62018TJ0740_RES
Kohtuasi T‑740/18
Taminco BVBAjaArysta LifeScience Great Britain Ltd
versus
Euroopa Komisjon
Üldkohtu (seitsmes koda) 9. veebruari 2022. aasta otsus
Taimekaitsevahendid – Toimeaine tiraam – Heakskiidu pikendamata jätmine – Määrus (EÜ) nr 1107/2009 ja rakendusmäärus (EL) nr 844/2012 – Kaitseõigused – Menetlusnormide rikkumine – Ilmne hindamisviga – EFSA pädevus – Proportsionaalsus – Ettevaatuspõhimõte – Võrdne kohtlemine
Põllumajandus – Õigusaktide ühtlustamine – Taimekaitsevahendite turuleviimine – Määrus nr 1107/2009 – Heakskiidu pikendamine – Komisjoni kaalutlusõigus – Kohtulik kontroll – Ulatus
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1107/2009)
(vt punktid 52–56 ja 166)
Põllumajandus – Õigusaktide ühtlustamine – Taimekaitsevahendite turuleviimine – Määrus nr 1107/2009 – Toimeaine heakskiit – Taotlejal lasuv tõendamiskoormis – Kohaldatavus toimeaine heakskiidu pikendamise menetluses
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1107/2009, artikli 4 lõiked 1–3)
(vt punktid 57, 58 ja 131)
Institutsioonide aktid – Rakendusmäärus, millega jäetakse tiraami heakskiit pikendamata ning keelatakse tiraami sisaldavate taimekaitsevahenditega töödeldud seemnete kasutamine ja müük – Üldkohaldatav akt – Kohustus võimaldada puudutatud isikute osavõttu – Puudumine – Asjaomase õigusliku raamistiku sõnaselge säte – Õigus olla ära kuulatud – Ulatus
(Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 41; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1107/2009; komisjoni määrus nr 844/2012)
(vt punktid 68–71 ja 84)
Põllumajandus – Õigusaktide ühtlustamine – Taimekaitsevahendite turuleviimine – Määrus nr 1107/2009 – Heakskiidu pikendamine – Heakskiidu pikendamise taotluse osaline tagasivõtmine – Tagajärjed
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1107/2009, põhjendus 12 ja artikkel 6)
(vt punktid 100 ja 103–105)
Põllumajandus – Õigusaktide ühtlustamine – Taimekaitsevahendite turuleviimine – Määrus nr 1107/2009 – Heakskiidu pikendamine – Komisjoni kohustus järgida referentliikmesriigi järeldusi – Puudumine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1107/2009; komisjoni määrus nr 844/2012, artikli 14 lõige 1)
(vt punkt 141)
Õigusaktide ühtlustamine – Ainete ja segude klassifitseerimine, pakendamine ja märgistamine – Määrus nr 1272/2008 – Taimekaitsevahendites sisalduvate ainetega seotud ohtude klassifitseerimine – Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) pädevus – Puudumine – Toimeaine klassifitseerimine konkreetsesse ohuklassi – Asjakohasus ainega kaasnevate ohtude kindlaks määramisel ja neist teavitamisel vastavalt määrusele nr 1272/2008 ja selle välja selgitamisel, kas on täidetud määruses nr 1107/2009 ette nähtud heakskiitmise kriteeriumid
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused nr 1272/2008 ja nr 1107/2009)
(vt punktid 152 ja 154)
Põllumajandus – Õigusaktide ühtlustamine – Taimekaitsevahendite turuleviimine – Määrus nr 1107/2009 – Ettevaatuspõhimõtte kohaldamine – Ulatus – Heakskiidu pikendamine – Hõlmamine – Kohtulik kontroll – Piirid – Ilmne hindamisviga
(ELTL artikkel 9 ja artikli 168 lõige 1; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 35; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1107/2009; põhjendus 8, artikli 1 lõige 2 ja artikkel 4)
(vt punktid 178–183, 189, 192, 193 ja 200)
Euroopa Liidu õigus – Põhimõtted – Ettevaatuspõhimõte – Ulatus – Suunised ettevaatuspõhimõtte kohaldamise kohta – Tegevusest või tegevusetusest tulenevate eeliste ja kulude analüüsi läbiviimise kord
(ELTL artikli 191 lõige 2)
(vt punktid 195, 196 ja 201)
Põllumajandus – Õigusaktide ühtlustamine – Taimekaitsevahendite turuleviimine – Määrus nr 1107/2009 – Heakskiidu pikendamine – Pikendamismenetluse rakendamine – Tiraam – Muud läbivaadatud toimeained, mida koheldi soodsamalt – Võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumine – Puudumine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1107/2009)
(vt punktid 203–205)
Kokkuvõte
Toimeainele tiraam (edaspidi „tiraam“), mida kasutatakse eri puu- ja juurviljade puhul fungitsiidina, anti esimest korda heakskiit 1. augustil 2004 (
1
). Äriühingud Taminco BVBA ja Arysta LifeScience Great Britain Ltd (edaspidi koos „hagejad“), kes turustavad tiraami ja tiraami sisaldavaid taimekaitsevahendeid, taotlesid vastavalt määrusele nr 1107/2009 (
2
) 2014. aastal heakskiidu pikendamist (
3
). Heakskiidu pikendamise menetluse käigus piirasid hagejad oma taotlust, mis algul esitati tiraami kasutamise kohta lehtede/okaste pritsimiseks ja seemnete töötlemiseks, nii et see puudutas vaid seemnete töötlemist.
Komisjon jättis 9. oktoobri 2018. aasta rakendusmäärusega (
4
) tiraami heakskiidu pikendamata ja keelas tiraami sisaldavate taimekaitsevahenditega töödeldud seemnete müügi. Sellega seoses on vaidlustatud rakendusmääruse põhjendustes viidatud eeskätt Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) järeldusele, kus toodi muu hulgas esile, et tiraami kasutamisel lehtede/okaste pritsimiseks avaldub suur ja vahetu oht tarbijatele ja töötajatele ning kõigi hinnatud tüüpiliste kasutusviiside (sh seemnete töötlemine) puhul avaldub suur oht lindudele ja imetajatele.
Hagejad esitasid vaidlustatud rakendusmääruse peale tühistamishagi. Üldkohus jättis selle hagi rahuldamata.
Käesolevas kohtuasjas kerkis kaks küsimust, mida Üldkohtu praktikas ei ole veel käsitletud ning mis puudutavad esiteks võimalust, et komisjon on jätnud arvesse võtmata asjaolu, et toimeaine heakskiidu pikendamise taotlus on osaliselt tagasi võetud, ja teiseks komisjoni kohustust kaaluda sellise heakskiidu pikendamise menetluses ettevaatuspõhimõtte kohaldamisel eeliseid ja kulusid (
5
).
Üldkohtu hinnang
Kõigepealt täpsustas Üldkohus, et põhimõte, mille kohaselt peab just taotleja heakskiidu saamiseks tõendama, et toimeaine heakskiitmise tingimused on täidetud, on kohaldatav ka sellise toimeaine heakskiidu pikendamise menetluses.
Esiteks märkis Üldkohus seoses hagejate etteheidetega, mille kohaselt neile ei antud võimalust esitada oma seisukohta kahe ettepaneku puhul, mis tehti EFSAs toimunud ekspertide nõupidamise tulemusel, st seoses ettepanekuga vähendada pikaajalise ohtlikkuse imetajatele hindamisel kohaldatavat piirväärtust ja ettepanekuga klassifitseerida tiraam ümber 2. kategooria kantserogeeniks (
6
), et vaidlustatud rakendusmäärus on üldkohaldatav akt. Üldkohaldatava akti väljatöötamise protsess ega need aktid ise ei nõua vastavalt sellistele liidu õiguse üldpõhimõtetele nagu õigus olla ära kuulatud, õigus, et isikuga konsulteeritakse, ja õigus teabele, puudutatud isikute osavõttu. Selles kontekstis on hagejatel heakskiidu pikendamise menetluses need menetlusõigused, mis on sõnaselgelt ette nähtud määruses nr 1107/2009 ja rakendusmääruses nr 844/2012. Üldkohus ei tuvastanud sellega seoses mingeid rikkumisi, mis võiksid kujutada endast hagejate õiguse olla ära kuulatud rikkumist.
Teiseks käsitles Üldkohus menetlusnormide rikkumist, millele hagejad tuginesid ning mille kohaselt komisjon ei võtnud arvesse asjaolu, et tiraami heakskiidu pikendamise taotlus võeti tagasi seoses kasutusega lehtede/okaste pritsimiseks, ega teinud mingit vahet sellel kasutusel ja kasutamisel seemnete töötlemiseks.
Üldkohus rõhutas sellega seoses kõigepealt, et määrus nr 1107/2009 ei näe ette olukorda, kus toimeaine heakskiidu pikendamise taotleja võtab oma taotluse tagasi seoses ühega tüüpilistest kasutusviisidest, mille kohta ta alguses taotluse esitas. Ta tuvastas seejärel, et vaidlustatud rakendusmääruse põhjendustes on sellele osalisele tagasivõtmisele viidatud. Lõpetuseks analüüsis Üldkohus tiraami heakskiidu pikendamise taotluse osalise tagasivõtmise tagajärgi. Ta märkis, et taotlus võeti osaliselt tagasi pärast ohu hindamise lõpuleviimist, mis toimus EFSA järelduse vastuvõtmisega, kusjuures selles järelduses oli osutatud mitmele ohule seoses tiraami kasutamisega lehtede/okaste pritsimiseks ja eeskätt suurele ja vahetule ohule tarbijatele ja kasutajatele. Hagejad ei vaidlustanud käesolevas menetluses sellise ohu olemasolu. Lisaks sellele oli oht tegelik, mitte hüpoteetiline, sest see seondus juba turuleviidud toodetega. Neil asjaoludel asus Üldkohus seisukohale, et uus hindamine ainult seemnete töötlemisest lähtuvalt oleks tinginud tiraami heakskiidu pikendamise kohta seisukoha võtmise viibimise.
Võttes lisaks arvesse komisjoni riskijuhtimise ülesannet ning seda, et vaidlustatud rakendusmäärus on üldkohaldatav akt, tegi Üldkohus järelduse, et komisjon ei olnud kohustatud võtma selle määruse aluseks ainuüksi põhjusi, mis on seotud tiraami kasutamisega seemnete töötlemiseks. Samuti ei olnud ta kohustatud tegema või laskma teha uut ohu hindamist, mis piirduks ainult selle kasutusega.
Kolmandaks vastas Üldkohus eitavalt küsimusele, kas EFSA toimis ultra vires, kui ta tegi ettepaneku klassifitseerida tiraam 2. kategooria kantserogeenina. EFSA‑l puudub tõepoolest pädevus teha määruse nr 1272/2008 alusel ettepanekuid ja otsuseid taimekaitsevahendites sisalduvate ainetega seonduvate ohtude klassifitseerimise kohta. Ent ta ei teinudki sellist ettepanekut, vaid piirdus oma järelduses viitega, et sellesisulisele üksmeelsele arvamusele jõudsid eksperdid, kellega pikendamismenetluses konsulteeriti. Lisaks sellele ei takistanud selline arvamus iseenesest tiraami heakskiidu pikendamist. Ehkki määruses nr 1272/2008 ja määruses nr 1107/2009 ette nähtud menetlused on eraldiseisvad, võib see, kas toimeaine on klassifitseeritud või peaks olema klassifitseeritud konkreetsesse ohuklassi, olla pealegi oluline mõlemas menetluses, st nii ainega kaasnevate ohtude kindlaks määramisel ja neist teavitamisel, kui ka selle väljaselgitamisel, kas toimeaine vastab määruses nr 1107/2009 ette nähtud heakskiitmise kriteeriumidele.
Viimaseks uuris Üldkohus seoses ettevaatuspõhimõtte kohaldamisega seda, kas komisjon oli kohustatud analüüsima pikendamismenetluses eeliseid ja kulusid. Seda analüüsitakse menetluses, mille tulemusel võetakse ettevaatuspõhimõtte alusel sobivad meetmed, et ennetada teatavaid võimalikke ohtusid rahvatervisele, julgeolekule ja keskkonnale, ja see on osaks selle menetluse tuvastatud riskide juhtimisega seonduvast etapist. Üldkohus järeldas, et komisjon oli selleks analüüsiks kohustatud ning ta tegelikult täitis selle kohustuse. Selles osas piisas tuvastusest, et komisjon oli teadlik nii kavatsetavast tegevusest kui ka tegevusetusest tuleneda võivatest positiivsetest ja negatiivsetest, majanduslikest ja muudest tagajärgedest ning ta oli neid otsustamisel arvesse võtnud, ilma et oleks vaja, et need tagajärjed oleksid täpselt arvudes väljendatud, kui see ei ole võimalik või nõuaks ebaproportsionaalseid pingutusi.
(
1
)	Komisjoni 5. septembri 2003. aasta direktiiviga 2003/81/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeainete molinaadi, tiraami ja tsiraami lisamisega (ELT 2003, L 224, lk 29; ELT eriväljaanne 03/40, lk 12).
(
2
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT 2009, L 309, lk 1).
(
3
)	Heakskiidu pikendamise taotlus esitati vastavalt komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärusele (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT 2012, L 252, lk 26).
(
4
)	Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1500, milles käsitletakse toimeaine tiraami heakskiidu pikendamata jätmist ning tiraami sisaldavate taimekaitsevahenditega töödeldud seemnete kasutamise ja müügi keelamist vastavalt määrusele nr 1107/2009 ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust nr 540/2011 (ELT 2018, L 254, lk 1; edaspidi „vaidlustatud rakendusmäärus“).
(
5
)	Komisjoni teatise ettevaatuspõhimõtte kohaldamise kohta (COM(2000) 1 final) punkti 6.3.4 tähenduses.
(
6
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT 2008, L 353, lk 1), ette nähtud kriteeriumide alusel.