62021TJ0198_RES
Zadeva T‑198/21
Ancor Group GmbH
proti
Uradu Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO)
Sodba Splošnega sodišča (peti senat) z dne 23. februarja 2022
„Znamka Evropske unije – Postopek z ugovorom – Besedna znamka Evropske unije CODE‑X – Prejšnji nacionalni besedna in figurativna znamka Cody’s – Prejšnja mednarodna figurativna znamka Cody’s – Relativni razlog za zavrnitev – Neobstoj verjetnosti zmede – Člen 8(1)(b) Uredbe (EU) 2017/1001“
Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Besedna znamka CODE-X ter besedna znamka in figurativni znamki Cody’s
(Uredba 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta, člen 8(1)(b))
(Glej točke 36, 45, 53, 63, 65 in od 72 do 74.)
Znamka Evropske unije – Opredelitev in pridobitev znamke Evropske unije – Relativni razlogi za zavrnitev – Ugovor imetnika prejšnje enake ali podobne znamke, registrirane za enake ali podobne proizvode ali storitve – Verjetnost zmede zaradi prejšnje znamke – Ponderiranje elementov podobnosti ali različnosti znakov – Upoštevanje značilnosti znakov ali pogojev trženja proizvodov ali storitev – Sektor pijač
(Uredba 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta, člen 8(1)(b))
(Glej točke od 57 do 62.)
Povzetek
Družba Ancor Group GmbH je vložila zahtevo za registracijo besednega znaka CODE-X kot znamke Evropske unije za pijače. Družba Cody’s Drinks International GmbH je vložila ugovor na podlagi svoje nemške besedne in nemške figurativne znamke Cody’s ter mednarodne registracije – v kateri je imenovana Evropska unija – navedene figurativne znamke, ki so vse registrirane za pijače. Trdila je, da obstaja verjetnost zmede. (
1
) Ugovor je bil zavrnjen.
Odbor za pritožbe pri Uradu Evropske unije za intelektualno lastnino je odločbo oddelka za ugovore razveljavil. Ker je menil, da je stopnja fonetične podobnosti pri celoviti presoji verjetnosti zmede še posebej pomembna, je sklenil, da pri upoštevni javnosti obstaja verjetnost zmede za vse navedene znamke.
Splošno sodišče, pri katerem je družba Ancor Group vložila tožbo, je razveljavilo odločbo odbora za pritožbe, ker je ta odbor napačno ugotovil obstoj verjetnosti zmede, in pojasnilo, da na področju pijač fonetični zaznavi znamk ni treba pripisati odločilnega pomena v vseh primerih.
Presoja Splošnega sodišča
Splošno sodišče je ugotovilo, da sta si nasprotujoča si znaka vizualno le malo ali kvečjemu srednje podobna, fonetično sta si le srednje podobna, pomensko pa sta različna.
Splošno sodišče je glede posebnega pomena, ki ga je odbor za pritožbe pripisal stopnji fonetične podobnosti, opozorilo, da je lahko v okviru celovite presoje verjetnosti zmede teža, ki jo je treba pripisati vizualnemu, fonetičnemu ali pomenskemu vidiku nasprotujočih si znakov, različna glede na objektivne okoliščine, v katerih se znamke lahko pojavljajo na trgu. Vendar je treba v tem okviru kot referenco upoštevati metode trženja, ki se običajno pričakujejo za kategorije proizvodov, ki jih zadevni znamki označujeta.
Splošno sodišče je pojasnilo, da čeprav ni mogoče izključiti, da fonetična razlika med nasprotujočima si znakoma v posebej hrupnih okoljih, kot na primer v baru ali diskoteki ob najbolj obiskanih urah, morda ne bo očitno zaznana, pa taka hipoteza ne more biti edina podlaga za presojo morebitne verjetnosti zmede med nasprotujočima si znakoma. Tako presojo je treba namreč nujno opraviti ob upoštevanju tega, kako upoštevna javnost to razliko zaznava v običajnih okoliščinah trženja.
Splošno sodišče je priznalo, da je bil v nekaterih zadevah fonetični podobnosti nasprotujočih si znakov pripisan poseben pomen, ker je bilo zadevne proizvode, ki spadajo v sektor pijač, natančneje alkoholnih pijač, mogoče naročiti ustno po tem, ko je bilo njihovo ime opaženo na meniju ali na vinski karti. Vendar je dodalo, da iz sodne prakse izhaja tudi, da na podlagi nobenega elementa ni mogoče šteti, da bo potrošnik pijač te praviloma kupoval med pogovorom, ki se bo nanašal na naročilo teh pijač, v polnem in hrupnem baru ali restavraciji.
Poleg tega, čeprav so bari in restavracije nezanemarljive prodajne poti za to vrsto proizvodov, ni sporno, da bo lahko potrošnik zadevni znamki na teh mestih vizualno zaznal predvsem s preučitvijo steklenice, ki mu bo postrežena, ali posredno na podlagi česa drugega, kot je meni ali cenik pijač, preden bo naročilo oddal ustno. Poleg tega – in predvsem – bari in restavracije niso edine prodajne poti zadevnih proizvodov. Ti proizvodi se namreč prodajajo tudi v supermarketih ali na drugih maloprodajnih mestih, kjer si potrošnik sam izbere proizvod in se mora zato zanesti predvsem na videz znamke na tem proizvodu.
Zato čeprav se je včasih fonetični zaznavi znamk v zvezi s pijačami pripisoval odločilen pomen, tak preudarek ne more veljati v vseh primerih.
V obravnavanem primeru ni bil predložen noben dokaz, da se zadevni proizvodi naročajo v glavnem ustno. Nasprotno, če bo upoštevna javnost te proizvode naročila ustno v barih in restavracijah, bo to običajno storila po tem, ko bo na ceniku ali meniju videla njihovo ime, ali pa bo lahko preučila proizvod, ki ji bo postrežen, tako da bo lahko vizualno zaznala znamko, da bi izrazila, kaj želi kupiti.
Zato je Splošno sodišče ugotovilo neobstoj verjetnosti zmede, razveljavilo odločbo odbora za pritožbe in na podlagi svojega reformatoričnega pooblastila zavrnilo ugovor družbe Cody’s Drinks International.
(
1
)	V smislu člena 8(1)(b) Uredbe (EU) 2017/1001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o blagovni znamki Evropske unije (UL 2017, L 154, str. 1).