62019TJ0688_RES
Kohtuasi T‑688/19
VeriGraft AB
versus
Euroopa Innovatsiooninõukogu ja VKEde Rakendusamet
Üldkohtu (üheksas koda) 2. märtsi 2022. aasta otsus
Vahekohtuklausel – Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ raames sõlmitud toetusleping – Lepingu lõpetamine – Ametialaste käitumisreeglite rikkumine – Toetusesaaja või tema nimel või tema eest tegutseva isiku staatus
Kohtumenetlus – Pöördumine Üldkohtusse vahekohtuklausli alusel – Üldkohtu pädevus, mis on kindlaks määratud üksnes ELTL artiklitega 256 ja 272 ning vahekohtuklausliga – Pädevus lahendada hagi toetuslepingu lõpetamise otsuse kehtetuks tunnistamise kohta – Hindamine
(ELTL artiklid 256 ja 272)
(vt punktid 52 ja 53)
Kohtumenetlus – Pöördumine Üldkohtusse vahekohtuklausli alusel – Lepingule kohaldatava õiguse kindlakstegemine – Esimese võimalusena Euroopa Liidu õiguse kohaldamine – Teise võimalusena riigisisese õiguse kohaldamine – Põhiõiguste harta kohaldamine sõltumata lepingus kindlaks määratud kohaldatavast õigusest – Üldkohtu pädevus analüüsida hageja kaitseõiguste väidetavat rikkumist
(ELTL artikkel 272; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 41; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused nr 966/2012 ja nr 1291/2013)
(vt punktid 55 ja 61–63)
Kohtumenetlus – Uute väidete esitamine menetluse käigus – Väide, mis esitati esimest korda alles repliigi esitamise etapis – Menetluse käigus ilmsiks tulnud asjaolud – Vastuvõetavus
(Üldkohtu kodukord, artikli 84 lõige 1)
(vt punktid 59 ja 60)
Tööstus – Tööstuse konkurentsivõime tagamiseks vajalikud meetmed – Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus – Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ – Toetusleping – Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusameti (EASME) otsus leping lõpetada – Haldusmenetlus, mille tulemusel võetakse üksikmeede – Kaitseõigused – Kohustus kuulata asjaomane isik ära enne teda kahjustava otsuse vastuvõtmist – Ulatus
(Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikli 41 lõike 2 punkt a)
(vt punktid 65, 66, 72 ja 73)
Tööstus – Tööstuse konkurentsivõime tagamiseks vajalikud meetmed – Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus – Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ – Toetusleping – Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusameti (EASME) otsus leping lõpetada – Lõpetamine toetuslepingu artikli 50.3.1 alusel – Tingimused – Ulatus
(vt punktid 99–102, 108 ja 109)
Kokkuvõte
Hageja VeriGraft AB on biotehnoloogiaga tegelev Rootsi äriühing, mille 2005. aastal asutasid Rootsi ülikooli instituudi professorid A ja B. Ta on spetsialiseerunud regeneratiivses meditsiinis kasutatavate inimkoetehnoloogiliste personaliseeritud siirikute väljaarendamise sektorile. A, kellele kuulus esialgu 41% hageja kapitalist, loovutas järk-järgult kõik oma osad alates 2014. aastast ning oli lisaks kuni 2015. aastani hageja juhatuse liige kuni lõpuks tema töölepingu ülesütlemiseni 1. oktoobril 2016.
Hageja sai 2017. aastal teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (
1
) ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) innovatsiooni toetusvahendi (
2
) elluviimise raames toetust Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusametilt (EASME) (
3
). Hageja esitas taotluse sellise personaliseeritud kardiovaskulaarse toote turustamiseks, mis vastas projektile „Inimkoetehnoloogilised personaliseeritud veenid (P-TEV) kui esmaravi kroonilise veenipuudulikkusega patsientidele“. Hageja ja EASME vahel sõlmitud toetusleping eeldas kooskõla „teadusuuringute usaldusväärsuse kõrgemate standarditega“ (artikkel 34.1) ja konkreetsete eetikanõuetega „eetikaküsimusi tekitava tegevuse“ puhul (artikkel 34.2).
Göteborgi ülikooli uurimise tulemusel, mis hõlmas Rootsi eetika keskkomitee (edaspidi „CEPN“) poole pöördumist ning mis puudutas A väärkäitumist teadusuuringute läbiviimisel, anti soovitus A töölepingu ülesütlemiseks. Pärast seda, kui EASME oli hinnanud projekti „P-TEV“ edenemist ja teinud mitu seda projekti puudutavat eetikakontrolli, teavitas ta kirjades omalt poolt hagejat – olles viinud läbi toetuslepingu artiklis 50.3.2 ette nähtud menetluse ja palunud hagejal esitada selle kohta oma märkused – oma kavatsusest leping lõpetada: 2018. aasta oktoobris kõigepealt seetõttu, et endiselt on lahendamata viis eetikaprobleemi, mis EASME arvates tähendab, et hageja on lepingu artikli 50.3.1 punkti l kohaselt „jätnud olulisel määral täitmata“ oma kohustused, ning seejärel 2019. aasta veebruaris ja aprillis seetõttu, et hageja kaasasutaja A tunnistati CEPNi poolt süüdi vigade tegemises publikatsioonides, mida seejärel kasutati, et toetada EASME läbiviidud teaduslikku hinnangut, mille tulemusel toetus anti, kusjuures need vead kujutavad EASME arvates hageja „ametialaste käitumisreeglite olulist rikkumist“ lepingu artikli 50.3.1 punkti f kohaselt. Hageja väitis Üldkohtus ELTL artikli 272 alusel, et EASME poolt toetuslepingu lõpetamine on kehtetu.
Üldkohus tunnistas oma otsuses ennast kõigepealt pädevaks, et analüüsida väidet kaitseõiguste rikkumise kohta ELTL artikli 272 alusel esitatud hagi raames. Lisaks oli sisuliselt tegemist esimese kohtuasjaga, milles Üldkohtul tuli tõdeda, et liidu amet on ametialaste käitumisreeglite rikkumise põhjendusel ekslikult lõpetanud toetuslepingu, mis sõlmiti raamprogrammi „Horisont 2020“ raames.
Üldkohtu hinnang
Mis puudutab väidet kaitseõiguste rikkumise kohta, siis Üldkohus tuletas sissejuhatuseks meelde, et asjaolu, et lepingule kohaldatav õigus ei anna samu tagatisi kui need, mis tulenevad Euroopa Liidu põhiõiguste hartast (edaspidi „harta“) ja liidu õiguse üldpõhimõtetest, ei vabasta EASMEt kohustusest need pooltele tagada. Nimelt kui pooled annavad vahekohtuklausliga liidu kohtule pädevuse vaadata läbi selle lepinguga seotud vaidlusi, siis on nimetatud kohus sõltumata lepingus kindlaks määratud kohaldatavast õigusest pädev hindama võimalikke harta ja liidu õiguse üldpõhimõtete rikkumisi. Järelikult on Üldkohus pädev seda väidet analüüsima. Ta märkis sisuliselt, et vastavalt harta artiklile 41 on õigus olla ära kuulatud üldkohaldatav. Järelikult kui üksikmeede võib asjaomast isikut kahjustada, tähendab see õigus, et asjaomasele isikule tuleb anda enne teda puudutava akti vastuvõtmist võimalus teha tulemuslikult teatavaks oma seisukoht antud asja faktiliste asjaolude ja olukordade tõelevastavuse ning asjakohasuse kohta. Konkreetsel juhul leidis Üldkohus, et toetuslepingu lõpetamise põhjendus esitati hagejale 18. veebruari 2019. aasta teises eelteates ning hageja sai selle kohta seisukoha esitada, mistõttu EASME ei rikkunud hageja õigust olla ära kuulatud.
Üldkohus tõdes seejärel seoses lepingu artikli 50.3.1 punkti f rikkumist puudutava väitega, et nagu on märgitud selles eelteates, tugines EASME toetuslepingu lõpetamise põhjendamiseks sellele artiklile, põhjusel et A oli tunnistatud süüdi ametialaste käitumisreeglite rikkumises. Üldkohus märkis peale selle, et EASME leidis, et hageja A poolt ametialaste käitumisreeglite rikkumine, mitte hageja enda poolt toime pandud mingi rikkumine, seadis kahtluse alla hageja poolt projekti „P-TEV“ elluviimise suutlikkuse, samas kui selle lepingu toetusesaaja ei olnud mitte A, vaid hageja. Kuna lisaks lõpetas hageja A töölepingu 2016. aasta detsembris, A ei olnud hageja juhatuse liige alates 2015. aasta juulist ja A osalus hageja kapitalis oli projekti „P-TEV“ toetustaotluse esitamise hetkel kuni selle osaluse täieliku võõrandamiseni väiksem kui künnis, mis võimaldab Rootsi äriühinguõiguse kohaselt võtta vastu otsuseid hageja nimel, siis tõdes Üldkohus, et A ei kuulu toetuslepingu artikli 50.3.1 punktis f nimetatud isikute kategooriasse. Ta järeldas, et EASME poolt toetuslepingu lõpetamine selle lepingu artikli 50.3.1 punkti f alusel selle ameti nimetatud põhjusel on alusetu. Ta märkis sellega seoses, et mis puudutab EASME poolt kohtumenetluses esitatud argumente, siis need on toetuslepingu lõpetamise uus põhjendus, mis juhul, kui sellega nõustuda, kahjustaks tingimata selle lepingu artiklis 50.3.2 ette nähtud lõpetamise menetluse tõhusust. Viimaseks lükkas Üldkohus samuti tagasi EASME argumendid, mis põhinevad ekslikul eeldusel, et hageja varjas teadlikult vigu teadusuuringutes, mis mõjutasid projekti „P-TEV“ käsitlevas taotluses viidatud teadustöid.
Neid kaalutlusi arvestas tunnistas Üldkohus kehtetuks EASME otsuse lõpetada VeriGraftiga sõlmitud toetusleping.
(
1
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT 2013, L 347, lk 104) (edaspidi „raamprogramm „Horisont 2020““).
(
2
)	Nõukogu 3. detsembri 2013. aasta otsus 2013/743/EL, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT 2013, L 347, lk 965).
(
3
)	Amet, millest on alates 1. aprillist 2021 saanud Euroopa Innovatsiooninõukogu ja VKEde Rakendusamet (Eismea), asutati komisjoni 17. detsembri 2013. aasta rakendusotsusega 2013/771/EL, millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2004/20/EÜ ja 2007/372/EÜ (ELT 2013, L 341, lk 73).