62017CJ0555
TIESAS SPRIEDUMS (desmitā palāta)
2018. gada 20. septembrī (
*1
)
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Regula (EEK) Nr. 2658/87 – Muitas savienība un kopējais muitas tarifs – Tarifu klasifikācija – Kombinētā nomenklatūra – Apakšpozīcijas 85287113 un 85287190 – Ierīce, kas spēj uztvert, dekodēt un apstrādāt televīzijas signālus, ko pārraida tiešraidē, izmantojot interneta protokolu
Lieta C‑555/17
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši LESD 267. pantam, ko Østre Landsret (Austrumu reģiona apelācijas tiesa, Dānija) iesniedza ar lēmumu, kas pieņemts 2017. gada 18. septembrī un kas Tiesā reģistrēts 2017. gada 22. septembrī, tiesvedībā
2M‑Locatel A/S
pret
Skatteministeriet.
TIESA (desmitā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs E. Levits, tiesneši E. Borgs Bartets [A. Borg Barthet] (referents) un F. Biltšens [F. Biltgen],
ģenerāladvokāte: E. Šarpstone [E. Sharpston],
sekretārs: A. Kalots Eskobars [A. Calot Escobar],
ņemot vērā rakstveida procesu,
ņemot vērā apsvērumus, ko sniedza:
–
2M‑Locatel A/S vārdā – T. Gønge un S. E. Holm, advokater,
–
Dānijas valdības vārdā – J. Nymann-Lindegren, pārstāvis, kam palīdz B. Søes Petersen, advokat,
–
Eiropas Komisijas vārdā – A. Caeiros un S. Maaløe, pārstāvji,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokātes uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
1
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt Kombinētās nomenklatūras (turpmāk tekstā – “KN”) apakšpozīciju 85287113, kas ietverta Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV 1987, L 256, 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1549/2006 (2006. gada 17. oktobris) (OV 2006, L 301, 1. lpp.), I pielikumā.
2
Šis lūgums ir iesniegts 2M‑Locatel A/S tiesvedībā pret Skatteministeriet (Nodokļu un akcīzes lietu ministrija, Dānija) par ierīču, kas spēj uztvert, dekodēt un apstrādāt televīzijas signālus, ko pārraida tiešraidē, izmantojot interneta protokolu (turpmāk tekstā – “televizora pierīces IPTV”), tarifu klasifikāciju.
Atbilstošās tiesību normas
1994. gada GATT un NIT
3
1994. gada Vispārējā vienošanās par muitas tarifiem un tirdzniecību (OV 1994, L 336, 11. lpp., turpmāk tekstā – “1994. gada GATT”), tostarp Vienošanās memorands par GATT II panta 1. punkta b) apakšpunkta interpretāciju, ir daļa no līguma, ar ko izveido Pasaules Tirdzniecības organizāciju (PTO), kas parakstīts 1994. gada 15. aprīlī Marakešā un Eiropas Kopienas vārdā apstiprināts ar Padomes 1994. gada 22. decembra Lēmumu 94/800/EK par daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtā (no 1986. gada līdz 1994. gadam) panākto nolīgumu slēgšanu Eiropas Kopienas vārdā jautājumos, kas ir tās kompetencē (OV 1994, L 336, 1. lpp.).
4
Nolīgums par tirdzniecību ar informācijas tehnoloģiju precēm, ko veido Ministru deklarācija par tirdzniecību ar informācijas tehnoloģijas precēm, kas pieņemta 1996. gada 13. decembrī Pasaules Tirdzniecības organizācijas pirmajā konferencē Singapūrā, kā arī tās pielikumi un papildinājumi (turpmāk tekstā – “NIT”), un paziņojums par tā ieviešanu Kopienas vārdā tika apstiprināti ar Padomes 1997. gada 24. marta Lēmumu 97/359/EK par nodokļu atcelšanu informācijas tehnoloģiju produktiem (OV 1997, L 155, 1. lpp.). NIT 1. punktā ir precizēts, ka katras līgumslēdzējas puses tirdzniecības režīms ir jāattīsta tā, lai uzlabotu informācijas tehnoloģiju produktu piekļuves tirgiem iespējas.
5
Saskaņā ar NIT 2. punktu katra līgumslēdzēja puse apņemas konsolidēt un novērst muitas nodokļus, kā arī jebkāda veida citus nodokļus un nodevas 1994. gada GATT II panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē attiecībā uz noteiktām precēm, tostarp “pierīcēm, kam ir saziņas funkcija: ierīces ar mikroprocesoru, kuras ietver piekļuves internetam modemu un kurām ir interaktīvas informācijas apmaiņas funkcija”.
Savienības tiesības
KN
6
Eiropas Savienībā importēto preču muitas klasifikāciju regulē KN, kas ir balstīta uz preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu, ko izstrādājusi Pasaules Muitas organizācija (PMO) un kas tikusi izveidota ar starptautisko Konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu, kura noslēgta Briselē 1983. gada 14. jūnijā un ar tās 1986. gada 24. jūnija grozījumu protokolu Kopienas vārdā apstiprināta ar Padomes 1987. gada 7. aprīļa Lēmumu 87/369/EEK (OV 1987, L 198, 1. lpp.).
7
KN ir pārņemtas šīs sistēmas pozīcijas un sešciparu apakšpozīcijas, un tikai ar septīto un astoto ciparu tiek veidota vienīgi tai piemītoša apakšpozīcija.
8
KN pirmā daļa ietver ievada noteikumu kopumu. Šīs daļas I sadaļas, kas ir veltīta vispārīgiem noteikumiem, A iedaļā “Vispārīgi [KN] interpretācijas noteikumi” ir noteikts:
“[KN] preces klasificē pēc šādiem principiem.
1. Sadaļu, nodaļu un apakšnodaļu virsraksti doti tikai ērtības labad; juridiski klasifikāciju nosaka pozīciju ieraksti un sadaļu un nodaļu piezīmes, kā arī tālāk izklāstītie noteikumi, ja vien pozīcijās un piezīmēs nav noteikts citādi.
[..]
6. Juridiski preču klasifikāciju pozīciju apakšpozīcijās nosaka apakšpozīciju ieraksti un piezīmes, kā arī iepriekš minētie noteikumi pēc analoģijas, ievērojot, ka salīdzināmas ir tikai viena līmeņa apakšpozīcijas. Piemērojot šo noteikumu, ņem vērā arī atbilstīgo sadaļu un nodaļu piezīmes, ja vien konteksts nenosaka citādi.”
9
KN otrajā daļā ir 21 sadaļa. XVI sadaļā “Mehānismi un mehāniskas ierīces, elektroiekārtas; to detaļas; skaņu ierakstīšanas un atskaņošanas aparatūra, televīzijas attēla un skaņas ierakstīšanas un reproducēšanas aparatūra un šādu izstrādājumu detaļas un piederumi” ietilpst KN 84. un 85. nodaļa. Šī 85. nodaļa “Elektroierīces un elektroiekārtas un to detaļas; skaņu ierakstīšanas un atskaņošanas aparatūra, televīzijas attēla un skaņas ierakstīšanas un reproducēšanas aparatūra un šādu izstrādājumu detaļas un piederumi” attiecas uz KN 8501.–8548. pozīciju.
10
KN pozīcijai 8528 ir šāda struktūra:
“8528
Monitori un projektori, izņemot televīzijas uztvērējaparatūru; televīzijas uztvērējaparatūra, arī apvienota ar radiouztvērēju vai skaņas vai video ierakstīšanas vai reproducēšanas aparatūru:
[..]
– televīzijas uztvērējaparatūra, arī apvienota ar radiouztvērēju vai skaņas vai video ierakstīšanas vai reproducēšanas aparatūru:
8528 71
– – aparāti, kuros nav iekļauts videodisplejs vai video ekrāns:
– – – videoskaņotāji
8528 71 11
– – – – elektroniskie bloki iebūvēšanai datu automātiskās apstrādes iekārtās
bez nod.
8528 71 13
– – – – aparatūra ar mikroprocesoru, kas apvienota ar modemu pieejai internetam un kas veic interaktīvu informācijas apmaiņu, un kas var uztvert televīzijas signālus (“dekoderi, kas veic komunikācijas funkcijas”)
bez nod.
8528 71 19
– – – – citādi
14
8528 71 90
– – – citādi
14”
KN skaidrojumi
11
Saskaņā ar Regulas Nr. 2658/87, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 254/2000 (2000. gada 31. janvāris) (OV 2000, L 28, 16. lpp.), 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu Eiropas Komisija izstrādā skaidrojumus par KN, kurus tā regulāri publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
12
2006. gada 28. februārī publicētajos KN skaidrojumos (OV 2006, C 50, 1. lpp.) attiecībā uz KN – tās redakcijā, kas izriet no Komisijas Regulas (EK) Nr. 1810/2004 (2004. gada 7. septembris) (OV 2004, L 327, 1. lpp.), – attiecībā uz apakšpozīcijām no 85281290 līdz 85281295 ir precizēts:
“videoskaņotāji (“video tuners”)
Šajā aparatūrā ir iebūvētas selektorshēmas, kuras ļauj izvēlēties vajadzīgo kanālu vai nesējfrekvenci, kā arī demodulācijas shēmas. Parasti tās ir konstruētas tā, lai darbotos ar atsevišķu antenu vai dalītu (kopīgu) antenu sistēmu (augstas frekvences kabeļu izplatība). Izejošo signālu var izmantot kā ieejošo signālu videomonitoriem vai video ierakstīšanas vai atskaņošanas aparatūrai Tā sastāvā ir oriģinālais kameras signāls (tas ir, tas nav modulēts pārraidīšanas nolūkiem).
Dažreiz aparatūra ir aprīkota ar dekoderu (krāsas) vai separatora shēmu sinhronizācijai.”
13
Saskaņā ar 2008. gada 7. maijā publicētajiem KN skaidrojumiem (OV 2008, C 112, 8. lpp.) attiecībā uz apakšpozīcijām no 85287113 līdz 85287190:
“85287113 [..]
– Šajā apakšpozīcijā ietilpst aparāti bez ekrāna, tā saucamās “televizora pierīces ar komunikāciju funkciju”, ko veido šādas galvenās sastāvdaļas:
[..]
– videoskaņotājs.
RF savienotājs norāda uz to, ka aparātā ir iebūvēts videoskaņotājs;
– modems.
Modemi modulē un demodulē gan izejošos, gan ieejošos datu signālus. Tādējādi tiek veikta divvirzienu komunikācija, lai nodrošinātu piekļuvi Internetam. Šādu modemu piemēri ir: V.34‑, V.90‑, V.92‑, DSL‑ vai kabeļu modemi. [..]
Ierīces, kuras veic modemam līdzīgas funkcijas, bet nemodulē un nedemodulē signālus, neuzskata par modemiem. Šādi aparāti ir, piemēram, ISDN‑, WLAN‑ vai Ethernet ierīces. [..]
[..]
Televizora pierīces, kurās iebūvēta ierīce ar ieraksta vai atskaņošanas funkciju (piemēram, cietais disks vai DVD diskdzinis), šajā apakšpozīcijā neietilpst (apakšpozīcija 85219090).
[..]
85287190 [..]
– Šajā apakšpozīcijā ietilpst ražojumi bez ekrāna, kuri ir televīzijas uztvērējaparāti, bet kuros nav iebūvēts videoskaņotājs (piemēram, tā saucamās “IP straumēšanas pierīces”).”
14
2008. gada 30. maijā publicētajos KN skaidrojumos (OV 2008, C 133, 1. lpp.) attiecībā uz KN apakšpozīcijām no 85287111 līdz 85287119 ir precizēts:
“Šajā apakšpozīcijā ietilpst videoatskaņotāji, kas augstfrekvences televīzijas signālus pārveido signālos, ko var izmantot video ierakstīšanas vai atskaņošanas aparatūra vai monitori.
Šajos aparātos ir iebūvētas selektorshēmas, kas ļauj aparatūru noskaņot uz īpašu kanālu vai nesējfrekvenci, kā arī demodulācijas shēmas. Parasti tie ir konstruēti tā, lai darbotos ar atsevišķu antenu vai dalītu (kopīgu) antenu sistēmu (augstfrekvences kabeļu izplatīšana). Izejošo signālu var izmantot kā ieejošo signālu monitoriem vai ieraksta vai reproducēšanas aparatūrai. To veido oriģinālais kameras signāls (tas ir, tas nav modulēts pārraidīšanai).
Dažkārt aparatūra ir aprīkota arī ar dekoderu (krāsas) vai separatora shēmu sinhronizācijai.”
Pamatlieta un prejudiciālais jautājums
15
Laikposmā no 2007. gada 21. oktobra līdz 2010. gada 8. jūlijam2M‑Locatel ieveda no Ķīnas televizora pierīces IPTV. Ar tām nevar uztvert, dekodēt un apstrādāt televīzijas signālus, kas pārraidīti, izmantojot antenu, kabeļtelevīziju vai satelītu.
16
Televizora pierīces IPTV ietver Ethernet ierīci, un starp pamatlietas pusēm nav strīda, ka tās ir aprīkotas ar “modemu” KN izpratnē.
17
Importējot pamatlietā aplūkoto preci, 2M‑Locatel to deklarēja kā KN apakšpozīcijā 85287113 ietilpstošu, un tādējādi tā tika laista apgrozībā kā atbrīvota no muitas nodevas.
18
Uzskatot, ka šī prece ir jāklasificē KN apakšpozīcijā 85287190, jo tā neietver “videoskaņotāju” KN izpratnē, Dānijas nodokļu un muitas iestāde 2010. gada 20. oktobrī pieņēma paziņojumu par nodokļu uzrēķinu, kurā bija paredzēta a posteriori muitas nodevu iekasēšana par televizora pierīcēm IPTV, par kurām ir runa pamatlietā, ar likmi 14 % apmērā, kam pieskaitīti nokavējuma procenti.
19
Landsskatteretten (Valsts nodokļu apelācijas komisija), kurā 2M‑Locatel vērsās ar sūdzību, ar 2014. gada 15. maija lēmumu grozīja Dānijas nodokļu un muitas iestādes lēmumu un atcēla paziņojumu par uzrēķinu, uzskatot, ka televizora pierīces IPTV ietilpst KN apakšpozīcijā 85287113.
20
Nodokļu un akcīzes lietu ministrija šo lēmumu pārsūdzēja, un byretten, Retten i Glostrup (Glostrupas rajona tiesa, Dānija) ar 2015. gada 15. jūlija spriedumu šo prasību apmierināja.
21
2M‑Locatel par šo spriedumu iesniedza apelācijas sūdzību iesniedzējtiesā.
22
Starp pamatlietas pusēm nav strīda, ka televizora pierīces IPTV, par kurām ir runa pamatlietā, atbilst KN apakšpozīcijas 85287113 aprakstam. Tāpat tās ir vienisprātis, ka, piemērojot 1994. gada GATT un NIT, Savienībai ir pienākums piemērot atbrīvojumu no muitas nodevas televizora pierīcēm ar komunikācijas funkciju, tādām kā prece, par kuru ir runa pamatlietā.
23
Iesniedzējtiesa norāda, ka to domstarpības ir par to, vai šīs televizora pierīces IPTV ir uzskatāmas par tādām, kas ietver “videoskaņotāju” KN izpratnē.
24
Uzskatot, ka šis jēdziens nav definēts ne KN, ne tās skaidrojumos, Østre Landsret (Austrumu reģiona apelācijas tiesa, Dānija) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Vai [KN]
a)
apakšnodaļa “– – – Videoskaņotāji” pozīcijā 8528,
b)
apakšpozīcija 85287113 un
c)
apakšpozīcija 85287190
ir jāinterpretē tādējādi, ka prece, kas atbilst preces aprakstam apakšpozīcijā 85287113 un var uztvert, dekodēt un apstrādāt televīzijas signālus, ko pārraida tiešraidē, izmantojot interneta tehnoloģijas, taču nevar uztvert, dekodēt un apstrādāt televīzijas signālus, ko pārraida tiešraidē, izmantojot antenu, kabeļtelevīziju vai satelītu, ir jāklasificē apakšpozīcijā 85287113, apakšpozīcijā 85287190 vai kādā citā apakšpozīcijā?”
Par prejudiciālo jautājumu
25
Ar savu jautājumu iesniedzējtiesa būtībā vaicā, vai KN ir jāinterpretē tādējādi, ka tādas ierīces kā televizora pierīces IPTV pamatlietā ietilpst tās apakšpozīcijā 85287113 vai apakšpozīcijā 85287190.
26
Vispirms ir jāuzsver, ka tad, ja Tiesā ir iesniegts lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu tarifu klasifikācijas jomā, tās uzdevums ir valsts tiesai izskaidrot kritērijus, kuru pielietojums tai ļaus attiecīgās preces pareizi klasificēt KN, nevis veikt šo klasifikāciju pašai, it īpaši tādēļ, ka Tiesas rīcībā, iespējams, nav visas šajā ziņā nepieciešamās informācijas. Tādējādi iesniedzējtiesa, šķiet, katrā ziņā ir labākā pozīcijā, lai veiktu šo uzdevumu (spriedums, 2018. gada 12. aprīlis, Medtronic, C‑227/17, EU:C:2018:247, 33. punkts).
27
Saskaņā ar Tiesas pastāvīgo judikatūru tiesiskās noteiktības un pārbaužu atvieglošanas interesēs izšķirošais kritērijs preču tarifu klasifikācijas ziņā vispārējā kārtā ir rodams attiecīgās preces objektīvajās pazīmēs un īpašībās, kas definētas KN pozīcijas un sadaļas vai nodaļas formulējumā (skat. it īpaši spriedumus, 2011. gada 14. aprīlis, British Sky Broadcasting Group un Pace, C‑288/09 un C‑289/09, EU:C:2011:248, 60. punkts, kā arī 2012. gada 22. novembris, Digitalnet u.c., C‑320/11, C‑330/11, C‑382/11 un C‑383/11, EU:C:2012:745, 27. punkts).
28
Saskaņā ar vispārīgajiem KN interpretācijas noteikumiem juridiski preču klasifikāciju pozīciju apakšpozīcijās nosaka apakšpozīciju ieraksti un piezīmes, bet sadaļu, nodaļu un apakšnodaļu virsraksti ir jāuztver tikai kā orientieris.
29
Turklāt Komisijas izstrādātie KN skaidrojumi ir svarīgi dažādu tarifu pozīciju piemērojamības interpretācijā, lai arī tiem nav juridiski saistoša spēka (skat. it īpaši spriedumus, 2011. gada 14. aprīlis, British Sky Broadcasting Group un Pace, C‑288/09 un C‑289/09, EU:C:2011:248, 63. punkts, kā arī 2012. gada 22. novembris, Digitalnet u.c., C‑320/11, C‑330/11, C‑382/11 un C‑383/11, EU:C:2012:745, 33. punkts).
30
Šajā gadījumā KN apakšpozīcija 852871 attiecas uz televīzijas uztvērējaparatūru, kurā nav iekļauts videodisplejs vai video ekrāns.
31
Tajā ir paredzēta atšķirība starp “videoskaņotājiem”, kas minēti KN apakšpozīcijās 85287111, 85287113 un 85287119, un “citādi”, uz kuriem attiecas KN apakšpozīcija 85287190. Tā kā šī pēdējā apakšpozīcija ir atlikuma kategorija, tā līdz ar to attiecas uz televīzijas uztvērējaparatūru, kurā nav iekļauts “videoskaņotājs”.
32
Šajā ziņā ir jāprecizē, ka termini “videosignālu uztveršana” un “televīzijas signālu uztveršana” aptver divus identiskus jēdzienus (spriedums, 2012. gada 22. novembris, Digitalnet u.c., C‑320/11, C‑330/11, C‑382/11 un C‑383/11, EU:C:2012:745, 29. punkts).
33
Pamatlietā netiek apstrīdēts, ka televīzijas pierīces IPTV spēj uztvert televīzijas signālus. Taču 2M‑Locatel un Nodokļu un akcīzes lietu ministrijai ir dažādi viedokļi par to, vai šīs ierīces ir uzskatāmas par tādām, kurās ir iekļauts “videoskaņotājs” KN apakšpozīcijas 852871 nozīmē.
34
Atbilstoši iesniedzējtiesas konstatētajam televīzijas pierīces IPTV uztver ciparu pārraides signālus un veic kanālu dekodēšanu, balstoties uz interneta protokola grupu adresi, savukārt televīzijas pierīces antenas televīzijai, kabeļtelevīzijai vai satelīttelevīzijai uztver analogos signālus un veic kanālu dekodēšanu, dekodējot frekvenci.
35
Tādējādi, lai atbildētu iesniedzējtiesai, ir jānosaka, uz ko attiecas jēdziens “videoskaņotājs” KN apakšpozīcijas 852871 nozīmē.
36
Tā kā šis jēdziens KN nav definēts, jāatgādina, ka saskaņā ar Tiesas pastāvīgo judikatūru tādu jēdzienu nozīme un tvērums, kuriem Savienības tiesībās nav sniegta nekāda definīcija, ir jānoskaidro saskaņā ar to ierasto nozīmi ikdienas valodā, ņemot vērā kontekstu, kādā tie tiek lietoti, un ar tiesisko regulējumu, kura daļa tie ir, sasniedzamos mērķus (spriedums, 2012. gada 22. novembris, Digitalnet u.c., C‑320/11, C‑330/11, C‑382/11 un C‑383/11, EU:C:2012:745, 38. punkts).
37
“Videoskaņotājs” vai “televīzijas uztvērējs” šo jēdzienu ierastajā nozīmē ir ierīce, kas augstfrekvences televīzijas signālus pārveido signālos, ko var izmantot video ierakstīšanas vai atskaņošanas aparatūra vai monitori. Vēl tas ļauj izvēlēties televīzijas signālus, kas nosūtīti noteiktā frekvencē.
38
Šo definīciju apstiprina KN skaidrojumi, kas bija spēkā importa, par kuru ir runa pamatlietā, laikā.
39
Saskaņā ar 2006. gada 28. februārī publicētajiem KN skaidrojumiem “šajā aparatūrā ir iebūvētas selektorshēmas, kuras ļauj izvēlēties vajadzīgo kanālu vai nesējfrekvenci, kā arī demodulācijas shēmas. Parasti tās ir konstruētas tā, lai darbotos ar atsevišķu antenu vai dalītu (kopīgu) antenu sistēmu (augstas frekvences kabeļu izplatība). Izejošo signālu var izmantot kā ieejošo signālu videomonitoriem vai video ierakstīšanas vai atskaņošanas aparatūrai. Tā sastāvā ir oriģinālais kameras signāls (tas ir, tas nav modulēts pārraidīšanas nolūkiem)”.
40
Saskaņā ar 2008. gada 7. maijā publicētajiem KN skaidrojumiem KN apakšpozīcijā 85287113 ietilpst “aparāti bez ekrāna, tā saucamās “televizora pierīces ar komunikāciju funkciju”, ko veido šādas galvenās sastāvdaļas: [..] videoskaņotājs. RF [radio frekvences] savienotājs norāda uz to, ka aparātā ir iebūvēts videoskaņotājs”.
41
Visbeidzot, 2008. gada 30. maijā publicētajos KN skaidrojumos ir noteikts, ka KN apakšpozīcijās no 85287111 līdz 85287119“ietilpst videoatskaņotāji, kas augstfrekvences televīzijas signālus pārveido signālos, ko var izmantot video ierakstīšanas vai atskaņošanas aparatūra vai monitori. Šajos aparātos ir iebūvētas selektorshēmas, kas ļauj aparatūru noskaņot uz īpašu kanālu vai nesējfrekvenci, kā arī demodulācijas shēmas. Parasti tie ir konstruēti tā, lai darbotos ar atsevišķu antenu vai dalītu (kopīgu) antenu sistēmu (augstfrekvences kabeļu izplatīšana). Izejošo signālu var izmantot kā ieejošo signālu monitoriem vai ieraksta vai reproducēšanas aparatūrai. To veido oriģinālais kameras signāls (tas ir, tas nav modulēts pārraidīšanai)”.
42
No iepriekšminētajiem apsvērumiem izriet, ka, lai iekārta ietilptu KN apakšpozīcijās no 85287111 līdz 85287119, tajā ir jābūt ietvertam videoskaņotājam vai “televīzijas uztvērējam”, proti, ierīcei, kas ļauj izraudzīties nesējkanālus vai frekvences un augstfrekvences televīzijas signālus pārveidot signālos, ko var izmantot video ierakstīšanas vai atskaņošanas aparatūra vai monitori.
43
Atbilstoši šā sprieduma 26. punktā atgādinātajai judikatūrai tādējādi iesniedzējtiesai ir jānovērtē, vai televīzijas pierīcēm IPTV, par kurām ir runa pamatlietā, piemīt šīs īpašības. Ja tas tā nav, tās ir klasificējamas KN apakšpozīcijā 85287190 un līdz ar to tām ir piemērojama muitas nodokļu likme 14 % apmērā.
44
Šo interpretāciju neliek apšaubīt NIT 2. punkts, saskaņā ar kuru katrai līgumslēdzējai pusei ir jālikvidē muitas un citi nodokļi attiecībā tostarp uz “televizora pierīcēm ar komunikāciju funkciju: ar mikroprocesoru, kas apvienots ar modemu pieejai internetam un kas veic interaktīvu informācijas apmaiņu” neatkarīgi no tā, vai šīs pierīces ietver vai neietver televīzijas uztvērēju.
45
Taisnība, no Tiesas pastāvīgās judikatūras izriet, ka, ņemot vērā Savienības noslēgto starptautisko nolīgumu, tādu kā EEZ līgums, primāro raksturu attiecībā pret Savienības atvasināto tiesību aktiem, pēdējie minētie, ciktāl tas ir iespējams, ir jāinterpretē atbilstoši šiem nolīgumiem (spriedumi, 2011. gada 14. aprīlis, British Sky Broadcasting Group un Pace, C‑288/09 un C‑289/09, EU:C:2011:248, 83. punkts, kā arī 2012. gada 22. novembris, Digitalnet u.c., C‑320/11, C‑330/11, C‑382/11 un C‑383/11, EU:C:2012:745, 39. punkts).
46
Tomēr jāatzīst, ka šāda interpretācija, kas nozīmētu apstiprināt, ka televizora pierīces ar komunikāciju funkciju ir jāklasificē KN apakšpozīcijā 85287113, tostarp tad, ja tās neļauj ne izraudzīties nesējkanālus vai frekvences, ne augstfrekvences televīzijas signālus pārveidot signālos, ko var izmantot video ierakstīšanas vai atskaņošanas aparatūra vai monitori, nav iespējama, jo, kā izriet no šā sprieduma 42. punkta, tā būtu pretrunā KN formulējumam un līdz ar to – Savienības likumdevēja gribai.
47
Turklāt jāatgādina, ka Savienības tiesa nedrīkst kontrolēt Savienības tiesību aktu likumību saistībā ar PTO noteikumiem attiecībā uz laika posmu pirms Savienībai piešķirtā saprātīgā termiņa beigām saskaņā ar Vienošanās memorandu par strīdu izšķiršanas noteikumiem un procedūrām, lai izpildītu PTO Strīdu noregulēšanas institūcijas rekomendācijas vai lēmumus, pretējā gadījumā šai termiņa piešķiršanai tiktu atņemta iedarbība (spriedums, 2013. gada 17. janvāris, Hewlett‑Packard Europe, C‑361/11, EU:C:2013:18, 58. punkts un tajā minētā judikatūra).
48
Šajā ziņā jāprecizē, ka NIT ietvaros īpašā PTO grupa 2010. gada 16. augustā publicēja savus ziņojumus lietās WT/DS375/R, WT/DS376/R un WT/DS377/R (Eiropas Kopienas un to dalībvalstis – Tarifu piemērošana noteiktiem informācijas tehnoloģiju produktiem), kurus 2010. gada 21. septembrī pieņēma PTO Strīdu noregulēšanas institūcija.
49
Šajos ziņojumos tostarp ir norādīts, kas ir saprotams ar “televizora pierīci”. Runa ir par “aparatūru vai ierīci, kas apstrādā signālu, ko raida ārējs avots tādējādi, ka tas var tikt attēlots uz vizualizēšanas vienības, tādas kā video monitors vai televizors”. Tajos ir precizēts, ka šī ierīce “var veikt vienu vai vairākas funkcijas, tostarp televīzijas pārraižu uztveršanu un dekodēšanu, neatkarīgi no tā, vai tās tiek pārraidītas, izmantojot satelītu, kabeli vai internetu”.
50
Saprātīgs termiņš, kas bija noteikts Savienībai šo PTO Strīdu noregulēšanas institūcijas pieņemto ziņojumu īstenošanai, beidzās 2011. gada 30. jūnijā, un Komisija tos ņēma vērā, pieņemdama Īstenošanas regulu (ES) Nr. 620/2011 (2011. gada 24. jūnijs), ar ko groza Regulu Nr. 2658/87 (OV 2011, L 166, 16. lpp.). Saskaņā ar šīs regulas 2. pantu tā ir stājusies spēkā 2011. gada 1. jūlijā un tai nav atpakaļejoša spēka.
51
No tā izriet, ka Regulas Nr. 1549/2006 spēkā esamība nekādā ziņā nevar tikt apšaubīta tāpēc, ka televizora pierīces ar komunikācijas funkciju, kurām nav televīzijas uztvērēja, tajā ir klasificētas KN apakšpozīcijā 85287190.
52
Ņemot vērā visus iepriekš minētos apsvērumus, uz uzdoto jautājumu ir jāatbild, ka KN ir jāinterpretē tādējādi, ka tādas ierīces kā televizora pierīces IPTV pamatlietā, kas spēj uztvert, dekodēt un apstrādāt televīzijas signālus, ko pārraida tiešraidē, izmantojot interneta protokolu, ir jāklasificē tās apakšpozīcijā 85287190, ar nosacījumu, ka tām nav iebūvēts videoskaņotājs vai “televīzijas uztvērējs”; tas ir jāpārbauda iesniedzējtiesai.
Par tiesāšanās izdevumiem
53
Attiecībā uz pamatlietas pusēm šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto pušu izdevumi, nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (desmitā palāta) nospriež:
Kombinētā nomenklatūra, kas ietverta Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1549/2006 (2006. gada 17. oktobris), I pielikumā, ir jāinterpretē tādējādi, ka tādas ierīces kā pamatlietā, kas spēj uztvert, dekodēt un apstrādāt televīzijas signālus, ko pārraida tiešraidē, izmantojot interneta protokolu, ir jāklasificē tās apakšpozīcijā 85287190, ar nosacījumu, ka tām nav iebūvēts videoskaņotājs vai “televīzijas uztvērējs”; tas ir jāpārbauda iesniedzējtiesai.
[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – dāņu.