62023TJ1189_RES
Kohtuasi T‑1189/23
Identité et Démocratie Parti (ID Parti)
versus
Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi sihtasutuste amet
Üldkohtu (kuues koda laiendatud koosseisus) 10. septembri 2025. aasta otsus
Institutsiooniline õigus – Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi sihtasutuste amet – Otsus, millega määrati erakonnale rahaline karistus – Määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 27 lõike 2 punkti a alapunkt vi – Lepinguväline vastutus
Euroopa Liidu õigus – Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste põhikiri ja rahastamine – Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi sihtasutuste ameti määratud rahalised karistused – Tahtlikult ebaõige teabe esitamise eest erakonnale määratud karistus – Mõiste „ebaõige teabe esitamine“ – Erakonna poolt sotsiaalmeediasse selliste kirjutiste alles jätmine, milles mainiti endist juhatuse liiget kui praegust juhatuse liiget, olles teadlik ebatäpsusest – Väljaarvamine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1141/2014, artikli 27 lõike 2 punkti a alapunkt vi)
(vt punktid 74–100, 102–110 ja 117)
Kokkuvõte
Üldkohus, kellele esitati tühistamis- ja kahju hüvitamise hagi, mille ta rahuldas osaliselt, tegi esimest korda otsuse Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ameti (edaspidi „amet“) otsuse kohta, millega amet määras rahalise karistuse määruse nr 1141/2014 (
1
) artikli 27 alusel.
Hageja Patriotes.eu, varem Identité et Démocratie Parti (ID Parti), on registreeritud Euroopa tasandi erakonnana. Hageja edastas 9. märtsil 2022 ametile kirja, mille lisas oli tema juhatuse liikmete ajakohastatud loetelu, mis ei sisaldanud alates 16. veebruarist 2022 enam ühe tema juhatuse liikme (edaspidi „kõnealune juhatuse liige“) nime. Kuna seda muudatust ei võetud aga hageja veebisaidil ja sotsiaalmeedias kohe arvesse, saatis amet 23. märtsil 2023 hagejale teabenõude vastuolude kohta ühelt poolt 9. märtsi 2022. aasta teatise ning teiselt poolt tema veebisaidil ja sotsiaalmeedias avaldatud kirjutiste vahel.
Pärast arvukat teabevahetust algatas amet 14. juunil 2023 hageja suhtes juurdluse seoses tema juhatuse liikmesuse kohta esitatud võimaliku ebatäpse teabega. Pärast seda, kui hageja oli loonud uue veebisaidi, mis ei sisaldanud enam viidet kõnealusele juhatuse liikmele, teatas ta 28. septembri 2023. aasta kirjas ametile, et on otsustatud jätta sotsiaalmeediasse kirjutised, kus asjaomast juhatuse liiget esitleti kui hageja juhatuse praegust liiget.
Amet määras 25. oktoobri 2023. aasta otsusega (edaspidi „vaidlustatud otsus“) hagejale määruse nr 1141/2014 artikli 27 lõike 2 punkti a alapunkti vi alusel rahalise karistuse, põhjendusel et viimane oli sotsiaalmeediasse jätnud alles ebatäpsed kirjutised, milles kõnealust juhatuse liiget esitleti hageja praeguse juhatuse liikmena, mis ei olnud enam asjakohane.
Üldkohtu hinnang
Esiteks tõlgendas Üldkohus määruse nr 1141/2014 artikli 27 lõike 2 punkti a alapunkti vi. Käsitletavas asjas piirdus ta selle sätte tõlgendamisel olukordadega, kus asjaomane Euroopa tasandi erakond on mil iganes tahtlikult esitanud ebaõiget teavet.
Kõigepealt tõdes Üldkohus grammatilise tõlgendamise kohta esimesena, et selles sättes ei ole täpsustatud ebaõige teabe saajat või edastamise viisi. Üldkohus märkis siiski, et sättes kasutatud sõna „esitanud“ viitab eelkõige tavakeele harilikus tähenduses sellele, et esitatakse, edastatakse või avaldatakse midagi, mida on nõutud. Lisaks on seda mõistet koos sõnaga „teave“ määruse nr 1141/2014 (
2
) teistes sätetes kasutatud selleks, et viidata, et Euroopa tasandi erakonnad ja Euroopa tasandi poliitilised sihtasutused edastavad eri pädevatele asutustele menetluses nõutavat teavet. Seevastu kui määruses nr 1141/2014 on mainitud teabe edastamist üldsusele, on kasutatud väljendit „kättesaadavaks tegemine“ (
3
), ning kui määruses käsitletakse teavet, mis on mõeldud internetis avaldamiseks, siis kasutatakse väljendeid „internetis kättesaadav“ ja „avaldatakse“ (
4
). Nii viitab määruse nr 1141/2014 artikli 27 lõike 2 punkti a alapunktis vi kasutatud väljend „on esitanud tahtlikult ebaõiget […] teavet“ sellele, et esitatakse, edastatakse või avaldatakse nõutud teavet, mis on ebaõige.
Üldkohus märkis teisena, et määrsõna „tahtlikult“ viitab tavakeele harilikus tähenduses kavatsetud, tahtlikult toime pandud teole, mistõttu väljend „esitanud tahtlikult ebaõiget […] teavet“ toetab tõlgendust, mille kohaselt Euroopa tasandi erakond on nõutava teabe esitamise, edastamise või avaldamise ajal teadlik selle ebatäpsusest, kuid otsustab tahtlikult seda esitada, edastada või avaldada.
Ta rõhutas viimasena, et väljend „mil iganes“ tavakeele harilikus tähenduses viitab sellele, et midagi võib mis tahes ajahetkel konkreetses ajavahemikus juhtuda. Selles kontekstis viib see väljend tõlgenduseni, mille kohaselt Euroopa tasandi erakond otsustab mis tahes hetkel tahtlikult esitada, edastada või avaldada nõutud teavet, mis on ebaõige.
Eeltoodud kaalutlused räägivad seega määruse nr 1141/2014 artikli 27 lõike 2 punkti a alapunkti vi grammatilise tõlgenduse kasuks, mille kohaselt on nimetatud säte kohaldatav olukordadele, kus Euroopa tasandi erakond otsustab tahtlikult mis tahes hetkel esitada, edastada või avaldada nõutud teavet, mis on ebatäpne, olles teadlik selle ebatäpsusest.
Seejärel meenutas Üldkohus kontekstipõhise tõlgendamise kohta esimesena, et määrusest nr 1141/2014 – millega on reguleeritud Euroopa tasandi erakondade õiguslik ja rahastamise raamistik – nähtub, et nad on kohustatud esitama ametile nii registreerimisel kui ka kogu nende olemasolu ajal teavet registreerimistingimuste ja eelkõige põhikirjaga seotud juhtimissätete kohta, kuid ka nende rahastamise olukorra kohta, esitades muu hulgas oma raamatupidamise aastaaruande, välisauditi aruande ning annetajate ja rahastajate ning nende vastavate annetuste ja toetuste loetelu.
Teisena märkis Üldkohus ühelt poolt, et amet loob Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste registri (
5
) ning haldab seda, kusjuures see sisaldab andmeid, teavet ja dokumente, mis esitatakse koos registreerimistaotlustega ning hiljem (
6
). Register osutab avalikku teenust, mida osutatakse läbipaistvuse, aruandekohustuse ja õiguskindluse edendamiseks ning amet peab registri pidamisel tagama nõuetekohase juurdepääsu registri teabele ja selle teabe nõuetekohase tõestamise (
7
). Teiselt poolt tõdes Üldkohus, et parlament avaldab veebisaidil kõigi registreeritud Euroopa tasandi erakondade põhikirjad; dokumendid, mis on esitatud osana nende registreerimistaotlusest; kõik sellekohased teatatud muudatused; raamatupidamise aastaaruanded ja välisauditi aruanded, annetajate nimed ja nende annetused, millest Euroopa tasandi erakonnad on teatanud, ja toetused, millest Euroopa tasandi erakonnad on teatanud (
8
). Seega tuleneb määruse nr 1141/2014 (
9
) sätetest, et Euroopa tasandi erakondi käsitleva teabe, eelkõige selle, mida peetakse olulist avalikku huvi pakkuvaks, peavad tegema üldsusele kättesaadavaks pädevad asutused, kelle hulka kuulub ka amet, et tagada üldsusele asjakohane juurdepääs sellele teabele. Seevastu ei ole määruses Euroopa tasandi erakondadele ette nähtud mingit kohustust teha teavet üldsusele kättesaadavaks.
Viimasena märkis Üldkohus, et muud liiki määruse nr 1141/2014 artikli 27 lõike 2 punkti a alapunktis vi mainitud rikkumised – nagu Euroopa tasandi erakonna poolt teabe tahtlikult esitamata jätmine või olulised andmete puudused nende raamatupidamise aastaaruannetes – näevad ette karistused juhuks, kui need erakonnad ei täida pädevatele asutustele teabe esitamise nõudeid.
Kõik eelnev toetab määruse nr 1141/2014 artikli 27 lõike 2 punkti a alapunkti vi kontekstipõhist tõlgendust, mille kohaselt on see säte kohaldatav olukordadele, kus Euroopa tasandi erakond esitab tahtlikult ebaõiget teavet pädevatele asutustele, mille hulka amet kuulub.
Mis lõpuks puudutab teleoloogilist tõlgendamist, siis nentis Üldkohus esimesena, et määruse nr 1141/2014 lõppeesmärk on tugevdada euroopalikku poliitilist teadvust ja Euroopa esindusdemokraatiat (
10
). Ta tõdes lisaks, et selle määrusega on samuti taotletud Euroopa tasandi erakondade läbipaistvuse (
11
) ja erakondade vastutuse kohustuse (
12
) tõhustamise eesmärke.
Teisena tõdes Üldkohus, et määruse nr 1141/2014 vastuvõtmisega soovis seadusandja saavutada eespool viidatud eesmärgid, kehtestades regulatiivse raamistiku, mille eesmärk on tagada, et pädevad asutused teevad üldsusele kättesaadavaks teabe Euroopa tasandi erakondade kohta, mida peetakse olulist avalikku huvi pakkuvaks, et võimaldada üldsusele sellele teabele asjakohane juurdepääs ja tõhus kontroll erakondade tegevuse üle.
Järelikult viib määruse nr 1141/2014 artikli 27 lõike 2 punkti a alapunkti vi teleoloogiline tõlgendamine selleni, et see säte on kohaldatav olukordadele, kus Euroopa tasandi erakond esitab tahtlikult ebaõiget teavet pädevatele asutustele sellises regulatiivses raamistikus.
Eeltoodut arvestades otsustas Üldkohus, et määruse nr 1141/2014 artikli 27 lõike 2 punkti a alapunkti vi tuleb osas, milles see puudutab olukordi, kus asjaomane Euroopa tasandi erakond on mil iganes tahtlikult esitanud ebaõiget teavet, tõlgendada nii, et see on kohaldatav olukordadele, kus Euroopa tasandi erakond esitab sellest määrusest tulenevate kohustuste täitmisel tahtlikult ebaõiget teavet pädevatele asutustele, mille hulka amet kuulub.
Teiseks analüüsis Üldkohus, kas ametil oli õigus määrata käsitletavas asjas määruse nr 1141/2014 artikli 27 lõike 2 punkti a alapunkti vi alusel rahaline karistus. Ta märkis sellega seoses, et amet määras hagejale selle sätte alusel rahalise karistuse põhjusel, et hageja oli sotsiaalmeediasse alles jätnud kirjutised, milles mainiti kõnealust juhatuse liiget kui tema praegust juhatuse liiget, olles teadlik nende ebatäpsusest. Üldkohus rõhutas aga ühelt poolt, et see säte on kohaldatav olukordadele, kus Euroopa tasandi erakond esitab ametile tahtlikult ebaõiget teavet talle sellest määrusest tulenevate kohustuste täitmisel. Teiselt poolt nähtub selle sätte sõnastusest, et säte on kohaldatav olukordadele, kus Euroopa tasandi erakond „esitab“ tahtlikult ebaõiget teavet. Ühendverbil „alles jätma“, mis tavakeele harilikus tähenduses tähendab „jätma“, „püsivalt säilitama“ või „muutmata jätma“, ei ole aga sama ulatust kui tegusõnal „esitama“, mis viitab eelkõige ideele, et esitletakse, edastatakse või avaldatakse midagi, mida on nõutud.
Eeltoodud kaalutlusi arvestades oli Üldkohus seisukohal, et määrates hagejale määruse nr 1141/2014 artikli 27 lõike 2 punkti a alapunkti vi alusel rahalise karistuse põhjusel, et hageja oli sotsiaalmeediasse alles jätnud kirjutised, milles mainiti kõnealust juhatuse liiget kui tema praegust juhatuse liiget, olles teadlik nende ebatäpsusest, rikkus amet õigusnormi. Üldkohus tühistas seetõttu vaidlustatud otsuse.
Seevastu hageja kahju hüvitamise nõuded jättis Üldkohus rahuldamata.
(
1
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (ELT 2014, L 317, lk 1).
(
2
)	Vt eelkõige määruse nr 1141/2014 artikli 23 lõige 4, artikli 24 lõike 4 esimene lõik, artikli 25 lõige 6 või ka artikli 29 lõige 1.
(
3
)	Määruse nr 1141/2014 põhjendus 41.
(
4
)	Määruse nr 1141/2014 artikli 7 lõige 1 ja artikkel 32.
(
5
)	Määruse nr 1141/2014 artikli 7 lõige 1.
(
6
)	Komisjoni 2. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määruse 2015/2401 Euroopa erakondade ja Euroopa poliitiliste sihtasutuste registri sisu ja toimimise kohta (ELT 2015, L 333, lk 50) põhjendus 2 ja artikkel 1.
(
7
)	Delegeeritud määruse 2015/2401 põhjendus 4.
(
8
)	Määruse nr 1141/2014 artikli 32 lõike 1 punktid a ja d–f.
(
9
)	Vt eelkõige määruse nr 1141/2014 põhjendus 33.
(
10
)	Määruse nr 1141/2014 põhjendused 1 ja 23.
(
11
)	Määruse nr 1141/2014 põhjendused 24, 33, 34 ja 38.
(
12
)	Määruse nr 1141/2014 põhjendused 26 ja 33.