62007FJ0039_DA
Parter
Dommens præmisser
Afgørelse
Parter
I sag F-39/07,
angående et annullationssøgsmål anlagt i henhold til artikel 236 EF og 152 EA,
Manuel Campos Valls, tjenestemand i Rådet for Den Europæiske Union, Bruxelles (Belgien), ved avocats S. Orlandi, A. Coolen, J.-N. Louis og É. Marchal,
sagsøger,
mod
Rådet for Den Europæiske Union
ved M. Arpio Santacruz og I. Šulce, som befuldmægtigede,
sagsøgt,
har
RETTEN (Tredje Afdeling)
sammensat af præsidenten, P. Mahoney, og dommerne H. Kanninen (refererende dommer) og S. Gervasoni,
justitssekretær: fuldmægtig R. Schiano,
på grundlag af den skriftlige forhandling og efter retsmødet den 5. juni 2008,
afsagt følgende
Dom
Dommens præmisser
1. Ved stævning indgået til Rettens Justitskontor den 23. april 2007 pr. fax (indgivelsen af originalen skete den 25.4. samme år) anlagde Campos Valls nærværende sag med påstand om annullation dels af ansættelsesmyndighedens afgørelse om udnævnelse af G. til stillingen som chef for den spanske sprogafdeling under direktorat III »Oversættelse og Fremstilling af Dokumenter« i Generaldirektorat (GD) A »Personale og Administration« i Rådet for Den Europæiske Union (herefter »den omstridte stilling«), dels af afgørelsen om afslag på ansøgningen om den omstridte stilling.
Retsforskrifter
2. Artikel 4 i vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union (herefter »vedtægten«) har følgende ordlyd:
»Enhver udnævnelse eller forfremmelse kan kun ske til en ledig stilling og kun i henhold til de i denne vedtægt fastsatte betingelser.
Enhver ledig stilling i en institution skal bekendtgøres for denne institutions personale, så snart ansættelsesmyndigheden har besluttet, at stillingen skal besættes.
Hvis det ikke er muligt at besætte den ledige stilling ved forflyttelse, udnævnelse i en stilling i overensstemmelse med artikel 45a eller forfremmelse, skal den bekendtgøres for personalet i de andre institutioner, og/eller der afholdes en intern udvælgelsesprøve«.
3. Følgende fremgår af vedtægtens artikel 7, stk. 1, første afsnit:
»Ansættelsesmyndigheden skal ved udnævnelse eller forflyttelse, idet der udelukkende tages hensyn til tjenstlige synspunkter og uden hensyntagen til statsborgerskab, ansætte den enkelte tjenestemand i en stilling i hans ansættelsesgruppe, som svarer til hans lønklasse.«
4. I vedtægtens artikel 29, stk. 1, er fastsat følgende:
»Ved besættelse af ledige stillinger i en institution skal ansættelsesmyndigheden først tage følgende i betragtning:
i) forflyttelse, eller
ii) udnævnelse i overensstemmelse med artikel 45a, eller
iii) forfremmelse
inden for institutionen
[…]
og skal derpå gennemføre udvælgelsesproceduren baseret enten på kvalifikationsbeviser, på prøver eller på både kvalifikationsbeviser og prøver.
[…]«
5. Vedtægtens artikel 45, stk. 1, bestemmer:
»Forfremmelse sker ved afgørelse truffet af ansættelsesmyndigheden under iagttagelse af artikel 6, stk. 2. Den medfører, at tjenestemanden udnævnes til den nærmeste højere lønklasse inden for sin ansættelsesgruppe. Den foretages udelukkende på grundlag af en udvælgelse blandt de tjenestemænd, der har en minimumsanciennitet på to år i deres lønklasse; udvælgelsen sker blandt de tjenestemænd, der kan komme i betragtning ved forfremmelsen, efter sammenligning af deres fortjenester. Ved sammenligningen af deres fortjenester tager ansættelsesmyndigheden især hensyn til udtalelserne om tjenestemændene, brugen af andre sprog i udøvelsen af deres hverv end det sprog, som de har godtgjort, at de har indgående kendskab til, jf. artikel 28, litra f), og, efter omstændighederne, hvor stort ansvar de har.«
Sagens faktiske omstændigheder
6. Den 15. marts 2006 offentliggjorde Rådets Generalsekretariat i Meddelelse til Personalet nr. 46/06 stillingsopslag nr. 60/06 med henblik på besættelse af stillingen som chef for den spanske sprogafdeling i Generaldirektorat A »Personale og Administration«, under direktorat III »Oversættelse og Fremstilling af Dokumenter« (kategori A, lønklasse 14, 13 eller 12) (herefter »stillingsopslaget«).
7. Rubrikken »Beskrivelse af arbejdsopgaverne« i stillingsopslaget var formuleret som følger:
»– være ansvarlig under koordination af cheferne for sprogtjenesten for ledelsen af den spanske sprogafdeling, både i relation til human ressource (oversættere, sekretærer, support-personale) og i relation til den overordnede produktion (forberedelse, oversættelse, revision og den endelige udformning af dokumenterne, overholdelse af frister samt kvaliteten af dokumenterne)
– bidrage til at fastlægge og gennemføre generelle principper for Rådets generalsekretariat på det sproglige område, særligt vedrørende spansk
– sørge for individuel kontakt samt afholdelse af regelmæssige møder med hele afdelingen eller med enkelte medarbejdere
– for så vidt angår det spanske sprog at tilvejebringe kontakter og sikre samarbejde med kolleger og i de andre institutioner
– forestå de strukturelle ændringer, som besluttes i forbindelse med omlægningen af direktorat III »Oversættelse og Fremstilling af Dokumenter« i GD A »Personale og Administration« i forlængelse af den seneste udvidelse«.
8. Rubrikken »Fornødne kvalifikationer« var affattet som følger:
– tjenestemand i Rådet
– placering i kategori A, lønklasse 14, 13 eller 12
– ledelsesevner og den fornødne ansvarsfølelse til at lede en sprogafdeling
– kompetence inden for organisatoriske ændringer
– godt kendskab til Generalsekretariatets arbejde og arbejdsgange, kendskab til Rådets Generalsekretariats oversættelses- og tilrettelæggelsesteknikker samt arbejdsmetoder
– kompetence inden for koordinering og organisation samt flair for medarbejderpleje og kommunikation (gruppearbejde, håndtering af konflikter, fleksibilitet, motivering af personale)
– indgående kendskab til spansk og et kendskab til engelsk og/eller fransk, der gør det muligt at affatte tekster på ét af disse to sprog.
9. Sagsøgeren, der den 22. december 1994 blev forfremmet til lønklasse LA 3 (fra den 1.5.2006 AD 14) og blev ansat i den spanske sprogafdeling som sprogkonsulent, ansøgte om den omstridte stilling.
10. Udvælgelseskomitéen fastslog efter at have haft samtaler med fire ansøgere, herunder G. og sagsøgeren, i sin rapport af 30. maj 2006, at G. var den eneste ansøger, der opfyldte de nødvendige betingelser for at besætte den omstridte stilling, og anbefalede følgelig ansættelse af G.
11. Ved notat af 7. juni 2006 blev sagsøgeren underrettet om, at dennes ansøgning ikke var blevet imødekommet. I notatet var det anført, at valget faldt »på en anden ansøger, der opfyldte kravene [til den omstridte stilling] på mere fuldstændig vis«.
12. Den 9. juni 2006 blev personalet i Rådets Generalsekretariat underrettet om ansættelsesmyndigheden afgørelse om at udnævne G. til den omstridte stilling med virkning fra den 1. juli 2006.
13. Den 6. september 2006 indgav sagsøgeren i henhold til artikel 90, stk. 2, i vedtægten en klage over afgørelsen om udnævnelse af G. samt over afgørelsen om afslag på sagsøgerens egen ansøgning.
14. Ved afgørelse af 8. januar 2007, der pr. fax blev fremsendt til sagsøgerens advokat den 11. januar 2007, afslog ansættelsesmyndigheden klagen.
Retsforhandlinger og parternes påstande
15. Som led i foranstaltningerne med henblik på sagens tilrettelæggelse anmodede Retten i henhold til artikel 55, stk. 2, litra d), i Rettens procesreglement Rådet om at fremlægge en fuldstændig kopi af stillingsopslaget samt kopi af de interne retningslinjer, som blev anvendt i forbindelse med proceduren for udvælgelse af ansøgere.
16. Ved skrivelse indgået til Rettens Justitskontor pr. fax den 30. april 2008 (indgivelsen af originalen skete den 8.5. samme år) fremlagde Rådet:
– fuldstændig kopi af stillingsopslaget
– kopi af Meddelelse til Personalet nr. 113/2004 fra Rådets Generalsekretariat af 16. juli 2004 vedrørende afgørelse nr. 111/2004 truffet af vicegeneralsekretæren om gennemførelse af artikel 7, stk. 4, i bilag XIII til vedtægten, som indeholdt organigrammet for lederstillinger i Rådets Generalsekretariat samt listen over tjenestemænd, som er ansat i disse stillinger pr. 30. april 2004
– kopi af et notat af 17. juni 2005 til tjenestemænd i kategori A* vedrørende proceduren for besættelse af stillinger som afdelingschef
– kopi af en Meddelelse til Personalet nr. 188/04 fra Rådets Generalsekretariat af 9. november 2004 vedrørende udvælgelsesproceduren for stillinger som afdelingschef.
17. I sin skrivelse som svar på foranstaltningerne med henblik på sagens tilrettelæggelse forklarede Rådet, at det havde haft til hensigt at fastsætte en ny procedure for besættelsen af stillingerne som afdelingschef. Ifølge Rådet skulle denne procedure med visse ændringer følge den praksis, som havde fundet anvendelse på besættelsen af direktørstillinger, ved udnævnelsen af afdelingschefer. Rådet tilføjede, at den praksis, der gjaldt i afventning af en formalisering af denne procedure, bestod i mutatis mutandis at følge den procedure, der var fastsat for besættelse af direktørstillinger. For så vidt angår besættelse af stillingerne som afdelingschef blev ansættelsesmyndigheden bistået af en udvælgelseskomité, der bestod af en formand (generaldirektøren/direktøren for det ansøgende kontor), to medlemmer udpeget af ansættelsesmyndigheden samt et medlem udpeget af personaleudvalget.
18. Under retsmødet anmodede Retten Rådet om at fremlægge sagsakterne for G.’s ansøgning samt alle personaleudvalgets dokumenter vedrørende bedømmelsen af de i henhold til stillingsopslaget fornødne kvalifikationer hos ansøgerne, herunder om fornødent den tabel med sammenligning af fortjenesterne fra de ansøgere, som deltog
i udvælgelsesproceduren.
19. Ved skrivelse indgået til Rettens Justitskontor den 17. juni 2008 pr. fax (indgivelsen af originalen skete den 20.6. samme år) imødekom Rådet Rettens anmodning. Ved skrivelse indgået til Rettens Justitskontor den 7. juli 2008 pr. fax (indgivelsen af originalen skete den 12.7. samme år) indgav sagsøgeren sine bemærkninger til de af Rådet fremlagte dokumenter.
20. Ved afgørelse af 12. juli 2008 afsluttede Retten den mundtlige forhandling og optog sagen til dom.
21. Sagsøgeren har nedlagt følgende påstande:
– Ansættelsesmyndighedens afgørelser om afslag på hans ansøgning samt om udnævnelsen af G. til den omstridte stilling annulleres.
– Rådet tilpligtes at betale sagens omkostninger.
22. Rådet har nedlagt følgende påstande:
– Frifindelse.
– Hver part tilpligtes at bære sine egne omkostninger.
Retlige bemærkninger
23. Sagsøgeren har til støtte for sit søgsmål anført tre anbringender om et åbenbart urigtigt skøn, tilsidesættelse af stillingsopslaget samt tilsidesættelse af vedtægtens artikel 45.
24. De af sagsøgeren påberåbte anbringender skal behandles samlet, idet de hviler på samme argumentation.
Parternes argumenter
25. Sagsøgeren har for det første anført, at der blandt de fornødne kvalifikationer i henhold til stillingsopslaget blev stillet krav om, at ansøgerne skulle have et godt kendskab til Rådets Generalsekretariats virksomhed, arbejdsgange og arbejdsmetoder samt kendskab til oversættelses- og tilrettelæggelsesteknikker.
26. Ifølge sagsøgeren begyndte G. efter at have erhvervet sin juridiske kandidateksamen med at arbejde for Kommissionens forbrugerbeskyttelseskontor og blev derefter ansat i »GD E 6 (Balkan)«, derpå i GD H 1(Asyl) i Rådets Generalsekretariat og endelig i afdelingen »Administrativ modernisering, revisionsopfølgning, lige muligheder« i kontoret for generelle administrative spørgsmål. G. havde derfor »ingen uddannelse inden for eller erhvervsmæssig erfaring vedrørende oversættelse og nærmere bestemt ingen særlig sagkundskab inden for oversættelse eller vedrørende Rådets Generalsekretariats nye arbejdsmetoder (Trados og Euramis)«.
27. I sin replik har sagsøgeren gjort gældende, at selv om oversættelses- og revisionsopgaverne ikke udøves af afdelingscheferne i direktorat III »Oversættelse og Fremstilling af Dokumenter«, men af oversætterne og revisorerne, forholder det sig ikke desto mindre således, at den person, der udnævnes til den omstridte stilling, i henhold til ordlyden af stillingsopslaget skal påtage sig ansvaret for ledelsen af den spanske afdeling, såvel i relation til human ressource (oversættere, sekretærer, support-personale) som i relation til den samlede produktion (forberedelse, oversættelse, revision og den endelige udformning af dokumenterne, overholdelse af frister samt kvaliteten). Sagsøgeren har rejst spørgsmålet, om en afdelingschef er egnet til at påtage sig noget som helst ansvar i hele oversættelsesprocessen uden at kunne godtgøre et klart og omtvisteligt kendskab til oversættelsesteknik. Afdelingschefen må navnlig være i stand til at kontrollere revisors samt oversætternes arbejde for at kunne forvalte menneskelige ressourcer samt den samlede produktion.
28. Selv om Rådet nævner de fire års anciennitet, som G. har inden for administrativ forvaltning, kan Rådet ikke godtgøre, at denne ansøger har et kendskab til oversættelsesteknik. Selv om det antages, at G. har et vist kendskab til oversættelsesvirksomhed, kan der under alle omstændigheder ikke være tale om et kendskab til oversættelsesteknik, som kan sammenlignes med det kendskab, som sagsøgeren har, og som han har godtgjort at have haft i adskillige år.
29. Sagsøgeren har med de bemærkninger, der er nævnt i denne doms præmis 19, gjort gældende, at udvælgelseskomitéen fastslog, at G. hverken havde en uddannelse som eller praktisk erfaring som lingvist, og at hans tilgang til området vil kunne være teknokratisk. I den forbindelse har sagsøgeren støttet sig til udvælgelseskomitéens evalueringsskema, som under overskriften »Aspekter ved stillingen« anfører, at G. »hverken har praktisk erfaring som eller er uddannet som lingvist«, og under overskriften »Aspekter ved management og gruppearbejde« anfører, at G. »vil kunne være teknokratisk i sin tilgang til området«.
30. Sagsøgeren har desuden foreholdt udvælgelseskomitéen, at den ikke tog hensyn til ansøgernes tre seneste bedømmelsesrapporter. Ifølge sagsøgeren godtgør hans bedømmelsesrapporter på tilstrækkelig vis, at han har de fornødne kvalifikationer, herunder ledelsesevner samt den fornødne ansvarsfølelse til at lede en sprogafdeling samt evne til at koordinere og tilrettelægge.
31. Endelig og som ligeledes nævnt i denne doms præmis 19 er sagsøgeren også af den opfattelse, at udvælgelseskomitéen anlagde et åbenbart urigtigt skøn ved som et negativt forhold ved hans ansøgning at lægge til grund, at sagsøgeren havde et lidet tilstrækkeligt kendskab til engelsk og ikke som et positivt forhold ved ansøgningen at lægge vægt på, at sagsøgeren behersker fransk. I den forbindelse har sagsøgeren bemærket, at der af de ifølge stillingsopslaget fornødne kvalifikationer alene følger et krav om et virkelig godt kendskab til spansk og godt kendskab til engelsk og/eller fransk, der gør det muligt at affatte tekster på et af disse sprog.
32. Rådet har hertil indledningsvis anført, at G. opfylder de i stillingsopslaget opstillede betingelser, og at ansættelsesmyndigheden ved at beslutte at udnævne G. til den omstridte stilling derfor ikke har udøvet sin skønsbeføjelse på åbenbart urigtig vis.
33. Desuden har Rådet påpeget, at de betingelser, der skal være opfyldt i henhold til stillingsopslaget, skal ses i lyset af den del, der vedrører de opgaver, som skal løses, således som disse opgaver er beskrevet i stillingsopslaget. I stillingsopslaget defineres afdelingschefens arbejde, og det fremgår heraf, at vedkommende skal lede den spanske afdeling i Direktorat III »Oversættelse og Fremstilling af Dokumenter« i GD A, »Personale og Administration«, og ikke udføre oversættelsesopgaver i form af revision af de oversættelser, der udføres af afdelingens oversættere.
34. Hvad særligt angår det krav om kendskab til oversættelsesteknik, som er fastsat i stillingsopslaget, har Rådet gjort gældende, at det klart følger af dette krav, at det ikke forudsætter erhvervserfaring med oversættelse, men udelukkende kendskab til oversættelsesteknik. I den forbindelse har Rådet bemærket, at sagsøgeren synes at forveksle kendskab til oversættelsesområdet med erfaring inden for samme område.
35. Rådet har ligeledes anført, at G. i sine tidligere hverv havde opnået kendskab til oversættelsesteknikker og arbejdsmetoder inden for dette område, særligt for så vidt angår metoder, der gør det muligt at forbedre den samlede produktion. Sagsøgeren har derimod ikke frembragt noget til støtte for sin påstand om, at han opfylder de betingelser, der er opstillet i stillingsopslaget, i modsætning til udvælgelseskomitéens opfattelse, hvorefter G. var den eneste, der opfyldte de pågældende betingelser.
36. Endelig har Rådet hævdet, at anbringendet om tilsidesættelse af vedtægtens artikel 45 skal afvises fra realitetsbehandling, idet sagsøgeren ikke har redegjort for, hvorledes denne bestemmelse er blevet tilsidesat af ansættelsesmyndigheden.
37. På dette punkt har Rådet subsidiært gjort gældende, at vedtægtens artikel 45 henviser til afgørelser om forfremmelse. I det foreliggende tilfælde blev den omstridte stilling besat i overensstemmelse med vedtægtens artikel 4, artikel 7, stk. 1, og artikel 29, stk. 1, idet såvel sagsøgeren som G. tilhørte en lønklasse, som var omfattet af de i stillingsopslaget opregnede lønklasser (lønklasse 12-14).
38. Ifølge Rådet følger det heraf, at den argumentation, som sagsøgeren i den forbindelse har fremført, alene kan forstås som en henvisning til sammenligningen af ansøgningerne til den omstridte stilling. En sådan sammenligning blev imidlertid foretaget med bistand fra udvælgelseskomitéen. Argumentationen vedrørende den manglende iagttagelse af betingelserne i vedtægtens artikel 45, sammenholdt med vedtægtens artikel 29, stk. 1, er følgelig ugrundet.
39. I sin duplik har Rådet præciseret, at kendskab til oversættelsesteknik alene er en af stillingsopslagets betingelser. Rollen som afdelingschef består i at lede afdelingen. Herved opfylder G. i modsætning til sagsøgeren stillingsopslagets betingelser.
Rettens bemærkninger
40. Sagsøgeren har gjort gældende, at G., som er blevet udvalgt til at besætte den omstridte stilling, ikke opfylder samtlige de betingelser, der er nødvendige ifølge stillingsopslaget. G. har ingen uddannelse i eller erhvervserfaring med oversættelse og nærmere bestemt med oversættelsesteknik. Under retsmødet præciserede sagsøgeren, at afgørelsen om ikke at imødekomme hans ansøgning ligeledes var ulovlig, for så vidt som det blev fastslået, at sagsøgeren ikke opfyldte de betingelser, der er nødvendige ifølge stillingsopslaget. Tvisten vedrører således bedømmelsen af sagsøgerens og G.’s kvalifikationer, set i lyset af den fortolkning, der skal foretages af de betingelser, der er nødvendige ifølge stillingsopslaget.
41. Ifølge fast retspraksis forudsætter det vide skøn, som ansættelsesmyndigheden har ved udnævnelser, en omhyggelig og upartisk undersøgelse af sagsakterne samt en omhyggelig iagttagelse af de i stillingsopslaget opstillede betingelser, og den skal se bort fra enhver ansøger, der ikke opfylder disse betingelser. Stillingsopslaget udgør nemlig en retlig ramme, som ansættelsesmyndigheden pålægger sig selv, og som den nøje må overholde (Domstolens dom af 28.2.1989, forenede sager C-341/89, C-251/86, C-258/86, C-259/86, C-262/86, C-266/86, C-222/87 og C-232/87, van der Stijl og Cullington mod Kommissionen, Sml., s. 511, præmis 51, og af 18.3.1993, sag C-35/92 P, Parlamentet mod Frederiksen, Sml. s. 991, præmis 15 og 16, dom afsagt af Retten i Første Instans den 12.5.1998, sag T-159/96, Wenk mod Kommissionen, Sml. Pers. I-A, s. 193, og II, s. 593, præmis 63, den 3.2.2005, sag T-137/03, Mancini mod Kommissionen, Sml. Pers. I-A, s. 7, og II, s. 27, præmis 85, den 4.5.2005, sag T-30/04, Sena mod AESA, Sml. Pers. I-A, s. 113, og II, s. 519, præmis 80, den 5.7.2005, sag T-370/03, Wunenburger mod Kommissionen, Sml. Pers. I-A, s. 189, og II, s. 853, præmis 51, og den 4.7.2006, sag T-45/04, Tzirani mod Kommissionen, Sml. Pers. I-A-2, s. 145, og II-A-2, s. 681, præmis 46).
42. Med henblik på at sikre sig, at ansættelsesmyndigheden ikke har overskredet grænserne for den retlige ramme, tilkommer det Retten først at undersøge, hvilke betingelser der skulle være opfyldt i henhold til stillingsopslaget, og dernæst at efterprøve, om den ansøger, som ansættelsesmyndigheden udvalgte til at besætte den ledige stilling, rent faktisk opfylder disse betingelser (dom afsagt af Retten i Første Instans den 19.3.1997, sag T-21/96, Giannini mod Kommissionen, Sml. Pers. I-A, s. 69, og II, s. 211, præmis 20, dommen i sagen Wenk mod Kommissionen, præmis 64, og dommen i sagen Tzirani mod Kommissionen, præmis 48). Retten skal endelig undersøge, om ansættelsesmyndigheden for så vidt angår sagsøgerens kvalifikationer anlagde et åbenbart urigtigt skøn ved at foretrække ham frem for en anden ansøger (dommen i sagen Wenk mod Kommissionen, præmis 72, og dommen i sagen Mancini mod Kommissionen, præmis 92).
43. En sådan undersøgelse bør begrænses til spørgsmålet om, hvorvidt myndigheden henset til de betragtninger, den har lagt til grund for sin vurdering, har holdt sig inden for rimelige grænser og ikke åbenbart fejlagtigt har udøvet sin beføjelse. Retten kan således ikke sætte sin vurdering af ansøgernes kvalifikationer i stedet for ansættelsesmyndighedens (dommen i sagen Wenk mod Kommissionen, præmis 64, dom afsagt af Retten i Første Instans den 19.9.2001, sag T-152/00, E mod Kommissionen, Sml. Pers. I-A, s. 241, og II, s. 1165, præmis 38, og den 11.11.2003, sag T-248/02, Faita mod ØSU, Sml. Pers. I-A, s. 281, og II, s. 1365, præmis 71, samt dommen i sagen Tzirani mod Kommissionen, præmis 49).
44. På baggrund af de ovennævnte principper må det først afklares, hvilke af de betingelser der er nødvendige i henhold til stillingsopslaget, G. ikke opfylder.
45. Stillingsopslaget omfattede under overskriften »Beskrivelse af arbejdsopgaverne« fem punkter, som er gengivet i denne doms præmis 7. Under overskriften »Fornødne kvalifikationer« indeholdt stillingsopslaget syv punkter med de krav, som er gengivet i denne doms præmis 8. De to første af disse syv punkter, der er af generel karakter, stiller krav om, at ansøgerne er tjenestemænd i Rådet, og at de er placeret i kategori A* i lønklasse 14, 13 eller 12. Det sidste punkt vedrører sprogkundskaber. Det tredje, fjerde og sjette punkt stiller navnlig krav om ledelses-, koordinations- og organisatoriske evner. Endelig stiller det femte punkt krav om, at ansøgerne har et »godt kendskab til Generalsekretariatets arbejde og arbejdsgange« samt kendskab til »Generalsekretariatets oversættelses- og organisationsteknik samt til dets arbejdsmetoder«.
46. Eftersom sagsøgeren har bestridt G.’s færdigheder inden for oversættelse, må det fastslås, at det relevante punkt i nærværende sag er kravet vedrørende oversættelsesteknik i punkt fem vedrørende »Nødvendige kvalifikationer« i stillingsopslaget. Sagsøgeren har i øvrigt selv i sine skriftlige indlæg navnlig påberåbt sig denne betingelse i stillingsopslaget.
47. For det andet bemærkes, at sagsøgeren ikke har hævdet, at chefen for den spanske sprogafdeling skal udføre oversættelsesopgaver eller revision af oversættelse. Sagsøgeren har imidlertid gjort gældende, at chefen for den pågældende afdeling for at kunne varetage sine ledelsesopgaver og sit organisatoriske ansvar skal have et godt kendskab til oversættelsesteknik.
48. I den forbindelse må det fastslås, at det fremgår af selve ordlyden af stillingsopslaget, at det ikke er tilstrækkeligt, at ansøgerne har kendskab til ledelse og organisation samt Rådets Generalsekretariats virke. Ansøgerne skal ligeledes have særligt kendskab til oversættelse, idet der blev stillet krav om kendskab til oversættelsesteknik.
49. Det er således for det tredje nødvendigt at fastlægge betydningen og rækkevidden af kravet om kendskab til oversættelsesteknik.
50. Som Rådet har påpeget, kan de nødvendige kvalifikationer ikke fortolkes uafhængigt af stillingsbeskrivelsen (jf. i denne retning dommen i sagen Tzirani mod Kommissionen, præmis 53). Denne beskrivelse, som fremgår af denne doms præmis 7, fremhæver den ledelsesmæssige og organisatoriske rolle, som indehaveren af den omstridte stilling har. Kravet om kendskab til oversættelsesteknik skal derfor ses i lyset af indehaveren af den omstridte stillings særlige rolle.
51. I den forbindelse bemærkes, at da de opgaver, der følger med den omstridte stilling, ikke direkte består i oversættelsesopgaver eller i revision af oversættelser, men i det væsentlige består i ledelsesmæssige og organisatoriske opgaver, kan betingelsen om kendskab til oversættelsesteknik ikke forstås således, at den stiller krav om de samme kvalifikationer som dem, der kræves til stillingen som oversætter eller revisor. Det bemærkes i øvrigt, at stillingsopslaget ikke som en betingelse forudsætter en uddannelse inden for oversættelse eller erfaring med oversættelse.
52. Denne forståelse af rollen som afdelingschef bekræftes af de dokumenter, som Rådet har fremlagt, og som beskriver den nye struktur i direktorat III »Oversættelse og Fremstilling af Dokumenter« i GD A »Personale og Administration«, som sprogtjenesten og følgelig også den spanske sprogafdeling er en del af. Det fremgår navnlig af dokumentet med overskriften »Administrativ modernisering i Rådets Generalsekretariat, rapport om den optimale struktur for GD A (»Personale og Administration«, direktorat III »Oversættelse og Fremstilling af Dokumenter«), ny administrativ struktur«, i udgaven af 8. juli 2004, at afdelingschefen er »underlagt sprogtjenestens chefer«, og at denne skal »have ansvaret for afdelingens ledelse og for den samlede produktion«. Ifølge samme dokument skal en person i hver enkelt sprogafdeling, som er ansvarlig for revision af produktionen, være overordnet ansvarlig for produktionens kvalitet.
53. Et af formålene med omlægningen af direktorat III »Oversættelse og Fremstilling af Dokumenter« i GD A »Personale og Administration« synes således at have været at give afdelingschefen en ledelsesrolle, mens den kvalitetsansvarlige skulle have det overordnede ansvar for dokumenterne og navnlig for oversættelsen.
54. Det følger af denne analyse af afdelingschefens opgaver, at ansættelsesmyndigheden ikke overskred sin skønsbeføjelse for så vidt angår fortolkningen af betingelsen om kendskab til oversættelsesteknik i stillingsopslaget.
55. Det skal dernæst efterprøves, om G. opfyldte denne betingelse.
56. Det fremgår af de dokumenter, som Rådet har fremlagt efter Rettens anmodning, at en udvælgelseskomité, der bestod af seks personer, blev udpeget af Rådet den 7. april 2006. Udvælgelseskomitéen besluttede at anvende et evalueringsskema til hjælp for bedømmelsen i forbindelse med samtalerne med ansøgerne. Dette skema indeholdt tre kategorier med et maksimalt pointantal for hver enkelt af disse kategorier, nemlig 30 point for kategorien »Personlige aspekter«, 30 point for kategorien »Aspekter ved stillingen« og 40 point for kategorien »Aspekter ved management og gruppearbejde«. Udvælgelseskomitéen besluttede ligeledes, at alene de ansøgere, der opnåede minimum 50 point ud af 100, kunne opnå en indstilling til besættelsen af den omstridte stilling.
57. Udvælgelseskomitéen afholdt samtaler med fire ansøgere, herunder G. Efter disse samtaler blev der udarbejdet en fuldstændig udgave af evalueringsskemaet for hver enkelt ansøger, som gengav samtlige medlemmer af udvælgelseskomitéens standpunkt. I denne udgave angives ligeledes det antal point, der blev tildelt hver enkelt ansøger for hver enkelt af de tre kategorier i evalueringsskemaet, samt det samlede antal opnåede point. Det fremgår af dette evalueringsskema, at G. opnåede et samlet antal på 70 point, der fordelte sig som følger: 24 point i kategorien »Personlige aspekter«, 18 point i kategorien »Aspekter ved stillingen« og 28 point i kategorien »Aspekter ved management og gruppearbejde«.
58. I kategorien »Aspekter ved stillingen« i G.’s evalueringsskema er følgende positive forhold anført: »Har et særdeles godt kendskab til Rådets Generalsekretariats virksomhed« (både set fra et politisk og et administrativt synspunkt) – Har deltaget i udarbejdelsen af forlaget til omlægning af direktorat III »Oversættelse og Fremstilling af Dokumenter« i GD A »Personale og Administration« – Har deltaget aktivt i tænketanken om den optimale struktur i sprogtjenesten«. Det negative forhold i den pågældende kategori er affattet som følger: »har hverken praktisk erfaring eller uddannelse som lingvist«.
59. Det fremgår ligeledes af de af Rådet fremlagte dokumenter, særligt af ansøgningen om omplacering samt af G.’s curriculum vitae, at G. aktivt deltog i omlægningen af direktorat III »Oversættelse og Fremstilling af Dokumenter« i GD A »Personale og Administration«, som sprogtjenesterne henhører under, og at han i adskillige år var »ansvarlig for projekterne vedrørende administrativ modernisering, særligt dem, der vedrørte stillingsbeskrivelserne, organisationsplanen (herunder introduktionen for Rådets Generalsekretariat af begrebet afdelingschef, den finansielle organisation, den administrative decentralisering, omlægningen af GD A (»Personale og Administration«, direktorat III, »Oversættelse og Fremstilling af Dokumenter«) og god forvaltningsskik«.
60. I sit svarskrift har Rådet desuden, og uden at dette er blevet bestridt af sagsøgeren, anført, at G. siden sin ansættelse i januar 2002 i afdelingen »Administrativ modernisering, revisionsopfølgning, lige muligheder« i kontoret for generelle administrative spørgsmål har forestået projekt nr. 11 om handlingsplanen for administrativ modernisering (PAMA) vedrørende omlægning af GD A »Personale og Administration«. Ifølge Rådet var »dette projekt inddelt i fem underprojekter, som henholdsvis vedrørte den centrale koordinering, sprogtjenesterne og sekretariatets virksomhed, dokument- og terminologibistand, en hensigtsmæssig organisering af sekretariatets funktioner, bistand fra de enkelte kontorer og tekniske produktionsydelser. Rådet har tilføjet, at G. som følge af sin rolle som chef for projektet indgik i »Reflektionsgruppen i direktorat III »Oversættelse og Fremstilling af Dokumenter« i GD A »Personale og Administration« for handlingsplanen vedrørende den administrative modernisering af Rådets Generalsekretariat«, hvilken gruppe fra 2002 til 2004 udarbejdede nogle rapporter til ledelsen for GD A »Personale og administration« direktorat III »Oversættelse og Fremstilling af Dokumenter« samt til den generaldirektør, som havde til opgave at foretage den administrative modernisering, om dokumentbistand til oversættelsen og terminologien, om foranstaltninger, der skulle sikre kvaliteten, om oversættelses- og revisionsopgaver, udveksling af væsentlige oplysninger, oversætteres brug af computere og relevant software.
61. På denne baggrund og under hensyn til den måde, hvorpå kravet om kendskab til oversættelsesteknik skal fortolkes, kan sagsøgeren ikke hævde, at ansættelsesmyndigheden har tilsidesat de betingelser, der skal være opfyldt i henhold til stillingsopslaget, ved at fastslå, at G. opfyldte de pågældende betingelser. Det skal tilføjes, at henset til måden, hvorpå betingelsen om kendskab til oversættelsesteknik skal fortolkes, er sagsøgerens argument, hvorefter G.’s evalueringsskema vedrørende kategorien »Aspekter ved stillingen« henviser til det negative forhold, at G. »hverken har praktisk erfaring med eller uddannelse som lingvist«, irrelevant, idet d enne erfaring eller uddannelse ikke er et krav i henhold til stillingsopslaget.
62. Det skal endelig efterprøves, om ansættelsesmyndigheden ved at afslå sagsøgerens ansøgning anlagde et åbenbart urigtigt skøn.
63. I den forbindelse bemærkes, at ansættelsesmyndigheden i afgørelsen om afslag underrettede sagsøgeren om, at den havde valgt en anden ansøger, som »på mere fuldstændig vis opfylder« den omstridte stillings betingelser.
64. Under retsmødet forklarede Rådets repræsentant, at sagsøgeren ifølge ansættelsesmyndigheden ikke var lige så egnet til den omstridte stilling som G.
65. Som allerede anført i denne doms præmis 56, besluttede udvælgelseskomitéen, at alene de ansøgere, som opnåede minimum 50 point ud af 100 i evalueringsskemaet, kunne indstilles til den omstridte stilling. Det bemærkes desuden, at udvælgelseskomitéen ikke afslog nogen af de ansøgninger, der blev indgivet af de fire ansøgere, som blev indkaldt til samtale, med den begrundelse, at de ikke opfyldte en af betingelserne i stillingsopslaget, og at de pågældende samtaler fandt sted, inden udvælgelseskomitéen foretog en sammenligning af ansøgerne.
66. Det skal således bemærkes, at sagsøgerens ansøgning ikke blev afslået med den begrundelse, at den ikke opfyldte en af betingelserne i stillingsopslaget, men efter en sammenligning af ansøgernes fortjenester. Den omstændighed, at en tjenestemand har åbenbare og anerkendte fortjenester, udelukker ikke, at andre tjenestemænd kan fremvise bedre fortjenester (dommen i sagen Wunenburger mod Kommissionen, præmis 74, og Rettens dom af 22.10.2008, sag F-46/07, Tzirani mod Kommissionen, endnu ikke trykt i Samling af Afgørelser, præmis 119).
67. Det skal i denne tvist således undersøges, om ansættelsesmyndigheden har anlagt et åbenbart urigtigt skøn ved sammenligningen af G.’s og sagsøgerens fortjenester.
68. I den forbindelse bemærkes, at sagsøgerens argumentation hovedsageligt hviler på den forudsætning, at hans fortolkning af betingelsen om kendskab til oversættelsesteknik tiltrædes. Da denne fortolkning imidlertid må afvises, således som det er anført i denne doms præmis 49-54, kan sagsøgeren ikke hævde, at ansættelsesmyndigheden har anlagt et åbenbart urigtigt skøn.
69. For det første skal det nemlig bemærkes, at udvælgelseskomitéen har givet G. og sagsøgeren meget forskellige karakterer. Som det allerede blev anført i denne doms præmis 57, opnåede G. i alt 70 point, som blev fordelt som følger: 24 point for kategorien »Personlige aspekter«, 18 point for kategorien »Aspekter ved stillingen« og 28 point for kategorien »Aspekter ved management og holdarbejde«. Sagsøgeren opnåede for sin del i alt alene 42 point, som blev fordelt på 10 point for
kategorien »Personlige aspekter«, 20 point for kategorien »Aspekter ved stillingen« og 12 point for kategorien »Aspekter ved management og gruppearbejde«.
70. For det andet bemærkes, at sagsøgerens argumentation, henset til den fortolkning, der må lægges til grund vedrørende betingelsen i stillingsopslaget om kendskab til oversættelsesteknik, ikke anfægter strukturen i det evalueringsskema, som udvælgelseskomitéen anvendte, navnlig ikke vedrørende den vægt, der tillægges stillingsopslagets betingelse om ledelsesevner.
71. For det tredje har sagsøgeren ikke godtgjort, at han opfylder stillingsopslagets betingelser på mere fuldstændig vis end G., således som disse skal forstås, navnlig for så vidt angår betingelsen om kendskab til oversættelsesteknik.
72. Det følger heraf, at ansættelsesmyndigheden ikke anlagde et åbenbart urigtigt skøn ved at fastslå, at G.’s ansøgning opfyldte kravene på mere overbevisende vis end sagsøgerens ansøgning.
73. Denne konklusion svækkes ikke af klagepunktet om, at udvælgelseskomitéen under dens arbejde i strid med vedtægtens artikel 45 ikke tog hensyn til de tre seneste bedømmelsesrapporter. Det bemærkes for det første, at Rådet i sit svarskrift har hævdet, at der blev taget hensyn til de tre seneste bedømmelsesrapporter. Sagsøgeren har ganske vist i de bemærkninger, der er henvist til i denne doms præmis 19, anført, at der i det dokument, som Rådet har fremlagt for Retten, intet er nævnt om gennemgangen af de pågældende rapporter. Det kan imidlertid ikke alene som følge af den manglende henvisning i ansøgernes evalueringsskemaer til de pågældende bedømmelsesrapporter udledes, at udvælgelseskomitéen ikke gennemgik disse rapporter (jf. i denne retning Rettens dom af 25.9.2008, sag F-44/05, Strack mod Kommissionen, endnu ikke trykt i Samling af Afgørelser, præmis 165). Det bemærkes desuden, at selv om sagsøgerens bedømmelsesrapporter nævner ledelses- og organisatoriske evner, har sagsøgeren ikke godtgjort, at det af de pågældende rapporter fremgår, at ansættelsesmyndigheden har foretaget et åbenbart urigtigt skøn ved at fastslå, at G.’s ansøgning på mere fuldstændig vis end sagsøgerens ansøgning opfylder kravene til den omstridte stilling. Der skal nemlig herved tages hensyn til den af udvælgelseskomitéen fremhævede betydelige forskel i sagsøgerens og G.’s fortjenester.
74. Selv om det endelig antages, at udvælgelseskomitéen begik en fejl ved bedømmelsen af sagsøgerens engelskkundskaber, er dette ikke tilstrækkeligt til at godtgøre, at ansættelsesmyndigheden anlagde et åbenbart urigtigt skøn. Der skal nemlig ligeledes tages hensyn til den af udvælgelseskomitéen fremhævede betydelige forskel i sagsøgerens og G.’s fortjenester. Det skal i øvrigt bemærkes, at sagsøgeren i sit curriculum vitae ikke alene har nævnt sit kendskab til fransk, men ligeledes til engelsk, som han betegner som virkelig godt. Hvad derudover angår niveauet for sagsøgerens kendskab til fransk bemærkes, at den omstændighed, at udvælgelseskomitéen ikke henviser dertil i evalueringsskemaet, hverken som et positivt eller negativt forhold, heller ikke godtgør, at der foreligger et åbenbart urigtigt skøn.
75. Det følger af det ovenstående, at anbringenderne om et åbenbart urigtigt skøn, tilsidesættelsen af stillingsopslaget samt tilsidesættelsen af vedtægtens artikel 45 må forkastes, uden at det er nødvendigt at behandle den af Rådet rejste formalitetsindsigelse vedrørende anbringendet om tilsidesættelse af vedtægtens artikel 45. Rådet må følgelig frifindes i det hele.
Sagens omkostninger
76. I henhold til artikel 122 i Personalerettens procesreglement finder dette reglements bestemmelser i kapitel otte i andet afsnit om sagsomkostninger kun anvendelse på sager, der er anlagt ved Personaleretten fra tidspunktet for dette reglements ikrafttrædelse, dvs. den 1. november 2007. De relevante bestemmelser i procesreglementet for Retten i Første Instans finder fortsat tilsvarende anvendelse i sager, der verserer for Personaleretten før denne dato.
77. I henhold til artikel 87, stk. 2, i Retten i Første Instans’ procesreglement pålægges det den tabende part at betale sagens omkostninger, hvis der er nedlagt påstand herom. I henhold til samme reglements artikel 88 bærer institutionerne i tvister mellem Fællesskaberne og deres ansatte imidlertid selv deres omkostninger. Da sagsøgeren har tabt sagen, bør det pålægges hver part at bære sine egne omkostninger.
Afgørelse
På grundlag af disse præmisser
udtaler og bestemmer
RETTEN (Tredje Afdeling):
1) Rådet for Den Europæiske Union frifindes.
2) Hver part bærer sine egne omkostninger.