, er uden betydning .
13 For at besvare det forelagte spoergsmaal er det noedvendigt foerst at klarlaegge formaalet med faellesskabsreglerne om familieydelser og boernetilskud . Der kan herved udledes nyttige oplysninger af bestemmelserne i Raadets grundforordning nr . 1408/71 af 14 . juni 1971 ( EFT 1971 II, s . 366 ). Ifoelge forordningens artikel 1, litra u ) i ), »betyder udtrykket ' familieydelser ' alle natural- eller kontantydelser, der tager sigte paa udligning af forsoergerbyrder« . Artikel 1, litra u ) ii ), definerer »boernetilskud« som »periodiske kontantydelser, saafremt ydelsen af disse udelukkende afhaenger af antallet af familiemedlemmer og eventuelt af disses alder.«
14 Det fremgaar af disse bestemmelser, at formaalet med familieydelser eller boernetilskud er at hjaelpe den arbejdstager, der er familieforsoerger, socialt ved at lade det offentlige deltage i hans udgifter . Under denne synsvinkel skal den omhandlede antikumulationsregel hindre en dobbelt godtgoerelse af disse udgifter, hvorved arbejdstagerens familie ville modtage for stort et beloeb . Reglen skal derfor fortolkes saaledes, at den skal hindre udbetaling af sideloebende sociale ydelser paa grund af én og samme situation for én og samme periode .
15 Det kan ikke bestrides, at en situation som den foreliggende kan give anledning til udligning med for stort et beloeb af en families udgifter, idet der for samme periode paa grund af boernene opstaar sideloebende rettigheder til boernetilskud, dels for moderen dels for faderen . Den anfaegtede antikumulationsregel skal derfor fortolkes saaledes, at den finder anvendelse paa en saadan situation, saafremt boernene som familiemedlemmer til den af foraeldrene, der er arbejdstager, er omfattet af personkredsen efter forordning nr . 1408/71, idet det er uden betydning, om den anden af foraeldrene, som ikke har erhvervsarbejde, paa grund af sin aegteskabelige stilling kan anses for familiemedlem i forhold til arbejdstageren og saaledes ogsaa er omfattet af ordningens personkreds .
16 Denne konklusion kan i oevrigt stoettes paa praemisserne i dom af 3 . februar 1983 ( Robards, 149/82, Sml . s . 171 ). For saa vidt angaar artikel 10, stk . 1, litra a ), andet led, i forordning nr . 574/72, som vedroerer det tilfaelde, hvor begge foraeldre udoever erhvervsmaessig virksomhed, udtalte Domstolen i naevnte dom, at spoergsmaalet, »om de foraeldre, som i paakommende tilfaelde har ret til ydelser for det samme barn, stadig er gift eller ikke, [ikke] kan ... vaere afgoerende for besvarelsen af det spoergsmaal om samtidig ret til ydelser, som den paagaeldende bestemmelse har til formaal at loese . I betragtning af formaalet med bestemmelsen kan der ikke anlaegges en restriktiv fortolkning« . Disse betragtninger kan overfoeres paa samme forordnings artikel 10, stk . 1, litra a ), foerste led, idet formaalet med de to bestemmelser er at indfoere en sammenhaengende antikumulationsregel, som baade daekker det tilfaelde, hvor kun en af foraeldrene udoever erhvervsmaessig virksomhed ( foerste led ), og det tilfaelde, hvor begge foraeldre udoever erhvervsmaessig virksomhed ( andet led ).
17 Foelgelig maa det foerste spoergsmaal besvares med, at artikel 10, stk . 1, litra a ), foerste led, i Raadets forordning nr . 574/72 af 21 . marts 1972, som aendret ved Raadets forordning nr . 878/73 af 26 . marts 1973 ( EFT L 86, s . 1 ), finder anvendelse, naar det barn, for hvilket der udbetales familieydelser eller boernetilskud, i sin egenskab af familiemedlem til en af de personer, som ydelserne udbetales til, er omfattet af faellesskabsreglerne om social sikring for arbejdstagere, uanset om den anden person, som ligeledes faar udbetalt familieydelser eller boernetilskud for samme barn, ogsaa er omfattet af disse regler .
Andet og tredje spoergsmaal
18 Med andet og tredje spoergsmaal, som skal besvares under ét, har den nationale ret hovedsagelig oensket at faa afgjort, om og i bekraeftende fald i hvilket omfang ovennaevnte bestemmelse giver mulighed for at stille saadanne familieydelser eller boernetilskud i bero, som alene i henhold til en medlemsstats lovgivning udbetales til en person, der ikke selv er omfattet af faellesskabsreglerne vedroerende social sikring for arbejdstagere, naar naevnte ydelser eller tilskud udbetales for et barn, som i sin egenskab af familiemedlem til en arbejdstager er omfattet af disse regler .
19 Raad van Arbeid har her anfoert, at bestemmelsen vedroerer suspension af retten til familieydelser eller boernetilskud, som udbetales i henhold til en lovgivning, hvorefter retten ikke er betinget af forsikring eller beskaeftigelse . Det indebaerer, at der kun kan vaere tale om familieydelser eller boernetilskud, som udelukkende udbetales i henhold til national lovgivning, idet der ikke i henhold til faellesskabsreglerne kan opstaa en saadan ret, uafhaengig af udoevelsen af erhvervsmaessig virksomhed .
20 Kommissionen har praeciseret, at anvendelsen af den omtvistede bestemmelse kan indebaere, at familieydelser eller boernetilskud, som udbetales alene i henhold til national lovgivning, kan stilles i bero, idet udbetaling af det hoejeste nationale beloeb dog vil blive opretholdt . Heraf foelger, at den ydelsesberettigede, naar summen af de ydelser, som faktisk oppebaeres i den foerste medlemsstat, er mindre end summen af de ydelser, som udbetales alene i henhold til den anden medlemsstats lovgivning, har krav paa, at sidstnaevnte stat yder et beloeb svarende til forskellen mellem ydelserne .
21 Det bemaerkes, at ifoelge Domstolens faste praksis, der hviler paa det grundlaeggende princip om arbejdskraftens frie bevaegelighed og paa formaalet med traktatens artikel 51, finder en regel, som skal afskaere samtidig ret til boernetilskud, imidlertid kun anvendelse i det omfang, de berettigede ikke derved uden grund fratages en ret til ydelser i medfoer af en medlemsstats lovgivning . Naar det tilskudsbeloeb, hvis udbetaling suspenderes, er stoerre end de tilskud, der modtages paa grundlag af udoevelse af erhvervsmaessig virksomhed, boer bestemmelsen om forbud mod dobbeltydelser i artikel 10, stk . 1, litra a ), i forordning nr . 574/72 derfor kun delvis bringes i anvendelse, og forskelsbeloebet boer ydes som et supplement ( jfr . dom af 19.2.1981, Beeck, 104/80, Sml . s . 503 ).
22 Heraf foelger, at faellesskabsretten ikke er til hinder for, at familieydelser eller boernetilskud, som udbetales alene i henhold til en medlemsstats lovgivning, stilles i bero i tilfaelde af dobbeltydelser, idet de paagaeldende ydelser dog kun kan stilles i bero op til det beloeb, for hvilket der foreligger dobbeltydelse .
23 Det andet og tredje spoergsmaal maa derfor besvares med, at artikel 10, stk . 1, litra a ), foerste led, i forordning nr . 574/72, som senere aendret, giver mulighed for at stille saadanne familieydelser eller boernetilskud i bero, som alene i henhold til en medlemsstats lovgivning udbetales til en person, der ikke er omfattet af faellesskabsreglerne vedroerende social sikring for arbejdstagere, naar naevnte ydelser eller tilskud udbetales for et barn, som i sin egenskab af familiemedlem til en arbejdstager er omfattet af disse bestemmelser, idet de paagaeldende ydelser dog kun kan stilles i bero op til det beloeb, for hvilket der foreligger dobbeltydelse .
Fjerde spoergsmaal
24 Med det fjerde spoergsmaal har den nationale ret hovedsagelig oensket at faa afgjort, om ovennaevnte bestemmelse ligeledes finder anvendelse paa familieydelser og boernetilskud, som udbetales alene i henhold til en medlemsstats lovgivning, hvorefter ret til disse ydelser eller tilskud erhverves alene paa grundlag af bopael i medlemsstaten .
25 Det fremgaar af forelaeggelsesdommens praemisser, at formaalet er at give den nationale ret mulighed for at afgoere, om en ordning som indfoert ved den nederlandske Algemene Kinderbijslagwet er omfattet af det materielle anvendelsesomraade for den omtvistede bestemmelse, for saa vidt den kun vedroerer retten til familieydelser og boernetilskud, som ikke er betinget af forsikring eller beskaeftigelse . Ifoelge den foreliggende nationale ordning er retten til boernetilskud betinget af forsikring, men som forsikret betragtes enhver, der er over en vis alder, og som enten har bopael i landet, eller som er indkomstskattepligtig, for saa vidt angaar loen oppebaaret som loenmodtager ved beskaeftigelse i landet . I virkeligheden er ordningen udformet paa en saadan maade, at retten til ydelser er uafhaengig af indkomst og beskaeftigelse som loenmodtager .
26 Raad van Arbeid og Kommissionen har anfoert, at det forhold, at den omtvistede bestemmelse ikke stiller krav om forsikring eller beskaeftigelse, kun kan betyde, at retten til familieydelser eller boernetilskud alene er betinget af bopael . Det maa gaelde en ordning af den her omhandlede art, som ikke indeholder betingelser vedroerende forsikring, saasom forsikringens varighed, og hvor praemiebetalingen kun spiller en underordnet rolle, idet praemiens stoerrelse er uden betydning for stoerrelsen af ydelserne, og retten til ydelser er uafhaengig af, om der betales praemie .
27 Dette synspunkt maa laegges til grund . Ifoelge det princip, som ligger til grund for faellesskabsrettens antikumulationsregler, gaar en ret erhvervet som foelge af erhvervsmaessig virksomhed forud for en ret, hvis erhvervelse ikke er betinget af erhvervsudoevelse . Dette fremgaar af den almindelige opbygning af antikumulationsreglerne vedroerende familieydelser og boernetilskud, navnlig af det forhold, at artikel 10, stk . 1, i forordning nr . 574/72 supplerer artikel 76 i forordning nr . 1408/71, hvorefter »retten til familieydelser eller boernetilskud i medfoer af bestemmelserne i artikel 73 eller 74 stilles i bero, saafremt der i kraft af erhvervsudoevelse ogsaa kan kraeves udbetalt familieydelser eller boernetilskud efter lovgivningen i den medlemsstat, paa hvis omraade familiemedlemmerne er bosat.« Foelgelig maa den omtvistede bestemmelse fortolkes saaledes, at den ligeledes vedroerer en national ordning, hvorefter retten til familieydelser og boernetilskud ganske vist er forbeholdt personer, som er forsikret i henhold til ordningen, men erhvervelse af retten dog alene er betinget af bopael .
28 Tilblivelseshistorien for artikel 10, stk . 1, i forordning nr . 574/72 stoetter denne konklusion . Den nugaeldende aendrede affattelse af denne bestemmelse, som foelger af forordning nr . 878/73, er netop blevet gennemfoert under hensyntagen til de saerlige regler i Faellesskabets tre nye medlemsstaters lovgivning, hvorefter retten til boernetilskud udelukkende var betinget af, at den ydelsesberettigede var bosat paa nationalt omraade, hvorimod der ikke var fastsat interne eller eksterne antikumulationsregler .
29 Det fjerde spoergsmaal maa derfor besvares med, at artikel 10, stk . 1, litra a ), foerste led, i forordning nr . 574/72, som senere aendret, ligeledes finder anvendelse paa familieydelser eller boernetilskud, som udbetales alene i henhold til en medlemsstats lovgivning, hvorefter ret til disse ydelser eller tilskud erhverves alene paa grundlag af bopael i medlemsstaten .
Afgørelse om sagsomkostninger
Sagens omkostninger
30 De udgifter, der er afholdt af Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber, der har afgivet indlaeg for Domstolen, kan ikke godtgoeres . Da sagens behandling for Domstolen i forhold til hovedsagens parter udgoer et led i den sag, som verserer for den nationale ret, tilkommer det denne at traeffe afgoerelse om sagens omkostninger .
Afgørelse
Paa grundlag af disse praemisser
kender
DOMSTOLEN ( tredje afdeling )
vedroerende de spoergsmaal, der er forelagt den af Raad van Beroep, Haag, ved dom af 11 . april 1984, for ret :
1 ) Artikel 10, stk . 1, litra a ), foerste led, i Raadets forordning nr . 574/72 af 21 . marts 1972, som aendret ved Raadets forordning nr . 878/73 af 26 . marts 1973 ( EFT L 86, s . 1 ), finder anvendelse, naar det barn, for hvilket der udbetales familieydelser eller boernetilskud, i sin egenskab af familiemedlem til en af de personer, som ydelserne udbetales til, er omfattet af faellesskabsreglerne om social sikring for arbejdstagere, uanset om den anden person, som ligeledes faar udbetalt familieydelser eller boernetilskud for samme barn, ogsaa er omfattet af disse regler .
2 ) Ovennaevnte bestemmelse giver mulighed for at stille saadanne familieydelser eller boernetilskud i bero, som alene i henhold til en medlemsstats lovgivning udbetales til en person, der ikke er omfattet af faellesskabsreglerne vedroerende social sikring for arbejdstagere, naar naevnte ydelser eller tilskud udbetales for et barn, som i sin egenskab af familiemedlem til en arbejdstager er omfattet af disse bestemmelser, idet de paagaeldende ydelser dog kun kan stilles i bero op til det beloeb, for hvilket der foreligger dobbeltydelse .
3 ) Ovennaevnte bestemmelse finder ligeledes anvendelse paa familieydelser eller boernetilskud, som udbetales alene i henhold til en medlemsstats lovgivning, hvorefter ret til disse ydelser eller tilskud erhverves alene paa grundlag af bopael i medlemsstaten .