Privremena verzija
PRESUDA SUDA (sedmo vijeće)
30. travnja 2026.(*)
„Zahtjev za prethodnu odluku – Zajednička trgovinska politika – Antidampinške pristojbe – Uvođenje konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika – Uvoz proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom s Tajvana – Dva valjana redna broja – Iscrpljenje jedne od dviju carinskih kvota – Kumulativno nametanje antidampinških i dodatnih pristojbi”
U predmetu C-115/25,
povodom zahtjeva za prethodnu odluku na temelju članka 267. UFEU-a, koji je uputio Fővárosi Törvényszék (Okružni sud u Budimpešti, Mađarska), odlukom od 21. siječnja 2025., koju je Sud zaprimio 3. veljače 2025., u postupku
Stappert Magyarország Kft.
protiv
Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága,
SUD (sedmo vijeće),
u sastavu: F. Schalin (izvjestitelj), predsjednik vijeća, M. Gavalec i Z. Csehi, suci,
nezavisni odvjetnik: A. Biondi,
tajnik: A. Calot Escobar,
uzimajući u obzir pisani dio postupka,
uzimajući u obzir očitovanja koja su podnijeli:
za mađarsku vladu, D. Csoknyai i M. Z. Fehér, u svojstvu agenata,
za Europsku komisiju, V. Bottka i R. Pethke, u svojstvu agenata,
odlučivši, nakon što je saslušao nezavisnog odvjetnika, da u predmetu odluči bez mišljenja,
donosi sljedeću
Presudu
1        Zahtjev za prethodnu odluku odnosi se na tumačenje članka 1. stavaka 1. i 6. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2019/159 оd 31. siječnja 2019. o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika (SL 2019., L 31, str. 27.), kako je izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/434 od 15. ožujka 2022. (SL 2022., L 88, str. 181.) (u daljnjem tekstu: Provedbena uredba 2019/159) i članka 2. stavaka 1. i 2. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1483 оd 15. rujna 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (SL 2021., L 327, str. 1.), u vezi s uvodnim izjavama 286. i 287. Provedbene uredbe 2021/1483.
2        Zahtjev je upućen u okviru spora između društva Stappert Magyarország Kft., društva za veleprodaju metala i minerala, i Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága (Žalbeni odjel Državne porezne i carinske uprave, Mađarska) (u daljnjem tekstu: žalbeno porezno tijelo) u vezi s kumulativnom primjenom antidampinške pristojbe i dodatne zaštitne pristojbe na proizvode od čelika podrijetlom iz Tajvana i uvjetima za suspenziju prvonavedene pristojbe.
Pravni okvir
Provedbena uredba (EU) 2015/2447
3        Člankom 49. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 od 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju Carinskog zakonika Unije (SL 2015., L 343, str. 558. i ispravci SL 2016., L 87, str. 40., SL 2017., L 101, str. 196. i SL 2018., L 157, str. 27.), naslovljenim „Opća pravila o ujednačenom upravljanju carinskim kvotama”, u stavku 2. predviđa se:
„U zakonodavstvu Unije svaka je carinska kvota identificirana rednim brojem, čime se olakšava upravljanje.”
Provedbena uredba 2019/159
4        Člankom 1. stavcima 1. do 3., 5. i 6. Provedbene uredbe 2019/159 određuje se:
„1.      U skladu s člancima 6. i 7., otvara se carinska kvota za uvoz u [Europsku] [u]niju svake od 26 predmetnih kategorija proizvoda (definirane prema povezanim relevantnim oznakama KN u Prilogu I.) i za svako od razdoblja navedenih u Prilogu IV.1. i IV.2.
2.      Za svaku od predmetnih kategorija proizvoda, uz iznimku kategorija proizvoda 7, 8, 17 i 25.A, dio svake carinske kvote dodjeljuje se zemljama navedenima u Prilogu IV.
3.      Preostali dio svake carinske kvote, kao i carinska kvota za kategorije proizvoda 7, 8, 17 i 25.A, dodjeljuje se prema načelu ‚prvi po redoslijedu’, na temelju carinske kvote koja je utvrđena jednako za svako tromjesečje razdoblja primjene.
[...]
5.      Ako je relevantna carinska kvota iz stavka 2. iscrpljena za određenu zemlju, uvoz iz te zemlje za neke kategorije proizvoda može se izvršiti u okviru preostalog dijela carinske kvote za istu kategoriju proizvoda. Ta se odredba primjenjuje samo u zadnjem tromjesečju svake godine primjene konačne carinske kvote. [...]
6.      Ako je relevantna carinska kvota iscrpljena ili ako za uvoz kategorija proizvoda nema relevantne carinske kvote, na kategorije proizvoda iz Priloga IV.1. primijenit će se dodatna pristojba po stopi od 25 %, koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno.”
5        Članak 3. Provedbene uredbe 2019/159 određuje:
„Carinskim kvotama iz članka 1. upravljaju [Europska] [k]omisija i države članice u skladu sa sustavom upravljanja carinskim kvotama iz članaka od 49. do 54. Provedbene uredbe [2015/2447].”
Provedbena uredba 2021/1483
6        Uvodna izjava 286. Provedbene uredbe 2021/1483 glasi kako slijedi:
„[Provedbenom uredbom 2019/159] Komisija je uvela zaštitnu mjeru u odnosu na određene proizvode od čelika na razdoblje od tri godine. [...] U skladu s tim, nakon što se carinske kvote uspostavljene u okviru zaštitne mjere premaše, i carinske pristojbe iznad kvote i antidampinška pristojba trebale bi se početi plaćati za isti uvoz. Budući da bi kumulacija antidampinških mjera i zaštitnih mjera mogla dovesti do većeg učinka na trgovinu od željenog, Komisija je odlučila spriječiti istodobnu primjenu antidampinške pristojbe i carinske pristojbe iznad kvote za proizvod iz postupka revizije dok god je na snazi pristojba u okviru zaštitne mjere.”
7        Uvodna izjava 287. Provedbene uredbe 2021/1483 glasi:
„To znači da ako carinska pristojba iznad kvote iz članka 1. stavka 6. [Provedbene uredbe 2019/159] postane primjenjiva na proizvod iz postupka revizije i premaši razinu antidampinških pristojbi na temelju ove Uredbe, naplaćuje se samo carinska pristojba iznad kvote iz članka 1. stavka 6. [Provedbene uredbe 2019/159]. U razdoblju istodobne primjene zaštitne mjere i antidampinških pristojbi suspendira se naplata pristojbi uvedenih na temelju ove Uredbe. [...]”
8        Članak 2. stavci 1. i 2. Provedbene uredbe 2021/1483 glasi:
„1.      Ako se carinska pristojba iznad kvote iz članka 1. stavka 6. [Provedbene uredbe 2019/159] počne primjenjivati na plosnate valjane proizvode od nehrđajućeg čelika, samo hladnovaljane (hladnoreducirane) i dalje neobrađene, i ako premašuje istovjetnu ad valorem razinu antidampinške pristojbe iz članka 1. stavka 2., naplaćuje se samo carinska pristojba iznad kvote iz članka 1. stavka 6. [Provedbene uredbe 2019/159].
2.      U razdoblju primjene stavka 1. suspendira se naplata pristojbi uvedenih na temelju ove Uredbe.”
Glavni postupak i prethodna pitanja
9        Komisija je Provedbenom uredbom 2019/159 uvela konačne zaštitne mjere u pogledu uvoza određenih proizvoda od čelika, koje se sastoje od primjene dodatne pristojbe od 25 % na uvoz iz trećih zemalja proizvoda obuhvaćenih oznakama KN 7219 32 10, 7219 33 10, 7219 34 10 i 7219 90 80.
10      Usto, Provedbenom uredbom 2021/1483 uvela je antidampinšku pristojbu na uvoz plosnatih valjanih proizvoda od nehrđajućeg čelika, samo hladnovaljanih, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana, koji su, među ostalim, obuhvaćeni istim oznakama KN. Stopa te pristojbe u načelu iznosi 6,8 % za tajvanske proizvođače.
11      Društvo Stappert Magyarország podnijelo je 1. travnja 2022. Nemzeti Adó- és Vámhivatal Dél-budapesti Adó- és Vámigazgatósága (Državna porezna i carinska uprava – Uprava u Budimpešti‑Jug, Mađarska) (u daljnjem tekstu: prvostupanjsko porezno tijelo) zahtjev za puštanje u slobodni promet različitih proizvoda od čelika podrijetlom s Tajvana. Taj je zahtjev podnesen pod oznakom povlaštenosti 120 s rednim brojem kvote 09.8847 za četiri vrste proizvoda od nehrđajućeg čelika obuhvaćenih oznakama Taric 7219 32 10 00, 7219 33 10 00, 7219 90 80 00 i 7219 34 10 00.
12      Kvota s rednim brojem 09.8847 iscrpljena je na dan podnošenja zahtjeva. Druga kvota, s rednim brojem 09.8578, otvorena 1. travnja 2022. za iste zemlje podrijetla i iste kategorije proizvoda, iscrpljena je 11. travnja 2022. Društvo Stappert Magyarország nije navelo tu drugu kvotu u svojem zahtjevu za puštanje u slobodni promet.
13      Nakon što je Komisijina Glavna uprava za oporezivanje i carinsku uniju ispitala taj zahtjev, prvostupanjsko porezno tijelo odobrilo je pravo na povlaštenu carinsku kvotu samo za dio uvezene robe, u granicama kvote koja je na dan podnošenja zahtjeva još uvijek bila dostupna u okviru kvote br. 09.8847.
14      Odlukom od 8. rujna 2022. prvostupanjsko porezno tijelo primijenilo je konačnu antidampinšku pristojbu od 6,8 % na sve proizvode koji su pušteni u slobodni promet i, samo za proizvode čiji je obujam prelazio još raspoloživi udio carinske kvote br. 09.8847, dodatnu pristojbu od 25 %. Oslonilo se na članak 1. stavak 6. Provedbene uredbe 2019/159, kojim se predviđa da „[a]ko je relevantna carinska kvota iscrpljena ili ako za uvoz kategorija proizvoda nema relevantne carinske kvote, na kategorije proizvoda iz Priloga IV.1. primijenit će se dodatna pristojba po stopi od 25 %”.
15      Odlučujući o upravnoj žalbi koju je podnijelo društvo Stappert Magyarország, žalbeno porezno tijelo potvrdilo je tu odluku u dijelu u kojem se njome kumulativno primjenjuju antidampinška pristojba i dodatna pristojba na dio proizvoda stavljen u promet izvan kvote. Smatrala je da, iako je drugi obujam kvote (br. 09.8578) još bio dostupan na dan prihvaćanja zahtjeva za puštanje u slobodni promet za zemlju podrijetla i predmetne proizvode, društvo Stappert Magyarország ne može, međutim, ostvariti pravo na njega jer ga nije navelo u svojem zahtjevu.
16      Kad je riječ o primjeni pravila o zabrani kumuliranja, žalbeno porezno tijelo ipak je smatralo da se, s obzirom na postojanje tog drugog opsega kvota, ne treba smatrati da je relevantna carinska kvota iscrpljena u smislu članka 1. stavka 6. Provedbene uredbe 2019/159. Iz toga je zaključilo da uvjeti za suspenziju antidampinških pristojbi, predviđeni u članku 2. Provedbene uredbe 2021/1483, nisu bili ispunjeni, iako se tom uredbom u određenim slučajevima predviđa suspenzija tih pristojbi kada se primjenjuju dodatne pristojbe.
17      Društvo Stappert Magyarország podnijelo je sudu koji je uputio zahtjev tužbu protiv odluke žalbenog poreznog tijela kojom se potvrđuje kumulativna primjena tih dviju pristojbi na proizvode za koje mu je uskraćeno pravo na povlaštenu carinsku kvotu.
18      Prema mišljenju tog društva, takva kumulativna primjena protivna je namjeri zakonodavca Unije, kako proizlazi iz uvodne izjave 286. Provedbene uredbe 2021/1483. Tvrdi da bi, ako se dodatna pristojba od 25 % trebala primijeniti na proizvode izvan kvote obuhvaćene rednim brojem 09.8847, u skladu s člankom 1. stavkom 6. Provedbene uredbe 2019/159, antidampinška pristojba od 6,8 % pak trebala biti suspendirana na temelju članka 2. stavka 1. Provedbene uredbe 2021/1483 jer bi stopa dodatne pristojbe premašivala stopu antidampinške pristojbe.
19      Društvo Stappert Magyarország usto tvrdi da je žalbeno porezno tijelo počinilo pogrešku u tumačenju time što je suspenziju antidampinške pristojbe uvjetovalo zajedničkim iscrpljivanjem kvota s rednim brojevima 09.8847 i 09.8578. Prema mišljenju tog društva, članak 1. stavak 6. Provedbene uredbe 2019/159 jasno povezuje suspenziju antidampinške pristojbe s iscrpljivanjem „carinske kvote”, a ne iscrpljivanje više uzastopnih carinskih kvota. Iz toga zaključuje da je iscrpljenje samo kvote br. 09.8847 bilo dovoljno za primjenu sustava primjenjivog na uvoz izvan kvote.
20      Sud koji je uputio zahtjev ističe da rješenje spora koji se pred njim vodi u biti ovisi o tumačenju načina zajedničke primjene pristojbi proizišlih iz antidampinških i zaštitnih mjera, koje proizlaze iz provedbenih uredbi 2021/1483 i 2019/159.
21      U tim je okolnostima Fővárosi Törvényszék (Okružni sud u Budimpešti, Mađarska), odnosno sud koji je uputio zahtjev, odlučio prekinuti postupak i uputiti Sudu sljedeća prethodna pitanja:
„1.      Treba li izraz ‚relevantna’ iz članka 1. stavka 6. [Provedbene uredbe 2019/159] tumačiti na način da se, u pogledu kategorija proizvoda koje su definirane prema posebnoj oznaci KN i koje se navode u njezinu članku 1. stavku 1., odnosi na sve redne brojeve (carinske kvote) otvorene za svako razdoblje ili samo na redni broj (carinsku kvotu) za koji je uvoznik podnio zahtjev za dodjelu carinske kvote?
2.      Treba li izraz ‚[a]ko se carinska pristojba iznad kvote […] počne primjenjivati’ iz članka 2. stavka 1. Provedbene uredbe [2021/1483] tumačiti na način da obuhvaća samo slučaj u kojem se počne primjenjivati dodatna pristojba od 25 % jer je iscrpljena ‚relevantna’ carinska kvota ili da obuhvaća i slučaj u kojem je dodatna pristojba primjenjiva zbog nekog drugog razloga, kao što je
[...]
nepodnošenje zahtjeva?
3.      Treba li članak 2. stavak 2. Provedbene uredbe 2021/1483 tumačiti na način da se naplata antidampinške pristojbe od 6,8 % suspendira samo kao posljedica primjene dodatne pristojbe od 25 % zbog toga što je iscrpljena relevantna carinska kvota ili se suspendira i ako je dodatna pristojba primjenjiva zbog nekog drugog razloga, kao što je
[...] nepodnošenje zahtjeva?
4.      Treba li članak 1. stavak 6. [Provedbene uredbe 2019/159] i članak 2. stavke 1. i 2. Provedbene uredbe [2021/1483], u vezi s uvodnim izjavama 286. i 287. potonje provedbene uredbe, tumačiti na način da se dodatna i antidampinška pristojba ne mogu uvesti zajedno čak ni u slučaju da je Komisija na datum iscrpljenja carinske kvote koja je otvorena pod određenim rednim brojem otvorila novu carinsku kvotu pod drugim rednim brojem za proizvode obuhvaćene istom oznakom KN, a uvoznik je povlašteni carinski postupak zatražio samo za iscrpljenu carinsku kvotu?”
O prethodnim pitanjima
Prvo pitanje
22      Svojim prvim pitanjem sud koji je uputio zahtjev u biti pita treba li članak 1. stavak 6. Provedbene uredbe 2019/159 tumačiti na način da se izraz „[a]ko je relevantna carinska kvota iscrpljena”, o kojem ovisi primjena dodatne pristojbe od 25 % predviđene tom odredbom, odnosi samo na posebni redni broj naveden u zahtjevu za puštanje u slobodni promet.
23      Sud koji je uputio zahtjev ističe da se taj izraz može tumačiti na dva načina. Prema prvom tumačenju, pojam „relevantan” odnosi se na 26 kategorija proizvoda na koje se odnose zaštitne mjere uvedene Provedbenom uredbom 2019/159 i, slijedom toga, na sve carinske kvote otvorene za te kategorije proizvoda. Prema drugom tumačenju, taj se pojam odnosi samo na redni broj pod kojim je uvoznik podnio zahtjev za dodjelu kvote. U okviru tog drugog tumačenja, iscrpljenje carinske kvote koja se odnosi samo na taj redni broj dovoljno je da dodatna carina od 25 % postane primjenjiva.
24      Mađarska vlada u svojim pisanim očitovanjima smatra da se izraz „[a]ko je relevantna carinska kvota iscrpljena” odnosi na predmetnu kategoriju proizvoda, a ne na svaki redni broj razmatran zasebno. Suprotno tomu, prema Komisijinu mišljenju, taj izraz upućuje samo na redni broj na temelju kojeg je uvoznik podnio zahtjev za carinsku kvotu.
25      Izraz „relevantna tarifna kvota” nije definiran u Provedbenoj uredbi 2019/159.
26      Odredbe Provedbene uredbe 2019/159, u vezi s odredbama Provedbene uredbe 2015/2447, ipak pružaju elemente na temelju kojih se može pojasniti njegovo značenje.
27      S jedne strane, člankom 1. stavkom 1.
Provedbene uredbe 2019/159 predviđa se da se „otvara […] carinska kvota za uvoz u Uniju svake od 26 predmetnih kategorija proizvoda [...] i za svako od [navedenih] razdoblja [...]”.
28      S druge strane, članak 3. te provedbene uredbe određuje da „[c]arinskim kvotama iz članka 1. upravljaju Komisija i države članice u skladu sa sustavom upravljanja carinskim kvotama iz članaka od 49. do 54. Provedbene uredbe [2015/2447]”.
29      U tom pogledu, člankom 49. stavkom 2. Provedbene uredbe 2015/2447 određuje se da „[u] zakonodavstvu Unije svaka je carinska kvota identificirana rednim brojem, čime se olakšava upravljanje”.
30      Iz tih odredbi proizlazi da je za potrebe upravljanja carinskim kvotama svaka carinska kvota označena rednim brojem.
31      To je utvrđenje usto u skladu s člankom 1. stavkom 1. Provedbene uredbe 2019/159, iz kojeg proizlazi da je carinska kvota otvorena za određeno razdoblje.
32      Stoga izraz „relevantna carinska kvota” u smislu članka 1. stavka 6. te provedbene uredbe treba shvatiti na način da se odnosi na kvotu koja odgovara posebnom rednom broju navedenom u zahtjevu za puštanje u slobodni promet.
33      S obzirom na prethodno navedeno, na prvo pitanje valja odgovoriti tako da članak 1. stavak 6. Provedbene uredbe 2019/159 treba tumačiti na način da se izraz„[a]ko je relevantna carinska kvota iscrpljena”, o kojem ovisi primjena dodatne pristojbe od 25 % predviđene tom odredbom, odnosi samo na posebni redni broj naveden u zahtjevu za puštanje u slobodni promet.
Drugo pitanje
34      Svojim drugim pitanjem sud koji je uputio zahtjev pita treba li članak 2. stavak 1. Provedbene uredbe 2021/1483 tumačiti na način da se izraz „[a]ko se carinska pristojba iznad kvote [...] počne primjenjivati”, u smislu te odredbe, odnosi samo na situaciju u kojoj dodatna pristojba od 25 % postaje primjenjiva samo zbog iscrpljenja carinske kvote ili se odnosi i na druge situacije u kojima se ta pristojba počinje primjenjivati, osobito ako nije podnesen zahtjev za dodjelu carinske kvote.
35      Mađarska vlada u svojim pisanim očitovanjima navodi da se navedena odredba odnosi isključivo na slučaj u kojem dodatna pristojba postaje primjenjiva zbog iscrpljenja relevantne carinske kvote.
36      Suprotno tomu, Komisija smatra da se predmetni izraz bez iznimke odnosi na svaku situaciju u kojoj se dodatna pristojba od 25 % primjenjuje i kada uvoznik nije zatražio korištenje carinske kvote.
37      U ovom slučaju članak 2. stavak 1. Provedbene uredbe 2021/1483, u kojem se navodi slučaj u kojem se „carinska pristojba iznad kvote [...] počne primjenjivati”, izričito upućuje na dodatnu pristojbu od 25 % predviđenu člankom 1. stavkom 6. Provedbene uredbe 2019/159.
38      Međutim, u skladu s potonjom odredbom, ta se dodatna pristojba primjenjuje „[a]ko je relevantna carinska kvota iscrpljena ili ako za uvoz kategorija proizvoda nema relevantne carinske kvote”.
39      Iz toga slijedi da primjena dodatne pristojbe od 25 % ne proizlazi samo iz iscrpljenja carinske kvote navedene u zahtjevu za puštanje u slobodni promet, nego i iz svake situacije u kojoj predmetni uvoz ne uživa tu carinsku kvotu, osobito ako nije podnesen zahtjev za njezinu dodjelu.
40      Slijedom toga, na drugo pitanje valja odgovoriti tako da članak 2. stavak 1. Provedbene uredbe 2021/1483 treba tumačiti na način da se izraz „[a]ko se carinska pristojba iznad kvote [...] počne primjenjivati”, u smislu tog članka 2. stavka 1., odnosi na svaku situaciju u kojoj se dodatna pristojba od 25 % počne primjenjivati na temelju članka 1. stavka 6. Provedbene uredbe 2019/159, uključujući slučajeve u kojima uvoz nije obuhvaćen relevantnom carinskom kvotom zbog nepostojanja zahtjeva za dodjelu.
Treće pitanje
41      Svojim trećim pitanjem sud koji je uputio zahtjev u biti pita treba li članak 2. stavak 2. Provedbene uredbe 2021/1483 tumačiti na način da se suspenzija konačnih antidampinških pristojbi primjenjuje samo ako dodatna pristojba od 25 % postane primjenjiva zbog iscrpljenja relevantne carinske kvote ili i ako ta dodatna pristojba postane primjenjiva u drugim slučajevima, osobito ako se na uvoz ne primjenjuje relevantna carinska kvota zbog nepostojanja zahtjeva za dodjelu.
42      Mađarska vlada u svojim pisanim očitovanjima navodi da se antidampinška pristojba ne može suspendirati ako carinska kvota ostane dostupna, uključujući i pod rednim brojem različitim od onog koji je naveo uvoznik.
43      Suprotno tomu, prema Komisijinu mišljenju, članak 2. stavak 2. Provedbene uredbe 2021/1483 treba primijeniti na zahtjev za puštanje u slobodni promet koji se odnosi na određeni redni broj u svim slučajevima u kojima se primjenjuje dodatna pristojba od 25 %. Potonja pristojba i antidampinška pristojba ne mogu se nikada primijeniti istodobno na isti obujam uvoza pod jednim rednim brojem te bi stoga trebalo suspendirati antidampinšku pristojbu od 6,8 %.
44      U ovom slučaju iz odgovora na drugo pitanje proizlazi da se članak 2. stavak 1. Provedbene uredbe 2021/1483 odnosi na svaku situaciju u kojoj se dodatna pristojba od 25 % primjenjuje na temelju članka 1. stavka 6. Provedbene uredbe 2019/159, uključujući slučajeve u kojima se na uvoz ne primjenjuje relevantna carinska kvota zbog nepostojanja zahtjeva za dodjelu. U tom slučaju, samo se potonja pristojba primjenjuje ako njezin iznos u vrijednosti premašuje iznos antidampinških pristojbi.
45      U tim okolnostima, suspenzija naplate antidampinške pristojbe od 6,8 % predviđena člankom 2. stavkom 2. Provedbene uredbe 2021/1483 mora biti na snazi tijekom cijelog razdoblja u kojem se primjenjuje samo dodatna pristojba od 25 %, na temelju članka 2. stavka 1. te provedbene uredbe.
46      Stoga na treće pitanje valja odgovoriti tako da članak 2. stavak 2. Provedbene uredbe 2021/1483 treba tumačiti na način da se suspenzija konačnih antidampinških pristojbi predviđena tom odredbom primjenjuje u svim slučajevima u kojima se dodatna pristojba, čiji je iznos u vrijednosti većoj od antidampinških pristojbi, primjenjuje zbog bilo kojeg razloga, osobito ako se na uvoz ne primjenjuje relevantna carinska kvota zbog nepostojanja zahtjeva za dodjelu.
Četvrto pitanje
47      Svojim četvrtim pitanjem sud koji je uputio zahtjev pita treba li članak 1. stavak 6. Provedbene uredbe 2019/159 i članak 2. stavke 1. i 2. Provedbene uredbe 2021/1483, uzimajući u obzir uvodne izjave 286. i 287. potonje uredbe, tumačiti na način da se dodatna pristojba i antidampinška pristojba ne mogu uvesti zajedno, uključujući u slučaju da je na dan iscrpljenja određenog rednog broja nova carinska kvota otvorena pod različitim rednim brojem za proizvode obuhvaćene istom oznakom KN, dok je uvoznik zatražio primjenu povlaštenog carinskog postupka samo na temelju iscrpljene carinske kvote.
48      Mađarska vlada u svojim pisanim očitovanjima navodi da uvodne izjave 286. i 287. Provedbene uredbe 2021/1483 ne utječu na zakonitost kumulativne primjene dodatne pristojbe od 25 % i antidampinške pristojbe od 6,8 %.
49      Suprotno tomu, prema Komisijinu mišljenju, te se dvije pristojbe ne mogu istodobno primijeniti na isti obujam uvoza pod istim rednim brojem, bez obzira na okolnost je li uvoznik podnio zahtjev za carinsku kvotu na temelju drugog rednog broja.
50      U tom pogledu, iz odgovora na prvo, drugo i treće pitanje proizlazi, s jedne strane, da „relevantna tarifna kvota” u smislu članka 1. stavka 6. Provedbene uredbe 2019/159 odgovara kvoti utvrđenoj rednim brojem navedenim u zahtjevu za puštanje u slobodni promet i, s druge strane, da se članak 2. stavci 1. i 2. Provedbene uredbe 2021/1483 primjenjuje u svim slučajevima u kojima dodatna pristojba od 25 % postaje primjenjiva na temelju te odredbe.
51      Iz toga slijedi da postojanje carinske kvote dostupne za iste proizvode pod različitim rednim brojem ne utječe na primjenu
dodatne pristojbe od 25 % na temelju rednog broja navedenog u zahtjevu za puštanje u slobodni promet ni na primjenu, ovisno o slučaju, pravila o suspenziji antidampinške pristojbe niže vrijednosti predviđenog u članku 2. stavcima 1. i 2. Provedbene uredbe 2021/1483, u ovom slučaju 6,8 %. Jedini uvjet koji može ili ne može dovesti do suspenzije antidampinške pristojbe jest da je njezin iznos u vrijednosti manji od iznosa dodatne pristojbe.
52      Isto tako, okolnost da uvoznik nije zatražio korištenje carinske kvote pod drugim rednim brojem ne može sama po sebi biti prepreka primjeni tog pravila o suspenziji jer takav uvjet ne proizlazi iz Provedbene uredbe 2019/159 ni iz Provedbene uredbe 2021/1483.
53      To je tumačenje potkrijepljeno uvodnim izjavama 286. i 287. Uredbe 2021/1483, iz kojih u biti proizlazi da primjenu antidampinških mjera treba urediti na način da se tijekom primjene zaštitnih mjera izbjegne prekomjerni učinak koji proizlazi iz istodobne primjene dviju pristojbi.
54      Stoga na četvrto pitanje valja odgovoriti tako da članak 1. stavak 6. Provedbene uredbe 2019/1959 i članak 2. stavke 1. i 2. Provedbene uredbe 2021/1483, u vezi s uvodnim izjavama 286. i 287. potonje uredbe, treba tumačiti na način da se antidampinška pristojba i dodatna pristojba ne mogu uvesti zajedno ako su za predmetni uvoz ispunjeni uvjeti za primjenu suspenzije predviđeni navedenim člankom 2., uključujući u slučaju da je na dan iscrpljenja određenog rednog broja nova carinska kvota otvorena pod različitim rednim brojem za proizvode obuhvaćene istom oznakom KN, a uvoznik je zatražio primjenu povlaštenog carinskog postupka samo na temelju iscrpljene carinske kvote.
Troškovi
55      Budući da ovaj postupak ima značaj prethodnog pitanja za stranke glavnog postupka pred sudom koji je uputio zahtjev, na tom je sudu da odluči o troškovima postupka. Troškovi podnošenja očitovanja Sudu, koji nisu troškovi spomenutih stranaka, ne nadoknađuju se.
Slijedom navedenog, Sud (sedmo vijeće) odlučuje:
1.      Članak 1. stavak 6. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2019/159 od 31. siječnja 2019. o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika, kako je izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/434 od 15. ožujka 2022.,
treba tumačiti na način da se:
izraz „[a]ko je relevantna carinska kvota iscrpljena”, o kojem ovisi primjena dodatne pristojbe od 25 % predviđene tom odredbom, odnosi samo na posebni redni broj naveden u zahtjevu za puštanje u slobodni promet.
2.      Članak 2. stavak 1. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1483 od 15. rujna 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz hladnovaljanih plosnatih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća,
treba tumačiti na način da se:
izraz „[a]ko se carinska pristojba iznad kvote [...] počne primjenjivati”, u smislu tog članka 2. stavka 1., odnosi na svaku situaciju u kojoj se dodatna pristojba od 25 % počne primjenjivati na temelju članka 1. stavka 6. Provedbene uredbe 2019/159, kako je izmijenjena Provedbenom uredbom 2022/434, uključujući slučajeve u kojima uvoz nije obuhvaćen relevantnom carinskom kvotom zbog nepostojanja zahtjeva za dodjelu.
3.      Članak 2. stavak 2. Provedbene uredbe 2021/1483
treba tumačiti na način da se:
suspenzija konačnih antidampinških pristojbi predviđena tom odredbom primjenjuje u svim slučajevima u kojima se dodatna pristojba, čiji je iznos u vrijednosti većoj od antidampinških pristojbi, primjenjuje zbog bilo kojeg razloga, osobito ako se na uvoz ne primjenjuje relevantna carinska kvota zbog nepostojanja zahtjeva za dodjelu.
4.      Članak 1. stavak 6. Provedbene uredbe 2019/159, kako je izmijenjena Provedbenom uredbom 2022/434, i članak 2. stavke 1. i 2. Provedbene uredbe 2021/1483, u vezi s uvodnim izjavama 286. i 287. te potonje uredbe,
treba tumačiti na način da se:
antidampinška pristojba i dodatna pristojba ne mogu uvesti zajedno ako su za predmetni uvoz ispunjeni uvjeti za primjenu suspenzije predviđeni navedenim člankom 2., uključujući u slučaju da je na dan iscrpljenja određenog rednog broja nova carinska kvota otvorena pod različitim rednim brojem za proizvode obuhvaćene istom oznakom KN, a uvoznik je zatražio primjenu povlaštenog carinskog postupka samo na temelju iscrpljene carinske kvote.
Potpisi
*      Jezik postupka: mađarski