62023TJ1077_RES
Lieta T‑1077/23
Bytedance Ltd
pret
Eiropas Komisiju
Vispārējās tiesas (astotā palāta paplašinātā sastāvā) 2024. gada 17. jūlija spriedums
Digitālie pakalpojumi – Regula (ES) 2022/1925 – Vārtziņa statusa noteikšana – Tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumi – Regulas 2022/1925 3. panta 1., 2. un 5. punkts – Prasības – Pieņēmumi – Pieņēmumu atspēkojums – Tiesības uz aizstāvību – Vienlīdzīga attieksme
Digitālo tirgu regulējums – Tirgu sāncensība un taisnīgums digitālajā nozarē – Vārtzinis – Statusa noteikšanas kritēriji – Komisijas pārbaude – Pieņēmumi – Attiecīgā uzņēmuma sniegtais atspēkojums – Nepieciešamība iesniegt argumentus un pierādījumus, kas liek tieši apšaubīt šos pieņēmumus – Nepieciešamība iesniegt argumentus un pierādījumus, kas acīmredzami atspēko šos pieņēmumus
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2022/1925 3. panta 1., 2. un 5. punkts)
(skat. 39.–56., 59.–72., 284.–285. punktu)
Digitālo tirgu regulējums – Tirgu sāncensība un taisnīgums digitālajā nozarē – Vārtzinis – Statusa noteikšanas kritēriji – Būtiska ietekme uz iekšējo tirgu – Pieņēmums – Nosacījumi – Uzņēmuma gada apgrozījums Savienībā, kas pārsniedz plānoto robežvērtību katrā no pēdējiem trim finanšu gadiem – Uzņēmuma pasaules tirgus vērtība, kas pēdējā finanšu gadā pārsniedz paredzēto robežvērtību – Alternatīvi nosacījumi – Uzņēmums, kas izpilda nosacījumu par pasaules tirgus vērtību – Minētā uzņēmuma sniegts pieņēmuma atspēkojums – Argumenti, kas balstīti uz nelielu apgrozījumu Savienībā – Pieņemamība
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2022/1925 3. panta 1. punkta a) apakšpunkts, 2. punkta a) apakšpunkts un 5. punkts)
(skat. 80.–92. punktu)
Digitālo tirgu regulējums – Tirgu sāncensība un taisnīgums digitālajā nozarē – Vārtzinis – Statusa noteikšanas kritēriji – Būtiska ietekme uz iekšējo tirgu – Pieņēmums – Nosacījumi – Uzņēmuma pasaules tirgus vērtība, kas pēdējā finanšu gadā pārsniedz paredzēto robežvērtību – Pasaules tirgus vērtības ģeogrāfiskā izcelsme – Atbilstības neesamība
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2022/1925 3. panta 1. punkta a) apakšpunkts un 2. punkts)
(skat. 102.–109. punktu)
Prasība atcelt tiesību aktu – Pamati – Tiesību kļūda – Kļūda bez noteicošas ietekmes uz rezultātu – Nepamatots pamats
(LESD 263. pants)
(skat. 111.–118. punktu)
Digitālo tirgu regulējums – Tirgu sāncensība un taisnīgums digitālajā nozarē – Vārtzinis – Statusa noteikšanas kritēriji – Tāda platformas pamatpakalpojuma sniegšana, kas ir svarīga vārteja – Pieņēmums – Nosacījumi – Galalietotāju un komerciālo lietotāju skaits, kas pārsniedz noteiktās robežvērtības – Attiecīgā uzņēmuma sniegtais pieņēmuma atspēkojums – Uzņēmums, kuram nav digitālās ekosistēmas – Nepietiekams pierādījums, lai acīmredzami apšaubītu pieņēmumu
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2022/1925 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts, 2. punkta b) apakšpunkts un 5. punkts)
(skat. 128.–134., 146.–161. punktu)
Digitālo tirgu regulējums – Tirgu sāncensība un taisnīgums digitālajā nozarē – Vārtzinis – Statusa noteikšanas kritēriji – Tāda platformas pamatpakalpojuma sniegšana, kas ir svarīga vārteja – Pieņēmums – Nosacījumi – Galalietotāju un komerciālo lietotāju skaits, kas pārsniedz noteiktās robežvērtības – Attiecīgā uzņēmuma sniegtais pieņēmuma atspēkojums – Šī uzņēmuma pierādīšanas pienākums
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2022/1925 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts, 2. punkta b) apakšpunkts un 5. punkts)
(skat. 135.–144. punktu)
Digitālo tirgu regulējums – Tirgu sāncensība un taisnīgums digitālajā nozarē – Vārtzinis – Statusa noteikšanas kritēriji – Tāda platformas pamatpakalpojuma sniegšana, kas ir svarīga vārteja – Pieņēmums – Nosacījumi – Galalietotāju un komerciālo lietotāju skaits, kas pārsniedz noteiktās robežvērtības – Attiecīgā uzņēmuma sniegtais pieņēmuma atspēkojums – Noteikta daudzviesošanas līmeņa esamība galalietotājiem un komerciālajiem lietotājiem – Nepietiekami argumenti, lai acīmredzami apšaubītu pieņēmumu
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2022/1925 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts, 2. punkta b) apakšpunkts un 5. punkts)
(skat. 171.–214. punktu)
Digitālo tirgu regulējums – Tirgu sāncensība un taisnīgums digitālajā nozarē – Vārtzinis – Statusa noteikšanas kritēriji – Tāda platformas pamatpakalpojuma sniegšana, kas ir svarīga vārteja – Pieņēmums – Nosacījumi – Galalietotāju un komerciālo lietotāju skaits, kas pārsniedz noteiktās robežvērtības – Attiecīgā uzņēmuma sniegtais pieņēmuma atspēkojums – Mazāks pakalpojuma mērogs salīdzinājumā ar citām platformām un liels konkurentu skaits – Nepietiekami argumenti, lai acīmredzami apšaubītu pieņēmumu
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2022/1925 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts, 2. punkta b) apakšpunkts un 5. punkts)
(skat. 222.–230., 238.–245. punktu)
Digitālo tirgu regulējums – Tirgu sāncensība un taisnīgums digitālajā nozarē – Vārtzinis – Statusa noteikšanas kritēriji – Komisijas pārbaude – Pieņēmumi – Attiecīgā uzņēmuma atspēkojums – Pienākums administratīvā procesa laikā iesniegt argumentus un pierādījumus
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2022/1925 3. panta 1., 2. un 5. punkts)
(skat. 231.–237. punktu)
Digitālo tirgu regulējums – Tirgu sāncensība un taisnīgums digitālajā nozarē – Vārtzinis – Statusa noteikšanas kritēriji – Tāda platformas pamatpakalpojuma sniegšana, kas ir svarīga vārteja – Pieņēmums – Nosacījumi – Galalietotāju un komerciālo lietotāju skaits, kas pārsniedz noteiktās robežvērtības – Attiecīgā uzņēmuma sniegtais pieņēmuma atspēkojums – Ieņēmumi no reklāmas un zems komerciālo lietotāju mijiedarbības līmenis vai zemāks nekā ar citām platformām – Nepietiekami argumenti, lai acīmredzami apšaubītu pieņēmumu
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2022/1925 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts, 2. punkta b) apakšpunkts un 5. punkts)
(skat. 255.–282. punktu)
Digitālo tirgu regulējums – Tirgu sāncensība un taisnīgums digitālajā nozarē – Vārtzinis – Statusa noteikšanas kritēriji – Pašreizējs vai tuvākajā nākotnē paredzams ietekmīgs un noturīgs stāvoklis – Kritērijs – Ierobežota sāncensība attiecībā uz tā uzņēmuma stāvokli, kas sniedz platformas pamatpakalpojumu – Pieņēmums – Attiecīgā uzņēmuma sniegtais atspēkojums – Attiecīgā uzņēmuma stāvokļa sāncensības pārbaude – Visu uzņēmumu spēja konkurēt ar vārtziņiem attiecībā uz tā produktu un pakalpojumu priekšrocībām
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2022/1925 3. panta 1. punkta c) apakšpunkts, 2. punkta c) apakšpunkts un 5. punkts)
(skat. 293.–320. punktu)
Digitālo tirgu regulējums – Tirgu sāncensība un taisnīgums digitālajā nozarē – Vārtzinis – Statusa noteikšanas kritēriji – Komisijas pārbaude – Attiecīgā uzņēmuma tiesību tikt uzklausītam ievērošana – Pārkāpums – Komisijas lēmuma atcelšana – Nosacījumi – Attiecīgā uzņēmuma iespēja labāk nodrošināt savu aizstāvību procesuāla pārkāpuma neesamības gadījumā – Neizpildīts nosacījums
(Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. panta 2. punkts; Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2022/1925 3. un 34. pants)
(skat. 340.–370. punktu)
Digitālo tirgu regulējums – Tirgu sāncensība un taisnīgums digitālajā nozarē – Vārtzinis – Statusa noteikšanas kritēriji – Komisijas pārbaude – Vienlīdzīgas attieksmes principa ievērošana – Līdzīgu situāciju neesamība
(Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 20. un 21. pants; Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2022/1925 3. pants)
(skat. 374.–379. punktu)
Rezumējums
Vispārējā tiesa, kas pirmo reizi interpretēja Regulu par digitālajiem tirgiem (
1
) (turpmāk tekstā – “DTA”), noraida Bytedance Ltd celto prasību atcelt Eiropas Komisijas lēmumu (
2
), ar ko šim uzņēmumam, kā arī sabiedrībām, kuras tas tieši vai netieši kontrolē (turpmāk tekstā kopā – “ByteDance”), noteikts vārtziņa statuss minētās regulas izpratnē.
Tā kā dažiem digitālajiem pakalpojumiem, t.s. “platformas pamatpakalpojumiem” (turpmāk tekstā – “PPP”), bieži vien piemīt iezīmes, kuras apvienojumā ar negodīgu praksi, ko īsteno uzņēmumi, kuri sniedz šos pakalpojumus, var būtiski ietekmēt PPP sāncensību, kā arī apdraudēt komercattiecību taisnīgumu starp uzņēmumiem, kas sniedz šos pakalpojumus, un to komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem, Eiropas Savienības likumdevējs nolēma pieņemt DTA.
Tādējādi DTA mērķis ir veicināt iekšējā tirgus pienācīgu darbību, paredzot noteikumus, kas nodrošina sāncensību un godīgumu tirgiem digitālajā nozarē vispār un – konkrēti – komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem, kuri izmanto PPP, ko sniedz uzņēmumi, kuriem ir noteikts “vārtziņu” statuss. Šajā nolūkā DTA paredz mērķtiecīgu pienākumu kopumu, kas uzņēmumiem, kuriem Komisija ir noteikusi vārtziņu statusu, jāievēro attiecībā uz katru no lēmumā par vārtziņa statusa noteikšanu minētajiem PPP.
Saskaņā ar DTA 3. panta 1. punktu Komisija vārtziņa statusu nosaka uzņēmumam, ja tas atbilst šādām trim kumulatīvajām prasībām:
a) tam ir būtiska ietekme uz iekšējo tirgu;
b) tas sniedz platformas pamatpakalpojumu, kas ir svarīga vārteja komerciālajiem lietotājiem, lai tie sasniegtu galalietotājus (turpmāk tekstā – “svarīga vārteja”); un
c) tam ir ietekmīgs un noturīgs stāvoklis savu darbību jomā vai ir paredzams, ka tuvākajā nākotnē tam būs šāds stāvoklis.
Saskaņā ar DTA 3. panta 2. punktu uzskata, ka uzņēmums atbilst minētajām prasībām, ja tas sasniedz konkrētas kvantitatīvas robežvērtības, kas it īpaši ir noteiktas, ņemot vērā attiecīgā uzņēmuma apgrozījumu Savienībā vai tā tirgus vērtību pasaules līmenī, to attiecīgā PPP galalietotāju un komerciālo lietotāju skaitu, kuri veic uzņēmējdarbību vai atrodas Savienībā, un gadu skaitu, kuros sasniegta pēdējā minētā robežvērtība attiecībā uz lietotāju skaitu.
Atbilstoši DTA 3. panta 5. punkta pirmajai daļai attiecīgais uzņēmums kopā ar paziņojumu var iesniegt pietiekami pamatotus argumentus saskaņā ar DTA 3. panta 3. punkta pirmo daļu, lai pierādītu, ka izņēmuma kārtā – lai gan tas atbilst visām minētās regulas 3. panta 2. punktā noteiktajām robežvērtībām, ņemot vērā apstākļus, kādos darbojas attiecīgais PPP, – tas neatbilst minētā panta 1. punkta prasībām. Ja uzņēmums iesniedz šādus pietiekami pamatotus argumentus, kas liek acīmredzami apšaubīt DTA 3. panta 2. punktā paredzētos pieņēmumus, Komisija var sākt tirgus izpēti saskaņā ar DTA 17. panta 3. punktu.
Bytedance Ltd, kas ir Ķīnā 2012. gadā saskaņā ar Kaimanu salu tiesību aktiem dibināta sabiedrība, kopā ar uzņēmumiem, kurus tā tieši vai netieši kontrolē, it īpaši pārvalda digitālo platformu TikTok. Digitālā platforma TikTok, kas pašreizējā versijā Savienībā sāka darboties 2018. gada augustā, ļauj tās lietotājiem meklēt, skatīties un izplatīt video, kā arī mijiedarboties, sazināties un kopīgot saturu ar citiem lietotājiem.
Saņēmusi paziņojumu no Bytedance Ltd saskaņā ar DTA 3. panta 3. punkta pirmo daļu, Komisija, pirmkārt, uzskatīja, ka TikTok ir tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojums DTA izpratnē un līdz ar to PPP. Otrkārt, Komisija konstatēja, ka ByteDance sasniedza DTA 3. panta 2. punktā noteiktās robežvērtības attiecībā uz TikTok, kas ļauj pieņemt, ka DTA 3. panta 1. punkta prasības par vārtziņa statusa noteikšanu ir izpildītas. Treškārt, Komisija uzskatīja, ka Bytedance Ltd argumenti, kas iesniegti, lai atspēkotu DTA 3. panta 2. punktā izklāstītos pieņēmumus, nav pietiekami pamatoti, lai tos acīmredzami apšaubītu. Komisija tādējādi noteica vārtziņa statusu ByteDance, nesākot tirgus izpēti, un uzskatīja, ka tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojums TikTok ir svarīga vārteja DTA izpratnē (
3
).
Bytedance Ltd cēla Vispārējā tiesā prasību atcelt minēto lēmumu. Saņēmusi Bytedance Ltd pieteikumu, Vispārējā tiesa nolēma izskatīt prasību paātrinātā procesā.
Vispārējās tiesas vērtējums
Prasības pamatojumam prasītāja izvirza trīs pamatus, no kuriem pirmais pamats attiecas uz DTA 3. panta 1. un 5. punkta pārkāpumu, otrais – uz tiesību uz aizstāvību pārkāpumu un trešais – uz vienlīdzīgas attieksmes principa pārkāpumu.
Par pirmo pamatu – DTA 3. panta 1. un 5. punkta pārkāpumu
Vispirms Vispārējā tiesa konstatē, ka prasītāja neapstrīd to, ka TikTok ir tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojums DTA izpratnē. Tā neapstrīd arī to, ka DTA 3. panta 2. punkta a)–c) apakšpunktā paredzētās robežvērtības bija sasniegtas un ka tādējādi tika atzīts, ka ByteDance atbilst attiecīgajām DTA 3. panta 1. punkta prasībām, lai tai noteiktu vārtziņa statusu.
Prasītāja turpretī uzskata, ka Komisija esot pieļāvusi kļūdas, uzskatīdama, ka tās saskaņā ar DTA 3. panta 5. punkta pirmo daļu iesniegtie argumenti nebija pietiekami pamatoti, lai acīmredzami apšaubītu DTA 3. panta 2. punktā izklāstītos pieņēmumus attiecībā uz TikTok.
A. Par juridisko kritēriju, kuru piemēroja Komisija, izskatot DTA 3. panta 2. punktā izklāstīto pieņēmumu atspēkošanai iesniegtos argumentus (pirmā pamata pirmā daļa)
Vispārējā tiesa vispirms noraida iebildumus, saskaņā ar kuriem Komisija esot piemērojusi kļūdainu juridisku kritēriju, izskatot argumentus un pierādījumus, kurus prasītāja bija iesniegusi, lai atspēkotu DTA 3. panta 2. punktā izklāstītos pieņēmumus.
Šajā ziņā Vispārējā tiesa norāda, pirmkārt, ka, lai gan saskaņā ar DTA 3. panta 5. punktu attiecīgais uzņēmums DTA 3. panta 2. punktā izklāstīto pieņēmumu atspēkojumam var iesniegt argumentus un pierādījumus, kas ir vai nav izteikti skaitļos, tomēr tiem jābūt tieši saistītiem ar vienu vai vairākiem no šiem pieņēmumiem, kas izpaužas kā kvantitatīvas robežvērtības. Šajā gadījumā Komisija varēja noraidīt atsevišķus prasītājas argumentus, kas tostarp ietvēra vispārīgus apgalvojumus par DTA izvirzītajiem mērķiem un DTA 3. panta 5. punkta mērķi un lietderīgo iedarbību, jo to mērķis nebija konkrēti un īpaši atspēkot vienu no trim DTA 3. panta 2. punktā izklāstītajiem pieņēmumiem un līdz ar to nebija ar tiem tieši saistīti.
Otrkārt, Vispārējā tiesa norāda, ka minēto pieņēmumu atspēkojumam prasītais pierādījumu līmenis tieši izriet no DTA 3. panta 5. punkta, saskaņā ar kuru attiecīgajam uzņēmumam, kuram ir pierādīšanas pienākums, jāiesniedz pietiekami pamatoti argumenti, kas acīmredzami liek apšaubīt šos pieņēmumus. No tā izriet, ka šī uzņēmuma izvirzītajiem argumentiem ar augstu ticamības pakāpi jāspēj pierādīt, ka DTA 3. panta 2. punktā izklāstītie pieņēmumi ir atspēkoti. Vispārējā tiesa piebilst, ka šajā lietā Komisija apstiprināja, ka tā bija piemērojusi DTA 3. panta 5. punktā paredzēto pierādījumu kopumu, un nekas tās analīzē neliecināja, ka tās faktiski piemērotais pierādījumu līmenis būtu augstāks par to, kas noteikts šajā tiesību normā.
B. Par pieņēmumu, ka ByteDance ir būtiska ietekme uz iekšējo tirgu
Ņemot vērā šos precizējumus, Vispārējā tiesa pēc tam izvērtēja prasītājas iebildumus par to, ka Komisija esot pārkāpusi DTA 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 5. punktu, noraidot prasītājas argumentus, kas iesniegti, lai pierādītu, ka ByteDance nav būtiskas ietekmes uz iekšējo tirgu. Prasītāja būtībā apgalvoja, ka ByteDance ietekme uz iekšējo tirgu nebija būtiska, kā to tostarp pierādot tas, ka tās apgrozījums Savienībā bija neliels un ka ByteDance kopējā tirgus vērtība galvenokārt bija saistīta ar tās darbību Ķīnā, tādējādi ByteDance neesot reprezentatīva, lai vērtētu tās ietekmi uz iekšējo tirgu.
Šajā ziņā Komisija kā neatbilstošu noraidīja argumentu, saskaņā ar kuru ByteDance ienākumi Savienībā bija zemāki par DTA 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzēto Savienībā īstenotā apgrozījuma robežvērtību.
Šajā ziņā Vispārējā tiesa atgādina, ka DTA 3. panta 2. punkta a) apakšpunkts ļauj pieņemt, ka uzņēmumam ir būtiska ietekme uz iekšējo tirgu šī paša panta 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē, ja uzņēmums sniedz attiecīgo PPP vismaz trīs dalībvalstīs un ja katrā no pēdējiem trīs finanšu gadiem tas ir sasniedzis gada Savienības apgrozījumu 7,5 miljardu EUR apmērā vai lielāku vai ja tā vidējā tirgus kapitalizācija vai tā ekvivalentā patiesā tirgus vērtība pēdējā finanšu gadā ir sasniegusi vismaz 75 miljardus EUR
Turklāt Vispārējā tiesa norāda, ka nav apstrīdēts tas, ka ByteDance nebija sasniegusi Savienībā gūtā apgrozījuma robežvērtību. Savukārt tika konstatēts, ka ByteDance bija sasniegusi pasaules tirgus vērtības robežvērtību, un tādēļ tika konstatēta tās būtiskā ietekme uz iekšējo tirgu.
Attiecībā uz saikni starp abām iepriekš minētajām robežvērtībām Vispārējā tiesa precizē, ka tās atspoguļo līdzīgus, bet atšķirīgus pieņēmumus. Lai gan augsts apgrozījums Savienībā liecina par to, ka attiecīgajam uzņēmumam jau ir spēja monetizēt savus lietotājus iekšējā tirgū, tirgus kapitalizācija vai patiesā tirgus vērtība pasaules līmenī drīzāk norāda uz to, ka minētajam uzņēmumam ir potenciāls tuvākajā nākotnē monetizēt lietotājus iekšējā tirgū. Turklāt Savienības likumdevējs attiecīgā uzņēmuma apgrozījumu Savienībā ir īpaši ņēmis vērā kā norādi, ka tam ir ietekme uz iekšējo tirgu.
Tādējādi nevar izslēgt, ka attiecīgais uzņēmums, balstoties uz vairākiem pietiekami pamatotiem argumentiem, tostarp tā nelielo apgrozījumu Savienībā, var pierādīt, ka, neraugoties uz tā ievērojamo pasaules tirgus vērtību, tam ir tikai ierobežota klātbūtne iekšējā tirgū, tāpēc minētā tirgus vērtība neliecina par potenciālu tuvākajā nākotnē monetizēt savus lietotājus Savienībā un tam nav būtiskas ietekmes uz iekšējo tirgu DTA 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē.
Ņemot vērā iepriekš minēto, Vispārējā tiesa konstatē, ka Komisija ir pieļāvusi kļūdu, atzīdama par neatbilstošu prasītājas argumentu par ByteDance nelielo apgrozījumu Savienībā, kuru tā iesniegusi, lai apšaubītu pieņēmumu par ByteDance būtisko ietekmi uz iekšējo tirgu.
Tomēr saskaņā ar judikatūru šī kļūda izraisa apstrīdētā lēmuma atcelšanu tikai tad, ja šīs lietas konkrētajos apstākļos tai varēja būt izšķiroša ietekme uz to, ka Komisija noraidīja argumentus, kurus prasītāja ir iesniegusi, lai atspēkotu DTA 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzēto pieņēmumu.
Taču tas tā nav, jo visi pārējie faktori, kurus Komisija ir ņēmusi vērā, lai secinātu, ka ByteDance bija ievērojams potenciāls tuvā nākotnē monetizēt savus lietotājus Savienībā, paliek spēkā. Šī secinājuma pamatojumam Komisija arī atgādināja, ka ByteDance apgrozījums Savienībā, lai gan tas bija mazāks nekā DTA 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktās robežvērtības, tomēr nepārtraukti palielinājās, ka ByteDance patiesā tirgus vērtība ievērojami pārsniedza 75 miljardu EUR robežvērtību un ka TikTok galalietotāju un komerciālo lietotāju skaits Savienībā pēdējo trīs finanšu gadu laikā turpināja palielināties, ievērojami pārsniedzot DTA 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktās robežvērtības.
C. Par pieņēmumu, ka TikTok ir svarīga vārteja
Turklāt Vispārējā tiesa noraida prasītājas iebildumus, ka Komisija esot pārkāpusi DTA 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 5. punktu, kvalificējot TikTok kā svarīgu vārteju atbilstoši DTA 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā izklāstītajam pieņēmumam, neraugoties uz to, ka prasītāja bija izvirzījusi pretējus argumentus.
Saskaņā ar DTA 3. panta 2. punkta b) apakšpunktu tiek uzskatīts, ka uzņēmums sniedz PPP, kas ir svarīga vārteja, ja tam pēdējā finanšu gadā katru mēnesi ir bijis vismaz 45 miljoni aktīvu galalietotāju, kas ir iedibināti vai atrodas Savienībā, un gadā ir bijuši vismaz 10000 aktīvu komerciālo lietotāju, kuri ir iedibināti Savienībā.
a. Par apgalvoto ekosistēmas un spēcīga tīkla efekta neesamību
Lai apstrīdētu TikTok kvalificēšanu par svarīgu vārteju, piemērojot DTA 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzēto pieņēmumu, prasītāja apgalvoja, pirmkārt, ka atšķirībā no citiem uzņēmumiem, kas darbojas digitālajā nozarē, ByteDance nav ekosistēmas un spēcīga tīkla efekta.
Vispirms Vispārējā tiesa precizē, ka digitālo platformu ekosistēmu var veidot viens vai pat vairāki PPP, kā arī citi ar tiem saistīti pakalpojumi, piemēram, tehnoloģiskās saites vai sadarbspēja, kas var nostiprināt šķēršļus konkurentu ienākšanai tirgū un paaugstināt galalietotāju pārslēgšanās izmaksas, būtiski apgrūtinot šo uzņēmumu konkurētspēju vai arī esošiem vai jauniem tirgus dalībniekiem spēju sacensties.
Turpinājumā Vispārējā tiesa konstatē, ka prasītāja nav pamatojusi savu argumentu, saskaņā ar kuru ByteDance nav ekosistēmas, kurā ietilpst TikTok.
Visbeidzot Vispārējā tiesa uzskata, ka, pat pieņemot, ka ByteDance nav ekosistēmas, Komisijas secinājums par TikTok kvalificēšanu kā svarīgu vārteju joprojām ir spēkā, jo no apstrīdētā lēmuma izriet, ka TikTok kopš tās pašreizējās versijas palaišanas Savienībā 2018. gadā neilgā laikposmā spēja piesaistīt ļoti lielu galalietotāju, kā arī komerciālo lietotāju skaitu, ievērojami pārsniedzot šajā ziņā DTA 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktās robežvērtības un sasniedzot pusi no Facebook un Instagram lieluma.
Turklāt pretēji tam, ko apgalvo prasītāja, neviens DTA elements neļauj noprast, ka PPP var radīt spēcīgu tīkla efektu tikai tad, ja pastāv ekosistēma. Tāpat prasītāja nav iesniegusi nevienu patstāvīgu argumentu, kas varētu likt domāt, ka TikTok nerada spēcīgu tīkla efektu.
b. Par daudzviesošanas esamību un piesaistes efekta iespējamo neesamību
Otrkārt, Vispārējā tiesa apstiprina Komisijas secinājumu, saskaņā ar kuru tas, ka galalietotājiem un komerciālajiem lietotājiem attiecībā uz TikTok un citiem tiešsaistes sociālajiem tīkliem ir zināma daudzviesošanas pakāpe (
4
), nav pietiekami, lai acīmredzami apšaubītu DTA 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā izklāstīto pieņēmumu.
Šajā ziņā Vispārējā tiesa norāda, ka, lai gan daudzviesošanas un piesaistes efekta esamība vai neesamība atkarībā no konkrētā gadījuma varētu būt atbilstoši elementi, lai izvērtētu, vai šo pieņēmumu ir iespējams acīmredzami apšaubīt, jāņem vērā minētās daudzviesošanas un piesaistes efekta īpatnības, kas izpaužas apstākļos, kādos darbojas attiecīgais PPP.
Tā kā daudzviesošanas izplatību starp tiešsaistes sociālās tīklošanās lietotājiem ilustrē pašas prasītājas iesniegtie dati, Vispārējā tiesa secina, ka, ņemot vērā attiecīgā PPP iezīmes, ar daudzviesošanas esamību vien, pat ja tā ir nozīmīga, nepietiek, lai acīmredzami apšaubītu DTA 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā izklāstīto pieņēmumu šajā lietā.
Turklāt argumenti un pierādījumi, kurus prasītāja, kam ir pierādīšanas pienākums, ir iesniegusi administratīvā procesa laikā, attiecas tikai uz daudzviesošanas esamību vispār, nevis uz dažādu tiešsaistes sociālo tīklu platformu izmantošanas intensitāti, precizējot, ka TikTok bija lielāks saistību segums nekā citiem sociālajiem tīkliem, jo galalietotāji, it īpaši jaunieši, pavada vairāk laika TikTok nekā citos sociālajos tīklos.
Attiecībā uz prasītājas argumentiem par to, ka aptuveni 82 % un 77 % TikTok galalietotāju izmantojot attiecīgi arī Instagram un Facebook, savukārt tikai 38 % un 48 % Facebook un Instagram galalietotāju izmantojot arī TikTok, Vispārējā tiesa konstatē, ka prasītāja katrā ziņā nav pierādījusi, ka TikTok lietotāju, no vienas puses, un Facebook un Instagram lietotāju, no otras puses, praktizētās daudzviesošanās asimetriskums ir saistīts nevis ar ekonomisko un vēsturisko situāciju, kādā Savienībā darbojas tiešsaistes sociālie tīkli, bet ar TikTok tīkla un piesaistes efekta neesamību.
c. Par TikTok mazāku mērogu salīdzinājumā ar citu platformu mērogu un lielo konkurentu skaitu
Treškārt, Vispārējā tiesa norāda, ka Komisija pamatoti uzskatīja, ka arī prasītājas izvirzītie argumenti attiecībā uz TikTok nelielo mērogu salīdzinājumā ar dažiem citiem tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumiem, kā arī lielo konkurentu skaitu nav pietiekami pamatoti, lai acīmredzami apšaubītu DTA 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzēto pieņēmumu.
Viens no elementiem, kuru Komisija var ņemt vērā, izvērtējot argumentus, kas iesniegti, lai atspēkotu DTA 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā izklāstīto pieņēmumu, saskaņā DTA 23. apsvērumu ir tas, cik svarīgs ir [attiecīgā] uzņēmuma [PPP], ņemot vērā attiecīgā [PPP] darbību vispārējo mērogu”. Tomēr šajā DTA apsvērumā nav precizēti parametri, uz kuru pamata jāvērtē attiecīgā PPP svarīgums un mērogs.
Šajos apstākļos prasītāja apgalvoja, ka TikTok neesot svarīga vārteja DTA 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē, jo TikTok esot mazāka nekā citas senāk izveidotas platformas, piemēram, Facebook un Instagram, it īpaši galalietotāju skaita ziņā.
Tomēr, tā kā prasītāja, lai pierādītu apgalvoto nelielo TikTok mērogu, ir minējusi argumentus un datus, kurus tā nebija iesniegusi administratīvā procesa laikā, Vispārējā tiesa tos atzīst par nepieņemamiem.
Tā arī noraida šos jaunos argumentus kā nepamatotus un šajā ziņā it īpaši apstiprina, ka TikTok lielumu galalietotāju skaita ziņā nevar novērtēt statiski, bet jāņem vērā galalietotāju skaita straujais un būtiskais pieaugums Savienībā, kas dažu gadu laikā sasniedza aptuveni pusi no Facebook un Instagram lieluma.
d. Par TikTok reģistrēto komerciālo lietotāju ieņēmumiem no reklāmas un savstarpējās mijiedarbības līmeni
Savukārt attiecībā uz prasītājas argumentiem, saskaņā ar kuriem ByteDance ieņēmumi no reklāmas, vidējie ieņēmumi uz vienu lietotāju vai arī TikTok reģistrēto reklāmdevēju un komerciālo lietotāju savstarpējās mijiedarbības līmenis esot vājāks un zemāks nekā dažās citās platformās, Vispārējā tiesa konstatē, ceturtkārt, ka Komisija ir pieļāvusi kļūdu, kā neatbilstošus noraidot šos argumentus, kas iesniegti, lai atspēkotu DTA 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā izklāstīto pieņēmumu.
Šajā ziņā Vispārējā tiesa uzsver, pirmkārt, ka, lai gan Komisija kvalificēja TikTok kā tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumu, nevis kā tiešsaistes reklāmas pakalpojumu DTA izpratnē, TikTok tomēr ir vienota platforma, kurā lietotāji mijiedarbojas, it īpaši kopīgojot un vizualizējot video, savukārt reklāmdevēji maksā par sludinājumu publicēšanu, kas parasti tiek ievietoti starp minēto lietotāju apmeklētajiem video.
Otrkārt, nevar noliegt, ka TikTok gūtie ienākumi no reklāmas vai vidējie ienākumi uz lietotāju principā varētu būt viens no netiešajiem pierādījumiem tam, cik svarīga komerciālajiem lietotājiem ir šī platforma, lai sasniegtu galalietotājus, ciktāl reklāma ir viens no līdzekļiem, ko šie komerciālie lietotāji parasti izmanto, lai sasniegtu savus klientus.
Tādējādi, tā kā Komisija katrā ziņā ir pierādījusi arī, ka prasītājas argumenti un pierādījumi par reklāmu tiešsaistē nav pietiekami pamatoti, lai acīmredzami apšaubītu DTA 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā izklāstīto pieņēmumu, Vispārējā tiesa konstatē, ka Komisijas pieļautā kļūda neietekmē apstrīdētā lēmuma tiesiskumu. Šajā ziņā Vispārējā tiesa it īpaši norāda, ka Komisija ir pamatoti konstatējusi, ka prasītājas izvirzītie argumenti un pierādījumi nav pietiekami reprezentatīvi attiecībā uz visiem TikTok komerciālajiem lietotājiem.
D. Par pieņēmumu, ka ByteDance ir ietekmīgs un noturīgs stāvoklis
Visbeidzot Vispārējā tiesa noraida prasītājas iebildumus par to, ka Komisija esot pārkāpusi DTA 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 5. punktu, noraidīdama tās argumentus, kas iesniegti, lai apstrīdētu secinājumu, ka atbilstoši DTA 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā izklāstītajam pieņēmumam TikTok ir ietekmīgs un noturīgs stāvoklis savu darbību jomā. Prasītāja būtībā apgalvoja, ka tā ir jaunienācēja tirgū un ka tās stāvokli ir veiksmīgi apstrīdējuši tādi konkurenti kā Meta un Alphabet, kuri sāka sniegt tādus jaunus pakalpojumus kā Reels un Shorts, kas, atdarinot TikTok galvenās iezīmes, ir piedzīvojuši strauju izaugsmi.
Norādījusi, ka, pirmkārt, jēdziena “ietekmīgs un noturīgs stāvoklis” DTA 3. panta 1. punkta c) apakšpunkta izpratnē mērķis ir aptvert attiecīgā uzņēmuma stāvokļa vājo sāncensību, kā arī šī stāvokļa stabilitāti laikā un ka, otrkārt, šis jēdziens ne vienmēr pārklājas ar jēdzienu “dominējošs stāvoklis” LESD 102. panta izpratnē, Vispārējā tiesa apgalvo, ka uzņēmuma ietekmīgs un noturīgs stāvoklis tā darbību jomā neizslēdz zināmas sāncensības pakāpes pastāvēšanu.
Atbildot uz prasītājas argumentiem, ka citi vārtziņi tajā pašā PPP kategorijā, proti, Meta un Alphabet, apstrīdēja ByteDance stāvokli, Vispārējā tiesa arī konstatē, ka DTA mērķis ir nodrošināt vārtziņu stāvokļa sāncensību ne tikai ar citiem vārtziņiem, bet arī un pat it īpaši ar citiem operatoriem, kas nav vārtziņi konkrētam PPP. No tā izriet, ka atsauces vienīgi uz Meta un Alpha darbībām neļauj secināt, ka ByteDance stāvoklis nav ietekmīgs un noturīgs DTA izpratnē.
Turklāt nekas neliedz tādam uzņēmumam kā ByteDance, kas 2018. gadā bija jaunienācējs iekšējā tirgū, kura mērķis ir apstrīdēt vārtziņa stāvokli, dažu gadu laikā pašam kļūt par vārtzini.
Par pamatu, kas izvirzīts par tiesību uz aizstāvību pārkāpumu
Savas prasības pamatojumam prasītāja atsaucas arī uz to, ka Komisija esot pārkāpusi Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pantu, jo apstrīdētajā lēmumā Komisija esot balstījusies uz faktiskiem un tiesiskiem apstākļiem, par kuriem tā nevarēja iesniegt apsvērumus administratīvā procesa laikā.
Šajā ziņā Vispārējā tiesa atgādina, ka Pamattiesību hartas 41. pants ikvienai personai garantē iespēju administratīvajā procesā un pirms ikviena lēmuma, kas var nelabvēlīgi ietekmēt tās intereses, pieņemšanas lietderīgi un efektīvi izteikt savu viedokli.
Ņemot vērā šos precizējumus, Vispārējā tiesa konstatē, ka, neraugoties uz vairākkārtējo informācijas apmaiņu starp prasītāju un Komisiju pirms apstrīdētā lēmuma pieņemšanas, prasītājai administratīvā procesa laikā nebija iespējas iesniegt apsvērumus par dažiem elementiem, kurus attiecībā uz to ir izmantojusi Komisija.
Tomēr saskaņā ar pastāvīgo judikatūru tiesību tikt uzklausītam pārkāpums nenozīmē automātisku apstrīdētā akta atcelšanu. Prasītājai vēl ir jāpierāda, ka nav pilnībā izslēgts, ka Komisijas lēmums būtu citāds, ja nebūtu attiecīgā procesuālā pārkāpuma, jo šī pārkāpuma neesamības gadījumā šis lietas dalībnieks būtu varējis labāk aizstāvēties. Tomēr, tā kā šādi pierādījumi izskatāmajā lietā nav sniegti, Vispārējā tiesa noraida prasītājas pamatu par tās tiesību uz aizstāvību pārkāpumu.
Par pamatu, kas attiecas uz vienlīdzīgas attieksmes principa pārkāpumu
Prasītāja uzskata, ka Komisija esot pārkāpusi arī vienlīdzīgas attieksmes principu, noraidīdama apstrīdētajā lēmumā dažus tās argumentus, lai gan citos lēmumos tā esot pieņēmusi šāda veida argumentus.
Šajā ziņā Vispārējā tiesa atgādina, ka Komisijai jāveic konkrēto apstākļu izvērtējums katrā lietā atsevišķi, ka tai nav saistoši agrāk pieņemtie lēmumi, kas attiecas uz citiem saimnieciskās darbības subjektiem vai citiem PPP, un ka jebkurā gadījumā vienlīdzīgas attieksmes princips noteic, ka līdzīgās situācijās nedrīkst piemērot atšķirīgus noteikumus un atšķirīgās situācijās nedrīkst piemērot vienādus noteikumus, ja vien šāda pieeja nav objektīvi pamatota.
Tā kā minētie Komisijas lēmumu apsvērumi, kurus prasītāja minējusi prasības pieteikumā, attiecas uz citām PPP kategorijām, nevis uz tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumiem, un tā kā prasītāja nepaskaidro, kāda iemesla dēļ apstākļi, kādos darbojas šīs citas PPP kategorijas, būtu līdzīgi apstākļiem, kādos ir sniegts tāds tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojums kā TikTok, Vispārējā tiesa pamatu par vienlīdzīgas attieksmes principa pārkāpumu noraida kā nepamatotu.
Ņemot vērā visu iepriekš minēto, Vispārējā tiesa prasību noraida kopumā.
(
1
)	Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/1925 (2022. gada 14. septembris) par sāncensīgiem un godīgiem tirgiem digitālajā nozarē un ar ko groza Direktīvas (ES) 2019/1937 un (ES) 2020/1828 (Regula par digitālajiem tirgiem) (OV 2022, L 265, 1. lpp.).
(
2
)	Komisijas 2023. gada 5. septembra Lēmums C(2023) 6102 final, ar ko ByteDance nosaka vārtziņa statusu saskaņā ar DTA 3. pantu.
(
3
)	2023. gada 5. septembra lēmums. Skat. 2. zemsvītras piezīmi.
(
4
)	Saistībā ar digitālajiem pakalpojumiem, un it īpaši saistībā ar tiešsaistes platformām, jēdziens “daudzviesošana” apraksta situāciju, kad lietotāji paralēli izmanto vairākus konkurējošus digitālos pakalpojumus, kas šajā gadījumā ir tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumi.