62024CJ0889
TIESAS SPRIEDUMS (otrā palāta)
2026. gada 21. maijā (
*1
)
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Muitas savienība – Īstenošanas regula (ES) 2022/191 – Galīgo antidempinga maksājumu noteikšana konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam – 1. panta 3. punkts – Muitas deklarācija – Grozīšanas pieteikums – Minētās normas prasībām atbilstošs komercrēķins, kuru importētājs uzrādījis pēc muitas deklarācijas iesniegšanas
Lietā C‑889/24
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši LESD 267. pantam, ko Administratīvā rajona tiesa (Latvija) iesniegusi ar 2024. gada 20. decembra lēmumu un kas Tiesā reģistrēts 2024. gada 20. decembrī, tiesvedībā
SIA “DELVE 2”
pret
Valsts ieņēmumu dienestu,
TIESA (otrā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētāja K. Jirimēe [K. Jürimäe], Tiesas priekšsēdētājs K. Lēnartss [K. Lenaerts], kas pilda otrās palātas tiesneša pienākumus, tiesneši F. Šalīns [F. Schalin] (referents), M. Gavalecs [M. Gavalec] un Z. Čehi [Z. Csehi],
ģenerāladvokāts: A. Bjondi [A. Biondi],
sekretārs: A. Kalots Eskobars [A. Calot Escobar],
ņemot vērā rakstveida procesu,
ņemot vērā apsvērumus, ko snieguši:
–
Latvijas valdības vārdā – E. Bārdiņš, J. Davidoviča un K. Pommere, pārstāvji,
–
Beļģijas valdības vārdā – S. Baeyens un M. Jacobs, pārstāvji,
–
Eiropas Komisijas vārdā – I. Naglis un R. Pethke, pārstāvji,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
1
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt 1. panta 3. punktu Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2022/191 (2022. gada 16. februāris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam (OV 2022, L 36, 1. lpp.).
2
Šis lūgums iesniegts saistībā ar tiesvedību starp SIA “DELVE 2”, kas ir atbilstoši Latvijas tiesībām iedibināta sabiedrība, un Valsts ieņēmumu dienestu (Latvija) par tā atteikumu veikt SIA “DELVE 2” lūgtos labojumus muitas deklarācijās, pamatojoties uz derīgiem komercrēķiniem, kas retrospektīvi uzrādīti pēc minēto deklarāciju iesniegšanas.
Atbilstošās tiesību normas
Īstenošanas regula 2022/191
3
Īstenošanas regulas 2022/191 606. un 607. apsvērumā noteikts:
“(606)
Lai līdz minimumam samazinātu pasākumu apiešanas risku, kas saistīts ar maksājuma likmju lielo atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, kas nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, ir jāuzrāda derīgs komercrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam jāatbilst prasībām, kas izklāstītas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
(607)
Kaut arī uzrādīt šo rēķinu dalībvalstu muitas dienestiem ir vajadzīgs, lai importam piemērotu antidempinga maksājuma individuālās likmes, tas nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem ir jāņem vērā. Pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajām prasībām, dalībvalstu muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāpilda ierastās pārbaudes, un tiem, tāpat kā citos gadījumos, var būt vajadzīgi papildu dokumenti (nosūtīšanas dokumenti utt.), lai pārbaudītu deklarācijās sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka vēlāka zemākas maksājuma likmes piemērošana ir pamatota.”
4
Šīs īstenošanas regulas 1. pantā paredzēts:
“1.   Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums tādu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda, izņemot nerūsējošā tērauda, savienotājelementu, t. i., kokskrūvju (izņemot kokskrūves ar prizmatisku galvu), pašvītņgriezes skrūvju, citādu skrūvju un bultskrūvju ar galvu (ar saviem uzgriežņiem vai paplākšņiem vai bez tiem, bet izņemot skrūves un bultskrūves, kas paredzētas dzelzceļa sliežu ceļa konstrukcijas elementu nostiprināšanai) un paplākšņu, importam, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 73181290, 73181491, 73181499, 73181558, 73181568, 73181582, 73181588, ex73181595 (Taric kodi 7318159519 un 7318159589), ex 73182100 (Taric kodi 7318210031, 7318210039, 7318210095 un 7318210098) un ex 73182200 (Taric kodi 7318220031, 7318220039, 7318220095 un 7318220098).
2.   Galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas turpmāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Galīgā antidempinga maksājuma likme (%)
Taric papildu kods
[..]
[..]
[..]
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un ir norādīti pielikumā
39,6
Visi pārējie uzņēmumi
86,5
C999
3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kurā ir šāda deklarācija, ko datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kur norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādīto (attiecīgā ražojuma) (apjomu), kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) [attiecīgajā valstī]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
4.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.”
5
Minētās īstenošanas regulas pielikumā “Izlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās” ir iekļauta šāda tabula:
Valsts
Nosaukums
Taric papildu kods
[..]
[..]
[..]
Ķīnas Tautas Republika
Jiashan Xiaohai Metal Products Factory
C797
[..]
[..]
[..] ”
Savienības Muitas kodekss
6
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV 2013, L 269, 1. lpp.; turpmāk – Savienības Muitas kodekss), 15. pantā “Informācijas sniegšana muitas dienestiem” noteikts:
“1.   Ikviena persona, kas tieši vai netieši ir iesaistīta muitas formalitāšu kārtošanā vai muitas kontroles veikšanā, pēc muitas dienestu lūguma un attiecīgajā termiņā, ja tāds ir noteikts, sniedz šiem dienestiem visus vajadzīgos dokumentus un informāciju piemērotā veidā, kā arī visu vajadzīgo palīdzību, lai minētās formalitātes vai kontroli varētu pabeigt.
2.   Kad persona muitas dienestiem iesniedz muitas deklarāciju, pagaidu uzglabāšanas deklarāciju, ievešanas kopsavilkuma deklarāciju, izvešanas kopsavilkuma deklarāciju, reeksporta deklarāciju vai reeksporta paziņojumu, vai pieteikumu atļaujas vai jebkura cita lēmuma saņemšanai, attiecīgā persona kļūst atbildīga par visu turpmāk norādīto:
a)
deklarācijā, paziņojumā vai pieteikumā sniegtās informācijas pareizību un pilnīgumu;
b)
visu to dokumentu īstumu, pareizību un spēkā esamību, kas pamato deklarāciju, paziņojumu vai pieteikumu;
c)
attiecīgā gadījumā – par visu pienākumu izpildi saistībā ar attiecīgās muitas procedūras piemērošanu konkrētajām precēm vai ar atļauto darbību veikšanu.
Pirmo daļu piemēro arī attiecībā uz jebkuru informāciju jebkurā citā veidā, ko pieprasa sniegt muitas dienesti vai kas sniegta muitas dienestiem.
[..]”
7
Šā kodeksa 46. panta “Riska pārvaldība un muitas kontroles” 1. punktā paredzēts:
“Muitas dienesti var veikt jebkuras muitas kontroles, ko tie uzskata par vajadzīgām.
Muitas kontroles, konkrēti, var būt preču pārbaude, paraugu ņemšana, deklarācijā vai paziņojumā ietvertās informācijas pareizības un pilnības pārbaude un dokumentu esības, īstuma, pareizības un derīguma pārbaude, uzņēmēju grāmatvedības un citu uzskaites datu pārbaude, transportlīdzekļu apskate, personu nestās vai vestās bagāžas un citu mantu pārbaude, kā arī oficiālas izziņas veikšana un citas līdzīgas darbības.”
8
Minētā kodeksa 48. pants “Kontrole pēc preču izlaišanas” izteikts šādi:
“Saistībā ar muitas kontrolēm muitas dienesti var pārbaudīt muitas deklarācijā, pagaidu uzglabāšanas deklarācijā, ievešanas kopsavilkuma deklarācijā, izvešanas kopsavilkuma deklarācijā, reeksporta deklarācijā vai reeksporta paziņojumā ietvertās informācijas pareizību un pilnību, jebkāda apstiprinoša dokumenta esību, īstumu, pareizību un derīgumu, un var pārbaudīt deklarētāja grāmatvedības un citus uzskaites datus saistībā ar attiecīgajām precēm vai par iepriekšējiem vai turpmākiem tirdzniecības darījumiem, kas saistīti ar šīm precēm, pēc to izlaišanas. Šie dienesti var arī pārbaudīt šādas preces un/vai ņemt paraugus, ja tas vēl ir iespējams.
Šādas kontroles var veikt preču valdītāja vai preču valdītāja pārstāvja, vai jebkuras citas tādas personas telpās, kura savā darījumdarbībā tieši vai netieši ir iesaistīta minētajos darījumos, vai jebkuras citas personas telpās, pie kuras darījumdarbības vajadzībām atrodas minētie dokumenti un dati.”
9
Šā kodeksa 173. panta “Muitas deklarācijas grozīšana” 3. punktā paredzēts:
“Pēc deklarētāja pieteikuma trīs gadu laikā no muitas deklarācijas pieņemšanas datuma var atļaut grozīt muitas deklarāciju pēc preču izlaišanas, lai deklarētājs varētu izpildīt saistības attiecībā uz attiecīgās muitas procedūras piemērošanu precēm.”
Pamatlieta un prejudiciālie jautājumi
10
2022. gada jūlijā SIA “DELVE 2” iesniedza trīs muitas deklarācijas, lai laistu brīvā apgrozībā preces, kuras kvalificētas kā “dzelzs vai tērauda paplāksnes” (turpmāk – attiecīgās preces) un iegādātas no Ķīnā iedibinātās sabiedrības Tandl Industry Co., Ltd. Attiecīgās preces tika deklarētas ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV 1987, L 256, 1. lpp.), redakcijā, kas izriet no Komisijas 2021. gada 12. oktobra Īstenošanas regulas (ES) 2021/1832 (OV 2021, L 385, 1. lpp.), I pielikumā ietvertās kombinētās nomenklatūras (turpmāk – KN) kodu 73182200 un ar Regulas Nr. 2658/87 2. pantā paredzēto integrētā Eiropas Kopienu tarifa (TARIC) kodu 7318220098.
11
Šīm muitas deklarācijām bija pievienoti 2021. gada 22. decembra rēķini, kuros nebija norādīts nedz šo rēķinu izrakstītājs, nedz to preču, uz kurām šīs deklarācijas attiecās, ražotājs. Tādējādi attiecīgajām precēm tika piemērota galīgā antidempinga maksājuma likme 86,5 % (Taric papildu kods C999), kas atbilstoši Īstenošanas regulas 2022/191 1. panta 2. punktā ietvertajai tabulai noteikta “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
12
2022. gada septembrī SIA “DELVE 2” vērsās nodokļu iestādē ar iesniegumu, lūdzot labot minētās muitas deklarācijas. Šī labojuma nolūks bija Taric papildu kodu C999 aizstāt ar Taric papildu kodu C797, kas atbilst importam no Īstenošanas regulas 2022/191 pielikumā minētā ražotāja Jiashan Xiaohai Metal Products Factory. SIA “DELVE 2” skatījumā tas nozīmēja, ka bija piemērojama galīgā antidempinga maksājuma likme 39,6 %, kura atbilstoši minētā 1. panta 2. punktam noteikta “citiem uzņēmumiem, kas sadarbojās un ir norādīti pielikumā”. Šim iesniegumam bija pievienotas trīs iepriekšējā punktā minēto rēķinu versijas Nr. 2, kas tomēr arī bija datētas ar 2021. gada 22. decembri.
13
Nodokļu iestāde atteicās veikt lūgtos labojumus, jo deklarācija par ražotāju neatbilda Īstenošanas regulas 2022/191 1. panta 3. punkta prasībām. Minētā iestāde, pirmkārt, konstatēja, ka deklarācijā norādīto preci, proti, “skrūves”, nevar attiecināt uz deklarēto preci “paplāksnes”. Otrkārt, tā secināja, ka labotajā deklarācijā nav norādīts deklarāciju parakstījušās amatpersonas vārds, uzvārds un datums.
14
2023. gada 6. martā SIA “DELVE 2” atkārtoti vērsās nodokļu iestādē ar iesniegumu, lūdzot labot trīs muitas deklarācijas, un šim iesniegumam bija pievienotas trīs šā sprieduma 11. punktā minēto rēķinu versijas Nr. 3. Lai gan šie jaunie dokumenti bija sagatavoti pēc muitas deklarāciju iesniegšanas, tie vēl aizvien bija datēti ar 2021. gada 22. decembri. Ar trīs 2023. gada 15. decembra lēmumiem nodokļu iestāde – konstatēdama, ka pēdējie minētie rēķini tagad formāli atbilst Īstenošanas regulas 2022/191 1. panta 3. punktā noteiktajām prasībām, – tomēr atkārtoti atteicās veikt labojumus šajās muitas deklarācijās.
15
Atsaucoties tostarp uz Īstenošanas regulas 2022/191 606. un 607. apsvērumu un 2017. gada 12. oktobra spriedumu Tigers (C‑156/16, turpmāk – spriedums Tigers, EU:C:2017:754), nodokļu iestāde norādīja, ka atbilstoši noformēta rēķina minētā 1. panta 3. punkta izpratnē retrospektīva uzrādīšana pēc muitas deklarācijas iesniegšanas pati par sevi nav pietiekoša, lai tiktu automātiski piemērota individuālā antidempinga maksājuma likme. SIA “DELVE 2” šajā ziņā bija jāiesniedz pierādījumi, kas viennozīmīgi apliecinātu, ka Jiashan Xiaohai Metal Products Factory ir attiecīgo preču faktiskais ražotājs; attiecīgais importētājs to tomēr neesot izdarījis.
16
SIA “DELVE 2” šos nodokļu iestādes lēmumus pārsūdzēja Administratīvajā rajona tiesā (Latvija), kas ir iesniedzējtiesa. Pieteikumā tā apgalvoja, ka ir izpildījusi Īstenošanas regulas 2022/191 1. panta 3. punktā noteiktās formālās prasības, un to ir atzinusi arī nodokļu iestāde. Tādējādi nodokļu iestādei bija jāpiekrīt labot attiecīgās muitas deklarācijas un jāpiemēro Jiashan Xiaohai Metal Products Factory noteiktā samazinātā antidempinga maksājuma likme.
17
Iesniedzējtiesai ir šaubas, vai importētājam ir tiesības prasīt labot tādu muitas deklarāciju, kura jau sākotnēji neatbilda Īstenošanas regulas 2022/191 1. panta 3. punkta prasībām, pēc šīs deklarācijas iesniegšanas retrospektīvi uzrādot šīm prasībām atbilstošu rēķinu, lai panāktu samazinātas antidempinga maksājuma likmes piemērošanu.
18
Iesniedzējtiesa arī norāda uz iespējamu pretrunu starp Īstenošanas regulas 2022/191 1. panta 3. punkta formulējumu, kurā esot prasīts uzrādīt derīgu komercrēķinu, un šīs regulas 607. apsvērumu, atbilstoši kuram šāda rēķina uzrādīšanai nevajadzētu būt vienīgajam elementam, kas muitas dienestiem jāņem vērā.
19
Šādos apstākļos Administratīvā rajona tiesa nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“1)
Vai pamatlietas apstākļos [Īstenošanas regulas 2022/191] 1. panta 3. punkts ir interpretējams tādējādi, ka, lai noteiktu galīgo antidempinga maksājumu, importētājam ir atļauts pēc muitas deklarācijas iesniegšanas uzrādīt retrospektīvi sastādītu derīgu rēķinu?
2)
Vai [Īstenošanas regulas 2022/191] 1. panta 3. punkts, ņemot vērā tās preambulas 607. apsvērumu, ir interpretējams tādējādi, ka atbilstoša rēķina iesniegšana pati par sevi var nebūt pamats individuālas maksājuma likmes piemērošanai?”
Par prejudiciālajiem jautājumiem
Par pirmo jautājumu
20
Ar pirmo jautājumu iesniedzējtiesa būtībā vēlas noskaidrot, vai Īstenošanas regulas 2022/191 1. panta 3. punkts jāinterpretē tādējādi, ka, lai noteiktu galīgo antidempinga maksājumu, importētājam atbilstoši šai tiesību normai ir atļauts pēc muitas deklarācijas iesniegšanas uzrādīt retrospektīvi sagatavotu rēķinu, kas atbilst šī punkta prasībām.
21
Pastāvīgās judikatūras atziņa ir tāda, ka, interpretējot Savienības tiesību normu, jāņem vērā ne tikai tās teksts, bet arī konteksts un šo normu ietverošā tiesiskā regulējuma mērķi (spriedums Tigers, 21. punkts un tajā minētā judikatūra).
22
Īstenošanas regulas 2022/191 1. panta 3. punkta redakcijā paredzēts, ka individuālu antidempinga maksājuma likmi piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs komercrēķins, kas atbilst šajā tiesību normā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri nav minēti šajā regulā, noteikto maksājuma likmi.
23
No šī formulējuma skaidri izriet, ka tāda derīga rēķina uzrādīšana, kas atbilst minētajā normā izklāstītajām prasībām, ir obligāts nosacījums individuālas antidempinga maksājuma likmes piemērošanai. Turpretī minētajā formulējumā nekādi nav precizēts brīdis, kurā šāds rēķins būtu jāuzrāda. Līdz ar to atbilstoši šim formulējumam nav aizliegts rēķinu, kas atbilst visām minētajā normā uzskaitītajām prasībām, uzrādīt muitas dienestiem pēc muitas deklarācijas iesniegšanas (pēc analoģijas skat. spriedumu Tigers, 23. un 24. punkts). Šis formulējums arī neliedz vēlāk izrakstīt vai labot šādu rēķinu.
24
Saistībā ar Īstenošanas regulas 2022/191 1. panta 3. punkta kontekstu jānorāda, ka arī nevienā citā šīs regulas normā nav precizēts brīdis, kurā muitas dienestiem būtu uzrādāms derīgs komercrēķins.
25
Šajā ziņā jāprecizē, ka Īstenošanas regulas 2022/191 1. panta 4. punktā paredzēts, ka tad, ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. Tāpēc, tā kā šajā īstenošanas regulā nav noteikts citādi, preču, kam piemērojams antidempinga maksājums, muitas deklarāciju iesniegšanu un pārbaudi regulē Savienības Muitas kodekss (pēc analoģijas skat. spriedumu Tigers, 27. punkts).
26
Šajā saistībā jākonstatē, ka minētajā kodeksā nav tieši norādīts brīdis, kurā būtu jāuzrāda komercrēķins.
27
Tomēr, pirmām kārtām, minētā kodeksa 173. pantā noteiktos gadījumos ir paredzēta muitas deklarācijas vēlākas grozīšanas pieteikuma procedūra. Šā panta 3. punktā noteikts, ka pēc deklarētāja pieteikuma trīs gadu laikā no muitas deklarācijas pieņemšanas datuma var atļaut grozīt muitas deklarāciju pēc preču izlaišanas, “lai deklarētājs varētu izpildīt saistības attiecībā uz attiecīgās muitas procedūras piemērošanu precēm”. Tādējādi deklarētājs var iesniegt jaunu informāciju un apliecinošus dokumentus, lai pamatotu grozīšanas pieteikumu.
28
Otrām kārtām, šā kodeksa 46. un 48. pantā paredzēts, ka muitas dienesti tostarp var pārbaudīt deklarācijā vai paziņojumā ietvertās informācijas pareizību un pilnību, kā arī dokumentu esību, īstumu, pareizību un derīgumu.
29
No šīm Savienības Muitas kodeksa normām izriet, ka noteiktos apstākļos var tikt iesniegta jauna informācija, ko muitas dienesti var ņemt vērā, un to šo iestāžu uzraudzībā var darīt arī pēc muitas deklarācijas iesniegšanas. Nekas neliecina par to, ka būtu izslēdzama iespēja iesniegt derīgu komercrēķinu, kas atbilst Īstenošanas regulas 2022/191 1. panta 3. punktā uzskaitītajām prasībām (pēc analoģijas skat. spriedumu Tigers, 31. un 32. punkts).
30
Šo secinājumu apstiprina arī šīs īstenošanas regulas mērķi.
31
Īstenošanas regulas 2022/191 606. apsvērumā paredzēts: lai līdz minimumam samazinātu pasākumu apiešanas risku, kas saistīts ar maksājuma likmju lielo atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, kas nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu.
32
Šāda piemērošana tiek nodrošināta, ja antidempinga maksājums tiek noteikts, ņemot vērā informāciju, kuras pareizību ir varēts pārbaudīt, vajadzības gadījumā piemērojot Savienības Muitas kodeksa 46. un 48. pantu (pēc analoģijas skat. spriedumu Tigers, 35. punkts).
33
Līdz ar to, ņemot vērā apstākli, ka Īstenošanas regulas 2022/191 mērķis ir samazināt pasākumu apiešanas riskus, nodrošinot antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, jāuzskata, ka attiecīgajiem importētājiem atbilstoši šai regulai ir atļauts uzrādīt derīgu komercrēķinu vai labotu vai jaunu šāda rēķina versiju arī pēc muitas deklarācijas iesniegšanas (pēc analoģijas skat. spriedumu Tigers, 36. punkts).
34
Tāpēc uz pirmo jautājumu jāatbild, ka Īstenošanas regulas 2022/191 1. panta 3. punkts jāinterpretē tādējādi, ka, lai noteiktu galīgo antidempinga maksājumu, importētājam atbilstoši šai tiesību normai ir atļauts pēc muitas deklarācijas iesniegšanas uzrādīt retrospektīvi sagatavotu rēķinu, kas atbilst iepriekš minētajām šī punkta prasībām.
Par otro jautājumu
35
Ar otro jautājumu iesniedzējtiesa būtībā vēlas noskaidrot, vai Īstenošanas regulas 2022/191 1. panta 3. punkts kopsakarā ar šīs regulas 607. apsvērumu jāinterpretē tādējādi, ka tas vien, ka saistībā ar preci, kurai piemērojama individuāla antidempinga maksājuma likme, ir iesniegts derīgs minētajā normā paredzētajām prasībām atbilstošs komercrēķins, pats par sevi automātiski ir pamats šādas maksājuma likmes piemērošanai.
36
Kā norādīts šā sprieduma 23. punktā, pirmkārt, no Īstenošanas regulas 2022/191 1. panta 3. punkta formulējuma izriet, ka tāda derīga rēķina uzrādīšana, kas atbilst šajā normā izklāstītajām prasībām, ir obligāts nosacījums individuālas antidempinga maksājuma likmes piemērošanai. Tomēr šajā formulējumā nav precizēts, vai šāda rēķina uzrādīšana ir pietiekams nosacījums individuālas likmes piemērošanai.
37
Otrkārt, saistībā ar Īstenošanas regulas 2022/191 1. panta 3. punkta kontekstu jāatgādina – kā izriet no šā sprieduma 25. punkta –, ka šī norma ir jāapvieno ar attiecīgajām Savienības Muitas kodeksa normām.
38
Šajā ziņā vispirms jāuzsver, ka Savienības Muitas kodeksa 15. panta 2. punktā deklarētājiem ir noteikts pienākums deklarācijā sniegt pareizu un pilnīgu informāciju. Turpinājumā – kā jau norādīts šā sprieduma 28. punktā – no šā kodeksa 46. un 48. panta izriet, ka muitas dienesti tostarp var pārbaudīt deklarācijā vai paziņojumā ietvertās informācijas pareizību un pilnību, kā arī dokumentu esību, īstumu, pareizību un derīgumu. Visbeidzot, kā izriet no šā sprieduma 27. punkta, minētā kodeksa 173. panta 3. punktā noteiktos gadījumos ir atļauts grozīt muitas deklarāciju trīs gadu laikā no tās pieņemšanas dienas.
39
Tomēr Īstenošanas regulas 2022/191 1. panta 3. punktā noteiktajām prasībām atbilstoša derīga komercrēķina uzrādīšana nevar liegt muitas dienestiem īstenot to kontroles un pārbaudes pilnvaras. Šādos apstākļos jāatzīst, ka šāda rēķina uzrādīšana ipso facto neizraisa individuālas antidempinga maksājuma likmes piemērošanu.
40
Treškārt, par tā tiesiskā regulējuma mērķiem, kura kontekstā iekļaujas Īstenošanas regulas 2022/191 1. panta 3. punkts, vispirms jāatgādina, ka no Savienības Muitas kodeksa 15. apsvēruma būtībā izriet, ka tā mērķis ir krāpšanas apkarošana un ka muitas kontroles ir nesaraujami saistītas ar šī mērķa sasniegšanu (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2023. gada 8. jūnijs, Zes Zollner Electronic, C‑640/21, EU:C:2023:457, 45. un 46. punkts).
41
Šis krāpšanas apkarošanas mērķis konkrētāk ir atspoguļots arī Īstenošanas regulas 2022/191 606. un 607. apsvērumā. Ir tiesa, ka no pirmā minētā apsvēruma izriet, ka, lai līdz minimumam samazinātu pasākumu apiešanas risku, kas saistīts ar dažādo antidempinga maksājumu likmju ievērojamo atšķirību, ir nepieciešams, lai uzņēmumi, kuri uzskata, ka tiem ir piemērojama individuāla antidempinga maksājuma likme, uzrādītu šīs īstenošanas regulas 1. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām atbilstošu komercrēķinu. Tomēr no otrā minētā apsvēruma izriet, ka šāda rēķina uzrādīšana nav vienīgais elements, kas muitas dienestiem jāņem vērā. Proti, pat tad, ja uzrādītais rēķins atbilst visām minētajām prasībām, muitas dienestiem, ievērojot tiesību aktus muitas jomā, ir jāveic ierastās pārbaudes, tostarp pieprasot iesniegt papildu dokumentus, lai izvērtētu muitas deklarācijās sniegto ziņu precizitāti un nodrošinātu, ka vēlāka zemākas maksājuma likmes piemērošana ir pamatota.
42
Pretēja interpretācija, atbilstoši kurai ar to vien, ka ir uzrādīts derīgs rēķins – pat ja tajā ietvertas nepatiesas ziņas –, pietiktu, lai piemērotu individuālu antidempinga maksājuma likmi, varētu atņemt iedarbību šīm normām, kuras ir nepieciešamas, lai efektīvi apkarotu krāpšanu, kā arī varētu veicināt krāpšanas iespējamību, kas acīmredzami būtu pretrunā muitas regulējuma mērķiem.
43
No iepriekš minētajiem apsvērumiem izriet, ka tāda derīga komercrēķina uzrādīšana, kas atbilst Īstenošanas regulas 2022/191 1. panta 3. punktā uzskaitītajām prasībām, ir nepieciešams nosacījums konkrētās individuālās antidempinga maksājuma likmes noteikšanai, tomēr automātiski nenodrošina šīs likmes piemērošanu. Pat ja šāds rēķins ir uzrādīts, muitas dienestiem, ievērojot muitas noteikumus, ir jāspēj pārbaudīt minētajā rēķinā norādītās informācijas pareizību.
44
Tāpēc uz otro jautājumu jāatbild, ka Īstenošanas regulas 2022/191 1. panta 3. punkts kopsakarā ar šīs regulas 607. apsvērumu jāinterpretē tādējādi, ka tas vien, ka saistībā ar preci, kurai piemērojama individuāla antidempinga maksājuma likme, ir iesniegts derīgs minētajā normā paredzētajām prasībām atbilstošs komercrēķins, pats par sevi automātiski nav pamats šādas maksājuma likmes piemērošanai.
Par tiesāšanās izdevumiem
45
Attiecībā uz pamatlietas pusēm šī tiesvedība izriet no tiesvedības, kas notiek iesniedzējtiesā, tāpēc tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto pušu izdevumi, nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (otrā palāta) nospriež:
1)
Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2022/191 (2022. gada 16. februāris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam, 1. panta 3. punkts
jāinterpretē tādējādi, ka,
lai noteiktu galīgo antidempinga maksājumu, importētājam atbilstoši šai tiesību normai ir atļauts pēc muitas deklarācijas iesniegšanas uzrādīt retrospektīvi sagatavotu rēķinu, kas atbilst iepriekš minētajām šī punkta prasībām.
2)
Īstenošanas regulas 2022/191 1. panta 3. punkts kopsakarā ar šīs regulas 607. apsvērumu
jāinterpretē tādējādi, ka
tas vien, ka saistībā ar preci, kurai piemērojama individuāla antidempinga maksājuma likme, ir iesniegts derīgs minētajā normā paredzētajām prasībām atbilstošs komercrēķins, pats par sevi automātiski nav pamats šādas maksājuma likmes piemērošanai.
Jürimäe
Lenaerts
Schalin
Gavalec
Csehi
Pasludināts atklātā tiesas sēdē Luksemburgā 2026. gada 21. maijā.
Sekretārs
A. Calot Escobar
Palātas priekšsēdētāja
K. Jürimäe
(
*1
)	Tiesvedības valoda – latviešu.