62020TJ0546_RES
Kohtuasi T‑546/20
Sopra Steria Benelux SAjaUnisys Belgium SA
versus
Euroopa Komisjon
Üldkohtu (viies koda) 1. detsembri 2021. aasta otsus
Teenuste hanked – Hankemenetlus – Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi IT‑platvormide spetsifikatsiooni, arenduse, hoolduse ja toe teenused – Pakkuja pakkumuse tagasilükkamine ja lepingu sõlmimine teise pakkujaga – Põhjendamiskohustus – Põhjendamatult madala maksumusega pakkumus
Euroopa Liidu hanked – Lepingu sõlmimine hankemenetluses – Institutsioonide kaalutlusõigus – Kohtulik kontroll – Piirid
(vt punkt 32)
Institutsioonide aktid – Põhjendamine – Kohustus – Ulatus – Põhjendamiskohustuse hindamine juhtumi asjaolude alusel – Vajadus täpsustada kõiki asjakohaseid faktilisi ja õiguslikke asjaolusid – Puudumine
(ELTL artikli 296 teine lõik; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikli 41 lõike 2 punkt c)
(vt punktid 34–37)
Institutsioonide aktid – Põhjendamine – Kohustus – Ulatus – Põhjendamiskohustuse hindamine juhtumi asjaolude alusel – Teenuste riigihankemenetluses tehtud otsus lükata pakkumus tagasi – Kohustus edastada kirjaliku taotluse alusel teave eduka pakkumuse omaduste, suhteliste eeliste, makstud hinna või lepingu maksumuse kohta ning selle pakkuja nimi, kellega leping sõlmitakse
(ELTL artikkel 296; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2018/1046, artikkel 170 ja I lisa)
(vt punktid 38–40)
Euroopa Liidu hanked – Lepingu sõlmimine hankemenetluses – Põhjendamatult madala maksumusega pakkumus – Hankija kohustus pakkuja ära kuulata – Pakkumuse põhjendamatult madala maksumuse kontrollimine hankija poolt – Arvesse võetavad asjaolud
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2018/1046, I lisa)
(vt punktid 44–49)
Euroopa Liidu hanked – Lepingu sõlmimine hankemenetluses – Põhjendamatult madala maksumusega pakkumus – Põhjendamiskohustus – Ulatus – Edutu pakkuja sõnaselge taotlus – Põhjendamiskohustus – Ulatus
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2018/1046, artikli 170 lõige 3 ja I lisa)
(vt punktid 50–54, 60, 65)
Kokkuvõte
Euroopa Komisjon avaldas 6. detsembril 2019. aastal hanketeate seoses kahest osast (
1
) koosneva hankega, mis puudutas komisjoni maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi IT‑platvormide spetsifikatsiooni, arenduse, hoolduse ja 3. taseme toe teenuseid.
Hagejad Sopra Steria Benelux SA ja Unisys Belgium SA esitasid 27. veebruaril 2020 konsortsiumina ühise pakkumuse.
Komisjon teavitas 2. juuli 2020. aasta otsuses hagejaid sellest, et nende pakkumus hankeosale A lükati tagasi, sest see ei olnud majanduslikult soodsaim, ning et hankeleping sõlmiti teise pakkujaga. Hagejad esitasid Üldkohtule hagi selle otsuse tühistamiseks.
Üldkohus rahuldas oma kohtuotsuses hagejate hagi ja tühistas 2. juuli 2020. aasta otsuse hankeosa A kohta, sest hankija põhjendas ebapiisavalt, miks tema arvates ei tundunud eduka pakkuja pakkumuse maksumus põhjendamatult madal. Lisaks täpsustas kohus, millise ulatusega on põhjendamiskohustus, mis hankijal teavet taotlevate edutute pakkujate suhtes on, kui ta on leidnud, et edukas pakkumus ei tundunud olevat põhjendamatult madala maksumusega.
Üldkohtu hinnang
Esimesena leidis Üldkohus – olles tuletanud meelde väljakujunenud kohtupraktikat ametiasutuste põhjendamiskohustuse ja tõhusa õiguskaitse valdkonnas –, et Euroopa Liidu hankeid reguleerivad eeskirjad näevad ette, et edututele pakkujatele esitatakse põhjendused kahes osas (
2
). Kõigepealt teavitab hankija kõiki edutuid pakkujaid sellest, et nende pakkumus on tagasi lükatud, ja tagasilükkamise põhjustest. Kui mõni edutu pakkuja, kes ei ole menetlusest kõrvalejätmist põhjustavas olukorras ja täidab valikukriteeriumid, esitab talle kirjaliku taotluse, edastab hankija seejärel võimalikult kiiresti, kuid igal juhul hiljemalt 15 päeva jooksul alates selle taotluse saamisest teabe eduka pakkumuse omaduste ja suhteliste eeliste kohta, makstud hinna või lepingu maksumuse ning selle pakkuja nime, kellega leping sõlmitakse (
3
). Selline põhjenduste kahes osas esitamine on kooskõlas põhjendamiskohustuse eesmärgiga, milleks on võimaldada esiteks huvitatud isikutel võetud meetme põhjusi mõista, et oma õigusi kaitsta, ning teiseks liidu kohtul kontrolli teostada.
Teisena tuletas Üldkohus hankija põhjendamiskohustuse ulatuse osas – kui hankija leiab, et edukas pakkumus ei tundu olevat põhjendamatult madala maksumusega – esiteks meelde, et hankija annab pakkumuste põhjendamatult madala maksumuse kohta hinnangu kahes osas. Esimeses osas hindab hankija, kas pakkumuses esitatud hind või maksumus tundub olevat põhjendamatult madal (
4
). Seega tuleb välja selgitada ainult see, kas esitatud pakkumused sisaldavad mõnd näitajat, mis tekitab kahtluse, et need võivad olla põhjendamatult madala maksumusega. Kui esitatud pakkumused ei tundu olevat põhjendamatult madala maksumusega, võib hankija jätkata nende hindamist ja hankelepingu sõlmimise menetlust. Seevastu siis, kui on kahtlusi tekitavaid näitajaid, peab hankija teises osas kontrollima selle pakkumuse koostisosi, veendumaks, et see ei ole põhjendamatult madala maksumusega. Sellisel juhul on hankijal kohustus anda küsimuse all olevale pakkujale võimalus põhjendada, miks ta leiab, et tema pakkumus ei ole põhjendamatult madala maksumusega. Seejärel peab hankija antud selgitusi hindama ja tegema kindlaks, kas kõnealune pakkumus on põhjendamatult madala maksumusega. Kui see on nii, siis on tal kohustus see tagasi lükata.
Lõpuks tõdes Üldkohus, et kui hankija leiab, et edukas pakkumus ei tundu olevat põhjendamatult madala maksumusega, on hankija põhjendamiskohustus piiratud ulatusega. Selle põhjuseks võib eelkõige pidada asjaolu, et hankija annab pakkumuse põhjendamatult madala maksumuse kohta esimeses osas vaid prima facie hinnangu. Nimelt tähendaks tema kohustamine üksikasjalikult põhjendama, miks pakkumus ei tundu talle olevat põhjendamatult madala maksumusega, analüüsi kahe etapi eristamise arvesse võtmata jätmist. Eeskätt siis, kui hankija tunnistab pakkumuse edukaks, ei ole ta kohustatud igale talle esitatud põhjendamistaotlusele (
5
) vastates sõnaselgelt põhjendama, miks edukas pakkumus ei tundunud talle olevat põhjendamatult madala maksumusega. Kui hankija on pakkumuse edukaks tunnistanud, siis järeldub sellest nimelt kaudselt, kuid kindlalt, et ta leidis, et ei olnud näitajaid, mis viitaksid selle põhjendamatult madalale maksumusele. Need põhjendused tuleb edutule pakkujale, kes seda sõnaselgelt taotleb, aga teatavaks teha, sest niisugused põhjendused annavad talle teavet eduka pakkumuse omaduste ja suhteliste eeliste oluliste aspektide kohta. Lisaks ei piisa sellest, kui hankija piirdub lihtsalt tõdemusega, et hankemenetluses edukaks tunnistatud pakkumus ei ole põhjendamatult madala maksumusega, või märkimisega, et tema arvates ei olnud see pakkumus põhjendamatult madala maksumusega.
Lõpuks täpsustas Üldkohus, et juhul kui ühelt poolt on ainsana pakkumused esitanud edutu ja eduka pakkuja pakkumuste hinnad märkimisväärselt erinevad ja teiselt poolt on eduka pakkumuse hind ainus võrdluskriteerium, mis võimaldab tuvastada, kas leidub näitaja selle kohta, et eduka pakkumuse maksumust võib pidada põhjendamatult madalaks, peab hankija edastama taotluse esitanud edutule pakkujale teabe, mis võimaldab tal saada teada piisavalt paljudest asjaoludest, et mõista, millistel põhjustel ei tundunud edukas pakkumus olevat põhjendamatult madala maksumusega, ja vajaduse korral vaidlustada selle hinnangu põhjendatust.
(
1
)	Hankeosa A „edasiarendusteenused CCN/CSI platvormi jaoks“ ja hankeosa B „edasiarendusteenused CCN2(ng), SPEED2(ng), CDCO/TSOAP ja SSV platvormide jaoks“.
(
2
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määruse (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT 2018, L 193, lk 1; edaspidi „finantsmäärus“), artikkel 170 ja I lisa punkt 31.
(
3
)	Finantsmääruse artikli 170 lõige 3 ja I lisa punkt 31.2.
(
4
)	Finantsmääruse I lisa punkt 23.1.
(
5
)	Põhjendamistaotlus esitatakse finantsmääruse artikli 170 lõike 3 alusel.