62016TJ0445
ÜLDKOHTU OTSUS (seitsmes koda)
23. veebruar 2018 (
*1
)
Taimesordid – Ühenduse sordikaitse taotlus taimesordile Gala Schnico – Registreerimiskatsed – Põhjendamiskohustus – Määruse (EÜ) nr 2100/94 artikli 75 esimene lause – Ühtlikkus – Määruse nr 2100/94 artikkel 8 – Täiendavad registreerimiskatsed – Määruse nr 2100/94 artikli 57 lõige 3 – Võrdne kohtlemine – Faktide kontrollimine CPVO omal algatusel – Määruse nr 2100/94 artikkel 76
Kohtuasjas T‑445/16,
Schniga GmbH, asukoht Bolzano (Itaalia), esindajad: advokaadid G. Würtenberger ja R. Kunze,
hageja,
versus
Ühenduse Sordiamet (CPVO), esindajad: M. Ekvad, F. Mattina ja U. Braun-Mlodecka, keda abistasid advokaadid A. von Mühlendahl ja H. Hartwig,
kostja,
mille ese on hagi CPVO apellatsiooninõukogu 22. aprilli 2016. aasta otsuse peale (asi A 005/2014), mis puudutab ühenduse sordikaitse taotlust taimesordile Gala Schnico,
ÜLDKOHUS (seitsmes koda),
koosseisus: president V. Tomljenović, kohtunikud E. Bieliūnas ja A. Kornezov (ettekandja),
kohtusekretär: ametnik J. Weychert,
arvestades hagiavaldust, mis saabus Üldkohtu kantseleisse 5. augustil 2016,
arvestades vastust, mis saabus Üldkohtu kantseleisse 3. novembril 2016,
arvestades kirjalikke küsimusi, mille Üldkohus CPVO-le esitas, ja viimase antud vastuseid, mis saabusid Üldkohtu kantseleisse 24. mail 2017,
arvestades 14. juunil 2017 toimunud kohtuistungil esitatut,
on teinud järgmise
otsuse (
1
)
[…]
Poolte nõuded
21
Hageja palub Üldkohtul:
–
tühistada vaidlustatud otsus;
–
mõista kohtukulud välja CVPO-lt.
22
CPVO palub Üldkohtul:
–
jätta hagi põhjendamatuse tõttu rahuldamata;
–
mõista kohtukulud välja hagejalt.
Õiguslik käsitlus
[…]
Esimene väide, mis puudutab registreerimiskatsebaasi määramist ja tuvastatud ühtlikkuse puudumise põhjust
[…]
Esimene väiteosa, puudutab registreerimiskatsebaasi määramist
42
Olgu kõigepealt märgitud, et 15. veebruari 2004. aastal väljaandes Bulletin officiel de l’Office communautaire des variétés végétales avaldatud arvamusest nr 2/2004 nähtub, et CPVO otsustas anda õunaliigi Malus domestica Borkh. mutantsortide – mis nagu kandidaatsortki kuuluvad mutatsiooni gruppi Gala – registreerimiskatsete korraldamise volituse GEVESile.
[…]
48
Igal juhul tuleb märkida, et vastavalt määruse (EÜ) nr 2100/94 artikli 55 lõikele 1 ja komisjoni 17. septembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 874/2009, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 rakenduseeskirjad seoses menetlusega Ühenduse Sordiametis (ELT 2009, L 251, lk 3), artikli 13 lõikele 1 on CPVO haldusnõukogu pädev volitama liikmesriigi üht või mitut pädevat asutust korraldama teatava liigi sortide registreerimiskatseid. Mis puutub liigi Malus domestica Borkh. mutantsortidesse, mis kuuluvad nagu kandidaatsort gruppi Gala, siis volitati registreerimisekatseid korraldama üksnes GEVES, nagu eespool punktis 42 märgitud.
49
Esiteks tuleb sellega seoses märkida, et GEVESi katsebaasis valitsevaid kliimatingimusi on võetud asjaomaste mutatsioonigruppide, sealhulgas mutatsioonigrupi Gala registreerimiskatsete läbiviimise koha määramisel nõuetekohaselt arvesse. Nimelt esitas CPVO talle suunatud menetlust korraldavale meetmele vastates mitu sisedokumenti, mis olid koostatud enne arvamust nr 2/2004 ja millest nähtub, et viljapuuliikide ekspertide sõnul, kellega CPVO oli konsulteerinud, toetavad kliimatingimused, mis GEVESi katsebaasis valitsevad, Gala mutatsioonide registreerimiskatsete koondamist sellesse baasi.
50
Hageja ei esita ühtegi konkreetset argumenti, mis lükkaks selle järelduse ümber. Järelikult tuleb tagasi lükata hageja argumendid, mille kohaselt on GEVESi katsebaas selles valitsevate kliimatingimuste tõttu kandidaatsordi registreerimiskatsete läbiviimiseks ebasobiv.
51
Teiseks ei väida hageja, nagu ta kohtuistungil ka kinnitas, et kandidaatsordi kontrollperioodil valitsesid GEVESi katsebaasis tavatud kliimatingimused.
52
Kolmandaks on see, et sama mutatsioonigruppi kuuluvate liikide ja sortide registreerimiskatseid korraldav amet määratakse selgelt ja eelnevalt kindlaks, nagu tuleneb arvamusest nr 2/2004, kooskõlas määruses nr 2100/94 kehtestatud ühenduse sordikaitse süsteemi ülesehituse ning selle määruse aluseks oleva võrdse kohtlemise, õiguskindluse ja läbipaistvuse põhimõttega.
53
Nimelt tuleneb nimetatud ülesehitusest ja põhimõtetest nõue, et kõiki teatava liigi samasse mutatsioonigruppi kuuluvaid kandidaatsorte hinnataks samadel tingimusel.
54
Sellega seoses juhitakse arvamuses nr 2/2004 ühenduse sordikaitse taotlejate tähelepanu asjaolule, et „selle, kus kandidaatsorti kontrollitakse, määrab kindlaks üksnes CPVO“ ja „mis tahes kokkulepe, mis on sõlmitud teatava kontrolliasutusega otse, kuid ilma CPVO nõusolekuta, kahjustab hilisema kontrolli tulemusi“.
[…]
Teine väiteosa, mis puudutab ühtlikkuse puudumise põhjust
[…]
63
Neil asjaoludel ja arvestades ulatuslikku kaalutlusruumi, mis on CPVO‑l seoses vastuse väljaselgitamisega sellele teaduslikult ja tehniliselt komplekssele küsimusele, kas kandidaatsordi tunnused on registreerimiskatsete läbiviimise jooksul olnud piisavalt ühtlikud (15. aprilli 2010. aasta kohtuotsus, Schräder vs. CPVO, C‑38/09 P, EU:C:2010:196, punkt 77, ja 19. detsembri 2012. aasta kohtuotsus, Brookfield New Zealand ja Elaris vs. CPVO ja Schniga, C‑534/10 P, EU:C:2012:813, punkt 50), sai apellatsiooninõukogu põhjendatult otsustada, et kuna kontrolli kahel järjestikusel aastal tuvastati tunnuse 39 väljendumises olulised erinevused, siis ühtlikkus puudub, arvestades esiteks seda, et registreerimiskatsed viidi läbi vastavalt protokollile CPVO TP/14/2 ‐ ja seda tõika ei ole vaidlustatud ‐, ja teiseks seda, et ükski tõend ei anna alust eeldada, et asjaomase tunnuse avaldumist takistasid keskkonnatingimused, milles registreerimiskatseid viidi läbi. Apellatsiooninõukogu ei teinud ilmset hindamisviga, kui leidis sellises olukorras, et CPVO ei olnud kohustatud otsima kõiki võimalikke võimalusi, mis võiksid tuvastatud ühtlikkuse puudumist selgitada.
[…]
Teine väide, et on rikutud määruse nr 2100/94 artikli 57 lõiget 3 ja võrdse kohtlemise põhimõtet
[…]
Esimene väiteosa, mille kohaselt on rikutud määruse nr 2100/94 artikli 57 lõiget 3
[…]
83
Lõpetuseks olgu öeldud, et kui eeldada, et hageja argumente tuleb tõlgendada nii, et tema väitel on ühtlikkuse probleemid põhjustanud kontrollimisel kasutatud pookimismaterjali kvaliteet ning need probleemid võivad loomulikul teel aja jooksul taanduda, mis oleks põhjendanud uue vaatlusaasta ettenägemist, siis piisab, kui nentida, et sobiva pookimismaterjali esitamise eest vastutab ühenduse taimesordi kaitse taotleja.
[…]
Esitatud põhjendustest lähtudes
ÜLDKOHUS (seitsmes koda)
otsustab:
1.
Jätta hagi rahuldamata.
2.
Mõista kohtukulud välja Schniga GmbH-lt.
Tomljenović
Bieliūnas
Kornezov
Kuulutatud avalikul kohtuistungil 23. veebruaril 2018 Luxembourgis.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: saksa.
(
1
)	Esitatud on üksnes käesoleva kohtuotsuse punktid, mille avaldamist peab Üldkohus otstarbekaks.