62023CJ0513
TIESAS SPRIEDUMS (devītā palāta)
2024. gada 24. oktobrī (
*1
)
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Būvdarbu, piegādes un pakalpojumu publiskā iepirkuma procedūras – Direktīva 2014/24/ES – Publiski būvdarbu līgumi – 42. panta 3. punkta b) apakšpunkts – Tehniskās specifikācijas – Norāde “vai līdzvērtīgs” – Atsauce uz tehniskajiem standartiem – Regula (ES) Nr. 305/2011 – Direktīva 2014/35/ES
Lietā C‑513/23
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši LESD 267. pantam, ko Аdministrativen sad Pleven (Plevenas Administratīvā tiesa, Bulgārija) iesniegusi ar 2023. gada 28. jūlija lēmumu un kas Tiesā reģistrēts 2023. gada 9. augustā, tiesvedībā
Obshtina Pleven
pret
Rakovoditel na Upravlyavashtia organ na Operativna programa
“
Regioni v rastezh”2014–2020
,
TIESA (devītā palāta)
šādā sastāvā: trešās palātas priekšsēdētājs K. Likurgs [C. Lycourgos] (referents), kas pilda devītās palātas priekšsēdētāja pienākumus, tiesneši S. Rodins [S. Rodin] un O. Spinjana‑Matei [O. Spineanu‑Matei],
ģenerāladvokāts: M. Kamposs Sančess‑Bordona [M. Campos Sánchez‑Bordona],
sekretārs: A. Kalots Eskobars [A. Calot Escobar],
ņemot vērā rakstveida procesu,
ņemot vērā apsvērumus, ko snieguši:
–
Obshtina Pleven vārdā – M. Manolova‑Naydenova, advokat,
–
Austrijas valdības vārdā – A. Posch un J. Schmoll, pārstāvji,
–
Eiropas Komisijas vārdā – A. Spina, G. Wils un I. Zaloguin, pārstāvji,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
1
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV 2014, L 94, 65. lpp.), kas grozīta ar Komisijas 2019. gada 30. oktobra Deleģēto regulu (ES) 2019/1828 (OV 2019, L 279, 25. lpp.) (turpmāk tekstā – “Direktīva 2014/24”), 42. panta 3. punkta b) apakšpunktu, lasot to kopsakarā ar šīs direktīvas VII pielikuma 2. punktu.
2
Šis lūgums ir iesniegts saistībā ar tiesvedību starp Obshtina Pleven (Plevenas pašvaldība, Bulgārija) un rakovoditel na Upravlyavashtia organ na Operativna programa“Regioni v rastezh”2014–2020 (darbības programmas “Attīstības reģioni” 2014.–2020. gadam vadošās iestādes vadītājs, Bulgārija) par lēmumu, ar kuru tas šai pašvaldībai saistībā ar apgalvoto publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumu uzdeva koriģēt atbilstīgos izdevumus, lai ar šo darbības programmu varētu finansēt projektu, kas attiecas uz ilgtspējīgu pilsētas vidi.
Atbilstošās tiesību normas
Savienības tiesības
Direktīva 98/34/EK
3
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), kas nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu sfērā (OV 1998, L 204, 37. lpp.), kura pamatlietas faktu rašanās laikā vairs nebija spēkā, ir atbilstoša, ņemot vērā piemērojamo Savienības tiesisko regulējumu. Šīs direktīvas I pielikumā “Eiropas standartizācijas iestādes” bija ietverts šāds saraksts:
“CEN
Eiropas Standartizācijas komiteja
Cenelec
Eiropas Elektrotehniskās standartizācijas komiteja
ETSI
Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts”.
4
Minētās direktīvas 6. panta 3. punktā bija paredzēts, ka Eiropas Komisija var aicināt Eiropas standartizācijas iestādes noteiktā termiņā pieņemt Eiropas standartu.
Regula (ES) Nr. 305/2011
5
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 305/2011 (2011. gada 9. marts), ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (OV 2011, L 88, 5. lpp.), 2. pantā noteikts:
“Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:
[..]
11)
“saskaņotais standarts” ir standarts, ko, pamatojoties uz Komisijas pieprasījumu un saskaņā ar Direktīvas 98/34/EK 6. pantu, ir pieņēmusi viena no minētās direktīvas I pielikumā uzskaitītajām Eiropas standartizācijas iestādēm;
[..].”
6
Šīs regulas 17. panta 5. punktā ir noteikts:
“Komisija novērtē Eiropas standartizācijas iestāžu pieņemto saskaņoto standartu atbilstību attiecīgajiem mandātiem.
Komisija to saskaņoto standartu atsauču sarakstu, kas atbilst attiecīgajam mandātam, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Par katru sarakstā iekļauto saskaņoto standartu norāda šādu informāciju:
a)
attiecīgā gadījumā – atsauces uz saskaņotajām tehniskajām specifikācijām, kuras tiek aizstātas;
b)
līdzāspastāvēšanas laikposma sākuma datums;
c)
līdzāspastāvēšanas laikposma beigu datums.
Komisija publicē visus saraksta atjauninājumus.
No līdzāspastāvēšanas laikposma sākuma datuma ir iespējams izmantot saskaņotu standartu, lai sagatavotu tāda būvizstrādājuma ekspluatācijas īpašību deklarāciju, uz kuru standarts attiecas. Valstu standartizācijas iestādēm ir pienākums transponēt saskaņotos standartus saskaņā ar Direktīvu 98/34/EK.
Neskarot 36. līdz 38. pantu [par vienkāršotajām procedūrām], no līdzāspastāvēšanas laikposma beigu datuma saskaņotais standarts ir vienīgais līdzeklis, ko izmanto, lai izstrādātu tāda būvizstrādājuma ekspluatācijas īpašību deklarāciju, uz kuru standarts attiecas.
Līdzāspastāvēšanas laikposma beigās savstarpēji neatbilstošos valstu standartus atceļ un dalībvalstis pārtrauc visu savstarpēji neatbilstošo valsts noteikumu spēkā esamību.”
Regula (ES) Nr. 1025/2012
7
Atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1025/2012 (2012. gada 25. oktobris) par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (OV 2012, L 316, 12. lpp.), 2. pantam:
“Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1)
“standarts” ir tehniska specifikācija, ko pieņēmusi atzīta standartizācijas iestāde, atkārtotai vai ilgstošai piemērošanai; atbilstība tam nav obligāta, un tas ir kāds no turpmāk minētajiem:
a)
“starptautisks standarts” ir standarts, ko pieņēmusi starptautiska standartizācijas iestāde;
b)
“Eiropas standarts” ir standarts, ko pieņēmusi Eiropas standartizācijas organizācija;
c)
“saskaņotais standarts” ir Eiropas standarts, kurš pieņemts, pamatojoties uz Komisijas pieprasījumu, lai piemērotu Savienības saskaņošanas tiesību aktus;
d)
“valsts standarts” ir standarts, ko pieņēmusi valsts standartizācijas iestāde;
[..].”
Direktīva 2014/24
8
Direktīvas 2014/24 74. apsvērums ir formulēts šādi:
“Tehniskajām specifikācijām, kuras izstrādā publisko iepirkumu rīkotāji, jānodrošina publiskā iepirkuma atvērtība konkurencei un ilgtspējības mērķu sasniegšana. Šajā nolūkā vajadzētu būt iespējai iesniegt piedāvājumus, kas atspoguļo tehnisko risinājumu, standartu un tehnisko specifikāciju daudzveidību tirgū, ieskaitot tos, kas izstrādāti, pamatojoties uz izpildes kritērijiem, kuri saistīti ar būvdarbu, piegāžu un sniegto pakalpojumu aprites ciklu un ražošanas procesa ilgtspējību.
Tādēļ tehniskās specifikācijas būtu jāizstrādā tā, lai izvairītos no konkurences mākslīgas sašaurināšanas ar prasībām, kas izdevīgākas kādam konkrētam ekonomikas dalībniekam, atspoguļojot to piegāžu, pakalpojumu vai būvdarbu svarīgākos raksturlielumus, ko parasti piedāvā šis ekonomikas dalībnieks. Minēto mērķi vislabāk var sasniegt, ja tehniskās specifikācijas sastāda, nosakot funkcionālās un darbības prasības. Funkcionālās un ar darbību saistītas prasības ir arī piemērots līdzeklis, ar ko publiskajā iepirkumā sekmēt inovāciju, un būtu jāizmanto pēc iespējas plašāk. Ja ir atsauces uz Eiropas standartu vai, ja tāda nav, uz valsts standartu, līgumslēdzējām iestādēm būtu jāapsver piedāvājumi, kuru pamatā ir citi līdzvērtīgi risinājumi. Ekonomikas dalībnieka pienākumam vajadzētu būt pierādīt līdzvērtību pieprasītajam marķējumam.
Lai pierādītu līdzvērtību, vajadzētu būt iespējai pieprasīt pretendentiem iesniegt trešo personu apstiprinājumus. Tomēr būtu jāļauj iesniegt arī citus atbilstīgus pierādījumus, piemēram, ražotāja tehnisko dokumentāciju, ja attiecīgajam ekonomikas dalībniekam nav piekļuves šādiem sertifikātiem vai testu ziņojumiem vai nav iespējams tos iegūt attiecīgajos termiņos, ar noteikumu, ka attiecīgais ekonomikas dalībnieks tādā veidā pierāda, ka būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi atbilst tehniskajās specifikācijās izklāstītajām prasībām vai kritērijiem, piešķiršanas kritērijiem vai līguma izpildes nosacījumiem.”
9
Šīs direktīvas 4. pantā paredzēts:
“Šo direktīvu piemēro iepirkumiem, kuru paredzamā vērtība bez pievienotās vērtības nodokļa (PVN) ir vienāda ar šādām robežvērtībām vai tās pārsniedz:
a)
5350000 [EUR] publiskiem būvdarbu līgumiem;
[..].”
10
Minētās direktīvas 42. pantā ir noteikts:
“[..]
2.   Tehniskās specifikācijas visiem ekonomikas dalībniekiem sniedz vienādu piekļuvi iepirkuma procedūrai, un to sekas nav tādas, ka rodas nepamatoti šķēršļi publiskā iepirkuma atvēršanai konkurencei.
3.   Neskarot obligātos valsts tehniskos noteikumus, ciktāl tie ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem, tehniskās specifikācijas formulē kādā no šādiem veidiem:
[..]
b)
ar atsauci uz tehniskajām specifikācijām un – vēlamajā secībā – uz valsts standartiem, kuros pārņemti Eiropas standarti, Eiropas tehniskiem novērtējumiem, kopējām tehniskajām specifikācijām, starptautiskiem standartiem, citām Eiropas standartizācijas institūciju noteiktām tehnisko atsauču sistēmām vai, ja tādu nav, uz valsts standartiem, valsts tehniskajiem apstiprinājumiem vai valsts tehniskajām specifikācijām attiecībā uz būvdarbu projektēšanu, tāmēšanu un izpildi un piegāžu izmantošanu; katru atsauci papildina ar vārdiem “vai līdzvērtīgs”;
[..].
5.   Ja līgumslēdzēja iestāde izmanto iespēju atsaukties uz 3. punkta b) apakšpunktā minētajām tehniskajām specifikācijām, tā nenoraida piedāvājumu tāpēc, ka piedāvātie būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi neatbilst atsaucē norādītajām tehniskajām specifikācijām, ja pretendents, izmantojot jebkādus piemērotus līdzekļus, tostarp 44. pantā minētos pierādījumus, pierāda, ka piedāvātie risinājumi līdzvērtīgi nodrošina tehnisko specifikāciju prasību izpildi.
[..]”
11
Saskaņā ar šīs pašas direktīvas 44. pantu:
“1.   Līgumslēdzējas iestādes var prasīt, lai ekonomikas dalībnieki iesniegtu testa ziņojumu no atbilstības novērtēšanas struktūras vai sertifikātu, ko izdevusi šāda struktūra, lai pierādītu atbilstību tehniskajās specifikācijās noteiktajām prasībām vai kritērijiem, piešķiršanas kritērijiem vai līguma izpildes nosacījumiem.
Ja līgumslēdzējas iestādes prasa iesniegt sertifikātus, ko sastādījusi konkrēta atbilstības novērtēšanas struktūra, līgumslēdzējas iestādes pieņem arī sertifikātus no citām līdzvērtīgām atbilstības novērtēšanas struktūrām.
[..]
2.   Līgumslēdzējas iestādes pieņem citus atbilstīgus pierādījumus to vietā, kas minēti 1. punktā, piemēram, ražotāja tehnisko dokumentāciju, ja attiecīgajam ekonomikas dalībniekam nebija piekļuves 1. punktā minētajiem sertifikātiem vai testa ziņojumiem vai tos nav iespējams iegūt attiecīgajos termiņos, ar noteikumu, ka par piekļuves trūkumu nav vainojams attiecīgais ekonomikas dalībnieks, un ja attiecīgais ekonomikas dalībnieks pierāda, ka būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi, ko tas nodrošinās, atbilst tehniskajās specifikācijās izklāstītajām prasībām vai kritērijiem, piešķiršanas kritērijiem vai līguma izpildes nosacījumiem.
3.   Dalībvalstis citām dalībvalstīm pēc pieprasījuma dara pieejamu jebkādu informāciju, kas saistīta ar pierādījumiem un dokumentiem, kuri iesniegti saskaņā ar [..] šā panta 1. un 2. punktu. [..]”
12
Direktīvas 2014/24 VII pielikumā ir paredzēts:
“Šajā direktīvā:
[..]
2)
“standarts” ir tehniskā specifikācija, ko atkārtotai vai pastāvīgai piemērošanai pieņēmusi atzīta standartizācijas institūcija un kuras ievērošana nav obligāta, un kura ir viena no sekojošiem:
a)
“starptautisks standarts” ir standarts, ko pieņēmusi starptautiska standartizācijas organizācija un kas ir pieejams plašai sabiedrībai;
b)
“Eiropas standarts” ir standarts, ko pieņēmusi Eiropas standartizācijas organizācija un kas ir pieejams plašai sabiedrībai;
c)
“valsts standarts” ir standarts, ko pieņēmusi valsts standartizācijas organizācija un kas ir pieejams plašai sabiedrībai;
[..].”
Direktīva 2014/35/ES
13
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/35/ES (2014. gada 26. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz tādu elektroiekārtu pieejamību tirgū, kas paredzētas lietošanai noteiktās sprieguma robežās (OV 2014, L 96, 357. lpp.), 2. pantā noteikts:
“Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:
[..]
9)
“saskaņotais standarts” ir saskaņotais standarts, kā tas definēts Regulas [Nr. 1025/2012] 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā;
[..].”
Bulgārijas tiesības
14
Saskaņā ar Zakon za obshtestvenite porachki (Publisko iepirkumu likums, 2016. gada 16. februāraDV Nr. 13) redakcijā, kas piemērojama pamatlietā (turpmāk tekstā – “Publisko iepirkumu likums”), 48. panta 2. punktu jebkuru atsauci uz standartu, specifikāciju, tehnisko novērtējumu vai tehnisko apstiprinājumu papildina ar vārdiem “vai līdzvērtīgs”.
Pamatlieta un prejudiciālais jautājums
15
Plevenas pašvaldība 2020. gada 10. jūlijā noslēdza administratīvu līgumu ar Ministerstvo na regionalnoto razvitie i blagoustroystvoto (Reģionālās attīstības un publisko būvdarbu ministrija, Bulgārija), lai saskaņā ar Operativna programa“Regioni v rastezh”2014–2020 (darbības programma “Attīstības reģioni” 2014.–2020. gadam) saņemtu subsīdiju ilgtspējīgas pilsētvides veicināšanas projekta īstenošanai.
16
Šajā saistībā minētā pašvaldība organizēja iepirkuma procedūru “Būvdarbu un montāžas darbu veikšana – Plevenas pilsētvides lineāro objektu rekonstrukcija, kas sadalīta trijās atsevišķās daļās”. Daļas Nr. 1 tehniskajās specifikācijās bija atsauce uz standartiem BDS 624:87 (Betona apmales), BDS EN 1340:2005 (Betona apmales ietvēm. Testēšanas prasības un metodes) un EN 60332‑1‑2 (Elektrisko un šķiedroptisko kabeļu testēšana ugunsgrēka apstākļos. 1‑2. daļa. Viena izolēta vada vai kabeļa testēšana attiecībā uz liesmas vertikālu pārvietošanos. Metode iepriekš sajaukta gāzes/gaisa maisījuma liesmai ar 1 kW jaudu). Šajās tehniskajās specifikācijās nebija norādes “vai līdzvērtīgs”.
17
2021. gada 19. februārī katrā publiskā līguma daļā tika noteikts viens izraudzītais pretendents. 2021. gada 23. martā ar publiskā iepirkuma daļas Nr. 1 izraudzīto pretendentu tika noslēgts līgums par summu 1449180,17 Bulgārijas levu (BGN) (aptuveni 740000 EUR) bez PVN.
18
Ar 2023. gada 20. marta lēmumu darbības programmas “Attīstības reģioni” 2014.–2020. gadam vadošās iestādes vadītājs Bulgārijas valsts subsīdijas attiecināmajiem izdevumiem noteica finanšu korekciju 25 % apmērā no iepirkuma summas. Finanšu korekcija tika noteikta citastarp tāpēc, ka attiecīgā publiskā iepirkuma procedūra nebija veikta atbilstoši Publisko iepirkumu likuma 48. panta 2. punktam, ar kuru transponēts Direktīvas 2014/24 42. pants un kurā citastarp paredzēts, ka jebkura publiskā iepirkuma tehniskā specifikācija, kas formulēta, atsaucoties uz standartu, jāpapildina ar vārdiem “vai līdzvērtīgs”. Neminot šādu norādi, Plevenas pašvaldība esot nepamatoti ierobežojusi visu ieinteresēto saimnieciskās darbības subjektu iespējas piedalīties šajā procedūrā, un tam esot finansiāla ietekme, jo tas radītu kaitējuma risku Eiropas Savienības budžetam.
19
Plevenas pašvaldība vērsās Administrativen sad Pleven (Plevenas Administratīvā tiesa, Bulgārija), kas ir iesniedzējtiesa, ar prasību atcelt šo lēmumu. Tā apgalvo, ka norādes “vai līdzvērtīgs” neesamība nav atturējusi potenciālos minētās procedūras dalībniekus. Proti, būvizstrādājumiem esot jāatbilst Regulā Nr. 305/2011 noteiktajām pamatprasībām. Standarti BDS EN 1340:2005 un EN 60332‑1‑2 esot “saskaņoti standarti” šīs regulas izpratnē. Līdz ar to tiem neesot līdzvērtīgu standartu un jebkurš cits standarts esot pretrunā piemērojamajam tiesiskajam regulējumam.
20
Šajā ziņā saskaņā ar paskaidrojumiem, kas ietverti iesniedzējtiesā 2005. gadā iesniegtajā Balgarski institut po standartizatsia (Bulgārijas Standartizācijas institūts) vēstulē, ar Bulgārijas standartu BDS EN 1340:2005, kas bija spēkā šīs vēstules sagatavošanas brīdī, tika aizstāts Bulgārijas standarts BDS 624:1987. Savukārt BDS EN 60332‑1‑2:2006 esot Bulgārijas standarts, ar kuru tiek ieviests Eiropas standarts, kas ir identisks starptautiskajam standartam IEC 60332‑1‑2:2004. Līdzvērtīguma konceptam neesot jēgas starptautiskās, Eiropas vai valsts standartizācijas jomā, kuras princips tieši paredz noteikt vienu standartu katram tā priekšmetam.
21
Ņemot vērā, ka attiecīgais publiskais iepirkums tiek finansēts no Savienības budžeta, iesniedzējtiesa norāda, ka saskaņā ar Direktīvas 2014/24 VII pielikuma 2. punktu “standarts” ir tehniska specifikācija, kuru ievērot nav obligāti.
22
Šī tiesa uzskata, ka tajā aplūkotie attiecīgie standarti ir saskaņoti standarti Regulas Nr. 305/2011 izpratnē. Ņemot vērā 2016. gada 27. oktobra sprieduma James Elliott Construction (C‑613/14, EU:C:2016:821) 40. punktu, kā arī 2020. gada 17. decembra sprieduma Vācija/Komisija (C‑475/19 P un C‑688/19 P, EU:C:2020:1036) 65. un 66. punktu, minētā tiesa uzskata, ka šādus standartus var uzskatīt par saistošiem.
23
Uz šī pamata minētā tiesa jautā, vai šie standarti ietilpst Direktīvas 2014/24 42. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošanas jomā un vai līgumslēdzējai iestādei ir pienākums vai tiesības pieprasīt līdzvērtīgu standartu.
24
Šādos apstākļos Administrativen sad Pleven (Plevenas Administratīvā tiesa) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Vai [Direktīvas 2014/24] 42. panta 3. punkta b) apakšpunkts, lasot to kopsakarā ar VII pielikuma 2. punktu, jāinterpretē tādējādi, ka ar to tiek pieļauts tāds valsts tiesiskais regulējums un judikatūra, saskaņā ar kuru līgumslēdzējai iestādei paziņojumā par publisko iepirkumu attiecībā uz prasīto standartu vienmēr jānorāda vārdi “vai līdzvērtīgs”, tostarp tad, ja tā pieprasa ievērot spēkā esošo saskaņoto standartu saskaņā ar [Regulu Nr. 305/2011] vai tādu, kas noteikts, pamatojoties uz atcelto Padomes Direktīvu 89/106/EEK [(1988. gada 21. decembris) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz būvizstrādājumiem (OV 1989, L 40, 12. lpp.)]?”
Par prejudiciālo jautājumu
25
Ar prejudiciālo jautājumu iesniedzējtiesa būtībā vaicā, vai Direktīvas 2014/24 42. panta 3. punkta b) apakšpunkts jāinterpretē tādējādi, ka tam nav pretrunā tāds valsts tiesiskais regulējums, kurā līgumslēdzējām iestādēm tiek prasīts pievienot norādi “vai līdzvērtīgs” visos gadījumos, kad iepirkuma procedūras dokumentācijā ietvertās tehniskās specifikācijas formulētas, atsaucoties uz valsts standartiem, ar kuriem transponēti Eiropas standarti, tostarp saskaņotajiem standartiem, uz kuriem attiecas Regula Nr. 305/2011.
26
Vispirms jānorāda: lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu neļauj konstatēt, vai pamatlietā aplūkotā publiskā iepirkuma paredzamā vērtība ir vienāda ar vai lielāka par Direktīvas 2014/24 4. panta a) punktā attiecībā uz publiskiem būvdarbu līgumiem noteikto robežvērtību 5350000 EUR un līdz ar to – vai šis iepirkums ietilpst šīs direktīvas piemērošanas jomā.
27
Katrā ziņā, kā izriet no Tiesas pastāvīgās judikatūras, ja valsts tiesiskais regulējums attiecībā uz risinājumiem, kas tajā paredzēti situācijām, uz kurām neattiecas Savienības tiesību akts, tieši un bez nosacījumiem atbilst šajā tiesību aktā paredzētajiem risinājumiem, pastāv zināma Savienības interese, lai tiesību normas, kas pārņemtas no minētā akta, tiktu interpretētas vienveidīgi. Tas ļauj izvairīties no interpretācijas atšķirībām nākotnē un nodrošināt vienādu attieksmi pret šīm situācijām un tām, kas ietilpst minēto tiesību normu piemērošanas jomā (spriedums, 2023. gada 7. decembris, Obshtina Razgrad u.c., C‑441/22 un C‑443/22, EU:C:2023:970, 39. punkts un tajā minētā judikatūra).
28
Šajā ziņā Tiesa jau ir nospriedusi, ka Publisko iepirkumu likums, ar kuru Bulgārijas tiesību sistēmā transponēta Direktīva 2014/24, ir vispārīgi piemērojams visām publisko līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrām, ko subsidē no Eiropas fondiem, neatkarīgi no attiecīgo līgumu vērtības (spriedums, 2023. gada 7. decembris, Obshtina Razgrad u.c., C‑441/22 un C‑443/22, EU:C:2023:970, 40. punkts un tajā minētā judikatūra).
29
No lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu izriet, ka pamatlietā aplūkotais publiskais iepirkums tiek finansēts no Savienības budžeta un ka ar Publisko iepirkumu likumu Bulgārijas tiesībās transponēts Direktīvas 2014/24 42. panta 3. punkta b) apakšpunkts, tādējādi šajā tiesību normā paredzētie noteikumi ir piemērojami šim publiskajam iepirkumam.
30
Šādos apstākļos tas, ka pamatlietā aplūkotā iepirkuma paredzamā vērtība neizriet no šī lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu, nav šķērslis Tiesai atbildēt uz prejudiciālo jautājumu.
31
Ņemot vērā šos ievada precizējumus, jānorāda: Direktīvas 2014/24 42. panta 3. punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka tehniskās specifikācijas tiek formulētas, atsaucoties citastarp uz – prioritārā secībā – valsts standartiem, ar kuriem tiek transponēti Eiropas standarti, starptautiskiem standartiem vai valsts standartiem. Šajā tiesību normā ir arī paredzēts, ka “katru atsauci” papildina ar vārdiem “vai līdzvērtīgs”.
32
No minētās tiesību normas formulējuma izriet, ka norāde “vai līdzvērtīgs” vienmēr ir jāpievieno, ja tehniskās specifikācijas formulētas, atsaucoties uz standartiem, tostarp uz valsts standartiem, ar kuriem transponē Eiropas standartus. Šajā pašā tiesību normā nav paredzēts nekāds izņēmums attiecībā uz saskaņotajiem standartiem Regulas Nr. 305/2011 2. panta 11. punkta izpratnē.
33
Šāda prasība turklāt atbilst Direktīvas 2014/24 VII pielikuma 2. punktam, kurā jēdziens “standarts” definēts kā tehniskā specifikācija, kuru atkārtotai vai pastāvīgai piemērošanai pieņēmusi atzīta – Eiropas vai valsts – standartizācijas institūcija un kuras ievērošana nav obligāta, un tā ir pieejama plašai sabiedrībai.
34
Līdz ar to valsts tiesisko regulējumu nevar kritizēt par to, ka līgumslēdzējām iestādēm tiek prasīts pievienot norādi “vai līdzvērtīgs” visos gadījumos, kad tehniskās specifikācijas formulētas, atsaucoties uz standartiem.
35
Šo interpretāciju apstiprina konstatējums, ka saskaņā ar šīs direktīvas 42. panta 5. punktu gadījumā, kad piedāvātie būvdarbi, piegādes vai pakalpojumi neatbilst tehniskajām specifikācijām, kas saskaņā ar minētās direktīvas 42. panta 3. punkta b) apakšpunktu formulētas, atsaucoties uz standartiem, pretendents savā piedāvājumā var pierādīt, ka piedāvātie risinājumi līdzvērtīgi nodrošina tehnisko specifikāciju prasību izpildi.
36
Šī sprieduma 34. punktā ietverto vērtējumu apstiprina arī Direktīvas 2014/24 mērķis, kas minēts tās 74. apsvērumā, proti, ka publiskā iepirkuma rīkotāju noteiktās tehniskās specifikācijas ļauj atvērt publisko iepirkumu konkurencei un atspoguļo citastarp tirgū pastāvošo tehnisko risinājumu dažādību.
37
No visa iepriekš minētā izriet, ka šajā gadījumā nav nozīmes tam, ka standarts EN 1340:2003, kas transponēts ar iesniedzējtiesas minēto standartu BDS EN 1340:2005, vēlāk to neaizvietojot vai neatzīstot par novecojušu, ir atrodams saskaņoto standartu sarakstā, kas ietverts jaunākajā Komisijas paziņojumā, kurš publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saistībā ar Regulas Nr. 305/2011 īstenošanu (OV 2018, C 92, 139. lpp.). Nav nozīmes arī tam, ka pamatlietas faktu rašanās laikā standarts EN 60332‑1‑2:2004 bija iekļauts saskaņoto standartu sarakstā, kas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts ar Komisijas paziņojumu saistībā ar Direktīvas 2014/35 īstenošanu (OV 2018, C 326, 4. lpp.).
38
Ņemot vērā visus iepriekš minētos apsvērumus, uz uzdoto jautājumu jāatbild, ka Direktīvas 2014/24 42. panta 3. punkta b) apakšpunkts jāinterpretē tādējādi, ka tam nav pretrunā tāds valsts tiesiskais regulējums, kurā līgumslēdzējām iestādēm tiek prasīts pievienot norādi “vai līdzvērtīgs” visos gadījumos, kad iepirkuma procedūras dokumentācijā ietvertās tehniskās specifikācijas formulētas, atsaucoties uz valsts standartiem, ar kuriem transponēti Eiropas standarti, tostarp saskaņotajiem standartiem, uz kuriem attiecas Regula Nr. 305/2011.
Par tiesāšanās izdevumiem
39
Attiecībā uz pamatlietas pusēm šī tiesvedība izriet no tiesvedības, kas notiek iesniedzējtiesā, tāpēc tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto pušu izdevumi, nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (devītā palāta) nospriež:
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK, kas grozīta ar Komisijas 2019. gada 30. oktobra Deleģēto regulu (ES) 2019/1828, 42. panta 3. punkta b) apakšpunkts
jāinterpretē tādējādi, ka
tam nav pretrunā tāds valsts tiesiskais regulējums, kurā līgumslēdzējām iestādēm tiek prasīts pievienot norādi “vai līdzvērtīgs” visos gadījumos, kad iepirkuma procedūras dokumentācijā ietvertās tehniskās specifikācijas formulētas, atsaucoties uz valsts standartiem, ar kuriem transponēti Eiropas standarti, tostarp saskaņotajiem standartiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 305/2011 (2011. gada 9. marts), ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK.
[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – bulgāru.