62023CO0131
TEISINGUMO TEISMO (devintoji kolegija) NUTARTIS
2024 m. sausio 9 d. (
*1
)
„Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Teisingumo Teismo procedūros reglamento 99 straipsnis – Išaiškintas teisės aktas – Sprendimas 2006/928/EB – Bendradarbiavimo su Rumunija ir jos pažangos siekiant orientacinių tikslų teismų reformos ir kovos su korupcija srityse patikrinimo mechanizmas – Pobūdis ir teisinės pasekmės – Privalomasis pobūdis Rumunijai – Tiesioginis orientacinių tikslų poveikis – Pareiga kovoti su korupcija apskritai, ypač su aukšto lygio korupcija – Pareiga numatyti atgrasomąsias ir veiksmingas baudžiamąsias sankcijas – Baudžiamosios atsakomybės senaties terminas – Konstitucinio Teismo sprendimas, kuriuo pripažinta negaliojančia nacionalinės teisės nuostata, reglamentuojanti šio termino nutraukimo priežastis – Sisteminė nebaudžiamumo rizika – Nullum crimen, nulla poena sine lege principas – Baudžiamosios teisės nuspėjamumo ir tikslumo reikalavimai – Palankesnio baudžiamojo įstatymo taikymo atgaline data principas (lex mitior) – Teisinio saugumo principas – Nacionalinis pagrindinių teisių apsaugos standartas – Valstybės narės teismų pareiga netaikyti šios valstybės narės Konstitucinio Teismo ir (arba) aukščiausiosios instancijos teismo sprendimų neatitikties Sąjungos teisei atveju“
Byloje C‑131/23
dėl Curtea de Apel Brașov (Brašovo apeliacinis teismas, Rumunija) 2023 m. kovo 2 d. nutartimi, kurią Teisingumo Teismas gavo 2023 m. kovo 3 d., pagal SESV 267 straipsnį pateikto prašymo priimti prejudicinį sprendimą baudžiamojoje byloje prieš
C.A.A.,
C.V.,
dalyvaujant
Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie – Direcţia Naţională Anticorupţie – Serviciul Teritorial Braşov,
Unitatea Administrativ Teritorială Judeţul Braşov,
TEISINGUMO TEISMAS (devintoji kolegija),
kurią sudaro kolegijos pirmininkė O. Spineanu-Matei, devintosios kolegijos teisėjo pareigas einantis ketvirtosios kolegijos pirmininkas C. Lycourgos (pranešėjas) ir teisėja L. S. Rossi,
generalinis advokatas M. Campos Sánchez-Bordona,
kancleris A. Calot Escobar,
atsižvelgęs į išklausius generalinį advokatą priimtą sprendimą išspręsti bylą motyvuota nutartimi pagal Teisingumo Teismo procedūros reglamento 99 straipsnį,
priima šią
Nutartį
1
Prašymas priimti prejudicinį sprendimą pateiktas iš esmės dėl ESS 19 straipsnio 1 dalies antros pastraipos, SESV 325 straipsnio 1 dalies, 1995 m. liepos 26 d. Briuselyje pasirašytos Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, parengtos vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu (OL C 316, 1995, p. 49; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 19 sk., 1 t., p. 9, toliau – FIA konvencija), 2 straipsnio 1 dalies, 2006 m. gruodžio 13 d. Komisijos sprendimo 2006/928/EB, nustatančio bendradarbiavimo su Rumunija ir jos pažangos siekiant orientacinių tikslų teismų reformos ir kovos su korupcija srityse patikrinimo mechanizmą (OL L 354, 2006, p. 56), Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 49 straipsnio 1 dalies paskutinio sakinio ir 53 straipsnio, taip pat Sąjungos teisės viršenybės principo išaiškinimo.
2
Šis prašymas pateiktas nagrinėjant C.A.A. ir C.V. pareikštą specialųjį skundą dėl jų galutinio apkaltinamojo nuosprendžio už prekybos poveikiu, pasyvios korupcijos ir piktnaudžiavimo tarnybine padėtimi nusikalstamas veikas, kiek tai susiję su C.A.A., ir piktnaudžiavimą tarnyba, kiek tai susiję su C.V., panaikinimo.
Teisinis pagrindas
Sąjungos teisė
3
Prieš 2007 m. sausio 1 d. numatytą Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą buvo priimtas Sprendimas 2006/928, remiantis, be kita ko, 2007 m. sausio 1 d. įsigaliojusio Akto dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo sąlygų ir Sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų (OL L 157, 2005, p. 203) 37 ir 38 straipsniais.
4
Šio sprendimo 1–6 ir 9 konstatuojamosios dalys išdėstytos taip:
„(1)
Europos Sąjunga grindžiama visoms valstybėms narėms bendru teisinės valstybės principu.
(2)
Laisvės, saugumo bei teisingumo erdvė ir vidaus rinka, sukurtos Europos Sąjungos sutartimi ir Europos bendrijos steigimo sutartimi, grindžiamos tarpusavio pasitikėjimu, kad administraciniai ir teismo sprendimai bei praktika visose valstybėse narėse atitinka teisinės valstybės principą.
(3)
Tai reiškia, kad visose valstybėse narėse turi egzistuoti nešališka, nepriklausoma ir veiksminga teisminė bei administracinė sistema, aprūpinta priemonėmis, būtinomis, inter alia, kovoti su korupcija.
(4)
2007 m. sausio 1 d. Rumunija taps Europos Sąjungos nare. Nors [Europos] Komisija atkreipė dėmesį į dideles Rumunijos pastangas pasirengimui narystei ES užbaigti, savo 2006 m. rugsėjo 26 d. ataskaitoje ji nurodė ir likusius, visų pirma su teisminės sistemos ir teisėsaugos institucijų atskaitomybe bei veiksmingumu susijusius klausimus, – sritis, kuriose vis dar būtina tolesnė pažanga siekiant užtikrinti šių institucijų gebėjimus įgyvendinti ir taikyti priemones, priimtas vidaus rinkai ir laisvės, saugumo bei teisingumo erdvei sukurti.
(5)
Stojimo akto 37 straipsniu Komisija įgaliojama imtis reikiamų priemonių kilus realiam pavojui, kad dėl Rumunijos prisiimtų įsipareigojimų neįgyvendinimo gali būti pažeistas vidaus rinkos veikimas. Stojimo akto 38 straipsniu Komisija įgaliojama imtis reikiamų priemonių kilus realiam pavojui, kad Rumunijoje gali būti rimtų trūkumų perkeliant, įgyvendinant arba taikant aktus, priimtus pagal ES sutarties VI antraštinę dalį ir pagal EB sutarties IV antraštinę dalį.
(6)
Likę su teisminės sistemos ir teisėsaugos institucijų atskaitomybe bei veiksmingumu susiję klausimai pateisina bendradarbiavimo su Rumunija ir jos pažangos siekiant orientacinių tikslų teismų reformos ir kovos su korupcija srityse patikrinimo mechanizmo sukūrimą.
<…>
(9)
Šį sprendimą reikėtų iš dalies pakeisti, jei Komisija nustatytų, kad būtina koreguoti orientacinius tikslus. Šis sprendimas turėtų būti panaikintas tinkamai įgyvendinus visus orientacinius tikslus.“
5
Sprendimo 2006/928 1 straipsnyje numatyta:
„Kiekvienais metais iki kovo 31 d., o pirmą kartą – ne vėliau kaip 2007 m. kovo 31 d., Rumunija pateiks Komisijai ataskaitą apie padarytą pažangą siekiant priede nurodytų orientacinių tikslų.
Komisija bet kuriuo metu gali suteikti techninę pagalbą vykdydama įvairią veiklą arba rinkti ir keistis informacija apie orientacinius tikslus. Be to, šiuo tikslu Komisija bet kuriuo metu gali organizuoti specialistų misijas į Rumuniją. Tokiu atveju Rumunijos valdžios institucijos teikia būtiną paramą.“
6
To paties sprendimo priedas suformuluotas taip:
„1 straipsnyje minėti orientaciniai tikslai, kurių turi siekti Rumunija:
1)
Užtikrinti skaidresnį ir veiksmingesnį teisminį procesą, didinant Aukštesniosios [Aukščiausiosios] magistratų tarybos gebėjimus ir atskaitomybę. Teikti ataskaitas ir stebėti naujųjų Civilinio proceso ir Baudžiamojo proceso kodeksų poveikį.
2)
Kaip numatyta, įsteigti Integralumo agentūrą, kuri būtų atsakinga už turto, interesų nesuderinamumo ir galimų interesų konfliktų tikrinimą, taip pat už privalomųjų sprendimų priėmimą, kurių pagrindu būtų imamasi atgrasančių sankcijų.
3)
Remiantis iki šiol padaryta pažanga toliau profesionaliai atlikti nešališkus tyrimus dėl aukštų pareigūnų kaltinimų korupcija.
4)
Imtis tolesnių priemonių užkirsti kelią korupcijai ir kovoti su ja, ypač vietos valdžios institucijose.“
Rumunijos teisė
Rumunijos Konstitucija
7
Švelnesnio baudžiamojo įstatymo taikymo atgaline data principas (lex mitior) įtvirtintas Constituția României (Rumunijos Konstitucija) 15 straipsnio 2 dalyje, pagal kurią „[į]statymų galia yra nukreipta tik į ateitį, išskyrus švelnesnius baudžiamuosius ar administracinius įstatymus“.
8
Rumunijos Konstitucijos 147 straipsnio 1 ir 4 dalyse nurodyta:
„1.   Galiojančių įstatymų ir nutarimų, taip pat kitų teisės aktų nuostatos, kurios pripažintos prieštaraujančiomis Konstitucijai, netenka teisinės galios praėjus 45 dienoms nuo Curtea Constituțională [(Konstitucinis Teismas, Rumunija)] sprendimo paskelbimo, nebent per šį laikotarpį atitinkamai Parlamentas arba Vyriausybė suderina Konstitucijai prieštaraujančias nuostatas su Konstitucijos nuostatomis. Šiuo laikotarpiu nuostatų, pripažintų prieštaraujančiomis Konstitucijai, galiojimas automatiškai sustabdomas.
<…>
4.   Curtea Constituțională [(Konstitucinis Teismas)] sprendimai skelbiami Monitorul Oficial al României. Paprastai jie tampa privalomi nuo paskelbimo dienos ir galioja tik ex nunc.“
Baudžiamoji teisė
9
2014 m. vasario 1 d. įsigaliojo 2009 m. liepos 17 d.Legea Nr. 286/2009 privind Codul penal (Įstatymas Nr. 286/2009 dėl Baudžiamojo kodekso; Monitorul Oficial al României, I dalis, Nr. 510, 2009 m. liepos 24 d., toliau – Baudžiamasis kodeksas).
10
Švelnesnio baudžiamojo įstatymo taikymo atgaline data principo (lex mitior), įtvirtinto Rumunijos Konstitucijos 15 straipsnio 2 dalyje, apimtis patikslinta Baudžiamojo kodekso 5 straipsnio 1 dalyje, joje nustatyta:
„Jeigu nuo nusikalstamos veikos padarymo iki galutinio nuosprendžio priėmimo įsigaliojo vienas ar keli baudžiamieji įstatymai, taikomas švelnesnis įstatymas.“
11
Baudžiamojo kodekso 154 straipsnio 1 dalyje nurodyta:
„Baudžiamosios atsakomybės senaties terminai yra tokie:
a)
15 metų, jeigu už padarytą nusikalstamą veiką pagal teisės aktus baudžiama laisvės atėmimu iki gyvos galvos arba didesne nei 20 metų laisvės atėmimo bausme;
b)
10 metų, jeigu už padarytą nusikalstamą veiką pagal teisės aktus baudžiama didesne nei 10 metų, bet ne didesne nei 20 metų laisvės atėmimo bausme;
c)
8 metai, jeigu už padarytą nusikalstamą veiką pagal teisės aktus baudžiama didesne nei 5 metų, bet ne didesne nei 10 metų laisvės atėmimo bausme;
d)
5 metai, jeigu už padarytą nusikalstamą veiką pagal teisės aktus baudžiama didesne nei 1 metų, bet ne didesne nei 5 metų laisvės atėmimo bausme;
e)
3 metai, jeigu už padarytą nusikalstamą veiką pagal teisės aktus baudžiama ne didesne nei 1 metų laisvės atėmimo bausme arba bauda.“
12
Iki Baudžiamojo kodekso įsigaliojimo senaties terminų nutraukimą baudžiamosiose bylose reglamentuojančioje nuostatoje buvo numatyta:
„122 straipsnyje numatytas senaties terminas nutraukiamas atlikus bet kokį veiksmą, apie kurį pagal įstatymą įtariamajam arba kaltinamajam turi būti pranešta vykstant baudžiamajam procesui.“
13
Baudžiamojo kodekso redakcijos, galiojusios priėmus Įstatymą Nr. 286/2009, 155 straipsnio 1 dalyje buvo nustatyta:
„Bet koks byloje atliktas procesinis veiksmas nutraukia baudžiamosios atsakomybės senaties terminą.“
14
Šio 155 straipsnio 1 dalis 2022 m. gegužės 30 d.Ordonanța de urgență a Guvernului Nr. 71/2022, pentru modificarea articolului 155 alineatul (1) din Legea Nr. 286/2009 privind Codul penal (Dekretas įstatymas Nr. 71/2022, kuriuo iš dalies keičiama Įstatymo Nr. 286/2009 dėl Baudžiamojo kodekso 155 straipsnio 1 dalis; Monitorul Oficial al României, I dalis, Nr. 531, 2022 m. gegužės 30 d., toliau – OUG Nr. 71/2022) pakeista taip:
„Baudžiamosios atsakomybės senaties terminas nutraukiamas, proceso metu atlikus bet kokį procesinį veiksmą, apie kurį pagal įstatymą turi būti pranešta įtariamajam arba kaltinamajam.“
15
2010 m. liepos 1 d.Legea Nr. 135/2010, privind Codul de procedură penală (Įstatymas Nr. 135/2010 dėl Baudžiamojo proceso kodekso; Monitorul Oficial al României, I dalis, Nr. 486, 2010 m. liepos 15 d.) 426 straipsnio „Atvejai, kai gali būti teikiamas specialusis skundas dėl panaikinimo“ redakcijos, taikomos pagrindinėje byloje, b punkte numatyta:
„Toliau nurodytais atvejais gali būti teikiamas specialusis skundas dėl galutinių baudžiamųjų nuosprendžių panaikinimo:
<…>
b)
kai kaltinamasis buvo nuteistas, nepaisant įrodymų, kad yra pagrindas nutraukti baudžiamąją bylą.“
Pagrindinė byla ir prejudiciniai klausimai
16
2020 m. balandžio 30 d.Tribunalul Brașov (Brašovo apygardos teismas, Rumunija) nuosprendžiu, kuris tapo galutinis po 2022 m. vasario 1 d.Curtea de Apel Brașov (Brašovo apeliacinis teismas, Rumunija) baudžiamojo nuosprendžio, C.A.A. ir C.V. buvo pripažinti kaltais atitinkamai: C.A.A. dėl pasyvios korupcijos, prekybos poveikiu ir piktnaudžiavimo tarnyba, o C.V. dėl piktnaudžiavimo tarnyba, kiek tai susiję su viešųjų pirkimų procedūromis Rumunijoje. C.A.A. buvo nuteistas 7 metų ir 10 mėnesių laisvės atėmimo bausme ir papildoma bausme – draudimu naudotis tam tikromis teisėmis 5 metus. C.V. buvo nuteistas dvejų metų laisvės atėmimo bausme, kurios vykdymas atidėtas taikant priežiūros priemones.
17
2022 m. vasario 1 d.Tribunalul Brașov (Brašovo apygardos teismas), remdamasis apkaltinamuoju nuosprendžiu, išdavė C.A.A. paskirtos laisvės atėmimo bausmės vykdomąjį raštą.
18
Prašyme priimti prejudicinį sprendimą jį pateikęs teismas nurodo nacionalinių teismų praktiką, susijusią su Baudžiamojo kodekso (redakcija pagal Įstatymą Nr. 286/2009) 155 straipsnio 1 dalimi, kuri gali turėti lemiamą įtaką apeliantų pagrindinėje byloje padėčiai.
19
Pirma, šis teismas nurodo, kad Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) 2018 m. balandžio 26 d. Sprendimu Nr. 297, paskelbtu 2018 m. birželio 25 d. (toliau – Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) sprendimas Nr. 297/2018), pritarė šios nuostatos neatitiktimi Konstitucijai grindžiamam prieštaravimui, nes joje buvo numatytas baudžiamosios atsakomybės senaties termino nutraukimas atlikus „bet kokį procesinį veiksmą“.
20
Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas), be kita ko, pažymėjo, kad minėta nuostata nebuvo nuspėjama ir kad ja pažeidžiamas principas nullum crimen, nulla poena sine lege, atsižvelgiant į tai, kad sąvoka „bet koks procesinis veiksmas“ taip pat apima veiksmus, apie kuriuos nebuvo pranešta įtariamajam ar kaltinamajam, taip užkertant kelią jam sužinoti apie tai, kad prasidėjo naujas jo baudžiamosios atsakomybės senaties terminas.
21
Jis taip pat konstatavo, kad iki Įstatymo Nr. 286/2009 įsigaliojimo galiojusios redakcijos Baudžiamojo kodekso 155 straipsnio 1 dalis atitiko nuspėjamumo sąlygas, nustatytas atitinkamose konstitucinėse nuostatose, nes joje buvo numatyta, kad baudžiamosios atsakomybės senaties terminą gali nutraukti tik veiksmas, apie kurį pagal įstatymą turi būti pranešta įtariamajam arba kaltinamajam.
22
Antra, iš prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo paaiškinimų matyti, kad kelerius metus nacionalinės teisės aktų leidėjas nesiėmė veiksmų po Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) sprendimo Nr. 297/2018, kad pakeistų Baudžiamojo kodekso 155 straipsnio 1 dalies nuostatą, pripažintą prieštaraujančia Konstitucijai.
23
Trečia, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas pažymi, kad Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) 2022 m. gegužės 26 d. Sprendimu Nr. 358, paskelbtu 2022 m. birželio 9 d. (toliau – Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) sprendimas Nr. 358/2022), patvirtino naują Baudžiamojo kodekso 155 straipsnio 1 dalies neatitiktimi Konstitucijai grindžiamą prieštaravimą. Tame sprendime Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) paaiškino, kad jo Sprendimas Nr. 297/2018 turi „paprastą“ sprendimo dėl prieštaravimo Konstitucijai teisinį pobūdį. Pabrėždamas tai, kad teisės aktų leidėjas nesiėmė veiksmų, kai buvo priimtas šis Sprendimas Nr. 297/2018, ir tai, kad dėl bendro šio sprendimo ir šio neveikimo poveikio susidarė nauja neaiški ir nenuspėjama situacija, susijusi su baudžiamosios atsakomybės senaties termino nutraukimui taikomomis taisyklėmis, o ši situacija pasireiškė nevienoda teismų praktika, Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) pažymėjo, kad nuo minėto Sprendimo Nr. 297/2018 paskelbimo iki norminio akto, kuriuo nustatyta taikytina norma, įsigaliojimo „[Rumunijos] pozityviojoje teisėje [nebuvo] jokio atvejo, dėl kurio būtų galima nutraukti baudžiamosios atsakomybės senaties terminą“.
24
Ketvirta, iš prašymo priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad 2022 m. gegužės 30 d., t. y. po to, kai buvo priimtas Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) sprendimas Nr. 358/2022, bet prieš jį paskelbiant, Rumunijos vyriausybė, veikdama kaip deleguotoji teisės aktų leidėja, priėmė OUG Nr. 71/2022 (jis įsigaliojo tą pačią dieną), kuriuo Baudžiamojo kodekso 155 straipsnio 1 dalis buvo pakeista taip, kad baudžiamosios atsakomybės senaties terminą nutraukia bet koks procesinis veiksmas, apie kurį turi būti pranešta įtariamajam arba kaltinamajam.
25
Penkta, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas nurodo, kad 2022 m. spalio 25 d. Sprendime Nr. 67/2022, paskelbtame 2022 m. lapkričio 28 d., Înalta Curte de Casație și Justiție (Aukščiausiasis kasacinis ir teisingumo teismas) pažymėjo, kad pagal Rumunijos teisę taisyklės, susijusios su baudžiamosios atsakomybės senaties termino nutraukimu, patenka į materialinės baudžiamosios teisės taikymo sritį, todėl joms taikomas baudžiamojo įstatymo negaliojimo atgaline data principas, nepažeidžiant švelnesnio baudžiamojo įstatymo taikymo atgaline data principo (lex mitior), įtvirtinto, be kita ko, Rumunijos Konstitucijos 15 straipsnio 2 dalyje.
26
Vadinasi, Înalta Curte de Casație și Justiție (Aukščiausiasis kasacinis ir teisingumo teismas) nusprendė, kad dėl galutinio nuosprendžio iš esmės gali būti pateiktas specialusis skundas dėl panaikinimo, grindžiamas Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) sprendimų Nr. 297/2018 ir 358/2022, kaip švelnesnio baudžiamojo įstatymo (lex mitior), padariniais. Vis dėlto tokia galimybė atmetama, jei apeliacinis teismas jau yra nagrinėjęs baudžiamosios atsakomybės senaties klausimą vykstant procesui, per kurį buvo priimtas šis galutinis apkaltinamasis nuosprendis.
27
C.A.A. ir C.V., remdamiesi Įstatymo Nr. 135/2010 dėl Baudžiamojo proceso kodekso 426 straipsnio b punktu (pagrindinėje byloje taikoma redakcija), Curtea de Apel Brașov (Brašovo apeliacinis teismas), t. y. prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiame teisme, pateikė specialųjį skundą, prašydami panaikinti šios nutarties 16 punkte nurodytą 2020 m. balandžio 30 d. nuosprendį, paaiškindami, kad jie buvo nuteisti, nors yra įrodymų, kad yra pagrindas nutraukti baudžiamąją bylą, t. y. baigėsi jų baudžiamosios atsakomybės senaties terminas. 2022 m. birželio 21 d., kai buvo pateiktas specialusis skundas dėl panaikinimo, C.A.A. buvo įkalintas.
28
Grįsdami skundus šie apeliantai, remdamiesi švelnesnio baudžiamojo įstatymo taikymo atgaline data principu (lex mitior), remiasi jų baudžiamosios atsakomybės senatimi po Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) sprendimų Nr. 297/2018 ir 358/2022.
29
Minėti apeliantai iš esmės teigia, kad nuo Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) sprendimo Nr. 297/2018 paskelbimo dienos, t. y. 2018 m. birželio 25 d., iki jo Sprendimo Nr. 358/2022 paskelbimo dienos, t. y. 2022 m. birželio 9 d., Rumunijos teisėje nebuvo numatyta jokių baudžiamosios atsakomybės senaties termino nutraukimo priežasčių.
30
Tai, kad laikotarpiu nuo vienos šios datos iki kitos pozityviojoje teisėje nebuvo numatyta jokios baudžiamosios atsakomybės senaties termino nutraukimo priežasties, savaime yra švelnesnis baudžiamasis įstatymas, kuris jiems turėtų būti taikomas laikantis švelnesnio baudžiamojo įstatymo taikymo atgaline data principo (lex mitior), be kita ko, įtvirtinto Rumunijos Konstitucijoje.
31
Jeigu būtų pritarta tokiam aiškinimui, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas konstatuoja, kad, atsižvelgiant į nusikalstamų veikų, už kurias apeliantai pagrindinėje byloje buvo nuteisti, padarymo datą, už šias nusikalstamas veikas numatytas senaties terminas būtų pasibaigęs dar neįsiteisėjus šių apeliantų apkaltinamajam nuosprendžiui, todėl baudžiamoji byla būtų nutraukta ir jie negalėtų būti nuteisti.
32
Šiomis aplinkybėmis prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas kelia klausimą dėl apeliantų pagrindinėje byloje siūlomo aiškinimo suderinamumo su Sąjungos teise. Tas teismas visų pirma pažymi, kad dėl tokio aiškinimo jie būtų atleisti nuo baudžiamosios atsakomybės už korupcijos nusikaltimus, nors Sprendimu 2006/928 Rumunija įpareigojama veiksmingai ir atgrasomai kovoti su tokiomis nusikalstamomis veikomis.
33
Jis taip pat pabrėžia, kad pagrindinė byla susijusi ir su nusikalstamomis korupcijos veikomis siaurąja prasme, t. y. pasyviąja korupcija ir prekyba poveikiu, susijusiais su viešųjų pirkimų procedūromis, ir su korupciniais pažeidimais, t. y. pažeidimais, susijusiais su valstybės tarnautojų piktnaudžiavimu tarnyba, iš kurių vienas užėmė ypač svarbias pareigas teritoriniame administraciniame vienete.
34
Be to, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas nurodo, kad apeliantų pagrindinėje byloje ginamą aiškinimą, pagal kurį jie turi būti atleidžiami nuo baudžiamosios atsakomybės, taip pat reikia nagrinėti atsižvelgiant į ESS 19 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, SESV 325 straipsnio 1 dalį ir FIA konvencijos 2 straipsnio 1 dalį. Šios nuostatos, susijusios su Sąjungos finansinių interesų apsauga, šiuo atveju taikytinos dėl to, kad pagrindinėje byloje nagrinėjami pažeidimai buvo padaryti vykdant viešųjų pirkimų procedūras, kurios buvo finansuojamos iš viešųjų lėšų ir dėl kurių buvo taikomas pridėtinės vertės mokestis (PVM).
35
Šiuo klausimu šis teismas priduria, kad Sąjungos biudžetas finansuojamas, be kita ko, valstybių narių sumokėtomis sumomis, kurios atitinka bendrųjų nacionalinių pajamų procentinę dalį. Taigi aktai, kuriais padaroma žala nacionaliniam biudžetui, turi įtakos valstybės narės įnašo į Sąjungos biudžetą sumai ir taip netiesiogiai paveikia Sąjungos finansinius interesus.
36
Galiausiai prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas teigia, kad jo prašymas priimti prejudicinį sprendimą taip pat turi būti nagrinėjamas atsižvelgiant į Chartijos 49 straipsnio 1 dalies paskutinį sakinį ir 53 straipsnį, nes, atsižvelgiant į Teisingumo Teismo atsakymą, nacionaliniam teismui gali tekti taikyti palankesnio baudžiamojo įstatymo principą ir patikrinti, ar nacionaliniais apsaugos standartais, kylančiais iš Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) sprendimų poveikio, paisoma Sąjungos teisės viršenybės.
37
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas patikslina, kad dėl Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) sprendimų Nr. 297/2018 ir 358/2022 pasekmių baudžiamosios atsakomybės senaties terminui buvo nutraukta ypač daug baudžiamųjų bylų, o tai padarė didelės žalos, ir vėl pradėtos nagrinėti bylos, dėl kurių buvo priimtas galutinis teismo sprendimas nuo 2018 m. birželio 25 d., kai buvo paskelbtas Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) sprendimas Nr. 297/2018, iki 2022 m. gegužės 30 d., kai įsigaliojo OUG Nr. 71/2022, kuriuo pakenkta visos teismų sistemos, kuri neteko esminio kovos su korupcija elemento, veiksmingumui.
38
Be to, 2022 m. lapkričio 22 d. ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Rumunijos pažangos pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą (COM(2022) 664 final) Komisija taip pat išreiškė susirūpinimą dėl šios teismų praktikos didelio poveikio nagrinėjamoms svarbioms baudžiamosioms byloms, ypač korupcijos byloms.
39
Šiomis aplinkybėmis Curtea de Apel Brașov (Brašovo apeliacinis teismas) nutarė sustabdyti bylų nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šiuos prejudicinius klausimus:
„1.
Ar [ESS] 19 straipsnio 1 dalies antra pastraipa, SESV 325 straipsnio 1 dalis, [FIA konvencijos] 2 straipsnio 1 dalis ir Komisijos sprendimas [2006/928] turi būti aiškinami taip, kad jais draudžiama taikyti Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas, Rumunija) sprendimą, kuriame atgaline data konstatuota, jog nėra senaties termino eigos nutraukimo atvejų, kai yra plačiai paplitusi ir pastovi nacionalinių teismų, įskaitant [Înalta Curte de Casație și Justiție [(Aukščiausiasis kasacinis ir teisingumo teismas, Rumunija)], praktika ir šio sprendimo taikymas sukeltų sisteminę nebaudžiamumo riziką dėl to, kad būtų atnaujinta daugybė galutinai išspręstų baudžiamųjų bylų ir, taikant išimtinę teisių gynimo priemonę, priimtas sprendimas nutraukti baudžiamosios bylos nagrinėjimą dėl to, kad būtų konstatuota, jog suėjo senaties terminas?
2.
Ar pagal [Sąjungos] teisės viršenybės principą, atsižvelgiant į Komisijos sprendimą [2006/928], ir [Chartijos] 49 straipsnio 1 dalies trečią sakinį (palankiausio baudžiamojo įstatymo atgalinio veikimo principą) draudžiama nuosprendžio vykdymo stadijoje peržiūrėti sprendimą taikant išimtinę teisių gynimo priemonę, kai toks skundas pateikiamas po to, kai po apkaltinamųjų nuosprendžių įsiteisėjimo Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) priėmė sprendimą, kuriuo panaikinama bendra ir suformuota nacionalinių teismų praktika, ir dėl to nukenčia bausmės atgrasomasis pobūdis ir veiksmingumas, taip pat teisinių santykių tikrumas ir stabilumas?
3.
Ar pagal [Sąjungos] teisės viršenybės principą, atsižvelgiant į [Chartijos] 53 straipsnį, leidžiama taikyti tokias nacionalines apsaugos taisykles, kokios nagrinėjamos pagrindinėje byloje, kurios garantuojamos valstybės narės nacionalinėje teisėje ir kyla dėl Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) sprendimams priskiriamų pasekmių, kai dėl to kenkiama veiksmingam Sąjungos teisės taikymui valstybės narės teritorijoje?“
Procesas Teisingumo Teisme
40
2023 m. kovo 30 d. Teisingumo Teismo pirmininko sprendimu šios bylos nagrinėjimas buvo sustabdytas, kol bus priimtas sprendimas byloje Lin (C‑107/23 PPU).
41
Kadangi Teisingumo Teismas 2023 m. liepos 24 d. priėmė sprendimą byloje Lin (C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606), Teisingumo Teismo pirmininkas tą pačią dieną nurodė atnaujinti bylos nagrinėjimą.
42
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, kuriam kanceliarija pranešė apie šį sprendimą, informavo Teisingumo Teismą, kad neatsiima prašymo priimti prejudicinį sprendimą.
43
Prašyme priimti prejudicinį sprendimą jį pateikęs teismas paprašė Teisingumo Teismo šią bylą nagrinėti taikant pagreitintą procedūrą, numatytą Teisingumo Teismo procedūros reglamento 105 straipsnyje.
44
Atsižvelgiant į sprendimą priimti sprendimą motyvuota nutartimi pagal Procedūros reglamento 99 straipsnį, nebereikia priimti sprendimo dėl šio prašymo.
Dėl prašymo priimti prejudicinį sprendimą priimtinumo
45
Primintina, kad pagal suformuotą jurisprudenciją Teisingumo Teismui ir nacionaliniams teismams bendradarbiaujant, kaip numatyta SESV 267 straipsnyje, tik bylą nagrinėjantis nacionalinis teismas, atsakingas už sprendimo priėmimą, atsižvelgdamas į bylos aplinkybes turi įvertinti, ar jo sprendimui priimti būtinas prejudicinis sprendimas, ir Teisingumo Teismui pateikiamų klausimų svarbą. Todėl iš principo Teisingumo Teismas turi priimti sprendimą tuo atveju, kai pateikiami klausimai susiję su Sąjungos teisės išaiškinimu (2023 m. kovo 21 d. Sprendimo Mercedes-Benz Group (Transporto priemonių su valdikliu gamintojų atsakomybė), C‑100/21, EU:C:2023:229, 52 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
46
Tuo remiantis reikia daryti išvadą, kad klausimams dėl Sąjungos teisės taikoma svarbos prezumpcija. Teisingumo Teismas gali atsisakyti priimti sprendimą dėl nacionalinio teismo pateikto prejudicinio klausimo, tik jeigu akivaizdu, kad prašomas Sąjungos teisės išaiškinimas visiškai nesusijęs su pagrindinėje byloje nagrinėjamo ginčo aplinkybėmis ar dalyku, jeigu problema hipotetinė arba Teisingumo Teismas neturi informacijos apie faktines ir teisines aplinkybes, būtinos tam, kad naudingai atsakytų į jam pateiktus klausimus (2023 m. kovo 21 d. Sprendimo Mercedes-Benz Group (Transporto priemonių su valdikliu gamintojų atsakomybė), C‑100/21, EU:C:2023:229, 53 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
47
Nagrinėjamu atveju prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo pirmasis klausimas susijęs, be kita ko, su SESV 325 straipsnio 1 dalies ir FIA konvencijos 2 straipsnio 1 dalies, kuriomis siekiama apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, išaiškinimu.
48
Pažymėtina, kad pagrindinėje byloje nagrinėjami ginčai yra susiję, kaip matyti iš šios nutarties 16 punkto, su pasyviosios korupcijos, prekybos poveikiu ir piktnaudžiavimo tarnybine padėtimi nusikalstamomis veikomis, padarytomis Rumunijoje per viešųjų pirkimų procedūras.
49
Skirtingai nuo nusikalstamų korupcijos veikų, nagrinėtų tam tikrose bylose, dėl kurių priimtas 2021 m. gruodžio 21 d. Sprendimas Euro Box Promotion ir kt. (C‑357/19, C‑379/19, C‑547/19, C‑811/19 ir C‑840/19, EU:C:2021:1034), kurios buvo padarytos vykdant viešųjų pirkimų, iš dalies finansuojamų Europos Sąjungos lėšomis, procedūras, Teisingumo Teismui pateiktoje byloje nėra jokių duomenų, leidžiančių manyti, kad pagrindinėje byloje nagrinėjamos nusikalstamos veikos turėjo įtakos Sąjungos finansiniams interesams.
50
Konkrečiai kalbant, aplinkybės, kad PVM buvo taikytas atitinkamose viešųjų pirkimų procedūrose, nepakanka, kad būtų galima manyti, jog buvo pažeisti Sąjungos finansiniai interesai. Be to, nepakanka prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nurodytos aplinkybės, kad pažeidimai galėjo padaryti žalos nacionaliniam biudžetui, o tai gali turėti įtakos Rumunijos įnašo į Sąjungos biudžetą sumai.
51
Iš to, kas išdėstyta, matyti, kad pirmasis klausimas, kiek jis susijęs su SESV 325 straipsnio 1 dalies ir FIA konvencijos 2 straipsnio 1 dalies išaiškinimu, neturi jokio ryšio su pagrindinių bylų aplinkybėmis ar dalyku. Vadinasi, šiuo aspektu jis yra akivaizdžiai nepriimtinas.
Dėl prejudicinių klausimų
52
Pagal Teisingumo Teismo procedūros reglamento 99 straipsnį šis teismas, vadovaudamasis teisėjo pranešėjo siūlymu ir išklausęs generalinį advokatą, bet kada gali nuspręsti priimti sprendimą motyvuota nutartimi, jeigu atsakymą į prejudicinį klausimą galima aiškiai nustatyti iš jurisprudencijos.
53
Be to, reikia priminti, kad teismų bendradarbiavimas, įtvirtintas SESV 267 straipsnyje, grindžiamas aiškiu Teisingumo Teismo ir nacionalinių teismų funkcijų atskyrimu. Pirma, Teisingumo Teismas turi įgaliojimus ne taikyti Sąjungos teisės nuostatas konkrečiam atvejui, o tik priimti sprendimus dėl Sutarčių ir Sąjungos institucijų teisės aktų išaiškinimo (šiuo klausimu žr. 2021 m. gegužės 18 d. Sprendimo Asociaţia Forumul Judecătorilor din România
ir kt., C‑83/19, C‑127/19, C‑195/19, C‑291/19, C‑355/19 ir C‑397/19, EU:C:2021:393, 201 punktą ir jame nurodytą jurisprudenciją). Antra, pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo rekomendacijų nacionaliniams teismams dėl prašymų priimti prejudicinį sprendimą pateikimo (OL C 380, 2019, p. 1) 11 punktą nacionaliniai teismai savo nagrinėjamose bylose turi nustatyti konkrečias Teisingumo Teismo pateiktų aiškinimo gairių pasekmes (šiuo klausimu žr. 2018 m. spalio 25 d. Sprendimo Roche Lietuva (C‑413/17, EU:C:2018:865, 43 punktas).
54
Nagrinėjamu atveju, nepaisant prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo abejonių, Teisingumo Teismas mano, kad prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo prašomą Sąjungos teisės išaiškinimą galima aiškiai nustatyti iš 2021 m. gruodžio 21 d. Sprendimo Euro Box Promotion ir kt. (C‑357/19, C‑379/19, C‑547/19, C‑811/19 ir C‑840/19, EU:C:2021:1034) ir 2023 m. liepos 24 d. Sprendimo Lin (C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606). Taigi šioje byloje reikia taikyti Procedūros reglamento 99 straipsnį.
55
Kaip matyti iš šios nutarties 53 punkto, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas turės nustatyti konkrečias šios Teisingumo Teismo jurisprudencijos aiškinimo gairių pasekmes pagrindinėje byloje.
56
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo klausimai, kuriuos reikia nagrinėti kartu, yra susiję su ESS 19 straipsnio 1 dalies antros pastraipos, Chartijos 49 straipsnio 1 dalies paskutinio sakinio ir 53 straipsnio, taip pat Sprendimo 2006/928 išaiškinimu tiek, kiek jie priimtini.
57
Vis dėlto iš nutarties dėl prašymo priimti prejudicinį sprendimą motyvų matyti, kad prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo abejonės, dėl kurių pateikti šie klausimai, iš esmės susijusios su, pirma, Sąjungos teisės nuostatų, pagal kurias valstybės narės įpareigojamos veiksmingai kovoti su korupcija ir, antra, garantijų, kylančių iš principo nullum crimen, nulla poena sine lege, aiškinimu.
58
Šiomis aplinkybėmis minėtus klausimus reikia nagrinėti atsižvelgiant tik į Sprendimą 2006/928, taip pat į Chartijos 49 straipsnio 1 dalį ir 53 straipsnį.
59
Darytina išvada, kad savo klausimais prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės siekia išsiaiškinti, ar pirmesniame punkte minėtos Sąjungos teisės nuostatos turi būti aiškinamos taip, kad valstybės narės teismai privalo netaikyti, pirma, šios valstybės narės Konstitucinio Teismo sprendimų, kuriais nacionalinės teisės nuostata, reglamentuojanti senaties termino nutraukimo baudžiamosiose bylose pagrindus, pripažinta negaliojančia dėl principo nullum crimen, nulla poena sine lege pažeidimo, kiek tai susiję su reikalavimais dėl baudžiamojo įstatymo nuspėjamumo ir aiškumo, ir, antra, minėtos valstybės narės aukščiausiosios instancijos teismo sprendimo, pagal kurį šiuos senaties termino nutraukimo pagrindus reglamentuojančios taisyklės, išplaukiančios iš šios konstitucinės jurisprudencijos, gali būti taikomos atgaline data kaip švelnesnis baudžiamasis įstatymas (lex mitior), siekiant užginčyti galutinius apkaltinamuosius nuosprendžius, turint omenyje, kad dėl šių sprendimų daug baudžiamųjų bylų, įskaitant bylas dėl korupcijos, bus nutrauktos dėl baudžiamosios atsakomybės senaties termino.
Dėl Rumunijai tenkančios pareigos veiksmingai kovoti su korupcija pažeidimo
60
Teisingumo Teismas jau turėjo galimybę nuspręsti, kad, kol nėra panaikintas, Sprendimas 2006/928 yra privalomas visas Rumunijai ir kad jo priede pateikti orientaciniai tikslai yra skirti užtikrinti, kad ši valstybė narė laikytųsi ESS 2 straipsnyje nurodytos teisinės valstybės vertybės, ir yra privalomi šiai valstybei narei, nes ji turi imtis tinkamų priemonių šiems tikslams pasiekti, todėl pagal ESS 4 straipsnio 3 dalyje įtvirtintą lojalaus bendradarbiavimo principą privalo tinkamai atsižvelgti į Komisijos pagal minėtą sprendimą parengtas ataskaitas, ypač į tose ataskaitose pateiktas rekomendacijas (2021 m. gruodžio 21 d. Sprendimo Euro Box Promotion ir kt., C‑357/19, C‑379/19, C‑547/19, C‑811/19 ir C‑840/19, EU:C:2021:1034, 175 punktas).
61
Tarp Sprendimo 2006/928 priede nurodytų orientacinių tikslų yra tikslas „remiantis iki šiol padaryta pažanga toliau profesionaliai atlikti nešališkus tyrimus dėl aukštų pareigūnų [aukštiems pareigūnams pareikštų] kaltinimų korupcija“ (trečiasis orientacinis tikslas), ir tikslas „imtis tolesnių priemonių užkirsti kelią korupcijai ir kovoti su ja, ypač vietos valdžios institucijose“ (ketvirtasis orientacinis tikslas).
62
Iš šių orientacinių tikslų, kurie yra privalomi Rumunijai, matyti, kad Sprendime 2006/928 Rumunijai nustatyta pareiga veiksmingai kovoti su korupcija apskritai, ypač su aukšto lygio korupcija, ir vietos valdžios institucijose. Šiuo klausimu iš nutarties dėl prašymo priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad C.A.A. užėmė svarbias vadovaujamas pareigas Rumunijos viešojo administravimo institucijoje.
63
Siekdama laikytis šio sprendimo reikalavimų, pagal kuriuos reikalaujama užkirsti kelią korupcijai ir su ja kovoti, kaip nurodyta pirmesniame punkte, Rumunija privalo numatyti veiksmingas ir atgrasomas baudžiamąsias sankcijas (šiuo klausimu žr. 2021 m. gruodžio 21 d. Sprendimo Euro Box Promotion ir kt., C‑357/19, C‑379/19, C‑547/19, C‑811/19 ir C‑840/19, EU:C:2021:1034, 190 ir 191 punktus).
64
Be to, Rumunija turi užtikrinti, kad jos baudžiamosios teisės ir baudžiamojo proceso normos leistų veiksmingai bausti už nusikalstamas korupcijos veikas. Taigi, nors sankcijos ir baudžiamosios procedūros, nustatytos kovojant su šiomis nusikalstamomis veikomis, priklauso šios valstybės narės kompetencijai, tą kompetenciją riboja ne tik proporcingumo ir lygiavertiškumo principai, bet ir veiksmingumo principas, pagal kurį minėtos sankcijos turi būti veiksmingos ir atgrasomos. Šis veiksmingumo reikalavimas būtinai taikomas tiek persekiojimui ir sankcijoms už nusikalstamas korupcijos veikas, tiek paskirtų sankcijų vykdymui, nes, realiai nevykdant sankcijų, jos negali būti veiksmingos ir atgrasomos (šiuo klausimu žr. 2021 m. gruodžio 21 d. Sprendimo Euro Box Promotion ir kt., C‑357/19, C‑379/19, C‑547/19, C‑811/19 ir C‑840/19, EU:C:2021:1034, 192 punktą).
65
Nagrinėjamu atveju iš prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo paaiškinimų, apibendrintų šios nutarties 18–26 punktuose, matyti, kad, pirma, pagal Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) sprendimus Nr. 297/2018 ir 358/2022 laikotarpiu nuo 2018 m. birželio 25 d., šio sprendimo Nr. 297/2018 paskelbimo dienos, iki 2022 m. gegužės 30 d., kai įsigaliojo OUG Nr. 71/2022, Rumunijos teisėje nebuvo numatyta jokio atvejo, leidžiančio nutraukti baudžiamosios atsakomybės senaties terminą, ir kad, antra, pagal Înalta Curte de Casație și Justiție (Aukščiausiasis kasacinis ir teisingumo teismas) sprendimą Nr. 67/2022 taisykle, kylančia iš šios konstitucinės jurisprudencijos, galima remtis kaip švelnesniu baudžiamuoju įstatymu (lex mitior), taip pat ginčijant galutinius baudžiamuosius nuosprendžius.
66
Dėl konkrečių šios jurisprudencijos pasekmių prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas nurodo, kad pagrindinėje byloje dėl kaip švelnesnio baudžiamojo įstatymo (lex mitior) taikomos normos, įtvirtintos Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) sprendimuose Nr. 297/2018 ir 358/2022, pagal kurią per pirmesniame punkte nurodytą laikotarpį Rumunijos teisėje nenumatyta baudžiamosios atsakomybės senaties termino nutraukimo priežastis, pagrindinėje byloje nagrinėjamoms nusikalstamoms veikoms numatytas senaties terminas būtų pasibaigęs prieš įsigaliojant apeliantų pagrindinėje byloje apkaltinamajam nuosprendžiui, todėl baudžiamoji byla būtų nutraukta ir jie negalėtų būti nuteisti.
67
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas taip pat pabrėžė, kad Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) sprendimai Nr. 297/2018 ir 358/2022 gali turėti įtakos ypač „dideliam bylų skaičiui“, įskaitant bylas, užbaigtas paskelbus galutinius apkaltinamuosius nuosprendžius, kurie galėtų būti ginčijami specialiaisiais skundais, kaip antai nagrinėjamais pagrindinėje byloje.
68
Be to, duomenys, kuriuos Komisija pateikė šios nutarties 38 punkte minėtoje ataskaitoje, parengtoje vykdant Sprendimo 2006/928 2 straipsnį, patvirtina, kad esama rizikos, jog dėl daugelio korupcijos atvejų nebegalės būti baudžiama dėl su tuo susijusios baudžiamosios atsakomybės senaties. Iš tiesų iš šios ataskaitos, kuria remiasi prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, matyti, kad Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) sprendimai Nr. 297/2018 ir 358/2022 gali lemti tai, kad „daugelyje bylų bus nutrauktas baudžiamasis procesas ir panaikinta baudžiamoji atsakomybė“ ir kad „baudžiamojo proceso nutraukimas tokiais dažnais korupcijos bylų atvejais gali turėti didelį poveikį pastangoms kovoti su aukšto lygio korupcija“.
69
Iš to, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad dėl teisinės padėties, susidariusios taikant Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) sprendimus Nr. 297/2018 ir 358/2022, taip pat Înalta Curte de Casație și Justiție (Aukščiausiasis kasacinis ir teisingumo teismas) sprendimą Nr. 67/2022, kyla sisteminė nebaudžiamumo už nusikalstamas korupcijos veikas rizika, ypač tais atvejais, kai dėl sudėtingumo baudžiamosios institucijos turi atlikti ilgesnį tyrimą (šiuo klausimu žr. 2023 m. liepos 24 d. Sprendimo Lin, C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606, 91 punktą).
70
Taigi tokios sisteminės nebaudžiamumo rizikos buvimas nesuderinamas su Sprendimo 2006/928 reikalavimais, primintais šios nutarties 59–61 punktuose.
71
Šiuo klausimu pirmiausia nacionalinės teisės aktų leidėjas turi imtis priemonių, būtinų šiems reikalavimams įvykdyti, priimdamas būtinas nuostatas arba pakeisdamas galiojančias nuostatas, kad būtų užtikrinta, kad baudžiamasis persekiojimas ir sankcijos už nusikalstamas korupcijos veikas, įskaitant taisykles, reglamentuojančias baudžiamosios atsakomybės senaties terminą, atitiktų Sprendimo 2006/928 reikalavimus. Ši tvarka turi būti parengta taip, kad dėl jai būdingų priežasčių nekiltų sisteminės rizikos, jog tokios nusikalstamos veikos liks nenubaustos, taip pat turi būti užtikrinta pagrindinių kaltinamųjų teisių apsauga (šiuo klausimu žr. 2023 m. liepos 24 d. Sprendimo Lin, C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606, 93 punktą).
72
Vis dėlto teisinė situacija, kai valstybės narės teisės aktai, reglamentuojantys baudžiamosios atsakomybės senaties termino nutraukimą, šios valstybės narės Konstitucinio Teismo pripažinti negaliojančiais, todėl netekusiais galios, nors nacionalinės teisės aktų leidėjas neištaisė šios situacijos beveik ketverius metus, yra nesuderinama su šios nutarties 59–61 punktuose priminta pareiga užtikrinti, kad už nusikalstamas korupcijos veikas nacionalinėje teritorijoje būtų taikomos veiksmingos ir atgrasomos baudžiamosios sankcijos. Iš tiesų tokia situacija, turinti įtakos visuotinai visiems baudžiamiesiems procesams taikomai nuostatai, kurios nekeitimo ją pripažinus prieštaraujančia Konstitucijai negalėjo numatyti nei už baudžiamąjį persekiojimą atsakingos institucijos, nei baudžiamieji teismai, kelia tam tikrą riziką, kad už daugelį korupcijos atvejų nebus galima bausti dėl to, kad baigėsi šis terminas, ypač bylose, kurių sudėtingumas reikalauja ilgesnio baudžiamųjų institucijų tyrimo (šiuo klausimu žr. 2023 m. liepos 24 d. Sprendimo Lin, C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606, 94 punktą).
Dėl nacionaliniams teismams tenkančių pareigų
73
Remiantis suformuota jurisprudencija, pagal Sąjungos teisės viršenybės principą nacionalinis teismas, turintis taikyti Sąjungos teisės nuostatas pagal jam suteiktą jurisdikciją, turi pareigą, nesant galimybės aiškinti nacionalinės teisės nuostatų taip, kad jos atitiktų Sąjungos teisės reikalavimus, užtikrinti visišką šios teisės reikalavimų veiksmingumą jo nagrinėjamoje byloje, prireikus savo iniciatyva netaikydamas bet kurių, net ir vėliau priimtų, tiesiogiai veikiančiai Sąjungos teisės nuostatai prieštaraujančių nacionalinės teisės nuostatų ar praktikos, ir neprivalo prašyti, kad ši nacionalinė nuostata ar praktika būtų panaikintos teisėkūros arba kitokiomis konstitucinėmis priemonėmis, arba laukti, kol tai bus padaryta (2023 m. liepos 24 d. Sprendimo Lin, C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606, 95 punktas).
74
Šiuo atveju Sprendimo 2006/928 priede nurodyti orientaciniai tikslai suformuluoti aiškiai ir tiksliai ir jiems netaikoma jokia sąlyga, todėl jie veikia tiesiogiai (šiuo klausimu žr. 2021 m. gruodžio 21 d. Sprendimo Euro Box Promotion ir kt., C‑357/19, C‑379/19, C‑547/19, C‑811/19 ir C‑840/19, EU:C:2021:1034, 253 punktą).
75
Taigi iš principo nacionaliniai teismai turi užtikrinti visišką iš šio sprendimo kylančių pareigų vykdymą ir netaikyti nacionalinės teisės nuostatų, kurios, vykstant procesui dėl nusikalstamų korupcijos veikų, trukdo taikyti veiksmingas ir atgrasomas sankcijas siekiant kovoti su tokiais nusikaltimais (šiuo klausimu žr. 2021 m. gruodžio 21 d. Sprendimo Euro Box Promotion ir kt., C‑357/19, C‑379/19, C‑547/19, C‑811/19 ir C‑840/19, EU:C:2021:1034, 194 punktą).
76
Iš esmės nacionaliniai teismai pagal Sprendimą 2006/928 privalo netaikyti Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) sprendimų Nr. 297/2018 ir 358/2022, iš kurių matyti, kad laikotarpiu nuo 2018 m. birželio 25 d., t. y. Sprendimo Nr. 297/2018 paskelbimo dienos, iki 2022 m. gegužės 30 d., OUG Nr. 71/2022 įsigaliojimo dienos, Rumunijos teisėje nebuvo numatyta jokios baudžiamosios atsakomybės senaties termino nutraukimo priežasties, nes dėl šių sprendimų daugeliu korupcijos atvejų suėjo baudžiamosios atsakomybės senaties terminas, todėl, kaip konstatuota šios nutarties 66 punkte, kyla sisteminė nebaudžiamumo už tokias nusikalstamas veikas rizika (šiuo klausimu žr. 2023 m. liepos 24 d. Sprendimo Lin, C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606, 98 punktą).
77
Be to, pagal šias nuostatas nacionaliniai teismai iš esmės privalo netaikyti Înalta Curte de Casație și Justiție (Aukščiausiasis kasacinis ir teisingumo teismas) sprendimo Nr. 67/2022, kiek šiuo sprendimu leidžiama remtis baudžiamosios atsakomybės senatimi, vadovaujantis Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) sprendimų Nr. 297/2018 ir 358/2022 padariniais kaip švelnesniu baudžiamuoju įstatymu (lex mitior), korupcijos atvejais, taip didinant sisteminę nebaudžiamumo už tokias nusikalstamas veikas riziką (šiuo klausimu žr. 2023 m. liepos 24 d. Sprendimo Lin, C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606, 99 punktą).
78
Vis dėlto dar reikia patikrinti, ar pareiga netaikyti tokių sprendimų susiklosčius situacijai, kaip nagrinėjamoji pagrindinėje byloje, pažeidžiama pagrindinių teisių apsauga (2023 m. liepos 24 d. Sprendimo Lin, C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606, 100 punktas).
79
Šiuo klausimu pirmiausia reikia pažymėti, kad baudžiamasis procesas dėl nusikalstamų korupcijos veikų yra Rumunijos įsipareigojimų pagal Sprendimą 2006/928, taigi ir Sąjungos teisės, įgyvendinimas, kaip tai suprantama pagal Chartijos 51 straipsnio 1 dalį. Vadinasi, reikia paisyti pagrindinių teisių, kurios pagal Chartiją užtikrinamos asmenims, susijusiems su pagrindinėmis bylomis (šiuo klausimu žr. 2021 m. gruodžio 21 d. Sprendimo Euro Box Promotion ir kt., C‑357/19, C‑379/19, C‑547/19, C‑811/19 ir C‑840/19, EU:C:2021:1034, 204 punktą).
80
Reikia pažymėti, kad, kaip Teisingumo Teismas nusprendė 2023 m. liepos 24 d. Sprendimo Lin (C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606) 109 punkte, nacionalinių teismų pareiga netaikyti Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) sprendimų Nr. 297/2018 ir 358/2022 ir Înalta Curte de Casație și Justiție (Aukščiausiasis kasacinis ir teisingumo teismas) sprendimo Nr. 67/2022 negali pažeisti nei nuspėjamumo, tikslumo ir nusikaltimų ir bausmių negaliojimo atgaline data, nei švelnesnio baudžiamojo įstatymo taikymo atgaline data principo (lex mitior), įtvirtintų Chartijos 49 straipsnio 1 dalyje.
81
Antra, reikia priminti, kad kai, kaip nagrinėjamu atveju, valstybės narės teismo prašoma patikrinti, ar su pagrindinėmis teisėmis suderinama nacionalinės teisės nuostata arba priemonė, kuria, susiklosčius situacijai, kai valstybių narių veiksmai nėra visiškai reglamentuojami Sąjungos teisės, įgyvendinama ši teisė, kaip tai suprantama pagal Chartijos 51 straipsnio 1 dalį, nacionalinės valdžios institucijos ir teismai gali taikyti nacionalinius pagrindinių teisių apsaugos standartus, jeigu toks taikymas nepažeidžia nei Chartijoje, kaip ją aiškina Teisingumo Teismas, numatyto apsaugos lygio, nei Sąjungos teisės viršenybės, vienovės ir veiksmingumo (2023 m. liepos 24 d. Sprendimo Lin, C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606, 110 punktas).
82
2023 m. liepos 24 d. Sprendimo Lin (C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606) 111 punkte Teisingumo Teismas konstatavo, kad Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) sprendimuose Nr. 297/2018 ir 358/2022 ir Înalta Curte de Casație și Justiție (Aukščiausiasis kasacinis ir teisingumo teismas) sprendime Nr. 67/2022 padarytos išvados grindžiamos principu nullum crimen, nulla poena sine lege ir švelnesnio baudžiamojo įstatymo taikymo atgaline data principu (lex mitior), garantuojamais pagal Rumunijos Konstituciją; šie principai turi būti laikomi nacionaliniais pagrindinių teisių apsaugos standartais.
83
Iš 2023 m. liepos 24 d. Sprendimo Lin (C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606) 118 punkto iš esmės matyti, kad Rumunijos teismai neprivalo netaikyti ankstesniame punkte nurodytos nacionalinės jurisprudencijos pagal Sprendimą 2006/928, nepaisant sisteminės nebaudžiamumo už nusikalstamas korupcijos veikas rizikos, nes ši nacionalinė jurisprudencija grindžiama nacionalinėje teisėje saugomu principu nullum crimen, nulla poena sine lege, kiek tai susiję su reikalavimais dėl baudžiamosios teisės nuspėjamumo ir tikslumo, įskaitant nusikalstamų veikų senaties taikymo tvarką.
84
Vis dėlto atsižvelgiant į būtinybę suderinti nacionalinį apsaugos standartą, susijusį su palankesnio baudžiamojo įstatymo taikymo atgaline data principu (lex mitior), su Sprendimo 2006/928 nuostatomis nacionalinio teismo atliekamas minėto standarto taikymas, siekiant užginčyti baudžiamosios atsakomybės senaties termino nutraukimą procesiniais veiksmais, atliktais iki 2018 m. birželio 25 d., kai buvo paskelbtas Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) sprendimas Nr. 297/2018, turi būti laikomas keliančiu grėsmę Sąjungos teisės viršenybei, vienovei ir veiksmingumui, kaip tai suprantama pagal šios nutarties 76 punkte primintą jurisprudenciją (šiuo klausimu žr. 2023 m. liepos 24 d. Sprendimo Lin, C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606, 123 punktą).
85
Taigi reikia konstatuoti, kad nacionaliniai teismai, vykstant teismo procesams, kuriais siekiama baudžiamosios teisės srityje nubausti už nusikalstamas korupcijos veikas, negali taikyti nacionalinio apsaugos standarto, susijusio su švelnesnio baudžiamojo įstatymo taikymo atgaline data principu (lex mitior), nurodytu šios nutarties 62 punkte, siekdami užginčyti baudžiamosios atsakomybės senaties termino nutraukimą procesiniais veiksmais, atliktais iki 2018 m. birželio 25 d., t. y. iki Curtea Constituțională (Konstitucinis Teismas) sprendimo Nr. 297/2018 paskelbimo dienos (šiuo klausimu žr. 2023 m. liepos 24 d. Sprendimo Lin, C‑107/23 PPU, EU:C:2023:606, 124 punktą).
86
Atsižvelgiant į visa tai, kas išdėstyta, į pateiktus klausimus reikia atsakyti: Sprendimas 2006/928 turi būti aiškinamas taip, kad valstybės narės teismai neprivalo netaikyti šios valstybės narės Konstitucinio Teismo sprendimų, kuriais nacionalinės teisės nuostata, reglamentuojanti senaties termino nutraukimo pagrindus baudžiamosiose bylose, pripažinta negaliojančia, nes pažeistas nacionalinėje teisėje saugomas principas nullum crimen, nulla poena sine lege dėl reikalavimų, susijusių su baudžiamosios teisės nuspėjamumu ir tikslumu, net jei dėl šių sprendimų daug baudžiamųjų bylų, įskaitant bylas dėl nusikalstamų korupcijos veikų, bus nutrauktos dėl baudžiamosios atsakomybės senaties. Vis dėlto šis sprendimas turi būti aiškinamas taip, kad šios valstybės narės teismai privalo netaikyti nacionalinio apsaugos standarto, susijusio su švelnesnio baudžiamojo įstatymo taikymo atgaline data principu (lex mitior), kuris leidžia ginčyti baudžiamosios atsakomybės senaties termino nutraukimą tokiose bylose dėl procesinių veiksmų, atliktų prieš tokį negaliojimo pripažinimą, taip pat nagrinėjant skundus dėl galutinių nuosprendžių.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
87
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas.
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (devintoji kolegija) nusprendžia:
2006 m. gruodžio 13 d. Komisijos sprendimas 2006/928/EB, nustatantis bendradarbiavimo su Rumunija ir jos pažangos siekiant orientacinių tikslų teismų reformos ir kovos su korupcija srityse patikrinimo mechanizmą,
turi būti aiškinamas taip:
valstybės narės teismai neprivalo netaikyti šios valstybės narės Konstitucinio Teismo sprendimų, kuriais nacionalinės teisės nuostata, reglamentuojanti senaties termino nutraukimo pagrindus baudžiamosiose bylose, pripažinta negaliojančia, nes pažeistas nacionalinėje teisėje saugomas principas nullum crimen, nulla poena sine lege dėl reikalavimų, susijusių su baudžiamosios teisės nuspėjamumu ir tikslumu, net jei dėl šių sprendimų daug baudžiamųjų bylų, įskaitant bylas dėl nusikalstamų korupcijos veikų, bus nutrauktos dėl baudžiamosios atsakomybės senaties.
Vis dėlto šis sprendimas turi būti aiškinamas taip:
šios valstybės narės teismai privalo netaikyti nacionalinio apsaugos standarto, susijusio su švelnesnio baudžiamojo įstatymo taikymo atgaline data principu (lex mitior), kuris leidžia ginčyti baudžiamosios atsakomybės senaties termino nutraukimą tokiose bylose dėl procesinių veiksmų, atliktų prieš tokį negaliojimo pripažinimą, taip pat nagrinėjant skundus dėl galutinių nuosprendžių.
Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: rumunų.