62020CJ0460_RES
Cauza C‑460/20
TU și RE
împotriva
Google LLC
(cerere de decizie preliminară formulată de Bundesgerichtshof)
Hotărârea Curții (Marea Cameră) din 8 decembrie 2022
„Trimitere preliminară – Protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal – Directiva 95/46/CE – Articolul 12 litera (b) – Articolul 14 primul paragraf litera (a) – Regulamentul (UE) 2016/679 – Articolul 17 alineatul (3) litera (a) – Operatorul unui motor de căutare pe internet – Căutare efectuată după numele unei persoane – Afișarea unui link care conduce la articole ce conțin informații pretins inexacte în lista rezultatelor căutării – Afișare sub formă de imagini de previzualizare (thumbnails) a fotografiilor care ilustrează aceste articole în lista rezultatelor unei căutări de imagini – Cerere de dezindexare adresată operatorului motorului de căutare – Evaluare comparativă a drepturilor fundamentale – Articolele 7, 8, 11 și 16 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene – Obligații și responsabilități care incumbă operatorului motorului de căutare la prelucrarea unei cereri de dezindexare – Sarcina probei care revine solicitantului dezindexării”
Apropierea legislațiilor – Protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal – Directiva 95/46 – Regulamentul 2016/679 – Prelucrarea unor date cu caracter personal – Noțiune – Activitate a unui motor de căutare – Căutare, indexare, stocare și punere la dispoziția utilizatorilor de internet de informații publicate sau postate pe internet de terți – Includere – Operator – Noțiune – Operator al unui motor de căutare – Includere
[Regulamentul 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 4 pct. 1, 2 și 7; Directiva 95/46 a Parlamentului European și a Consiliului, art. 2 lit. (b) și (d)]
(a se vedea punctele 44, 49, 50 și 91)
Apropierea legislațiilor – Protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal – Regulamentul 2016/679 – Respectarea drepturilor fundamentale – Dreptul la respectarea vieții private și la protecția datelor cu caracter personal – Cerere de dezindexare adresată operatorului motorului de căutare – Evaluare comparativă cu dreptul la libertatea de exprimare și de informare la prelucrarea acestei cereri
(Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, art. 7, 8 și 11; Regulamentul 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului; Directiva 95/46 a Parlamentului European și a Consiliului)
(a se vedea punctele 51-56 și 58)
Apropierea legislațiilor – Protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal – Regulamentul 2016/679 – Lista de rezultate ale unei căutări efectuate prin intermediul unui motor de căutare după numele unei persoane fizice – Afișarea unui link care conduce la articole ce conțin informații pretins inexacte – Cerere de dezindexare adresată operatorului acestui motor de căutare – Evaluare comparativă a drepturilor fundamentale la prelucrarea acestei cereri – Criterii pertinente – Stabilirea exactității informațiilor care figurează în conținutul indexat – Includere – Sarcina probei care revine solicitantului dezindexării – Conținut – Obligații și responsabilități ale operatorului motorului de căutare la prelucrarea unei asemenea cereri de dezindexare – Conținut – Elemente de probă pertinente și suficiente – Includere – Necesitatea soluționării, cel puțin cu titlu provizoriu, a problemei exactității conținutului indexat – Lipsă
[Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, art. 7, 8 și 11; Regulamentul 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 17 alin. (3) lit. (a)]
(a se vedea punctele 62-65, 68-73 și 75-77 și dispozitiv 1)
Apropierea legislațiilor – Protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal – Directiva 95/46 – Regulamentul 2016/679 – Domeniu de aplicare ratione temporis – Interpretare concomitentă a dispozițiilor care au un domeniu de aplicare similar
(Regulamentul 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului; Directiva 95/46 a Parlamentului European și a Consiliului)
(a se vedea punctele 78-80)
Apropierea legislațiilor – Protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal – Directiva 95/46 – Regulamentul 2016/679 – Lista de rezultate ale unei căutări de imagini efectuate prin intermediul unui motor de căutare după numele unei persoane fizice – Afișarea sub formă de imagini de previzualizare a fotografiilor care reprezintă această persoană – Cerere de dezindexare adresată operatorului motorului de căutare – Evaluare comparativă a drepturilor fundamentale la prelucrarea acestei cereri – Criterii pertinente – Luare în considerare a valorii informative a fotografiilor, independent de contextul inițial al publicării lor, și a elementelor textuale care însoțesc afișarea lor, care pot clarifica această valoare – Includere
[Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, art. 7, 8 și 11; Regulamentul 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 17 alin. (3) lit. (a); Directiva 95/46 a Parlamentului European și a Consiliului, art. 12 lit. (b) și art. 14 primul paragraf lit. (a)]
(a se vedea punctele 90, 93, 94, 96, 98, 100-105 și 108 și dispozitiv 2)
Rezumat
Reclamanții din litigiul principal, TU, care ocupă posturi cu răspundere și deține participațiuni în diferite societăți, și RE, care era partenera sa și care, până în mai 2015, era mandatara uneia dintre aceste societăți, au făcut obiectul a trei articole publicate pe un site internet în anul 2015 de G LLC, operatorul acestui site internet. Aceste articole, dintre care unul era ilustrat cu patru fotografii care îi reprezentau pe reclamanți și care sugerau că aceștia duceau o viață de lux, prezentau în mod critic modelul de investiții al mai multora dintre societățile lor. Accesul la aceste articole era posibil prin introducerea, în motorul de căutare operat de Google LLC (denumit în continuare „Google”), a numelor și prenumelor reclamanților, atât separat, cât și în combinație cu anumite nume de societăți. Lista de rezultate trimitea la aceste articole, prin intermediul unui link, și la fotografiile afișate sub formă de imagini de previzualizare („thumbnails”).
Reclamanții din litigiul principal au solicitat Google, în calitate de operator al prelucrării datelor cu caracter personal efectuate de motorul său de căutare, pe de o parte, să elimine din lista rezultatelor căutării linkurile către articolele în discuție în litigiul principal, pentru motivul că acestea ar conține afirmații inexacte și opinii defăimătoare, și, pe de altă parte, să retragă imaginile de previzualizare din lista rezultatelor căutării. Google a refuzat să dea curs acestei cereri.
Întrucât această cerere a fost respinsă atât în primă instanță, cât și în apel, reclamanții din litigiul principal au formulat recurs la Bundesgerichtshof (Curtea Federală de Justiție, Germania), în cadrul căruia Bundesgerichtshof a sesizat Curtea cu o cerere preliminară privind interpretarea RGPD (
1
) și a Directivei 95/46 (
2
).
Prin hotărârea sa, pronunțată în Marea Cameră, Curtea își dezvoltă jurisprudența privind condițiile aplicabile cererilor de dezindexare adresate operatorului unui motor de căutare în temeiul normelor privind protecția datelor cu caracter personal (
3
). În special, ea examinează, pe de o parte, întinderea obligațiilor și a responsabilităților care incumbă operatorului unui motor de căutare în prelucrarea unei cereri de dezindexare întemeiate pe pretinsa inexactitate a informațiilor care figurează în conținutul indexat și, pe de altă parte, sarcina probei impuse persoanei vizate în ceea ce privește această inexactitate. De asemenea, aceasta se pronunță cu privire la necesitatea, în vederea examinării unei cereri de eliminare a fotografiilor afișate sub formă de imagini de previzualizare din lista rezultatelor unei căutări de imagini, de a ține seama de contextul inițial al publicării acestor fotografii pe internet.
Aprecierea Curții
În primul rând, Curtea declară că, în cadrul evaluării comparative dintre, pe de o parte, dreptul la respectarea vieții private și la protecția datelor cu caracter personal și, pe de altă parte, dreptul la libertatea de exprimare și de informare (
4
), în vederea examinării unei cereri de dezindexare adresate operatorului unui motor de căutare și având ca obiect eliminarea din lista de rezultate ale unei căutări a linkului care conduce la un conținut ce cuprinde informații pretins inexacte, această dezindexare nu este supusă condiției ca problema exactității conținutului indexat să fi fost soluționată, cel puțin cu titlu provizoriu, în cadrul unei acțiuni intentate de persoana respectivă împotriva furnizorului de conținut.
Cu titlu preliminar, pentru a examina în ce condiții este obligat operatorul unui motor de căutare să admită o cerere de dezindexare și, așadar, să șteargă din lista de rezultate afișată în urma unei căutări efectuate după numele persoanei vizate linkul către o pagină de internet pe care figurează afirmații pe care persoana menționată le consideră inexacte, Curtea a amintit printre altele cele ce urmează:
•
în măsura în care activitatea unui motor de căutare este susceptibilă să afecteze semnificativ și în mod adițional în raport cu cea a editorilor de site‑uri internet drepturile fundamentale la respectarea vieții private și la protecția datelor cu caracter personal, operatorul acestui motor, în calitate de persoană care stabilește scopurile și mijloacele acestei activități, trebuie să asigure, în cadrul responsabilităților, al competențelor și al posibilităților sale, că garanțiile prevăzute de Directiva 95/46 și RGDP își pot produce efectul deplin și că o protecție eficientă și completă a persoanelor în cauză poate să fie realizată efectiv;
•
când este sesizat cu o cerere de dezindexare, operatorul unui motor de căutare trebuie să verifice dacă includerea linkului către pagina de internet în discuție în lista rezultatelor este necesară pentru exercitarea dreptului la libertatea de informare al utilizatorilor de internet potențial interesați de a avea acces la această pagină de internet prin intermediul unei asemenea căutări, protejată de dreptul la libertatea de exprimare și de informare;
•
RGPD consacră explicit cerința unei evaluări comparative între, pe de o parte, drepturile fundamentale la respectarea vieții private și la protecția datelor cu caracter personal și, pe de altă parte, dreptul fundamental la libertatea de informare.
Mai întâi, Curtea arată că, deși drepturile la respectarea vieții private și la protecția datelor cu caracter personal ale persoanei vizate prevalează, ca regulă generală, asupra interesului legitim al utilizatorilor de internet de a avea acces la informația respectivă, acest echilibru poate să depindă totuși de circumstanțele pertinente din fiecare caz în parte, în special de natura acestei informații și de caracterul sensibil al acesteia în ceea ce privește viața privată a persoanei vizate, precum și de interesul publicului de a dispune de informația respectivă, care poate varia în special în funcție de rolul jucat de persoana menționată în viața publică.
Problema caracterului exact sau inexact al conținutului indexat constituie de asemenea un element pertinent în cadrul acestei aprecieri. Astfel, în anumite împrejurări, dreptul la informare al utilizatorilor de internet și libertatea de exprimare a furnizorului de conținut pot prevala asupra drepturilor la protecția vieții private și la protecția datelor cu caracter personal, în special atunci când persoana vizată joacă un rol în viața publică. Totuși, acest raport se inversează atunci când cel puțin o parte dintre informațiile vizate de cererea de dezindexare, care nu prezintă un caracter minor în raport cu ansamblul conținutului, se dovedesc inexacte. Într‑o asemenea ipoteză, dreptul de informare și dreptul de a fi informat nu pot fi luate în considerare întrucât nu pot include dreptul de a difuza asemenea informații și de a avea acces la acestea.
Apoi, în ceea ce privește, pe de o parte, obligațiile privind stabilirea caracterului exact sau inexact al informațiilor care figurează în conținutul indexat, Curtea precizează că persoana care solicită dezindexarea ca urmare a inexactității unor asemenea informații este obligată să stabilească inexactitatea vădită a acestor informații sau cel puțin a unei părți dintre aceste informații care nu prezintă un caracter minor în raport cu ansamblul acestui conținut. Cu toate acestea, pentru a evita ca acestei persoane să i se impună o sarcină excesivă susceptibilă să dăuneze efectului util al dreptului la dezindexare, acesteia îi revine numai obligația de a furniza elementele de probă cu privire la care, ținând seama de împrejurările speței, se poate pretinde în mod rezonabil de la aceasta să le identifice. În principiu, această persoană nu poate fi obligată să prezinte încă din etapa precontencioasă, în susținerea cererii sale de dezindexare, o hotărâre judecătorească obținută împotriva editorului site‑ului internet în cauză, nici măcar sub forma unei decizii de măsuri provizorii.
Pe de altă parte, în ceea ce privește obligațiile și responsabilitățile impuse operatorului motorului de căutare, Curtea subliniază că acesta din urmă trebuie, pentru a verifica dacă un conținut poate continua să fie inclus în lista de rezultate ale căutărilor efectuate prin intermediul motorului său de căutare în urma unei cereri de dezindexare, să se întemeieze pe ansamblul drepturilor și intereselor prezente în cauză, precum și pe ansamblul împrejurărilor speței. Cu toate acestea, acest operator nu poate fi obligat să investigheze faptele și, în acest sens, să organizeze o dezbatere în contradictoriu cu furnizorul de conținut prin care să urmărească obținerea unor elemente lipsă cu privire la exactitatea conținutului indexat. O obligație de a contribui la stabilirea caracterului exact sau inexact al conținutului indexat ar impune acestui operator o sarcină care depășește ceea ce se poate aștepta în mod rezonabil de la el în raport cu responsabilitățile, cu competențele și cu posibilitățile sale. Această soluție ar implica un risc serios ca niște conținuturi care răspund unei nevoi de informare legitime și preponderente a publicului să fie dezindexate și să devină în acest mod dificil de găsit pe internet. Astfel, ar exista un risc real de efect disuasiv asupra exercitării libertății de exprimare și de informare dacă un asemenea operator ar efectua o dezindexare într‑un mod aproape sistematic, pentru a evita să trebuiască să suporte sarcina de a investiga faptele pertinente pentru a stabili caracterul exact sau inexact al conținutului indexat.
În consecință, în cazul în care persoana care a introdus o cerere de dezindexare prezintă elemente de probă care stabilesc caracterul vădit inexact al informațiilor care figurează în conținutul indexat sau cel puțin al unei părți dintre aceste informații care nu prezintă un caracter minor în raport cu ansamblul conținutului, operatorul motorului de căutare este obligat să o admită. Situația este aceeași atunci când persoana în cauză prezintă o hotărâre judecătorească pronunțată împotriva editorului site‑ului internet, care se întemeiază pe constatarea că informațiile ce figurează în conținutul indexat, care nu prezintă un caracter minor în raport cu ansamblul acestuia, sunt, cel puțin la prima vedere, inexacte. În schimb, în cazul în care caracterul inexact al unor asemenea informații nu rezultă în mod vădit având în vedere elementele de probă furnizate de persoana vizată, operatorul motorului de căutare nu este obligat, în lipsa unei asemenea hotărâri judecătorești, să admită o astfel de cerere de dezindexare. Atunci când informațiile în cauză pot contribui la o dezbatere de interes general, este necesar, având în vedere toate celelalte împrejurări ale speței, să se acorde o importanță deosebită dreptului la libertatea de exprimare și de informare.
În sfârșit, Curtea adaugă că, atunci când operatorul unui motor de căutare nu dă curs cererii de dezindexare, persoana vizată trebuie să poată sesiza autoritatea de supraveghere sau autoritatea judiciară pentru ca acestea să efectueze verificările necesare și să dispună ca operatorul respectiv să adopte măsurile care se impun. În această privință, revine în special autorităților judiciare sarcina de a asigura ponderarea intereselor concurente, ele fiind cel mai bine plasate să efectueze o evaluare comparativă complexă și aprofundată, care să țină seama de toate criteriile și de toate elementele stabilite de jurisprudența relevantă.
În al doilea rând, Curtea declară că, în cadrul evaluării comparative a drepturilor fundamentale menționate mai sus, în vederea examinării unei cereri de dezindexare având ca obiect eliminarea din rezultatele unei căutări de imagini efectuate după numele unei persoane fizice a fotografiilor afișate sub formă de imagini de previzualizare care o reprezintă pe această persoană, trebuie să se țină seama de valoarea informativă a acestor fotografii independent de contextul inițial al publicării lor pe pagina de internet de unde sunt extrase. Totuși, trebuie luat în considerare orice element textual care însoțește direct afișarea acestor fotografii în rezultatele căutării și care poate să aducă o clarificare cu privire la valoarea informativă a acestora.
Curtea subliniază că, pentru a ajunge la această concluzie, căutările de imagini efectuate prin intermediul unui motor de căutare pe internet după numele unei persoane sunt supuse acelorași principii ca acelea aplicabile căutărilor de pagini de internet și informațiilor cuprinse în acestea. Ea arată că afișarea, în urma unei căutări după nume, sub formă de imagini de previzualizare, a unor fotografii cu persoana vizată este de natură să constituie o ingerință deosebit de importantă în drepturile la protecția vieții private și a datelor cu caracter personal ale acestei persoane.
Prin urmare, atunci când operatorul unui motor de căutare este sesizat cu o cerere de dezindexare având ca obiect eliminarea din rezultatele unei căutări de imagini efectuate după numele unei persoane a fotografiilor afișate sub forma unor imagini de previzualizare care o reprezintă pe această persoană, el trebuie să verifice dacă afișarea fotografiilor în discuție este necesară pentru exercitarea dreptului la libertatea de informare al utilizatorilor de internet potențial interesați să aibă acces la aceste fotografii prin intermediul unei asemenea căutări.
Or, în măsura în care motorul de căutare afișează fotografii cu persoana vizată în afara contextului în care acestea sunt publicate pe pagina de internet indexată, cel mai adesea pentru a ilustra elementele textuale pe care le conține această pagină, este necesar să se stabilească dacă acest context trebuie totuși luat în considerare cu ocazia evaluării comparative a drepturilor și intereselor concurente care trebuie să fie efectuată. În acest cadru, problema dacă aprecierea menționată trebuie să includă și conținutul paginii de internet în care figurează fotografia a cărei afișare sub forma unei imagini de previzualizare este solicitată depinde de obiectul și de natura prelucrării în cauză.
În ceea ce privește, în primul rând, obiectul prelucrării în cauză, Curtea arată că publicarea de fotografii ca mijloc de comunicare nonverbal poate avea un impact mai puternic asupra utilizatorilor de internet decât publicațiile textuale. Fotografiile sunt astfel, ca atare, un mijloc important de atragere a atenției utilizatorilor de internet și pot suscita interesul accesării articolelor pe care le ilustrează. Or, ținând seama mai ales de împrejurarea că fotografiile se pretează adesea la mai multe interpretări, afișarea lor în lista rezultatelor căutării ca imagini de previzualizare poate determina o ingerință deosebit de gravă în dreptul persoanei vizate la protecția imaginii sale, ceea ce trebuie luat în considerare în cadrul evaluării comparative a drepturilor și intereselor concurente. O evaluare comparativă distinctă se impune după cum sunt în discuție, pe de o parte, articole care conțin fotografii publicate de editorul paginii de internet și care, inserate în contextul lor de origine, ilustrează informațiile furnizate în aceste articole și opiniile exprimate în acestea și, pe de altă parte, fotografii afișate sub formă de imagini de previzualizare în lista de rezultate de către operatorul unui motor de căutare în afara contextului în care acestea au fost publicate pe pagina de internet de origine.
În această privință Curtea amintește că nu numai că motivul care justifică publicarea unei date cu caracter personal pe un site internet nu coincide în mod necesar cu cel care se aplică activității motoarelor de căutare, dar și că, chiar dacă situația ar fi aceasta, rezultatul evaluării comparative a drepturilor și a intereselor în cauză care trebuie efectuată poate fi diferit după cum este vorba despre prelucrarea efectuată de operatorul unui motor de căutare sau despre cea efectuată de editorul acestei pagini de internet. Pe de o parte, interesele legitime care justifică respectivele prelucrări pot fi diferite și, pe de altă parte, consecințele pe care le au prelucrările menționate pentru persoana vizată, în special pentru viața sa privată, nu sunt în mod necesar aceleași (
5
).
În ceea ce privește, în al doilea rând, natura prelucrării efectuate de operatorul motorului de căutare, Curtea constată că, prin reperarea fotografiilor unor persoane fizice publicate pe internet și prin afișarea acestora separat, în rezultatele căutării unor imagini, sub formă de imagini de previzualizare, operatorul unui motor de căutare oferă un serviciu care implică o prelucrare a datelor cu caracter personal autonomă și distinctă de prelucrarea efectuată de editorul paginii de internet de pe care sunt extrase fotografiile, precum și de prelucrarea, de care acest operator este de asemenea responsabil, privind indexarea acestei pagini.
În consecință, se impune o apreciere autonomă a activității operatorului motorului de căutare, constând în afișarea rezultatelor căutării unor imagini sub formă de imagini de previzualizare, dat fiind că atingerea suplimentară adusă drepturilor fundamentale care rezultă dintr‑o astfel de activitate poate fi deosebit de intensă ca urmare a agregării, cu ocazia unei căutări după nume, a tuturor informațiilor referitoare la persoana în cauză care se află pe internet. În cadrul acestei aprecieri autonome, trebuie să se țină seama de faptul că această afișare constituie în sine rezultatul urmărit de utilizatorul de internet, independent de decizia sa ulterioară de a avea sau nu acces la pagina de internet de origine.
Curtea adaugă însă că o atare evaluare comparativă specifică, ce ia în considerare natura autonomă a prelucrării efectuate de operatorul motorului de căutare, nu aduce atingere eventualei relevanțe a elementelor textuale care pot însoți în mod direct afișarea unei fotografii în lista rezultatelor unei căutări, asemenea elemente fiind susceptibile să aducă o clarificare cu privire la valoarea informativă a fotografiei respective pentru public și, prin urmare, să influențeze evaluarea comparativă a drepturilor și intereselor prezente în cauză.
(
1
)	Articolul 17 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO 2016, L 119, p. 1).
(
2
)	Articolul 12 litera (b) și articolul 14 primula paragraf litera (a) din Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (JO 1995, L 281, p. 31, Ediție specială, 13/vol. 17, p. 10).
(
3
)	Hotărârea din 13 mai 2014, Google Spain și Google (C‑131/12, EU:C:2014:317), precum și Hotărârile din 24 septembrie 2019, GC și alții (Dezindexarea unor date sensibile) (C‑136/17, EU:C:2019:773) și Google (Întinderea teritorială a dezindexării) (C‑507/17, EU:C:2019:772).
(
4
)	Drepturi fundamentale garantate la articolele 7, 8 și, respectiv, 11 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.
(
5
)	A se vedea Hotărârea Google Spain și Google, punctul 86.