62024CJ0283
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (viides jaosto)
3 päivänä huhtikuuta 2025 (
*1
)
Ennakkoratkaisupyyntö – Turvapaikkapolitiikka – Kansainvälinen suojelu – Direktiivi 2013/32/EU – 46 artiklan 3 kohta – Vaatimus ex nunc-tutkimisesta kaikilta osin – Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artikla – Oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin – Ensimmäisen asteen tuomioistuimen toimivallan ulottuvuus – Kansallinen säännöstö, jossa ei säädetä toimivallasta määrätä kansainvälisen suojelun hakijaa koskeva lääkärintarkastus
Asiassa C‑283/24 [Barouk] (
i
),
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Dioikitiko Dikastirio Diethnous Prostasias (kansainvälisen suojelun hallintotuomioistuin, Kypros) on esittänyt 29.3.2024 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 23.4.2024, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
B. F.
vastaan
Kyproksen valtio,
UNIONIN TUOMIOISTUIN (viides jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja M. L. Arastey Sahún sekä tuomarit D. Gratsias, E. Regan, J. Passer ja B. Smulders (esittelevä tuomari),
julkisasiamies: J. Richard de la Tour,
kirjaaja: A. Calot Escobar,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä esitetyn,
ottaen huomioon huomautukset, jotka sille ovat esittäneet
–
Kyproksen hallitus, asiamiehinään F. Sotiriou ja E. Symeonidou,
–
Euroopan komissio, asiamiehinään M. Debieuvre ja A. Katsimerou,
päätettyään julkisasiamiestä kuultuaan ratkaista asian ilman ratkaisuehdotusta,
on antanut seuraavan
tuomion
1
Ennakkoratkaisupyyntö koskee kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä 26.6.2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/32/EU (EUVL 2013, L 180, s. 60) 46 artiklan 1 ja 3 kohdan, luettuina Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä perusoikeuskirja) 47 artiklan valossa ja yhdessä vaatimuksista kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelemiseksi kansainvälistä suojelua saaviksi henkilöiksi, pakolaisten ja henkilöiden, jotka voivat saada toissijaista suojelua, yhdenmukaiselle asemalle sekä myönnetyn suojelun sisällölle 13.12.2011 annetun neuvoston direktiivin 2011/95/EU (EUVL 2011, L 337, s. 9) 4 artiklan 1 kohdan ja 4 artiklan 3 kohdan c alakohdan sekä SEU 4 artiklan 3 kohdan kanssa, tulkintaa.
2
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa vastakkain ovat B. F. ja Kyproksen tasavalta, jota edustaa Ypiresia Asylou (Kyproksen turvapaikkaviranomainen, Kypros; jäljempänä turvapaikkaviranomainen) ja jossa on kyse viimeksi mainitun päätöksestä hylätä B. F:n kansainvälistä suojelua koskeva hakemus ja määrätä hänet palautettavaksi alkuperämaahansa.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Unionin oikeus
Direktiivi 2011/95
3
Direktiivin 2011/95 4 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1.   Jäsenvaltiot voivat katsoa, että hakija on velvollinen esittämään mahdollisimman pian kaikki kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen perusteiksi tarvittavat seikat. Jäsenvaltio on velvollinen yhteistyössä hakijan kanssa arvioimaan kaikki hakemukseen liittyvät olennaiset seikat.
– –
3.   Kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen arviointi on suoritettava tapauskohtaisesti, ja se käsittää [seuraavat seikat]:
– –
c)
hakijan asema ja henkilökohtaiset olosuhteet, kuten tausta, sukupuoli ja ikä, jotta voidaan arvioida, onko hakijan henkilökohtaisten olosuhteiden perusteella niitä tekoja, joiden kohteeksi hakija on joutunut tai voisi joutua, pidettävä vainona tai vakavana haittana;
– –”
Direktiivi 2013/32
4
Direktiivin 2013/32 johdanto-osan 18, 50 ja 60 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”(18)
On sekä jäsenvaltioiden että kansainvälistä suojelua hakevien edun mukaista, että kansainvälistä suojelua koskevat hakemukset ratkaistaan mahdollisimman nopeasti, tämän kuitenkaan rajoittamatta asianmukaisen ja perusteellisen tutkinnan suorittamista.
– –
(50)
Unionin oikeuden perusperiaatteiden mukaisesti kansainvälistä suojelua koskevista hakemuksista tehtyjen päätösten, hakemuksen ottamisesta uudelleen tutkittavaksi sen jälkeen, kun tutkinta on keskeytetty, tehtyjen kielteisten päätösten ja pakolaisaseman tai toissijaisen suojeluaseman poistamista koskevien päätösten osalta on olemassa tehokkaat oikeussuojakeinot tuomioistuimessa.
– –
(60)
Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita. Tällä direktiivillä pyritään erityisesti varmistamaan ihmisarvon täysimääräinen kunnioittaminen ja edistämään perusoikeuskirjan 1, 4, 18, 19, 21, 23, 24 ja 47 artiklan soveltamista, ja direktiivi on pantava täytäntöön niiden mukaisesti.”
5
Kyseisen direktiivin 2 artiklan f alakohdassa säädetään seuraavaa:
”Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
– –
f)
’määrittävällä viranomaisella’ jäsenvaltion mitä tahansa lainkäyttöelimiin verrattavaa tai hallinnollista elintä, joka vastaa kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten tutkinnasta ja jolla on toimivalta tehdä niistä ensimmäinen päätös”.
6
Kyseisen direktiivin 18 artiklassa, jonka otsikko on ”Lääkärintarkastus”, säädetään seuraavaa:
”1.   Jäsenvaltiot järjestävät hakijalle lääkärintarkastuksen aiempaan vainoon tai vakavaan haittaan viittaavien seikkojen osalta, jos määrittävä viranomainen direktiivin 2011/95/EU 4 artiklan mukaisesti katsoo tämän tarpeelliseksi kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen arvioinnin kannalta ja jos hakija suostuu tähän. Vaihtoehtoisesti jäsenvaltiot voivat säätää, että hakija järjestää kyseisen lääkärintarkastuksen.
Pätevät lääketieteen ammattilaiset tekevät ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut lääkärintarkastukset, ja niiden tulokset on toimitettava määrittävälle viranomaiselle mahdollisimman nopeasti. Jäsenvaltiot voivat nimetä ne lääketieteen ammattilaiset, jotka voivat tehdä tällaisia lääkärintarkastuksia. Hakijan kieltäytyminen lääkärintarkastuksesta ei saa estää määrittävää viranomaista tekemästä kansainvälistä suojelua koskevaa hakemusta koskevaa päätöstä.
Tämän kohdan mukaisesti tehdyt lääkärintarkastukset kustannetaan julkisin varoin.
2.   Jos 1 kohdan mukaista lääkärintarkastusta ei suoriteta, jäsenvaltioiden on ilmoitettava hakijoille, että he voivat omasta aloitteestaan ja omalla kustannuksellaan järjestää lääkärintarkastuksen aiempaan vainoon tai vakavaan haittaan viittaavien seikkojen osalta.
3.   Määrittävän viranomaisen on arvioitava 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen lääkärintarkastusten tulokset hakemuksen muiden seikkojen ohella.”
7
Direktiivin 2013/32 46 artiklassa, jonka otsikko on ”Oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin”, säädetään seuraavaa:
”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hakijoilla on oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin tuomioistuimessa muutoksen hakemiseksi:
a)
päätökseen, joka koskee heidän tekemäänsä kansainvälistä suojelua koskevaa hakemusta, mukaan lukien:
i)
päätös hakemuksen katsomisesta perusteettomaksi pakolaisaseman ja/tai toissijaisen suojeluaseman suhteen;
– –
– –
3.   Edellä olevan 1 kohdan noudattamiseksi jäsenvaltioiden on varmistettava, että tehokkaat oikeussuojakeinot sisältävät sekä tosiseikkojen että oikeudellisten seikkojen ex nunc ‑tutkimisen kaikilta osin, mukaan lukien tarvittaessa kansainvälisen suojelun tarpeen tutkiminen direktiivin 2011/95/EU mukaisesti, ainakin muutoksenhakumenettelyissä ensimmäisessä oikeusasteessa.
4.   Jäsenvaltioiden on säädettävä kohtuullisista määräajoista ja muista tarpeellisista säännöistä, joita hakijan on noudatettava käyttäessään oikeuttaan tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin 1 kohdan nojalla. – –
– –”
Kyproksen oikeus
8
Pakolaislain (Peri Prosfygon Nomos), sellaisena kuin sitä sovelletaan pääasiassa (jäljempänä pakolaislaki), 15 §:ssä, jonka otsikko on ”Hakijan lääkärintarkastus ja psykologinen tarkastus”, säädetään seuraavaa:
”(1)   Lääkärin ja/tai psykologin on suoritettava hakijalle tarkastus, jos [turvapaikkaviranomaisen] toimivaltainen virkamies katsoo sen aiheelliseksi hakemuksen arvioinnin kannalta – – ja jos hakija suostuu tähän:
a)
aiempaan vainoon tai vakavaan haittaan viittaavien seikkojen osalta, ja
b)
kidutukseen tai muuhun vakavaan fyysiseen tai henkiseen väkivaltaan, myös seksuaaliseen väkivaltaan, viittaavien oireiden ja seikkojen osalta.
(2)   Edellä 1 momentissa tarkoitetun lääkärintarkastuksen suorittavat julkisin varoin pätevät terveydenhuollon ammattilaiset, ja sen tulokset on ilmoitettava [turvapaikkaviranomaiselle] mahdollisimman pian.
(3)   Se, että hakija kieltäytyy lääkärintarkastuksesta ja/tai psykologisesta tarkastuksesta, ei saa estää [turvapaikkaviranomaisen] johtajaa tekemästä hakemusta koskevaa päätöstä.
(4)   [Turvapaikkaviranomaisen] johtaja arvioi 1 tai 8 momentin mukaisesti suoritetun lääkärintarkastuksen ja/tai psykologisen tarkastuksen tulokset samanaikaisesti hakemukseen liittyvien muiden seikkojen kanssa.
(5)   Jos on vakavaan haittaan viittaavia seikkoja, [turvapaikkaviranomaisen] toimivaltaisen virkamiehen on puhuteltava hakijaa toimivaltaista lääkäriä kuultuaan ja yhteistyössä tämän kanssa.
– –
(8)   Jos 1 momentin mukaista lääkärintarkastusta tai psykologista tarkastusta ei suoriteta, [turvapaikkaviranomaisen] on ilmoitettava hakijoille, että he voivat omasta aloitteestaan ja omalla kustannuksellaan järjestää lääkärintarkastuksen ja/tai psykologisen tarkastuksen aiempaan vainoon tai vakavaan haittaan viittaavien seikkojen osalta.”
9
Kansainvälisen suojelun hallintotuomioistuimen vuoden 2019 työjärjestyksen (Peri tis Litourgias Dioikitikou Dikastiriou Diethnous Prostasias Diadikastikoi Kanonismoi tou 2019) 7 §:ssä määrätään seuraavaa:
”[Kansainvälisen suojelun hallintotuomioistuin] voi – – pakolaislain ja Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) ohjeiden mukaisesti säännellä menettelyjä ja tarvittaessa määrätä kirjallisen tai suullisen todistajanlausunnon taikka muun todistusaineiston hankkimisesta, turvapaikanhakijan tai kansainvälistä suojelua hakevan henkilön puhutteluista sekä muista menettelyistä, joita kyseinen tuomioistuin pitää tarpeellisina ja asianmukaisina tapauksen olosuhteisiin nähden.”
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
10
B. F., joka on Libanonin kansalainen, teki 4.9.2018 kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen Kyproksella.
11
Hakemuksensa tueksi hän vetosi erityisesti siihen, että Libanonin salainen palvelu ja sotilasviranomaiset olivat kiduttaneet häntä muun muassa hänen poliittisen aktivisminsa ja hänen erään libanonilaisen poliittisen puolueen sotilaalliseen siipeen osallistumisensa vuoksi ja että häntä edelleen uhkailtiin ja hänet oli yritetty salamurhata, minkä vuoksi hän oli vakuuttunut siitä, että jos hän palaisi Libanoniin, hänet pidätettäisiin siellä lentokentällä ja tuomittaisiin vankeuteen tai kuolemanrangaistukseen.
12
Turvapaikkaviranomainen kieltäytyi 7.2.2022 tekemällään päätöksellä myöntämästä hänelle pakolaisasemaa sillä perusteella, ettei ollut perusteltua aihetta pelätä, että hän joutuisi vainotuksi tai että hänelle aiheutuisi vakavaa haittaa, jos hänet palautettaisiin Libanoniin. Kyseinen viranomainen katsoi tältä osin, että B. F:n useissa puhutteluissa antamat lausunnot olivat epäjohdonmukaisia, ristiriitaisia ja epätarkkoja.
13
Dioikitiko Dikastirio Diethnous Prostasias (kansainvälisen suojelun hallintotuomioistuin, Kypros), jossa B. F. nosti kanteen kyseisestä päätöksestä ja joka on ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin, totesi myös tulleensa siihen tulokseen, että B. F:n väitteet poliittisesta, uskonnollisesta ja rotuun perustuvasta vainosta, jota Libanonin salainen palvelu oli väitetysti kohdistanut häneen muun muassa erään libanonilaisen poliittisen puolueen jäsenenä, eivät olleet johdonmukaisia, loogisia ja uskottavia.
14
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen tapauskohtaisessa arvioinnissa on kuitenkin otettava huomioon hakijan haavoittuvuus, koska se voi vaikuttaa muun muassa hänen kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksensa tueksi esittämiensä lausumien johdonmukaisuuteen ja siten hänen uskottavuutensa arviointiin.
15
Turvapaikkaviranomainen ei kuitenkaan järjestänyt lääkärintarkastusta tai psykologista tarkastusta aiempaan vainoon tai vakavaan haittaan viittaavien seikkojen tai kidutukseen tai muuhun vakavaan fyysiseen tai henkiseen väkivaltaan viittaavien oireiden ja seikkojen osalta.
16
Näin ollen ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että koska asianomaiselle henkilölle ei ole järjestetty lääkärintarkastusta, se ei voi arvioida hakijan uskottavuutta, mikä kuitenkin on olennainen osa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen ex nunc ‑tutkimista kaikilta osin, joka ensimmäisen asteen tuomioistuimen on suoritettava direktiivin 2013/32 46 artiklan 3 kohdan nojalla.
17
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa kuitenkin, ettei sillä ole kansallisen oikeuden nojalla toimivaltaa määrätä tällaista lääkärintarkastusta, mikä vahvistetaan Anotato Dikastirio Kyproun (Kyproksen ylin tuomioistuin) viimeaikaisessa oikeuskäytännössä, jonka mukaan turvapaikkaviranomaisella on kansallisen oikeuden nojalla yksinomainen toimivalta määrätä turvapaikanhakijaa koskeva lääkärintarkastus. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin voi siis ainoastaan esittää kyseiselle viranomaiselle kysymyksiä niistä syistä, joiden vuoksi tällaisia tarkastuksia ei ole järjestetty, ja tarvittaessa kumota riidanalaisen päätöksen, jos se katsoo, että pakolaislain 15 §:ää on rikottu.
18
Kyseinen tuomioistuin pohtii näin ollen, voiko se johtaa direktiivin 2013/32 46 artiklan 3 kohdasta toimivallan määrätä lääkärintarkastus, koska kyseinen säännös, luettuna perusoikeuskirjan 47 artiklassa vahvistetun tehokkaita oikeussuojakeinoja koskevan oikeuden valossa, velvoittaa sen suorittamaan kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen ”ex nunc ‑tutkimisen kaikilta osin”.
19
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii erityisesti, voidaanko siinä tapauksessa, että se toteaa, että lääkärintarkastus on tarpeen kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen arvioimiseksi, katsoa, kun otetaan huomioon direktiivin 2013/32 46 artiklan 3 kohdan välitön oikeusvaikutus, sellaisena kuin se on vahvistettu unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä, että sillä on toimivalta määrätä itse tällainen tarkastus tai ainakin toimivalta määrätä määrittävä viranomainen järjestämään lääkärintarkastus ja toimittamaan ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle sen tulokset.
20
Lisäksi ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyrkii selvittämään – siinä tapauksessa, että katsottaisiin, että sen käytettävissä olevat keinot kyseisen direktiivin 46 artiklan 3 kohdassa säädetyn tutkimisen suorittamiseksi kuuluvat jäsenvaltioiden menettelyllisen itsemääräämisoikeuden piiriin –, voiko se silloin, kun sovellettava kansallinen lainsäädäntö ei täytä tehokkuusperiaatteesta johtuvia vaatimuksia, vaatia määrittävää viranomaista käynnistämään direktiivin 2013/32 18 artiklan mukaisen mekanismin ja järjestämään asianomaista henkilöä koskevan lääkärintarkastuksen sekä toimittamaan ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle tämän tarkastuksen tuloksen.
21
Lopuksi ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii, täyttyvätkö direktiivin 2013/32 46 artiklan 3 kohdassa ja perusoikeuskirjan 47 artiklassa vahvistetut takeet – kun otetaan huomioon myös tarve tutkia turvapaikkahakemukset nopeasti –, jos siinä tapauksessa, että turvapaikkahakemuksen tuomioistuinkäsittelyssä tulee esille lääketieteellinen kysymys, kansallisella tuomioistuimella ei ole toimivaltaa määrätä lääkärintarkastusta, vaikka se katsoo, että tällainen tarkastus on tarpeen, mutta se voi kuitenkin kumota määrittävän viranomaisen tekemän päätöksen kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen hylkäämisestä sillä perusteella, että määrittävä viranomainen ei ole järjestänyt kansainvälisen suojelun hakijalle lääkärintarkastusta.
22
Tässä tilanteessa Dioikitiko Dikastirio Diethnous Prostasias on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)
Onko direktiivin [2013/32] 46 artiklan 1 ja 3 kohtaa, luettuina perusoikeuskirjan 47 artiklan valossa ja yhdessä direktiivin [2011/95] 4 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetun tapauskohtaista arviointia koskevan velvoitteen, 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteistyötä koskevan velvoitteen ja SEU 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun vilpitöntä yhteistyötä koskevan velvoitteen kanssa, tulkittava siten, että silloin, kun kansallisessa lainsäädännössä ei ole nimenomaista säännöstä, jonka mukaan kansallisella tuomioistuimella on toimivalta järjestää hakijalle lääkärintarkastuksia, tämä tuomioistuin voi johtaa toimivaltansa antaa määräys lääkärintarkastusten järjestämisestä hakijalle suoraan kyseisestä [46] artiklasta, jos se on tarpeen kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen kaikilta osin suoritettavan ex nunc ‑tutkimisen kannalta?
2)
Onko direktiivin [2013/32] 46 artiklan 1 ja 3 kohtaa, luettuina perusoikeuskirjan 47 artiklan valossa ja yhdessä direktiivin [2011/95] 4 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetun tapauskohtaista arviointia koskevan velvoitteen, 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteistyötä koskevan velvoitteen ja SEU 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun vilpitöntä yhteistyötä koskevan velvoitteen kanssa, tulkittava siten, että silloin, kun kansallisessa lainsäädännössä ei ole nimenomaista säännöstä, jonka mukaan kansallisella tuomioistuimella on toimivalta järjestää [turvapaikan]hakijalle lääkärintarkastuksia, jolloin laajemmin ymmärrettynä ei myöskään ole olemassa nimenomaista säännöstä kansallisen tuomioistuimen käytettävissä olevasta mekanismista, jolla hakijalle voidaan järjestää lääkärintarkastuksia, annetaanko kyseisessä 46 artiklassa tuomioistuimelle suoraan toimivalta velvoittaa määrittävä viranomainen, joka on aina asianosaisena tuomioistuimessa käsiteltävänä olevassa asiassa, käynnistämään direktiivin [2013/32] 18 artiklassa säädetty mekanismi ja toimittamaan hakijan lääkärintarkastusasiakirjat kansalliselle tuomioistuimelle?
3)
Onko direktiivin [2013/32] 46 artiklan 3 kohtaa, luettuna perusoikeuskirjan 47 artiklan valossa, tulkittava siten, että se, miten kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen ex nunc ‑tutkiminen kaikilta osin toteutetaan, kuuluu jäsenvaltioiden menettelyllisen itsemääräämisoikeuden piiriin? Jos tähän kysymykseen vastataan myöntävästi, onko direktiivin [2013/32] 46 artiklan 1 ja 3 kohtaa, luettuina perusoikeuskirjan 47 artiklan valossa ja yhdessä direktiivin [2011/95] 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteistyötä koskevan velvoitteen ja SEU 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun vilpitöntä yhteistyötä koskevan velvoitteen kanssa, tulkittava siten, että silloin, kun kansallisessa lainsäädännössä ei ole nimenomaista säännöstä, jonka mukaan kansallisella tuomioistuimella on toimivalta järjestää hakijalle lääkärintarkastuksia, jolloin laajemmin ymmärrettynä ei myöskään ole olemassa nimenomaista säännöstä kansallisen tuomioistuimen käytettävissä olevasta mekanismista, jolla hakijalle voidaan järjestää lääkärintarkastuksia, tuomioistuimella on toimivalta velvoittaa määrittävä viranomainen, joka on aina asianosaisena tuomioistuimessa käsiteltävänä olevassa asiassa, käynnistämään direktiivin [2013/32] 18 artiklassa säädetty mekanismi ja toimittamaan hakijan lääkärintarkastusasiakirjat kansalliselle tuomioistuimelle, jos se katsoo, etteivät kansalliset toimenpiteet ole tehokkuusperiaatteen mukaisia?
4)
Onko direktiivin [2013/32] 46 artiklan 3 kohtaa, luettuna perusoikeuskirjan 47 artiklan valossa, tulkittava siten, että kun todetaan, että direktiivin [2013/32] 46 artiklan 3 kohdassa säädetyn kaltaisen tapauskohtaisen ex nunc ‑tutkimisen toteuttamiseksi kaikilta osin ei ole olemassa asianmukaisia mekanismeja, kyseisissä artikloissa vahvistetut takeet täyttyvät, jos kansallisella tuomioistuimella on toimivalta kumota kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen hylkäävä päätös?”
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
23
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee neljällä kysymyksellään, joita on tarkasteltava yhdessä, pääasiallisesti, onko direktiivin 2013/32 46 artiklan 3 kohtaa, luettuna perusoikeuskirjan 47 artiklan ja SEU 4 artiklan 3 kohdan valossa, tulkittava siten, että täyttääkseen kyseisessä 46 artiklan 3 kohdassa säädetyn ex nunc ‑tutkimista kaikilta osin koskevan vaatimuksen kansallisella ensimmäisen asteen tuomioistuimella, jolta haetaan muutosta määrittävän viranomaisen päätökseen, jolla kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on hylätty, on oltava toimivalta määrätä kansainvälisen suojelun hakijaa koskeva lääkärintarkastus, jos kyseinen tuomioistuin katsoo, että tällainen tarkastus on tarpeen tai merkityksellinen mainitun hakemuksen arvioinnin kannalta, tai onko riittävää, että kyseisellä tuomioistuimella on toimivalta kumota tällainen päätös sillä perusteella, että määrittävä viranomainen ei ole järjestänyt hakijalle lääkärintarkastusta, ja palauttaa asia mainitulle viranomaiselle, jotta tämä määrää sen jälkeen lääkärintarkastuksen uudessa menettelyssä.
24
Direktiivin 2013/32 46 artikla koskee otsikkonsa mukaisesti kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin. Kyseisen 46 artiklan 1 kohdassa tunnustetaan näille hakijoille oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin tuomioistuimessa muutoksen hakemiseksi päätöksiin, jotka koskevat heidän tekemäänsä hakemusta. Kyseisen 46 artiklan 3 kohdassa määritellään tämän oikeuden ulottuvuus säätämällä, että jäsenvaltioiden, joita kyseinen direktiivi sitoo, on varmistettava, että tuomioistuin, jossa kansainvälistä suojelua koskevasta hakemuksesta annettu päätös on riitautettu, suorittaa ”sekä tosiseikkojen että oikeudellisten seikkojen ex nunc ‑tutkimisen kaikilta osin, mukaan lukien tarvittaessa kansainvälisen suojelun tarpeen tutkiminen direktiivin [2011/95] mukaisesti”.
25
Lisäksi on muistettava, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan direktiivin 2013/32 46 artiklassa tarkoitetun oikeussuojakeinon piirteet on määritettävä siten, että ne vastaavat perusoikeuskirjan 47 artiklaa, jossa toistetaan tehokasta tuomioistuimen antamaa oikeussuojaa koskeva periaate. Perusoikeuskirjan kyseinen määräys riittää itsessään, eikä sitä tarvitse täsmentää unionin oikeuden tai kansallisen oikeuden säännöksillä, jotta yksityiset saisivat oikeuden, johon he voivat vedota sellaisenaan. Toisin ei siis voi olla direktiivin 2013/32 46 artiklan 3 kohdan osalta, luettuna perusoikeuskirjan 47 artiklan valossa (tuomio 4.10.2024, Ministerstvo vnitra České republiky, Odbor azylové a migrační politiky, C‑406/22, EU:C:2024:841, 86 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
26
Tätä silmällä pitäen unionin tuomioistuin on todennut tehokasta oikeussuojakeinoa koskevan oikeuden ulottuvuuden – sellaisena kuin se on määritelty kyseisen 46 artiklan 3 kohdassa – osalta, että kyseiseen säännökseen sisältyvää muotoilua ”jäsenvaltioiden on varmistettava, että tehokkaat oikeussuojakeinot sisältävät sekä tosiseikkojen että oikeudellisten seikkojen ex nunc ‑tutkimisen kaikilta osin” on tulkittava siten, että niiden on kyseisen säännöksen nojalla mukautettava kansallista oikeuttaan siten, että siinä tarkoitettujen oikeussuojakeinojen käsittely käsittää kaikkien niiden tosiseikkojen ja oikeudellisten seikkojen tutkinnan tuomioistuimessa, joiden avulla se kykenee arvioimaan käsiteltävänään olevan tapauksen ajantasaisesti (tuomio 4.10.2024, Ministerstvo vnitra České republiky, Odbor azylové a migrační politiky, C‑406/22, EU:C:2024:841, 87 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
27
Tässä yhteydessä ilmaisu ”ex nunc” korostaa tuomioistuimen velvollisuutta suorittaa arviointi, jossa otetaan tarvittaessa huomioon sellaiset uudet seikat, jotka ovat tulleet ilmi vasta sen päätöksen tekemisen jälkeen, johon on haettu muutosta. Tällaisen arvioinnin avulla kyetään näet käsittelemään perusteellisesti kansainvälistä suojelua koskeva hakemus ilman, että sitä koskevaa aineistoa olisi tarpeen toimittaa asiasta päättävälle viranomaiselle. Tuomioistuimella näin oleva valta ottaa huomioon sellaisia uusia seikkoja, joista kyseinen viranomainen ei ole lausunut, on direktiivin 2013/32 päämäärän mukainen, ja sillä pyritään – kuten muun muassa sen johdanto-osan 18 perustelukappaleesta ilmenee – erityisesti siihen, että kansainvälistä suojelua koskevat hakemukset ratkaistaan ”mahdollisimman nopeasti, tämän kuitenkaan rajoittamatta asianmukaisen ja perusteellisen tutkinnan suorittamista” (tuomio 4.10.2024, Ministerstvo vnitra České republiky, Odbor azylové a migrační politiky, C‑406/22, EU:C:2024:841, 78 ja 88 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
28
Kyseisen direktiivin 46 artiklan 3 kohdassa käytetty adverbi ”kaikilta osin” vahvistaa osaltaan sen, että tuomioistuimen on tutkittava sekä sellaiset seikat, jotka määrittävä viranomainen on ottanut tai olisi voinut ottaa huomioon, että seikat, jotka ovat ilmenneet vasta mainitun viranomaisen päätöksen tekemisen jälkeen (tuomio 4.10.2024, Ministerstvo vnitra České republiky, Odbor azylové a migrační politiky, C‑406/22, EU:C:2024:841, 89 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
29
Nyt käsiteltävässä asiassa ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin korostaa ensinnäkin, että sillä itsellään ei ole sovellettavan kansallisen oikeuden mukaan toimivaltaa järjestää kansainvälistä suojelua hakevalle henkilölle lääkärintarkastusta tai määrätä määrittävää viranomaista toteuttamaan tällaista tutkimusta, vaikka se katsoo, että sen käsiteltävänä olevassa asiassa tällainen tarkastus on tarpeen kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen ratkaisemiseksi, kun taas turvapaikkaviranomaisella, joka on direktiivin 2013/32 2 artiklan f alakohdassa tarkoitettu ”määrittävä viranomainen”, puolestaan on tällainen toimivalta pakolaislain 15 §:n, jolla kyseisen direktiivin 18 artikla on pantu täytäntöön, nojalla.
30
Toiseksi kyseinen tuomioistuin korostaa, että sillä on sovellettavan kansallisen oikeuden nojalla sitä vastoin toimivalta kumota turvapaikkaviranomaisen päätös, jolla evätään kansainvälinen suojelu, jos se katsoo, että käsiteltävän asian erityispiirteiden perusteella turvapaikkaviranomaisen olisi mainitun 15 §:n mukaisesti pitänyt määrätä kansainvälisen suojelun hakijaa koskeva lääkärintarkastus, ja että tällainen kumoaminen mahdollistaa sen, että mainittu viranomainen voi myöhemmin uudessa hallinnollisessa menettelyssä tehdä päätöksen, jossa otetaan huomioon tällaisen tarkastuksen tulokset.
31
Kun otetaan huomioon tämän tuomion 25–28 kohdassa mainittu oikeuskäytäntö, on todettava ensinnäkin, että kansallinen säännöstö, jossa ei sallita sitä, että ensimmäisen asteen tuomioistuin voi määrätä lääkärintarkastuksen, jos hakija suostuu tähän, vaikka kyseinen tuomioistuin katsoo, että tällainen tarkastus on tarpeen tai merkityksellinen kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen perusteltavuuden arvioimiseksi, ei täytä direktiivin 2013/32 46 artiklan 3 kohdassa säädettyä vaatimusta ex nunc ‑tutkimisesta kaikilta osin.
32
Se, että tällaisessa tilanteessa ei sallita sitä, että kyseinen tuomioistuin määrää kansainvälisen suojelun hakijaa koskevan lääkärintarkastuksen, on nimittäin vastoin jäsenvaltioille direktiivin 2013/32 46 artiklan 3 kohdassa asetettua velvollisuutta mukauttaa kansallista oikeuttaan siten, että kyseessä olevien muutoksenhakujen käsittelyyn kuuluu se, että tuomioistuin tutkii kaikki tosiseikat ja oikeudelliset seikat, joiden avulla se kykenee arvioimaan käsiteltävänään olevan tapauksen ajantasaisesti tämän tuomion 26 kohdassa mainitussa oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla.
33
Koska toimivaltaisen tuomioistuimen ei ole mahdollista hankkia tietoja kansainvälisen suojelun hakijan terveydentilasta hänen kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksensa arvioimiseksi, tässä arvioinnissa ei voida ottaa huomioon kaikkia tosiseikkoja, joiden perusteella kyseinen tuomioistuin voisi arvioida käsiteltävänään olevan tapauksen ajantasaisesti. Hakijaa koskevassa lääkärintarkastuksessa voidaan muun muassa tarkistaa, voivatko viitteet hakijalla mahdollisesti olevasta sairaudesta selittyä aiemmalla vainolla tai vakavalla haitalla erityisesti hänen alkuperämaassaan ja onko ne tästä syystä otettava huomioon hakijan todellisen kansainvälisen suojelun tarpeen arvioimiseksi (ks. vastaavasti tuomio 29.6.2023, International Protection Appeals Tribunal ym. (Pommi-isku Pakistanissa), C‑756/21, EU:C:2023:523, 61 kohta).
34
Toiseksi on todettava, että kansallinen säännöstö, jossa säädetään ainoastaan, että ensimmäisen asteen tuomioistuimella on mahdollisuus kumota määrittävän viranomaisen päätös, jolla kansainvälistä suojelua koskeva hakemus hylätään, sillä perusteella, että määrittävän viranomaisen olisi pitänyt järjestää hakijalle lääkärintarkastus, ei täytä vaatimusta direktiivin 2013/32 46 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta ex nunc ‑tutkimisesta kaikilta osin, vaikka tämä mahdollisuus mahdollistaisi näin ollen sen, että kyseinen viranomainen tutkii hakemuksen uudelleen kansainvälisen suojelun hakijaa koskevan lääkärintarkastuksen tulosten perusteella.
35
Riittää näet, kun todetaan, että siltä osin kuin tällainen kansallinen säännöstö merkitsee sitä, että kyseisen viranomaisen on annettava uusi päätös, jossa otetaan huomioon lääkärintarkastuksen tulokset, sillä ei taata tämän tuomion 27 kohdassa mainitusta unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ilmenevän periaatteen – jonka mukaan tuomioistuimen on itse varmistettava, että kansainvälistä suojelua koskeva hakemus käsitellään tyhjentävästi, ilman että asiaa on tarpeen palauttaa määrittävälle viranomaiselle – kunnioittamista, ja sillä vaarannetaan siten direktiivissä 2013/32 tarkoitettu kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittelyä koskevan menettelyn nopeutta koskeva tavoite, jonka merkitystä unionin tuomioistuin on korostanut kyseisessä oikeuskäytännössä.
36
Kolmanneksi on todettava, että direktiivin 2013/32 18 artikla on kyseisen direktiivin ainoa säännös, jossa säädetään lääkärintarkastuksia koskevista säännöistä. Kuten kyseisen 18 artiklan sanamuodosta ja erityisesti sen 1 kohdasta ilmenee, sen säännöksiä sovelletaan sellaisinaan kuitenkin vain silloin, kun määrittävä viranomainen arvioi kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen, eikä silloin, kun tällaisen viranomaisen tekemään päätökseen haetaan muutosta tuomioistuimessa.
37
Kuten unionin tuomioistuimen vakiintuneesta oikeuskäytännöstä seuraa, asiaa koskevien unionin sääntöjen puuttuessa kunkin jäsenvaltion asiana on menettelyllisen itsemääräämisoikeuden periaatteen nojalla vahvistaa sisäisessä oikeusjärjestyksessään tällaista tarkastusta koskevat menettelysäännöt, kuitenkin sillä edellytyksellä, että nämä menettelysäännöt eivät ole epäedullisempia kuin samankaltaisia kansallisen oikeuden piiriin kuuluvia tilanteita koskevat säännöt (vastaavuusperiaate) eivätkä ne ole sellaisia, että kansainvälisen suojelun hakijan direktiivin 2013/32 46 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun tehokkaita oikeussuojakeinoja koskevan oikeuden käyttäminen on käytännössä mahdotonta tai suhteettoman vaikeaa (tehokkuusperiaate) (ks. analogisesti tuomio 19.3.2020, Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal (Tompa), C‑564/18, EU:C:2020:218, 63 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
38
Viimeksi todetun osalta on yhtäältä niin, että kyseisen tuomioistuimen on joka tapauksessa voitava määrätä lääkärintarkastus silloin, kun on olemassa konkreettisia viitteitä siitä, että kansainvälisen suojelun hakijan terveysongelmat voivat johtua erityisesti hänen alkuperämaassaan tapahtuneesta traumatisoivasta tapahtumasta, ja yleisesti ottaen silloin, kun tällaisen tutkimuksen tekeminen on kyseisen tuomioistuimen arvioinnin mukaan tarpeellista tai merkityksellistä kyseisen hakijan todellisen kansainvälisen suojelun tarpeen arvioimiseksi. Lisäksi lääkärintarkastukseen turvautumista koskevissa järjestelyissä on noudatettava perusoikeuskirjassa taattuja perusoikeuksia, kuten sen 1 artiklassa vahvistettua oikeutta ihmisarvon kunnioitukseen ja sen 7 artiklassa taattua oikeutta yksityis- ja perhe-elämän kunnioitukseen (ks. vastaavasti tuomio 25.1.2018, F, C‑473/16, EU:C:2018:36, 35 kohta ja tuomio 29.6.2023, International Protection Appeals Tribunal ym. (Pommi-isku Pakistanissa), C‑756/21, EU:C:2023:523, 61 kohta).
39
Toisaalta on täsmennettävä, ettei ole tarpeen, että asianomaista hakijaa koskevan lääkärintarkastuksen määrännyt tuomioistuin voi itse kääntyä pätevän terveydenhuollon ammattilaisen puoleen, jotta tämä suorittaa kyseisen tarkastuksen ja toimittaa kyseiselle tuomioistuimelle tulokset, koska kyseinen tuomioistuin voi myös velvoittaa määrittävän viranomaisen toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet kyseisen hakijan ohjaamiseksi määrättyyn lääkärintarkastukseen ja toimittamaan kyseiselle tuomioistuimelle tämän tarkastuksen tulokset lyhyen ajan kuluessa. Tuomioistuin voi näet kummassakin näistä tapauksista hankkia itselleen tiedot, joita se pitää merkityksellisinä tai tarpeellisina käsiteltävänään olevan tapauksen ajantasaisen arvioinnin suorittamiseksi, noudattaen samalla direktiivillä 2013/32 tavoiteltua käsittelyn nopeutta koskevaa päämäärää, sellaisena kuin se on palautettu mieleen tämän tuomion 27 kohdassa.
40
Neljänneksi on niin, että jos siis on katsottava, että pääasiassa kyseessä oleva kansallinen säännöstö ei ole direktiivin 2013/32 46 artiklan 3 kohdassa säädetyn ex nunc ‑tutkimista kaikilta osin koskevan vaatimuksen mukainen, koska siinä ei säädetä tuomioistuimen mahdollisuudesta määrätä kansainvälisen suojelun hakijaa koskeva lääkärintarkastus, on muistutettava, että ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tulkittava tätä säännöstöä niin pitkälti kuin mahdollista tämän vaatimuksen mukaisesti (ks. mm. tuomio 20.12.2017, Protect Natur-, Arten- und Landschaftsschutz Umweltorganisation, C‑664/15, EU:C:2017:987, 54 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
41
Jos tällainen unionin oikeuden mukainen tulkinta kuitenkin osoittautuu mahdottomaksi, unionin tuomioistuin on jo korostanut, että toimivaltaisen tuomioistuimen on unionin oikeuden soveltamiseksi jätettävä soveltamatta sellaisia kansallisia säännöksiä, jotka mahdollisesti estävät direktiivin 2013/32 46 artiklan 3 kohdan, luettuna perusoikeuskirjan 47 artiklan valossa, kaltaisten unionin oikeussääntöjen, joilla on välitön oikeusvaikutus, täyden tehokkuuden (ks. vastaavasti tuomio 29.7.2019, Torubarov, C‑556/17, EU:C:2019:626, 73 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
42
Näin ollen on katsottava, että sekä perusoikeuskirjan 47 artiklalla että direktiivin 2013/32 46 artiklan 3 kohdalla olevasta välittömästä oikeusvaikutuksesta seuraa, että jotta kansainvälisen suojelun hakijalle voidaan taata mainitussa 47 artiklassa tarkoitettu tehokas oikeussuoja, ja SEU 4 artiklan 3 kohdassa vahvistetun vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti, kansallisen tuomioistuimen, jolta on haettu muutosta päätökseen, jolla kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on hylätty, on voitava määrätä kyseistä hakijaa koskeva lääkärintarkastus, jos tällainen tarkastus on tarpeen kyseisen hakemuksen arvioimiseksi.
43
Esitettyihin kysymyksiin on kaiken edellä esitetyn perusteella vastattava, että direktiivin 2013/32 46 artiklan 3 kohtaa, luettuna perusoikeuskirjan 47 artiklan ja SEU 4 artiklan 3 kohdan valossa, on tulkittava siten, että täyttääkseen kyseisessä 46 artiklan 3 kohdassa säädetyn ex nunc ‑tutkimista kaikilta osin koskevan vaatimuksen kansallisella ensimmäisen asteen tuomioistuimella, jolta haetaan muutosta määrittävän viranomaisen päätökseen, jolla kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on hylätty, on oltava toimivalta määrätä kansainvälisen suojelun hakijaa koskeva lääkärintarkastus, jos kyseinen tuomioistuin katsoo, että tällainen tarkastus on tarpeen tai merkityksellinen mainitun hakemuksen arvioinnin kannalta.
Oikeudenkäyntikulut
44
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (viides jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
Kansainvälisen suojelun myöntämistä tai poistamista koskevista yhteisistä menettelyistä 26.6.2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/32/EU 46 artiklan 3 kohtaa, luettuna Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan ja SEU 4 artiklan 3 kohdan valossa,
on tulkittava siten, että
täyttääkseen kyseisessä 46 artiklan 3 kohdassa säädetyn ex nunc ‑tutkimista kaikilta osin koskevan vaatimuksen kansallisella ensimmäisen asteen tuomioistuimella, jolta haetaan muutosta määrittävän viranomaisen päätökseen, jolla kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on hylätty, on oltava toimivalta määrätä kansainvälisen suojelun hakijaa koskeva lääkärintarkastus, jos kyseinen tuomioistuin katsoo, että tällainen tarkastus on tarpeen tai merkityksellinen mainitun hakemuksen arvioinnin kannalta.
Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: kreikka.
(
i
)	Tämän asian nimi on kuvitteellinen nimi. Se ei vastaa asian minkään asianosaisen todellista nimeä.