62005CC0289_SK
Opinion of the Advocate-General
Opinion of the Advocate-General
I – Úvod
1. Súdny dvor bol požiadaný o upresnenie výkladu bodu 1.7 pravidla č. 1 prílohy nariadenia Komisie (ES) č. 1685/2000 z 28. júla 2000, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 s ohľadom na uplatniteľnosť výdavkov pre činnosti spolufinancované štrukturálnymi fondmi(2) . Fínsky Rovaniemen hallinto‑oikeus žiada Súdny dvor, aby mu upresnil podmienky, za ktorých môžu byť čiastočne nahradené nepriame náklady na základe nákladov, ktoré je možné pripísať činnostiam spolufinancovaným štrukturálnymi fondmi.
II – Právny rámec
2. Základom sporu je právna úprava Spoločenstva týkajúca sa štrukturálnych fondov(3) . Štrukturálne fondy umožňujú poskytovať určité druhy pomoci smerujúce na posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti a najmä na znižovanie rozdielov medzi úrovňami rozvoja v jednotlivých regiónoch a zaostalosti v najviac znevýhodnených regiónoch.(4) Táto pomoc je poskytovaná vo forme spolufinancovania Spoločenstvom jednotlivých projektov vybraných členskými štátmi.
3. Právny rámec, v rámci ktorého sú vykonávané činnosti financované štrukturálnymi fondmi, je v podstate tvorený nasledujúcim spôsobom.
4. Nariadenie Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch(5), uvádza tri priority štrukturálnej politiky Spoločenstva:
– cieľ č. 1 smeruje k podpore rozvoja a štrukturálnych zmien regiónov, ktorých vývoj zaostáva. Regióny, na ktoré sa vzťahuje tento cieľ, majú HDP na obyvateľa nižšie než 75 % priemeru Spoločenstva. Do tejto kategórie rovnako patria takzvané najodľahlejšie regióny(6), ako aj niektoré oblasti Fínska a Švédska s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva,
– cieľ č. 2 smeruje k podpore sociálno-ekonomickej premeny regiónov, ktoré čelia štrukturálnym problémom. Ide najmä o upadajúce vidiecke oblasti, mestské oblasti nachádzajúce sa v ťažkostiach a krízou postihnuté oblasti závislé na rybolove,
– cieľ č. 3 smeruje k podpore prispôsobovania a modernizácie politík a systémov vzdelávania, odbornej prípravy a zamestnanosti a jeho základným predmetom je boj proti dlhodobej nezamestnanosti a nezamestnanosti mládeže a integrácia ohrozených skupín na trhu práce.
5. Podpora je poskytovaná formou spolufinancovania programov uskutočňovaných v rámci niektorého z vyššie uvedených cieľov. Jednotlivé štrukturálne fondy okrem toho financujú inovačné opatrenia a iniciatívy Spoločenstva, ako je program Interreg, o ktorý ide v prejednávanej veci.(7)
6. Konkrétne vykonanie činností spolufinancovaných štrukturálnymi fondmi sa zakladá na troch zásadách. Po prvé ide o zásadu doplnkovosti, ktorá znamená, že príspevok Spoločenstva je koncipovaný ako doplnok účasti členských štátov na financovaní týchto činností.(8) Účasť Spoločenstva v každom prípade predpokladá vnútroštátny, regionálny alebo dokonca miestny vklad, ktorý sa pripája k finančnému príspevku Spoločenstva.(9) Druhou zásadou je zásada rámca podpory Spoločenstva. Vyššie uvedení partneri vypracujú pre dotknutý región viacročný plán upresňujúci všetky projekty s ich prípadnými dôsledkami a účinkami, na základe ktorého môže následne byť vykonané financovanie projektu.(10) Treťou zásadou je zásada partnerstva. Každá strana zapojená do projektu a financovania programu, to znamená Komisia a príslušné vnútroštátne, regionálne alebo miestne orgány určené každým členským štátom, znáša vlastnú zodpovednosť a musí vykonávať opatrenia po vzájomnej dohode a v úzkej spolupráci s ostatnými stranami.(11)
7. Nariadenie č. 1260/1999 obsahuje podrobné pravidlá, ktorých cieľom je zabezpečiť účinnosť poskytovania pomoci. Na tento účel presne vymedzuje právomoci účastníkov zapojených do vykonávania rozpočtu Spoločenstva, a to členských štátov, ich výkonných orgánov a Komisie. Z týchto ustanovení je zrejmé, že nariadenie zavádza decentralizovanú štruktúru.
8. Členské štáty zodpovedajú za riadnu správu prostriedkov Spoločenstva. Sú v prvom rade zodpovedné za riadnu finančnú správu:
– prostredníctvom riadiaceho orgánu, ktorý je zodpovedný za účinnosť a správnosť riadenia predmetného programu(12),
– prostredníctvom platobného orgánu, ktorý potvrdzuje výdavky(13) a ktorý je poverený vypracovávať a predkladať žiadosti o platby a prijímať platby od Komisie(14),
– použitím vnútroštátnych predpisov na uplatniteľné výdavky, ktoré môžu byť čiastočne kryté fondmi, ak neexistuje relevantný predpis Spoločenstva(15) .
9. Navyše majú členské štáty hlavnú zodpovednosť za finančnú kontrolu pomoci.(16) Musia zodpovedať za kvalitu riadiacich a kontrolných mechanizmov a použitie finančných prostriedkov, ktoré im boli poskytnuté.(17) S týmto cieľom musia členské štáty spolupracovať s Komisiou, aby bolo zabezpečené, že sa fondy Spoločenstva používajú v súlade so zásadami riadnej správy finančných prostriedkov.(18)
10. Komisia vykonáva svoju zodpovednosť pri vykonávaní rozpočtu Spoločenstva kontrolou správneho vykonávania úloh zverených členským štátom. S týmto cieľom musí:
– prijať samostatné rozhodnutie o príspevkoch všetkých fondov za predpokladu, že sú splnené všetky požiadavky stanovené týmto nariadením(19),
– dbať o to, aby členské štáty používali účinné riadiace a kontrolné mechanizmy, aby mohli byť prostriedky Spoločenstva riadne a účinne využívané(20),
– vykonávať kontroly a audit na mieste, najmä prostredníctvom vyšetrovania, a vykonávať finančnú nápravu vždy, keď zistí nezrovnalosti a nedostatky, pokiaľ to nevykoná členský štát(21) .
11. Komisia môže zabezpečiť úspešné splnenie jej úlohy stanovením minimálnych podmienok, ktorým musia kontrolné mechanizmy vyhovovať. Môže takéto ustanovenia Spoločenstva prijať, ak ich považuje za nevyhnutné na zabezpečenie jednotného a spravodlivého používania štrukturálnych fondov v Spoločenstve.(22) Vykonávacími predpismi prijatými Komisiou v tomto rámci sú na jednej strane všetky ustanovenia, ktoré jej umožňujú presvedčiť sa, že riadiace a kontrolné mechanizmy členských štátov zodpovedajú právnej úprave(23), a na druhej strane všetky ustanovenia, ktoré stanovujú podmienky, za akých môžu na výdavky vynakladané na činnosti spolufinancované štrukturálnymi fondmi tieto fondy prispievať(24) .
12. To sú ustanovenia, ktoré je potrebné v tejto súvislosti zohľadniť:
13. Pravidlo č. 1 prílohy nariadenia č. 1685/2000 stanovuje:
„Pravidlo č. 1: výdavky skutočne vyplatené
1. PLATBY VYKONANÉ KONEČNÝMI PRÍJEMCAMI
1.1. Koneční príjemcovia vykonajú platby v zmysle tretieho pododseku článku 32 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1260/1999 (ďalej len ‚všeobecné nariadenie‘) v hotovosti, pokiaľ výnimky uvedené v bode 1.4 nestanovujú inak.
...
1.4. Podľa podmienok stanovených v bodoch 1.5. až 1.7. odpisy, vecné príspevky a prevádzkové náklady môžu byť tiež súčasťou platieb uvedených v bode 1.1. Avšak po skončení celej činnosti štrukturálny fond spolufinancujúci činnosť nesmie s výnimkou vecných príspevkov prekročiť celkové uplatniteľné výdavky.
...
1.7. Prevádzkové náklady sú uplatniteľnými výdavkami za predpokladu, že sa zakladajú na skutočných nákladoch týkajúcich sa vykonávania činnosti spolufinancovanej štrukturálnymi fondmi a sú podľa riadne doloženej spravodlivej a nestrannej metódy proporcionálne na činnosť vyčlenené.
1.8. V prípade foriem pomoci podľa článku 87 zmluvy a pomoci udelenej orgánmi určenými členskými štátmi platia pre individuálnych príjemcov uvedených v bode 1.2. ustanovenia bodov 1.4. až 1.7.
1.9. Členské štáty môžu pre určovanie uplatniteľnosti výdavkov podľa bodov 1.5. až 1.7. uplatniť prísnejšie vnútroštátne predpisy.
2. DOKLADY O VÝDAVKU
Platí pravidlo, že platby vykonané konečnými príjemcami sa dokladujú obdržanými [potvrdenými – neoficiálny preklad ] faktúrami. Ak sa toto nedá dodržať, dokladujú sa také platby účtovnými dokladmi rovnakej preukaznej [rovnocennej dôkaznej – neoficiálny preklad ] hodnoty.
...“
III – Konanie vo veci samej
14. V októbri 2002 žalobca v konaní vo veci samej Länsstyrelsen i Norrbottens län(25) adresoval Lapin liitto(26), žalovanému v konaní vo veci samej, žiadosť o udelenie príspevku na náklady technickej podpory programu Interreg III A Sever v celkovej sume 95 880,72 SEK na rok 2001.(27)
15. Lapin liitto odmietol túto žiadosť s odkazom na nariadenie č. 1658/2000. Uviedol, že uvádzané nepriame náklady neboli určené na program podľa riadne doloženej spravodlivej a nestrannej metódy a nezakladali sa na skutočných nákladoch. Dodal, že vykonané platby neboli preukázané dokladmi o úhrade.
16. V septembri 2003 Länsstyrelsen i Norrbottens žiadal po druhýkrát o príspevok na nepriame ná klady v sume 56 854 SEK na rok 2001 a v sume 186 982 SEK na rok 2002.(28) Na stanovenie sumy týchto nákladov použil nový model umožňujúci stanoviť časť nepriamych nákladov zodpovedajúcu pracovnej dobe každého pracovníka spolupracujúceho na projekte Spoločenstva.
17. Rozhodnutím z 24. novembra 2003 Lapin liitto zamietol túto žiadosť z dôvodu, že žalobca nepreukázal spojitosť medzi ostatnými nepriamymi nákladmi a projektom Spoločenstva.(29)
18. Länsstyrelsen i Norrbottens län mu následne zaslal sťažnosť.
19. Rozhodnutím zo 6. februára 2004 Lapin liitto zamietol sťažnosť z dôvodu, že žalobca neuviedol s dostatočnou presnosťou, aká časť nákladov technickej pomoci sa týkala projektu.
20. Žalobca teda podal na hallinto-oikeus žalobu o zaplatenie nepriamych nákladov. Keďže ten zastával názor, že na rozhodnutie v predloženej veci potrebuje výklad bodu 1.7 pravidla č. 1 nariadenia č. 1685/2000, uvedený súdny orgán 15. júla 2005 rozhodol o prerušení konania a zaslal Súdnemu dvoru návrh na začatie prejudiciálneho konania.
IV – Posúdenie
21. Vnútroštátny súd žiada v podstate upresnenie, za akých podmienok môže byť na nepriame náklady (alebo prevádzkové náklady) poskytnutá finančná pomoc podľa práva Únie.
22. Zo systému zavedeného článkom 32 ods. 1 tretím pododsekom nariadenia č. 1260/1999 a z pravidla č. 1 prílohy nariadenia č. 1685/2000(30) vyplýva, že nariadenie vychádza zo zásady náhrady nákladov. To znamená, že koneční príjemcovia musia svoje platby vykonať v hotovosti a že sa tieto platby musia týkať skutočne vzniknutých nákladov. V určitých špecifických prípadoch môžu tvoriť súčasť týchto platieb tiež určité odpisy, vecné príspevky a nepriame náklady.(31) Náhrada nepriamych nákladov ako výdavkov, na ktoré môže byť poskytnutý finančný príspevok Spoločenstva, je však výnimkou, a je teda predmetom reštriktívneho výkladu, pokiaľ ide o jej rozsah, ako aj o podmienky jej uplatnenia (spôsob započítania a dôkazy, na ktorých je založená).
23. Pred skúmaním okolností, za ktorých môže byť táto výnimka uplatnená, by som chcel podotknúť, že bod 1.9 pravidla č. 1 prílohy nariadenia č. 1685/2000 umožňuje členským štátom pri určení toho, či nepriame náklady môžu byť nahradené finančnou pomocou Spoločenstva, použiť prísnejšie vnútroštátne predpisy.(32) Dôsledkom tejto možnosti je, že na bod 1.7 pravidla č. 1 sa možno odvolávať, iba ak členské štáty nevyužili bod 1.9 na prijatie prísnejších vnútroštátnych predpisov s cieľom určiť, ktoré náklady môžu byť kryté pomocou Spoločenstva.
24. Inými slovami, nariadenie č. 1260/1999, nariadenie č. 438/2001 a nariadenie č. 1685/2000, ako boli opísané v bodoch 2 až 13 vyššie, stanovujú minimálne podmienky, ktoré musia byť splnené na to, aby určité náklady mohli byť financované prostredníctvom štrukturálnych fondov. Ak sú tieto podmienky splnené, môžu byť príslušné výdavky nahradené podľa práva Spoločenstva bez toho, aby tým boli dotknuté prísnejšie podmienky, ktorým môže vnútroštátne právo podriadiť spolufinancovanie týchto nepriamych nákladov.
25. Pri odpovedi na otázku, v ktorých prípadoch sú nepriame náklady (alebo prevádzkové náklady) výdavkami, ktoré môžu byť nahradené finančnou pomocou Spoločenstva podľa práva Únie, je potrebné odkázať na znenie bodu 1.7 pravidla č. 1 a systematiku vyššie citovaných nariadení. Z tohto ustanovenia vyplýva, že nepriame náklady (alebo prevádzkové náklady):
– musia byť založené na skutočných nákladoch,
– musia byť spojené s vykonávaním činnosti spolufinancovanej štrukturálnymi fondmi a
– musia byť podľa riadne doloženej spravodlivej a nestrannej metódy proporcionálne na činnosť vyčlenené.
26. Pokiaľ ide o prvú okolnosť, postačuje odkázať na článok 32 ods. 1 prvý a tretí pododsek nariadenia č. 1260/1999. Podľa jeho znenia:
„Platby môžu mať formu platieb na účet, priebežných platieb alebo preplatenia konečnej bilancie. Priebežné platby a preplácanie bilancie sa musí vzťahovať na skutočne zaplatené výdavky. Tieto výdavky musia zodpovedať platbám vykonaným konečnými príjemcami a musia byť doložené potvrdenými faktúrami alebo účtovnými dokladmi rovnocennej dôkaznej hodnoty“(33) .
Ako to správne poznamenala Komisia, teoretické náklady teda nemôžu byť zohľadnené.
27. Pokiaľ ide o druhú okolnosť, fínska vláda pripomenula, že v oblasti výdavkov, ktoré môžu byť nahradené pomocou Spoločenstva, musí byť rešpektovaná zásada príčinnosti. To teda podľa nej znamená, že iba dodatočné náklady skutočne vyplývajúce z činnosti Spoločenstva môžu byť predmetom finančnej spoluúčasti Spoločenstva. Náklady, ktoré nemajú žiadnu spojitosť s činnosťou, nemôžu byť nahradené.
28. Podľa Komisie subjekt uskutočňujúci predmetný projekt Spoločenstva musí byť schopný preukázať, že nepriame náklady boli potrebné na jeho realizáciu.
29. Článok 30 ods. 1 nariadenia č. 1260/1999 uvádza, že na výdavky spojené s činnosťami sa môže prispieť z fondov len vtedy, ak tieto činnosti tvoria súčasť dotknutej pomoci. Inými slovami, výdavky musia vzniknúť v rámci projektu financovaného Európskou úniou. Žiadateľ musí byť schopný preukázať, že náklady majú skutočnú spojitosť s uskutočňovaním projektu a že nejde o náklady, ku ktorým došlo v rámci obvyklých činností, nezávisle od projektu.
30. V prejednávanej veci je sporná najmä tretia okolnosť. Ide najmä o otázku, či metóda, akú použil žalobca v konaní vo veci samej na výpočet nepriamych nákladov, je v súlade s požiadavkou uvedenou v bode 1.7, a to, aby nepriame náklady (alebo prevádzkové náklady) boli podľa riadne doloženej spravodlivej a nestrannej metódy proporcionálne na činnosť vyčlenené.
31. Žalobca v konaní vo veci samej vysvetľuje, že rozdelil prevádzkové náklady podľa priemerného počtu zamestnancov celej organizácie v priebehu dotknutého obdobia tak, aby mohol vypočítať priemernú výšku nepriamych nákladov na osobu za rok a za mesiac. Vďaka tomuto základu pre výpočet priemeru sa časť nákladov zodpovedajúca pracovnej dobe každého zo spolupracovníkov pracujúcich na realizácii projektu uviedla ako náklad spojený s jeho uskutočňovaním. Žalobca zastáva názor, že táto metóda je v súlade s bodom 1.7.
32. Nie je možné na úvod nespomenúť poznámku k rozličným jazykovým verziám bodu 1.7 pravidla č. 1 prílohy nariadenia č. 1685/2000. Existuje významný rozdiel medzi znením fínskej verzie a znením ostatných jazykových verzií. Francúzska, anglická, dánska, španielska, portugalská a talianska verzia používajú pojem „prorata“, rovnako ako švédska verzia, ktorá používa pojem „proportionellt“, doplnený výrazom „prorata“ v úvodzovkách. Holandská verzia používa výraz „verhoudingsgewijs“ a nemecká verzia „anteilig“ (proporcionálne). Naopak, fínske znenie neobsahuje najmenší odkaz na tento pojem.(34)
33. Ak existujú odlišnosti medzi jazykovými verziami predpisu Spoločenstva, nemôžu sa uplatniteľné ustanovenia posudzovať samostatne, ale musia sa v prípade pochybností vykladať a uplatňovať vo svetle ostatných záväzných jazykových verzií.(35) V každom prípade jedna jazyková verzia nemôže mať prednosť pred ostatnými, pokiaľ sa tieto verzie zhodujú a zodpovedajú určitému výkladu.(36)
34. Keďže všetky ostatné jazykové verzie bodu 1.7 pravidla č. 1 prílohy nariadenia č. 1685/2000 používajú pojem „prorata“ alebo „proporcionálne“, hoci to všetky neuvádzajú úplne zhodnými slovami, toto ustanovenie je potrebné vykladať tiež vzhľadom na tieto formulácie.
35. Z toho vyvodzujem záver, že percentuálny podiel celkových nepriamych nákladov môže byť použitý na ich výpočet za podmienky, že žiadateľ môže preukázať, že výška tohto percentuálneho podielu je správna a spravodlivá a že je proporcionálna rozsahu projektu Spoločenstva. Tento záver potvrdzuje druhá podmienka uvedená v článku 7 nariadenia č. 438/2001 upresnená v prílohe I tohto nariadenia, podľa ktorej:
„[keď] je pre výdavkové položky týkajúce sa iba čiastočne spolu-financovanej operácie zdokladovaná presnosť alokácie výdavkov medzi spolufinancovanú operáciu a ostatné operácie. To isté platí pre tie výdavky, ktoré sú považované za také, ktoré pripadajú do úvahy iba v rámci určitých limitov alebo proporcionálne k ostatným nákladom“.
36. Spravodlivosť účtovania nepriamych nákladov na ťarchu projektu Spoločenstva môže byť preukázaná na základe dodatočných mzdových nákladov a ďalších mimoriadnych nákladov, ako sú náklady spojené s nehnuteľnosťami, ktoré môžu byť dôvodne spájané s projektom. Na tomto základe môže byť stanovený percentuálny podiel nepriamych nákladov. Ako to Komisia správne poznamenala, pri výpočte nepriamych nákladov na základe dodatočných mzdových nákladov je potrebné zohľadniť tieto údaje: a) počet osôb spolupracujúcich na projekte; b) počet hodín venovaných jeho uskutočneniu; c) mzda vyplatená v rámci projektu; d) priemerný počet osôb pracujúcich v rámci organizácie; e) počet hodín, ktoré odpracovali, a f) priemerná výška miezd, ktoré boli vyplatené. Ak výpočet nepriamych nákladov vychádza z vyplatených miezd, je potrebné zohľadniť skutočné mzdy, a nie priemernú výšku miezd.
37. Okrem toho nejde o jedinú možnú správnu metódu. Formulácie použité v bode 1.7 pravidla č. 1 – „podľa riadne doloženej spravodlivej a nestrannej metódy“(37) – naznačujú, že na výpočet nepriamych nákladov a ich pripísanie projektu Spoločenstva môžu byť použité rozličné metódy.
38. Vnútroštátnemu súdu prislúcha určiť, či sú v prejednávanej veci splnené podmienky uvedené v bode 1.7 pravidla č. 1 prílohy nariadenia č. 1685/2000.
V – Návrh
39. Navrhujem, aby Súdny dvor na prejudiciálnu otázku položenú vnútroštátnym súdom odpovedal takto:
– Bod 1.7 pravidla č. 1 prílohy nariadenia Komisie (ES) č. 1685/2000 z 28. júla 2000, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 s ohľadom na uplatniteľnosť výdavkov pre činnosti spolufinancované štrukturálnymi fondmi sa má vykladať v tom zmysle, že na účely výpočtu nepriamych nákladov (alebo prevádzkových nákladov) môže byť použitý ich percentuálny podiel na celku za podmienky, že možno preukázať, že výška tohto percentuálneho podielu je určená spravodlivo a že je proporcionálna rozsahu projektu Spoločenstva.
– Spravodlivosť účtovania nepriamych nákladov na ťarchu projektu Spoločenstva môže byť preukázaná najmä na základe dodatočných mzdových nákladov a ďalších mimoriadnych nákladov, ako sú náklady spojené s nehnuteľnosťami, ktoré môžu byť dôvodne spájané s projektom. Na tomto základe môže byť stanovený percentuálny podiel nepriamych nákladov.
– Vnútroštátnemu súdu prislúcha určiť, či sú v prejednávanej veci splnené podmienky uvedené v bode 1.7 pravidla č. 1 prílohy nariadenia č. 1685/2000.
(1) .
(2)  –	Ú. v. ES L 193, s. 39; Mim. vyd. 14/001, s. 122.
(3)  –	Štyrmi štrukturálnymi fondmi sú Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Európsky sociálny fond (ESF), Európsky poľnohospodársky usmerňovací a záručný fond (EPUZF), „usmerňovacia“ sekcia, a Finančný nástroj na usmerňovanie rybného hospodárstva (FNURH).
(4)  –	Článok 158 ES.
(5)  –	Ú. v. ES L 161, s. 1; Mim. vyd. 14/001, s. 31.
(6)  –	Francúzske zámorské departementy, Azorské ostrovy, Kanárske ostrovy a Madeira.
(7)  –	Článok 9 písm. e) nariadenia č. 1260/1999.
(8)  –	Odôvodnenie č. 27 nariadenia č. 1260/1999.
(9)  –	Spojené ustanovenia článku 8 ods. 1 a článku 29 nariadenia č. 1260/1999.
(10)  –	Článok 9 písm. d) nariadenia č. 1260/1999.
(11)  –	Článok 8 nariadenia č. 1260/1999.
(12)  –	Článok 34 ods. 1 nariadenia č. 1260/1999. Riadiaci orgán zodpovedá tiež za reagovanie na pripomienky alebo požiadavky na nápravné opatrenia týkajúce sa riadiaceho, monitorovacieho a kontrolného mechanizmu, za súlad činností s politikami Spoločenstva, ako aj za zber informácií a vypracovávanie správ potrebných na kontrolu programu Komisiou.
(13)  –	Článok 32 ods. 3 nariadenia č. 1260/1999.
(14)  –	Článok 9 písm. o) nariadenia č. 1260/1999. Platobný orgán musí tiež zabezpečiť, že koneční príjemcovia dostanú platbu príspevku z fondov v plnej výške a čo najrýchlejšie; článok 32 ods. 1 piaty pododsek nariadenia č. 1260/1999.
(15)  –	Článok 30 ods. 3 nariadenia č. 1260/1999. Pozri tiež odôvodnenie č. 41 nariadenia č. 1260/1999.
(16)  –	Článok 38 ods. 1 nariadenia č. 1260/1999.
(17)  –	Článok 38 ods. 1 písm. a), c), d) a f) nariadenia č. 1260/1999.
(18)  –	Spojené ustanovenia článku 8 ods. 4 a článku 38 ods. 1 písm. g) nariadenia č. 1260/1999.
(19)  –	Článok 28 nariadenia č. 1260/1999.
(20)  –	Členské štáty musia pri každej pomoci informovať Komisiu o existujúcich riadiacich a kontrolných mechanizmoch a najmä o postupoch pre prijímaní, overovaní a potvrdzovaní žiadostí o úhradu výdavkov a pre schvaľovanie, vykonávanie a účtovanie platieb príjemcom. Komisia sa následne musí v spolupráci s členským štátom presvedčiť, že riadiace a kontrolné mechanizmy, ktoré jej boli oznámené, sú v súlade s normami zavedenými nariadením č. 1260/1999 a článkami 4, 5 a 6 nariadenia Komisie (ES) č. 438/2001 z 2. marca 2001, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999, pokiaľ ide o systémy riadenia a kontroly pre pomoc poskytovanú v rámci štrukturálnych fondov (Ú. v. ES L 63, s. 21; Mim. vyd. 14/001, s. 132).
(21)  –	Články 38 a 39 nariadenia č. 1260/1999.
(22)  –	Článok 30 ods. 3 nariadenia č. 1260/1999. Pozri tiež odôvodnenie č. 41 nariadenia č. 1260/1999.
(23)  –	Nariadenie č. 438/2001.
(24)  –	Nariadenie č. 1685/2000.
(25)  –	Provinčná vláda Norrbotten (Švédsko).
(26)  –	Regionálna rada Laponska.
(27)  –	Táto suma bola vypočítaná na základe pomeru nepriamych mzdových a iných prevádzkových nákladov vo vzťahu k priamym mzdovým nákladom vyplývajúcim z obvyklej činnosti provinčnej administratívy.
(28)  –	Išlo o náklady na informačný materiál a na personál, náklady na poštovú korešpondenciu, správu rozpočtu a nehnuteľností.
(29)  –	Lapin liitto nakoniec uhradil celkovú sumu 6 558,98 SEK za rok 2001 a celkovú sumu 22 203,30 SEK za rok 2002 ako náklady týkajúce sa kancelárskych priestorov používaných účastníkmi projektu. V zostávajúcej časti žiadosť zamietol.
(30)  –	Pozri bod 1.1 pravidla č. 1.
(31)  –	Pozri body 1.5 až 1.7 zahrnuté do pravidla č. 1.
(32)  –	V návrhu na začatie prejudiciálneho konania vnútroštátny súd neupresnil, či fínska a švédska vláda, ktoré 24. a 31. októbra 2002 prijali protokol obsahujúci spoločné opatrenia smerujúce na zabezpečenie riadnej správy finančných prostriedkov, nazvaný „Memorandum of Understanding för genomförande av programmet för gemenskapsinitiativet Interreg III A Nord“, do tohto memoranda zakotvili ustanovenia týkajúce sa možnosti náhrady nepriamych nákladov (prevádzkových nákladov) z finančnej pomoci Spoločenstva.
(33)  – Pozri tiež bod 2 pravidla č. 1 prílohy nariadenia č. 1685/2000.
(34)  –	Znenie fínskej verzie je: „Yleiskustannukset ovat tukikelpoisia, jos ne perustuvat rakennerahastoista yhteisrahoitetun toimen kustannuksiin ja ne kohdennetaan toimeen perustellulla oikeudenmukaisella ja tasapuolisella tavalla“.
(35)  –	Rozsudky z 5. decembra 1967, Van der Vecht, 19/67, Zb. s. 445, a zo 6. októbra 1982, CILFIT a i., 283/81, Zb. s. 3415, bod 18.
(36)  –	Rozsudok zo 17. júla 1997, Ferriere Nord/Komisia, C‑219/95 P, Zb. s. I‑4411, bod 15 a citovaná judikatúra.
(37)  –	Bod 1.7 pravidla č. 1 prílohy nariadenia č. 1685/2000.