62007CC0376
FORSLAG TIL AFGØRELSE FRA GENERALADVOKAT
P. MENGOZZI
fremsat den 10. september 2008 (
1
)
Sag C-376/07
Staatssecretaris van Financiën
mod
Kamino International Logistics BV
»Den fælles toldtarif — kombineret nomenklatur — tarifering — monitorer af typen Liquid Crystal Display (LCD), som kan tilsluttes et SUB-D-, DVI-D-, USB-, S-video- og Composite-video-stik — pos. 8471 — pos. 8528 — forordning (EF) nr. 754/2004«
I — Indledning
1.
Domstolen anmodes i nærværende sag om at svare på tre præjudicielle spørgsmål, som er fremsat af den forelæggende ret, Hoge Raad der Nederlanden, vedrørende visse bestemmelser i den kombinerede nomenklatur. Den nationale ret skal træffe afgørelse angående tariferingen af en monitor med flydende krystaldisplay (herefter »LCD«), som er importeret af selskabet Kamino International Logistics BV (herefter »Kamino«), og i den forbindelse anmoder ovennævnte ret Domstolen om en fortolkning af visse bestemmelser i nomenklaturen.
II — Lovgivningen
A — Bestemmelserne i den kombinerede nomenklatur
2.
Den kombinerede nomenklatur, der finder anvendelse på de faktiske omstændigheder i nærværende søgsmål, er fra 2004 og indeholdt i forordning nr. 1789/2003 (
2
) (herefter »KN 2004«).
3.
I del, afsnit I, af KN 2004, benævnt »Almindelige bestemmelser«, foreskriver:
»[…]
Tariferingen af varer i den kombinerede nomenklatur sker efter følgende regler:
1.
Overskrifter til afsnit, kapitler og underkapitler tjener alene til orientering; tariferingen skal ske med hjemmel i positionsteksterne og de til afsnit og kapitler knyttede bestemmelser samt, for så vidt det ikke strider mod de nævnte tekster og bestemmelser, efter nedenstående regler.
[…]
3.
Såfremt varer […] kan henføres under to eller flere positioner, afgøres tariferingen efter følgende regler:
a)
Den position, der har den mest specificerede varebeskrivelse, skal foretrækkes for positioner med en mere almindelig varebeskrivelse. […]
b)
Når den foran under a) nævnte regel ikke kan anvendes ved tariferingen af blandinger eller sammensatte varer, bestående af forskellige materialer eller forskellige bestanddele, eller af varer i sæt til detailsalg, tariferes de pågældende varer, som om de bestod af det materiale eller den bestanddel, der er karaktergivende, for så vidt udøvelsen af et skøn herover forekommer mulig.
c)
Når hverken den foran under a) eller den foran under b) angivne regel kan anvendes ved tariferingen, henføres varen under den position, som har det højeste nummer blandt de positioner, der i lige grad kan komme i betragtning.
4.
Varer, som ikke kan tariferes i henhold til ovenstående bestemmelser, tariferes i samme position som de varer, hvormed de har mest tilfælles.«
4.
Afsnit XVI i KN 2004 er benævnt »Maskiner og apparater samt mekaniske redskaber; elektrisk materiel; dele dertil; lydoptagere og lydgengivere samt billed- og lydoptagere og billed- og lydgengivere til fjernsyn; dele og tilbehør dertil«. I dette afsnit er indeholdt kapitel 84, »Atomreaktorer; kedler; maskiner og apparater samt mekaniske redskaber; dele dertil«, og kapitel 85, »Elektriske maskiner og apparater; elektrisk materiel samt dele dertil; lydoptagere og lydgengivere samt billed- og lydoptagere og billed- og lydgengivere til fjernsyn samt dele og tilbehør dertil«.
5.
Kapitel 84 indledes af følgende »Bestemmelser«:
»[…]
B.
Automatiske databehandlingsmaskiner kan foreligge som anlæg bestående af et varierende antal selvstændige enheder. Under forbehold af litra E nedenfor skal en enhed anses for en del af et komplet anlæg, såfremt den opfylder alle de følgende betingelser:
a)
Den anvendes udelukkende eller hovedsageligt i forbindelse med et automatisk databehandlingsanlæg.
b)
Den kan tilsluttes centralenheden enten direkte eller gennem en eller flere andre enheder.
c)
Den kan modtage eller aflevere data i en form (koder eller signaler), der kan anvendes af anlægget.
C.
Enheder, der foreligger særskilt, til automatiske databehandlingsanlæg tariferes i pos. 8471.
D.
Printere, tastaturer, indlæsningsenheder med X-Y-koordinater og diskettelagerenheder, der opfylder betingelserne i litra B b) og B c) ovenfor, tariferes altid som enheder i pos. 8471.
E.
Maskiner, der udfører en selvstændig funktion, bortset fra databehandling, og som er sammenbygget eller forbundet med en automatisk databehandlingsmaskine, tariferes i positionen for den pågældende arbejdsfunktion, eller, hvis en sådan ikke findes, i en relevant opsamlingsposition.
[…]«
6.
Kapitel 84 i KN 2004 indeholder bl.a. følgende positioner:»8471Automatiske databehandlingsmaskiner og enheder dertil; magnetiske og optiske læsere; maskiner til overførsel af data til datamedier i kodet form samt maskiner til bearbejdning af sådanne data, ikke andetsteds tariferet:[…]847160
—
Indlæse- eller udlæseenheder, også sammenbygget med en lagerenhed i et fælles kabinet:
[…]84716090
— —
Andre varer.«
7.
I kapitel 85 i KN 2004 findes derimod følgende positioner:»8528Fjernsynsmodtagere, også med indbyggede radiofonimodtagere, lydoptagere eller lydgengivere eller videooptagere eller videogengivere; videomonitorer eller videoprojektionsapparater:[…]
—
Videomonitorer:
852821
— —
Til farvefjernsyn
— — —
Med katodestrålerør
[…]85282190
— — —
I andre tilfælde.«
B — Forklarende bemærkninger til det harmoniserede system
8.
Det harmoniserede system, som er udarbejdet inden for Toldsamarbejdsrådet, udgør udgangspunktet for udarbejdelse af den kombinerede nomenklatur (
3
). Det harmoniserede system er forsynet med forklarende bemærkninger. På tidspunktet for de faktiske omstændigheder i hovedsagen kunne man i de forklarende bemærkninger til pos. 8471 læse følgende:
»Denne underposition omfatter bl.a. skærme til automatiske databehandlingsmaskiner, som viser en grafisk repræsentation af de udarbejdede data. De afviger fra de videomonitorer og fjernsynsmodtagere, der er listet i pos. 85.28 under de forskellige profiler, bl.a. følgende:
1)
Skærme til automatiske databehandlingsmaskiner kan udelukkende modtage signal fra en automatisk databehandlingsmaskines centralenhed, og de kan derfor ikke gengive et farvebillede ud fra et sammensat videosignal i bølgeform, der stemmer overens med en transmissionsstandard (NTSC, SECAM, PAL, D-MAC osv.). De er udstyret med typiske stik til databehandlingssystemet (f.eks. et RS-232-interface eller DIN- eller SUB-D-stik), og de har ikke et lydkredsløb. […]
2)
Disse skærme er karakteriseret ved lavere elektromagnetiske emissioner. De har en dot pitch, der går fra 0,41 mm for mellemstor opløsning, som reduceres i takt med, at opløsningen øges.
3)
For at kunne vise små, men tydelige billeder bruger skærmene, der er tariferet i denne position, en mindre pixelstørrelse og større konvergensstandard end videomonitorer og fjernsynsmodtagerne, der er placeret i pos. 85.28. […]« (
4
).
C — Forklarende bemærkninger til KN
9.
De forklarende bemærkninger til KN, som var gældende på tidspunktet for de faktiske omstændigheder, og som Kommissionen har udarbejdet (
5
), foreskriver for underposition 84716090 følgende:
»Denne underposition omfatter bl.a. dataskærme, som kun kan anvendes som udlæseenheder til automatiske databehandlingsmaskiner.
Disse skærme kan ikke gengive et billede på grundlag af et kodet (sammensat) videosignal.«
D — Forordning nr. 754/2004
10.
I Kommissionens forordning (EF) nr. 754/2004 af 21. april 2004 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur (
6
) findes i underposition 82582190 to produkter, som beskrives på følgende måde:
»1.
En farve-plasmaskærm med diagonalmål på 106 cm (udvendige dimensioner: 104 cm bredde x 64,8 cm højde x 9,5 cm dybde) med en konfiguration på 852 x 480 pixel.
Apparatet har følgende interface:
—
en RGB-indgang
—
en DVI-indgang (digital visual interface)
—
en kontrolindgang.
Med RGB-indgangen er apparatet i stand til at gengive data direkte fra en automatisk databehandlingsmaskine.
Med DVI-indgangen er apparatet i stand til at gengive signaler direkte fra en automatisk databehandlingsmaskine eller en anden kilde såsom en dvd-afspiller eller et videospil afspillet via en tuner boks.
2.
En farve-plasmaskærm med diagonalmål på 106 cm (udvendige dimensioner: 103 cm bredde x 63,6 cm højde x 9,5 cm dybde) med en konfiguration på 1024 x 1024 pixel og aftagelige højtalere.
Apparatet har følgende interface:
—
en DVI-indgang (digital visual interface)
—
en kontrolindgang.
Med DVI-indgangen er apparatet i stand til at gengive signaler direkte fra en automatisk databehandlingsmaskine eller en anden kilde såsom en dvd-afspiller eller et videospil afspillet via en tuner boks.«
11.
Begrundelsen for førnævnte tarifering, som er ens for de to produkter, er følgende:
»Tariferingen i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse 1 og 6 vedrørende den kombinerede nomenklatur og teksten til KN-kode 8528, 852821 og 85282190.
Tarifering under underposition 847160 er udelukket, da skærmen ikke er af den art, der anvendes udelukkende eller hovedsageligt i forbindelse med et automatisk databehandlingsanlæg (se bestemmelse 5 til kapitel 84).
Tarifering under pos. 8531 er ligeledes udelukket, da apparatets funktion ikke er at producere visuelle signaler på en tavle (se de forklarende bemærkninger til HS, pos. 8531, punkt D).«
III — Hovedsagen og de præjudicielle spørgsmål
12.
I august 2004 importerede Kamino et parti farvemonitorer, model BenQ FP231W med følgende karakteristika: diagonalmål på 23 tommer (58,42 cm), maksimal opløsning på 1920 x 1200 pixel, et skærmformat på 16:10, luminans på 250 cd/m2, en kontrast på 500:1, 16,7 mio. farver og en pixelstørrelse på 0,258 mm. Det er muligt at tilslutte monitoren til D-Sub (VGA), DVI-D, USB, S-video og Composite-video porte, og herudover findes en lydudgang (
7
).
13.
De hollandske toldmyndigheder mener, at den omhandlede monitor skal tariferes i underpositon 85282190 i KN 2004. Kamino mener derimod, at det omhandlede produkt skal tariferes i pos. 8471 i KN 2004.
14.
Sagen blev indbragt for den forelæggende ret som øverste appelinstans, og denne fandt det nødvendigt at fremlægge følgende præjudicielle spørgsmål for Domstolen:
»1)
Skal bestemmelse 5.B til kapitel 84 i KN, som affattet i bilag I til Kommissionens forordning (EF) nr. 1789/2003 af 11. september 2003, fortolkes således, at en farvemonitor, der er i stand til at reproducere signaler fra såvel en automatisk databehandlingsmaskine som omhandlet i pos. 8471 i KN som fra andre kilder, ikke kan tariferes i pos. 8471 i KN?
2)
Hvis den i spørgsmål 1 omhandlede monitor skal tariferes i pos. 8471 i KN, hvilke kriterier skal da lægges til grund med henblik på at fastslå, om der er tale om en sådan enhed, der udelukkende eller hovedsagelig anvendes i en automatisk databehandlingsmaskine?
3)
Omfatter anvendelsesområdet for Kommissionens forordning (EF) nr. 754/2004 af 21. april 2004 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur ligeledes den omhandlede monitor, og er denne forordning i bekræftende fald gyldig, henset til svaret på de to første spørgsmål?«
IV — Det første præjudicielle spørgsmål
15.
Med det første præjudicielle spørgsmål ønsker den forelæggende ret oplyst, om bestemmelse 5 til kapitel 84 i KN 2004 medfører, at en monitor, der er i stand til at reproducere signaler fra såvel en computer som fra andre kilder, ikke kan tariferes i pos. 8471 i kapitel 84. Selv om den nationale ret ikke udtrykkeligt angiver det i spørgsmålene, står det klart — også på baggrund af præmisserne i forelæggelseskendelsen — at referencen skal forstås som en henvisning til bestemmelse 5.B.
A — Parternes argumenter
16.
Kamino gør gældende, at der generelt set ikke eksisterer og aldrig har eksisteret monitorer, der kun kan fungere ved tilslutning til en computer, idet alle monitorer altid vil kunne gengive billeder fra forskellige kilder ved brug af passende tilslutninger (
8
).
17.
Kommissionens og de hollandske toldmyndigheders opfattelse, hvorefter muligheden for at tilslutte en monitor til et andet apparat end en computer medfører, at denne ikke kan tariferes i pos. 8471, udelukker dermed, at en monitor tariferes i denne toldposition, hvilket frembringer et absurd resultat.
18.
På den anden side kan tarifering af de omhandlede monitorer i pos. 8471 ikke udelukkes på baggrund af bestemmelse 5.E til kapitel 84, idet de omhandlede monitorer ikke udfører en anden selvstændig funktion end databehandling (
9
).
19.
Bestemmelse 5.B til kapitel 84 kræver ikke i sig selv, at en computers periferiudstyr udelukkende er beregnet til databehandling, for at den kan tariferes som it-udstyr. Da nævnte regel kræver, at periferiudstyr »udelukkende eller hovedsagelig [anvendes] i forbindelse med et automatisk databehandlingsanlæg«, vil en anden anvendelse end i forbindelse med et databehandlingsanlæg principielt set ikke være uforenelig med en tarifering i kapitel 84 (
10
).
20.
Kommissionen har i andre tilfælde udtrykkeligt tilladt en tarifering i pos. 8471 af visse monitorer, der teoretisk set kan reproducere lyd- og videosignaler fra andre kilder end en computer. Det er navnlig sket i henhold til tariferingsforordning nr. 2171/2005 (
11
).
21.
Som følge heraf udelukker bestemmelse 5 til kapitel 84 i KN 2004 ikke, at en farvemonitor, der er i stand til at gengive både signaler fra en computer og signaler fra andre kilder, kan tariferes i pos. 8471.
22.
Den nederlandske regering gør gældende, at en monitor, der er i stand til at reproducere billeder fra en computer og billeder fra andre kilder, såsom en dvd-afspiller eller en spillekonsol, almindeligvis ikke kan tariferes i pos. 8471, men derimod skal placeres i pos. 8528 i KN 2004 (
12
).
23.
På den anden side kan en monitor som den omhandlede, som er udstyret med D-sub, DVI-D, USB, S-video og Composite-video forbindelser samt en lydudgang, ikke tariferes i pos. 8471, idet den ikke er af den art, som udelukkende eller hovedsageligt anvendes i forbindelse med automatiske databehandlingssystemer (
13
).
24.
Kommissionen fokuserer især på den omhandlede monitors karakteristika og udelukker, at disse monitorer kan anses for at være af en sådan art, som »udelukkende eller hovedsagelig anvendes i forbindelse med et automatisk databehandlingssystem«, da de på grund af deres tekniske karakteristika nemt kan anvendes til andre formål (
14
).
25.
Tarifering af de omhandlede monitorer i kapitel 84 i KN 2004 er endvidere udelukket i medfør af bestemmelse 5.E til samme kapitel, idet monitorerne også udfører en »anden selvstændig funktion end databehandling« (
15
).
26.
Generelt finder Kommissionen, at muligheden for at reproducere signaler fra andre kilder end en computer udelukker monitoren fra at kunne tariferes i pos. 8471 i KN 2004 (
16
).
B — Bedømmelse
1. Indledende betragtninger
27.
Både den nederlandske regering og Kommissionen har i forbindelse med det første præjudicielle spørgsmål fremført omfattende betragtninger med hensyn til de omhandlede monitorers specifikke karakteristika og har gjort gældende, at de ikke har de nødvendige karakteristika for at kunne tariferes i pos. 8471 i KN 2004.
28.
Jeg vil dog påpege, at den forelæggende ret med sit første spørgsmål ikke anmoder Domstolen om at angive en toldposition, hvori de omhandlede produkter skal tariferes. Spørgsmålet drejer sig derimod mere generelt set om fortolkningen af bestemmelse 5 til kapitel 84 i KN 2004.
29.
I min behandling af ovennævnte spørgsmål vil jeg undlade at tage parternes argumenter angående det omhandlede produkts egenskaber i betragtning og begrænse mig til en fortolkning af nævnte bestemmelse 5. Under alle omstændigheder kan parternes argumenter angående de specifikke karakteristika for de produkter, der skal tariferes, tages i betragtning ved behandlingen af det andet præjudicielle spørgsmål, på trods af at den forelæggende ret heller ikke her anmoder Domstolen om at udtale sig om produkternes konkrete tarifering, men blot anmoder om nogle generelle retningslinjer.
2. Spørgsmålets indhold
30.
Det standpunkt, som den nederlandske regering og Kommissionen har antaget i nærværende sag, har åbenlyst til formål at afgøre sagen med en besvarelse af det første spørgsmål og består i at gøre gældende, at såfremt en monitor er i stand til at gengive billeder fra andre kilder end en computer, kan denne monitor ikke tariferes i kapitel 84 i KN 2004 (
17
).
31.
Dette standpunkt mener jeg ikke bør tages til følge.
32.
Den indholdsmæssige ordlyd af bestemmelse 5.B til kapitel 84 i KN 2004 er tydelig: For at kunne betragte periferiudstyr (og hermed også en monitor) som en integreret del af et databehandlingssystem, som således skal tariferes i kapitel 84, kræves der ikke, at periferiudstyret teoretisk set udelukkende anvendes som en del af et sådant system. Der kræves derimod, at periferiudstyret »udelukkende eller hovedsageligt [anvendes] i forbindelse med et automatisk databehandlingsanlæg« (min fremhævelse).
33.
Den nederlandske regerings og Kommissionens foreslåede fortolkning ville svare til, at man fra teksten fjernede ordlyden »eller hovedsageligt«, hvilket ikke er acceptabelt. Også enheder, der er beregnet til anvendelse »hovedsageligt« og ikke udelukkende ved tilslutning til en computer, kan således tariferes som et databehandlingsprodukt.
34.
Tanken bag den nederlandske regerings og Kommissionens standpunkt er sandsynligvis forbundet med det faktum, at det i praksis er svært at bestemme det specifikke omfang af adverbiet »hovedsagelig«, især set i lyset af Domstolens retspraksis, som med henblik på toldtariferinger i høj grad fokuserer på produkternes konkrete og objektivt målelige egenskaber (
18
).
35.
De problemer, der kan være ved den praktiske anvendelse af de nævnte bestemmelser, berettiger dog ikke, at man ignorerer et væsentligt element i denne bestemmelse. Løsningen af sådanne problemer er at finde på et højere niveau og kan — i det omfang Domstolen skal tage stilling hertil — diskuteres i forbindelse med behandlingen af det andet præjudicielle spørgsmål.
3. Eventuel relevans af bestemmelse 5.E til kapitel 84
36.
Jeg vil kun kort komme ind på Kommissionens argument om, at tarifering af de omhandlede monitorer under kapitel 84 i KN 2004 er udelukket på baggrund af bestemmelse 5.E til samme kapitel.
37.
Først og fremmest vil jeg i den forbindelse påpege, at den forelæggende ret ikke anmoder Domstolen om at vurdere anvendelsesområdet for nævnte bestemmelse.
38.
Under alle omstændigheder mener jeg, at bestemmelse 5.E kun kan udelukke tarifering af et apparat under kapitel 84 i KN 2004, hvis den »anden selvstændige funktion end databehandling« er den eneste, det pågældende apparat udfører. I modsat fald vil visse produkter risikere at blive tariferet ud fra en funktion, der sagtens kunne være fuldstændig underordnet eller irrelevant (
19
).
39.
Jeg finder derfor ikke, at bestemmelse 5.E kan finde anvendelse i nærværende sag. Domstolen har på den ene side bekræftet, at det, at en monitor kan gengive billeder fra en computer, ikke kan anses for at være en »selvstændig funktion« i ovennævnte forstand (
20
). Selv om parterne er uenige om de omhandlede monitorers tilsigtede anvendelsesformål, så hævder ingen af dem på den anden side, at andre anvendelser end databehandling (dvs. anvendelser, der ikke er it-relaterede) er de eneste mulige.
4. Forklarende bemærkninger til det harmoniserede system og KN
40.
Det skal nu undersøges i nærværende sag, om en tarifering af de omhandlede monitorer under kapitel 84 i KN 2004 kan udelukkes på baggrund af de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system og KN.
a) Forklarende bemærkning til pos. 8471 i det harmoniserede system
41.
Det skal først og fremmest understreges, at de forklarende bemærkninger i henhold til fast retspraksis under ingen omstændigheder er juridisk bindende, uanset hvor vigtige de er, og at de ikke må være i strid med indholdet i det harmoniserede system og KN (
21
).
42.
Hvad angår den forklarende bemærkning til pos. 8471 i det harmoniserede system vil jeg påpege, at den blev formuleret mere end to år før de faktiske omstændigheder i hovedsagen (hvilket er tilstrækkeligt inden for it-verdenen til, at de markedsførte produkter har ændret sig i betydeligt omfang), og at den også kan fortolkes på en sådan måde, at den ikke omhandler alle monitorer, der falder inden for pos. 8471, men kun en del af disse. Det kan udledes af bemærkningens indledning, hvorefter »[d]enne underposition […] bl.a. [omfatter] skærme til automatiske databehandlingsmaskiner«. I dette tilfælde kan der også eksistere andre skærme, som ikke kan defineres som »skærme til automatiske databehandlingsmaskiner«, men som alligevel kan tariferes i pos. 8471.
43.
Det skal dog indrømmes, at den pågældende forklarende bemærkning faktisk har til hensigt at give en udtømmende oversigt over de monitorer, der skal omfattes af pos. 8471, og derfor skal man bemærke følgende. Hvis den forklarende bemærkning fortolkes således, afviger den fra den forudsætning, som jeg allerede har angivet som fejlagtig, nemlig at det kun er monitorer, der er i stand til udelukkende at blive tilsluttet en computer, som kan tariferes i pos. 8471. Den forklarende bemærkning tager med andre ord heller ikke højde for den mulighed, som klart fremgår af teksten i det harmoniserede system, at en monitor kan tariferes i pos. 8471, selv om den også kan bruges i andre sammenhænge end databehandling, selv om dette ikke er hovedformålet (
22
). Som konsekvens heraf kan bemærkningen ikke anvendes, hvis den fortolkes således, idet den vil være i modstrid med det harmoniserede system.
44.
Med hensyn til de andre tekniske karakteristika, som den omhandlede forklarende bemærkning angiver for de monitorer, der skal tariferes i pos. 8471, mener jeg, at det omhandlede produkt i nærværende sag fuldt ud opfylder disse.
b) Forklarende bemærkning til underposition 84716090 i KN
45.
Den forklarende bemærkning, der finder anvendelse for underposition 84716090 i KN 2004, giver heller ikke mulighed for at udelukke en tarifering af de omhandlede monitorer i denne position.
46.
Den pågældende forklarende bemærkning indeholder eksempler og er ikke udtømmende. Med andre ord angiver bemærkningen en specifik gruppe af produkter, som hører ind under den omhandlede position, men den udelukker ikke andre produkter, der afviger fra disse, fra også at kunne tariferes i samme position. Dette fremgår tydeligt af formuleringen af denne bemærkning (
23
).
5. WTO-aftalen om handel med informationsteknologiprodukter
47.
De hidtil fremførte betragtninger finder yderligere bekræftelse i lyset af WTO-aftalen om handel med informationsteknologiprodukter.
48.
Man må ikke glemme, at kernen i problemet med at tarifere de omhandlede produkter består i, at disse produkter, alt efter deres tarifering i KN, kan være underlagt eller fritaget for told ved import.
49.
Navnlig er it-produkter almindeligvis fritaget for toldafgifter i henhold til en aftale, som blev indgået inden for Verdenshandelsorganisationen (WTO), og som fremgår af en ministererklæring af 13. december 1996 om handel med informationsteknologiprodukter. Denne aftale blev godkendt af Rådet ved afgørelse 97/359/EF af 24. marts 1997 om fjernelse af told på informationsteknologiprodukter (
24
).
50.
Generelt set viser Kommissionen og visse medlemsstater en tendens til at fortolke den omhandlede aftale på en restriktiv måde og begrænser således området for de produkter, som omfattes af toldfritagelsen.
51.
Selv om det er yderst problematisk at optage WTO-aftalerne direkte i fællesskabsretten (
25
), mener jeg i lyset af forpligtelsen til overensstemmende fortolkning (
26
), at den åbenlyse tilskyndelse i aftalen til fri bevægelighed uden toldafgifter for it-produkter skal holdes for øje ved fortolkningen af KN (
27
).
6. Frivillig ensidig suspension af told på visse typer monitorer
52.
Besværet med at tarifere monitorer med krystaldisplay på en entydig måde anerkendes også i fællesskabsretten. Siden 2005 har alle farvemonitorer med krystaldisplay med et diagonalmål på højst 48,5 cm (ca. 19 tommer) og et skærmformat på 4:3 eller 5:4 været fritaget for toldafgift (
28
). Dette valg, der har en ensidig karakter, er truffet som følge af de praktiske vanskeligheder med at bestemme hovedformålet for de omhandlede produkter samt på baggrund af følgende konstatering: »Handelsdata viser i øjeblikket, at monitorer, der anvender LCD-teknik (flydende krystal) med en skærmdiagonal på 48,5 cm eller mindre og med skærmformat 4:3 eller 5:4, hovedsagelig anvendes som udlæseenheder til automatiske databehandlingsmaskiner« (
29
).
53.
Denne frivillige suspension var endnu ikke trådt i kraft på tidspunktet for de faktiske omstændigheder i hovedsagen, og under alle omstændigheder svarer de tekniske karakteristika for de omhandlede monitorer i nærværende sag ikke til de produkter, der nyder godt af en sådan suspension (de er faktisk større og har et andet skærmformat).
54.
Jeg vil dog gerne påpege, at det af forordning nr. 493/2005 klart fremgår, at det er umuligt at tarifere monitorerne på en simpel måde, navnlig fordi det er nødvendigt at acceptere, at visse skærme, der potentielt set er i stand til at reproducere signaler fra andre kilder end en computer, reelt set også kan anvendes udelukkende og hovedsagelig til databehandling.
7. Forslag til afgørelse i forbindelse med det første spørgsmål
55.
Jeg mener, at det første præjudicielle spørgsmål skal besvares med, at bestemmelse 5 til kapitel 84 i KN 2004 skal fortolkes således, at en farvemonitor, der er i stand til at reproducere signaler fra en automatisk databehandlingsmaskine samt signaler fra andre kilder, ikke alene af denne årsag kan udelukkes fra en tarifering i pos. 8471 i KN 2004.
V — Det andet præjudicielle spørgsmål
56.
Med det andet præjudicielle spørgsmål ønsker den forelæggende ret oplyst, hvilke kriterier der — hvis den omhandlede monitor skal tariferes i pos. 8471 i KN 2004 — skal lægges til grund med henblik på at fastslå, om en sådan monitor opfylder kravene i bestemmelse 5.B for at blive tariferet som edb-produkt.
A — Parternes argumenter
57.
Kamino gør gældende, at det for at fastslå, om en monitor udelukkende eller hovedsageligt anvendes i en automatisk databehandlingsmaskine, er nødvendigt at tage hensyn til, hvad produktet udelukkende eller hovedsageligt er beregnet til.
58.
I nærværende sag er der flere objektive faktorer, der gør, at man kan konkludere, at de omhandlede monitorer skal tariferes under kapitel 84 i KN 2004. Det drejer sig navnlig om pixelstørrelsen (»dot pitch«), opløsningen, skærmformatet på 16:10, tilstedeværelsen af VGA- og DVI-stik og manglen på en fjernbetjening, et SCART-stik, en tv-modtager samt knapper til skift af kanal (
30
).
59.
Både den nederlandske regering og Kommissionen mener derimod, at deres betragtninger vedrørende besvarelsen af det første spørgsmål bevirker, at det ikke er nødvendigt at svare på det andet spørgsmål.
60.
På trods af denne principmæssige stillingtagen har parterne ligeledes fremført nogle betragtninger i forbindelse med det første præjudicielle spørgsmål, som fremstår i logisk forbindelse med navnlig det andet spørgsmål.
61.
Den nederlandske regering har navnlig fremført, at en monitor med de specifikke karakteristika, som den omhandlede monitor har, efter deres mening ikke kan betragtes som værende beregnet udelukkende eller hovedsagelig til brug i forbindelse med et automatisk databehandlingssystem, især hvis man tager apparatets tilslutningsmuligheder i betragtning (D-sub, DVI-D, USB, S-video, Composite-video, lydudgang) (
31
).
62.
Ifølge den nederlandske regering, som har udtalt sig således som svar på Domstolens spørgsmål, skal en monitors mulige anvendelsesformål ud over databehandling være »ren og skær teoretiske«, for at den kan tariferes i pos. 8471.
63.
Kommissionen har på sin vis bemærket, at vendingen »anvendes udelukkende eller hovedsagelig i forbindelse med et automatisk databehandlingsanlæg« i bestemmelse 5.B til kapitel 84 i KN 2004 ikke refererer til apparatets anvendelsesformål, men til de funktioner, det udfører (
32
). Herudover vil den omhandlede monitors tekniske karakteristika og navnlig dimensionerne, opløsningen og luminansen fuldt ud være egnet til andre anvendelsesformål end databehandling, og betingelsen i litra a) i nævnte bestemmelse 5.B er derfor ikke opfyldt (
33
).
B — Bedømmelse
64.
Også i dette spørgsmål, som nok er det mest ømtålelige blandt de fremførte spørgsmål, anmodes der om, at Domstolen giver nogle generelle retningslinjer om fortolkningen af den kombinerede nomenklatur. Domstolen anmodes navnlig om at angive den præcise betydning af bestemmelse 5.B, litra a), til kapitel 84 i KN 2004 og, mere specifikt, hvilke elementer der skal tages hensyn til ved afgørelsen af, hvorvidt et produkt opfylder de foreskrevne betingelser i nævnte bestemmelse.
65.
Da Domstolen ikke anmodes om at angive den specifikke position i den kombinerede nomenklatur, hvor de omhandlede monitorer skal tariferes, overlades denne afgørelse til den forelæggende ret, som skal afsige dom i sagen i overensstemmelse med Domstolens anvisninger.
66.
Det centrale problem, som fremføres i det pågældende spørgsmål, består i at give en definition på adverbiet »hovedsageligt« (
34
). Der er ingen problemer med fortolkningen af det første adverbium »udelukkende«, mens udtrykket »hovedsageligt« er meget mindre entydigt i sin betydning.
67.
Det er tydeligt, at det ikke er muligt at give en fortolkning af dette adverbium af matematisk/procentvis art (ved f.eks. at sætte den procentvise anvendelse ved tilslutning til en computer til 80% af den samlede anvendelse), og jeg foreslår derfor Domstolen, at »hovedsageligt« i denne forbindelse fortolkes som svarende til »normal anvendelse«.
68.
Jeg mener, at begrebet »normal anvendelse« kan anvendes i konkrete tilfælde med mindre risiko for tvetydighed.
69.
Herudover mener jeg ikke, at udtrykket »hovedsageligt«, der er indeholdt i bestemmelsen, refererer til en tidsmæssig inddeling af produktets anvendelse, men først og fremmest til produktets mest hyppige anvendelse. Der skal med andre ord ikke tages stilling til den procentvise fordeling af produktets forskellige anvendelsesformål, hvis det anvendes i forskellige sammenhænge, men blot til produktets »typiske« eller »normale« anvendelse.
70.
Det er derfor nødvendigt, at man ved fortolkningen i det konkrete tilfælde fastslår, hvilken anvendelse af det enkelte produkt der med rimelighed må forventes.
71.
Hvis man følger min foreslåede fortolkning og tager det pågældende produkts normale anvendelse i betragtning, vil det imidlertid være problematisk at bestemme, hvilke kriterier der i det konkrete tilfælde finder anvendelse ved denne prøvelse.
72.
Jeg mener ikke, der er tvivl om, at man i den forbindelse først og fremmest skal tage produktets tekniske karakteristika i betragtning. I tilfældet med de omhandlede monitorer skal den forelæggende ret naturligvis tage højde for karakteristika som opløsning, skærmformat (forholdet mellem skærmbredde og -højde), tilslutningsmuligheder (
35
), mulighed for indstilling af højde og hældning, specifikke ergonomiske egenskaber med henblik på at installere og anvende monitoren »på skrivebordet« osv. med henblik på at fastslå, om produktet normalt anvendes i forbindelse med et automatisk databehandlingssystem.
73.
Med henblik på at fastslå et produkts normale anvendelse er det straks mere problematisk, hvis man tager udgangspunkt i dets kommercielle brugsformål, eller med andre ord produktets »target«. Denne mulighed skal efter min mening udelukkes.
74.
Det står klart, at hvis man lægger vægt på elementer som produktets deklarerede formål, der fremgår af produktemballagen eller reklamematerialet, så øges risikoen for, at dette misbruges. Det sker faktisk ofte i forskellige sammenhænge, bl.a. for at undgå salgsforbud eller fritage producenten for ansvar, at produkter svigagtigt markedsføres med et andet formål, end det egentlig er beregnet til. Det sker også, selv om målgruppen er bekendt med produkternes faktiske anvendelsesformål.
75.
Selv om der i princippet gives mulighed for at tage produktets anvendelsesformål i betragtning med henblik på toldtariferingen, mener jeg, at ovennævnte fremstilling i øvrigt stemmer overens med Domstolens retspraksis, hvori det understreges, at dette formål skal fastslås ud fra bestemte objektive elementer (
36
).
76.
Jeg mener ikke, at det argument, Kommissionen fremførte under retsmødet, er begrundet. Ifølge dette er produktets anvendelse irrelevant med henblik på dets tarifering. Jeg vil på den ene side bemærke, at der i bestemmelse 5.B til kapitel 84 i KN 2004 tales om produktets »anvendelse« (hvor der tales om produkter, der »udelukkende eller hovedsageligt [anvendes] i forbindelse med et automatisk databehandlingsanlæg«; min fremhævelse). På den anden side vil jeg påpege, at der her tales om anvendelsen af et produkt ud fra dets objektive karakteristika. Det er på sin vis et objektivt element, der ikke er subjektivt variabelt eller forbundet til måden, som produktet markedsføres på.
77.
Jeg foreslår derfor, at Domstolen besvarer det andet præjudicielle spørgsmål således, at det for at fastslå, om et produkt »udelukkende eller hovedsageligt [anvendes] i forbindelse med et automatisk databehandlingsanlæg« som omhandlet i bestemmelse 5.B, litra a), til kapitel 84 i KN 2004, er nødvendigt at undersøge, om produktet normalt anvendes i forbindelse med et automatisk databehandlingsanlæg. I den forbindelse skal der i hvert enkelt tilfælde tages hensyn til alle det omhandlede produkts objektive karakteristika.
VI — Det tredje præjudicielle spørgsmål
78.
Med det tredje og sidste præjudicielle spørgsmål ønsker den forelæggende ret oplyst, hvorvidt de omhandlede monitorer hører under anvendelsesområdet for forordning nr. 754/2004, og om denne forordning i bekræftende fald er gyldig.
A — Parternes argumenter
79.
Kamino vender om på rækkefølgen af de problemer, der fremføres af den forelæggende ret, og hævder først og fremmest, at forordning nr. 754/2004 ikke er gyldig, fordi den er udtryk for Kommissionens klare intention om at forhindre, at enhver monitor, der er i stand til at gengive videosignaler fra andre kilder end en computer, kan tariferes i pos. 8471, og dermed står i modsætning til selve KN og mere generelt med det harmoniserede system og Fællesskabets forpligtelser, idet den er en del heraf (
37
).
80.
Også selv om forordningen var gyldig, kan den under alle omstændigheder ikke anvendes i denne sag, idet den omhandler andre typer af produkter end dem, der behandles i denne sag (
38
).
81.
Den nederlandske regering gør derimod gældende, at nævnte forordning er gyldig og også kan finde direkte eller i det mindste tilsvarende anvendelse på de omhandlede monitorer (
39
).
82.
Ifølge Kommissionen er det set i lyset af svaret på første spørgsmål ikke nødvendigt at besvare det tredje spørgsmål.
B — Bedømmelse
83.
Jeg mener af følgende årsager ikke, at Kommissionens forordning nr. 754/2004 kan anvendes på de omhandlede monitorer.
84.
Først og fremmest kan en direkte anvendelse af selve forordningen udelukkes, da der er omfattende tekniske forskelle mellem de omhandlede monitorer og de skærme, der er genstand for tarifering i forordningen.
85.
I forordning nr. 754/2004 er der med hensyn til toldtarifering taget udgangspunkt i to plasmaskærme med et diagonalmål på 106 cm (svarende til ca. 42 tommer) og en skærmopløsning på hhv. 852 x 480 og 1024 x 1024 pixel.
86.
Disse to elementer viser klart, at der er tale om produkter, der er vidt forskellige fra de produkter, der er genstand for nærværende sag. Det skal påpeges, at de omhandlede monitorer i nærværende sag er meget mindre (23 tommer, dvs. 58,42 cm) og har en meget højere skærmopløsning (1920 x 1200 pixel). Det fremstår overensstemmende med den forskellige teknologi i de sammenlignede produkter. Mens en skærm med flydende krystaldisplay kan anvendes til forskellige formål, alt efter dens tekniske karakteristika, anvendes plasmaskærme typisk til at gengive tv-signaler, film og præsentationer med en lav opløsning i forhold til deres størrelse.
87.
På den anden side kan den nederlandske regerings argument som anført i punkt 41 i dens bemærkninger, hvori det påstås, at plasmateknologien, der karakteriserer monitorerne i henhold til forordning nr. 754/2004, ikke er relevant og ikke forhindrer, at forordningen kan anvendes på de i nærværende sag omhandlede monitorer, ikke tages til følge. Jeg mener, at det taler imod dette argument, at der objektivt set er forskelle mellem plasmateknologi og LCD-teknologi, samt det faktum, som også blev anerkendt under retsmødet af den nederlandske regering, at plasmaskærmene normalt ikke anvendes som periferiudstyr til databehandling. De omhandlede produkter kan med andre ord ikke erstatte hinanden.
88.
Det skal herefter undersøges, som den nederlandske regering fremfører i samme punkt 41 i sine bemærkninger, om forordning nr. 754/2004 eventuelt kan finde, hvis ikke direkte, så tilsvarende anvendelse på de omhandlede monitorer.
89.
Også her mener jeg, at svaret er negativt.
90.
Selv om Domstolen generelt har antaget, at det er muligt at anvende en tariferingsforordning på tilsvarende vis, så har den samtidig præciseret, at det kan ske i tilfælde af varer, der »svarer til« dem, der er omhandlet i selve forordningen, eftersom det fremmer »en sammenhængende fortolkning af KN samt ligebehandling af de erhvervsdrivende« (
40
). I nærværende sag kan man, som det er fremgået, ikke hævde, at de omhandlede monitorer med flydende krystaldisplay på nogen måde svarer til de plasmaskærme, der er genstand for forordning nr. 754/2004.
91.
Jeg finder derfor, at det tredje præjudicielle spørgsmål skal besvares med, at de omhandlede monitorer ikke falder inden for anvendelsesområdet for forordning nr. 754/2004. Der foreligger følgelig ikke elementer, der kan gøre denne forordning ugyldig.
VII — Forslag til afgørelse
92.
På baggrund af ovennævnte betragtninger foreslår jeg Domstolen at besvare de af Hoge Raad forelagte spørgsmål således:
»1)
Bestemmelse 5 til kapitel 84 i den kombinerede nomenklatur for 2004 skal fortolkes således, at en farvemonitor, der er i stand til at reproducere signaler såvel fra en automatisk databehandlingsmaskine som fra andre kilder, ikke alene af denne årsag kan udelukkes fra en tarifering i pos. 8471 i den kombinerede nomenklatur for 2004.
2)
For at fastslå, om et produkt »udelukkende eller hovedsageligt [anvendes] i forbindelse med et automatisk databehandlingsanlæg« som omhandlet i bestemmelse 5.B, litra a), til kapitel 84 i den kombinerede nomenklatur for 2004, er det nødvendigt at undersøge, om produktet normalt anvendes i forbindelse med et automatisk databehandlingsanlæg. I den forbindelse skal der i hvert enkelt tilfælde tages hensyn til alle det omhandlede produkts objektive karakteristika.
3)
De i hovedsagen omhandlede monitorer falder ikke ind under anvendelsesområdet for Kommissionens forordning (EF) nr. 754/2004 af 21. april 2004 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur.«
(
1
) – Originalsprog: italiensk.
(
2
) – Kommissionens forordning (EF) nr. 1789/2003 af 11.9.2003 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif, EUT L 281, s. 1.
(
3
) – For en kontekstuel reference til bestemmelserne i KN og deres forbindelse til det harmoniserede system henvises til dom af 12.1.2006, sag C-311/04, ASAD, Sml. I, s. 609, præmis 25 og den deri nævnte retspraksis.
(
4
) – De citerede forklarende bemærkninger er fra februar 2002 og er kun tilgængelige i engelsk og fransk udgave. Derfor er den danske udgave ikke officiel.
(
5
) – Forklarende bemærkninger til de Europæiske Fællesskabers kombinerede nomenklatur, EFT C 256 af 23.10.2002, s. 1.
(
6
) – EUT L 118, s. 32.
(
7
) – Det skal bemærkes, at selv om en sådan »lydudgang« nævnes i sagen og ikke bestrides af parterne, fremgår det af den tilgængelige dokumentation på producentens internetside (www.benq.com), at denne »lydudgang« faktisk er et 12 V-stik til tilslutning af to eksterne højttalere, der kan påhægtes monitoren, men som skal tilsluttes til en ekstern lydkilde for at opnå signal. Med andre ord synes produktet ikke at være udstyret med et lydkredsløb.
(
8
) – Punkt 41 i selskabet Kaminos bemærkninger.
(
9
) – Ibidem, punkt 45.
(
10
) – Ibidem, punkt 55.
(
11
) – Kommissionens forordning (EF) nr. 2171/2005 af 23.12.2005 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur, EUT L 346, s. 7. I denne forordning er der i pos. 8471 tariferet en LCD-monitor med et diagonalmål på 15 tommer, en opløsning på 1024 x 768 pixel og et enkelt D-sub-interface. Kommissionen har bl.a. givet følgende begrundelse i forbindelse med tariferingen: »Skærmen er beregnet til at modtage signaler fra centralenheden i et automatisk databehandlingssystem. Varen er også i stand til at gengive video- og lydsignaler. I betragtning af skærmens størrelse og dens begrænsede kapacitet til at modtage signaler fra andre kilder end fra en automatisk databehandlingsmaskine via et kort uden videobehandlingsfunktioner, anses den imidlertid for værende af den art, som udelukkende eller hovedsagelig anvendes i automatiske databehandlingssystemer.«
(
12
) – Den nederlandske regerings bemærkninger, punkt 34.
(
13
) – Ibidem, punkt 36.
(
14
) – Kommissionens bemærkninger, punkt 28-36.
(
15
) – Ibidem, punkt 37.
(
16
) – Ibidem, punkt 39.
(
17
) – Dette fremgår navnlig som ovenfor nævnt af punkt 34 i den nederlandske regerings bemærkninger og i punkt 39 i Kommissionens bemærkninger. Jeg vil herudover påpege, at de samme parter også har fremført argumenter, dog uden at dette fremgår tydeligt, der afviger fra forudsætningen om, at selv om en monitor kan gengive videosignaler fra andre kilder end en computer, så er dette ikke tilstrækkeligt til at udelukke en tarifering i kapitel 84, såfremt denne »alternative« eller »ekstra« funktion ikke kun er marginal eller teoretisk (jf. f.eks. punkt 36 i den nederlandske regerings bemærkninger og punkt 36 i Kommissionens bemærkninger). Der henvises endvidere i denne forbindelse til behandlingen af det andet præjudicielle spørgsmål.
(
18
) – Jf. f.eks. dom af 26.9.2000, sag C-42/99, Eru Portuguesa, Sml. I, s. 7691, præmis 13, af 16.9.2004, sag C-396/02, DFDS, Sml. I, s. 8439, præmis 27, og af 8.12.2005, sag C-445/04, Possehl Erzkontor, Sml. I, s. 10721, præmis 19. Jf. også punkt 75 i nærværende forslag til afgørelse.
(
19
) – Jeg tillader mig her at henvise til mit forslag til afgørelse af 17.7.2008 i de forenede sager C-362/07 og C-363/07, Kip Europe m.fl, punkt 50-69, for yderligere behandling af problemet.
(
20
) – Dom af 19.5.1994, sag C-11/93, Siemens Nixdorf, Sml. I, s. 1945, præmis 16.
(
21
) – Jf. f.eks. dom af 19.4.2007, sag C-229/06, Sunshine Deutschland Handelsgesellschaft, Sml. I, s. 3251, præmis 27, af 18.7.2007, sag C-142/06, Olicom, Sml. I, s. 6675, præmis 31 og den deri nævnte retspraksis, og af 5.6.2008, sag C-312/07, JVC France, Sml. I, s. 4165, præmis 34.
(
22
) – Den aktuelle udgave af de forklarende bemærkninger i det harmoniserede system fra 2007 har en mere bred formulering. I den forklarende bemærkning til pos. 8528, hvor alle monitorer nu er tariferet, fremgår det, at de monitorer, der er beregnet til brug udelukkende eller hovedsageligt ved tilslutning til en computer (som skal tariferes i underposition 852841) »omfatter« monitorer, der kun kan bruges ved tilslutning til en computer. Det skal derfor ikke udelukkes, at også andre monitorer kan tariferes i denne position.
(
23
) – I nogle sprogudgaver af den forklarende bemærkning fremhæves bemærkningens ikke-udtømmende karakter af et adverbium. I den italienske udgave fremgår det f.eks., at positionen »specialmente« omfatter monitorer, der kan anvendes ved tilslutning til en computer. Den franske tekst bruger udtrykket »notamment«, og den spanske udgave bruger »especialmente«. Adverbiet findes derimod ikke i de andre sprogversioner, også selv om formuleringen — også i sådanne tilfælde — synes at antyde, at angivelsen ikke er udtømmende med hensyn til de produkter, der omfattes af underposition 84716090. Navnlig i den engelske udgave fremgår det, at »[t]his subheading includes visual display units which can only be used as output units for an automatic data-processing machine«, i den tyske udgave står, at »[h]ierher gehören Datensichtgeräte, die nur als Ausgabeeinheiten von automatischen Daten-verarbeitungsmaschinen verwendet werden können«, og i den hollandske fremgår det, at »[d]eze onderverdeling omvat beeldschermeenheden die uitsluitend kunnen worden gebruikt als uitvoereenheid voor een automatische gegevensverwerkende machine« (min fremhævelse).
(
24
) – EFT L 155, s. 1. I maj 2008 indgav USA en formel klage over for WTO over Fællesskabets toldafgifter på bl.a. monitorer af typen, som omhandles i nærværende sag. På tidspunktet for udarbejdelsen af nærværende forslag til afgørelse findes kun journalistiske referater vedrørende ovennævnte, så det er endnu ikke muligt at foretage en præcis vurdering heraf. Af journalistiske kilder fremgår det også, at Japan og Taiwan i forlængelse af USA’s sagsanlæg har foretaget lignende handlinger.
(
25
) – Domstolen har gentagne gange bekræftet, at muligheden for at anvende en WTO-aftale som parameter i vurderingen af lovligheden af fællesskabsretsakter er underlagt meget strenge betingelser, jf. dom af 30.9.2003, sag C-94/02 P, Biret & Cie mod Rådet, Sml. I, s. 10565, præmis 55 og 56 og den deri nævnte retspraksis. Domstolen har i den forbindelse bekræftet, at for at kunne undersøge lovligheden af en fællesskabsretsakt på baggrund af en WTO-aftale er det nødvendigt, at »Fællesskabet har ønsket at opfylde en særlig inden for rammerne af WTO påtaget forpligtelse, eller [at] den pågældende fællesskabsretsakt udtrykkeligt henviser til bestemte bestemmelser i WTO-aftalerne«. Ingen af disse betingelser synes at være opfyldt i forbindelse med KN.
(
26
) – Jf., med hensyn til en sådan forpligtelse dom af 24.11.1992, sag C-286/90, Poulsen, Sml. I, s. 6019, præmis 9, af 10.9.1996, sag C-61/94, Kommissionen mod Tyskland, Sml. I, s. 3989, præmis 52, og af 14.7.1998, sag C-341/95, Bettati, Sml. I, s. 4355, præmis 20. Med særlig henvisning til TRIPs-aftalen, som hører ind under WTO-systemet, og som har samme karakteristika, jf. dom af 16.6.1998, sag C-53/96, Hermès International, Sml. I, s. 3603, præmis 28, af 14.12.2000, forenede sager C-300/98 og C-392/98, Dior m.fl., Sml. I, s. 11307, præmis 47, og af 16.11.2004, sag C-245/02, Anheuser-Busch, Sml. I, s. 10989, præmis 55.
(
27
) – Jf. også mit forslag til afgørelse i sagen Kip Europe m.fl., nævnt ovenfor i fodnote 19, punkt 67-69.
(
28
) – Jf. Rådets forordning (EF) nr. 493/2005 af 16.3.2005 om ændring af bilag I til forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif, EUT L 82, s. 1. Denne foranstaltning er således bibeholdt i de efterfølgende udgaver af KN. I den udgave, der er gældende for året 2008, og som er indeholdt i Kommissionens forordning (EF) nr. 1214/2007 af 20.9.2007, EUT L 286, s. 1, er referencepositionen 85285990.
(
29
) – Tredje betragtning til forordning nr. 493/2005.
(
30
) – Kaminos bemærkninger, punkt 81-99.
(
31
) – Den nederlandske regerings bemærkninger, punkt 36.
(
32
) – Kommissionens bemærkninger, punkt 35.
(
33
) – Kommissionens bemærkninger, punkt 36.
(
34
) – De forskellige sprogudgaver af bestemmelse 5.B indeholder ikke betydelige forskelle på det punkt: Den italienske udgave, »esclusivamente o principalmente«, svarer f.eks. til den franske udgave, »exclusivement ou principalement«, den engelske udgave, »solely or principally«, den tyske udgave, »ausschließlich oder hauptsächlich«, den spanske udgave, »exclusiva o principalmente«, og den hollandske udgave, »uitsluitend of hoofdzakelijk«.
(
35
) – I den forbindelse vil jeg gerne påpege, at tilstedeværelsen af et DVI-stik efter min mening ikke alene kan udelukke, at en monitor fortrinsvis bruges til »databehandling«, som det påstås af den nederlandske regering og Kommissionen. Dette begrundes i, at et stadigt stigende antal og sikkert størstedelen af alle computere i de senere år er udstyret med netop en DVI-videoudgang, som erstatter VGA-udgangen.
(
36
) – Jf. f.eks. dom af 28.3.2000, sag C-309/98, Holz Geenen, Sml. I, s. 1975, præmis 15, af 5.4.2001, sag C-201/99, Deutsche Nichimen, Sml. I, s. 2701, præmis 20, og af 4.4.2004, sag C-130/02, Krings, Sml. I, s. 2121, præmis 30, samt Olicom-dommen, nævnt ovenfor i fodnote 21, præmis 18. Jeg vil herudover bemærke, at Domstolen i dom af 17.3.2005, sag C-467/03, Ikegami, Sml. I, s. 2389, præmis 24, har peget på et produkts markedsføringsmåde, også ad adiuvandum.
(
37
) – Kaminos bemærkninger, punkt 100-106.
(
38
) – Ibidem, punkt 107.
(
39
) – Den nederlandske regerings bemærkninger, punkt 38-42.
(
40
) – Krings-dommen, nævnt ovenfor i fodnote 36, præmis 35.