1 (3) 
 
 
KOHTUMÄÄRUS 
 
Kohtu nimetus Harju Maakohus 
Kohtunik Toomas Ventsli 
Kohtujurist Allar Kirikmäe 
Määruse tegemise aeg ja koht 24. november 2021. a, Tallinna kohtumaja, Lubja tn 4, Tallinn 
Tsiviilasja number 2-20-129132 
Tsiviilasi OK Incure OÜ hagiavaldus A T T vastu raha tasumise nõudes 
Menetlustoiming Hagiavalduse läbi vaatamata jätmine 
Menetlusosalised ja nende 
esindajad 
 
Hageja OK Incure OÜ (registrikood 11542046, aadress Mustamäe tee 
13, 10617 Tallinn) 
Lepinguline esindaja A V 
Kostja A T T (isikukood xxx, aadress xxx) 
Viimase kohtuistungi aeg või 
viide asja lahendamisele 
kirjalikus menetluses 
Kirjalik menetlus 
Kohtumääruse resolutsioon  
1. Jätta läbi vaatamata  OK Incure OÜ (registrikood 11542046 ) 05.02.2021.a Harju 
Maakohtule esitatud hagiavaldus A T T (isikukood xxx) vastu. 
2. Toimetada kohtumäärus pooltele kätte. 
Menetluskulude jaotus ja 
kindlaksmääramine 
 
3. Jätta menetluskulud OK Incure OÜ (registrikood 11542046) kanda. 
4. Jätta A T T (isikukood xxx) menetluskulud kindlaks määramata ja OK Incure OÜ -lt 
(registrikood 11542046) välja mõistmata. 
Edasikaebamise kord 
Kohtumääruse peale võib esitada määruskaebuse Tallinna Ringkonnakohtule Harju Maakohtu 
kaudu viieteistkümne (15) päeva jooksul alates määruse kättetoimetamisest, kuid mitte pärast viie 
(5) kuu möödumist määruse tegemisest. Kaebus võidakse lahendada kirjalikus menetluses, kui 
kaebuses ei taotleta selle lahendamist istungil. 
Kohus selgitab, et seaduses sätestatud tähtaja järgimiseks peab menetlusabi taotleja tegema tähtaja 
kestel ka menetlustoimin gu, mille tegemiseks ta menetlusabi taotleb, eelkõige esitama kaebuse. 
Kaebuse põhjendamiseks või riigilõivu tasumiseks või kaebuses esineva sellise puuduse 
kõrvaldamiseks, mis on seotud menetlusabi taotlemisega, annab kohus mõistliku tähtaja pärast 
menetlusabi andmise taotluse lahendamist, kui nimetatud taotlus ei olnud esitatud põhjendamatult 
või tähtaja pikendamise eesmärgil. See ei välista menetlustähtaja ennistamist (TsMS § 187 lg 6 ja 
§ 442 lg 6).
2 (3) 
I. Asjaolude kirjeldus 
 
1. OK Incure OÜ (hageja) esitas 05 .08.2020 Pärnu Maakohtule maksekäsu kiirmenetluse 
avalduse A T T (kostja) vastu . Pärnu Maakohus lõpetas 20.01.2021 määrusega maksekäsu 
kiirmenetluse ja andis asja Harju Maakohtule menetluse jätkamiseks hagimenetluses. Kohus kohustas 
21.01.2021 määrusega hagejat esitama kohtule oma nõu de ja põhjendama seda hagiavaldusele 
ettenähtud vormis . Hageja esitas 05.02.2021 Harju Maakohtule hagiavalduse kostja vastu. Kohus 
võttis hagi 04.03.2021 menetlusse. 
 
II. Kohtumääruse põhjendused ja õigusaktid, millest kohus juhindus 
 
2. Kostja on rahvastikuregistri andmete xx kodanik. Rahvastikuregistrisse on kostja elukoha 
aadressiks märgitud xxx. Kohus on saatnud maksekäsu kiirmenetluses ja hagimenet luses sellele 
aadressile tähitud postiga menetlusdokumente, mis on kohtule tagastatud hoiutähtaja möödumisel.  
Kostja on teatanud rahvastikuregistrisse kantud e-postiaadressilt xxx, et tema aadress on xxx (dtl 66). 
Kohus on eeltoodu põhjal seisukohal, et kostja elukoht asub xxx, mitte Eestis. 
 
3. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS ) § 423 lg 1 p 13 sätestab, et kohus jätab hagi läbi 
vaatamata, kui kohus ei ole pädev asja lahendama. TsMS § 70 lg 4 p 1 sätestab, et käesolevas 
seadustikus rahvusvahelise kohtualluvuse kohta sätestatut kohaldatakse üksnes ulatuses, milles ei ole 
sätestatud teisiti välislepingus või järgmistes Euroopa Liidu määrustes: 1) Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrus (EL) nr 1215/2012 [ --]. TsMS § 75 lg 1 sätestab, et a valduse saanud kohus 
kontrollib, kas rahvusvahelise kohtualluvuse sätete järgi võib avalduse esitada Eesti kohtule. Seejärel 
kontrollib kohus, kas asi allub kohtule, kuhu avaldus esitati. 
 
Kohus leiab, et hageja on ettevõtja, kellele on loovutatud nõudeõigus lepingust, mille nõude loovutaja 
sõlmis oma majandustegevuses tarbijast kostjaga. Kohtule esitatud hagiavaldusest ja selle lisadest 
nähtuvalt puudub poolte vahel kehtiv kohtualluvuse kokkulepe. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määruse (EL) nr 1215/2012 (Brüsseli I) art 4 lg 1 ja art 17 lg 1 lit a või b järgi esitada kostja vastu 
hagi vaid alalise elukoha riigis, s.o xxx. 
 
Maakohus peab TsMS  § 75 lg 1 esimese lause alusel avalduse saamise järel kontrollima, kas 
rahvusvahelise kohtualluvuse sätete järgi võib avalduse esitada Eesti kohtule. See säte ei välista siiski 
rahvusvahelise kohtualluvuse sätete järgimise kontrollimist ka hiljem, kui hagiavalduses ei ole ühtegi 
viidet sellele, et kostja ei pruugi elada Eestis (nagu praegusel juhul), kuid kostjale ei õnnestu tema 
Eestis teadaolevate kontaktaadresside kaudu kätte toimetada menetlust algatavat dokumenti. 
Rahvusvahelise kohtualluvuse sätete k ontrollimist menetluse kestel ei välista ka see, et kui hagi 
menetlusse võtmata jätmise alusena eristab TsMS § 371 lg 1 p -des 1 ja 2 kohtupädevuse või 
kohtualluvuse puudumist, siis TsMS § 423 sätestab hagi läbi vaatamata jätmise alusena sõnaselgelt 
lg 1 p-s 13 vaid pädevuse puudumise. Pädevuse puudumine TsMS § 423 lg 1 p 13 tähenduses tuleb 
vajalikel juhtudel võrdsustada analoogia alusel rahvusvahelise kohtualluvuse puudumisega (vt ka 
Riigikohtu 31.03.2015 määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-179-14, p 10). 
 
Kohus tuvastas eelnevalt, et kostja elukoht on xxx ning Brüssel I määruse järgi tuleb hagiavaldus 
esitada xxx kohtule. Kohus jätab eeltoodut arvestades hagi läbi vaatamata. 
 
4. TsMS § 168 lg 2 sätestab, et h ageja kannab menetluskulud, kui hagi jäetakse läbi vaa tamata 
või kui menetlus lõpetatakse määrusega ja käesoleva paragrahvi lõigetest 3 –5 ei tulene teisiti.  
Hagiavaldus jäeti läbi vaatamata. TsMS § 168 lõigetes 3 -5 sätestatud eeldusi ei esine, et jagada 
menetluskulud teisiti TsMS § 168 lõikes 2 sätestatust. S eetõttu jätab kohus menetluskulud hageja 
kanda. Kostja ei ole menetluses osalenud ega kohtule menetluskulude tekkimist avaldanud. 
Tsiviilasja materjalidest ei nähtu menetluskulude tekkimist kostjale. Seetõttu jätab kohus kostja 
menetluskulude rahalise suuruse kindlaks määramata ja hagejalt kostja kasuks välja mõistmata.
3 (3) 
5. Hagejal on õigus saada menetluses tasutud riigilõiv tagasi, sest kohus jättis hagi läbi 
vaatamata. Riigilõivu tagastamiseks peab hageja kohtule esitama taotluse, millest nähtub pangakonto 
number koos pangakonto omaniku nimega, kuhu soovitakse riigilõivu tagastamist. 
 
/allkirjastatud digitaalselt/ 
 
Toomas Ventsli 
kohtunik