62022CJ0048_RES
Kohtuasi C‑48/22 P
Google LLCjaAlphabet, Inc.
versus
Euroopa Komisjon
Euroopa Kohtu (suurkoda) 10. septembri 2024. aasta otsus
Apellatsioonkaebus – Konkurents – Turgu valitseva seisundi kuritarvitamine – Internetis kaupade üldotsingu ja spetsialiseeritud otsingu turud – Otsus, milles tuvastatakse ELTL artikli 102 ja Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingu artikli 54 rikkumine – Kuritarvitamine võimendusefektiga – Saavutustel põhinev konkurents või konkurentsivastane tegevus – Omaenda spetsialiseeritud otsingu teenuse tulemuste eelistatud esitamine turgu valitseva seisundiga ettevõtja poolt – Potentsiaalsed konkurentsivastased tagajärjed – Põhjuslik seos kuritarvitamise ja tagajärgede vahel – Tõendamiskoormis – Vastupidine stsenaarium – Väljatõrjumisvõime – Sama tõhusa konkurendi test
Apellatsioonkaebus – Vastuvõetavus – Apellatsioonkaebus, mis põhineb vaidlustatud kohtuotsuses tuvastatud asjaolude väidetavalt eksitaval kirjeldusel – Kriitika, mida tuleb analüüsida koos apellatsioonkaebuse põhjendatusega
(ELTL artikli 256 lõige 1; Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 58 esimene lõik)
(vt punktid 60–62)
Turgu valitsev seisund – Kuritarvitamine – Mõiste – Sellise taristu kasutamine, mille on turgu valitseva seisundiga ettevõtja välja arendanud ja mis talle kuulub – Konkureerivatele ettevõtjatele juurdepääsu andmine ebaõiglastel tingimustel – Endast turgu valitseva seisundi kuritarvitamist kujutav tegevus – Tingimused
(ELTL artikkel 102)
(vt punktid 79–91 ja 110–114)
Turgu valitsev seisund – Kuritarvitamine – Mõiste – Objektiivne mõiste, mis peab silmas tegevust, mis võib turustruktuuri mõjutada ja mis takistab konkurentsi säilimist või arengut – Turgu valitseva seisundiga ettevõtja kohustused – Ainult saavutustel põhinev konkurents – Hindamiskriteeriumid – Sellise tegevuse tõendamine, mis on vastuolus ainult saavutustel põhineva konkurentsiga – Asjaolud, mida võib arvesse võtta
(ELTL artikkel 102)
(vt punktid 163–166, 168–172 ja 186)
Turgu valitsev seisund – Kuritarvitamine – Mõiste – Suutlikkus piirata konkurentsi ja väljatõrjuv mõju – Tegevus, mille tegelik või potentsiaalne tagajärg on takistada potentsiaalselt konkureerivate ettevõtjate turuletulekut – Hõlmamine
(ELTL artikkel 102)
(vt punkt 167)
Turgu valitsev seisund – Kuritarvitamine – Mõiste – Objektiivne mõiste, mis peab silmas tegevust, mis võib turustruktuuri mõjutada ja mis takistab konkurentsi säilimist või arengut – Tegevus, millel võivad olla konkurentsivastased tagajärjed turul – Komisjoni tõendamiskoormis – Vajadus luua vastupidine stsenaarium – Puudumine
(ELTL artikkel 102)
(vt punktid 223–230)
Turgu valitsev seisund – Kuritarvitamine – Konkurentsivastane mõju – Komisjoni tõendamiskoormis – Võimaliku mõju piisavus – Turgu valitsev seisund internetis üldotsingu turul – Tegevus, mis soodustab turgu valitseva seisundiga ettevõtja hinnavõrdlusvahendit ja asetab konkureerivad hinnavõrdlusvahendid ebasoodsasse olukorda – Mõju asjaomastele turgudele – Komisjoni kohustus hinnata, kas kõnealune tegevus võib sama tõhusa konkurendi turult välja tõrjuda – Puudumine
(ELTL artikkel 102)
(vt punktid 263–269)
Kokkuvõte
Euroopa Kohtu suurkoda jättis rahuldamata Google LLC ja tema emaettevõtja Alphabet Inc. apellatsioonkaebuse Üldkohtu otsuse peale, millega jäeti muutmata trahv, mille Euroopa Komisjon määras neile turgu valitseva seisundi kuritarvitamise eest mitmel riigisisesel internetiotsingu turul. Sellega seoses täpsustas Euroopa Kohus oma kohtupraktikat, mis käsitleb turgu valitseva seisundi kuritarvitamist, mis seisneb esmatähtsa vahendi kasutamise keelamises, ning kriteeriume, mis võimaldavad hinnata, kas turgu valitseva seisundiga ettevõtja tegevus kaldub kõrvale saavutustel põhinevast konkurentsist.
Komisjon leidis 27. juuni 2017. aasta otsuses (
1
), et Google kuritarvitas oma turgu valitsevat seisundit 13 riigisisesel interneti üldotsingu turul Euroopa Majanduspiirkonnas (EMP).
Kuritarvituse allikana tuvastatud tegevus seisnes sisuliselt selles, et Google kuvas oma hinnavõrdlusvahendit tema otsingumootori välja valitud üldistel tulemustelehtedel domineerivalt ja ligitõmbavalt spetsiaalsetes box’ides, ilma et ta oleks selle suhtes kohaldanud oma kohandamisalgoritme, samas kui konkureerivad hinnavõrdlusvahendid said samal ajal nendel lehtedel olla kuvatud ainult üldotsingu tulemuste vormis, mitte kunagi täiustatud formaadis, kusjuures kohandamise algoritmid paigutasid need samas üldiste tulemuste pingereas allapoole. Seega vähendas Google infovoogu oma üldistelt tulemustelehtedelt konkureerivatesse hinnavõrdlusvahenditesse, suurendades seda infovoogu omaenda hinnavõrdlusvahendisse.
Komisjoni hinnangul olid sellel tegevusel potentsiaalsed konkurentsivastased tagajärjed nii riigisisestel hinnavõrdluse spetsialiseeritud otsingu turgudel kui ka riigisisesel internetis üldotsingu turul.
Seega järeldas komisjon, et 13 analüüsitud riigi puhul on rikutud turgu valitseva seisundi kuritarvitamise keeldu, mis on ette nähtud ELTL artiklis 102 ja EMP lepingu artiklis 54, ning määras Google’ile trahvi summas 2424495000 eurot, millest 523518000 eurot solidaarselt Alphabetiga.
Üldkohus jättis Google’i ja Alphabeti esitatud hagi põhiosas rahuldamata, kinnitades komisjoni analüüsi hinnavõrdluse spetsialiseeritud otsingu turu kohta. (
2
) Lisaks jättis Üldkohus oma täieliku pädevuse alusel tervikuna jõusse komisjoni määratud trahvi.
Google ja Alphabet esitasid Euroopa Kohtule apellatsioonkaebuse, milles palusid esimese võimalusena see kohtuotsus ja komisjoni otsus tühistada.
Euroopa Kohtu hinnang
Apellatsioonkaebuse põhjendamiseks väitsid apellandid eelkõige, et kuna Üldkohus keeldus kohaldamast käesolevas asjas tingimusi, mille Euroopa Kohus töötas Bronneri kohtuotsuses (
3
) välja seoses turgu valitseva seisundi kuritarvitamisega, mis seisneb keeldumises võimaldada kasutada esmatähtsat vahendit, kasutas Üldkohus väära õiguslikku kriteeriumi, selleks et hinnata turgu valitseva seisundi kuritarvitamist Google’i poolt.
Selles küsimuses tuletas Euroopa Kohus meelde, et ELTL artikliga 102 karistatakse turgu valitseva seisundiga ettevõtjaid sellise tegevuse eest, mis piirab saavutustel põhinevat konkurentsi ja võib seega üksikettevõtjatele ja tarbijatele otsest kahju tekitada või mis takistab või moonutab sellist konkurentsi ja võib seega neile kaudset kahju tekitada. See tegevus hõlmab tegevust, mis takistab muude vahenditega kui saavutustel põhinev konkurents konkurentsi säilimist või arengut turul, kus konkurents on juba nõrgenenud just ühe või mitme turgu valitseva seisundiga ettevõtja tegevuse tõttu.
Selles kontekstis otsustas Euroopa Kohus Bronneri kohtuotsuses, et keeldumine võimaldada kasutada taristut, mille on turgu valitseva seisundiga ettevõtja oma tegevuse tarbeks välja arendanud ja mis talle kuulub, võib endast kujutada turgu valitseva seisundi kuritarvitamist mitte ainult tingimusel, et keeldumine võib taristut kasutada sooviva taotleja kõnealusel turul konkurentsist täielikult kõrvaldada ning et seda ei saa objektiivselt põhjendada, vaid ka tingimusel, et taristu ise on taotleja tegevuseks hädavajalik selles mõttes, et nimetatud taristule ei ole ühtegi tegelikku ega potentsiaalset asendust. Sellega seoses toonitas Euroopa Kohus, et selle tingimuse ettenägemine oli põhjendatud kohtuotsuse Bronner konkreetsete asjaoludega, mis seisnesid turgu valitseva seisundiga ettevõtja keeldumises võimaldada konkurendil kasutada taristut, mille ta oli välja arendanud oma tegevuse tarbeks, mitte mis tahes muus tegevuses. Nimelt toob see, kui tuvastatakse, et turgu valitseva seisundiga ettevõtja kuritarvitas oma seisundit, kuna ta keeldus konkurendiga lepingu sõlmimisest, kaasa selle, et nimetatud ettevõtja on sunnitud selle konkurendiga lepingu sõlmima. Selline kohustus kahjustab aga eriti turgu valitseva seisundiga ettevõtja lepingu sõlmimise vabadust ja omandiõigust; sellel ettevõtjal on üldjuhul vabadus keelduda lepingu sõlmimisest ja kasutada taristut, mille ta on omaenda vajaduste tarbeks välja arendanud.
Seevastu erineb käesolev kohtuasi Bronneri kohtuasjast selle poolest, et Google annab vabatahtlikult oma konkurentidele juurdepääsu oma taristule, st oma üldotsingu teenusele ja üldistele tulemustelehtedele. Sellest järeldub, et järeldus, et Google kuritarvitas turgu valitsevat seisundit sellele taristule juurdepääsu andmise ebaõiglaste tingimuste tõttu, ei saa kaasa tuua meetmeid, mis riivavad tema lepinguvabadust ja tema omandiõigust nii nagu tingimused, mida käsitleti Bronneri kohtuasjas.
Seda täpsustust arvestades märkis Euroopa Kohus, et juhul kui niisugune turgu valitseva seisundiga ettevõtja nagu Google annab oma taristule juurdepääsu, kuid seab selle juurdepääsu eelduseks ebaõiglased tingimused, ei ole kohtuotsuses Bronner nimetatud tingimused kohaldatavad.
Järelikult leidis Üldkohus õigesti, et komisjon ei rikkunud õigusnormi, kui ta jättis hindamata, kas Google’ile ette heidetud tegevus vastas kohtuotsuses Bronner kindlaks määratud tingimustele, et kvalifitseerida see tegevus ELTL artikli 102 alusel.
Seejärel lükkas Euroopa Kohus tagasi väite, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kuna ta jättis vaidlusaluse otsuse muutmata, kuigi selles ei tuvastatud tegevust, mis kaldus kõrvale saavutustel põhinevast konkurentsist.
Apellandid heitsid Üldkohtule eelkõige ette, et viimane kinnitas, et kolm konkreetset asjaolu, millele komisjon vaidlusaluses otsuses tugines, on asjakohased, selleks et hinnata, kas Google konkureerib saavutustel põhineva konkurentsiga. Tegemist oli esiteks Google’i üldotsingumootori tekitatud infovoo suurusega hinnavõrdlusvahendite jaoks, teiseks internetis otsinguid tegevate kasutajate tegevusega ja kolmandaks asjaoluga, et Google’i üldistelt tulemustelehtedelt pärit kõrvalesuunatud infovoog hõlmas suurt osa infovoost konkureerivatesse hinnavõrdlusvahenditesse ja seda ei saanud tegelikult asendada muude allikatega.
Euroopa Kohus lükkas kõigepealt tagasi asja läbivaatamist takistava asjaolu, mis puudutas seda, et need argumendid esitati esimest korda apellatsioonimenetluses, märkides, et need kujutavad endast apellantide esimeses kohtuastmes esitatud väite täiendamist ja et need argumendid on lisaks tekkinud vaidlustatud kohtuotsusest endast.
Sisu osas meenutas Euroopa Kohus, et ELTL artikkel 102 ei keela turgu valitseva seisundi olemasolu ennast, vaid üksnes selle kuritarvitamist. Selle sätte eesmärk ei ole takistada turgu valitseva seisundi saamist ega tagada, et vähem tõhusad ettevõtjad jääksid turule. Vastupidi, saavutustel põhinev konkurents võib juba määratluselt viia viimaste kadumise või marginaliseerumiseni.
Selleks et tuvastada „turgu valitseva seisundi kuritarvitamine“ ELTL artikli 102 tähenduses, on üldreeglina vaja tõendada, et kasutades vahendeid, mis erinevad saavutustel põhinevas konkurentsis kasutatavatest vahenditest, piirab kõnealune tegevus tegelikult või potentsiaalselt konkurentsi asjaomasel turul või asjaomastel turgudel, mis võivad olla nii turgu valitseva seisundiga turud kui ka seotud või naaberturud.
See tõendamine võib tähendada erinevate analüüsiskeemide kasutamist olenevalt konkreetsest juhtumist. Tõendamisel tuleb siiski alati hinnata kõiki asjasse puutuvaid faktilisi asjaolusid, olenemata sellest, kas need puudutavad seda tegevust ennast, asjaomast turgu või asjaomaseid turge või konkurentsi toimimist sellel turul või nendel turgudel. Selles tähenduses võib „turgu valitseva seisundi kuritarvitamine“ tuleneda mitte ainult tegevusest, millel on väljatõrjuv mõju, vaid ka tegevusest, mille tegelik või potentsiaalne tagajärg või isegi eesmärk on takistada potentsiaalselt konkureerivatel ettevõtjatel turule pääseda sulgemismeetmete või muude vahendite kasutamisega, mis erinevad saavutustel põhinevas konkurentsis kasutatavatest vahenditest.
Sellest tuleneb, et nende asjakohaste faktiliste asjaolude hulka, mille abil hinnata, kas turgu valitseva seisundiga ettevõtja kuritarvitab seda seisundit, ei kuulu mitte ainult need, mis puudutavad tegevust ennast, vaid ka asjaolud, mis puudutavad kõnealust turgu või kõnealuseid turge või konkurentsi toimimist kõnealusel turul või kõnealustel turgudel. Seega tuleb asjaolud, mis puudutavad konteksti, milles leidis aset selle ettevõtja tegevus, näiteks asjaomase sektori tunnused, lugeda asjakohaseks, selleks et tuvastada turgu valitseva seisundi kuritarvitamine ELTL artikli 102 tähenduses.
Neid täpsustusi arvestades märkis Euroopa Kohus, et kolm konkreetset asjaolu, millele vaidlusaluses otsuses tugineti, kujutasid endast tegureid kontekstis, milles Google’i üldotsingumootor ja hinnavõrdlusteenused toimivad ning mille raames kõnealust tegevust ellu viidi. Kuna need asjaolud võimaldasid asetada Google’i tegevused nende kahe asjaomase turu konteksti ja neil turgudel konkurentsi toimimise konteksti, olid need asjaolud asjakohased, et selgitada, kas need tegevused on saavutustel põhineva konkurentsiga kooskõlas.
Samuti lükkas Euroopa Kohus tagasi apellantide väite, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta leidis, et selle puhul, kui Google kohtles oma üldotsingu lehtedel erinevalt oma hinnavõrdlusvahendit ja konkureerivaid hinnavõrdlusvahendeid, on tegemist diskrimineerimisega, ilma et ta oleks tuvastanud, et tegemist on meelevaldse erineva kohtlemisega.
Sellega seoses täpsustas Euroopa Kohus, et üldiselt ei saa tõepoolest asuda seisukohale, et turgu valitseva seisundiga ettevõtja, kes käsitleb oma tooteid või teenuseid soodsamalt kui oma konkurentide omi, tegutseb sõltumata juhtumi asjaoludest viisil, mis erineb saavutustel põhinevast konkurentsist. Käsitletaval juhul tuvastas Üldkohus siiski, et arvestades eelneva turu tunnuseid ja eespool viidatud konkreetseid asjaolusid, oli Google’i tegevus diskrimineeriv ega kuulunud saavutustel põhineva konkurentsi alla.
Euroopa Kohus märkis lisaks, et Üldkohus ei pööranud tõendamiskoormist ümber ega välistanud vastupidise stsenaariumi analüüsi asjakohasust, kui ta tuvastas ühelt poolt, et komisjon ei olnud kohustatud läbi viima analüüsi, selleks et hinnata põhjuslikku seost kahtluse alla seatud tegevuste ja nende tegeliku või potentsiaalse mõju vahel, märkides samas teiselt poolt, et Google võis esitada vastupidise stsenaariumi analüüsi, selleks et vaidlustada komisjoni järeldused selles küsimuses. Seda tehes tuvastas Üldkohus üksnes õigesti, et komisjon võib tugineda tõendite kogumile, ilma et ta peaks süstemaatiliselt kasutama ühtainsat vahendit, et tõendada põhjuslikku seost analüüsitavate tegevuste ja nende konkurentsivastase mõju vahel turul.
Lõpuks otsustas Euroopa Kohus, et Üldkohus ei rikkunud õigusnormi, kui ta leidis, et Google’ile etteheidetavate tegevuste konkurentsivastaste tagajärgede analüüsimisel ei olnud komisjon kohustatud hindama, kas need tegevused võisid sama tõhusad konkurendid kui Google turult välja tõrjuda.
Nimelt, kuigi ELTL artikli 102 eesmärk ei ole tagada, et turule jääksid konkurendid, kes on vähem tõhusad kui turgu valitseva seisundiga ettevõtja, ei tulene sellest, et rikkumise igasugune tuvastamine selle sätte alusel sõltuks sellest, kas tõendatakse, et asjaomane tegevus võib sama tõhusa konkurendi turult välja tõrjuda.
Käsitletaval juhul märkis Üldkohus – ilma et apellandid oleksid seda järeldust ümber lükanud –, et komisjonil ei olnud võimalik saada objektiivseid ja usaldusväärseid tulemusi Google’i konkurentide tõhususe kohta asjaomase turu konkreetsete tingimuste seisukohast. Seega oli põhjendatud otsustada ühelt poolt, et sama tõhusa konkurendi test ei ole ELTL artikli 102 rakendamisel imperatiivne, ja teiselt poolt, et käesoleva juhtumi asjaoludel ei olnud see test asjakohane.
Kuna Euroopa Kohus ei nõustunud apellatsioonkaebuse ühegi väitega, jättis ta selle tervikuna rahuldamata.
(
1
)	Komisjoni 27. juuni 2017. aasta otsus C(2017) 4444 (final), milles käsitletakse ELTL artikli 102 ja EMP lepingu artikli 54 kohast menetlust (juhtum AT.39740 – Google’i otsinguteenus (Google Shopping)) (edaspidi „vaidlusalune otsus“).
(
2
)	10. novembri 2021. aasta kohtuotsus Google ja Alphabet vs. komisjon (Google Shopping) (T‑612/17, EU:T:2021:763, edaspidi „vaidlustatud kohtuotsus“).
(
3
)	26. novembri 1998. aasta kohtuotsus Bronner (C‑7/97, EU:C:1998:569).