A KÖZSZOLGÁLATI TÖRVÉNYSZÉK VÉGZÉSE
(első tanács)
2007. június 20.
F‑51/06. sz. ügy
Sabrina Tesoka
kontra
Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound)
„Közszolgálat – Ideiglenes alkalmazottak – Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért – Lemondás – Megsemmisítés iránti és kártérítési kereset – Sérelmet okozó határozat hiánya – Nyilvánvaló elfogadhatatlanság”
Tárgy: Az EK 236. és az EA 152. cikk alapján benyújtott kereset, amelyben S. Tesoka egyrészt az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények
Javításáért 2005. október 14‑i azon határozatának megsemmisítését kéri, amely elutasította az Alapítványnál való alkalmazásának
megszűnése miatt S. Tesoka számára állítólagosan járó juttatások megadására, valamint azon iratok kiadására irányuló kérelmét,
amelyekre a lakóhelye szerinti országban a szociális védelem igénybevételéhez van szüksége, másrészt kártérítés megítélését
kéri.
Határozat: A Közszolgálati Törvényszék a keresetet mint nyilvánvalóan elfogadhatatlant elutasítja. A felek maguk viselik saját költségeiket.
Összefoglaló
1.      Tisztviselők – Kereset – Sérelmet okozó aktus – Fogalom
(Személyzeti szabályzat, 91. cikk; 1365/75 tanácsi rendelet, 17. cikk, (2) bekezdés; 91/88 bizottsági rendelet)
2.      Eljárás – Keresetlevél – Alaki követelmények
(Az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata, 44. cikk, 1. §, c) pont)
1.      Csak azok a kötelező joghatásokat kiváltó jogi aktusok tekinthetők az érdekeltek vonatkozásában sérelmet okozó aktusoknak,
amelyek az érdekeltek jogi helyzetének jelentős módosításával az érdekeltek érdekeit közvetlenül és egyénileg érinthetik.
Ezenfelül bizonyos jogi aktusok – jóllehet nem érintik a szóban forgó tisztviselő vagyoni érdekeit vagy rangját – az adott
jelleget vagy feladatot és a körülményeket figyelembe véve sérelmet okozó aktusnak tekinthetők, ha azok sértik az érdekelt
nem vagyoni érdekeit vagy a jövőre vonatkozó kilátásait.
Nem ez a helyzet az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért igazgatójának levele esetében, amely közli,
hogy nem adhat helyt egy korábbi ideiglenes alkalmazott lemondásra vonatkozó döntése visszavonása iránti kérelmének. Az ilyen
levél ugyanis nem érinti az érdekelt személyzeti szabályzat szerinti helyzetét, mivel ezt a helyzetet ténylegesen a lemondásra
vonatkozó döntése határozta meg, amely döntés azonnal hatályba lépett.
Az érdekelt jogi helyzetén az a tény sem változtat, hogy az Alapítvány ugyanebben a levélben kifejtette, hogy a nemzeti munkaügyi
hatósághoz való bejegyzéshez nincs szüksége az adminisztrációtól származó iratokra. Ráadásul ez a magyarázat nem értelmezhető
úgy, hogy az adminisztráció ezen iratok kiállítását megtagadta.
(lásd a 39–43. pontot)
Hivatkozás:
a Bíróság 35/72. sz., Kley kontra Bizottság ügyben 1973. június 27‑én hozott ítéletének (EBHT 1973., 679. o.) 4. és 5. pontja;
125/80. sz., Arning kontra Bizottság ügyben 1981. október 29‑én hozott ítéletének (EBHT 1981., 2539. o.) 17. pontja; C‑32/92. P. sz.,
Moat kontra Bizottság ügyben 1992. december 3‑án hozott végzésének (EBHT 1992., I‑6379. o.) 9. pontja; C‑373/04. P. sz., Bizottság
kontra Alvarez Moreno ügyben 2006. január 10‑én hozott ítéletének (EBHT 2006., I‑1. o.) 42. pontja.
2.      Nem felel meg az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata 44. cikke 1. §‑ának c) pontjában írt feltételeknek a korábbi ideiglenes
alkalmazott által benyújtott keresetlevélben szereplő megsemmisítés iránti kérelem, amely közelebbi meghatározás nélkül és
pontatlan megfogalmazásban az összes olyan támogatás és kedvezmény megszerzésére irányul, amelyet az érdekelt a lemondása
alapján igényelhet.
(lásd a 49. és 50. pontot)
Hivatkozás:
az Elsőfokú Bíróság T‑72/92. sz., Benzler kontra Bizottság ügyben 1993. március 24‑én hozott végzésének (EBHT 1993., II‑347. o.)
16., 18. és 19. pontja.