62024CJ0465
EUROOPA KOHTU OTSUS (viies koda)
12. märts 2026 (
*1
)
Eelotsusetaotlus – Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Piiravad meetmed seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega – Määrus (EL) nr 269/2014 – Mõiste „rahaliste vahendite külmutamine“ – Artikli 1 punkt f – Sellise isiku õigus osaleda aktsiasertifikaatide omanike koosolekul ja teostada seal hääleõigust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid
Kohtuasjas C‑465/24,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Hoge Raad der Nederlandeni (Madalmaade kõrgeim kohus) 21. juuni 2024. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 2. juulil 2024, menetluses
SBK Art Limited Liability Company
versus
Fortenova Group STAK Stichting,
Open Pass Limited,
EUROOPA KOHUS (viies koda),
koosseisus: koja president M. L. Arastey Sahún, kohtunikud J. Passer, E. Regan, D. Gratsias (ettekandja) ja B. Smulders,
kohtujurist: J. Richard de la Tour,
kohtusekretär: ametnik A. Lamote,
arvestades kirjalikku menetlust ja 11. juuni 2025. aasta kohtuistungil esitatut,
arvestades seisukohti, mille esitasid:
–
SBK Art Limited Liability Company, esindajad: Rechtsanwalt P. Goeth ning advocaten J. Van Weerden ja E. J. H. Zandbergen,
–
Fortenova Group STAK Stichting, esindajad: advocaten Y. de Vries, B. T. M. van der Wiel ja L. V. van Gardingen,
–
Madalmaade valitsus, esindajad: E. M. M. Besselink ja M. K. Bulterman,
–
Horvaatia valitsus, esindaja: G. Vidović Mesarek,
–
Austria valitsus, esindajad: A. Posch, J. Schmoll ja C. Leeb,
–
Euroopa Komisjon, esindajad: M. Carpus-Carcea, L. Haasbeek ja L. Puccio,
olles 25. septembri 2025. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
on teinud järgmise
kohtuotsuse
1
Eelotsusetaotlus käsitleb küsimust, kuidas tõlgendada nõukogu 17. märtsi 2014. aasta määruse (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT 2014, L 78, lk 6), muudetud nõukogu 4. augusti 2022. aasta rakendusmäärusega (EL) 2022/1354 (ELT 2022, L 204 I, lk 1) (edaspidi „määrus nr 269/2014“), artikli 1 punkti f.
2
Taotlus on esitatud ühelt poolt SBK Art Limited Liability Company ning teiselt poolt Fortenova Group STAK Stichtingi (edaspidi „STAK“) ja Open Pass Limitedi vahelises kohtuvaidluses selle üle, kas isik, kelle suhtes kohaldatakse määruses nr 269/2014 ette nähtud piiravaid meetmeid, võib teostada aktsiasertifikaatidega (edaspidi „aktsiasertifikaat“ või „sertifikaat“) seotud õigusi, mis võimaldavad tal osaleda selliste sertifikaatide omanike koosolekul (edaspidi „koosolek“) ja sellel hääletada.
Õiguslik raamistik
Otsus 2014/145
3
Arvestades põhikohtuasja asjaolude asetleidmise aega, st 2022. aasta augustikuud, kuulub kohaldamisele nõukogu 17. märtsi 2014. aasta otsus 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT 2014, L 78, lk 16), mida on muudetud nõukogu 4. augusti 2022. aasta otsusega (ÜVJP) 2022/1355 (ELT 2022, L 204 I, lk 4) (edaspidi „otsus 2014/145“).
4
Otsuse 2014/145 artiklis 6 oli sätestatud:
„Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.
Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 15. septembrini 2022.
Käesolevat otsust vaadatakse pidevalt läbi. Vajaduse korral pikendatakse selle kehtivust või muudetakse seda, kui [Euroopa Liidu N]õukogu leiab, et selle eesmärke ei ole saavutatud.“
Määrus nr 269/2014
5
Määrus nr 269/2014 võeti vastu ELTL artikli 215 alusel selleks, et jõustada otsusega 2014/145 kehtestatud piirangud.
6
Määruse põhjendustes 1 ja 3 on märgitud:
„(1)
[Euroopa] Liidu liikmesriikide riigipead ja valitsusjuhid mõistsid 6. märtsil 2014. aastal karmilt hukka Ukraina suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse provotseerimata rikkumise Venemaa Föderatsiooni poolt ja kutsusid Venemaa Föderatsiooni üles viima oma relvajõud viivitamata tagasi nende alalisse paiknemiskohta kooskõlas asjakohaste lepingutega. Nad kutsusid Venemaa Föderatsiooni üles võimaldama rahvusvaheliste vaatlejate jaoks viivitamatu juurdepääsu. […]
[…]
(3)
Riigipead ja valitsusjuhid rõhutasid, et kriisile tuleks leida lahendus Ukraina valitsuse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vaheliste läbirääkimiste teel, sealhulgas läbi võimalike mitmepoolsete mehhanismide, ning et kiirete tulemuste puudumise korral teeb liit otsuse lisameetmete kohta, nagu reisikeelu kehtestamine, varade külmutamine ning ELi-Venemaa tippkohtumise ärajätmine.“
7
Nimetatud määruse artikkel 1 näeb ette:
„Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
[…]
d)
„majandusressursid“ – igasugune vara, nii materiaalne kui ka mittemateriaalne, nii kinnis- kui ka vallasvara, mis ei kuulu rahaliste vahendite hulka, kuid mida on võimalik kasutada rahaliste vahendite, kaupade ja teenuste hankimiseks;
[…]
f)
„rahaliste vahendite külmutamine“ – toimingud, millega tõkestatakse rahaliste vahendite liigutamine, ülekandmine, muutmine, kasutamine, juurdepääs neile ja tehingud nendega, mis võiks kaasa tuua muutusi nende mahus, väärtuses, asukohas, omandilises kuuluvuses, valduses, laadis, otstarbes või muid muutusi, mis võimaldaksid kõnealuseid rahalisi vahendeid kasutada, sealhulgas portfelli hallata;
g)
„rahalised vahendid“ – igasugused finantsvarad ja tulud, sealhulgas:
[…]
iii)
avalikult ja eraviisiliselt kaubeldavad väärtpaberid ja võlainstrumendid, sealhulgas aktsiad ja osakud, väärtpaberite sertifikaadid, võlakirjad, vekslid, ostutähed, võlaväärtpaberid ja tuletislepingud;
[…]“.
8
Määruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud:
„Külmutatakse kõik I lisas loetletud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele või nendega seotud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele kuuluvad, nende valduses või kontrolli all olevad rahalised vahendid ja majandusressursid.“
9
Määruse nr 269/2014 artiklites 2a ja 4–7 on ette nähtud erandid rahaliste vahendite külmutamise meetmest.
10
Määruse artikli 9 lõikes 1 on sätestatud:
„Keelatud on teadlikult ja tahtlikult osaleda tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine artiklis 2 osutatud meetmetest.“
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
11
SBK Art on Venemaa panga Sberbank kaudne tütarettevõtja olukorras, kus Sberbank on üks määruse nr 269/2014 I lisas nimetatud üksustest, kelle nimi lisati sellesse lisasse nõukogu 21. juuli 2022. aasta rakendusmäärusega (EL) 2022/1270, millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT 2022, L 193, lk 133). Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaade kõrgeim kohus), kes on eelotsusetaotluse esitanud kohus, täpsustab, et kuna SBK Art on Sberbankiga seotud, külmutati määruse nr 269/2014 artikli 2 lõike 1 alusel ka need rahalised vahendid, mis on SBK Arti omandis, valduses või kontrolli all.
12
STAK on Madalmaade õiguse alusel asutatud üksus, kes hoiab Fortenova GroupTopCo BV aktsiaid; viimane on Horvaatia õiguse alusel asutatud äriühingu Fortenova Grupa d.d. kaudne aktsionär, kes tegutseb jaemüügi, toiduainete tootmise ja põllumajanduse sektoris. Selleks emiteerib STAK Fortenova GroupTopCo aktsiasertifikaate ja maksab nende sertifikaatide omanikele dividende.
13
SBK Artile kuulub 41,82% nimetatud aktsiasertifikaatidest. Open Passile ja VTB Bankile (Europe) kuulub vastavalt 27,52% ja 7,27% nendest sertifikaatidest. Fortenova GroupTopCo aktsiate hoidjana teostab STAK nendega seotud hääleõigust, olles saanud nimetatud sertifikaatide omanikelt eelneva heakskiidu. Heakskiit antakse koosolekul.
14
Vastavalt STAKi juhtimispõhimõtetele on kõigil aktsiasertifikaatide hääleõigusega omanikel õigus sellisel koosolekul isiklikult osaleda ja sõna võtta või olla seal esindatud. Iga aktsiasertifikaat annab õiguse ühele häälele.
15
STAKi juhatus saatis 9. augustil 2022 aktsiasertifikaatide omanikele kutse osaleda järgmisel koosolekul, mis pidi toimuma 18. augustil 2022 Amsterdamis (Madalmaad), teatades, et omanikud, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, ei saa teostada sertifikaadiga seotud õigusi, eelkõige õigust koosolekul hääletada.
16
18. augustiks 2022 kavandatud koosoleku päevakorras oli Open Passi esitatud otsuse ettepanek muuta STAKi juhtimispõhimõtteid ja põhikirja seoses äriühingu juhtimise eeskirjadega, nimelt eeskirju, mis käsitlevad teatavate otsuste vastuvõtmiseks vajalikku kvoorumit ja häälteenamust.
17
SBK Art teatas 17. augustil 2022, et teda koosolekul esindatakse, ning 18. augustil 2022 üritas ta nii elektrooniliselt kui ka füüsiliselt oma aktsiasertifikaadiga seotud hääleõigust teostada. SBK Arti esindajal keelati siiski sellele koosolekule pääseda ja elektroonilisse hääletussüsteemi siseneda. Lisaks teatas STAK samal päeval SBK Artile, et võttes arvesse Ukraina olukorda destabiliseeriva Vene Föderatsiooni tegevuse suhtes liidu ja Ameerika Ühendriikide kehtestatud piiravaid meetmeid, ei ole SBK Artil lubatud oma hääleõigust teostada ning tema antavat häält ei saa arvesse võtta.
18
Kuna 18. augusti 2022. aasta koosolekul otsuste vastuvõtmiseks vajalikku häälteenamust ei saavutatud, kutsus STAKi juhatus 19. augustil 2022 aktsiasertifikaatide omanikud teisele koosolekule, mis pidi toimuma 30. augustil 2022. Juhatus teatas uuesti, et nende isikute hääli, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, ei tunnustata.
19
Rechtbank Amsterdami (Amsterdami esimese astme kohus, Madalmaad) ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustav kohtunik rahuldas 6. septembri 2022. aasta kohtulahendiga SBK Arti esitatud ajutiste meetmete kohaldamise taotluse, milles paluti muu hulgas kohustada STAKi lubama kuni 31. detsembrini 2022 SBK Arti osalemine kõigil koosolekutel ja tunnustama tema aktsiasertifikaadiga seotud hääleõigust. Selle kohtulahendi tulemusel tühistati kolmanda, 8. septembriks 2022 kokku kutsutud koosoleku toimumine.
20
Gerechtshof Amsterdam (Amsterdami apellatsioonikohus, Madalmaad) tühistas 29. detsembri 2022. aasta kohtulahendiga rechtbank Amsterdami (Amsterdami esimese astme kohus) ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustava kohtuniku lahendi ja jättis käesoleva kohtuotsuse eelmises punktis nimetatud SBK Arti taotluse rahuldamata.
21
SBK Art esitas Gerechtshof Amsterdami (Amsterdami apellatsioonikohus) 29. detsembri 2022. aasta kohtulahendi peale kassatsioonkaebuse eelotsusetaotluse esitanud kohtule. Viimati nimetatud kohtu sõnul tõstatub tema menetluses olevas vaidluses kaks küsimust. Esimene küsimus seisneb selles, kas rahaliste vahendite külmutamine määruse nr 269/2014 artikli 1 punkti f tähenduses tähendab seda, et niisugune aktsiasertifikaatide omanik nagu SBK Art ei saa kõnealuste sertifikaatidega seotud hääleõigust ja koosolekul osalemise õigust teostada. Teine küsimus seisneb selles, kas niisuguse koosoleku päevakorda kantud ettepaneku laad ja sisu ning see, kuidas nende sertifikaatide omanik kavatseb hääletada, on selles kontekstis asjakohased.
22
Sellega seoses märgib eelotsusetaotluse esitanud kohus ühelt poolt, et määruse nr 269/2014 artikli 1 punkti f tõlgendamine nii, et rahaliste vahendite külmutamisest tulenevalt ei ole aktsiasertifikaatidega seotud hääleõigust ja koosolekul osalemise õigust võimalik teostada, vastab rahaliste vahendite külmutamise laiale määratlusele ja põhimõttele, mille kohaselt peavad piiravad meetmed avaldama isikule, keda need puudutavad, võimalikult suurt mõju.
23
Teiselt poolt on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas mõiste „rahaliste vahendite külmutamine“ kitsas tõlgendamine nii, et hääleõiguse ja koosolekul osalemise õiguse teostamist selline külmutamine täielikult või osaliselt ei takista. Nimelt ei tohiks piiravad meetmed avaldada ebaproportsionaalset mõju isikutele, keda need puudutavad. Piiravate meetmete eesmärki on aga võimalik saavutada just nimelt sellega, et blokeeritakse pärast hääleõiguse kasutamist tehtud otsuste täitmine või võetakse neilt otsustelt igasugune õiguslik toime. Samuti on mõeldav, et isik, kelle suhtes neid meetmeid kohaldatakse, ei saa teostada õigust koosolekul osaleda ja sellel hääletada, kui hääletuse esemeks olev otsus võib rahalistele vahenditele kaasa tuua tagajärgi, nagu on kirjeldatud määruse nr 269/2014 artikli 1 punktis f, nimelt muutusi rahaliste vahendite mahus, summas, asukohas, omandilises kuuluvuses, valduses, laadis, sihtotstarbes või mis tahes muid muudatusi, mis võimaldaksid kõnealuste rahaliste vahendite kasutamist, sealhulgas portfelli haldamist. Selline tõlgendus, mis seaks koosolekul osalemise ja hääletamise õiguse teostamise keelu sõltuvusse konkreetsetest tagajärgedest, mida selline teostamine rahalistele vahenditele avaldaks, võib siiski kahjustada piiravate meetmete selguse ja tõhususe eesmärki.
24
Neil asjaoludel otsustas Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaade kõrgeim kohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.
Kas rahaliste vahendite külmutamist määruse nr 269/2014 artikli 1 [punkti f] tähenduses tuleb aktsiasertifikaatide puhul, mis kuuluvad selle määruse I lisas loetletud füüsilistele isikutele või nendega seotud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele või on nende valduses või kontrolli all, tõlgendada nii, et aktsiasertifikaatidest tulenevat koosolekul osalemise õigust ja hääleõigust ei saa teostada, vähemalt seni, kuni see ei põhjusta asjaomasele sertifikaadi omanikule ebaproportsionaalset kahju?
2.
Kas [esimesele] küsimusele antav vastus võib oleneda sellest, kas koosolekul osalemise õiguse ja hääleõiguse teostamise konkreetne juhtum – võttes arvesse päevakorda võetud otsuse laadi ja sisu ning asjaomase sertifikaadi omaniku sellekohast seisukohta – võib kaasa tuua rahaliste vahendite liigutamise, ülekandmise, muutmise, kasutamise, juurdepääsu neile ja tehingud nendega, mis võiks kaasa tuua muutusi nende mahus, summas, asukohas, omandilises kuuluvuses, valdajas, laadis või otstarbes või muid muutusi, mis võimaldaksid kõnealuseid rahalisi vahendeid kasutada, sealhulgas hallata portfelli määruse nr 269/2014 artikli 1 punkti f tähenduses?“
Menetluse suulise osa uuendamise taotlus
25
SBK Art esitas 31. oktoobril 2025 Euroopa Kohtu kantseleisse saabunud taotluse menetluse suulise osa uuendamiseks Euroopa Kohtu kodukorra artikli 83 alusel.
26
SBK Art põhjendab oma taotlust esiteks sellega, et Euroopa Kohtul puuduvad otsuse tegemiseks olulised andmed. Nimelt, vastupidi sellele, mida tõdeb kohtujurist oma ettepaneku punktis 63, ei too hääleõiguste kvalifitseerimine määruse nr 269/2014 artikli 1 punkti d tähenduses „rahaliseks vahendiks“ automaatselt kaasa nende õiguste külmutamist, kuna asjaomaste õiguste teostamine ei võimalda alati rahalisi vahendeid, kaupu või teenuseid saada. Lisaks on kohtujurist oma ettepaneku punktides 55 ja 56 esitanud ebatäpsed faktilised järeldused seoses STAKis teatavate otsuste vastuvõtmiseks vajaliku kvoorumiga. Lisaks, vastupidi sellele, mida on märgitud ettepaneku punktis 49, ei ole ükski määruse nr 269/2014 artiklites 2a ja 4–7 ette nähtud eranditest hääleõiguste suhtes kohaldatav. Teiseks, kohtujurist jättis oma ettepanekus arvesse võtmata ebaproportsionaalsed tagajärjed, mida hääleõiguse teostamise ja koosolekul osalemise täielik keelamine SBK Arti põhiõigustele avaldab. Mitme liikmesriigi kohtus toimuva menetluse tulemus sõltub aga küsimusest, kas nende õiguste teostamise keeldu saab selliste tagajärgede esinemisel vältida. Kolmandaks, kohtujurist käsitles oma ettepanekus asjaolusid, mille üle ei ole pooled oma kirjalikes seisukohtades vaielnud, näiteks eelkõige külmutamise meetmest kõrvalehoidmise oht.
27
Sellega seoses olgu meelde tuletatud, et ELTL artikli 252 teise lõigu kohaselt on kohtujuristi ülesanne avalikul kohtuistungil täiesti erapooletult ja sõltumatult teha põhjendatud ettepanekuid kohtuasjades, mis Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohaselt nõuavad tema osalust. Kohtujuristi ettepanek ega selleni jõudmiseks läbitud arutluskäik ei ole Euroopa Kohtule siduvad (30. oktoobri 2025. aasta kohtuotsus Qassioun, C‑790/23, EU:C:2025:838, punkt 34).
28
Lisaks ei ole Euroopa Liidu Kohtu põhikirjas ega kodukorras pooltele või põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikutele ette nähtud võimalust esitada seisukohti vastuseks kohtujuristi ettepanekule. Seetõttu ei saa asjaolu, et pool või huvitatud isik ei nõustu kohtujuristi ettepanekuga – olenemata sellest, milliseid küsimusi selles ettepanekus on analüüsitud –, iseenesest olla põhjus, mis annaks aluse suulise menetluse uuendamiseks (4. septembri 2025. aasta kohtuotsus Nissan Iberia, C‑21/24, EU:C:2025:659, punkt 31).
29
Sellest tuleneb, et osas, milles SBK Arti esitatud menetluse suulise osa uuendamise taotluse eesmärk on võimaldada viimasel vastata kohtujuristi ettepanekus väljendatud seisukohale, ei saa seda rahuldada.
30
Euroopa Kohus võib aga vastavalt oma kodukorra artiklile 83 igal ajal, olles kohtujuristi ära kuulanud, uuendada määrusega menetluse suulise osa, eelkõige kui ta leiab, et tal ei ole piisavalt teavet, või kui pool on pärast menetluse suulise osa lõpetamist esitanud uue asjaolu, millel on otsustav tähtsus Euroopa Kohtu lahendi seisukohalt, või kui asja lahendamisel tuleks tugineda argumendile, mille üle pooled või Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikud ei ole vaielnud.
31
Käesoleval juhul leiab Euroopa Kohus pärast kohtujuristi ärakuulamist, et tal on pärast menetluse kirjaliku osa ja Euroopa Kohtus toimunud kohtuistungi lõppemist kogu vajalik teave eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimustele vastamiseks. Pealegi ei ilmne menetluse suulise osa uuendamise taotlusest ühtegi uut asjaolu, millel võiks olla otsustav tähtsus lahendile, mille Euroopa Kohus peab käesolevas kohtuasjas tegema. Lõpuks olgu märgitud, et selle kohtuasja lahendamisel ei ole vaja tugineda argumendile, mille üle pooled ja Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikud ei ole vaielnud.
32
Seega puudub alus menetluse suulise osa uuendamiseks.
Eelotsuse küsimuste analüüs
33
Oma küsimustega, mida tuleb analüüsida koos, palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kas määruse nr 269/2014 artikli 1 punkti f tuleb tõlgendada nii, et rahaliste vahendite külmutamine selle sätte tähenduses takistab täielikult või vastavalt olukorrale teatavatel tingimustel isikul või üksusel või temaga seotud isikul või üksusel, kelle nimi on kantud selle määruse I lisasse, teostada õigust osaleda aktsiasertifikaatide omanike koosolekul sertifikaadi alusel, mis sellele isikule või üksusele kuulub, ja sellel koosolekul hääletada.
34
Sissejuhatuseks olgu märgitud, et määruse nr 269/2014 artikli 2 lõike 1 alusel külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad määruse I lisas loetletud füüsilistele või juriidilistele isikutele või nendega seotud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele, ning kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis on nende füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste valduses või kontrolli all.
35
Määruse nr 269/2014 artikli 1 punkti g alapunkti iii kohaselt hõlmab mõiste „rahalised vahendid“ muu hulgas avalikult ja eraviisiliselt kaubeldavaid väärtpabereid ja võlainstrumente, sealhulgas aktsiaid ja osakuid ning väärtpaberite sertifikaate, mistõttu on sellised aktsiasertifikaadid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, asjaomase sätte tähenduses rahalised vahendid. Nii ei saa vastupidi sellele, mida väidab SBK Art oma kirjalikes seisukohtades, selliseid sertifikaate pidada „majandusressurssideks“ kõnealuse määruse artikli 1 punkti d tähenduses, kuna viimati nimetatud sättes on majandusressursid määratletud kui igasugune vara, nii materiaalne kui ka mittemateriaalne, nii kinnis- kui ka vallasvara, mis ei kuulu rahaliste vahendite hulka.
36
Lisaks on määruse nr 269/2014 artikli 1 punktis f rahaliste vahendite külmutamine määratletud kui „toimingud, millega tõkestatakse rahaliste vahendite liigutamine, ülekandmine, muutmine, kasutamine, juurdepääs neile ja tehingud nendega, mis võiks kaasa tuua muutusi nende mahus, väärtuses, asukohas, omandilises kuuluvuses, valduses, laadis, otstarbes või muid muutusi, mis võimaldaksid kõnealuseid rahalisi vahendeid kasutada, sealhulgas portfelli hallata“.
37
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb nimetatud sätet tõlgendada, võttes arvesse mitte ainult selle sõnastust, vaid ka konteksti ning selle õigusaktiga taotletavaid eesmärke, mille osa säte on (17. novembri 1983. aasta kohtuotsus Merck, 292/82, EU:C:1983:335, punkt 12, ning 1. augusti 2025. aasta kohtuotsus Alace ja Canpelli, C‑758/24 ja C‑759/24, EU:C:2025:591, punkt 91).
38
Seega, arvestades, et väärtpaberite sertifikaadid on rahalised vahendid määruse nr 269/2014 artikli 1 punkti g alapunkti iii tähenduses, kujutab sellise sertifikaadiga antud õiguste teostamine selliselt, et nende omanik osaleb nende sertifikaatide omanike koosolekul ja hääletab seal, endast vastava sertifikaadi kasutamise toimingut, mis tuleb seetõttu kvalifitseerida „rahaliste vahendite kasutamiseks“ selle määruse artikli 1 punkti f tähenduses.
39
Nagu aga kohtujurist oma ettepaneku punktis 30 sisuliselt märkis, tuleneb kõnealuse sätte sõnastusest, et nimetatud sätte teine lauseosa – nimelt „mis võiks kaasa tuua muutusi nende mahus, väärtuses, asukohas, omandilises kuuluvuses, valduses, laadis, otstarbes või muid muutusi, mis võimaldaksid kõnealuseid rahalisi vahendeid kasutada, sealhulgas portfelli hallata“ – viitab kõigile selle artikli 1 esimeses lauseosas nimetatud toimingutele.
40
Koosolekul osalemise ja hääletamise õiguse teostamine peab aga kas või kaudselt kaasa tooma ühe või mitu tagajärge samas sättes nimetatud rahalistele vahenditele, näiteks nende mahu, väärtuse, asukoha, omandilise kuuluvuse, valduse, laadi või otstarbe muutumise. Nimelt viib selline tegevus selleni, et kõnealune koosolek võtab vastu otsused, mis mõjutavad tingimata äriühingu seisundit ja toimimist ning seega vähemalt kaudselt selle väärtust ja sellest tulenevalt nende aktsiate või aktsiasertifikaatide eeldatavat väärtust, mille omanik on isik, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.
41
Sellest järeldub, et määruse nr 269/2014 artikli 1 punkti f tuleb tõlgendada nii, et rahaliste vahendite külmutamine nimetatud sätte tähenduses takistab täielikult ja tingimusteta isikul, kelle suhtes kohaldatakse piiravat meedet, kasutada oma aktsiasertifikaatidega seotud õigusi selleks, et osaleda vastavate sertifikaatide omanike koosolekul ja sellel hääletada.
42
On tõsi, et määruse nr 269/2014 artikli 1 punkti f tõlgendused, mille eelotsusetaotluse esitanud kohus oma eelotsusetaotluses välja pakkus, mida SBK Art oma kirjalikes seisukohtades soovitas ja mille kohaselt on selline aktsiasertifikaatide kasutamine keelatud üksnes koosoleku päevakorda kantud ettepanekute sisu või aktsiasertifikaatide omanike hääletamiskavatsuse alusel, kujutavad endast vähem piiravat piirangut vahendite külmutamise meetme kohaldamisalasse kuuluvate isikute õigustele, eelkõige nende omandiõigusele, mis on tagatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 17.
43
Nende tõlgenduste tagasilükkamiseks piisab siiski märkimisest, et kui nõustuda ühega neist, siis ei saaks saavutada määruse nr 269/2014 artikli 1 punktis f seatud eesmärki, mille kohaselt rahaliste vahendite külmutamise tagajärjel piiratakse võimalikult palju külmutatud rahaliste vahenditega seotud tehinguid (vt analoogia alusel 11. novembri 2021. aasta kohtuotsus Bank Sepah, C‑340/20, EU:C:2021:903, punkt 43).
44
Nagu märkisid STAK, Austria ja Madalmaade valitsus ning Euroopa Komisjon oma kirjalikes seisukohtades, võivad need tõlgendused hõlbustada määrusega nr 269/2014 kehtestatud rahaliste vahendite külmutamise meetmetest kõrvalehoidmist, olgugi et määruse artikli 9 lõige 1 keelab teadlikult ja tahtlikult osaleda tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on nendest meetmetest kõrvalehoidmine.
45
Kui selliste tõlgendustega nõustuda, oleks koosoleku iga kokku kutsumise korral vaja selle kindlaks tegemiseks, kas aktsiasertifikaatide omanikud, kelle rahalised vahendid on külmutatud, võivad koosolekul osaleda ja seal hääletada, kontrollida vastavalt koosoleku päevakorda kantud ettepanekute laadile või asjaomase isiku hääletuskavatsusele, kas nende õiguste teostamine avaldaks kõnealustele rahalistele vahenditele otsest või kaudset mõju.
46
Esiteks ei pruugi tagajärg, mida koosolekul osalemise ja hääletamise õiguse teostamine nende sertifikaatide suhtes kaasa toob, olla üksnes koosoleku päevakorda kantud ettepaneku sisu põhjal lihtsalt ja vahetult kindlaks määratav. Seega esineb oht, et isikutel, kelle suhtes piiravaid meetmeid kohaldatakse, lubatakse teostada nende aktsiasertifikaatidest tulenevaid õigusi, vaatamata nende sertifikaatide eeldatavale väärtusele põhjustatavatele tagajärgedele, mis muudaks samade sertifikaatidega seotud rahaliste vahendite külmutamise sisuliselt mõttetuks (vt selle kohta 11. oktoobri 2007. aasta kohtuotsus Möllendorf ja Möllendorf-Niehuus, C‑117/06, EU:C:2007:596, punkt 58, ning 11. novembri 2021. aasta kohtuotsus Bank Sepah, C‑340/20, EU:C:2021:903, punkt 65).
47
Teiseks, seoses tõlgendusega, mille kohaselt on aktsiasertifikaatidega seotud hääleõiguste teostamine keelatud üksnes nende sertifikaatide omanike hääletamiskavatsuse alusel, olgu märgitud, et hääleõigus on vaba, mistõttu on võimatu tagada, et aktsiasertifikaadi omanik, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite külmutamise meedet, hääletab nii, nagu ta on märkinud, nagu leidis kohtujurist oma ettepaneku punktis 46.
48
Lisaks ei ole pelk kaalutlus, et määruse nr 269/2014 artikli 1 punkti f tõlgendus, mida on mainitud käesoleva kohtuotsuse punktis 41, toob kaasa ulatuslikud negatiivsed tagajärjed nende isikute omandiõigusele, kelle rahalised vahendid on külmutatud, piisav, et oleks põhjendatud selle tõlgenduse kõrvalejätmine SBK Arti soovitatud tõlgenduse kasuks, mida on käsitletud käesoleva kohtuotsuse punktis 42.
49
Esiteks, isegi kui rahaliste vahendite külmutamist mõista laialt, ei ole see mõeldud selleks, et jätta asjaomased isikud ilma nende omandist, kuna selline meede on – nagu nähtub otsuse 2014/145 artiklist 6 – ajutine ja oma olemuselt tagasipööratav (vt analoogia alusel 15. detsembri 2022. aasta kohtuotsus Instrubel jt, C‑753/21 ja C‑754/21, EU:C:2022:987, punkt 50 ja seal viidatud kohtupraktika).
50
Teiseks on Euroopa Kohus tuletanud meelde, et piiravatel meetmetel on määratluse kohaselt tagajärjed, mis mõjutavad omandiõigust, tekitades seega kahju isikutele, kelle suhtes neid meetmeid kohaldatakse (vt selle kohta 28. märtsi 2017. aasta kohtuotsus Rosneft, C‑72/15, EU:C:2017:236, punkt 149, ja 25. juuni 2020. aasta kohtuotsus VTB Bank vs. nõukogu, C‑729/18 P, EU:C:2020:499, punkt 81).
51
Euroopa Kohus on samuti otsustanud, et laiema eesmärgiga säilitada rahu ja rahvusvaheline julgeolek – mida, nagu nähtub määruse nr 269/2014 põhjendustest 1 ja 3 ning arvestades ELL artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärke, kõnealuse määrusega taotletakse – on põhjendatud negatiivsed, isegi märkimisväärsed tagajärjed isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid (vt analoogia alusel 28. märtsi 2017. aasta kohtuotsus Rosneft, C‑72/15, EU:C:2017:236, punkt 150, ja 25. juuni 2020. aasta kohtuotsus VTB Bank vs. nõukogu, C‑729/18 P, EU:C:2020:499, punkt 82).
52
Lisaks tuleb märkida, et liidu seadusandja on määruse nr 269/2014 artiklites 2a ja 4–7 näinud ette erandid rahaliste vahendite külmutamise meetmetest, et võtta arvesse eelkõige nende isikute huve, kelle rahalised vahendid on külmutatud (vt analoogia alusel 29. novembri 2018. aasta kohtuotsus National Iranian Tanker Company vs. nõukogu, C‑600/16 P, EU:C:2018:966, punktid 85 ja 86). Sellest järeldub, et kui niisugune isik leiab, et ta vastab mõne sellise erandi tingimustele, võib ta lisaks juhtudele, mil rahalised vahendid vabastatakse automaatselt, pädevatelt asutustelt nende vabastamist taotleda.
53
Eeltoodut arvestades tuleb eelotsuse küsimustele vastata, et määruse nr 269/2014 artikli 1 punkti f tuleb tõlgendada nii, et rahaliste vahendite külmutamine selle sätte tähenduses takistab täielikult ja tingimusteta isikul või üksusel või temaga seotud isikul või üksusel, kelle nimi on kantud selle määruse I lisasse, teostada õigust osaleda aktsiasertifikaatide omanike koosolekul sertifikaadi alusel, mis asjaomasele isikule või üksusele kuulub, ja sellel koosolekul hääletada.
Kohtukulud
54
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse sama kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (viies koda) otsustab:
Nõukogu 17. märtsi 2014. aasta määruse (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega, muudetud nõukogu 4. augusti 2022. aasta rakendusmäärusega (EL) 2022/1354, artikli 1 punkti f
tuleb tõlgendada nii, et
rahaliste vahendite külmutamine selle sätte tähenduses takistab täielikult ja tingimusteta isikul või üksusel või temaga seotud isikul või üksusel, kelle nimi on kantud määruse nr 269/2014, muudetud rakendusmäärusega 2022/1354, I lisasse, teostada õigust osaleda aktsiasertifikaatide omanike koosolekul sertifikaadi alusel, mis asjaomasele isikule või üksusele kuulub, ja sellel koosolekul hääletada.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: hollandi.