Začasna izdaja
SODBA SODIŠČA (sedmi senat)
z dne 30. aprila 2026(*)
„ Predhodno odločanje – Skupna trgovinska politika – Protidampinška dajatev – Uvedba dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu nekaterih izdelkov iz jekla – Uvoz izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Tajvana – Dve veljavni zaporedni številki – Izčrpanje ene od dveh tarifnih kvot – Kumulativna naložitev protidampinške dajatve in dodatne dajatve “
V zadevi C‑115/25,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki ga je vložilo Fővárosi Törvényszék (županijsko sodišče v Budimpešti, Madžarska) z odločbo z dne 21. januarja 2025, ki je na Sodišče prispela 3. februarja 2025, v postopku
Stappert Magyarország Kft.
proti
Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága,
Sodišče (sedmi senat),
v sestavi F. Schalin (poročevalec), predsednik senata, M. Gavalec in Z. Csehi, sodnika,
generalni pravobranilec: A. Biondi,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:
–        za madžarsko vlado D. Csoknyai in
M. Z. Fehér, agenta,
–        za Evropsko komisijo V. Bottka in R. Pethke, agenta,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da bo v zadevi razsojeno brez sklepnih predlogov,
izreka naslednjo
Sodbo
1        Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 1(1) in (6) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/159 z dne 31. januarja 2019 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu nekaterih izdelkov iz jekla (UL 2019, L 31, str. 27), kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/434 z dne 15. marca 2022 (UL 2022, L 88, str. 181) (v nadaljevanju: Izvedbena uredba 2019/159), ter člena 2(1) in (2) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1483 z dne 15. septembra 2021 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (UL 2021, L 327, str. 1) v povezavi z uvodnima izjavama 286 in 287 Izvedbene uredbe 2021/1483.
2        Ta predlog je bil vložen v okviru spora med Stappert Magyarország Kft., družbo za trgovanje na debelo s kovinami in rudami, in Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága (nacionalna davčna in carinska uprava, direktorat za pritožbe, Madžarska; v nadaljevanju: pritožbeni davčni organ) glede kumulativne uporabe protidampinške dajatve in dodatne zaščitne dajatve na izdelke iz jekla s poreklom iz Tajvana ter pogojev za opustitev prve od teh dajatev.
Pravni okvir
Izvedbena uredba (EU) 2015/2447
3        Člen 49 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (UL 2015, L 343, str. 558), naslovljen „Splošna pravila o enotnem upravljanju tarifnih kvot“, v odstavku 2 določa:
„Vsaka tarifna kvota je v zakonodaji Unije identificirana z zaporedno številko, ki omogoča njeno upravljanje.“
Izvedbena uredba 2019/159
4        Člen 1, od (1) do (3), (5) in (6), Izvedbene uredbe 2019/159 določa:
„1.      Ob upoštevanju členov 6 in 7 se odpre tarifna kvota v zvezi z uvozom v [Evropsko u]nijo za vsako od 26 zadevnih kategorij izdelkov (opredeljenih s sklicevanjem na oznake KN, navedene v Prilogi I) in v vsako od obdobij, podrobno določenih v prilogah IV.1 in IV.2.
2.      Za vsako zadevno kategorijo izdelkov, z izjemo kategorij izdelkov 8 in 25.A, se del vsake tarifne kvote dodeli državam, navedenim v Prilogi IV.
3.      Preostali del vsake tarifne kvote in tarifna kvota za kategoriji izdelkov 8 in 25 se dodelijo po načelu ‚kdor prej prispe, prej dobi‘ na podlagi tarifne kvote, ki je enako določena za vsako četrtletje obdobja uvedbe.
[…]
5.      Kadar se ustrezna tarifna kvota iz odstavka 2 za določeno državo izčrpa, se lahko uvoz iz te države za nekatere kategorije izdelkov opravi v okviru preostalega dela tarifne kvote za isto kategorijo izdelkov. Ta določba se uporablja le v zadnjem četrtletju vsakega leta uporabe dokončne tarifne kvote. […]
6.      Kadar je zadevna tarifna kvota izčrpana ali kadar za uvoz kategorij izdelkov ni zadevne tarifne kvote, se za kategorije izdelkov iz Priloge IV.1. uporablja dodatna dajatev s stopnjo 25 %, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije, pred plačilom dajatve.“
5        Člen 3 Izvedbene uredbe 2019/159 določa:
„Tarifne kvote iz člena 1 upravljajo [Evropska k]omisija in države članice v skladu s sistemom v zvezi z upravljanjem tarifnih kvot iz členov 49 do 54 Izvedbene uredbe [2015/2447].“
Izvedbena uredba 2021/1483
6        V uvodni izjavi 286 Izvedbene uredbe 2021/1483 je navedeno:
„Komisija je z [Izvedbeno uredbo 2019/159] uvedla zaščitni ukrep za nekatere izdelke iz jekla za obdobje treh let. […] Ko so torej tarifne kvote, določene v okviru zaščitnega ukrepa, presežene, je treba za isti uvoz plačati tako tarifno dajatev nad kvoto kot tudi protidampinško dajatev. Ker lahko tako kopičenje protidampinških ukrepov in zaščitnih ukrepov vpliva na trgovino bolj, kot je zaželeno, se je Komisija odločila, da za izdelek, ki se pregleduje, za čas uvedbe zaščitne dajatve prepreči sočasno uporabo protidampinške dajatve in tarifne dajatve nad kvoto.“
7        V uvodni izjavi 287 Izvedbene uredbe št. 2021/1483 je navedeno:
„To pomeni, da kadar se za izdelek, ki se pregleduje, začne uporabljati tarifna dajatev nad kvoto iz člena 1(6) [Izvedbene uredbe 2019/159] in presega raven protidampinških dajatev v skladu s to uredbo, se pobere samo tarifna dajatev nad kvoto iz člena 1(6) [Izvedbene uredbe 2019/159]. V obdobju sočasne uporabe zaščitne in protidampinške dajatve se pobiranje dajatev, uvedenih s to uredbo, opusti. […]“
8        Člen 2(1) in (2) Uredbe št. 2021/1483 določa:
„1.      Kadar se za ploščato valjane izdelke iz nerjavnega jekla, hladno valjane (hladno deformirane), brez nadaljnje obdelave, začne uporabljati tarifna dajatev nad kvoto iz člena 1(6) Uredbe (EU) 2019/159 in presega enakovredno raven protidampinške dajatve ad valorem iz člena 1(2), se pobere samo tarifna dajatev nad kvoto iz člena 1(6) [Izvedbene uredbe 2019/159].
2.      V obdobju uporabe odstavka 1 se pobiranje dajatev, uvedenih s to uredbo, opusti.“
Spor o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
9        Komisija je z Izvedbeno uredbo 2019/159 uvedla dokončne zaščitne ukrepe za uvoz nekaterih izdelkov iz jekla, in sicer uporabo dodatne dajatve v višini 25 % na uvoz izdelkov, uvrščenih pod oznake KN 7219 32 10, 7219 33 10, 7219 34 10, 7219 90 80, iz tretjih držav.
10      Poleg tega je z Izvedbeno uredbo 2021/1483 uvedla protidampinško dajatev na uvoz ploščato valjanih izdelkov iz nerjavnega jekla, hladno valjanih (hladno deformiranih), brez nadaljnje obdelave, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana, ki se med drugim uvrščajo pod iste oznake KN. Stopnja te dajatve za tajvanske proizvajalce načeloma znaša 6,8 %.
11      Družba Stappert Magyarország je 1. aprila 2022 pri Nemzeti Adó- és Vámhivatal Dél-budapesti Adó- és Vámigazgatósága (nacionalna davčna in carinska uprava, direktorat za Budimpešto jug, Madžarska) (v nadaljevanju: prvostopenjski davčni organ) vložila zahtevek za sprostitev v prosti promet različnih izdelkov iz jekla s poreklom iz Tajvana. V tem zahtevku je bila pod preferencialno oznako 120 navedena zaporedna številka kvote 09.8847 za štiri vrste izdelkov iz nerjavnega jekla, ki spadajo pod oznake TARIC 7219 32 10 00, 7219 33 10 00, 7219 90 80 00 in 7219 34 10 00.
12      Kvota z zaporedno številko 09.8847 je bila izčrpana že na dan vložitve zahtevka. Druga kvota z zaporedno številko 09.8578, odprta 1. aprila 2022 za iste države porekla in iste kategorije izdelkov, je bila izčrpana 11. aprila 2022. Družba Stappert Magyarország v svojem zahtevku za sprostitev v prosti promet te druge kvote ni navedla.
13      Prvostopenjski davčni organ je po tem, ko je ta zahtevek preučil Generalni direktorat Komisije za obdavčenje in carinsko unijo, preferencialno tarifno kvoto odobril le za del uvoženega blaga, in sicer v okviru kvote, ki je bila na datum zahtevka še na voljo iz naslova kvote št. 09.8847.
14      Prvostopenjski davčni organ je s sklepom z dne 8. septembra 2022 za vse izdelke, sproščene v prosti promet, uporabil dokončno protidampinško dajatev v višini 6,8 %, za izdelke, katerih količina je presegala še razpoložljivi del tarifne kvote št. 09.8847, pa dodatno dajatev v višini 25 %. Oprl se je na člen 1(6) Izvedbene uredbe 2019/159, ki določa, da „[k]adar je zadevna tarifna kvota izčrpana ali kadar za uvoz kategorij izdelkov ni zadevne tarifne kvote, se […] uporablja dodatna dajatev s stopnjo 25 %“.
15      Pritožbeni davčni organ, ki je odločal o upravni pritožbi družbe Stappert Magyarország, je ta sklep potrdil v delu, v katerem je bila ugotovljena kumulativna uporaba protidampinške dajatve in dodatne dajatve za del izdelkov zunaj kvote. Menil je, da čeprav je bila druga količina kvote (št. 09.8578) na dan sprejetja zahtevka za sprostitev v prosti promet še na voljo, družba Stappert Magyarország za državo porekla in zadevne izdelke ne more biti upravičena do te količine, ker je ni navedla v svojem zahtevku.
16      V zvezi z uporabo pravil o preprečevanju kumulacije je pritožbeni davčni organ vseeno menil, da se glede na obstoj te druge količine kvote ne bi smelo šteti, da je zadevna tarifna kvota izčrpana v smislu člena 1(6) Izvedbene uredbe 2019/159. Na podlagi tega je ugotovil, da pogoji za opustitev protidampinških dajatev, določeni v členu 2 Izvedbene uredbe 2021/1483, niso izpolnjeni, čeprav ta uredba v nekaterih primerih določa opustitev teh dajatev, kadar se uporabijo dodatne dajatve.
17      Družba Stappert Magyarország je pri predložitvenem sodišču vložila tožbo zoper sklep davčnega
organa za pritožbe o potrditvi kumulativne uporabe teh dveh dajatev za izdelke, za katere ji je bila zavrnjena preferencialna tarifna kvota.
18      Po mnenju te družbe je taka kumulativna uporaba v nasprotju z namenom zakonodajalca Unije, kot naj bi bil razviden iz uvodne izjave 286 Izvedbene uredbe 2021/1483. Trdi, da če bi se za izdelke zunaj kvote pod zaporedno številko 09.8847 na podlagi člena 1(6) Izvedbene uredbe 2019/159 uporabljala dodatna dajatev v višini 25 %, bi bilo treba na podlagi člena 2(1) Izvedbene uredbe 2021/1483 opustiti protidampinško dajatev v višini 6,8 %, ker je stopnja dodatne dajatve presegala stopnjo protidampinške dajatve.
19      Družba Stappert Magyarország poleg tega trdi, da je pritožbeni davčni organ storil napako pri razlagi, ker je opustitev protidampinške dajatve pogojeval s skupnim izčrpanjem kvot z zaporednima številkama 09.8847 in 09.8578. Po mnenju te družbe je v členu 1(6) Izvedbene uredbe 2019/159 opustitev protidampinške dajatve jasno povezana z izčrpanjem „tarifne kvote“ in ne z izčrpanjem več zaporednih tarifnih kvot. Iz tega sklepa, da je izčrpanje zgolj kvote št. 09.8847 zadostovalo za sprožitev ureditve, ki se uporablja za uvoz zunaj kvote.
20      Predložitveno sodišče navaja, da je rešitev spora, o katerem odloča, v bistvu odvisna od razlage pravil za skupno uporabo dajatev, ki izhajajo iz protidampinških ukrepov, in zaščitnih ukrepov, ki izhajajo iz izvedbenih uredb 2021/1483 oziroma 2019/159.
21      V teh okoliščinah je Fővárosi Törvényszék (županijsko sodišče v Budimpešti, Madžarska), ki je predložitveno sodišče, prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja:
„1.      Ali je treba izraz ‚zadevna‘ iz člena 1(6) Izvedbene uredbe [2019/159] razlagati tako, da v zvezi s kategorijami izdelkov, določenimi s posebno oznako KN, iz člena 1(1) zajema vse zaporedne številke (tarifne kvote), odprte za vsako obdobje, ali samo zaporedno številko (tarifno kvoto), za katero je uvoznik vložil zahtevek za tarifno kvoto?
2.      Ali je treba besedno zvezo ‚[k]adar se začne […] uporabljati tarifna dajatev nad kvoto‘ iz člena 2(1) Izvedbene uredbe [2021/1483] razlagati tako, da zajema le primer, v katerem se začne uporabljati dodatna dajatev v višini 25 %, ker je ‚zadevna‘ tarifna kvota izčrpana, ali pa zajema tudi primer, ko se začne dodatna dajatev uporabljati iz katerega koli drugega razloga, na primer zaradi nepredložitve zahtevka?
3.      Ali je treba člen 2(2) Izvedbene uredbe 2021/1483 razlagati tako, da se pobiranje protidampinške dajatve v višini 6,8 % opusti le kot posledica uporabe dodatne dajatve v višini 25 % zaradi izčrpanja zadevne tarifne kvote ali pa se opusti tudi, če se začne dodatna dajatev uporabljati iz katerega koli drugega razloga, na primer zaradi nepredložitve zahtevka?
4.      Ali je treba člen 1(6) Izvedbene uredbe 2019/159 ter člen 2(1) in (2) Izvedbene uredbe 2021/1483 ob upoštevanju uvodnih izjav 286 in 287 glede na uvodni izjavi 286 in 287 zadnjenavedene uredbe razlagati tako, da dodatne dajatve in protidampinške dajatve ni mogoče uvesti skupaj, niti če je Komisija na dan, ko je bila tarifna kvota, odprta pod določeno zaporedno številko, izčrpana, za izdelke z isto oznako KN odprla novo tarifno kvoto pod drugo zaporedno številko, uvoznik pa je preferencialni carinski postopek zahteval le za izčrpano tarifno kvoto?“
Vprašanja za predhodno odločanje
Prvo vprašanje
22      Predložitveno sodišče s prvim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 1(6) Izvedbene uredbe 2019/159 razlagati tako, da se izraz „[k]adar je zadevna tarifna kvota izčrpana“, od katerega je odvisna uporaba dodatne dajatve v višini 25 % iz te določbe, nanaša le na posebno zaporedno številko, navedeno v zahtevku za sprostitev v prosti promet.
23      Predložitveno sodišče poudarja, da je ta izraz mogoče razlagati na dva načina. V skladu s prvo razlago se izraz „zadevna“ nanaša na 26 kategorij izdelkov, za katere veljajo zaščitni ukrepi, uvedeni z Izvedbeno uredbo 2019/159, in zato na vse tarifne kvote, odprte za te kategorije izdelkov. V skladu z drugo razlago pa se ta izraz nanaša le na zaporedno številko, pod katero je uvoznik vložil zahtevek za dodelitev kvote. V okviru drugonavedene razlage naj bi izčrpanje tarifne kvote, ki se nanaša zgolj na to zaporedno številko, zadostovalo za uporabo dodatne dajatve v višini 25 %.
24      Madžarska vlada v pisnih stališčih meni, da se izraz „[k]adar je zadevna tarifna kvota izčrpana“ nanaša na kategorijo zadevnih izdelkov in ne na vsako posamezno zaporedno številko. Po mnenju Komisije pa ta izraz napotuje le na zaporedno številko, na podlagi katere je uvoznik vložil zahtevek za tarifno kvoto.
25      Izraz „zadevna tarifna kvota“ v Izvedbeni uredbi 2019/159 ni opredeljen.
26      Vendar določbe Izvedbene uredbe 2019/159 v povezavi z določbami Izvedbene uredbe 2015/2447 vsebujejo elemente, na podlagi katerih je mogoče natančneje določiti obseg tega izraza.
27      Na eni strani člen 1(1) Izvedbene uredbe 2019/159 določa, da „se odpre tarifna kvota v zvezi z uvozom v Unijo za vsako od 26 zadevnih kategorij izdelkov […] in v vsako od obdobij, podrobno določenih […]“.
28      Na drugi strani člen 3 te izvedbene uredbe določa, da „[t]arifne kvote iz člena 1 upravljajo Komisija in države članice v skladu s sistemom v zvezi z upravljanjem tarifnih kvot iz členov 49 do 54 [Izvedbene uredbe 2015/2447]“.
29      V zvezi s tem člen 49(2) Izvedbene uredbe 2015/2447 določa, da je „[v]saka tarifna kvota […] v zakonodaji Unije identificirana z zaporedno številko, ki omogoča njeno upravljanje“.
30      Iz teh določb izhaja, da je za upravljanje tarifnih kvot vsaka tarifna kvota označena z zaporedno številko.
31      Ta ugotovitev je poleg tega skladna s členom 1(1) Izvedbene uredbe 2019/159, iz katerega izhaja, da se tarifna kvota odpre za določeno obdobje.
32      Zato je treba izraz „zadevna tarifna kvota“ v smislu člena 1(6) te izvedbene uredbe razumeti tako, da se nanaša na kvoto, ki ustreza posebni zaporedni številki, navedeni v zahtevku za sprostitev v prosti promet.
33      Glede na zgoraj navedeno je treba na prvo vprašanje odgovoriti, da je treba člen 1(6) Izvedbene uredbe 2019/159 razlagati tako, da se izraz „[k]adar je zadevna tarifna kvota izčrpana“, od katerega je odvisna uporaba dodatne dajatve v višini 25 % iz te določbe, nanaša le na posebno zaporedno številko, navedeno v zahtevku za sprostitev v prosti promet.
Drugo vprašanje
34      Predložitveno sodišče z drugim vprašanjem sprašuje, ali je treba člen 2(1) Izvedbene uredbe 2021/1483 razlagati tako, da se izraz „[k]adar se začne […] uporabljati tarifna dajatev nad kvoto“ v smislu te določbe nanaša le na položaj, v katerem se dodatna dajatev v višini 25 % začne uporabljati zgolj zaradi izčrpanja tarifne kvote, ali pa se nanaša tudi na druge položaje, v katerih se ta dajatev začne uporabljati, zlasti če ni bil vložen zahtevek za dodelitev tarifne kvote.
35      Madžarska vlada v pisnih stališčih navaja, da se navedena določba nanaša izključno na primer, v katerem se dodatna dajatev začne uporabljati zaradi izčrpanja zadevne tarifne kvote.
36      Komisija, nasprotno, meni, da se zadevni izraz brez izjeme nanaša na vsak položaj, v katerem se začne uporabljati dodatna dajatev v višini 25 %, vključno s primeri, kadar uvoznik ni vložil zahtevka za dodelitev tarifne kvote.
37      V obravnavanem primeru člen 2(1) Izvedbene uredbe 2021/1483, v katerem je naveden primer, v katerem „se začne […] uporabljati tarifna dajatev nad kvoto“, izrecno napotuje na dodatno dajatev v višini 25 % iz člena 1(6) Izvedbene uredbe 2019/159.
38      V skladu z zadnjenavedeno določbo pa se ta dodatna dajatev uporablja, „[k]adar je zadevna tarifna kvota izčrpana ali kadar za uvoz kategorij izdelkov ni zadevne tarifne kvote“.
39      Iz tega sledi, da uporaba dodatne dajatve v višini 25 % ne izhaja le iz izčrpanja tarifne kvote, navedene v zahtevku za sprostitev v prosti promet, ampak tudi iz vsakega položaja, v katerem zadevni uvoz ni upravičen do te tarifne kvote, zlasti če ni bil vložen zahtevek za njeno dodelitev.
40      Zato je treba na drugo vprašanje odgovoriti, da je treba člen 2(1) Izvedbene uredbe 2021/1483 razlagati tako, da se izraz „[k]adar se začne […] uporabljati tarifna dajatev nad kvoto“ v smislu tega člena 2(1) nanaša na vsak položaj, v katerem se dodatna dajatev v višini 25 % začne uporabljati na podlagi člena 1(6) Izvedbene uredbe 2019/159, vključno s primeri, kadar za uvoz ni zadevne tarifne kvote, ker ni bil vložen zahtevek za dodelitev.
Tretje vprašanje
41      Predložitveno sodišče s tretjim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 2(2) Izvedbene uredbe 2021/1483 razlagati tako, da se opustitev dokončne protidampinške dajatve uporablja le, če se dodatna dajatev v višini 25 % začne uporabljati zaradi izčrpanja zadevne tarifne kvote, ali tudi, če se ta dodatna dajatev začne uporabljati v drugih primerih, zlasti kadar za uvoz ni zadevne tarifne kvote, ker ni bil vložen zahtevek za dodelitev.
42      Madžarska vlada v pisnih stališčih navaja, da protidampinške dajatve ni mogoče opustiti, če ostane na voljo tarifna kvota, čeprav pod drugo zaporedno številko, kot jo je navedel uvoznik.
43      Po mnenju Komisije pa je treba člen 2(2) Izvedbene uredbe 2021/1483 za zahtevek za sprostitev v prosti promet v zvezi z določeno zaporedno številko uporabiti v vseh primerih, v katerih se uporablja dodatna dajatev v višini 25 %. Zadnjenavedene dajatve in protidampinške dajatve naj nikoli ne bi bilo mogoče uporabiti sočasno za isto količino uvoza pod eno samo zaporedno številko, protidampinško dajatev v višini 6,8 % pa naj bi bilo torej treba opustiti.
44      V obravnavanem primeru iz odgovora na drugo vprašanje izhaja, da se člen 2(1) Izvedbene uredbe 2021/1483 nanaša na vsak položaj, v katerem se dodatna dajatev v višini 25 % začne uporabljati na podlagi člena 1(6) Izvedbene uredbe 2019/159, vključno s primeri, kadar za uvoz ni zadevne tarifne kvote, ker ni bil vložen zahtevek za dodelitev. V tem primeru se uporablja le zadnjenavedena dajatev, če njen znesek presega znesek protidampinške dajatve.
45      V teh okoliščinah mora biti opustitev pobiranja protidampinške dajatve v višini 6,8 % iz člena 2(2) Izvedbene uredbe 2021/1483 veljavna v celotnem obdobju, v katerem se na podlagi člena 2(1) te izvedbene uredbe uporablja le dodatna dajatev v višini 25 %.
46      Na tretje vprašanje je torej treba odgovoriti, da je treba člen 2(2) Izvedbene uredbe 2021/1483 razlagati tako, da se opustitev dokončne protidampinške dajatve iz te določbe uporablja v vseh primerih, kadar se dodatna dajatev, katere znesek je višji od protidampinške dajatve, začne uporabljati iz katerega koli razloga, zlasti kadar za uvoz ni zadevne tarifne kvote, ker ni bil vložen zahtevek za dodelitev.
Četrto vprašanje
47      Predložitveno sodišče s četrtim vprašanjem sprašuje, ali je treba člen 1(6) Izvedbene uredbe 2019/159 ter člen 2(1) in (2) Izvedbene uredbe 2021/1483 v povezavi z uvodnima
izjavama 286 in 287 zadnjenavedene uredbe razlagati tako, da dodatne dajatve in protidampinške dajatve ni mogoče naložiti sočasno, in to niti v primeru, daje bila na dan, ko je bila tarifna kvota, odprta pod določeno zaporedno številko, izčrpana, za izdelke z isto oznako KN odprta nova tarifna kvota pod drugo zaporedno številko, medtem ko je uvoznik uporabo preferencialnega carinskega postopka
zahteval le za izčrpano tarifno kvoto?
48      Madžarska vlada v pisnem stališču navaja, da uvodni izjavi 286 in 287 Izvedbene uredbe 2021/1483 ne vplivata na zakonitost kumulativne uporabe dodatne dajatve v višini 25 % in protidampinške dajatve v višini 6,8 %.
49      Po mnenju Komisije pa teh dveh dajatev ni mogoče uporabiti sočasno za isto količino uvoza, ki spada pod isto zaporedno številko, ne glede na to, ali je uvoznik vložil zahtevek za tarifno kvoto na podlagi druge zaporedne številke.
50      V zvezi s tem je iz odgovorov na prvo, drugo in tretje vprašanje razvidno, prvič, da „zadevna tarifna kvota“ v smislu člena 1(6) Izvedbene uredbe 2019/159 ustreza kvoti, opredeljeni z zaporedno številko, navedeno v zahtevku za sprostitev v prosti promet, in drugič, da se člen 2(1) in (2) Izvedbene uredbe 2021/1483 uporablja v vseh primerih, v katerih se na podlagi te določbe začne uporabljati dodatna dajatev v višini 25 %.
51      Iz tega izhaja, da obstoj tarifne kvote, ki je za iste izdelke na voljo pod drugo zaporedno številko, ne vpliva na uporabo dodatne dajatve v višini 25 % iz naslova zaporedne številke, navedene v zahtevku za sprostitev v prosti promet, in na morebitno uporabo pravila o opustitvi protidampinške dajatve v nižji vrednosti iz člena 2(1) in (2) Izvedbene uredbe 2021/1483, v tem primeru 6,8 %. Edini pogoj, ki lahko sproži opustitev protidampinške dajatve, je, da je znesek te dajatve nižji od zneska dodatne dajatve.
52      Prav tako okoliščina, da uvoznik ni vložil zahtevka za dodelitev tarifne kvote pod drugo zaporedno številko, sama po sebi ne more preprečiti uporabe tega pravila o opustitvi, ker tak pogoj ne izhaja niti iz Izvedbene uredbe 2019/159 niti iz Izvedbene uredbe 2021/1483.
53      Ta razlaga je potrjena z uvodnima izjavama 286 in 287 Uredbe 2021/1483, iz katerih v bistvu izhaja, da je treba uporabo protidampinških ukrepov urediti tako, da se med uporabo zaščitnih ukrepov prepreči prevelik učinek, ki bi izhajal iz sočasne uporabe obeh dajatev.
54      Zato je treba na četrto vprašanje odgovoriti, da je treba člen 1(6) Izvedbene uredbe 2019/1959 ter člen 2(1) in (2) Izvedbene uredbe 2021/1483 v povezavi z uvodnima
izjavama 286 in 287 zadnjenavedene uredbe razlagati tako, da protidampinške dajatve in dodatne dajatve ni mogoče naložiti sočasno, kadar so za zadevni uvoz izpolnjeni pogoji za uporabo opustitve iz navedenega člena 2, in to niti v primeru, da je bila na dan, ko je bila tarifna kvota, odprta pod določeno zaporedno številko, izčrpana, za izdelke z isto oznako KN odprta nova tarifna kvota pod drugo zaporedno številko in da je uvoznik uporabo preferencialnega carinskega postopka zahteval le za izčrpano tarifno kvoto.
Stroški
55      Ker je ta postopek za stranki iz postopka v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (sedmi senat) razsodilo:
1.      Člen 1(6) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/159 z dne 31. januarja 2019 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu nekaterih izdelkov iz jekla, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/434 z dne 15. marca 2022,
je treba razlagati tako, da
se izraz „[k]adar je zadevna tarifna kvota izčrpana“, od katerega je odvisna uporaba dodatne dajatve v višini 25 % iz te določbe, nanaša le na posebno zaporedno številko, navedeno v zahtevku za sprostitev v prosti promet.
2.      Člen 2(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/1483 z dne 15. septembra 2021 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta
je treba razlagati tako, da
se izraz „[k]adar se začne […] uporabljati tarifna dajatev nad kvoto“ v smislu tega člena 2(1) nanaša na vsak položaj, v katerem se dodatna dajatev v višini 25 % začne uporabljati na podlagi člena 1(6) Izvedbene uredbe 2019/159, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo 2022/434, vključno s primeri, kadar za uvoz ni zadevne tarifne kvote, ker ni bil vložen zahtevek za dodelitev.
3.      Člen 2(2) Izvedbene uredbe 2021/1483
je treba razlagati tako, da
se opustitev dokončne protidampinške dajatve iz te določbe uporablja v vseh primerih, kadar se dodatna dajatev, katere znesek je višji od protidampinške dajatve, začne uporabljati iz katerega koli razloga, zlasti kadar za uvoz ni zadevne tarifne kvote, ker ni bil vložen zahtevek za dodelitev.
4.      Člen 1(6) Uredbe št. 2019/159, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 2022/434, in člen 2(1) in (2) Uredbe št. 2021/1483 v povezavi z uvodnima izjavama 286 in 287 zadnjenavedene uredbe
je treba razlagati tako, da
protidampinške dajatve in dodatne dajatve ni mogoče naložiti sočasno, kadar so za zadevni uvoz izpolnjeni pogoji za uporabo opustitve iz navedenega člena 2, in to niti v primeru, da je bila na dan, ko je bila tarifna kvota, odprta pod določeno zaporedno številko, izčrpana, za izdelke z isto oznako KN odprta nova tarifna kvota pod drugo zaporedno številko in da je uvoznik uporabo preferencialnega carinskega postopka zahteval le za izčrpano tarifno kvoto.
Podpisi
*      Jezik postopka: madžarščina.