Esialgne tõlge
KOHTUJURISTI ETTEPANEK
LAILA MEDINA
esitatud 18. detsembril 2025(1)
Kohtuasi C‑151/25 [Viaudret](i)
F. B.
versus
Région wallonne,
menetluses osalesid:
Parc Éolien de Leuze-en-Hainaut SA,
e-NosVents SA,
Electrabel SA
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Belgia kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu))
Eelotsusetaotlus – Århusi konventsioon – Artikkel 6 – Üldsuse osalemine – Artikli 6 lõige 1 – I lisa lõiked 20 ja 22 – Artikli 6 lõige 10 – Tegevuse käitamistingimuste muutmine – Tuulepargile antava ehitus- ja käitamisloa kestuse pikendamine – Kohustus kohaldada selle pikendamise suhtes üldsuse osalemise etappi
I.      Sissejuhatus
1.        Århusi konventsiooni(2) on teatavasti kiidetud kui kõige ambitsioonikamat ettevõtmist keskkonnademokraatia valdkonnas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni egiidi all.(3) Århusi konventsiooni osaliste esimesel kohtumisel vastu võetud Lucca deklaratsioonis nimetatakse seda osalusdemokraatia läbimurdeks.(4)
2.        Århusi konventsioon rajaneb kolmel sambal: keskkonnateabe kättesaadavus, üldsuse osalemine otsuste tegemises ja õigus pöörduda kohtusse, millest igaühega rakendatakse üht kolmest keskkonnaalasest menetlusõigusest.(5) Nende kolme õiguse hulgast on n-ö kõige selgemalt demokraatlik(6) õigus osaleda keskkonnaasjade otsustamises. See õigus aitab kaasa Århusi konventsiooni ühe eesmärgi saavutamisele, milleks on – nagu märgitud selle põhjenduses 10 – näha ette valitsuse vastutus, muuta otsused selgeks ning võimaldada üldsusel toetada keskkonnaasjus tehtavaid otsuseid.(7)
3.        Käesolevas kohtuasjas tekib küsimus, kas otsus pikendada keskkonnaluba kümne aasta võrra tegevuse jaoks, mis kuulub Århusi konventsiooni artikli 6 lõike 1 punkti a kohaldamisalasse, nõuab üldsuse osalemise etappi ja kas riigisisene õigusakt, millega ei nähta sellise pikendamise puhul ette üldsuse osalemist, on terve selle artikliga vastuolus. See kohtuasi annab Euroopa Kohtule võimaluse tõlgendada Århusi konventsiooni artikli 6 lõiget 10, mille kohaselt peab avaliku võimu organ lõikes 1 käsitletud tegevuste kohta kehtestatud nõuete muutmise korral kohaldama mutatis mutandis, ja juhul kui see on kohane, artikli 6 lõikeid 2–9. Täpsemalt käsitletakse küsimust, kas artikli 6 lõike 1 punkti a kohaldamisalasse kuuluva tegevuse kestuse pikendamist tuleb pidada kõnealuse tegevuse käitamistingimuste muutmiseks ning nõuab seega üldsuse osalemist, kui seda peetakse asjakohaseks.
II.    Õiguslik raamistik
A.      Rahvusvaheline õigus
4.        Århusi konventsiooni artikli 6 „Üldsuse osalemine eritegevusega seotud asjade otsustamisel“ lõigetes 1 ja 10 on sätestatud:
„1.      Konventsiooniosaline:
a)      kohaldab selle artikli sätteid otsuste suhtes, mis tehakse lisas I loetletud tegevuste lubamiseks või keelamiseks;
b)      kohaldab siseriikliku õiguse järgi käesoleva artikli sätteid ka selle tegevuse kohta tehtud otsuste suhtes, mida ei ole lisas I nimetatud ja millel võib olla oluline mõju keskkonnale. Konventsiooniosaline teeb kindlaks, kas need sätted kehtivad sellise tegevuse kohta; […]
[…]
10.      Konventsiooniosaline tagab, et lõikes 1 käsitletud tegevuste kohta kehtestatud nõuete muutmise korral kohaldab avaliku võimu organ mutatis mutandis ja juhul kui see on kohane, selle artikli lõikeid 2–9.“
5.        Århusi konventsiooni I lisa sisaldab artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud tegevuste loetelu. Selle lisa lõiked 20 ja 22 on sõnastatud järgmiselt:
„20.      Igasugune tegevus, mis pole reguleeritud eespool lõigetega 1–19, kus üldsuse osalemine sätestatakse keskkonnamõju hindamise menetluse kohaselt vastavalt siseriiklikele õigusaktidele.
[…]
22.      Igasuguse muutuse suhtes tegevuses või selle laiendamisel juhul, kui selline muutus või laiendus ise on vastavuses selles lisas esitatud kriteeriumidega, kohaldatakse selle konventsiooni artikli 6 lõike 1 punkti a sätteid. Igasuguse muu tegevuse muutuse või laiendamise suhtes kohaldatakse selle konventsiooni artikli 6
lõike 1 punkti b sätteid.“
B.      Liidu õigus
6.        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/92/EL (teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT 2012, L 26, lk 1; edaspidi „keskkonnamõju hindamise direktiiv“)) artikli 2 lõikes 1 on sätestatud:
„Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, tagamaks, et enne loa andmist nõutakse keskkonda muu hulgas oma laadi, mahu või asukoha tõttu oluliselt mõjutada võivatelt projektidelt teostusluba ja hinnatakse nende mõju. Sellised projektid on piiritletud artiklis 4.“
7.        Direktiivi artikli 4 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud:
„1.      Kui artikli 2 lõikest 4 ei tulene teisiti, hinnatakse I lisas loetletud töid artiklite 5–10 kohaselt.
2.      Kui artikli 2 lõikest 4 ei tulene teisiti, teevad liikmesriigid II lisas loetletud projektide puhul kindlaks, kas projekti hinnatakse artiklite 5–10 kohaselt. […]
[…]“.
8.        Keskkonnamõju hindamise direktiivi II lisas on loetletud selle direktiivi artikli 4 lõikes 2 osutatud projektid. Selle lisa 3. jaotise „Energiatööstus“ punktis i on sätestatud:
„tuuleelektrijaamad“.
C.      Riigisisene õigus
9.        11. märtsi 1999. aasta keskkonnalubade dekreedi (Décret relatif au permis d’environnement; Moniteur belge, 8.6.1999, lk 21114) artikli 50 lõike 1 esimese lause täiendusega, mis näeb keskkonnaloa maksimaalse kehtivusajaks ette 20 aastat, on 23. juuni 2016. aasta dekreedi, millega muudetakse keskkonnaseadustikku, veeseadustikku ning mitut jäätmeid ja keskkonnalubasid käsitlevat dekreeti (Décret du 23 juin 2016 modifiant le Code de l’Environnement, le Code de l’Eau et divers décrets en matière de déchets et de permis d’environnement; edaspidi „23. juuni 2016. aasta dekreet“), artiklis 89 sätestatud, et tuulegeneraatorile antava loa maksimaalne kehtivusaeg on 30 aastat.
10.      23. juuni 2016. aasta dekreedi artikli 109 esimese lõike kohaselt kohaldatakse tuulegeneraatorile antava keskkonnaloa maksimaalselt 30‑aastase kehtivusajaga seotud muudatust taotluste suhtes, mis on esitatud pärast selle dekreedi jõustumist, st pärast 1. augustit 2016. Enne 1. augustit 2016 kehtinud lubade kohta on selle dekreedi artikli 109 teises lõikes ette nähtud, et neid võib pikendada üks kord maksimaalselt kümneks aastaks.
11.      Neid sätteid rakendati Vallooni piirkonna valitsuse 20. aprilli 2017. aasta otsusega, millega muudetakse Vallooni piirkonna valitsuse 4. juuli 2002. aasta otsust 11. märtsi 1999. aasta keskkonnalubade dekreedi rakendamise korra ja mitmesuguste rakendusmeetmete kohta, ning rakendatakse [23. juuni 2016. aasta dekreedi] artikleid 108 ja 109 (Arrêté du Gouvernement wallon du 20 avril 2017 modifiant l’arrêté du Gouvernement wallon du 4 juillet 2002 relatif à la procédure et à diverses mesures d’exécution du décret du 11 mars 1999 relatif au permis d’environnement et portant exécution des articles 108 et 109 du décret du 23 juin 2016 modifiant le Code de l’Environnement, le Code de l’Eau et divers décrets en matière de déchets et de permis d’environnement) (edaspidi „20. aprilli 2017. aasta otsus“).
12.      Eespool punktides 10 ja 11 viidatud sätted ei hõlma üldsuse asjaomases otsustusprotsessis osalemise menetlust.
III. Faktilised asjaolud, riigisisene menetlus ja eelotsuse küsimused
13.      28. augustil 2009 anti piiratud vastutusega äriühingule Parc Éolien de Leuze-en-Hainaut (Pelz) SA esimene ühtne luba(8) kümne tuulegeneraatoriga tuulepargi ehitamiseks ja käitamiseks Leuze-en-Hainaut’ omavalitsuses (Belgia) (edaspidi „tuulepark“). Selle loa alusel ehitati ja võeti kasutusele tuulepark. Conseil d’État (Belgia kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) tühistas loa 16. aprillil 2014 ja pärast täiendavat uurimist väljastati 8. septembril 2014 uus luba, mis omakorda tühistati 25. jaanuaril 2017. Pärast veel ühe uurimise läbiviimist anti 6. juunil 2017 uus luba 20 aastaks alates 28. augustist 2009 kuni 28. augustini 2029.
14.      2. aprillil 2020 võttis tehniline töötaja ühe tuulepargi käitaja taotlusel vastu otsuse, millega pikendati 6. juuni 2017. aasta loa kehtivusaega (keskkonnaloa osas) kümne aasta võrra, see tähendab kuni 28. augustini 2039 (edaspidi „vaidlustatud akt“).
15.      Põhikohtuasja kaebaja F. B., kes elab piirkonnas, kus tuulepark asub, palub eelotsusetaotluse esitanud kohtul vaidlustatud otsus tühistada.
16.      Põhikohtuasja vastustaja on Région wallonne (Vallooni piirkond). Ettevõtjatel Parc Éolien de Leuze-en-Hainaut, NosVents ja Electrabel lubati menetlusse astuda.
17.      F. B. esitab oma kaebuses väite, mille kohaselt on muu hulgas rikutud Århusi konventsiooni artikli 6 lõiget 10 ja ta väidab, et loa saanud tuulepark kuulub kõnealuse konventsiooni artikli 6 lõike 1 punkti a kohaldamisalasse. Ta väidab, et tema käitamistingimuste muutmise otsusele oleks pidanud eelnema üldsuse osalemise etapp. Sellise menetluse puudumine muudab vaidlustatud otsuse õigusvastaseks.
18.      Vastustaja väidab, et arvestades mõistete „projekt“ ja „teostusluba“ määratlust keskkonnamõju hindamise direktiivi artikli 1 lõike 2 punktides a ja c, ei ole vaidlustatud akt, millega üksnes pikendatakse keskkonnaloa kehtivusaega, projektile teostusloa andmise otsus.
19.      Põhikohtuasja menetlusse astujad väidavad, et 23. juuni 2016. aasta dekreedi artikli 109 teise lõike kohane ühtse loa kehtivusaja pikendamine ei kuulu Århusi konventsiooni I lisa kohaldamisalasse. Nad väidavad, et ei see säte ega selle rakendamine 20. aprilli 2017. aasta määrusega ei nõua, et enne 1. augustit 2016 tuuleparkidele antud lubade kehtivusaja pikendamise korral tuleb teha keskkonnamõju hindamine. See asjaolu välistab Århusi konventsiooni artikli 6 lõike 10 kohaldamise.
20.      Kaebaja vastas, et keskkonnamõju hindamise direktiiv ei ole asjakohane, kuna ta ei väida, et seda direktiivi oleks rikutud. Ta väitis, et kui teatava tegevuse suhtes otsuse tegemise protsess hõlmab Århusi konventsiooni artikli 6
lõike 1 punkti a kohast üldsuse osalemise etappi, peaks iga menetlus, mille käigus ametiasutus kaalub järgnevalt uuesti või ajakohastab kõnealuse tegevuse käitamistingimusi, hõlmama sellist etappi. Kuna haldusasutus ei nõudnud otsustusprotsessis üldsuse osalemise etappi, jättis ta oma kaalutlusõiguse kasutamata.
21.      Kaebaja lükkab tagasi ka vastustaja ja menetlusse astujate esitatud väite, et ta esitas kaebuse pärast tähtaja möödumist ja väidab, et vaidlustatud akti puhul oleks tulnud läbi viia avalik ärakuulamine ja seega keskkonnaseadustiku (Code de l’Environnement) I raamatu artikli D.29‑22 lõike 2 kohane teavitamine, et määrata kindlaks kaebuse esitamise tähtaeg.
22.      Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et 20. aprilli 2017. aasta otsusele eelnes Conseil d’État’ (Belgia kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) seadusandlusosakonna arvamus. Selle arvamuse kohaselt muudab akt, millega pikendatakse Århusi konventsiooni I lisas loetletud või keskkonda oluliselt mõjutada võiva tegevuse loa kehtivusaega, tegevuse teostamise tingimusi ja kuulub selle konventsiooni artikli 6 lõike 10 kohaldamisalasse. Arvamuses jõuti seega järeldusele, et vaidlustatud aktiga seoses tuleb korraldada üldsuse osalemise menetlus vastavalt Århusi konventsiooni artikli 6 lõigetele 2–9.
23.      Vallooni piirkonna valitsus ei järginud aga seda arvamust. Üldsuse osalemise menetluse korraldamise nõude puudumine oli tema arvates sisuliselt põhjendatud vajadusega vältida diskrimineerimist vanade (maksimaalselt 20 aastaks antud) lubade ja uute (maksimaalselt 30 aastaks antud) lubade vahel. Veel üks põhjus oli see, et üldsus oli projekti kohta oma seisukohti juba väljendanud, olenemata projekti kestusest, ning et tegevuse teostamise tingimused ei olnud muutunud.
24.      Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et vaidlust ei ole selles, et asjaomasele tuulepargile antud loa suhtes kohaldatakse Århusi konventsiooni artikli 6 lõike 1 punkti a koostoimes selle konventsiooni I lisa lõikega 20. Küsimus seisneb hoopis selles, kas vaidlusalune otsus niisugust luba pikendada nõuab ka üldsuse osalemise etappi.
25.      See oleks nii juhul, kui loa pikendamise otsuse saab kvalifitseerida ühena järgnevatest:
–        Århusi konventsiooni artikli 6 lõike 1 punkti a ja I lisa lõikega 20 hõlmatud tegevuseks loa andmiseks või isegi selle tegevuse muutmiseks või laiendamiseks vastavalt kõnealuse lisa lõikele 22;
–        Århusi konventsiooni I lisas loetlemata, kuid keskkonda oluliselt mõjutada võivaks tegevuseks loa andmiseks konventsiooni artikli 6 lõike 1 punkti b tähenduses või
–        Århusi konventsiooni artikli 6 lõike 10 tähenduses otsuseks vaadata läbi või ajakohastada tingimused, mille kohaselt teostatakse selle konventsiooni artikli 6 lõikega 1 hõlmatud tegevust.
26.      Neil asjaoludel otsustas Conseil d’État (kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„Kas seoses regulatsiooniga, mille kohaselt on Århusi konventsiooni I lisas nimetatud tegevuse teostamiseks nõutav käitamisluba, mis antakse maksimaalselt 20 aastaks,
1)      tuleb Århusi konventsiooni artikli 6 lõikeid 1 ja 10 ning I lisa [lõikeid] 20 ja 22 tõlgendada nii, et algselt 20 aastaks lubatud tegevust kümne aasta võrra pikendava otsuse menetlus peab hõlmama üldsuse osalemise etappi;
2)      tuleb Århusi konventsiooni artikli 6 lõikeid 1 ja 10 tõlgendada nii, et selle artikliga on vastuolus regulatsioon, mille kohaselt ei hõlma tegevuse kümne aasta võrra pikendamise otsuse menetlus kunagi üldsuse osalemise etappi?“
27.      Kirjalikud seisukohad esitasid F. B., Electrabel, Belgia valitsus ja Euroopa Komisjon.
IV.    Analüüs
28.      Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib oma küsimustega sisuliselt teada, kas Århusi konventsiooni artikli 6 lõiget 1 koostoimes selle I lisa lõigetega 20 ja 22 või selle konventsiooni artikli 6 lõiget 10 tuleb tõlgendada nii, et algselt 20 aastaks loa saanud tuulepargi käitamist kümne aasta võrra pikendava otsuse tegemisele peab eelnema üldsuse osalemise etapp. Samuti küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus, kas nende sätetega on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt ei hõlma kõnealuse tegevuse kümneaastase jätkamisega seotud otsustusprotsess üldsuse osalemise etappi.
29.      Eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimused on esitatud seoses hagiga vaidlustatud akti tühistamiseks, mille esitas tuulepargi asukohaks oleva piirkonna elanik F. B., kes kritiseerib üldsuse osalemise menetluse korraldamata jätmist.
30.      Kõigepealt tuleb silmas pidada, et Århusi konventsiooni – millele ühendus kirjutas alla ja mis seejärel kiideti heaks nõukogu otsusega 2005/370/EÜ(9) – sätted on ELi õiguskorra lahutamatu osa.(10) Seega, nagu märgib komisjon oma kirjalikes seisukohtades, peavad Euroopa Liit ja liikmesriigid täitma Århusi konventsioonist tulenevaid kohustusi ning täpsemalt kohustusi, mis tulenevad üldsuse osalemist käsitlevast artiklist 6.
31.      Eelotsusetaotlusest nähtub selgelt, et kõnealuse tegevuse (tuulepark) esimene luba eeldab üldsuse osalemise korraldamist. See tegevus kuulub Århusi konventsiooni artikli 6 lõike 1 punkti a kohaldamisalasse koostoimes selle konventsiooni I lisa lõikega 20. Nimelt laiendatakse nimetatud lõikega 20 Århusi konventsiooni artiklis 6 ette nähtud üldsuse osalemise nõudeid igasugusele tegevusele, mille puhul on riigisiseste õigusaktidega ette nähtud üldsuse osalemine keskkonnamõju hindamise menetluse kohaselt, nagu põhikohtuasjas kõne all oleva tegevuse puhul.(11)
32.      See tegevus, mille puhul on riigisisese õiguse kohaselt nõutav keskkonnamõju hindamine, kuulub keskkonnamõju hindamise direktiivi kohaldamisalasse.(12) Keskkonnamõju hindamise direktiivi II lisa 3. jaotise punktis i on selle direktiivi artikli 4 lõikes 2 – mille kohaselt määravad liikmesriigid kindlaks, kas projekti keskkonnamõju tuleb hinnata – nimetatud projektide hulgas on nimetatud „tuuleelektrijaamad“ (tuulepargid).
33.      Vaidlustatud aktiga pikendatakse esialgse loa kehtivusaega tegevuse jaoks, mille puhul on nõutav üldsuse osalemine (vastavalt keskkonnamõju hindamise direktiivile ja Århusi konventsioonile, mis on liidu õiguskorra lahutamatu osa).
34.      Kohaldatavad õigusnormid, mille alusel võeti vastu vaidlustatud akt, millega pikendati kõnealuse tegevuse kestust, ei näe siiski ette üldsuse osalemise etappi kui asjaomase otsustamisprotsessi vajalikku tingimust.
35.      Seega on küsimus selles, kas asjaomase tegevuse kestuse pikendamiseks vastavalt Århusi konventsioonile oleks pidanud toimuma üldsuse osalemine.(13)
36.      Eelotsusetaotluse esitanud kohus analüüsib kolme õigusnormi, mida võib kohaldada Århusi konventsiooni artikli 6 lõike 1 punkti a alusel lubatud tegevuse loa pikendamise suhtes. Esimene on Århusi konventsiooni I lisa lõikega 20 või lõikega 22; teine on artikli 6 lõike 1 punkt b ja kolmas on selle konventsiooni artikli 6 lõige 10. Igas nimetatud sättes on kindlaks määratud, kas ja millistel tingimustel kehtib üldsuse osalemise etapi nõue.
37.      Lubatud tegevuse kestuse pikendamise otsuse suhtes võib kohaldada kahte õiguslikku kvalifikatsiooni: esiteks uus otsus, millega antakse luba kavandatavaks tegevuseks vastavalt Århusi konventsiooni artikli 6 lõike 1 punktile a koostoimes konventsiooni I lisa lõikega 20 või Århusi konventsiooni I lisa lõikega 22 (I lisas loetletud kavandatav tegevus) või teiseks artikli 6 lõike 1 punktiga b (kavandatav tegevus, mis ei ole loetletud I lisas, kuid millel on keskkonnale oluline mõju). Teise kvalifikatsiooni kohaselt on see otsus tegevuse teostamise tingimuste läbivaatamine või ajakohastamine vastavalt selle konventsiooni artikli 6 lõikele 10.
A.      Loa kehtivuse pikendamine otsusena, millega antakse luba kavandatavaks tegevuseks (artikli 6 lõike 1 punktid a ja b)
38.      Århusi konventsiooni artiklis 6 sätestatakse üldsuse õigus osaleda eritegevusega seotud asjade otsustamisel.
39.      Artikli 6 lõike 1 punktidesse a ja b on koondatud kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks, milliste otsuste tegemisel peab üldsus osalema. Neid kahte punkti seob asjaolu, et nendes võetakse arvesse kavandatava tegevuse võimalikku märkimisväärset mõju keskkonnale.(14) Punktis a osutatakse I lisas loetletud tegevustele, mille puhul eeldatakse, et neil on tõenäoliselt keskkonnale oluline mõju, ja punktis b on sätestatud, et kooskõlas riigisisese õigusega kohaldatakse üldsuse osalemist käsitlevaid sätteid ka selle tegevuse kohta tehtud otsuste suhtes, mida ei ole lisas I nimetatud, kuid millel võib olla sellegipoolest oluline mõju keskkonnale.
40.      Nende sätete võimaliku kohaldamise kohta väidab F. B., et kõnealuse tegevuse loa uuendamist tuleb pidada selle tegevusega seotud uueks otsuseks. Kuna esimene luba anti vastavalt Århusi konventsiooni artikli 6 lõike 1 punktile a koostoimes selle konventsiooni I lisa lõikega 20(15), tuleks selle loa uuendamist tema väitel käsitada uue otsusena ja seega tuleks kaasata üldsus. Teise võimalusena võib loa uuendamist pidada selle tegevuse laiendamise või muutmisena selle lisa lõike 22 tähenduses või otsusena, mis käsitleb tegevust, mida ei ole seal loetletud, kuid millel võib olla oluline mõju keskkonnale.
1.      Loa uuendamine otsusena, millega antakse luba I lisas loetletud kavandatavaks tegevuseks (artikli 6 lõike 1 punkt a ja I lisa lõige 20)
41.      Vastavalt Århusi konventsiooni artikli 6 lõike 1 punktile a kohaldatakse üldsuse osalemist otsuste suhtes, mis tehakse selle I lisas loetletud tegevuste lubamiseks või keelamiseks.(16)
42.      Nagu eespool juba märgitud,(17) laiendatakse Århusi konventsiooni I lisa lõikega 20 artiklit 6 kõikidele tegevustele, mis ei ole hõlmatud selle lisa lõigetega 1–19, kui riigisisese õiguse järgi on ette nähtud üldsuse osalemine keskkonnamõju hindamise menetluse kohaselt.(18)
43.      Selle kindlaksmääramine, kas tegevus kuulub konventsiooni I lisa lõike 20 kohaldamisalasse, sõltub kolmest elemendist, nimelt i) üldsuse osalemisest; ii) keskkonnamõju hindamisest, mille raames üldsuse osalemine toimub; ning iii) riigisisestest õigusaktidest, millega nähakse ette keskkonnamõju hindamine.(19)
44.      Seega, kui riigisiseste õigusaktidega ei nõuta loa andmiseks või uuendamiseks keskkonnamõju hindamist, ei saa sellist nõuet kehtestada ainuüksi I lisa lõikega 20.
45.      Seda kinnitavad Århusi konventsiooni vastavuskomitee (edaspidi „vastavuskomitee“) järeldused, mille kohaselt ei kuulu otsus pikendada tegevusluba Århusi konventsiooni I lisa lõike 20 kohaldamisalasse, kui riigisisese õiguse kohaselt ei nõuta pikendamiseks keskkonnamõju hindamise menetlust.(20)
46.      Põhikohtuasja puhul on selge, et riigisiseste õigusnormidega nähakse tuulepargile esimese loa andmiseks ette keskkonnamõju hindamine. Ent nagu komisjon oma kirjalikes seisukohtades sisuliselt märkis, ei ole selle loa uuendamiseks näiliselt sellist hindamist vaja.
47.      Seetõttu ei saa vaidlusaluse loa pikendamist pidada kuuluvaks Århusi konventsiooni artikli 6 lõike 1 punkti a kohaldamisalasse koostoimes selle lisa I lõikega 20.
2.      Loa uuendamine tegevuse muutuse või laiendamisena (artikli 6 lõike 1 punkt a ja I lisa lõige 22)
48.      Århusi konventsiooni I lisa lõige 22 laiendab Århusi konventsiooni artikli 6 kohaldamisala, et see hõlmaks mis tahes muutust tegevuses või selle laiendamist, kui selline muutus või laiendus ise on vastavuses selles lisas esitatud kriteeriumidega. Igasuguse muu tegevuse muutuse või laiendamise suhtes, mis ei vasta lisas sätestatud kriteeriumidele, kohaldatakse Århusi konventsiooni artikli 6 lõike 1 punkti b.
49.      Küsimus on selles, kas mõistet „muutus“ tuleb mõista nii, et see hõlmab lihtsalt tegevuse kestuse pikendamist.
50.      Kuna Århusi konventsiooni I lisa lõike 22 esimene lause sarnaneb sisu poolest keskkonnamõju hindamise direktiivi I lisa lõikega 24,(21) tuleb märkida, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt nähtub „[selle sätte] sõnastusest ja ülesehitusest […], et selles on silmas peetud selliseid projekti muudatusi või laiendamisi, millel võib eeskätt nende laadi või ulatuse tõttu olla samasugune keskkonnamõju kui projektil endal“.(22)
51.      Euroopa Kohus on otsustanud, et riigisisesed meetmed, mille toimel pikeneb tuumaelektrijaamadele antud tööstusliku elektritootmise luba, mille kestus oli seni olnud piiratud 40 aastaga, olulise perioodi ehk kümne aasta võrra, olid koostoimes oluliste renoveerimistöödega, mida oli vaja nende jaamade halva seisukorra tõttu ja kohustuse tõttu viia jaamad ohutusnõuetega kooskõlla – sellised, et „nende võimalik keskkonnamõju on võrreldava ulatusega tuumaelektrijaamade algse käivitamise keskkonnamõjuga“.(23)
52.      Selle kohtupraktika alusel ja nagu komisjon oma kirjalikes seisukohtades sisuliselt väitis, võib väita, et mis tahes ehitustööde või füüsilise muutuse puudumise korral ei saa loa kehtivusaja pikendamist juba olemasoleva tegevuse puhul, nagu on kõne all põhikohtuasjas, pidada tegevuse muutuseks või laiendamiseks.
53.      Sama tõlgendust kinnitab Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas FCC Česká republika(24), mis tehti direktiivi 2010/75 kontekstis, millega rakendatakse üldsuse osalemise nõudeid tööstusheidete valdkonnas. Selle direktiivi kontekstis on mõiste
„laiendamine“ osa direktiivi 2010/75 artikli 3 punktis 9 esitatud mõiste
„oluline muutus“ määratlusest. Igasugust olulist muutust käsitleva loa andmise suhtes kohaldatakse üldsuse kaasamist lähtuvalt direktiivi 2010/75 artikli 24 lõike 1 punktist b. „Oluline muutus“ on määratletud kui „muutus käitise […] laadis või toimimisviisis või [selle] laiendamine, millel võib olla märkimisväärne negatiivne mõju inimeste tervisele või keskkonnale“ (kohtujuristi kursiiv).
54.      Euroopa Kohus on otsustanud, et „ainuüksi jäätmete ladestamise perioodi pikendamine ei muuda iseenesest käitise perimeetrit ega ladustamismahtu, nagu see on ette nähtud esialgses loas, ega kujuta seega käitise „laiendamist“.(25)
55.      Århusi konventsiooni rakendamise käsiraamat – mida võib Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt pidada selgitavaks dokumendiks, mida võib vajaduse korral muu asjasse puutuva teabe hulgas konventsiooni tõlgendamisel arvesse võtta, isegi kui käsiraamatus sisalduv analüüs ei ole siduv ja sellel puudub õigusjõud, mis on konventsiooni sätetel(26) – kinnitab tõlgendust, mille kohaselt puudutab konventsiooni I lisa lõige 22 ainult tegevuse füüsilisi muutusi või füüsilist laiendamist.(27)
56.      Hilisemate haldusmenetluste puhul, kui need on seotud Århusi konventsiooni artikli 6 lõike 1 kohase kavandatud tegevusega, ei kohaldata mitte seda sätet koostoimes selle konventsiooni I lisa lõikega 22, vaid selle konventsiooni artikli 6 lõiget 10.(28)
57.      Seega ei saa põhikohtuasjas loa pelka uuendamist, mis ei too kaasa mingit füüsilist muutust ega asjaomase tegevuse füüsilist laiendamist, pidada uueks otsuseks. Nagu ma allpool B osas selgitan, ei piira see siiski üldsuse õigust osaleda muu sätte, nimelt Århusi konventsiooni artikli 6 lõike 10 alusel, millega reguleeritakse tegevuse muutmist.
3.      Loa pikendamine otsusena, mis on seotud tegevusega, millel on oluline mõju keskkonnale (Århusi konventsiooni artikli 6 lõike 1 punkt b)
58.      Århusi konventsiooni artikli 6 lõike 1 punktiga b nähakse ette, et eritegevusega seotud asjade otsustamisel üldsuse osalemist käsitleva konventsiooni artikli 6 sätteid kohaldatakse ka sellise tegevuse kohta tehtud otsuste suhtes, mida ei ole selle konventsiooni I lisas nimetatud ja millel võib olla oluline mõju keskkonnale.
59.      Artikli 6 lõike 1 punkti b sõnastusest nähtub, et Århusi konventsiooni osalised määravad kindlaks, kas üldsuse osalemise nõudeid kohaldatakse juhul, kui kavandataval tegevusel on tõenäoliselt oluline mõju keskkonnale.(29)
60.      Kõnealuse tegevuse pikendamise suhtes olgu märgitud, nagu komisjon sisuliselt oma kirjalikes seisukohtades rõhutas, et Euroopa Kohtule esitatud toimikus ei ole piisavalt tõendeid ega teavet otsustamaks, kas kõnealuse tegevuse pikendamist saab pidada kavandatud tegevuseks, millel võib olla oluline keskkonnamõju.
61.      Lisaks tuleb silmas pidada, et Århusi konventsiooni I lisa lõikega 22 laiendatakse selle konventsiooni artikli 6 lõike 1 punkti b kohaldamisala tegevuse mis tahes muutusele või laiendamisele, kui selline muutus või laiendamine ei vasta iseenesest selles lisas sätestatud kriteeriumidele.
62.      Eelmises osas esitatud analüüsist(30) nähtub siiski, et lõike 22 kohast tegevuse muutust või laiendamist tuleb mõista kui füüsilist muutust või laiendamist, mistõttu loa pelka uuendamist – selle kehtivusaja pikendamist ilma füüsiliste muutuste ega tööde tegemiseta – ei saa liigitada selliseks muutuseks või laiendamiseks.
63.      Neil asjaoludel ei saa kõnealuse loa uuendamist pidada otsuseks, mis kuulub Århusi konventsiooni artikli 6 lõike 1 punkti b kohaldamisalasse koostoimes selle konventsiooni I lisa lõikega 22.
B.      Loa uuendamine tegevuse kohta kehtestatud nõuete läbivaatamise või ajakohastamisena (artikli 6 lõige 10)
64.      Århusi konventsiooni artikli 6 lõikega 10 nõutakse üldsuse osalemise nõuete kohaldamist „mutatis mutandis ja juhul, kui see on kohane“, kui avaliku võimu organ muudab selle sätte punktiga 1 lubatud tegevuse kohta kehtestatud nõudeid.
1.      Artikli 6 lõike 10 kohaldamise tingimused
65.      Århusi konventsiooni artikli 6 lõikega 10 täiendatakse(31) I lisa lõiget 22. Kuigi selle I lisa lõige 22 käsitleb tegevuse füüsilisi muutusi või füüsilist laiendamist, laiendab artikli 6 lõige 10 üldsuse osalemise nõudeid tegevuse kohta kehtestatud nõuete muutmisele, mis hõlmab mis tahes halduslikku läbivaatamist või ajakohastamist, mis ei eelda tingimata tegevuse füüsilist muutmist.(32)
66.      Artikli 6 lõike 10 kohaldamine algab tegevuse kohta kehtestatud nõuete läbivaatamise või ajakohastamisega. Nagu mõistest endast nähtub, on „tegevuse kohta kehtestatud nõuded“ kõik tingimused, mida on vaja, et tegevus saaks jätkuda.(33) Mõiste „muutmine“ on piisavalt üldine, et hõlmata esimese loale järgneva keskkonnaalase otsuse tegemist, mis toob kaasa muutuse tegevuse kohta kehtestatud nõuetes.
67.      Artikli 6 lõige 10 hõlmab oma laia sõnastusega tegevuse elutsüklit, niivõrd kui see puudutab Århusi konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvaid küsimusi. See säte aitab kaasa üldsuse osalemise eesmärgi jätkuvale saavutamisele, milleks on Århusi konventsiooni põhjenduse 9 kohaselt anda üldsusele võimalus väljendada oma muret ja võimaldada avaliku võimu organitel seda asjakohaselt arvestada.
68.      Eespool toodut toetab Århusi konventsiooni I lisas loetletud loodusvarade kasutamist hõlmavate teatud tegevuste laad. Nagu õiguskirjanduses selgitatud, antakse enamikus riikides asjakohaseid lube üksnes piiratud ajaks (tavaliselt kuni kümme aastat) ning neid tuleb seejärel uuendada ja/või ajakohastada, sest kasutatava ressursi hulk ja selle kasutamise tingimused sõltuvad suuresti asjaomase loodusvara seisundist.(34)
69.      Selle konventsiooni artikli 6 lõikes 10 nähakse ette selle artikli üldsuse osalemist käsitlevate lõigete 2–9 kohaldamine „mutatis mutandis ja juhul kui see on kohane“. Artikli 6 lõikes 10 sisalduv viide üldsuse osalemise nõuete kohaldamisele mutatis mutandis tähendab lihtsalt „vajalike muudatustega“.(35) Mis puudutab üldsuse osalemise asjakohasust, siis kuigi väljend „juhul kui see on kohane“ eeldab mõningast kaalutlusruumi, ei osuta see täielikule kaalutlusõigusele.(36) Pigem kehtestatakse selle klausliga objektiivne kriteerium, mida tuleb konventsiooni eesmärkide kontekstis arvesse võtta.(37)
70.      Üldsuse osalemise asjakohasus tegevuse kohta kehtestatud nõuete läbivaatamise või ajakohastamise korral on seotud muutmise keskkonnamõju olulisusega. Selle kindlakstegemise etapis, kas kavandatavale tegevusele tuleb anda luba, tuleb arvesse võtta, kas sellisel tegevusel võib olla keskkonnale märkimisväärne mõju,(38) mis jääb asjakohaseks ka keskkonnaalaste otsuste tegemise hilisemates etappides.
71.      Eeltoodut kinnitavad vastavuskomitee järeldused, milles rõhutati, et selleks, et teha kindlaks, kas üldsuse kaasamise protsess on asjakohane ja seega vajalik, kui ametiasutus vaatab uuesti läbi või ajakohastab artikli 6 kohase tegevuse käitamistingimusi, kohaldatakse mingisugust olulisuse kontrolli.(39)
72.      Väljendit „juhul kui see on kohane“ tuleb kohaldada nii, et säiliks Århusi konventsiooni artikli 6 lõike 10 soovitav toime. Üldsuse osalemise nõue kaotaks igasuguse soovitava toime, kui riigisisene õiguslik raamistik ei hõlmaks üldsuse osalemise etapi asjakohasuse hindamise võimalust, juhul kui tegevusi vaadatakse uuesti läbi või ajakohastatakse.
73.      Just see oligi kõne all selles kohtuasjas, mis andis aluse vastavuskomitee järeldustele Euroopa Liidu kohta seoses direktiiviga 2010/75.(40) Vastavuskomitee leidis, et Euroopa Liit kui Århusi konventsiooni osaline ei ole järginud selle konventsiooni artikli 6 lõiget 10, kehtestades õigusliku raamistiku, millega ei nähta ette üldsuse osalemise võimalust seoses muutmisega, mis tuleneb selle direktiivi teatud sätetest, nagu neid kohaldati nende järelduste tegemise ajal.(41)
74.      Tähtis on märkida, et Århusi konventsiooni järgimiseks muudeti direktiivi 2010/75 täpsustamaks, et „asjaomastele üldsuse liikmetele tuleks anda varajane ja tõhus võimalus osaleda pädeva asutuse kehtestatud loa andmises või loatingimuste ajakohastamises ka siis, kui loatingimused vaadatakse läbi […]“.(42)
2.      Tegevuse kestus kui tegevuse kohta kehtestatud nõue ja loa uuendamine põhikohtuasjas
75.      Århusi konventsiooni artikli 6 lõiget 10 kohaldatakse juhul, kui tegevuse kohta kehtestatud nõuded ehk kõik tegevuse jätkuvaks teostamiseks vajalikud tingimused vaadatakse läbi või neid ajakohastatakse.(43) Tegevuse lubatud kestus on selle tegevuse jätkuvaks teostamiseks vajalik ja kuulub tegevuse kohta kehtestatud nõuete hulka.(44)
76.      Järelikult muudab otsus tegevuse kestust pikendada selle tegevuse käitamistingimusi ja toob omakorda kaasa konventsiooni artikli 6 lõike 10 kohaldamise.
77.      Ma ei saa nõustuda Belgia valitsuse väitega, et artikli 6 lõige 10 ei ole kohaldatav, kuna kõnealuse tegevuse teostamise algsed tingimused ei ole muutunud; selle muutuse puudumine, ei muuda asjaolu, et esialgset 20aastast kogukestust pikendati poole võrra, mis tõi kaasa esialgsete käitamistingimuste muutuse.(45)
78.      Mis puudutab üldsuse osalemise korraldamise asjakohasust, siis nagu ma juba märkisin, on ametiasutustel kaalutlusruum, mida tuleb siiski kasutada kooskõlas Århusi konventsiooni eesmärkidega.(46)
79.      Mis puudutab loa uuendamist, siis ei ole selles konventsioonis kindlaks määratud aritmeetilist künnist, mille ületamise korral tuleks korraldada üldsuse osalemine. See tuleb kindlaks määrata sisuliste kriteeriumide alusel. Üldsuse kaasamise asjakohasus loa uuendamise korral ja olulise keskkonnamõju hindamine võivad muu hulgas sõltuda uuendatava tegevuse laadist ning pikendamise kestusest. Samuti on oluline võtta arvesse, kas üldsuse kaasamise eelnevates etappides teavitati üldsust loa võimalikust tulevasest pikendamisest ja seega anti üldsusele võimalus esitada märkusi seotud keskkonnamõju kohta.(47)
80.      Igal juhul viitab tegevuse algselt lubatud kestuse märkimisväärne pikendamine tugevalt sellele, et tuleb läbi viia üldsuse osalemise etapp. Eespool kirjeldatu on kooskõlas üldsuse osalemise eesmärgiga anda üldsusele võimalus väljendada oma muret.(48)
81.      Vastavuskomitee kinnitab seda tõlgendust. Ta on korduvalt märkinud, et artikli 6 sätete kohaldamine kestuse pikendamise suhtes on asjakohane, „välja arvatud juhul, kui lubatud kestust muudetakse üksnes minimaalse ajavahemiku võrra ja sellel ei ole ilmselgelt mõju keskkonnale või on see mõju tühine.(49) (kohtujuristi kursiiv) Vastavuskomitee pidas tegevuse pikendamist viie aasta võrra „mitte mingil juhul minimaalseks“ ja seega üldsuse osalemist nõudvaks.(50)
82.      Põhikohtuasjas pikendati luba kümne aasta võrra. Algselt 20 aastaks lubatud tegevuse pikendamine kümne aasta võrra, on selle esialgse kestuse pikendamine poole võrra ja seda ei saa pidada minimaalseks. Lisaks oli loa pikendamise ajaks (2020) asjaomase tegevuse (tuulepark) esmakordsest kasutuselevõtust möödunud üle kümne aasta (2009).
83.      Need asjaolud on tõsiseltvõetav märk sellest, et üldsuse osalemine on asjakohane. Nende asjaolude hindamine on siiski liikmesriigi kohtu ülesanne.
84.      Teine eelotsusetaotluses tõstatatud probleem on see, et riigisiseses õigusraamistikus puudub igasugune võimalus üldsuse osalemiseks asjaomase tegevuse lubade uuendamises.
85.      Sellest määrusest tuleneb, et üks põhjustest, miks liikmesriigi seadusandja ei näinud ette üldsuse osalemise etappi, oli see, et kui käitaja taotleb luba, toimub üldsuse osalemine, sealhulgas keskkonnamõju hindamine, sõltumata antud loa kestusest. Veel üks põhjus oli vältida diskrimineerimist uute tuuleparkide lubade (mille kehtivusaeg on maksimaalselt 30 aastat) ja varasema korra alusel väljastatud lubade (antud maksimaalselt 20 aastaks) vahel.
86.      Ma ei ole veendunud, et need põhjused õigustavad seda, et seadusandja jätab lubade uuendamise Århusi konventsiooni artikli 6 lõike 10 kohaldamisalast välja. Esiteks ei sõltu nimetatud sätte kohaldamine sellest, kas algse loa andmisele eelnes üldsuse osalemine. Seda sätet kohaldatakse kõigis olukordades, kus toimub tegevuse läbivaatamine või ajakohastamine, ning see kohustab asjaomast asutust hindama, kas üldsuse osalemine on asjakohane. Kuigi väljend „juhul kui see on kohane“ jätab ametiasutustele kaalutlusruumi, ei saa selle kasutamisest loobuda ainuüksi seetõttu, et üldsuse osalemine toimus minevikus küsimustes, mis ei ole seotud käitamistingimuste läbivaatamise või ajakohastamisega. Vastasel juhul kaotaks artikli 6 lõige 10 soovitava toime. Nimelt oleks kõik tegevused, mille puhul üldsuse osalemine toimus (muudes küsimustes kui tegevuse käitamistingimuste läbivaatamine või ajakohastamine), automaatselt sellest nõudest vabastatud.
87.      Mis puudutab põhikohtuasjas kõne all olevat tegevust, siis alates selle tuulepargi kasutuselevõtust on toimunud kohtu poolt kehtetuks tunnistamise ja loa uuesti läbivaatamise järjestikused etapid.(51) Euroopa Kohtule esitatud toimikust ei nähtu selgelt, kas üldsuse osalemine toimus kõigis neis etappides. Igal juhul ei nähtu ühestki toimiku dokumendist, et ühelgi neist etappidest oleks üldsusel olnud võimalus avaldada arvamust konkreetselt antud loa võimaliku olulise pikendamise kohta.(52)
88.      Teiseks, mis puudutab argumenti, et üldsuse osalemine toob kaasa diskrimineerimise vanade lubade omanike ja uute lubade omanike vahel, siis näib mulle oluline meenutada, et Århusi konventsiooni artikli 6 lõike 10 kohaldamine ei ole valikuline. Kui selle kohaldamise tingimused on täidetud, tuleb üldsuse osalemise õigust kaitsta.(53) Üldsuse osalemise asjakohasus teatava tegevuse jaoks tuleb kindlaks määrata kooskõlas Århusi konventsiooni eesmärkidega.(54) Üldsuse osalemine ei ole pelgalt linnukese kirja panemine ega lihtsalt formaalsus; see on vahend, mis aitab saavutada selle konventsiooniga taotletavaid keskkonnademokraatia eesmärke.(55)
89.      Lisaks kohaldatakse Århusi konventsiooni artikli 6 lõiget 10 kõigi käitajate suhtes, olenemata sellest, millal nende tegevus on loa saanud. Seega võib käitajate puhul, kellele anti load 30 aastaks, toimuda üldsuse osalemise etapp täiendavate keskkonnaalaste otsuste tegemise raames ka siis, kui nende käitamistingimusi muudetakse või ajakohastatakse.
90.      Samuti tuleb täpsustada, et asjaolu, et loa andmise ajal tehti keskkonnamõju hindamine, ei ole artikli 6 lõike 10 kohaldamisel iseenesest määrava tähtsusega. Sellest artiklist ja Århusi konventsioonist tulenev üldine üldsuse osalemise õigus ei ole keskkonnamõju hindamise sünonüümid.(56) Århusi konventsiooni rakendamise käsiraamatus on märgitud, et Århusi konventsiooni teise samba kohaldamisala on keskkonnamõju hindamise omast erinev ja laiem.(57) Selles käsiraamatus on toodud näitena just konkreetsete tegevuste käitamistingimuste muutmine, mille suhtes ei kohaldata paljudes riikides tingimata keskkonnamõju hindamise, vaid keskkonnaloa andmise menetlust, välja arvatud juhul, kui need on seotud tegevuse olulise muutusega.(58)
91.      Neil põhjustel leian, et artikli 6 lõikega 10 on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis ei pane ametiasutusele kohustust kontrollida, kas üldsuse osalemine tuuleparkide käitamislubade pikendamises kümneks aastaks on asjakohane.
92.      Eespool viidatud Euroopa Kohtu praktika(59) prügila käitamisaja pikendamise kohta direktiivi 2010/75 raames ei saa viia teistsuguse tõlgenduseni. 2. juuni 2022. aasta kohtuotsuses FCC Česká republika otsustas Euroopa Kohus, et üksnes jäätmete prügilasse ladestamise perioodi pikendamine, muutmata jäätmete lubatud maksimaalset pindala või prügila kogumahutavust, ei kujuta endast „olulist muutust“ selle direktiivi artikli 3 lõike 9 tähenduses. Seega ei saanud prügila käitajat kohustada taotlema uut luba. Euroopa Kohtu arutluskäik põhines väljendil „oluline muutus“, mis nõuab muu hulgas käitise „laiendamist“.
93.      Århusi konventsiooni artikli 6 lõike 10 kohaldamisala ei sõltu siiski olulisest muutusest ega tegevuse füüsilisest laiendamisest; seda kohaldatakse tegevuse käitamistingimuste läbivaatamise või ajakohastamise korral. Nagu ma juba eespool rõhutasin,(60) kohaldatakse Århusi konventsiooni I lisa lõikega 22 tegevuse füüsiliste muutuste suhtes, samas kui artikli 6 lõige 10 on kohaldatav hilisematele haldusmenetlustele.(61)
94.      Lisaks on direktiivi 2010/75
pärast kohtuotsuse FCC Česká republika tegemist muudetud,(62) et nõuda üldsuse osalemist loa ajakohastamisel käitaja taotlusel, pikendamaks sellise jäätmete ladustamiseks kasutatava prügila käitamist, mis vastab selle direktiivi I lisa lõikes 5.4 sätestatud kriteeriumidele.
95.      Seega ei tuleks kohtuotsust FCC Česká republika minu arvates mõista nii, et see takistab tõlgendust, mille kohaselt on tuulepargi loa uuendamine kümneks aastaks selle tegevuse käitamistingimuste ajakohastamine, mis omakorda toob kaasa
Århusi konventsiooni artikli 6 lõike 10 kohaldamise.
96.      Kõike eeltoodut arvestades tuleb Århusi konventsiooni artikli 6 lõiget 10 tõlgendada nii, et see paneb ametiasutusele kohustuse hinnata, kas on asjakohane läbi viia üldsuse osalemise etapp, kui algselt 20 aastaks loa saanud tuulepargi luba pikendatakse kümneks aastaks, ning sellega on vastuolus õigussüsteem, milles niisuguse tegevuse loa uuendamise menetlus ei sisalda ametiasutuse kohustust kontrollida, kas üldsuse osalemise etapi läbiviimine on asjakohane.
V.      Ettepanek
97.      Eeltoodut arvesse võttes teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata Conseil d’État’ (Belgia kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) küsimusele järgmiselt:
keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni artikli 6 lõiget 10
tuleb tõlgendada nii, et see paneb ametiasutusele kohustuse hinnata, kas on asjakohane läbi viia üldsuse osalemise etapp, kui algselt 20 aastaks loa saanud tuulepargi luba pikendatakse kümneks aastaks, ning sellega on vastuolus õigussüsteem, milles niisuguse tegevuse loa uuendamise menetlus ei sisalda ametiasutuse kohustust kontrollida, kas üldsuse osalemise etapi läbiviimine on asjakohane.
1      Algkeel: inglise.
i      Kohtuasjal on väljamõeldud nimi. See ei vasta ühegi menetlusosalise tegelikule nimele.
2      Keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioon, mis sõlmiti 25. juunil 1998 Århusis (Taani) ning mis kiideti Euroopa Ühenduse nimel heaks nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsusega 2005/370/EÜ (ELT 2005, L 124, lk 1; edaspidi „Århusi konventsioon“).
3      ÜRO Euroopa Majanduskomisjon, Aarhus Convention Implementing Guide [Århusi konventsiooni rakendamise käsiraamat] (edaspidi „Århusi konventsiooni rakendamise käsiraamat“), 2. trükk,
2014, lk 3 ja 253.
4      Lucca deklaratsioon, 21.–23. oktoober 2002, Lucca, Itaalia.
5      Århusi konventsiooni rakendamise käsiraamat, lk 19.
6      Barritt, E., The Environmental Democracy, Rights and Stewardship, Oxford, Hart Publishing, 2020, lk 28.
7      Vt üldiselt Bándi, G. (toim.), Environmental Democracy and Law, Europa Law Publishing, Groningen/Amsterdam, 2014.
8      Riigisiseses õiguses tähendab „ühtne luba“ (permis unique) luba, mis on seotud „segaprojektiga“ (projet mixte), mille jaoks on vaja nii keskkonna- kui ka planeerimisluba. Vt kummagi mõiste määratlust keskkonnalubade dekreedi artikli 1 lõike 11 punktis 12 ja artiklis 81. Vt
ka mõiste „ühtne luba“ määratlus, kättesaadav aadressil https://permis-environnement.spw.wallonie.be/home/glossaire.html#permis-unique.
9      Nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsus keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT 2005, L 124, lk 1).
10      Vt selle kohta 8. märtsi 2011. aasta kohtuotsus Lesoochranárske zoskupenie (C‑240/09, EU:C:2011:125, punkt 30) ja 8. novembri 2022. aasta kohtuotsus Deutsche Umwelthilfe (mootorsõidukite tüübikinnitus) (C‑873/19, EU:C:2022:857, punkt 48).
11      F. B. märgib oma kirjalikes seisukohtades, et tuulepargid, mille koguvõimsus on 3 MW, on 1. klassi käitised, mille jaoks loa andmine eeldab keskkonnamõju hindamist ja avalikku küsitlust.
12      Keskkonnamõju hindamise direktiiviga rakendatakse Århusi konventsiooni nõudeid üldsuse osalemise kohta seoses selle direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate projektidega. Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiivi 2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse ning muudetakse nõukogu direktiive 85/337/EMÜ ja 96/61/EÜ seoses üldsuse kaasamisega ning õiguskaitse kättesaadavusega (ELT 2003, L 156, lk 17; ELT eriväljaanne 15/07, lk 466), põhjendus 5, milles on ette nähtud, et „ühenduse õigusaktid tuleb viia vastavusse [Århusi konventsiooniga], et ühendus saaks selle ratifitseerida“.
13      Kaebaja kritiseerib üksnes üldsuse osalemise puudumist. Keskkonnamõju hindamise direktiivi kohase keskkonnamõju hindamise korraldamise kohta ei ole esitatud ühtegi väidet.
14      Århusi konventsiooni rakendamise käsiraamat, lk 131.
15      Vt käesoleva ettepaneku punkt 31.
16      Århusi konventsiooni rakendamise käsiraamat, lk 126. Selle käsiraamatu (lk 131) kohaselt on mõiste
„kavandatav tegevus“ piisavalt lai, et hõlmata nii keskkonnamõju hindamise direktiivis kasutatud mõistet „projekt“ kui ka mõistet „käitis“, mida on kasutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivis 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT 2010, L 334, lk 17).
17      Käesoleva ettepaneku punkt 31.
18      Vt eespool käesoleva ettepaneku punkt 31 ja Århusi konventsiooni rakendamise käsiraamat, lk 131.
19      18. juuni 2010. aasta järeldused ja soovitused asjas ACCC/C/2008/35 (Gruusia), punkt 43.
20      19. augusti 2019. aasta järeldused ja soovitused asjas ACCC/C/2013/107 (Iirimaa), punkt 75.
21      Keskkonnamõju hindamise direktiivi I lisa lõikes 24 on selle direktiivi artikli 4 lõikes 1 nimetatud projektide hulgas nimetatud „[lisas I] loetletud projektide mis tahes muudatus või laiendamine, kui niisugune muudatus või laiendamine ise jõuab käesolevas lisas sätestatud võimaliku künniseni“.
22      29. juuli 2019. aasta kohtuotsus Inter-Environnement Wallonie ja Bond Beter Leefmilieu Vlaanderen (C‑411/17, EU:C:2019:622, punkt 78).
23      29. juuli 2019. aasta kohtuotsus Inter-Environnement Wallonie ja Bond Beter Leefmilieu Vlaanderen (C‑411/17, EU:C:2019:622, punkt 79). Lisaks leidis Euroopa Kohus, et selles kohtuasjas käsitletavad meetmed ja nendega lahutamatult seotud renoveerimistööd on iseenesest „projekt“ keskkonnamõju hindamise direktiivi artikli 1 lõike 2 punkti a tähenduses (vt selle kohtuotsuse punktid 63–71,
90 ja 94).
24      2. juuni 2022. aasta kohtuotsus FCC Česká republika (C‑43/21, EU:C:2022:425).
25      Kohtuotsus FCC Česká republika, punkt 36.
26      8. novembri 2022. aasta kohtuotsus Deutsche Umwelthilfe (mootorsõidukite tüübikinnitus) (C‑873/19, EU:C:2022:857, punkt 55).
27      Århusi konventsiooni rakendamise käsiraamat, lk 132 ja 158.
28      Ibid.
29      Århusi konventsiooni rakendamise käsiraamat, lk 132.
30      Käesoleva ettepaneku punkt 57.
31      Århusi konventsiooni rakendamise käsiraamat, lk 158.
32      Kui see hõlmab füüsilist muutust, kuulub asjaomane muutus juba I lisa lõike 22 kohaldamisalasse. Vt käesoleva ettepaneku punkt 55.
33      Vastavuskomitee 17. detsembri 2020. aasta järeldused ja soovitused asjas ACCC/C/2014/122 (Hispaania), punkt 73, milles vastavuskomitee leidis, et „tegevuse kohta kehtestatud nõuded“ hõlmavad kõiki loas sisalduvaid tingimusi. Kooskõlas nende järelduste ja soovitustega märkis vastavuskomitee oma nõuande Madalmaade Kuningriigile 28. novembri 2023. aasta otsuse VII/m lõike 3 punkti a rakendamise kohta lõikes 17, et „kõiki loaga seotud tingimusi, olgu nad esitatud loas või mitte, tuleb pidada „tegevuse kohta kehtestatud nõueteks“.
34      Jendrośka, J., Public Participation under Article 6 of the Aarhus Convention, Bándi, G. Joonealune märkus nr 7, op. cit., lk 136. Vt ka Århusi konventsiooni rakendamise käsiraamat, lk 158.
35      Århusi konventsiooni rakendamise käsiraamat, lk 159.
36      17. detsembri 2010. aasta järeldused ja soovitused asjas ACCC/C/2009/41 (Slovakkia), punkt 55.
37      Ibid, punkt 56.
38      Vt käesoleva ettepaneku punkt 39.
39      30. märtsi 2020. aasta järeldused ja soovitused asjas ACCC/C/2014/121 (Euroopa Liit), punkt 99. Samade järelduste kohaselt on olulise kontroll seotud küsimusega, kas muutmine võib oluliselt muuta tegevuse põhiparameetreid või käsitleb tegevuse olulisi keskkonnaaspekte (punkt 104, viidates 2. mai 2008. aasta järeldustele ja soovitustele asjas ACCC/C/2006/17 (Euroopa Ühendus)).
40      ACCC/C/2014/121 (Euroopa Liit), joonealune märkus nr 39, op. cit. Järeldused kiideti heaks Århusi konventsiooni osaliste seitsmendal kohtumisel.
41      Ibid, punktid 109 ja 120.
42      Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. aprilli 2024. aasta direktiivi (EL) 2024/1785, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) ning nõukogu direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta (ELT L 2024/1785), põhjendus 37.
43      Vt käesoleva ettepaneku punkt 66.
44      18. juuni 2017. aasta järeldused ja soovitused asjas ACCC/C/2014/104 (Madalmaad), punkt 65, milles rõhutatakse, et tegevuse lubatud kestus on ilmselgelt tegevuse kohta kehtestatud nõue. Århusi konventsiooni rakendamise käsiraamatus on täpsustatud, et paljudes riikides antakse keskkonnaload ainult piiratud ajaks (tavaliselt kümneks aastaks) ning seega tuleb neid hiljem uuendada ja/või ajakohastada (lk 158).
45      Vt selle kohta 19. augusti 2019. aasta järeldused ja soovitused asjas ACCC/C/2013/107 (Iirimaa), punkt 84.
46      Vt käesoleva ettepaneku punkt 67.
47      Vt selle kohta kohtujurist Kokott’i ettepanek kohtuasjas FCC Česká republika (C‑43/21, EU:C:2022:64, punkt 67).
48      Tuuleparkide kohta võib üldsus soovida avaldada oma arvamust sellistes küsimustes nagu mürareostuse või visuaalsete häiringute (stroboskoopnähtus) võimalik tase. Vt üldiselt Vandenput, T., ja Vermer, D., Éoliennes, Delnoy, M., ja Born, Ch.‑Hu., Actualités choisirs en droit de l’urbanisme et de l’environnement, Limal, Anthemis, Liège, 2021, lk 218–249, lk 228.
49      ACCC/C/2014/104 (Madalmaad) joonealune märkus nr 44, op. cit., punkt 71; ACCC/C/2013/107 (Iirimaa) joonealune märkus nr 45, op. cit., punkt 83; 26. juuli 2021. aasta järeldused ja soovitused asjas ACCC/C/2016/143 (Tšehhi), punkt 106, ja ACCC/C/2014/121 (Euroopa Liit), joonealune märkus nr 39, op. cit.., punkt 102.
50      ACCC/C/2013/107 (Iirimaa) joonealune märkus nr 45, op. cit., punkt 84.
51      Vt käesoleva ettepaneku punkt 13.
52      Vt selle kohta ACCC/C/2013/107 (Iirimaa) joonealune märkus nr 45, op. cit., punkt 85.
53      Vt Århusi konventsiooni artikkel 1, milles on sätestatud: „[…] et kaitsta […] õigust […] kaasab [konventsiooniosaline] üldsuse […] otsustamisse […] konventsiooni kohaselt […]“ (kohtujuristi kursiiv).
54      Vt selle kohta ACCC/C/2014/121 (Euroopa Liit), joonealune märkus nr 39, op. cit. punkt 97, ja ACCC/C/2016/143 (Tšehhi), joonealune märkus nr 49, op. cit., punkt 103.
55      Vt käesoleva ettepaneku sissejuhatavad märkused.
56      Nagu vastavuskomitee oma järeldustes märkis, ei muuda konventsioon keskkonnamõju hindamist üldsuse osalemise kohustuslikuks osaks; see nõuab üksnes seda, et kui üldsuse osalemine on ette nähtud riigisisese õiguse kohases keskkonnamõju hindamise menetluses ([konventsiooni I lisa lõige 20]), tuleb sellise üldsuse osalemise raames kohaldada artikli 6 sätteid (8. veebruari 2011. aasta järeldused ja soovitused asjas ACCC/C/2008/24 (Hispaania), punkt 82).
57      Århusi konventsiooni rakendamise käsiraamat, lk 122.
58      Ibid.
59      Käesoleva ettepaneku punkt 53.
60      Käesoleva ettepaneku punkt 65.
61      Vt Århusi konventsiooni rakendamise käsiraamat, lk 158.
62      Vt käesoleva ettepaneku punkt 74.