62020CJ0534_RES
Kohtuasi C‑534/20
Leistritz AG
versus
LH
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesarbeitsgericht)
Euroopa Kohtu (esimene koda) 22. juuni 2022. aasta otsus
Eelotsusetaotlus – Füüsiliste isikute kaitse isikuandmete töötlemisel – Määrus (EL) 2016/679 – Artikli 38 lõike 3 teine lause – Andmekaitseametnik – Vastutavale töötlejale või volitatud töötlejale kohaldatav keeld andmekaitseametnikku tema ülesannete täitmise eest ametist vabastada või karistada – Õiguslik alus – ELTL artikkel 16 – Sõltumatuse nõue ülesannete täitmisel – Liikmesriigi õigusnormid, mis keelavad andmekaitseametniku töölepingu ülesütlemise ilma mõjuva põhjuseta
Füüsiliste isikute kaitse isikuandmete töötlemisel – Määrus 2016/679 – Andmekaitseametnik – Tähendus – Vastutavale töötlejale või volitatud töötlejale kohaldatav keeld andmekaitseametnikku tema ülesannete täitmise eest ametist vabastada või karistada – Liikmesriigi õigusnormid, mis keelavad andmekaitseametniku töölepingu ülesütlemise ilma mõjuva põhjuseta – Töölepingu ülesütlemine, mis ei ole seotud nimetatud ametniku ülesannete täitmisega – Tingimus – Kooskõla selles määruses ette nähtud eesmärkidega
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2016/679, artikli 38 lõike 3 teine lause)
(vt punktid 21–36 ja resolutsioon)
Kokkuvõte
LH täitis alates 1. jaanuarist 2018 andmekaitseametniku ülesandeid äriühingus Leistritz AG. Sellel äriühingul on Saksa õiguse kohaselt kohustus nimetada andmekaitseametnik. 2018. aasta juulis ütles Leistritz LH töölepingu etteteatamistähtajaga üles, tuginedes äriühingu tegevuse ümberkorraldamisele, mille raames telliti andmekaitseteenused väljastpoolt.
LH töölepingu ülesütlemise vaidlustatud kehtivust sisuliselt arutanud kohtunikud otsustasid, et ülesütlemine on tühine. Saksamaa Liitvabariigi õigusaktide järgi võib LH kui andmekaitseametniku töölepingut üles öelda ilma etteteatamiseta üksnes mõjuval põhjusel. Leistritzi tegevuse ümberkorraldamine ei kujuta endast aga niisugust põhjust.
Pärast seda, kui Leistritz esitas hagi Bundesarbeitsgerichtile (Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim töökohus), soovis see kohus teada, kas isikuandmete kaitse üldmääruse (
1
) kohaselt on lubatud liikmesriigi õigusnorm, millega on andmekaitseametniku töölepingu ülesütlemine seotud rangemate tingimustega kui liidu õiguses.
Oma otsuses leidis Euroopa Kohus, et isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 38 lõike 3 teise lausega (
2
) ei ole vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis näevad ette, et vastutav töötleja või volitatud töötleja võib oma töötajate hulka kuuluva andmekaitseametniku töölepingu üles öelda üksnes mõjuval põhjusel. See arutluskäik on kohaldatav isegi siis, kui ülesütlemine ei ole seotud andmekaitseametniku ülesannete täitmisega, tingimusel et sellised õigusnormid ei kahjusta isikuandmete kaitse üldmääruse eesmärkide saavutamist.
Euroopa Kohtu hinnang
Esimesena rõhutas kohus, et kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 38 lõike 3 teise lausega tähendab vastutava töötleja või volitatud töötleja suhtes kehtestatud keeld andmekaitseametnikku tema ülesannete täitmise eest ametist vabastada või karistada, et andmekaitseametnikku tuleb kaitsta igasuguse otsuse eest, mis toob kaasa tema ametist tagandamise, mis asetab ta ebasoodsasse olukorda või mis kujutab endast karistust. Seega võib andmekaitseametniku töölepingu ülesütlemine tema tööandja poolt, millega lõpetatakse olemasolev töösuhe andmekaitseametniku ja tema tööandja vahel, kujutada endast niisugust otsust. Mis puutub töösuhtesse, siis täpsustas Euroopa Kohus, et isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 38 lõike 3 teist lauset kohaldatakse nii andmekaitseametniku suhtes, kes on vastutava töötleja või volitatud töötleja koosseisuline töötaja, kui ka andmekaitseametniku suhtes, kes täidab ülesandeid vastutava töötleja või volitatud töötlejaga sõlmitud teenuslepingu alusel. Nimetatud säte on niisiis kohaldatav andmekaitseametniku ja vastutava töötleja või volitatud töötleja vahelistes suhetes, sõltumata nendevahelise töösuhte olemusest. Lisaks on nimetatud sättes kehtestatud piirang, mis keelab andmekaitseametniku töölepingut üles öelda tema ülesannete täitmisest tuleneval põhjusel (
3
).
Mis teisena puudutab isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 38 lõike 3 teise lausega taotletavat eesmärki, siis tuleb esiteks rõhutada, et selles määruses (
4
) on märgitud, et andmekaitseametnikel peaks olema sõltumata sellest, kas nad on vastutava töötleja töötajad või mitte, võimalik täita oma kohustusi ja ülesandeid sõltumatul viisil kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse eesmärgiga (
5
). Seega, isikuandmete kaitse üldmääruse (
6
) eesmärk tagada andmekaitseametniku sõltumatus ülesannete täitmisel hõlmab nõuet, et andmekaitseametnik ei saaks oma ülesannete täitmise suhtes juhiseid ja et ta alluks otse vastutava töötleja või volitatud töötleja kõrgeimale juhtimistasandile, ning et tema suhtes kehtiks tema ülesannete täitmisel saladuse hoidmise või konfidentsiaalsuse nõue. Isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 38 lõike 3 teise lause eesmärk on seega tagada andmekaitseametniku sõltumatus ulatuses, milles see säte kaitseb andmekaitseametnikku igasuguse otsuse eest, mis toob kaasa tema ametist tagandamise, mis asetab ta ebasoodsasse olukorda või mis kujutab endast karistust. Siiski ei ole selle sätte eesmärk reguleerida üldiselt vastutava töötleja või volitatud töötleja ja tema töötajate vahelisi töösuhteid.
Kolmanda ja viimasena, mis puudutab isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 38 lõike 3 teise lause konteksti, siis täpsustas Euroopa Kohus, et väljaspool isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 38 lõike 3 teises lauses ette nähtud andmekaitseametniku erilist kaitset ei kuulu vastutava töötleja või volitatud töötleja poolt tööle võetud andmekaitseametniku kaitse töölepingu ülesütlemise eest isikuandmete kaitse üldmääruse alusel vastuvõetavate normide kohaldamisalasse (
7
), vaid sotsiaalpoliitika valdkonda. Selles valdkonnas on liidul ja liikmesriikidel jagatud pädevus (
8
). Liit toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid töötajate kaitse valdkonnas, kui nende tööleping lõpetatakse, kehtestades selle kohta miinimumnõudeid. Seega on igal liikmesriigil temale jäetud pädevuse teostamisel vabadus kehtestada andmekaitseametniku töölepingu ülesütlemise suhtes rohkem kaitsvaid erisätteid, kui need sätted on kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse sätetega. Eelkõige ei tohi selline kõrgendatud kaitse kahjustada isikuandmete kaitse üldmääruse eesmärkide saavutamist. See oleks aga nii, kui kõrgendatud kaitse takistaks vastutava töötleja või volitatud töötleja poolt sellise andmekaitseametniku töölepingu ülesütlemist, kellel ei ole enam oma ülesannete täitmiseks nõutavaid kutsealaseid oskusi või kes ei täida ülesandeid vastavalt isikuandmete kaitse üldmääruse sätetele.
(
1
)	Vt eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määruse (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT 2016, L 119, lk 1, edaspidi „isikuandmete kaitse üldmäärus“) artikli 38 lõike 3 teine lause.
(
2
)	Isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 38 lõike 3 teise lause kohaselt ei saa vastutav töötleja või volitatud töötleja andmekaitseametnikku tema ülesannete täitmise eest ametist vabastada ega karistada.
(
3
)	Vastavalt isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 39 lõike 1 punktile b hõlmavad need ülesanded eelkõige järelevalvet liidu või liikmesriikide andmekaitsealaste õigusnormide järgimise ja vastutava töötleja või volitatud töötleja sise-eeskirjade järgimise üle isikuandmete kaitse valdkonnas.
(
4
)	Ja eelkõige isikuandmete kaitse üldmääruse põhjendus 97.
(
5
)	Isikuandmete kaitse üldmääruse eesmärk, nagu nähtub selle põhjendusest 10, on eelkõige tagada liidus füüsiliste isikute kõrgetasemeline kaitse.
(
6
)	Nagu tuleneb isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 38 lõike 3 esimesest, teisest ja kolmandast lausest ning artikli 38 lõikest 5.
(
7
)	ELTL artikli 16 lõige 2, mis on isikuandmete kaitse üldmääruse õiguslik alus, võimaldab kehtestada reeglid isikuandmete töötlemise osas füüsiliste isikute kaitse kohta ja selliste andmete vaba liikumise kohta.
(
8
)	ELTL artikli 4 lõike 2 punkti b kohaselt.