62023TJ0519_RES
Lieta T‑519/23
Keserű Művek Fegyvergyár Kft.
pret
Eiropas Savienību
Vispārējās tiesas (astotā palāta) 2024. gada 23. oktobra spriedums
Ārpuslīgumiskā atbildība – Ieroču iegādes un glabāšanas kontrole – Īstenošanas direktīva (ES) 2019/69 – Cēloņsakarība – Jēdziens “šaujamierocis” – Jēdziens “trauksmes un signālieroči”
Tiesību aktu tuvināšana – Ieroču iegāde un glabāšana – Direktīva 2021/555 – Šaujamieroči – Jēdziens – Pārnēsājams šaujamierocis, kas šaujampulvera iedarbības rezultātā raida kaučuka lodes – Iekļaušana
(Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2021/555 1. panta 1, punkta 1. apakšpunkts)
(skat. 23. un 27. punktu)
Tiesību aktu tuvināšana – Ieroču iegāde un glabāšana – Direktīva 2021/555 – Trauksmes un signālieroči – Kritēriji – Lietošana tikai šim konkrētajam mērķim – Ieroči, ko nav iespējams pārveidot, lai no stobra kanāla šaujampulvera iedarbības rezultātā izsviestu lādiņu – Iekļaušana
(Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2021/555 1. panta 1. punkta 4. apakšpunkts)
(skat. 24., 25. un 34. punktu)
Rezumējums
Vispārējā tiesa, izskatīdama prasību par ārpuslīgumisko atbildību, kas pamatota ar LESD 268. pantu un 340. panta otro daļu, un to noraidīdama tāpēc, ka nav izpildīts nosacījums par cēloņsakarības esamību, lemj par vēl neaplūkotu jautājumu: vai ieroči, kas gumijas lodes izsviešanai izmanto šaujampulveri, ietilpst šaujamieroču kategorijā Savienības tiesību izpratnē un vai to turētājiem tāpēc jāpiemēro atļauju izsniegšanas vai deklarēšanas sistēma.
Prasītāja Keserű Művek Fegyvergyár Kft. ir Ungārijā reģistrēta sabiedrība, kas nodarbojas ar ieroču ražošanu un tirdzniecību. Tā apgalvo, ka tai esot bijušas ekskluzīvas tiesības ražot un tirgot ieroča modeli, kas ļauj šaut gumijas lodes (turpmāk tekstā – “Keserű ierocis”). Pēc Īstenošanas direktīvas 2019/69 (
1
) transponēšanas Ungārijā prasītāja cēla šo prasību, jo uzskatīja, ka šī direktīva tai ir radījusi kaitējumu tāpēc, ka tās pieņemšanas dēļ Keserű ieroci var pārdot tikai personām, kurām ir ieroču glabāšanas atļauja_.
Vispārējās tiesas vērtējums
Vispārējā tiesa vispirms atgādina, ka saskaņā ar pastāvīgo judikatūru Savienības ārpuslīgumiskās atbildības iestāšanās ir atkarīga no tā, vai ir izpildīti visi kumulatīvie nosacījumi, proti, pietiekami būtiska tādas tiesību normas pārkāpuma esamība, kuras mērķis ir piešķirt tiesības privātpersonām, zaudējumu esamība un cēloņsakarības esamība starp akta autora pienākumu neizpildi un cietušajām personām nodarītajiem zaudējumiem, un pēc tam tā vispirmām kārtām pārbauda nosacījumu par cēloņsakarības pastāvēšanu.
Šajā ziņā tā norāda, ka Īstenošanas direktīvas 2019/69 mērķis ir noteikt trauksmes un signālieroču tehniskās specifikācijas (
2
). Tātad Vispārējā tiesa vispirms pārbauda, vai ierocis, kam piemīt Keserű ieroča raksturiezīmes, var tikt kvalificēts kā “trauksmes un signālierocis” Direktīvas 2021/555 izpratnē un vai tāpēc Īstenošanas direktīvā 2019/69, kas, pēc prasītājas domām, ir tai nodarītā kaitējuma pamatā, bija jāparedz izņēmums attiecībā uz tādu ieroču veidu, kuru īpašības ir līdzīgas Keserű ieroča īpašībām.
Proti, jēdziens “šaujamierocis” (
3
) ietver visus pārnēsājamus ieročus ar stobru, kuri šaujampulvera iedarbības rezultātā raida šāviņu, lodi vai lādiņu. “Šaujamieroča” (
4
) definīcijā nav iekļauti priekšmeti, kas atbilst šai definīcijai, bet ir paredzēti trauksmes, signalizēšanas, dzīvības glābšanas, dzīvnieku kaušanas, zvejas ar harpūnu vai arī rūpnieciskiem vai tehniskiem nolūkiem, ar nosacījumu, ka tos var izmantot tikai minētajiem nolūkiem.
Pats jēdziens “trauksmes un signālieroči” (
5
) ir definēts kā “ierīces ar čaulīšu turētāju, kuras paredzētas vienīgi tukšu patronu, kairinošu vielu, citu aktīvu vielu vai pirotehniskas signālmunīcijas izšaušanai un kuras nevar pārveidot šaušanai vai lodes vai lādiņa izsviešanai no stobra kanāla šaujampulvera iedarbības rezultātā”.
Šajā lietā Vispārējā tiesa konstatē, ka Keserű ierocis ir pārnēsājams ierocis ar stobru, kurš izsviež no stobra kanāla “lodes”, šajā gadījumā – no gumijas, un tāpēc tas jākvalificē kā “šaujamierocis”. Tādējādi ar to vien, ka minētais ierocis ir paredzēts, lai šautu gumijas lodes, sadedzinot šaujampulvera lādiņu, pietiek, lai to kvalificētu kā “šaujamieroci”.
Turklāt Keserű ierocis neietilpst arī Direktīvas 2021/555 I pielikuma III punkta a) apakšpunktā minētajā ieroču kategorijā, uz kuriem neattiecas “šaujamieroču” definīcija. Proti, šis ierocis nav paredzēts trauksmes vai signalizācijas nolūkiem un tātad neatbilst nosacījumam, ka to var izmantot tikai precīzi šajā nolūkā. Katrā ziņā, pat pieņemot, ka minētais ierocis bija paredzēts trauksmei, tas tomēr nemaina faktu, ka ar to var šaut arī gumijas lodes, jo šādu izmantošanu nevar uzskatīt par izmantošanu tikai trauksmes nolūkā. Visbeidzot – tas, ka šis ierocis izveidots kā ierocis, kas nav nāvējošs, nav atbilstošs kritērijs, lai noteiktu, vai tas ir “šaujamierocis”.
No tā izriet, ka Keserű ierocis nevar tikt kvalificēts kā “trauksmes un signālierocis” Direktīvas 2021/555 izpratnē un ka tāpēc tas neietilpst Īstenošanas direktīvas 2019/69 piemērošanas jomā. Tātad Īstenošanas direktīva 2019/69 nevarēja izraisīt prasītājas apgalvoto kaitējumu.
Vispārējā tiesa secina, ka nosacījums par cēloņsakarības pastāvēšanu starp pārmesto rīcību un norādīto kaitējumu nav izpildīts.
(
1
)	Komisijas Īstenošanas direktīva (ES) 2019/69 (2019. gada 16. janvāris), ar ko nosaka trauksmes un signālieroču tehniskās specifikācijas saskaņā ar Padomes Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (OV 2019, L 15, 22. lpp.).
(
2
)	Atbilstoši Padomes Direktīvai 91/477/EEK (1991. gada 18. jūnijs) par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (OV 1991, L 256, 51. lpp.), kas atcelta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2021/555 (2021. gada 24. marts) par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (OV 2021, L 115, 1. lpp.).
(
3
)	Atbilstoši Direktīvas 2021/555 1. panta 1. punkta 1. apakšpunktam.
(
4
)	Direktīvas 2021/555 I pielikuma III punkta a) apakšpunkts.
(
5
)	Atbilstoši Direktīvas 2021/555 1. panta 1. punkta 4. apakšpunktam.