62024CJ0510
TIESAS SPRIEDUMS (septītā palāta)
2025. gada 16. oktobrī (
*1
)
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija – Eiropas Savienības līdzekļi – Pārvaldība un kontrole – Dalībvalstu pienākums pieņemt tiesību normas, lai nodrošinātu saistībā ar fondiem iesniegto sūdzību efektīvu izskatīšanu – Valsts tiesiskais regulējums, ar kuru izslēgta jebkāda iespēja celt prasību tiesā par lēmumu, ar ko pārkāpuma dēļ uzdots atmaksāt Savienības dotāciju – Eiropas Savienības Pamattiesību harta – 47. pants – Tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību
Lietā C‑510/24
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši LESD 267. pantam, ko Fővárosi Törvényszék (Galvaspilsētas Budapeštas tiesa, Ungārija) iesniegusi ar 2024. gada 11. jūlija lēmumu un kas Tiesā reģistrēts 2024. gada 23. jūlijā, tiesvedībā
PROFIL‑COPY 2002 Irodatechnikai Kft.
pret
Közigazgatási és Területfejlesztési Minisztérium,
TIESA (septītā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs F. Šalīns [F. Schalin] (referents), tiesneši M. Gavalecs [M. Gavalec] un Z. Čehi [Z. Csehi],
ģenerāladvokāts: A. Bjondi [A. Biondi],
sekretārs: A. Kalots Eskobars [A. Calot Escobar],
ņemot vērā rakstveida procesu,
ņemot vērā apsvērumus, ko snieguši:
–
Ungārijas valdības vārdā – Zs. Biró‑Tóth un M. Z. Fehér, pārstāvji,
–
Eiropas Komisijas vārdā – B. Béres un C. Ehrbar, pārstāvji,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
1
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (turpmāk tekstā – “Harta”) 47. pantu.
2
Šis lūgums iesniegts tiesvedībā starp saskaņā ar Ungārijas tiesībām iedibinātu komercsabiedrību PROFIL‑COPY 2002 Irodatechnikai Kft. (turpmāk tekstā – “Profil‑Copy”) un Közigazgatási és Területfejlesztési Minisztérium (Valsts pārvaldes un reģionālās attīstības ministrija, Ungārija; turpmāk tekstā – “ministrija”), kura rīkojas kā darbības programmas “Ekonomikas attīstība un inovācija Plus” vadošā iestāde, par to, lai atgūtu Profil‑Copy izsniegto dotāciju.
Atbilstošās tiesību normas
Savienības tiesības
3
Hartas 47. pantā paredzēts:
“Ikvienai personai, kuras tiesības un brīvības, kas garantētas Savienības tiesībās, tikušas pārkāptas, ir tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību, ievērojot nosacījumus, kuri paredzēti šajā pantā.
Ikvienai personai ir tiesības uz taisnīgu, atklātu un laikus veiktu lietas izskatīšanu neatkarīgā un objektīvā, tiesību aktos noteiktā tiesā. Ikvienai personai ir iespējas saņemt konsultāciju, aizstāvību un pārstāvību.
[..]”
4
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV 2021, L 231, 159. lpp.) 69. pantu:
“[..]
2.   Dalībvalstis nodrošina Komisijai iesniegtajos pārskatos iekļauto izdevumu likumību un pareizību un īsteno jebkādu darbību, kas vajadzīga, lai novērstu, konstatētu un labotu pārkāpumus, tostarp krāpšanu, un ziņotu par tiem. [..]
[..]
7.   Dalībvalstis izstrādā kārtību, lai nodrošinātu par fondiem iesniegto sūdzību efektīvu izskatīšanu. Ar minēto kārtību saistīta darbības joma, noteikumi un procedūras ir dalībvalstu pārziņā saskaņā ar to institucionālo un tiesisko sistēmu. [..]
Šā panta nolūkos sūdzības ietver visus strīdus starp potenciālajiem un atlasītajiem saņēmējiem attiecībā uz ierosinātu vai atlasītu darbību un visus strīdus ar trešām personām par programmas vai tās darbību īstenošanu neatkarīgi no tiesiskās aizsardzības līdzekļu kvalifikācijas saskaņā ar valsts tiesību aktiem.”
Ungārijas tiesības
Dekrēts Nr. 256/2021
5
Saskaņā ar 2021. gada 18. maijaa 2021–2027 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 256/2021 (V. 18.) Korm. rendelet (Valdības dekrēts Nr. 256/2021 par shēmu konkrētu Eiropas Savienības fondu dotāciju izmantošanai 2021.–2027. gada plānošanas periodā; Magyar Közlöny 2021/91; turpmāk tekstā – “Dekrēts Nr. 256/2021”) 132. panta 1. punktu vadošā iestāde ar saņēmēju noslēdz civiltiesisku dotāciju līgumu un tiesību normas attiecībā uz dotāciju līgumu ir piemērojamas mutatis mutandis, ja dotācijas tiesiskās attiecības nodibinātas ar vadošās iestādes izdotu dotācijas piešķiršanas aktu.
6
Ja ir aizdomas par pārkāpumiem, vadošā iestāde ierosina pārkāpuma procedūru atbilstoši Dekrēta Nr. 256/2021 XIII nodaļai.
7
Šī dekrēta 397. panta 2. punktā noteikts – ja tiek konstatēts pārkāpums, vadošā iestāde tostarp var izbeigt dotācijas līgumu.
8
Saskaņā ar minētā dekrēta 403. panta 1. punktu:
“Ja lēmums, ar ko konstatē pārkāpumu, ir prettiesisks vai pretrunā dotācijas līgumam vai uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus, saņēmējs var to apstrīdēt tikai vienu reizi.”
9
Dekrēta Nr. 256/2021 408. panta 1. punkta d) apakšpunktā šajā ziņā noteikts – ja saņēmējs iesniedz pārsūdzību par lēmumu, kas jau pieņemts par pārsūdzību, Belső Ellenőrzési és Integritási Igazgatóság du Miniszterelnökség (Premjerministra biroja Iekšējā audita un integritātes direkcija, Ungārija; turpmāk tekstā – “Iekšējā audita un integritātes direkcija”) pārsūdzību noraida, to neizskatot pēc būtības.
10
Šī dekrēta 414. panta 1. punktā paredzēts:
“Pārsūdzības procesa beigās Iekšējā audita un integritātes direkcija
a)
apstiprina lēmumu, ar ko konstatēts pārkāpums;
b)
atceļ lēmumu, ar ko konstatēts pārkāpums, vai
c)
atceļ lēmumu, ar ko konstatēts pārkāpums, un ierosina jaunu pārkāpuma procedūru vadošajā iestādē.”
11
Saskaņā ar minētā dekrēta 418. pantu:
“Ja dotācija ir saņemta nepamatoti vai izlietota pretēji tiesību aktiem vai neatbilstoši mērķim, kādam tā piešķirta, vai ja dotācija ir atsaukta vai dotācijas līgums ir vienpusēji vai pēc abpusējas vienošanās izbeigts, saņēmējam ir pienākums atmaksāt nepamatoti saņemto dotāciju.”
12
Vadošā iestāde piedzen parādu, izmantojot maksājuma rīkojumu, ieskaitu vai atļauju maksāt pa daļām. Ja ar šiem līdzekļiem tas neizdodas, vadošā iestāde lūdz valsts nodokļu administrāciju, pamatojoties uz šī paša dekrēta 436. panta 1. punktu, nekavējoties veikt neatmaksātās dotācijas piedziņu, piemērojot nodokļu iekasēšanas procedūru.
2016. gada Likums Nr. CXXX par Civilprocesa kodeksu
13
Saskaņā ar a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény (2016. gada Likums Nr. CXXX par civilprocesa kodeksu; Magyar
Közlöny 2016/190; turpmāk tekstā – “Civilprocesa kodekss”) 103. panta 1. punktu tiesa pēc vienas puses lūguma var noteikt pagaidu pasākumus.
2017. gada Likums Nr. CLIII par izpildes procedūrām, kas jāievēro nodokļu administrācijai
14
Az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló 2017. évi CLIII. törvény (2017. gada Likums Nr. CLIII par izpildes procedūrām, kas jāievēro nodokļu administrācijai; Magyar Közlöny 2017/193; turpmāk tekstā – “Likums par izpildes procedūrām, kuras jāievēro nodokļu administrācijai”) 15. pantā ir noteiktas iestādes, kuras ir pilnvarotas apturēt izpildes procedūru, kas jāievēro nodokļu administrācijai, bet to skaitā nav minētas tiesu iestādes.
15
Ja vadošā iestāde vēršas pie nodokļu iestādes saskaņā ar Dekrēta Nr. 256/2021 436. panta 1. punktu, nodokļu iestāde izdod administratīvu maksājuma rīkojumu, kas saskaņā ar Likuma par izpildes procedūru, kuras jāievēro nodokļu administrācijai, 42. panta 1. punktu jāizpilda tās puses bankai, kam ir pienākums veikt atmaksu. Šī administrācija saskaņā ar šo likumu veic arī kustamās un nekustamās mantas piedziņu.
Pamatlieta un prejudiciālie jautājumi
16
Profil‑Copy saņēma 125184193 Ungārijas forintu (HUF) (aptuveni 315000 EUR) dotāciju saules paneļu uzstādīšanai. Dotācija tika piešķirta saistībā ar darbības programmu “Ekonomikas attīstība un inovācija Plus”, kuru Ungārijā īsteno 2021.‑2027. periodā un kuru atbalsta Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+).
17
Konstatējusi pārkāpumu, ministrija, rīkojoties kā šīs programmas vadošā iestāde, izdeva rīkojumu par dotācijas piešķiršanas akta atsaukšanu un izmaksātās dotācijas atgūšanu.
18
Pēc tam, kad Profil‑Copy iesniedza pārsūdzību Iekšējā audita un integritātes direkcijā, saskaņā ar Dekrēta Nr. 256/2021 403. panta 1. punktu un 408. panta 1. punkta d) apakšpunktu šis lēmums kļuva galīgs un par to vairs nevarēja iesniegt citu administratīvu pārsūdzību.
19
Tāpēc vadošā iestāde atsauca dotāciju, kas bija nepamatoti piešķirta Profil‑Copy, un lūdza tai to atmaksāt, vienlaikus informējot, ka tad, ja tā šo dotāciju neatmaksās, vadošajai iestādei būs tiesības lūgt valsts nodokļu administrācijai piedzīt prasījumu, kas atbilst nepamatoti izmaksātajai dotācijai.
20
Tā kā Ungārijas tiesībās attiecības starp vadošo iestādi un Savienības dotācijas saņēmēju ir kvalificētas kā civiltiesiska rakstura attiecības, Profil‑Copy cēla civilprasību iesniedzējtiesā Fővárosi Törvényszék (Galvaspilsētas Budapeštas tiesa, Ungārija), lai novērstu tāda lēmuma sekas, ar kuru uzdots atgūt tai piešķirto dotāciju.
21
Šajā prasībā tā lūdza atzīt par prettiesiskiem gan lēmumu, ar kuru konstatēts pārkāpums, gan rīkojumu atgūt, iespējams, nepamatoti izmaksāto dotāciju. Tā arī lūdza šai tiesai noteikt pagaidu pasākumu, pamatojoties uz 2016. gada Likuma Nr. CXXX par Civilprocesa kodeksu 103. panta 1. punktu, lai aizliegtu ministrijai veikt pieprasītās summas atgūšanu vai piespiedu piedziņu. Šajā nolūkā Profil‑Copy apgalvo – lai gan ministrija, vēršoties nodokļu administrācijā, var pret to veikt piespiedu izpildi, pirms par tās prasību pēc būtības pieņemts galīgs nolēmums civillietā, tā var aizstāvēt savas tiesības pret šo ministriju tikai parastā civilprocesā. Ministrija savukārt iesniedzējtiesai norādīja, ka šai tiesai nebija kompetences pieņemt šādu pagaidu pasākumu.
22
Šajā ziņā iesniedzējtiesa precizē, ka pamatlietā tai jāpārbauda, vai vadošā iestāde, atgūstot dotācijas, ir ievērojusi Dekrētu Nr. 256/2021, ar kuru īsteno Regulu 2021/1060.
23
Turklāt iesniedzējtiesa paskaidro, ka tā nesen ir izskatījusi vairākas līdzīgas lietas, kurās privātpersonas lūdz uz laiku aizliegt ministrijai veikt prasījuma piedziņu. Šīs personas apgalvo, ka piespiedu izpilde padarītu neiespējamu to saimnieciskās darbības turpināšanu, radot maksātnespējas vai pat likvidācijas ar tiesas nolēmumu risku pirms procesa galīgas pabeigšanas. Šādi rīkojoties, pastāvot reāls risks, ka lēmuma par dotācijas atgūšanu adresāti pārstāj pastāvēt pat pirms procesa pabeigšanas ar galīgu nolēmumu, un tas padarītu neiespējamu to tiesību īstenošanu.
24
Šajā kontekstā Ungārijas civillietu tiesas ļauj izpildāma lēmuma par dotācijas atgūšanu adresātam vēlāk celt civilprasību, lai varētu tikt konstatēts šī lēmuma prettiesiskums, kad tiek celta prasība par lēmumu, ar kuru atsauc dotācijas līgumu.
25
Tomēr iesniedzējtiesa paskaidro, ka Ungārijas judikatūra nav viendabīga attiecībā uz civillietu tiesu jurisdikciju izskatīt pieteikumus par pagaidu pasākumu noteikšanu, kas iesniegti šāda veida lietās. Pirmajā judikatūras virzienā tiek uzskatīts – tā kā Ungārijas tiesību aktos uz Savienības dotāciju līgumu attiecas civiltiesības, nav šķēršļu pagaidu pasākumu noteikšanai. Savukārt saskaņā ar otro judikatūras virzienu šāds pieteikums par pagaidu pasākumu noteikšanu jānoraida tiesas, kurā tas iesniegts, kompetences neesamības dēļ, jo Likuma par izpildes procedūrām, kas jāievēro nodokļu administrācijai, 15. pantā tiesas nav minētas to iestāžu klāstā, kuras ir pilnvarotas apturēt šīs administrācijas īstenoto piespiedu izpildes procedūru.
26
Tā kā, pirmkārt, iesniedzējtiesai ir jāpārbauda saskaņā ar Regulu 2021/1060 piešķirtas Savienības dotācijas atgūšanas likumīgums, otrkārt, šīs regulas 69. panta 7. punktā dalībvalstīm ir noteikts pienākums nodrošināt sūdzību saistībā ar Eiropas fondiem efektīvu izskatīšanu un, treškārt, Hartas 47. pantā ir paredzētas tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību ikvienai personai, kuras tiesības, kas garantētas Savienības tiesībās, tikušas pārkāptas, iesniedzējtiesa uzskata par nepieciešamu vērsties Tiesā, lai tā izvērtētu, vai Ungārijas tiesībās paredzētā pārkāpumu izskatīšanas sistēma ir saderīga ar 47. pantu.
27
Šādos apstākļos Fővárosi Törvényszék (Galvaspilsētas Budapeštas tiesa) ir nolēmusi apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“1)
Vai dotācijas saņēmējam ir tiesības uz [Hartas] 47. pantā noteikto efektīvu tiesību aizsardzību pret vadošās iestādes uzsāktu izpildes procedūru, kas šim saņēmējam uzliek pienākumu atmaksāt viņam izmaksātu [Savienības] dotāciju?
2)
Ja vadošā iestāde ar izpildes paziņojumu uzliek saņēmējam pienākumu atmaksāt viņam izmaksātu [Savienības] dotāciju, un viņš, jo nav citu pārsūdzības līdzekļu, ceļ tiesā civiltiesisku prasību seku novēršanai, vai šī civiltiesiskā prasība ir uzskatāma par tiesību aizsardzību [Hartas] 47. panta izpratnē?
3)
Vai par efektīvu tiesību aizsardzību [Hartas] 47. panta izpratnē uzskata tādu tiesību aizsardzību, ar ko nevar novērst reālu risku, ka attiecīgā persona kļūs maksātnespējīga tāda pasākuma rezultātā, kas tiek skatīts saistībā ar prasību, bet izpildīts pirms nolēmuma pasludināšanas?
4)
Ko var darīt valsts tiesu iestāde, ja atbilde uz trešo prejudiciālo jautājumu ir noliedzoša, bet tā uzskata, ka valsts tiesību akti neļauj tai izvairīties no reāla tādas situācijas iestāšanās riska, ka attiecīgā persona kļūs maksātnespējīga tāda pasākuma rezultātā, kas tiek skatīts saistībā ar prasību, bet izpildīts pirms nolēmuma pasludināšanas? Vai tiesu iestāde var noteikt pagaidu pasākumus, lai izvairītos no puses maksātnespējas riska līdz tiesvedības izbeigšanai ar galīgu spriedumu, ja tikai šādā veidā tā var garantēt tiesību aizsardzības efektivitāti, pat ja tā uzskata, ka valsts tiesību akti to neļauj darīt?”
Par prejudiciālajiem jautājumiem
Par pirmo prejudiciālo jautājumu
28
Ar pirmo jautājumu iesniedzējtiesa būtībā vaicā, vai Hartas 47. pants jāinterpretē tādējādi, ka tādas Savienības dotācijas saņēmējam, kas piešķirta, īstenojot Regulu 2021/1060, ir jābūt iespējai efektīvi vērsties tiesā par izpildāmu Savienības fondu atbalstītas programmas vadošās iestādes lēmumu, ar kuru tam uzdots atmaksāt šo dotāciju.
29
Kā izriet no Hartas 51. panta 1. punkta, tās normas attiecas uz dalībvalstīm tikai tad, kad tās īsteno Savienības tiesību aktus.
30
Tā tas ir šajā lietā, jo lēmums, ar kuru noteikts pienākums atsaukt un atgūt Profil‑Copy izmaksāto dotāciju, tika pieņemts, pamatojoties uz Dekrētu Nr. 256/2021, ar kuru īsteno Regulu 2021/1060 un nosaka kārtību, kādā 2021.–2027. gada plānošanas periodā tiek izmantotas dotācijas no konkrētiem Savienības fondiem.
31
Proti, konkrētajā gadījumā Hartas 47. pantā garantēto tiesību uz efektīvu tiesību aizsardzību atzīšana nozīmē, ka persona, kas uz tām atsaucas, balstās uz Savienības tiesībās garantētajām tiesībām vai brīvībām vai ka attiecībā uz šo personu tiek veikta kriminālvajāšana, kas uzskatāma par Savienības tiesību īstenošanu (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2022. gada 22. februāris, RS (Konstitucionālās tiesas spriedumu iedarbība), C‑430/21, EU:C:2022:99, 34. punkts).
32
Šajā lietā Profil‑Copy celtās civilprasības mērķis ir panākt, lai tiktu konstatēts tāda vadošās iestādes lēmuma prettiesiskums, ar kuru atsaukta dotācija, kas tai bija piešķirta programmā “Ekonomikas attīstība un inovācija Plus”, kuru atbalsta ERAF un ESF+, un – pakārtoti – rīkojuma atgūt šo dotāciju prettiesiskums.
33
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, uz pirmo jautājumu jāatbild, ka Hartas 47. pants jāinterpretē tādējādi, ka Savienības dotācijas, kas piešķirta saistībā ar Regulas 2021/1060 īstenošanu, saņēmējam ir jābūt iespējai efektīvi vērsties tiesā par izpildāmu Savienības fondu atbalstītas programmas vadošās iestādes lēmumu, ar kuru tam uzdots atmaksāt šo dotāciju.
34
Jāatgādina, ka iesniedzējtiesai tajā izskatāmajās lietās ir jānosaka, kāda ir pareizā valsts tiesību interpretācija (spriedums, 2010. gada 22. jūnijs, Melki un Abdeli, C‑188/10 un C‑189/10, EU:C:2010:363, 49. punkts).
Par otro līdz ceturto prejudiciālo jautājumu
35
Ar otro līdz ceturto jautājumu, kuri jāizskata kopā, iesniedzējtiesa būtībā vaicā, vai Hartas 47. pants jāinterpretē tādējādi, ka iespēja Savienības dotācijas saņēmējam, pirmkārt, izpildāmu lēmumu, ar kuru tam uzdots atmaksāt šo dotāciju, pakārtoti apstrīdēt prasībā, kas celta civillietu tiesā ar mērķi panākt, lai tiktu atzīts tā lēmuma prettiesiskums, ar kuru noteikts pienākums atsaukt minēto dotāciju, un, otrkārt, saistībā ar šo prasību lūgt noteikt pagaidu pasākumus, lai apturētu šī lēmuma izpildi, ir efektīva tiesību aizsardzība tiesā.
36
Vispirms jāatgādina, ka saistībā ar LESD 267. pantā noteikto procedūru, kuras pamatā ir skaidra funkciju nošķiršana starp valsts tiesām un Tiesu, tikai valsts tiesas kompetencē ir interpretēt un piemērot valsts tiesības (spriedumi, 1999. gada 4. maijs, Sürül, C‑262/96, EU:C:1999:228, 95. punkts; 2012. gada 14. jūnijs, Banco Español de Crédito, C‑618/10, EU:C:2012:349, 76. punkts; 2022. gada 22. septembris, Servicios prescriptor y medios de pagos EFC, C‑215/21, EU:C:2022:723, 26. punkts, kā arī 2024. gada 9. aprīlis, Profi Credit Polska (Tiesvedības, kurā pasludināts galīgs spriedums, atjaunošana), C‑582/21, EU:C:2024:282, 31. un 54. punkts).
37
Līdz ar to Tiesa balstīsies uz šī sprieduma 25. punktā atgādināto premisu, ka Ungārijas judikatūra nav viendabīga attiecībā uz civillietu tiesu kompetenci noteikt pagaidu pasākumus saistībā ar prasībām, kuru mērķis ir panākt, lai vadošajai iestādei provizoriski tiktu aizliegts atgūt dotāciju, ko tā uzskata par nepamatoti izmaksātu tās saņēmējam.
38
Hartas 47. pantā paredzēts, ka ikvienai personai, kuras tiesības un brīvības, kas garantētas Savienības tiesībās, tikušas pārkāptas, ir tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā, ievērojot nosacījumus, kādi paredzēti šajā tiesību normā, un tas nozīmē, ka ikvienai personai ir tiesības uz taisnīgu, atklātu un laikus veiktu lietas izskatīšanu neatkarīgā un objektīvā, tiesību aktos noteiktā tiesā.
39
Šīm tiesībām atbilst LES 19. panta 1. punkta otrajā daļā dalībvalstīm paredzētais pienākums nodrošināt tiesību aizsardzības līdzekļus, kas ir pietiekami efektīvi tiesiskās aizsardzības nodrošināšanai jomās, uz kurām attiecas Savienības tiesības (spriedumi, 2017. gada 16. maijs, Berlioz Investment Fund, C‑682/15, EU:C:2017:373, 44. punkts, kā arī 2020. gada 6. oktobris, État luxembourgeois (Tiesības apstrīdēt tiesā informācijas sniegšanas pieprasījumu nodokļu jomā), C‑245/19 un C‑246/19, EU:C:2020:795, 47. punkts).
40
Šajā ziņā, ja attiecīgajā jautājumā nav Savienības tiesiskā regulējuma, katras dalībvalsts tiesību sistēmā saskaņā ar procesuālās autonomijas principu un ar nosacījumu, ka tiek ievēroti līdzvērtības un efektivitātes principi, jānosaka to pārsūdzību tiesā procesuālā kārtība, kuras tiek iesniegtas, lai nodrošinātu attiecīgajām personām no Savienības tiesību sistēmas izrietošo tiesību aizsardzību, tomēr dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai katrā gadījumā tiktu nodrošināts, ka attiecībā uz šīm tiesībām tiek ievērotas tiesības uz efektīvu aizsardzību tiesā, kas garantētas ar Hartas 47. pantu (spriedumi, 2019. gada 19. novembris, A. K. u.c. (Augstākās tiesas Disciplinārlietu palātas neatkarība)C‑585/18, C‑624/18 un C‑625/18, EU:C:2019:982, 115. punkts un tajā minētā judikatūra; 2022. gada 2. jūnijs, Skeyes, C‑353/20, EU:C:2022:423, 52. punkts, kā arī 2025. gada 1. augusts, Alace un Canpelli, C‑758/24 un C‑759/24, EU:C:2025:591, 64. punkts).
41
Tomēr Savienības tiesības neprasa dalībvalstīm paredzēt citus tiesību aizsardzības līdzekļus kā vien tos, kas noteikti valsts tiesībās, ja vien no attiecīgās valsts tiesību sistēmas kopumā neizriet, ka nepastāv tiesību aizsardzības līdzekļi, kurus izmantojot varētu kaut vai pakārtoti nodrošināt to tiesību aizsardzību, kuras attiecīgajām personām izriet no Savienības tiesībām, vai arī ja vienīgā attiecīgo personu iespēja piekļūt tiesai būtu tāda, ka tie ir spiesti izdarīt tiesību pārkāpumu (šajā nozīmē skat. spriedumus, 2007. gada 13. marts, Unibet, C‑432/05, EU:C:2007:163, 40., 41., 64. un 65. punkts, kā arī 2022. gada 2. jūnijs, Skeyes, C‑353/20, EU:C:2022:423, 54. punkts).
42
Konkrētajā gadījumā no lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu izriet, ka, ņemot vērā Ungārijas tiesiskā regulējuma stāvokli, civillietu tiesas ir atzinušas, ka tām ir kompetence pakārtoti izvērtēt izpildāma vadošās iestādes lēmuma, ar kuru uzdots atgūt Savienības dotāciju, saderību ar Savienības tiesībām, ja šīs dotācijas saņēmējs ir cēlis prasību tostarp par lēmumu atsaukt minēto dotāciju vai izbeigt dotācijas līgumu.
43
Jāpiebilst, ka valsts tiesai, izskatot ar Savienības tiesībām reglamentētu strīdu, ir jābūt iespējai noteikt pagaidu pasākumus, lai garantētu pilnīgu efektivitāti tiesas nolēmumam, kas jāpieņem par tādu tiesību pastāvēšanu, kuras ir pamatotas ar Savienības tiesībām (šajā nozīmē skat. spriedumus, 1990. gada 19. jūnijs, Factortame u.c., C‑213/89, EU:C:1990:257, 21. punkts; 2007. gada 13. marts, Unibet, C‑432/05, EU:C:2007:163, 67. un 77. punkts, kā arī 2022. gada 2. jūnijs, Skeyes, C‑353/20, EU:C:2022:423, 53. punkts). Tādēļ valsts tiesai, kas šādos apstākļos noteiktu pagaidu pasākumus, ja tā nerīkojas pretrunā valsts tiesību normai, ir pienākums šo tiesību normu atstāt nepiemērotu.
44
Turklāt, kā norādīts šī sprieduma 25. punktā, ciktāl Ungārijas judikatūra nav viendabīga attiecībā uz civillietu tiesu kompetenci noteikt pagaidu pasākumus saistībā ar prasībām, kuru mērķis ir panākt, lai vadošajai iestādei provizoriski tiktu aizliegts atgūt dotāciju, kuru tā uzskata par nepamatoti izmaksātu tās saņēmējam, jāatsaucas uz prasību interpretēt valsts tiesības atbilstoši Savienības tiesībām. Šī prasība tostarp ietver valsts tiesu pienākumu vajadzības gadījumā mainīt iedibināto judikatūru, ja tā balstīta uz valsts tiesību interpretāciju, kas nav saderīga ar direktīvas mērķiem. Tādējādi valsts tiesa nevar pamatoti uzskatīt, ka tai nav iespējams valsts tiesību normu interpretēt saderīgi ar Savienības tiesībām tādēļ vien, ka šī tiesību norma pastāvīgi ir interpretēta nesaderīgi ar Savienības tiesībām (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2016. gada 19. aprīlis, DI, C‑441/14, EU:C:2016:278, 33. un 34. punkts).
45
Šajā lietā, ciktāl Ungārijas tiesībās attiecības starp vadošo iestādi un Savienības dotācijas saņēmēju ir kvalificētas kā civiltiesiska rakstura attiecības un tā kā 2016. gada Likuma Nr. CXXX par Civilprocesa kodeksu 103. panta 1. punktā kompetentajai civillietu tiesai ir piešķirtas pilnvaras pēc pieprasījuma noteikt pagaidu pasākumus, iesniedzējtiesai ir jādod priekšroka pirmajam judikatūras virzienam, kas minēts šī sprieduma 25. punktā, un līdz ar to jāatzīst, ka tās kompetencē ir apturēt tāda izpildāma vadošās iestādes lēmuma izpildi, ar kuru noteikts pienākums atsaukt un atgūt Profil‑Copy sākotnēji izmaksāto Savienības dotāciju.
46
Proti, tā kā iesniedzējtiesa nevar apturēt iepriekšējā punktā minētā atgūšanas lēmuma piemērošanu, vadošā iestāde varētu panākt, lai nodokļu administrācija veiktu šī lēmuma piespiedu izpildi. Taču Hartas 47. pantā nostiprinātās tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību būtu iluzoras, ja valsts tiesiskajā regulējumā būtu ļauts likumīgā spēkā stājušos un saistošu tiesas nolēmumu atstāt bez iedarbības, tā kaitējot kāda lietas dalībnieka interesēm. Ar šādu valsts tiesisko regulējumu netiktu ievērota minētajā 47. pantā paredzēto tiesību uz efektīvu tiesību aizsardzību būtība (šajā nozīmē skat. spriedumus, 2019. gada 19. decembris, Deutsche Umwelthilfe, C‑752/18, EU:C:2019:1114, 35. un 36. punkts, un 2025. gada 3. jūlijs, TOODE, C‑653/23, EU:C:2025:517, 28. punkts).
47
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, uz otro līdz ceturto jautājumu jāatbild, ka Hartas 47. pants jāinterpretē tādējādi, ka iespēja Savienības dotācijas saņēmējam, pirmkārt, izpildāmu lēmumu, ar kuru tam uzdots atmaksāt šo dotāciju, pakārtoti apstrīdēt prasībā, kas celta civillietu tiesā ar mērķi panākt, lai tiktu atzīts tā lēmuma prettiesiskums, ar kuru uzdots atsaukt minēto dotāciju, un, otrkārt, saistībā ar šo prasību lūgt noteikt pagaidu pasākumus, lai apturētu šī lēmuma izpildi, ir efektīva tiesību aizsardzība tiesā.
Par tiesāšanās izdevumiem
48
Attiecībā uz pamatlietas pusēm šī tiesvedība izriet no tiesvedības, kas notiek iesniedzējtiesā, tāpēc tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto pušu izdevumi, nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (septītā palāta) nospriež:
1)
Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pants
jāinterpretē tādējādi, ka
Savienības dotācijas, kas piešķirta saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, īstenošanu, saņēmējam ir jābūt iespējai efektīvi vērsties tiesā par izpildāmu Savienības fondu atbalstītas programmas vadošās iestādes lēmumu, ar kuru tam uzdots atmaksāt šo dotāciju.
2)
Pamattiesību hartas 47. pants
jāinterpretē tādējādi, ka
iespēja Savienības dotācijas saņēmējam, pirmkārt, izpildāmu lēmumu, ar kuru tam uzdots atmaksāt šo dotāciju, pakārtoti apstrīdēt prasībā, kas celta civillietu tiesā ar mērķi panākt, lai tiktu atzīts tā lēmuma prettiesiskums, ar kuru noteikts pienākums atsaukt minēto dotāciju, un, otrkārt, saistībā ar šo prasību lūgt noteikt pagaidu pasākumus, lai apturētu šī lēmuma izpildi, ir efektīva tiesību aizsardzība tiesā.
[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – ungāru.