null
ROZSUDEK TRIBUNÁLU (pátého senátu zasedajícího v kolegiu o pěti soudcích)
13. května 2026(*)
„ Řízení o předběžné otázce – Celní unie – Celní kodex Unie – Právo na opravný prostředek – Článek
44 odst. 4 nařízení (EU) č. 952/2013 – Rozhodnutí týkající se závazné informace o sazebním zařazení – Opravný prostředek k soudu – Oprava – Zpětný účinek“
Ve věci T‑150/25,
jejímž předmětem je žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná na základě článku 267 SFEU rozhodnutím Verwaltungsgerichtshof (Nejvyšší správní soud, Rakousko) ze dne 30. ledna 2025, došlým Soudnímu dvoru dne 21. února 2025, v řízení
Zollamt Österreich
proti
G GmbH,
TRIBUNÁL (pátý senát zasedající v kolegiu o pěti soudcích),
ve složení: M. Sampol Pucurull (zpravodaj), předseda, T. Pynnä, J. Laitenberger, M. Stancu a W. Valasidis, soudci,
generální advokát: J. Martín y Pérez de Nanclares,
za soudní kancelář: P. Cullen, rada,
s přihlédnutím k tomu, že na základě čl. 50b třetího pododstavce statutu Soudního dvora Evropské unie předal Soudní dvůr dne 7. března 2025 žádost o rozhodnutí o předběžné otázce Tribunálu,
s přihlédnutím k oblasti uvedené v čl. 50b prvním pododstavci písm. c) statutu Soudního dvora Evropské unie a k tomu, že nevyvstává samostatná otázka výkladu ve smyslu čl. 50b druhého pododstavce uvedeného statutu,
s přihlédnutím k písemné části řízení,
po jednání konaném dne 10. prosince 2025,
s ohledem na vyjádření, která předložili:
–        za G Gmbh: W. Gappmayer, Rechtsanwalt,
–        za italskou vládu: S. Fiorentino, jako zmocněnec, ve spolupráci s: F. Meloncelli, avvocato dello Stato,
–        za Evropskou komisi: A. Demeneix a B. Eggers, jako zmocněnkyně,
po vyslechnutí stanoviska generálního advokáta na jednání konaném dne 21. ledna 2026,
vydává tento
Rozsudek
1        Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce se týká výkladu článků 33, 34, 44 a 45 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. 2013, L 269, s. 1, dále jen „celní kodex Unie“).
2        Tato žádost byla předložena v rámci sporu mezi společností G GmbH a Zollamt Österreich (rakouský celní úřad, dále jen „celní úřad“) týkajícího se sazebního zařazení jednorázového zdravotnického zaškrcovadla rozhodnutím týkajícím se závazné informace o sazebním zařazení (dále jen „ZISZ“).
Právní rámec
Unijní právo
3        Body 26 a 27 odůvodnění celního kodexu Unie uvádějí:
„(26)       Aby byla zaručena rovnováha mezi povinností celních orgánů zajistit řádné uplatňování celních předpisů na jedné straně a právem hospodářských subjektů na spravedlivé zacházení na straně druhé, měly by být celním orgánům přiznány rozsáhlé kontrolní pravomoci a hospodářským subjektům právo [na podání opravného prostředku].
(27)      V souladu s Listinou základních práv Evropské unie je nezbytné poskytnout každé osobě vedle práva [na podání opravného prostředku] proti jakémukoli rozhodnutí celních orgánů i právo na slyšení před tím, než je přijato rozhodnutí, které by se jí mohlo nepříznivě dotknout. [...]“
4        Oddíl 3 hlavy I kapitoly 2 celního kodexu Unie, nadepsaný „Rozhodnutí v rámci celních předpisů“, obsahuje články 22 až 37.
5        Článek 33 celního kodexu Unie, nadepsaný „Rozhodnutí týkající se [ZISZ]“, v odstavci 1 stanoví:
„Celní orgány přijmou na základě žádosti rozhodnutí týkající se [ZISZ] [...].
[...]“
6        Článek 34 celního kodexu Unie, nadepsaný „Provádění a uplatňování rozhodnutí týkajících se [ZISZ]“, v odstavcích 1 a 3 až 6 stanoví:
„1.      Rozhodnutí o ZISZ pozbývají platnosti před uplynutím lhůty uvedené v čl. 33 odst. 3, pokud přestanou být v souladu s právními předpisy v důsledku některého z těchto případů:
a)      přijetí změny nomenklatur podle čl. 56 odst. 2 písm. a) a b), nebo
b)      přijetí opatření podle čl. 57 odst. 4,
s účinkem ode dne použitelnosti takové změny či opatření.
[...]
3.      Rozhodnutí o ZISZ [...] nemohou pozbýt platnosti se zpětným účinkem.
4.      Odchylně od čl. 23 odst. 3 a článku 27 se rozhodnutí o ZISZ [...] prohlásí za neplatná, byla-li vydána na základě nesprávných nebo neúplných informací poskytnutých ze strany žadatelů.
5.      Rozhodnutí o ZISZ [...] se zruší podle čl. 23 odst. 3 a článku 28. Tato rozhodnutí však nemohou být zrušena na žádost držitele rozhodnutí.
6.      Rozhodnutí o ZISZ [...] nelze měnit.“
7        Oddíl 6 hlavy I kapitoly 2 celního kodexu Unie, nadepsaný „Opravné prostředky“, obsahuje články 43 až 45.
8        Článek 44 celního kodexu Unie, nadepsaný „Právo na podání opravného prostředku“, stanoví:
„1.      Každá osoba má právo podat opravný prostředek proti jakémukoli rozhodnutí celních orgánů v rámci celních předpisů, jež se jí přímo a osobně dotýká.
[...]
2.      Opravný prostředek lze podat nejméně ve dvou stupních:
a)      nejdříve u celních orgánů, u soudního orgánu nebo u jiných orgánů určených k tomuto účelu členskými státy;
b)      následně u vyššího nezávislého orgánu, jímž může být v souladu s platnými předpisy členských států soudní orgán nebo rovnocenný zvláštní orgán.
[...]
4.      Členské státy zajistí, aby řízení o opravném prostředku umožnilo rychlé potvrzení nebo opravu rozhodnutí celních orgánů.“
9        Článek 45 celního kodexu Unie, nadepsaný „Přerušení výkonu rozhodnutí“, stanoví:
„1.      Podání opravného prostředku nemá odkladný účinek na výkon napadeného rozhodnutí.
2.      Celní orgány však přeruší výkon rozhodnutí, a to zcela nebo částečně, mají-li odůvodněné pochybnosti, zda je napadené rozhodnutí v souladu s celními předpisy, nebo hrozí-li dotyčné osobě nenahraditelná škoda.
[...]“
Rakouské právo
10      Ustanovení § 279 Bundesabgabenordnung (spolkový daňový řád) zní:
„(1)      S výjimkou případů uvedených v § 278 musí správní soud ve věci samé vždy rozhodnout rozsudkem. Je oprávněn nahradit posouzení daňového orgánu ve výroku i v odůvodnění svým posouzením a v souladu s tím napadené rozhodnutí změnit nebo zrušit nebo opravný prostředek proti rozhodnutí zamítnout jako neopodstatněný.
(2)      Zrušením napadeného rozhodnutí se řízení vrací do stavu, ve kterém se nacházelo před vydáním tohoto rozhodnutí.
[...]“
Spor v původním řízení a předběžné otázky
11      Dne 27. října 2022 vydal celní úřad na žádost společnosti G rozhodnutí týkající se ZISZ pro výrobek s označením „jednorázové zdravotnické zaškrcovadlo“, který zařadil pod kód 4008 2190 00 integrovaného sazebníku Evropské unie s dobou platnosti od 27. října 2022 do 26. října 2025.
12      Dne 22. listopadu 2022 podala společnost G proti rozhodnutí celního úřadu stížnost, v níž namítala, že uskutečněné sazební zařazení je věcně nesprávné. Celní úřad stížnost zamítl.
13      Dne 5. května 2023 podala společnost G proti rozhodnutí celního úřadu žalobu k Bundesfinanzgericht (Spolkový finanční soud, Rakousko). Rozsudkem ze dne 12. března 2024 Bundesfinanzgericht (Spolkový finanční soud) žalobě vyhověl a toto rozhodnutí změnil tak, že dotčený výrobek zařadil pod kód 4014 9000 00 integrovaného sazebníku Evropské unie s účinností ode dne, kdy celní úřad uvedené rozhodnutí vydal.
14      Celní úřad podal proti rozhodnutí Bundesfinanzgericht (Spolkový finanční soud) opravný prostředek „Revision“ k Verwaltungsgerichtshof (Nejvyšší správní soud, Rakousko), který je předkládajícím soudem, z důvodu, že Bundesfinanzgericht (Spolkový finanční soud) na základě ustanovení § 279 spolkového daňového řádu zamýšlel změnit rozhodnutí týkající se ZISZ uvedené v bodě 11 výše se zpětnou účinností, což celní kodex Unie, a zvláště jeho čl. 34 odst. 3 a 6, neumožňuje.
15      Podle předkládajícího soudu byl Bundesfinanzgericht (Spolkový finanční soud) v souladu s ustanovením § 279 odst. 1 spolkového daňového řádu oprávněn nahradit posouzení celního úřadu svým posouzením, a tedy změnit dotčené rozhodnutí se zpětným účinkem ke dni, kdy jej celní úřad vydal.
16      Předkládající soud však uvádí, že celní kodex Unie výslovně stanoví v čl. 34 odst. 4, že k prohlášení neplatnosti rozhodnutí týkajících se ZISZ se zpětnou účinností dojde pouze tehdy, byla-li vydána na základě nesprávných nebo neúplných informací poskytnutých ze strany žadatelů. Dále předkládající soud konstatuje, že podle čl. 34 odst. 3 tohoto kodexu rozhodnutí týkající se ZISZ nemohou pozbýt platnosti se zpětným účinkem. Konečně předkládající soud uvádí, že čl. 34 odst. 6 celního kodexu Unie stanoví, že rozhodnutí týkající se ZISZ nelze měnit.
17      Předkládající soud má nicméně pochybnosti o tom, zda má článek 34 celního kodexu Unie dopad na opravné prostředky podané na základě článku 44 tohoto kodexu.
18      Za těchto podmínek se Verwaltungsgerichtshof (Nejvyšší správní soud) rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky:
„1)      Musí být články 33, 34, 44 a 45 [celního kodexu Unie] s ohledem na skutečnost, že členské státy jsou podle čl. 44 odst. 4 [uvedeného kodexu] povinny zajistit, aby řízení o opravném prostředku umožnilo rychlé potvrzení nebo opravu rozhodnutí celních orgánů, vykládány v tom smyslu, že rozhodnutí o opravném prostředku podaném podle čl. 44 odst. 2 [celního kodexu Unie] proti [ZISZ] vydané na základě článku 33 [kodexu] má zpětný účinek ke dni, kdy [ZISZ] celní úřad vydal?
2)      Je-li odpověď na první otázku záporná, musí být články 33, 34, 44 a 45 [celního kodexu Unie] vykládány v tom smyslu, že členské státy mohou ve vnitrostátních procesních pravidlech stanovit, že rozhodnutí o opravném prostředku podaném podle čl. 44 odst. 2 [kodexu] proti [ZISZ] vydané na základě článku 33 [kodexu] má zpětný účinek ke dni, kdy [ZISZ] celní úřad vydal?“
K předběžným otázkám
19      Podstatou obou předběžných otázek předkládajícího soudu, které je třeba zkoumat společně, je, zda čl. 44 odst. 4 celního kodexu Unie musí být vykládán v tom smyslu, že brání vnitrostátnímu ustanovení, podle něhož rozhodnutí soudního orgánu, u něhož byl podán opravný prostředek podle čl. 44 odst. 2 tohoto kodexu proti rozhodnutí týkajícímu se ZISZ, má zpětný účinek ke dni, kdy celní orgány toto rozhodnutí týkající se ZISZ vydaly.
20      Podle čl. 44 odst. 1 celního kodexu Unie má každý držitel rozhodnutí celních orgánů v rámci celních předpisů právo podat proti uvedenému rozhodnutí opravný prostředek.
21      Kromě toho podle čl. 44 odst. 4 celního kodexu Unie členské státy zajistí, aby řízení o opravném prostředku umožnilo rychlé potvrzení nebo opravu rozhodnutí celních orgánů.
22      Z toho vyplývá, že rozhodnutí přijatá soudními orgány mají za následek, že jsou rozhodnutí týkající se ZISZ napadená před uvedenými orgány buď potvrzena v případě zamítnutí opravného prostředku, nebo opravena v případě, že je opravnému prostředku vyhověno.
23      Je však nutno konstatovat, že čl. 44 odst. 4 celního kodexu Unie blíže nestanoví, jakým způsobem musí být rozhodnutí týkající se ZISZ opravena, neboť neobsahuje definici výrazu „oprava“ a v tomto ohledu neobsahuje odkaz na vnitrostátní právo.
24      Z ustálené judikatury přitom vyplývá, že význam a dosah pojmů, které unijní právo nijak nedefinuje ani neodkazuje pro tuto definici na právo členských států, je třeba určit podle jejich obvyklého významu v běžném jazyce s přihlédnutím ke kontextu, ve kterém jsou použity, a cílům, jež sleduje právní úprava, jejíž jsou součástí [viz rozsudek ze dne 25. listopadu 2025, Servoprax (Lékařská zaškrcovadla), C‑631/23, EU:C:2025:906, bod 45 a citovaná judikatura].
25      V tomto ohledu je třeba v prvé řadě uvést, že v běžném jazyce je výraz „oprava“ definován tak, že označuje činnost spočívající v korekci nebo změně určité skutečnosti, aby byla správná nebo adekvátní.
26      I když znění čl. 44 odst. 4 celního kodexu Unie neumožňuje jednoznačně určit, zda má oprava, kterou stanoví, zpětný účinek, je třeba uvést, že rychlá oprava protiprávního rozhodnutí týkajícího se ZISZ může mít za následek změnu tohoto rozhodnutí se zpětnou účinností. Držitel nesprávného rozhodnutí týkajícího se ZISZ bude mít totiž tímto způsobem prospěch z opravy provedené v plném rozsahu směřující zejména k tomu, aby byla stanovena adekvátní klasifikace, neboť se má za to, že nesprávná ZISZ nebyla nikdy platná.
27      Vzhledem k tomu, že ve znění čl. 44 odst. 4 celního kodexu Unie není uvedeno jinak, lze tedy pojem „oprava“ chápat tak, že nevylučuje opravu se zpětnou účinností, jejímž cílem je přiznat rozhodnutí týkajícímu se ZISZ obsah, který mělo mít od jeho přijetí.
28      Pokud jde ve druhé řadě o kontextuální analýzu, je třeba zaprvé uvést, že článek 33 celního kodexu Unie ani jeho článek 34 nemohou být relevantní pro posouzení toho, zda jsou vnitrostátní právní předpisy – které stanoví, že rozhodnutí soudního orgánu, u něhož byl podán opravný prostředek podle čl. 44 odst. 2 uvedeného kodexu proti rozhodnutí týkajícímu se ZISZ, má zpětný účinek ke dni, kdy celní orgány toto rozhodnutí vydaly – v souladu s unijním právem.
29      Články 33 a 34 celního kodexu Unie na straně jedné a článek 44 tohoto kodexu na straně druhé jsou totiž obsaženy v různých oddílech celního kodexu Unie, přičemž články 33 a 34 jsou obsaženy v kapitole 2 oddílu 3, nadepsaného „Rozhodnutí v rámci celních předpisů“, v hlavě I tohoto kodexu a článek 44 je obsažen v kapitole 2 oddílu 6, nadepsaného „Opravné prostředky“, v hlavě I tohoto kodexu.
30      Kromě toho článek 33 celního kodexu Unie svěřuje pravomoc vydávat ZISZ celním správám členských států, jež jsou příslušné pro uplatňování celních předpisů. Dále pak článek 34 celního kodexu Unie upravuje provádění a uplatňování ZISZ, konkrétně pozbývání platnosti, zrušení, změnu nebo prohlášení neplatnosti rozhodnutí týkajícího se ZISZ celními orgány. Od celních orgánů je přitom třeba odlišit soudní orgány, které jsou podle článku 44 celního kodexu Unie příslušné k rozhodování o opravných prostředcích proti rozhodnutím přijatým celními orgány (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 21. září 2023, OGL-Food Trade Lebensmittelvertrieb, C‑770/21, EU:C:2023:690, bod 69).
31      Jak uvedl generální advokát v bodě 50 svého stanoviska, časové účinky rozhodnutí celních orgánů nemohou podmiňovat, ani jakkoli ovlivňovat rozhodnutí soudních orgánů, jelikož unijní normotvůrce nesladil způsob, jímž se nakládá s rozhodnutími soudních orgánů, se způsobem, jímž se nakládá s rozhodnutími celních orgánů.
32      Otázku týkající se retroaktivní povahy rozhodnutí přijatých v návaznosti na opravný prostředek podaný podle čl. 44 odst. 2 celního kodexu Unie tedy články 33 a 34 tohoto kodexu neupravují.
33      Zadruhé z článku 45 celního kodexu Unie, který se nachází v témže oddíle jako článek 44 tohoto kodexu, vyplývá, že celní orgány přeruší výkon rozhodnutí týkajícího se ZISZ, proti němuž byl podán opravný prostředek, a to zcela nebo částečně, mají-li odůvodněné pochybnosti, zda je uvedené rozhodnutí v souladu s celními předpisy, nebo hrozí-li dotyčné osobě nenahraditelná škoda.
34      Z judikatury Soudního dvora vyplývá, že soud, kterému byl předložen spor řídící se unijním právem, musí být schopen nařídit předběžná opatření za účelem zaručení plné účinnosti soudního rozhodnutí, které má být vydáno ohledně existence práv dovolávaných na základě unijního práva. Článek 45 celního kodexu Unie tak neomezuje pravomoc soudních orgánů, u nichž byl podán opravný prostředek podle čl. 44 odst. 2 téhož kodexu, přerušit výkon napadeného rozhodnutí, aby splnily svou povinnost zajistit plnou účinnost unijního práva (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 11. ledna 2001, Kofisa Italia, C‑1/99, EU:C:2001:10, body 48 a 49).
35      Jak přitom uvedl generální advokát v bodě 66 svého stanoviska, přiznání odkladu vykonatelnosti jde nutně ruku v ruce s možností se zpětnou účinností obnovit právní postavení hospodářských subjektů, aby se zabránilo tomu, že jim vznikne neoprávněná finanční škoda, ukáže-li se, že původní rozhodnutí bylo nesprávné.
36      Článek 45 celního kodexu Unie tedy nemůže omezit možnost, kterou mají soudní orgány, u nichž byl podán opravný prostředek podle čl. 44 odst. 2 tohoto kodexu proti rozhodnutí týkajícímu se ZISZ, aby rozhodnutí přijatému v souvislosti s tímto opravným prostředkem přiznaly zpětný účinek za účelem splnění své povinnosti zajistit plnou účinnost uvedeného opravného prostředku.
37      Ve třetí řadě je třeba uvést, že takový výklad je rovněž podpořen účelem článku 44 celního kodexu Unie, kterým je zaručit právo hospodářských subjektů podat opravný prostředek proti rozhodnutí celního orgánu.
38      Jak totiž vyplývá z bodů 26 a 27 odůvodnění celního kodexu Unie, přísluší členským státům, aby stanovily systém opravných prostředků umožňující zajistit dodržování základního práva na účinnou právní ochranu, jak je zaručeno v čl. 47 prvním pododstavci Listiny základních práv.
39      Opravný prostředek přitom nelze považovat za účinný, pokud neodstraní situaci vyplývající z protiprávní ZISZ a nezpůsobí, že se hospodářský subjekt, který je držitelem rozhodnutí týkajícího se této ZISZ, bude nacházet v situace, ve které by se nacházel, pokud by k dotčené protiprávnosti nedošlo.
40      Jak mimoto uvedl generální advokát v bodě 62 svého stanoviska, ponechání účinků rozhodnutí týkajícího se ZISZ, které bylo prohlášeno za protiprávní, by mohlo být v rozporu s právem na účinnou právní ochranu, neboť by byly zachovány takové účinky ve vztahu k hospodářskému subjektu, přestože toto rozhodnutí ve stanovených lhůtách napadl opravným prostředkem.
41      Jak vyplývá z bodů 26 a 27 výše, čl. 44 odst. 4 celního kodexu Unie kromě toho nemůže bránit tomu, aby soudní orgány, u nichž byl podán opravný prostředek podle čl. 44 odst. 2 uvedeného kodexu, rozhodly, že rozhodnutí o opravném prostředku podaném proti rozhodnutí týkajícímu se ZISZ bude mít zpětný účinek ke dni, kdy celní orgány vydal tuto ZISZ, za účelem splnění své povinnosti zajistit plnou účinnost unijního práva.
42      Kromě toho je třeba připomenout, že právní jistota patří mezi obecné zásady uznávané v unijním právu. Konečná povaha správního rozhodnutí, kterou toto rozhodnutí získá po uplynutí přiměřené lhůty k podání opravného prostředku nebo vyčerpáním procesních prostředků, k této jistotě přispívá a z toho vyplývá, že unijní právo nevyžaduje, aby byl správní orgán v zásadě povinen přehodnotit správní rozhodnutí, které se takto stalo konečným (rozsudek ze dne 13. ledna 2004, Kühne & Heitz, C‑453/00, EU:C:2004:17, bod 24).
43      Jak však připomněl generální advokát v bodech 60 a 61 svého stanoviska, zásada právní jistoty vyžaduje pouze to, aby se účinky rozhodnutí týkajícího se ZISZ, které je předmětem opravného prostředku, staly konečnými až v okamžiku, kdy byl opravný prostředek s konečnou platností zamítnut, nebo nebyl-li opravný prostředek podán, od uplynutí lhůt stanovených za tímto účelem. Zásady právní jistoty se tak nelze dovolávat za účelem odůvodnění zachování účinků rozhodnutí týkajícího se ZISZ v období od jeho vstupu v platnost do okamžiku, kdy bylo vyhověno opravnému prostředku podanému u soudu proti tomuto rozhodnutí.
44      Na rozdíl od toho, co tvrdí italská vláda, podle níž je obtížné zajistit, aby se všechny ostatní členské státy skutečně dozvěděly o vnitrostátním soudním rozhodnutí o prohlášení neplatnosti nebo opravě se zpětným účinkem, je třeba konstatovat, že podle čl. 21 odst. 1 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením celního kodexu Unie (Úř. věst. 2015, L 343, s. 558), se k výměně a uchovávání informací týkajících se žádostí a rozhodnutí, jež se týkají ZISZ, nebo jakýchkoli následných událostí, které mohou mít vliv na původní žádost či rozhodnutí, použije elektronický systém zřízený pro tyto účely podle čl. 16 odst. 1 celního kodexu Unie. Jak potvrdila Evropská komise na jednání, pokud je tedy rozhodnutí týkající se ZISZ prohlášeno za neplatné nebo je změněno v návaznosti na rozhodnutí soudního orgánu, vloží dotčeny celní orgán do tohoto informačního systému příslušnou informaci prostřednictvím kódu neplatnosti spojeného s rozhodnutím týkajícím se ZISZ spolu s příslušným datem, a stane se tak viditelnou pro všechny celní orgány.
45      S ohledem na všechny výše uvedené úvahy je třeba na předběžné otázky odpovědět tak, že čl. 44 odst. 4 celního kodexu Unie musí být vykládán v tom smyslu, že nebrání vnitrostátnímu ustanovení, podle něhož rozhodnutí soudního orgánu, u něhož byl podán opravný prostředek podle čl. 44 odst. 2 tohoto kodexu proti rozhodnutí týkajícímu se ZISZ, má zpětný účinek ke dni, kdy celní orgány toto rozhodnutí týkající se ZISZ vydaly.
K nákladům řízení
46      Vzhledem k tomu, že řízení má, pokud jde o účastníky původního řízení, povahu incidenčního řízení ve vztahu ke sporu probíhajícímu před předkládajícím soudem, je k rozhodnutí o nákladech řízení příslušný uvedený soud. Výdaje vzniklé předložením jiných vyjádření před Tribunálem než vyjádření uvedených účastníků řízení se nenahrazují.
Z těchto důvodů
TRIBUNÁL (pátý senát zasedající v kolegiu o pěti soudcích)
rozhodl takto:
Článek 44 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie,
musí být vykládán v tom smyslu, že
nebrání vnitrostátnímu ustanovení, podle něhož rozhodnutí soudního orgánu, u něhož byl podán opravný prostředek podle čl. 44 odst. 2 uvedeného nařízení proti rozhodnutí týkajícímu se závazné informace o sazebním zařazení, má zpětný účinek ke dni, kdy celní orgány toto rozhodnutí týkající se závazné informace o sazebním zařazení vydaly.
Sampol Pucurull
Pynnä
Laitenberger
Stancu
Valasidis
Takto vyhlášeno na veřejném zasedání v Lucemburku dne 13. května 2026.
Podpisy
*      Jednací jazyk: němčina.