62003CJ0140_LV
Puses
Sprieduma pamatojums
Rezolutīvā daļa
Puses
Lieta C‑140/03
par prasību sakarā ar valsts pienākumu neizpildi atbilstoši EKL 226. pantam,
ko 2003. gada 27. martā cēla
Eiropas Kopienu Komisija, ko pārstāv M. Patakija [ M. Patakia ], pārstāve, kas norādīja adresi Luksemburgā,
prasītāja,
pret
Grieķijas Republiku, ko pārstāv E. Skandalu [ E. Skandalou ], pārstāve, kas norādīja adresi Luksemburgā,
atbildētāja.
TIESA (otrā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs K. V. A. Timmermanss [ C. W. A. Timmermans ], tiesneši R. Silva de Lapuerta [ R. Silva de Lapuerta ], K. Gulmans [ C. Gulmann ] (referents), P. Kūris [ P. Kūris ] un Dž. Arestis [ G. Arestis ],
ģenerāladvokāts D. Ruiss-Harabo Kolomers [ D. Ruiz-Jarabo Colomer ],
sekretāre L. Hjūleta [ L. Hewlett ], galvenā administratore,
ņemot vērā rakstveida procesu un tiesas sēdi 2004. gada 23. septembrī,
noklausījusies ģenerāladvokāta secinājumus tiesas sēdē 2004. gada 7. decembrī,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
Sprieduma pamatojums
1. Savā prasības pieteikumā Eiropas Kopienu Komisija lūdz Tiesu atzīt, ka:
– pieņemot un uzturot spēkā likumu Nr. 971/79 par optiķa profesiju un optikas veikaliem ( FEK A’ 223, turpmāk tekstā – “Likums Nr. 971/79”), kas neļauj diplomētam optiķim, kurš ir fiziska persona, vadīt vairāk nekā vienu optikas veikalu, Grieķijas Republika ierobežoja nosacījumus brīvībai veikt uzņēmējdarbību optiķiem, kuri ir fiziskas personas, tādējādi pārkāpjot EKL 43. pantu, un
– pieņemot un uzturot spēkā likumu Nr. 971/79 un likumu Nr. 2646/98 par valsts sociālās aprūpes sistēmas attīstību un citiem noteikumiem ( FEK A’ 236, 3455. lpp., turpmāk tekstā – “Likums Nr. 2646/98”), saskaņā ar kuru, lai Grieķijā atvērtu optikas veikalu, juridiskai personai ir jāizpilda šādi nosacījumi:
– atļauja atvērt un vadīt optikas veikalu ir jāizsniedz uz licencēta optiķa – fiziskas personas vārda; personai, kurai izsniegta atļauja vadīt veikalu, ir jāpieder vismaz 50 % no sabiedrības akciju kapitāla un vismaz tikpat lielā apmērā jāpiedalās sabiedrības peļņas un zaudējumu sadalē, un sabiedrībai ir jābūt personālsabiedrības vai komandītsabiedrības formā, un
– attiecīgais optiķis var piedalīties vēl tikai vienā sabiedrībā, kurai pieder optikas veikals, ar nosacījumu, ka atļauja atvērt un vadīt veikalu tiek izsniegta uz cita licencēta optiķa vārda,
Grieķijas Republika ir ierobežojusi nosacījumus juridiskās personas brīvībai veikt uzņēmējdarbību optikas sektorā Grieķijā, pretēji EKL 43. pantam piemērodama juridiskajām personām ierobežojumus, kas netiek piemēroti fiziskajām personām, tādējādi rīkojoties neatbilstoši EKL 43. pantam un pārkāpjot EKL 48. pantu saistībā ar EKL 43. pantu.
Atbilstošās valsts tiesību normas
2. Likuma Nr. 971/79 6. panta 6. punktā noteikts:
“Atbilstoši šā panta 3. punkta (uzņēmējdarbības veikšana farmācijas jomā) un 8. panta 2. punkta (nodošana ģimenes locekļiem) noteikumiem optikas veikalus var vadīt persona, kas ir saņēmusi attiecīgu atļauju. Katrs optiķis drīkst vadīt tikai vienu optikas veikalu [..].”
3. Tā paša likuma 7. panta 1. punktā noteikts:
“Optikas veikalus var atvērt tikai personas, kam piešķirta optiķa licence, un to vadīšanai ir jāsaņem kompetentās valsts iestādes atļauja.”
4. 8. panta 1. punktā norādīts:
“Atļauja vadīt optikas veikalu ir personīga un nav nododama.”
5. Likuma Nr. 2646/98 27. panta 4. punktā paredzēts:
“Tikai licencēti optiķi var veidot personālsabiedrību vai komandītsabiedrību, lai vadītu optikas veikalu, ar nosacījumu, ka personai, kurai ir izsniegta atļauja vadīt veikalu, pieder vismaz 50 % no sabiedrības akciju kapitāla. Optiķis var piedalīties vēl tikai vienā sabiedrībā, bet atļaujai atvērt un vadīt optikas veikalu ir jābūt izsniegtai uz cita licencēta optiķa vārda.”
Pirmstiesas procedūra
6. Pēc tam, kad sūdzību iesniedza divas akciju sabiedrības (viena no kurām ir reģistrēta citā dalībvalstī, nevis Grieķijas Republikā), kurām Grieķijas iestādes, pamatojoties uz Likumu Nr. 971/79, atteicās izsniegt atļauju atvērt optikas veikalu, Komisija 1998. gada 27. janvāra vēstulē vērsa Grieķijas valdības uzmanību uz tiesību akta neatbilstību EK līguma 52. pantam (pēc grozījumiem – EKL 43. pants) un 58. pantam (tagad – EKL 48. pants).
7. 1998. gada 27. aprīlī Grieķijas valdība atbildēja, ka ir sagatavots Likuma Nr. 971/79 grozījumu projekts.
8. 1998. gada 6. novembrī Komisija nosūtīja Grieķijas Republikai brīdinājuma vēstuli, uzsverot, ka Likums Nr. 971/79 neatbilst Līguma tiesību normām, uz kurām tika izdarīta atsauce iepriekšējā 1998. gada 27. janvāra vēstulē. Komisija šajā sakarā aicināja Grieķijas Republiku divu mēnešu laikā sniegt paskaidrojumus.
9. 1999. gada 13. janvārī Grieķijas valdība sniedza atbildi, informējot Komisiju par Likumu Nr. 2646/98, kas papildināja Likumu Nr. 971/79.
10. 1999. gada 3. augustā Komisija nosūtīja papildu brīdinājuma vēstuli Grieķijas valdībai, kurā tā apgalvoja, ka Likumā Nr. 2646/98 nav novērsts pārkāpums, kas norādīts pirmajā brīdinājuma vēstulē, jo šis likums pats ir pretrunā EKL 43. un 48. pantam. 2000. gada 26. janvārī Komisija nosūtīja otru papildu brīdinājuma vēstuli, atkārtojot pret Grieķijas Republiku izvirzītās sūdzības.
11. 2000. gada 17. maijā Grieķijas valdība atbildēja – tā kā Kopienu līmenī šī sfēra nav saskaņota, katra dalībvalsts ir tiesīga brīvi noteikt profesiju regulējumu savā teritorijā. Tā uzsvēra, ka norādītie ierobežojumi bija būtiski, lai nodrošinātu augstu veselības aizsardzības līmeni. Tā norādīja, ka apstrīdētie tiesību akti nav nedz diskriminējoši, nedz nesamērīgi ar mērķi.
12. 2001. gada 24. janvārī Komisija nosūtīja Grieķijas Republikai argumentētu atzinumu, noraidot tās argumentus un izvirzot iebildumus par EKL 43. un 48. panta pārkāpumu, kā arī aicinot adresātu dalībvalsti veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai divu mēnešu laikā izpildītu šā atzinuma prasības.
13. 2001. gada 2. maijā Grieķijas valdība atbildēja, ka tā saglabā savu nostāju. 2002. gada 9. decembrī tā informēja Komisiju par nodomu izdarīt grozījumus tiesību aktos, lai ļautu atvērt un vadīt optikas veikalus Kopienu optiķiem un – ar noteiktiem nosacījumiem – komercsabiedrībām neatkarīgi no to sabiedrības formas (personālsabiedrība, komandītsabiedrība, sabiedrība ar ierobežotu atbildību vai akciju sabiedrība).
14. 2003. gada 27. martā Komisija cēla šo prasību.
Par prasību
15. Pakāpeniski ir jāizvērtē šādi jautājumi:
– kā šo prasību ietekmē Likums Nr. 3204/03, ar ko tiek grozīti un papildināti tiesību akti, kas regulē valsts veselības sistēmu un citas Veselības un labklājības ministrijas kompetencē ietilpstošos jautājumus ( FEK A’ 296, 4997. lpp.), uz ko Grieķijas Republika atsaucās mutvārdu procesa ietvaros;
– vai pastāv ierobežojumi fizisku un juridisku personu brīvībai veikt uzņēmējdarbību;
– šādu ierobežojumu iespējamais pamatojums.
Par Likuma Nr. 3204/03, uz ko atsaucas Grieķijas Republika, ietekmi
Lietas dalībnieku argumenti
16. Mutvārdu procesa laikā Grieķijas Republika apgalvoja, ka ar Likumu Nr. 3204/03, par ko nesen tika paziņots Komisijai, ir novērsti pārmestie EKL 43. un 48. panta pārkāpumi.
17. Saskaņā ar šo likumu optiķiem, fiziskām personām, turpmāk ir atļauts vadīt vairāk nekā vienu optikas veikalu, ja katrā veikalā strādā licencēts optiķis.
18. Attiecībā uz juridiskām personām – Likums Nr. 3204/03 atļauj sabiedrībām neatkarīgi no to juridiskās formas atvērt optikas veikalus.
19. Tomēr šis likums nosaka:
– personālsabiedrībās sabiedrības partneru vairākumam un vadītājam vai vadītāju vairākumam jābūt optiķiem;
– sabiedrībās ar ierobežotu atbildību vairāk nekā pusei dalībnieku, kas pārstāv vairāk nekā pusi no akciju kapitāla, jābūt optiķiem;
– akciju sabiedrībās vismaz 51 % no akciju kapitāla jāpieder optiķiem.
20. Komisija uzskata, ka šī tiesvedība attiecas uz Likuma Nr. 971/79 un Likuma Nr. 2646/98 tiesību normām un ka jebkurā gadījumā Likuma Nr. 3204/03 sākotnējā analīze liecināja, ka joprojām pastāvēja zināmi ierobežojumi brīvībai veikt uzņēmējdarbību, par ko ir prasība.
Tiesas vērtējums
21. Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru jautājums par to, vai dalībvalsts ir izpildījusi pienākumus, ir jāizvērtē, ņemot vērā situāciju dalībvalstī tā laika posma beigās, kas noteikts argumentētajā atzinumā, un Tiesa nevar ņemt vērā nekādas turpmākas izmaiņas (skat. it īpaši 2002. gada 30. janvāra spriedumu lietā C‑103/00 Komisija/Grieķija, Recueil, I‑1147. lpp., 23. punkts, un 2003. gada 12. jūnija spriedumu lietā C‑97/01 Komisija/Luksemburga, Recueil, I‑5797. lpp., 30. punkts).
22. Šādos apstākļos Likumu Nr. 3204/03, kas tika pieņemts pēc Grieķijas Republikai adresētajā argumentētajā atzinumā noteiktā termiņa beigām, nevar ņemt vērā, izvērtējot šīs prasības sakarā ar valsts pienākumu neizpildi pamatotību.
Par fizisko un juridisko personu brīvības veikt uzņēmējdarbību ierobežojumu esamību
Lietas dalībnieku argumenti
23. Komisija apgalvo, ka Likums Nr. 971/79, ciktāl tas neļauj optiķiem, fiziskām personām, vadīt vairāk nekā vienu optikas veikalu, ir uzskatāms par EKL 43. pantā paredzētās brīvības veikt uzņēmējdarbību ierobežojumu.
24. Attiecībā uz juridiskām personām Komisija apgalvo, ka Likums Nr. 2646/98 tāpat ierobežo brīvību veikt uzņēmējdarbību – pretēji EKL 48. pantam, jo tas pakļauj optikas veikala atvēršanu nosacījumiem, kas paredzēti tā 27. panta 4. punktā.
25. Grieķijas Republika uzskata, ka Likuma Nr. 971/79 6. panta 6. punkts nerada nekādu tiešu vai netiešu diskrimināciju valsts un ārvalstu optiķu starpā. Tādējādi šī tiesību norma nav pretrunā EKL 43. pantam.
26. Grieķijas Republika neapstrīd, ka Grieķijas tiesību aktos juridiskām personām piemēroti ierobežojumi.
Tiesas vērtējums
27. Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru EKL 43. pants aizliedz jebkādus valsts pasākumus, kas Kopienas pilsoņiem var apgrūtināt vai padarīt mazāk interesantu Līgumā garantētās brīvības veikt uzņēmējdarbību izmantošanu, pat ja tos piemēro, nediskriminējot pilsonības dēļ (skat. it īpaši 1993. gada 31. marta spriedumu lietā C‑19/92 Kraus, Recueil, I‑1663. lpp., 32. punkts, un 2004. gada 14. oktobra spriedumu lietā C‑299/02 Komisija/Nīderlande, Krājums, I‑9761. lpp., 15. punkts).
28. Šajā gadījumā ir jāatzīst, ka aizliegums diplomētam optiķim vadīt vairāk nekā vienu optikas veikalu tiešām ir uzskatāms par ierobežojumu fizisku personu brīvībai veikt uzņēmējdarbību EKL 43. panta izpratnē, neskatoties uz to, ka attiecībā uz šiem speciālistiem, iespējams, nepastāv norādītā diskriminācija pilsonības dēļ.
29. Attiecībā uz juridiskām personām tāpat ir jānorāda – kā to atzīst Grieķijas Republika, ka to brīvību veikt uzņēmējdarbību ierobežo nosacījumi, kas noteikti Likuma Nr. 2646/98 27. panta 4. punktā, un šīs brīvības izmantošanā EKL 48. panta izpratnē juridiskās personas tiek pielīdzinātas fiziskām personām.
Par attaisnojumu konstatētajiem brīvības veikt uzņēmējdarbību ierobežojumiem
Lietas dalībnieku argumenti
30. Komisija uzskata, ka ierobežojumi brīvībai veikt uzņēmējdarbību šajā gadījumā vai nu nav piemēroti, lai sasniegtu mērķi – aizsargāt sabiedrības veselību, vai arī ir nesamērīgi ar šo mērķi. Sabiedrības veselību varētu aizsargāt, garantējot, ka noteiktas darbības veic algoti diplomēti optiķi vai ka tās veic viņu uzraudzībā. Attiecībā uz atbildību – būtu iespējams noteikt mazāk ierobežojošas tiesību normas, kas aizsargātu klientu intereses, ja tie ciestu no optiķu profesionālajām darbībām.
31. Grieķijas Republika apgalvo, ka aizliegums fiziskām personām vadīt vairāk nekā vienu optikas veikalu tika piemērots vispārējās interesēs, lai aizsargātu sabiedrības veselību. Grieķijas likumdevējs gribēja saglabāt personīgas uzticības attiecības optikas veikalā, kā arī kļūdu gadījumā nodrošināt tā optiķa pilnīgu un neierobežotu atbildību, kas vada veikalu vai kuram tas pieder. Tādējādi tikai optiķis, profesionāls speciālists, kas personīgi piedalās sava veikala vadībā, netērējot fizisku un garīgu enerģiju, lai vadītu vairākus veikalus, garantētu vēlamo rezultātu.
32. Pēc Grieķijas valdības domām, vēlamos mērķus nevarēja sasniegt ar pasākumiem, kas mazāk ierobežo brīvību veikt uzņēmējdarbību.
33. Attiecībā uz juridiskām personām – optiķu augstā līdzdalība akciju kapitālā, ko prasa Likums Nr. 2646/98, samazina risku, ka optikas veikali darbosies tikai peļņas gūšanas nolūkā. Samērīguma princips ir jāsaskaņo ar vajadzību aizsargāt sabiedrības veselību. Lai nodrošinātu šādu aizsardzību, Grieķijas Republika mēģināja saglabāt personīgo kontaktu starp optiķiem un viņu klientiem un noteica optiķiem pilnīgu un neierobežotu atbildību.
Tiesas vērtējums
34. Valsts tiesību akts, kas var apgrūtināt vai padarīt mazāk interesantu Līgumā garantētās brīvības veikt uzņēmējdarbību izmantošanu, kaut arī tas tiek piemērots, nediskriminējot pilsonības dēļ, var tikt pamatots, ja pastāv būtiskas vispārējas intereses, ar nosacījumu, ka attiecīgais tiesību akts ir piemērots vēlamā mērķa sasniegšanai un nepārsniedz šā mērķa sasniegšanai nepieciešamo (skat. it īpaši iepriekš minēto spriedumu lietā Kraus, 32. punkts).
35. Šajā gadījumā pietiek atzīt, ka mērķi aizsargāt sabiedrības veselību, uz ko atsaucas Grieķijas Republika, visdrīzāk sasniegtu ar mazāk ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz brīvību veikt uzņēmējdarbību – gan fiziskām, gan juridiskām personām, piemēram, pieprasot, lai katrā optikas veikalā atrastos diplomēti algoti optiķi vai partneri, pieņemot noteikumus par civiltiesisko atbildību par citu personu darbībām, kā arī noteikumus, kas pieprasa profesionālās atbildības apdrošināšanu.
36. Tādējādi šķiet, ka apstrīdētie ierobežojumi pārsniedz vēlamā mērķa sasniegšanai nepieciešamo. Līdz ar to tie nav attaisnoti.
37. No tā izriet, ka Komisijas izvirzītie iebildumi ir pamatoti.
38. Šādos apstākļos ir jāatzīst, ka:
– pieņemot un uzturot spēkā Likumu Nr. 971/79, kas neļauj diplomētam optiķim, fiziskai personai, vadīt vairāk nekā vienu optikas veikalu, Grieķijas Republika nav izpildījusi pienākumus, ko tai uzliek EKL 43. pants, un
– pieņemot un uzturot spēkā Likumu Nr. 971/79 un Likumu Nr. 2646/98, saskaņā ar kuru, lai Grieķijā atvērtu optikas veikalu, juridiskai personai ir jāizpilda šādi nosacījumi:
– atļauja atvērt un vadīt optikas veikalu ir jāizsniedz uz licencēta optiķa, fiziskas personas, vārda; personai, kurai ir izsniegta atļauja vadīt veikalu, ir jāpieder vismaz 50 % no sabiedrības akciju kapitāla un vismaz tikpat lielā apmērā jāpiedalās sabiedrības peļņas un zaudējumu sadalē, un sabiedrībai ir jābūt personālsabiedrības vai komandītsabiedrības formā, un
– attiecīgais optiķis var piedalīties vēl tikai vienā sabiedrībā, kurai pieder optikas veikals, ar nosacījumu, ka atļauja atvērt un vadīt veikalu tiek izsniegta uz cita licencēta optiķa vārda,
Grieķijas Republika nav izpildījusi pienākumus, ko tai uzliek EKL 43. un 48. pants.
Par tiesāšanās izdevumiem
39. Atbilstoši Reglamenta 69. panta 2. punktam lietas dalībniekam, kuram spriedums nav labvēlīgs, piespriež atlīdzināt tiesāšanās izdevumus, ja to ir prasījis lietas dalībnieks, kuram spriedums ir labvēlīgs. Tā kā Komisija ir prasījusi Grieķijas Republikai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus un tā kā šai dalībvalstij spriedums nav labvēlīgs, jāpiespriež Grieķijas Republikai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
Rezolutīvā daļa
Ar šādu pamatojumu Tiesa (otrā palāta) nospriež:
1) pieņemot un uzturot spēkā Likumu Nr. 971/79, kas neļauj diplomētam optiķim, fiziskai personai, vadīt vairāk nekā vienu optikas veikalu, Grieķijas Republika nav izpildījusi pienākumus, ko tai uzliek EKL 43. pants;
2) pieņemot un uzturot spēkā Likumu Nr. 971/79 un Likumu Nr. 2646/98, saskaņā ar kuru, lai Grieķijā atvērtu optikas veikalu, juridiskai personai ir jāizpilda šādi nosacījumi:
– atļauja atvērt un vadīt optikas veikalu ir jāizsniedz uz licencēta optiķa, fiziskas personas, vārda; personai, kurai ir izsniegta atļauja vadīt veikalu, ir jāpieder vismaz 50 % no sabiedrības akciju kapitāla un vismaz tikpat lielā apmērā jāpiedalās sabiedrības peļņas un zaudējumu sadalē, un sabiedrībai ir jābūt personālsabiedrības vai komandītsabiedrības formā, un
– attiecīgais optiķis var piedalīties vēl tikai vienā sabiedrībā, kurai pieder optikas veikals, ar nosacījumu, ka atļauja atvērt un vadīt veikalu tiek izsniegta uz cita licencēta optiķa vārda,
Grieķijas Republika nav izpildījusi pienākumus, ko tai uzliek EKL 43. un 48. pants;
3) Grieķijas Republika atlīdzina tiesāšanās izdevumus.