62023TJ0435_RES
Kohtuasjad T‑435/23 ja T‑224/24
YL
versus
Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet
Üldkohtu (keskmine koda) 10. septembri 2025. aasta kohtuotsus
Avalik teenistus – Ajutised teenistujad – EUIPO haldusnõukogu otsus mitte esitada nõukogule ettepanekut hageja ametiaja pikendamiseks – Nõukogu otsus mitte pikendada hageja ametiaega – Õigus olla ära kuulatud – Põhjendamiskohustus – Ilmne hindamisviga – Vastutus
Ametnike hagid – Liidu kohtu pädevus – Vaidluse aluseks olev ametnikku ja tema institutsiooni siduv teenistussuhe – Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti tegevdirektori ametiaja pikendamata jätmine – Mõningate temale kui tegevdirektorile delegeeritud volituste peatamine – Vastuvõetavus
(ELTL artiklid 270 ja 340; ametnike personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2017/1001, artikli 143 lõige 1, artikli 153 lõike 1 punkt h ja lõige 2 ning artikli 158 lõiked 1 ja 3)
(vt punktid 52–62, 66 ja 67)
Ametnike hagid – Vastuvõetavuse tingimused – Eelneva haldusmenetluse järgimine
(ELTL artikkel 270; ametnike personalieeskirjad, artikli 90 lõige 2 ja artikli 91 lõige 2)
(vt punktid 68–76)
Ametnike hagid – Huve kahjustav akt – Mõiste – Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti haldusnõukogu otsus mitte teha ettepanekut ameti tegevdirektori ametiaja pikendamiseks – Ettevalmistav akt – Välistamine
(Ametnike personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2017/1001, artikli 158 lõiked 3 ja 4)
(vt punktid 83–90)
Ametnikud – Ajutised teenistujad – Töölevõtmine – Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti tegevdirektori ametiaja pikendamata jätmine – Huvitatud isiku õigus olla ära kuulatud – Ulatus – Rikkumine – Tagajärjed
(Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikli 41 lõike 2 punkt a)
(vt punktid 105–123)
Ametnike hagid – Huve kahjustav akt – Mõiste – Siduvate õiguslike tagajärgedega aktid – Otsus peatada ametisse nimetava asutuse volituste delegeerimine Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti tegevdirektorile – Hõlmamine
(Ametnike personalieeskirjad, artikli 91 lõige 1)
(vt punktid 130–132)
Tühistamishagi – Põhjendatud huvi – Mõiste – Hagi, mis võib hagejale kasu tuua – Huvi, mis peab jätkuvalt olemas olema kuni kohtulahendi väljakuulutamiseni – Vaidlustatud akt, mis ei tekita enam hagejale õiguslikke tagajärgi – Osaliselt vaidlustatud akti õigusvastasusel põhinevad hüvitamisnõuded – Põhjendatud huvi säilimine
(ELTL artikkel 263)
(vt punktid 135–137)
Ametnikud – Teenistusüksuste töö korraldus – Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti tegevdirektorile ametisse nimetava asutuse volituste delegeerimise peatamine – Tingimus – Erakorralised asjaolud – Administratsiooni kaalutlusõigus – Kohtulik kontroll – Piirid
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2017/1001, artikli 153 lõige 2)
(vt punktid 145–161)
Ametnikud – Huve kahjustav otsus – Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti tegevdirektorile ametisse nimetava asutuse volituste delegeerimise peatamine – Põhjendamiskohustus – Põhjenduse puudulikkuse korrigeerimine kohtumenetluse käigus – Tingimus – Erakorralised asjaolud
(ELTL artikli 296 teine lõik)
(vt punktid 163–170)
Ametnike hagid – Kahju hüvitamise nõue, millega taotletakse sellise tegevusega tekitatud kahju hüvitamist, millel puuduvad otsuse tunnused – Personalieeskirjade kohase eelneva menetluse puudumine – Vastuvõetamatus
(ELTL artikkel 270; ametnike personalieeskirjad, artikli d 90 ja 91)
(vt punktid 176, 177, 179, 184–186, 190 ja 206)
Ametnike hagid – Kahju hüvitamise hagi – Vaidlustatud õigusvastase akti tühistamine – Mittevaralise kahju adekvaatne hüvitamine
(Ametnike personalieeskirjad, artikkel 91)
(vt punktid 188, 189 ja 208)
Ametnike hagid – Täielik pädevus – Võimaluse kaotusega seonduva varalise kahju hüvitamine – Hindamine – Kriteeriumid
(Ametnike personalieeskirjad, artikli 91 lõige 1)
(vt punktid 194–203)
Kokkuvõte
Üldkohus, kellele YL esitas kaks hagi, tühistas Euroopa Liidu Nõukogu otsuse mitte pikendada YLi ametiaega Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) tegevdirektorina, kuna rikuti hageja õigust olla ära kuulatud. Üldkohus tõdes, et nõukogu tuleb pidada EUIPO tegevdirektori puhul teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutuseks, kui kõne all on tema ametiaja pikendamise menetlus, mistõttu peab hagi EUIPO tegevdirektori ametiaja pikendamata jätmise otsuse tühistamise nõudes põhinema ELTL artiklil 270.
Hageja nimetati 18. septembril 2018 määruse (EL) 2017/1001 Euroopa Liidu kaubamärgi kohta artikli 158 lõike 2 alusel 1. oktoobrist 2018 kuni 30. septembrini 2023 viieks aastaks EUIPO tegevdirektoriks (
1
).
Olles saanud kinnituse, et YLil on valmisolek ja soov jätkata oma ametikohal EUIPOs, palus haldusnõukogu esimees 31. oktoobri 2022. aasta teates haldusnõukogu liikmetel võtta vastu otsus hageja ametiaja pikendamise kohta nõukogule ettepaneku tegemiseks.
Hoolimata nimetatud teates väljendatud haldusnõukogu esimehe positiivsest arvamusest otsustas haldusnõukogu oma 22. novembri 2022. aasta koosolekul mitte teha nõukogule ettepanekut hageja ametiaja pikendamiseks, võttes arvesse tema esimese ametiaja tegevusele antud hinnangu läbivaatamist ning EUIPO edasisi ülesandeid ja väljakutseid, ning otsustas algatada YLi ametijärglase leidmiseks valikumenetluse. Märtsis 2023 otsustas haldusnõukogu ka peatada ametisse nimetava asutuse volituste delegeerimise hagejale.
EUIPO‑le 30. mail 2023 teatavaks tehtud kirjas jättis nõukogu hageja ametiaja pikendamise taotluse rahuldamata, olles võtnud arvesse haldusnõukogu läbi viidud hindamist.
Kuna hageja kaebused tema ametiaja pikendamise ettepaneku esitamata jätmist, uue tegevdirektori valikumenetlust ja ametisse nimetava asutuse volituste delegeerimise peatamist puudutavate haldusnõukogu otsuste peale jäeti rahuldamata, esitas ta kohtuasjas T‑435/23 esimese hagi, milles palus tühistada nimetatud otsused ning EUIPO‑le 30. mai 2023. aasta kirjas teatavaks tehtud otsus hageja ametiaja pikendamata jätmise kohta. Pärast seda, kui tema hilisem kaebus viimati nimetatud otsuse peale rahuldamata jäeti, esitas hageja Üldkohtule kohtuasjas T‑224/24 teise hagi, milles palus see otsus tühistada.
Ühtlasi palus hageja mõlemas hagis hüvitada varaline ja mittevaraline kahju, mis tema hinnangul talle tekitati.
Üldkohtu hinnang
Kõigepealt leidis Üldkohus, et ta on pädev lahendama hageja ELTL artikli 270 alusel esitatud hagisid.
Sellega seoses tuletas Üldkohus meelde, et nimetatud sätte kohaselt kuuluvad Üldkohtu pädevusse liidu ja tema teenistujate vahelised vaidlused neis piirides ja neil tingimustel, mis on kindlaks määratud personalieeskirjades ning liidu muude teenistujate teenistustingimustes (edaspidi „teenistustingimused“), ning selles kontekstis on mõistet „liidu ja tema teenistujate vahelised vaidlused“ kohtupraktikas laialt tõlgendatud.
Mis puudutab esiteks ratione personae pädevust ELTL artikli 270 alusel, siis on personalieeskirjade artikli 91 lõikes 1 täpsustatud, et Euroopa Kohtu jurisdiktsiooni alla kuuluvad kõik liidu ja „personalieeskirjadega hõlmatud isikute“ vahelised vaidlused.
Määruse 2017/1001 artikli 158 lõikest 1 nähtub, et EUIPO tegevdirektor võetakse tööle ajutise teenistujana vastavalt teenistustingimuste artikli 2 punktile a, mida mainitakse sõnaselgelt ka EUIPO ja hageja vahel allkirjastatud töölepingus. Lisaks kuulub tegevdirektor EUIPO töötajate hulka, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju, teenistustingimusi ja nende rakendusnorme, samas kui haldusnõukogu on teenistustingimuste artikli 6 esimese lõigu alusel tegevdirektori puhul määratud teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutus, kui kõne all on tegevdirektori volituste kasutamise kord EUIPO juhtimises.
Seega esitas hageja oma hagid liidu teenistujana ELTL artikli 270 tähenduses ja isikuna, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju artiklite 90 ja 91 tähenduses.
Mis puudutab teiseks ratione materiae pädevust, siis kuuluvad ELTL artikli 270 kohaldamisalasse kõik vaidlused, mis on tekkinud ametniku ja selle institutsiooni vahel, kus ametnik teenistuses on, kui vaidluse aluseks on ametniku ja institutsiooni vaheline töösuhe.
Üldkohus märkis, et ametisse nimetava asutuse volituste delegeerimise peatamist puudutava otsuse teeb haldusnõukogu ja selle eesmärk on peatada ametisse nimetava asutuse volitused, mille haldusnõukogu delegeeris hagejale tegevdirektorina. Seega on vaidlus kõnealust otsust puudutavas osas seotud hageja ja EUIPO vahelise töösuhtega.
Sama kehtib hageja ametiaja pikendamata jätmist puudutava vaidluse kohta. Tegevdirektori ametiaja pikendamise menetluses hindab haldusnõukogu tegevdirektori tegevust ning EUIPO edasisi ülesandeid ja väljakutseid, samas kui nõukogu võib seda hindamist arvesse võttes pikendada tegevdirektori ametiaega. Niisiis, kuigi tegevdirektoril ei ole formaalset töösuhet nõukoguga, võtab see institutsioon siiski vastu otsuse, mis oma sisust olenemata mõjutab tegevdirektori ja tema tööandja EUIPO vahelist töösuhet ning seega tema töölevõtmist ajutise teenistujana. Nõukogu tuleb seega pidada tegevdirektori puhul teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutuseks, kui kõne all on tegevdirektori ametiaja pikendamise menetlus.
Lisaks käsitles Üldkohus hageja ametiaja pikendamise ettepaneku esitamata jätmist puudutava otsuse peale esitatud tühistamisnõuete vastuvõetavust.
Üldkohus tuletas sellega seoses meelde, et aktideks, mille peale saab esitada tühistamishagi, on kõik liidu institutsioonide, organite ja asutuste aktid, mille eesmärk on tekitada hageja huve mõjutavaid siduvaid õiguslikke tagajärgi. Kui aktid või otsused võetakse vastu mitmeetapilise menetluse tulemusel, on vaidlustatavateks aktideks üksnes meetmed, mis kinnitavad institutsiooni lõplikku seisukoha, kuid vaidlustatavateks aktideks ei ole neile aktidele või otsustele eelnenud ja neid ettevalmistavad meetmed.
Käsitletaval juhul toimub tegevdirektori ametiaja pikendamise menetlus kahes etapis: esimeses etapis viib haldusnõukogu läbi hindamise ja teises etapis teeb nõukogu võimaliku pikendamise kohta otsuse, võttes arvesse haldusnõukogu hinnangut, ilma et see oleks talle siiski siduv. Arvestades, et lõpliku otsuse teeb nõukogu, on hageja ametiaja pikendamise ettepaneku esitamata jätmist puudutav otsus ettevalmistav akt, kuna see ei tekita siduvaid õiguslikke tagajärgi hageja huve puudutaval viisil ega saa mõjutada nõukogu valikuvabadust ametiaja pikendamisel. Seetõttu on viimati nimetatud otsuse tühistamise nõue vastuvõetamatu.
Küll aga tunnistas Üldkohus vastuvõetavaks tühistamisnõuded, mis esitati nõukogu otsuse peale mitte pikendada hageja ametiaega. Nende nõuete sisulise analüüsi käigus käsitles Üldkohus hageja väidet, et on rikutud õigust olla ära kuulatud.
Kõigepealt märkis Üldkohus, et õigus olla ära kuulatud on kohaldatav igas isiku vastu algatatud menetluses, mis võib kahjustada tema huve, isegi kui kohaldatavad õigusnormid seda ette ei näe. Kõnealusel juhul oli hageja enne ametiaja pikendamata jätmise otsust sõnaselgelt kinnitanud valmidust ja tahet jääda oma ametikohale EUIPOs. Seega tuleb selle otsuse puhul asuda seisukohale, et otsus on vastu võetud pärast seda, kui hageja oli taotlenud oma ametiaja pikendamist. Arvestades, et pikendamata jätmise otsus viib vältimatult hageja kui EUIPO ajutise teenistuja lepingu pikendamata jätmiseni, kahjustab see aga tema huve ja muudab õiguse olla ära kuulatud otsuse vastuvõtmisel kohaldatavaks. Siinjuures ei ole tähtsust küsimusel, kas tegevdirektori ametisse nimetamise ja tema ametiaja pikendamise menetlus kuulub personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamisalasse.
Seejärel tõdes Üldkohus, et hageja huvi olla ära kuulatud tekkis ennekõike siis, kui haldusnõukogu 22. novembri 2022. aasta koosoleku lõpus selgus, et haldusnõukogus ei saavutatud hageja ametiaja pikendamiseks vajalikku häälteenamust. Hagejale oli nimelt varem üksnes teada 31. oktoobri 2022. aasta teade, mille sisu oli tema suhtes positiivne ja mis sisaldas haldusnõukogu esimehe soovitust tema ametiaega pikendada. Seega oleks nõukogul tulnud anda hagejale võimalus kasutada tulemuslikult oma õigust olla ära kuulatud sobival ajal haldusnõukogu 22. novembri 2022. aasta koosoleku ja hageja ametiaja pikendamata jätmise otsuse vahel.
Kuna nõukogu hagejale sellist võimalust ei andnud, ehkki menetluse tulemus oleks võinud olla teistsugune, tühistas Üldkohus hageja ametiaja pikendamata jätmise otsuse, sest rikuti õigust olla ära kuulatud. Lisaks mõistis Üldkohus välja ühekordse hüvitise 25000 eurot varalise kahju eest, mis tekkis seetõttu, et hagejal kadus võimalus, et tema ametiaega pikendataks.
Üldkohus tühistas ka ametisse nimetava asutuse volituste hagejale delegeerimise peatamist puudutava otsuse, kuna haldusnõukogu ei tõendanud, et oleks esinenud erandlikke asjaolusid, mis annavad aluse sellise otsuse tegemiseks.
(
1
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1001 Euroopa Liidu kaubamärgi kohta (ELT 2017, L 154, lk 1).