AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS (esimene koda)
7. mai 2008
Kohtuasi F‑36/07
Giorgio Lebedef
versus
Euroopa Ühenduste Komisjon
Avalik teenistus – Ametnikud – Hindamine – 2005. aasta hindamine – Karjääriarengu aruanne – Töötajate esindajad – Ametiühingualane ja personalieeskirjadejärgne esindamine – Osaline lähetus ametiühingualase esindamise eesmärgil – Konsulteerimine ad hoc hindamisrühmaga
Ese:      EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel esitatud hagi, milles G. Lebedef palub tühistada tema karjääriarengu aruanne ajavahemiku
1. jaanuar – 31. detsember 2005 kohta ja täpsemalt selle aruande Eurostati koostatud osa, mis puudutab nimetatud ajavahemikku.
Otsus: Tühistada hageja karjääriarengu aruande osa, mille koostas Eurostat ajavahemiku 1. jaanuar – 31. detsember 2005 kohta. Mõista
kohtukulud välja komisjonilt.
Kokkuvõte
1.      Ametnikud – Hagi – Ese – Osaline tühistamine
(Personalieeskirjad, artiklid 43, 90 ja 91)
2.      Ametnikud – Hindamine – Karjääriarengu aruanne – Koostamine
(Personalieeskirjad, artikkel 43; II lisa artikli 1 kuues lõik)
1.      Kuigi personalieeskirjade artiklis 43 on hindamismenetluse puhul ette nähtud vaid üks hindamisaruanne, ei saa seda tõlgendada
nii, et nimetatud artikliga on vastuolus see, kui institutsioonid näevad ette eraldi hindamise asjaomase tegevuse iga erineva
valdkonna jaoks, et võtta eelkõige arvesse töötajate esindajate olukorda. Niisugune eraldi hindamine arvestab adekvaatselt
töötajate esindaja töö autonoomsusega, eriti siis, kui ta on esindajaks lähetuse raames, mil asjaomane isik on selles tööaja
osas, mil ta on lähetuses, vabastatud tööülesannete täitmisest oma teenistustalituses, et ta saaks keskenduda esindusülesannetele.
Kirjeldatud olukorras on kõik hindamisaruanded omavahel lahutamatult seotud ning on seega vaidlustatavad aktid. Järelikult
puudub oht, et ühenduse kohus otsustab ultra petita, kui ta analüüsib neist vaid ühe aruande seaduslikkust.
(vt punktid 30 ja 31)
2.      Hindamissüsteemis, mille komisjon on kehtestanud personalieeskirjade artikli 43 üldiste rakendussätetega, milles on ühelt
poolt ette nähtud erieeskirjad nende lähetuses olevate ametnike hindamiseks, kes on lähetuses töötajate esindajaks olemise
tõttu ja kes on selles tööaja osas, mil nad on lähetuses, vabastatud tööülesannete täitmisest oma teenistustalituses, et nad
saaksid keskenduda esindusülesannetele, ning teiselt poolt on ette nähtud kohustuslik konsulteerimine ad hoc hindamisrühmaga, kui hinnatakse neid töötajate esindajaid, kes kuuluvad teise kategooriasse kui lähetuses olevad esindajad;
nimetatud rühmaga konsulteerimine on kohustuslik ka juhul, kui osalises lähetuses viibiva ametniku puhul tuleb hinnata seda
tööaja osa, mille ametnik pühendab oma teenistusosakonnale sel ajal, kui ta tegeleb ka esindamisega.
Nimelt, kuna komisjon ise nõustub sellega, et osalises lähetuses olevad ametnikud võivad tegeleda esindamisülesannetega ka
ülejäänud tööajal, mil nad peaksid töötama teenistustalituse heaks, kuigi ainult täites „pistelisi” ja lühiajalisi ülesandeid,
siis on ad hoc hindamisrühmaga konsulteerimine ainus viis selle tagamiseks, et töötajate esindajad ei kannaks hindamisel kahju oma esindamistegevuse
tõttu. Ilma selleta esineks nende karjääriarengu aruande koostamise eesmärgil tehtud hindamisel lünki ja see võiks neid kahjustada,
rikkudes personalieeskirjade II lisa artikli 1 kuuenda lõigu eeskirja, mille eesmärk on just kaitsta personalikomitee liikmete
ja nende ametnike personalieeskirjadest tulenevaid õigusi, kes on delegeeritud personalieeskirjades ette nähtud või institutsiooni
poolt loodud organisse.
Konsulteerimata jätmist ei saa hüvitada asjaoluga, et ad hoc hindamisrühma esimees oli lähetuseks kasutatud tööaja osa kohta koostatud karjääriarengu aruande kinnitaja ega ka teenistustalituse
hindajate otsekontaktiga hinnatavaga ega ka asjaoluga, et selle tööaja osa kohta, mil ametnik oli kindlaksmääratud talituse
teenistuses, koostatud karjääriarengu aruande koostajad võtsid arvesse aruannet, mis puudutab lähetuse tööaega, sest need
asjaolud on hinnatava jaoks igal juhul nõrgem tagatis, kui konsulteerimine ad hoc hindamisrühmaga.
Niisugusele järeldusele tuleb jõuda sõltumata sellest, kui suure osa tööajast oli osalises lähetuses ametnik kohustatud pühendama
teenistustalitusele ja mida ta kasutas esindamisülesannete täitmiseks, isegi kui need võtsid kogu kõnealuse aja. Ametniku
võimalik kuritarvitav käitumine, mis seisneks selles, et ta tegeleb teenistustalituse tööks mõeldud tööaja jooksul esindamisülesannetega,
mis lähevad kaugemale „pistelistest” ja lühiajalistest ülesannetest, ei muuda kuritarvitavaks tema taotlust, et konsulteeritaks
ad hoc hindamisrühmaga, kui koostatakse tema karjääriarengu aruannet tööaja selle osa kohta, mil ta on kohustatud täitma teenistustalituse
ülesandeid. Kui komisjon leiab, et ametniku käitumine on õigusvastane, peab ta algatama vastavad menetlused, nagu näiteks
loata puudumiste kohta, selle asemel et teda karistada, jättes ta ilma tagatisest, mis peab tavaliselt olema kõigil töötajate
esindajail.
Ad hoc hindamisrühmaga konsulteerimata jätmine kujutab endast seega rikutud normi sisu ja eesmärki arvestades olulise vorminõude
rikkumist ning selle tõttu tuleb tühistada aruanne, millega normi on rikutud, ilma et oleks vaja tõendada kahju tekkimist.
(vt punktid 46‑50, 52 ja 56)
Viited:
Esimese Astme Kohus: 13. detsember 2007, kohtuasi T‑113/05: Angelidis vs. parlament (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punktid 62 ja 76)