ESIMESE ASTME KOHTU OTSUS (apellatsioonikoda)
8. juuli 2008
Kohtuasi T‑56/07 P
Euroopa Ühenduste Komisjon
versus
Ioannis Economidis
Apellatsioonkaebus – Avalik teenistus – Ametnikud – Sellise otsuse tühistamine esimeses astmes, millega komisjon nimetas ametisse üksuse juhataja – Hageja kandidatuuri tagasilükkamine – Teise kandidaadi ametisse nimetamine – Täidetava ametikoha palgaastme kindlaksmääramine teates vaba ametikoha kohta – Palgaastme ja ameti lahususe põhimõte – Põhjendatud apellatsioonkaebus – Menetlusstaadium lubab teha asja suhtes kohtuotsuse – Hagi rahuldamata jätmine
Ese:      Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 14. detsembri 2006. aasta otsuse peale kohtuasjas F‑122/05:
Economidis vs. komisjon (EKL AT 2006, lk I‑A‑1‑179 ja II‑A‑1‑725), millega taotletakse selle otsuse tühistamist.
Otsus: Tühistada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 14. detsembri 2006. aasta otsus kohtuasjas F‑122/05: Economidis
vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata). Jätta rahuldamata I. Economidise hagi, mille ta esitas Avaliku Teenistusele
Kohtule kohtuasjas F‑122/05. Jätta I. Economidise ja komisjoni poolt Avaliku Teenistuse Kohtu menetluses ja käesolevas kohtuastmes
kantud kulud nende endi kanda. Komisjoni nõuete toetuseks menetlusse astunud Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa
Ühenduste Kontrollikoda kannavad oma kohtukulud ise.
Kokkuvõte
1.      Ametnikud – Ametikoht – Palgaastme ja ametikoha vaheline vastavus – Üksuse juhatajad – Arvestamata jätmine
(Personalieeskirjad, I lisa punkt A)
2.      Ametnikud – Teenistusüksuste töö korraldus – Täidetava ametikoha palgaastme kindlaksmääramine – Üksuse juhatajad – Administratsiooni
kaalutlusõigus – Kriteeriumid – Kohustus määrata ametikoha palgaaste kindlaks enne kandidaatide avalduste läbivaatamist –
Arvestamata jätmine
(Personalieeskirjad, I lisa punkt A)
3.      Ametnikud – Töölevõtmine – Menetlused – Valik – Administratsiooni kaalutlusõigus
(Personalieeskirjad, artikli 29 lõige 1 ja artikkel 45a)
1.      Personalieeskirjades ei ole sätestatud, et üksuse juhataja ametikoht peab vastama teatavale palgaastmele. Personalieeskirjades
on üksuse juhataja ametikoha puhul palgaaste ja ametikoht sõnaselgelt lahutatud.
(vt punkt 59)
2.      Mis puudutab töölevõtmise menetlust üksuse juhataja ametikoha täitmiseks üleviimise teel, siis juhul, kui täidetava ametikoha
palgatase ei sõltu ametisse nimetava asutuse iseseisvast otsusest, vaid tuleneb väljavalitud kandidaadi palgaastmest automaatselt,
ning arvestades, et palgataseme sellise määramisega ei muudetud teadet vaba ametikoha kohta ning et see otsustati pärast kandidaadi
lõplikku väljavalimist selles teates sisaldunud tingimustest lähtuval teenete võrdleval hindamisel, ei jäeta palgataseme sellise
kindlaksmääramisega kõrvale teates vaba ametikoha kohta kehtestatud tingimused täitnud kandidaate ega mõjutata menetluse objektiivsust.
Personalieeskirjade I lisa punkt A näeb ette, et palgaastmed AD 9–AD 12 (A*9–A*12 üleminekuajavahemikul) ja palgaastmed AD 13
ja AD 14 (A*13 ja A*14 üleminekuajavahemikul) võivad ühegi erinevuseta vastata ametikohale „administraator, kelle ametinimetuseks
on üksuse juhataja”. Seadusandja tahe on seega selgesti olnud jätta institutsioonidele lai valikuvõimalus määrata asjakohane
palgaaste üksuse juhataja töölevõtmisel.
Peale selle on üksuse juhataja ametikohale töölevõtmise menetlus objektiivne, kui see võimaldab valida vastavalt teenistusüksuse
huvidele välja isiku, kes on kõige sobivam täitma nõutud ülesandeid. Kui institutsioonid oleks kohustatud määrama teates vaba
ametikoha kohta kindlaks täidetava üksuse juhataja ametikoha täpse palgaastme, ei leiduks sellele kohustusele alust personalieeskirjadest,
samuti vähendaks see märkimisväärselt vastavale ametikohale kandideerijate arvu. Seetõttu võiks kõnealune kohustus takistada
ametisse nimetavat asutust valimast välja parimat kandidaati kõigi ametnike seast, kelle taust on võrreldav ja sobiv ning
kelle palgaaste võimaldab vastavalt personalieeskirjade sätetele niisugusele ametikohale kandideerida.
(vt punktid 66, 67, 81 ja 85)
3.      Personalieeskirjade artikkel 29 ei näe ametisse nimetava asutusele ette kohustust kaaluda enne üksuse juhataja vaba ametikoha
täitmist samaaegselt kõiki kolme võimalust, mis on ette nähtud selle artikli lõike 1 punktis a – s.o koha täitmine üleviimise
teel, ametisse nimetamise teel vastavalt artiklile 45a või ametialase edutamise teel –, kui ametisse nimetav asutus leiab,
et üksnes üleviimisvõimaluste kaalumine võimaldab leida kõnealusele ametikohale kõige pädevama, võimeka ja usaldusväärsema
kandidaadi. Personalieeskirjade artikli 29 lõikest 1 tuleneb, et institutsioon peab üksnes juhul, kui peab ta vajalikuks kaaluda
teiste institutsioonide ametnike esitanud üleviimistaotlusi või korraldada sise- või avalik konkurss, tagama eelnevalt, et
nimetatud artikli lõike 1 punktis a ette nähtud kolme võimaluse kaalumine ei võimalda leida institutsiooni seest vastavale
ametikohale sobivaimat kandidaati.
(vt punkt 89)