62021CJ0636
SODBA SODIŠČA (tretji senat)
z dne 8. junija 2023 (
*1
)
„Predhodno odločanje – Kmetijstvo – Skupna ureditev trgov – Uredba (EU) št. 1308/2013 – Člen 220 – Ukrepi za podporo trgu v zvezi z boleznimi živali – Izvedbena uredba (EU) 2019/1323 – Izredni ukrepi za podporo trgu v sektorju jajc in perutninskega mesa v Italiji – Nacionalna ureditev – Pogoj za dodelitev pomoči – Kmetje, ki so na dan vložitve zahtevka dejavni na zadevnem trgu – Polje proste presoje držav članic“
V zadevi C‑636/21,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki ga je vložilo Consiglio di Stato (državni svet, Italija) z odločbo z dne 13. oktobra 2021, ki je na Sodišče prispela 15. oktobra 2021, v postopku
NN
proti
Regione Lombardia,
SODIŠČE (tretji senat),
v sestavi K. Jürimäe, predsednica senata, M. Safjan, N. Piçarra, N. Jääskinen in M. Gavalec (poročevalec), sodniki,
generalna pravobranilka: L. Medina,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:
–
za NN E. Barilà, avvocato,
–
za Regione Lombardia S. Gallonetto, A. Santagostino in M. Tamborino, avvocate,
–
za italijansko vlado G. Palmieri, agentka, skupaj z E. Feolo, avvocato dello Stato,
–
za Evropsko komisijo A. C. Becker in F. Moro, agentki,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalne pravobranilke, da bo v zadevi razsojeno brez sklepnih predlogov,
izreka naslednjo
Sodbo
1
Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 220 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL 2013, L 347, str. 671) in na razlago Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/1323 z dne 2. avgusta 2019 o izrednih ukrepih za podporo trgu v sektorju jajc in perutninskega mesa v Italiji (UL 2019, L 206, str. 12).
2
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med NN, kmetom v perutninskem sektorju, in Regione Lombardia (dežela Lombardija, Italija) glede zavrnitve zahtevka NN za dodelitev finančnih pomoči.
Pravni okvir
Pravo Unije
Uredba št. 1308/2013
3
Člen 220 Uredbe št. 1308/2013 v različici, ki se uporablja za spor o glavni stvari, naslovljen „Ukrepi v zvezi z boleznimi živali in izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin“, določa:
„1.   [Evropska k]omisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi sprejme izredne podporne ukrepe za prizadeti trg, da se upoštevajo:
(a)
trgovinske omejitve znotraj Unije in s tretjimi državami, ki lahko izhajajo iz uporabe ukrepov za boj proti širjenju bolezni živali, in
(b)
resne motnje na trgu, ki so neposredno povezane z izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin in nevarnosti bolezni.
Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).
2.   Ukrepi iz odstavka 1 se uporabljajo za katerega koli od naslednjih sektorjev:
[…]
(e)
jajc;
(f)
perutnine.
Ukrepi iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1 v zvezi z izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganja za zdravje ljudi ali rastlin se uporabljajo tudi za vse druge kmetijske proizvode, razen proizvodov, ki so navedeni v oddelku 2 dela XXIV Priloge I.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu z nujnim postopkom iz člena 228, s katerimi razširi seznam proizvodov iz prvih dveh pododstavkov tega odstavka.
3.   Ukrepi iz odstavka 1 se sprejmejo na zahtevo zadevne države članice.
4.   Ukrepi iz točke (a) prvega pododstavka odstavka 1 se lahko sprejmejo samo, če zadevna država članica hitro sprejme veterinarsko-sanitarne ukrepe za zajezitev bolezni, ter samo v obsegu in za časovno obdobje, ki sta nujno potrebna za podporo zadevnemu trgu.
5.   Unija zagotovi delno financiranje v višini 50 % stroškov, ki jih krijejo države članice za ukrepe iz odstavka 1.
[…]
6.   Države članice zagotovijo, da primeri, ko proizvajalci prispevajo k stroškom, ki jih krijejo države članice, ne povzročajo izkrivljanja konkurence med proizvajalci v različnih državah članicah.“
Izvedbena uredba 2019/1323
4
V uvodnih izjavah 3, 4, 6 in 10 Izvedbene uredbe 2019/1323 je navedeno:
„(3)
Italija je […] sprejela ukrepe za obvladovanje in spremljanje ter preventivne ukrepe in v skladu z izvedbenimi sklepi Komisije […] vzpostavila okužena in ogrožena območja (v nadaljnjem besedilu: omejena območja).
(4)
Italija je obvestila Komisijo, da so potrebni zdravstveni in veterinarski ukrepi, ki so bili uporabljeni za obvladovanje in zajezitev širjenja bolezni, prizadeli mnogo gospodarskih subjektov in da so ti gospodarski subjekti utrpeli izgube dohodka, za katere niso upravičeni do finančnega prispevka Unije v skladu z Uredbo (EU) št. 652/2014 Evropskega parlamenta in Sveta [z dne 15. maja 2014 o določbah za upravljanje odhodkov v zvezi s prehransko verigo, zdravjem in dobrobitjo živali ter v zvezi z zdravjem rastlin in rastlinskim razmnoževalnim materialom, spremembi direktiv Sveta 98/56/ES, 2000/29/ES in 2008/90/ES, uredb (ES) št. 178/2002, (ES) št. 882/2004 in (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta, Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi sklepov Sveta 66/399/EGS in 76/894/EGS ter Odločbe Sveta 2009/470/ES (UL 2014, L 189, str. 1)].
[…]
(6)
Zaradi ukrepov za zdravje živali in veterinarskih ukrepov iz uvodne izjave 3 so bile podaljšane prekinitve proizvodnje, prepovedano je bilo naseljevanje ptic in omejeni so bili premiki na gospodarstvih s perutnino vseh vrst na omejenih območjih […]. Ti ukrepi so zadevali [med drugim] […] perutnino vrste Gallus domesticus. To je povzročilo zmanjšanje proizvodnje valilnih jajc, konzumnih jajc, živih živali in perutninskega mesa na teh gospodarstvih. Zato je primerno nadomestiti izgube zaradi uničenih in predelanih jajc ter tudi izgube zaradi neproizvedenih živali, daljše reje ali izločitve.
[…]
(10)
Obseg in trajanje izrednih ukrepov za podporo trgu iz te uredbe bi bilo treba omejiti na to, kar je nujno potrebno za podporo zadevnemu trgu. Predvsem bi se morali izredni ukrepi za podporo trgu uporabljati samo za proizvodnjo jajc in perutnine na gospodarstvih na omejenih območjih in samo za obdobje trajanja ukrepov za zdravje živali in veterinarskih ukrepov, ki so določeni v zakonodaji Unije in italijanski zakonodaji ter se nanašajo na 45 izbruhov visokopatogene aviarne influence, potrjenih med 1. oktobrom 2017 in 30. junijem 2018, ter za zadevna omejena območja.“
5
Člen 1 te uredbe določa:
„Unija zagotovi delno financiranje v višini 50 % izdatkov, ki jih krije Italija za podporo trgu valilnih jajc, konzumnih jajc in perutninskega mesa, ki jih je močno prizadelo 45 izbruhov visokopatogene aviarne influence podtipa H5, ki jih je Italija odkrila in priglasila med 1. oktobrom 2017 in 30. junijem 2018.“
6
Člen 2 navedene uredbe določa:
„Izdatki, ki jih krije Italija, so do delnega financiranja Unije upravičeni samo:
(a)
za čas trajanja uporabe ukrepov za zdravje živali in veterinarskih ukrepov iz zakonodaje Unije in italijanske zakonodaje iz Priloge ter v zvezi s časovnim obdobjem iz člena 1 in
(b)
za gospodarstva s perutnino, za katera so se uporabljali ukrepi za zdravje živali in veterinarski ukrepi ter ki se nahajajo na [omejenih] območjih […], in
(c)
če jih Italija upravičencem izplača najpozneje do 30. septembra 2020. Člen 5(2) Delegirane uredbe [Komisije (EU) št. 907/2014 z dne 11. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s plačilnimi agencijami in ostalimi organi, finančnim upravljanjem, potrditvijo obračunov, varščinami in uporabo eura (UL 2014, L 255, p. 18)] se ne uporablja, ter
(d)
če za žival ali proizvod za obdobje iz točke (a) ni bilo prejeto nobeno nadomestilo v obliki državne pomoči ali zavarovanja ter nikakršen finančni prispevek Unije v skladu z Uredbo (EU) št. 652/2014.“
7
Člen 3(1)(b) te uredbe določa:
„1. Najvišji znesek delnega financiranja Unije znaša 32.147.498 EUR. Ta znesek se razdeli:
[…]
(b)
za izgube v zvezi s prilagoditvijo rejnega obdobja zaradi prepovedi premikov na omejenih območjih se uporabljajo […] pavšali na žival[…]“.
8
Člen 4 Izvedbene uredbe 2019/1323 določa:
„Italija izvaja upravne in fizične preglede v skladu s členoma 58 in 59 Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta.
Italija zlasti preveri:
(a)
upravičenost prosilca, ki vloži zahtevek za podporo;
(b)
pri vsakem upravičenem prosilcu: upravičenost, količino in vrednost dejanskega zmanjšanja proizvodnje;
(c)
da noben upravičeni prosilec za nadomestitev izgub iz člena 2 te uredbe ni prejel sredstev iz drugih virov.
Upravičenim prosilcem, v zvezi s katerimi so upravni pregledi končani, se lahko pomoč izplača že pred izvedbo vseh pregledov, in sicer zlasti tistim prosilcem, ki so bili izbrani za preglede na kraju samem.
Če upravičenost prosilca ni potrjena, se pomoč izterja in se uporabijo sankcije.“
Italijansko pravo
9
Ministro delle Politiche agricole alimentari e forestali (minister za kmetijsko, živilsko in gozdarsko politiko) je na podlagi Izvedbene uredbe 2019/1323 sprejel Decreto ministeriale n. 383/2020 del 15 gennaio 2020 (ministrska uredba št. 383/2020 z dne 15. januarja 2020), katere predmet so bila „Podrobna pravila za izvajanje Izvedbene uredbe (EU) 2019/1323 o izrednih ukrepih za podporo trgu v sektorju jajc in perutninskega mesa v Italiji“ (GURI št. 55 z dne 4. marca 2020). Člen 2(1) te ministrske uredbe določa:
„1.   Za izredne ukrepe za podporo italijanskega trga perutnine v smislu člena 220 Uredbe št. 1308/2013 se štejejo posegi iz člena 3(1) Izvedbene uredbe (EU) 2019/1323.“
10
Člen 3 navedene ministrske uredbe, naslovljen „Določitev upravičencev“, določa:
„Zahtevek za nadomestilo škode lahko vložijo te osebe:
(a)
gospodarstva za proizvodnjo valilnih jajc;
(b)
gospodarstva za proizvodnjo piščancev (valilnice);
(c)
gospodarstva, na katerih se gojijo kokoši in nesnice ter perutnina, namenjena za meso vrst iz člena 1;
(d)
centri za pakiranje jajc.“
11
Člen 4 te ministrske uredbe določa:
„1.   Osebe, ki želijo prejeti pomoč iz te uredbe, vložijo zahtevek pri krajevno pristojni pooblaščeni plačilni agenciji glede na zakoniti sedež podjetja.
2.   Za izplačilo pomoči morajo prosilci dokazati škodo, ki so jo utrpeli zaradi izvajanja zdravstvenih ukrepov, uvedenih za zajezitev izbruha visokopatogene aviarne influence podtipa H5 v obdobju od 1. oktobra 2017 do 30. junija 2018.
[…]
4.   Zahtevkom se priložijo izjave zainteresiranih oseb in ad hoc dokumentacija, ki dokazuje upravičenost vloženih zahtevkov. Ti dokumenti so lahko uradne evidence gospodarstev ali kateri koli drug poseben računovodski, zdravstveni ali komercialni dokument, ki ga imajo ta gospodarstva.“
Spor o glavni stvari in vprašanje za predhodno odločanje
12
NN je bil lastnik treh obratov za rejo perutnine v Italiji. Po zdravstvenih omejitvah, sprejetih zaradi epidemije aviarne influence, je moral NN začasno prekiniti svojo dejavnost, in sicer v obdobju od 10. decembra 2017 do 26. decembra 2017 v dveh od teh obratov za rejo in v obdobju od 29. oktobra 2017 do 26. decembra 2017 v preostalem obratu. Vendar je 4. novembra 2019 zaradi svoje visoke starosti vse te obrate za rejo prenesel na svoje sinove.
13
NN je 10. aprila 2020 na podlagi ministrske uredbe št. 383/2020 pri deželni plačilni agenciji za Lombardijo vložil zahtevek za dodelitev pomoči za te tri obrate za rejo zaradi škode, ki jo je povzročila aviarna influenca.
14
Dežela Lombardija je z uredbo št. 1419/2020 NN dodelitev pomoči zavrnila, z obrazložitvijo, da ker na dan vložitve navedenega zahtevka ni imel nobenega obrata za rejo perutnine, ni imel statusa „upravičenca“ v smislu ministrske uredbe št. 383/2020.
15
NN je zoper to uredbo vložil tožbo pri Tribunale amministrativo regionale per la Lombardia (deželno upravno sodišče za Lombardijo, Italija), ki je s sodbo št. 59/2021 to tožbo zavrnilo.
16
Navedeno sodišče je menilo, da bi bilo treba podporni ukrep iz Izvedbene uredbe 2019/1323 razumeti kot ukrep, namenjen predvsem podpori zadevnega trga, in torej le tistih kmetov, ki so bili na dan vložitve zahtevka za dodelitev pomoči, ki velja za ta trg, dejavni. Menilo je, da cilj tega podpornega ukrepa torej ni bil kmetom nadomestiti škodo, ki so jo utrpeli v preteklosti, ampak podpreti zadevno podjetje, vključno s povračilom škode, ki mu je nastala. V skladu z ugotovitvami navedenega sodišča to nujno predpostavlja, da zadevno kmetijsko gospodarstvo na ta dan še vedno obratuje.
17
NN je 19. marca 2021 zoper navedeno sodbo vložil pritožbo pri Consiglio di Stato (državni svet, Italija), ki je predložitveno sodišče, pri čemer je trdil, da je navedena sodba v nasprotju s pravom Unije, in sicer s členom 220 Uredbe št. 1308/2013 in z Izvedbeno uredbo 2019/1323.
18
Predložitveno sodišče navaja, da je treba ugotoviti, ali je treba podporni ukrep, določen v ureditvi Unije, razumeti kot ukrep za nadomestitev nastale škode, ki je določen v korist kmeta, ki je utrpel škodo, tudi če na dan vložitve zahtevka za dodelitev pomoči ta ni bil več lastnik kmetijskega gospodarstva, ali pa je ta podporni ukrep namenjen izključno podpori zadevnega trga in je namenjen le kmetom, ki so bili na ta dan dejavni na tem trgu.
19
Navedeno sodišče meni, da vsebina ureditve Unije ni nedvoumna glede subjektivnih pogojev, ki morajo biti izpolnjeni za dodelitev zadevne pomoči. V zvezi s tem navaja, da če bi bilo treba dati prednost funkciji zadevnega ukrepa, ki je zgolj v nadomestitvi škode, bi to lahko povzročilo učinek izkrivljanja, če bi bilo treba iz kroga upravičencev izključiti osebe, na katere so bila prenesena kmetijska gospodarstva, torej sedanje lastnike kmetijskih gospodarstev, ki prispevajo k oblikovanju trga, ki ga je treba podpreti.
20
V teh okoliščinah je Consiglio di Stato (državni svet) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo to vprašanje:
„Ali člen 220 Uredbe (EU) št. 1308/2013 […] in Izvedbena uredba […] (EU) 2019/1323 […] nasprotujeta nacionalni zakonodaji (kakršna je [Uredba št. 383/2020]), ki se razume in uporablja tako, da je dostop do ukrepov za nadomestilo škode, ki jo je povzročila aviarna influenca, omogočen samo podjetjem, ki na datum vložitve zahtevka niso prenehala opravljati dejavnosti?“
Vprašanje za predhodno odločanje
21
Predložitveno sodišče z vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 220 Uredbe št. 1308/2013 v povezavi z Izvedbeno uredbo 2019/1323 razlagati tako, da nasprotuje nacionalni ureditvi, ki se razlaga in uporablja tako, da je krog upravičencev do podpornih ukrepov iz te druge uredbe omejen le na kmete, ki so bili na dan vložitve zahtevka za dodelitev pomoči še dejavni v sektorju perutnine.
22
V uvodu je treba navesti, da člen 220 Uredbe št. 1308/2013 v odstavku 1 določa možnost Komisije za sprejetje izvedbenih aktov, s katerimi ta sprejme izredne podporne ukrepe za prizadeti trg, da se upoštevajo: (a) omejitve, ki lahko izhajajo iz uporabe ukrepov za boj proti širjenju bolezni živali, in (b) resne motnje na trgu, ki so neposredno povezane z izgubo zaupanja potrošnikov. V odstavku 4 tega člena je natančneje določeno, da se lahko ukrepi iz odstavka 1, prvi pododstavek, točka (a), sprejmejo le v obsegu in za obdobje, ki sta nujno potrebna za podporo zadevnemu trgu.
23
Izredni ukrepi za podporo trgu v sektorjih jajc in perutninskega mesa v Italiji v smislu člena 220(1)(a) navedene uredbe so bili sprejeti s sprejetjem Izvedbene uredbe 2019/1323.
24
V členu 2 Izvedbene uredbe 2019/1323 so opredeljeni izdatki, ki jih krije Italijanska republika v zvezi s podpornimi ukrepi, sprejetimi v skladu z Uredbo št. 1308/2013, in ki so upravičeni do sofinanciranja Unije, navedenega v členu 1 Izvedbene uredbe 2019/1323. Natančneje, iz člena 2(b) te uredbe izhaja, da so do teh podpornih ukrepov upravičena gospodarstva s perutnino, za katera so se uporabljali ukrepi za zdravje živali in veterinarski ukrepi ter ki se nahajajo na območjih, navedenih v zakonodaji Unije in zakonodaji Italijanske republike iz Priloge k isti uredbi. V skladu s členom 4 navedene uredbe se morajo italijanski organi prepričati zlasti o upravičenosti prosilca, ki vloži zahtevek za dodelitev pomoči.
25
Ugotoviti pa je treba, da v okviru pogojev za upravičenost, opredeljenih v členu 2 Izvedbene uredbe 2019/1323, ta uredba ne določa, ali mora biti navedeni prosilec na dan vložitve zahtevka za dodelitev pomoči dejaven, kot se to zahteva z italijansko ureditvijo.
26
Ker ta obveznost ne izhaja iz prava Unije, spada v polje proste presoje držav članic. Vendar taka zahteva ne sme posegati v cilje, ki jim sledi zadevna ureditev Unije, in v splošna načela prava Unije (glej v tem smislu sodbi z dne 17. decembra 2015, Szemerey, C‑330/14, EU:C:2015:826, točka 42, in z dne 7. aprila 2022, Avio Lucos, C‑116/20, EU:C:2022:273, točka 72).
27
Zato je treba ugotoviti, kateri so cilji, ki se uresničujejo z Uredbo št. 1308/2013 in z Izvedbeno uredbo 2019/1323.
28
V zvezi s tem Uredba št. 1308/2013 sledi splošnemu cilju, ki je, kot je razvidno iz uvodne izjave 10 te uredbe, določiti serijo intervencijskih ukrepov in ukrepov tržne podpore za stabilizacijo trgov in zagotovitev primernega življenjskega standarda za kmetijsko skupnost.
29
Glede cilja, ki mu sledi Izvedbena uredba 2019/1323, s katero se izvaja člen 220(1)(a) Uredbe št. 1308/2013, je iz uvodnih izjav 4 in 10 navedene Izvedbene uredbe 2019/1323 razvidno, da je ta namenjena sprejetju izrednih ukrepov za podporo trgu v sektorjih jajc in perutninskega mesa v Italiji. Tako med drugim določa nadomestilo za izgube dohodka, ki so jih utrpeli kmetje zaradi uporabe potrebnih ukrepov za zdravje živali in veterinarskih ukrepov, ki jih je ta država članica sprejela za zajezitev in preprečevanje širjenja influence podtipa H5.
30
S tega vidika člen 3(1)(b) Izvedbene uredbe 2019/1323 med drugim določa, da so izdatki namenjeni nadomestitvi izgub pri proizvodnji v zvezi s prilagoditvijo rejnega obdobja zaradi prepovedi premikov na omejenih območjih. Iz tega izhaja, da so izredni ukrepi, določeni z Uredbo št. 1308/2013, v Izvedbeni uredbi 2019/1323 natančneje določeni tako, da imajo posebno obliko, ki zajema nadomestitev izgub, povezanih s sprejetjem sanitarnih in veterinarskih ukrepov za boj proti širjenju bolezni živali, s podporo kmetom, katerih kmetijsko gospodarstvo so ti ukrepi neposredno prizadeli.
31
Iz zgornjih preudarkov izhaja, da je želel zakonodajalec Unije s sprejetjem Izvedbene uredbe 2019/1323 določiti možnost, da so kmetje upravičeni do ukrepov podpore zadevnemu trgu za nadomestitev izpada dohodka, ki so ga ti kmetje utrpeli zaradi uporabe teh ukrepov za zdravje živali in veterinarskih ukrepov, ter tako te kmete spodbuditi k pravilnemu izvajanju zadnjenavedenih ukrepov.
32
Tako je iz ciljev Uredbe št. 1308/2013 in Izvedbene uredbe 2019/1323 razvidno, da je edini upoštevni element, ki ga je treba preveriti za ugotovitev, ali je prosilec upravičen do podpornih ukrepov, določenih z zadnjenavedeno uredbo, vprašanje, ali je bil ta prosilec v času nastale izgube dejaven na zadevnem trgu, ne glede na to, ali je navedeni prosilec na dan vložitve zahtevka za dodelitev pomoči še vedno dejaven.
33
Zato pogoj za upravičenost kmetov do podpornih ukrepov, kakršen je ta iz postopka v glavni stvari, in sicer biti kmet, ki je dejaven na zadevnem trgu na dan vložitve zahtevka za dodelitev pomoči, lahko ogrozi učinkovitost nadomestila za nastalo škodo, ki je določeno v pravu Unije, ter s tem cilj, ki se uresničuje z Uredbo št. 1308/2013 in Izvedbeno uredbo 2019/1323. Tak pogoj za upravičenost namreč vodi do tega, da so kmetje, ki so bili dejavni na trgu v času uporabe ukrepov za zdravje živali in veterinarskih ukrepov, na dan vložitve zahtevka za dodelitev pomoči pa ne več, izključeni iz dostopa do nadomestila za izgube, ki so jih utrpeli zaradi sprejetja ukrepov za obvladovanje epidemije aviarne influence.
34
Poleg tega je – kot v bistvu trdi Komisija v svojem stališču – med izbruhom epidemije aviarne influence v Italiji v letih 2017 in 2018 ter sprejetjem Izvedbene uredbe 2019/1323 in nato sprejetjem ministrske uredbe št. 383/2020, ki se nanaša na podrobna pravila za izvajanje te izvedbene uredbe v Italiji, preteklo dolgo obdobje, katerega posledice ne bi smele bremeniti zadevnih kmetov. Kmetom, za katere so dejansko veljali ukrepi za zdravje živali in veterinarski ukrepi, bi bilo treba zagotoviti, da bodo lahko v primeru izgub, povezanih z izvajanjem takih ukrepov, upravičeni do pomoči iz Uredbe št. 1308/2013 in Izvedbene uredbe 2019/1323, katerih cilj je te izgube nadomestiti.
35
Glede na navedene razloge in ne da bi se bilo treba izreči o tem, ali je italijanska ureditev skladna s splošnimi pravnimi načeli, je treba na postavljeno vprašanje odgovoriti, da je treba člen 220 Uredbe št. 1308/2013 v povezavi z Izvedbeno uredbo 2019/1323 razlagati tako, da nasprotuje nacionalni ureditvi, ki se razlaga in uporablja tako, da so do podpornih ukrepov iz te druge uredbe upravičeni le kmetje, ki so bili na dan vložitve zahtevka za dodelitev pomoči še dejavni v sektorju perutnine.
Stroški
36
Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (tretji senat) razsodilo:
Člen 220 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 v povezavi z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1323 z dne 2. avgusta 2019 o izrednih ukrepih za podporo trgu v sektorju jajc in perutninskega mesa v Italiji
je treba razlagati tako, da
nasprotuje nacionalni ureditvi, ki se razlaga in uporablja tako, da so do podpornih ukrepov iz te druge uredbe upravičeni le kmetje, ki so bili na dan vložitve zahtevka za dodelitev pomoči še dejavni v sektorju perutnine.
Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: italijanščina.