62022CJ0737_RES
Lieta C‑737/22
Staten og Kommunernes Indkøbsservice A/S
pret
BibMedia A/S
(Østre Landsret lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)
Tiesas (ceturtā palāta) 2024. gada 13. jūnija spriedums
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Publiskais būvdarbu, piegādes un pakalpojumu iepirkums – Direktīva 2014/24/ES – 18. pants – Vienlīdzīgas attieksmes un pārskatāmības principi – 46. pants – Līgumu sadalīšana daļās – Pretendentam, kas iesniedzis otro saimnieciski izdevīgāko piedāvājumu, piedāvātā iespēja iegūt līguma daļu saskaņā ar saimnieciski visizdevīgākā piedāvājuma noteikumiem
Prejudiciālie jautājumi – Pieņemamība – Ierobežojumi – Acīmredzami neatbilstoši jautājumi un hipotētiski jautājumi, kas uzdoti kontekstā, kurš neļauj sniegt derīgu atbildi – Neesamība
(LESD 267. pants)
(skat. 25. un 28. punktu)
Tiesību aktu tuvināšana – Būvdarbu, piegādes un pakalpojumu publiskā iepirkuma procedūras – Direktīva 2014/24 – Līguma slēgšanas tiesību piešķiršana – Vienlīdzīgas attieksmes pret pretendentiem un pārskatāmības principi – Sarunu starp līgumslēdzēju iestādi un kādu no pretendentiem aizliegums – Apjoms – Līguma, kas sadalīts daļās, slēgšanas tiesību piešķiršanas atbilstoši viszemākās cenas kritērijam nosacījumi – Daļa, kuras vērtība ir mazāka par nozīmīgākās daļas vērtību – Piešķiršana pretendentam, kas iesniedzis otro saimnieciski izdevīgāko piedāvājumu – Nosacījums – Daļas ar mazāko vērtību izpildes cenas pielīdzināšana tā pretendenta cenai, kas iesniedzis saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu – Pieļaujamība
(Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24 18. panta 1. punkts, 27. un 46. pants)
(skat. 33.–39. un 41. punktu un rezolutīvo daļu)
Rezumējums
Izskatot Østre Landsret (Austrumu reģiona apelācijas tiesa, Dānija) lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu, Tiesa saistībā ar publiskā iepirkuma līguma, kas sadalīts daļās, slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru precizē pārskatāmības un vienlīdzīgas attieksmes principu, kā arī no tiem izrietošā sarunu aizlieguma tvērumu.
Staten og Kommunernes Indkøbsservice A/S (turpmāk tekstā – “SKI”), kas ir Dānijas valstij un Kommunernes Landsforening (Dānijas Karalistes Pašvaldību federācija) piederošā centrālā iepirkumu iestāde, izsludināja iepirkuma procedūru, lai noslēgtu pamatnolīgumu par tostarp bibliotēkas aprīkojuma piegādi. Šī iepirkuma specifikācijās bija paredzēts, ka līgumi attiecībā uz dāņu grāmatām un notīm ir ģeogrāfiski sadalīti divās daļās (austrumi un rietumi). Tajās arī bija norādīts, ka 2. daļa (rietumu) tiks piešķirta pretendentam, kurš iesniegs saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu, savukārt 1. daļa (austrumi) – tam, kurš iesniegs otro saimnieciski izdevīgāko piedāvājumu, ar nosacījumu, ka tas piekrīt izpildīt šo daļu par tā pretendenta cenu, kurš iesniedzis saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu. Beidzoties piedāvājumu iesniegšanas termiņam un saskaņā ar minēto specifikācijās paredzēto kārtību (
1
), SKI piešķīra BibMedia 2. daļu (rietumi) un piedāvāja AVM piešķirt 1. daļu (austrumi) ar nosacījumu, ka tā piekrīt piegādāt šajā daļā paredzēto aprīkojumu un sniegt pakalpojumus par cenu, kuru bija piedāvājusi BibMedia un par kuru AVM tika informēta.
Saistībā ar sūdzību, ko AVM bija iesniegusi Klagenævnet for Udbud (Publisko iepirkumu sūdzību izskatīšanas komisija, Dānija), pēdējā minētā uzskatīja, ka SKI ir pārkāpusi Dānijas Publisko iepirkumu likumu, jo specifikācijas ir pretrunā aizliegumam veikt sarunas, kas izriet no vienlīdzīgas attieksmes un pārskatāmības principiem. SKI par šo lēmumu cēla prasību Retten i Glostrup (Glostrupas rajona tiesa, Dānija), kas to nodeva Østre Landsret (Austrumu reģiona apelācijas tiesa, Dānija), kura ir iesniedzējtiesa.
Šajā kontekstā Austrumu reģiona apelācijas tiesa uzdeva Tiesai jautājumu, būtībā, vai Direktīvas 2014/24 (
2
) 18. panta 1. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka šajā tiesību normā minētie vienlīdzīgas attieksmes un pārskatāmības principi nepieļauj to, ka tāda publiskā iepirkuma līguma, kas ir sadalīts daļās, slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā pretendentam, kurš ir iesniedzis otro saimnieciski izdevīgāko piedāvājumu, saskaņā ar iepirkuma procedūras dokumentos paredzētajiem noteikumiem tiek piešķirta daļa ar nosacījumu, ka tas piekrīt veikt piegādes un sniegt pakalpojumus saistībā ar šo daļu par tādu pašu cenu kā tā, ko piedāvā pretendents, kurš ir iesniedzis saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu un kuram līdz ar to tikusi piešķirta cita – nozīmīgāka – šī līguma daļa.
Tiesas vērtējums
Atgādinājusi, ka vienlīdzīgas attieksmes un pārskatāmības principi nepieļauj sarunas starp līgumslēdzēju iestādi un kādu no pretendentiem publiskā iepirkuma procedūras ietvaros – un tas nozīmē, ka principā piedāvājums pēc tā iesniegšanas nevar tikt grozīts ne pēc līgumslēdzējas iestādes, ne pēc pretendenta ierosmes –, Tiesa uzskata, ka tāda publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kārtība, kāda izklāstīta pamatlietā aplūkotajās iepirkuma specifikācijās, neietver nekādu sarunu elementu.
Šajā ziņā tā norāda, ka šāda publiskā iepirkuma līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kārtība attiecībā uz visu līguma daļu piešķiršanu garantē viszemākās cenas kritērija ievērošanu un līgumslēdzējai iestādei nav iespējas atkāpties no šī kritērija vai aicināt pretendentu grozīt savu piedāvājumu, jo šai līgumslēdzējai iestādei jābalstās uz cenām, kas piedāvātas pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām, un visā šīs procedūras laikā jāievēro no šiem cenu piedāvājumiem izrietošā klasifikācijas kārtība.
Šādā publiskā iepirkuma procedūrā tās cenas, kas piedāvātas pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa beigām, tieši un galīgi nosaka pretendentu klasifikāciju. Šajā klasifikācijā pretendents, kas piedāvājis viszemāko cenu, ieņem pirmo vietu un tā cena ir tā, par kuru līgums tiks noslēgts visā pilnībā.
Tiesa precizē, ka ar iepirkuma procedūras specifikācijām pretendentam, kurš iesniedz otro saimnieciski izdevīgāko piedāvājumu, sniegtā iespēja iegūt līguma daļu izriet tikai no fakta – kā tas skaidri izriet no iepirkuma procedūras dokumentiem –, ka šis pretendents ieņem otro vietu no piedāvājumos piedāvātajām cenām izrietošajā klasifikācijā.
Tas, vai šī iespēja tiek vai netiek izmantota, ir atkarīgs no minētā pretendenta lēmuma piekrist vai nepiekrist attiecīgās daļas izpildei par tā pretendenta cenu, kurš ir iesniedzis saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu. Šis nosacījums ir viens no iepirkuma specifikācijās formulētajiem līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras noteikumiem. Gadījumā, ja pretendents, kurš iesniedzis otro saimnieciski izdevīgāko piedāvājumu, nepiekrīt pielāgoties šai cenai, pretendentam, kas ieņem trešo vietu no piedāvājumos norādītajām cenām izrietošajā klasifikācijā, jāieņem nostāja šajā jautājumā, un šī kārtībā tiek piemērota tālāk atbilstoši piedāvājumu klasifikācijas kārtībai, ja neviens no pretendentiem nepiekrīt pielāgoties pretendenta, kurš iesniedzis saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu, norādītajai cenai. Ja visi pretendenti, kas ierindoti no otrās līdz pēdējai vietai, atsakās izpildīt šo daļu par šo cenu, pretendentam, kurš iesniedzis saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu, tiek piešķirtas visas līguma daļas.
Tātad neviens no lēmumiem, kurus var pieņemt no otrās līdz pēdējai vietai ierindotie pretendenti, nenozīmē izmaiņas piedāvājumos, kurus tie bija iesnieguši pirms šim nolūkam paredzētā termiņa beigām, vai sarunas ar līgumslēdzēju iestādi. Proti, nevienam pretendentam nav iespējas, grozot piedāvājumu vai veicot jebkādas sarunas, mainīt savu vietu klasifikācijā vai cenu, par kādu tiks noslēgts līgums par jebkuru līguma daļu.
No tā Tiesa secina, ka tāda līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kārtība kā pamatlietā aplūkotā, nepārkāpjot vienlīdzīgas attieksmes un pārskatāmības principus, ir attiecināma uz Būvdarbu, piegādes un pakalpojumu direktīvā paredzēto situāciju, proti, to, kad līgumslēdzēja iestāde nolemj piešķirt līguma slēgšanas tiesības atsevišķās daļās, iepirkuma procedūras dokumentos precizēdama, vai ir atļauts iesniegt piedāvājumu attiecībā uz vienu daļu, vairākām daļām vai visām daļām, un norādot, kādi objektīvi un nediskriminējoši kritēriji tiks piemēroti, lai noteiktu daļu piešķiršanu.
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Tiesa nospriež, ka direktīvā minētie vienlīdzīgas attieksmes un pārskatāmības principi neliedz to, ka tāda publiskā iepirkuma līguma, kas sadalīts daļās, slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā pretendentam, kurš iesniedzis otro saimnieciski izdevīgāko piedāvājumu, saskaņā ar iepirkuma procedūras dokumentos paredzētajiem noteikumiem tiek piešķirta daļa ar nosacījumu, ka tas piekrīt veikt piegādes un sniegt pakalpojumus saistībā ar šo daļu par tādu pašu cenu kā tā, ko piedāvā pretendents, kurš iesniedzis saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu un kuram līdz ar to tikusi piešķirta cita – nozīmīgāka – šī līguma daļa.
(
1
)	Specifikāciju 3.1.1. punkts.
(
2
)	Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV 2014, L 94, 65. lpp., turpmāk tekstā – “Būvdarbu, piegādes un pakalpojumu direktīva”).