62024TJ0372_RES
Kohtuasi T‑372/24
(avaldatud väljavõtetena)
K-Way SpA
versus
Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet
Üldkohtu (kuues koda) 25. juuni 2025. aasta kohtuotsus
Euroopa Liidu kaubamärk – Tühistamismenetlus – Euroopa Liidu kujutismärk, mis kujutab viit värvilist paralleelset triipu – Kaubamärgi tegelik kasutamine – Kasutamise laad – Kasutamine kaupadel, mille jaoks kaubamärk on registreeritud – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 18 lõike 1 punkt a ja artikli 58 lõike 1 punkt a
Euroopa Liidu kaubamärk – Loobumine, tühisus ja kehtetuks tunnistamine – Tühisuse põhjused – Kaubamärgi tegelikult kasutamata jätmine – Varasema kaubamärgi kasutamise tõendamine – Tegelik kasutamine – Mõiste – Hindamiskriteeriumid – Konkreetsete ja objektiivsete tõendite esitamise nõue
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2017/1001, artikli 18 lõike 1 punkt a ja artikli 58 lõike 1 punkt a)
(vt punktid 22–24 ja 40)
Euroopa Liidu kaubamärk – Loobumine, tühisus ja kehtetuks tunnistamine – Tühistamise põhjused – Kaubamärgi tegelikult kasutamata jätmine – Varasema kaubamärgi kasutamise tõendamine – Tegelik kasutamine – Mõiste – Hindamiskriteeriumid – Ärinimi, käibenimi või silt – Kaubad, mida müüakse kauplustes, mille silt vastab teatavale kaubamärgile – Piirid
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2017/1001, artikli 18 lõike 1 punkt a ja artikli 58 lõike 1 punkt a)
(vt punktid 33–37)
Euroopa Liidu kaubamärk – Loobumine, tühisus ja kehtetuks tunnistamine – Tühistamise põhjused – Kaubamärgi tegelikult kasutamata jätmine – Kujutismärk, mis kujutab viit värvilist paralleelset triipu
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2017/1001, artikli 18 lõike 1 punkt a ja artikli 58 lõike 1 punkt a)
(vt punktid 41, 48–50, 62, 63, 69, 70)
Euroopa Liidu kaubamärk – Kaebemenetlus – Liidu kohtusse esitatud hagi – Üldkohtu võimalus muuta vaidlustatud otsust – Piirid
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2017/1001, artikli 72 lõige 3)
(vt punktid 72 ja 75)
Kokkuvõte
Oma otsuses täpsustas Üldkohus kohtuotsuse Céline (
1
) kohaldamist niivõrd, kuivõrd see puudutab ELi kaubamärgiga identse tähise kasutamist sildina.
Alates 2006. aastast kuulub hagejale K-Way SpA ELi kujutismärk, mis kujutab viit paralleelset värvilist triipu ja mis on registreeritud mitme kauba jaoks, (
2
) millest teatavad vastavad kirjeldusele „kohvrid, portfellid, kirjataskud, käekotid, rahakotid, rahataskud, seljakotid, ranitsad, ostukotid, lahtriteta kosmeetikakotid, -karbid“ ning „rõivad, jalatsid, peakatted“. Menetlusse astuja Adorno Gubbini esitas 2019. aastal Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametile (EUIPO) tühistamistaotluse (
3
) põhjusel, et seda kaubamärki ei ole tegelikult kasutatud kõigi kaupade jaoks, mille jaoks see on registreeritud. EUIPO tühistamisosakond rahuldas tema taotluse seoses peaaegu kõigi kaupadega.
Hageja esitas kaebuse EUIPO apellatsioonikojale, kes rahuldas selle osaliselt ja tühistas tühistamisosakonna otsuse kohvrite, rahakottide ja seljakottide (
4
) ning rõivaste, v.a välisrõivaste ja peakatete (
5
) osas, millega seoses ta leidis, et vaidlustatud kaubamärgi tegelik kasutamine on samuti tõendatud.
Seejärel esitas hageja Üldkohtule hagi, nõudes selle otsuse tühistamist või muutmist.
Üldkohtu hinnang
Üldkohus tuletas kõigepealt meelde kohtupraktikat, mille kohaselt võib ärinime, ettevõtte nime või sildi kasutamist pidada registreeritud kaubamärgi tegelikuks kasutamiseks, kui tähis on kantud turustatavatele kaubaartiklitele või kui seda kasutatakse ka juhul, kui tähist ei ole neile kantud, nii, et see loob ärinime, ettevõtte nime või sildi moodustava tähise ja turustatavate kaupade või osutatavate teenuste vahel seose (
6
). Siinkohal leidis apellatsioonikoda õigesti, et vaidlustatud kaubamärgi kasutamine hageja ühe kaubamärgi kaupluste siltidel on asjakohane, kuna selle eesmärk on tõendada vastava kaubamärgi kasutamist. Üldkohus lükkas siiski tagasi hageja argumendi, et esitatud tõendeid arvestades oleks apellatsioonikoda pidanud tunnistama, et vastav silt ja kauplustes turustatavad kaubad on automaatselt seotud, ning järeldama, et vaidlustatud kaubamärki on kasutatud nende kaupluste iga kaubaartikli puhul, sõltumata tähise nähtavusest kaupadel endil. Nimelt ei piisa igal juhul asjaolust, et kaupu müüakse kauplustes, millel on ELi kaubamärgile vastav silt, et tõendada selle kaubamärgi tegelikku kasutamist kõigi asjaomaste kaupade puhul.
Seejärel märkis Üldkohus, et hageja kasutab oma turustatavate kaupade jaoks mitut kaubamärki ning et see asjaolu võib takistada tarbijal tajumast seost kaupluste sildil kujutatud kaubamärgi kasutamise ja nendes kauplustes turustatavate kaupade vahel, millele asjaomast kaubamärki ei ole kantud.
Lõpuks nentis Üldkohus, et apellatsioonikoda ei rikkunud õigusnormi ega teinud hindamisviga hageja ühe kaubamärgi kauplusi puudutavate tõendite uurimisel.
(
1
)	11. septembri 2007. aasta kohtuotsus Céline (C‑17/06, EU:C:2007:497).
(
2
)	Tegemist on märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni 15. juuni 1957. aasta Nizza kokkuleppe (uuesti läbi vaadatud ja parandatud kujul) klassidesse 18 ja 25 kuuluvate kaupadega.
(
3
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määruse (EL) 2017/1001 Euroopa Liidu kaubamärgi kohta (ELT 2017, L 154, lk 1) artikli 58 lõike 1 punkti a alusel.
(
4
)	Need kaubad kuuluvad klassi 18.
(
5
)	See kategooria kuulub klassi 25.
(
6
)	Vt kohtuotsuse Céline punktid 22 ja 23.