62009CJ0213_DA
Parter
Dommens præmisser
Afgørelse
Parter
I sag C-213/09,
angående en anmodning om præjudiciel afgørelse i henhold til artikel 234 EF, indgivet af Finanzgericht Hamburg (Tyskland) ved afgørelse af 13. maj 2009, indgået til Domstolen den 15. juni 2009, i sagen:
Barsoum Chabo
mod
Hauptzollamt Hamburg-Hafen,
har
DOMSTOLEN (Tredje Afdeling)
sammensat af afdelingsformanden, K. Lenaerts, og dommerne R. Silva de Lapuerta, E. Juhász, G. Arestis (refererende dommer) og J. Malenovský,
generaladvokat: V. Trstenjak
justitssekretær: fuldmægtig K. Malacek,
på grundlag af den skriftlige forhandling og efter retsmødet den 29. april 2010,
efter at der er afgivet indlæg af:
– Barsoum Charbo ved Rechtsanwalt M. Ehninger
– den italienske regering ved G. Palmieri, som befuldmægtiget, bistået af avvocato dello Stato G. Albenzio
– Rådet for Den Europæiske Union ved M. Simm og F. Florindo Gijón, som befuldmægtigede
– Europa-Kommissionen ved L. Bouyon og B.-R. Killmann, som befuldmægtigede,
og efter at generaladvokaten har fremsat forslag til afgørelse i retsmødet den 24. juni 2010,
afsagt følgende
Dom
Dommens præmisser
1. Anmodningen om præjudiciel afgørelse vedrører gyldigheden af Kommissionens forordning (EF) nr. 1719/2005 af 27. oktober 2005 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EUT L 286, s. 1) for så vidt angår størrelsen på det tillægsbeløb, der er fastsat ved indførsel uden for toldkontingent af varer henhørende under underposition 2003 10 30 i den kombinerede nomenklatur indeholdt i nævnte bilag.
2. Anmodningen er blevet fremsat i forbindelse med en tvist mellem Barsoum Charbo og Hauptzomt Hamburg-Hafen, idet sidstnævnte ikke har givet Barsoum Charbo medhold i en klage, hvori han anfægter nogle tillægsbeløb, som denne myndighed kræver betalt i henhold til forordning nr. 1719/2005.
Retsforskrifter
3. I henhold til bilag I, II. del, afsnit IV, kapitel 20 i Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EFT L 256, s. 1), som ændret ved forordning nr. 1719/2005 (herefter »forordning nr. 1719/2005«), er indførsel uden for toldkontingent af svampe af slægten Agaricus henhørende under underposition 2003 10 30 i den kombinerede nomenklatur, dvs. i andre tilfælde end foreløbigt konserverede og gennemkogte svampe, undergivet opkrævning af en almindelig værditoldsats på 18,4% såvel som et tillægsbeløb i form af specifik told på 222 EUR pr. 100 kg drænet nettovægt.
4. I forordningens bilag I, III. del, afsnit III, bilag 7, er der for svampe af slægten Agaricus fastsat fællesskabstoldkontingenter for en mængde på 62 660 tons drænet nettovægt, inden for hvilke indførsel af svampe henhørende under underposition 2003 10 30 i den kombinerede nomenklatur alene er undergivet opkrævning af en værditoldsats på 23%. Disse kontingenter er fordelt mellem forsyningslandene, således at den mængde, som er tildelt alle andre lande end Republikken Polen, er fastsat til 28 780 tons drænet nettovægt.
5. Kommissionens forordning (EF) nr. 1864/2004 af 26. oktober 2004 om åbning og forvaltning af toldkontingenter for svampekonserves fra tredjelande (EUT L 325, s. 30), som ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1995/2005 af 7. december 2005 (EUT L 320, s. 34, herefter »forordning nr. 1864/2004«), indfører fællesskabstoldkontingenter for svampekonserves af slægten Agaricus, inden for hvilke indførsel af svampekonserves henhørende under underposition 2003 10 30 i den kombinerede nomenklatur som udgangspunkt alene er undergivet opkrævning af en værditoldsats på 23%. Det fremgår af bilag I til denne forordning, at disse kontingenter med virkning fra den 1. januar 2006 vedrører en samlet mængde på 30 702,5 tons drænet nettovægt, hvoraf 23 750 tons er tildelt Folkerepublikken Kina.
6. Opkrævningen af de nævnte toldafgifter og åbningen af de nævnte toldkontingenter er en gennemførelse i EU-retten af de internationale forpligtelser, som Den Europæiske Union har påtaget sig for så vidt angår indførslen af disse varer. De er udtrykkeligt opført på fællesskabslisten CXL over de indrømmelser og forpligtelser, der er en integrerende del af den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel 1994 (herefter »GATT 1994«), som er indeholdt i bilag 1 A til overenskomsten om oprettelse af verdenshandelsorganisationen (herefter »WTO«), undertegnet i Marrakech den 15. april 1994 og godkendt ved Rådets afgørelse 94/800/EF af 22. december 1994 om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af de aftaler, der er resultatet af de multilaterale forhandlinger i Uruguay-rundens regi (1986-1994), for så vidt angår de områder, der hører under Fællesskabets kompetence (EFT L 336, s. 1).
7. Nævnte bilag 1 A indeholder tillige aftalen om landbrug (EFT 1994 L 336, s. 22), hvis artikel 4 med overskriften »Markedsadgang« bestemmer følgende:
»1. De i listerne indeholdte markedsadgangsindrømmelser vedrører bindinger og nedsættelser af toldsatser samt eventuelle andre deri specificerede markedsadgangsforpligtelser.
2. Medlemmerne må ikke opretholde, indføre eller genindføre foranstaltninger af den art, der er krævet omdannet til almindelig told […], medmindre andet er fastsat i artikel 5 og bilag 5.«
8. I denne forbindelse har den fodnote 1, som er angivet i denne artikels stk. 2, følgende ordlyd:
»Sådanne foranstaltninger omfatter kvantitative importrestriktioner, variable importafgifter, minimumsimportpriser, skønsmæssig udstedelse af importlicenser, ikke-toldmæssige foranstaltninger, der opretholdes gennem statshandelsforetagender, frivillige eksportbegrænsninger og lignende grænseforanstaltninger, bortset fra almindelig told, uanset om foranstaltningerne opretholdes i henhold til et lands specifikke undtagelser fra [den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel 1947], men ikke foranstaltningerne, der opretholdes i henhold til betalingsbalancebestemmelserne eller andre generelle bestemmelser, der ikke er specifikke for landbruget, i GATT 1994 eller i de øvrige multilaterale handelsaftaler i bilag [1] A til [overenskomsten om oprettelse af WTO].«
9. I henhold til artikel 7, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 980/2005 af 27. juni 2005 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer (EUT L 169, s. 1) er værditoldsatsen på 18,4%, som finder anvendelse ved indførsel uden for toldkontingent af svampe, der henhører under underposition 2003 10 30 i den kombinerende nomenklatur i bilag 1 til forordning nr. 2658/87, og som hidrører fra Folkerepublikken Kina, desuden blevet nedsat til 14,9%. Tillægsbeløbet på 222 EUR pr. 100 kg drænet nettovægt, der i givet fald skal opkræves for en sådan indførsel, er imidlertid ikke blevet nedsat, jf. artikel 7, stk. 5.
Tvisten i hovedsagen og det præjudicielle spørgsmål
10. Den 6. marts 2006 anmodede Barsoum Charbo om overgang til fri omsætning af 1000 kasser svampekonserves indført uden for toldkontingent fra Folkerepublikken Kina. Efter at varerne var blevet angivet som henhørende under underposition 2003 90 00 i bilag I til forordning nr. 2658/87, blev der foretaget fortoldning, idet der i overensstemmelse med nævnte bilag, sammenholdt med artikel 7, stk. 2, i forordning nr. 980/2005, kun blev anvendt en præferencetoldsats på 14,9%.
11. Efter en sagkyndig undersøgelse af varernes tarifering blev det konstateret, at den pågældende svampekonserves i virkeligheden henhørte under underposition 2003 10 30 i den kombinerende nomenklatur. Ved afgiftsafgørelse af 21. februar 2007 foretog Hauptzollamt Hamburg-Hafen en efteropkrævning af indførselsafgifter på i alt 27 507,13 EUR under anvendelse af en præferencetoldsats på 14,9%, tillige med en opkrævning af et tillægsbeløb på 222 EUR pr. 100 kg drænet nettovægt i overensstemmelse med bilag I til forordning nr. 2658/87, sammenholdt med artikel 7, stk. 2 og 5, i forordning nr. 980/2005.
12. Den 5. marts 2007 påklagede Barsoum Charbo denne afgiftsafgørelse, og ved afgørelse af 7. december 2007 blev hans klage afslået.
13. Den 9. januar 2008 anlagde Barsoum Charbo annullationssøgsmål for Finanzgericht Hamburg til prøvelse af denne afgørelse. Han finder, at opkrævningen af indførselsafgifter i henhold til denne afgørelse er ulovlig, navnlig fordi det beløb, som er fastsat, svarer til et indførselsforbud. Hauptzollamt Hamburg-Hafen har gjort gældende, at dette beløb er baseret på den fælles toldtarif, der finder anvendelse på varer henhørende under underposition 2003 10 30 i den kombinerede nomenklatur indeholdt i bilag I til forordning nr. 2658/87, og at der er tale om almindelige toldafgifter, der ikke svarer til et indførselsforbud, men snarere udgør en lovlig toldbeskyttelse.
14. I denne forbindelse har Finanzgericht Hamburg først konstateret, at den omhandlede svampekonserves henhører under underposition 2003 10 30 i den kombinerede nomenklatur, eftersom det reelt drejer sig om andre svampe af slægten Agaricus end dem, som er foreløbigt konserverede og gennemkogte.
15. Herefter har Finanzgericht Hamburg henvist til dom af 16. oktober 1991, Wünsche (sag C-26/90, Sml. I, s. 4961), og af 4. juli 1996, Pietsch (sag C-296/94, Sml. I, s 3409), hvori Domstolen fandt, at størrelsen af det tillægsbeløb, som på daværende tidspunkt fandt anvendelse ved indførsel af konserves fremstillet af dyrkede svampe i henhold til reglerne om den fælles markedsordning for produkter forarbejdet på basis af frugt og grøntsager, var i strid med proportionalitetsprincippet, og på denne baggrund har Finanzgericht stillet spørgsmålstegn ved gyldigheden af det beløb på 222 EUR pr. 100 kg drænet nettovægt, som er fastsat ved indførsel uden for toldkontingent af varer tariferet i underposition 2003 10 30 i den kombinerede nomenklatur indeholdt i bilag I til forordning nr. 2658/87.
16. Endelig har Finanzgericht Hamburg fundet, at afgørelsen af tvisten i hovedsagen afhænger af, om præferencetoldsatsen på 14,9% med tillæg af 222 EUR pr. 100 kg drænet nettovægt er gyldig og således kan finde anvendelse i hovedsagen, og denne ret har derfor besluttet at udsætte sagen og forelægge Domstolen følgende præjudicielle spørgsmål:
»Er det tillægsbeløb på 222 EUR pr. 100 kg nettovægt, som i henhold til tredjelands- og præferencetoldsatsen opkræves ved indførsel af konserverede svampe af arten Agaricus (KN-position 2003 10 30), ugyldig på grund af en tilsidesættelse af proportionalitetsprincippet?«
Om det præjudicielle spørgsmål
17. Den forelæggende ret ønsker med sit spørgsmål nærmere bestemt oplyst, om det specifikke toldafgiftsbeløb på 222 EUR pr. 100 kg nettovægt, som finder anvendelse i henhold til forordning nr. 1719/2005, og som opkræves ved indførsler af svampekonserves af slægten Agaricus henhørende under underposition 2003 10 30 i den kombinerede nomenklatur, der foretages uden for det ved forordning nr. 1864/2004 åbnede toldkontingent, er gyldigt i lyset af proportionalitetsprincippet.
18. Hvad angår domstolskontrollen med overholdelsen af de betingelser, der følger af proportionalitetsprincippet, er – henset til EU-lovgivers vide skøn inden for et område, som indebærer, at denne skal træffe valg af politisk, økonomisk og social karakter og foretage komplekse vurderinger – en foranstaltning vedtaget på dette område kun retsstridig, hvis den med henblik på det mål, som de pågældende institutioner forfølger, er åbenbart uforholdsmæssig (jf. dom af 6.12.2005, forenede sager C-453/03, C-11/04, C-12/04 og C-194/04, ABNA m.fl., Sml. I, s. 10423, præmis 69, og af 12.1.2006, sag C-504/04, Agrarproduktion Staebelow, Sml. I, s. 679, præmis 36).
19. Det er derfor først nødvendigt at fastslå, hvilke mål den omhandlede lovgivning forfølger, for dernæst at afgøre, om det i hovedsagen anfægtede specifikke toldafgiftsbeløb er åbenbart uforholdsmæssigt med henblik på opnåelsen af disse mål.
20. Det bemærkes uden videre, at den omhandlede lovgivning består af en række indbyrdes afhængige retlige instrumenter, der udgør et samlet system, som finder anvendelse på indførsler af svampekonserves af slægten Agaricus henhørende under underposition 2003 10 30 i den kombinerede nomenklatur. Det specifikke toldafgiftsbeløb, som er anfægtet i hovedsagen, udgør således blot en iboende og uadskillelig del af dette system.
21. Det nævnte system fremstår således som resultatet af et samspil mellem dels bilag I til forordning nr. 2658/87 og forordning nr. 980/2005, som indfører den fælles toldtarif henholdsvis arrangementet med generelle toldpræferencer, dels forordning nr. 1864/2004, som regulerer toldkontingentet. De almindelige og specifikke toldafgifter, som følger af anvendelsen af artikel 7, stk. 2 og 5, i forordning nr. 980/2005, bliver i henhold til dette bilag først opkrævet for de nævnte indførsler af konserves, når disse foretages uden for det toldkontingent, der er åbnet ved forordning nr. 1864/2004.
22. For det første henhører bilag I til forordning nr. 2658/87 og forordning nr. 980/2005, som det bl.a. fremgår af den hjemmel, hvormed de er vedtaget, under området for EU’s fælles handelspolitik og forfølger derfor de særlige mål på dette område.
23. Det i hovedsagen anfægtede specifikke toldafgiftsbeløb, som er indeholdt i nævnte bilag, er således en loyal gennemførelse i EU-retten af de internationale forpligtelser, som Unionen har påtaget sig inden for rammerne af WTO. Dette beløb svarer reelt til det af EU accepterede tilladte maksimumsbeløb på listen over indrømmelser og forpligtelser, der er optaget som bilag til GATT 1994. Denne liste er desuden i overensstemmelse med målet om at forbedre adgangen til WTO-medlemmernes markeder for landbrugsprodukter, der fremgår af aftalen om landbrug, og navnlig med målet i denne aftales artikel 4, der ved en tariferingsprocedures mellemkomst skal organisere denne markedsadgang på en mere gennemsigtig og forudsigelig måde, idet alle ikke-toldmæssige handelsforanstaltninger på landbrugsområdet, der pålægges ved grænsen, og som fremover er forbudt, kræves omdannet til konsoliderede toldafgifter.
24. For det andet henhører forordning nr. 1864/2004, der indfører toldkontingenter for svampekonserves indført fra tredjelande, under området for den fælles landbrugspolitik, således som det tillige fremgår af den hjemmel, hvormed den er vedtaget, og forordningen forfølger dermed de særlige mål på dette område, der er knyttet til den pågældende fælles markedsordning. Forordningen har, som det navnlig fremgår af tiende betragtning hertil, til formål at sikre en passende forsyning med de pågældende produkter på EU-markedet til stabile priser, samtidig med at der undgås unødvendige markedssammenbrud i form af store prisudsving og negative virkninger for EU-producenterne, der skyldes eller kan skyldes overdreven indførsel af de nævnte produkter fra tredjelande.
25. Endvidere er forordning nr. 1864/2004 i overensstemmelse med målene inden for den fælles handelspolitik, for så vidt som den, som det fremgår af første betragtning hertil, i EU-retten gennemfører de internationale forpligtelser, som Unionen har påtaget sig i henhold til aftalen om landbrug, og som er opført på fællesskabslisten CXL over indrømmelser og forpligtelser, og hvorefter EU fra den 1. juli 1995 på visse betingelser skal åbne EF-toldkontingenter for svampekonserves af arten Agaricus henhørende under underposition 2003 10 30 i den kombinerede nomenklatur. Der er i øvrigt taget hensyn til disse forpligtelser i forordning nr. 2658/87’s bilag I, III. del, afsnit III, bilag 7.
26. Som det fremgår af niende betragtning hertil, skal forordning nr. 1864/2004 desuden fastsætte nærmere bestemmelser for at sikre, at den fulde toldsats i den fælles toldtarif opkræves for de mængder, der overstiger toldkontingenterne. Det følger heraf, at det i hovedsagen anfægtede specifikke toldafgiftsbeløb, som finder anvendelse på indførsler af svampekonserves fra tredjelande ud over de mængder, som denne forordning tillader, også forfølger mål inden for den fælles landbrugspolitik, der består i økonomisk at søge at hindre disse indførsler og således undgå unødvendige sammenbrud af Fællesskabets marked som følge af overdreven indførsel af denne konserves.
27. Dermed forfølger det ovennævnte samlede system og følgelig det specifik ke toldafgiftsbeløb, der er anfægtet i hovedsagen, mål inden for den fælles handelspolitik såvel som inden for den fælles landbrugspolitik.
28. I denne forbindelse bemærkes, at Domstolens praksis i de sager, som gav anledning til Wünsche-dommen og Pietsch-dommen, som den forelæggende ret har henvist til i anmodningen om præjudiciel afgørelse, udelukkende vedrører beskyttelsesforanstaltninger, der på daværende tidspunkt blev vedtaget selvstændigt af Unionen i henhold til reglerne om den fælles markedsordning for produkter forarbejdet på basis af frugt og grøntsager henhørende under området for den fælles landbrugspolitik. Sagerne drejede sig om foranstaltninger udvalgt af Europa-Kommissionen blandt en meget lang række af told- og ikke-toldmæssige foranstaltninger, hvormed det ønskede mål inden for den fælles landbrugspolitik kunne opnås.
29. Derimod udgør pålægget af en toldafgift som den, hvis beløb er genstand for det af den forelæggende ret rejste gyldighedsspørgsmål, den eneste foranstaltning, som Unionens institutioner kunne vedtage over for de pågældende vareindførsler i overensstemmelse med de internationale forpligtelser, som Unionen har påtaget sig inden for rammerne af WTO. Det følger således af artikel 4 i aftalen om landbrug, at alle ikke-toldmæssige handelshindringer i landbrugssektoren skal ophæves og omdannes til toldafgifter, idet maksimumssatsen for sidstnævnte fastsættes på listerne over indrømmelser fra WTO’s medlemmer.
30. Den nævnte retspraksis tager på ingen måde hensyn til de mål inden for den fælles handelspolitik, der er særlige for den i hovedsagen omhandlede lovgivning, og som skyldes den situation, der er opstået efter de internationale forpligtelser, som Unionen har påtaget sig inden for rammerne af de multilaterale forhandlinger i Uruguay-rundens regi, og hvor den fælles toldtarif er den eneste tilgængelige foranstaltning for at beskytte Fællesskabets marked i denne sektor over for indførsler fra tredjelande. Det følger heraf, at denne retspraksis, henset til de retlige rammer for hovedsagen, ikke er relevant for så vidt angår behandlingen af gyldighedsspørgsmålet.
31. I det foreliggende tilfælde skal det for at bedømme, om det i hovedsagen anfægtede specifikke toldafgiftsbeløb er gyldigt, undersøges, om dette udgør en foranstaltning, der er åbenbart uforholdsmæssig med henblik på opnåelsen af de mål, som den pågældende lovgivning forfølger.
32. Når henses til, hvor kompleks en opgave det er på forhånd inden for rammerne af forhandlingerne i WTO at fastlægge, på hvilket niveau den specifikke toldafgift gør disse indførsler mindre fordelagtige økonomisk set, kan det ikke hævdes, at de berørte EU-institutioner har overskredet grænserne for deres vide skøn på området ved at fastsætte beløbet for Unionens maksimale toldafgift til 222 EUR pr. 100 kg drænet nettovægt. Dette beløb kan herefter ikke anses for at være åbenbart uforholdsmæssig.
33. Tilsvarende kan det heller ikke, henset til de retlige rammer for hovedsagen, udledes, at det i hovedsagen anfægtede specifikke toldafgiftsbeløb er åbenbart uforholdsmæssigt med henblik på de forfulgte formål på baggrund af den omstændighed, at dette beløb angiveligt bevirker, at indførsler uden for toldkontingent fratages enhver udsigt til at kunne blive økonomisk rentable.
34. For så vidt angår sagsøgeren i hovedsagens argument om, at niveauet for den specifikke toldafgift, der er anfægtet i hovedsagen, forhindrer salg i EU af svampe hidrørende fra Folkerepublikken Kina, henset til deres produktionsomkostninger, bemærkes, at det følger af mestbegunstigelsesprincippet i artikel 1 i GATT 1994, at det ikke er tilladt at fastsætte den specifikke toldafgift på et forskelligt niveau hver gang i forhold til hvert enkelt medlem af WTO. Dette argument vedrørende produktionsomkostningerne for svampe hidrørende fra en enkelt WTO-medlemsstat, her Folkerepublikken Kina, kan ikke påvise, at EU-lovgiver har overskredet sin vide skønsbeføjelse ved at fastsætte beløbet for den specifikke toldafgift til 222 EUR pr. 100 kg drænet nettovægt, der finder anvendelse på indførsler uden for toldkontingent fra samtlige WTO-medlemsstater.
35. Når henses til samtlige de ovenfor anførte bemærkninger, har gennemgangen af det forelagte spørgsmål intet frembragt, som kan rejse tvivl om gyldigheden af det specifikke toldafgiftsbeløb på 222 EUR pr. 100 kg drænet nettovægt, der finder anvendelse i henhold til forordning nr. 1719/2005, og som opkræves ved indførsler af svampekonserves af slægten Agaricus henhørende under underposition 2003 10 30 i den kombinerede nomenklatur, der foretages uden for det ved forordning nr. 1864/2004 åbnede toldkontingent.
Sagens omkostninger
36. Da sagens behandling i forhold til hovedsagens parter udgør et led i den sag, der verserer for den forelæggende ret, tilkommer det denne at træffe afgørelse om sagens omkostninger. Bortset fra nævnte parters udgifter kan de udgifter, som er afholdt i forbindelse med afgivelse af indlæg for Domstolen, ikke erstattes.
Afgørelse
På grundlag af disse præmisser kender Domstolen (Tredje Afdeling) for ret:
Gennemgangen af det forelagte spørgsmål har intet frembragt, som kan rejse tvivl om gyldigheden af det specifikke toldafgiftsbeløb på 222 EUR pr. 100 kg drænet nettovægt, der finder anvendelse i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1719/2005 af 27. oktober 2005 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif, og som opkræves ved indførsler af svampekonserves af slægten Agaricus henhørende under underposition 2003 10 30 i den kombinerede nomenklatur indeholdt i nævnte bilag, der foretages uden for toldkontingentet åbnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1864/2004 af 26. oktober 2004 om åbning og forvaltning af toldkontingenter for svampekonserves fra tredjelande, som ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1995/2005 af 7. december 2005.