62024CO0829
USNESENÍ PŘEDSEDY SOUDNÍHO DVORA
12. února 2025 (
*1
)
„Zrychlené řízení“
Ve věci C‑829/24,
jejímž předmětem je žaloba pro nesplnění povinnosti podaná na základě článku 258 SFEU dne 4. prosince 2024,
Evropská komise, zástupci: L. Armati, A. Bouchagiar, M. Mataija, Zs. Teleki a J. Tomkin, jako zmocněnci,
žalobkyně,
proti
Maďarsku, zástupci: M. Z. Fehér a K. Szíjjártó, jako zmocněnci,
žalovanému,
PŘEDSEDA SOUDNÍHO DVORA,
po vyslechnutí soudce zpravodaje J. Passera a generální advokátky J. Kokott,
vydává toto
Usnesení
1
Evropská komise se žalobou domáhá, aby Soudní dvůr určil, že Maďarsko tím, že přijalo a nemzeti szuverenitás védelméről szóló 2023. évi LXXXVIII. törvény (zákon č. LXXXVIII z roku 2023 o ochraně státní svrchovanosti, dále jen „sporný zákon“), nesplnilo povinnosti, které pro něj vyplývají z článků 49, 56 a 63 SFEU, článku 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu („směrnice o elektronickém obchodu“) (Úř. věst. 2000, L 178, s. 1; Zvl. vyd. 13/25, s. 399), článků 14, 16 a 19 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (Úř. věst. 2006, L 376, s. 36), článků 7, 8, 11, 12, 47 a 48 Listiny základních práv Evropské unie, jakož i článků 5, 6, 9 a 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. 2016, L 119, s. 1).
2
Samostatným podáním došlým soudní kanceláři Soudního dvora dne 4. prosince 2024 požádala Komise Soudní dvůr o projednání této věci ve zrychleném řízení podle článku 23a statutu Soudního dvora Evropské unie a článku 133 jednacího řádu Soudního dvora.
3
Na podporu této žádosti Komise v prvé řadě tvrdí, že sporný zákon má chránit státní svrchovanost Maďarska, a za tímto účelem se na jeho základě zřizuje „Úřad pro ochranu státní svrchovanosti“ (dále jen „Úřad“). Uvádí, že úkolem tohoto Úřadu je odhalovat činnosti, které mohou tuto svrchovanost ohrozit nebo narušit, a také organizace podporované ze zahraničí, které vyvíjejí nebo podporují činnost, jež by mohla ovlivnit názory voličů nebo výsledky voleb. Komise rovněž podotkla, že Úřad se v některých ohledech řídí právním režimem, který se odchyluje od obecných právních předpisů, a to zejména pokud jde o jeho vyšetřovací pravomoci, které jsou mimořádné rozsáhlé a nepodléhají přezkumu ze strany správních soudů.
4
Ve druhé řadě Komise v podstatě tvrdí, že posuzovaná věc musí být s ohledem na svou povahu projednána bez zbytečného odkladu.
5
V tomto ohledu zaprvé uvádí, že je sporný zákon strukturován na základě podvojného rozlišování národních a zahraničních zájmů, které nebere v potaz skutečnost, že je Maďarsko členem Unie. V důsledku tohoto rozlišování může být uplatňování tohoto zákona na překážku základním svobodám pohybu, které občanům Unie a takovým subjektům, jako jsou organizace občanské společnosti nebo poskytovatelé mediálních služeb, umožňují, aby v Maďarsku nadále vykonávali činnost, včetně činnosti hospodářské, a to zejména tak, že se v tomto členském státě usadí, budou v něm poskytovat služby nebo do něj převedou kapitál. Uplatňováním uvedeného zákona dále může dojít k zásahu do několika základních práv zaručených dotčeným fyzickým nebo právnickým osobám, jako je právo na respektování soukromého života, právo na ochranu osobních údajů, právo na účinnou soudní ochranu nebo svoboda sdružování, projevu a informací, které jsou klíčové pro řádné fungování pluralitní a demokratické společnosti.
6
Zadruhé Komise v podstatě tvrdí, že sporný zákon může mít praktické a hospodářské dopady a také dopad na pověst fyzických nebo právnických osob, na něž se vztahuje, zejména na organizace občanské společnosti a poskytovatele mediálních služeb, a tudíž na pluralitu a svobodu sdělovacích prostředků; tyto dopady jsou přitom zcela zásadní a v některých případech jen stěží vratné. Úřad má totiž pravomoc provádět v souvislosti s těmito osobami vyšetřování a po jeho ukončení zveřejňovat zprávy, v nichž je jejich činnost označena za „ohrožení“ nebo „narušení“ státní svrchovanosti. Sporný zákon kromě toho umožňuje zablokovat nebo přinejmenším značně ztížit financování těchto činností.
7
A konečně ve třetí řadě Komise poznamenává, že v důsledku přijetí sporného zákona dochází k velmi závažnému a rozsáhlému porušování celé řady ustanovení primárního a sekundárního unijního práva, a to včetně několika ustanovení, v nichž jsou zakotveny základní svobody nebo práva, které tvoří základy demokratické a pluralitní společnosti.
8
Maďarsko zpochybňuje opodstatněnost žádosti Komise o projednání věci ve zrychleném řízení a předkládá v podstatě tyto argumenty.
9
Komise předně podle jeho názoru uvádí toliko obecné a abstraktní tvrzení, že uplatňování sporného zákona může mít praktické a hospodářské dopady a také dopad na pověst fyzických nebo právnických osob, na něž se vztahuje, které budou značné a v některých případech jen stěží vratné; nepředkládá ovšem žádný důkaz, který by dokládal, že by toto uplatňování takové dopady skutečně mělo nebo je mělo alespoň pravděpodobně.
10
Maďarsko dále podotýká, že namítání údajných překážek základním svobodám pohybu zaručeným unijním právem nebo dopadů na hospodářskou činnost fyzických či právnických osob, na něž se vztahuje sporný zákon, není v rámci žaloby pro nesplnění povinnosti – v níž chce Komise prokázat porušení ustanovení unijního práva, ve kterých jsou tyto základní svobody zakotveny – nikterak výjimečné, a samo o sobě tedy nepředstavuje mimořádně naléhavou situaci, která by byla důvodem k projednání věci ve zrychleném řízení.
11
Komise v rámci své argumentace týkající se porušování základních práv kromě toho nezohledňuje záruky stanovené ve sporném zákoně. Maďarsko zejména připomíná, že každá osoba, které se týká vyšetřování vedené Úřadem a zpráva zveřejněná na jeho konci, má možnost obrátit se na soud, u něhož se může domáhat, aby mimo jiné konstatoval, že se Úřad dopustil protiprávního jednání, že od tohoto protiprávního jednání musí upustit nebo že se jí přiznává náhrada újmy, která jí byla uvedeným protiprávním jednáním způsobena. Závěry obsažené ve zprávách zveřejněných Úřadem navíc samy o sobě nepředstavují sankci a nejsou přímo právně závazné, jak vyplývá z rozhodnutí Alkotmánybíróság (Ústavní soud, Maďarsko) ze dne 15. listopadu 2024 ve věci IV/02551/2024.
12
Pokud jde o tvrzenou existenci souběhu porušení celé řady ustanovení primárního a sekundárního unijního práva, ta není důvodem pro to, aby byla věc projednána ve zrychleném řízení, ale naopak důvodem pro to, aby bylo značné množství žalobních důvodů Komise – které jsou navíc dosti komplexní – důkladně a úplně posouzeno v rámci postupů, které se na základě statutu Soudního dvora Evropské unie a jeho jednacího řádu uplatňují za obvyklých okolností.
13
Maďarsko nakonec podotýká, že ačkoliv u Soudního dvora podala Komise žádost o projednání této věci ve zrychleném řízení, v rámci postupu před zahájením soudního řízení nestanovila kratší lhůty než obvykle, což svědčí o tom, že projednávaná věc není naléhavá. V rámci postupu před zahájením soudního řízení byl kromě toho přístup tohoto orgánu jiný než v ostatních věcech, v nichž stanovil kratší lhůty než obvykle, aniž následně požádal Soudní dvůr o projednání těchto věcí ve zrychleném řízení.
14
V tomto ohledu je třeba připomenout, že podle čl. 133 odst. 1 jednacího řádu platí, že k žádosti žalobce nebo žalovaného může předseda Soudního dvora rozhodnout o projednání věci ve zrychleném řízení, pokud povaha této věci vyžaduje, aby byla projednána bez zbytečného odkladu.
15
V projednávaném případě Maďarsko zpochybňuje opodstatněnost žádosti Komise o projednání posuzované věci v takovém zrychleném řízení, přičemž nesouhlasí zejména s tím, jak tento orgán popsal škodlivé důsledky sporného zákona. Tento členský stát nicméně nezpochybnil, že uvedený zákon má chránit jeho státní svrchovanost, ani že se za tímto účelem na jeho základě zřizuje Úřad, jehož úkolem je v podstatě provádět vyšetřování v souvislosti s činnostmi, které mohou tuto svrchovanost ohrozit nebo narušit, a také v souvislosti s organizacemi podporovanými ze zahraničí, které vyvíjejí nebo podporují činnost, jež by mohla ovlivnit názory voličů nebo výsledky voleb. Tento cíl je ostatně výslovně uveden i v preambuli tohoto zákona, ve které se poukazuje – jak vyplývá z žaloby Komise, přičemž Maďarsko její tvrzení nezpochybňuje – mimo jiné na nutnost „zajistit demokratickou diskusi a transparentnost veřejných a společenských rozhodovacích procesů, [jakož i] informovat veřejnost o pokusech o zahraniční vměšování a všem podobným pokusům zabránit“. Komise kromě toho v žalobě uvádí, že § 11 sporného zákona stanoví, že „[p]okud Úřad zjistí skutečnosti nebo okolnosti, které by mohly vést k zahájení nebo vedení přestupkového řízení, trestního řízení, správního řízení nebo jiného řízení, sdělí za tímto účelem orgánu oprávněnému k vedení řízení údaje a skutečnosti, o nichž se dozvěděl.“ Na základě novely maďarského trestního zákoníku, obsažené v § 32 uvedeného zákona, dále mohou být některým osobám spojeným s těmito organizacemi uloženy tresty, pokud se v rámci činnosti těchto organizací používá zakázaná zahraniční podpora. Maďarsko přitom toto vykreslení sporného zákona nezpochybňuje.
16
Je tudíž třeba konstatovat, že tento členský stát nezpochybňuje obsah ustanovení uvedených v předchozím bodě jako takový, ale v podstatě spíše to, že skutečně mají tvrzené důsledky a tyto důsledky jsou škodlivé. Takové zpochybňující tvrzení ovšem nepostačuje k tomu, aby byla odmítnuta argumentace Komise týkající se nutnosti bez zbytečného odkladu zjistit, zda jsou tato ustanovení v rozporu s unijním právem, a to ve snaze uvedeným důsledkům případně zabránit.
17
S ohledem na výše uvedené je třeba konstatovat, že obecný zájem vyžaduje, aby bylo o otázce slučitelnosti sporného zákona s unijním právem rozhodnuto co nejdříve, a to s cílem vyloučit v tomto ohledu veškerou nepříznivě působící nejistotu, a Maďarsku tak umožnit, aby buď uvedený zákon v rámci výkonu svých vnitrostátních pravomocí a svrchovanosti uplatňovalo v plném rozsahu a bez omezení – ukáže-li se, že je s uvedeným právem v souladu – nebo v opačném případě přijalo nezbytná opatření.
18
V jiných souvislostech už totiž bylo rozhodnuto, že pokud ve věci týkající se předběžné otázky vyvstávají závažné pochybnosti ohledně zásadních otázek vnitrostátního ústavního práva a unijního práva, může být s ohledem na zvláštní okolnosti takové věci nezbytné její projednání bez zbytečného odkladu podle čl. 105 odst. 1 jednacího řádu (usnesení předsedy Soudního dvora ze dne 19. října 2018, Wightman a další, C‑621/18, EU:C:2018:851, bod 10, a ze dne 29. listopadu 2024, LC a CP, C‑758/24 a C‑759/24, EU:C:2024:1012, bod 8). Totéž platí i v případě přímé žaloby – vzhledem k tomu, že se projednávaná věc týká ústavněprávních vztahů mezi Unií a jejími členskými státy v klíčové a citlivé oblasti, jakou je veřejný a demokratický život, je nutno ji projednat v souladu s čl. 133 odst. 1 jednacího řádu bez zbytečného odkladu.
19
Argument Maďarska týkající se složitosti žalobních důvodů uplatněných Komisí nemůže uvedený závěr zpochybnit. Ačkoliv je pravda – jak tvrdí Maďarsko – že v důsledku složité nebo citlivé povahy otázek vyvstalých v určité věci lze s ohledem na právní a skutkový kontext této věci konstatovat, že zrychlené řízení je v takové věci jen stěží použitelné (rozsudek ze dne 18. května 2021, AsociaţiaForumul Judecătorilor din România a další, C‑83/19, C‑127/19, C‑195/19, C‑291/19, C‑355/19 a C‑397/19, EU:C:2021:393, bod 105), tato okolnost sama o sobě nevylučuje, aby ve věcech, ve kterých je použití takového řízení nutné, bylo toto řízení – které se řídí pravidly, jež umožňují zohlednit u každé věci všechny její charakteristické rysy (usnesení předsedy Soudního dvora ze dne 7. dubna 2016, Rada v. Fronta Polisario, C‑104/16 P, EU:C:2016:232, bod 17) – uplatněno, ani aby bylo provedeno nezbytné posouzení komplexních žalobních důvodů.
20
Povaha posuzované věci tudíž podle všeho vyžaduje, aby byla projednána bez zbytečného odkladu. Věc je proto třeba projednat ve zrychleném řízení podle článku 133 jednacího řádu.
Z těchto důvodů předseda Soudního dvora rozhodl takto:
1)
Věc C‑829/24 bude projednána ve zrychleném řízení podle článku 133 jednacího řádu Soudního dvora.
2)
O nákladech řízení bude rozhodnuto později.
Podpisy
(
*1
) – Jednací jazyk: maďarština.