62011CC0476
JULKISASIAMIEHEN RATKAISUEHDOTUS
JULIANE KOKOTT
7 päivänä helmikuuta 2013 (
1
)
Asia C‑476/11
HK Danmark, joka toimii Glennie Kristensenin valtuuttamana
vastaan
Experian A/S
(Ennakkoratkaisupyyntö – Vestre Landsret (Tanska))
”Yhdenvertainen kohtelu työssä ja ammatissa — Direktiivi 2000/78/EY — Ikään perustuvan syrjinnän kielto — Ammatilliset sosiaaliturvajärjestelmät — Työnantajamaksut ammatilliseen lisäeläkejärjestelmään — Kiinteiden maksujen järjestelmä — Maksun määrän porrastaminen iän mukaan — Direktiivin 6 artiklan 2 kohta — Ammatilliset sosiaaliturvajärjestelmät — Poikkeuksen ulottuvuus”
I Johdanto
1.
Voiko yritys porrastaa ammatillisen eläkevakuutuksen työnantajamaksut työntekijöiden iän mukaan vai onko tällöin kyseessä kielletty ikään perustuva syrjintä? Tästä on kyse Vestre Landsretin (Tanska) esittämässä ennakkoratkaisupyynnössä, joka antaa unionin tuomioistuimelle tilaisuuden täsmentää ikään perustuvaa syrjintää koskevaa oikeuskäytäntöään. (
2
)
2.
Vestre Landsret haluaa konkreettisesti selvittää, kuuluuko ammatillinen lisäeläkejärjestelmä, jossa maksun määrä porrastetaan iän mukaan, yhdenvertaista kohtelua koskevan direktiivin 2000/78/EY (
3
) 6 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan. Unionin tuomioistuinta pyydetään ensimmäistä kertaa tulkitsemaan kyseistä säännöstä. (
4
)
II Asiaa koskevat oikeussäännöt
A Unionin oikeus
3.
Unionin asiaa koskevan lainsäädännön muodostaa käsiteltävässä asiassa direktiivi 2000/78. Tämän direktiivin tarkoituksena on sen 1 artiklan mukaan
”luoda yleiset puitteet uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiselle työssä ja ammatissa yhdenvertaisen kohtelun periaatteen toteuttamiseksi jäsenvaltioissa”.
4.
Direktiivin 2000/78 2 artiklassa, jonka otsikkona on ”Syrjinnän käsite”, säädetään seuraavaa:
”1.   Tässä direktiivissä ’yhdenvertaisen kohtelun periaatteella’ tarkoitetaan, ettei minkäänlaista 1 artiklassa tarkoitettuun seikkaan perustuvaa välitöntä tai välillistä syrjintää saa esiintyä.
2.   Sovellettaessa 1 kohtaa:
a)
välittömänä syrjintänä pidetään sitä, että henkilöä kohdellaan jonkin 1 artiklassa tarkoitetun seikan perusteella epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta kohdellaan, on kohdeltu tai voitaisiin kohdella vertailukelpoisessa tilanteessa;
– –”
5.
Direktiivin 2000/78 soveltamisala on määritelty sen 3 artiklassa, jossa säädetään seuraavaa:
”1.   Yhteisölle annetun toimivallan puitteissa syrjintäkieltoa sovelletaan kaikkiin henkilöihin sekä julkisella että yksityisellä sektorilla, julkisyhteisöt mukaan lukien, kun kyseessä on:
– –
c)
työolot ja -ehdot, myös irtisanominen ja palkka;
– –
3.   Tätä direktiiviä ei sovelleta julkisista tai niihin rinnastettavista järjestelmistä, kuten julkisista sosiaaliturvajärjestelmistä tai sosiaalisen suojelun järjestelmistä, suoritettuihin maksuihin.
– –”
6.
Direktiivin 2000/78 6 artiklassa, jossa sääntelyn kohteena on ”oikeutettu ikään perustuva erilainen kohtelu”, säädetään seuraavaa:
”1.   Sen estämättä, mitä 2 artiklan 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat säätää, että ikään perustuvaa erilaista kohtelua ei pidetä syrjintänä, jos [se] on kansallisen lainsäädännön puitteissa objektiivisesti ja asianmukaisesti perusteltu, – – erityisesti työllisyyspoliitti[sella], työmarkkinoita tai ammatillista koulutusta koskev[alla] oikeutet[ulla] tavoit[teella], ja jos tämän tavoitteen toteuttamiskeinot ovat asianmukaiset ja tarpeen.
Tällaista erilaista kohtelua voi olla erityisesti:
a)
erityisten työhönpääsyä ja ammatillista koulutusta koskevien ehtojen sekä työehtojen, myös irtisanomis- ja palkkaehtojen, käyttöön ottaminen nuorille ja ikääntyville työntekijöille sekä työntekijöille, joilla on huollettavia, heidän työelämään pääsynsä tukemiseksi tai heidän suojelunsa varmistamiseksi,
b)
ikään, ammatilliseen kokemukseen tai palveluajan pituuteen liittyvien vähimmäisehtojen asettaminen työhönpääsylle tai tiettyjen työhön liittyvien etujen saaminen,
– –
2.   Sen estämättä, mitä 2 artiklan 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat säätää, että ikään perustuvana syrjintänä ei pidetä eri ikärajojen vahvistamista ammatillisten sosiaaliturvajärjestelmien eläke- tai työkyvyttömyysetuuksi[in pääsyn tai] saamisen edellytykseksi myöskään siinä tapauksessa, että näissä järjestelmissä eri työntekijöille tai työntekijäryhmille vahvistetaan eri ikärajoja, eikä ikäkriteerien käyttämistä näitä järjestelmiä koskevissa vakuutusmatemaattisissa laskelmissa, edellyttäen, että tästä ei aiheudu sukupuoleen perustuvaa syrjintää.”
B Kansallinen oikeus
7.
Direktiivi 2000/78 pantiin täytäntöön Tanskassa syrjinnän kieltämisestä työmarkkinoilla ym. annetulla lailla (lov om forbud mod forskelsbehandling på arbejdsmarkedet m.v., jäljempänä syrjintäkiellosta annettu laki). (
5
)
8.
Syrjintäkiellosta annetun lain 1 §:ään sisältyy direktiivin 2 artiklaa vastaava syrjinnän käsitteen määritelmä. Sen 2 §:n 1 momentissa kielletään työntekijöiden syrjintä muun muassa työhönotossa, irtisanomisessa ja palkkauksessa. Saman pykälän 3 momentissa säädetään oikeusperustasta vaatimukselle korvauksen maksamisesta palkkausta koskevan syrjinnän tapauksessa.
9.
Syrjintäkiellosta annetun lain 6a §:llä pannaan täytäntöön direktiivin 2000/78 6 artiklan 2 kohta. Siinä säädetään seuraavaa:
”Sen estämättä, mitä edellä 2–5 §:ssä säädetään, tämä laki ei ole esteenä ikärajojen vahvistamiselle edellytyksenä ammatillisiin sosiaaliturvajärjestelmiin pääsylle tai ikäkriteerien käyttämiselle näitä järjestelmiä koskevissa vakuutusmatemaattisissa laskelmissa. Ikäkriteerien soveltamisesta ei saa aiheutua sukupuoleen perustuvaa syrjintää.”
III Tosiseikat ja ennakkoratkaisukysymykset
10.
Glennie Kristensen työskenteli marraskuusta 2007 lokakuuhun 2008 Experian A/S:n (jäljempänä Experian) palveluksessa asiakaspalvelutehtävissä.
11.
Experianissa on käytössä ammatillinen lisäeläkejärjestelmä. Experianilla ei ole lakisääteistä tai työehtosopimukseen perustuvaa velvoitetta tarjota ammatillista lisäeläkettä. Järjestelmä perustuu Experianin ja työntekijän väliseen työsopimukseen. Ammatillisen lisäeläkejärjestelmän jäsenyys on pakollinen kaikille Experianin työntekijöille ja alkaa automaattisesti sen jälkeen, kun työntekijä on ollut yrityksen palveluksessa yhdeksän kuukautta. Järjestelmän mukaan Experian maksaa eläkemaksuista kaksi kolmasosaa ja työntekijä yhden kolmasosan. Maksun suuruus määräytyy prosenttiosuutena peruspalkasta ja on porrastettu seuraavasti:
—
alle 35-vuotias työntekijä: työntekijän osuus 3 prosenttia ja Experianin osuus 6 prosenttia,
—
35–45-vuotias työntekijä: työntekijän osuus 4 prosenttia ja Experianin osuus 8 prosenttia,
—
yli 45-vuotias työntekijä: työntekijän osuus 5 prosenttia ja Experianin osuus 10 prosenttia.
12.
Kristensen oli työsuhteen alkaessa 29-vuotias. Experian maksoi siten 6 prosenttia hänen peruspalkastaan ammatilliseen lisäeläkejärjestelmään, kuten työsopimuksessa oli sovittu. Kristensenin palkka muodostui näin ollen sovitusta peruspalkasta, joka oli 21500,00 Tanskan kruunua (DKK) kuukaudessa, ja työnantajan maksamasta eläkemaksusta, joka oli 6 prosenttia peruspalkasta, jolloin palkan suuruus oli yhteensä 22790,00 DKK kuukaudessa. Jos Kristensen olisi ollut työsuhteen alkaessa 35–44-vuotias, hän olisi saanut suuremman työnantajamaksun seurauksena 23220,00 DKK kuukaudessa, ja jos hän olisi ollut yli 45-vuotias, hän olisi saanut 23650,00 DKK kuukaudessa.
13.
Pääasian kantajana oleva Handels- og Kontorfunktionærernes Forbund Danmark (HK), (
6
) joka toimii Kristensenin valtuuttamana, katsoo, että syrjintäkiellosta annetun lain 2 §:ään sisältyvää ikään perustuvan syrjinnän kieltoa on rikottu, ja vaatii vahingonkorvausta sekä eläkemaksujen maksamista jälkikäteen.
14.
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan tässä yhteydessä herää kysymys, onko direktiivin 6 artiklan 2 kohdan kanssa yhteensopiva Experianin esittämä tulkinta, jonka mukaan iän perusteella porrastetut vakuutusmaksut ovat syrjintäkiellosta annetun lain 6a §:n nojalla sallittuja.
15.
Vestre Landsret on näin ollen 14.9.2011 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimen kirjaamoon 19.9.2011, lykännyt asian käsittelyä ja esittänyt unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)
Onko direktiivin 2000/78 6 artiklan 2 kohdassa säädettyä poikkeusta – – tulkittava siten, että siinä annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus poiketa yleisesti ammatillisten sosiaaliturvajärjestelmien kohdalla direktiivin 2 artiklassa olevasta kiellosta, joka koskee välitöntä tai välillistä ikään perustuvaa syrjintää, edellyttäen, että tästä ei aiheudu sukupuoleen perustuvaa syrjintää?
2)
Onko direktiivin 2000/78 6 artiklan 2 kohdassa säädettyä poikkeusta – – tulkittava siten, että se ei ole esteenä sille, että jäsenvaltio pysyttää oikeustilan, jossa työnantaja voi osana palkkaa maksaa iän mukaan porrastettuja eläkemaksuja, mikä merkitsee esimerkiksi sitä, että työnantaja maksaa 6 prosentin eläkemaksun alle 35-vuotiaista työntekijöistä, 8 prosentin eläkemaksun 35–44-vuotiaista työntekijöistä ja 10 prosentin eläkemaksun yli 45-vuotiaista työntekijöistä, edellyttäen, että tästä ei aiheudu sukupuoleen perustuvaa syrjintää?”
IV Asian käsittely unionin tuomioistuimessa
16.
HK, Experian, Tanskan hallitus ja Euroopan komissio ovat esittäneet kirjallisia ja suullisia huomautuksia unionin tuomioistuimen oikeudenkäynnissä. Kirjalliseen menettelyyn osallistuivat lisäksi Alankomaiden, Belgian, Espanjan ja Saksan hallitukset.
V Oikeudellinen arviointi
Ensimmäinen ennakkoratkaisukysymys
17.
Komission tapaan epäilen Vestre Landsretin ensimmäisen ennakkoratkaisukysymyksen merkityksellisyyttä asian ratkaisemisen kannalta. Se, kuuluuko kyseinen eläkejärjestelmä direktiivin soveltamisalaan, käy nimittäin ilmi jo unionin tuomioistuimen vastauksesta toiseen ennakkoratkaisukysymykseen, joten 6 artiklan 2 kohtaa ei ole tarpeen tulkita muilta osin pääasian ratkaisemiseksi. Näin ollen en vastaa ensimmäiseen ennakkoratkaisukysymykseen.
Toinen ennakkoratkaisukysymys
18.
Toisella ennakkoratkaisukysymyksellään Vestre Landsret tiedustelee, annetaanko direktiivissä jäsenvaltiolle mahdollisuus pysyttää oikeustila, jossa työnantaja voi porrastaa ammatillisen lisäeläkejärjestelmän maksun määrän työntekijän iän mukaan.
19.
Direktiivissä 2000/78 kielletään lähtökohtaisesti syrjintä työssä ja ammatissa mutta annetaan 6 artiklassa jäsenvaltioille mahdollisuus joissain tapauksissa säätää, ettei tiettyjä toimenpiteitä pidetä ikään perustuvana syrjintänä. Tanska on käyttänyt tätä 6 artiklan 2 kohtaan sisältyvää valtuutusta ja saattanut mainitun säännöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään syrjintäkiellosta annetun lain 6a §:llä. Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että Tanskan työministeriö tulkitsee syrjintäkiellosta annetun lain 6a §:ää siten, että Experianissa käytössä olevan kaltainen ammatillinen lisäeläkejärjestelmä kuuluu sen soveltamisalaan ja on siten lainmukainen.
20.
On epäselvää, onko tämä tulkinta yhteensopiva direktiivin 6 artiklan 2 kohdan kanssa. Lähinnä on tutkittava, voiko Experianissa käytössä olevan kaltainen lisäeläkejärjestelmä kuulua 6 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan.
1. Direktiivin sovellettavuus
21.
Aluksi on tutkittava direktiivin sovellettavuus. Direktiiviä 2000/78 sovelletaan sen 3 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan ”yhteisölle annetun toimivallan puitteissa – – kaikkiin henkilöihin sekä julkisella että yksityisellä sektorilla, julkisyhteisöt mukaan lukien, kun kyseessä on – – työolot ja -ehdot, myös irtisanominen ja palkka”.
22.
Direktiivin 3 artiklan 3 kohdasta luettuna yhdessä sen johdanto-osan 13 perustelukappaleen kanssa ilmenee selvästi, ettei direktiiviä sovelleta sosiaaliturvajärjestelmiin ja sosiaalisen suojelun järjestelmiin, joiden etuuksia ei rinnasteta SEUT 157 artiklassa tarkoitettuun palkkaan, eikä valtion suorittamiin maksuihin, joiden tarkoituksena on työllistyminen tai työllisenä pysyminen. (
7
)
23.
Kuten myös komissio ja Belgian hallitus huomauttavat, ratkaisevaa sen kannalta, voidaanko direktiiviä soveltaa käsiteltävässä asiassa, on näin ollen se, voidaanko työnantajamaksut eläkejärjestelmään rinnastaa SEUT 157 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun palkkaan. (
8
) Näin voidaan nähdäkseni tehdä.
24.
SEUT 157 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu ”palkka” käsittää vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ”kaikki korvaukset, jotka työntekijä välittömästi tai tulevaisuudessa saa rahana tai luontoisetuna, jos työnantaja maksaa nämä korvaukset suoraan tai ainakin välillisesti työntekijän työstä”. (
9
) Kuten viimeksi julkisasiamies Jääskinen on asiassa Römer (
10
) esittämässään ratkaisuehdotuksessa todennut, unionin tuomioistuin on siten tulkinnut hyvin laajasti palkan käsitettä, joka kattaa erityisesti kaikenlaiset eläkkeet.
25.
Ammatillisista lisäeläkkeistä unionin tuomioistuin on vastaavasti jo todennut, että niitä on pidettävä palkkana. (
11
) Asiasta Barber (
12
) ja muista edellä mainituista asioista (
13
) poiketen käsiteltävä asia ei koske eläkkeen maksamista eläkkeellä olevalle työntekijälle vaan työnantajan eläkejärjestelmään suorittamia maksuja. Experianin maksuissa ei siten ole kyse työntekijälle maksettavista kiinteistä etuuksista (kiinteiden etuuksien järjestelmät) vaan eläkejärjestelmään suoritettavista kiinteistä maksuista (kiinteiden maksujen järjestelmät). Myös näitä maksuja on kuitenkin pidettävä palkkana.
26.
Ensinnäkin maksuissa on kyse välittömästi maksettavasta etuudesta, koska se maksetaan jokaiselle Experianin työntekijälle kuukausittain sen jälkeen, kun työntekijä on ollut yhdeksän kuukautta yrityksen palveluksessa. Toiseksi maksuvelvoite perustuu pelkästään työsopimukseen, ja maksut suoritetaan yksinomaan Experianin työntekijöille. (
14
) Etuus myönnetään siten suoraan työsuhteen perusteella ja vastikkeena työskentelystä Experianin palveluksessa. Maksua ei tosin makseta suoraan työntekijälle vaan hänen henkilökohtaiselle eläketililleen. Unionin tuomioistuimen tiedustellessa asiaa Experian kuitenkin totesi istunnossa, että jokainen työntekijä hoitaa itse omaa eläketiliään ja päättää yhdessä eläkeneuvojansa kanssa, miten hän sijoittaa säästetyn summan myöhempää eläkettä varten. Maksu on näin ollen SEUT 157 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua palkkaa. (
15
)
2. Direktiivin 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu erilainen kohtelu
27.
Kuten direktiivin 1 artiklasta, luettuna yhdessä 2 artiklan 1 kohdan kanssa, ilmenee, direktiivissä kielletään sekä välitön että välillinen ikään perustuva syrjintä työssä ja ammatissa. Syrjinnällä tarkoitetaan erilaista kohtelua, joka ei ole perusteltua. (
16
)
28.
Direktiivin 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan, luettuna yhdessä 1 artiklan kanssa, mukaan ikään perustuvana välittömänä syrjintänä pidetään sitä, että henkilöä kohdellaan iän perusteella epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta kohdellaan, on kohdeltu tai voitaisiin kohdella vertailukelpoisessa tilanteessa; perustana oleva erilainen kohtelu liittyy siis suoraan ikään.
29.
Kuten ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin huomauttaa, Experianin työntekijöiden palkka koostuu peruspalkasta ja iän mukaan porrastetusta eläkemaksusta. Koska Kristensen oli Experianissa työskennellessään alle 35-vuotias, Experianin hänestä eläkejärjestelmään suorittama työnantajamaksu oli 6 prosenttia hänen peruspalkastaan. Kristensenin yhteenlasketut kuukausiansiot (peruspalkka + 6 %:n työnantajamaksu) olivat siten pienemmät kuin summa, jonka iäkkäämpi työntekijä olisi saanut (peruspalkka + 8 %:n työnantajamaksu yli 35-vuotiaille työntekijöille ja peruspalkka + 10 %:n työnantajamaksu yli 45-vuotiaille työntekijöille). Pienemmät ansiot ja siten epäsuotuisampi kohtelu liittyvät suoraan ikään. Experianin ammatillinen lisäeläkejärjestelmä johtaa täten direktiivin 2000/78 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa, luettuna yhdessä 1 artiklan kanssa, tarkoitettuun ikään perustuvaan välittömään syrjintään.
3. Erilaisen kohtelun oikeuttaminen
30.
Eläkemaksujen porrastaminen ei kuitenkaan ole kiellettyä ikään perustuvaa syrjintää, jos erilainen kohtelu on perusteltu.
a) Oikeuttaminen direktiivin 6 artiklan 2 kohdan mukaan
31.
Experian katsoo, että lisäeläkejärjestelmä kuuluu direktiivin 6 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan ja on sen vuoksi perusteltu. HK edustaa päinvastaista näkemystä. HK myös väittää, ettei 6 artiklan 2 kohtaa voida lainkaan soveltaa käsiteltävään asiaan.
i) Direktiivin 6 artiklan 2 kohdan sovellettavuus
32.
Direktiivin 6 artiklan 2 kohdassa säännellään ikään perustuvaa erilaista kohtelua ammatillisten sosiaaliturvajärjestelmien osalta. HK väittää, ettei sitä voida soveltaa käsiteltävään asiaan, ja perustelee tätä sillä, ettei kyse ole syrjinnästä tällaisessa järjestelmässä vaan aiemmin, nimittäin palkan maksamisajankohtana, esiintyvästä syrjinnästä. HK:n mukaan Experian ei voi näin ollen vedota 6 artiklan 2 kohtaan. Väite ei kuitenkaan ole vakuuttava.
33.
Experianin suorittama maksu maksetaan ammatilliseen lisäeläkejärjestelmään kunkin työntekijän eläketilille. Kyse on siten kiistatta ammatilliseen lisäeläkejärjestelmään kuuluvasta etuudesta. Kuten edellä jo todettiin, (
17
) maksua on pidettävä SEUT 157 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna palkkana, mikä on edellytys direktiivin sovellettavuudelle.
34.
Direktiivin 6 artiklan 2 kohta menettäisi täysin merkityksensä, jos HK:n tavoin katsottaisiin, ettei 6 artiklan 2 kohtaa voida soveltaa aina silloin, kun ammatillisessa sosiaaliturvajärjestelmässä myönnettävissä etuuksissa on kyse palkasta. Jos direktiiviä katsottaisiin voitavan soveltaa ammatillisiin sosiaaliturvajärjestelmiin, seurauksena olisi nimittäin aina automaattisesti se, ettei 6 artiklan 2 kohtaa voida soveltaa. Se, että direktiivin soveltaminen tällaisiin järjestelmiin edellyttää direktiivin mukaan työnantajan maksaman konkreettisen etuuden rinnastamista palkkaan ja että siihen sisältyy samanaikaisesti ammatillisia sosiaaliturvajärjestelmiä koskeva poikkeussäännös, osoittaa, että HK:n väite on virheellinen eikä maksun palkanluonteisuus voi automaattisesti johtaa siihen, ettei 6 artiklan 2 kohtaa voida soveltaa.
35.
Työnantajamaksuissa on siten kyseessä ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä maksettava etuus, joten direktiivin 6 artiklan 2 kohtaa voidaan soveltaa.
ii) 6 artiklan 2 kohdan edellytykset
36.
Näin ollen herää kysymys, kuuluuko tarkasteltava ammatillinen lisäeläkejärjestelmä kyseisen säännöksen soveltamisalaan. Direktiivin 6 artiklan 2 kohtaan sisältyy kolme vaihtoehtoa (
18
), joissa ikäkriteerien käyttäminen on sallittua, nimittäin ensinnäkin ikärajojen vahvistaminen ammatillisen sosiaaliturvajärjestelmän jäsenyyden edellytykseksi, (
19
) toiseksi ikärajojen vahvistaminen eläke- tai työkyvyttömyysetuuksien saamisen edellytykseksi ja kolmanneksi ikäkriteerien käyttäminen vakuutusmatemaattisissa laskelmissa.
– Ikärajat jäsenyyden edellytyksenä
37.
Direktiivin 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä vaihtoehdossa sallitaan ikärajojen vahvistaminen ammatillisten sosiaaliturvajärjestelmien jäsenyyden edellytykseksi. Maksun määrään liittyvä työntekijöiden ikään perustuva erilainen kohtelu olisi siis perusteltu, jos ikään perustuvassa porrastamisessa on kyse Experianin lisäeläkejärjestelmän jäsenyyden edellytyksestä.
38.
Direktiivin 6 artiklan 2 kohtaa tulkittaessa on otettava huomioon, ettei direktiivissä 2000/78 itsessään ole säädetty periaatteesta, joka koskee yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa ja joka pohjautuu erilaisiin kansainvälisiin asiakirjoihin ja jäsenvaltioiden yhteiseen valtiosääntöperinteeseen, vaan sen ainoana tarkoituksena on luoda näillä samoilla aloilla yleiset puitteet eri syihin, joihin kuuluu myös ikä, perustuvan syrjinnän torjumiselle. (
20
) Unionin tuomioistuin on pitänyt ikään perustuvan syrjinnän kieltoa tämän unionin oikeuden yleisen periaatteen ilmaisuna. (
21
) Periaatetta on pelkästään konkretisoitu direktiivillä 2000/78. (
22
) Lisäksi SEU 6 artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan unionin perusoikeuskirjalla on sama oikeudellinen arvo kuin perussopimuksilla. Perusoikeuskirjan 21 artiklan 1 kohdassa kielletään ”kaikenlainen syrjintä, joka perustuu – – ikään”. Tästä syystä poikkeuksia syrjintäkieltoon on lähtökohtaisesti tulkittava suppeasti. (
23
)
39.
HK ja Espanjan hallitus katsovat, ettei Experianin lisäeläkejärjestelmä kuulu direktiivin 6 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan. Ne perustelevat tätä sillä, ettei iän mukaan porrastaminen koske jäsenyyden ”edellytystä”. Koska jokainen työntekijä osallistuu ammatilliseen lisäeläkejärjestelmään automaattisesti oltuaan yhdeksän kuukautta yrityksen palveluksessa, jäsenyys sinänsä ei määräydy iän perusteella. Iän mukaan porrastamisessa on niiden mukaan kyse erilaisesta kohtelusta, joka koskee jäsenyyden muotoa, joka ei kuulu 6 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan.
40.
Experianin, Saksan, Belgian ja Alankomaiden hallitusten sekä komission tavoin katson kuitenkin, että 6 artiklan 2 kohtaa voidaan soveltaa käsiteltävään asiaan. Kuten HK ja Espanjan hallitus perustellusti toteavat, poikkeuksia syrjintäkieltoon on tulkittava suppeasti. (
24
) Suppean tulkinnan vaatimus ei kuitenkaan ole esteenä toimenpiteille, jotka ovat lievempiä kuin toimenpiteet, jotka olisivat sallittuja myös suppean tulkinnan mukaan. Tilanne on tämä nyt käsiteltävässä asiassa.
41.
Direktiivin 6 artiklan 2 kohdan selkeän sanamuodon mukaan on sallittua vahvistaa ikärajoja jäsenyyden edellytykseksi. Experian voisi siis ottaa käyttöön järjestelmän, jossa esimerkiksi alle 35-vuotiaat työntekijät suljetaan johdonmukaisesti ammatillisen lisäeläkkeen ulkopuolelle. Koko jäsenyyden epäämisellä on työntekijälle kiistatta kauaskantoisempia seurauksia kuin sillä, että työntekijä osallistuu järjestelmään mutta työnantajamaksu on pienempi.
42.
Jos jo jäsenyydelle sinänsä voidaan kuitenkin asettaa tiettyjä ikärajoja, olisi sallittava myös järjestelmä, jossa kaikki työntekijät voivat iästään riippumatta osallistua ammatilliseen lisäeläkejärjestelmään ja jossa ainoastaan eläkemaksun suuruus eriytetään iän mukaan. Muutoin direktiivistä seuraisi se ristiriita, että erilaisen kohtelun lievempi muoto olisi kielletty ja kauaskantoisempi erilainen kohtelu olisi sitä vastoin sallittu.
43.
Experianissa käytössä oleva maksun porrastaminen iän mukaan on ”pienempi paha” verrattuna sellaisten ikärajojen vahvistamiseen, joiden perusteella osallistuminen on johdonmukaisesti suljettu pois. Porrastaminen kuuluu näin ollen direktiivin 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen vaihtoehdon piiriin.
– Lisäksi tehtävää oikeasuhteisuuden tutkimista koskeva vaatimus
44.
Osa menettelyn osapuolista on eri mieltä siitä, onko 6 artiklan 2 kohdan yhteydessä tutkittava oikeasuhteisuutta. HK pitää sitä tarpeellisena ja huomauttaa, että 6 artiklan 2 kohta on syrjintäkieltoa koskeva poikkeus, jonka on aina oltava oikeasuhteinen. Experian ja Tanskan hallitus edustavat vastakkaista näkemystä. Direktiivin 6 artiklan 2 kohtaan sisältyy niiden mukaan ”yleinen” poikkeus ikään perustuvan syrjinnän kiellosta, joten oikeasuhteisuutta ei ole tarpeen tutkia. Olen tästä samaa mieltä.
45.
Tätä tulkintaa tukee ensinnäkin säännöksen sanamuodon vertailu 6 artiklan 1 kohdan kanssa. Viimeksi mainitussa edellytetään oikeasuhteisuuden tutkimista, kun taas 2 kohtaan ei sisälly vastaavaa säännöstä. Jos lainsäätäjä olisi halunnut lisäksi tehtävää oikeasuhteisuuden tutkimista, se olisi säätänyt siitä nimenomaisesti. Käänteisesti voidaan siten päätellä, ettei tällainen oikeasuhteisuuden tutkiminen ole tarpeen 6 artiklan 2 kohdan yhteydessä.
46.
Tämä 6 artiklan 1 ja 2 kohdan välinen ero käy ilmi jo säännöksen syntyhistoriasta. Alkuperäisessä direktiiviehdotuksessa 5 artiklassa (
25
) (josta tuli myöhemmin 6 artiklan 1 kohta) säädettiin aluksi eläkkeestä ainoastaan kahdessa alakohdassa. Mainitussa artiklassa edellytettiin nimenomaisesti, että erilaisella kohtelulla on ”puolueettomasti ja kohtuullisesti perusteltu tavoite ja se on asianmukaista ja tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi”. Myös myöhemmissä direktiiviehdotuksissa ammatillista lisäeläkettä koskevat säännökset sisältyivät vielä nykyiseen 6 artiklan 1 kohtaan (
26
) ja edellyttivät siten oikeasuhteisuuden tutkimista.
47.
Kuten Euroopan unionin neuvoston 20.10.2000 päivätystä asiakirjasta (nro 12494/00, s. 15) ilmenee, ammatillisia sosiaaliturvajärjestelmiä koskevat säännökset sisällytettiin vasta myöhemmin 1 kohtaan. Ne muotoiltiin tässä yhteydessä uudelleen kyseisen artiklan erilliseksi kohdaksi (ks. em. neuvoston asiakirjaan sisältyvä ehdotus 6 artiklan 3 kohdaksi, joka vastaa nykyistä 6 artiklan 2 kohtaa). Saman artiklan 1 kohtaan sisältyvää oikeasuhteisuuden tutkimista koskevaa sanamuotoa ei sisällytetty siihen. Tässä yhteydessä lisättiin myös direktiivin johdanto-osan 25 perustelukappale, (
27
) jonka mukaan ikään perustuvan erilaisen kohtelun vuoksi tarvitaan erityisiä säädöksiä, jotka voivat vaihdella jäsenvaltioissa vallitsevan tilanteen mukaan. Se, että lainsäätäjä on laatinut ammatillisia sosiaaliturvajärjestelmiä varten artiklaan uuden kohdan, jonka sanamuoto poikkeaa muista kohdista, osoittaa, että näihin järjestelmiin sovelletaan syrjintäkiellon osalta erilaisia edellytyksiä kuin 6 artiklan 1 kohdassa mainittuihin toimenpiteisiin. Muutoin säännös olisi voitu jättää 1 kohdan uudeksi alakohdaksi tai sen yhteydessä olisi edellytetty nimenomaisesti oikeasuhteisuuden tutkimista.
48.
Myös direktiivin systematiikka vahvistaa tätä käsitystä. Kuten Tanskan hallitus huomauttaa, direktiivissä on nimittäin myös muita säännöksiä, joissa nimenomaisesti edellytetään oikeasuhteisuuden tutkimista, ja säännöksiä, joissa sitä ei edellytetä. Esimerkiksi puolustusvoimia koskevassa 3 artiklan 4 kohdassa säädetään poikkeuksesta ikään perustuvan syrjinnän periaatteeseen, eikä siinä edellytetä nimenomaisesti oikeasuhteisuuden tutkimista. Direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa sitä vastoin säädetään, että erilainen kohtelu työelämässä ei ole syrjintää, ”edellyttäen, että tavoite on oikeutettu ja että vaatimus on oikeasuhteinen”. Lainsäätäjä on siten erottanut selkeästi tilanteet, jotka eivät lähtökohtaisesti kuulu syrjintäkiellon piiriin, ja tilanteet, joissa on lisäksi tutkittava oikeasuhteisuus.
49.
Edellä esitetty tulkinta vastaa myös 6 artiklan 2 kohdan tarkoitusta. Säännöksen tavoitteena on poistaa ammatillisten lisäeläkejärjestelmien laajenemisen esteet ja suojella ammatillisten lisäeläkejärjestelmien toimintakykyä. Koska jäsenvaltioiden nykyiset säännökset ovat yhtäältä hyvin erilaisia ja toisaalta hyvin monitahoisia, jäsenvaltioilla olisi tältä osin oltava laaja harkintavalta. (
28
)
50.
Tästä seuraa, ettei oikeasuhteisuutta ole tarpeen tutkia erikseen, toisin kuin HK väittää. Edellä esitetty huomioon ottaen voitaisiin tosin kysyä, voisiko 6 artiklan 2 kohta olla ristiriidassa perusoikeuskirjan kanssa sen perusteella, että siinä säädetään yleisestä poikkeuksesta syrjintäkieltoon edellyttämättä oikeasuhteisuuden tutkimista. Kyseisen säännöksen pätevyys ei kuitenkaan ole käsiteltävän ennakkoratkaisupyynnön kohteena.
– Välipäätelmä
51.
Yhteenvetona voidaan todeta, että Experianissa käytössä olevan kaltainen lisäeläkejärjestelmä kuuluu direktiivin 6 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan.
b) Oikeuttaminen direktiivin 6 artiklan 1 kohdan mukaan
52.
Mikäli unionin tuomioistuin ei yhtyisi näkemykseeni, voidaan harkita oikeuttamista direktiivin 6 artiklan 1 kohdan nojalla. Experian vetoaa siihen toissijaisesti. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ei tosin ole pyytänyt tulkitsemaan direktiivin 6 artiklan 1 kohtaa, mutta jotta sille voidaan antaa hyödyllinen vastaus, otan seuraavaksi toissijaisesti kantaa tähän kysymykseen.
53.
Direktiivin 6 artiklan 1 kohdan mukaan ikään perustuvaa erilaista kohtelua ei pidetä syrjintänä, jos se on kansallisen lainsäädännön puitteissa objektiivisesti ja asianmukaisesti perusteltu erityisesti työllisyyspoliittisella, työmarkkinoita tai ammatillista koulutusta koskevalla oikeutetulla tavoitteella, ja jos tämän tavoitteen toteuttamiskeinot ovat asianmukaiset ja tarpeen. (
29
) Kyse on siis viime kädessä siitä, että sen perustana olevalla toimenpiteellä on oikeutettu tavoite ja että toimenpide todetaan oikeasuhteiseksi. (
30
)
54.
Kansallinen tuomioistuin ainoana on toimivaltainen arvioimaan sen ratkaistavana olevan oikeudenkäynnin tosiseikkoja ja tulkitsemaan sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä. Sen on ratkaistava, onko – ja jos on, niin missä määrin – säännös perusteltu direktiivin 2000/78 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ”oikeutetun” tavoitteen johdosta. Unionin tuomioistuin voi kuitenkin ennakkoratkaisupyyntöä käsitellessään ohjata kansallista tuomioistuinta tulkinnassa. (
31
)
i) Oikeutettu tavoite
55.
Toimenpiteen tavoitteesta unionin tuomioistuin on jo todennut, että jäsenvaltioilla ja mahdollisesti kansallisella tasolla työmarkkinaosapuolilla on laaja harkintavalta päätettäessä pyrkimisestä johonkin tiettyyn tavoitteeseen, joka on yksi muiden sosiaali- ja työllisyyspolitiikan tavoitteiden joukossa. (
32
) Tavoitteiden on kuitenkin oltava sosiaalipoliittisia tavoitteita, kuten työllisyyspolitiikkaan, työmarkkinoihin tai ammatilliseen koulutukseen liittyviä tavoitteita. (
33
)
56.
Experian väittää, että maksujen porrastamisella iän mukaan on ensinnäkin tarkoitus antaa iäkkäämmille työntekijöille mahdollisuus säästää riittävä summa lisäeläkettä myös siinä tapauksessa, että he tulevat Experianin palvelukseen vasta myöhemmin työurallaan.
57.
Toisena tarkoituksena on ottaa nuoremmat työntekijät mukaan lisäeläkejärjestelmään jo varhaisessa vaiheessa. Samanaikaisesti nuoremmat työntekijät haluavat kuitenkin yleensä käyttää vapaasti suuremman osan palkastaan sen sijaan, että se sijoitettaisiin jo tässä vaiheessa lisäeläkkeeseen. Maksujen (ja siten myös työntekijän maksujen) porrastamisella iän mukaan on näin ollen tarkoitus myös vähentää osaltaan nuorempien työntekijöiden kuormitusta.
58.
Experianin lisäeläkejärjestelmässä pyritään antamaan iäkkäämmille työntekijöille mahdollisuus säästää riittävä summa myös silloin, kun eläkemaksuja maksetaan lyhyemmän aikaa, kohtuullisen eläkkeen turvaamiseksi ja ottamaan nuoremmat työntekijät mukaan eläkejärjestelmään jo varhaisessa vaiheessa siten, ettei heitä kuitenkaan rasiteta taloudellisesti liikaa eläkemaksuilla vielä kaukaisen tavoitteen osalta, joten sillä on työllisyyspolitiikkaan ja työmarkkinoihin liittyviä oikeutettuja sosiaalipoliittisia tavoitteita. Ikään perustuva erilainen kohtelu, jolla on tällaisia tavoitteita, voidaan lähtökohtaisesti perustella työhön liittyvien etujen saamisella (ks. direktiivin 2000/78 6 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta, luettuna yhdessä toisen alakohdan b alakohdan kanssa).
59.
On kuitenkin vielä tutkittava, onko työnantajamaksujen korottaminen työntekijän iän noustessa oikeasuhteista näiden oikeutettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Kuten 6 artiklan 1 kohdan sanamuodosta ilmenee, iän mukaan porrastaminen on oikeasuhteista, jos se on ”asianmukaista ja tarpeen” ja jos se johtaa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen ilman, että porrastamisella puututaan kohtuuttomasti nuorempien työntekijöiden asemaan.
ii) Toimenpide ei ole ilmeisen epäasianmukainen
60.
Iän mukaan porrastaminen on ”asianmukaista”, jos se on omiaan takaamaan tavoitteen saavuttamisen eli sen, että iäkkäämmille työntekijöille annetaan mahdollisuus säästää riittävän suuri summa eläketililleen ja nuoremmille työntekijöille annetaan mahdollisuus osallistua järjestelmään jo varhaisessa vaiheessa kuormittamatta heitä kuitenkaan liikaa taloudellisesti.
61.
Kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden liikkumavara, joka on seurausta jäsenvaltioilla olevasta laajasta harkintavallasta niiden toimenpiteiden valinnassa, joilla niiden sosiaali- ja työllisyyspolitiikan tavoitteet (
34
) voidaan toteuttaa, unionin tuomioistuimen tehtäväksi jää varmistaa, että toteutetut toimenpiteet eivät vaikuta kohtuuttomilta (
35
) tai – toisin ilmaistuna – että toteutetut toimenpiteet eivät ole ilmeisen epäasianmukaisia asetetun tavoitteen saavuttamiseksi. (
36
)
62.
Ei ole havaittavissa, että eläkemaksujen porrastaminen iän mukaan olisi ilmeisen epäasianmukaista asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. On pikemminkin täysin ymmärrettävää, että iäkkäämmistä työntekijöistä, jotka tulevat Experianin palvelukseen vasta myöhemmin ja siten suorittavat maksuja eläketililleen lyhyemmän aikaa, on tarpeen maksaa suurempi eläkemaksu, jotta heillä on työuransa päättyessä käytettävissään riittävästi eläkevaroja. Myös nuorempien työntekijöiden osallistuminen voidaan saavuttaa Experianin järjestelmällä.
iii) Tarpeellisuus
63.
Maksujen porrastamisen iän mukaan on kuitenkin oltava myös tarpeen. Toimenpide on ”tarpeellinen”, kun asetettua tavoitetta ei olisi saavutettu lievemmällä, yhtä hyvin soveltuvalla keinolla.
64.
Mahdollinen lievempi vaihtoehto riittävien eläkesäästöjen turvaamiseksi iäkkäämmille työntekijöille olisi ensinnäkin se, että kaikkia työntekijöitä kohdellaan samalla tavalla eläkemaksujen yhteydessä (niiden prosenttimäärien mukaisesti, joita tällä hetkellä sovelletaan yli 45-vuotiaisiin työntekijöihin). Tavoitetta olla kuormittamatta liikaa nuorempia työntekijöitä ei kuitenkaan kaiketi voitaisi saavuttaa näin, koska myös työntekijän maksu olisi tällöin vastaavasti suurempi.
65.
Ongelmallista voisi olla lisäksi se, että Experianin järjestelmässä suurempia eläkemaksuja maksetaan kaikista iäkkäämmistä työntekijöistä ottamatta huomioon sitä, onko heillä tosiasiassa vastaavaa suurempaa tarvetta. Maksujen korottaminen hyödyttää nimittäin jokaista iäkkäämpää työntekijää riippumatta siitä, onko kyseessä pitkäaikainen työntekijä, joka on voinut säästää eläkettä Experianin palveluksessa jo pitempään (ja jonka kohdalla eläkemaksujen tarve ei siten ole tavallista suurempi), vai uusi työntekijä (jolle on mahdollisesti kertynyt siihen mennessä vähemmän tai ei lainkaan eläkesäästöjä). Myöskään uusien työntekijöiden kohdalla ei tehdä eroa sen mukaan, onko heille kertynyt jo aiempien työsuhteiden perusteella riittävä ammatillinen lisäeläke vai ei.
66.
Näin ollen on kysyttävä, tuleeko maksujen määrän porrastaminen tarpeen perusteella tai mahdollisesti maksujen määrän porrastaminen palvelussuhteen keston perusteella (mikä olisi teoreettisesti vielä mahdollista) kyseeseen lievempänä ja yhtä tehokkaana toimenpiteenä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.
67.
Tältä osin on kuitenkin otettava jälleen huomioon jäsenvaltioilla sosiaalipolitiikan alalla oleva harkintavalta. (
37
) Tämä harkintavalta ei tosin voi johtaa siihen, että ikään perustuvan syrjinnän kieltoa koskevan periaatteen täytäntöönpanosta tehtäisiin merkityksetön. (
38
) Se kuitenkin käsittää lähtökohtaisesti myös mahdollisuuden luopua yksinkertaisuuden vuoksi yksittäistapauksen tutkimisesta ja sen sijaan luokitella työntekijät tiettyihin tapausryhmiin tekemällä tyypittelyyn perustuvia arviointeja yleisten perusteiden mukaisesti. (
39
) Tämän vuoksi voidaan lähtökohtaisesti edellyttää ainoastaan sellaisia (lievempiä) toimenpiteitä, jotka ovat toimintakykyisessä järjestelmässä mahdollisia ja taloudellisesti järkeviä.
68.
Lisäksi on huomattava, ettei yrityksen tehtävä ole tarjota ammatillista lisäeläkejärjestelmää, jossa otetaan huomioon jokaisen työntekijän yksilöllinen tarve. Riittävästä peruseläketurvasta huolehtiminen kuuluu pikemminkin julkisille järjestelmille, joihin ei sovelleta direktiiviä 2000/78. Ratkaisevaa voi siten olla ainoastaan se, että kulloinenkin ammatillinen lisäeläkejärjestelmä sinänsä on johdonmukainen. Experian haluaa tarjota työntekijöilleen toimivan ammatillisen lisäeläkejärjestelmän heidän palvelussuhteensa alkamisajankohdasta ja aiemmista työsuhteistaan riippumatta. Experian on lisäksi huomauttanut, ettei työntekijän yksilöllisen tarpeen tutkiminen ole teknisesti mahdollista. Näistä syistä myöskään eläkemaksujen porrastaminen tarpeen perusteella ei tule kaiketi kyseeseen.
69.
Ongelmallista on myös se, että koko eläkevakuutukseen suoritettava maksu määräytyy vaihtelevasti. Kun tarkastellaan nuorempien työntekijöiden, joilta on tarkoitus vaatia aluksi pienempiä eläkemaksuja, ottamista mukaan järjestelmään, on kysyttävä, eikö tätä tavoitetta voitaisi saavuttaa myös siten, että ainoastaan työntekijämaksun määrä vaihtelee työnantajamaksun säilyessä samana. Työnantajamaksu ei nimittäin vaikuta konkreettisesti nettopalkkaan, jonka nuoremmat työntekijät saavat kuukausittain tosiasiallisesti käyttöönsä. Nuorempi työntekijä ei siten ”havaitse konkreettisesti”, onko työnantajamaksu suurempi vai pienempi, sillä pelkästään työntekijämaksu vaikuttaa välillisesti tosiasiallisesti käytettävissä olevaan kuukausittaiseen summaan. Käytettävissä olevien tietojen perusteella ei voida arvioida, olisiko tämä (taloudellisesti) järkevä vaihtoehto. Tämän kysymyksen tutkiminen on näin ollen kansallisen tuomioistuimen asia.
iv) Ei kohtuutonta puuttumista
70.
Vaikka iän mukaan porrastaminen onkin lievin keino asetettujen oikeutettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, on vielä tutkittava, puututaanko sillä kohtuuttomasti nuorempien työntekijöiden asemaan. Suhteellisuusperiaatteesta seuraa nimittäin, etteivät toimenpiteistä, jotka rajoittavat unionin oikeudessa taattua oikeutta – tässä ikään perustuvan syrjinnän kieltoa –, aiheutuvat haitat saa olla liian suuria tavoiteltuihin päämääriin nähden. (
40
)
71.
Tässä yhteydessä on yhtäältä huomattava, että järjestelmä on pakollinen kaikille työntekijöille eikä heillä siten ole mahdollisuutta jättää eläkemaksua maksamatta ja saada sen sijaan vastaavia summia rahana itselleen. En pidä vakuuttavana myöskään Experianin väitettä, jonka mukaan suurempaa kokonaispalkkaa toivovat nuoremmat työntekijät voisivat neuvotella asiasta yksilöllisesti. Yksittäisen työntekijän asiana ei voi olla estää tai kompensoida järjestelmään kiinteästi liittyvää ikään perustuvaa epäsuotuisampaa kohtelua henkilökohtaisilla sopimuksilla. Tämä pätee etenkin, kun työntekijä on yleensä heikommassa neuvotteluasemassa työnantajaan nähden.
72.
Käsiteltävässä asiassa on kuitenkin mahdollista, että erilaiseen kohteluun liittyvät edut kompensoivat sen haittoja. Erilainen kohtelu koskee jopa 4:ää prosenttia peruspalkasta, ja siten Kristensen sai 860 DKK (
41
) vähemmän kuukaudessa. Tämä on kiistatta huomattava summa. On kuitenkin huomattava, että ensinnäkin Kristensen hyötyy Experianin ammatillisesta lisäeläkejärjestelmästä, koska hänelle kertyy kuukausittain eläkettä. Toiseksi työnantajamaksun ollessa pieni myös työntekijämaksu on pienempi, joten Kristensenin oli maksettava itse ainoastaan 3 prosenttia peruspalkastaan eläketilille. Jos hän olisi ollut yli 45-vuotias, hänen oma maksuosuutensa olisi ollut 5 prosenttia. Näiden olosuhteiden arvioiminen on kuitenkin viime kädessä kansallisen tuomioistuimen tehtävä.
v) Välipäätelmä
73.
Yhteenvetona voidaan todeta, että käsiteltävässä asiassa riidanalaisen toimenpiteen kaltainen toimenpide voi olla perusteltu, jos eläkemaksujen iän mukaan porrastamisen tavoitteena on antaa iäkkäämmille työntekijöille mahdollisuus säästää riittävä summa lisäeläkettä myös siinä tapauksessa, että he tulevat kyseisen yrityksen palvelukseen vasta myöhemmin työurallaan, ja samanaikaisesti ottaa nuoremmat työntekijät mukaan ammatilliseen lisäeläkejärjestelmään jo varhaisessa vaiheessa kuormittamatta heitä liikaa eläkemaksuilla työuran alussa. Edellytyksenä on kuitenkin, ettei näiden tavoitteiden saavuttamiseksi voida taloudellisesti kohtuullisin ponnistuksin toteuttaa muita yhtä soveltuvia ja toteuttamiskelpoisia toimenpiteitä, jotka vaikuttavat vähemmän haitallisesti nuorempiin työntekijöihin, ja etteivät erilaisen kohtelun haitat myöskään ole kohtuuttomia järjestelmän etuihin nähden.
vi) Työnantajauskollisuuden tukeminen
74.
Belgian hallitus huomauttaa, että toimenpiteellä saatetaan myös pyrkiä sitouttamaan työntekijät yritykseen pitemmäksi ajaksi. Experian ei ottanut unionin tuomioistuimen oikeudenkäynnissä kantaa siihen, onko iän mukaan porrastamisella myös tällainen tavoite. Kansallisen tuomioistuimen asia on näin ollen tutkia, onko asia näin ja palkitaanko eläkemaksujen porrastamisella työnantajauskollisuutta.
75.
Mikäli asia on näin, kyseessä olisi lähtökohtaisesti oikeutettu tavoite. Ainakin nuorempien työntekijöiden kohdalla iän mukaan porrastaminen vaikuttaa myös lähtökohtaisesti soveltuvan työntekijöiden sitouttamiseen yritykseen pitemmäksi aikaa. On kuitenkin huomattava, ettei eläkemaksun porrastaminen liity palvelussuhteen kestoon, vaan sitä sovelletaan sen kestosta riippumatta, ja että porrastaminen hyödyttää siten myös työntekijöitä, jotka tulevat Experianin palvelukseen vasta työuransa hyvin myöhäisessä vaiheessa. Iän mukaan porrastaminen ei ole siten tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Lievempänä ja tehokkaampana keinona tulisi pikemminkin kyseeseen eläkemaksun määrän sitominen työntekijän iän sijasta palvelussuhteen kestoon. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on otettava edellä esitetty huomioon, jos se tarkastelee myös tätä tavoitetta.
VI Ratkaisuehdotus
76.
Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että unionin tuomioistuin vastaa ennakkoratkaisukysymyksiin seuraavasti:
1)
Direktiivin 2000/78 6 artiklan 2 kohdan nojalla jäsenvaltio saa pysyttää oikeustilan, jossa työnantaja voi osana palkkaa maksaa ammatilliseen lisäeläkejärjestelmään iän mukaan porrastettuja eläkemaksuja, mikä merkitsee esimerkiksi sitä, että työnantaja maksaa 6 prosentin eläkemaksun alle 35-vuotiaista työntekijöistä, 8 prosentin eläkemaksun 35–44-vuotiaista työntekijöistä ja 10 prosentin eläkemaksun yli 45-vuotiaista työntekijöistä.
2)
Tällainen lisäeläkejärjestelmä voi olla myös direktiivin 2000/78 6 artiklan 1 kohdan nojalla perusteltu, jos eläkemaksujen iän mukaan porrastamisen tavoitteena on antaa iäkkäämmille työntekijöille mahdollisuus säästää riittävä summa lisäeläkettä myös siinä tapauksessa, että he tulevat kyseisen yrityksen palvelukseen vasta myöhemmin työurallaan, ja samanaikaisesti ottaa nuoremmat työntekijät mukaan ammatilliseen lisäeläkejärjestelmään jo varhaisessa vaiheessa kuormittamatta heitä kuitenkaan liikaa taloudellisesti. Edellytyksenä on kuitenkin, ettei näiden tavoitteiden saavuttamiseksi voida taloudellisesti kohtuullisin ponnistuksin toteuttaa muita yhtä soveltuvia ja toteuttamiskelpoisia toimenpiteitä, jotka vaikuttavat vähemmän haitallisesti nuorempiin työntekijöihin, ja etteivät erilaisen kohtelun haitat myöskään ole kohtuuttomia järjestelmän etuihin nähden.
(
1
)	Alkuperäinen kieli: saksa.
(
2
)	Ks. tästä perustavasti asia C-411/05, Palacios de la Villa, tuomio 16.10.2007 (Kok., s. I-8531) sekä asia C-499/08, Ingeniørforeningen i Danmark (”Andersen”), tuomio 12.10.2010 (Kok., s. I-5325) ja asia C-152/11, Odar, tuomio 6.12.2012.
(
3
)	Yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27.11.2000 annettu neuvoston direktiivi 2000/78/EY (EYVL L 303, s. 16).
(
4
)	Direktiivin 2000/78 6 artiklan 2 kohdan eräs toinen näkökohta on kohteena asiassa C-546/11, Toftgaard. Ks. tästä mainitussa asiassa 7.2.2013 esittämäni ratkaisuehdotus.
(
5
)	Syrjintäkiellosta työmarkkinoilla 12.6.1996 annettu laki nro 459. Syrjintäkiellosta annetun lain muuttamisesta 22.12.2004 annetulla lailla nro 1417 ensiksi mainittuun lakiin sisällytettiin ikää ja vammaisuutta koskevat perusteet. Laki nro 1417 tuli voimaan 28.12.2004.
(
6
)	Tanskan kauppa- ja toimistotyöntekijöiden ammattiliitto.
(
7
)	Ks. asia C-147/08, Römer, tuomio 10.5.2011 (Kok., s. I-3591, 32 kohta) ja asia C-267/06, Maruko, tuomio 1.4.2008 (Kok., s. I-1757, 41 kohta).
(
8
)	Koska käsiteltävässä asiassa on kyse puhtaasti ammatillisesta lisäeläkejärjestelmästä eikä julkisista järjestelmistä suoritettavasta maksusta tai siihen rinnastettavasta maksusta, direktiivin 3 artiklan 3 kohdan poissulkemisperustetta ei ilmeisestikään voida soveltaa. Maksuista ei etenkään säädetä suoraan laissa, vaan ne perustuvat yksinomaan työsopimukseen, ja maksuja sovelletaan ainoastaan tiettyyn työntekijäryhmään, nimittäin Experianin työntekijöihin; vrt. asia C-262/88, Barber, tuomio 17.5.1990 (Kok., s. I-1889, Kok. Ep. X, s. 425, 22 kohta).
(
9
)	Ks. asia 80/70, Defrenne, tuomio 25.5.1971 (Kok., s. 445, Kok. Ep. I, s. 571, 6 kohta); asia 12/81, Garland, tuomio 9.2.1982 (Kok., s. 359, 5 kohta); edellä alaviitteessä 8 mainittu asia Barber, tuomion 12 kohta ja edellä alaviitteessä 7 mainittu asia Römer, tuomion 32 kohta.
(
10
)	Julkisasiamies Jääskisen edellä alaviitteessä 7 mainitussa asiassa Römer 15.7.2010 esittämän ratkaisuehdotuksen 54 kohta.
(
11
)	Ks. asia 170/84, Bilka-Kaufhaus, tuomio 13.5.1986 (Kok., s. 1607, Kok. Ep. VIII, s. 607, 22 kohta); edellä alaviitteessä 8 mainittu. asia Barber, tuomion 28 kohta ja asia C-50/96, Schröder, tuomio 10.2.2000 (Kok., s. I-743, 27 kohta). Ks. myös miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5.7.2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (EUVL L 204, s. 23) johdanto-osan 13 perustelukappale, jossa todetaan seuraavaa: ”Yhteisöjen tuomioistuin määritteli asiassa C-262/88 17 päivänä toukokuuta 1990 antamassaan tuomiossa, että kaikenlaiset työeläkkeet muodostavat osan palkasta perustamissopimuksen 141 artiklan mukaisesti.”
(
12
)	Edellä alaviitteessä 8 mainittu asia Barber.
(
13
)	Ks. edellä alaviite 11.
(
14
)	Edellä alaviitteessä 8 mainittu asia Barber, tuomion 25 kohta.
(
15
)	Tämä päätelmä vastaa myös yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-152/91, Neath, 22.12.1993 antamaa tuomiota (Kok., s. I-6935, Kok. Ep. XIV, s. I-535, 29 kohta), jossa tarkastellessaan kysymystä etuuden pitämisestä palkkana tuomioistuin otti lähtökohdaksi työnantajan konkreettisen sopimukseen perustuvan sitoumuksen. Experianin tapauksessa työnantaja on työsopimuksen mukaan velvollinen maksamaan ainoastaan eläkemaksut eikä sitä vastoin myöhemmin eläkettä.
(
16
)	Ks. tästä edellä alaviitteessä 2 mainitussa asiassa Andersen esittämäni ratkaisuehdotuksen 28 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen ja direktiivin 2000/78 johdanto-osan 25 perustelukappaleen viimeinen virke: ”On siis syytä erottaa toisistaan erilainen kohtelu, joka on perusteltua – –, sekä syrjintä, joka on kiellettävä.”
(
17
)	Ks. edellä tämän ratkaisuehdotuksen 22 kohta.
(
18
)	Näin on ainakin vertailemieni saksan-, ranskan-, englannin-, espanjan- ja italiankielisen version kohdalla. Tanskankielisessä versiossa on ensi arviolta vain kaksi vaihtoehtoa eli pääsy (adgang til) ammatillisiin sosiaaliturvajärjestelmiin ja ikäkriteerien käyttäminen vakuutusmatemaattisissa laskelmissa (anvendelse af alderskriteriet til aktuarberegninger inden for rammerne af disse ordninger). Tällä erolla ei kuitenkaan ole mielestäni merkitystä käsiteltävässä asiassa, sillä ikärajan vahvistaminen edellytykseksi jäsenyydelle mainitaan myös direktiivin tanskankielisessä versiossa ja Experianin eläkejärjestelmä on perusteltu jo tämän ensimmäisen vaihtoehdon nojalla.
(
19
)	Tämä ei kuitenkaan kata jäsenyyttä kaikissa ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä vaan ainoastaan sellaisissa, jotka koskevat vanhuuden tai työkyvyttömyyden perusteella maksettavia etuuksia, ks. tältä osin em. asiassa Toftgaard esittämäni ratkaisuehdotus.
(
20
)	Asia C-144/04, Mangold, tuomio 22.11.2005 (Kok., s. I-9981, 74 kohta) ja asia C-555/07, Kücükdeveci, tuomio 19.1.2010 (Kok., s. I-365, 20 kohta).
(
21
)	Ks. edellä alaviitteessä 20 mainittu asia Mangold, tuomion 75 kohta.
(
22
)	Ks. edellä alaviitteessä 20 mainittu asia Kücükdeveci, tuomion 21 kohta.
(
23
)	Ks. asia C-341/08, Petersen, tuomio 12.1.2010 (Kok., s. I-47, 60 kohta).
(
24
)	Ks. tästä myös edellä tämän ratkaisuehdotuksen 38 kohta.
(
25
)	Ks. komission ehdotus neuvoston direktiiviksi yhtäläistä kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista, 25.11.1999 (KOM(1999) 565 lopullinen, s. 23), 5 artiklan b ja c alakohta.
(
26
)	Ks. 6 artiklan 1 kohta, sellaisena kuin se sisältyy Euroopan unionin neuvoston 11.10.2000 päivättyyn asiakirjaan (nro 12269/00, s. 15), jossa käytetään jo käsitettä ”ammatilliset sosiaaliturvajärjestelmät”. Ammatilliset sosiaaliturvajärjestelmät mainittiin ensimmäisen kerran Euroopan unionin neuvoston 1.3.2000 päivätyssä asiakirjassa (nro 6434/00, s. 4) olevassa g kohdassa sekä 5 artiklan b alakohdassa.
(
27
)	Ks. Euroopan unionin neuvoston 12.10.2000 päivätty asiakirja (nro 12270/00 ADD 1, s. 5).
(
28
)	Ks. tästä Euroopan unionin neuvoston 11.10.2000 päivätty asiakirja (nro 12270/00, s. 3), jossa Yhdistynyt kuningaskunta viittaa tähän harkintavaltaan.
(
29
)	Ks. edellä alaviitteessä 2 mainittu asia Odar, tuomion 37 kohta.
(
30
)	Ks. tästä jo edellä alaviitteessä 2 mainitussa asiassa Ingeniørforeningen i Danmark esittämäni ratkaisuehdotuksen 42–47 kohta.
(
31
)	Asia C-388/07, Age Concern England, tuomio 5.3.2009 (Kok., s. I-1569, 47 ja 48 kohta) ja asia C-238/05, Asnef-Equifax ja Administración del Estado, tuomio 23.11.2006 (Kok., s. I-11125, 40 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
(
32
)	Ks. em. asia Mangold, tuomion 63 kohta ja edellä alaviitteessä 2 mainittu asia Palacios de la Villa, tuomion 68 kohta.
(
33
)	Edellä alaviitteessä 31 mainittu asia Age Concern England, tuomion 47 ja 48 kohta; asia C-88/08, Hütter, tuomio 18.6.2009 (Kok., s. I-5325, 41 kohta) ja asia C-447/09, Prigge ym., tuomio 13.9.2011 (Kok., s. I-8003, 80 kohta).
(
34
)	Edellä alaviitteessä 2 mainittu asia Palacios de la Villa, tuomion 68 kohta; edellä alaviitteessä 20 mainittu asia Mangold, tuomion 63 kohta; edellä alaviitteessä 30 mainittu asia Age Concern England, tuomion 51 kohta ja edellä alaviitteessä 20 mainittu asia Kücükdeveci, tuomion 38 kohta; vastaavasti myös direktiivin 2000/78 johdanto-osan 25 perustelukappale, jonka mukaan ikään perustuvan erilaisen kohtelun vuoksi ”tarvitaan erityisiä säädöksiä, jotka voivat vaihdella jäsenvaltioissa vallitsevan tilanteen mukaan” (lainattu edellä alaviitteessä 2 mainitussa asiassa Palacios de la Villa, tuomion 69 kohta).
(
35
)	Edellä alaviitteessä 2 mainittu asia Palacios de la Villa, tuomion 72 kohta ja edellä alaviitteessä 23 mainittu asia Petersen, tuomion 70 kohta.
(
36
)	Ks. edellä alaviitteessä 2 mainitussa asiassa Ingeniørforeningen i Danmark esittämäni ratkaisuehdotuksen 54 kohta.
(
37
)	Ks. jo edellä tämän ratkaisuehdotuksen 55 kohta.
(
38
)	Edellä alaviitteessä 31 mainittu asia Age Concern England, tuomion 51 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen. Ks. myös edellä alaviitteessä 2 mainitussa asiassa Andersen esittämäni ratkaisuehdotuksen 63 kohta ja 1.4.2004 esittämäni ratkaisuehdotus asiassa C-19/02, Hlozek, tuomio 9.12.2004 (Kok., s. I-11491, ratkaisuehdotuksen 59 kohta).
(
39
)	Ks. jälleen edellä alaviitteessä 2 mainitussa asiassa Ingeniørforeningen i Danmark esittämäni ratkaisuehdotuksen 62 kohta ja edellä alaviitteessä 38 mainitussa asiassa Hlozek esittämäni ratkaisuehdotuksen 57 ja 58 kohta.
(
40
)	Ks. jo edellä alaviitteessä 2 mainitussa asiassa Ingeniørforeningen i Danmark esittämäni ratkaisuehdotuksen 67 ja 68 kohta; asia 265/87, Schräder, tuomio 11.7.1989 (Kok., s. 2237, Kok. Ep. X, s. 109, 21 kohta); yhdistetyt asiat C-96/03 ja C-97/03, Tempelman ja van Schaijk, tuomio 10.3.2005 (Kok., s. I-1895, 47 kohta); yhdistetyt asiat C-397/08 ja C-380/08, ERG ym., tuomio 9.3.2010 (Kok., s. I-2007, 68 kohta) ja edellä alaviitteessä 2 mainittu asia Andersen, tuomion 47 kohta.
(
41
)	860 DKK vastaa noin 115,50:tä euroa sen vaihtokurssin mukaan, jota käytettiin, kun kanne nostettiin kansallisessa tuomioistuimessa.