62023CJ0513
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (kilencedik tanács)
2024. október 24. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal – Az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásai – 2014/24/EU irányelv – Építési beruházásra irányuló közbeszerzések – A 42. cikk (3) bekezdésének b) pontja – Műszaki leírás – A »vagy azzal egyenértékű« kifejezés – A műszaki szabványokra való hivatkozás – 305/2011/EU rendelet – 2014/35/EU irányelv”
A C‑513/23. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Аdministrativen sad Pleven (pleveni közigazgatási bíróság, Bulgária) a Bírósághoz 2023. augusztus 9‑én érkezett, 2023. július 28‑i határozatával terjesztett elő
az Obshtina Pleven
és
a Rakovoditel na Upravlyavashtia organ na Operativna programa „Regioni v rastezh” 2014–2020
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (kilencedik tanács),
tagjai: C. Lycourgos, a harmadik tanács elnöke, a kilencedik tanács elnökeként eljárva (előadó), S. Rodin és O. Spineanu‑Matei bírák,
főtanácsnok: M. Campos Sánchez‑Bordona,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel az írásbeli szakaszra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–
az Obshtina Pleven képviseletében M. Manolova‑Naydenova advokat,
–
az osztrák kormány képviseletében A. Posch és J. Schmoll, meghatalmazotti minőségben,
–
az Európai Bizottság képviseletében A. Spina, G. Wils és I. Zaloguin, meghatalmazotti minőségben
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a 2019. október 30‑i (EU) 2019/1828 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (HL 2019. L 279., 25. o.) módosított, a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26‑i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 94., 65. o.; helyesbítés: HL 2015. L 275., 68. o.; a továbbiakban: 2014/24 irányelv) 42. cikke (3) bekezdése b) pontjának az ezen irányelv VII. mellékletének 2. pontjával összefüggésben történő értelmezésére vonatkozik.
2
E kérelmet az Obshtina Pleven (Pleven önkormányzata, Bulgária) és a rakovoditel na Upravliavashtia organ na Operativna programa „Regioni v rastezh” 2014–2020 (a 2014–2020‑as időszakra vonatkozó „Fejlődő régiók” operatív program irányító hatóságának vezetője, Bulgária) között azon határozat tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő, amelyben arra kötelezte ezen önkormányzatot, hogy a közbeszerzési szabályok állítólagos megsértése miatt korrigálja a fenntartható városi környezetre vonatkozó projekt finanszírozása tekintetében támogatható kiadásokat.
Jogi háttér
Az uniós jog
A 98/34/EK irányelv
3
Az alkalmazandó uniós szabályozás tekintetében a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22‑i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 1998. L 204., 37. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 20. kötet, 337. o.) a releváns, amely az alapügy tényállása megvalósulásának időpontjában már nem volt hatályban. Ezen irányelv „Európai szabványügyi testületek” című I. melléklete a következő felsorolást tartalmazta:
„CEN
European Committee for Standardisation (Európai Szabványügyi Bizottság)
Cenelec
European Committee for Electrotechnical Standardisation (Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság)
ETSI
European Telecommunications Standards Institute (Európai Távközlési Szabványügyi Intézet).
4
Az említett irányelv 6. cikkének (3) bekezdése előírta, hogy az Európai Bizottság kérheti az európai szabványügyi szervezeteket, hogy meghatározott határidőn belül dolgozzanak ki európai szabványt.
A 305/2011/EU rendelet
5
Az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. március 9‑i 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2011. L 88., 5. o.) 2. cikke a következőket mondja ki:
„E rendelet alkalmazásában:
[…]
11)
»harmonizált szabvány«: a 98/34/EK irányelv I. mellékletében felsorolt valamelyik európai szabványügyi testület által, ugyanezen irányelv 6. cikkének megfelelően a Bizottság kérelme alapján elfogadott szabvány;
[…]”
6
E rendelet 17. cikkének (5) bekezdése ekképp rendelkezik:
„A Bizottság elbírálja, hogy az európai szabványügyi testületek által megállapított harmonizált szabványok megfelelnek‑e a vonatkozó megbízásoknak.
A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi a vonatkozó megbízásoknak megfelelő harmonizált szabványok hivatkozásainak jegyzékét.
A jegyzékben szereplő valamennyi harmonizált szabvány esetében fel kell tüntetni a következőket:
a)
a hatályukat vesztő harmonizált műszaki előírások hivatkozásai, amennyiben van ilyen;
b)
a párhuzamos hatályosság időszakának kezdete;
c)
a párhuzamos hatályosság időszakának vége.
A Bizottság közzéteszi a jegyzék naprakésszé tételére szolgáló összes adatot.
A párhuzamos hatályosság kezdetének időpontjától a harmonizált szabványt fel lehet használni az annak hatálya alá tartozó építési termékre vonatkozó teljesítménynyilatkozat elkészítéséhez. A nemzeti szabványügyi testületek feladata gondoskodni a harmonizált szabványok 98/34/EK irányelvnek megfelelő átültetéséről.
A[z egyszerűsített eljárásokat előíró] 36–38. cikk sérelme nélkül, a párhuzamos hatályosság végének időpontjától kizárólag a harmonizált szabvány alapján készíthető el az annak hatálya alá tartozó építési termékekre vonatkozó teljesítménynyilatkozat.
A párhuzamos hatályosság időszakának leteltével az ellentmondó nemzeti szabványokat vissza kell vonni, és a tagállamoknak meg kell szüntetniük valamennyi ellentmondó nemzeti rendelkezés érvényességét.”
Az 1025/2012/EU rendelet
7
Az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25‑i 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2012. L 316., 12. o.) 2. cikke értelmében:
„E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:
1)
»szabvány«: egy elismert szabványügyi testület által ismételt vagy folyamatos alkalmazás céljára elfogadott műszaki előírás, amelynek betartása nem kötelező, és amely a következő kategóriák valamelyikébe tartozik:
a)
»nemzetközi szabvány«: valamely nemzetközi szabványügyi testület által elfogadott szabvány;
b)
»európai szabvány«: valamely európai szabványügyi szervezet által elfogadott szabvány;
c)
»harmonizált szabvány«: a Bizottság felkérésére az uniós harmonizációs jogszabályok alkalmazásának elősegítésére elfogadott európai szabvány;
d)
»nemzeti szabvány»: valamely nemzeti szabványügyi testület által elfogadott szabvány;
[…]”
A 2014/24 irányelv
8
A 2014/24 irányelv (74) preambulumbekezdésének szövege a következő:
„A közbeszerzők által kidolgozott műszaki leírásoknak lehetővé kell tenniük a közbeszerzésben a verseny biztosítását, valamint a közbeszerzés keretében a fenntarthatósági célok elérését. E célból lehetővé kell tenni a piacon jelen lévő műszaki megoldások, szabványok és műszaki leírások sokféleségét tükröző ajánlatok benyújtását, ideértve az építési beruházásokhoz, árukhoz és szolgáltatásokhoz kapcsolódó gyártási folyamatok életciklusával és fenntarthatóságával kapcsolatos teljesítménykritériumokra épülő megoldásokat, standardokat és előírásokat is.
Ennek megfelelően a műszaki leírásokat olyan módon kell összeállítani, amely kivédi a verseny olyan követelmények révén történő mesterséges korlátozását, amelyek egy konkrét gazdasági szereplőnek kedveznek azáltal, hogy az adott gazdasági szereplő által rendszerint kínált áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások fő jellemzőit tükrözik. A műszaki leírásoknak a funkcionális és teljesítménybeli követelmények megadásával történő összeállítása általában lehetővé teszi e cél lehető legmegfelelőbb módon történő megvalósítását. A funkcionalitáshoz és a teljesítményhez kapcsolódó követelmények az innovációnak is kedvező eszközök a közbeszerzés során, amelyeket a lehető legszélesebb körben alkalmazni kell. Amennyiben európai standardra vagy annak hiányában nemzeti standardra történik hivatkozás, az ajánlatkérő szerveknek az ezekkel egyenértékű előírásokon alapuló ajánlatokat is figyelembe kell venniük. A kért jelöléssel való egyenértékűséget az ajánlattevőnek kell bizonyítania.
Az egyenértékűség bizonyításához lehetővé kell tenni annak megkövetelését az ajánlattevőktől, hogy nyújtsanak be valamely harmadik személy által hitelesített bizonyítékot. Mindazonáltal más megfelelő bizonyítási eszközöknek – például a gyártó technikai dossziéjának – a használatát is meg kell engedni, ha az érintett gazdasági szereplő nem jut hozzá ilyen tanúsítványokhoz vagy vizsgálati eredményekhez, illetve nincs lehetősége azoknak az adott határidőn belüli megszerzésére, feltéve, hogy az érintett gazdasági szereplő azok révén bizonyítani tudja, hogy az adott építési beruházás, áru vagy szolgáltatás megfelel a műszaki leírásban, az odaítélési szempontokban vagy a szerződésteljesítési feltételekben foglalt követelményeknek vagy kritériumoknak.”
9
Ezen irányelv 4. cikke előírja:
„Ezt az irányelvet azokra a beszerzésekre kell alkalmazni, amelyek hozzáadottérték‑adó (héa) nélküli becsült értéke eléri vagy meghaladja a következő értékhatárokat:
a)
5350000 [euró] az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében;
[…]”
10
Az említett irányelv 42. cikke a következőképpen rendelkezik:
„[…]
(2)   A műszaki leírásnak valamennyi gazdasági szereplő számára egyenlő hozzáférést kell lehetővé tennie a beszerzési eljáráshoz, és nem lehet olyan hatása, amely indokolatlanul akadályozná a verseny biztosítását a közbeszerzés során.
(3)   A műszaki leírást az uniós joggal összeegyeztethető kötelező nemzeti műszaki szabályok sérelme nélkül, az alábbi módok valamelyikén kell megadni:
[…]
b)
a műszaki leírásra való hivatkozással és – a következő sorrendben – a következőkre történő hivatkozással: az építési beruházási munkák tervezésére, számítási módszerére és kivitelezésére, valamint az áruk felhasználására vonatkozó európai szabványokat, európai műszaki tanúsítványokat, közös műszaki leírásokat, nemzetközi szabványokat, az európai szabványügyi szervezetek által létrehozott egyéb műszaki hivatkozási rendszereket átültető nemzeti szabványok vagy – ezek bármelyikének hiányában – nemzeti szabványok, nemzeti műszaki tanúsítványok, illetve nemzeti műszaki leírások;
[…]
(5)   Ha az ajánlatkérő szerv él a (3) bekezdés b) pontjában említett műszaki leírásra való hivatkozás lehetőségével, nem utasíthat el ajánlatot azon az alapon, hogy az ajánlatban szereplő építési beruházások, áruk vagy szolgáltatások nem felelnek meg az általa hivatkozott műszaki leírásnak, amennyiben az ajánlattevő ajánlatában bármely megfelelő eszközzel – ideértve a 44. cikkben említett bizonyítási eszközt is – bizonyítja, hogy az általa javasolt megoldások egyenértékű módon megfelelnek a műszaki leírásban meghatározott követelményeknek.
[…]”
11
Ugyanezen irányelv 44. cikke értelmében:
„(1)   Az ajánlatkérő szervek megkövetelhetik, hogy a gazdasági szereplők a műszaki leírásokban, illetve az odaítélési szempontok vagy a szerződés teljesítésére vonatkozó feltételek keretében meghatározott követelményeknek vagy kritériumoknak való megfelelés bizonyítékaként nyújtsanak be megfelelőségértékelő szervek által készített vizsgálati jelentést vagy ilyen szervek által kiállított tanúsítványt.
Ha az ajánlatkérő szervek megkövetelik egy konkrét megfelelőségértékelő szerv által kiállított tanúsítvány benyújtását, a más elismert megfelelőségértékelő szervek által kiállított, ezzel egyenértékű tanúsítványokat is el kell fogadniuk.
[…]
(2)   Az ajánlatkérő szervek az (1) bekezdésben említetteken kívül más megfelelő bizonyítási eszközöket – például a gyártó műszaki dokumentációját – is kötelesek elfogadni, ha az érintett gazdasági szereplő nem fért hozzá az (1) bekezdésben említett tanúsítványokhoz vagy vizsgálati jelentésekhez, illetve nem volt lehetősége azoknak az adott határidőn belül történő megszerzésére, feltéve, hogy a hozzá nem férés nem a gazdasági szereplőnek tudható be, valamint, hogy az érintett gazdasági szereplő ily módon bizonyítja, hogy az általa lebonyolítandó építési beruházás, szállítandó áru vagy nyújtandó szolgáltatás megfelel a műszaki leírásban foglaltaknak, az odaítélési szempontoknak, illetve a szerződésteljesítési feltételeknek.
(3)   A tagállamok kérésre más tagállamok rendelkezésére bocsátanak minden olyan információt, amely […] az e cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően benyújtott bizonyítékokkal és iratokkal kapcsolatos. […]”
12
A 2014/24 irányelv VII. melléklete előírja:
„Ezen irányelv alkalmazásában:
[…]
(2)
»szabvány« valamely elismert szabványügyi testület által ismételt vagy folyamatos alkalmazás céljából elfogadott műszaki leírás, amelynek betartása nem kötelező, és amely az alábbiak valamelyike:
a)
»nemzetközi szabvány«: valamely nemzetközi szabványügyi szervezet által elfogadott; a nyilvánosság számára elérhető szabvány;
b)
»európai szabvány«: valamely európai szabványügyi szervezet által elfogadott, a nyilvánosság számára elérhető szabvány;
c)
»nemzeti szabvány«: valamely nemzeti szabványügyi szervezet által elfogadott; a nyilvánosság számára elérhető szabvány;
[…]”
A 2014/35/EU irányelv
13
A meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok összehangolásáról szóló, 2014. február 26‑i 2014/35/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 96., 357. o.) 2. cikke kimondja:
„Ezen irányelv alkalmazásában:
[…]
9.
»harmonizált szabvány«: az [1025/2012 rendelet] 2. cikke (1) pontjának c) alpontjában meghatározott harmonizált szabvány;
[…]”
A bolgár jog
14
A Zakon za obshtestvenite porachki (a közbeszerzésekről szóló törvény, a DV 2016. február 16‑i 13. száma) alapügyre alkalmazandó változata (a továbbiakban: közbeszerzési törvény) 48. cikkének (2) bekezdése értelmében a szabványra, előírásra, műszaki értékelésre vagy műszaki engedélyre való minden hivatkozást a „vagy azzal egyenértékű” kifejezéssel kell kiegészíteni.
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
15
2020. július 10‑én Pleven önkormányzata közigazgatási szerződést kötött a Ministerstvo na regionalnoto razvitie i blagoustroystvotóval (regionális fejlesztési és közmunkaügyi minisztérium, Bulgária) azzal a céllal, hogy a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló Operativna programa „Regioni v rastezh” („Fejlődő régiók” operatív program 2014–2020) keretében támogatásban részesüljön a fenntartható városi környezethez hozzájáruló projekt finanszírozásához.
16
Ennek keretében az önkormányzat „Városi környezetben elhelyezkedő lineáris objektumok felújítására irányuló építési munkák – három részből álló – kivitelezése Plevenben” elnevezésű közbeszerzési eljárást szervezett. Az 1. tétel műszaki leírása a BDS 624:87 (Beton szegélykövek), a BDS EN 1340:2005 (Beton járdaszegélykövek. Követelmények és vizsgálati módszerek), valamint az EN 60332‑1‑2 (Lángoknak kitett elektromos és optikai szálakból álló kábelek vizsgálata. 1–2. rész. A láng függőleges terjedésének tesztelése szigetelt vezetéken vagy kábelen. Vizsgálati eljárás 1 kW‑os előkevert lánggal). Ezek a műszaki leírások nem tartalmazták a „vagy azzal egyenértékű” kifejezést.
17
2021. február 19‑én minden egyes rész tekintetében nyertes ajánlattevőt jelöltek ki. 2021. március 23‑án szerződést kötöttek az 1. rész nyertes ajánlattevőjével 1449180,17 bolgár leva (BGN) (hozzávetőleg 740000 euró) nettó összegben.
18
2023. március 20‑i határozatával a „Fejlődő régiók” 2014–2020 operatív program irányító hatóságának vezetője a szerződés összege 25%‑ának megfelelő pénzügyi korrekciót írt elő a bolgár állami támogatásra jogosult kiadások tekintetében. E pénzügyi korrekciót többek között azzal az indokkal írták elő, hogy a szóban forgó közbeszerzési eljárást nem a 2014/24 irányelv 42. cikkét átültető közbeszerzési törvény 48. cikkének (2) bekezdésével összhangban folytatták le, és többek között azt írja elő, hogy a közbeszerzési szerződés minden olyan műszaki előírását, amelyet valamely szabványra való hivatkozással fogalmaztak meg, a „vagy azzal egyenértékű” kifejezéssel kell kiegészíteni. A pleveni önkormányzat azáltal, hogy ezt nem említette meg, igazolatlanul korlátozta valamennyi érdekelt gazdasági szereplő lehetőségét arra, hogy részt vegyen ebben az eljárásban, ami pénzügyi következményekkel jár, mivel ez az Európai Unió költségvetését érintő kár kockázatához vezet.
19
A pleveni önkormányzat keresetet indított e határozat megsemmisítése iránt az Administrativen sad Pleven (pleveni közigazgatási bíróság, Bulgária), a kérdést előterjesztő bíróság előtt. Ezen önkormányzat arra hivatkozik, hogy a „vagy azzal egyenértékű” megjelölés elhagyása nem járt azzal a hatással, hogy elriasztotta volna az említett eljárás potenciális résztvevőit. Az építőanyagoknak ugyanis meg kell felelniük a 305/2011 rendeletben foglalt alapvető követelményeknek. Márpedig a BDS EN 1340:2005 és az EN 60332‑1‑2 szabvány e rendelet értelmében vett „harmonizált szabványoknak” minősülnek. Következésképpen nem léteznek ezekkel egyenértékű szabványok, és minden más szabvány ellentétes lenne az alkalmazandó szabályozással.
20
E tekintetben a Balgarski institut po standartizatsia (bolgár szabványügyi intézet) által a kérdést előterjesztő bírósághoz benyújtott levélben foglalt magyarázatok szerint 2005‑ben az e levél megszövegezésének időpontjában hatályos BDS EN 1340:2005 bolgár szabvány a BDS 624:1987 bolgár szabvány helyébe lépett. A BDS EN 60332‑1‑2:2006 szabvány az a bolgár szabvány, amely az IEC 60332‑1‑2:2004 nemzetközi szabvánnyal azonos európai szabványt vezet be. Az egyenértékűség fogalmának nincs értelme a nemzetközi, európai vagy nemzeti szabványosítás területén, amely elvének pontosan az a lényege, hogy minden egyes tárgy tekintetében egyetlen szabványt határoz meg.
21
Tekintettel arra a tényre, hogy a szóban forgó közbeszerzési szerződést az uniós költségvetésből finanszírozzák, a kérdést előterjesztő bíróság rámutat, hogy a 2014/24 irányelv VII. mellékletének 2. pontja értelmében a „szabvány” egy olyan műszaki leírás, amelynek tiszteletben tartása nem kötelező.
22
Márpedig e bíróság szerint az előtte szóban forgó szabványok a 305/2011 rendelet értelmében vett harmonizált szabványok. A 2016. október 27‑iJames Elliott Construction ítélet (C‑613/14, EU:C:2016:821) 40. pontjára, valamint a 2020. december 17‑iNémetország kontra Bizottság ítélet (C‑475/19 P és C‑688/19 P, EU:C:2020:1036) 65. és 66. pontjára tekintettel az említett bíróság úgy véli, hogy az ilyen szabványok kötelező erejűnek tekinthetők.
23
Ennek alapján ugyanezen bíróság arra keresi a választ, hogy e szabályok a 2014/24 irányelv 42. cikke (3) bekezdése b) pontjának hatálya alá tartoznak‑e, és az ajánlatkérő szerv köteles‑e vagy jogosult‑e ezzel egyenértékű szabványt megkövetelni.
24
E körülmények között az Administrativen sad Pleven (pleveni közigazgatási bíróság, Bulgária) úgy határozott, hogy felfüggeszti az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„Úgy kell‑e értelmezni a [2014/24] irányelv 42. cikke (3) bekezdésének ugyanezen irányelv VII. mellékletének 2. pontjával összefüggésben értelmezett b) pontját, hogy megengedett az olyan nemzeti szabályozás és ítélkezési gyakorlat, amely szerint az ajánlatkérő szerv minden esetben köteles az eljárást megindító hirdetményben a valamely betartandó szabványra való mindegyik hivatkozást a „vagy azzal egyenértékű” kifejezéssel ellátni, mégpedig akkor is, ha [305/2011 rendelet], illetve a hatályon kívül helyezett[, az építési termékekre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1988. december 21‑i 89/106/EGK tanácsi irányelv (HL 1989. L 40., 12. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 9. kötet, 296. o.)] alapján megállapított harmonizált szabványt kell betartani?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
25
Előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keresi a választ, hogy úgy kell‑e értelmezni a 2014/24 irányelv 42. cikke (3) bekezdésének b) pontját, hogy azzal nem ellentétes egy olyan nemzeti szabályozás, amely az ajánlatkérő szervektől a „vagy azzal egyenértékű” kifejezés feltüntetését követeli meg minden olyan esetben, amikor a közbeszerzési dokumentációban szereplő műszaki leírásokat európai szabványokat – köztük a 305/2011 rendelet hatálya alá tartozó harmonizált szabványokat – átültető nemzeti szabványokra hivatkozással fogalmazták meg.
26
Elöljáróban meg kell állapítani, hogy az előzetes döntéshozatal iránti kérelem nem teszi lehetővé annak megállapítását, hogy az alapügyben szóban forgó szerződés becsült értéke eléri vagy meghaladja a 2014/24 irányelv 4. cikkének a) pontjában az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések tekintetében meghatározott 5350000 eurós értékhatárt, és következésképpen e közbeszerzés ezen irányelv hatálya alá tartozik.
27
Mindazonáltal, amint a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatából kitűnik, ha valamely nemzeti jogszabály az uniós jogi aktus hatálya alá nem tartozó helyzetekre adott megoldásaiban közvetlenül és feltétel nélkül összhangban van az e jogi aktussal elfogadott megoldásokkal, határozott uniós érdek fűződik ahhoz, hogy egységesen értelmezzék az említett jogi aktusból átvett rendelkezéseket. Ez ugyanis lehetővé teszi a jövőbeli eltérő értelmezések elkerülését és az e helyzetek és az említett rendelkezések hatálya alá tartozó helyzetek azonos módon történő kezelésének biztosítását (2023. december 7‑iObshtina Razgrad ítélet, C‑441/22 és C‑443/22, EU:C:2023:970, 39. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
28
E tekintetben a Bíróság már kimondta, hogy a közbeszerzésekről szóló törvény, amely a 2014/24 irányelvet átültette a bolgár jogrendbe, általánosabban valamennyi, az európai alapok által támogatott közbeszerzési eljárásra alkalmazandó, az érintett szerződések értékétől függetlenül (2023. december 7‑iObshtina Razgrad ítélet, C‑441/22 és C‑443/22, EU:C:2023:970, 40. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
29
Márpedig az előzetes döntéshozatal iránti kérelemből az tűnik ki, hogy az alapügyben szóban forgó közbeszerzési szerződést az uniós költségvetésből finanszírozzák, és hogy a közbeszerzési törvény ülteti át a bolgár jogba a 2014/24 irányelv 42. cikke (3) bekezdésének b) pontját, így az e rendelkezésben foglalt szabályok alkalmazhatók e közbeszerzési szerződésre.
30
E körülmények között az a tény, hogy az alapügyben szóban forgó szerződés becsült értéke nem tűnik ki e kérelemből, nem akadálya annak, hogy a Bíróság választ adjon az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésre.
31
Ezen előzetes pontosításokra figyelemmel meg kell jegyezni, hogy a 2014/24 irányelv 42. cikke (3) bekezdésének b) pontja úgy rendelkezik, hogy a műszaki leírást többek között – ebben a sorrendben – az európai szabványokat átültető nemzeti szabványokra, a nemzetközi szabványokra vagy a nemzeti szabványokra történő hivatkozással kell megadni. E rendelkezés azt is előírja, hogy minden „ilyen hivatkozást” a „vagy azzal egyenértékű” kifejezésnek kell kísérnie.
32
Az említett rendelkezés szövegéből az tűnik ki, hogy a „vagy azzal egyenértékű” kifejezést mindig fel kell tüntetni, ha a műszaki leírásokat szabványokra – köztük az európai szabványokat átültető nemzeti szabványokra – való hivatkozással fogalmazzák meg. Ugyanezen rendelkezés nem ír elő semmiféle kivételt a 305/2011 rendelet 2. cikkének 11. pontja értelmében vett harmonizált szabványok tekintetében.
33
Ez a követelmény egyébiránt összhangban van a 2014/24 irányelv VII. mellékletének 2. pontjával, amely a „szabvány” fogalmát úgy határozza meg, mint amely egy elismert – nemzetközi, európai vagy nemzeti – szabványügyi testület által ismételt vagy folyamatos alkalmazás céljából elfogadott olyan műszaki leírásnak felel meg, amelynek betartása nem kötelező, és amely a nyilvánosság számára hozzáférhető.
34
Ennélfogva nem róható fel a nemzeti szabályozással szemben, hogy az ajánlatkérőktől a „vagy azzal egyenértékű” kifejezés feltüntetését írja elő minden olyan esetben, amikor a műszaki leírást szabványokra való hivatkozással fogalmazzák meg.
35
Ezt az értelmezést megerősíti az a megállapítás, miszerint az ezen irányelv 42. cikke (5) bekezdésének megfelelően, amennyiben az építési beruházás, árubeszerzés vagy szolgáltatás nem felel meg az említett irányelv 42. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében a szabványokra való hivatkozással megfogalmazott műszaki leírásnak, az ajánlattevő az ajánlatában bizonyíthatja, hogy a javasolt megoldások egyenértékű módon megfelelnek az e műszaki leírásban meghatározott követelményeknek.
36
A jelen ítélet 34. pontjában szereplő értékelést megerősíti a 2014/24 irányelvnek az ezen irányelv (74) preambulumbekezdésében említett célkitűzése is, amely arra irányul, hogy a közbeszerzők által megállapított műszaki leírások lehetővé tegyék a közbeszerzési szerződések verseny előtti megnyitását, és többek között a piacon létező műszaki megoldások sokféleségét tükrözzék.
37
A fentiek összességéből az következik, hogy a jelen ügyben nincs jelentősége annak, hogy a kérdést előterjesztő bíróság által említett BDS EN 1340:2005 szabvánnyal átültetett EN 1340:2003 szabvány szerepel‑e a harmonizált szabványoknak a 305/2011 rendelet végrehajtása keretében az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett legutóbbi közleményében (HL 2018. C 92., 139. o.) későbbi felváltása vagy elavulttá nyilvánítása nélkül. Hasonlóképpen nem bír relevanciával az a körülmény sem, hogy az alapeljárás tényállásának megvalósulása idején az EN 60332‑1‑2:2004 szabvány szerepelt az Európai Unió Hivatalos Lapjában a 2014/35 irányelv végrehajtása keretében elfogadott bizottsági közleményben (HL 2018. C 326., 4. o.) közzétett harmonizált szabványok jegyzékében.
38
A fenti megfontolások összességére figyelemmel az előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 2014/24 irányelv 42. cikke (3) bekezdésének b) pontját úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes egy olyan nemzeti szabályozás, amely az ajánlatkérő szervektől a „vagy azzal egyenértékű” kifejezés feltüntetését követeli meg minden olyan esetben, amikor a közbeszerzési dokumentációban szereplő műszaki leírásokat európai szabványokat – köztük a 305/2011 rendelet hatálya alá tartozó harmonizált szabványokat – átültető nemzeti szabványokra hivatkozással fogalmazták meg.
A költségekről
39
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (kilencedik tanács) a következőképpen határozott:
A 2019. október 30‑i (EU) 2019/1828 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel módosított, a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26‑i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 42. cikke (3) bekezdésének b) pontját
a következőképpen kell értelmezni:
azzal nem ellentétes egy olyan nemzeti szabályozás, amely az ajánlatkérő szervektől a „vagy azzal egyenértékű” kifejezés feltüntetését követeli meg minden olyan esetben, amikor a közbeszerzési dokumentációban szereplő műszaki leírásokat európai szabványokat – köztük az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. március 9‑i 305/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó harmonizált szabványokat – átültető nemzeti szabványokra hivatkozással fogalmazták meg.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: bolgár.