62023TJ0070_RES
Apvienotās lietas T‑70/23, T‑84/23 un T‑111/23
(spriedums publicēts izvilkumu veidā)
Data Protection Commissioner
pret
Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju
Vispārējās tiesas 2025. gada 29. janvāra spriedums
Personas datu aizsardzība – Regulas (ES) 2016/679 65. panta 1. punkta a) apakšpunkts – Saistošs lēmums, ar ko vadošajai uzraudzības iestādei dod norādījumu paplašināt izmeklēšanas jomu un sagatavot papildu lēmuma projektu – Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas kompetence
Fizisko personu aizsardzība attiecībā uz personas datu apstrādi – Regula 2016/679 – Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas (EDAK) kompetence – Apjoms – Saistošs lēmums, ar ko vadošajai uzraudzības iestādei dod norādījumu paplašināt izmeklēšanas jomu un sagatavot papildu lēmuma projektu – Ietveršana
(LES 39. pants; LESD 16. panta 1. un 2. punkts, 101. un 102. pants; Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. panta 1. un 3. punkts; Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas 2016/679 126., 136. un 141. apsvērums un 4. panta 24. punkts, 57. panta 1. punkta a) un f) apakšpunkts, 58. panta 2. punkts, 60. pants, 65. panta 1. punkta a) apakšpunkts, 2., 3. un 6. punkts un 66. pants)
(skat. 35., 36., 38.–40., 43.–45., 49.–54., 56.–59., 62., 63., 68.–75. un 77.–82. punktu)
Rezumējums
Lemjot paplašinātā sastāvā, Vispārējā tiesa noraida Īrijas personas datu aizsardzības uzraudzības iestādes Data Protection Commission prasības daļēji atcelt Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas (EDAK) saistošos lēmumus. Spriedumā tā pirmo reizi lemj par EDAK kompetenci noteikt valsts uzraudzības iestādei pienākumu paplašināt lietas analīzi un attiecīgā gadījumā – izmeklēšanu.
Pēc sarakstes ar citām attiecīgajām uzraudzības iestādēm Data Protection Commission kā vadošā uzraudzības iestāde konstatēja, ka nav panākta vienprātība par iebildumiem, kas izteikti attiecībā uz tās lēmumprojektiem par datu pārrobežu apstrādi saistībā ar sociālo tīklu Facebook un Instagram un ziņapmaiņas lietotnes WhatsApp izmantošanu. Līdz ar to tā konsekvences mehānisma ietvaros (
1
) vērsās EDAK.
Pēc visu triju lietu materiālu izskatīšanas EDAK, uzskatīdama, ka lielākā daļa iebildumu pret lēmuma projektiem ir būtiski un motivēti, nolēma paust nostāju par tajos izvirzītajiem jautājumiem.
Tādējādi 2022. gada 5. decembrī tā pieņēma saistošus lēmumus, ar kuriem Data Protection Commission tika uzdots veikt atkārtotas izmeklēšanas par datu apstrādi, kas veikta saistībā ar triju iepriekš minēto lietotņu izmantošanu, un, pamatojoties uz to, izstrādāt papildu lēmumu projektus.
Tad Data Protection Commission apstrīdēja EDAK kompetenci ar saistošiem lēmumiem tai uzdot veikt šādus pasākumus.
Vispārējās tiesas vērtējums
Pirmām kārtām, Vispārējā tiesa precizē EDAK kompetences apjomu (
2
), pamatojoties uz VDAR gramatisko, kontekstuālo un teleoloģisko analīzi.
Šajā kontekstā vispirms tā norāda, ka saskaņā ar atbilstošo VDAR normu (
3
) gramatisko interpretāciju EDAK ir kompetence pieņemt tādas tiesību normas kā apstrīdētās, ar kurām vadošajai uzraudzības iestādei tiek uzdots veikt atkārtotu izmeklēšanu par konkrētiem attiecīgo lietas materiālu aspektiem un pēc tam pieņemt jaunus lēmumu projektus. Līdz ar to, tā kā EDAK saistošajam lēmumam ir jāattiecas uz visiem jautājumiem, par kuriem ir izvirzīti būtiski un motivēti iebildumi, VDAR atbilstošās normas neliedz, EDAK apstiprinot būtisku un motivētu iebildumu par to, ka lēmuma projektā nav vai nav pietiekamas analīzes par kādu aspektu, kas neļauj noskaidrot, vai ir pārkāpta minētā regula, šajā lēmumā ietvert rīkojumu vadošajai uzraudzības iestādei novērst šo analīzes trūkumu un, ja tas šķiet nepieciešams, ņemot vērā EDAK rīcībā esošos lietas materiālus, šajā ziņā padziļināt vai paplašināt līdz šim veikto izmeklēšanu. Ja izrādās, ka lietas materiāli nav pietiekami, lai pilnībā veiktu prasīto analīzi, tā rezultātā EDAK var likt vadošajai uzraudzības iestādei veikt papildu izmeklēšanu.
Turpinājumā Vispārējā tiesa, ņemot vērā atbilstošo VDAR normu kontekstuālo interpretāciju, uzskata, ka VDAR nostiprinātais uzraudzības iestāžu sadarbības pienākuma vispārējais konteksts apstiprina EDAK kompetenci pieņemt apstrīdētos pasākumus.
Šajā ziņā tā norāda, ka uzraudzības iestāžu, uz kurām attiecas kāds gadījums (
4
), sadarbības procedūra, kas var ietvert EDAK nodrošinātā konsekvences mehānisma iedarbināšanu, nav “vienvirziena” procedūra, kurā posmi vienmēr seko viens otram to tiesību normu secībā, kurās tie ir paredzēti, bez iespējas atgriezties iepriekšējā posmā vai uz laiku palikt tajā pašā posmā.
Turklāt tā norāda, ka apstākļu, kādos tiek veikta personas datu apstrāde, analīze un tās atbilstība VDAR nedrīkst aprobežoties tikai ar to, kas ir uzsvērts sūdzības iesniedzēja sūdzībā. It īpaši, lai pilnībā izpildītu VDAR paredzētos uzraudzības uzdevumus nodrošināt tās ievērošanu un izskatīt sūdzības vajadzīgajā apmērā (
5
), ir jānosaka atbilstošs lietas materiālu analīzes apjoms, ņemot vērā to pamatā esošo sūdzību, kā arī ņemot vērā citus elementus, kas to var papildināt. Tomēr būtiskais un motivētais iebildums saskaņā ar tā definīciju attiecas uz aspektiem, kuru analīze patiešām aptver abus iepriekš minētos uzdevumus. Līdz ar to tas, ka būtisks un motivēts iebildums attiecas uz analīzes apjomu un attiecīgā gadījumā uz izmeklēšanas apjomu un ka EDAK uz to reaģē, nekādi neapdraud šos uzdevumus.
Visbeidzot Vispārējā tiesa uzsver, ka VDAR mērķu pārbaude apstiprina arī attiecīgo VDAR normu gramatisko interpretāciju.
Šajā ziņā tā it īpaši atgādina, ka sadarbības mehānisms starp uzraudzības iestādēm, uz kurām attiecas konkrētais gadījums, ir ierobežots, ja šīs iestādes nespēj panākt vienprātību. Šādā situācijā vadošajai uzraudzības iestādei jautājums, kas nav saskaņots, jānodod izskatīšanai saskaņā ar konsekvences mehānismam, kura rezultātā EDAK pieņem saistošu lēmumu. Ja izmeklēšana tiek atsākta, kompetentajai iestādei VDAR noteiktajā termiņā jāpieņem galīgais lēmums par būtiskajiem aspektiem, kas analizēti un atrisināti pēc EDAK saistošā lēmuma. Tas neliedz veikt papildu izmeklēšanu un analizēt vēl neizskatītos lietas aspektus.
Otrām kārtām, Vispārējā tiesa uzskata, ka kompetences piešķiršanas Savienības struktūrai nosacījumi pieļauj izmantoto interpretāciju, saskaņā ar kuru EDAK ir pilnvaras likt vadošajai uzraudzības iestādei paplašināt savu analīzi un attiecīgā gadījumā – izmeklēšanu. Proti, šādu pilnvaru īstenošanu ierobežo dažādi kritēriji un nosacījumi, kas nosaka to darbības jomu. Tādējādi, pirmkārt, šīs pilnvaras tiek īstenotas tikai gadījumā, ja vadošās uzraudzības iestādes analīzes nepietiekamība lietas izskatīšanā ir pietiekami pierādīta, kam var būt būtiskas sekas, kā tas izriet no būtiskā un motivētā iebilduma definīcijas, un, otrkārt, tās izriet no EDAK veidojošo uzraudzības iestāžu kolektīvā vērtējuma.
Turklāt Vispārējā tiesa precizē, ka minēto pilnvaru īstenošana ir pakļauta pārbaudei tiesā. Konkrētāk, tajā izvirzīto pamatu ietvaros Savienības tiesa varot pārbaudīt apstrīdēto tiesību normu tiesiskumu pēc būtības, ņemot vērā lietas apstākļus. It īpaši tā, pirmkārt, varētu pārbaudīt, vai EDAK, pieņemot šāda veida tiesību normas, patiešām ir reaģējusi uz būtisku un motivētu uzraudzības iestādes iebildumu. Pēc tam tā varētu pārbaudīt pašu šo tiesību normu, kas sniedz norādījumus uzraudzības iestādēm, būtības tiesiskumu.
Šajā kontekstā Vispārējā tiesa piebilst, ka EDAK saistošais lēmums, ar kuru vadošajai uzraudzības iestādei ir noteikts pienākums paplašināt savu analīzi un izmeklēšanu, neliek apšaubīt pēdējās minētās iespējas noteikt prioritāti savu dažādo uzdevumu izpildei kā neatkarīgai iestādei, un tas ir uzdevums, kura pārbaude ir tikai valsts tiesas ziņā. Tas arī, vispārīgāk runājot, neapšauba tās neatkarību (
6
).
(
1
)	Atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV 2016, L 119, 1. lpp.; turpmāk tekstā – “VDAR”), 60. panta 4. punktam.
(
2
)	Saskaņā ar VDAR 65. panta 1. punkta a) apakšpunktu.
(
3
)	VDAR 65. panta 1. punkta a) apakšpunkts kopsakarā ar šīs regulas 4. panta 24. punktu, 65. panta 6. punktu un 126. un 136. apsvērumu.
(
4
)	Kas paredzēta VDAR 60. pantā.
(
5
)	VDAR 57. panta 1. punkta a) un f) apakšpunkts.
(
6
)	Kas nostiprināta LES 39. pantā, LESD 16. panta 2. punktā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. panta 3. punktā.