UNIONIN TUOMIOISTUIMEN MÄÄRÄYS (yhdeksäs jaosto)
6 päivänä syyskuuta 2022 (*)
Ennakkoratkaisupyyntö – Oikeudellinen yhteistyö rikosoikeuden alalla – SEUT 82 artikla – Tiedonsaantioikeus rikosoikeudellisissa menettelyissä – Oikeus saada tietoja syytteestä – Direktiivi 2012/13/EU – 6 artiklan 1 kohta – Soveltamisala – Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artikla – Tehokas oikeussuoja – Rikosoikeudellisen menettelyn kohtuuttoman keston riitauttaminen – Kansallinen säännöstö, jonka mukaan tällainen riitauttaminen on mahdollista ainoastaan henkilöille, joilla on rikoksesta epäillyn tai syytetyn asema – SEUT 267 artikla – Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 53 artiklan 2 kohta – Toimivallan selvä puuttuminen
Asiassa C-95/22,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Judecătoria Târgu-Mureș (ensimmäisen asteen tuomioistuin, Târgu-Mureș, Romania) on esittänyt 28.1.2022 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 11.2.2022, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa, jonka on pannut vireille
Delgaz Grid SA,
UNIONIN TUOMIOISTUIN (yhdeksäs jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja S. Rodin, neljännen jaoston puheenjohtaja C. Lycourgos (esittelevä tuomari), joka hoitaa yhdeksännen jaoston tuomarin tehtäviä, ja tuomari J.‑C. Bonichot,
julkisasiamies: P. Pikamäe,
kirjaaja: A. Calot Escobar,
päätettyään julkisasiamiestä kuultuaan ratkaista asian perustellulla määräyksellä unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 53 artiklan 2 kohdan mukaisesti,
on antanut seuraavan
määräyksen
1        Ennakkoratkaisupyyntö koskee tiedonsaantioikeudesta rikosoikeudellisissa menettelyissä 22.5.2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/13/EU (EUVL 2012, L 142, s. 1) 6 artiklan 1 kohdan, SEUT 82 artiklan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä perusoikeuskirja) 47 artiklan tulkintaa.
2        Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jonka Delgaz Grid SA on pannut vireille sellaisten rikosoikeudellisten toimenpiteiden keston johdosta, jotka Parchetul de pe lângă Judecătoria Alba Iulia (Alba Iulian ensimmäisen asteen tuomioistuimen yhteydessä toimiva syyttäjäviranomainen, Romania) (jäljempänä syyttäjäviranomainen) on aloittanut petosta, asiakirjojen väärentämistä ja väärennettyjen asiakirjojen käyttöä koskevista rikoksista, joiden seurauksena loppukuluttajien maksamat kaasulaskut ovat nousseet.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Unionin oikeus
3        Direktiivin 2012/13 1 artiklassa, jonka otsikko on ”Kohde”, säädetään seuraavaa:
”Tässä direktiivissä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat epäiltyjen ja syytettyjen oikeutta saada tietoja heidän oikeuksistaan rikosoikeudellisissa menettelyissä ja heitä koskevasta syytteestä. Tässä direktiivissä vahvistetaan myös säännöt, jotka koskevat niiden henkilöiden, joita koskee eurooppalainen pidätysmääräys, oikeutta saada tietoja oikeuksistaan.”
4        Direktiivin 2 artiklan, jonka otsikko on ”Soveltamisala”, 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Tätä direktiiviä sovelletaan henkilöön siitä lähtien, kun jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat antaneet hänelle tiedon siitä, että häntä epäillään tai syytetään rikoksesta, siihen saakka, kun menettely on saatettu päätökseen, mikä tarkoittaa sen kysymyksen lopullista ratkaisemista, onko epäilty tai syytetty syyllistynyt rikokseen, tarvittaessa tuomitseminen ja mahdollisen muutoksenhaun ratkaiseminen mukaan lukien.”
5        Direktiivin 4 artiklassa on kyse oikeuksia koskevasta ilmoituksesta epäiltyjen tai syytettyjen pidätyksen yhteydessä, ja sen 5 artikla koskee tällaista ilmoitusta eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä.
6        Saman direktiivin 6 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltioiden on varmistettava, että epäillylle tai syytetylle annetaan tiedot rikoksesta, josta häntä epäillään tai syytetään. Nämä tiedot on annettava viipymättä ja niin yksityiskohtaisina kuin on tarpeen menettelyn oikeudenmukaisuuden ja henkilön puolustautumisoikeuden tehokkaan käytön takaamiseksi.”
Romanian oikeus
7        Rikosprosessikoodeksista 1.7.2010 annetun lain nro 135/2010 (Legea nr. 135/2010 privind Codul de procedură penală; Monitorul Oficial al României, osa I, nro 486, 15.7.2010; jäljempänä rikosprosessikoodeksi) 488 bis §:ssä, jonka otsikko on ”Riitauttaminen”, säädetään seuraavaa:
”1.      Jos rikosoikeudellisia toimenpiteitä ei toteuteta tai rikosasiaa ei ratkaista kohtuullisessa ajassa, tämä on mahdollista riitauttaa muutoksenhaulla, jossa vaaditaan menettelyn nopeuttamista.
2.      Tällaisen muutoksenhaun voi panna vireille epäilty, syytetty, uhri, asianomistaja ja siviilioikeudellisesti vastuussa oleva osapuoli. Oikeudenkäynnin aikana muutosta voi hakea myös syyttäjä.
– –”
Pääasia, ennakkoratkaisukysymys ja menettely unionin tuomioistuimessa
8        Inspectoratul de Poliție Județean Alba – Serviciul de Investigare a Criminalității Economicen (Alban departementin poliisiviranomainen – talousrikollisuuden tutkintayksikkö, Romania) rikosoikeudellisista toimenpiteistä vastaavat viranomaiset aloittivat 1.7.2019 tutkinnan Delgaz Gridin työntekijöistä, joiden oli väitetty muun muassa kavaltaneen omaksi hyödykseen materiaaleja tai tavaroita, joiden hallinnointi oli uskottu heille, väärien asiakirjojen laatimisella edistäneen polttoainevarkautta ja harjoittaneen toimintaa, joka oli omiaan aiheuttamaan tappioita ja haittaamaan jakelupalvelun moitteetonta toimintaa. Tämän tutkinnan seurauksena aloitettiin 2.7.2019 muun muassa virka-aseman väärinkäytöstä ja varojen väärinkäytöstä rikosoikeudellisia toimenpiteitä, jotka ulotettiin 8.1.2020 koskemaan tekoja, joissa oli kyse petoksesta, asiakirjojen väärentämisestä ja väärennettyjen asiakirjojen käytöstä. Näiden toimenpiteiden yhteydessä syyttäjäviranomainen pani vireille rikostutkinnan.
9        Syyttäjäviranomainen jakoi 29.10.2020 tutkinnan kahteen osaan, joten petosta, asiakirjojen väärentämistä ja väärennettyjen asiakirjojen käyttöä koskevien rikosten johdosta aloitetut rikosoikeudelliset toimenpiteet johtivat sen erillisen rikostutkinnan vireillepanoon, joka on pääasian kohteena. Tämän rikostutkinnan yhteydessä tehtiin Delgaz Gridin kotipaikassa ja toimitiloissa noin 87 kotietsintää, joiden päätteeksi takavarikoitiin useita asiakirjoja, ja noin 174:ää työntekijää tai entistä työntekijää kuultiin todistajina.
10      Delgaz Grid pani 21.7.2021 Judecătoria Târgu-Mureșissa (ensimmäisen asteen tuomioistuin, Târgu-Mureș, Romania) eli ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa vireille muutoksenhaun riitauttaakseen rikosoikeudellisen menettelyn keston, koska sen mielestä tämä menettely on perusteettomasti pitkittynyt.
11      Syyttäjäviranomainen vaati 4.8.2021 kyseisen muutoksenhaun tutkimatta jättämistä, koska sen mielestä Delgaz Gridillä ei ole pääasiassa kyseessä olevassa rikosoikeudellisessa menettelyssä rikoksesta epäillyn tai syytetyn asemaa, jota rikosprosessikoodeksissa kuitenkin edellytetään, jotta kyseisen kaltainen muutoksenhaku voidaan panna vireille.
12      Delgaz Grid väittää tältä osin pääasiallisesti, että sellainen kansallinen säännöstö, jonka mukaan henkilö saa riitauttaa rikosoikeudellisen menettelyn keston vain, jos hänelle on annettu tiedoksi virallinen ilmoitus siitä, että hän on rikosoikeudellisten toimenpiteiden kohteena epäillyn tai syytetyn asemassa, on unionin oikeuden vastainen. Se katsoo erityisesti, että koska direktiivissä 2012/13 ei määritellä epäillyn tai syytetyn käsitteitä, on selvitettävä, kattavatko nämä käsitteet henkilöt, joilla tosiasiallisesti on tällainen asema.
13      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että pääasiassa kyseessä oleva tilanne kuuluu unionin oikeuden soveltamisalaan siltä osin kuin Delgaz Grid väittää, että kansallinen lainsäädäntö, jolla rikosprosessikoodeksin 488 bis §:n 2 momentissa säädettyä rikosoikeudellisen menettelyn keston riitauttamista koskevaa muutoksenhakua säännellään, on, kun Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntö otetaan huomioon, unionin oikeuden – erityisesti direktiivin 2012/13 6 artiklan 1 kohdan, perusoikeuskirjan 47 artiklan ja SEUT 82 artiklan – vastainen.
14      Kyseinen tuomioistuin toteaa, että unionin tuomioistuimen vastaus esitettyyn kysymykseen vaikuttaa pääasian ratkaisuun. Se täsmentää tältä osin ensinnäkin, että Curtea Constituțională (perustuslakituomioistuin, Romania) on todennut rikosprosessikoodeksin 488 bis §:n 2 momentin säännökset Romanian perustuslain mukaisiksi; toiseksi, että ajankohtana, jona Delgaz Grid pani vireille muutoksenhaun pääasiassa kyseessä olevan rikosoikeudellisen menettelyn keston riitauttamiseksi, rikosoikeudellisten toimenpiteiden perustana olivat tapahtuneet teot (omaisuuteen kohdistuvat (in rem) rikosoikeudelliset toimenpiteet) ja että kyseinen yhtiö ei ollut saanut epäillyn tai syytetyn asemaa; kolmanneksi, että Romanian lainsäätäjä myöntää mahdollisuuden kansallisessa oikeudessa säädettyyn muutoksenhakuun silloin, kun rikosoikeudellinen menettely pitkittyy perusteettomasti, vain henkilöille, jotka ovat rikosoikeudellisen syytteen kohteena ja jotka ovat saaneet virallisen ilmoituksen heitä vastaan nostetusta syytteestä, eli henkilöille, joilla on epäillyn tai syytetyn asema; ja lopuksi neljänneksi, että kansallisten tuomioistuinten käytäntönä on jättää tutkimatta vaatimukset, joilla on tarkoitus riitauttaa rikosoikeudellisen menettelyn kesto sellaisissa tilanteissa kuin se, joka on johtanut ennakkoratkaisupyynnön esittämiseen unionin tuomioistuimelle nyt käsiteltävässä asiassa.
15      Tässä tilanteessa Judecătoria Târgu-Mureș on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Onko [direktiivin 2012/13] 6 artiklan [1 kohta] – luettuna yhdessä SEUT 82 artiklan ja [perusoikeuskirjan] 47 artiklan määräysten, jotka koskevat oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen, kanssa – esteenä kansalliselle säännöstölle, jossa ei säädetä, että henkilöillä, jotka ovat rikossyytteen kohteena mutta jotka eivät ole saaneet virallista ilmoitusta [heitä vastaan] nostetun syytteen olemassaolosta, on oikeus riitauttaa sellaisen rikosoikeudellisen menettelyn kohtuuton kesto, jonka yhteydessä kyseiset henkilöt ovat tutkinnan kohteena?”
16      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on pyytänyt unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 105 artiklan 1 kohdan nojalla, että tämä asia käsiteltäisiin nopeutetussa menettelyssä.
Unionin tuomioistuimen toimivalta
17      Työjärjestyksen 53 artiklan 2 kohdan mukaan on niin, että jos asia on selvästi unionin tuomioistuimen toimivaltaan kuulumaton, unionin tuomioistuin voi julkisasiamiestä kuultuaan milloin tahansa päättää asian käsittelyä jatkamatta ratkaista sen perustellulla määräyksellä.
18      Tätä määräystä on syytä soveltaa nyt käsiteltävässä asiassa.
19      Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan unionin tuomioistuin voi SEUT 267 artiklaan perustuvaa ennakkoratkaisupyyntöä käsitellessään tulkita unionin oikeutta ainoastaan sille annetun toimivallan rajoissa (tuomio 19.11.2019, A. K. ym. (Ylimmän tuomioistuimen kurinpitojaoston riippumattomuus), C-585/18, C‑624/18 ja C‑625/18, EU:C:2019:982, 77 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
20      Direktiivin 2012/13 1 artiklan mukaan tässä direktiivissä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat epäiltyjen ja syytettyjen oikeutta saada tietoja oikeuksistaan rikosoikeudellisissa menettelyissä ja heitä koskevasta syytteestä.
21      Direktiivin 2 artiklan 1 kohdan mukaan tätä direktiiviä sovelletaan henkilöön siitä lähtien, kun jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat antaneet hänelle tiedon siitä, että häntä epäillään tai syytetään rikoksesta, siihen saakka, kun menettely on saatettu päätökseen, mikä tarkoittaa sen kysymyksen lopullista ratkaisemista, onko epäilty tai syytetty syyllistynyt rikokseen, tarvittaessa tuomitseminen ja mahdollisen muutoksenhaun ratkaiseminen mukaan lukien.
22      Kyseisen direktiivin 6 artiklan 1 kohdassa, joka on ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mainitsema säännös, säädetään, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että epäillylle tai syytetylle annetaan tiedot rikoksesta, josta häntä epäillään tai syytetään, ja että nämä tiedot on annettava viipymättä ja niin yksityiskohtaisina kuin on tarpeen menettelyn oikeudenmukaisuuden ja henkilön puolustautumisoikeuden tehokkaan käytön takaamiseksi.
23      Nyt käsiteltävässä asiassa Delgaz Grid riitauttaa sen, että rikosprosessikoodeksin 488 bis §:n mukaan ei ole mahdollista panna vireille muutoksenhakua rikoksia, joista se mielestään on epäiltynä, koskevien rikosoikeudellisten menettelyjen kohtuuttoman keston riitauttamiseksi, koska kyseisessä säännöksessä annetaan mahdollisuus tällaiseen muutoksenhakuun ainoastaan henkilöille, joilla on ”epäillyn” tai ”syytetyn” asema, eikä Delgaz Gridillä ole tällaista asemaa.
24      Tältä osin on korostettava, että huolimatta esitetyn kysymyksen sanamuodosta, joka voisi antaa ymmärtää, että Delgaz Grid on rikossyytteen kohteena, ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, ettei näin ole. Kun Delgaz Grid pani vireille muutoksenhakunsa rikosprosessikoodeksin 488 bis §:n nojalla, kyseessä olevia rikosoikeudellisia toimenpiteitä ei ollut aloitettu Delgaz Gridiä vastaan eikä tämä ollut saanut virallista ilmoitusta itseään vastaan nostetun syytteen olemassaolosta.
25      Kuten tämän määräyksen 20 ja 21 kohdassa muistutettiin, direktiivissä 2012/13 määritellään ainoastaan säännöt, jotka koskevat epäiltyjen tai syytettyjen oikeutta saada tietoja oikeuksistaan rikosoikeudellisissa menettelyissä ja heitä koskevasta syytteestä siitä lähtien, kun toimivaltaiset viranomaiset ovat antaneet henkilölle tiedon siitä, että häntä epäillään tai syytetään rikoksesta.
26      On siis katsottava, että koska Delgaz Grid ei ole rikosoikeudellisen menettelyn kohteena eikä ole saanut tällaista tietoa toimivaltaisilta kansallisilta viranomaisilta, pääasiassa kyseessä oleva tilanne ei kuulu direktiivin 2012/13 soveltamisalaan eikä esitetyssä kysymyksessä mainittua direktiivin 6 artiklan 1 kohtaa siis voida soveltaa nyt käsiteltävässä asiassa.
27      Lisäksi ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen myös mainitsemassa SEUT 82 artiklassa, joka on EUT-sopimuksen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta koskevan V osaston 4 luvun, jonka otsikko on ”Oikeudellinen yhteistyö rikosoikeuden alalla”, alussa, ilmaistaan toimenpiteet, joista unionin lainsäätäjän on säädettävä, jotta jäsenvaltioiden yhteistyö rikosoikeuden alalla toteutettaisiin kaikilta osin, ja siinä vahvistetaan sääntö, jonka mukaan tämän yhteistyön on perustuttava vastavuoroisen tunnustamisen periaatteeseen. Koska kyseinen artikla on osoitettu vain unionin toimielimille, sitä ei voida soveltaa nyt käsiteltävässä asiassa (ks. vastaavasti tuomio 7.6.2012, Vinkov, C-27/11, EU:C:2012:326, 41 ja 42 kohta).
28      Lopuksi on muistutettava, että perusoikeuskirjan soveltamisala on jäsenvaltioiden toimenpiteiden osalta määritelty sen 51 artiklan 1 kohdassa, jonka mukaan perusoikeuskirjan määräykset koskevat jäsenvaltioita ainoastaan silloin, kun ne soveltavat unionin oikeutta (tuomio 16.12.2021, AB ym. (Yleisen armahduksen kumoaminen), C-203/20, EU:C:2021:1016, 37 kohta).
29      Tämän lisäksi perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan unionin tuomioistuimen vakiintunut oikeuskäytäntö, jonka mukaan unionin oikeusjärjestyksessä taattuja perusoikeuksia voidaan soveltaa kaikkiin unionin oikeudessa säänneltyihin mutta ei muihin tilanteisiin (tuomio 16.12.2021, AB ym. (Yleisen armahduksen kumoaminen), C-203/20, EU:C:2021:1016, 38 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
30      Mikäli oikeudellinen tilanne ei kuulu unionin oikeuden soveltamisalaan, unionin tuomioistuin ei siis ole toimivaltainen arvioimaan sitä, eivätkä perusoikeuskirjan määräykset, joihin mahdollisesti tukeudutaan, sellaisinaan voi perustaa kyseistä toimivaltaa (tuomio 16.12.2021, AB ym. (Yleisen armahduksen kumoaminen), C‑203/20, EU:C:2021:1016, 39 kohta).
31      Näin on nyt käsiteltävässä asiassa, joten on katsottava, ettei perusoikeuskirjan 47 artiklaa voida soveltaa.
32      On siis niin, että koska yhtäkään niistä kolmesta oikeussäännöstä, joiden tulkintaa ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyytää, ei voida soveltaa nyt käsiteltävässä asiassa, työjärjestyksen 53 artiklan 2 kohdan nojalla on todettava, että unionin tuomioistuin ei selvästikään ole toimivaltainen vastaamaan Judecătoria Târgu-Mureșin esittämään kysymykseen.
33      Niinpä unionin tuomioistuimen ei tarvitse lausua ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen pyynnöstä saada tämä asia käsitellyksi nopeutetussa menettelyssä.
Oikeudenkäyntikulut
34      Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (yhdeksäs jaosto) on määrännyt seuraavaa:
Euroopan unionin tuomioistuin ei selvästi ole toimivaltainen vastaamaan kysymykseen, jonka Judecătoria Târgu-Mureș (ensimmäisen asteen tuomioistuin, Târgu-Mureș, Romania) on 28.1.2022 tekemällään päätöksellä esittänyt.
Allekirjoitukset
*      Oikeudenkäyntikieli: romania.