62023CJ0557
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (kolmas jaosto)
12 päivänä syyskuuta 2024 (
*1
)
Ennakkoratkaisupyyntö – Maataloustuotteiden yhteinen markkinajärjestely – Asetus (EU) N:o 1308/2013 – Kansallinen lainsäädäntö, jossa säädetään tiettyjen maataloustuotteiden säännellyistä hinnoista sekä velvollisuudesta tarjota myytäväksi tietty määrä kyseisiä tuotteita – Seuraamusmaksut
Asiassa C‑557/23,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Szegedi Törvényszék (Szegedin alioikeus, Unkari) on esittänyt 6.9.2023 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut samana päivänä unionin tuomioistuimeen, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
SPAR Magyarország Kft.
vastaan
Bács-Kiskun Vármegyei Kormányhivatal,
UNIONIN TUOMIOISTUIN (kolmas jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja K. Jürimäe, tuomioistuimen presidentti K. Lenaerts, joka hoitaa kolmannen jaoston puheenjohtajan tehtäviä, sekä tuomarit N. Piçarra, N. Jääskinen (esittelevä tuomari) ja M. Gavalec,
julkisasiamies: M. Campos Sánchez-Bordona,
kirjaaja: A. Calot Escobar,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä esitetyn,
ottaen huomioon huomautukset, jotka sille ovat esittäneet
–
SPAR Magyarország Kft., edustajinaan G. Báthory, V. Łuszcz ja L. Wallacher, ügyvédek,
–
Unkarin hallitus, asiamiehinään M. Z. Fehér, R. Kissné Berta ja K. Szíjjártó,
–
Saksan hallitus, asiamiehinään J. Möller ja N. Scheffel,
–
Itävallan hallitus, asiamiehinään A. Posch, J. Schmoll ja M. Kopetzki,
–
Euroopan komissio, asiamiehinään M. Konstantinidis ja Zs. Teleki,
päätettyään julkisasiamiestä kuultuaan ratkaista asian ilman ratkaisuehdotusta,
on antanut seuraavan
tuomion
1
Ennakkoratkaisupyyntö koskee maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17.12.2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (EUVL 2013, L 347, s. 671), sellaisena kuin se on muutettuna 2.12.2021 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/2117 (EUVL 2021, L 435, s. 262) (jäljempänä YMJ-asetus) tulkintaa.
2
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa vastakkain ovat SPAR Magyarország Kft ja Bács-Kiskun Vármegyei Kormányhivatal (Bács-Kiskunin läänin, Unkari, hallintoviranomainen) (jäljempänä kansallinen viranomainen) ja joka koskee kyseisen viranomaisen päätöstä määrätä SPAR Magyarországille seuraamusmaksu kuluttajien suojelun perusteella.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Unionin oikeus
3
YMJ-asetuksen johdanto-osan 172, 185 ja 189 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”(172)
Kun otetaan huomioon maatalousalan erityispiirteet ja sen riippuvuus koko elintarvikeketjun asianmukaisesta toiminnasta, mukaan luettuna kilpailusääntöjen tehokas soveltaminen kaikkiin siihen liittyviin koko elintarvikeketjun aloihin, jotka saattavat olla hyvin keskittyneitä, erityistä huomiota olisi kiinnitettävä [SEUT] 42 artiklassa tarkoitettujen kilpailusääntöjen soveltamista koskevaan sääntöön. – –
– –
(185)
Jotta voitaisiin reagoida tehokkaasti ja tarkoituksenmukaisesti markkinahäiriöiden uhkiin, jotka johtuvat sisäisillä tai ulkoisilla markkinoilla esiintyvistä merkittävistä hintojen nousuista tai laskuista tai muista tapahtumista ja olosuhteista, joiden vuoksi markkinat vakavasti häiriintyvät tai uhkaavat häiriintyä, jolloin tilanne tai sen vaikutus markkinatilanteeseen todennäköisesti jatkuu tai pahenee entisestään, [Euroopan] komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä tiettyjä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä toimenpiteistä, jotka ovat tarpeen markkinatilanteen korjaamiseksi noudattaen kansainvälisistä sopimuksista johtuvia kaikkia velvoitteita ja edellyttäen, että kaikki muut tämän asetuksen nojalla käytettävissä olevat toimenpiteet vaikuttavat riittämättömiltä, mukaan luettuna tarvittaessa toimenpiteet, joilla laajennetaan tai muutetaan tässä asetuksessa säädettyjen muiden toimenpiteiden soveltamisalaa, kestoa tai muita näkökohtia tai joilla säädetään vientituista tai joilla keskeytetään tarvittaessa tuontitullit kokonaan tai osittain tiettyjen määrien tai kausien osalta.
– –
(189)
Komissiolle olisi annettava valtuudet toteuttaa tarvittavat toimenpiteet erityisten ongelmien ratkaisemiseksi hätätilanteissa.”
4
Kyseisen asetuksen 1 artiklan sanamuoto on seuraava:
”1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan yhteinen markkinajärjestely maataloustuotteille, joilla tarkoitetaan kaikkia perussopimusten liitteessä I lueteltuja tuotteita, lukuun ottamatta kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetuissa [Euroopan] unionin säädöksissä määriteltyjä kalastus- ja vesiviljelytuotteita.
2.   Edellä 1 kohdassa määritellyt maataloustuotteet jaetaan seuraaviin, liitteessä I olevassa vastaavassa osassa lueteltuihin aloihin:
a)
vilja, I osa;
– –
c)
sokeri, III osa;
– –
p)
maito ja maitotuotteet, XVI osa;
– –
s)
munat, XIX osa;
t)
siipikarjanliha, XX osa;
– –
x)
muut tuotteet, XXIV osa.”
5
Kyseisen asetuksen II osan II osaston I luvussa on 1 jakso, jonka otsikko on ”Kaupan pitämisen vaatimukset” ja joka kattaa kyseisen asetuksen 73–91 artiklan.
6
YMJ-asetuksen 73 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Tässä jaksossa vahvistetaan maataloustuotteiden kaupan pitämisen vaatimuksia koskevat säännöt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta maataloustuotteisiin sovellettavien muiden säännösten sekä eläinlääkintä-, kasvinterveys- ja elintarvikealoilla annettujen sellaisten säännösten soveltamista, joiden tarkoituksena on taata tuotteiden hygienia- ja terveysvaatimusten noudattaminen sekä eläinten, kasvien ja ihmisten terveyden suojelu. – –”
7
Kyseisen asetuksen 74 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Tuotteita, joille on vahvistettu ala- tai tuotekohtaiset kaupan pitämisen vaatimukset tämän jakson mukaisesti, voidaan pitää kaupan unionissa ainoastaan, jos ne täyttävät kyseiset vaatimukset.”
8
Kyseisen asetuksen 75 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1.   Kaupan pitämisen vaatimuksia voidaan soveltaa yhteen tai useampaan seuraavista tuotteista ja aloista:
a)
oliiviöljy ja syötäväksi tarkoitetut oliivit;
b)
hedelmät ja vihannekset;
c)
hedelmä- ja vihannesjalosteet;
d)
banaanit;
e)
elävät kasvit;
f)
munat;
g)
siipikarjanliha;
h)
ihmisravinnoksi tarkoitetut levitettävät rasvat;
– –
3.   Rajoittamatta [elintarviketietojen antamisesta kuluttajille, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1924/2006 ja (EY) N:o 1925/2006 muuttamisesta sekä komission direktiivin 87/250/ETY, neuvoston direktiivin 90/496/ETY, komission direktiivin 1999/10/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY, komission direktiivien 2002/67/EY ja 2008/5/EY sekä komission asetuksen (EY) N:o 608/2004 kumoamisesta 25.10.2011 annetun] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 [(EUVL 2011, L 304, s. 18)] 26 artiklan soveltamista edellä 1 kohdassa tarkoitetut kaupan pitämisen vaatimukset voivat koskea yhtä tai useampaa seuraavista seikoista, jotka on määritelty ala- tai tuotekohtaisesti ja jotka perustuvat kunkin alan ominaispiirteisiin, tarpeeseen säännellä markkinoille saattamista ja tämän artiklan 5 kohdassa määriteltyihin edellytyksiin:
a)
tekniset määritelmät, nimitykset ja myyntinimitykset, jotka koskevat muita kuin 78 artiklassa säädettyjä aloja;
b)
luokittelukriteerit, kuten luokittelu, paino, kokoluokittelu, ikä ja luokka;
c)
laji, kasvilajike, eläinrotu tai kaupallinen tyyppi;
d)
esillepano, kaupan pitämisen pakollisiin vaatimuksiin liittyvät päällysmerkinnät, pakkaaminen, pakkaamoihin sovellettavat säännöt, merkitseminen, satovuosi ja tiettyjen termien käyttö, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 92–123 artiklan soveltamista;
e)
sellaiset kriteerit kuin tuotteen ulkonäkö, koostumus, lihakkuus ja ominaispiirteet sekä vesipitoisuus prosenttiosuutena;
f)
tuotannossa käytettävät aineet tai ainesosat mukaan lukien niiden määrä, puhtaus ja yksilöiminen;
g)
maataloustuotannon ja tuotantomenetelmän tyyppi mukaan lukien viininvalmistusmenetelmät ja kestävän tuotannon kehittyneet järjestelmät;
h)
puristemehun ja viinin leikkaaminen mukaan lukien näiden määritelmät, sekoittaminen ja rajoitukset;
i)
keruutiheys, toimittaminen, säilyttäminen ja käsittely, säilytysmenetelmä ja ‑lämpötila, varastointi ja kuljetus;
j)
maataloustuotannon paikka ja/tai alkuperä siipikarjanlihaa ja levitettäviä rasvoja lukuun ottamatta;
k)
eräiden aineiden ja käytäntöjen käyttörajoitukset;
l)
erityiskäyttö;
m)
edellytykset sellaisten tuotteiden myynnille, hallussapidolle, liikkuvuudelle ja käytölle, jotka eivät ole 1 kohdan nojalla määriteltyjen kaupan pitämisen vaatimusten tai 78 artiklassa tarkoitettujen määritelmien, nimitysten ja myyntinimitysten mukaisia, sekä sivutuotteiden hävittämiselle.
– –
5.   Tämän artiklan 1 kohdan nojalla määritellyt ala- tai tuotekohtaiset kaupan pitämisen vaatimukset vahvistetaan rajoittamatta 84–88 artiklan ja liitteen IX soveltamista ja ottaen huomioon
a)
asianomaisen tuotteen erityispiirteet;
b)
tarve varmistaa edellytykset tuotteiden markkinoille saattamisen helpottamiseksi;
c)
tuottajien intressi ilmoittaa tuotteiden ja viljelyn ominaisuudet ja kuluttajien tarve saada riittäviä ja avoimia tuotetietoja mukaan lukien maataloustuotannon paikka, joka on määriteltävä tapauskohtaisesti asianmukaisella maantieteellisellä tasolla, sen jälkeen, kun on tehty vaikutustenarviointi, jossa otetaan huomioon toimijoille aiheutuvat kustannukset ja hallinnollinen taakka ja tuottajille ja loppukuluttajalle koituvat hyödyt;
d)
menetelmät, jotka ovat saatavilla tuotteiden fysikaalisten, kemiallisten ja aistinvaraisten ominaisuuksien määrittämiseen;
e)
kansainvälisten elinten hyväksymät normisuositukset;
f)
tarve säilyttää tuotteiden luonnolliset ja olennaiset ominaisuudet ja välttää muuttamasta merkittävästi asianomaisen tuotteen koostumusta.
– –”
9
Saman asetuksen 83 artiklan 5 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltiot voivat antaa tai pitää voimassa muita kansallisia säännöksiä tuotteista, joihin sovelletaan unionin kaupan pitämisen vaatimusta, edellyttäen, että kyseiset säännökset ovat unionin oikeuden ja etenkin tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteen mukaisia, ja jollei [teknisiä standardeja ja määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22.6.1998 annetusta] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivistä 98/34/EY [(EYVL 1998, L 204, s. 37)] muuta johdu.”
10
YMJ-asetuksen 90 a artiklan 3 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltioiden on suoritettava riskianalyysin pohjalta tarkastuksia sen todentamiseksi, ovatko 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tuotteet tässä jaksossa esitettyjen sääntöjen mukaisia, ja tapauksen mukaan sovellettava hallinnollisia seuraamuksia.”
11
Kyseisen asetuksen 219 artiklan, jonka otsikko on ”Markkinahäiriöiden vastaiset toimenpiteet”, 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Jotta reagoitaisiin vaikuttavasti ja tehokkaasti markkinahäiriöuhkiin, jotka johtuvat sisäisillä tai ulkoisilla markkinoilla esiintyvistä merkittävistä hinnannousuista tai ‑laskuista tai muista tapahtumista ja olosuhteista, jotka merkittävästi häiritsevät tai uhkaavat häiritä asianomaisia markkinoita, jos tilanne todennäköisesti jatkuu tai heikkenee entisestään, siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 227 artiklan mukaisesti toimenpiteistä, jotka ovat tarpeen kyseisen markkinatilanteen korjaamiseksi noudattaen samalla [EUT-]sopimuksen mukaisesti tehdyistä kansainvälisistä sopimuksista johtuvia velvoitteita ja edellyttäen, että kaikki muut tämän asetuksen nojalla käytettävissä olevat toimenpiteet vaikuttavat riittämättömiltä tai epäsopivilta.
Tämän kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 228 artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisissä tapauksissa, jotka liittyvät tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin markkinahäiriöiden uhkiin.
– –”
12
Kyseisen asetuksen 221 artiklan otsikko on ”Toimenpiteet erityisten ongelmien ratkaisemiseksi”. Mainitun artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
”1.   Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, jotka koskevat kiireellisiä toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen ja perusteltuja erityisten ongelmien ratkaisemiseksi. – –
2.   Komissio hyväksyy välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä erityisten ongelmien ratkaisemiseksi – –asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa tilanteissa, jotka todennäköisesti johtavat tuotanto- ja markkinaolosuhteiden nopeaan heikkenemiseen ja joita saattaisi olla vaikea korjata, jos toimenpiteiden hyväksyminen viivästyy.”
Unkarin oikeus
13
Hintojen määrittämisestä annetun vuoden 1990 lain nro LXXXVII soveltamista koskevista väliaikaisista poikkeuksista hätätilanteessa 14.1.2022 annettu hallituksen asetus 6/2022 (I. 14.) [az árak megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII. törvény veszélyhelyzet ideje alatt történő eltérő alkalmazásáról szóló 6/2022 (I. 14.) Korm. rendelet (Magyar Közlöny 2022/5, jäljempänä riidanalainen hallituksen asetus) tuli voimaan 1.2.2022 alun perin kolmen kuukauden ajaksi. Koska sen voimassaoloa jatkettiin useaan otteeseen, se oli voimassa 31.7.2023 saakka. Sitä lisäksi muutettiin kahdesti 10.11.2022 ja 12.1.2023 alkavin vaikutuksin.
14
Riidanalaisen hallituksen asetuksen säännökset, joita sovelletaan pääasiaan, esitetään tämän tuomion 15–20 kohdassa ja ne vastaavat säännöksiä, jotka olivat voimassa 12.1.2023–31.7.2023.
15
Riidanalaisen hallituksen asetuksen 1 §:ssä säädettiin seuraavaa:
”(1)   Markkinoiden toimintahäiriöiden aiheuttamien haittavaikutusten estämiseksi liitteessä 1 tarkoitetut tuotteet lisätään 1.1.2022 ja 31.7.2023 väliseksi ajaksi hintasääntelyn kohteena olevien tuotteiden luetteloon, joka esitetään hintojen määrittämisestä annetun vuoden 1990 lain nro LXXXVII [az árak megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII. törvény] liitteessä olevan I kohdan A alakohdassa.
(2)   Liitteessä 1 lueteltuihin tuotteisiin sovellettava bruttovähittäismyyntihinta kaupassa tai kauppakeskuksessa ja postimyynnissä ei voi olla korkeampi kuin sellaisen jakelijan bruttovähittäismyyntihinta 15.10.2021, joka myy vuoden 2005 kauppalaissa nro CLXIV [a kereskedelemről 2005. évi CLXIV. törvény] tarkoitettuja päivittäiskulutustuotteita (jäljempänä jakelija).
– –”
16
Riidanalaisen hallituksen asetuksen 1/A §:ssä säädettiin seuraavaa:
”(1)   Hintojen määrittämisestä annetun vuoden 1990 lain nro LXXXVII soveltamista koskevista väliaikaisista poikkeuksista hätätilanteessa annetun hallituksen asetuksen 6/2022 [I. 14.] muuttamisesta annetun hallituksen asetuksen 451/2022 [XI. 9.] [az árak megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII. törvény veszélyhelyzet ideje alatt történő eltérő alkalmazásáról szóló 6/2022 (I. 14.) Korm. rendelet módosításáról szóló 451/2022 (XI. 9.) Korm. rendelet] voimaantulon ja 31.7.2023 välisen ajan liitteessä 2 tarkoitetut tuotteet lisätään hintasääntelyn kohteena olevien, 1 artiklan 1 kohdassa lueteltujen tuotteiden luetteloon.
(2)   Liitteessä 2 lueteltuihin tuotteisiin sovellettava bruttovähittäismyyntihinta kaupassa tai kauppakeskuksessa ja postimyynnissä ei voi olla korkeampi kuin jakelijan 30.9.2022 soveltama bruttovähittäismyyntihinta.
(3)   30.9.2022 sovelletun bruttovähittäismyyntihinnan sijaan tilanteessa, jossa
a)
30.9.2022 sovellettu bruttovähittäismyyntihinta ei ole käytettävissä, sovelletaan viimeisintä bruttovähittäismyyntihintaa, jota jakelija on soveltanut ennen 30.9.2022,
b)
edellä a) kohdassa tarkoitettua bruttovähittäismyyntihintaa ei voida vahvistaa, sovelletaan Központi Statisztikai Hivatalin [tilastokeskus, Unkari] sivustolla julkaistua keskimääräistä kuluttajahintaa vuoden 2022 syyskuun osalta, sikäli kuin se on käytettävissä.
– –
(6)   Vahvistettaessa 2 momentissa tarkoitettua hintaa mitään muuta kustannusta tai kulua ei saa laskea mukaan.”
17
Riidanalaisen hallituksen asetuksen 2 §:ssä säädettiin seuraavaa:
”(1)   Jakelijan velvollisuutena on
a)
pitää kaupan tuotteita, jotka luetellaan liitteessä 1 ja joita se piti kaupan 15.10.2021,
b)
tarjota myytäväksi edellä mainittuja tuotteita sellaisissa määrin, jotka vastaavat ainakin keskimääräisiä päivittäisiä määriä, jotka sillä oli varastossa kyseisen viikonpäivän osalta vuonna 2021,
c)
huolehtia siitä, että edellä mainittujen tuotteiden varasto – tarvittaessa enintään kaksinkertaisena b) kohdassa tarkoitettuun määrään nähden – ja niiden saattaminen ostajien käyttöön pysyy riittävällä tasolla toimitusten jatkuvuuden varmistamiseksi ja tuotepulan välttämiseksi.
(2)   Jakelijan velvollisuutena on esittää 1 §:n 1 momenttiin liittyvät tiedot helposti havaittavassa paikassa kaupassa ja – postimyyntitapauksessa – julkaistava ne etusivulla siinä muodossa ja sen sisältöisenä kuin yleisten politiikkojen koordinoinnista vastaava ministeri täsmentää.”
18
Riidanalaisen hallituksen asetuksen 2/A §:ssä säädettiin seuraavaa:
”(1)   Jakelijan velvollisuutena on
a)
pitää kaupan tuotteita, jotka luetellaan liitteessä 2 ja joita se piti kaupan 30.09.2022,
b)
tarjota myytäväksi edellä mainittuja tuotteita sellaisissa määrin, jotka vastaavat ainakin keskimääräisiä päivittäisiä määriä, jotka sillä oli varastossa kyseisen viikonpäivän osalta vuonna 2021,
c)
huolehtia siitä, että edellä mainittujen tuotteiden varasto – tarvittaessa enintään kaksinkertaisena b) kohdassa tarkoitettuun määrään nähden – ja niiden saattaminen ostajien käyttöön pysyy riittävällä tasolla toimitusten jatkuvuuden varmistamiseksi ja tuotepulan välttämiseksi.
(2)   Jakelijan velvollisuutena on esittää 1/A §:n 1 momenttiin liittyvät tiedot helposti havaittavassa paikassa kaupassa ja – postimyyntitapauksessa – julkaistava ne etusivulla siinä muodossa ja sen sisältöisenä kuin yleisten politiikkojen koordinoinnista vastaava ministeri täsmentää.”
19
Riidanalaisen hallituksen asetuksen 3 §:n 1–4 momentissa säädettiin seuraavaa:
”(1)   Hintojen määrittämisestä annetun vuoden 1990 lain nro LXXXVII 16 §:n soveltamisalaan kuuluvissa hallinnollisissa hakemusasioissa, joiden tarkoituksena on tämän hallituksen asetuksen säännösten täytäntöönpano, yleisen kuluttajansuojaviranomaisen nimittämisestä annetulla hallituksen asetuksella nimitetty yleinen kuluttajansuojaviranomainen (jäljempänä viranomainen) toimii viran puolesta yhdessä Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatalin [elintarvikeketjun turvallisuudesta vastaava kansallinen virasto, Unkari] kanssa 1 §:n 5 momentti ja 1/A §:n 5 momentti huomioiden.
(2)   Poikkeuksena hintojen määrittämisestä annetun vuoden 1990 lain nro LXXXVII 16 §:ään ja Unkarin taloudellisesta vakaudesta annetun vuoden 2011 lain nro CXCIV [Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény] 38/B §:ään viranomainen, jonka tietoon sen harjoittaman valvonnan yhteydessä tulee, että 1 ja 2 §:ssä tarkoitettuja velvoitteita on laiminlyöty,
a)
määrää seuraamusmaksun, jonka suuruus on 50000 Unkarin forintin [(HUF) (n. 131 euroa)] ja 3000000 Unkarin forintin [n. 7849 euroa] välillä, tai
b)
voi velvoittaa tekemällään päätöksellä jakelijan lopettamaan tilapäisesti toimintansa ajanjaksoksi, jonka pituus on vähintään yksi päivä ja enintään kuusi kuukautta.
(3)   Edellä 2 momentin a kohdassa säädettyä seuraamusta voidaan soveltaa useaan otteeseen, jos rikkomisia havaitaan usean peräkkäisen tarkastuksen aikana, vaikka tämä tapahtuisi samana päivänä ja samassa kaupassa, joten kun uusi seuraamusmaksu määrätään, sen määrä on vähintään kaksinkertainen edeltävästä rikkomisesta määrättyyn seuraamusmaksuun verrattuna tarvitsematta ottaa huomioon seuraamusmaksun enimmäismäärää koskevaa säännöstä.
(4)   Jos on kyse toistuvasta rikkomisesta, 2 momentin a ja b kohdassa säädettyjä seuraamuksia voidaan soveltaa samanaikaisesti.”
20
Riidanalaisen hallituksen asetuksen liitteessä 1 vahvistettiin seuraavaa:
”Hintasääntelyn kohteena olevat tuotteet
1.
kidesokeri (valkoinen sokeri)
2.
valkoinen vehnäjauho T55
3.
puhdistettu auringonkukkaruokaöljy
4.
kotieläiminä pidettävien sikaeläinten kinkku (mukaan lukien luullinen, kamarallinen, fileoitu, leikattu, paloiteltu tai jauhettu, joka myydään pakattuna tai pakkaamattomana, tuoreena, jäähdytettynä tai jäädytettynä)
5.
kanafileet, ruho – selkä sekä pyrstö ja siivenkärjet yhdessä tai erikseen (mukaan lukien luulliset, nahalliset, fileoidut, leikatut, paloitellut tai jauhetut, jotka myydään pakattuna tai pakkaamattomana, tuoreena, jäähdytettynä tai jäädytettynä)
6.
lehmänmaito, joka on iskukuumennettu ja joka sisältää 2,8 massaprosenttia rasvaa.”
21
Riidanalaisen hallituksen asetuksen liitteessä 2 vahvistettiin seuraavaa:
”Hintasääntelyn kohteena olevat tuotteet
1.
Kuorelliset Gallus domesticus ‑lajin tuoreet kananmunat (muut kuin siitosmunat ja hedelmöitetyt munat)
2.
Ruokaperunat varhaisperunoita lukuun ottamatta.”
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
22
Ennakkoratkaisupyynnön esittämisestä tehdystä päätöksestä ilmenee, että markkinoiden toimintahäiriöiden aiheuttamien haittavaikutusten estämiseksi hätätilanteessa, joka liittyi covid-19-pandemiaan, Unkarin hallitus antoi vuoden 2022 alussa riidanalaisen hallituksen asetuksen, jonka nojalla tiettyjä perusmaataloustuotteita, jotka luetellaan kyseisen asetuksen liitteessä 1 ja joita ovat tietyntyyppiset sokerit, vehnäjauho, auringonkukkaöljy, sian- ja siipikarjanliha sekä maito, pidettiin kaupan säännellyin hinnoin. Riidanalaisen hallituksen asetuksen mukaisesti päivittäiskulutustuotteita myyvien jakelijoiden kyseisiin tuotteisiin soveltama bruttovähittäismyyntihinta ei voinut olla korkeampi kuin 15.10.2021 sovellettu bruttovähittäismyyntihinta. Lisäksi jos kyseiset jakelijat pitivät näitä tuotteita kaupan edellä mainittuna päivänä, niiden velvollisuutena oli pitää niitä kaupan päivittäisinä määrinä, jotka vastasivat vähintään keskimääräisiä päivittäisiä määriä, joita tarjottiin myyntiin vuoden 2021 asianomaisena viikonpäivänä.
23
Ukrainan sodan vuoksi Unkarin hallitus muutti riidanalaista hallituksen asetusta siten, että 10.11.2022 lähtien huomioon otettava viitemäärä ei enää ollut vuoden 2021 keskimääräinen päivittäinen myytäväksi tarjottu määrä vaan keskimääräinen päivittäinen määrä, joka asianomaisella jakelijalla oli varastossa kyseisen vuoden asianomaisena viikonpäivänä.
24
Mainitusta päivämäärästä lähtien Unkarin hallitus myös laajensi säänneltyjen hintojen soveltamista kahteen muuhun tuotteeseen eli kananmuniin ja perunoihin. Kyseisiä tuotteita myyvin jakelijoiden oli pidettävä niitä kaupan sellaisina määrinä, jotka vastasivat keskimääräisiä päivittäisiä määriä, jotka niillä oli varastossa vuoden 2022 asianomaisena viikonpäivänä, ja kyseisten tuotteiden hinta ei voinut olla korkeampi kuin 30.9.2022 sovellettu hinta. Riidanalainen hallituksen asetus oli voimassa 31.7.2023 saakka sen jälkeen, kun sitä oli viimeisen kerran muutettu 12.1.2023 lukien.
25
Kansallisen viranomaisen SPAR Magyarországin yhdessä myyntitilassa Unkarissa 1.2.2023 suorittaman tarkastuksen jälkeen kyseinen viranomainen totesi, että viiden maataloustuotteen, joita riidanalainen hallituksen asetus koski, keskimääräiset päivittäiset myytäväksi tarjotut määrät alittivat varastossa vuoden 2021 tai vuoden 2022 asianomaisena viikonpäivänä olleet keskimääräiset päivittäiset määrät. Kyseinen viranomainen totesi 9.5.2023 tekemällään päätöksellä, että riidanalaisen hallituksen asetuksen säännöksiä oli rikottu, ja määräsi SPAR Magyarországille seuraamusmaksun kuluttajansuojan perusteella. Seuraamusmaksun suuruutta määrittäessään kyseinen viranomainen otti muun muassa huomioon rikkomisen aiheuttaman vahingon peruuttamattoman luonteen, niiden kuluttajien huomattavan määrän, joita kyseinen rikkominen asianomaisen myyntipaikan sijainti huomioiden koski, rikkomisen keston, rikkomisen uusimisen ja yleisyyden sekä rikkomisen vakavuuden SPAR Magyarországin merkitys ja väitetysti laiminlyödyt lakisääteiset velvollisuudet huomioiden ja myös kyseisen jakelijan yhteistyöhalukkuuden.
26
SPAR Magyarország nosti kumoamiskanteen kansallisen viranomaisen päätöksestä ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa ja riitautti kyseisen päätöksen oikeusperustan sekä sille määrätyn seuraamusmaksun suuruuden. Kanteensa tueksi se väittää, että sen tulkinnan mukaan riidanalaisen hallituksen asetuksen tavoitteena ei ollut ottaa käyttöön yleistä toimitusvelvollisuutta, vaan sen lopullisena tavoitteena oli, että jakelijat vastaavat täysimääräisesti kuluttajien kysyntään. Vaikka kantaja ei ollut tarjonnut myytäväksi asetuksessa säädettyjä määriä, se väittää kuitenkin, että se vastasi aina kaikkeen kuluttajien kysyntään ja että sillä oli tarkastuspäivänä kutakin asianomaista tuotetta vielä varastossaan. Se ei tämän vuoksi syyllistynyt rikkomiseen.
27
Kansallinen viranomainen vaatii kanteen hylkäämistä. Se korostaa, että rikkominen tapahtuu, kun elinkeinonharjoittaja ei noudata velvollisuuttaan tarjota myytäväksi määriä, joista säädetään riidanalaisessa hallituksen asetuksessa. Tämän osalta on sen mukaan olemassa ankara vastuu, kuten Kúria (ylin tuomioistuin, Unkari) on vahvistanut. Viimeksi mainittu on kansallisen viranomaisen mukaan muun muassa katsonut, että markkinoiden toimintahäiriöiden epäsuotuisten vaikutusten estämiseksi ja paremman kuluttajansuojan varmistamiseksi yleisen edun mukaisena tavoitteena asianomaisissa säännöksissä vahvistetaan ankara vastuu. Jakelijan on näin ollen taattava kyseisessä asetuksessa yksilöityjen hyödykkeiden määrät säännellyin hinnoin.
28
Ennakkoratkaisua pyytäneellä tuomioistuimella on epäilyjä siitä, onko riidanalainen hallituksen asetus, jossa asetetaan seuraamusmaksun uhalla velvollisuus tarjota myyntiin tietty määrä YMJ-asetuksen soveltamisalaan kuuluvia maataloustuotteita, unionin oikeuden mukainen, koska tällaisella lainsäädännöllä loukataan vapaaseen kilpailuun perustuvan maataloustuotteiden vapaan myyntihinnanmuodostuksen periaatetta eikä sillä noudateta suhteellisuusperiaatetta.
29
Tässä tilanteessa Szegedi Törvényszék on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1.
Onko [YMJ-asetuksen] 83 artiklan 5 kohtaa tulkittava siten, että se on esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle kansalliselle toimenpiteelle, jossa hätätilanteen vuoksi velvoitetaan jakelija tarjoamaan myytäväksi YMJ-asetuksen soveltamisalaan kuuluvia maataloustuotteita säännellyllä hinnalla ja määrinä, joita ei määritetä jakelijan viitevuoden aikana myymien keskimääräisten päivittäisten määrien vaan niistä riippumattomasti niiden keskimääräisten päivittäisten määrien perusteella, jotka ovat olleet jakelijan varastossa viitevuonna?
2.
Onko YMJ-asetuksen 90 a artiklan 3 kohtaa tulkittava siten, että se on esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle kansalliselle toimenpiteelle, jossa säädetään pakollisesta seuraamusmaksun määräämistä siinäkin tapauksessa, että jakelija on tarkastuksen ajankohtana tarjonnut myytäväksi YMJ-asetuksen soveltamisalaan kuuluvia tuotteita määrinä, jotka vastaavat sen viitevuoden aikana myymiä keskimääräisiä päivittäisiä määriä, ja että näitä tuotteita on kuluttajien saatavilla?”
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
30
Aluksi on tutkittava Itävallan hallituksen ja komission kirjallisissa huomautuksissaan esittämää argumentaatiota, jonka mukaan ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tarkoittamia säännöksiä eli YMJ-asetuksen 83 artiklan 5 kohtaa ja 90 a artiklan 3 kohtaa ei sovelleta useimpiin riidanalaisen hallituksen asetuksen kohteena oleviin tuotteisiin eikä kyseisellä asetuksella asetettuihin vaatimuksiin.
31
YMJ-asetuksen 83 artiklan 5 kohdan nojalla jäsenvaltiot voivat antaa tai pitää voimassa muita kansallisia säännöksiä tuotteista, joihin sovelletaan unionin kaupan pitämisen vaatimusta, edellyttäen, että kyseiset säännökset ovat unionin oikeuden ja etenkin tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteen mukaisia. Kyseisen asetuksen 90 a artiklan 3 kohdassa säädetään jäsenvaltioiden velvollisuudesta suorittaa tarkastuksia, jotka koskevat kyseisten tuotteiden kaupan pitämisen sääntöjä, ja määrätä seuraamuksia, jos kyseiset tuotteet eivät ole mainittujen sääntöjen mukaisia. Kyseiset kaksi säännöstä kuuluvat asetuksen II osan II osaston I luvun 1 jaksoon, joka koskee kaupan pitämisen vaatimuksia, joten niitä on sovellettava yksinomaan tilanteessa, jossa on kyse tällaisista vaatimuksista, jotka koskevat asetuksen 75 artiklan 3 kohdassa lueteltuja seikkoja.
32
Yhtäältä enimmäishinnan vahvistaminen tietyille tuotteille ja velvollisuus tarjota myytäväksi tietty määrä näitä tuotteita eivät kuulu YMJ-asetuksen 75 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin erityisiin tekijöihin eivätkä kyseisen artiklan 5 kohdassa tarkoitettuihin erityisiin ominaispiirteisiin. Toisaalta kyseisen artiklan 1 kohdasta ilmenee, että riidanalaisessa hallituksen asetuksessa tarkoitetuista kahdeksasta tuotteesta yksinomaan kananmunat ja siipikarjanliha voivat olla kaupan pitämisen vaatimuksen kohteena. Tämän osalta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä munien kaupan pitämisen vaatimusten osalta 23.6.2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 589/2008 (EUVL 2008, L 163, s. 6) tai neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä siipikarjanlihan kaupan pitämisen vaatimusten osalta 16.6.2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 543/2008 (EUVL 2008, L 157, s. 46) ei ole kaupan pitämistä koskevia sääntöjä, jotka koskisivat yhtäältä enimmäishinnan vahvistamista ja toisaalta jakelijoiden velvollisuutta tarjota myytäväksi tietty määrä kyseistä kahta tuotetta. Minkään seikan perusteella ei siis voida päätellä, että kyseisten kahden tuotteen osalta olisi olemassa kaupan pitämisen vaatimus, jolla oikeutettaisiin tämän tuomion 30 kohdassa tarkoitettujen säännösten soveltaminen.
33
On siis katsottava, että ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen kysymyksissä tarkoitetuilla säännöksillä ei sellaisinaan ole merkitystä sen arvioimiseksi, onko riidanalainen hallituksen asetus YMJ-asetuksen mukainen. Kun otetaan huomioon se, että unionin tuomioistuimen tehtävänä on tulkita kaikkia unionin oikeuden säännöksiä, joita kansalliset tuomioistuimet tarvitsevat ratkaistessaan niiden käsiteltäväksi saatettuja asioita, vaikka näitä säännöksiä ei olisi nimenomaisesti mainittu kansallisten tuomioistuinten unionin tuomioistuimelle esittämissä kysymyksissä (tuomio 22.2.2024, Deutsche Rentenversicherung Bund, C‑283/21, EU:C:2024:144, 39 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen), tällainen toteamus ei kuitenkaan estä tutkimasta sitä, onko riidanalainen hallituksen asetus unionin oikeuden ja erityisesti YMJ-asetuksen säännösten mukainen, koska riidanalainen hallituksen asetus koskee tuotteita, jotka kuukuvat YMJ- asetuksen soveltamisalaan.
34
Tässä tilanteessa on katsottava, että kyseisillä kysymyksillä, joita on tutkittava yhdessä, pyritään lähinnä selvittämään, onko YMJ-asetusta tulkittava siten, että se on esteenä kansalliselle toimenpiteelle, jolla hätätilanteen takia yhtäältä velvoitetaan jakelija tarjoamaan myyntiin kyseisen asetuksen soveltamisalaan kuuluvia maataloustuotteita säänneltyyn hintaan ja keskimääräisinä päivittäisinä määrinä, jotka ovat olleet jakelijan varastossa viitevuonna, ja toisaalta velvoitetaan määräämään seuraamusmaksu tilanteessa, jossa kyseisellä kansallisella toimenpiteellä säädettyjä velvoitteita laiminlyödään.
35
Tämän osalta on muistutettava, että yhteisen maatalouspolitiikan, joka kuuluu SEUT 4 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaan unionin ja jäsenvaltioiden kesken jaettuun toimivaltaan, alalla jäsenvaltioilla on lainsäädäntövaltaa, jonka nojalla ne voivat, kuten SEUT 2 artiklan 2 kohdasta ilmenee, käyttää toimivaltaansa siltä osin kuin unioni ei ole käyttänyt omaansa (tuomio 11.3.2021, komissio v. Unkari (Voittomarginaalit), C‑400/19, EU:C:2021:194, 34 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
36
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan on niin, että silloin kun tietyllä alalla on annettu asetus yhteisestä markkinajärjestelystä, jäsenvaltioilla on kuitenkin velvollisuus pidättyä sellaisten toimenpiteiden toteuttamisesta, jotka saattaisivat poiketa markkinajärjestelystä tai olla sen vastaisia. Yhteisen markkinajärjestelyn vastaisia ovat myös sellaiset säännöstöt, jotka haittaavat järjestelyn moitteetonta toimintaa, vaikka kyseistä alaa ei olisikaan säännelty tyhjentävästi kyseisellä järjestelyllä (tuomio 11.3.2021, komissio v. Unkari (Voittomarginaalit), C‑400/19, EU:C:2019:194, 35 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
37
Jollei hintojenvahvistusmekanismia ole, vapaaseen kilpailuun perustuva vapaa myyntihinnanmuodostus on osa YMJ-asetusta ja se ilmentää periaatetta tavaroiden vapaasta liikkuvuudesta toimivan kilpailun olosuhteissa (ks. vastaavasti tuomio 11.3.2021, komissio v. Unkari (Voittomarginaalit), C‑400/19, EU:C:2021:194, 36 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
38
Yhteisen markkinajärjestelyn toteuttaminen ei kuitenkaan estä jäsenvaltioita soveltamasta sellaisia kansallisia sääntöjä, joilla tavoitellaan muita yleistä etua koskevia päämääriä kuin niitä, joita kyseinen yhteinen markkinajärjestely koskee, vaikka kyseiset säännöt voivatkin vaikuttaa sisämarkkinoiden toimintaan kyseisellä alalla, kunhan nämä säännöt ovat omiaan takaamaan tavoitellun päämäärän toteutumisen eikä niillä ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän päämäärän saavuttamiseksi (tuomio 11.3.2021, 2021, komissio v. Unkari (Voittomarginaalit), C‑400/19, EU:C:2019:194, 37 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
39
Ensinnäkin kuten sekä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen toteamuksista että SPAR Magyarországin, Itävallan hallituksen ja komission kirjallisista huomautuksista ilmenee, riidanalaisella hallituksen asetuksella rajoitetaan vapaata kilpailua, joka – kuten tämän tuomion 37 kohdassa palautettiin mieleen – on osa YMJ-asetusta. Velvollisuudella tarjota maataloustuotteita myyntiin säännellyin hinnoin ja tietyissä määrin nimittäin estetään jakelijoita vahvistamasta vapaasti myyntihintojaan ja määriä, jotka ne haluavat myydä, vapaaseen kilpailuun perustuvien taloudellisten näkökohtien perusteella.
40
Toiseksi tämän tuomion 38 kohdassa mieleen palautetun oikeuskäytännön mukaisesti riidanalainen hallituksen asetuksen on oltava oikeutettu sellaisen yleisen edun mukaisen tavoitteen perusteella, joka poikkeaa tavoitteista, joihin yhteisellä markkinajärjestelyllä pyritään.
41
Unkarin hallituksen mukaan käsiteltävässä asiassa kyseessä olevalla hallituksen asetuksella oli kaksi tavoitetta eli inflaation torjunta ja epäsuotuisassa asemassa olevien kuluttajien suojelu takaamalla peruselintarvikkeiden toimittaminen kohtuuhintaan.
42
Tämän osalta on toki todettava, että komissiolla on tietyin edellytyksin toimivalta toteuttaa YMJ-asetuksen 219 ja 221 artiklan nojalla tarvittavat toimenpiteet reagoidakseen markkinahäiriöuhkiin, jotka johtuvat sisäisillä tai ulkoisilla markkinoilla esiintyvistä merkittävistä hinnannousuista tai ‑laskuista tai muista tapahtumista ja olosuhteista, hätätilanne mukaan lukien, ja toisaalta erityisiin ongelmiin hätätilanteessa. Kun otetaan huomioon erityiset tilanteet, joita kyseisillä säännöksillä säädellään, niitä ei kuitenkaan voida tulkita siinä määrin laajasti, että katsottaisiin, että YMJ-asetus kokonaisuudessaan kattaisi riidanalaisella hallituksen asetuksella tavoitellut yleisen edun mukaiset tavoitteet eli inflaation torjunnan ja epäsuotuisassa asemassa olevien kuluttajien suojelun takaamalla peruselintarvikkeiden toimittaminen kohtuuhintaan.
43
Tässä tilanteessa jäsenvaltio voi vedota inflaation torjuntaa tai epäsuotuisassa asemassa olevien kuluttajien suojelua koskevaan tavoitteeseen oikeuttaakseen riidanalaisessa hallituksen asetuksessa olevan kaltaiset toimenpiteet, joilla horjutetaan hintojen määrittämistä toimivan kilpailun olosuhteissa koskevaa järjestelmää, johon YMJ-asetus perustuu.
44
Enimmäishintojen vahvistamista ja tuotteiden tietyn määrän myytäväksi tarjoamista koskevaa velvoitetta koskevien riidanalaisessa hallituksen asetuksessa säädettyjen kaltaisten toimenpiteiden on kuitenkin täytettävä unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä asetetut oikeasuhteisuutta koskevat edellytykset eli niiden on oltava omiaan takaamaan niillä tavoitellun päämäärän toteutuminen eivätkä ne saa ylittää sitä, mikä on tarpeen tämän päämäärän saavuttamiseksi. Tämän osalta oikeasuhteisuutta tarkasteltaessa on otettava huomioon yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteet ja yhteisen markkinajärjestelyn moitteeton toiminta, mikä edellyttää näiden tavoitteiden ja kyseisellä riidanalaisella hallituksen asetuksella tavoiteltujen päämäärien punnintaa (ks. vastaavasti tuomio 23.12.2015, Scotch Whisky Association ym., C‑333/14, EU:C:2015:845, 28 kohta).
45
Lisäksi siitä, voidaanko kyseessä olevalla toimenpiteellä taata sillä tavoiteltujen päämäärien toteutuminen, on todettava, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kansallisen lainsäädännön voidaan katsoa olevan omiaan takaamaan asetetun tavoitteen toteutumisen vain, jos se tosiasiallisesti vastaa tavoitteeseen johdonmukaisella ja järjestelmällisellä tavalla (tuomio 23.12.2015, Scotch Whisky Association ym., C‑333/14, EU:C:2015:845, 37 kohta).
46
Käsiteltävässä asiassa on todettava, että vaikka riidanalainen hallituksen asetus olisi omiaan suojaamaan epäsuotuisassa asemassa olevia kuluttajia peruselintarvikkeiden taatulla toimittamisella kohtuuhinnoin ja torjumaan inflaatiota, kyseisellä asetuksella ylitetään se, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi (ks. analogisesti tuomio 11.3.2021, komissio v. Unkari (Voittomarginaalit), C‑400/19, EU:C:2021:194, 37 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
47
Kuten Saksan hallitus ja komissio lähinnä kirjallisissa huomautuksissaan väittivät, jakelijoiden toimivan kilpailun olosuhteissa tapahtuvan vapaan markkinoille pääsyn, joka YMJ-asetuksella taataan, haittaamisella ja näin ollen häiriöillä, jotka kyseisille jakelijoille määrätyt säännellyt hinnat ja jakelijoiden velvollisuus tarjota myytäväksi vaaditut määrät asianomaisia tuotteita aiheuttavat koko toimitusketjulle, ylitetään se, mikä on tarpeen kyseisellä asetuksella tavoiteltujen tavoitteiden saavuttamiseksi.
48
Kaiken edellä esitetyn perusteella esitettyihin kysymyksiin on vastattava, että YMJ-asetusta on tulkittava siten, että se on esteenä kansalliselle toimenpiteelle, jolla hätätilanteen takia yhtäältä velvoitetaan jakelija tarjoamaan myytäväksi kyseisen asetuksen soveltamisalaan kuuluvia maataloustuotteita säänneltyyn hintaan ja keskimääräisinä päivittäisinä määrinä, jotka ovat olleet jakelijan varastossa viitevuonna, ja toisaalta velvoitetaan määräämään seuraamusmaksu tilanteessa, jossa kyseisellä kansallisella toimenpiteellä säädettyjä velvoitteita laiminlyödään.
Oikeudenkäyntikulut
49
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (kolmas jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
Maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17.12.2013 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 1308/2013, sellaisena kuin se on muutettuna 2.12.2021 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/2117,
on tulkittava siten, että
se on esteenä kansalliselle toimenpiteelle, jolla hätätilanteen takia yhtäältä velvoitetaan jakelija tarjoamaan myytäväksi kyseisen asetuksen soveltamisalaan kuuluvia maataloustuotteita säänneltyyn hintaan ja keskimääräisinä päivittäisinä määrinä, jotka ovat olleet jakelijan varastossa viitevuonna, ja toisaalta velvoitetaan määräämään seuraamusmaksu tilanteessa, jossa kyseisellä kansallisella toimenpiteellä säädettyjä velvoitteita laiminlyödään.
Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: unkari.