62023CJ0513
ROZSUDOK SÚDNEHO DVORA (deviata komora)
z 24. októbra 2024 (
*1
)
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Postupy zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby – Smernica 2014/24/EÚ – Verejné zákazky na práce – Článok 42 ods. 3 písm. b) – Technické špecifikácie – Výraz ‚alebo rovnocenné‘ – Odkaz na technické normy – Nariadenie (EÚ) č. 305/2011 – Smernica 2014/35/EÚ“
Vo veci C‑513/23,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 267 ZFEÚ, podaný rozhodnutím Аdministrativen săd Pleven (Správny súd Pleven, Bulharsko) z 28. júla 2023 a doručený Súdnemu dvoru 9. augusta 2023, ktorý súvisí s konaním:
Obština Pleven
proti
Răkovoditel na Upravljavaštija organ na Operativna programa „Regioni v rastež“ 2014 – 2020,
SÚDNY DVOR (deviata komora),
v zložení: predseda tretej komory C. Lycourgos (spravodajca), vykonávajúci funkciu sudcu deviatej komory, sudcovia S. Rodin a O. Spineanu‑Matei,
generálny advokát: M. Campos Sánchez‑Bordona,
tajomník: A. Calot Escobar,
so zreteľom na písomnú časť konania,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
–
Obština Pleven, v zastúpení: M. Manolova‑Najdenova, advokat,
–
rakúska vláda, v zastúpení: A. Posch a J. Schmoll, splnomocnení zástupcovia,
–
Európska komisia, v zastúpení: A. Spina, G. Wils a I. Zalogin, splnomocnení zástupcovia,
so zreteľom na rozhodnutie prijaté po vypočutí generálneho advokáta, že vec bude prejednaná bez jeho návrhov,
vyhlásil tento
Rozsudok
1
Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 42 ods. 3 písm. b) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 94, 2014, s. 65), zmenenej delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2019/1828 z 30. októbra 2019 (Ú. v. EÚ L 279, 2019, s. 25) (ďalej len „smernica 2014/24“), v spojení s bodom 2 prílohy VII k tejto smernici.
2
Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi Obština Pleven (obec Pleven, Bulharsko) a răkovoditel na Upravljavaštija organ na Operativna programa „Regioni v rastež“ 2014 – 2020 (vedúci riadiaceho orgánu operačného programu „Rozvojové regióny“ 2014 – 2020, Bulharsko) vo veci rozhodnutia, ktorým tento orgán uložil tejto obci povinnosť opraviť výdavky oprávnené na financovanie projektu týkajúceho sa udržateľného mestského prostredia týmto operačným programom, a to z dôvodu údajného porušenia pravidiel verejného obstarávania.
Právny rámec
Právo Únie
Smernica 98/34/ES
3
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES z 22. júna 1998, ktorou sa stanovuje postup pri poskytovaní informácií v oblasti technických predpisov a pravidiel vzťahujúcich sa na služby informačnej spoločnosti (Ú. v. ES L 204, 1998, s. 37; Mim. vyd. 13/020, s. 337), ktorá v čase skutkových okolností sporu vo veci samej už nebola účinná, je relevantná z hľadiska uplatniteľnej právnej úpravy Únie. Príloha I k tejto smernici s názvom „Európske organizácie pre normalizáciu“ obsahovala tento zoznam:
„CEN
Európsky výbor pre normalizáciu
CENELEC
Európska Komisia pre elektrotechnickú normalizáciu
ETSI
Európsky inštitút pre telekomunikačné normy.“
4
Článok 6 ods. 3 uvedenej smernice stanovoval, že Európska komisia môže vyzvať európske organizácie pre normalizáciu, aby v rámci stanoveného časového limitu spracovali európsku normu.
Nariadenie (EÚ) č. 305/2011
5
Článok 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 305/2011 z 9. marca 2011, ktorým sa ustanovujú harmonizované podmienky uvádzania stavebných výrobkov na trh a ktorým sa zrušuje smernica Rady 89/106/EHS (Ú. v. EÚ L 88, 2011, s. 5), uvádza:
„Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
…
11.
‚harmonizovaná norma‘ je norma, ktorú prijala niektorá z európskych organizácií pre normalizáciu uvedených v prílohe I k smernici 98/34/ES na základe žiadosti vydanej Komisiou, v súlade s článkom 6 uvedenej smernice;
…“
6
Článok 17 ods. 5 tohto nariadenia stanovuje:
„Komisia posúdi zhodu harmonizovaných noriem vypracovaných európskymi organizáciami pre normalizáciu s príslušnými mandátmi.
Komisia uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie zoznam odkazov na harmonizované normy, ktoré sú v zhode s príslušnými mandátmi.
Pri každej harmonizovanej norme sa v zozname uvedú:
a)
odkazy na nahradené harmonizované technické špecifikácie, ak takéto odkazy existujú;
b)
dátum začiatku obdobia paralelnej platnosti;
c)
dátum konca obdobia paralelnej platnosti.
Komisia uverejní všetky aktualizácie tohto zoznamu.
Odo dňa začiatku obdobia paralelnej platnosti je možné používať harmonizovanú normu na účel vyhlásenia o parametroch stavebného výrobku, na ktorý sa vzťahuje. Národné organizácie pre normalizáciu majú povinnosť transponovať harmonizované normy v súlade so smernicou 98/34/ES.
Bez toho, aby boli dotknuté články 36 až 38, je odo dňa konca obdobia paralelnej platnosti harmonizovaná norma jediným prostriedkom použiteľným na vypracovanie vyhlásenia o parametroch pre stavebný výrobok, na ktorý sa vzťahuje.
Na konci obdobia paralelnej platnosti sa konfliktné národné normy zrušia a členské štáty ukončia platnosť všetkých konfliktných vnútroštátnych ustanovení.“
Nariadenie (EÚ) č. 1025/2012
7
Podľa článku 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1025/2012 z 25. októbra 2012 o európskej normalizácii, ktorým sa menia a dopĺňajú smernice Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 87/95/EHS a rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (Ú. v. EÚ L 316, 2012, s. 12):
„Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
1.
‚norma‘ je technická špecifikácia prijatá uznaným normalizačným orgánom na opakované alebo nepretržité používanie; súlad s ňou nie je povinný a je jednou z nasledujúcich technických špecifikácií:
a)
‚medzinárodná norma‘ je norma prijatá medzinárodným normalizačným orgánom;
b)
‚európska norma‘ je norma prijatá jednou z európskych normalizačných organizácií;
c)
‚harmonizovaná norma‘ je európska norma, ktorá bola prijatá na základe požiadavky Komisie na uplatňovanie harmonizovaných právnych predpisov Únie;
d)
‚národná norma‘ je norma prijatá národným normalizačným orgánom;
…“
Smernica 2014/24
8
Odôvodnenie 74 smernice 2014/24 znie:
„Technické špecifikácie vypracované verejnými obstarávateľmi musia umožňovať, aby bolo verejné obstarávanie otvorené hospodárskej súťaži, ako aj dosiahnutie cieľov udržateľnosti. Na tento účel by malo byť možné predložiť ponuky, ktoré odrážajú rozmanitosť technických riešení, noriem a technických špecifikácií na trhu vrátane tých, ktoré sú vypracované na základe kritérií výkonnosti naviazaných na životný cyklus a udržateľnosť procesu produkcie prác, tovaru a služieb.
Technické špecifikácie by sa preto mali formulovať takým spôsobom, aby sa zabránilo umelému zúženiu hospodárskej súťaže na základe požiadaviek, ktoré zvýhodňujú konkrétny hospodársky subjekt tým, že sa do nich budú premietať kľúčové charakteristické znaky tovarov, služieb alebo prác, ktoré tento hospodársky subjekt zvyčajne ponúka. Vypracovanie technických špecifikácií, pokiaľ ide o funkčné a výkonnostné požiadavky, vo všeobecnosti umožňuje dosiahnuť uvedený cieľ tým najlepším spôsobom. Požiadavky súvisiace s funkčnosťou a výkonnosťou sú zároveň vhodným prostriedkom na podporu inovácie vo verejnom obstarávaní a mali by sa využívať v čo najväčšej miere. Tam, kde sa odkazuje na európsku normu, alebo v prípade, že takáto norma neexistuje, na vnútroštátnu normu, by mali verejní obstarávatelia zvážiť ponuky založené na rovnocenných ustanoveniach. Dokázanie rovnocennosti s požadovanou značkou by malo byť povinnosťou hospodárskeho subjektu.
Na dokázanie rovnocennosti by malo byť možné požiadať uchádzačov, aby predložili dôkazy overené treťou stranou. V prípade, že dotknutý hospodársky subjekt nemá prístup k takýmto osvedčeniam alebo skúšobným protokolom, alebo ak nemá možnosť ich získať v príslušnej lehote, by však mal mať možnosť predložiť aj iné primerané dôkazové prostriedky, ako je napríklad technická dokumentácia výrobcu, a to za predpokladu, že dotknutý hospodársky subjekt tým dokáže, že stavebné práce, tovar alebo služby spĺňajú požiadavky alebo kritériá stanovené v technických špecifikáciách, kritériá na vyhodnotenie ponúk alebo podmienky plnenia zákazky.“
9
Článok 4 tejto smernice stanovuje:
„Táto smernica sa uplatňuje na obstarávania, ktorých predpokladaná hodnota bez dane z pridanej hodnoty (DPH) sa rovná alebo je vyššia ako tieto finančné limity:
a)
5350000 [eur] pre verejné zákazky na uskutočnenie stavebných prác;
…“
10
Článok 42 uvedenej smernice stanovuje:
„…
2.   Technické špecifikácie umožňujú hospodárskym subjektom rovnaký prístup k postupu obstarávania a nesmú mať za následok vytváranie neopodstatnených prekážok otváraniu verejného obstarávania hospodárskej súťaži.
3.   Bez toho, aby boli dotknuté záväzné vnútroštátne technické pravidlá, pokiaľ sú zlučiteľné s právom Únie, sa technické špecifikácie formulujú jedným z týchto spôsobov:
…
b)
odkazom na technické špecifikácie a podľa poradia na: vnútroštátne normy, ktorými sa transponujú európske normy; európske technické osvedčenia; spoločné technické špecifikácie; medzinárodné normy; iné technické referenčné systémy zavedené európskymi úradmi pre normalizáciu, alebo ak takéto špecifikácie neexistujú, odkazom na vnútroštátne normy, vnútroštátne technické osvedčenia alebo vnútroštátne technické špecifikácie týkajúce sa dizajnu, kalkulácií, vykonania prác a použitia tovaru; každý odkaz je doplnený slovami ‚alebo rovnocenné‘;
…
5.   Ak verejný obstarávateľ využíva možnosť odkazu na technické špecifikácie uvedené v ods. 3 písm. b), nesmie zamietnuť ponuku z dôvodu, že ponúkané práce, tovar alebo služby nespĺňajú technické špecifikácie, na ktoré odkazuje, ak uchádzač vo svojej ponuke akýmkoľvek vhodným spôsobom, vrátane spôsobu preukázania uvedeného v článku 44, preukáže, že navrhované riešenia rovnocenne spĺňajú požiadavky vymedzené v technických špecifikáciách.
…“
11
Podľa článku 44 tej istej smernice:
„1.   Verejní obstarávatelia môžu od hospodárskych subjektov požadovať, aby na preukázanie súladu s požiadavkami alebo kritériami stanovenými v technických špecifikáciách, kritériách na vyhodnotenie ponúk alebo podmienkach plnenia zákazky predložili skúšobný protokol vypracovaný orgánom posudzovania zhody alebo osvedčenie vydané takýmto orgánom.
Ak verejní obstarávatelia požadujú predloženie osvedčení vydaných osobitným orgánom posudzovania zhody, verejní obstarávatelia musia akceptovať aj osvedčenia iných rovnocenných orgánov posudzovania zhody.
…
2.   Ak dotknutý hospodársky subjekt nemal prístup k osvedčeniam alebo skúšobným protokolom uvedeným v odseku 1, alebo ak nemal možnosť získať ich v príslušných lehotách, a to za predpokladu, že za tento chýbajúci prístup nenesie tento subjekt zodpovednosť, verejní obstarávatelia popri dôkazových prostriedkoch uvedených v odseku 1 akceptujú iné vhodné dôkazové prostriedky, ako napríklad technickú dokumentáciu výrobcu, ak tento dotknutý hospodársky subjekt týmto dokáže, že práce, tovar alebo služby, ktoré poskytuje, spĺňajú požiadavky alebo kritériá stanovené v technických špecifikáciách, kritériách na vyhodnotenie ponúk alebo podmienkach plnenia zákazky.
3.   Členské štáty sprístupnia ostatným členským štátom na požiadanie akékoľvek informácie týkajúce sa dôkazov a dokumentov predložených v súlade s…odsekom 1 a 2 tohto článku. …“
12
Príloha VII k smernici 2014/24 stanovuje:
„Na účely tejto smernice:
…
2.
‚norma‘ je technická špecifikácia prijatá uznávaným orgánom pre normalizáciu pre opakované alebo stále uplatňovanie, dodržiavanie ktorej nie je povinné a ktorá patrí do jednej z týchto kategórií:
a)
‚medzinárodná norma‘ je norma prijatá medzinárodnou organizáciou pre normalizáciu a sprístupnená širokej verejnosti;
b)
‚európska norma‘ je norma prijatá európskou organizáciou pre normalizáciu a sprístupnená širokej verejnosti;
c)
‚vnútroštátna norma‘ je norma prijatá vnútroštátnou organizáciou pre normalizáciu a sprístupnená širokej verejnosti;
…“
Smernica 2014/35/EÚ
13
Článok 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/35/EÚ z 26. februára 2014 o harmonizácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa sprístupnenia elektrického zariadenia určeného na používanie v rámci určitých limitov napätia na trhu (Ú. v. EÚ L 96, 2014, s. 357), uvádza:
„Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
…
9.
‚harmonizovaná norma‘ je harmonizovaná norma vymedzená v článku 2 ods. 1 písm. c) nariadenia [č. 1025/2012];
…“
Bulharské právo
14
Podľa článku 48 ods. 2 Zakon za obštestvenite porăčki (zákon o verejnom obstarávaní, DV č. 13 zo 16. februára 2016) v znení uplatniteľnom na spor vo veci samej (ďalej len „zákon o verejnom obstarávaní“) sa každý odkaz na normu, špecifikáciu, technické posúdenie alebo technické schválenie doplní slovami „alebo rovnocenné“.
Spor vo veci samej a prejudiciálna otázka
15
Dňa 10. júla 2020 obec Pleven uzavrela administratívnu zmluvu s Ministerstvo na regionalnoto razvitie i blagoustrojstvoto (Ministerstvo regionálneho rozvoja a verejných prác, Bulharsko) s cieľom získať v rámci Operativna programa „Regioni v rastež“ 2014 – 2020 (operačný program „Rozvojové regióny“ 2014 – 2020) dotáciu na financovanie projektu, ktorý prispieva k udržateľnému mestskému prostrediu.
16
V tomto rámci táto obec zorganizovala verejné obstarávanie s názvom „Realizácia stavebných a montážnych prác – rekonštrukcia lineárnych objektov mestského prostredia v obci Pleven, rozdelená na tri samostatné časti“. Technické špecifikácie časti č. 1 odkazovali na normy BDS 624:87 (Betónové obrubníky), BDS EN 1340:2005 (Betónové chodníkové obrubníky. Požiadavky a skúšobné metódy) a EN 60332‑1‑2 (Požiarne skúšky elektrických a optických káblov. Časť 1-2. Skúška vertikálneho šírenia ohňa na izolovanom vodiči alebo kábli. Skúšobný postup pre zmesový plameň 1 kW). Tieto technické špecifikácie neobsahovali slová „alebo rovnocenné“.
17
Dňa 19. februára 2021 bol pre každú časť verejnej zákazky určený úspešný uchádzač. Dňa 23. marca 2021 bola s úspešným uchádzačom o časť č. 1 uzavretá zmluva v hodnote 1449180,17 bulharského leva (BGN) (približne 740000 eur) bez DPH.
18
Rozhodnutím z 20. marca 2023 vedúci riadiaceho orgánu operačného programu „Rozvojové regióny“ 2014 – 2020 uložil povinnosť finančnej opravy výdavkov oprávnených na dotáciu bulharského štátu, zodpovedajúcej 25 % tejto sumy. Táto povinnosť finančnej opravy bola uložená najmä z dôvodu, že predmetný postup verejného obstarávania nebol vykonaný v súlade s článkom 48 ods. 2 zákona o verejnom obstarávaní, ktorým sa preberá článok 42 smernice 2014/24 a ktorý okrem iného stanovuje, že všetky technické špecifikácie verejného obstarávania formulované odkazom na normu musia byť doplnené slovami „alebo rovnocenné“. Vynechaním takejto zmienky obec Pleven neodôvodnene obmedzila možnosť každého hospodárskeho subjektu, ktorý by mal záujem zúčastniť sa na tomto postupe verejného obstarávania, čo má finančný dosah, keďže tým vzniklo riziko poškodenia rozpočtu Európskej únie.
19
Obec Pleven podala na Administrativen săd Pleven (Správny súd Pleven, Bulharsko), vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania, žalobu, v ktorej navrhla zrušenie tohto rozhodnutia. Tvrdí, že vynechanie slov „alebo rovnocenné“ nemalo za následok odradenie potenciálnych účastníkov uvedeného konania. Stavebné výrobky totiž musia spĺňať podstatné požiadavky stanovené v nariadení č. 305/2011. Normy BDS EN 1340:2005 a EN 60332-1-2 predstavujú „harmonizované normy“ v zmysle tohto nariadenia. Neexistujú teda normy, ktoré by s nimi boli rovnocenné, a akákoľvek iná norma by bola v rozpore s uplatniteľnou právnou úpravou.
20
V tejto súvislosti podľa vysvetlení uvedených v liste od Bălgarski institut po standartizacija (Bulharský inštitút pre normalizáciu), ktorý bol predložený vnútroštátnemu súdu, bulharská norma BDS EN 1340:2005, platná v čase vypracovania tohto listu v roku 2005, nahradila bulharskú normu BDS 624:1987. Norma BDS EN 60332‑1‑2:2006 je bulharskou normou, ktorá zavádza európsku normu totožnú s medzinárodnou normou IEC 60332-1-2:2004. Koncept rovnocennosti nemá zmysel v oblasti medzinárodnej, európskej alebo vnútroštátnej normalizácie, ktorej zásada spočíva práve v stanovení jednej normy pre každý predmet.
21
Vzhľadom na skutočnosť, že predmetná verejná zákazka je financovaná z rozpočtu Únie, vnútroštátny súd poukazuje na to, že podľa bodu 2 prílohy VII k smernici 2014/24 je „norma“ technickou špecifikáciou, ktorej dodržiavanie nie je povinné.
22
Podľa tohto súdu sú pritom normy, o ktoré ide v konaní pred ním, harmonizovanými normami v zmysle nariadenia č. 305/2011. Vzhľadom na bod 40 rozsudku z 27. októbra 2016, James Elliott Construction (C‑613/14, EU:C:2016:821), ako aj na body 65 a 66 rozsudku zo 17. decembra 2020, Nemecko/Komisia (C‑475/19 P a C‑688/19 P, EU:C:2020:1036), uvedený súd usudzuje, že takéto normy možno považovať za záväzné.
23
Na tomto základe sa ten istý súd pýta, či tieto normy patria do pôsobnosti článku 42 ods. 3 písm. b) smernice 2014/24 a či verejný obstarávateľ má povinnosť alebo právo vyžadovať rovnocennú normu.
24
Za týchto podmienok Administrativen săd Pleven (Správny súd Pleven) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru túto prejudiciálnu otázku:
„Má sa článok 42 ods. 3 písm. b) v spojení s bodom 2 prílohy VII [k smernici 2014/24] vykladať v tom zmysle, že pripúšťa vnútroštátnu právnu úpravu a judikatúru, podľa ktorých je verejný obstarávateľ v rámci verejného obstarávania vždy povinný uviesť v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania výraz ‚alebo rovnocenné‘ vo vzťahu k vyžadovanej norme, a to aj v prípade, že vyžaduje dodržanie harmonizovanej normy platnej podľa [nariadenia č. 305/2011] alebo vydanej na základe zrušenej smernice Rady 89/106/EHS [z 21. decembra 1988 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na stavebné výrobky (Ú. v. ES L 40, 1989, s. 12; Mim. vyd. 13/009, s. 296)]?“
O prejudiciálnej otázke
25
Svojou prejudiciálnou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 42 ods. 3 písm. b) smernice 2014/24 vykladať v tom zmysle, že nebráni vnútroštátnej právnej úprave, ktorá od verejných obstarávateľov vyžaduje, aby doplnili výraz „alebo rovnocenné“ vo všetkých prípadoch, keď sú technické špecifikácie uvedené v súťažných podkladoch formulované s odkazom na vnútroštátne normy preberajúce európske normy, vrátane harmonizovaných noriem patriacich do pôsobnosti nariadenia č. 305/2011.
26
Na úvod treba poznamenať, že návrh na začatie prejudiciálneho konania neumožňuje preukázať, že predpokladaná hodnota zákazky dotknutej vo veci samej je rovnaká alebo vyššia ako prahová hodnota 5350000 eur, ako je stanovená článkom 4 písm. a) smernice 2014/24, pokiaľ ide o verejné zákazky na práce, a že preto táto zákazka patrí do pôsobnosti tejto smernice.
27
Ako však vyplýva z ustálenej judikatúry Súdneho dvora, ak sa vnútroštátna právna úprava priamo a bezpodmienečne prispôsobí v riešeniach, ktoré stanovuje pre situácie, na ktoré sa nevzťahuje akt práva Únie, riešeniam prijatým týmto aktom, existuje určitý záujem Únie na tom, aby sa ustanovenia prevzaté z uvedeného aktu vykladali jednotne. To totiž umožňuje vyhnúť sa budúcim výkladovým rozdielom a zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s týmito situáciami a so situáciami, ktoré patria do pôsobnosti uvedených ustanovení (rozsudok zo 7. decembra 2023, Obština Razgrad, C‑441/22 a C‑443/22, EU:C:2023:970, bod 39 a citovaná judikatúra).
28
V tejto súvislosti Súdny dvor už rozhodol, že zákon o verejnom obstarávaní, ktorým bola do bulharského právneho poriadku prebratá smernica 2014/24, sa všeobecnejšie uplatňuje na všetky postupy verejného obstarávania financované z európskych fondov bez ohľadu na hodnotu dotknutých zákaziek (rozsudok zo 7. decembra 2023, Obština Razgrad, C‑441/22 a C‑443/22, EU:C:2023:970, bod 40 a citovaná judikatúra).
29
Z návrhu na začatie prejudiciálneho konania pritom vyplýva, že verejná zákazka dotknutá vo veci samej je financovaná z rozpočtu Únie a že zákon o verejnom obstarávaní preberá do bulharského práva článok 42 ods. 3 písm. b) smernice 2014/24, a tak sa na túto verejnú zákazku uplatňujú pravidlá uvedené v tomto ustanovení.
30
Za týchto podmienok skutočnosť, že predpokladaná hodnota zákazky dotknutej vo veci samej nevyplýva z tohto návrhu, nebráni tomu, aby Súdny dvor odpovedal na prejudiciálnu otázku.
31
Vzhľadom na tieto úvodné spresnenia treba poznamenať, že článok 42 ods. 3 písm. b) smernice 2014/24 stanovuje, že technické špecifikácie sa formulujú odkazom okrem iného a podľa poradia na vnútroštátne normy, ktorými sa preberajú európske normy, na medzinárodné normy alebo vnútroštátne normy. Toto ustanovenie tiež stanovuje, že „každý odkaz“ je doplnený slovami „alebo rovnocenné“.
32
Zo znenia uvedeného ustanovenia vyplýva, že výraz „alebo rovnocenné“ sa musí doplniť vždy, ak sú technické špecifikácie formulované odkazom na normy, vrátane vnútroštátnych noriem preberajúcich európske normy. To isté ustanovenie nestanovuje žiadnu výnimku, pokiaľ ide o harmonizované normy v zmysle článku 2 bodu 11 nariadenia č. 305/2011.
33
Takáto požiadavka je navyše v súlade s bodom 2 prílohy VII k smernici 2014/24, ktorý definuje pojem „norma“ tak, že zodpovedá technickej špecifikácii prijatej uznávaným orgánom pre normalizáciu, medzinárodným, európskym alebo vnútroštátnym, pre opakované alebo stále uplatňovanie, ktorej dodržiavanie nie je povinné a ktorá je sprístupnená verejnosti.
34
V dôsledku toho nemožno vytýkať vnútroštátnej právnej úprave, že od verejných obstarávateľov vyžaduje, aby doplnili výraz „alebo rovnocenné“ vo všetkých prípadoch, v ktorých sú technické špecifikácie formulované odkazom na normy.
35
Tento výklad je potvrdený konštatovaním, že v súlade s článkom 42 ods. 5 tejto smernice, ak ponúkané práce, tovar alebo služby nespĺňajú technické špecifikácie formulované podľa článku 42 ods. 3 písm. b) uvedenej smernice odkazom na normy, uchádzač môže vo svojej ponuke preukázať, že navrhované riešenia rovnocenne spĺňajú požiadavky vymedzené v týchto technických špecifikáciách.
36
Posúdenie obsiahnuté v bode 34 tohto rozsudku je podporené aj cieľom smernice 2014/24 uvedeným v odôvodnení 74 tejto smernice, ktorým je zabezpečiť, aby technické špecifikácie vypracované verejnými obstarávateľmi umožňovali otvoriť verejné obstarávanie hospodárskej súťaži a odrážať okrem iného rozmanitosť technických riešení existujúcich na trhu.
37
Z vyššie uvedeného vyplýva, že v prejednávanej veci je irelevantné, že norma EN 1340:2003 prebratá normou BDS EN 1340:2005, ktorú uvádza vnútroštátny súd, sa nachádza bez toho, aby bola neskôr nahradená alebo vyhlásená za obsolentnú, v zozname harmonizovaných noriem uvedenom v poslednom oznámení Komisie uverejnenom v Úradnom vestníku Európskej únie v rámci vykonávania nariadenia č. 305/2011 (Ú. v. EÚ C 92, 2018, s. 139). Rovnako nie je relevantná ani okolnosť, že v čase skutkových okolností, ktoré sú predmetom sporu vo veci samej, sa norma EN 60332-1-2:2004 nachádzala na zozname harmonizovaných noriem uverejnenom v Úradnom vestníku Európskej únie oznámením Komisie v rámci vykonávania smernice 2014/35 (Ú. v. EÚ C 326, 2018, s. 4).
38
Vzhľadom na všetky predchádzajúce úvahy treba na položenú otázku odpovedať tak, že článok 42 ods. 3 písm. b) smernice 2014/24 sa má vykladať v tom zmysle, že nebráni vnútroštátnej právnej úprave, ktorá od verejných obstarávateľov vyžaduje, aby doplnili výraz „alebo rovnocenné“ vo všetkých prípadoch, keď sú technické špecifikácie uvedené v súťažných podkladoch formulované s odkazom na vnútroštátne normy preberajúce európske normy, vrátane harmonizovaných noriem patriacich do pôsobnosti nariadenia č. 305/2011.
O trovách
39
Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov Súdny dvor (deviata komora) rozhodol takto:
Článok 42 ods. 3 písm. b) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES, zmenenej delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2019/1828 z 30. októbra 2019,
sa má vykladať v tom zmysle, že:
nebráni vnútroštátnej právnej úprave, ktorá od verejných obstarávateľov vyžaduje, aby doplnili výraz „alebo rovnocenné“ vo všetkých prípadoch, keď sú technické špecifikácie uvedené v súťažných podkladoch formulované s odkazom na vnútroštátne normy preberajúce európske normy, vrátane harmonizovaných noriem patriacich do pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 305/2011 z 9. marca 2011, ktorým sa ustanovujú harmonizované podmienky uvádzania stavebných výrobkov na trh a ktorým sa zrušuje smernica Rady 89/106/EHS.
Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: bulharčina.