Predbežné znenie
NÁVRHY
GENERÁLNEJ
ADVOKÁTKY
JULIANE
KOKOTT
prednesené
16. apríla
2026(1)
Spojené veci C‑27/25 a C‑356/25
SU a Wild Ireland Defence CLG
proti
An Coimisiún Pleanála, predtým An Bord Pleanála, a i.,
za účasti
Knocknamona Windfarm Limited
[návrh
na
začatie
prejudiciálneho
konania,
ktorý
podal
Court of
Appeal (Odvolací
súd,
Írsko)]
a
Paddy Massey
proti
An Coimisiún Pleanála, predtým An Bord Pleanála, a i.,
za účasti
Curns Energy Limited
[návrh
na
začatie
prejudiciálneho
konania,
ktorý
podal
High Court (Vyšší
súd)]
„ Návrh
na
začatie
prejudiciálneho
konania – Smernica
92/43/EHS – Ochrana
prirodzených
biotopov a voľne
žijúcich
živočíchov a rastlín – Smernica
2009/147/ES – Ochrana
voľne
žijúceho
vtáctva – Osobitné
chránené
územia – Posúdenie
vplyvov
plánu
alebo
projektu,
ktorý
môže
mať
významný
vplyv
na
chránenú
lokalitu z hľadiska
cieľov
ochrany
lokality – Predbežné
preskúmanie
potreby
posúdenia
vplyvov – Chýbajúce
stanovenie
cieľov
ochrany
špecifických
pre
danú
lokalitu “
I.      Úvod
1.        Článok 6 ods. 3
prvá
veta
smernice o biotopoch(2) vyžaduje,
aby
členské
štáty
posúdili
ex
ante,
či
plán
alebo
projekt
významne
ovplyvňuje
lokality
sústavy
Natura
2000.
Predmetom
posúdenia
sú
vplyvy
týchto
plánov
alebo
projektov
na
lokality z hľadiska
cieľov
ochrany
týchto
lokalít.
Je
však
takéto
posúdenie
vôbec
možné,
ak
členské
štáty
pre
danú
lokalitu
nestanovili
špecifické
ciele
ochrany? A sú
takéto
ciele
ochrany
špecifické
pre
danú
lokalitu
tiež
predpokladom
predbežného
preskúmania – skríningu – toho,
či
je
potrebné
úplné
posúdenie
vplyvov?
Tieto
otázky
sú
predmetom
oboch
prejednávaných vecí.
2.        Pri
týchto
posúdeniach
sa
ciele
ochrany
totiž v prípade
potreby
môžu
určiť
aj
inak
ako
ich
stanovením
špecificky
pre
konkrétnu
lokalitu.
To
nemusí
nevyhnutne
viesť k zníženiu
ochrany,
naopak,
rozsah
ochrany
môže
byť
dokonca
širší
pred
stanovením
špecifických
cieľov
ochrany,
ktoré
zahŕňa
zvažovanie
rôznych
cieľov a iných
záujmov.
Smernica o biotopoch
aspoň
prechodne
tiež
stanovuje
posúdenie
vplyvov
na
tomto
základe.
3.        Otázka,
či
je
stanovenie
cieľov
ochrany
špecifických
pre
danú
lokalitu
napriek
tomu
predpokladom
pre
posúdenie
vplyvov a skríning,
nemá
len
procesný
význam.
Je
totiž
sporné,
či
orgány
členských
štátov
vôbec
smú
povoliť
plán
alebo
projekt,
ak
nemôžu
vykonať
skríning
alebo – ak
je
to
potrebné – posúdenie,
ak
nie
sú
stanovené
ciele
ochrany.
Súhlas
týchto
orgánov
totiž v súlade s článkom 6 ods. 3
druhou
vetou
smernice o biotopoch
predpokladá
takéto
posúdenie.
Tento
problém
by
sa
mohol
týkať
veľmi
veľkého
počtu
projektov v Únii,
keďže
je
sporné, v akom
rozsahu a prípadne
kedy
členské
štáty
stanovili
ciele
ochrany
špecifické
pre
danú
lokalitu.
II.    Právny rámec
A.      Smernica o ochrane vtáctva
4.        V súčasnosti
platná
smernica o ochrane
vtáctva(3) je
kodifikovaným
znením
predchádzajúcej
smernice z roku
1979(4),
ktorou
vtedajšie
Európske
hospodárske
spoločenstvo
prvýkrát
prijalo
predpisy
upravujúce
ochranu
prírody.
Podľa
všetkého
sú
však
obe
verzie
na
účely
tohto
konania
totožné.
5.        Článok 4 smernice o ochrane
vtáctva
stanovuje
označenie
osobitných
chránených
území
pre
vtáctvo
(ďalej
len
„OCHÚ“):
„1.      Druhy
uvedené v prílohe I sú
predmetom
zvláštnych
opatrení
týkajúcich
sa
ochrany
ich
biotopov,
aby
sa
zabezpečilo
ich
prežitie a rozmnožovanie v areáli
ich
rozšírenia.
V tejto
súvislosti
sa
venuje
pozornosť:
a)      druhom,
ktorým
hrozí
vyhynutie;
b)      druhom
citlivým
na
špecifické
zmeny
biotopov;
c)      druhom,
ktoré
sú
považované
za
vzácne
vzhľadom
na
ich
malú
početnosť
alebo
obmedzené
rozšírenie v danej
oblasti;
d)      iným
druhom,
ktoré
vyžadujú
zvláštnu
pozornosť z dôvodov
špecifického
charakteru
ich
biotopov.
Ako
podklady
na
vyhodnotenie
sa
berú
do
úvahy
trendy a kolísanie
početnosti
populácií.
Členské
štáty
klasifikujú
najmä
podľa
počtu a veľkosti
najvhodnejšie
územia
ako
osobitne
chránené
územia
na
zachovanie
týchto
druhov,
berúc
do
úvahy
požiadavky
na
ochranu
týchto
druhov v geografických
oblastiach
mora a pevniny,
kde
sa
uplatňuje
táto
smernica.
2.      Členské
štáty
prijmú
podobné
opatrenia
pre
pravidelne
sa
vyskytujúce
sťahovavé
druhy,
ktoré
nie
sú
uvedené v prílohe I,
berúc
do
úvahy
potrebu
ich
ochrany v geografických
oblastiach
mora a pevniny,
kde
sa
uplatňuje
táto
smernica,
čo
sa
týka
oblastí
ich
hniezdenia,
preperovania a zimovania a miest
odpočinku
na
ich
migračných
trasách.
Na
tento
účel
venujú
členské
štáty
zvláštnu
pozornosť
ochrane
mokradí a hlavne
mokradí
medzinárodného
významu.
3.      …
4.      Čo
sa
týka
ochrany
oblastí
uvedených
vyššie v odsekoch
1 a 2,
členské
štáty
prijmú
vhodné
opatrenia,
aby
zabránili
znečisteniu
alebo
poškodzovaniu
biotopov
alebo
akýmkoľvek
rušivým
vplyvom
pôsobiacim
na
vtáctvo,
pokiaľ
by
boli
vážne
vzhľadom
na
ciele
tohto
článku.
Členské
štáty
sa
takisto
budú
snažiť
zabrániť
znečisteniu
alebo
poškodzovaniu
biotopov
mimo
týchto
chránených
území.“
B.      Smernica o biotopoch
6.        Smernica o biotopoch z roku
1992
rozširuje
rozsah
pôsobnosti
právnych
predpisov
EÚ o ochrane
prírody
na
ďalšie
živočíšne a rastlinné
druhy a na
určité
typy
biotopov a čiastočne
integruje
staršiu
smernicu o ochrane
vtáctva.
7.        Ciele
ochrany
sú
uvedené v odôvodnení
8 a 10
smernice o biotopoch:
„keďže
je
vhodné
na
každom
označenom
území
vykonať
potrebné
opatrenia
týkajúce
sa
sledovaných
cieľov
ochrany.
…
keďže
sa
musí
urobiť
primerané
vyhodnotenie
[primerané
posúdenie – neoficiálny
preklad]
každého
plánu
alebo
programu,
ktorý
môže
mať
významný
vplyv
na
ciele
ochrany v lokalite,
ktorá
bola
označená
alebo
bude
označená v budúcnosti“.
8.        Článok 3 ods. 1
smernice o biotopoch
opisuje
sieť
európskych
chránených
území:
„Vytvorí
sa
súvislá
európska
ekologická
sústava
osobitných
chránených
území
pod
názvom
Natura
2000.
Táto
sústava,
pozostávajúca z lokalít, v ktorých
sa
vyskytujú
typy
prirodzených
biotopov
uvedených v prílohe I a prirodzené
biotopy
druhov
uvedené v prílohe II,
umožní
udržanie
typov
prirodzených
biotopov a biotopov
druhov a v prípade
potreby
obnovenie
priaznivého
stavu
ochrany v ich
prirodzenom
rozsahu.
Sústava
Natura
2000
zahŕňa
osobitné
chránené
územia
klasifikované
členskými
štátmi
podľa
smernice
[o ochrane
vtáctva].“
9.        Označenie
chránených
území
podľa
smernice o biotopoch
predpokladá,
že
členské
štáty
najprv
identifikujú
vhodné
lokality
na
základe
vedeckých
kritérií a navrhnú
ich
Komisii
(článok 4 ods. 1).
Následne
ich
Komisia
musí
vyhlásiť
za
lokality
európskeho
významu
(článok 4 ods. 2).
10.      Článok 4 ods. 4
smernice o biotopoch
upravuje
vyznačenie
oblastí
spoločenského
významu
za
osobitné
chránené
územia:
„Po
schválení
lokality
európskeho
významu v súlade s postupom
uvedeným v odseku
2
označí
príslušný
členský
štát
čo
najskôr
túto
lokalitu
ako
osobitné
chránené
územie,
najneskôr
však
do
šiestich
rokov, a vypracuje
priority z hľadiska
významu
lokalít
pre
zachovanie v priaznivom
stave
alebo
obnovenie
do
takéhoto
stavu
typov
prirodzených
biotopov
uvedených v prílohe I alebo
druhov
uvedených v prílohe II a pre
koherenciu
sústavy
Natura
2000 a z hľadiska
rizika
degradácie
alebo
deštrukcie,
ktorým
sú
tieto
lokality
vystavené.“
11.      Už
predtým
sa
však
podľa článku 4 ods. 5
smernice o biotopoch
na
lokality
európskeho
významu
vzťahujú
určité
režimy
ochrany:
„Len
čo
je
lokalita
zaradená
do
zoznamu
podľa
[článku 4 ods. 2
tretieho
pododseku],
podlieha článku 6 ods. 2, ods. 3 a ods. 4.“
12.      Ochranné
ustanovenia
pre
tieto
osobitné
chránené
územia
sú
stanovené v článku 6 smernice o biotopoch:
„1.      Pre
osobitne
chránené
územia
vytvoria
členské
štáty
potrebné
ochranné
opatrenia
obsahujúce v prípade
potreby
príslušné
plány
riadenia,
osobitne
navrhnuté
pre
dané
lokality
alebo
začlenené
do
ďalších
plánov
rozvoja, a primerané
štatutárne,
administratívne
alebo
zmluvné
opatrenia,
ktoré
zodpovedajú
ekologickým
požiadavkám
typov
prirodzených
biotopov
uvedených v prílohe I a druhov
uvedených v prílohe II,
vyskytujúcich
sa v týchto
lokalitách.
2.      Členské
štáty
podniknú
primerané
kroky,
aby
sa
na
osobitne
chránených
územiach
predišlo
poškodeniu
prirodzených
biotopov a biotopov
druhov,
ako
aj
rušeniu
druhov,
pre
ktoré
boli
územia
označené
za
chránené,
pokiaľ
by
takéto
rušenie
bolo
podstatné
vo
vzťahu k cieľom
tejto
smernice.
3.      Akýkoľvek
plán
alebo
projekt,
ktorý
priamo
nesúvisí
so
správou
lokality
alebo
nie
je
potrebný
pre
ňu,
ale
môže
pravdepodobne
významne
ovplyvniť
túto
lokalitu,
či
už
samotne,
alebo v spojení s inými
plánmi
alebo
projektmi,
podlieha
primeranému
odhadu
jeho
dosahov
[posúdeniu
vplyvov – neoficiálny
preklad]
na
danú
lokalitu z hľadiska
cieľov
ochrany
lokality.
Na
základe
výsledkov
zhodnotenia
dosahov
na
lokalitu
[vplyvov
na
lokalitu – neoficiálny
preklad] a podľa
ustanovení
odseku
4
príslušné
vnútroštátne
orgány
súhlasia s plánom
alebo
projektom
iba
po
presvedčení
sa,
že
nepriaznivo
neovplyvní
integritu
príslušnej
lokality, a v prípade
potreby
po
získaní
stanoviska
verejnosti.
4.      Ak
sa
aj
napriek
negatívnemu
odhadu
dosahov
[negatívnemu
posúdeniu
vplyvov – neoficiálny
preklad]
na
lokalitu a pri
neexistencii
alternatívnych
riešení
plán
alebo
projekt
musí
realizovať z dôvodov
vyššieho
verejného
záujmu
[z naliehavých
dôvodov
prevažujúceho
verejného
záujmu – neoficiálny
preklad],
vrátane
záujmov
sociálnej a ekonomickej
povahy,
členský
štát
prijme
všetky
kompenzačné
opatrenia
potrebné
na
zabezpečenie
toho,
že
celková
koherencia
sústavy
Natura
2000
bude
ochránená.
…“
13.      Článok 7 smernice o biotopoch
nahrádza
ochranné
ustanovenie
smernice o ochrane
vtáctva
určitými
ustanoveniami
smernice o biotopoch:
„Záväzky
vyplývajúce z článku 6 ods. 2,
3 a 4
tejto
smernice
nahradia
akékoľvek
záväzky
vyplývajúce z prvej
vety článku 4 ods. 4
[smernice o ochrane
vtáctva],
pokiaľ
ide o územia
klasifikované
podľa článku 4 ods. 1
[smernice o ochrane
vtáctva]
alebo
podobne
uznané
podľa článku 4 ods. 2
uvedenej
smernice, a to
odo
dňa
vykonania
tejto
smernice
alebo
oznámenia,
alebo
uznania
členským
štátom
podľa
[smernice o ochrane
vtáctva],
ak
je
tento
druhý
dátum
neskorší.“
III. Skutkový stav
A.      Vec Knocknamona
14.      An Coimisiún Pleanála (predtým
An Board Pleanála,
Agentúra
územného
plánovania,
Írsko,
ďalej
len
„agentúra
územného
plánovania“)
28. septembra
2022
udelila
spoločnosti
Knocknamona Windfarm Limited (ďalej
len
„Knocknamona“)
stavebné
povolenie
na
zmeny
už
povolenej
veternej
elektrárne v írskom
grófstve
Waterford.
Týmto
rozhodnutím
agentúra
územného
plánovania
povolila
výstavbu
vyšších
veterných
turbín s celkovou
výškou
až
155 m a vyššieho
meteorologického
stožiaru
(99
m).
15.      V rámci
posudzovania
žiadosti o stavebné
povolenie
vykonala
agentúra
územného
plánovania
posúdenie
vplyvov
stavebného
zámeru
na
päť
chránených
lokalít
identifikovaných
podľa
smernice o biotopoch a smernice o ochrane
vtáctva,
vrátane
OCHÚ
Blackwater Callows nachádzajúceho
sa v Corku a Waterforde.
Toto
OCHÚ
chránené
podľa
smernice o ochrane
vtáctva
je
vzdialené
13
km
od
najbližšieho
bodu
lokality
veternej
elektrárne a 13,5
km
od
najbližšej
turbíny.
Je
nesporné,
že v čase
prijatia
rozhodnutia
agentúry
územného
plánovania
neexistovali
žiadne
ciele
ochrany
špecifické
pre
OCHÚ
Blackwater Callows.
16.      Pri
prijímaní
svojho
rozhodnutia
sa
agentúra
územného
plánovania
opierala o správu
svojho
inšpektora.
Podľa
tejto
správy
sú
ciele
ochrany
OCHÚ
Blackwater Callows „všeobecným
dokumentom o cieľoch
ochrany“.
Kvalifikovanými
záujmami
lokality, t. j. druhov a biotopov,
pre
ktoré
je
lokalita
chránená,
sú
labuť
spevavá
(Cygnus cygnus),
kačica
hvizdárka (Mareca penelope alebo
Anas penelope),
kačica
chrapka (Anas crecca),
brehár čiernochvostý (Limosa limosa) a mokraďové biotopy,
ako
aj
vodné
vtáky,
ktoré v nich
žijú.
17.      Inšpektor
agentúry
územného
plánovania
dospel k záveru,
že
pokiaľ
ide o kvalifikovaný
záujem
(iný
než
labuť
spevavá),
nepriaznivé
vplyvy
na
integritu
lokality
možno
vylúčiť z dôvodu,
že
biotopy v lokalitách
veterných
elektrární nie
sú
vhodné
pre
žiadny z týchto
druhov.
Pokiaľ
ide o labuť
spevavú,
inšpektor
dospel k záveru,
že
príslušné
prieskumy
neuvádzali
jej
prítomnosť v lokalitách
veternej
elektrárne
alebo v jej
blízkosti.
Preto
dospel k záveru,
že
navrhovaná
dodatočná
výška a priemer
rotora
nebudú
mať
nepriaznivý
vplyv
na
integritu
OCHÚ
vo
vzťahu k týmto
druhom.
Žiadny z účastníkov
konania
nespochybňuje
toto
skutkové
zistenie.
Na
základe
uvedeného
agentúra
územného
plánovania
rozhodla,
že
stavebný
zámer
nebude
mať
nepriaznivý
vplyv
na
integritu
OCHÚ
Blackwater Callows.
18.      SU a Wild Ireland Defence začali
konanie,
ktorého
predmetom
bolo
preskúmanie
zákonnosti
tohto
rozhodnutia
súdom,
pričom
okrem
iného
tvrdili,
že
ak
neexistujú
ciele
ochrany
OCHÚ
Blackwater Callows,
agentúra
územného
plánovania
nemala
právomoc
vykonať
posúdenie
vplyvov
stavebného
zámeru.
19.      High Court (Vyšší
súd,
Írsko)
rozhodol,
že
za
určitých
okolností – v skutočnosti
vo
väčšine
prípadov – sú
na
vykonanie
platného
posúdenia
vplyvov
potrebné
ciele
ochrany.
Za
konkrétnych
skutkových
okolností v prejednávanej
veci
však
bolo
možné
vykonať
platné
posúdenie
vplyvov
aj
bez
takýchto
cieľov.
Vedecké
dôkazy
totiž
preukázali,
že
kvalifikovaný
záujem – v tomto
prípade
výskyt
labute
spevavej – by v každom
prípade
nebol
ovplyvnený
stavebným
zámerom, a to
úplne
nezávisle
od
stanovenia
cieľov
ochrany.
Agentúra
územného
plánovania s primeranou
vedeckou
istotou
dospela k záveru,
že
projekt
„nebude
mať
nepriaznivý
vplyv
na
integritu
dotknutej
lokality“,
lebo
predmetný
vplyv
mimo
dotknutej
lokality
si
vyžaduje
fyzický
výskyt
labute
spevavej v lokalite
veternej
elektrárne
Knocknamona, tento
výskyt
bol
však
vylúčený.
Toto
konštatovanie
sa
týka
rizika
kolízie
vtákov s veternými
turbínami.(5)
20.      SU a Wild Ireland Defence podali
proti
tomuto
rozhodnutiu
odvolanie
na
Court of
Appeal (Odvolací
súd,
Írsko).
B.      Vec Curns
21.      Curns Energy
Limited (ďalej
len
„Curns“)
podala
8. januára
2021
agentúre
územného
plánovania
žiadosť o povolenie
výstavby
veternej
elektrárne.
Projekt
sa
nachádza
9,9
km
od
OCHÚ
Blackwater Callows.
Dokumentácia k žiadosti
obsahovala
okrem
iného
správu o posúdení
vplyvov
na
životné
prostredie,
správu o predbežnom
preskúmaní
potreby
posúdenia
vplyvov a vyhlásenie
tzv.
„Natura
Impact Statement“,
vedecké
stanovisko k vplyvom
projektu
na
lokality
sústavy
Natura
2000
stanovené
írskym
právnym
poriadkom.
22.      Rozhodnutím z 8. novembra
2023
agentúra
územného
plánovania
udelila
stavebné
povolenie
na
sporný
projekt.
Pán
Paddy Massey podal
11. januára
2024
žalobu
proti
stavebnému
povoleniu.
23.      Ciele a opatrenia
ochrany
špecifické
pre
OCHÚ
Blackwater Callows však
boli
stanovené
až
24. marca 2024. V súdnom
konaní
bolo
uznané,
že
toto
stanovenie
bolo
oneskorené.
24.      High Court (Vyšší
súd)
11. apríla
2025
vylúčil
akúkoľvek
pravdepodobnú
možnosť,
že
nezohľadnenie
cieľov
a/alebo
opatrení
ochrany v prejednávanej
veci
by
malo
vplyv
na
lokalitu
sústavy
Natura
2000.
Preto
zamietol
zrušenie
stavebného
povolenia
bez
ohľadu
na
výsledok
návrhu
na
začatie
prejudiciálneho
konania v prejednávanej
veci.
Žiada
však
Súdny
dvor,
aby
sa
zaoberal
prejudiciálnou
otázkou,
aby
mohol
rozhodnúť,
či
môže
prinajmenšom v prospech
žalobcu
konštatovať,
že
predbežné
preskúmanie
potreby
posúdenia
vplyvov
na
lokalitu
by
predpokladalo
stanovenie
cieľov
ochrany
špecifických
pre
danú
lokalitu.
IV.    Návrh na začatie prejudiciálneho konania
25.      Vo
veci
Knocknamona Court of
Appeal (Odvolací
súd)
položil
Súdnemu
dvoru
túto
otázku:
Sú
ciele
ochrany,
ktoré
platia
pre
OCHÚ,
predpokladom
oprávnenia
príslušného
orgánu
vykonať
pri
posudzovaní
žiadosti o vydanie
stavebného
povolenia
platné
posúdenie
vplyvov
podľa
článku 6
ods. 3
smernice o biotopoch?
26.      Predseda
Súdneho
dvora
uznesením z 20. marca 2025,
Knocknamona (C‑27/25,
EU:C:2025:203),
zamietol
návrh
Court of
Appeal (Odvolací
súd)
na
uplatnenie
skráteného
konania.
Rozhodol
však,
že
vec
sa
má
prejednať prednostne.
27.      Písomné
pripomienky
predložili
SU a Wild Ireland Defence CLG,
agentúra
územného
plánovania,
Knocknamona Windfarms Limited,
Írsko,
ako
aj
Európska
komisia.
28.      V nadväznosti
na
vyššie
uvedený
návrh
na
začatie
prejudiciálneho
konania
High Court (Vyšší
súd)
položil
Súdnemu
dvoru
vo
veci
Curns túto
doplňujúcu
otázku:
Vyplýva z článku 6 ods. 3
smernice o biotopoch,
ako
sa
uplatňuje
na
smernicu o ochrane
vtáctva
prostredníctvom článku 7 prvej
uvedenej
smernice,
že
posúdenie
príslušného
orgánu
členského
štátu,
či
by
plán
alebo
projekt,
ktorý
priamo
nesúvisí
so
správou
OCHÚ
alebo
pre
ňu
nie
je
potrebný,
pravdepodobne
mohol
mať
významný
nepriaznivý
vplyv
na
túto
lokalitu,
či
už
samotne,
alebo v spojení s inými
plánmi
alebo
projektmi,
musí
byť
vykonané
na
základe
cieľov
alebo
opatrení
ochrany
stanovených
pre
každú
dotknutú
lokalitu
a/alebo
najmä
pre
každú
lokalitu,
pre
ktorú
sa
navrhuje
nevykonať
posúdenie
vplyvov,
lebo
nie
je
pravdepodobné,
že v tomto
zmysle
bude
významne
nepriaznivo
ovplyvnená?
29.      High Court (Vyšší
súd)
okrem
toho
uviedol,
že
pán
Paddy Massey si
výslovne
želá,
aby
Súdny
dvor
neanonymizoval
jeho
meno v publikáciách
týkajúcich
sa
veci.
30.      Písomé pripomienky
predložili
pán
Paddy Massey,
Írsko a Komisia.
31.      Dňa
22. októbra
2025
predseda
Súdneho
dvora
spojil
obe
veci a tiež
nariadil
prednostné
prejednanie veci
Curns.
Na
pojednávaní,
ktoré
sa
konalo
25. marca 2026,
sa
zúčastnili
SU a Wild Ireland Defence CLG,
ako
aj
pán
Paddy Massey spoločne,
agentúra
územného
plánovania,
Knocknamona,
Curns,
Írsko a Európska
komisia.
V.      Právne posúdenie
32.      Návrhom
na
začatie
prejudiciálneho
konania
vo
veci
Knocknamona sa
má
objasniť,
či
možno
vykonať
posúdenie
vplyvov
podľa článku 6 ods. 3
smernice o biotopoch,
ak
príslušné
orgány
nestanovili
ciele
ochrany
špecifické
pre
dotknuté
chránené
územie.
Vec
Curns nastoľuje
predchádzajúcu
otázku,
či
ciele
ochrany
špecifické
pre
danú
lokalitu
sú
dokonca
predpokladom
predbežného
preskúmania,
či
je
vôbec
potrebné
posúdenie
vplyvov.
33.      Preto
je
po
niekoľkých
odkazoch
týkajúcich
sa
prípustnosti
veci
Curns (pozri v tejto
súvislosti časť A)
potrebné
najprv
uviesť
predbežnú
poznámku k obom
týmto
fázam
posúdenia
(pozri v tejto
súvislosti časť B).
Následne
je
potrebné
vysvetliť
povinnosť
stanoviť
ciele
ochrany
špecifické
pre
lokality
sústavy
Natura
2000
(pozri v tejto
súvislosti časť C).
Až
potom
možno
preskúmať
dôsledky
neexistencie
cieľov
ochrany
špecifických
pre
danú
lokalitu
na
posúdenie
vplyvov
(pozri v tejto
súvislosti časť D) a predbežné
preskúmanie
(pozri v tejto
súvislosti časť E).
Napokon
pre
prípad,
že
by
sa
Súdny
dvor
nestotožnil s mojím
názorom,
navrhnem
ešte
časové
obmedzenie
účinkov
jeho
rozhodnutia
(pozri v tejto
súvislosti časť F).
A.      O prípustnosti veci Curns
34.      Komisia
sa
domnieva,
že
návrh
na
začatie
prejudiciálneho
konania
vo
veci
Curns je
neprípustný z dôvodu,
že
High Court (Vyšší
súd)
už
rozhodol
vo
veci
samej.
Odpoveď
teda
už
nie
je
relevantná
pre
rozhodnutie.
35.      Podľa
argumentácie
Írska
síce
toto
rozhodnutie
vo
veci
samej
ešte
nenadobudlo
právnu
silu
rozhodnutej
veci,
lebo
na
Supreme Court (Najvyšší
súd,
Írsko)
sa
ešte
prejednáva návrh
na
rozhodnutie o prípustnosti
odvolania,
to
však
nemení
nič
na
tom,
že
High Court (Vyšší
súd) v súčasnosti
(už)
nie
je
pri
rozhodovaní o spore
vo
veci
samej
odkázaný
na
odpoveď.
36.      High Court (Vyšší
súd)
však
uvádza,
že
ešte
musí
konštatovať,
či
by
predbežné
preskúmanie
potreby
posúdenia
vplyvov
na
lokalitu
predpokladalo
ciele
ochrany
špecifické
pre
danú
lokalitu.
Toto
konštatovanie
sa
týka
pôvodnej
dôvodnosti
žaloby.
Ak
by
bola
žaloba
pôvodne
dôvodná,
malo
by
to
prinajmenšom
dôsledky
pre
často
značné
trovy
konania
na
írskych
súdoch.
37.      Návrh
na
začatie
prejudiciálneho
konania
je
preto
prípustný.
B.      Fungovanie posúdenia vplyvov a predbežného preskúmania
38.      Článok 6 smernice o biotopoch
stanovuje
niekoľko
špecifických
povinností a postupov.
Ako
vyplýva z článku 2 ods. 2,
navrhnú
sa
opatrenia,
aby
sa
zachovali v prirodzenom
stave
ochrany
alebo
do
takéhoto
stavu
obnovili,
prirodzené
biotopy
ako
aj
druhy
divokej
fauny a flóry
európskeho
významu.
Ide
teda o dosiahnutie
všeobecnejšieho
cieľa
smernice,
ktorým
je
zabezpečiť
vysokú
úroveň
ochrany
životného
prostredia
pre
chránené
územia
podľa
smernice.(6)
39.      Pre
povoľovacie
konanie
je
dôležité
predovšetkým
posúdenie
vplyvov
podľa článku 6 ods. 3
smernice o biotopoch,
lebo
podľa
druhej
vety
tohto
ustanovenia
príslušné
vnútroštátne
orgány
smú
vydať
súhlas s plánom
alebo
projektom
na
základe
výsledkov
posúdenia
vplyvov
iba
po
presvedčení
sa,
že
nepriaznivo
neovplyvní
integritu
lokality
sústavy
Natura
2000.
Podľa
ustálenej
judikatúry
môžu k tomuto
konštatovaniu
dospieť
len
vtedy,
ak z vedeckého
hľadiska
neexistuje
žiadna
dôvodná
pochybnosť o tom,
že
projekt
nebude
mať
nepriaznivé
účinky
na
integritu
danej
lokality.(7)
40.      Posúdenie
vplyvov
teda
nemôže
mať
medzery a musí
obsahovať
úplné,
presné a definitívne
zistenia a závery,
ktoré
môžu
odstrániť
akúkoľvek
dôvodnú
vedeckú
pochybnosť o vplyvoch
plánovaných
plánov
alebo
projektov
na
dotknuté
chránené
územie.(8)
41.      Kedy
sa
však
má
vykonať
posúdenie
vplyvov?
42.      Podľa článku 6 ods. 3
prvej
vety
smernice o biotopoch
akýkoľvek
plán
alebo
projekt,
ktorý
môže
pravdepodobne
významne
ovplyvniť
lokalitu
sústavy
Natura
2000,
či
už
samotne,
alebo v spojení s inými
plánmi
alebo
projektmi,
podlieha
posúdeniu
vplyvov.
43.      Požiadavka
posúdenia
teda
závisí
od
toho,
či
existuje
pravdepodobnosť
alebo
nebezpečenstvo,
že
plány
alebo
projekty
značným
spôsobom
ovplyvnia
predmetnú
lokalitu.
Pri
výklade
smernice o biotopoch v tejto
súvislosti
je
potrebné
zohľadniť
najmä
zásadu
predchádzania
škodám,
ktorá
je
jedným
zo
základov
politiky
vysokej
úrovne
ochrany,
ktorú
Únia
uplatňuje v oblasti
životného
prostredia
podľa článku 191 ods. 2
prvého
pododseku
ZFEÚ.
Súdny
dvor z toho
vyvodil,
že
takáto
pravdepodobnosť
alebo
takéto
nebezpečenstvo
existuje,
ak
nemôže
byť
na
základe
objektívnych
skutočností
vylúčené,
že
príslušný
plán
alebo
projekt
ovplyvňuje
predmetnú
lokalitu
významným
spôsobom.(9) V prípade
pochybností o neexistencii
podstatných
účinkov
je
preto
potrebné
uskutočniť
úplné
posúdenie.(10)
44.      Vysvetlila
som,
že
aj v prípade
predbežného
preskúmania
musia
mať
takéto
pochybnosti
dôvodnú
vedeckú
povahu.(11) V opačnom
prípade
by
existovalo
nebezpečenstvo,
že
posúdenie
vplyvov
by
bolo
potrebné
vždy,
keďže
sa
stále
objavujú
nedôvodné
alebo
nevedecké
pochybnosti,
ktoré
však
sotva
možno
zmysluplne
vyvrátiť.
Súdny
dvor
sa
stotožnil s týmto
názorom.(12)
45.      Preto
je
kritériom
tak
pri
predbežnom
preskúmaní,
ako
aj
pri
samotnom
posúdení
vylúčenie
dôvodných
vedeckých
pochybností,
pokiaľ
ide o neexistenciu
významného
ovplyvnenia
lokalít
sústavy
Natura
2000.
46.      Tieto
dva
stupne
posudzovania
sa
však
líšia,
pokiaľ
ide o rozsah
posudzovania.
Presné
vymedzenie
bude
spravidla
závisieť
od
okolností
prejednávanej
veci,
ako
aj
od
príslušných
vedeckých a technických
poznatkov.
Ak z informácií v rámci
predbežného
preskúmania,
ktoré
už
existujú
nezávisle
od
projektu,
nepochybne
vyplýva,
že
projekt
nebude
mať
vplyv
na
lokalitu
sústavy
Natura
2000,
nie
je
potrebné
úplné
posúdenie
vplyvov.
Ak
sa
na
prvom
stupni
naopak
ukáže,
že
je
potrebné
nové
vedecké
stanovisko
a/alebo
prenos
poznatkov z iných
oblastí,
malo
by
sa
vykonať
posúdenie
vplyvov(13) vrátane
účasti
verejnosti(14).
47.      Referenčný
bod
oboch
posúdení
spočíva v cieľoch
ochrany
dotknutej
lokality.
48.      Pokiaľ
ide o samotné
posúdenie
vplyvov,
vyplýva
to
už z článku 6 ods. 3
prvej
vety
smernice o biotopoch,
ktorý
výslovne
stanovuje
posúdenie
vplyvov
na
lokalitu z hľadiska
cieľov
ochrany
lokality. Je
pravda,
že
cieľ
posúdenia
vplyvov
týchto
plánov
alebo
projektov
na
ciele
ochrany
je
tak
jasne
vyjadrený
len v nemeckom
znení
tohto
ustanovenia,
zatiaľ
čo
ostatné
pôvodné
znenia
vyžadujú
iba
zohľadnenie
cieľov
ochrany.
Desiate
odôvodnenie
však
aj v iných
jazykových
zneniach
spresňuje,
že
sa
musí
urobiť
posúdenie
každého
plánu
alebo
projektu,
ktorý
môže
mať
významný
vplyv
na
ciele
ochrany v lokalite,
ktorá
bola
označená
alebo
bude
označená v budúcnosti.(15)
49.      To
zodpovedá
funkcii
cieľov
ochrany.
Tie
definujú,
ktoré
biotopy
alebo
druhy
nachádzajúce
sa v danej
lokalite, a tiež
ktoré
potenciály
rozvoja
biotopov a druhov(16) majú
byť
chránené článkom 6 ods. 3.
Vplyvy
na
biotopy,
druhy
alebo
potenciály
rozvoja,
ktoré
nie
sú
predmetom
cieľov
ochrany,
naopak
nemajú
význam
pre
uplatňovanie
tohto
ustanovenia, a tým
ani
pre
posúdenie
vplyvov.(17)
50.      Podľa
ustálenej
judikatúry
je
však
potrebné
aj
pri
predbežnom
preskúmaní
potreby
vykonania
úplného
posúdenia
vplyvov
posúdiť,
či
hrozí,
že
príslušný
plán
alebo
projekt
ohrozí
ciele
ochrany
stanovené
pre
danú
lokalitu.(18)
51.      V návrhu
na
začatie
prejudiciálneho
konania
vo
veci
Curns sa
však
High Court (Vyšší
súd)
domnieva,
že
by
nebolo
prakticky
možné
zohľadniť
ciele
ochrany
všetkých
vylúčených
lokalít.
Zďaleka
najväčšiu
časť
lokalít
je
možné
vylúčiť
vzhľadom
na
vzdialenosť a z dôvodu
neexistencie
pravdepodobných
vplyvov
daného
plánu
alebo
projektu
na
príslušnú
lokalitu.
Smernica o biotopoch
tiež
nevytvára
žiadnu
textovú
súvislosť
medzi
predbežným
preskúmaním a cieľmi
ochrany.
Predbežné
preskúmanie
preto
nezávisí
od
stanovenia
cieľov
ochrany
špecifických
pre
danú
lokalitu.
52.      Na
prvý
pohľad
sa
tento
názor
zdá
byť
presvedčivý.
Sústava
Natura
2000
zahŕňa
viac
ako
27 000
lokalít(19) s mnohými
cieľmi
ochrany.
Je
nepredstaviteľné
vykonať
konkrétne
posúdenie
každej
jednotlivej
lokality a všetkých
cieľov
ochrany,
ktoré
sú
pre
ňu
stanovené, s cieľom
overiť,
či
určitý
plán
alebo
projekt
môže
mať
na
ňu
významný
vplyv. V praxi
sú
takmer
všetky
lokality
vylúčené z posúdenia
bez
konkrétneho
zohľadnenia
ich
cieľov
ochrany,
lebo
sa
zdá
nemožné,
že
by
plán
alebo
projekt
mal
vplyv.
Tento
predpoklad
je
pravdepodobne
vo
väčšine
prípadov
založený
na
vzdialenosti
projektu
od
vylúčených
oblastí.
53.      Tento
postup
je
však
založený
prinajmenšom
na
implicitných
predpokladoch
týkajúcich
sa
cieľov
ochrany
vylúčených
lokalít a potenciálnych
vplyvov
projektu.
54.      Možnosť
vplyvu
totiž
závisí
od
predmetu,
na
ktorý
by
sa
mohol
uplatniť. V prípade
neexistencie
takéhoto
predmetu
nemožno
identifikovať
ani
vylúčiť
žiadny
vplyv.
Ciele
ochrany
však
konkretizujú
predmet
vplyvov
plánov
alebo
projektov,(20) ktoré
treba
posúdiť v rámci
predbežného
preskúmania.
55.      Ak
sa
preto
ciele
ochrany
pre
takmer
všetky
existujúce
lokality
sústavy
Natura
2000
jednotlivo
neposudzujú,
je
to
len
preto,
lebo
nie
je
možné
si
predstaviť
žiadny
vplyv
projektu
na
ciele
ochrany,
napríklad
vzhľadom
na
vzdialenosť
od
lokality.
Aj
takýto
predpoklad
však
možno
za
určitých
okolností
vyvrátiť,
napríklad
ak
rieka
spája
projekt
so
vzdialenými
lokalitami
sústavy
Natura
2000.(21)
56.      V dôsledku
toho
otázku,
či
plán
alebo
projekt
môže
mať
významný
vplyv
na
lokalitu
sústavy
Natura
2000,
možno
posúdiť
rovnako
len z hľadiska
cieľov
ochrany
tejto
lokality.
C.      Stanovenie cieľov ochrany
57.      Hoci
preto
ciele
ochrany
predstavujú
referenčný
bod
pre
posúdenie
vplyvov a predbežné
preskúmanie,
zo
smernice o biotopoch a smernice o ochrane
vtáctva
vyplýva
len
nepriamo,
že
členské
štáty
musia
stanoviť
špecifické
ciele
ochrany
pre
každú
lokalitu
sústavy
Natura
2000.
58.      Spomedzi
pôvodných
jazykových
znení článku 6 ods. 3
prvej
vety
smernice o biotopoch
len
nemecké
znenie
používa
pojem
stanovenie
cieľov
ochrany, a preto
výslovne
vyžaduje
rozhodnutie o týchto
cieľoch.
Ostatné
pôvodné
znenia(22) odkazujú
len
na
ciele
ochrany
danej
lokality
bez
uvedenia,
ako
tieto
ciele
vzniknú.
59.      Pokiaľ
však
ide o chránené
územia
podľa
smernice o biotopoch, z funkcie
cieľov
ochrany
vyplýva,
že
si
vyžadujú
stanovenie,
čo
okrem
iného
vyplýva
aj z iných
ustanovení
smernice o biotopoch
(pozri v tejto
súvislosti
oddiel
1).
Tento
záver
treba
prenesene
uplatniť
na
OCHÚ
podľa
smernice o ochrane
vtáctva
(pozri v tejto
súvislosti
oddiel
2),
ako
napríklad
na
OCHÚ
Blackwater Callows.
1.      Ciele ochrany chránených území podľa smernice o biotopoch
60.      Stanovenie
cieľov
ochrany
predpokladá
najmä článok 4 ods. 4 a článok 6 ods. 1
smernice o biotopoch.(23)
61.      Článok 4 ods. 4
smernice o biotopoch
ukladá
členským
štátom
povinnosť,
aby
pri
označovaní
chránených
území
vypracovali
priority.
Pritom
musia
zohľadniť
význam
týchto
lokalít
pre
zachovanie v priaznivom
stave
alebo
obnovenie
do
takéhoto
stavu
typov
prirodzených
biotopov
uvedených v prílohe I alebo
druhov
uvedených v prílohe II a pre
koherenciu
sústavy
Natura
2000 a z hľadiska
rizika
degradácie
alebo
deštrukcie,
ktorým
sú
tieto
lokality
vystavené.
Je
preto
potrebné
vykonať
vedecké
posúdenie
dotknutej
lokality,
najmä
typov
biotopov a druhov,
ktoré
sa v nej
vyskytujú,
so
zreteľom
na
sústavu
európskych
chránených
území
Natura
2000.
62.      Vypracovanie
týchto
priorít
pritom
znamená,
že
tieto
ciele
ochrany
už
boli
stanovené.(24) Pri
vypracovaní
priorít
totiž
príslušné
orgány
rozhodujú o poradí
priority,
ktoré
pripisujú
jednotlivým
cieľom
ochrany
príslušnej
lokality
vo
vzájomnom
vzťahu,
ale
aj v celkovom
kontexte
sústavy
Natura
2000.
Ak
by
sa
ciele
ochrany
stanovili
až
neskôr,
nebolo
by
zaručené,
že
skôr
vypracované
priority
ich
už
komplexne
zohľadnia.
63.      Okrem
toho
je v článku 6 ods. 1
smernice o biotopoch
stanovené,
že
členské
štáty
vytvoria
potrebné
ochranné
opatrenia,
ktoré
zodpovedajú
ekologickým
požiadavkám
typov
prirodzených
biotopov
uvedených v prílohe I a druhov
uvedených v prílohe II,
vyskytujúcich
sa v týchto
lokalitách.(25)
64.      Identifikácia
ekologických
požiadaviek a s nimi
súvisiacich
ochranných
opatrení
tiež
nevyhnutne(26) predpokladá,
že
ciele
ochrany
sú
už
stanovené.(27) Tieto
požiadavky
majú
vedeckú
povahu a vzťahujú
sa
na
určité
biotopy a druhy v chránenej
oblasti
definované
cieľmi
ochrany.
Ôsme
odôvodnenie
smernice o biotopoch
preto
tiež
spája
ochranné
opatrenia
podľa článku 6 ods. 1 s cieľmi
ochrany.
2.      Ciele ochrany chránených území (OCHÚ) podľa smernice o ochrane vtáctva
65.      Doterajšie
úvahy
týkajúce
sa
stanovenia
cieľov
ochrany
chránených
území
podľa
smernice o biotopoch
nemožno
priamo
preniesť
na
OCHÚ
podľa
smernice o ochrane
vtáctva.
Je
pravda,
že článok 7 smernice o biotopoch
stanovuje,
že článok 6 ods. 2
až
4
sa
uplatňuje
na
OCHÚ,
pričom článok 6 ods. 3
predpokladá
existenciu
cieľov
ochrany. Článok 4 ods. 4 a článok 6 ods. 1
sa
však
neuplatňujú
na
OCHÚ.
66.      Na
OCHÚ
sa
naopak
naďalej
uplatňuje článok 4 ods. 1 a 2
smernice o ochrane
vtáctva.
Hoci
sú
tieto
povinnosti
ochrany
formulované
menej
konkrétne, v praxi
sú
zamerané
na
zabezpečenie
ochrany v OCHÚ,
ktorá
je
rovnocenná
ochrane
podľa článku 4 ods. 4 a článku 6 ods. 1
smernice o biotopoch.(28) Rovnocenná
ochrana
však
zahŕňa
stanovenie
cieľov
ochrany.
67.      Aj
vypracovanie
priorít a identifikácia
ekologických
požiadaviek
sú
už
zakotvené v článku 4 ods. 1 a 2
smernice o ochrane
vtáctva.
Podľa
týchto
ustanovení
sa
totiž
opatrenia
musia
prijať s prihliadnutím
na
požiadavky
ochrany
druhov.
Tieto
požiadavky
závisia
od
konkrétnej
situácie v dotknutom
OCHÚ.(29)
68.      Z týchto
dôvodov
Súdny
dvor v rozsudku
Elliniki Ornithologiki Etaireia a i. potvrdil,
že
členské
štáty
musia
stanoviť
aj
ciele
ochrany
pre
OCHÚ
podľa
smernice o ochrane
vtáctva.(30)
D.      Dôsledky pre posúdenie vplyvov
69.      Vyplýva
však z povinnosti
stanoviť
ciele
ochrany,
že
posúdenie
vplyvov
nie
je
bez
takéhoto
stanovenia
povolené?
70.      Treba
pripustiť,
že
posúdenie
vplyvov
by
bolo
skutočne
nemožné,
ak
by
sa
ciele
ochrany
nedali
identifikovať
bez
ich
stanovenia
špecifického
pre
danú
lokalitu.
71.      Ako
totiž
už
bolo
uvedené(31),
plán
alebo
projekt
je
podlieha
posúdeniu
jeho
vplyvov
na
danú
lokalitu z hľadiska
cieľov
ochrany
lokality
podľa článku 6 ods. 3
prvej
vety
smernice o biotopoch.
72.      Ako
správne
zdôrazňujú
SU a Wild Ireland Defence,
Súdny
dvor
preto
nedávno
konštatoval,
že
ciele
ochrany
dotknutej
lokality
predstavujú
povinný
referenčný
bod
pre
posúdenie
vplyvov.(32) Zo
širšieho
kontextu
tohto
konštatovania
tiež
vyplýva,
že
Súdny
dvor
mal
skutočne
na
mysli
ciele
ochrany,
ktoré
musia
príslušné
orgány
stanoviť
osobitne
pre
príslušné
lokality.(33)
73.      Z toho
však
nemožno
vyvodiť
záver,
že
toto
stanovenie
je
nevyhnutnou
podmienkou
posúdenia
vplyvov,
lebo
ciele
ochrany
možno v prípade
potreby
identifikovať
aj
inak
(pozri v tejto
súvislosti
oddiel
1).
Smernica o biotopoch
aj
stanovuje
posúdenie
vplyvov
na
tomto
základe
aspoň
prechodne, a to
bez
zníženia
ochrany
lokalít (pozri v tejto
súvislosti
oddiel
2).
1.      Provizórna identifikácia cieľov ochrany
74.      Znalci
developerov a schvaľovacie
orgány
môžu
odvodiť
ciele
ochrany
potrebné
na
posúdenie
najmä z informácií,
ktoré
viedli k označeniu
dotknutého
chráneného
územia(34) a ktoré
sú
uvedené v tzv.
štandardnom
formulári
údajov(35) pre
dotknutú
lokalitu,(36) ako
aj
prípadne s prihliadnutím
na
dodatočné
poznatky o iných
druhoch a typoch
biotopov,
ktoré
sa v nej
vyskytujú.(37)
75.      Na
posúdenie,
či
má
plán
alebo
projekt
vplyv
na
ciele
ochrany,
totiž
spravidla
stačí
predpokladať,
že
ciele
ochrany
sa
vzťahujú
na
všetky
druhy a biotopy,
ktoré
sa
vyskytujú
na
území a majú
byť
chránené.
Územia
podľa
smernice o biotopoch
predstavujú
typy
prirodzených
biotopov
podľa prílohy I k tejto
smernici,
vrátane
druhov,
ktoré
sú
pre
ne charakteristické
[článok 1 písm. e)] a druhov
podľa prílohy II. V prípade
OCHÚ
ide o druhy
vtákov
uvedené v prílohe I k smernici o ochrane
vtáctva a o pravidelne
sa
vyskytujúce
sťahovavé
druhy,
ktoré
nie
sú
uvedené v tejto prílohe I,
ako
aj o biotopy
týchto
druhov.
Nemusí
sa
zohľadňovať
iba
výskyt
typov
biotopov
alebo
druhov,
ktoré
sa
(správne)
považujú
za
nevýznamné.(38)
76.      Navyše
môže
byť
potrebné
rozšíriť
ciele
ochrany
na
určité
potenciály
rozvoja,
ak
je
zlepšenie
stavu
typov
biotopov
alebo
populácií
druhov
potrebné
na
obnovenie
ich
priaznivého
stavu
ochrany.(39) Podľa článku 4 ods. 4
smernice o biotopoch
totiž
členské
štáty
majú
vypracovať
priority
pre
chránené
územia
okrem
iného z hľadiska
ich
významu
pre
obnovenie
do
priaznivého
stavu
typov
prirodzených
biotopov
uvedených v prílohe I alebo
druhov
uvedených v prílohe II.
77.      Aj
pre
OCHÚ
podľa
smernice o ochrane
vtáctva
musia
členské
štáty
za
určitých
okolností
zahrnúť
do
cieľov
ochrany
aj
ciele
rozvoja,
lebo
podľa článku 3 ods. 1
musia
zachovať
alebo
obnoviť
dostatočnú
rôznorodosť a rozlohu
biotopov
vtáctva.
78.      Z toho
vyplýva,
že
zahrnutie
potenciálov
rozvoja
je
nevyhnutné,
ak
je
to
potrebné
vzhľadom
na
stav
ochrany
dotknutých
typov
biotopov a druhov v rámci
sústavy
Natura
2000
ako
celku,
vlastnosti
lokality,
ako
aj
potenciály
rozvoja a zodpovedajúce
ciele
ochrany
iných
lokalít
sústavy
Natura
2000.
79.      Komisia
okrem
iného
presvedčivo
uvádza,
že
posúdenie
vplyvov
bez
stanovenia
cieľov
ochrany
špecifických
pre
danú
lokalitu
môže
byť
spojené s osobitnými
povinnosťami
pre
žiadateľov a schvaľovacie
orgány
týkajúcimi
sa
identifikácie a dokazovania.
Ciele
ochrany
stanovené
na
bezpečnom
vedeckom
základe
sú
podstatne
spoľahlivejšie
ako
ciele
ochrany,
ktoré
sú
identifikované
len
provizórne v rámci
posúdenia
vplyvov.
Na
splnenie
požiadaviek
posúdenia
môžu
byť
preto
potrebné
ďalšie
preskúmania.
Ako
totiž
bolo
uvedené,
na
základe
úplných,
presných a definitívnych
zistení a záverov s prihliadnutím
na
najlepšie
vedecké
poznatky
musí
vylúčiť
akúkoľvek
dôvodnú
pochybnosť,
pokiaľ
ide o neexistenciu
škodlivých
účinkov
projektu
na
integritu
dotknutej
lokality.(40) Preto
sa
musia
vylúčiť
aj
pochybnosti o dostatočnosti
cieľov
ochrany,
na
ktorých
sa
posúdenie
zakladá.
80.      Komisia
uplatňuje
podobný
prístup
prostredníctvom
novšieho
návrhu
nariadenia.
Ak
boli
stanovené a zohľadnené
ciele
ochrany
špecifické
pre
danú
lokalitu,
za
určitých
podmienok
by
pri
posúdení
vplyvov
mohlo
byť
možné
použiť
údaje
staré
až
päť
rokov.(41) Z tohto
návrhu
vyplýva,
že
posúdenie
vplyvov
je
možné
aj
bez
stanovenia
cieľov
ochrany
špecifických
pre
danú
lokalitu. V tomto
prípade
by
sa
museli
použiť
len
aktuálnejšie
údaje.
Okrem
toho
ilustruje
názor
Komisie,
že
ciele
ochrany
špecifické
pre
danú
lokalitu
môžu
uľahčiť
vykonanie
posúdenia
vplyvov.
81.      Preto
treba
konštatovať,
že
posúdenie
vplyvov
možno v praxi
vykonať
na
základe
provizórne
identifikovaných
cieľov
ochrany,
ak
príslušné
orgány
ešte
nestanovili
ciele
ochrany
špecifické
pre
danú
lokalitu.
2.      Prípustnosť posúdenia vplyvov na základe provizórnych cieľov ochrany
82.      Pokiaľ
ide o lokality
identifikované
na
základe
smernice o biotopoch,
normotvorca
dokonca
implicitne
predpokladal
takúto
metódu
provizórnej
identifikácie
cieľov
ochrany,
ako
správne
zdôrazňujú
Knocknamona,
agentúra
územného
plánovania a Írsko. Článok 4 ods. 4
totiž
poskytuje
členským
štátom
lehotu
šiestich
rokov
na
vypracovanie
priorít a tým
aj
cieľov
ochrany
chránených
území
po
tom,
ako
ich
Komisia
zaradila
do
zoznamu
lokalít
európskeho
významu
vypracovaného
Úniou
podľa článku 4 ods. 2, t. j. označila
ich
za
lokalitu
sústavy
Natura
2000.(42) Počas
tejto
lehoty
však
lokality
už
podľa článku 4 ods. 5
podliehajú článku 6 ods. 3,
pre
ktorého
uplatňovanie,
ako
už
bolo
uvedené(43),
sú
ciele
ochrany
povinným
referenčným
bodom.
83.      SU a Wild Ireland Defence tvrdia,
že
takáto
provizórna
identifikácia
cieľov
ochrany
je
prípustná
len
počas
prechodného
obdobia
výslovne
stanoveného v smernici o biotopoch.
Pri
neexistencii
zodpovedajúceho
prechodného
obdobia v smernici o ochrane
vtáctva
by
preto
bola
pri
spornom
OCHÚ
úplne
vylúčená.
84.      S týmto
názorom
treba
súhlasiť v tom,
že
bezodkladné
stanovenie
cieľov
ochrany
alebo
prinajmenšom
ich
stanovenie v uvedenej
lehote
je
potrebné
na
zabezpečenie
optimálnej
ochrany
pre
potreby
dotknutého
chráneného
územia.
Kým
ešte
nie
sú
stanovené
ciele
ochrany,
nie
sú
známe
priority
ochrany
lokality.
Nie
je
teda
ešte
jasné,
ako
sa
majú
zdroje
na
správu
lokality,
ktoré
sú
svojou
povahou
obmedzené,
rozdeliť
medzi
rôzne
ciele
ochrany.
Navyše
konflikty
medzi
rôznymi
cieľmi
ochrany
môžu
dokonca
zablokovať
ochranné
opatrenia,
pokiaľ
nie
je
jasné,
ktorý
cieľ
ochrany
má
prednosť.(44)
85.      Neexistencia
cieľov
ochrany
okrem
iného
bráni
účinnej
kontrole
tzv.
„cross compliance“ v súlade s článkom 93 ods. 2 a prílohou II k nariadeniu
č. 1306/2013,(45) teda
dodržiavaniu článku 6 ods. 1 a 2
smernice o biotopoch
pri
obhospodarovaní
poľnohospodárskych
plôch.
Ciele
ochrany
sú
totiž
nevyhnutné
na
určenie
povinností
poľnohospodárov v tejto
súvislosti.
Ak
tieto
povinnosti
nie
je
možné
určiť,
nie
je
možné
kontrolovať
ich
dodržiavanie.(46) Keďže
preto
nie
je
splnená
podmienka
pre
poskytnutie
poľnohospodárskych
podpôr,
neexistencia
cieľov
ochrany
by
mohla
brániť
vyplateniu
poľnohospodárskych
podpôr
členským
štátom.(47)
86.      Ako
zdôrazňuje
Curns,
všetky
tieto
aspekty
sa
však
týkajú
skôr
správy
chránených
území
než
posudzovania
nepriaznivých
vplyvov
projektov
na
tieto
územia.
87.      Predovšetkým
však
pri
OCHÚ
podľa
smernice o ochrane
vtáctva
chýba
prechodné
obdobie
už
len
preto,
lebo
táto
smernica
neobsahuje
výslovné
pravidlá
týkajúce
sa
cieľov
ochrany
alebo
ich
stanovenia.
Len
na
základe
smernice o biotopoch,
ktorá
bola
prijatá
neskôr,
je
zrejmé,
že
členské
štáty
musia
stanoviť
ciele
ochrany
aj
pre
OCHÚ
podľa
smernice o ochrane
vtáctva.
Nemožno
však
predpokladať,
že
normotvorca
chcel
prijatím
smernice o biotopoch
stanoviť
pre
posúdenie
vplyvov v súvislosti s OCHÚ
implicitne a bez
porovnateľného
prechodného
obdobia
prísnejšie
požiadavky,
než
sú
požiadavky v súvislosti s chránenými
územiami
podľa
smernice o biotopoch.
88.      Súdny
dvor v skutočnosti
totiž
už
tiež
viackrát
rozhodoval o uplatňovaní článku 6 ods. 3
smernice o biotopoch
na
OCHÚ
bez
toho,
že
by
bolo
možné
identifikovať
stanovené
ciele
ochrany
špecifické
pre
danú
lokalitu.(48)
89.      Okrem
toho
sa
ochranný
účinok
posúdenia
vplyvov
plánov
alebo
projektov
zvyčajne
nezníži,
ak
sa
chýbajúce
ciele
ochrany a priority
špecifické
pre
danú
lokalitu
nahradia
provizórne
identifikovanými
cieľmi
ochrany.
Pri
rovnocennom
zohľadnení
všetkých
druhov a typov
biotopov
vyskytujúcich
sa v danej
lokalite,
ako
aj
potenciálov
rozvoja
má
toto
posúdenie – na
rozdiel
od
toho,
čo
tvrdia
SU a Wild Ireland Defence – totiž
za
následok
rozsiahlejšiu
ochranu
lokalít,
než
keby
sa
cieľmi
ochrany
spresnil
význam
rôznych
predmetov
ochrany.
90.      Konkrétne v štandardnom
formulári
údajov
pre
OCHÚ
Blackwater Callows je
uvedených
celkovo
desať
druhov
vtákov
uvedených v prílohe I(49),
zatiaľ
čo
medzičasom
stanovené
ciele
ochrany(50) zahŕňajú
len
päť z nich.
Ak
boli
ostatné
druhy
pri
stanovovaní
cieľov
ochrany
správne
klasifikované
ako
nevýznamné,
vplyvy
na
tieto
druhy
by
teda
nemohli
brániť
projektu.
91.      Bez
stanovenia
cieľov
ochrany
špecifických
pre
danú
lokalitu,
teda
na
základe
provizórne
identifikovaných
cieľov
ochrany,
by
bolo
pravdepodobne
výrazne
ťažšie,
alebo
dokonca
nemožné,
odôvodniť
tento
záver.
Stanovenie
cieľov
ochrany
špecifických
pre
danú
lokalitu a z toho
vyplývajúce
stanovenie
priorít
totiž
predpokladá
dôkladné
vedecké
posúdenie
vlastností
dotknutej
lokality,(51) ktoré
ešte
chýba v rámci
len
provizórnej
identifikácie
cieľov
ochrany.
To
je
dôvodom,
prečo
sa v prípade
neexistencie
cieľov
ochrany
špecifických
pre
danú
lokalitu
predpokladá,
že
všetky
biotopy,
populácie a potenciály
rozvoja
majú
rovnaký
význam, a preto
majú
byť
chránené.
92.      Z argumentácie
Komisie,(52) ktorá
už
bola
preskúmaná,
vyplýva,
že
ciele
ochrany
špecifické
pre
danú
lokalitu
tak
môžu v praxi
uľahčiť
povoľovanie
projektov.
93.      Na
doplnenie
treba
poznamenať,
že
posúdenie
vplyvov
na
základe
provizórne
identifikovaných
cieľov
ochrany
môže
viesť k následným
problémom,
ak
sa
dospeje k záveru,
že
projekt
môže
ovplyvniť
integritu
lokality. V takom
prípade
vzniká
otázka,
či
je
možné
výnimočne
udeliť
povolenie
na
základe
naliehavých
dôvodov
prevažujúceho
verejného
záujmu
podľa článku 6 ods. 4
smernice o biotopoch.
Súdny
dvor
však v prejednávanej
veci
nemusí
rozhodovať o tom,
či
zváženie
potrebné
na
tento
účel
možno
vykonať
bez
cieľov
ochrany
špecifických
pre
danú
lokalitu a bez
vypracovania
priorít. V sporoch
vo
veci
samej
totiž
podľa
predkladajúceho
vnútroštátneho
súdu
nič
nenasvedčuje
tomu,
že
by
povolené
veterné
elektrárne
vôbec
mali
nepriaznivý
vplyv
na
predstaviteľné
ciele
ochrany.
94.      Z toho
vyplýva,
že
ak
členský
štát
ešte
nestanovil
ciele
ochrany
špecifické
pre
lokalitu
sústavy
Natura
2000
dotknutú
plánom
alebo
projektom,
posúdenie
podľa článku 6 ods. 3
prvej
vety
smernice o biotopoch
sa
musí
zakladať
na
predpoklade,
že
ciele
ochrany
chráneného
územia
podľa
tejto
smernice
zahŕňajú
všetky
typy
biotopov
uvedené v prílohe I,
ktoré
sa v ňom
nachádzajú,
vrátane
druhov,
ktoré
sú
pre
ne charakteristické, a všetky
druhy
uvedené v prílohe II,
ktoré
sa v ňom
vyskytujú, a tiež,
že
ciele
ochrany
OCHÚ
zahŕňajú
všetky
sťahovavé
druhy
uvedené v prílohe I,
ktoré
sa v ňom
vyskytujú, a všetky
pravidelne
sa
vyskytujúce
sťahovavé
druhy,
ktoré
nie
sú
uvedené v tejto prílohe I. Navyše
môže
byť
potrebné
zahrnúť
do
takto
identifikovaných
cieľov
ochrany
potenciály
rozvoja
lokality,
ktoré
sú
potrebné
vzhľadom
na
stav
ochrany
dotknutých
typov
biotopov a druhov v rámci
sústavy
Natura
2000
ako
celku,
vlastnosti
lokality,
ako
aj
potenciály
rozvoja a zodpovedajúce
ciele
ochrany
iných
lokalít
sústavy
Natura
2000,
aby
sa
umožnila
obnova
biotopov a populácií.
Nemusia
sa
zohľadňovať
len
nevýznamné
výskyty
typy
biotopov a druhov.
E.      Dôsledky pre predbežné preskúmanie
95.      Vyššie
uvedené
úvahy
týkajúce
sa
významu
cieľov
ochrany
špecifických
pre
danú
lokalitu
pre
posúdenie
vplyvov
podľa článku 6 ods. 3
smernice o biotopoch
platia
analogicky
pre
predbežné
preskúmanie,
či
je
takéto
posúdenie
vôbec
potrebné.
96.      Ako
už
bolo
uvedené,
ciele
ochrany
sú
referenčným
bodom
pre
toto
posúdenie.(53) Ani
predpokladom
predbežného
preskúmania
však
nie
je,
aby
členské
štáty
predtým
stanovili
ciele
ochrany
špecifické
pre
danú
lokalitu.
Naopak
ich
stačí
provizórne
identifikovať
na
základe
vlastností
územia.
97.      Túto
možnosť
normotvorca
implicitne
predpokladal
pre
územia
podľa
smernice o biotopoch
počas
prechodného
obdobia
podľa článku 4 ods. 4,
rovnako
ako v prípade
samotného
posúdenia
vplyvov. V prípade
OCHÚ
podľa
smernice o ochrane
vtáctva,
ktorá
nepoužíva
pojem
cieľov
ochrany
ani
neobsahuje
výslovnú
povinnosť
stanovenia
ani
príslušnú
lehotu,
musí
preto
táto
možnosť
tým
skôr
existovať.
98.      Zníženie
ochranného
účinku
systému
posúdenia
vplyvov
tým
nemožno
očakávať
ani
pri
predbežnom
preskúmaní.
Naopak
bez
cieľov
ochrany
špecifických
pre
danú
lokalitu
bude
spravidla
ťažšie
vylúčiť
významný
nepriaznivý
vplyv
na
lokalitu
sústavy
Natura
2000
už
pri
predbežnom
preskúmaní.
99.      Po
prvé v lokalite
sa
môžu
vyskytovať
biotopy,
druhy
alebo
potenciály
rozvoja,
ktorým
by
ciele
ochrany
špecifické
pre
danú
lokalitu
pripisovali
malý
význam. V rámci
provizórnych
cieľov
ochrany
to
však
spravidla
nie
je
množné.(54) Preto
sa
možné
nepriaznivé
vplyvy
na
tieto
biotopy,
druhy
alebo
potenciály
rozvoja
musia
zohľadniť
pri
predbežnom
preskúmaní a viesť k úplnému
posúdeniu.
100. Po
druhé
bez
výslovného
stanovenia
cieľov
ochrany
špecifických
pre
danú
lokalitu
môžu
vzniknúť
pochybnosti o rozsahu
cieľov
ochrany,
ktoré
sa
majú
provizórne
prijať,
najmä
na
základe
nedostatočných
poznatkov o biotopoch,
druhoch a potenciáloch
rozvoja
vyskytujúcich
sa v danej
lokalite,
ktoré
môžu
byť
projektom
nepriaznivo
ovplyvnené.
Ak
tieto
pochybnosti
nemožno
automaticky
rozptýliť,
je
úplné
posúdenie
potrebné
už
len
na
objasnenie
cieľov
ochrany,
ktoré
sa
majú
prijať.
101. Pre
predbežné
preskúmanie
preto
platí
to
isté
ako
pre
samotné
posúdenie
vplyvov:
ak
teda
členský
štát
ešte
nestanovil
ciele
ochrany
špecifické
pre
lokalitu
sústavy
Natura
2000
dotknutú
plánom
alebo
projektom,
predbežné
preskúmanie,
skríning,
či
je
potrebné
posúdenie
podľa článku 6 ods. 3
prvej
vety
smernice o biotopoch,
sa
musí
zakladať
na
predpoklade,
že
ciele
ochrany
chráneného
územia
podľa
tejto
smernice
zahŕňajú
všetky
typy
biotopov
uvedené v prílohe I,
ktoré
sa v ňom
nachádzajú,
vrátane
druhov,
ktoré
sú
pre
ne charakteristické, a všetky
druhy
uvedené v prílohe II,
ktoré
sa v ňom
vyskytujú, a tiež,
že
ciele
ochrany
OCHÚ
zahŕňajú
všetky
sťahovavé
druhy
uvedené v prílohe I,
ktoré
sa v ňom
vyskytujú, a všetky
pravidelne
sa
vyskytujúce
sťahovavé
druhy,
ktoré
nie
sú
uvedené v tejto prílohe I. Navyše
môže
byť
potrebné
zahrnúť
do
takto
identifikovaných
cieľov
ochrany
potenciály
rozvoja
lokality,
ktoré
sú
potrebné
vzhľadom
na
stav
ochrany
dotknutých
typov
biotopov a druhov v rámci
sústavy
Natura
2000
ako
celku,
vlastnosti
lokality,
ako
aj
potenciály
rozvoja a zodpovedajúce
ciele
ochrany
iných
lokalít
sústavy
Natura
2000,
aby
sa
umožnila
obnova
biotopov a populácií.
Nemusia
sa
zohľadňovať
len
nevýznamné
výskyty
typy
biotopov a druhov.(55)
F.      Časové obmedzenie účinku?
102. V prípade,
že
by
sa
Súdny
dvor
nestotožnil s mojím
názorom a domnieval
by
sa,
že
stanovenie
cieľov
ochrany
špecifické
pre
lokalitu
je
predpokladom
pre
posúdenie
vplyvov a predbežné
preskúmanie,
mal
by
prinajmenšom
časovo
obmedziť
účinok
svojho
rozhodnutia.
103. Je
pravda,
že
výklad
právnej
normy
Únie,
ktorý
podá
Súdny
dvor
pri
výkone
svojej
právomoci
podľa článku 267 ZFEÚ,
objasňuje a spresňuje
význam a dosah
tejto
normy
tak,
ako
sa
musí
alebo
by
sa
mala
chápať a uplatňovať
od
okamihu,
keď
nadobudla
účinnosť.(56) Súdny
dvor
však
môže
iba
úplne
výnimočne
prostredníctvom
uplatnenia
všeobecnej
zásady
právnej
istoty,
ktorá
je
vlastná
právnemu
poriadku
Únie,
pristúpiť k obmedzeniu
možnosti
akejkoľvek
dotknutej
osoby
dovolávať
sa
ustanovenia,
ktoré
vyložil, s cieľom
spochybniť
právne
vzťahy,
ktoré
vznikli v dobrej
viere.
Na
rozhodnutie o takom
obmedzení
je
nevyhnutné,
aby
boli
splnené
dve
podstatné
kritériá, a to
dobrá
viera
dotknutých
osôb a hrozba
vážnych
ťažkostí.(57)
104. Tieto
podmienky
by
boli
splnené,
ak
by
Súdny
dvor
rozhodol,
že
pri
OCHÚ
podľa
smernice o ochrane
vtáctva
je
posúdenie
vplyvov a predbežné
preskúmanie
jeho
nevyhnutnosti
možné
až
po
tom,
ako
členské
štáty
stanovili
ciele
ochrany
špecifické
pre
danú
lokalitu.
105. Možno
sa
obávať,
že
členské
štáty
doteraz
nestanovili
špecifické
ciele
ochrany
pre
mnohé
OCHÚ. S povinnosťou
stanoviť
tieto
ciele
ochrany
totiž
musia
počítať
až
od
rozsudku z 12. septembra
2024,
Elliniki Ornithologiki Etaireia a i. (C‑66/23,
EU:C:2024:733). V súvislosti s OCHÚ
nie
je
táto
povinnosť
totiž
výslovne
uložená
ani v smernici o ochrane
vtáctva,
ani v smernici o biotopoch.
Na
rozdiel
od
smernice o biotopoch,
ktorá
stanovuje
konkrétne
lehoty
pre
stanovenie
cieľov
ochrany,
smernica o ochrane
vtáctva
ani
nepoužíva
pojem
ciele
ochrany.
106. Aj
keby
Súdny
dvor
neuznal
dobrú
vieru
členských
štátov
vo
vzťahu k OCHÚ,
nebolo
by
možné z toho
viniť
developerov,
ktorí s dôverou v platné
vnútroštátne
predpisy
nemuseli
počítať s tým,
že
nemohli
získať
zákonné
povolenie
na
základe
chýbajúcich
cieľov
ochrany
špecifických
pre
danú
lokalitu.
Komisia
vo
svojich
usmerneniach k výkladu
tiež
uvádza,
že
posúdenie
vplyvov
bez
cieľov
ochrany
špecifických
pre
danú
lokalitu
je
síce
spojené
so
zvýšeným
rizikom
porušenia článku 6 ods. 3
smernice o biotopoch,
ale
napriek
tomu
je
možné.(58)
107. Zároveň
existuje
riziko
vážnych
ťažkostí. V súčasnosti
nikto
nedokáže
odhadnúť,
koľkých
lokalít
sústavy
Natura
2000
sa
tento
problém
týka, a tým
skôr
nie
je
možné
odhadnúť,
koľko
skutočne
vykonaných
posúdení
vplyvov
alebo
predbežných
preskúmaní
by
bolo z dôvodu
tohto
nedostatku
napadnuteľných.
Preto
by
mohlo
dôjsť k značným
omeškaniam
pri
vykonávaní
plánov
alebo
projektov,
ktoré
sa
začali v dobrej
viere(59),
bez
toho,
aby
boli
tieto
omeškania
odôvodnené
nepriaznivými
vplyvmi
na
lokality
sústavy
Natura
2000.
108. Agentúra
územného
plánovania
to
na
pojednávaní
vysvetlila
na
príklade
Dublinu:
keďže
Komisia
vyjadrila
pochybnosti o kvalite
medzičasom
stanovených
cieľov
ochrany
špecifických
pre
päť
OCHÚ v Dublinskom
zálive,
existuje
riziko,
že v meste
nebude
možné
schváliť
žiadny
projekt,
ktorý
by
mohol
viesť k vypúšťaniu
odpadových
vôd
do
zálivu.
Pre
toto
riziko
by
bolo
irelevantné,
či
by
sa
odpadové
vody
čistili v čistiarňach
odpadových
vôd
do
takej
miery,
aby
sa
vylúčil
akýkoľvek
nepriaznivý
vplyv
na
OCHÚ.
109. Príslušné
rozhodnutie
Súdneho
dvora
by
sa
preto
malo
vzťahovať
len
na
plány a projekty
schválené
po
vyhlásení
rozsudku v prejednávaných veciach.
Súdny
dvor
by
dokonca
mohol
zvážiť
obmedzenie
uplatnenia
takéhoto
rozhodnutia
na
povoľovacie
konania,
ktoré
sa
začnú
až
po
vyhlásení
rozsudku.
Aj v prípade
už
prebiehajúcich
povoľovacích
konaní
by
už
totiž
mohli
byť
vykonané
nákladné
štúdie
na
posúdenie
vplyvov
projektov
na
základe
provizórne
stanovených
cieľov
ochrany, a to
bez
stanovenia
cieľov
ochrany
špecifických
pre
danú
lokalitu.(60)
VI.    Návrh
110. Preto
navrhujem,
aby
Súdny
dvor
odpovedal
na
prejudiciálne
otázky
položené
vo
veciach
Knocknamona a Curns takto:
Ak
členský
štát
ešte
nestanovil
ciele
ochrany
špecifické
pre
danú
lokalitu
sústavy
Natura
2000,
na
ktorú
sa
vzťahuje
plán
alebo
projekt,
posúdenie
podľa článku 6 ods. 3
prvej
vety
smernice
92/43/EHS o ochrane
prirodzených
biotopov a voľne
žijúcich
živočíchov a rastlín,
ale
aj
predbežné
preskúmanie,
skríning,
či
je
takéto
posúdenie
potrebné,
musí
vychádzať z predpokladu,
že
ciele
ochrany
chráneného
územia
podľa
tejto
smernice
zahŕňajú
všetky
typy
biotopov
uvedené v prílohe I,
ktoré
sa
tam
vyskytujú,
vrátane
druhov,
ktoré
sú
pre
ne charakteristické, a všetky
druhy
uvedené v prílohe II,
ktoré
sa
tam
vyskytujú,
ako
aj
že
ciele
ochrany
osobitného
chráneného
územia
podľa
smernice
2009/147/ES o ochrane
voľne
žijúceho
vtáctva
zahŕňajú
všetky
druhy
vtákov
uvedené v prílohe I k poslednej
uvedenej
smernici a všetky
pravidelne
sa
vyskytujúce
sťahovavé
druhy,
ktoré
nie
sú
uvedené v tejto
prílohe I. Navyše
môže
byť
potrebné
zahrnúť
do
takto
identifikovaných
cieľov
ochrany
potenciály
rozvoja
lokality,
ktoré
sú
potrebné
vzhľadom
na
stav
ochrany
dotknutých
typov
biotopov a druhov v rámci
sústavy
Natura
2000
ako
celku,
vlastnosti
lokality,
ako
aj
potenciály
rozvoja a zodpovedajúce
ciele
ochrany
iných
lokalít
sústavy
Natura
2000,
aby
sa
umožnila
obnova
biotopov a populácií.
Nemusia
sa
zohľadňovať
len
nevýznamné
výskyty
typy
biotopov a druhov.
1      Jazyk prednesu: nemčina.
2      V spore vo veci samej je smerodajná smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 1992, s. 7; Mim. vyd. 15/002, s. 102), zmenená smernicou Rady 2013/17/EÚ z 13. mája 2013 (Ú. v. EÚ L 158, 2013, s. 193).
3      Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (Ú. v. EÚ L 20, 2010, s. 7), zmenená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1010 z 5. júna 2019 (Ú. v. EÚ L 170, 2019, s. 115).
4      Smernica Rady 79/409/EHS z 2. apríla 1979 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (Ú. v. ES L 103, 1979, s. 1; Mim. vyd. 15/001, s. 98).
5      Ako poznamenáva Komisia, podľa návrhu na začatie prejudiciálneho konania nie je jasné, či bolo predmetom posúdenia aj poškodenie chránených biotopov rušením spôsobeným zariadeniami. Pokiaľ ide o potrebu preskúmania tohto aspektu, pozri rozsudok zo 14. januára 2016, Komisia/Bulharsko (Kaliakra) (C‑141/14, EU:C:2016:8, bod 59), a návrhy, ktoré som predniesla v tejto veci (C‑141/14, EU:C:2015:528, body 94 až 99).
6      Rozsudky zo 17. apríla 2018, Komisia/Poľsko (Prales Białowieża) (C‑441/17, EU:C:2018:255, bod 106), a z 29. júla 2019, Inter‑Environnement Wallonie a Bond Beter Leefmilieu Vlaanderen (C‑411/17, EU:C:2019:622, bod 116).
7      Rozsudky zo 7. septembra 2004, Waddenvereniging a Vogelbeschermingsvereniging (C‑127/02, EU:C:2004:482, bod 59); z 29. júla 2019, Inter‑Environnement Wallonie a Bond Beter Leefmilieu Vlaanderen (C‑411/17, EU:C:2019:622, bod 120), a z 15. júna 2023, Eco Advocacy (C‑721/21, EU:C:2023:477, bod 38).
8      Rozsudky z 24. novembra 2011, Komisia/Španielsko (C‑404/09, EU:C:2011:768, bod 100); zo 17. apríla 2018, Komisia/Poľsko (Prales Białowieża) (C‑441/17, EU:C:2018:255, bod 139); zo 7. novembra 2018, Coöperatie Mobilisation for the Environment a i. (C‑293/17 a C‑294/17, EU:C:2018:882, bod 98), a z 15. júna 2023, Eco Advocacy (C‑721/21, EU:C:2023:477, bod 39).
9      Rozsudky zo 7. septembra 2004, Waddenvereniging a Vogelbeschermingsvereniging (C‑127/02, EU:C:2004:482, body 43 a 44); z 13. decembra 2007, Komisia/Írsko (C‑418/04, EU:C:2007:780, bod 226), a z 12. apríla 2018, People Over Wind a Sweetman (C‑323/17, EU:C:2018:244, bod 34).
10      Rozsudky zo 7. septembra 2004, Waddenvereniging a Vogelbeschermingsvereniging (C‑127/02, EU:C:2004:482, bod 44); z 13. decembra 2007, Komisia/Írsko (C‑418/04, EU:C:2007:780, bod 254), a zo 7. novembra 2018, Coöperatie Mobilisation for the Environment a i. (C‑293/17 a C‑294/17, EU:C:2018:882, bod 114).
11      Návrhy vo veci Eco Advocacy (C‑721/21, EU:C:2023:39, body 91 až 93).
12      Rozsudky z 15. júna 2023, Eco Advocacy (C‑721/21, EU:C:2023:477, bod 42), a zo 6. marca 2025, Waltham Abbey Residents Association (C‑41/24, EU:C:2025:140, bod 48).
13      Napríklad návrhy, ktoré som predniesla vo veci Eco Advocacy (C‑721/21, EU:C:2023:39, bod 105).
14      Rozsudok z 8. novembra 2016, Lesoochranárske zoskupenie VLK (C‑243/15, EU:C:2016:838, bod 49).
15      Rozsudok zo 7. septembra 2004, Waddenvereniging a Vogelbeschermingsvereniging (C‑127/02, EU:C:2004:482, bod 46).
16      Pokiaľ ide o potenciály rozvoja, pozri body 76 až 78 nižšie.
17      Pozri rozsudky zo 7. septembra 2004, Waddenvereniging a Vogelbeschermingsvereniging (C‑127/02, EU:C:2004:482, bod 47), a zo 4. októbra 2007, Komisia/Taliansko (C‑179/06, EU:C:2007:578, bod 35).
18      Rozsudky zo 7. septembra 2004, Waddenvereniging a Vogelbeschermingsvereniging (C‑127/02, EU:C:2004:482, bod 48); z 11. apríla 2013, Sweetman a i. (C‑258/11, EU:C:2013:220, bod 30), a zo 17. apríla 2018, Komisia/Poľsko (Prales Białowieża) (C‑441/17, EU:C:2018:255, bod 112).
19      Európska environmentálna agentúra, Natura 2000 sites designated under the EU Habitats and Birds Directives (zverejnené 5. novembra 2025), https://www.eea.europa.eu/en/analysis/indicators/natura‑2000‑sites‑designated‑under.
20      Pozri rovnako bod 49.
21      Pozri napríklad rozsudok z 26. apríla 2017, Komisia/Nemecko (C‑142/16, EU:C:2017:301, body 29 až 33).
22      Ide o anglické, dánske, francúzske, grécke, talianske, holandské, portugalské a španielske znenie. Ostatné jazykové znenia neboli predmetom legislatívneho postupu, ktorý viedol k prijatiu článku 6 ods. 3 smernice o biotopoch.
23      Rozsudky zo 17. decembra 2020, Komisia/Grécko (Ochrana osobitných chránených území) (C‑849/19, EU:C:2020:1047, body 46 až 53); z 29. júna 2023, Komisia/Írsko (Ochrana osobitných chránených území) (C‑444/21, EU:C:2023:524, body 64 a 65), a tiež z 21. septembra 2023, Komisia/Nemecko (Ochrana osobitných chránených území) (C‑116/22, EU:C:2023:687, body 105 a 106).
24      Rozsudky zo 17. decembra 2020, Komisia/Grécko (Ochrana osobitných chránených území) (C‑849/19, EU:C:2020:1047, bod 46); z 29. júna 2023, Komisia/Írsko (Ochrana osobitných chránených území) (C‑444/21, EU:C:2023:524, bod 64), a tiež z 21. septembra 2023, Komisia/Nemecko (Ochrana osobitných chránených území) (C‑116/22, EU:C:2023:687, bod 105).
25      Pozri rovnako rozsudky zo 17. apríla 2018, Komisia/Poľsko (Prales Białowieża) (C‑441/17, EU:C:2018:255, bod 213), a zo 17. decembra 2020, Komisia/Grécko (Ochrana osobitných chránených území) (C‑849/19, EU:C:2020:1047, bod 59).
26      Rozsudky zo 17. decembra 2020, Komisia/Grécko (Ochrana osobitných chránených území) (C‑849/19, EU:C:2020:1047, bod 52), a tiež z 29. júna 2023, Komisia/Írsko (Ochrana osobitných chránených území) (C‑444/21, EU:C:2023:524, bod 157).
27      Rozsudky zo 17. apríla 2018, Komisia/Poľsko (Prales Białowieża) (C‑441/17, EU:C:2018:255, bod 207); zo 17. decembra 2020, Komisia/Grécko (Ochrana osobitných chránených území) (C‑849/19, EU:C:2020:1047, body 49 a 50), a z 29. júna 2023, Komisia/Írsko (Ochrana osobitných chránených území) (C‑444/21, EU:C:2023:524, bod 155).
28      Pozri v tomto zmysle rozsudok zo 17. apríla 2018, Komisia/Poľsko (Prales Białowieża) (C‑441/17, EU:C:2018:255, body 207 až 209 a tiež 213 a 221).
29      Pozri v tomto zmysle rozsudok zo 14. októbra 2010, Komisia/Rakúsko (Hanság a Nízke Taury) (C‑535/07, EU:C:2010:602, body 62 až 66).
30      Rozsudok z 12. septembra 2024 (C‑66/23, EU:C:2024:733, bod 46).
31      Pozri body 48 a 49 vyššie.
32      Rozsudok z 12. septembra 2024, Elliniki Ornithologiki Etaireia a i. (C‑66/23, EU:C:2024:733, bod 42).
33      Rozsudok z 12. septembra 2024, Elliniki Ornithologiki Etaireia a i. (C‑66/23, EU:C:2024:733, najmä body 45 a 46).
34      Pozri rozsudky zo 7. septembra 2004, Waddenvereniging a Vogelbeschermingsvereniging (C‑127/02, EU:C:2004:482, bod 54), a zo 7. novembra 2018, Holohan a i. (C‑461/17, EU:C:2018:883, body 35 a 37), a tiež návrhy, ktoré som predniesla vo veciach CFE a Terre wallonne (C‑43/18 a C‑321/18, EU:C:2019:56, bod 76) a vo veci Elliniki Ornithologiki Etaireia a i. (C‑66/23, EU:C:2024:150, bod 45), a tiež návrhy, ktoré predniesla generálna advokátka Ćapeta vo veci Komisia/Nemecko (Ochrana osobitných chránených území) (C‑116/22, EU:C:2023:317, bod 31).
35      Vykonávacie rozhodnutie Komisie 2011/484/EÚ z 11. júla 2011 o formáte poskytovania informácií o lokalitách sústavy Natura 2000 [oznámené pod číslom K(2011) 4892] (Ú. v. EÚ L 198, 2011, s. 39).
36      Pozri návrhy, ktoré som predniesla vo veci Komisia/Taliansko (Santa Caterina) (C‑304/05, EU:C:2007:228, bod 33).
37      Pozri rozsudok z 12. septembra 2024, Elliniki Ornithologiki Etaireia a i. (C‑66/23, EU:C:2024:733, body 47 až 49).
38      Rozsudok z 12. septembra 2024, Elliniki Ornithologiki Etaireia a i. (C‑66/23, EU:C:2024:733, najmä bod 48), a tiež návrhy, ktoré som predniesla vo veci Komisia/Taliansko (Santa Caterina) (C‑304/05, EU:C:2007:228, bod 34).
39      Pozri moje návrhy vo veci Vereniging Hoekschewaards Landschap (C‑281/16, EU:C:2017:476, body 52 až 63).
40      Pozri judikatúru citovanú v poznámke pod čiarou 8.
41      Článok 4 ods. 5 druhá veta návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o urýchlení environmentálnych hodnotení [COM(2025) 984 final, s. 28 a 29].
42      Rozsudky zo 17. decembra 2020, Komisia/Grécko (Ochrana osobitných chránených území) (C‑849/19, EU:C:2020:1047, bod 53); z 29. júna 2023, Komisia/Írsko (Ochrana osobitných chránených území) (C‑444/21, EU:C:2023:524, bod 65), a tiež z 21. septembra 2023, Komisia/Nemecko (Ochrana osobitných chránených území) (C‑116/22, EU:C:2023:687, bod 106).
43      Pozri bod 72 vyššie.
44      Rozsudok zo 4. marca 2010, Komisia/Francúzsko (C‑241/08, EU:C:2010:114, bod 53), a tiež napríklad návrhy, ktoré som predniesla vo veci Latvijas valsts meži (C‑434/22, EU:C:2023:595, bod 41), týkajúce sa protipožiarnych opatrení v sústave chránených území Natura 2000.
45      Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013 zo 17. decembra 2013 o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky (Ú. v. EÚ L 347, 2013, s. 549).
46      Pozri rozsudok Všeobecného súdu z 20. novembra 2024, Španielsko/Komisia (T‑508/22, EU:T:2024:855, body 78 až 80).
47      Pozri rozsudok zo 17. decembra 2020, Francúzsko/Komisia (C‑404/19 P, EU:C:2020:1041, bod 51 a tam citovaná judikatúra).
48      Pozri napríklad rozsudky z 29. januára 2004, Komisia/Rakúsko (Wörschacher Moos) (C‑209/02, EU:C:2004:61, bod 22 a nasl.); z 20. septembra 2007, Komisia/Taliansko (Santa Caterina) (C‑304/05, EU:C:2007:532, body 16, 17 a 95), a z 24. novembra 2011, Komisia/Španielsko (Alto Sil) (C‑404/09, EU:C:2011:768, body 101 a 102).
49      https://natura2000.eea.europa.eu/?sitecode=IE0004094&views=Sites_View.
50      https://www.npws.ie/sites/default/files/protected‑sites/conservation_objectives/CO004094_0.pdf.
51      Napríklad návrhy, ktoré som predniesla vo veci Elliniki Ornithologiki Etaireia a i. (C‑66/23, EU:C:2024:150, body 56 až 64).
52      Pozri body 79 a 80 vyššie.
53      Pozri body 50 až 56 vyššie.
54      Pozri bod 91 vyššie.
55      Pozri bod 94 vyššie.
56      Rozsudky zo 6. marca 2007, Meilicke a i. (C‑292/04, EU:C:2007:132, bod 34), a z 23. apríla 2020, Herst (C‑401/18, EU:C:2020:295, bod 54).
57      Rozsudky zo 6. marca 2007, Meilicke a i. (C‑292/04, EU:C:2007:132, bod 35), a z 23. apríla 2020, Herst (C‑401/18, EU:C:2020:295, bod 56).
58      Pozri usmernenie pre posudzovanie plánov a projektov v sústave chránených území Natura 2000, (september 2021, s. 7).
59      Pozri rozsudok z 28. apríla 2016, Borealis Polyolefine a i. (C‑191/14, C‑192/14, C‑295/14, C‑389/14 a C‑391/14 až C‑393/14, EU:C:2016:311, bod 105).
60      Pozri rozsudky z 18. júna 1998, Gedeputeerde Staten van Noord‑Holland (C‑81/96, EU:C:1998:305, body 23 a 24), ktorý sa týka všeobecného posudzovania vplyvov na životné prostredie, a rozsudok z 23. marca 2006, Komisia/Rakúsko (Lauteracher Ried) (C‑209/04, EU:C:2006:195, body 56 a 57), ktorý sa týka posúdenia vplyvov podľa smernice o biotopoch.