62023CJ0004_RES
Byla C‑4/23 (
i
)
M.-A. A.
prieš
Direcţia de Evidenţă a Persoanelor Cluj, Serviciul stare civilăirDirecţia pentru Evidenţa Persoanelor şi Administrarea Bazelor de Date din Ministerul Afacerilor Interne_irMunicipiul Cluj-Napoca
(Judecătoria Sectorului 6 Bucureşti prašymas priimti prejudicinį sprendimą)
2024 m. spalio 4 d. Teisingumo Teismo (didžioji kolegija) sprendimas
„Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Sąjungos pilietybė – SESV 20 ir 21 straipsniai – Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 7 ir 45 straipsniai – Teisė laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje – Sąjungos pilietis, teisėtai atlikęs savo vardo ir lytinės tapatybės pakeitimą, kai įgyvendino šią teisę gyvendamas kitoje valstybėje narėje – Kilmės valstybės narės pareiga pripažinti vardo ir lytinės tapatybės pakeitimą ir gimimo liudijime padaryti įrašą apie tokį pakeitimą – Nacionalinės teisės aktai, pagal kuriuos neleidžiamas toks pripažinimas ir įrašymas ir dėl kurių atitinkamas asmuo priverstas pradėti naują teisminio pobūdžio lytinės tapatybės pakeitimo procedūrą kilmės valstybėje narėje – Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos poveikis“
Sąjungos pilietybė – Sutarties nuostatos – Teisė laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje – Sąjungos pilietis, teisėtai atlikęs savo vardo ir lytinės tapatybės pakeitimą, kai įgyvendino šią teisę gyvendamas kitoje valstybėje narėje – Kilmės valstybės narės pareiga teisiškai pripažinti tokį pakeitimą ir gimimo liudijime padaryti įrašą apie šį pakeitimą – Nacionalinės teisės aktai, pagal kuriuos neleidžiamas toks pripažinimas ir įrašymas – Nacionalinės teisės aktai, dėl kurių atitinkamas asmuo priverstas pradėti naują teisminio pobūdžio lytinės tapatybės pakeitimo procedūrą kilmės valstybėje narėje – Neleistinumas – Kitos valstybės narės išstojimas iš Sąjungos – Poveikio nebuvimas
(SESV 20 ir 21 straipsniai; Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 7 ir 45 straipsniai)
(žr. 53–57, 62, 68–71 punktus ir rezoliucinę dalį)
Santrauka
Gavęs Judecătoria Sectorului 6 Bucureşti (Bukarešto 6-osios apylinkės pirmosios instancijos teismas, Rumunija) prašymą priimti prejudicinį sprendimą, Teisingumo Teismas (didžioji kolegija) patikslino kilmės valstybės narės pareigos pripažinti vieno iš savo piliečių teisėtai atliktą vardo ir lytinės tapatybės pakeitimą, kai šis Europos Sąjungos pilietis naudojosi judėjimo ir apsigyvenimo kitoje valstybėje narėje laisve, ir įrašo apie tokį pakeitimą gimimo liudijime padarymą apimtį.
M.-A. A. yra 1992 m. Rumunijoje gimęs ir po gimimo įregistruotas kaip moteriškosios lyties asmuo. 2008 m. persikėlęs į Jungtinę Karalystę M.-A. A. natūralizacijos būdu įgijo Jungtinės Karalystės pilietybę.
2017 m. vasario mėn. Jungtinėje Karalystėje M.-A. A. pakeitė savo vardą ir civilinį statusą iš moteriško į vyrišką pagal Deed Poll procedūrą (
1
), o tada pasikeitė tam tikrus Jungtinės Karalystės institucijų išduotus oficialius dokumentus. 2020 m. birželio mėn. Jungtinėje Karalystėje M.-A. A. gavo Gender Identity Certificate (Lytinės tapatybės pažymėjimas), kuriuo patvirtinama jo vyriškos lyties tapatybė.
2021 m. gegužės mėn., remdamasis per Deed Poll procedūrą padarytu pareiškimu ir lytinės tapatybės pažymėjimu, M.-A. A. paprašė kompetentingų Rumunijos valdžios institucijų gimimo liudijime padaryti įrašus apie jo vardo, lyties ir asmens kodo pasikeitimą, kad jie atitiktų vyrišką jo lytį. Jis taip pat paprašė išduoti naują gimimo liudijimą su šiais naujais įrašais. 2021 m. birželio 21 d. sprendimu Rumunijos valdžios institucijos atmetė M.-A. A. prašymą, be kita ko, motyvuodamos tuo, kad pagal taikytinus teisės aktus apie asmens lytinės tapatybės pakeitimą gali būti įrašyta jo gimimo liudijime tik tuo atveju, jei toks pakeitimas buvo patvirtintas galutiniu teismo sprendimu.
Gavęs M.-A. A. ieškinį dėl šio sprendimo, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas visų pirma klausė, ar su Sąjungos piliečio statusu ir teise laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje suderinami nacionalinės teisės aktai, įpareigojantys atitinkamą asmenį nacionaliniuose teismuose pradėti naują lytinės tapatybės keitimo procedūrą, nors tokia procedūra kitoje valstybėje narėje, kurios pilietis jis taip pat yra, jau buvo baigta jam palankiu sprendimu. Be to, šiam teismui dar kilo klausimas dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos poveikio ginčo pagrindinėje byloje baigčiai (
2
).
Teisingumo Teismo vertinimas
Visų pirma Teisingumo Teismas priminė, kad nors pagal šiuo metu galiojančią Sąjungos teisę asmenų, kuriems taikomos vardo ir lytinės tapatybės pakeitimo nuostatos, civilinė būklė yra valstybių narių kompetencijai priklausanti sritis, įgyvendindama šią kompetenciją kiekviena valstybė narė turi laikytis Sąjungos teisės.
Šiomis aplinkybėmis Teisingumo Teismas nusprendė, kad valstybės narės valdžios institucijų atsisakymas pripažinti šios valstybės piliečio, pasinaudojusio teise laisvai judėti ir turinčio ir kitos valstybės narės pilietybę, pavardę, kuri jam buvo suteikta pastarojoje valstybėje narėje, gali trukdyti įgyvendinti SESV 21 straipsnyje įtvirtintą teisę laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje (
3
). Tokia kliūtis taip pat gali atsirasti dėl to, kad šios institucijos atsisakė pripažinti lytinės tapatybės pakeitimą, atliktą taikant šiuo tikslu valstybėje narėje, kurioje Sąjungos pilietis pasinaudojo teise laisvai judėti ir apsigyventi, numatytas procedūras, neatsižvelgiant į tai, ar šis pakeitimas susijęs su vardo pakeitimu, kaip nagrinėtu atveju, ar ne. Iš tiesų, kaip ir pavardė, lytis apibrėžia asmens tapatybę ir asmens statusą. Todėl atsisakymas pakeisti ir pripažinti vienos valstybės narės piliečio kitoje valstybėje narėje teisėtai įgytą lytinę tapatybę gali jam sukelti rimtų administracinių, profesinių ir asmeninių nepatogumų. Taigi tokiam Sąjungos piliečiui egzistuoja konkretus pavojus, jog dėl dviejų skirtingų vardų ir dviejų skirtingų lytinių tapatybių jam teks pareiga išsklaidyti abejones dėl savo asmens tapatybės ir pateikiamų dokumentų ar juose esančių duomenų tikrumo.
Todėl atsisakymas pripažinti šios valstybės piliečio teisėtai kitoje valstybėje narėje įgyto vardo ir lytinės tapatybės pakeitimą ir apie tokį pakeitimą padaryti įrašą valstybės narės civilinės būklės aktų registre, kai atsisakoma remiantis nacionalinės teisės aktais, pagal kuriuos draudžiamas toks pripažinimas ir įrašymas ir dėl kurių atitinkamas asmuo priverstas pradėti naują teisminio pobūdžio procedūrą dėl lytinės tapatybės keitimo pirmojoje valstybėje narėje, kurioje neatsižvelgiama į toje kitoje valstybėje narėje teisėtai atliktą pakeitimą, riboja naudojimąsi teise laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje.
Teisingumo Teismas taip pat priminė, kad nacionalinės teisės aktai, kuriais ribojamas naudojimasis SESV 21 straipsnyje įtvirtinta teise, gali būti pateisinami, tik jeigu jie atitinka Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija) garantuojamas pagrindines teises, visų pirma jos 7 straipsnyje įtvirtintą teisę į privataus gyvenimo gerbimą, kurios esmė ir taikymo sritis yra tokia pati kaip Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 8 straipsnyje užtikrinamos teisės (
4
) (
5
). Europos Žmogaus Teisių Teismas jau konstatavo, kad pagrindinėje byloje nagrinėjamuose nacionalinės teisės aktuose numatyta lytinės tapatybės pripažinimo procedūra turi būti laikoma nesuderinama su EŽTK 8 straipsniu, nes ji neatitinka šioje nuostatoje įtvirtintų reikalavimų, taikomų nacionaliniame teisme pirmą kartą pateikto prašymo pakeisti lytį nagrinėjimui (
6
).
Ši procedūra taip pat negali būti laikoma veiksminga priemone, leidžiančia Sąjungos piliečiui, kuris gyvendamas kitoje valstybėje narėje, taigi ir įgyvendindamas SESV 21 straipsnyje ir Chartijos 45 straipsnyje garantuojamą teisę, teisėtai atliko vardo ir lytinės tapatybės pakeitimą, veiksmingai pasinaudoti šiuose straipsniuose, siejamuose su Chartijos 7 straipsniu, suteiktomis teisėmis, juo labiau kad dėl tos procedūros šiam piliečiui kyla rizika, jog ji gali baigtis kitokiu sprendimu nei tas, kurį priėmė tos kitos valstybės narės valdžios institucijos.
Tam, kad nacionalinės teisės aktai, kaip antai susiję su vardo ir lytinės tapatybės pakeitimo įrašymu į civilinės būklės aktų registrus, galėtų būti laikomi suderinamais su Sąjungos teise, būtina, kad dėl vidaus teisės nuostatų ar procedūros, taikomų pateikiant prašymą dėl tokio įrašymo, netaptų neįmanoma ar pernelyg sudėtinga įgyvendinti SESV 21 straipsniu suteiktas teises, visų pirma teisę į šio pakeitimo pripažinimą. Tačiau šios teisės įgyvendinimas gali būti kvestionuojamas dėl kompetentingų institucijų diskrecijos, kuria jos naudojasi per šią procedūrą, nes dėl tokios turimos diskrecijos gali atsirasti neatitikimų tarp dviejų vardų ir dviejų lyčių, kurie tam pačiam asmeniui suteikti jo tapatybei įrodyti, taip pat kilti rimtų administracinių, profesinių ir asmeninių nepatogumų. Todėl nacionalinės teisės aktai, kaip antai nagrinėjami pagrindinėje byloje, pažeidžia iš SESV 21 straipsnio kylančius reikalavimus.
Galiausiai Teisingumo Teismas patikslino, kad šiuo klausimu neturi reikšmės tai, kad prašymas pripažinti vardo ir lytinės tapatybės pakeitimą ir apie tokį pakeitimą padaryti įrašą šioje pirmojoje valstybėje narėje buvo pateiktas tą dieną, kai jau įsigaliojo valstybės narės, kurioje šis pakeitimas teisėtai buvo atliktas, išstojimas iš Sąjungos (
7
).
(
i
)	Šios bylos pavadinimas išgalvotas. Jis neatitinka jokios bylos šalies tikrojo vardo ar pavardės.
(
1
)	Pagal šią procedūrą Jungtinės Karalystės piliečiai gali pakeisti savo vardą ar pavardę pateikdami paprastą pareiškimą.
(
2
)	Nurodęs, kad nagrinėjamu atveju lytinės tapatybės keitimo procedūra Jungtinėje Karalystėje buvo pradėta prieš šiai valstybei išstojant iš Sąjungos, tačiau baigta po jos išstojimo, pereinamuoju laikotarpiu, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas klausė, ar tokiomis aplinkybėmis Rumunija privalo pripažinti šios Jungtinėje Karalystėje vykdytos lytinės tapatybės pakeitimo procedūros teisines pasekmes.
(
3
)	Žr. 2017 m. birželio 8 d. Sprendimą Freitag (541/15, EU:C:2017:432). Tame sprendime Teisingumo Teismas pripažino, kad dėl tam pačiam asmeniui priskiriamų dviejų skirtingų asmenvardžių gali kilti painiava ir nepatogumų, nes daugelyje kasdienio gyvenimo situacijų tiek viešoje, tiek privačioje sferoje reikia pateikti savo tapatybės įrodymą (36 ir 37 punktai).
(
4
)	1950 m. lapkričio 4 d. Romoje pasirašyta konvencija (toliau – EŽTK).
(
5
)	Pagal Chartijos 52 straipsnio 3 dalį.
(
6
)	2021 m. sausio 19 d. EŽTT Sprendimas X ir Y prieš Rumuniją (CE:ECHR:2021:0119JUD000214516, 157 ir 168 punktai). Šiame sprendime Europos Žmogaus Teisių Teismas, be kita ko, nusprendė, kad pagal minėtą 8 straipsnį valstybės privalo numatyti aiškią ir nuspėjamą lytinės tapatybės teisinio pripažinimo procedūrą, leidžiančią greitai, skaidriai ir prieinamai oficialiuose dokumentuose pakeisti lytį, taigi ir vardą ar asmens skaitmeninį kodą.
(
7
)	Taigi Teisingumo Teismas pažymėjo: kadangi M.-A. A., kaip Sąjungos pilietis, savo kilmės valstybėje narėje prašo pripažinti jo vardo ir lytinės tapatybės pakeitimą, atliktą naudojantis judėjimo ir apsigyvenimo Jungtinėje Karalystėje laisve atitinkamai iki šios valstybės išstojimo iš Sąjungos ir iki 2020 m. gruodžio 31 d., t. y. datos, kuri Susitarime dėl išstojimo nustatyta kaip pereinamojo laikotarpio pabaiga, jis gali šios kilmės valstybės narės atžvilgiu remtis su šiuo statusu susijusiomis teisėmis, visų pirma, numatytomis SESV 20 ir 21 straipsniuose, taip pat pasibaigus šiam laikotarpiui.