62020TJ0194_RES
Kohtuasi T‑194/20
JF
versus
EUCAP Somalia
Üldkohtu (seitsmes koda laiendatud koosseisus) 13. juuli 2022. aasta otsus
Vahekohtuklausel – EUCAP Somalia rahvusvaheline lepinguline töötaja – Ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga seotud missioon – Töölepingu pikendamata jätmine pärast Ühendkuningriigi liidust väljaastumist – Õigus olla ära kuulatud – Võrdne kohtlemine – Kodakondsuse alusel diskrimineerimise keeld – Ühendkuningriigi liidust väljaastumise lepingus ette nähtud üleminekuperiood – Tühistamishagi – Kahju hüvitamise hagi – Lepingust lahutamatud aktid – Vastuvõetamatus
Tühistamishagi – Vaidlustatavad aktid – Mõiste – Siduvate õiguslike tagajärgedega aktid – Aktid, mis puudutavad ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga seotud missiooni rahvusvahelise lepingulise töötaja töölepingu pikendamata jätmist pärast Ühendkuningriigi liidust väljaastumist – Välistamine – Aktid, mis ei tekita selliseid tagajärgi väljapoole pooli siduvat lepingulist suhet ning mis ei hõlma lepingupooleks olevale organile antud avaliku võimu volituste täitmist – Vastuvõetamatus
(ELL artikli 50 lõige 3; ELTL artikkel 263; nõukogu otsus 2012/389/ÜVJP, mida on muudetud otsusega (ÜVJP) 2018/1942, artikli 7 lõige 4)
(vt punktid 27, 29, 40 ja 41)
Kahju hüvitamise hagi – Liidu kohtu pädevus – Piirid – Asja aluseks oleva vastutuse laad – Kontrollimine kohtu poolt – Nõue kohaldada liidu lepinguvälist vastutust ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga seotud missiooni tegevuse eest töölepingu raames – Vastuvõetamatus
(ELTL artikkel 268; nõukogu otsus 2012/389/ÜVJP, mida on muudetud otsusega (ÜVJP) 2018/1942)
(vt punktid 42–47)
Kohtumenetlus – Pöördumine Üldkohtusse vahekohtuklausli alusel – Aktid, mis puudutavad ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga seotud missiooni rahvusvahelise lepingulise töötaja töölepingu pikendamata jätmist pärast Ühendkuningriigi liidust väljaastumist – Lepingulise vastutuse hagi – Kohaldatava õiguse kindlaksmääramine – Tööleping, milles ei ole seda õigust kindlaks määratud – Hagi läbivaatamine üksnes selle lepingu ja põhiõiguste harta alusel, lähtudes õiguse üldpõhimõtetest – Vastuvõetavus
(ELL artikkel 50; ELTL artikkel 272 ja artikli 340 esimene lõik; Euroopa Liidu põhiõiguste harta; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 593/2008; nõukogu otsus 2012/389/ÜVJP, mida on muudetud otsusega (ÜVJP) 2018/1942)
(vt punktid 51–59)
Kohtumenetlus – Pöördumine Üldkohtusse vahekohtuklausli alusel – Ulatus – Nende aktide kohtulik kontroll, mis puudutavad ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga seotud missiooni rahvusvahelise lepingulise töötaja töölepingu pikendamata jätmist pärast Ühendkuningriigi liidust väljaastumist – Pädevus analüüsida väiteid, mis puudutavad põhiõiguste hartaga tagatud põhimõtete ja liidu õiguse üldpõhimõtete rikkumist – Vastuvõetavus – Õiguse tõhusale kohtulikule kaitsele järgimine
(ELTL artikkel 272; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artiklid 20 ja 21, artikli 41 lõike 2 punkt a ning artikkel 47; nõukogu otsus 2012/389/ÜVJP, mida on muudetud otsusega (ÜVJP) 2018/1942)
(vt punktid 69–71)
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Euroopa Liidu tsiviilmissioonid – Isikkoosseis – Rahvusvaheline tsiviilisikkoosseis – Aktid, mis puudutavad rahvusvahelise lepingulise töötaja töölepingu pikendamata jätmist pärast Ühendkuningriigi liidust väljaastumist – Nende aktide vastuvõtmine ilma asjaomase isiku ärakuulamiseta – Õiguse olla ära kuulatud rikkumine – Puudumine
(ELL artikkel 50; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikli 41 lõike 2 punkt a; nõukogu otsus 2012/389/ÜVJP, mida on muudetud otsusega (ÜVJP) 2018/1942, artikli 7 lõige 4)
(vt punktid 76–96)
Institutsioonide aktid – Põhjendamine – Kohustus – Ulatus – Lepingulises raamistikus vastu võetud aktid – Esialgsete põhjenduste asendamine täiesti uute põhjendustega kohtumenetluse staadiumis – Lubamatus
(ELTL artikkel 296; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikli 41 lõike 2 punkt c)
(vt punktid 102 ja 103)
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Euroopa Liidu tsiviilmissioonid – Isikkoosseis – Rahvusvaheline tsiviilisikkoosseis – Ühendkuningriigi kodanikust rahvusvahelise lepingulise töötaja töölepingu pikendamata jätmine pärast Ühendkuningriigi liidust väljaastumist – Liidust väljaastumise menetluse algatanud liikmesriigi kodanikest töötajad ja teise liikmesriigi kodanikest töötajad, kes ei ole võrreldavas olukorras – Diskrimineerimine kodakondsuse alusel – Puudumine
(ELL artikkel 50; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 21; nõukogu otsus 2012/389/ÜVJP, mida on muudetud otsusega (ÜVJP) 2018/1942, artikli 7 lõige 3)
(vt punktid 115–119)
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Euroopa Liidu tsiviilmissioonid – Isikkoosseis – Rahvusvaheline tsiviilisikkoosseis – Aktid, mis puudutavad rahvusvahelise lepingulise töötaja töölepingu pikendamata jätmist pärast Ühendkuningriigi liidust väljaastumist – Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euratomist väljaastumise lepingu materiaalõigusnormide jõustumine pärast nende aktide vastuvõtmist – Nendele sätetele tuginemise võimalikkus – Puudumine
(ELL artikkel 50; ELTL artikkel 272; Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euratomist väljaastumise leping, artikli 127 lõiked 2 ja 6 ning artikli 129 lõige 7; nõukogu otsus 2012/389/ÜVJP, mida on muudetud otsusega (ÜVJP) 2018/1942)
(vt punktid 131–137)
Kokkuvõte
Hageja JF, kes on Ühendkuningriigi kodanik, sõlmis EUCAP Somaliaga, mis on Euroopa Liidu missioon, mille eesmärk on abistada Somaaliat tema merendusjulgeoleku võime tugevdamisel (
1
), mitu järjestikust tähtajalist töölepingut, mille alusel ta võeti tööle rahvusvahelise lepingulise töötajana.
Tema viimases töölepingus, mis lõppes 31. jaanuaril 2020, oli ette nähtud, et selle võib üles öelda enne selle lõppemist, kui Ühendkuningriik ei ole enam Euroopa Liidu liige.
EUCAP Somalia missiooni juht andis 18. jaanuari 2020. aasta teatega Ühendkuningriigi kodanikest rahvusvahelistele lepingulistele töötajatele, sealhulgas hagejale, teada, et Ühendkuningriigi tõenäolise liidust väljaastumise tõttu 31. jaanuaril 2020 lõppevad sellel kuupäeval nende töölepingud. Seejärel kinnitas ta 29. jaanuari 2020. aasta kirjas JFile, et tema lepingut ei pikendata pärast selle tähtaja möödumist ning leping lõpeb Ühendkuningriigi liidust väljaastumise tõttu 31. jaanuaril 2020.
JF palus esimese võimalusena oma hagis ELTL artiklite 263 ja 268 alusel tühistada 18. jaanuari 2020. aasta teate ja 29. jaanuari 2020. aasta kirja (edaspidi koos „vaidlusalused aktid“) ning hüvitada nende aktidega EUCAP Somalia lepinguvälise vastutuse alusel tekitatud kahju, ja teise võimalusena palus ta ELTL artikli 272 alusel tunnistada vaidlusalused aktid õigusvastaseks ning samuti hüvitada sama kahju selle missiooni lepingulise vastutuse alusel.
Laiendatud koja otsusega jättis Üldkohus JFi hagi tervikuna rahuldamata. Sellega seoses täiendas ta kohtupraktikat, tehes eelkõige otsuse hagi vastuvõetavuse ja laadi kohta ning võimaluse kohta jätta teatud tingimustel kindlaks määramata riigisisene õigus, mida kohaldatakse lepingutega seotud vaidluse lahendamiseks. Ta analüüsis ka väiteid liidu õiguse rikkumise kohta niisuguses lepingulises vaidluses ja täpsustas, kuidas antud juhul kohaldatakse kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelu põhimõtet.
Üldkohtu hinnang
Mis puudutab hagi vastuvõetavust, siis Üldkohus jättis ELTL artikli 263 alusel esitatud nõude tühistada vaidlusalused aktid läbi vaatamata. Ta märkis sellega seoses eelkõige, et EUCAP Somalia rahvusvahelise isikkoosseisu töötingimused ning õigused ja kohustused on sätestatud lepingus, mistõttu hageja ja EUCAP Somalia vaheline töösuhe oli lepingulist laadi. Üldkohus tõdes veel, et vaidlusaluste aktidega kinnitas EUCAP Somalia missiooni juht hagejale tema lepingu lõppemise kuupäeva, nagu see oli lepingus ette nähtud pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust, mis oli lepingu lõppemise lepinguline alus. Üldkohus järeldas sellest, et nende aktide eesmärk ei ole tekitada siduvaid õiguslikke tagajärgi, mis jäävad väljapoole hagejat ja EUCAP Somaliat siduvat lepingulist suhet ning mis tähendavad, et viimati nimetatu täidab avaliku võimu volitusi. Seega on need aktid lepingulist laadi ja nende tühistamist ei saa nõuda ELTL artikli 263 alusel.
Teiseks jättis Üldkohus vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata kahju hüvitamise nõude, mille ese on liidu lepinguväline vastutus EUCAP Somalia tegevuse eest ja mis põhineb ELTL artiklil 268. Selle nõude kontekst on puhtalt lepinguline, mistõttu kuulub see nõue liidu lepingulise vastutuse alla.
Kolmandaks leidis Üldkohus, et hagi on vastuvõetav osas, milles see tugineb teise võimalusena ELTL artiklile 272. Ta täpsustas, et selle sätte alusel esitatud nõuete põhjendamiseks tugines hageja normidele, mida liidu administratsioon peab järgima lepingulises raamistikus, kuna ta esitab väited, mis puudutavad eelkõige õiguse olla ära kuulatud ning võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõtete (
2
) rikkumist ning õiguspärase ootuse kaitse põhimõtte rikkumist, mis on liidu õiguse üldpõhimõte. Seega ei saa hagejat takistada tuginemast nende põhimõtete rikkumisele nõuete põhjendamiseks, kuna vastasel korral on eiratud tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtet, põhjendusel et hageja saab tulemuslikult tugineda üksnes oma lepingu sätete täitmata jätmisele või lepingule kohaldatava õiguse rikkumisele (
3
).
Kohaldatava õiguse osas meenutas Üldkohus põhimõtet, et liidu lepingulist vastutust reguleerib asjaomase lepingu suhtes kohaldatav õigus (
4
). Ta leidis siiski, et ei ole vaja kindlaks teha, milline on riigisisene õigus, mis on kohaldatav antud vaidluses, mille saab lahendada asjaomase lepingu, EUCAP Somalia standardsete tegevuskordade, millele see leping viitab, ning harta ja liidu õiguse üldpõhimõtete alusel. Selles kontekstis märkis Üldkohus eelkõige, et ELTL artiklil 272 põhinevate teise võimalusena esitatud nõuete põhjendamiseks esitab hageja ainult väiteid liidu õiguse, eelkõige selle õiguse üldpõhimõtete ja harta rikkumise kohta. Lisaks ei ilmne, et vaidluse lahendamiseks oleks vaja kohaldada imperatiivseid riigisiseseid õigusnorme.
Kohtuasja sisu kohta märkis Üldkohus esiteks seoses õiguse olla ära kuulatud rikkumisega, et ei asjaomase lepingu tingimustest ega EUCAP Somalia standardsetest tegevuskordadest, millele see leping viitab, ei nähtu, et EUCAP Somalia missiooni juht oleks pidanud hageja enne 18. jaanuari 2020. aasta teate koostamist ära kuulama. Lisaks leidis Üldkohus, et EUCAP Somalia valik mitte kasutada võimalust, mis tal oli hageja lepingu pikendamiseks, nagu see nähtub vaidlusalustest aktidest, ei olnud seega harta artikli 41 lõike 2 punkti a tähenduses meede, mis teda kahjustas. Järelikult ei olnud selle sättega tagatud õigusega olla ära kuulatud pandud EUCAP Somaliale kohustust kuulata hageja ära enne 18. jaanuari 2020. aasta teate koostamist. Lisaks rõhutas Üldkohus lepingulise hagi raames, et isegi kui eeldada, et hagejal oleks olnud õigus olla ära kuulatud enne selle teate koostamist, ei oleks menetluse tulemus olnud teistsugune, kui ta oleks saanud seda õigust kasutada.
Mis puudutab teiseks väidetavat diskrimineerimist kodakondsuse alusel, siis rõhutas Üldkohus, et hageja kui selle liikmesriigi kodanik, kes algatas liidust väljaastumise menetluse, ei ole objektiivselt võrreldavas olukorras teise liikmesriigi kodanikest rahvusvaheliste lepinguliste töötajatega EUCAP Somalia missioonis, mistõttu missiooni juht võis otsustada jätta töölepingu pikendamata pärast 31. jaanuari 2020, ilma et see kujutaks endast diskrimineerimist kodakondsuse alusel.
Kolmandaks ja viimaseks, mis puudutab seda, et vaidlusaluste aktidega on väidetavalt rikutud Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euratomist väljaastumise lepingut (
5
), siis märkis Üldkohus lepingulist laadi hagi raames, et väljaastumislepingu sätted, mis on käesoleval juhul asjakohased, reguleerivad üleminekuperioodil liidu õiguse Ühendkuningriigi suhtes kohaldamise tingimusi ja kujutavad endast seega materiaalõigusnorme. Võttes aga arvesse, et need normid ei ole kohaldatavad õigussuhetele, mis tekkisid enne selle lepingu jõustumist ja et vaidlusalused aktid on vastu võetud enne seda kuupäeva, ei saa sellist rikkumist tuvastada.
(
1
)	EUCAP Somalia loodi nõukogu 16. juuli 2012. aasta otsusega 2012/389/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu missiooni võimete tugevdamiseks Somaalias (EUCAP Somalia) (ELT 2012, L 187, lk 40) ja mida on muudetud nõukogu 10. detsembri 2018. aasta otsusega (ÜVJP) 2018/1942 (ELT 2018, L 314, lk 56).
(
2
)	Tagatud vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 41 lõike 2 punktiga a ning artiklitega 20 ja 21.
(
3
)	16. juuli 2020. aasta kohtuotsuse ADR vs. komisjon (C‑584/17 P, EU:C:2014:576, punktid 85–89) tähenduses.
(
4
)	ELTL artikli 340 esimene lõik.
(
5
)	Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping (ELT 2020, L 29, lk 7), mis jõustus 1. veebruaril 2020.