Predbežné znenie
NÁVRHY
GENERÁLNEHO
ADVOKÁTA
MANUEL
CAMPOS
SÁNCHEZ‑BORDONA
prednesené
5. marca 2026(1)
Vec C‑149/25
I Fly Aeroporikes Ypiresies AE,
Cycladesair Aviation GmbH,
Greenair Aviation GmbH
proti
Archi Politikis Aeroporias (APA)
za účasti:
Fraport Perifereiaka Aerodromia tis Elladas A AE,
Fraport Perifereiaka Aerodromia tis Elladas B AE
[návrh
na
začatie
prejudiciálneho
konania,
ktorý
podala
Symvoulio tis
Epikrateias (Štátna
rada,
Grécko)]
„ Prejudiciálne
konanie – Prideľovanie
prevádzkových
intervalov
na
letiskách
Únie – Koordinované
letiská a letiská s možným
plánovaním
letov – Vylúčenie
letov
prevádzkovaných v celom
rozsahu
podľa
pravidiel
letu
za
viditeľnosti
[Visual Flight Rules (VFR)] – Právomoc
členských
štátov
doplniť
právne
predpisy
týkajúce
sa
prideľovania
prevádzkových
intervalov – Nariadenie
(EHS)
č. 95/93 – Právomoc
schváliť
miestne
usmernenia
na
koordinovaných
letiskách – Článok 5 ods. 1 písm. a), článok 5 ods. 3 a článok 8 ods. 5 – Nariadenie
(ES)
č. 1008/2008 – Právomoc
schváliť
vnútroštátne
pravidlá
na
koordinovaných
letiskách – Článok 19
ods. 1 – Obmedzenie
členských
štátov
pri
stanovovaní
obmedzení
používania
letísk s možným
plánovaním
letov
na
lety VFR “
1.        V roku
2023
Archi Politikis Aeroporias (APA)
(Úrad
civilného
letectva,
Grécko)
schválil
určité
vnútroštátne
predpisy
týkajúce
sa
prideľovania
prevádzkových
intervalov(2) na
gréckych
letiskách.
Podľa
týchto
predpisov
boli
lety,
na
ktoré
sa
vzťahujú
pravidlá
letu
za
viditeľnosti
(ďalej
len
„lety
VFR“)(3),
vylúčené z prideľovania
prevádzkových
intervalov
tak
na
„koordinovaných
letiskách“,
ako
aj
na
„letiskách s možným
plánovaním
letov“.
2.        Predkladajúci
vnútroštátny
súd
má
pochybnosti o tom,
či
majú
členské
štáty
právomoc
prijať
predpisy,
ktorými
sa
dopĺňa
nariadenie
(EHS) č. 95/93(4) a nariadenie
(ES) č. 1008/2008(5). V prípade,
ak
by
mali
takú
právomoc,
sa
pýta,
či
sú
členské
štáty
oprávnené
rozšíriť
režim
prideľovania
prevádzkových
intervalov,
ktorý
sa
vzťahuje
na
koordinované
letiská,
na
letiská s možným
plánovaním
letov.
I.      Právny rámec
A.      Právo Únie
1.      Nariadenie č. 95/93
3.        Článok 2 („Definície“)
stanovuje:
„Na
účely
tohto
nariadenia:
a)      ‚prevádzkový
interval‘
znamená
povolenie
udelené
koordinátorom v súlade s týmto
nariadením
na
plné
používanie
infraštruktúry
letiska,
potrebnej
na
vykonávanie
leteckej
dopravnej
služby
na
koordinovanom
letisku v určitom
dátume a čase
na
účely
pristátia
alebo
vzletu,
ktoré
pridelil
koordinátor v súlade s týmto
nariadením,
…
g)      ‚koordinované
letisko‘
znamená
akékoľvek
letisko,
kde
je
na
účely
pristátia a vzletu
pre
leteckého
dopravcu
alebo
iného
leteckého
prevádzkovateľa
nevyhnutné,
aby
mu
koordinátor
pridelil
prevádzkový
interval, s výnimkou
štátnych
letov,
núdzových
pristátí a humanitárnych
letov,
…
i)      ‚letisko s možným
plánovaním
letov‘
znamená
letisko s potenciálom
preťaženia v určitej
dobe
dňa,
týždňa
alebo
roka,
ktoré
je
zvládnuteľné
dobrovoľnou
spoluprácou
leteckých
dopravcov,
kde
bol
menovaný
sprostredkovateľ
letových
plánov
na
uľahčenie
prevádzky
leteckých
dopravcov
vykonávajúcich
služby
alebo
zamýšľajúcich
vykonávať
služby
na
tomto
letisku,
…
m)      ‚koordinačné
parametre‘
znamená z prevádzkového
hľadiska
všetku
kapacitu,
ktorá
je k dispozícii
pre
pridelenie
prevádzkových
intervalov
na
letisku
počas
každého
koordinačného
obdobia,
odrážajúc
všetky
technické,
prevádzkové a environmentálne
faktory,
ktoré
ovplyvňujú
výkon
letiskovej
infraštruktúry a jej
rôzne
podsystémy“.
4.        Článok 3 („Podmienky
koordinácie
na
letisku“)
znie:
„1.      a)      Členský
štát
nie
je
povinný
určiť
žiadne
letisko
ako
letisko s možným
plánovaním
letov
alebo
koordinované
letisko s tou
výhradou,
že
tak
urobí
len v súlade s ustanoveniami
tohto
článku.
b)      Členský
štát
neurčí
letisko
ako
koordinované
letisko s tou
výhradou,
že
tak
urobí
len v súlade s ustanoveniami
odseku
3.
…
3.      Zodpovedný
členský
štát
zabezpečí,
aby
riadiaci
orgán
letiska
alebo
ktorýkoľvek
iný
príslušný
orgán
vždy[,]
keď
to
považuje
za
nevyhnutné[,]
alebo v priebehu
šiestich
mesiacov,
vykonal
dôkladnú
analýzu
kapacity
na
letisku
bez
určenia
alebo
na
letisku s možným
plánovaním
letov:
i)      na
písomnú
žiadosť
leteckých
dopravcov
predstavujúcich
viac
než
polovicu
výkonov
na
letisku,
alebo
žiadosť
riadiaceho
orgánu
letiska
keď
jeden z nich
usúdi,
že
kapacita
nestačí
pre
skutočné
alebo
plánované
výkony v určitých
obdobiach;
alebo
ii)      na
žiadosť
Komisie,
najmä
keď
je
letisko v skutočnosti
prístupné
len
leteckým
dopravcom,
ktorým
boli
pridelené
prevádzkové
intervaly,
alebo
keď
sa
leteckí
dopravcovia a zvlášť
noví
dopravcovia
stretli s vážnymi
problémami
pri
zabezpečení
možnosti
pristátia a vzletu
na
príslušnom
letisku.
Táto
analýza
založená
na
všeobecne
uznávaným
metódach,
stanoví
každý
nedostatok v kapacite,
berúc
do
úvahy
environmentálne
obmedzenia
na
príslušnom
letisku.
Analýza
posúdi
možnosti
prekonania
takýchto
nedostatkov
pomocou
novej
alebo
zmenenej
infraštruktúry,
prevádzkových
zmien
alebo
akejkoľvek
inej
zmeny a predpokladaný
časový
rámec
riešenia
problémov.
Analýza
sa
aktualizuje
vždy,
keď
sa
odkazuje
na
odsek
5
alebo
keď
nastanú
na
letisku
zmeny,
ktoré
podstatne
ovplyvnia
jeho
kapacitu a kapacitu
využitia.
Analýza
ako
aj
použitá
metóda
sa
poskytnú k dispozícii
stranám,
ktoré
požiadali o analýzu a na
žiadosť
aj
iným
zainteresovaným
stranám.
Analýza
sa
súčasne
oznámi
Komisii.
…
5.      Keď
sa
kapacitné
problémy
vyskytnú
aspoň
raz
počas
plánovaného,
obdobia[,]
členský
štát
zabezpečí,
aby
bolo
letisko
určené
ako
koordinované
letisko
na
príslušné
obdobia[,]
iba
ak:
a)      je
nedostatok
tak
závažný,
že
sa
nedá
zabrániť
značným
meškaniam
na
letisku[,]
a
b)      nie
sú
žiadne
iné
možnosti
riešenia
týchto
problémov v krátkej
dobe.
…“.
5.        V súlade s článkom 4 („Sprostredkovateľ
letových
plánov a koordinátor“):
„1.      Členský
štát
zodpovedný
za
letisko s možným
plánovaním
letov
alebo
koordinované
letisko
zabezpečí
vymenovanie…
sprostredkovateľa
letových
plánov
alebo
koordinátora
letiska…
.
…
4.      Sprostredkovateľ
letových
plánov
radí
leteckým
dopravcom a odporúča
alternatívne
časy
príletu/odletu
keď
je
pravdepodobné,
že
nastane
preťaženie.
5.      Koordinátor
je
jedinou
osobou
zodpovednou
za
prideľovanie
prevádzkových
intervalov.
Prideľuje
prevádzkové
intervaly v súlade s ustanoveniami
tohto
nariadenia a musí
sa
postarať o to,
aby v prípade
núdze
mohli
byť
prevádzkové
intervaly
pridelené
mimo
úradných
hodín.
…“.
6.        Podľa článku 5 („Koordinačný
výbor“):
„1.      Na
koordinovanom
letisku
členský
štát
zabezpečí
ustanovenie
koordinačného
výboru.
…
.
Úlohou
koordinačného
výboru
je:
a)      vypracovať
návrhy
alebo
poskytnúť
rady
pre
koordinátora
a/alebo
členský
štát
týkajúce
sa:
…
–        miestnych
usmernení
pre
prideľovanie
prevádzkových
intervalov
alebo
monitorovanie
využívania
pridelených
prevádzkových
intervalov,
berúc
do
úvahy
okrem
iného
možné
environmentálne
záujmy
podľa článku 8 ods. 5;
…
3.      …
Každý
člen
koordinačného
výboru
môže
navrhnúť
miestne
usmernenia,
ako
je
uvedené v článku 8 ods. 5[.]
Na
žiadosť
koordinátora
koordinačný
výbor
prediskutuje
navrhnuté
miestne
usmernenia
pre
prideľovanie
prevádzkových
intervalov…“.
7.        Článok 6 („Koordinačné
parametre“)
stanovuje:
„1.      Na
koordinovanom
letisku
zodpovedný
členský
štát
zabezpečí,
aby
boli
dvakrát
ročne
stanovené
parametre
pre
prideľovanie
prevádzkových
intervalov,
berúc
do
úvahy
všetky
relevantné
technické,
prevádzkové a environmentálne
obmedzenia[,]
ako
aj
ich
zmeny.
Základom
pre
stanovenie
bude
analýza
[objektívna
analýza – neoficiálny
preklad]
možností
prijatia
letovej
prevádzky[,]
berúc
do
úvahy
rôzne
typy
prevádzky
na
letisku,
preťaženie
vzdušného
priestoru,
ktoré
pravdepodobne
nastane
počas
koordinačného
obdobia[,] a situáciu v kapacite.
Na
účely
plánovacích
konferencií
sa
parametre
oznámia
koordinátorovi
letiska v dostatočnom
predstihu
predtým[,]
než
sa
uskutoční
prvé
pridelenie
prevádzkových
intervalov.
…“.
8.        V článku 8 („Proces
prideľovania
prevádzkových
intervalov“)
sa
uvádza:
„…
5.      Koordinátor
zohľadní
doplňujúce
pravidlá a usmernenia
stanovené
leteckým
dopravným
odvetvím v celosvetovom
rámci
alebo v rámci
spoločenstva,
ako
aj
miestne
usmernenia
navrhnuté
koordinačným
výborom a schválené
členským
štátom
alebo
ktorýmkoľvek
iným
príslušným
orgánom
zodpovedným
za
dané
letisko
za
predpokladu,
že
tieto
pravidlá a usmernenia
nemajú
vplyv
na
nezávislé
postavenie
koordinátora,
sú v súlade s právom
spoločenstva a sú
zamerané
na
zvýšenie
efektívneho
využitia
kapacity
letiska.
…
.
…“.
2.      Nariadenie č. 1008/2008
9.        Článok 15
(„Poskytovanie
leteckých
dopravných
služieb
vnútri
Spoločenstva“)
stanovuje:
„1.      Leteckí
dopravcovia
Spoločenstva
majú
právo
prevádzkovať
letecké
dopravné
služby
vnútri
Spoločenstva.
…“.
10.      V článku 19
(„Rozloženie
prevádzky
medzi
letiskami a výkon
prepravných
práv“)
sa
uvádza:
„1.      Výkon
prepravných
práv
podlieha
uverejneným
pravidlám
Spoločenstva,
vnútroštátnym,
regionálnym a miestnym
pravidlám
vzťahujúcim
sa
na bezpečnostnú
ochranu,
bezpečnosť
leteckej
prevádzky,
ochranu
životného
prostredia a prideľovanie
prevádzkových
intervalov.
…“.
B.      Grécke právo. Vnútroštátne predpisy týkajúce sa prideľovania prevádzkových intervalov na gréckych letiskách(6)
11.      V článku 2 („Prevádzka
letov
na
koordinovaných
letiskách
alebo
letiskách s možným
plánovaním
letov“)
je
uvedené:
„1.      Vykonávanie
letov
na
koordinované
letiská a letiská s možným
plánovaním
letov
alebo z nich
nie
je
povolené
bez
schváleného
prevádzkového
intervalu
(v závislosti
od
kategórie
letiska).
…
.(7)
2.      Ustanovenia
odseku
1
tohto
článku
sa
nevzťahujú
na
tieto
druhy
letov:
[a)]
lety
vykonávané v celom
rozsahu
podľa
pravidiel
letu
za
viditeľnosti
(Visual Flights Rules,
VFR),
[b)]
lety
presmerované
na
náhradné
letisko z technických
alebo
meteorologických
dôvodov,
[c)]
lety
vykonávané
na
humanitárne
účely,
[d)]
pátracie a záchranné
lety,
[e)]
medicínske
lety,
[f)]
štátne
lety,
[g)]
vojenské
lety.
Niektoré z týchto
typov
letov
môžu
byť
vylúčené z výnimiek a podliehať
obmedzeniam v prípadoch,
keď
je
ohrozená
normálna
prevádzka
príslušného
letiska. V takýchto
prípadoch
sa
zmeny
prijateľných
výnimiek
zavedú
prostredníctvom
miestnych
predpisov
na
základe
analýzy
vplyvu,
po
konzultácii
so
zainteresovanými
stranami a schválení
príslušným
koordinačným
výborom.
…
6.      Okrem
vyššie
uvedeného
sa
zainteresované
strany
na
účely
prevádzkovania
letov
ad
hoc
musia
oboznámiť s AIP
(Aeronautical Information Publications)
Grécka a príslušnými
oznámeniami
NOTAM
(Notices to Airmen)
koordinovaných
letísk a letísk s možným
plánovaním
letov,
ako
aj
platnými
miestnymi
predpismi
(napr.
PPR – Prior
Permission Required,
PNR – Prior
Notice Required alebo
iná
rovnocenná
požiadavka).“
II.    Skutkový stav, spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
12.      Dňa
30. júla
2023
spoločnosti I Fly Aeroporikes Ypiresies AE
(ďalej
len
„I
Fly“),
Cycladesair Aviation GmbH a Greenair Aviation GmbH
podpísali
rámcovú
dohodu o spolupráci
pri
vývoji
obchodnej
iniciatívy s názvom
„Cycladic Project“.
13.      „Cycladic Project“
zohľadňuje,
že
leteckí
dopravcovia
pôsobiaci
na
ostrovoch v Egejskom
mori
ponúkajú
iba
lety s medzipristátím
na
pevninských
letiskách.
Cieľom
obchodného
plánu
„Cycladic Project“
je
ponúknuť
užívateľom
alternatívnu
možnosť
cestovania
prostredníctvom
pravidelných
priamych
osobných
letov
medzi
týmito
ostrovmi
počas
celého
roka.
14.      Uvedené
tri
spoločnosti
plnili v rámci
„Cycladic Project“
tieto
úlohy:
–        I Fly,
ktorá
bola
komerčným
leteckým
dopravcom,
bola
zodpovedná
za
prevádzkové
aspekty
projektu
ako
držiteľ
platnej
prevádzkovej
licencie a osvedčenia
leteckého
prevádzkovateľa
(AOC
GR‑046),
ktoré
vydalo
9. decembra
2022
Ypiresia Politikis Aeroporias (riaditeľstvo
pre
civilné
letectvo,
Grécko);
–        Cycladesair Aviation,
ktorá
bola
poskytovateľom
služieb
cestovnej
kancelárie,
zabezpečovala
obchodné
aspekty
projektu
prostredníctvom
riadenia
rezervácií a ďalších
súvisiacich
služieb,
–        Greenair Aviation,
ktorá
bola
materskou
spoločnosťou
spoločnosti
Cycladesair Aviation,
si
prenajala
tri
jednomotorové
lietadlá s pevnými
krídlami
Cessna 208
B,
ktoré I Fly používa
na
prevádzkovanie
leteckých
spojení v rámci
Cycladic Project.
Tieto
lietadlá
sú
schválené
na
vykonávanie
letov
VFR.
15.      Dňa
5. októbra
2023
predložili
tieto
tri
letecké
spoločnosti
príslušnému
gréckemu
orgánu(8) návrh
účasti
na
postupe
prideľovania
prevádzkových
intervalov
na
koordinačné
obdobie
letnej
sezóny
2024
na
koordinovaných
letiskách
Mykonos,
Santorini,
Chania,
Rodos,
Kythira,
Kos,
Heraklion a Paros.
16.      Dňa
30. októbra
2023
riaditeľ
Úradu
civilného
letectva
prijal
sporné
rozhodnutie.
17.      Dňa
3. novembra
2023
Národný
orgán
pre
koordináciu
letov
oznámil
spoločnosti I Fly,
že
jej
žiadostiam o pridelenie
prevádzkových
intervalov
na
koordinovaných
letiskách
Chania,
Rodos,
Kythira,
Kos,
Mykonos,
Santorini,
Heraklion a Paros nemožno
vyhovieť.
Uviedol,
že
podľa článku 2 ods. 2 písm. a)
sporného
rozhodnutia
sa
na
lety
VFR
nevzťahuje
povinnosť
mať
pridelené
prevádzkové
intervaly.
18.      Dotknuté
spoločnosti
podali
28. decembra
2023
žalobu
na
Symvoulio tis
Epikrateias (Štátna
rada,
Grécko). V podstate
tvrdili,
že článok 2 ods. 2 písm. a)
sporného
rozhodnutia
je v rozpore s článkom 2 písm. g) a článkom 8 ods. 1
nariadenia č. 95/93.
19.      Subjekty,
ktoré
grécky
štát
poveril
správou a prevádzkovaním
letísk
na
Kréte, v pevninskom
Grécku a v Iónskom
regióne,
ako
aj
regionálnych
letísk v Egejskom
mori,
vyjadrili
nesúhlas
so
žalobou.(9)
20.      Uvedené
subjekty
ako
prevádzkovatelia
koordinovaných
letísk
alebo
letísk s možným
plánovaním
letov
tvrdia,
že
podľa článku 2 ods. 2 písm. a)
sporného
rozhodnutia
sú
lety
VFR
správne
vylúčené
zo
systému
prideľovania
prevádzkových
intervalov.
Prideľovanie
prevádzkových
intervalov
týmto
letom
by
skomplikovalo
správne
plánovanie a riadenie
prevádzky
na
letiskách,
za
ktoré
sú
zodpovedné,
vzhľadom
na
riziko
meškaní
alebo
zrušení v dôsledku
nepriaznivých
meteorologických
podmienok,
ktorým
sú
tieto
lety
prirodzene
vystavené.
21.      Úrad
civilného
letectva
sa
tiež
domnieva,
že
vylúčenie
letov
VFR z prideľovania
prevádzkových
intervalov
je
oprávnené. Článok 8 ods. 5
nariadenia č. 95/93
dovoľuje
príslušným
vnútroštátnym
orgánom
schvaľovať
„miestne
usmernenia“
na
zavedenie
dodatočných
pravidiel s cieľom
pomôcť
letiskám,
ktoré
čelia
kapacitným
problémom.
Okrem
toho z odôvodnenia
5
nariadenia č. 793/2004
vyplýva,
že
členské
štáty
môžu
vylúčiť z uplatňovania
nariadenia č. 95/93
leteckých
dopravcov,
ktorí
prevádzkujú
lietadlá
používané
pri
letoch
VFR.
22.      Za
týchto
okolností
Symvoulio tis
Epikrateias (Štátna
rada)
predkladá
Súdnemu
dvoru
tieto
prejudiciálne
otázky:
„1.      Majú
sa
články
nariadenia
č. 95/93 v znení
neskorších
predpisov
[najmä
články 2 písm. a),
g) a i), články 3,
4,
8,
10 a článok 14
ods. 1] – vykladané
aj s prihliadnutím
na:
a) článok 15
ods. 1
nariadenia
č. 1008/2008 (ktorý
zaručuje
právo
leteckých
dopravcov
Spoločenstva
vykonávať
letecké
dopravné
služby
vnútri
Spoločenstva) a b)
článok 16 a článok 52
ods. 1
Charty
základných
práv
Európskej
únie
[(ďalej
len
‚Charta‘)] – vykladať v tom
zmysle,
že
výlučne a vyčerpávajúcim
spôsobom
stanovujú
lehoty a podmienky
prideľovania
prevádzkových
intervalov
na
letiskách
označených
za
‚koordinované‘, v dôsledku
čoho
bránia
vnútroštátnym
vykonávacím
predpisom,
ktoré
–        na
jednej
strane
vylučujú z prideľovania
prevádzkových
intervalov
kategóriu
leteckých
dopravcov,
ktorí v celom
rozsahu
prevádzkujú
lety
podľa
pravidiel
VFR
(Visual Flights Rules),
–        na
druhej
strane
rozširujú
uplatňovanie
systému
prideľovania
prevádzkových
intervalov
na
letiská
určené
ako
letiská
‚s možným
plánovaním
letov‘?
2.      Alebo
naopak,
majú
sa
uvedené
ustanovenia
nariadenia
č. 95/93 – vykladané
okrem
iného s prihliadnutím
na
odôvodnenie
5
nariadenia
č. 793/2004
(podľa
ktorého
‚špeciálne
činnosti‘
nemusia
podliehať
pravidlám
prideľovania
prevádzkových
intervalov,
ak
to
nie
je
nevyhnutné) a ustanovenie
článku 19
ods. 1
nariadenia
č. 1008/2008
(podľa
ktorého
možno
prijať
aj
‚vnútroštátne‘
pravidlá
prideľovania
prevádzkových
intervalov) – vykladať v tom
zmysle,
že
členským
štátom
priznávajú
právomoc
spresniť
ustanovenia
tohto
nariadenia
–        na
jednej
strane
tým,
že
zakážu
prideľovanie
prevádzkových
intervalov
kategórii
leteckých
dopravcov,
ktorí v celom
rozsahu
prevádzkujú
lety
podľa
pravidiel
VFR,
–        na
druhej
strane,
tým
že
uplatňovanie
systému
prideľovania
prevádzkových
intervalov
rozšíria
na
letiská
určené
ako
letiská
‚s možným
plánovaním
letov‘?“
III. Konanie na Súdnom dvore
23.      Návrh
na
začatie
prejudiciálneho
konania
bol
doručený
do
kancelárie
Súdneho
dvora
19. februára
2025.
24.      Písomné
pripomienky
predložili I Fly,
Cycladesair Aviation a Greenair Aviation (tieto
tri
spoločnosti
ich
predložili
spoločne),
Fraport,
talianska a grécka
vláda,
ako
aj
Európska
komisia.
25.      Súdny
dvor
nepovažoval
za
nevyhnutné
nariadiť
pojednávanie.
IV.    Posúdenie
A.      Úvod
26.      Pre
lepšie
pochopenie
sporu
je
vhodné
uviesť
na
úvod
niekoľko
stručných
úvah.
1.      Organizácia letísk
27.      Worldwide Airport Slot
Guidelines (celosvetové
usmernenia o prevádzkových
intervaloch
letísk),  ktoré  schválilo
Medzinárodné
združenie
leteckých
dopravcov
(IATA)(10),
stanovujú
tri
úrovne
letísk
na
základe
intenzity
ich
využitia.
Každá
úroveň
má
odlišný
systém
prideľovania
kapacity
infraštruktúry
pre
pristátia a vzlety
medzi
leteckých
dopravcov,
ktorí
využívajú
letisko:
–        úroveň
1 – nevyžaduje
sa
prideľovanie
prevádzkových
intervalov
ani
koordinácia,
–        úroveň
2 – existuje
„sprostredkovateľ“,
ktorý
odporúča
plánovanie
letov,
–        úroveň
3 – vyžaduje
sa
prideľovanie
prevádzkových
intervalov,
ktoré
vykonáva
„koordinátor“.
28.      Právo
Únie
neupravuje
prideľovanie
prevádzkových
intervalov
na
letiskách
úrovne
1
(ktoré
sa v nariadení č. 95/93
označujú
ako
„letiská
bez
osobitného
určenia“).
Tieto
letiská
sa
riadia
všeobecnými
právnymi
predpismi o civilnom
letectve
každej
krajiny a medzinárodnými
usmerneniami.(11)
29.      Nariadenie č. 95/93
naopak
stanovuje
pravidlá
prideľovania
prevádzkových
intervalov
na
letiskách
úrovne
3
(„koordinované
letiská“) a pravidlá
dobrovoľnej
spolupráce
pri
prístupe
na
letiská
úrovne
2
(„letiská s možným
plánovaním
letov“) v Únii.
2.      Koordinácia na letisku
30.      Článok 3 nariadenia č. 95/93
stanovuje
podmienky
koordinácie
na
letisku:
–        odsek
1
stanovuje
povinnosť
určiť letisko
ako
koordinované
letisko,
ak
sú
splnené
podmienky
stanovené v tomto
článku;
–        v súlade s odsekom
3
členský
štát
musí
vykonať
dôkladnú
analýzu
kapacity
na
letisku
vždy,
keď
to
považuje
za
nevyhnutné,
alebo
na
žiadosť
leteckých
dopravcov
predstavujúcich
viac
než
polovicu
výkonov
na
letisku
alebo
na
žiadosť
riadiaceho
orgánu
letiska,
„keď
jeden z nich
usúdi,
že
kapacita
nestačí
pre
skutočné
alebo
plánované
výkony v určitých
obdobiach“.
Komisia
môže
tiež
požiadať
členský
štát,
aby
vykonal
uvedenú
analýzu;
–        odsek
5
stanovuje
podmienky,
ktoré
vyžadujú,
aby
bolo
letisko
určené
ako
koordinované
letisko, a to z dôvodu
kapacitných
problémov.
3.      Systém prideľovania prevádzkových intervalov
31.      Článok 8 nariadenia č. 95/93
stanovuje
proces
prideľovania
prevádzkových
intervalov.
Tieto
intervaly
sa
prideľujú z fondu
prevádzkových
intervalov
žiadajúcim
leteckým
dopravcom
ako
povolenia
na
používanie
infraštruktúry
letiska
na
účely
pristátia
alebo
vzletu v požadovanom
plánovacom
období.
Fond
prevádzkových
intervalov
je
upravený v článku 10
toho
istého
nariadenia.(12)
4.      Znenie prejudiciálnych otázok
32.      Súhlasím s Komisiou a gréckou
vládou v tom,
že
obe
prejudiciálne
otázky v podstate
nastoľujú
tú
istú
otázku,
ktorá
je v prvej
prejudiciálnej
otázke
sformulovaná
záporne a v druhej
prejudiciálnej
otázke
kladne.
Táto
otázka
sa
zase
týka
dvoch
odlišných
problémov:
–        v prvom
rade,
či
majú
členské
štáty v rámci
uplatňovania
nariadenia č. 95/93 a nariadenia č. 1008/2008
určitú
mieru
voľnej
úvahy,
ktorá
im
dovoľuje
vylúčiť
lety
VFR z prideľovania
prevádzkových
intervalov
na
koordinovaných
letiskách,
–        v druhom
rade,
či
môžu
členské
štáty
uplatňovať
všeobecné
pravidlá
prideľovania
prevádzkových
intervalov
na
letiská s možným
plánovaním
letov.
B.      Lety VFR na koordinovaných letiskách
33.      Symvoulio tis
Epikrateias (Štátna
rada)
sa v zásade
prikláňa k záveru,
že
treba
vyhovieť
návrhu
spoločností,
ktoré
sú
žalobkyňami,
týkajúcemu
sa
neplatnosti
vylúčenia
letov
VFR z koordinovaných
letísk.
Uznáva
však,
že
existujú
dôvody,
pre
ktoré
možno
prinajmenšom
pochybovať o jednoznačnosti
tohto
názoru.
34.      Uvádza
nasledujúce
úvahy:
–        prideľovanie
prevádzkových
intervalov
na
koordinovaných
letiskách v zásade
systematicky a komplexne
upravuje
nariadenie č. 95/93.
Týmto
nariadením
sa
zavádza
systém
prideľovania
prevádzkových
intervalov
na
koordinovaných
letiskách,
pričom
členské
štáty
nemôžu
stanoviť
ďalšie
výnimky
ani
doplniť
tento
systém;
–        podľa
nariadenia č. 95/93
lety
VFR
nie
sú
vylúčené z jeho
pôsobnosti.
Príslušné
orgány
preto
nemajú
právomoc
prijímať
vnútroštátne
opatrenia
týkajúce
sa
prideľovania
prevádzkových
intervalov
pre
túto
kategóriu
letov;
–        všeobecné
vylúčenie
letov
VFR
stanovené
gréckymi
vnútroštátnymi
predpismi
na
základe
technických
charakteristík
letu
môže
byť v rozpore
so
zásadami
neutrality,
transparentnosti a nediskriminácie,
ktorými
sa
podľa
druhého
odôvodnenia
nariadenia č. 95/93
riadi
právo
Únie
týkajúce
sa
prístupu k letiskovej
infraštruktúre;
–        článok 2 ods. 2 písm. a)
sporného
rozhodnutia
teda
treba
zrušiť v rozsahu, v akom
vylučuje
leteckých
dopravcov,
ktorí
prevádzkujú
lety
vykonávané v celom
rozsahu v súlade s pravidlami
VFR, z prideľovania
prevádzkových
intervalov
na
koordinovaných
vnútroštátnych
letiskách;
–        keďže
však
Súdny
dvor o tejto
otázke
ešte
nerozhodol,
existujú
pochybnosti o tom,
či
členské
štáty
môžu
prijať
vnútroštátne
opatrenia
na
vykonanie
nariadenia č. 95/93
prostredníctvom
konkrétnejších
ustanovení
týkajúcich
sa
prideľovania
prevádzkových
intervalov
na
koordinovaných
letiskách.
1.      Výnimky z prideľovania prevádzkových intervalov na koordinovaných letiskách
35.      Spoločnosti,
ktoré
sú
žalobkyňami,
tvrdia,
že z definície
pojmu
koordinované
letisko
[článok 2 písm. g)
nariadenia č. 95/93]
vyplýva,
že
ktorýkoľvek
letecký
dopravca,
ktorý
má
leteckú
licenciu,
má
právo
na
pridelenie
prevádzkového
intervalu.
36.      Je
pravda,
že
pridelenie
prevádzkového
intervalu
je v zásade
nevyhnutné
na
účely
pristátia
na
koordinovanom
letisku,
keďže
„prístup
leteckého
dopravcu
na
koordinované
letisko
je
možný
len
vtedy,
keď
mu
bol
pridelený
prevádzkový
interval“.(13)
37.      Toto
konštatovanie
potvrdzuje článok 2 písm. g)
nariadenia č. 95/93,
keďže
definícia
pojmu
koordinované
letisko
je
podľa
neho
spojená s prideľovaním
prevádzkových
intervalov
na
účely
vzletu
alebo
pristátia
lietadiel.(14)
38.      V článku 2 písm. g)
nariadenia č. 95/93
je
však
upravená
možnosť,
že v prípade
„štátnych
letov,
núdzových
pristátí a humanitárnych
letov“
sa
nevyžaduje
pridelenie
prevádzkového
intervalu.
Spoločnosti,
ktoré
sú
žalobkyňami, a grécka
vláda
majú
odlišný
názor
na
rozsah
týchto
výnimiek:
ide o taxatívny,
alebo
len
demonštratívny
výpočet?
39.      Podľa
môjho
názoru
sa
výnimky
stanovené v článku 2 písm. g)
nariadenia č. 95/93
týkajú
určitých
špecifických
situácií, v prípade
ktorých
sa
vyžaduje
prednostné
zaobchádzanie.
Ak
by
sa
uznalo,
že
tento
výpočet
nie
je
taxatívny
(to
by
bolo
možné
vyvodiť z odôvodnenia
5
nariadenia č. 793/2004),(15) mohol
by
sa
rozšíriť
len
na
lety s podobnými
znakmi,
aké
majú
lety
uvedené v spomenutom
ustanovení.
40.      To
neplatí v prípade
letov
VFR,
pomocou
ktorých
spoločnosti,
ktoré
sú
žalobkyňami,
chcú
prevádzkovať
pravidelné a plánované
lety.
Tieto
lety
vzhľadom
na
svoje
znaky
ani
len
analogicky
nepatria
medzi – skôr
mimoriadne – situácie, v ktorých článok 2 písm. g)
nariadenia č. 95/93
dovoľuje
pristátie
alebo
vzlet
na
koordinovanom
letisku
bez
pridelenia
prevádzkového
intervalu.
2.      Právomoc členských štátov doplniť ustanovenia nariadenia č. 95/93
41.      Ako
uvádza
Komisia,(16) v nariadení č. 95/93
sa
vôbec
nerozlišuje
medzi
prevádzkovými
intervalmi
letov
VFR a letov
IFR. V definíciách
pojmov
„prevádzkový
interval“
[článok 2 písm. a)],
„koordinované
letisko“
[článok 2 písm. g)] a „letecký
dopravca“
[článok 2 písm. f)]
ani v žiadnom
inom z jeho
ustanovení
sa
nenachádzajú
takéto
rozdiely.
42.      Vychádzajúc z uvedeného
predpokladu,
majú
členské
štáty
určitú
mieru
voľnej
úvahy
na
doplnenie
právnej
úpravy
obsiahnutej v nariadení č. 95/93
do
takej
miery,
že
vylúčia
lety
VFR z prideľovania
prevádzkových
intervalov?
43.      Súdny
dvor
vo
všeobecnosti
priznal
členským
štátom
možnosť
„prijímať
vykonávacie
opatrenia k nariadeniu v prípade,
ak
tieto
opatrenia
neobmedzujú
jeho
priamu
uplatniteľnosť,
nezastierajú
jeho
povahu
ako
práva
Únie a spresňujú,
že
sa
nimi
vykonáva
voľná
úvaha v rozsahu
vymedzenom
týmto
nariadením,
pričom
zostávajú v medziach
stanovených
jeho
ustanoveniami“.(17)
44.      Preto
„vychádzajúc z príslušných
ustanovení
dotknutého
nariadenia
vykladaných s ohľadom
na
jeho
ciele
treba
určiť,
či
tieto
ustanovenia
zakazujú,
ukladajú
alebo
umožňujú
členským
štátom
vydať
niektoré
vykonávacie
opatrenia a či,
najmä v tomto
poslednom
uvedenom
prípade,
dotknuté
opatrenie
spadá
do
rámca
voľnej
úvahy
priznanej
každému
členskému
štátu“.(18)
45.      Nariadenie č. 95/93
po
jeho
reforme
vykonanej
nariadením č. 793/2004
má
zabezpečiť
určitú
flexibilitu
systému,
čo
sa
zdôrazňuje v odôvodnení
5
druhého
uvedeného
nariadenia,
ktoré
bolo
spomenuté
vyššie.
Podľa
neho
„špeciálne
činnosti,
ako
je
prevádzka
vrtuľníkov,
by
nemali
podliehať
pravidlám
prideľovania
prevádzkových
intervalov,
pokiaľ
to
nie
je
nevyhnutné“.
46.      V tom
istom
zmysle
viaceré
ustanovenia
zavedené
nariadením č. 95/93
splnomocňujú
členské
štáty,
aby
prispôsobili
režim
prideľovania
prevádzkových
intervalov:
–        článok 8 tohto
nariadenia,
ktorý
upravuje
„proces
prideľovania
prevádzkových
intervalov“, v odseku
5
stanovuje,
že
„koordinátor
zohľadní
doplňujúce
pravidlá a usmernenia
stanovené
leteckým
dopravným
odvetvím v celosvetovom
rámci
alebo v rámci
spoločenstva,
ako
aj
miestne
usmernenia
navrhnuté
koordinačným
výborom a schválené
členským
štátom
alebo
ktorýmkoľvek
iným
príslušným
orgánom
zodpovedným
za
dané
letisko
za
predpokladu,
že
tieto
pravidlá a usmernenia
nemajú
vplyv
na
nezávislé
postavenie
koordinátora,
sú v súlade s právom
spoločenstva a sú
zamerané
na
zvýšenie
efektívneho
využitia
kapacity
letiska“;(19)
–        vypracovanie
miestnych
usmernení
je
spomenuté v článku 5 ods. 1 písm. a),
podľa
ktorého
je
jednou z úloh
koordinačného
výboru
„vypracovať
návrhy
alebo
poskytnúť
rady
pre
koordinátora
a/alebo
členský
štát
týkajúce
sa…
miestnych
usmernení
pre
prideľovanie
prevádzkových
intervalov…
podľa článku 8 ods. 5“;(20)
–        v súlade s článkom 5 ods. 3
„…
každý
člen
koordinačného
výboru
môže
navrhnúť
miestne
usmernenia,
ako
je
uvedené v článku 8 ods. 5[.]
Na
žiadosť
koordinátora
koordinačný
výbor
prediskutuje
navrhnuté
miestne
usmernenia
pre
prideľovanie
prevádzkových
intervalov…
.
Správa z diskusie v koordinačnom
výbore
sa
predloží
dotknutému
členskému
štátu s informáciou o príslušných
stanoviskách
vyjadrených v rámci
výboru“.(21)
47.      Zmienka o miestnych
usmerneniach
pre
prideľovanie
prevádzkových
intervalov
svedčí o tom,
že
orgány
každého
členského
štátu
môžu
práve z dôvodu,
že
lepšie
poznajú
špecifické
znaky
svojich
letísk,
zaviesť
úpravy v režime
prideľovania
týchto
intervalov.
48.      Ďalšia
ukážka
flexibility
pri
prideľovaní
prevádzkových
intervalov
sa
nachádza v nariadení č. 1008/2008. V článku 15 ods. 1
tohto
nariadenia
je
zakotvené
právo
„leteck[ých]
dopravco[v]
Spoločenstva…
prevádzkovať
letecké
dopravné
služby
vnútri
Spoločenstva“ a článok 19 ods. 1
tohto
nariadenia
stanovuje,
že
„výkon
prepravných
práv
podlieha
uverejneným
pravidlám
Spoločenstva,
vnútroštátnym,
regionálnym a miestnym
pravidlám
vzťahujúcim
sa
na bezpečnostnú
ochranu,
bezpečnosť
leteckej
prevádzky,
ochranu
životného
prostredia a prideľovanie
prevádzkových
intervalov“.(22)
49.      Výklad
vyššie
uvedených
ustanovení
teda
nasvedčuje
tomu,
že
nariadenia č. 95/93 a č. 1008/2008
splnomocňujú
členské
štáty,
aby
prostredníctvom
vnútroštátnych
alebo
miestnych
pravidiel
doplnili
právnu
úpravu
Únie
týkajúcu
sa
prideľovania
prevádzkových
intervalov
na
koordinovaných
letiskách.
50.      Uvedená
právomoc
priznaná
členským
štátom
však
podlieha
určitým
obmedzeniam.
Tie
sú
spomenuté v článku 8 ods. 5
nariadenia č. 95/93:
koordinátor
zohľadní
miestne
usmernenia
„za
predpokladu,
že
tieto…
usmernenia
nemajú
vplyv
na
nezávislé
postavenie
koordinátora,
sú v súlade s právom
spoločenstva a sú
zamerané
na
zvýšenie
efektívneho
využitia
kapacity
letiska“.
51.      V tejto
súvislosti
nie
je
opodstatnené
odvolávať
sa
na článok 16
Charty.(23) Sloboda
podnikania
(ktorá
môže
byť
navyše
obmedzená v súlade s článkom 52 ods. 1
Charty)
nie
je
porušená,
keď
príslušné
orgány
pri
určovaní
právneho
rámca
využívania
verejnej
infraštruktúry,
ako
sú
letiská,
prijmú
objektívne
kritériá,
ktoré
sa
uplatňujú
rovnako
na
všetkých
prevádzkovateľov a ktorými
stanovia
rámec
pre
konanie
platný
na
letiskách.
Sporné
rozhodnutie
neovplyvňuje
slobodu
leteckých
dopravcov
formulovať
vlastné
rozhodnutia
alebo
prijímať
svoju
podnikateľskú
politiku v medziach
uvedeného
rámca.
a)      Povaha sporného rozhodnutia
52.      Patrí
sporné
rozhodnutie v rozsahu, v akom
vylučuje
lety
VFR z prideľovania
prevádzkových
intervalov
na
koordinovaných
letiskách,
do
kategórie
„koordinačného
parametra“
alebo
vnútroštátneho
pravidla,
ktorým
sa
dopĺňa
nariadenie č. 95/93?
53.      Podľa
Komisie
by
sa
vylúčenie
letov
VFR
mohlo
považovať
za
koordinačný
parameter v zmysle článku 6 nariadenia č. 95/93.
Odsek
1
tohto
článku
vyžaduje,
aby
členské
štáty
prijali
potrebné
opatrenia
na
zabezpečenie
toho,
aby
na
koordinovaných
letiskách
„boli
dvakrát
ročne
stanovené
parametre
pre
prideľovanie
prevádzkových
intervalov,
berúc
do
úvahy
všetky
relevantné
technické,
prevádzkové a environmentálne
obmedzenia…“.
54.      Domnievam
sa
však,
že
sporné
rozhodnutie
nie
je
založené
na
technických,
prevádzkových
alebo
environmentálnych
obmedzeniach,
ktoré
by
slúžili
na
vymedzenie
„koordinačného
parametra“,
ale
sa
riadi
inou
logikou.
Jeho článok 2
upravuje
všeobecne a pre
všetky
koordinované
grécke
letiská
vylúčenie
letov
VFR z prideľovania
prevádzkových
intervalov,
pričom
toto
vylúčenie
je
odôvodnené
(ako
vysvetlím
nižšie)
neistotou,
či
sa
takéto
lety v prípade
nepriaznivej
viditeľnosti
alebo
meteorologických
podmienok
uskutočnia v súlade s pridelenými
prevádzkovými
intervalmi.
55.      Podľa
môjho
názoru
sporné
rozhodnutie,
chápané v tomto
kontexte:
–        nie
je
založené,
opakujem,
na
existencii
„relevantných
technických,
prevádzkových a environmentálnych
obmedzení“,
ktoré
sú
uvedené v článku 6 ods. 1
nariadenia č. 95/93;
–        nespĺňa
definíciu
uvedenú v článku 2 písm. m)
nariadenia č. 95/93,
podľa
ktorej
sú
„koordinačné
parametre“
spojené s vyjadrením
kapacity
dostupnej
na
konkrétnom
letisku z prevádzkového
hľadiska;
–        možno
ho
považovať
skôr
za
vnútroštátne
pravidlo
vydané
na
základe
splnomocnenia
uvedeného v článku 19 ods. 1
nariadenia č. 1008/2008,
ktorý
som
spomenul
vyššie.
Podľa
tohto
ustanovenia
výkon
prepravných
práv
podlieha
pravidlám
Spoločenstva,
vnútroštátnym,
regionálnym a miestnym
pravidlám
vzťahujúcim
sa
okrem
iného
na
prideľovanie
prevádzkových
intervalov.
56.      Predkladajúcemu
vnútroštátnemu
súdu
prináleží
posúdiť,
či
má
sporné
rozhodnutie – čo
je
zrejme
logické – vyššiu
právnu
silu
ako
miestne
usmernenia
gréckych
letísk, a teda
má
pred
nimi
prednosť.
57.      Ak
sa
potvrdí,
že
miestne
usmernenia
podliehajú
spornému
rozhodnutiu,
koordinátor
ich
musí
zohľadniť v súlade s článkom 8 ods. 5
nariadenia č. 95/93.
Predkladajúci
vnútroštátny
súd
zasa
môže
objasniť,
či
miestne
usmernenia,
ktorými
sa
prijíma
vnútroštátne
pravidlo,
sú v súlade s právom
Únie a sú
zamerané
na
zvýšenie
efektívneho
využitia
kapacity
letiska.
b)      Odôvodnenie obmedzenia na lety VFR
58.      Vychádzajúc z predpokladu,
že
nariadenie č. 1008/2008 v zásade
splnomocňuje
grécky
štát,
aby
vydal
sporné
rozhodnutie,
je
potrebné
objasniť,
či
sú
obmedzenia
prideľovania
prevádzkových
intervalov
na
lety
VFR,
ako
sú
vyjadrené v uvedenom
rozhodnutí,
odôvodnené.
59.      Podľa
gréckeho
Úradu
civilného
letectva:
–        zahrnutie
letov
VFR
do
systému
prideľovania
prevádzkových
intervalov
na
koordinovanom
letisku
alebo
na
letisku s možným
plánovaním
letov
by
narušilo
riadne
fungovanie
tohto
letiska,
ako
aj
prevádzku
letov
IFR s pridelenými
prevádzkovými
intervalmi,
–        lety
VFR,
ktoré
sa
vykonávajú
na
základe
vizuálneho
kontaktu
pilota
so
zemou,
sú
vystavené
väčšiemu
riziku
meškania
alebo
zrušenia v dôsledku
nepriaznivých
meteorologických
podmienok
alebo
podmienok
viditeľnosti,
–        akékoľvek
meškanie
alebo
zrušenie
letov
VFR
má
vplyv
na
prevádzkovanie
letov
IFR
vo
fázach
pristávania,
parkovania a vzletu,
čo
leteckým
dopravcom,
ktorí
využívajú
letové
prístroje,
znemožňuje
dodržiavať
časy
letov
stanovené v prevádzkových
intervaloch,
ktoré
im
boli
pridelené,
–        prevádzkovanie
letov
VFR
je v každom
prípade
stále
možné v súlade s príručkou
PPR
spoločnosti
Fraport:(24) letecký
dopravca
môže
predložiť
riadiacemu
orgánu
koordinovaného
letiska
14
dní
pred
dátumom
plánovaného
letu
žiadosť o používanie
jeho
infraštruktúry v čase,
keď
sú
dostupné
spoľahlivé
meteorologické
predpovede.
60.      Väčšina účastníkov prejudiciálneho konania sa zhoduje na tom, že vylúčenie letov VFR z prideľovania prevádzkových intervalov na gréckych koordinovaných letiskách je spôsobené tým, že tieto lety si vyžadujú dobré meteorologické podmienky. V prípade
letov
VFR
je v porovnaní s letmi
IFR
oveľa
pravdepodobnejšie,
že
dôjde k meškaniu
alebo
zrušeniu
letu z dôvodu
nepredvídaných okolností, ktoré neumožňujú bezpečne vykonať let.
61.      Meškanie alebo zrušenie letov narúša správnu prevádzku letiska, keďže spôsobuje využitie celej kapacity samotného letiska a jeho vzdušného priestoru, ako aj meškania pri pristávaní a vzlete iných letov, ktoré v konečnom dôsledku obmedzujú dostupnú prevádzkovú kapacitu letiska.
62.      Grécka
vláda(25) konkrétne
na
podporu
odôvodnenia
rozdielneho zaobchádzania s letmi VFR v porovnaní s letmi IFR
uvádza
pravidlo
SERA.5005,
ktoré je súčasťou oddielu 5 prílohy I k vykonávaciemu nariadeniu č. 923/2012
(„Meteorologické
podmienky
na
let
za
viditeľnosti,
pravidlá
na
let
za
viditeľnosti,
zvláštne
lety
VFR a pravidlá
na
let
podľa
prístrojov“).
Toto
pravidlo
stanovuje
harmonizované
predpisy
pre
let
za
viditeľnosti,
najmä
pokiaľ
ide o minimálnu
dohľadnosť a vzdialenosť
od
oblakov,
obmedzenia v dôsledku
meteorologických
podmienok,
ako
aj
osobitné
obmedzenia
pre
nočné
lety.
63.      Všetko
totiž
nasvedčuje
tomu,
že
môžu existovať dôvody na odôvodnenie opatrenia, aké bolo schválené v spornom
rozhodnutí.
Komisia
správne zdôrazňuje, že na letiskách, ktorých kapacita je úplne využitá (teda na koordinovaných letiskách s nedostatočnou kapacitou, ktoré nie sú schopné vyhovieť všetkým žiadostiam o využívanie prevádzkových intervalov), je nevyhnutné, aby sa kapacita letiska využívala čo najefektívnejšie.
Keďže lety VFR do veľkej miery závisia od meteorologických podmienok a podmienok viditeľnosti, pravdepodobnosť meškania alebo zrušenia je oveľa vyššia ako v prípade letov IFR. V rovnakej miere by prideľovanie prevádzkových intervalov letom VFR mohlo brániť efektívnemu využívaniu koordinovaných letísk na úkor letov IFR.(26)
64.      Prináleží
však
predkladajúcemu
vnútroštátnemu súdu, ktorý má k dispozícii všetky relevantné informácie, posúdiť, či je vzhľadom na okolnosti letísk, na ktorých spoločnosti, ktoré sú žalobkyňami, požiadali o pridelenie prevádzkových intervalov, obmedzenie stanovené v spornom rozhodnutí odôvodnené dôvodmi všeobecného záujmu a primerané vo vzťahu k sledovanému cieľu.
65.      Napokon
treba
poznamenať,
že
sporné
rozhodnutie
úplne
nebráni
prístupu
letov
VFR
na
grécke
koordinované
letiská,
keďže
na
tento
účel
stanovuje
možnosť
požiadať o predchádzajúce
povolenie,
teda ponúka riešenie, ktoré je alternatívou k prideľovaniu prevádzkových intervalov.(27)
66.      Tento
mechanizmus
síce nevyhovuje obchodným záujmom spoločností,
ktoré
sú
žalobkyňami,(28) ale jeho vhodnosť z hľadiska kritérií proporcionality musí posúdiť predkladajúci vnútroštátny súd.
Bude
potrebné
nájsť rovnováhu medzi právom týchto spoločností poskytovať letecké služby pomocou letiskovej infraštruktúry, ktorej kapacita je úplne využitá (koordinované letiská), a zachovaním najefektívnejšieho prístupu k tejto infraštruktúre.
C.      Lety VFR na letiskách s možným plánovaním letov
67.      Druhá časť oboch prejudiciálnych otázok sa týka možnosti rozšíriť systém prideľovania prevádzkových intervalov na letiská s možným plánovaním letov.
68.      Predkladajúci vnútroštátny súd sa pýta, či Úrad
civilného
letectva
môže
uplatňovať systém prideľovania prevádzkových intervalov aj na letiská s možným
plánovaním
letov.
69.      Fraport uvádza,
že
vzhľadom
na
to,
že
spoločnosti,
ktoré
sú
žalobkyňami,
uviedli,
že
prevádzkujú
lety iba medzi letiskami Chania, Rodos, Kythira, Kos, Mykonos, Santorini, Heraklion a Paros (všetky tieto letiská sú určené ako „koordinované“ letiská), zákaz prideľovania prevádzkových
intervalov
na
letiskách s možným
plánovaním
letov
sa
ich
netýka.
70.      Je pravda, že na prvý pohľad by táto časť otázky bola hypotetická, keďže spoločnosti, ktoré sú žalobkyňami, prejavili záujem o pridelenie kapacity na využívanie infraštruktúry koordinovaných letísk.
71.      Obmedzenie
možnosti
spoločností,
ktoré
sú
žalobkyňami,
prevádzkovať pravidelné
komerčné lety s pristátím alebo vzletom na letiskách s možným plánovaním letov by však mohlo zmariť akúkoľvek možnosť prístupu na tieto letiská ako riešenie ťažkostí s využívaním koordinovaných letísk. V tomto rozsahu sú tieto spoločnosti oprávnené napadnúť režim uplatniteľný na letiská s možným plánovaním letov, pričom o ich návrhu musí rozhodnúť predkladajúci vnútroštátny súd.(29)
72.      Analýza, ktorú som vykonal, pokiaľ ide o vylúčenie letov
VFR z koordinovaných
letísk,
sa vzťahuje len na tento typ letísk.
Situácia v prípade letísk s možným
plánovaním
letov
je výrazne odlišná.
73.      V článku 2 písm. i)
nariadenia č. 95/93
sú
stanovené
základné
znaky
letísk s možným
plánovaním
letov:
za
letiská s možným
plánovaním
letov
sa
považujú
letiská s „potenciálom
preťaženia v určitej
dobe
dňa,
týždňa
alebo
roka,
ktoré
je
zvládnuteľné
dobrovoľnou
spoluprácou
leteckých
dopravcov,
kde
bol
menovaný
sprostredkovateľ
letových
plánov
na
uľahčenie
prevádzky
leteckých
dopravcov
vykonávajúcich
služby
alebo
zamýšľajúcich
vykonávať
služby
na
tomto
letisku“.
74.      Existujú
okolnosti,
ktoré
odôvodňujú
rozdielne
zaobchádzanie s letiskami s možným
plánovaním
letov a koordinovanými
letiskami:
–        kapacita
letiska.
Na
koordinovanom
letisku
je kapacita úplne využitá alebo je veľmi blízko svojho limitu.
Na letisku s možným
plánovaním
letov
dochádza k strednému
vyťaženiu s obdobiami vysokého dopytu, ktorý však možno zvládnuť;
–        zodpovedný
orgán.
Na
koordinovaných
letiskách
je
týmto
orgánom
koordinátor,
ktorý
je
„jedinou
osobou
zodpovednou
za
prideľovanie
prevádzkových
intervalov“.(30) Na
letiskách s možným
plánovaním
letov
je
týmto
orgánom
sprostredkovateľ
letových
plánov,
ktorý
sa
zameriava
skôr
na
sprostredkovanie a ktorého
úlohou
je
radiť
„leteckým
dopravcom a odporúč[ať]
alternatívne
časy
príletu/odletu[,]
keď
je
pravdepodobné,
že
nastane
preťaženie“;(31)
–        plánovanie. Na koordinovaných letiskách je prísne a vyžaduje si dlhodobé prognózy.(32) Na
letiskách s možným
plánovaním
letov
je flexibilnejšie a umožňuje úpravy podľa dopytu;
–        prideľovanie
prevádzkových
intervalov.
Na
koordinovaných
letiskách
je
povinné
(bez predchádzajúceho pridelenia prevádzkového intervalu v zásade nie je možné prevádzkovať let).
Na
letiskách s možným
plánovaním
letov
naopak
také
prideľovanie
nie
je
potrebné,
keďže
využívanie letiskovej infraštruktúry je flexibilné a letové poriadky sa dajú ľahšie upravovať;(33)
–        žiadosť a potvrdenie
prevádzky.
Na
koordinovaných
letiskách
si prideľovanie prevádzkových intervalov vyžaduje predloženie formálnej žiadosti v stanovených obdobiach, ktorú musí koordinátor prideliť a potvrdiť.
Na
letiskách s možným
plánovaním
letov
letecký
dopravca
len
oznámi
letový
plán a sprostredkovateľ odporučí úpravy,
aby
sa
zabránilo
preťaženiu.(34)
75.      Tieto rozdiely, ktoré sú prirodzene významné, odôvodňujú odlišné zaobchádzanie s oboma kategóriami letísk.
76.      V každom prípade je podstatné, že právny režim stanovený predovšetkým v článkoch 5 a 8 nariadenia č. 95/93 a v článku 19 nariadenia č. 1008/2008 priznáva členským štátom právomoc prijímať vnútroštátne pravidlá a miestne usmernenia iba vo vzťahu ku koordinovaným letiskám.
77.      Samotná grécka vláda výslovne uznáva, že podľa článku 2 písm. g) a i) nariadenia č. 95/93 členské štáty nemôžu na základe voľnej úvahy rozšíriť systém prideľovania prevádzkových intervalov, ktorý sa vzťahuje na koordinované letiská, na letiská s možným plánovaním letov.(35)
78.      V tom
istom
zmysle
Komisia
tvrdí, že nariadenie č. 95/93 nestanovuje možnosť rozšíriť uplatňovanie systému prideľovania prevádzkových intervalov na letiská s možným plánovaním letov. V tejto poslednej kategórii letísk prevažujú dobrovoľné dohody medzi leteckými dopravcami, prípadne s pomocou sprostredkovateľa letových plánov.(36)
79.      Súhlasím so stanoviskom Komisie a gréckej vlády.
Rozhodnutie,
akým
je
sporné
rozhodnutie,
preto
prekračuje hranice stanovené normotvorcom Únie, v rámci ktorých členské štáty môžu doplniť právne predpisy Únie, pokiaľ ide o letiská s možným
plánovaním
letov.
V.      Návrh
80.      Na
základe
vyššie
uvedeného
navrhujem,
aby
Súdny
dvor
odpovedal
na
otázky,
ktoré
mu
položila
Symvoulio tis
Epikrateias (Štátna
rada,
Grécko),
takto:
Článok 2 písm. a),
g) a i), články 3,
4,
6,
8 a 10,
ako
aj článok 14 ods. 1
nariadenia Rady (EHS) č. 95/93 z 18. januára 1993 o spoločných pravidlách prideľovania prevádzkových intervalov na letiskách spoločenstva,
zmeneného
nariadením
Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 793/2004 z 21. apríla
2004,
ako
aj článok 19 ods. 1
nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 z 24. septembra 2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve
sa
majú
vykladať v tom
zmysle,
že
–        priznávajú
členským
štátom
možnosť
prijať vnútroštátne pravidlá a miestne usmernenia, ktorými sa dopĺňajú ustanovenia Únie týkajúce sa prideľovania prevádzkových intervalov na koordinovaných letiskách, najmä vylúčením leteckých dopravcov, ktorí prevádzkujú lety vykonávané v celom rozsahu v súlade s pravidlami letu za viditeľnosti [Visual Flight Rules (VFR)],
–        vnútroštátne pravidlá a miestne usmernenia, ktorými sa dopĺňajú ustanovenia Únie týkajúce sa prideľovania prevádzkových intervalov na koordinovaných letiskách, musia rešpektovať zásady neutrality, transparentnosti a zákazu diskriminácie pri prístupe k letiskovej infraštruktúre,
–        vnútroštátne pravidlá a miestne
usmernenia
nemôžu
rozšíriť
uplatňovanie
systému
prideľovania
prevádzkových
intervalov
týkajúceho
sa
koordinovaných
letísk
na
letiská s možným
plánovaním
letov.
1      Jazyk
prednesu:
španielčina.
2      V obvyklej
terminológii
medzinárodného
letectva
sa
označujú
ako
„sloty“.
3      Lety,
na
ktoré
sa
vzťahujú
pravidlá
letu
za
viditeľnosti
[Visual Flight Rules (VFR)], a lety,
na
ktoré
sa
vzťahujú
pravidlá
letu
podľa
prístrojov
[Instruments
Flight Rules (IFR)],
sú
upravené v oddiele
5
prílohy k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 923/2012 z 26. septembra 2012, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá lietania a prevádzkové ustanovenia týkajúce sa služieb a postupov v letovej prevádzke a ktorým sa mení a dopĺňa vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1035/2011 a nariadenia (ES) č. 1265/2007, (ES) č. 1794/2006, (ES) č. 730/2006, (ES) č. 1033/2006 a (EÚ) č. 255/2010 (Ú. v. EÚ L 281, 2012, s. 1).
4      Nariadenie Rady z 18. januára 1993 o spoločných pravidlách prideľovania prevádzkových intervalov na letiskách spoločenstva (Ú. v. ES L 14, 1993, s. 1;
Mim.
vyd.
07/002,
s. 3).
Toto
nariadenie
bolo
zmenené
okrem
iného
nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) 793/2004 z 21. apríla 2004 (Ú. v. EÚ L 138, 2004, s. 50; Mim. vyd. 07/008, s. 171).
5      Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady z 24. septembra 2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve (Ú. v. EÚ L 293, 2008, s. 3).
6      Tieto
pravidlá
boli
schválené
rozhodnutím
riaditeľa
Úradu
civilného
letectva č. 28893 z 30. októbra
2023
(FEK
B’ 6288/1.11.2023,
ďalej
len
„sporné
rozhodnutie“).
7      Znenie
odseku
1
nahradeného
odsekom
1
rozhodnutia
riaditeľa
Úradu
civilného
letectva
č. 9329/12.3.2024
(FEK
B’ 1784/19.3.2024).
8      Ethnikos Organismos Syntonismou Ptiseon (Národný
orgán
pre
koordináciu
letov,
Grécko).
9      Fraport Perifereiaka Aerodromia tis
Elladas A AE a Fraport Perifereiaka Aerodromia tis
Elladas B
AE.
Obe
spoločnosti
budem
ďalej
označovať
skráteným
označením
„Fraport“.
10      https://www.iata.org/contentassets/4ede2aabfcc14a55919e468054d714fe/wasg‑edition‑4‑english‑version.pdf,
časť
1 body 3,
4 a 5
(ďalej
len
„usmernenia
IATA“).
11      Podľa
usmernení
IATA
(oddiel
1 bod 3.2.1)
si
letecké
spoločnosti
môžu
voľne
plánovať
svoju
prevádzku
na
týchto
letiskách,
pričom
musia
oznámiť
svoj
prevádzkový
plán.
12      Na
konci
každého
prideľovacieho
obdobia
na
koordinovaných
letiskách
sa
nevyužité
prevádzkové
intervaly
vložia
do
fondu.
Tieto
intervaly
sa
potom v nasledujúcom
období
prerozdelia,
pričom
sa
uprednostnia
letecké
spoločnosti,
ktoré
využijú
aspoň
80 % svojich
intervalov
(„historické
prevádzkové
intervaly“), a aspoň
polovica
tohto
fondu
sa
pridelí
novým
prevádzkovateľom. V podstate
ide o mechanizmus
na
opätovné
získanie a prerozdelenie
nevyužitých
prevádzkových
intervalov s cieľom
uľahčiť
rovnováhu
medzi
efektívnosťou a otvorenosťou
voči
hospodárskej
súťaži.
13      Odôvodnenie
15
nariadenia č. 793/2004.
14      „Koordinované
letisko“
znamená
podľa
uvedeného
ustanovenia
letisko,
kde
je
„na
účely
pristátia a vzletu
pre
leteckého
dopravcu
alebo
iného
leteckého
prevádzkovateľa
nevyhnutné,
aby
mu
koordinátor
pridelil
prevádzkový
interval…“.
15      „letiská
so
značným
nedostatkom
kapacity
by
mali
byť
na
základe
objektívnych
kritérií
po
vykonaní
kapacitnej
analýzy
určené
ako
‚koordinované
letiská‘.
Na
koordinovaných
letiskách
sa
vyžadujú
podrobné
pravidlá,
aby
bolo
zaručené
úplné
dodržiavanie
princípov
transparentnosti,
nestrannosti a nediskriminácie.
Špeciálne
činnosti,
ako
je
prevádzka
vrtuľníkov,
by
nemali
podliehať
pravidlám
prideľovania
prevádzkových
intervalov,
pokiaľ
to
nie
je
nevyhnutné“.
16      Bod 17
písomných
pripomienok
Komisie.
17      Rozsudok z 30. marca 2017,
Lingurár (C‑315/16,
EU:C:2017:244, bod 18 a citovaná
judikatúra).
18      Tamže, bod 19.
19      Kurzívou
zvýraznil
generálny
advokát.
20      Kurzívou
zvýraznil
generálny
advokát.
21      Kurzívou
zvýraznil
generálny
advokát.
22      Kurzívou
zvýraznil
generálny
advokát.
23      Rozhodnutie
predkladajúceho
vnútroštátneho
súdu
obsahuje
dva
veľmi
stručné
odkazy
na článok 16
Charty a nie
je v ňom
vysvetlené,
prečo
by
toto
ustanovenie
mohlo
ovplyvniť
riešenie
sporu.
24      Článok 2 ods. 6
sporného
rozhodnutia
umožňuje
prevádzkovať
letecké
služby
ad
hoc.
25      Body 28
až
30
písomných
pripomienok
gréckej
vlády.
26      Body 27 a 28
písomných
pripomienok
Komisie.
Komisia
pripomína,
že
podľa článku 8 ods. 3
nariadenia č. 95/93
„v situácii
keď
sa
nemôže
vyhovieť
všetkým
žiadostiam o pridelenie
prevádzkových
intervalov k spokojnosti
príslušných
leteckých
dopravcov,
uprednostnia
sa
obchodné
letecké
dopravné
služby a najmä
pravidelné
dopravné
služby a programované
nepravidelné
dopravné
služby. V prípade
konkurenčných
žiadostí v tej
istej
kategórii
služieb
sa
uprednostní
celoročná
prevádzka“.
27      Podľa
Komisie
bola
táto
alternatíva k prideľovaniu
prevádzkových
intervalov
letom
VFR
zavedená
aj v iných
členských
štátoch
(Rakúsko).
28      Predkladajúci
vnútroštátny
súd
to
zdôraznil v bode 11
rozhodnutia o podaní
návrhu
na
začatie
prejudiciálneho
konania
po
tom,
čo
uviedol,
že
lehota
14
dní
pred
uskutočnením
letu
nepostačuje
na
nevyhnutné
plánovanie
prevádzky
pravidelných
letov.
Ďalej
uviedol,
že v každom
prípade
je
otázne,
či
riadiaci
orgán
koordinovaného
letiska
vyhovie
príslušnej
žiadosti
leteckého
dopravcu.
29      Predkladajúci
vnútroštátny
súd v bode 11
svojho
rozhodnutia o podaní
návrhu
na
začatie
prejudiciálneho
konania
uvádza,
že
nemožnosť
prideliť
prevádzkové
intervaly
letom
VFR
pre
služby
komerčnej
osobnej
leteckej
dopravy
na
koordinovaných
letiskách
alebo
letiskách s možným
plánovaním
letov v Grécku
spôsobuje
spoločnostiam,
ktoré
sú
žalobkyňami,
spoločnú
škodu,
keďže
ohrozuje
realizáciu
ich
podnikateľského
plánu.
Jednoznačne
uznáva
záujem
týchto
spoločností
(a teda
ich
procesnú
legitimáciu)
na
napadnutí
sporného
rozhodnutia v celom
rozsahu.
30      Článok 4 ods. 5
nariadenia č. 95/93.
31      Podľa článku 4 ods. 6
nariadenia č. 95/93
„sprostredkovateľ
letových
plánov
monitoruje
zhodu
prevádzok
leteckých
dopravcov s ním
odporučenými
letovými
plánmi“
(kurzívou
zvýraznil
generálny
advokát).
32      Článok 6 ods. 1
nariadenia č. 95/93.
Podľa bodu 1.4.1
oddielu
1
usmernení
IATA
sú
letiská
úrovne
2
letiská,
na
ktorých
môže
dôjsť k preťaženiu
počas
určitých
období
dňa,
týždňa
alebo
sezóny,
ktoré
možno
vyriešiť
úpravami
letového
poriadku,
na
ktorom
sa
vzájomne
dohodnú
leteckí
dopravcovia a sprostredkovateľ.
33      Článok 2 písm. g) a i) a články 3,
8a a 8b
nariadenia č. 95/93.
Podľa bodu 1.7.1 písm. b)
oddielu
1
usmernení
IATA
sa
na
letisku
úrovne
2
neprideľujú
prevádzkové
intervaly.
34      Články 4,
8,
8a a 8b
nariadenia č. 95/93.
35      Bod 52
písomných
pripomienok
gréckej
vlády.
36      Bod 38
písomných
pripomienok
Komisie.