62023CJ0392
TIESAS SPRIEDUMS (astotā palāta)
2024. gada 19. decembrī (
*1
)
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Kopējā zivsaimniecības politika – Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) – Regula (ES) Nr. 1303/2013 – 69. pants – Jēdziens “atbilstīgi izdevumi” – 4. pants un 125. pants – Regula (ES) Nr. 508/2014 – 48. panta 1. punkta c) apakšpunkts – Akvakultūras vienības modernizācija – Regula (ES, Euratom) 2018/1046 – 33. pants – Pareizas finanšu pārvaldības princips – Ieguldījums natūrā zemes gabala un uz tā izvietotu ēku veidā – Tieša saikne starp ieguldījumu natūrā un finansēto darbību
Lietā C‑392/23
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši LESD 267. pantam, ko Curtea de Apel Bacău (Bakeu apelācijas tiesa, Rumānija) iesniegusi ar 2023. gada 20. aprīļa lēmumu un kas Tiesā reģistrēts 2023. gada 27. jūnijā, tiesvedībā
Rustrans SRL
pret
Ministerul Agriculturii și Dezvoltării Rurale – Direcţia Generală Pescuit – Autoritatea de Management pentru POPAM,
TIESA (astotā palāta)
šādā sastāvā: piektās palātas priekšsēdētāja M. L. Arasteja Saūna [M. L. Arastey Sahún], kas pilda astotās palātas priekšsēdētāja pienākumus, tiesneši N. Jēskinens [N. Jääskinen] un M. Gavalecs [M. Gavalec] (referents),
ģenerāladvokāts: M. Kamposs Sančess‑Bordona [M. Campos Sánchez‑Bordona],
sekretārs: A. Kalots Eskobars [A. Calot Escobar],
ņemot vērā rakstveida procesu,
ņemot vērā apsvērumus, ko snieguši:
–
Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale – Direcţia Generală Pescuit – Autoritatea de Management pentru POPAM vārdā – F. I. Barbu, pārstāvis,
–
Rumānijas valdības vārdā – R. Antonie, M. Chicu un E. Gane, pārstāves,
–
Eiropas Komisijas vārdā – J. Hradil, C. Perrin un L. Radu Bouyon, pārstāvji,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
1
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt 48. panta 1. punkta c) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 508/2014 (2014. gada 15. maijs)par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (OV 2014, L 149, 1. lpp.), 4., 69. un 125. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV 2013, L 347, 320. lpp.; labojums – OV 2016, L 200, 140. lpp.), kā arī 33. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV 2018, L 193, 1. lpp.).
2
Šis lūgums ir iesniegts Rustrans SRL tiesvedībā pret Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale – Direcţia Generală Pescuit – Autoritatea de Management pentru (Programul Operational pentru Pescuit si Afaceri Maritime (POPAM)) (Lauksaimniecības un lauku attīstības ministrija, Zivsaimniecības ģenerāldirekcija, Jūrlietu un zivsaimniecības darbības programmas vadošā iestāde (POPAM), Rumānija; turpmāk tekstā – “Jūrlietu un zivsaimniecības programmas vadošā iestāde”) par tāda administratīva akta tiesiskumu, ar kuru pēdējā minētā konstatēja, ka ir pieļauti pārkāpumi Rustrans saņemtajā finansējuma projektā, un samazināja tai piešķirto finansiālo atbalstu, nosakot budžeta prasījumu.
Atbilstošās tiesību normas
Savienības tiesības
Regula Nr. 1303/2013
3
Regulas Nr. 1303/2013 4. panta “Vispārēji principi” 8. punktā noteikts:
“Komisija un dalībvalstis ievēro pareizas finanšu pārvaldības principu [..].”
4
Šīs pašas regulas 65. panta “Atbilstība” 1. un 2. punktā paredzēts:
“1.   Izdevumu atbilstību nosaka, pamatojoties uz valsts noteikumiem, izņemot, ja ir paredzēti īpaši noteikumi šajā regulā vai balstoties uz šo regulu, vai pamatojoties uz konkrētu fondu noteikumiem.
2.   Izdevumi ir atbilstīgi ieguldījumam no [Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, turpmāk tekstā – “ESI fondi”], ja tie radušies atbalsta saņēmējam un samaksāti laikposmā no dienas, kad programma iesniegta [Eiropas] Komisijai, vai no 2014. gada 1. janvāra – atkarībā no tā, kurš no minētajiem termiņiem ir agrāks, – līdz 2023. gada 31. decembrim. Turklāt ieguldījumu no ELFLA par izdevumiem var saņemt tikai tad, ja maksājumu aģentūra ir faktiski izmaksājusi atbilstošo atbalstu laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim.”
5
Šīs regulas 67. panta “Dotāciju veidi un atmaksājama palīdzība” 1. punktā noteikts:
“Var būt šādi dotāciju un atmaksājamas palīdzības veidi:
a)
to atbilstīgo izmaksu atlīdzināšana, kas radušās un attiecīgā gadījumā samaksātas kopā ar ieguldījumu natūrā un amortizāciju;
[..].”
6
Saskaņā ar šīs pašas regulas 69. pantu “Īpaši atbilstības noteikumi attiecībā uz dotācijām un atmaksājamo palīdzību”:
“1.   Ieguldījums natūrā, ko sniedz, nodrošinot būvdarbus, preces, pakalpojumus, zemi un nekustamo īpašumu, par kuru nav veikts maksājums skaidrā naudā, kas pamatots ar rēķiniem vai dokumentiem ar līdzvērtīgu pierādījuma vērtību, var būt atbilstīgie izdevumi ar nosacījumu, ka to paredz ESI fondu un programmas atbilstības noteikumi un ka ir izpildīti visi turpmāk minētie kritēriji:
a)
darbībai piešķirtais publiskais atbalsts, kas ietver ieguldījumus natūrā, nepārsniedz kopējos atbilstīgos izdevumus, izņemot ieguldījumus natūrā, darbības beigās;
b)
ieguldījumiem natūrā piešķirtā vērtība nepārsniedz izmaksas, kas ir vispārpieņemtas attiecīgajā tirgū;
c)
ieguldījuma vērtību un sniegumu var neatkarīgi novērtēt un pārbaudīt;
d)
zemes vai nekustamā īpašuma nodrošināšanas gadījumā var veikt maksājumu skaidrā naudā attiecībā uz nomas līgumu, kura pamatsumma nepārsniedz dalībvalsts valūtas vienu vienību gadā;
e)
attiecībā uz ieguldījumiem natūrā, kas izpaužas kā darbs bez atlīdzības, šāda darba vērtību nosaka, ņemot vērā pārbaudīto darbam atvēlēto laiku un atlīdzības likmi, ko piemēro līdzvērtīgam darbam.
Šā punkta pirmās daļas d) apakšpunktā minēto zemes vai nekustamā īpašuma vērtību apliecina neatkarīgs kvalificēts eksperts vai pienācīgi pilnvarota oficiāla struktūra, un tā nepārsniedz ierobežojumu, kas noteikts 3. punkta b) apakšpunktā.
[..]
3.   Par šādām izmaksām nav tiesību saņemt ieguldījumu no ESI fondiem un no atbalsta apmēra, kas no Kohēzijas fonda pārvietoti EISI, kā minēts 92. panta 6. punktā:
[..]
b)
neapbūvētas zemes un apbūvētas zemes pirkums, ja summa ir lielāka par 10 % no kopējiem atbilstīgajiem izdevumiem attiecīgajam darbības veidam. Attiecībā uz pamestām teritorijām un bijušajām rūpniecības teritorijām, kurās ir ēkas, minētais ierobežojums ir 15 %. Īpašos un pienācīgi pamatotos gadījumos var atļaut augstākus iepriekšminētos procentus darbībām, kas saistītas ar vides saglabāšanu;
[..].”
7
Regulas Nr. 1303/2013 125. panta “Vadošās iestādes funkcijas” 1. un 3. punktā noteikts:
“1.   Vadošā iestāde ir atbildīga par darbības programmas pārvaldību saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu.
[..]
3.   Attiecībā uz darbību atlasi vadošā iestāde:
a)
izstrādā un pēc apstiprināšanas piemēro atbilstošas atlases procedūras un kritērijus:
i)
kuri nodrošina, ka ar darbībām tiek sniegts ieguldījums konkrēto mērķu un attiecīgo prioritāšu rezultātu sasniegšanā;
ii)
kuri ir nediskriminējoši un pārredzami;
iii)
kuros ņemti vērā 7. un 8. pantā izklāstītie vispārīgie principi;
b)
nodrošina, lai uz atlasīto darbību attiektos [Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF)], attiecīgā fonda vai fondu darbības joma un to varētu attiecināt uz intervences kategoriju, vai EJZF gadījumā – pasākumu, kas norādīts darbības programmas prioritātē vai prioritātēs;
[..].”
Regula Nr. 508/2014
8
Regulas Nr. 508/2014 48. panta “Produktīvas investīcijas akvakultūrā” 1. punktā noteikts:
“EJZF var atbalstīt:
[..]
c)
akvakultūras vienību modernizāciju, tostarp akvakultūrā iesaistīto darba ņēmēju darba un drošības apstākļu uzlabošanu;
[..].”
Regula 2018/1046
9
Regulas 2018/1046 2. pantā “Definīcijas” bija noteikts:
“Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
[..]
59)
“pareiza finanšu pārvaldība” ir budžeta izpilde saskaņā ar saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem;
[..].”
10
Šīs pašas regulas 33. panta “Sniegums un saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principi” 1. punktā bija paredzēts:
“Apropriācijas izmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, un tādējādi tās izpilda, ievērojot šādus principus:
a)
saimnieciskuma princips, kurš prasa, lai resursi, ko attiecīgā Savienības iestāde izmanto savu darbību veikšanai, tiktu darīti pieejami noteiktā laikā, pienācīgā apjomā un kvalitātē un par labāko cenu;
b)
lietderības princips, kurš skar labāko attiecību starp izmantotajiem resursiem, veiktajiem pasākumiem un mērķu sasniegšanu;
c)
efektivitātes princips, kurš attiecas uz to, kādā mērā ar veiktajām darbībām ir sasniegti izvirzītie mērķi.”
11
Minētās regulas 36. panta “Budžeta izpildes iekšējā kontrole” 1. punktā bija paredzēts:
“Ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principu, budžetu izpilda, ievērojot katrai izpildes metodei atbilstošu efektīvu un lietderīgu iekšējo kontroli, un saskaņā ar attiecīgajiem specialajiem nozares noteikumiem.”
Rumānijas tiesību akti
12
2016. gada 11. maijaHotărârea guvernului nr. 347 privind stabilirea cadrului general de implementare a operațiunilor cofinanțate din Fondul European pentru Pescuit și Afaceri Maritime prin Programul operațional pentru pescuit și afaceri maritime 2014-2020 (Valdības Lēmums Nr. 347, ar ko izveido vispārēju sistēmu Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda līdzfinansēto darbību īstenošanai, izmantojot Jūrlietu un zivsaimniecības darbības programmu 2014.–2020. gadam; 2016. gada 12. maijaMonitorul Oficial al României, I daļa, Nr. 368, 4. pantā, redakcijā, kas bija spēkā finansējuma piešķiršanas dienā, noteikts:
“(1)   Neskarot 5. un 6. pantu, lai izdevumi būtu atbilstīgi, tiem kumulatīvi jāatbilst šādiem vispārējiem nosacījumiem:
a)
atbalsta saņēmējam tie ir radušies un tas to faktiski izmaksājis saskaņā ar likumā paredzētajiem nosacījumiem laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim, ar nosacījumu, ka līdzfinansētā darbība nav fiziski pabeigta vai pilnībā īstenota, pirms saņēmējs vadošajai iestādei ir iesniedzis finansējuma pieteikumu atbilstoši jūrlietu un zivsaimniecības darbības programmai 2014.–2020. gadam, neatkarīgi no tā, vai atbalsta saņēmējs ir veicis visus saistītos maksājumus saskaņā ar [Regulas Nr. 1303/2013] 65. panta 6. punktu;
b)
tiem ir pievienoti rēķini, kas izdoti saskaņā ar valsts vai tās valsts tiesību aktiem, kurā tie izdoti, vai citi grāmatvedības dokumenti, uz kuru pamata tiek reģistrētas maksāšanas saistības, kā arī apliecinoši dokumenti par maksājumu un faktiskiem izdevumiem, uz kuru pamata var pārbaudīt/kontrolēt/auditēt/apliecināt izdevumus, izņemot izdevumus, kas saistīti ar atmaksājamo palīdzību, kura piešķirta kādā no [Regulas Nr. 1303/2013] 67. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā minētajiem veidiem;
c)
atbilst finansēšanas līgumam, kas ar [Jūrlietu un zivsaimniecības programmas] vadošās iestādes starpniecību noslēgts starp [Ministerul agriculturii și Dezvoltării Rurale (Lauksaimniecības un lauku attīstības ministrija, Rumānija)] un atbalsta saņēmēju;
d)
tie atbilst piemērojamiem Savienības un valsts tiesību aktiem;
e)
tie atbilst programmas noteikumiem;
f)
tiem jābūt reģistrētiem atbalsta saņēmēja grāmatvedībā saskaņā ar [Regulas Nr. 1303/2013] 67. pantu.
(2)   Izdevumi, kas saistīti ar apakšuzņēmuma līgumiem, ir atbilstīgi ne vairāk kā 30 % apmērā no būvdarbu līguma un/vai uzņēmuma līguma kopējās atbilstīgās summas.
(3)   Izdevumi, kas saistīti ar pakalpojumu apakšlīgumu slēgšanu, ir atbilstīgi ne vairāk kā 40 % apmērā no pakalpojumu līguma kopējās atbilstīgās summas.”
13
2011. gada 29. jūnijaOrdonanța de urgență a guvernului nr. 66 privind prevenirea, constatarea și sancționarea neregulilor apărute în obținerea și utilizarea fondurilor europene și/sau a fondurilor publice naționale aferente acestora (Valdības ārkārtas rīkojums Nr. 66 par pārkāpumu prevenciju, atklāšanu un sodīšanu saistībā ar Eiropas fondu un/vai ar tiem saistīto valsts budžeta līdzekļu saņemšanu un izmantošanu; 2011. gada 30. jūnijaMonitorul Oficial al României, I daļa, Nr. 461, turpmāk tekstā – “OUG Nr. 66/2011”), redakcijā, kas piemērojama pamatlietā, 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā “pārkāpums” ir definēts kā “jebkāda atkāpe no likumības, pareizības un atbilstības, ņemot vērā valsts un/vai Eiropas tiesību normas, kā arī līguma noteikumus vai citas saistības, kas tiesiski noslēgtas, balstoties uz šīm tiesību normām, un kas izriet no saņēmēja vai iestādes, kura ir kompetenta pārvaldīt Eiropas fondus, darbības vai bezdarbības; un tās sekas – nepamatoti samaksāto summu dēļ – ir vai būs kaitējums Savienības vispārējam budžetam / starptautisko publisko līdzekļu piešķīrēju un/vai ar tiem saistīto valsts publisko līdzekļu budžetiem”.
14
OUG Nr. 66/2011 3. pantā paredzēts:
“(1)   Iestādēm, kuru kompetencē ir pārvaldīt Eiropas fondus, ir pienākums ievērot pareizas finanšu pārvaldības principu, kā noteikts Eiropas vai attiecīgā gadījumā starptautisko līdzekļu piešķīrēju tiesību aktos.
(2)   Atlasot un apstiprinot finansiālā atbalsta pieteikumus, iestādēm, kuru kompetencē ir pārvaldīt Eiropas fondus, ir jāizmanto noteikumi un procedūras, kas nodrošina atbilstību šādiem principiem:
a)
pareiza finanšu pārvaldība, kuras pamatā ir saimnieciskuma, efektivitātes un lietderības principi;
b)
brīvas konkurences un vienlīdzīgas un nediskriminējošas attieksmes principi;
c)
pārskatāmība – informācijas par Eiropas līdzekļu piešķiršanas procedūras īstenošanu sniegšana ikvienai ieinteresētajai personai;
d)
interešu konflikta situāciju novēršana finansējamo projektu atlases procedūras laikā;
e)
kumulācijas izslēgšana – darbība, attiecībā uz kuru ir pieprasīts finansējums no Eiropas fondiem, nevar saņemt finansiālu atbalstu no citiem neatmaksājamiem finansējuma avotiem, izņemot summas, kas ir valsts atbalsts, kurš piešķirts saskaņā ar tiesību aktos paredzētajiem nosacījumiem.
(3)   Īstenojot neatmaksājamu finansēšanas līgumu, saņēmējiem jāievēro:
a)
pareizas finanšu pārvaldības princips, kura pamatā ir saimnieciskuma, efektivitātes un lietderības principi;
b)
brīvas konkurences un vienlīdzīgas un nediskriminējošas attieksmes principi saskaņā ar finansēšanas līgumu un piemērojamiem tiesību aktiem;
c)
pāskatāmības princips saskaņā ar finansēšanas līgumu un piemērojamiem tiesību aktiem.
(31)   Piemērojot pareizas finanšu pārvaldības principu, iestādēm, kas ir kompetentas pārvaldīt Eiropas fondus, un publisko tiesību saņēmējiem jāizstrādā un jāpiemēro pārvaldības un kontroles procedūras, kas nodrošina līdzekļu piešķiršanas un izmantošanas pareizību.”
15
2016. gada 24. maijaOrdinul nr. 816/2016 al ministrului agriculturii și dezvoltării rurale privind aprobarea Listei detaliate a cheltuielilor eligibile pentru operațiunile finanțate, inclusiv cheltuielile de personal ale Autorității de management, în cadrul Programului operațional pentru pescuit și afaceri maritime 2014-2020 (Lauksaimniecības un lauku attīstības ministra 2016. gada 24. maija Dekrēts Nr. 816/2016, ar ko apstiprina detalizētu Jūrlietu un zivsaimniecības darbības programmas 2014.–2020. gadam finansēto darbību atbilstīgo izdevumu sarakstu, ieskaitot vadošās iestādes personāla izdevumus; 2016. gada 26. maijaMonitorul Oficial al României, I daļa, Nr. 401), redakcijā, kas bija spēkā finansējuma piešķiršanas dienā), pielikums ietver detalizētu sarakstu ar finansēto darbību atbilstīgajiem izdevumiem tostarp vadošās iestādes personāla izmaksas Jūrlietu un zivsaimniecības darbības programmā 2014.–2020. gadam.
Pamatlieta un prejudiciālie jautājumi
16
Rustrans Jūrlietu un zivsaimniecības programmas vadošajai iestādei iesniedza pieteikumu finansējuma saņemšanai saskaņā ar Jūrlietu un zivsaimniecības darbības programmu 2014.–2020 gadam, pamatojoties it īpaši uz Regulas Nr. 508/2014 48. panta 1. punkta c) apakšpunktu (turpmāk tekstā – “finansējuma pieteikums”), lai īstenotu projektu savu darbību paplašināšanai un dažādošanai akvakultūras jomā (turpmāk tekstā – “attiecīgais projekts”). Ar šo projektu Rustrans vēlējās uzlabot savu konkurētspēju, modernizējot akvakultūras vienību, palielinot tās ražošanas jaudu un optimizējot ražošanas izmaksas, iegādājoties akvakultūrai specifisku tehnoloģiju un mūsdienīgu aprīkojumu.
17
Minētajā projektā Rustrans apņēmās kā ieguldījumu natūrā ieguldīt zemes gabalu un tajā esošās ēkas, starp kurām bija arī zivaudzētava, un šis ieguldījums tika veikts atbilstoši finansējuma pieteikumā norādītajām vērtībām.
18
2018. gada 18. septembrīRustrans un Jūrlietu un zivsaimniecības programmas vadošā iestāde attiecīgajam projektam noslēdza finansēšanas līgumu. Saskaņā ar šī līguma noteikumiem Rustrans tika piešķirts neatmaksājams finansējums iekārtu, tehnikas un materiālu iegādei.
19
Finansēšanas līguma kopējā summa bija 19151676,06 Rumānijas lejas (RON) (aptuveni 3850000 EUR), no kurām Jūrlietu un zivsaimniecības programmas vadošā iestāde kā neatmaksājamu finansējumu piešķīra 5009988,24 RON (aptuveni 1000000 EUR), proti, 28,67 % no kopējās apstiprinātās atbilstīgās summas.
20
Attiecībā uz šo neatmaksājamo finansējumu 5009988,24 RON EJZF ieguldījums bija 3757491,18 RON (aptuveni 755000 EUR), t.i., 75 % no neatmaksājamā finansējuma summas, un valsts budžeta ieguldījums bija 1252497,06 RON (aptuveni 250000 EUR), t.i., 25 % no neatmaksājamā finansējuma summas.
21
Rustrans ieguldījums atbilstīgajā līdzfinansējumā, ko veidoja ieguldījums natūrā, nodrošinot zemes gabalu un uz tā atrodošās ēkas, ietverot zivaudzētavu, bija 12467883,69 RON (aptuveni 2500000 EUR), proti, 71,33 % no kopējās atbilstīgās summas.
22
Rustrans ieguldītā zemesgabala natūrā vērtība bija 1505336,03 RON (aptuveni 301000 EUR) jeb 8,61 % no kopējās atbilstīgās summas.
23
Pēc attiecīgā projekta īstenošanas Rustrans iesniedza četrus atmaksāšanas pieteikumus; par tiem tai tika izmaksāta kopējā summa 4826294,03 RON (aptuveni 965000 EUR), no kuriem 3619720,51 RON (aptuveni 724000 EUR) kā EJZF ieguldījums (75 %) un 1206573,51 RON (aptuveni 240000 EUR) kā ieguldījums no valsts budžeta (25 %).
24
2021. gadā Komisijas Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts veica revīziju, kurā atklājās divi pārkāpumi par kārtību, kādā Jūrlietu un zivsaimniecības programmas vadošā iestāde akceptē atlīdzināt izdevumus, kas saistīti ar ieguldījumu projektā natūrā, proti, zemes un ēku veidā. Pirmais identificētais pārkāpums izpaudās kā Regulas Nr. 1303/2013 69. panta 1. punkta un 3. punkta b) apakšpunkta pārkāpums, jo ar šo ieguldījumu saistītie izdevumi pārsniedza maksimālo robežu 10 % apmērā no šo projektu kopējiem atbilstīgajiem izdevumiem. Otrais pārkāpums attiecās uz saiknes neesamību starp minēto iemaksu natūrā un finansēto darbību, ņemot vērā pareizas finanšu pārvaldības principu, kas noteikts Regulas Nr. 1303/2013 4. panta 8. punktā un 125. panta 1. punktā un Regulas 2018/1046 33. panta 1. punktā.
25
Šajā kontekstā Jūrlietu un zivsaimniecības programmas vadošā iestāde veica attiecīgā projekta pārbaudes. 2022. gada 19. oktobra protokolā par pārkāpumu konstatēšanu un budžeta prasījumu noteikšanu pēdējā minētā konstatēja pārkāpumus OUG Nr. 66/2011 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē attiecībā uz, pirmkārt, tiešas saiknes neesamību starp iemaksu natūrā un finansēto darbību un, otrkārt, Regulas Nr. 1303/2013 69. panta 1. punktā paredzētā ierobežojuma 10 % apmērā no kopējiem atbilstīgajiem izdevumiem pārsniegšanu.
26
Tādējādi tika konstatēts budžeta prasījums 3378392,20 RON (aptuveni 676000 EUR), no kuriem 2533794,15 RON (aptuveni 507000 EUR) kā ieguldījums no EJZF un 844598,05 RON (aptuveni 169000 EUR) kā ieguldījums no valsts budžeta.
27
2022. gada 7. novembrīRustrans vērsās Curtea de Apel Bacău (Bakeu apelācijas tiesa, Rumānija), kas ir iesniedzējtiesa, lai, pirmkārt, panāktu šī 2022. gada 19. oktobra protokola atcelšanu un, otrkārt, lai to atbrīvotu no maksājuma 3378392,20 RON (aptuveni 676000 EUR).
28
Šī tiesa šaubās, pirmkārt, vai ieguldījumam natūrā, ko veido zemesgabals un ēkas, ir “tieša saikne” ar finansētajām darbībām, proti, to iekārtu, tehnikas un aprīkojuma iegādi, kas paredzēti esošo akvakultūras vienību modernizācijai.
29
Turklāt, novērtējot pareizas finanšu pārvaldības un efektivitātes principu ievērošanu, pastāvot viedokļu atšķirība starp Komisiju un Rumānijas valsti, jo katra puse ir atšķirīgi noteikusi nepieciešamās izmaksas esošo akvakultūras vienību modernizācijai. Rumānijas valsts uzskatīja, ka šajās izmaksās ietilpst zemes gabals un uz tās izvietotās ēkas, jo to neesamība būtu padarījusi projektu neiespējamu, savukārt Komisija uzskatīja, ka zemes gabals un ēkas ir priekšnosacījums modernizācijas īstenošanai.
30
Minētā tiesa uzskata, ka projekta darbību, kas aprakstītas finansējuma pieteikumā, mērķis bija nevis tieši iedarboties uz nekustamo īpašumu, ar kura palīdzību prasītāja līdzfinansēja projektu, bet gan nodrošināt zivaudzētavai tās īpašās darbības veikšanai nepieciešamos līdzekļus. Tā norāda, ka saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības un efektivitātes principiem tikai tās izmaksas, kas nepieciešamas esošo akvakultūras vienību modernizācijai un ir ar to saistītas, ir atbilstīgas atbilstoši šai tiesību normai.
31
Otrkārt, iesniedzējtiesa šaubās, vai Regulas Nr. 1303/2013 69. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzētā 10 % likme, kas izslēdz apbūvētu vai neapbūvētu zemesgabalu iegādes izmaksu, kuras pārsniedz 10 % no attiecīgās darbības kopējiem atbilstīgajiem izdevumiem, atbilstīgumu, ir vispārīgi piemērojama visam ieguldījumam natūrā, proti, zemei un ēkām, vai tikai ieguldījumam, ko veido zemes gabals.
32
Šādos apstākļos Curtea de Apel Bacău (Bakeu apelācijas tiesa) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“1)
Vai akvakultūras vienības modernizācijas – izmantojot [Regulas Nr. 508/2014] 48. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētās investīcijas – mērķiem ieguldījums natūrā, ko veido zeme, uz kura atrodas dīķi, zivju audzēšanas iekārtas un betona tvertnes, kā arī uz minētās zemes izvietotās ēkas, ir atbilstīgi izdevumi [Regulas Nr. 1303/2013] 69. panta izpratnē, ja akvakultūras vienības modernizācija tiek veikta, iegādājoties iekārtas, tehniku un aprīkojumu zivaudzētavai?
2)
Vai Regulas Nr. 508/2014 48. panta 1. punkta c) apakšpunkts saistībā ar Regulas Nr. 1303/2013 4. un 125. pantu un [Regulas 2018/1046] 33. pantu, kas attiecas uz pareizas finanšu pārvaldības principu, ir jāinterpretē tādējādi, ka nepastāv tieša saikne starp akvakultūras vienības modernizāciju, veicot izdevumus par iekārtu, tehnikas un aprīkojuma iegādi uz zemes gabala esošai zivaudzētavai, un ieguldījumu natūrā, ko veido zeme, uz kuras atrodas betona dīķi, akvakultūras iekārtu dīķi, betona tvertnes un uz šīs zemes esošās ēkas?
3)
Vai Regulas (ES) Nr. 1303/2013 69. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteiktais 10 % ierobežojums ir piemērojams tikai ieguldījumiem, ko veido zeme un nekustamais īpašums, par kuriem tiek veikts maksājums skaidrā naudā attiecībā uz nomas līgumu[, kas minēts 69. panta 1. punkta d) apakšpunktā], vai arī tas ir piemērojams arī ieguldījumam natūrā, ko veido atbalsta saņēmējiem piederoša (neiznomāta) zeme un nekustamais īpašums?
4)
Vai Regulas (ES) Nr. 1303/2013 69. pantā 10 % ierobežojums ir noteikts tikai ieguldījumam natūrā, ko veido zeme, vai arī šis 10 % ierobežojums ir noteikts ieguldījumam natūrā, ko veido zeme un ēkas?”
Par prejudiciālajiem jautājumiem
Par pirmo un otro jautājumu
Par pieņemamību
33
Rumānijas valdība un Jūrlietu un zivsaimniecības programmas vadošā iestāde apstrīd pirmā un otrā uzdotā jautājuma pieņemamību vairāku iemeslu dēļ. Pirmkārt, šī iestāde uzskata, ka šie jautājumi ir nepieņemami, jo tie attiecas uz Regulas Nr. 1303/2013 69. pantu, kas esot skaidra, paredzama un viennozīmīga tiesību norma, un līdz ar to neesot nepieciešama interpretācija. Tāpat arī tas, ka nav norādīti iemesli, kas likuši iesniedzējtiesai šaubīties par attiecīgo tiesību normu interpretāciju vai par saikni starp šīm tiesību normām un pamatlietai piemērojamajiem valsts tiesību aktiem, kā arī prejudiciālo jautājumu skaidrības neesamība izraisot uzdoto jautājumu nepieņemamību.
34
Šajā ziņā ir pietiekami atgādināt, ka, lai gan apstāklis, ka Savienības tiesību pareiza interpretācija šajā gadījumā ir tik acīmredzama, ka nerada nekādas saprātīgas šaubas – ja tas ir pierādīts –, var ļaut Tiesai lemt, izdodot motivētu rīkojumu saskaņā ar Reglamenta 99. pantu, šis pats apstāklis tomēr nevar liegt valsts tiesai uzdot prejudiciālu jautājumu vai padarīt šādi uzdoto jautājumu nepieņemamu (spriedums, 2023. gada 7. septembris, Asociaţia Forumul Judecătorilor din România, C‑216/21, EU:C:2023:628, 49. punkts un tajā minētā judikatūra).
35
Turklāt jānorāda, ka saskaņā ar pastāvīgo judikatūru ar LESD 267. pantu ieviestajā sadarbībā starp Tiesu un valstu tiesām tikai valsts tiesai, kura izskata lietu un kura ir atbildīga par pieņemamo tiesas nolēmumu, ņemot vērā lietas īpatnības, jānovērtē gan tas, cik lielā mērā prejudiciālais nolēmums ir nepieciešams tās sprieduma taisīšanai, gan arī tas, cik nozīmīgi ir Tiesai uzdotie jautājumi. Tādējādi, ja uzdotie jautājumi ir par Savienības tiesību interpretāciju, Tiesai principā ir pienākums pieņemt nolēmumu. No tā izriet, ka uz jautājumiem par Savienības tiesībām attiecas nozīmīguma prezumpcija. Atteikties lemt par valsts tiesas uzdotu prejudiciālo jautājumu Tiesa var tikai tad, ja ir acīmredzams, ka lūgtajai Savienības tiesību interpretācijai nav nekādas saistības ar pamatlietas faktiskajiem apstākļiem vai tās priekšmetu, ja izvirzītā problēma ir hipotētiska vai arī ja Tiesai nav zināmi faktiskie un tiesiskie apstākļi, kas nepieciešami, lai sniegtu noderīgu atbildi uz tai uzdotajiem jautājumiem (spriedums, 2023. gada 7. septembris, Groenland Poultry, C‑169/22, EU:C:2023:638, 32. punkts un tajā minētā judikatūra).
36
Šajā gadījumā iesniedzējtiesa nolēmumā ir norādījusi, ka, lai atrisinātu strīdu pamatlietā, tai jāinterpretē ne vien Regulas Nr. 1303/2013 69. pants, bet arī šīs regulas 4. un 125. pants, kā arī Regulas 2018/1046 33. pants, kas attiecas uz pareizas finanšu pārvaldības principu, lai noteiktu, vai Rustrans ieguldījums natūrā, kas izpaužas kā zemes un uz tās izvietoto ēku ieguldījums, var tikt uzskatīts par atbilstīgiem izdevumiem Regulas Nr. 1303/2013 izpratnē un līdz ar to tam var tikt piešķirts līdzfinansējums atmaksas veidā. Tādējādi nešķiet acīmredzams, ka minētās tiesību normas interpretācijai nebūtu nekāda sakara ar pamatlietas faktiskajiem apstākļiem vai priekšmetu vai ka problēma pamatlietā būtu hipotētiska.
37
Otrkārt, Rumānijas valdība apgalvo, ka ar pirmo un otro jautājumu iesniedzējtiesa lūdz Tiesu veikt faktu vērtējumu, lai noteiktu, vai pastāv tieša saikne starp pamatlietā aplūkoto ieguldījumu natūrā un attiecīgā projekta priekšmetu, un šis uzdevums esot jāveic nevis Tiesai, bet gan iesniedzējtiesai.
38
Šajā ziņā jāatgādina, ka saskaņā ar LESD 267. pantu, kura pamatā ir skaidra funkciju sadale starp valsts tiesām un Tiesu, jebkurš faktu vērtējums ir valsts tiesas kompetencē (spriedumi, 1979. gada 15. novembris, Denkavit Futtermitte, 36/79, EU:C:1979:258, 12. punkts, un 2024. gada 13. jūnijs, Adient, C‑533/22, EU:C:2024:501, 33. punkts, kā arī tajā minētā judikatūra).
39
Šajā gadījumā pietiek konstatēt, ka pretēji Rumānijas valdības apgalvotajam ar pirmo un otro jautājumu iesniedzējtiesa aicina Tiesu nevis veikt faktu vērtējumu, bet gan interpretēt Savienības tiesību normas, lai noteiktu, vai ieguldījums natūrā, kas izpaužas kā uz tās esošās zemes un ēku nodrošināšana, var ietilpt jēdzienā “atbilstīgi izdevumi” Regulas Nr. 1303/2013 69. panta izpratnē.
40
No tā izriet, ka pirmais un otrais pamats ir pieņemams.
Par lietas būtību
41
Vispirms jāatgādina, ka saskaņā ar pastāvīgo judikatūru ar LESD 267. pantu iedibinātajā sadarbības starp valstu tiesām un Tiesu procedūrā Tiesai ir jāsniedz valsts tiesai noderīga atbilde, kas ļautu izlemt tās izskatīšanā esošo lietu. Šajā nolūkā Tiesai vajadzības gadījumā jāpārformulē tai uzdotie jautājumi. Turklāt Tiesai var nākties ņemt vērā tādas Savienības tiesību normas, uz kurām valsts tiesa sava jautājuma izklāstā nav atsaukusies (spriedums, 2023. gada 7. septembris, Groenland Poultry, C‑169/22, EU:C:2023:638, 47. punkts un tajā minētā judikatūra).
42
Šajā ziņā no lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu izriet, ka pirmais un otrais jautājums attiecas uz to, vai atbalsta saņēmēja ieguldījums natūrā, nodrošinot zemi un uz tās esošās ēkas, var atbilst Regulas Nr. 1303/2013 69. pantā paredzētajiem ESI fondu atbilstības noteikumiem. Jānorāda, pirmkārt, ka izdevumu atbilstības jēdziens ir konkrēti minēts šīs regulas 65. panta 1. un 2. punktā un, otrkārt, ka minētās regulas 67. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka dotācijas var izpausties kā tādu atbilstīgo izmaksu atmaksāšana, kuras saņēmējam ir radušās un samaksātas – attiecīgā gadījumā kopā ar ieguldījumu natūrā un amortizāciju.
43
Turklāt Regulas Nr. 508/2014 48. panta 1. punkta c) apakšpunktā, uz kuru atsaucas iesniedzējtiesa, ir tikai paredzēts, ka EJZF var atbalstīt akvakultūras vienību modernizāciju, nesniedzot konkrētas norādes, vai ar attiecīgo darbību saistītie izdevumi ir atbilstīgi.
44
Šādos apstākļos, lai sniegtu iesniedzējtiesai lietderīgu atbildi, jāuzskata, ka ar pirmo un otro jautājumu, kuri jāizskata kopā, tā būtība vaicā, vai Regulas Nr. 1303/2013 65. panta 1. un 2. punkts, 67. panta 1. punkta a) apakšpunkts un 69. pants, skatot tos kopsakarā ar šīs regulas 4. pantu un 125. panta 1. punktu, kā arī Regulas Nr. 2018/1046 33. pantu, jāinterpretē tādējādi, ka jēdzienā “atbilstīgie izdevumi” šo tiesību normu izpratnē ietilpst saņēmēja ieguldījums natūrā, nodrošinot zemi un uz tās esošās ēkas, lai īstenotu akvakultūras vienības modernizācijas projektu, kas izpaužas vienīgi kā specifisku iekārtu, tehnikas un aprīkojuma iegāde esošai zivaudzētavai.
45
Pirmām kārtām, vispirms jānorāda, ka saskaņā ar Regulas Nr. 1303/2013 65. panta 1. punktu izdevumu atbilstību nosaka, pamatojoties uz valsts noteikumiem, izņemot, ja šajā regulā paredzēti īpaši noteikumi, vai balstoties uz šo regulu, vai pamatojoties uz konkrētu ESI fondu noteikumiem. Kā noteikts šī panta 2. punktā, izdevumi ir atbilstīgi ieguldījumam no ESI fondiem, ja tie radušies saņēmējam un samaksāti laikposmā no dienas, kad programma iesniegta Komisijai, vai no 2014. gada 1. janvāra – atkarībā no tā, kurš no minētajiem termiņiem ir agrāks, – līdz 2023. gada 31. decembrim.
46
Turpinot – Regulas Nr. 1303/2013 67. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēts, ka dotācijas un atmaksājamā palīdzība var izpausties kā to atbilstīgo izmaksu atlīdzināšana, kas radušās un attiecīgā gadījumā samaksātas kopā ar ieguldījumu natūrā un amortizāciju.
47
Visbeidzot – šīs regulas 69. panta 1. punktā paredzēti īpaši atbilstības noteikumi attiecībā uz iemaksām natūrā, it īpaši saistībā ar zemes un nekustamā īpašuma nodrošināšanu, par ko nav veikts maksājums skaidrā naudā, kas pamatots ar rēķiniem vai dokumentiem ar līdzvērtīgu pierādījuma vērtību. Saskaņā ar šo tiesību normu uz šādiem ieguldījumiem natūrā attiecas nosacījums, ka to paredz ESI fondu un programmas atbilstības noteikumi un ka ir izpildīti visi šajā tiesību normā minētie kritēriji. Šajā ziņā šī punkta otrajā daļā paredzēts, ka zemes vai nekustamā īpašuma vērtību apliecina neatkarīgs kvalificēts eksperts vai pienācīgi pilnvarota oficiāla struktūra un tā nepārsniedz ierobežojumu, kas noteikts šīs regulas 69. panta 3. punkta b) apakšpunktā, proti, principā tā nepārsniedz 10 % no kopējiem atbilstīgajiem izdevumiem attiecīgajam darbības veidam.
48
Tātad jākonstatē, ka no šo tiesību normu formulējuma neizriet, ka Savienības likumdevējs ieguldījuma natūrā, kas izpaužas kā zemes gabalu un uz tās esošo ēku nodrošināšana, atbilstību būtu tieši pakļāvis nosacījumam, ka pastāv tieša saikne starp šādu saņēmēja veiktu ieguldījumu natūrā, no vienas puses, un līdzfinansēto projektu, no otras puses.
49
Otrām kārtām, jāatgādina, ka saskaņā ar LESD 317. pantu Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm uzņemas atbildību par budžeta izpildi, ievērojot tādas pareizas finanšu pārvaldības principu, kas Regulas Nr. 2018/1046 2. panta 59. punktā definēta kā budžeta izpilde atbilstoši saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem. Pareizas finanšu pārvaldības princips tāpēc prasa, lai ESI fondus, tostarp EJZF, dalībvalstis izmantotu saskaņā ar Savienības nozaru tiesiskā regulējuma pamatā esošajiem tiesību principiem un prasībām.
50
Šajā ziņā Regulas Nr. 1303/2013 4. panta 8. punktā atgādināts, ka dalībvalstis ievēro pareizas finanšu pārvaldības principu saskaņā ar Regulas Nr. 2018/1046 33. pantu.
51
Saskaņā ar pēdējā minētā panta 1. punktu apropriācijas izmanto atbilstoši pareizas finanšu vadības principam un tās īsteno, ievērojot šajā punktā uzskaitītos principus, proti, saimnieciskuma, efektivitātes un lietderības principus, un pēdējais minētā punkta b) apakšpunktā definēts kā labākā attiecība starp izmantotajiem resursiem, veiktajiem pasākumiem un mērķu sasniegšanu.
52
Šajā kontekstā Regulas Nr. 1303/2013 125. panta 1. punktā paredzēts, ka vadošā iestāde ir atbildīga par darbības programmas pārvaldību saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu. Šī panta 3. punktā būtībā precizēts, ka šai iestādei jānodrošina, ka finansēšanai izraudzītās darbības visā to īstenošanas laikā atbilst piemērojamajiem Savienības un attiecīgo dalībvalstu noteikumiem un ka šīs darbības veicina attiecīgo prioritāro virzienu konkrēto mērķu un rezultātu sasniegšanu.
53
No šiem apsvērumiem izriet, ka vadošajai iestādei jāpārbauda, vai finansēšanai atlasītās darbības atbilst lietderības principam, proti, vai pastāv vislabākā attiecība starp izmantotajiem resursiem, veiktajiem pasākumiem un šādu darbību mērķiem. Šī attiecība nozīmē, ka struktūrfonda un investīciju fonda līdzfinansētā darbībā saņēmēja izdevumiem, kā arī ieguldījumiem natūrā, ko tas var sniegt šī projekta atbalstam, lai tos varētu uzskatīt par atbilstīgiem, jābūt tieši saistītiem ar veikto darbību.
54
Šajā gadījumā, kā izriet no iesniedzējtiesas norādēm, attiecīgais projekts, kas ietver to, ka Rustrans paplašina un dažādo darbību akvakultūras jomā, ietilpst Regulas Nr. 508/2014 48. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajā mērķī, proti, akvakultūras vienības modernizācijā, un to veido tikai iekārtu, tehnikas un aprīkojuma iegāde. Šajā nolūkā Rustrans piedalījās šī projekta finansēšanā ar ieguldījumu natūrā, kas izpaudās kā zemes gabala un uz tā esošo ēku nodrošināšana, tomēr finansējuma pieteikumā neprecizējot, ka projekta mērķis bija tieši iedarboties uz šo zemes gabalu un ēkām. No tā izriet, ka šim ieguldījumam natūrā, šķiet, nav tiešas saiknes ar finansēto projektu, lai šo ieguldījumu varētu uzskatīt par atbilstīgu Savienības finansējuma saņemšanai, bet tas tomēr jāpārbauda iesniedzējtiesai.
55
Ņemot vērā visus iepriekš minētos apsvērumus, uz pirmo un otro jautājumu jāatbild, ka Regulas Nr. 1303/2013 65. panta 1. un 2. punkts, 67. panta 1. punkta a) apakšpunkts un 69. pants, tos skatot kopsakarā ar šīs regulas 4. pantu un 125. panta 1. punktu, kā arī ar Regulas Nr. 2018/1046 33. pantu, jāinterpretē tādējādi, ka jēdzienā “atbilstīgi izdevumi” šo tiesību normu izpratnē neietilpst saņēmēja ieguldījums natūrā, nodrošinot zemi un uz tās esošās ēkas, lai īstenotu akvakultūras vienības modernizācijas projektu, kas izpaužas vienīgi kā specifisku iekārtu, tehnikas un aprīkojuma iegāde esošai zivaudzētavai.
Par trešo un ceturto jautājumu
56
Ņemot vērā atbildi uz pirmo un otro jautājumu, uz trešo un ceturto jautājumu nav jāatbild.
Par tiesāšanās izdevumiem
57
Attiecībā uz pamatlietas pusēm šī tiesvedība izriet no tiesvedības, kas notiek iesniedzējtiesā, tāpēc tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto pušu izdevumi, nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (astotā palāta) nospriež:
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006, 65. panta 1. un 2. punkts, 67. panta 1. punkta a) apakšpunkts un 69. pants, tos skatot kopsakarā ar šīs regulas 4. pantu un 125. panta 1. punktu, kā arī ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, 33. pantu,
jāinterpretē tādējādi, ka
jēdzienā “atbilstīgi izdevumi” šo tiesību normu izpratnē neietilpst saņēmēja ieguldījums natūrā, nodrošinot zemi un uz tās esošās ēkas, lai īstenotu akvakultūras vienības modernizācijas projektu, kas izpaužas vienīgi kā specifisku iekārtu, tehnikas un aprīkojuma iegāde esošai zivaudzētavai.
[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – rumāņu.