62023TJ0298_RES
Kohtuasi T‑298/23
Elena Petrovna Timchenko
versus
Euroopa Liidu Nõukogu
Üldkohtu (esimene koda laiendatud koosseisus) 2. aprilli 2025. aasta otsus
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Piiravad meetmed seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega – Rahaliste vahendite külmutamine – Loetelu isikutest, üksustest ja asutustest, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist – Piirangud liikmesriikide territooriumile lubamisel – Loetelu isikutest, üksustest ja asutustest, kelle suhtes kohaldatakse liikmesriikide territooriumile lubamise piiranguid – Hageja nime jätmine loeteludesse – Põhjendamiskohustus – Otsuse 2014/145/ÜVJP artikli 2 lõike 1 punktid a ja d – Määruse (EL) nr 269/2014 artikli 3 lõike 1 punktid a ja d – Hindamisviga – Õigus olla ära kuulatud – Liidu kodakondsus – Liikumisvabadus – Omandiõigus – Proportsionaalsus
Institutsioonide aktid – Põhjendamine – Kohustus – Ulatus – Piiravad meetmed seoses olukorraga Ukrainas – Teatavate isikute ja üksuste rahaliste vahendite külmutamine seoses olukorraga Ukrainas – Kohustus tuua põhjendustes välja eriomased ja konkreetsed asjaolud, mis nimetatud meedet õigustavad – Otsus, mis on tehtud huvitatud isikule teadaolevas kontekstis, mis võimaldab tal mõista tema suhtes võetud meetme ulatust – Kokkuvõtliku põhjenduse lubatavus
(ELTL artikkel 296; nõukogu otsus 2014/145/ÜVJP, muudetud otsusega (ÜVJP) 2023/572, lisa; nõukogu määrus nr 269/2014, I lisa, ja määrus 2023/571)
(vt punktid 33–36, 40)
Euroopa Liidu õigus – Põhimõtted – Kaitseõigused – Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele – Piiravad meetmed – Kohustus teha teatavaks vastu võetud otsuste aluseks olevad individuaalsed ja konkreetsed põhjused – Õigus olla ära kuulatud enne selliste meetmete võtmist – Piirangud – Tingimused
(Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikli 41 lõike 2 punkt a ja artikli 52 lõige 1)
(vt punktid 48–50)
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Piiravad meetmed seoses olukorraga Ukrainas – Rahaliste vahendite külmutamine – Kaitseõigused – Hilisem otsus, millega jäeti hageja nimi nende isikute loetellu, keda need meetmed puudutavad – Uute põhjenduste puudumine – Nõukogu kohustus teha puudutatud isikule teatavaks uued asjaolud, mida võeti arvesse piiravate meetmete korrapärasel läbivaatamisel – Puudutatud isikule uute asjaolude teatavakstegemine, et tal oleks võimalik esitada märkusi
(Nõukogu otsus 2014/145/ÜVJP, muudetud otsusega (ÜVJP) 2023/572, lisa; nõukogu määrus nr 269/2014, I lisa, ja määrus 2023/571)
(vt punktid 51–54)
Euroopa Liit – Institutsioonide aktide seaduslikkuse kohtulik kontroll – Piiravad meetmed seoses olukorraga Ukrainas – Kontrolli ulatus – Tõend meetme põhjendatuse kohta – Liidu pädeva organi kohustus vaidlustamise korral tõendada puudutatud isikute ja üksuste suhtes kasutatud põhjenduste paikapidavust – Loeteludesse kandmine täpsete, konkreetsete ja ühtelangevate kaudsete tõendite kogumi alusel – Hindamisviga – Puudumine
(Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 47; nõukogu otsus 2014/145/ÜVJP, muudetud otsusega (ÜVJP) 2023/572, lisa; nõukogu määrus nr 269/2014, I lisa, ja määrus 2023/571)
(vt punktid 67–69)
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Piiravad meetmed seoses olukorraga Ukrainas – Piiravate meetmete vastuvõtmise kriteeriumid – Vaidlustatud otsusele lisatud loetellu kantud isikuga seotud isik, üksus või asutus – Nõukogu kohustus anda piiravate meetmete läbivaatamisel olukorrale ajakohastatud hinnang – Varasema loetellu kandmise põhistamiseks esitatud tõendite asjakohasus olukorras, kus põhjendusi ei ole muudetud ning ei hageja olukord ega olukord Ukrainas ei ole muutunud
(Nõukogu otsus 2014/145/ÜVJP, muudetud otsusega (ÜVJP) 2023/329, artikli 2 lõige 1 ja lisa; nõukogu määrus nr 269/2014, artikli 3 lõige 1 ja I lisa, ning määrus 2022/330)
(vt punktid 70–72)
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Piiravad meetmed seoses olukorraga Ukrainas – Piiravate meetmete vastuvõtmise kriteeriumid – Vaidlustatud otsusele lisatud loetellu kantud isikuga seotud isik, üksus või asutus – Mõiste „seotus“ – Ühised huvid – Vabatahtlik tegevus mittetulunduslikus sihtasutuses – Hõlmamine
(Nõukogu otsus 2014/145/ÜVJP, muudetud otsusega (ÜVJP) 2023/329, artikli 2 lõige 1; nõukogu määrus nr 269/2014, artikli 3 lõige 1, ja määrus 2022/330)
(vt punktid 74–83)
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Piiravad meetmed seoses olukorraga Ukrainas – Territooriumile sisenemise ja selle läbimise keeld ning teatavate isikute ja üksuste rahaliste vahendite külmutamine seoses olukorraga Ukrainas – Õiguse eraelu puutumatusele, omandiõiguse ning liidus vaba liikumise õiguse piiramine – Lubatavus – Tingimused – Seadusega ette nähtud piirang – Viidatud õiguse olemuse järgimine – Liidu poolt üldist huvi teeniva eesmärgina tunnustatud eesmärgi taotlemine – Proportsionaalsuse põhimõtte järgimine – Täidetud tingimused
(ELL artikli 21 lõige 2 ja artikkel 29; ELTL artikli 20 lõige 2 ja artikli 21 lõige 1; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artiklid 7 ja 17, artikli 45 lõige 1 ja artikli 52 lõige 1; nõukogu otsus 2014/145/ÜVJP, muudetud otsusega (ÜVJP) 2023/572, lisa; nõukogu määrus nr 269/2014, I lisa, ja määrus 2023/571)
(vt punktid 94–108, 118–125, 128–130)
Lepinguväline vastutus – Tingimused – Õigusvastasus – Kahju – Põhjuslik seos – Nendest tingimustest ühe puudumine – Kahju hüvitamise hagi tervikuna rahuldamata jätmine
(ELTL artikli 340 teine lõik)
(vt punktid 134, 135)
Kokkuvõte
Üldkohus jättis oma otsustega rahuldamata abikaasade Timchenkode tühistamishagid aktide peale, millega Euroopa Liidu Nõukogu jättis nende nimed 2023. aasta märtsis (
1
) ja sama aasta septembris (
2
) nende isikute ja üksuste loeteludesse, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega. Need kohtuasjad võimaldasid Üldkohtul eelkõige teha otsus selle kohta, kas otsuse 2014/145 muudetud kriteerium g, mis võimaldab nõukogul võtta piiravaid meetmeid Venemaal tegutsevate juhtivate ettevõtjate suhtes (
3
), on õiguspärane, ning mõiste „seotus“ kohta seoses kahe mittetulunduslikus sihtasutuses osalejaga.
Need kohtuotsused tehti seoses rea piiravate meetmetega, mille liit kehtestas 24. veebruaril 2022 Venemaa Föderatsiooni Ukraina-vastase sõjalise agressiooni tagajärjel. Vene ja Soome kodakondsusega ettevõtja G. N. Timchenko nimi jäeti vaidlusalustesse loeteludesse Venemaal tegutseva juhtiva ettevõtjana põhjusel, et ta on vastutav Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava tegevuse ja poliitika toetamise (
4
) ning Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutavate Venemaa otsustusõiguslike isikuterahalise ja materiaalse toetamise ja nende tegevusest kasu saamise eest (
5
). Tema abikaasa E. P. Timchenko nimi jäeti samuti loeteludesse, põhjusel et ta on seotud oma abikaasaga ning saab kasu Krimmi annekteerimise ja Ukraina destabiliseerimise eest vastutavate Venemaa otsustusõiguslike isikute tegevusest.
Oma tühistamishagi põhjendamiseks väidab G. N. Timchenko eelkõige, et nõukogu on teinud hindamisvea, kui kohaldas tema suhtes seotuse ning „juhtivate ettevõtjate“ kriteeriumi; ta esitab ka õigusvastasuse vastuväite seoses viimati nimetatud kriteeriumiga, mida on muudetud 2023. aastal. Tema abikaasa E. P. Timchenko väidab omalt poolt, et tema suhtes seotuse kriteeriumi kohaldamisel on tehtud ilmne hindamisviga.
Üldkohtu hinnang
Esimesena, mis puudutab õigusvastasuse vastuväidet, mille G. N. Timchenko esitas otsuse 2014/145 muudetud kriteeriumi g esimese osa kohta ja mille kohaselt nõukogu kehtestas juhtivate ettevõtjate ja Venemaa valitsuse omavahelise seotuse eelduse, siis märkis Üldkohus kõigepealt, et kriteeriumi g muudatus ei puuduta mõiste „juhtiv ettevõtja“ määratlust kui sellist. Muudatuse eesmärk oli üksnes laiendada piiravate meetmete kohaldamisala nii, et need oleksid kohaldatavad kõigile juhtivatele ettevõtjatele, sealhulgas nendele, kes ei ole seotud majandussektoriga, mis on Venemaa Föderatsiooni valitsuse jaoks oluline tuluallikas. Seejärel tõdes Üldkohus, et selle kriteeriumi laiendamise eesmärk on ära kasutada mõju, mida juhtivad ettevõtjad võivad Venemaa Föderatsiooni valitsusele avaldada, et see muudaks oma poliitikat Ukraina suhtes.
Lõpuks tuletas Üldkohus meelde esiteks, et vaidlusalustesse loeteludesse kandmise kriteeriumi vastuvõtmine kujutab endast üldkohaldatavat akti, mille eesmärk on saavutada ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga seotud eesmärk, ja teiseks, et nõukogul on selliste kriteeriumide vastuvõtmisel ulatuslik kaalutlusõigus. Neil asjaoludel ei ole nõukogu muudetud kriteeriumi g esimese osa vastuvõtmiseks kohustatud esitama tõendeid Venemaa Föderatsiooni valitsuse ja juhtivate ettevõtjate omavahelise seotuse esinemise kohta. Ainuüksi asjaolust, et nad kuuluvad Venemaal tegutsevate juhtivate ettevõtjate kategooriasse, piisab, et õigustada vajalike piiravate meetmete võtmist muudetud kriteeriumi g esimese osa alusel. Järelikult ei kehtestanud nõukogu eeldust, kui ta võttis vastu objektiivse, autonoomse ja piisava kriteeriumi, mis võimaldab põhjendada isikute kandmist vaidlusalustesse loeteludesse ja mis eeldab eelkõige kahe kumulatiivse asjaolu esinemise tõendamist.
Teisena, mis puudutab õiguskindluse põhimõtte väidetavat rikkumist muudetud kriteeriumi g esimese osaga, siis tõdes Üldkohus kõigepealt, et Venemaal tegutsemise tingimus on piisavalt piiritletud ja määratletud, et mitte rikkuda õiguskindluse põhimõtet. Muudetud kriteeriumi g esimese osa sätted on ka piisavalt selged, täpsed ja ettenähtavad, et määrata kindlaks isikud, kelle suhtes neid võidakse kohaldada. Need kuuluvad seejärel õiguslikku raamistikku, mis on selgelt piiritletud kõnealuseid piiravaid meetmeid reguleerivate õigusnormidega taotletavate eesmärkidega. Lõpuks, ei saa väita, et see kriteerium ei ole kooskõlas seaduslikkuse põhimõttega, sest muudetud kriteeriumi g esimene osa lisati ELL artikli 29 alusel vastu võetud üldkohaldatava aktiga.
Kolmandana, proportsionaalsuse põhimõtte väidetava rikkumise kohta märkis Üldkohus, et nõukogu tegevus, mis seisneb Ukraina olukorra halvenemist arvestades nende isikute ringi laiendamises, kelle suhtes kõnealuseid piiravaid meetmeid kohaldatakse, et saavutada taotletavad eesmärgid, põhineb õiguste järkjärgulisel riivel sõltuvalt meetmete tõhususest. Muudetud kriteeriumi vastuvõtmisega püüab nõukogu ära kasutada mõju, mida see isikute kategooria tõenäoliselt avaldab Venemaa režiimile, sundides neid valitsust survestama, et ta muudaks oma poliitikat Ukraina suhtes. Muudetud kriteeriumi g esimese osa vastuvõtmine oli seega sobiv piiravate meetmetega taotletavate eesmärkide saavutamiseks ja vajalik ELL artiklis 21 nimetatud eesmärkide saavutamiseks.
Neljandana ja viimasena, mis puudutab väidet, et otsuse 2014/145 kriteeriumi a alusel on tehtud ilmne hindamisviga, siis tõdes Üldkohus, et nõukogu esitatud tõenditest nähtub, et Bank Rossiya, milles hageja on aktsionär äriühingute Volga Group ja Transoil kaudu, tegi investeeringuid Krimmis eri valdkondades, mis osalevad selle Ukraina piirkonna annekteerimise poliitika elluviimises Venemaa Föderatsiooni poolt. Sellega seoses märkis Üldkohus, et isegi 10,323% Bank Rossiya aktsiatega on hageja selle panga suuruselt teine aktsionär. Lisaks, nagu nähtub nõukogu esitatud tõenditest, on Bank Rossiya tuntud kui pank, mis on väga lähedane president Putini lähikonnale. Eeltoodut arvestades järeldas Üldkohus, et G. N. Timchenkot võib pidada isikuks, kes toetab ja viib ellu sellist tegevust ja poliitikat, mis kahjustab ja ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kriteeriumi a tähenduses.
Lõpuks, mis puudutab G. N. Timchenko abikaasat, siis tõdes Üldkohus nõukogu esitatud tõendeid arvestades, et sihtasutus Timchenko asutajaliikme ja juhatuse liikmena on E. P. Timchenko täielikult seotud sihtasutuse juhtimisega. Ta märgib lisaks, et G. N. Timchenko sidus Volga Groupi ettevõtjad sihtasutuse tegevusega, andes sellele rahalist, logistilist ja suhtlusalast tuge COVID‑19 pandeemia seotud tervisekriisi ajal. Nii saavutas see ettevõtja tegevusalaselt sünergia oma kontserni ettevõtjate ja sihtasutuse vahel, et täiendada Venemaa avalike teenistuste tegevust. Arvestades institutsioonilisi ülesandeid, mida abielupaar Timchenko sihtasutuses täitis, ja nende investeeringuid sihtasutuse tegevusse, järeldas Üldkohus, et abikaasad on omavahel seotud otsuse 2014/145 asjakohaste sätete tähenduses.
(
1
)	Nõukogu 13. märtsi 2023. aasta otsus (ÜVJP) 2023/572, millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT 2023, L 75 I, lk 134), ja nõukogu 13. märtsi 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/571, millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT 2023, L 75 I, lk 1).
(
2
)	Nõukogu 13. septembri 2023. aasta otsus (ÜVJP) 2023/1767, millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT 2023, L 226, lk 104), ja nõukogu 13. septembri 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/1765, millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT 2023, L 226, lk 3).
(
3
)	Nõukogu 17. märtsi 2014. aasta otsuse 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT 2014, L 78, lk 16), mida on muudetud otsusega 2023/1094, artikli 2 lõike 1 punkt g (edaspidi „muudetud kriteerium g“).
(
4
)	Otsuse 2014/145/ÜVJP artikli 2 lõike 1 punkt a.
(
5
)	Otsuse 2014/145/ÜVJP artikli 2 lõike 1 punkt d.