62005CC0250
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNE PRAVOBRANILKE
JULIANE KOKOTT,
predstavljeni 8. junija 2006 (
1
)
Zadeva C-250/05
Turbon International GmbH
proti
Oberfinanzdirektion Koblenz
„Skupna carinska tarifa — Tarifne številke — Uvrstitev črnilnih kartuš, ki so združljive s tiskalniki znamke Epson Stylus Color, v kombinirano nomenklaturo — Črnila (tarifna številka 3215) — Deli in pribor za stroje iz tarifne številke 8471 (tarifna številka 8473)“
I – Uvod
1.
Hessisches Finanzgericht Sodišču drugič v okviru istega spora postavlja vprašanje glede uvrstitve črnilnih kartuš, ki so združljive z določeno znamko brizgalnih tiskalnikov (Epson Stylus Color), v kombinirano nomenklaturo (
2
) (v nadaljevanju: KN).
2.
V prvi sodbi v zvezi s prav temi črnilnimi kartušami je Sodišče te kot črnilo uvrstilo v tarifno podštevilko 32159080 KM. (
3
) To je utemeljilo med drugim s trditvijo, da mehansko in elektronsko delovanje tiskalnika ni odvisno od prisotnosti črnilne kartuše. (
4
)
3.
Tožeča stranka v postopku v glavni stvari, družba Turbon International GmbH (v nadaljevanju: Turbon), je to trditev izpodbijala pred predložitvenim sodiščem. V postopku pridobivanja dokazov se je predložitveno sodišče lahko prepričalo, da tiskalnik brez črnilne kartuše ne deluje.
4.
Na podlagi te ugotovitve predložitveno sodišče dvomi o pravilnosti prve sodbe Sodišča in sprašuje, ali ne bi bilo treba črnilne kartuše kot del tiskalnika uvrstiti v tarifno številko 8473 KN.
II – Pravni okvir
A – Kombinirana nomenklatura
5.
V delu I(I)(A) KN Splošna pravila za razlago KN (v nadaljevanju: Splošna pravila ali SP) določajo:
„Blago se v kombinirani nomenklaturi uvršča po naslednjih načelih:
1.
Naslovi oddelkov, poglavij in podpoglavij so podani zato, da se je laže znajti pri uvrščanju; zaradi pravnih razlogov uvrščanje poteka po poimenovanjih tarifnih številk in opombah k ustreznim oddelkom ali poglavjem in po nadalje opisanih pravilih, če niso v nasprotju z vsebino teh tarifnih številk ali opomb.
2.
a)
[…]
b)
Za proizvod ali izdelek, ki je naveden ali zajet v poimenovanju posamezne tarifne številke, se šteje tudi mešanica ali kombinacija tega materiala ali snovi z drugimi materiali ali snovmi. Proizvod ali izdelek iz danega materiala ali snovi se obravnava kot blago, ki v celoti ali deloma sestoji iz tega materiala ali snovi. Uvrščanje blaga, ki sestoji iz več materialov ali snovi, poteka po pravilu pod točko 3.
3.
Proizvodi, ki bi jih bilo mogoče po pravilu pod točko 2(b) ali iz drugih razlogov na prvi pogled uvrstiti pod dve ali več tarifnih številk, se uvrščajo takole:
a)
Tarifna številka, v kateri je najbolj konkretno ali najbolj natančno poimenovanje za proizvod, ima prednost pred tarifnimi številkami, v katerih je poimenovanje splošnejše. Kadar pa se poimenovanja dveh ali več tarifnih številk nanašajo samo na del materiala ali snovi, vsebovanih v mešanih ali sestavljenih proizvodih, […], poimenovanja teh tarifnih številk štejejo za enako konkretna, […].
b)
Mešanice, sestavljeni proizvodi, ki sestoje iz različnih materialov ali so izdelani iz različnih komponent oziroma sestavin, […], ki se ne morejo uvrstiti po pravilu pod 3(a), se uvrstijo glede na material ali sestavino, ki jim daje bistven značaj, če je to merilo uporabno.
c)
Če blaga ni mogoče uvrstiti po pravilu pod 3(a) ali (b), se uvrsti pod tisto tarifno številko, ki je po številčnem zaporedju zadnja med tistimi, ki bi se lahko enakovredno upoštevale pri odločitvi o uvrščanju.
[…]
5.
Poleg gornjih določb veljajo za spodaj naštete proizvode tudi naslednja pravila:
a)
Toki za fotografske aparate, glasbila, puške in pištole, risalni pribor, embalaža za ogrlice in podobna embalaža, posebej oblikovana in prirejena za določen proizvod ali komplet proizvodov, primerna za dolgotrajno rabo, se uvrsti s temi proizvodi, pod pogojem, da je predložena s proizvodi, za katere je namenjena in se običajno prodaja skupaj z njimi. To pravilo pa ne velja za embalažo, ki daje celoti bistven značaj.
b)
V skladu z določbami iz 5(a) se embalažni materiali in embalaža (1), ki se predložijo tako, da so v njih embalirani proizvodi, uvrščajo skupaj s temi proizvodi, če se običajno uporabljajo za embaliranje teh proizvodov. Ta določba pa ne velja za embalažne materiale in embalažo, če je očitno, da so primerni za večkratno uporabo.
6.
Iz pravnih razlogov se proizvodi uvrščajo pod tarifne podštevilke v okviru ene tarifne številke po poimenovanjih teh tarifnih podštevilk in morebitnih opombah k tem tarifnim podštevilkam ter, smiselno, po teh pravilih, pri čemer velja, da se tarifne podštevilke lahko primerjajo samo na isti ravni razčlenitve. To pravilo velja tudi za opombe k oddelkom in poglavjem, če ni določeno drugače.“
6.
Opomba Splošnega pravila 5(b) KN določa:
„Izraza ‚embalažni materiali‘ in ‚embalaža‘ pomenita kakršno koli zunanjo ali notranjo embalažo v obliki škatel, ovojev ali opor, ki niso transportni pripomočki (npr. transportni kontejnerji), ponjave, orodja ali pomožna transportna oprema. Izraz ‚embalaža‘ ne zajema embalaže, na katero se nanaša splošno pravilo 5(a).“
7.
Del II(VI)(32) KN (ekstrakti za strojenje ali barvanje; tanini in njihovi derivati; barve, pigmenti in druga barvila; premazna sredstva in laki; kiti; črnila) je v upoštevnem obdobju (
5
) pod tarifno številko 3215 vseboval te vnose:„3215tiskarska črnila, črnila za pisanje ali risanje ter druga črnila, vključno nekoncentrirana ali v trdnem stanju:– tiskarska črnila:32151100– – črna32151900– – druga321590– Drugo:32159010– – črnilo za pisanje ali risanje32159080– – drugo.“
8.
Avtonomna stopnja dajatve za tarifno številko 32159080 KN je bila v upoštevnem obdobju 16-odstotna, konvencionalna stopnja dajatve pa 6,5-odstotna. (
6
)
9.
Del II(XVI)(84) KN (jedrski reaktorji, kotli, stroji in mehanske naprave; njihovi deli) je v upoštevnem času v tarifnih številkah 8471 in 8473 vseboval te vnose:„8471stroji za avtomatsko obdelavo podatkov in njihove enote; magnetni ali optični čitalniki, stroji za prepisovanje podatkov na nosilce podatkov v kodirani obliki in stroji za obdelavo takih podatkov, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu:[…]847160– vhodne ali izhodne enote, vštevši tudi tiste, ki imajo ali nimajo v istem ohišju tudi pomnilniške enote:84716010– – ki se uporabljajo za civilne zrakoplove– – druge:84716040– – – tiskalniki84716050– – – tastature84716090– – – druge[…]8473Deli in pribor (razen pokrovov, kovčkov za stroje ipd.), ki so izključno ali v glavnem primerni za uporabo s stroji iz tar. št. 8469 do 8472:[…]847330– deli in pribor za stroje iz tarifne številke 8471:84733010– – elektronski sklopi84733090– – drugo[…]“
10.
Avtonomna stopnja dajatve za tarifno številko 84733090 KN je bila v upoštevnem obdobju 12-odstotna, konvencionalna stopnja dajatve pa 1,6-odstotna.
11.
Oddelek XVI(2) KN je določal:
„2.
Deli strojev […] se uvrščajo po teh pravilih:
a)
[…]
b)
Drugi deli, ki so uporabni samo ali pretežno s posebno vrsto strojev ali z več vrstami strojev, ki se uvrščajo pod isto tarifno številko […], se uvrščajo skupaj s takimi stroji ali pod tar. št. […] 8473 […]“
B – Harmoniziran sistem
12.
KN temelji na harmoniziranem sistemu (v nadaljevanju tudi: HS). KN in HS sta večfunkcijski nomenklaturi, ki naj bi zajemali vse vrste blaga v mednarodni trgovini. HS je bil določen kot mednarodna konvencija v okviru Svetovne carinske organizacije. Skupnost je podpisnica konvencije. (
7
) KN je prevzela strukturo HS, vendar omogoča nadaljnjo razčlenitev za izpolnjevanje tarifnih in statističnih ciljev Skupnosti.
13.
Opis splošnih pravil KN, njenih tarifnih številk in opomb v tej zadevi bistveno ne odstopa od pravil HS. Zato navajanje določb HS ni potrebno. Vendar pa Svetovna carinska organizacija izdaja pojasnjevalne opombe, ki vsebujejo uporabne napotke pri uvrščanju blaga v KN.
14.
V pojasnjevalnih opombah od X do XIII k SP 2(b) HS je med drugim navedeno:
„X)
Pravilo 2(b) se nanaša na mešanice in […] blago, ki sestoji iz dveh ali več materialov oz. snovi. To zadeva tarifne številke, ki omenjajo [določene] materiale ali snovi […] ali blago iz določenega materiala ali snovi […]
XI)
Uporaba tega pravila se širi na katero koli tarifno številko, v kateri je naveden določen material ali snov tako, da vključuje […] blago, ki je deloma sestavljeno iz tega materiala ali snovi.
XII)
[…]
XIII)
Mešanice […] pa tudi blago, ki sestoji iz dveh ali več materialov ali snovi, in ki bi se na prvi pogled mogle uvrstiti v dve ali več tarifnih številk se, skladno s tem pravilom, uvrščajo z uporabo Pravila 3.“
15.
V pojasnjevalnih opombah VII in VIII k SP 3(b) HS je razloženo:
„VII)
V vseh primerih se izdelki uvrščajo, kot da bi se sestavljali iz materialov ali komponent, ki jim dajejo bistveno lastnost ali značaj, vendar le takrat, ko je možno ugotoviti prisotnost tega materiala ali te komponente.
VIII)
Značilnost, ki določa bistveno lastnost ali značaj blaga, se razlikuje glede na vrsto blaga. Bistvena lastnost lahko izhaja npr. iz narave materiala ali komponent, obsega, količine, teže ali vrednosti, ali pa iz vloge sestavnega materiala glede na uporabnost tega izdelka.“
16.
V pojasnjevalni opombi I k SP 5(a) HS je razloženo:
„To pravilo vključuje le kontejnerje, ki so:
1)
posebej oblikovani in prirejeni določenemu izdelku ali kompletu, tj. posebej skonstruirani, da sprejmejo določen izdelek, kateremu so namenjeni. Nekateri so oblikovani skladno z obliko izdelka, kateremu so namenjeni;
2)
primerni za dolgotrajno uporabo, tj. skonstruirani oz. izdelani tako, da je njihova trajnost primerljiva s trajnostjo izdelka, kateremu so namenjeni. Takšni kontejnerji prav tako služijo zaščiti izdelka, kadar ta ni v uporabi (npr. v času transporta ali skladiščenja). Ti kriteriji jim omogočajo različnost v primerjavi z navadno embalažo;
3)
taki, da se dobavljajo oz. carinijo skupaj z izdelki, katerim so namenjeni in to ne glede na to ali se glede na primernost transporta pakirajo ločeno. Kadar se dobavljajo ločeno, se tudi uvrščajo v svoje tarifne številke;
4)
ki so v prodaji z izdelki, katerim so namenjeni
in
5)
celoti ne dajejo bistvene lastnosti.“
17.
Glede na pojasnjevalno opombo IV k Splošnemu pravilu 5(b) HS ureja
„[t]o Splošno pravilo […] uvrščanje materiala in embalaže za pakiranje, ki se običajno uporabljata za pakiranje določenih izdelkov, katerim sta namenjena. To določilo pa ni obvezujoče, v kolikor so taki materiali in embalaže nedvomno prilagojeni za večkratno uporabo, kot so npr. kovinski sodi in železni ali jekleni kontejnerji za komprimirane in tekoče pline“.
18.
V pojasnjevalnih opombah k tarifni številki 3215 HS je pojasnjeno:
„Ta tarifna številka ne vključuje:
a)
[…]
b)
Rezervnih vložkov za kemične svinčnike, ki sestojijo iz cevke s črnilom in pisalne kroglice (ter. št. 9608). Po drugi strani pa ostanejo v tej tar. številki preprosti rezervoarji za nalivna peresa, napolnjeni s črnilom.
c)
[…]“
19.
Glede na razlago k tarifni številki 8473 HS so
„[p]ribor, ki ga vključuje ta tarifna številka, […] zamenljivi deli ali naprave, ki so konstruirani za montažo na stroje zato, da se stroj prilagodi za izvajanje določene operacije ali za opravljanje posebnega opravila v povezavi z glavno funkcijo tega stroja ali pa, da poveča obseg njegovih operacij“.
III – Postopek v glavni stvari, vprašanje za predhodno odločanje in postopek pred Sodiščem
A – Postopek v glavni stvari (prvi del)
20.
Pravni predhodnik družbe Turbon je 27. junija 1997 vložil zahtevek za izdajo zavezujoče tarifne informacije za črnilne kartuše, ki so namenjene uporabi v brizgalnih tiskalnikih znamke Epson Stylus Color in nimajo vgrajene tiskalne glave.
21.
Pravni predhodnik družbe Turbon meni, da bi se črnilne kartuše morale uvrstiti v tarifno podštevilko 84733090 KN. Oberfinanzdirektion Frankfurt am Main pa je 22. avgusta 1997 te črnilne kartuše uvrstilo v tarifno podštevilko 32159080 KN.
22.
Po neuspešni pritožbi zoper to odločitev o uvrstitvi je pravni predhodnik družbe Turbon 17. februarja 1998 vložil tožbo pri Hessisches Finanzgericht, Kassel. Družba Turbon je januarja 1999 prevzela pravice in obveznosti pravnega predhodnika.
B – Prvi predlog za sprejetje predhodne odločbe
23.
Hessisches Finanzgericht je dvomilo o pravilnosti uvrstitve črnilnih kartuš v KN. Zato je prekinilo postopek in Sodišču v predhodno odločanje predložilo vprašanje, ali je treba sporne kartuše uvrstiti v tarifno podštevilko 32153080 KN ali te kot del oziroma pribor tiskalnika iz tarifne številke 8471 KN spadajo v tarifno številko 8473 KN.
24.
V odgovoru na vprašanje za predhodno odločanje je Sodišče uporabilo SP 3(b) KN (
8
). (
9
) Na podlagi tega pravila je sklepalo, da je mogoča uvrstitev črnilnih kartuš pod dve ali več tarifnih številk KN. (
10
) Sodišče je namreč takoj preverilo, kaj črnilni kartuši daje bistveno lastnost, in sklenilo, da je to črnilo. (
11
) Po mnenju Sodišča naj bi bila bistvena funkcija kartuše shranjevanje črnila in oskrba tiskalnika s črnilom. (
12
) Zato so črnilne kartuše ustrezale preprostim rezervoarjem za nalivna peresa, napolnjenim s črnilom. (
13
)
25.
Zato se Sodišče ne strinja z uvrstitvijo črnilnih kartuš kot „del“ tiskalnika v tarifno številko 8473 KN. (
14
) Izraz „del“ v smislu tarifne številke 8473 KN določa, da naj bi šlo za celoto, ki brez tega dela ne bi mogla delovati. (
15
) To naj ne bi veljalo za črnilne kartuše. Pri tem je Sodišče na podlagi navedb predložitvenega sodišča in Komisije izhajalo iz tega, da mehansko in elektronsko delovanje tiskalnika ni odvisno od prisotnosti črnilne kartuše. (
16
) Ker pa črnilne kartuše nimajo posebne vloge pri mehanskem delovanju tiskalnika, se jih ne more uvrščati kot „del“ tiskalnika v smislu tarifne številke 8473 KN. (
17
)
26.
Sodišče je izključilo tudi možnost uvrstitve kot „pribor“ za tiskalnik v tarifno številko 8473 KN. (
18
) Glede na razlago k tarifni številki 8473 HS bi morale črnilne kartuše naprave prilagoditi za izvajanje določene operacije ali za opravljanje posebnega opravila v povezavi z glavno funkcijo te naprave ali pa povečati obseg njenih operacij. (
19
) Kartuše pa tiskalnikom omogočajo le opravljanje njihove običajne funkcije. (
20
)
27.
Sodišče je predložitvenemu sodišču zato odgovorilo, da se črnilne kartuše uvrsti v tarifno podštevilko 32159080 KN.
C – Postopek v glavni stvari (drugi del)
28.
V nadaljevanju postopka pred Hessisches Finanzgericht je družba Turbon takoj izpodbijala domnevo Sodišča, da mehansko in elektronsko delovanje tiskalnika ni odvisno od prisotnosti črnilnih kartuš. Hessisches Finanzgericht je zato odredilo pridobivanje dokazov v obliki ogleda delovanja. Pri tem je predložitveno sodišče ugotovilo naslednje.
29.
Zaradi stikala v tiskalni glavi tiskalnik takoj, ko se iz njega odstrani ena od obeh črnilnih kartuš, popolnoma preneha delovati. Rdeča lučka v krmilni plošči tiskalnika opozarja, da ta zaradi manjkajoče črnilne kartuše ne deluje.
30.
V tem stanju ni prenosa podatkov iz osebnega računalnika na tiskalnik, s katerim je ta povezan, tiskalnik pa podatkov tudi ne obdela ali pretvori. Če se z osebnega računalnika, ki je povezan s tem tiskalnikom, pošlje ukaz za tiskanje, se na zaslonu računalnika prikaže obvestilo, da je tiskalnik „brez povezave“.
31.
Tudi mehanski premiki tiskanja se ne izvajajo. Tiskalna glava se ne premika sem in tja, tiskalnik tudi ne povleče ali obdela papirja. Tiskalnik v tem stanju izvede le eno funkcijo, namreč premik v položaj mirovanja in, po pritisku tipke na tiskalniku, premik iz položaja mirovanja v položaj za zamenjavo.
32.
Ta blokada funkcij se izvede zaradi programske opreme, ki je zapisana na tiskalnik, in ne programske opreme na računalniku, ki je z njim povezan. Predložitveno sodišče je na podlagi tega ugotovilo, da tiskalnik znamke, ki so ji te črnilne kartuše namenjene, brez njih niti mehansko niti elektronsko ne deluje.
33.
Če pa sta kartuši vstavljeni, tiskalnik začne postopek inicializacije: Z notranjim mehanskim postopkom se zagotovi, da v sistemu za dovajanje črnila med tiskalno glavo in črnilnima kartušama ni več zraka. Zrak v tem sistemu pri daljšem delovanju namreč povzroči okvaro tiskalne glave. Postopek inicializacije se izvede tudi, če sta vstavljeni prazni črnilni kartuši – v tem primeru se zrak vsesa v sistem za dovajanje črnila.
34.
Po končanem postopku inicializacije zelena lučka opozarja, da je tiskalnik pripravljen za tiskanje. Če se z osebnega računalnika, ki je povezan s tiskalnikom, pošlje ukaz za tiskanje, tiskalnik prenese podatke z računalnika, jih obdela in povleče papir, tiskalna glava pa se začne premikati. Če je v vstavljenih kartušah še črnilo, je papir, ki pride iz tiskalnika, potiskan, sicer ni potiskan.
35.
Če je v tiskalniku, ki je pripravljen za tiskanje, zmanjkalo papirja, ta pri sprejetju ukaza za tiskanje z osebnega računalnika, ki je z njim povezan, prenese podatke in jih obdela. Tiskanje pa se ne izvede. Če se vstavi papir in se na tiskalniku pritisne tipko, tiskalnik začne tiskanje brez nadaljnjega ukaza osebnega računalnika.
D – Vprašanje za predhodno odločanje in postopek pred Sodiščem
36.
Iz teh razlogov Hessisches Finanzgericht s sklepom z dne 14. aprila 2005, ki ga je sodno tajništvo Sodišča prejelo 15. junija 2005, prosi Sodišče Evropskih skupnosti za predhodno odločanje pri tem vprašanju:
„Ali ne bi bilo treba v nasprotju s sodbo Sodišča Evropskih skupnosti z dne
7. februarja 2002 v zadevi C-276/00, v skladu s katero je treba Prilogo I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1734/96 z dne 9. septembra 1996, razlagati tako, da je treba črnilno kartušo brez integrirane tiskalne glave, ki sestoji iz plastičnega ohišja, pene, kovinske mrežice, tesnil, tesnilnega traku, etikete, črnila in ovojnine in ki se glede kartuše in črnila lahko uporabi izključno v tiskalniku, ki ima enake lastnosti kot brizgalni tiskalniki znamke Epson Stylus Color, uvrstiti v tarifno podštevilko 32159080 kombinirane nomenklature, pravilneje zgoraj navedene črnilne kartuše uvrstiti v tarifno številko 8473 KN kot del ali pribor tiskalnika, ker je elektronsko in mehansko delovanje tiskalnika odvisno od prisotnosti take kartuše?“
37.
V postopku pred Sodiščem so zavzeli stališča družba Turbon, Komisija ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.
IV – Pravna presoja
38.
Glede na ustaljeno sodno prakso Sodišča je treba v interesu pravne varnosti in poenostavitve nadzora odločilni kriterij za tarifno razvrstitev blaga na splošno iskati v njegovih značilnostih in objektivnih lastnostih ter namenu uporabe tega blaga, če je ta namen ob upoštevanju značilnosti in objektivnih lastnosti blaga za tako blago značilen. (
21
) Poleg tega so pojasnjevalne opombe Svetovne carinske organizacije k HS pomemben, če ne celo zavezujoč pripomoček pri razlagi tarifnih številk. (
22
)
39.
Že v sklepnih predlogih v zadevah Ikegami in Uroplasty sem pojasnila, kakšno ravnanje določajo Splošna pravila za uvrščanje blaga. (
23
)
40.
Najprej je treba blago, ki se razvršča, natančno evidentirati glede na njegov namen uporabe in sestavo. Glede na Pravilo 1 KN ga je treba nato na podlagi poimenovanja tarifnih številk k ustreznim oddelkom in poglavjem začasno uvrstiti in preveriti, ali pregled poimenovanj tarifnih številk in opomb k ustreznim oddelkom in poglavjem omogoča jasno razvrstitev. Če to ni mogoče, je treba zaradi razrešitve kolizije pravil upoštevati Pravila od 2 do 5 KN. Nato sledi uvrstitev v tarifne podštevilke kombinirane nomenklature glede na Pravilo 6 KN.
41.
V prvi sodbi je Sodišče na podlagi SP 3(b) KN črnilne kartuše uvrstilo v tarifno številko 3215 KN. Na podlagi novih podatkov o črnilnih kartušah in njihovi vlogi v tiskalniku pa se dejansko stanje nekoliko spremeni. Povod za ponovno uvrstitev sta dva razloga.
42.
Prvič, na podlagi novih podatkov je treba v skladu s Splošnimi pravili KN kartuše uvrstiti v tarifno številko 8473 KN. Drugič, pri pristopu, za katerega se je Sodišče odločilo pri prvi sodbi, niso bili izpolnjeni pogoji za uporabo SP 3(b) KN, na katere se je Sodišče v sodbi upoštevno sklicevalo.
43.
Pogoj za uporabo SP 3(b) je namreč izrecno ta, da je mogoča uvrstitev določenega blaga v dve tarifni številki. (
24
) V točki 25 prve sodbe je Sodišče očitno izhajalo iz tega, da je bilo mogoče črnilne kartuše uvrstiti tako v tarifno številko 3215 in tarifno številko 8473 KN. V točkah od 30 do 33 pa to nato pojasni, da pogoji za uvrstitev v tarifno številko 8473 KN niso izpolnjeni.
44.
Zato bi morala slediti uvrstitev v skladu s SP 1 KN v kombinaciji s SP 2(b) KN ali s SP 5(b) KN, ne pa v skladu s SP 3 KN. Sestava Splošnih pravil dopušča nadaljnje vračanje k SP od 2 do 5 KN namreč le, če že pred tem ni bila mogoča jasna uvrstitev. Upoštevati bi se morale navedbe iz točk od 30 do 33 prve sodbe, ne pa merila iz SP 3 KN.
45.
To sledi tudi iz preizkusa, ki ga izvajam na podlagi pravkar pojasnjenih določb Splošnih pravil. (
25
)
A – Evidentiranje blaga
46.
Glede na podatke iz prvega postopka pred Sodiščem črnilna kartuša sestoji iz plastičnega ohišja v obliki kvadra, pene, kovinske mrežice, tesnil, tesnilnega traku in etikete. Vsebuje približno 35 ml črnila. Medtem, ko je vrednost črnila ocenjena na 0,35 DM, je vrednost kartuše skupaj približno 4 DM. Kartuša in črnilo sta posebej prilagojena tiskalnikom znamke Epson Stylus Color in se lahko uporabljata samo za te tiskalnike. Mogoča je večkratna uporaba kartuše, če se vanjo ponovno nalije črnilo.
47.
Družba Turbon pa poudarja, da so črnilne kartuše izdelane podobno kot tiskalniki, torej iz podobnih materialov in v čistem proizvodnem okolju. Zasnovane naj bi bile tako, da se natančno prilegajo tiskalniku, in tako naj bi tudi v skrajnih pogojih zagotavljale kakovosten pretok črnila, ki naj ne bi iztekalo. Črnilna kartuša naj zato ne bi bila le pripomoček za shranjevanje črnila, ampak sestavni del „sistema za upravljanje tiskanja“.
48.
Za sestavo naj bi bile posebej značilne zaščitne folije in zelo tanke, dolge prezračevalne rešetke, ki naj bi preprečevale nepotrebno izhlapevanje vode in tudi nastanek vakuuma v kartuši. Zaradi uporabe pene naj težnost ne bi bila nujna za pretok črnila. To naj bi jo ločevalo na primer od rezervoarjev črnila za nalivna peresa, pri katerih je težnost nujna za pretok črnila do konice peresa.
49.
Po podatkih predložitvenega sodišča se poleg tega izhaja iz tega, da je tiskalnik pripravljen za elektronsko in mehansko delovanje le, če sta kartuši, s črnilom ali brez njega, pravilno vstavljeni. Sicer se vklopi zaščitna blokada tiskalnika, ki tiskalnik ohranja v položaju mirovanja in prikaže stanje nepripravljenosti na tiskanje. (
26
)
50.
Glede na to črnilne kartuše v osnovi sestavljata dva sestavna dela: kartuša in črnilo.
B – Preverjanje ustreznih poimenovanj tarifnih številk in opomb
51.
Glede na določbe Splošnih pravil je treba najprej preveriti, ali je mogoča uvrstitev samo glede na SP 1 KN. Glede na oba sestavna dela, črnilo in kartušo, je prima facie mogoča uvrstitev v tarifni številki 3215 KN in 8473 KN.
1. Preizkus tarifne številke 3215 KN
52.
Črnilo kot sestavni del glede na svoje objektivne značilnosti in lastnosti ustreza objektivnim značilnostim in lastnostim „drugih črnil“ iz tarifne številke 3215 KN. Poleg lastnosti njegove sestave in oblike v kartuši, ki je primerna le za določeno vrsto brizgalnih tiskalnikov, ga tudi njegov namen uporabe na podlagi njegovih objektivnih značilnosti in lastnosti uvršča kot „druga črnila“ v tarifno številko 3215 KN.
53.
Kartuša kot sestavni del nasprotno ne izpolnjuje pogojev iz tarifne številke 3215. Uvrstitev črnilne kartuše v tarifno številko 3215 KN samo glede na določbe iz SP 1 KN zato ni mogoča.
2. Preizkus tarifne številke 8473 KN
54.
Nasprotno bi se črnilno kartušo glede na SP 1 KN lahko uvrstilo kot „del“ ali „pribor“, ki je vidno namenjen izključno strojem, aparatom ali napravam iz tarifne številke 8471 KN, v tarifno številko 8473 KN.
55.
Gotovo je, da se tiskalnik, ki so mu črnilne kartuše namenjene, uvrsti v tarifno številko 8471 KN.
56.
Kot je Sodišče upravičeno ugotovilo v točki 32 svoje prve sodbe, uvrstitev črnilne kartuše kot „pribor“ v tarifno številko 8473 KN ni mogoča. Kot je namreč navedeno v pojasnjevalni opombi k številki 8473 HS, v to številko kot pribor spadajo samo deli, ki povečajo obseg funkcij te naprave. (
27
) Pri tem te kartuše, ki lahko zagotavljajo delovanje osnovnih funkcij tiskalnikov, ki so jim namenjene, ne omogočajo nobene dodatne funkcije.
57.
Nasprotno kartuša kot sestavni del glede na doslej razpoložljive podatke ustreza značilnostim iz tarifne številke 8473 KN in opombe 2(b) k oddelku XVI KN.
58.
Prvič, kartuše so namreč, kot to določa poimenovanje tarifne številke 8473 KN (
28
), primerne izključno za uporabo v tipu tiskalnika, za katerega so bile izdelane.
59.
Drugič, kartuše ustrezajo definiciji „dela“ iz tarifne številke 8473 KN in opombe 2(b) k oddelku XVI KN. Izraz „del“ glede na sodbo Peacock predvideva, da gre za celoto, ki ta del nujno potrebuje za svoje delovanje. (
29
)
60.
„Celota“ v smislu preizkusa Peacock je v tej zadevi tiskalnik kot funkcijska enota. „Del“ je kartuša. Kartuša mora biti zato za delovanje tiskalnika nujno potrebna. Glede na razpoložljive podatke je kartuša za delovanje tiskalnika dejansko nujno potrebna, ker se je izkazala kot bistven del sistema tiskalnika za upravljanje tiskanja.
61.
Po vstavitvi obeh kartuš v običajnem, napolnjenem stanju sesalni mehanizem pri postopku inicializacije tiskalnika zagotovi, da v sistemu za dovajanje črnila med tiskalno glavo in kartušama ni več zraka, saj bi se lahko tiskalna glava sicer poškodovala. Pri tem je odločilno, da se kartuše prilegajo tako natančno, da je na točki stika zagotovljen zračno nepropusten sklep. To pri kartušah velja zaradi njihove zunanje oblike, notranje zgradbe in vgrajenih tesnil.
62.
Za pravilen potek tiskanja je pomembno še, da je na voljo primerna količina črnila. To zagotavljajo zaščitna folija, posebej oblikovane prezračevalne rešetke in pena. Pri tem je prav pena v kartuši povsem mehanski del sistema tiskanja, saj skupaj s sesalnim mehanizmom zagotavlja primerno količino črnila pri tiskanju. S tem je pretok črnila zagotovljen tudi v izrednih razmerah.
63.
Kovinska mrežica, ki je vgrajena v kartušo, pa varuje tiskalno glavo pred poškodbami zaradi morebitnega strjevanja črnila.
64.
Za delovanje funkcije tiskalnika, namreč tiskanja, so zato nujno potrebne kartuše, ki so posebej prilagojene zahtevam sistema. Kartuš se drugje ne more uporabiti, tiskalnik pa brez njih, popolnoma neodvisno od črnila, ni uporaben.
65.
To se kaže prav v ureditvi poteka funkcij tiskalnika. Kot je namreč ugotovilo predložitveno sodišče, tiskalnik brez pravilno vstavljenih kartuš ne izvaja mehanskih in elektronskih operacij, ki so del tiskanja. Ta nastavitev tiskalnika nikakor ni poljubna, ampak je namenjena zaščiti sistema pred poškodbami.
66.
Temu tudi ni mogoče ugovarjati s trditvijo, ki sta jo nazadnje navedla Združeno kraljestvo v postopku pred Sodiščem in Oberfinanzdirektion Koblenz (
30
) v postopku v glavni stvari, namreč, da je prekinitev tiskanja pri odstranitvi kartuš del običajnih elektronskih in mehanskih operacij tiskalnika, saj so te operacije za odstranitev kartuš predvidene z nastavitvijo tiskalnika.
67.
Kot družba Turbon namreč upravičeno navaja, bi taka razlaga preizkusa Peacock vodila ad absurdum. Vsak varnostni ukrep, ki se nanaša na del sistema, bi povzročil zanikanje značilnosti tega dela, namreč značilnost „dela“. Če je na primer pri avtomobilu predvideno, da se pri okvari bencinske črpalke vžigalni mehanizem ne zažene in v notranjem prostoru zagori rdeča lučka, bencinska črpalka ne bi bila več del avtomobila, saj vozilo deluje kot predvideno.
68.
Praviloma je glede na preizkus Peacock funkcija celote, za katero mora biti ta del nujen, lahko le običajna, standardna funkcija te celote. To je pri avtomobilu funkcija vožnje in pri tiskalniku funkcija tiskanja. Zato avtomobil potrebuje bencinsko črpalko, ki je prilagojena njegovemu sistemu, tiskalnik pa kartuše, ki so prilagojene njegovemu sistemu.
69.
Ta rezultat podpira še drugi vidik. Papir in črnilo sta potrošni material brizgalnega tiskalnika. Papir je običajno na voljo v preprostem pakiranju s 500 listi. Tako pa ga ni mogoče vstaviti v tiskalnik. Nasprotno je treba liste položiti v predel za papir, ki je posebej prilagojen tiskalniku. Šele ta predel omogoča, da papir ustreza mehanskim sistemom tiskalnika tako, da ga ta lahko uporabi. Pri mnogih napravah je predel za papir mogoče pri vstavljanju papirja izvleči. Kljub temu pa ni dvoma, da gre pri tem za del tiskalnika.
70.
Tudi kartuše je mogoče izvleči in jih ponovno napolniti s črnilom. Zaradi ugodnega ponovnega polnjenja kartuš s črnilom se je v obliki „mest za ponovno polnjenje kartuš“ razvila celo gospodarska panoga. (
31
) Kartuše imajo v tem primeru enako vlogo kot predel za papir, namreč zagotavljanje potrošnega materiala mehanskemu sistemu tiskalnika tako, da se ta lahko uporabi za funkcijo, ki je za ta tiskalnik določena. Oba sta glede na preizkus Peacock del tiskalnika.
71.
To sta pri zadevnih kartušah ne nazadnje ugotovila tudi najpomembnejša trgovinska partnerja Skupnosti, Združene države Amerike in Japonska, kot nesporno navaja družba Turbon.
72.
Nasprotno črnilo v kartušah ne šteje za del tiskalnika. Na podlagi svojih objektivnih lastnosti in oblike v kartušah je sicer namenjeno izključno tipu tiskalnika, ki so mu namenjene kartuše. Črnilo pa, kot je to pokazal test delovanja v postopku pridobivanja dokazov predložitvenega sodišča, ni potrebno za mehansko in elektronsko delovanje tiskalnika.
73.
Zato tudi tukaj uvrstitev črnilne kartuše v tarifno številko 8473 KN samo glede na določbe iz SP 1 KN ni mogoča.
74.
Ker črnilne kartuše torej sestojijo iz dveh sestavnih delov, ki se ju posamično lahko uvrsti v dve različni tarifni številki, ni pa mogoča uvrstitev celotnega izdelka v samo eno tarifno številko, se je treba pri uvrstitvi črnilnih kartuš v KN vrniti k SP od 2 do 5.
C – Uporaba Splošnih pravil od 2 do 5
75.
Sestava Splošnih pravil zahteva, da se pri SP od 2 do 4 zaporedje korakov preizkusa ujema z zaporedjem pravil. To pa ne velja za SP 5. To do določene mere ni odvisno od SP od 2 do 4 in se ga lahko preizkusi vnaprej. Pri tem je priporočljivo naslednje: če bi se namreč izkazalo, da je kartuša glede na SP 5 embalaža oziroma rezervoar za črnilo, bi neposredno sledila uvrstitev črnilnih kartuš v tarifno številko 3215 KN.
1. Preizkus Splošnega pravila 5
76.
Glede na SP 5(a) KN je treba embalažo:
—
ki je podobna etuijem za fotografske aparate, nakit, orožje in risalni pribor ter torbam za glasbene instrumente;
—
ki je oblikovana ali izdelana posebej za shranjevanje določenega izdelka;
—
ki je primerna za dolgotrajno uporabo;
—
ki je predložena z izdelki in se običajno prodaja skupaj z njimi in
—
ki celoti ne daje bistvene lastnosti,
uvrstiti enako kot izdelke, ki jim je namenjena. (
32
)
77.
Kartuša ni podobna pripomočkom za shranjevanje fotografskih aparatov, glasbenih instrumentov, orožja, risalnega pribora niti nakita. Pri omenjenih predmetih gre za posebej oblikovane predmete, ki so namenjeni dolgotrajni uporabi. Pri uporabi se jih lahko vzame iz pripomočka za shranjevanje in nato položi nazaj. (
33
) Črnilo v kartuši je v nasprotju s tem tekoč potrošni material, ki hitro poide in ga po uporabi nikakor ni mogoče vrniti v kartušo.
78.
Kartuša tudi ni posebej oblikovana ali izdelana za shranjevanje črnila, kot to velja za pripomočke za shranjevanje fotografskih aparatov, glasbenih instrumentov, orožja, risalnega pribora ali nakita. (
34
) Kartuša zagotavlja, da črnilo ne izteče, vendar bi to nalogo lahko opravljala tudi navadna plastična vrečka. Razlog za posebno obliko kartuše je, nasprotno, njena funkcionalnost v sistemu tiskalnika za upravljanje tiskanja.
79.
Zato kartuša vsekakor ni rezervoar v smislu SP 5(a) KN.
80.
Glede na SP 5(b) KN se „embalažni material“ in „embalaža“, ki se predložijo tako, da so embalirani proizvodi, uvrščajo skupaj s temi proizvodi, če:
gre za zunanjo ali notranjo embalažo v obliki škatel, ovojev ali opor,
—
ki niso transportni pripomoček, še posebej transportni kontejnerji, ponjave, orodja ali pomožna transportna oprema:
—
ki niso rezervoarji v smislu SP 5(a) KN;
—
ki so običajni za pakiranje teh izdelkov in
—
ki niso nedvomno primerni za večkratno uporabo.
Če so embalažni materiali in embalaža v tem smislu nedvomno primerni za večkratno uporabo, to Splošno pravilo ni zavezujoče. (
35
)
81.
Kartuša v smislu SP 5(b) KN vsekakor izpolnjuje prve kriterije za uvrstitev k embalaži oziroma embalažnemu materialu. Kartuša je dejansko tudi„zunanja embalaža“ za črnilo. To lastnost je Sodišče v svoji prvi sodbi odločilno priredilo in črnilno kartušo primerjalo z rezervoarjem črnila za nalivna peresa. (
36
)
82.
Namen uporabe črnilne kartuše pa ni omejen le na embaliranje, kot je to na primer pri črnilniku, ki ga je mogoče ponovno napolniti, ali ovoju enote papirja, ki sestoji iz 500 listov. Poleg tega kartuša kot del tiskalnika izpolnjuje naloge v sistemu za upravljanje tiskanja, ki so nujne za delovanje tiskalnika.
83.
Glede na ratio SP 5(b) KN k temu pravilu spadajo le navadne embalaže in embalažni materiali, ne pa tudi predmeti, ki so hkrati embalaža in del neke druge celote. Že zato se pri črnilni kartuši ne more uporabiti SP 5(b) KN. K temu dodajam, da so črnilne kartuše, ki jih je mogoče ponovno napolniti, nedvomno namenjene večkratni uporabi. Črnilne kartuše se tako v obeh točkah razlikujejo od navadnih rezervoarjev črnila za običajna nalivna peresa.
84.
Ker se pri uporabi v nalivnem peresu rezervoarje črnila predre in zato ti po odstranitvi iz nalivnega peresa več niso neprodušno zaprti, se jih lahko uporabi samo enkrat. V nasprotju s črnilnimi kartušami v tej zadevi ti rezervoarji tudi nimajo posebne oblike, zaradi katere bi na primer aktivno delovali pri pripravi črnila in zaščiti sistema pred poškodbami, ampak so navadni plastični rezervoarji. (
37
)
85.
Ta razlika je razvidna tudi iz razmerja med cenami komponent izdelkov. Medtem ko je razmerje med ceno kartuš in ceno črnila zaradi posebne oblike kartuš skoraj 12 proti 1, gre pri rezervoarjih črnila za navadne plastične rezervoarje, pri katerih se ponovno polnjenje ne bi izplačalo.
86.
Pojasnjevalna opomba k tarifni številki 3215 HS, na katero se Sodišče sklicuje v točki 34 svoje prve sodbe, iz določb SP 5(b) KN povzame le sklep, ki se nanaša na črnilne kartuše: Glede na ta sklep se lahko v to tarifno številko namreč uvrsti le navadne rezervoarje črnila za običajna nalivna peresa. (
38
) Navadni rezervoarji te vrste izpolnjujejo vse določbe za uvrstitev k embalažnim materialom in embalaži v smislu SP 5(b) KN, zato jih je treba uvrstiti k črnilu. Pojasnjevalna opomba to pojasnjuje. Rezervoarji črnila, ki niso „navadni“ in niso namenjeni „običajnim“ nalivnim peresom, ne spadajo več k tej pojasnjevalni opombi. To še posebej velja za dele sistema, ki imajo poleg funkcije rezervoarja tudi druge naloge.
87.
Glede na vse navedeno SP 5 KN ne zadošča za jasno uvrstitev črnilnih kartuš v tarifno številko 3215 KN. Zato je treba preizkusiti Splošno pravilo 2 in naslednja pravila.
2. Preizkus Splošnega pravila 2
88.
SP 2(b) KN (
39
) se hkrati nanaša na blago, ki sestoji iz dveh ali več materialov oziroma snovi, kot so to na primer črnilne kartuše, in na tarifne številke, ki navajajo določen material ali izdelek iz določenega materiala. (
40
) Področje veljavnosti te tarifne številke tako razširi, da vključuje tudi blago, ki le delno sestoji iz zadevnega materiala. (
41
) Zato glede na to določbo vsaka tarifna številka, h kateri spada del izdelka, vključuje celoten izdelek, tudi če ta sestoji iz drugih delov.
89.
Glede na to spada črnilna kartuša kot celota zaradi črnila v tarifno številko 3215 KN in zaradi kartuše tudi v tarifno številko 8473 KN.
90.
Ker se zato pri uvrščanju črnilnih kartuš lahko upošteva dve tarifni številki, je treba preizkusiti SP 3 KN. (
42
)
3. Preizkus Splošnega pravila 3
91.
V skladu s SP 3(a) KN (
43
) ima tarifna številka, ki najkonkretneje ali najnatančneje poimenuje proizvod, prednost pred tarifnimi številkami, katerih poimenovanje je splošnejše. Dve tarifni številki, od katerih se vsaka nanaša le na del materialov ali snovi sestavljenega blaga, pa sta v skladu z določbo enakovredni. Zato SP 3(a) KN ne koristi pri odločanju ob enakovrednosti tarifnih številk, kot izhaja iz uporabe SP 2(b) KN.
92.
Glede na SP 3(b) KN je treba v nadaljevanju blago, ki sestoji iz različnih materialov ali komponent, uvrstiti glede na material ali sestavino, ki jim daje bistven značaj, če je preizkus materiala ali sestavine mogoč.
93.
Sodišče je v svoji prvi sodbi domnevalo, da daje črnilni kartuši njeno lastnost črnilo. Pri tem je Sodišče izhajalo iz tega, da naj bi bila črnilna kartuša, tako kot rezervoar črnila za nalivna peresa, navaden rezervoar črnila in naj ne bi imela druge vloge pri delovanju tiskalnika. (
44
)
94.
Ta domneva ni več pravilna. Zaradi dvojne funkcije kartuše, namreč da je hkrati rezervoar črnila in funkcijska enota tiskalnika (
45
), ni več mogoče določiti, da črnilo daje bistven pečat črnilni kartuši.
95.
Kot je navedeno v pojasnjevalni opombi VIII k SP 3(b), značilnost, ki določa bistveno lastnost ali značaj blaga, lahko izhaja iz vrste blaga, na primer iz narave materiala ali komponente, obsega, količine, teže ali vrednosti, oziroma iz vloge sestavnega materiala glede na uporabnost tega izdelka. (
46
)
96.
Glede na vrsto in naravo obeh sestavin črnilnih kartuš gre za kombinacijo funkcijske enote tiskalnika in potrošnega materiala. Obe sestavini sta za uporabo izdelka enako pomembni: uporaba črnila ni mogoča brez posebej oblikovane kartuše, ki je prilagojena tiskalniku. Kartuše se sicer lahko uporabljajo brez črnila, vendar se končni cilj postopka tiskanja ne doseže. Glede na to dejstvo se pomen obsega, količine, teže in vrednosti obeh komponent zmanjša.
97.
Glede na ustaljeno sodno prakso Sodišča je treba za rešitev vprašanja, ali sestavina določenega izdelka temu izdelku določa lastnost, preizkusiti, ali bi ta izdelek tudi brez ene ali druge komponente obdržal svoje značilne lastnosti. (
47
)
98.
Glede na ugotovitve predložitvenega sodišča je značilnost črnilnih kartuš ta, da zaradi svoje konstrukcije, ki jih uvršča med dele sistema tiskanja, pri katerem so vsi elementi med seboj usklajeni, tiskalno glavo oskrbujejo s črnilom, ki je prilagojeno potrebam sistema. Kot pa je bilo ugotovljeno zgoraj, nobena od komponent samostojno ne daje te značilnosti.
99.
Glede na to nobena od sestavin črnilni kartuši sama ne daje njene bistvene lastnosti. V tej zadevi SP 3(b) napotuje na uvrščanje po SP 3(c) KN.
100.
Glede na SP 3(c) KN se izdelki, ki jih ni mogoče uvrščati po pravilu 3(a) ali (b), uvrstijo v tarifno številko, ki je po številčnem zaporedju zadnja med tistimi, ki bi se lahko enakovredno upoštevale pri odločitvi o uvrščanju. (
48
)
101.
Glede na to se črnilno kartušo uvrsti v tarifno številko 8473 KN.
102.
Pri uvrstitvi v tarifno podštevilko je mogoča samo uvrstitev v tarifno podštevilko 84733090 KN.
V – Predlog
103.
Na podlagi zgornjega razmisleka Sodišču predlagam, naj na vprašanje za predhodno odločanje, ki ga je postavilo Hessisches Finanzgericht, odgovori:
Prilogo I Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi, kot je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1734/96 z dne 9. septembra 1996, je treba razlagati tako, da se take črnilne kartuše, kot so v postopku v glavni stvari, ki sestojijo iz plastičnega ohišja, pene, kovinske mrežice, tesnil, tesnilnega traku, etikete, črnila in ovojnine ter se lahko, nanašajoč se na kartušo in na črnilo, uporabijo izključno v tiskalniku, ki ima enake lastnosti kot brizgalni tiskalniki znamke Epson Stylus Color, uvrsti v tarifno podštevilko 84733090 kombinirane nomenklature.
(
1
)	Jezik izvirnika: nemščina
(
2
)	Priloga I Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, str. 1), tukaj v različici Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 1734/96 z dne 9. septembra 1996 (UL L 238, str. 1).
(
3
)	Glej sodbo z dne 7. februarja 2002 v zadevi Turbon International (C-276/00, Recueil, str. I-1389).
(
4
)	Glej v opombi 3 navedeno sodbo Turbon International, točka 30.
(
5
)	Glej navedbo iz opombe 2.
(
6
)	V osnovi velja za blago, ki je uvoženo iz držav podpisnic Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini (GATT), konvencionalna stopnja dajatve, za preostalo blago pa avtonomna stopnja dajatve.
(
7
)	Glej UL 1987, L 198, str. 3.
(
8
)	Glej točko 5 teh sklepnih predlogov.
(
9
)	Glej v opombi 3 navedeno sodbo Turbon International, točki 25 in 33.
(
10
)	Glej zapis SP 3(b) KN, ki to določa, in v opombi 3 navedeno sodbo Turbon International, točka 25.
(
11
)	Glej v opombi 3 navedeno sodbo Turbon International, točki 26 in 27.
(
12
)	Glej v opombi 3 navedeno sodbo Turbon International, točka 27.
(
13
)	Glej v opombi 3 navedeno sodbo Turbon International, točka 34.
(
14
)	Glej v opombi 3 navedeno sodbo Turbon International, točke od 29 do 31.
(
15
)	Glej v opombi 3 navedeno sodbo Turbon International, točka 30.
(
16
)	Glej v opombi 3 navedeno sodbo Turbon International, točka 30.
(
17
)	Glej v opombi 3 navedeno sodbo Turbon International, točka 31
(
18
)	Glej v opombi 3 navedeno sodbo Turbon International, točki 29 in 32.
(
19
)	Glej v opombi 3 navedeno sodbo Turbon International, točka 32.
(
20
)	Glej v opombi 3 navedeno sodbo Turbon International, točka 32.
(
21
)	Glej v opombi 3 navedeno sodbo Turbon International, točka 21, in sodbo z dne 17. marca 2005 v zadevi Ikegami Electronics (C-467/03, ZOdl., str. I-2389, točki 17 in 23).
(
22
)	Glej v opombi 3 navedeno sodbo Turbon International, točka 22, ter sodbi z dne 10. decembra 1998 v zadevi Glob-Sped AG (C-328/03, Recueil, str. I-8357, točka 26) in z dne 6. novembra 1997 v zadevi LTM (C-201/96, Recueil, str. I-6147, točka 17).
(
23
)	Glej moje sklepne predloge, predstavljene 20. januarja 2005 v zadevi Ikegami Electronics (navedena v opombi 21, točke od 31 do 36), in z dne 19. januarja 2006 v zadevi Uroplasty BV (C-514/04, sodba z dne 13. julija 2006, ZOdl., str. I-6721, točke od 42 do 44).
(
24
)	Glej točko 5 teh sklepnih predlogov.
(
25
)	Glej točko 40 teh sklepnih predlogov.
(
26
)	Glej tudi točke od 28 do 35 teh sklepnih predlogov.
(
27
)	Glej točko 19 teh sklepnih predlogov.
(
28
)	Glej točko 9 teh sklepnih predlogov.
(
29
)	Glej sodbo z dne 19. oktobra 2000 v zadevi Peacock (C-339/98, Recueil, str. I-8947, točka 21).
(
30
)	Oberfinanzdirektion Koblenz je 1. avgusta 1998 med drugim prevzela naloge carinskega oddelka Oberfinanzdirektion Frankfurt.
(
31
)	Ker je ponovno polnjenje črnilnih kartuš zahtevnejše kot ponovno polnjenje predela za papir, tega večinoma ne opravi končni uporabnik.
(
32
)	Glej točko 5 teh sklepnih predlogov.
(
33
)	Glej tudi pojasnjevalno opombo I(2) k SP 5(a) HS, ki je navedena v točki 16 teh sklepnih predlogov.
(
34
)	Glej tudi pojasnjevalno opombo I(1) k SP 5(a) HS, ki je navedena v točki 16 teh sklepnih predlogov.
(
35
)	Glej točki 5 in 6 teh sklepnih predlogov.
(
36
)	Glej v opombi 3 navedeno sodbo Turbon International, točke 27, 28 in 34.
(
37
)	Namesto njih se večinoma lahko uporabijo tudi pretvorniki, kar pojasnjuje, da gre tukaj le za posodo, ki dovaja črnilo, in ne za svojevrsten del, ki je nujen za delovanje sistema.
(
38
)	Glej točko 18 teh sklepnih predlogov.
(
39
)	Glej točko 5 teh sklepnih predlogov.
(
40
)	To je razloženo predvsem v pojasnjevalni opombi X k SP 2(b) HS; glej točko 14 teh sklepnih predlogov.
(
41
)	Glej pojasnjevalno opombo XI k SP 2(b) HS, ki je navedena v točki 14 teh sklepnih predlogov.
(
42
)	Glej pojasnjevalno opombo XIII k SP 2(b) HS, ki je navedena v točki 14 teh sklepnih predlogov.
(
43
)	Glej točko 5 teh sklepnih predlogov.
(
44
)	Glej v opombi 3 navedeno sodbo Turbon International, točke 27, 28 in 34.
(
45
)	Glej točke od 60 do 65, 69 in 70 ter od 81 do 86 teh sklepnih predlogov.
(
46
)	Glej točko 15 teh sklepnih predlogov.
(
47
)	Glej v opombi 3 navedeno sodbo Turbon International, točka 26, ter sodbi z dne 10. maja 2001 v zadevi VauDe Sport (C-288/99, Recueil, str. I-3683, točka 25) in z dne 21. junija 1988 v zadevi Sportex (235/87, Recueil, str. 3351, točka 8).
(
48
)	Glej točko 5 teh sklepnih predlogov.