62007CJ0403
TIESAS SPRIEDUMS (septītā palāta)
2008. gada 27. novembrī (
*1
)
“Kopējais muitas tarifs — Kombinētā nomenklatūra — Tarifu klasifikācija — Pozīcija 8101 un 8102 — “Ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotu” volframa vai molibdēna stieņu lauskas vai lūžņi — Neapstrādāts volframs un molibdēns, ieskaitot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus stieņus — Atgriezumi un lūžņi”
Lieta C-403/07
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši EKL 234. pantam, ko Bundesfinanzhof (Vācija) iesniedza ar lēmumu, kas pieņemts 2007. gada 31. jūlijā un kas Tiesā reģistrēts, tiesvedībā
Metherma GmbH & Co. KG
pret
Hauptzollamt Düsseldorf
.
TIESA (septītā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs A. O’Kīfs [A. Ó Caoimh] (referents), septītās palātas priekšsēdētāja pienākumu izpildītājs, tiesneši H. N. Kunja Rodrigess [J. N. Cunha Rodrigues] un U. Lehmuss [U. Lõhmus],
ģenerāladvokāts P. Mengoci [P. Mengozzi],
sekretārs R. Grass [R. Grass],
ņemot vērā rakstveida procesu un 2008. gada 12. jūnija tiesas sēdi,
ņemot vērā apsvērumus, ko sniedza:
—
Metherma GmbH & Co. KG vārdā — V. D. Glokners [W.-D. Glockner], Rechtsanwalt,
—
Eiropas Kopienu Komisijas vārdā — G. Vilmss [G. Wilms], pārstāvis,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
1
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 1. lpp.) I pielikumā ietvertās Kombinētās nomenklatūras pozīcijas 8101 un 8102.
2
Šis lūgums ir iesniegts tiesvedībā starp Metherma GmbH & Co. KG (turpmāk tekstā — “Metherma”) un Hauptzollamt Düsseldorf (Diseldorfas galvenā muitas pārvalde, turpmāk tekstā — “HZA Düsseldorf”) par pēdējās atteikumu apmierināt Metherma lūgumu atļaut veikt ar saķepināšanu izgatavotu volframa un molibdēna stieņu pārstrādi muitas kontrolē, lai šos metāla stieņus pārveidotu atgriezumos un lūžņos, tos manuāli sasitot.
Atbilstošās tiesību normas
Pārstrādes muitas kontrolē kārtība
3
Ar Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 1. lpp.), kurā izdarīti grozījumi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2700/2000 (OV L 311, 17. lpp., turpmāk tekstā — “Muitas kodekss”), ir izveidots zināms skaits ekonomisku muitas režīmu, tostarp tās 130.–136. pants — pārstrāde muitas kontrolē.
4
Saskaņā ar Muitas kodeksa 130. pantu:
“Pārstrāde muitas kontrolē ļauj Kopienas muitas teritorijā izmantot ārpuskopienas preces, nepiemērojot tām ievedmuitu vai tirdzniecības politikas pasākumus, darbībās, kas maina to raksturu vai stāvokli, un šādu darbību rezultātā radušos produktus laist brīvā apgrozībā ar tiem atbilstošu ievedmuitas nodokļa likmi. [..]”
5
Minētā kodeksa 132. pantā paredzēts, ka “atļauju pārstrādāt muitas kontrolē izsniedz pēc tās personas pieprasījuma, kura pārstrādi izdara vai organizē”.
6
Muitas kodeksa 133. pantā ir noteikts:
“Atļauju izsniedz:
[..]
e)
ja ir izpildīti procedūras nosacījumi, kas palīdz radīt vai saglabāt kādu pārstrādes nozari Kopienā, nekaitējot līdzīgu preču ražotāju būtiskajām interesēm Kopienā (saimnieciskie nosacījumi). [..]”
7
Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai Nr. 2913/92 (OV L 253, 1. lpp.), kurā izdarīti grozījumi ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 993/2001 (OV L 141, 1. lpp., turpmāk tekstā — “piemērošanas regula”), 551. panta 1. punkta pirmajā daļā ir paredzēts, ka“kārtība pārstrādei muitas kontrolē piemērojama precēm, kuru apstrādē rodas produkti, kam piemērojams zemāks ievedmuitas nodoklis nekā ievedprecēm.”
8
Atbilstoši Regulas Nr. 2454/93, kurā izdarīti grozījumi ar Regulu Nr. 993/2001, 552. panta 1. punkta pirmajai daļai, lasot to kopā ar šīs pašas regulas grozījumu redakcijā 76. pielikuma A daļas 2. punktu, tiek uzskatīts, ka saimnieciskie nosacījumi kārtībai pārstrādei muitas kontrolē ir izpildīti, ja preces pārstrādātas atgriezumos un lūžņos.
Kombinētā nomenklatūra
9
Starptautiskā konvencija, ar ko izveidota preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētā sistēma un kas noslēgta 1983. gada 14. jūnijā Briselē, kā arī tās grozījumu protokols Kopienas vārdā ir apstiprināti ar Padomes Lēmumu 87/369/EEK (OV L 198, 1. lpp.).
10
Ar Regulu Nr. 2658/87 tika izveidota preču nomenklatūra, kas tiek saukta par “Kombinēto nomenklatūru” (turpmāk tekstā — “KN”), kuras pamatā ir preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētā sistēma (turpmāk tekstā — “HS”), no kuras tajā ir pārņemtas sešciparu pozīcijas un apakšpozīcijas, un tikai septītie un astotie cipari veido tajā speciāli paredzētas apakšpozīcijas.
11
Šīs regulas I pielikumā ir ietverta KN, kā arī autonomu un līgumisko muitas nodokļu likmju saraksts un statistikas papildvienības.
12
Saskaņā ar minētās regulas, kurā izdarīti grozījumi ar Padomes 2000. gada 31. janvāra Regulu (EK) Nr. 254/2000 (OV L 28, 16. lpp.), 12. panta 1. punktu Eiropas Kopienu Komisija katru gadu pieņem regulu, kas atveido pilnu KN versiju un nodokļu likmes, ievērojot Eiropas Savienības Padomes vai Komisijas pieņemtos pasākumus. Minēto regulu piemēro no nākamā gada 1. janvāra.
13
Tādējādi no 2001. gada 1. janvāra Regulas Nr. 2658/87 I pielikums tika aizstāts ar Komisijas Regulas Nr. 2388/2000 (OV L 264, 1. lpp.) pielikumu.
14
KN otrajā daļā, kā tas izriet no šīs pēdējās regulas, ir ietverta XV sadaļa ar nosaukumu “Parastie metāli un parasto metālu izstrādājumi”, kurā ir vairākas nodaļas, ieskaitot 81. nodaļu ar nosaukumu “Pārējie parastie metāli; metālkeramika; tās izstrādājumi”.
KN noteikumi par volframu
15
KN pozīcija 8101, kas atrodas tās 81. nodaļā, ir nosaukta šādi: “Volframs un tā izstrādājumi, ieskaitot atgriezumus un lūžņus”. Tajā ir divas kategorijas — “pulveri” (apakšpozīcija 81011000) un “citādi”.
16
KN versijā, kas izriet no Regulas Nr. 2388/2000, šajā pēdējā kategorijā “citādi” it īpaši ietilpst apakšpozīcija 810191 ar nosaukumu “Neapstrādāts volframs, ieskaitot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus stieņus; atgriezumi un lūžņi”. Šī apakšpozīcija savukārt ir iedalīta apakšpozīcijās 81019110 un 81019190, kuras attiecīgi ir formulētas kā “Neapstrādāts volframs, ieskaitot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus stieņus”, kā arī “Atgriezumi un lūžņi”.
KN noteikumi par molibdēnu
17
KN pozīcija 8102, kas arī ir ietverta tās 81. nodaļā, ir nosaukta “Molibdēns un tā izstrādājumi, ieskaitot atgriezumus un lūžņus”, un tajā ir divas kategorijas — “pulveri” (apakšpozīcija 81021000) un “citādi”.
18
KN versijā, kas izriet no Regulas Nr. 2388/2000, šī pēdējā kategorija “citādi” ietver apakšpozīciju 810291, kas ir nosaukta kā “Neapstrādāts molibdēns, ieskaitot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus stieņus, atgriezumi un lūžņi”. Šī pēdējā apakšpozīcija savukārt ir iedalīta apakšpozīcijās 81029110 un 81029190, kuru nosaukumi attiecīgi ir “Neapstrādāts molibdēns, ieskaitot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus stieņus”, kā arī “Atgriezumi un lūžņi”.
KN interpretācija
19
Vispārīgajos KN interpretācijas noteikumos, kas ietverti tās pirmās daļas I iedaļas A apakšiedaļā, ir it īpaši noteikts:
“Kombinētajā nomenklatūrā preces klasificē saskaņā ar šādiem principiem:
1.
Sadaļu, nodaļu un apakšnodaļu virsraksti doti tikai ērtības labad; juridiski klasifikāciju nosaka pozīciju ieraksti un sadaļu un nodaļu piezīmes, kā arī tālāk izklāstītie noteikumi, ja vien pozīcijās un piezīmēs nav noteikts citādi.
[…]
6.
Juridiski preču klasifikāciju pozīcijas apakšpozīcijās nosaka atbilstoši apakšpozīciju noteikumiem un piezīmēm, kā arī pēc analoģijas atbilstoši iepriekš minētajiem noteikumiem, ievērojot, ka salīdzināmas ir tikai viena līmeņa apakšpozīcijas. Piemērojot šo noteikumu, iedaļu un nodaļu piezīmes arī ir piemērojamas, ja vien nav noteikts citādi.”
20
Saskaņā ar KN XV sadaļā ietvertās 8. piezīmes a) punktu “Atgriezumi un lūžņi” ir “metāla atgriezumi un lūžņi, kas iegūti metāla ražošanas vai mehāniskās apstrādes procesā, kā arī metāla izstrādājumi, kas konkrētajā veidā nemaz nav izmantojami lūzumu, griezumu, nodiluma vai citu iemeslu dēļ”.
21
KN 81. nodaļā ietverto apakšpozīciju piezīmē minēts, ka tās 74. nodaļas 1. piezīme, kurā definēti “stieņi”, “profili”, “stieples”, “plāksnes, loksnes un folija”, pēc analoģijas attiecas arī uz minēto 81. nodaļu. Saskaņā ar šīs 1. piezīmes d) punktu jēdziens “stieņi” ir definēts kā:
“rituļos nesatīti velmēti, presēti, stiepti vai kalti izstrādājumi, kuriem visā garumā ir pilns vienlaidu šķērsgriezums apļa, ovāla, taisnstūra, kvadrāta, vienādmalu trīsstūra vai izliekta regulāra daudzstūra [..] formā. Izstrādājumiem ar taisnstūrveida, kvadrāta, trīsstūrveida vai daudzstūrainu šķērsgriezumu var būt visā garumā noapaļoti stūri. Taisnstūrveida [..] šķērsgriezuma izstrādājumu biezumam jāpārsniedz viena desmitā daļa no platuma. Šis apzīmējums attiecas arī uz lietiem un sakausētiem vai saķepinātiem to pašu formu un izmēru izstrādājumiem, kas pēc izgatavošanas pakļauti apstrādei, neskaitot grātes vai plāvas noņemšanu, ja tie nav ieguvuši īpašības, kas raksturīgas citās pozīcijās klasificētiem izstrādājumiem.
Stieples un stieņus, kam izveidoti koniski gali vai kas apstrādāti citā veidā tā, lai atvieglotu to ievadīšanu turpmākās apstrādes mašīnā stiepļu vai cauruļu izgatavošanai [piemēram, “profili, stieples, kā arī plāksnes, loksnes un folija”, un “caurules”], attiecina uz neapstrādātu varu pozīcijā 7403.”
HS skaidrojumi
22
Muitas sadarbības padome, kas vēlāk kļuvusi par Pasaules Muitas organizāciju, kura izveidota ar 1950. gada 15. decembrī Briselē noslēgto starptautisko konvenciju, saskaņā ar konvencijas par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu 8. panta noteikumiem apstiprina skaidrojumus un atzinumus par klasificēšanu, ko pieņēmusi HS komiteja. Pamata lietas notikumu laikā piemērojamā šo skaidrojumu versija bija 11. atjaunotā redakcija, kas tika veikta 2001. gada februārī (turpmāk tekstā — “HS skaidrojumi”).
23
No HS skaidrojumiem par tās pozīciju 81.01 izriet, ka volframs tiek iegūts kā pulverveida metāls, kas tiek sapresēts neapstrādātos blokos vai stieņos, kuri savukārt tiek saķepināti elektrokrāsnīs ūdeņraža atmosfērā. Šīs pēdējās darbības laikā radītais lielais karstums saliedē pulverveida daļiņas cietā un izturīgā masā tā, ka stieņi nesadrūp. Pēc tam šie stieņi tiek mehāniski apstrādāti ar veseri un ar rullēšanu vai vilkšanu pārstrādāti loksnēs, stieņos ar mazu šķērsgriezumu vai stieplēs. Volframs tiek izmantots it īpaši spuldžu kvēldiegu ražošanā, bet šis metāls “tomēr visbiežāk tiek izmantots kā [HS] 72. nodaļā ietvertais ferovolframs īpašu tēraudu izgatavošanā”.
24
Pēdējā HS skaidrojuma par minēto pozīciju 81.01 daļā ir it īpaši norādīts, ka šajā pozīcijā “ietilpst volframs”:
“A)
pulvera veidā;
B)
neapstrādātā veidā masā, blokos, stieņos, kas iegūti ar saķepināšanu, kā arī kā atgriezumi un lūžņi (par pēdējiem skatīt skaidrojumu Nr. 72.04);
C)
pusfabrikātos, proti, stieņos, kas izgatavoti citādi nekā ar saķepināšanu, stienīšos, velmējumos, plāksnēs, strēmelēs, loksnēs vai stieplēs;
D)
izstrādājumu veidā [..].”
25
Par molibdēnu no HS skaidrojumiem par tās pozīciju 81.02 it īpaši izriet, ka atbilstoši izmantotajai metodei, šis metāls ir pieejams vai nu kompaktā veidā, vai kā pulveris, kas var tikt apstrādāts līdzīgi kā volframs. Šis metāls tiek izmantots kā HS 72. nodaļā ietvertais feromolibdēns tērauda ražošanā. Šajā skaidrojumā ir norādīts arī, ka, tā kā volframa un molibdēna metalurģijā ir vairākas līdzības un šo metālu izmantošana bieži vien ir līdzīga, HS skaidrojuma par tās pozīciju 81.01 pēdējās daļas noteikumi ir piemērojami arī molibdēnam.
26
HS skaidrojums par HS pozīciju 72.04 ar nosaukumu “Dzelzs vai tērauda atgriezumi un kausēšanas atlikumi (metāllūžņi); dzelzs vai tērauda stieņu atgriezumi” ir formulēts šādi:
“[..]
Šajā pozīcijā ietilpst dzelzs vai tērauda atgriezumi un kausēšanas atlikumi, kas definēti [HS] XV sadaļas 8. skaidrojuma a) punktā.
Šīs preces, parasti sauktas par metāllūžņiem, ir ļoti dažādas un parasti ir pieejamas šādās formās:
1)
atgriezumi, kas iegūti dzelzs vai tērauda ražošanā vai apstrādē, piemēram, atlikumi, skaidas, stieņu, lodīšu, stienīšu, profilu atgriezumi.
[..]
Šī pozīcija neietver tādas preces, kuras var izmantot to pamata funkcijām kā tādas vai pēc to salabošanas vai citām funkcijām, ne arī preces, kuras var pārveidot citos izstrādājumos, neizdalot metālu [..]
Izslēgti ir arī:
[..]
c)
gabali no lietņu, metāla stieņu vai citu neapstrādātu metāla vai spoguļa metāla lējuma lauskām [..]
[..].”
Pamata lieta un prejudiciālais jautājums
27
2001. gada oktobrī Metherma pieprasīja atļauju veikt ar saķepināšanu izgatavotu volframa un molibdēna stieņu pārstrādi muitas kontrolē, lai šos metāla stieņus pārveidotu par atgriezumiem un lūžņiem, tos manuāli sasitot. Šķiet, ka šī prasība galvenokārt bija pamatota ar to, ka saskaņā ar KN “atgriezumi un lūžņi” bija atbrīvoti no muitas nodevas, bet līgumiskās muitas nodokļu likmes, kas bija piemērojamas volframam un molibdēnam neapstrādātā veidā, “ieskaitot ar vienkāršu saķepināšanu izveidotus stieņus”, bija attiecīgi 5 % un 3 %.
28
Pārbaudījusi vairākus paraugus, muitas pārbaužu un mācību iestāde Oberfinanzdirektion Köln (Ķelnes reģionālā finanšu pārvalde) secināja, ka ar saķepināšanu izgatavotie molibdēna stieņi bija neapstrādāts molibdēns un ka, šos stieņus salaužot vai sagriežot, tos nebija iespējams pārveidot atgriezumos vai lūžņos, jo tos vēl varēja izmantot, it īpaši kausēšanā.
29
HZA Düsseldorf piekrita šim viedoklim un noraidīja iesniegto pieprasījumu izsniegt atļauju neapstrādāta volframa vai molibdēna ar saķepināšanu iegūtu stienīšu, stieņu vai skrošu formā pārstrādei muitas kontrolē.
30
Saņēmusi prasību par šo atteikumu, Finanzgericht [Finanšu tiesa] savukārt izdeva rīkojumu HZA Düsseldorf izdot lūgto atļauju. Finanzgericht nolēma, ka saimnieciskie nosacījumi, kādiem ir pakļauta pārstrāde muitas kontrolē, bija izpildīti, tāpēc ar saķepināšanu iegūtie stieņi, tos manuāli sasitot, kā paredzēts, tiktu pārstrādāti atgriezumos vai lūžņos. Tā uzskatīja, ka ar saķepināšanu izgatavotu stieņu sasišana, kas izslēdz to pārstrādāšanu loksnēs, stieņos vai stieplēs, tos padara pilnīgi neizmantojamus.
31
Iesniedzējtiesā iesniegtajā kasācijas sūdzībā “Revision”HZA Düsseldorf apgalvo, pirmkārt, ka ar saķepināšanu izgatavotie metāla stieņi nav “metālu izstrādājumi” KN XV sadaļā ietvertās 8. piezīmes a) punkta izpratnē, bet gan neapstrādāts metāls. Otrkārt, tā apgalvo, ka ar saķepināšanu izgatavoto metāla stieņu sasišanas gadījumā tie joprojām ir attiecīgais metāls neapstrādātā veidā.
32
Saskaņā ar iesniedzējtiesas norādīto Metherma lūgtā atļauja veikt pārstrādi muitas kontrolē būtu jāizdod, ja importētās preces, proti, ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotie volframa vai molibdēna stieņi, pēc to salaušanas vai sasišanas kļūtu par “atgriezumiem un lūžņiem”. Iesniedzējtiesā neesot apstrīdēts, ka pārējie šādas atļaujas izdošanas nosacījumi ir izpildīti.
33
Minētā tiesa norāda, ka tā principā uzskata, ka minētos metālus neapstrādātā formā nevar pārveidot lūžņos, tos salaužot vai sasitot. Ja tīra volframa vai molibdēna lietnis tiek sasists, tad iegūtās lauskas tāpat kā iepriekš ir metāls neapstrādātā formā, nevis lūžņi.
34
Šī tiesa tomēr precizē, ka KN apakšpozīcijās, kurās norādīta līgumiskā nodokļu likme 5 % apmērā volframam un 3 % apmērā molibdēnam, ietilpst ne tikai šie metāli neapstrādātā formā, bet arī no šiem metāliem “ar vienkāršu saķepināšanu izgatavoti” stieņi.
35
Tāpēc rodoties jautājums, vai no attiecīgo KN apakšpozīciju formulējuma ir jāsecina, ka “ar vienkāršu saķepināšanu izgatavoti” stieņi, kaut arī tie ir radīti, pirmoreiz apstrādājot metālu, ir pielīdzināmi attiecīgajam metālam neapstrādātā veidā, kas nozīmētu, ka, arī tos salaužot vai sasitot, nevar rasties lūžņi to KN apakšpozīciju izpratnē, kurās paredzēts atbrīvojums no muitas nodokļiem, vai arī pretēji no minētā formulējuma izriet, ka “vienīgi ar saķepināšanu” izgatavoti metāla stieņi, kaut arī tie ir minēti tajā pašā KN apakšpozīcijā, kurā metāls neapstrādātā formā, jau ir metāla izstrādājumi, kuru izmantošana, tos salaužot vai sasitot, vairs nav iespējama.
36
Ja būtu jāpieņem pēdējā minētā interpretācija, iesniedzējtiesa uzskata, ka rastos jautājums par to, vai “ar vienkāršu saķepināšanu izgatavoti” volframa vai molibdēna stieņi, tos salaužot vai sasitot, tiek pārvērsti lūžņos, ja tādējādi tiek izslēgta to tālāka pārstrāde loksnēs, stieņos vai stieplēs, vai arī pēc salaušanas vai sasišanas pastāvošā saķepināto lausku vienīgā izmantošanas iespēja tās izkausēt tērauda ražošanā noliedz iespēju uzskatīt, ka agrākie stieņi turpmāk “kā tādi ir pilnībā neizmantojami” KN XV sadaļā ietvertās 8. piezīmes a) punkta izpratnē.
37
Šādos apstākļos Bundesfinanzhof [Federālā Finanšu tiesa] nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālo jautājumu:
“Vai [KN] apakšpozīcijās 81019400 un 81029400 ietvertos “ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotos” volframa vai molibdēna stieņus, tos salaužot vai sasitot, var pārveidot lūžņos, kas klasificējami [KN] apakšpozīcijās 81019700 un 81029700?”
Par prejudiciālo jautājumu
38
Vispirms jānorāda, ka pamata lietā apstrīdētajai tarifu klasifikācijai veltītais valsts lēmums tika pieņemts saskaņā ar Regulu Nr. 2388/2000. No Tiesai iesniegtajiem lietas materiāliem izriet, ka Metherma lūgumu sniegt atļauju iesniedza 2001. gada 5. oktobrī un HZA Düsseldorf to noraidīja .
39
Šajā sakarā jāatgādina, ka regulai, kurā precizēti nosacījumi klasificēšanai tarifu pozīcijā vai apakšpozīcijā, ir konstitutīvs raksturs un tā nav piemērojama ar atpakaļejošu spēku (1979. gada 28. marta spriedums lietā 158/78 Biegi, Recueil, 1103. lpp., 11. punkts; spriedums lietā C-479/99 CBA Computer, Recueil, I-4391. lpp., 31. punkts). Turklāt Tiesai var nākties ņemt vērā Kopienu tiesību normas, uz kurām valsts tiesa nav atsaukusies prejudiciālajā jautājumā (šajā sakarā skat. spriedumu lietā 35/85 Tissier, Recueil, 1207. lpp., 9. punkts; spriedumu lietā C-315/88 Bagli Pennacchiotti, Recueil, I-1323. lpp., 10. punkts; spriedumu lietā C-107/98 Teckal, Recueil, I-8121. lpp., 39. punkts; spriedumu apvienotajās lietās C-329/06 un C-343/06 Wiedemann un Funk, Krājums, I-4635. lpp., 45. punkts).
40
Šajos apstākļos, kā pamatoti ir ierosinājusi Komisija, prejudiciālais jautājums ir jāizskata, ņemot vērā nevis Komisijas 2004. gada 7. septembra Regulas (EK) Nr. 1810/2004, ar ko izdarīti grozījumi Regulas Nr. 2658/87 I pielikumā (OV L 327, 1. lpp.), tiesību normas, kā liek saprast lēmums par prejudiciāla jautājuma uzdošanu, bet Regulas Nr. 2388/2000 tiesību normas.
41
Pat ja šķiet, ka Metherma rakstveida apsvērumos ir pamatojusies uz KN versiju, kas izriet no Regulas Nr. 1810/2004, vēlāk sēdē Tiesā tā skaidri atzina, ka pamata lietā ir piemērojama KN versija, kas izriet no Regulas Nr. 2388/2000. Turklāt minētajā tiesas sēdē tā uzskatīja, ka nav strīda par to, ka, šo abu regulu tiesību normas, izņemot to numerāciju un sadalījumu, formulējuma ziņā attiecībā uz šajā lietā apstrīdētajām KN apakšpozīcijām ir identiskas. Šajos apstākļos Metherma rakstveida un mutvārdu argumenti ir jāsaprot kā tādi, kas attiecas uz KN pozīcijām 8101 un 8102, kā tas izriet no Regulas Nr. 2388/2000.
42
Jānorāda arī, ka attiecīgās apakšpozīcijas ir viena līmeņa un tāpēc saskaņā ar KN vispārīgo interpretācijas noteikumu 6. punktu tās var salīdzināt.
43
Ņemot vērā iepriekš minēto, prejudiciālais jautājums ir jāinterpretē tā, ka ar to būtībā tiek vaicāts, vai KN versijā, kas bija piemērojama 2001. gadā, proti, tajā, kas izriet no Regulas Nr. 2388/2000, ir jāinterpretē tā, ka attiecīgi apakšpozīcijās 81019110 un 81029110 ietvertos “ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotos” volframa vai molibdēna stieņus, tos salaužot vai sasitot, var pārveidot lūžņos, kas klasificējami attiecīgi apakšpozīcijās 81019190 un 81029190.
44
Runājot par lietas būtību, Metherma, pamatojoties it īpaši uz HS skaidrojumiem, galvenokārt apgalvo, ka, pirmkārt, “ar vienkāršu saķepināšanu izgatavoti” volframa vai molibdēna stieņi nav pielīdzināmi attiecīgajiem metāliem neapstrādātā veidā un, otrkārt, pat ja tiktu atzīts, ka tie ir pielīdzināmi, tos var salaužot vai sasitot pārveidot lūžņos.
45
Komisija apgalvo pretējo un uzskata, ka šādi stieņi ir jāuzskata par attiecīgo metālu neapstrādātā formā un šo stieņu salaušana vai sasišana šajā sakarā neko nemaina. Šis viedoklis, kā izriet no šī sprieduma 31. punkta, būtībā ir tāds pats, kādu pamata lietā aizstāv HZA Düsseldorf, kas Tiesai nav iesniegusi apsvērumus.
46
No pastāvīgās judikatūras izriet, ka, lai nodrošinātu tiesisko drošību un atvieglotu pārbaudes, izšķirošais kritērijs preču tarifu klasifikācijā principā ir jāmeklē preču objektīvajās īpašības un pazīmēs, kas ir norādītas KN pozīcijas aprakstā un sadaļas vai nodaļas piezīmēs (skat. 1982. gada 1. jūlija spriedumu lietā 145/81 Wünsche, Recueil, 2493. lpp., 12. punkts; spriedumu lietā C-15/05 Kawasaki Motors Europe, Krājums, I-3657. lpp., 38. punkts, un spriedumu lietā C-310/06 FTS International, Krājums, I-6749. lpp., 27. punkts).
47
Turklāt preces izmantošanas mērķis var būt objektīvs klasifikācijas kritērijs, ja tas minētajai precei ir raksturīgs, ko var novērtēt atkarībā no tās objektīvām īpašībām un pazīmēm (skat. 1995. gada 1. jūnija spriedumu lietā C-459/93 Thyssen Haniel Logistic, Recueil, I-1381. lpp., 13. punkts; spriedumu lietā C-201/99 Deutsche Nichimen, Recueil, I-2701. lpp., 20. punkts, un spriedumu lietā C-142/06 Olicom, Krājums, I-6675. lpp., 18. punkts).
48
Vēl jāatgādina, ka saskaņā ar Tiesas judikatūru skaidrojošajām piezīmēm, ko attiecībā uz KN izstrādājusi Komisija, bet attiecībā uz HS — Pasaules Muitas organizācija, ir būtiska loma dažādu pozīciju piemērojamības interpretācijā, bet tām nav juridiski saistoša rakstura (skat. 1994. gada 16. jūnija spriedumu lietā C-35/93 Develop Dr. Eisbein, Recueil, I-2655. lpp., 21. punkts, un spriedumu lietā C-400/05 B.A.S. Trucks, Krājums, I-311. lpp., 28. punkts). Minēto piezīmju saturam ir jāatbilst KN tiesību normām, un tas nevar mainīt to piemērojamību ( spriedums lietā C-280/97 ROSE Elektrotechnik, Recueil, I-689. lpp., 23. punkts; spriedums lietā C-495/03 Intermodal Transports, Krājums, I-8151. lpp., 48. punkts, un spriedums lietā C-445/04 Possehl Erzkontor, Krājums, I-10721. lpp., 20. punkts).
49
Šajā gadījumā, runājot par to, vai “ar vienkāršu saķepināšanu izgatavoti” volframa un molibdēna stieņi ir pielīdzināmi šiem metāliem neapstrādātā veidā, Metherma galvenokārt apgalvo, ka jēdziens “neapstrādātā veidā” šajā gadījumā drīzāk attiecas uz “formu, apstrādātiem priekšmetiem, materiāla formēšanu”.
50
Šādai interpretācijai nevar piekrist. Šajā gadījumā no attiecīgo KN apakšpozīciju teksta un konteksta, kādā tās ir minētas, izriet, ka jēdziens “neapstrādātā veidā”, kā tas ir lietots šajās apakšpozīcijās, norāda nevis uz attiecīgo metāla priekšmetu izmēriem, bet uz to galvenokārt neapstrādāto stāvokli. Šāda interpretācija īpaši skaidri izriet no zināmām Regulas Nr. 2388/2000 valodu versijām, piemēram, dāņu (“ubearbejdet”), angļu (“unwrought”), itāļu (“greggio”), somu (“muokkaamaton”) un zviedru (“i obearbetad form”).
51
Metherma turklāt uzskata, ka “ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus” volframa un molibdēna stieņus nevar pielīdzināt neapstrādātai šo metālu formai, jo ar saķepināšanu volframs un molibdēns iegūst citas īpašības, kas tos padara par precēm un tādējādi par “metāla izstrādājumiem”.
52
Protams, ievērojot HS skaidrojumus par tās pozīcijām 81.01 un 81.02, eventuāli varētu atzīt, ka ar saķepināšanu pulverveida volframs un molibdēns iegūst papildu īpašības, piemēram, kaļamību. Tomēr, kā izriet no šiem pašiem skaidrojumiem, ar vienkāršu saķepināšanu izgatavoti volframa vai molibdēna stieņi tiek iegūti “saliedējot pulverveida daļiņas cietā un izturīgā masā tā, ka stieņi nesadrūp”. Kā izriet it īpaši no HS skaidrojuma par minēto pozīciju 81.01 pēdējās daļas, ja šie stieņi vēlāk netiek apstrādāti vai pārveidoti, tas, ka saķepināšanas dēļ volframs vai molibdēns vairs nav pulverveida formā, bet stingras masas veidā, vien nevar likt šos metālus uzskatīt par tādiem, kas vairs nav neapstrādāti, vismaz ne KN piemērošanas aspektā.
53
Katrā ziņā, kā ir norādījusi Komisija, no pašu KN apakšpozīciju 81019110 un 82019110 teksta, kāds tas bija pamata lietas notikumu laikā, izriet, ka attiecīgais metāls neapstrādātā formā KN piemērošanas aspektā ietver “ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus stieņus”. Kā izriet no iesniedzējtiesas uzdotā jautājuma formulējuma, kā arī no šī sprieduma 32., 35. un 51. punkta, nav strīda par to, ka pamata lieta ir tieši par šādiem stieņiem.
54
No tā izriet, ka, ņemot vērā, ka “ar vienkāršu saķepināšanu izgatavoti” volframa un molibdēna stieņi attiecīgi KN pozīciju 8101 un 8102 piemērošanā atbilst šiem metāliem neapstrādātā veidā, šādus stieņus arī nevar uzskatīt par atbilstošiem jēdzienam šo “metālu izstrādājumi” minēto pozīciju izpratnē.
55
Taču saskaņā ar Metherma apgalvoto, pat ja pamata prāva ir par neapstrādātu attiecīgo metālu veidu, tomēr “ar vienkāršu saķepināšanu izgatavoti” volframa vai molibdēna stieņi varot tikt padarīti pilnīgi neizmantojami, ja tie tiek sadauzīti vai sadalīti. Metherma uzskata, ka šādus sadalītus stieņus vairs nevar pārveidot plāksnēs, stieņos vai stieplēs. Šajā pēdējā aspektā Metherma pamatojas uz KN XV sadaļas 8. piezīmes a) punktu, kurā teikts, ka “atgriezumi un lūžņi” it īpaši ir metāla izstrādājumi, kas konkrētajā veidā nemaz nav izmantojami lūzumu vai griezumu dēļ.
56
Tiktāl, ciktāl šis arguments ir pamatots ar pieņēmumu, ka ar vienkāršu saķepināšanu izgatavoti volframa vai molibdēna stieņi neskartā veidā ir šo metālu izstrādājumi, tam nevar piekrist, jo no šī sprieduma 54. punkta izriet, ka šādi stieņi attiecīgi KN pozīciju 8101 un 8102 piemērošanas aspektā ir uzskatāmi par neapstrādātu volframu vai molibdēnu.
57
Metherma šajā sakarā apstrīd iesniedzējtiesas veikto interpretāciju, saskaņā ar kuru volframu vai molibdēnu neapstrādātā veidā principā nav iespējams pārveidot atgriezumos un lūžņos. Tā, pirmkārt, pamatojoties uz HS skaidrojumiem par tās pozīciju 81.01, apgalvo, ka neapstrādātam veidam var pielīdzināt tikai zināmus attiecīgo metālu stingros veidus, proti, pulverveida daļiņas, kas ir saspiestas lietņos vai prizmatiskos stieņos. Otrkārt, tā apgalvo, ka atgriezumus un lūžņus var iegūt arī no neapstrādāta metāla, kā izrietot no HS skaidrojuma par tās pozīciju 72.04, kurā teikts, ka atgriezumi un lūžņi ir pieejami “stieņu atgriezumu” veidā.
58
Runājot par pirmo no šiem argumentiem, jāatgādina, ka pamata prāvā apstrīdēto KN apakšpozīciju formulējums attiecas uz “neapstrādātu” volframu un molibdēnu, “ieskaitot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus stieņus”. No tā izriet, ka šie metāli neapstrādātā veidā var būt pieejami arī citādi nekā šādi iegūtu stieņu veidā. Tātad nebūt nav noliegta iespēja, ka ar vienkāršu saķepināšanu iegūtu volframa vai molibdēna gabali arī ir attiecīgie metāli neapstrādāta veidā.
59
Runājot par otro no šiem argumentiem, jānorāda, ka Metherma pamatojas uz selektīvu HS skaidrojuma par tās pozīciju 72.04 lasījumu. No šī skaidrojuma it īpaši skaidri izriet, ka tādiem lūžņiem kā stieņu atgriezumiem ir jārodas attiecīgo metālu ražošanā vai apstrādē. Taču šiem jēdzieniem neatbilst pamata lietā apstrīdētā neapstrādātā volframa un molibdēna manuāla sasišana.
60
Turklāt no HS skaidrojumu par HS pozīcijām 81.01 un 81.02 izvilkumiem, kas minēti šī sprieduma 24. un 25. punktā, izriet, ka ar vienkāršu saķepināšanu izgatavoti volframa vai molibdēna stieņi nav “prece” HS skaidrojumu par tās pozīciju 72.04 izpratnē, saskaņā ar kuru atgriezumu un lūžņu kategorija neietver tādas preces, kuras var izmantot to pamata funkcijām vai pēc to salabošanas citām funkcijām, ne arī preces, kuras var pārveidot citos izstrādājumos, neizdalot metālu. Turklāt, pat ja tiktu pieņemts Metherma apgalvojums, ka ar vienkāršu saķepināšanu izgatavoti volframa vai molibdēna stieņi varētu būt “preces”, it īpaši no iesniedzējtiesas sniegtajām norādēm, ko Metherma nav apstrīdējusi, izriet, ka pamata prāvā apstrīdētie sasistie stieņi it īpaši ir izmantojami kausēšanā tērauda ražošanā, iepriekš neizdalot attiecīgos metālus.
61
Ņemot vērā visu iepriekš minēto, uz uzdoto jautājumu jāatbild, ka KN, kas ietverta Regulas Nr. 2658/87 I pielikumā, versijā, kas bija piemērojama 2001. gadā, proti, tajā, kas izriet no Regulas Nr. 2388/2000, ir jāinterpretē tā, ka “ar vienkāršu saķepināšanu izgatavoti” volframa vai molibdēna stieņi attiecīgi ietilpst apakšpozīcijās 81019110 un 81029110. Šādus stieņus, kas ir neapstrādāts attiecīgais metāls un nav šo metālu izstrādājumi, tos salaužot vai sasitot, nevar pārveidot lūžņos, kas ietilpst attiecīgi minētās KN versijas apakšpozīcijās 81019190 un 81029190.
Par tiesāšanās izdevumiem
62
Attiecībā uz lietas dalībniekiem šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Tiesāšanās izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto lietas dalībnieku tiesāšanās izdevumi, nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (septītā palāta) nospriež:
Kombinētā nomenklatūra, kas ietverta I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, versijā, kas bija piemērojama 2001. gadā, proti, tajā, kas izriet no Komisijas Regulas (EK) Nr. 2388/2000, ar ko izdarīti grozījumi Regulas Nr. 2658/87 I pielikumā, ir jāinterpretē tā, ka “ar vienkāršu saķepināšanu izgatavoti” volframa vai molibdēna stieņi attiecīgi ietilpst apakšpozīcijās 81019110 un 81029110. Šādus stieņus, kas ir neapstrādāts attiecīgais metāls un nav šo metālu izstrādājumi, tos salaužot vai sasitot, nevar pārveidot lūžņos, kas ietilpst attiecīgi minētās Kombinētās nomenklatūras versijas apakšpozīcijās 81019190 un 81029190.
[Paraksti]
(
*1
)	 Tiesvedības valoda — vācu.