62016TJ0300_RES
Cauza T‑300/16
Jindal Saw LtdșiJindal Saw Italia SpA
împotriva
Comisiei Europene
Hotărârea Tribunalului (Camera întâi extinsă) din 10 aprilie 2019
„Subvenții – Importuri de tuburi și țevi din fontă ductilă originare din India – Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/387 – Impunerea unei taxe compensatorii definitive – Sistem indian de instituire a unei taxe la export pentru minereul de fier și a unei duble taxări a transportului feroviar de marfă dezavantajoase pentru transportul de minereu de fier pentru export – Articolul 3 punctul 1 litera (a) punctul (iv) din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 [înlocuit de Regulamentul (UE) 2016/1037] – Contribuție financiară – Furnizare de bunuri – Acțiune constând în «însărcinarea» unui organism privat să execute o funcție care reprezintă o contribuție financiară – Articolul 4 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul nr. 597/2009 – Caracterul specific al unei subvenții – Articolul 6 litera (d) din Regulamentul nr. 597/2009 – Calcularea avantajului – Prejudiciu cauzat industriei din Uniune – Calcularea subcotării prețului și a marjei prejudiciului – Legătură de cauzalitate – Acces la datele confidențiale ale anchetei antisubvenție – Dreptul la apărare”
Procedură jurisdicțională – Activități de cercetare judecătorească – Divulgarea unor date confidențiale obținute de Comisie în cadrul unei anchete antisubvenție – Măsură de organizare a procedurii prin care se permite accesul reclamantului la datele menționate în scopuri limitate – Invocarea de motive noi întemeiate pe datele menționate, dar care depășesc obiectul măsurii de organizare a procedurii – Inadmisibilitate
(Regulamentul de procedură al Tribunalului, art. 84, 88-92 și 103; Regulamentul nr. 597/2009 al Consiliului, art. 29)
(a se vedea punctele 33-54)
Politica comercială comună – Protecție împotriva practicilor de subvenționare din partea unor state terțe – Derularea anchetei – Obligația Comisiei de a asigura informarea părților în cauză – Conținut – Dreptul la apărare – Încălcare – Condiții – Posibilitatea întreprinderii în cauză de a‑și asigura mai bine apărarea în lipsa unei neregularități procedurale
(Regulamentul nr. 597/2009 al Consiliului, art. 30)
(a se vedea punctele 74-94)
Politica comercială comună – Protecție împotriva practicilor de subvenționare din partea unor state terțe – Subvenție – Noțiune – Interpretare în lumina Acordului privind subvențiile și măsurile compensatorii din 1994 – Decizie a organului de soluționare a litigiilor al OMC prin care se aplică dispoziția corespunzătoare din acordul menționat – Pertinență
[Acordul privind subvențiile și măsurile compensatorii din 1994, art. 1; Regulamentul nr. 597/2009 al Comisiei, art. 3 pct. 1 lit. (a) pct. (iv)]
(a se vedea punctele 96-103)
Politica comercială comună – Protecție împotriva practicilor de subvenționare din partea unor state terțe – Subvenție – Noțiune – Contribuție financiară a autorităților publice ale țării de origine sau de export – Sistem de instituire a unor restricții la exportul de minereu de fier care fac exportul acestuia neatractiv din punct de vedere comercial – Includere
[Regulamentul nr. 597/2009 al Consiliului, art. 3 pct. 1 lit. (a) pct. (iv)]
(a se vedea punctele 106-129)
Politica comercială comună – Protecție împotriva practicilor de subvenționare din partea unor state terțe – Subvenție – Noțiune – Caracterul specific al subvenției – Subvenționare specifică unei întreprinderi, unei industrii sau unui grup de întreprinderi sau de industrii – Sistem de instituire a unor restricții la exportul de minereu de fier care fac exportul acestuia neatractiv din punct de vedere comercial – Includere
[Regulamentul nr. 597/2009 al Consiliului, art. 4 alin. (2)]
(a se vedea punctele 159-168)
Politica comercială comună – Protecție împotriva practicilor de subvenționare din partea unor state terțe – Subvenție – Noțiune – Avantaj conferit beneficiarului – Calcularea avantajului – Perioada de referință – Perioada de anchetă în ansamblul său – Dispariția avantajului după această perioadă – Sarcina probei
[Regulamentul nr. 597/2009 al Consiliului, art. 3 alin. (2), art. 5 și art. 15 alin. (1)]
(a se vedea punctele 180-182 și 187-193)
Politica comercială comună – Protecție împotriva practicilor de subvenționare din partea unor state terțe – Subvenție – Noțiune – Avantaj conferit beneficiarului – Calcularea avantajului – Contribuție financiară care constă în furnizarea de bunuri – Metodă de calcul care trebuie să permită să se reflecte avantajul efectiv conferit fiecărui beneficiar – Consecințe
[Regulamentul nr. 597/2009 al Consiliului, art. 3 alin. (2) și art. 6 lit. (d)]
(a se vedea punctele 205-227)
Politica comercială comună – Protecție împotriva practicilor de subvenționare din partea unor state terțe – Prejudiciu – Stabilirea legăturii de cauzalitate – Obligații ale instituțiilor – Calcularea subcotării prețului importurilor în discuție – Obligația de a efectua o comparație echitabilă între prețul produsului în cauză și prețul produsului similar din industria din Uniune – Comparație efectuată între prețurile obținute în stadii comerciale diferite – Încălcare
(Regulamentul nr. 597/2009 al Consiliului, art. 8)
(a se vedea punctele 235-259)
Rezumat
Prin Hotărârea Jindal Saw și Jindal Saw Italia/Comisia (T‑300/16) (
1
), pronunțată la 10 aprilie 2019, Tribunalul a anulat Regulamentul 2016/387 de instituire a unei taxe compensatorii definitive asupra importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă originare din India (
2
) în măsura în care privește Jindal Saw Ltd. Această taxă compensatorie definitivă fusese stabilită de Comisie în urma unei anchete deschise ca urmare a unor plângeri introduse de trei întreprinderi din grupul Saint‑Gobain Pam, principalul producător din Uniunea Europeană, care vizau diverse subvenții instituite de India în favoarea industriei siderurgice indiene. Prima reclamantă, Jindal Saw, este unul dintre cei doi producători‑exportatori indieni care au cooperat în cadrul anchetei antisubvenție efectuate de Comisie. Jindal Saw Italia, cealaltă reclamantă, este o filială a Jindal Saw din Uniune.
Într‑o primă etapă, Tribunalul a respins ca inadmisibile observațiile suplimentare depuse de reclamante după examinarea anumitor documente confidențiale din cadrul anchetei antisubvenție, la care au obținut un acces limitat în urma adoptării unor măsuri de cercetare judecătorească și de organizare a procedurii de către Tribunal. În această privință, Tribunalul a subliniat că accesul la datele menționate – a căror natură confidențială, în sensul articolului 29 din regulamentul de bază antisubvenție (
3
), nu era contestată și a căror divulgare nu putea fi cerută de reclamante în temeiul regulamentului amintit – a fost acordat pentru a se permite verificarea explicațiilor furnizate în memoriul în apărare al Comisiei în legătură cu o eroare materială săvârșită în cadrul procedurii administrative. Întrucât reclamantele nu contestau veridicitatea explicațiilor menționate, ci susțineau că au identificat alte erori care ar sprijini unele dintre motivele lor, Tribunalul a precizat că prezenta cauză nu poate fi asimilată unei situații în care Tribunalul ar fi decis, în temeiul articolului 103 alineatul (3) din Regulamentul de procedură, să aducă la cunoștința unei părți principale, cu titlu general, informațiile sau înscrisurile confidențiale depuse de cealaltă parte principală. În consecință, reclamantele nu puteau invoca faptul că au avut un acces general la informații noi a căror cunoaștere le‑ar permite să susțină motive sau critici noi care trebuie să fie considerate admisibile în temeiul articolului 84 din Regulamentul de procedură.
În ceea ce privește fondul cauzei și, mai precis, subvențiile pasibile de măsuri compensatorii identificate în regulamentul atacat, reclamantele contestau, printre altele, concluzia potrivit căreia restricțiile la exportul de minereu de fier, stabilite de autoritățile publice indiene sub forma unei taxe la export și a unui regim de dublă taxare a transportului feroviar de marfă privind minereul de fier, constituiau o „contribuție financiară a autorităților publice”, în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) din regulamentul de bază antisubvenție. Potrivit reclamantelor, nu se putea considera, mai precis, că, prin aceste măsuri, autoritățile publice indiene au „însărcinat” producătorii indieni de minereu de fier, în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) punctul (iv) a doua liniuță din regulamentul menționat, să furnizeze acest minereu industriei siderurgice naționale. În această privință, Tribunalul a arătat însă că această din urmă dispoziție este o măsură antieludare și că, pentru a i se asigura un efect util deplin, prin „însărcinare” trebuie să se înțeleagă orice acțiune a autorităților publice care presupune, direct sau indirect, încredințarea către un organism privat a responsabilității de executare a unei funcții de tipul celor prevăzute la articolul 3 punctul 1 litera (a) punctele (i)-(iii) din regulamentul menționat. Or, aceasta era situația în speță, întrucât restricțiile la export în discuție au fost concepute și instituite de autoritățile publice cu scopul explicit de a se asigura furnizarea de minereu de fier pe piața indiană și ulterior au făcut obiectul unei monitorizări și al unor ajustări pentru atingerea acestui scop, care au făcut exportul acestui minereu de fier neatractiv din punct de vedere comercial.
În ceea ce privește existența unui „avantaj”, în sensul articolului 3 punctul 2 din regulamentul de bază antisubvenție, Tribunalul a constatat, în plus, că, atunci când este vorba, precum în speță, despre o contribuție financiară privind bunuri ale căror prețuri sunt fluctuante, aspectul determinant este dacă calcularea avantajului pentru întreaga perioadă de anchetă a evidențiat existența unei marje de subvenție pozitive pentru beneficiarii în cauză. Prin urmare, era irelevant pentru aprecierea legalității regulamentului atacat că un calcul mai recent ar fi putut arăta că contribuția financiară în discuție nu oferea niciun avantaj beneficiarilor indieni la un moment dat. Ca răspuns la motivul întemeiat pe încălcarea articolului 15 alineatul (1) al doilea paragraf din regulamentul de bază antisubvenție – potrivit căruia nu se instituie nicio măsură compensatorie, printre altele, în cazul în care se demonstrează că subvențiile nu mai aduc un beneficiu exportatorilor în cauză –, Tribunalul a mai subliniat că, atât timp cât reglementările care stabilesc restricțiile la export în discuție continuă să existe, nu poate fi exclus ca, în viitorul apropiat, prețurile internaționale să crească din nou sau ca prețurile indiene să scadă, cu consecința că ar exista din nou un avantaj.
În schimb, Tribunalul a admis criticile întemeiate pe erorile săvârșite de Comisie la calcularea avantajului conferit Jindal Saw prin restricțiile la export în discuție. În această privință, reclamantele invocau, printre altele, o încălcare a articolului 3 punctul 2 și a articolului 6 litera (d) din regulamentul de bază antisubvenție, prin faptul că Comisia a stabilit avantajul conferit Jindal Saw luând în considerare un preț mediu de achiziționare a minereului de fier în India, care nu includea costurile de transport reale suportate de aceasta din urmă, ci un „cost standard mediu ponderat de transport” calculat pe baza cheltuielilor de transport comunicate de cei doi producători‑exportatori indieni care au cooperat în cadrul anchetei. În acest context, Tribunalul a considerat că, având în vedere modul său de redactare, obiectivul său și contextul în care se încadrează, articolul 6 din regulamentul de bază antisubvenție nu poate fi interpretat, într‑o situație precum cea din speță, în care nu există decât trei producători‑exportatori identificați, iar doi dintre aceștia au cooperat la anchetă, în sensul că permite Comisiei să calculeze avantajul conferit fiecăruia dintre cei doi producători‑exportatori care au cooperat la anchetă mai curând pe baza unui preț de achiziționare mediu, care include costuri de transport corespunzătoare unei medii stabilite pe baza costurilor suportate de cei doi producători‑exportatori în cauză, decât pe baza prețurilor efectiv suportate de fiecare dintre aceștia, care includ costurile lor reale de transport. Astfel, metoda utilizată de Comisie pentru a calcula avantajul trebuia, în măsura posibilului, să permită să se reflecte avantajul efectiv conferit beneficiarului. Or, dat fiind că din răspunsurile Comisiei la întrebările adresate de Tribunal reieșea că costurile de transport efectiv suportate de Jindal Saw erau mai mari decât „costul standard mediu ponderat de transport” luat în considerare de Comisie, eroarea săvârșită de aceasta putea să repună în discuție legalitatea regulamentului atacat, invalidând în întregime analiza referitoare la însăși existența unei subvenții.
În sfârșit, Tribunalul a admis de asemenea criticile întemeiate pe erorile săvârșite de Comisie în stabilirea existenței unui prejudiciu cauzat industriei din Uniune. În această privință, Tribunalul a amintit că obligația de a se efectua o examinare obiectivă a impactului importurilor care fac obiectul unor subvenții, înscrisă la articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază antisubvenție, impune realizarea unei comparații echitabile și, prin urmare, în același stadiu comercial, între prețul produsului în cauză și prețul produsului similar din industria din Uniune în cadrul vânzărilor efectuate pe teritoriul Uniunii. Or, instrumentarea cauzei a evidențiat că Comisia s‑a bazat pe prețurile aferente vânzărilor realizate de entitățile de vânzări afiliate principalului producător din Uniune pentru a stabili prețul produsului similar din industria din Uniune, însă nu a luat în considerare prețurile aferente vânzărilor entităților de vânzări ale Jindal Saw pentru a stabili prețul produsului în cauză fabricat de aceasta din urmă, chiar dacă atât principalul producător din Uniune, cât și Jindal Saw efectuau o parte foarte semnificativă din vânzările lor în Uniune prin intermediul unor entități de vânzări. Astfel, Tribunalul a constatat o încălcare a articolului 8 alineatul (1) din regulamentul de bază, întrucât Comisia a calculat subcotarea prin compararea prețurilor produselor în discuție în stadii comerciale diferite. Întrucât această eroare privea aprecierile care constituiau fundamentul necesar pentru impunerea unei taxe compensatorii asupra importurilor produsului în cauză fabricat de Jindal Saw, Tribunalul a confirmat că, și pentru acest motiv, se impune anularea regulamentului atacat în măsura în care o privește pe aceasta.
(
1
)	Prezenta hotărâre este conexă Hotărârii Jindal Saw și Jindal Saw Italia/Comisia (T‑301/16, EU:T:2019:234), prin care Tribunalul a anulat Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/388 al Comisiei din 17 martie 2016 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India, în măsura în care privește Jindal Saw Ltd.
(
2
)	Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/387 al Comisiei din 17 martie 2016 de instituire a unei taxe compensatorii definitive asupra importurilor de tuburi și țevi din fontă ductilă (cunoscută și sub denumirea de fontă cu grafit sferoidal) originare din India (JO 2016, L 73, p. 1).
(
3
)	Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (JO 2009, L 188, p. 93), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul nr. 37/2014.