62024TJ0530_RES
Zadeva T‑530/24
FUprotiEvropskemu parlamentu
Sodba Splošnega sodišča (četrti senat) z dne 29. oktobra 2025
„Javni uslužbenci – Uradniki – Socialna varnost – Člen 73 Kadrovskih predpisov – Nezgoda – Zavrženje prijave nezgode – Prepozna prijava – Prekoračitev roka desetih delovnih dni po datumu nezgode – Pojem ‚legitimni razlog‘“
Uradniki – Socialna varnost – Zavarovanje za primer nezgode in poklicne bolezni – Nezgoda – Prepozna prijava – Zavrženje – Izjema – Višja sila ali legitimni razlog – Pojem – Zavrženje prijave, ki je bila vložena prepozno, ne da bi bila podana višja sila ali legitimni razlog – Kršitev načela dobrega upravljanja in dolžnosti skrbnega ravnanja – Neobstoj
(Kadrovski predpisi za uradnike, člen 73(1); pravila o zavarovanju za nezgode in poklicne bolezni, člena 2(1) ter 15(1) in (2))
(Glej točke od 38 do 40, od 42 do 45 in 48.)
Uradniki – Socialna varnost – Zavarovanje za primer nezgode in poklicne bolezni – Nezgoda – Prepozna prijava – Zavrženje – Obveznost obrazložitve – Obseg
(člen 296 PDEU; Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 41(2)(c); pravila o zavarovanju za nezgode in poklicne bolezni, člen 15(2))
(Glej točko 41.)
Uradniki – Socialna varnost – Zavarovanje za primer nezgode in poklicne bolezni – Nezgoda – Ureditev zavarovanja – Pogoj spoštovanja roka za vložitev prijav – Nezdružljivost s Kadrovskimi predpisi – Neobstoj
(Kadrovski predpisi za uradnike, člen 73(1); pravila o zavarovanju za nezgode in poklicne bolezni, člen 15(2))
(Glej točke od 57 do 61.)
Povzetek
Splošno sodišče je v sodbi zavrnilo tožbo, ki jo je vložila FU, uradnica Evropskega parlamenta, in s katero je slednja predlagala razglasitev ničnosti sklepa, s katerim je Parlament zavrgel njeno prijavo nezgode (v nadaljevanju: izpodbijani sklep), in podrobneje opredelilo pojem „legitimni razlog“, ki zavarovancu omogoča, da nezgodo prijavi po izteku roka, določenega v pravilih o zavarovanju. (
1
)
Tožeča stranka je avgusta 2023 na potovanju v Grčiji ob doskoku občutila bolečino v desnem kolenu. Odšla je k zdravniku, ki ji je med drugim svetoval, naj, potem ko oteklina na kolenu uplahne, opravi slikanje z magnetno resonanco.
Ker je tožeča stranka septembra 2023 po vrnitvi s potovanja še vedno čutila bolečine, se je posvetovala s svojim osebnim zdravnikom, ki jo je napotil na zdravniške preglede. Specialist za ortopedijo je na podlagi rezultatov slikanja z magnetno resonanco tožeči stranki predlagal, naj se posvetuje s kirurgom, da bi dobila drugo mnenje in po potrebi razmislila o kirurškem posegu. Nato sta kirurg in drug specialist potrdila potrebo po takem posegu.
Tožeča stranka je novembra 2023 pri Parlamentu prijavila svojo nezgodo. Ta institucija je tožečo stranko nekaj dni pozneje z izpodbijanim sklepom obvestila o zavrženju njene prijave nesreče, ker je menila, da je prepozna.
Presoja Splošnega sodišča
Splošno sodišče najprej opozarja, da pravila o zavarovanju določajo, da morajo zavarovanci, ki doživijo nezgodo, ali po njih upravičene osebe nezgodo prijaviti upravi institucije, ki ji pripada zavarovanec. Rok desetih delovnih dni, v katerem je treba vložiti prijavo, začne teči na dan, ko se je zgodila nezgoda. Vendar se to obdobje zaradi višje sile ali katerega koli drugega legitimnega razloga lahko podaljša, če zavarovanec predloži dokaz o nezgodi in dokaže vzročno zvezo med nezgodo in telesno ali duševno okvaro.
V tem okviru je treba pojem „legitimni razlog“ uporabljati ozko, prvič, ker pomeni izjemo od ustaljene obveznosti predložitve prijave nezgode v desetih delovnih dneh, in drugič, ker gre za pojem, ki se nanaša na določbe prava Unije, s katerimi se zagotavlja pravica do finančnih dajatev.
V zvezi s tem je treba pojem „legitimni razlog“ razlagati tako, da mora zavarovanec dokazati, da se je znašel v izjemnem položaju zaradi razlogov, za katere ni odgovoren in zaradi katerih v desetih delovnih dneh po nezgodi te ni mogel prijaviti.
Poleg tega zgolj predložitev dokaza o nezgodi zadostuje za utemeljitev zamude pri prijavi nezgode. Vendar, čeprav zavarovanec brez dokaza o višji sili ali drugega legitimnega razloga ne more biti upravičen do dodatnega kritja iz naslova nezgodnega zavarovanja, še vedno ostane upravičen do povračila stroškov svojega zdravljenja iz skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja.
Ker je v obravnavanem primeru tožeča stranka v prijavi nezgode opisala simptome, ki jih je lahko ugotovila že dan po nezgodi, ker ji je zdravnik, s katerim se je naslednji dan posvetovala, svetoval, naj po vrnitvi s potovanja opravi slikanje z magnetno resonanco, in ker so bolečine še vedno vztrajale, tožeča stranka pred iztekom roka desetih delovnih dni od datuma nezgode ni mogla spregledati tega, da se ji je pripetila nezgoda v smislu pravil o zavarovanju. Zato tudi ni mogla trditi, da se je pozno zavedela resnosti svojih poškodb, da bi s tem dokazala, da je bila zamuda pri prijavi nezgode utemeljena z legitimnim razlogom.
Poleg tega je treba ugotoviti, da je iz obrazca prijave nezgode sicer razvidno, da mu mora biti priložen zdravniški izvid, ki ga izda zdravnik. Vendar se za prijavo nezgode nikjer ne zahteva popolna diagnoza. Pravila o zavarovanju namreč zahtevajo le predložitev zdravniškega potrdila, v katerem so navedene vrsta poškodb in verjetne posledice nezgode.
Glede na zgoraj navedeno je Splošno sodišče ugotovilo, da tožeča stranka ni dokazala obstoja višje sile ali legitimnega razloga, ki bi ji preprečil spoštovanje roka desetih delovnih dni iz pravil o zavarovanju.
(
1
)	Skupna pravila o zavarovanju uradnikov Evropskih skupnosti za nezgode in poklicne bolezni, ki so jih institucije Unije sprejele 13. decembra 2005 na podlagi člena 73 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije (v nadaljevanju: pravila o zavarovanju).