62003CJ0415_ET
Pooled
Kohtuotsuse põhistus
Resolutiivosa
Pooled
Kohtuasjas C‑415/03,
mille esemeks on EÜ artikli 88 lõike 2 alusel 25. septembril 2003 esitatud liikmesriigi kohustuse rikkumise tuvastamise hagi,
Euroopa Ühenduste Komisjon,
esindajad: D. Triantafyllou ja J. Buendía Sierra, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis,
hageja,
versus
Kreeka Vabariik,
esindajad: A. Samoni-Rantou, P. Mylonopoulos, F. Spathopoulos ja P. Anestis, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis,
kostja,
EUROOPA KOHUS (teine koda),
koosseisus: koja esimees C. W. A. Timmermans, kohtunikud R. Silva de Lapuerta (ettekandja), R. Schintgen, G. Arestis ja J. Klučka,
kohtujurist: L. A. Geelhoed,
kohtusekretär: vanemametnik M. Ferreira,
arvestades kirjalikus menetluses ja 8. detsembri 2004. aasta kohtuistungil esitatut,
olles 1. veebruari 2005. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,
on teinud järgmise
otsuse
Kohtuotsuse põhistus
1. Euroopa Ühenduste Komisjon palub oma hagiavalduses Euroopa Kohtul tuvastada, et kuna Kreeka Vabariik ei ole määratud tähtaja jooksul võtnud kõiki vajalikke meetmeid komisjoni 11. detsembri 2002. aasta otsuse 2003/372/EÜ Kreeka Vabariigi poolt Olympic Airways’ile antud abi kohta (ELT 2003, L 132, lk 1) artiklis 3 ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud riigiabi tagasimaksmiseks v.a siseriiklikule sotsiaalkindlustusametile (edaspidi „IKA”) tehtud maksed või vähemalt ei ole selle otsuse artikli 4 kohaselt komisjoni nende meetmete võtmisest teavitanud, siis on Kreeka Vabariik rikkunud nimetatud otsuse artiklitest 3 ja 4 ning EÜ asutamislepingust tulenevaid kohustusi.
Vaidluse taust
2. Komisjon algatas Kreeka Vabariigi suhtes 1996. aastal EÜ artikli 93 lõikes 2 (nüüd EÜ artikli 88 lõige 2) ette nähtud menetluse, mis viis komisjoni 14. augusti 1998. aasta otsuseni Kreeka Vabariigi poolt Olympic Airwaysile antud riigiabi kohta (EÜT 1999, L 128, lk 1; edaspidi „heakskiitmisotsus”), mis puudutab 1994. aastal kinnitatud laenutagatisi, võlakohustuste vähendamist ja aktsiakapitaliks ümbervormistamist ning teisi tagatisi ja kapitalisüste kogusummas 40,8 miljardit Kreeka drahmi makstuna kolmes jaos, vastavalt 19, 14 ja 7,8 miljardit Kreeka drahmi. Selle abi andmisele lisandus seoses aastatega 1998–2002 uuesti läbi vaadatud ümberkorralduskava ning see allutati eritingimustele.
3. Olympic Aiwaysile abi andmise kohta esitatud uute kaebuste tagajärjel algatas komisjon oma 6. märtsi 2002. aasta otsusega EÜ artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetluse, põhjendusel et selle äriühingu ümberkorralduskava ei olnud rakendatud ja heakskiitmisotsuses sisalduvaid ettekirjutusi ei olnud täidetud. Selle otsuse kohaselt tuli Kreeka Vabariigil esitada komisjonile teavet kooskõlas nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 88 kohaldamiseks (EÜT L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339) artikliga 10.
4. Komisjon tegi 9. augustil 2002 Kreeka Vabariigile uue ettekirjutuse varem küsitud teabe saamiseks, nõudes eelkõige riigile tasutud tegevuskuludega seotud bilansi ja summade esitamist. Komisjon hindas Kreeka ametivõimude poolt selles valdkonnas antud vastuseid puudulikeks.
5. 11. detsembril 2002 kiitis komisjon heaks otsuse 2003/372, mis tugineb eriti tõdemustele, et enamik Olympic Airwaysi ümberkorralduskava eesmärkidest on täitmata, et heakskiitmisotsusega kehtestatud tingimusi ei ole täielikult järgitud ja et heakskiitmisotsuse täitmisel on rikutud seadust. Komisjon viitab veel uuele tegevusabile, mis eelkõige seisnes selles, et Kreeka riik ei sekkunud 2001. aasta oktoobri kuni detsembri eest võlgnetavate sotsiaalkindlustusmaksete, kütuselt ja varuosadelt tasutava käibemaksu, lennujaamadele ajavahemiku 1998–2001 eest võlgnetavate renditasude, lennuväljatasude ja Kreeka lennujaamade kaudu väljuvatelt reisijatelt kogutava spatosimo
maksu maksmata jätmisse või maksmisega viivitamisse.
6. Otsuse 2003/372 resolutiivosa on sõnastatud järgmiselt:
„ Artikkel 1
Kreeka poolt Olympic Airwaysile ümberkorralduseks antud abi, mis hõlmas:
a) Kreeka 26. juuni 1975. aasta seaduse nr 96/75 artikli 6 alusel äriühingule kuni 7. oktoobrini 1994 antud laenutagatist;
b) uusi laenutagatisi summas 378 miljonit USA dollarit laenudele, mis tuli võtta enne 31. märtsi 2001 uute lennukite ostmiseks ja investeeringuteks, mis olid vajalikud seoses Olympic Airwaysi kolimisega uude asukohta Spata lennuväljal;
c) [Olympic Airwaysi] võlakohustuste vähendamist 427 miljardi Kreeka drahmi ulatuses;
d) äriühingu võlakohustuse ümberkujundamist aktsiakapitaliks 64 miljardi Kreeka drahmi ulatuses;
e) 54 miljardi Kreeka drahmi suurust kapitalisüsti, mis vähendati 40,8 miljardile Kreeka drahmile, ning mis maksti aastatel 1995, 1998 ja 1999 kolmes vastavalt 19, 14 ja 7,8 miljardi Kreeka drahmi suuruses jaos,
on EÜ artikli 87 lõike 1 mõttes ühisturuga kokkusobimatu, kuna järgmised algse heakskiidu aluseks olnud tingimused ei ole enam täidetud:
a) äriühingu pikaajalisele jätkusuutlikkusele suunatud ümberkorralduskava täielik rakendamine;
b) abi heakskiitmisega seotud 24 kindlaksmääratud kohustuse täitmine, ja
c) pidev järelevalve ümberkorralduseks antud abi rakendamise üle.
Artikkel 2
Riigiabi, mis seisnes selles, et Kreeka ei sekkunud sotsiaalkindlustusmaksete, kütuselt ja varuosadelt Olympic Aviationi tasutava käibemaksu, mitmele lennujaamale võlgnetavate renditasude, Spata lennujaamale ja teistele lennujaamadele võlgnetavate lennuväljatasude ja spatosimo
maksu püsivasse maksmata jätmisse, on ühisturuga kokkusobimatu.
Artikkel 3
1. Kreeka võtab vajalikke meetmeid, et nõuda soodustatud äriühingult tagasi artiklis 1 viidatud 14 miljardi Kreeka drahmi (41 miljoni euro) suurune abi, mis on EÜ asutamislepinguga kokkusobimatu, ning artiklis 2 viidatud ja abi saajale õigusvastaselt antud abi.
2. Abi tagasinõudmine toimub viivitamatult ja vastavalt siseriiklikus õiguses kehtivale korrale, tingimusel et see kord võimaldab otsuse vahetut ja tõhusat täitmist. Tagasinõutav summa sisaldab ka võlgnetavaid intresse, mida arvutatakse alates abi andmise kuupäevast kuni selle tegeliku tagasimaksmise kuupäevani. Intresse arvutatakse regionaalabi raames abi netoosatähtsuse arvutamisel aluseks oleva baasmäära alusel.
Artikkel 4
Kreeka teatab käesoleva otsuse täitmiseks vajalike meetmete võtmisest komisjonile kahe kuu jooksul alates otsuse teatavaks tegemisest.
[…]”.
[Mitteametlik tõlge]
7. 11. veebruaril 2003 andis Kreeka valitsus komisjonile teada, et ta oli palganud sõltumatu eksperdi, et tuvastada, kas Olympic Airwaysil oli riigile tasumata võlgu ning kas talle oli osaks saanud eeliskohtlemine. Kogutud teabe alusel teatas nimetatud valitsus, et ei kohalda otsuse 2003/372 artikleid 3 ja 4.
8. 6. märtsil 2003 teatas komisjon Kreeka valitsusele, et ta on kohustatud otsust 2003/372 täitma. Komisjon edastas 12. mail 2003 nimetatud valitsusele teatise täiendavate selgitustega edaspidise abi suuruse osas ning nõudega edastada üksikasjalik teave 41 miljoni euro, mis vastab teises jaos tehtud kapitalisüstile, tagasimaksmise korraldamise kohta ning lisada tõendid selle kohta, et Olympic Airways on eespool viidatud otsuse artiklis 2 loetletud võlakohustused tasunud.
9. 26. juunil 2003 andsid Kreeka ametivõimud kirjaliku vastuse. 41 miljoni euro suuruse summa tagasimaksmise osas märkisid nad ühelt poolt, et kavatsevad nimetatud abi sissenõudmise otsuse teha hiljemalt 2003. aasta augusti lõpuks, ning teiselt poolt, et nii otsuse 2003/372 õigusmõju kui ka komisjoni poolt selle vastuvõtmisel järgitud menetluskorda „uuritakse”. Nad tõid ka esile, et Olympic Airways kavatses tasuda oma 2,46 miljoni euro suuruse võla, mis tulenes Kreeka lennujaamadele võlgnetavatest renditasudest.
10. IKA-le võlgnetava 27,4 miljoni euro suuruse kogusumma osas tõid nimetatud ametivõimud esile Olympic Airwaysi ja IKA vahel sõlmitud kokkuleppe ning viimasele tehtud 5,28 miljoni euro suuruse sissemakse, mille tulemusena ei ole enam küsimus „võla sallimises” selle äriühingu kasuks.
11. Spata lennujaamale lennuväljatasude näol võlgnetava 33,9 miljoni euro osas väidavad Kreeka ametivõimud, et selle lennujaama haldamise viisi tõttu puudus neil pädevus. Siiski viitasid nad 4,83 miljoni euro suurusele maksele, mis oli tasutud selleks sõlmitud kokkuleppe alusel, ning esitasid tõendid, mis kinnitasid, et Olympic Airways oli selle summa tasunud. Kokkuleppe kohaselt tuleb võlg tasuda kaheteistkümne kord kvartalis tehtava maksena. Ametivõimud sedastasid, et võla kogusumma saaks tasutud 2005. aasta aprilliks.
12. Spatosimo
maksule vastava 61 miljoni euro suuruse võlakohustuse osas väitsid Kreeka ametivõimud, et sellega seonduvatest kokkulepetest tulenevalt on 22,8 miljoni euro suurune summa juba makstud. Nad esitasid selle summa ja muude maksete toetuseks dokumentaalseid tõendeid. Ministeeriumidele ja avalikele asutustele võlgnetava 28,9 miljoni euro osas väidavad Kreeka ametivõimud, et neil ei olnud ülevaadet tagasimaksmiskohustustest, kuna neil puudus üksikasjalik teave asjaomaste ministeeriumide töötajatele väljastatud lennupiletite kohta.
13. Kuna komisjon ei olnud rahul Kreeka Vabariigi esitatud selgitustega, esitas ta käesoleva hagi.
Hagi
Poolte argumendid
14. Komisjon märgib, et mis puudutab kapitalisüsti teist jagu, mis kinnitati 1998. aastal 41 miljoni euro suuruses summas, siis ei ole Kreeka ametivõimud seda summat Olympic Airwaysilt tagasi nõudnud.
15. Komisjoni väitel ei ole Kreeka ametivõimud osundanud sellele, et
otsuse 2003/372 täitmine on täielikult võimatu. Ametivõimud on piirdunud ainult maksenõude väljastamisega ja selle teatavakstegemisega ning teinud avalduse, mille kohaselt võib nende toimingute peale esitada vastuväite koos täitmise peatamise taotlusega, mis tähendab, et restitutsiooni ei ole toimunud.
16. Komisjon sedastab, et vaatamata otsuse 2003/372 tegemisele, on võetud meetmed võimaldanud uude äriühingusse „Olympic Airlines” ilma vastutasuta üle viia mitte ainult Olympic Airwaysi personali, vaid ka selle äriühingu kõige tulutoovamad ja võlgadest vabad varad, ning teinud võimatuks endise äriühingu võlgu sellelt uuelt äriühingult sisse nõuda. Viimati nimetatu, kellele Olympic Airwaysi kohustused üle ei läinud, on seega endise äriühingu võlausaldajate suhtes asetatud erilise kaitse alla.
17. Komisjoni sõnul on Kreeka ametivõimud selle üleminekuga takistanud riigiabi tagasinõudmist, kuna Olympic Airwaysile jäid peamiselt kohustused, ilma et tal oleks vabu vahendeid, millega saaks vastavaid võlakohustusi katta.
18. Võlgnetavate lennuväljatasude osas väidab komisjon, et nende tasumise tähtaeg kujutab endast uut finantssoodustust ja otsuse 2003/372 täitmise omavolilist edasilükkamist. Ta lisab veel, et ka tagasimaksmise tähtajast ei ole kinni peetud. Esimene makse hilines viis kuud ning hõlmas ainult osa ettenähtud summast. Lisaks ei vastanud 2003.aasta juunis makstud summa neljale kord kvartalis tehtavale maksele, mille tähtaeg oli 2003. aasta aprill.
19. Komisjoni väitel ei ole teda kütuselt ja varuosadelt tasutud käibemaksust teavitatud.
20. Spatosimo
maksu osas väidab komisjon, et selle tasumiseks antud täiendav nelja-aastane tähtaeg annab Olympic Airwaysile uue rahalise eelise ja ületab otsuse 2003/372 täitmiseks samas otsuses ette nähtud tähtaegade piirid.
21. Komisjon rõhutab, et kui üksikud erandid teatud summade osas välja arvata, siis jääb tagasimaksmisele kuuluv abi valdavalt soodustatud äriühingu omandisse. Võimalikud õiguslikud probleemid, mis on seotud näiteks võlakohustuste asjaomasesse eelarvesse kandmisega või riigituluseadustiku nõuetega, ei põhjusta otsuse 2003/372 täitmise täielikku võimatust.
22. Lõpuks vaidleb komisjon vastu argumendile selle kohta, et eraõiguslik investor sallivuste tõttu ei sekkunud kõnealuste summade pidevasse maksmata jätmisesse. Seda põhimõtet rakendades ja viimase kümne aasta jooksul arvukalt antud abi arvesse võttes on otsuses 2003/372 tõepoolest põhjendatult järeldatud, et eraõiguslik võlausaldaja ei oleks sallinud kõnealuste võlakohustuste sellist pidevat maksmata jätmist.
23. Kreeka valitsus leiab esmalt, et komisjoni poolt mitte ainult endise äriühingu Olympic Airways personali, vaid ka kõige tulutoovamate varade uuele äriühingule Olympic Airlines üle viimisega seoses tõstatatud küsimused kujutavad endast käesoleva menetluse kontekstis vastuvõetamatut argumentatsiooni, kuna sama toimingu suhtes toimub komisjoni 16. märtsi 2004. aasta otsusega algatatud uurimismenetlus.
24. Olympic Airwaysi poolt riigile võlgnetava 41 miljoni euro osas leiab Kreeka valitsus, et ta on täitnud otsuse 2003/372 artikli 3 ettekirjutusi. Pädeva maksuameti poolt on sellest otsusest lähtuvalt väljastatud võlga ja sellele lisandunud intresse kajastav dokument. Seda dokumenti tuleb käsitleda võlgnetava summa sissenõudmiseks vajaliku täitedokumendina, nii et Kreeka ametivõimud on täitnud otsuse ettekirjutusi, võttes kõik siseriiklikus õiguskorras olemasolevad meetmed nimetatud summa tagasinõudmiseks.
25. Muude rahaliste sekkumiste osas väidab Kreeka valitsus, et otsuses 2003/372 ei täpsustata, kas selles viidatud summad kujutavad endast tagasinõutava riigiabi lõplikku summat, ning et kõnealuses otsuses on soorituste või soodustuste osas jäetud asjassepuutuvad summad üheselt ja selgelt määratlemata.
26. Kreeka valitsus märgib, et nende summade tagasinõudmine, mida komisjon käsitleb Olympic Airwaysile antud riigiabina, peab toimuma kooskõlas riigitulude sissenõudmist reguleerivate siseriiklike õigusnormidega. Nende õigusnormide kohaselt on füüsilistelt isikutelt ja äriühingutelt riigile võlgnetavate summade sissenõudmise eelduseks, et võlgnetavad summad on täpselt määratletud.
27. Valitsus väidab, et otsuse 2003/372 artiklis 2 ei ole määratletud Olympic Airwaysile antud uue riigiabi, mis tunnistati ühisturuga kokkusobimatuks, täpset summat. Mis puudutab nende summade üksikasju, siis need esinevad üsna ebaselgelt ja lünklikult vaid otsuse põhjendavas osas, ilma et oleks siiski täpsustatud, kas need summad kujutavad endast tagasinõutava riigiabi lõplikku summat.
28. Kreeka valitsuse arvates ei ole Olympic Airwaysi bilansis äriühingu võlgadena ja kuludena kajastuvad erinevad summad mingil juhul abina käsitletavad. See tähendaks, et tasumata ja sissenõudmata võlakohustuste puhul tuleks riigiabi määratlemiseks hinnata tegeliku eelise ulatust, mis tuleneb võimalikust maksmata jätmisse mittesekkumisest.
29. Selleks et sissenõudmismenetlust saaks alustada, tuleb Kreeka valitsuse sõnul Kreeka lennujaamadele võlgnetavate renditasude suhtes maksuameti poolt läbi viia tuvastamismenetlus. Varuosade ja kütuse käibemaks tuleb tasuda koos 2003. aasta käibemaksutagastuse deklaratsiooni raames kohalduvate seadusjärgsete viiviste ja trahvidega.
30. Spata lennujaamale võlgnetavate tasude osas väidab Kreeka valitsus, et tema pädevuses ei ole Olympic Airwaysilt kõnealust summat tagasi nõuda. Spata lennujaam on eraõiguslik äriühing ja kuigi 55% selle aktsiakapitalist kuulub riigile, on nimetatud äriühing allutatud tema põhikirjas ja lennujaama arenduskokkuleppes määratletud õiguslikule raamistikule. Vastavalt sellele õiguslikule raamistikule on äriühingu j uhatus ainuvastutav võlgnetavate tasude maksmise ning võlgade tasumise kokkulepete osas tehtud otsuste eest.
31. Spatosimo
maksu osas viitab Kreeka valitsus teatud hulgale sooritatud maksetele ning võlgade tasumise kokkuleppele.
Euroopa Kohtu hinnang
32. Seoses otsuse 2003/372 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kohustusega nõuda soodustatud äriühingult tagasi 41 miljonit eurot ning võttes arvesse Kreeka Vabariigi väljendatud reservatsioone komisjoni selle väite vastuvõetavuse kohta, et mitte ainult Olympic Airwaysi personali, vaid ka selle äriühingu kõige tulutoovamate varade üleminek uuele äriühingule Olympic Airlines on raskendanud riigiabi tagasinõudmist, tuleb rõhutada, nagu kohtujurist on oma ettepaneku punktides 27 ja 28 õigesti sedastanud, et kõnealuse toimingu kui olemuselt riigiabi suhtes toimuva teise uurimise asjaolu ei oma tähtsust küsimuses, kas nimetatud toiming on takistuseks varem antud abi tagasinõudmisele. Käesolevas vaidluses vajab lahendamist ainult see küsimus, kas niisugune üleviimine võib takistada eespool mainitud otsuse täitmist.
33. Siinkohal tuleb märkida, nagu nähtub komisjoni esitatud teabest, mida Kreeka Vabariik ei ole vaidlustanud, et kõnealuse toiminguga viidi kõik Olympic Airwaysi võlgadest vabad varad üle uuele äriühingule Olympic Airlines. Tuleb lisada, et nimetatud toiming oli üles ehitatud viisil, mis tegi siseriiklike õigusnormide alusel võimatuks endise äriühingu Olympic Airways võlakohustusi uuelt äriühingult Olympic Airlines sisse nõuda.
34. Neil tingimustel takistas nimetatud toiming otsuse 2003/372 tegelikku täitmist ja Kreeka riigi poolt selle äriühingu tegevuse toetuseks antud riigiabi sissenõudmist. Seega seati tõsiselt ohtu otsuse eesmärk, mis on suunatud tsiviillennundussektoris moonutamata konkurentsi taastamisele.
35. Tuleb lisada, et mis puudutab äriühingu poolt nimetatud summa tegelikku tagasimaksmist, siis ei olnud Kreeka ametivõimude toimingutel, nimelt otsusel Olympic Airwaysi 41 miljoni euro suuruse võlakohustuse sissenõudmise kohta, mingeid reaalseid tulemusi. Samas ei andnud Kreeka valitsus mingeid selgitusi, selleks et tõendada nimetatud võla tagasinõudmise täielikku võimatust. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on ainus vastuväide, millele liikmesriik võib komisjoni poolt EÜ artikli 88 lõike 2 alusel esitatud liikmesriigi kohustuste rikkumise hagi kaitseks tugineda, tagasinõudmise otsuse korrektse täitmise täielik võimatus (vt eelkõige 29. jaanuari 1998. aasta otsus kohtuasjas C‑280/95: komisjon v . Itaalia, EKL 1998, lk I‑259, punkt 13, ja 3. juuli 2001. aasta otsus kohtuasjas C‑378/98: komisjon v . Belgia, EKL 2001, lk I‑5107, punkt 30).
36. Sellisel juhul peab tunnistama, et Kreeka Vabariik ei ole täitnud oma kohustust nõuda tagasi otsuse 2003/372 artikli 3 lõikes 1 nimetatud summa.
37. Otsuse 2003/372 artiklis 2 ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud riigiabi muude summade tagasinõudmise kohustuse osas tuleb algusest peale rõhutada, et erinevad asjassepuutuvad rahaliste soorituste liigid ning nende tehnilised tunnusjooned on otsuse põhjendustes 206–208 üksikasjalikult välja toodud. Need on nimelt lennuväljatasud, käibemaksu tasumise kohustus, lepingulised kohustused lennujaamadele võlgnetavate renditasude osas ning maksud, mille maksmata jätmisse või maksmisega viivitamisse Kreeka ametivõimud ei sekkunud.
38. Kreeka Vabariigi argumentide osas, mille kohaselt ei ole saadud sellist rahalist eelist, mis tuleneks eraõigusliku investori poolt üles näidatud sallivast suhtumisest teatud summade pidevasse maksmata jätmisesse, siis tuleb märkida, et selline argument tõstatab otsuse 2003/372 seaduslikkuse küsimuse. Käesoleva hagi raames, mille esemeks on riigiabi puudutavast otsusest tulenevate kohustuste rikkumine ja mida liikmesriik, kellele otsus oli suunatud, ei ole kohtusse kaevanud, ei ole viimasel õigust sellise otsuse seaduslikkust vaidlustada (vt eelkõige 27. juuni 2000. aasta otsus kohtuasjas C‑404/97: komisjon v . Portugal, EKL 2000, lk I‑4897, punkt 34, ja 22. märtsi 2001. aasta otsus kohtuasjas C‑261/99: komisjon v . Prantsusmaa, EKL 2001, lk I‑2537, punkt 18). Seetõttu ei saa käesoleva hagi raames vaidlustada otsuses 2003/372 Olympic Airwaysi erinevate võlgade pideva maksmata jätmise käsitlemist riigiabina.
39. Kreeka Vabariigi argumentide osas, mille kohaselt otsuse 2003/372 artiklis 2 osundatud rahaliste soorituste erinevate liikide puhul ei saa otsust täita tagasinõutavate summade kohta täpsete andmete puudumise tõttu, tuleb meenutada, et vastavalt Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikale ei nõua ükski ühenduse õiguse säte komisjonilt ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi tagastamist määrates tagastatava abi täpse suuruse fikseerimist. Tegelikult piisab sellest, kui komisjoni otsuses sisalduvad andmed, mis võimaldavad otsuse adressaadil iseseisvalt ja liigsete raskusteta see summa määratleda (vt eelkõige 12. oktoobri 2000. aasta otsus kohtuasjas C‑480/98: Hispaania v . komisjon, EKL 2000, lk I‑8717, punkt 25).
40. Komisjon võib seega õiguspäraselt piirduda kõnealuse abi tagastamise kohustuse kinnitamisega ning jätta tagastatava summa täpse suuruse väljaarvutamine siseriiklikele ametiasutustele.
41. On kohane lisada, et vastavalt Euroopa Kohtu praktikale, mille kohaselt riigiabi käsitleva otsuse resolutiivosa on lahutamatult seotud selle põhjendava osaga, nii et kui on vaja tõlgendada, tuleb arvesse võtta neid põhjendusi, mis viisid sellise otsuse vastuvõtmiseni (vt eelkõige 15. mai 1997. aasta otsus kohtuasjas C‑355/95 P: TWD v . komisjon, EKL 1997, lk I‑2549, punkt 21), võib otsuse 2003/372 alusel tagasimakstava summa välja arvutada lähtudes artiklist 2 koostoimes sama otsuse põhjendava osa punktidega 206–208.
42. Mis puutub Kreeka Vabariigi argumentidesse, et otsuse 2003/372 täitmist takistavad mitmed siseriiklikud raskused, siis tuleb meenutada, et selles olukorras peavad komisjon ja liikmesriik vastavalt EÜ artikli 10 aluseks olevale põhimõttele, mis paneb liikmesriikidele ja ühenduse institutsioonidele vastastikused kohustused teha lojaalset koostööd, tegema raskuste ületamiseks koostööd heas usus, järgides samas rangelt asutamislepingu sätteid ja eelkõige riigiabi käsitlevaid sätteid (vt 4. aprilli 1995. aasta otsus kohtuasjas C‑348/93: komisjon v . Itaalia, EKL 1995, lk I‑673, punkt 17, ja eespool viidatud kohtuotsus komisjon v . Prantsusmaa, punkt 24). Käesolevas kohtuasjas ei ole seda toimunud.
43. Tuleb lisada, et Kreeka Vabariik ei ole tuginenud otsuse 2003/372 artiklitest 2 ja 3 tulenevate kohustuste hoolika täitmise täielikule võimatusele. Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast ilmneb, et otsuse täitmine ei ole täielikult võimatu, kui kostjaks olev valitsus ainult teavitab komisjoni otsuse rakendamisel esinevatest õiguslikest, poliitilistest või praktilistest raskustest ilma asjaomastelt äriühingutelt abi reaalselt tagasi nõudmata ning pakkumata komisjonile otsuse täitmiseks teisi meetmeid, mis võimaldaksid neid raskusi ületada (vt eelkõige 2. veebruari 1989. aasta otsus kohtuasjas 94/87: komisjon v . Saksamaa, EKL 1989, lk 175, punkt 10, ja 2. juuli 2002. aasta otsus kohtuasjas C‑499/99: komisjon v . Hispaania, EKL 2002, lk I‑6031, punkt 25).
44. Pealegi nähtub Kreeka Vabariigi kinnitustest selle kohta, et siseriiklikud ametivõimud on teinud pingutusi otsuse 2003/372 artiklis 2 ja artikli 3 lõikes 1 osundatud abi tagasinõudmiseks, et asjaomased ametivõimud on piirdunud teatud arvu menetluslike ja halduslike toimingutega, võlakohustuste tasumise osalise korraldusega ning hüvitamistoimingutega. Neid algatusi, mis lisaks kõigele olid kas hilinenud või puudulikud või millel ei olnud siduvat iseloomu ja mis mingil juhul ei toonud kaasa Olympic Airwaysi poolt võlgnetavate summade tegelikku sissenõudmist, ei saa käsitleda liikmesriigil riigiabi tagasinõudmise osas lasuvate kohustuste täitmisena.
45. Kõigest eelnevast järeldub, et komisjoni hagi tuleb pidada põhjendatuks.
46. Järelikult tuleb sedastada, et kuna Kreeka Vabariik ei ole määratud tähtaja jooksul võtnud kõiki vajalikke meetmeid otsuse 2003/372 artiklis 3 ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud riigiabi tagasimaksmiseks – v.a IKA-le tehtud maksed – siis on Kreeka Vabariik rikkunud nimetatud artiklist 3 tulenevaid kohustusi.
Kohtukulud
47. Vastavalt kodukorra artikli 69 lõikele 2 on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud. Kuna komisjon on kohtukulude hüvitamist nõudnud ja Kreeka Vabariik on kohtuvaidluse kaotanud, tuleb kohtukulud välja mõista Kreeka Vabariigilt.
Resolutiivosa
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (teine koda) otsustab:
1. Kuna Kreeka Vabariik ei ole määratud tähtaja jooksul võtnud kõiki vajalikke meetmeid komisjoni 11. detsembri 2002. aasta otsuse 2003/372/EÜ Kreeka Vabariigi poolt Olympic Airwaysile antud abi kohta artiklis 3 ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud riigiabi tagasimaksmiseks – v.a siseriiklikule sotsiaalkindlustusametile tehtud maksed – siis on Kreeka Vabariik rikkunud nimetatud artiklist 3 tulenevaid kohustusi.
2. Mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt.