62019TJ0736_RES
Kohtuasi T‑736/19
HA
versus
Euroopa Komisjon
Üldkohtu (neljas koda) 16. detsembri 2020. aasta otsus
Avalik teenistus – Ametnikud – Ravikulude hüvitamine – Uneapnoe raviks mõeldud seadmete hüvitamise piirmäär – Tühistamishagi – Puhtalt kinnitava akti puudumine – Põhjendatud huvi – Vastuvõetavus – Ametnike ravikindlustuse ühiseeskirjad
Üldised rakendussätted – Ametnikud – Sotsiaalkindlustus – Ravikindlustus – Ravikulud – Hüvitamine – Hüvitamise piirmäärad –Üldistes rakendussätetes kindlaksmääramine – Lubatavus – Asjaomaste sätete tõlgendamine nii, et nendega kehtestatakse kaudselt hüvitamise piirmäär, kui sellist piirmäära ei ole tekstis sõnaselgelt kindlaks määratud – Välistamine
(Personalieeskirjad, artikli 72 lõige 1; ravikindlustuseeskirjad, artikkel 20)
(vt punktid 66, 68, 69, 83, 85 ja 89)
Kokkuvõte
Hageja HA, kes on komisjoni endine ametnik, on kindlustatud Euroopa ühenduste institutsioonide ühises ravikindlustusskeemis. Alates 2012. aastast kasutab ta uneapnoe leevendamiseks püsiva positiivrõhu hingamisabi seadet (edaspidi „CPAP‑seade“), millega seoses on ta saanud arveldusbüroolt mitu eelluba, mis on vajalikud, et seadme rentimisega seotud kulud hüvitataks.
Kui hageja esitas 2014. aasta veebruaris uue taotluse, leidis arveldusbüroo, et meditsiiniliselt on põhjendatud üksnes CPAP‑seadme ostmine, mitte rentimine, ja andis eelloa selle seadme ostmiseks. Hageja esitas sellegipoolest taotluse hüvitada talle alates 1. märtsist 2014 CPAP‑seadme rentimisega seotud kulud.
Seejärel andis arveldusbüroo hagejale CPAP‑seadme rentimiseks viieks aastaks loa ning kehtestas hüvitamise piirmäära, mis vastab üldistes rakendussätetes (
1
) ette nähtud piirmäärale CPAP‑seadme ostmiseks. Lisaks suurendati hoolduskulude ja lisaseadmete ostukulude eest hüvitatavat summat.
Kõige lõpuks pikendas arveldusbüroo 17. jaanuari 2019. aasta otsusega vastuseks CPAP‑rentimise eelloa pikendamise taotlusele seda luba veel viieks aastaks ja kehtestas uuesti sama hüvitamise piirmäära. Hageja vaidlustas selle otsuse, tuginedes eelkõige asjaolule, et otsus on tehtud vastuolus kohaldatavate õigusnormidega, mis ei näe ette hüvitamise piirmäära CPAP‑seadme rentimise korral.
Üldkohus tühistas arveldusbüroo otsuse ja täpsustas ühises ravikindlustusskeemis kindlustatud isikute ravikulude hüvitamise piirmäärade kohaldamise tingimust.
Üldkohtu hinnang
Üldkohus rõhutas, et võimalus jätta üldistes rakendussätetes teatud raviteenuste puhul hüvitamise piirmäärad kehtestamata on ühiseeskirjades (
2
) sõnaselgelt sätestatud, mis näevad sellisel juhul ette isegi erimenetluse, et tagada ühise ravikindlustusskeemi finantstasakaal. Siit järeldub, et kui komisjon, kes on üldiste rakendussätete vastuvõtmiseks pädev asutus, soovib kehtestada raviteenuse hüvitamise piirmäära, peab ta piirmäära üldiste rakendussätete normides selgelt ära näitama.
Seega, kui mingi raviteenuse puhul ei ole üldistes rakendussätetes piirmäära sõnaselgelt mainitud, siis ei saa üldiseid rakendussätteid tõlgendada nii, et see piirmäär on kehtestatud kaudselt. Üldkohus jõudis pärast kohaldatavate sätete sõnastuse analüüsimist järeldusele, et üldised rakendussätted ei näe ette hüvitamise piirmäära CPAP‑seadme rentimise korral. Lisaks leidis Üldkohus, et asjaolu, et üldistes rakendussätetes on mõne teise meditsiiniseadme rentimise puhul hüvitamise piirmäär näidatud, kuid CPAP‑seadme puhul sellist piirmäära näidatud ei ole, kinnitab, et viimase rentimise korral ei ole piirmäära isegi mitte kaudselt kehtestatud.
Üldkohus märkis, et seda järeldust ei sea kahtluse alla komisjoni argumendid, mille kohaselt üldised rakendussätted näevad kaudselt ette, et kui CPAP‑seadet kasutatakse pikka aega, on nii meditsiinilistel kui ka eelarvelistel põhjustel nõutav seadme ostmine.
Üldkohus täpsustas selle kohta, et üldiste rakendussätete selline tõlgendus ei tulene nende sätete sõnastusest, mis CPAP‑seadmete rentimist ajaliselt ei piira ega kohusta neid seadmeid ostma. Isegi kui eeldada, et on tõendatud, et meditsiinilistel põhjustel võib olla vajalik CPAP‑seade rentimise asemel osta, ei põhjenda see iseenesest siiski seda, et üldistes rakendussätetes ei ole ühtegi sellekohast viidet.
Viimaseks märkis Üldkohus, et asjaolu, et CPAP‑seadme rentimise korral kauemaks kui kolmeks kuuks on nagu ka ostmise korral eelluba nõutav, ei tähenda, et hüvitamise piirmäär, mis on üldistes rakendussätetes CPAP‑seadme ostmise korral ette nähtud, on kohaldatav ka selle seadme pikaajalise rentimise suhtes.
(
1
)	Komisjoni 2. juuli 2007. aasta otsus C(2007) 3195, millega kehtestatakse ravikulude hüvitamise üldised rakendussätted.
(
2
)	Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artikli 72 alusel liidu institutsioonide poolt 24. novembril 2005 vastu võetud ühiseeskirjad Euroopa ühenduste ametnike õnnetusjuhtumi‑ ja kutsehaiguskindlustuse kohta.