Väliaikainen versio
JULKISASIAMIEHEN RATKAISUEHDOTUS
JULIANE KOKOTT
7 päivänä toukokuuta 2026(1)
Asia C-268/25
ETS Srl,
Minnucci Associati Srl,
Mi.Cos.SpA,
ItesaSrl,
Maceg Srl,
Tekno Kons Innovation Srl,
Cartorender Srl,
Rilievi Topografici di Boninsegna G. & C. Snc,
Tecno top Srl,
I.G. Service Srl ja
Sub-Service Srl
vastaan
Rete Ferroviaria Italiana SpA,
Muut osapuolet:
Le Generali Costruzioni SpA ja
VIA Ingegneria Srl
(Ennakkoratkaisupyyntö – Tribunale amministrativo regionale per il Lazio (Latiumin alueellinen hallintotuomioistuin, Italia))
Ennakkoratkaisupyyntö – Rautatiealan julkiset hankinnat – Direktiivi 2014/24/EU – 57 artiklan 2 kohta – Veronmaksuvelvoitteeseen liittyvät lainvoimaisesti todetut rikkomiset – Maksaminen tai maksamista koskevan sitoumuksen antaminen tarjouksen jättämisen määräajan päättymisen jälkeen – Pakolliset poissulkemisperusteet – Direktiivi 2014/25/EU – 79 artiklan 2 kohta – 80 artikla – Tarjoajien tilapäisen ryhmittymän jäsenen poissulkeminen tai korvaaminen – Toimeksiannon saaneen yksikön tieto asiasta sekä huolellisuus- ja valvontavelvoite
Sisältö
I  Taustaa
II  Asiaa koskevat oikeussäännöt
A  Unionin oikeus
1.  Direktiivi 2014/24
2.  Direktiivi 2014/25
B  Kansallinen lainsäädäntö
III  Pääasian tosiseikat, ennakkoratkaisukysymykset ja asian käsittely unionin tuomioistuimessa
IV  Oikeudellinen arviointi
A  Ennakkoratkaisukysymysten kohde ja ulottuvuus
B  Voiko verovelan maksaa vain tarjouksen jättämiselle asetetun määräajan päättymiseen saakka?
C  Tarjoajien ryhmittymän sellaisen jäsenen korvaaminen, jonka osalta pakollinen poissulkemisperuste täyttyy (korjaamattomasti)
1.  Edellytykset
a)  Direktiivin 2014/25 79 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen sovellettavuus tilapäisiin ryhmittymiin
b)  Ratkaiseva ajankohta
2.  Poikkeukset
a)  Huolellisuus- ja valvontavelvollisuuden rikkominen ja syyksilukeminen
b)  Tarjouksen olennainen muuttaminen jälkikäteen
3.  Alustava päätelmä
V  Ratkaisuehdotus
I       Taustaa
1.        Tämän ennakkoratkaisupyynnön aiheena on niiden sääntöjen tulkinta, jotka koskevat tarjoajien poissulkemista julkisista hankinnoista annetun direktiivin 2014/24/EU(2) sekä vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta annetun direktiivin 2014/25/EU(3) mukaisesti. Kyseisten direktiivien mukaan talouden toimijat, jotka ovat jättäneet tarjouksen julkisessa hankintamenettelyssä mutteivät ole täyttäneet veronmaksuvelvoitteitaan oikea-aikaisesti, on suljettava pois hankintamenettelystä.
2.        Unionin tuomioistuimen on nyt ensiksikin käsiteltävä kysymystä siitä, mihin mennessä meneillään olevaa hankintamenettelyä tarjoajien tilapäiseen ryhmittymään kuuluvan talouden toimijan on täytettävä velvoitteensa maksaa veroja välttääkseen hankintamenettelystä poissulkemisen. Lisäksi on selvitettävä, onko tarjoajien ryhmittymällä mahdollisuus sulkea tällainen talouden toimija pois tai korvata se oma-aloitteisesti, jotta ryhmittymä välttyy tulemasta itse suljetuksi pois menettelystä, ja jos on, niin millä edellytyksillä.
3.        Nämä kysymykset liittyvät rautatiealan hankintasopimukseen Italiassa. Pääasiassa sovellettavien kansallisten säännösten mukaan ei ole mahdollista sulkea pois tai korvata sellaista tarjoajien tilapäisen ryhmittymän jäsentä, jonka osalta pakollinen poissulkemisperuste eli veronmaksuvelvoitteen rikkominen täyttyy, kun poissulkemisperuste on ensinnäkin poistunut vasta tarjouksen jättämisen määräajan päätyttyä ja toiseksi kun tarjoajien ryhmittymä ehdottaa kyseisen jäsenen poissulkemista tai korvaamista vasta sen jälkeen, kun hankintaviranomainen on ilmoittanut poissulkemisperusteesta. Toisin sanoen tarjoajien ryhmittymä ei saa hankintasopimusta, jos yksikin sen jäsenistä on toiminut sääntöjen vastaisesti. Nyt käsiteltävässä asiassa on selvitettävä, ovatko tällaiset säännökset yhteensopivia direktiivin 2014/24 57 artiklan kanssa, luettuna yhdessä direktiivin 2014/25 79 artiklan 2 kohdan ja 80 artiklan kanssa.
II     Asiaa koskevat oikeussäännöt
A       Unionin oikeus
4.        Unionin säännöstön muodostavat julkisista hankinnoista annettu direktiivi 2014/24 sekä vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista annettu direktiivi 2014/25.
1.     Direktiivi 2014/24
5.        Direktiivin 2014/24 57 artiklassa, jonka otsikko on ”Poissulkemisperusteet”, säädetään muun muassa seuraavaa:
”1) Hankintaviranomaisten on suljettava talouden toimija pois hankintamenettelystä, jos ne ovat todenneet tarkistamalla 59, 60 ja 61 artiklan mukaisesti, tai ovat muutoin tietoisia siitä, että kyseiselle talouden toimijalle on annettu lainvoimainen tuomio jostakin seuraavasta syystä:
– –
Talouden toimijan poissulkemisvelvoitetta sovelletaan myös, jos lainvoimaisen tuomion saanut henkilö on kyseisen talouden toimijan hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsen tai jos hänellä on edustus-, päätös- tai valvontavaltaa talouden toimijassa.
2) Talouden toimija on suljettava pois hankintamenettelystä, jos hankintaviranomainen on tietoinen siitä, että talouden toimija on laiminlyönyt velvollisuutensa maksaa veroja tai sosiaaliturvamaksuja, ja jos tämä on todettu tuomioistuimen tai hallinnollisessa päätöksessä, joka on lainvoimainen ja sitova talouden toimijan sijoittautumismaan tai hankintaviranomaisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti.
Lisäksi hankintaviranomaiset voivat sulkea talouden toimijan pois hankintamenettelystä tai jäsenvaltiot voivat vaatia sen poissulkemista, jos hankintaviranomainen voi asianmukaisesti osoittaa, että talouden toimija on laiminlyönyt velvollisuutensa maksaa veroja tai sosiaaliturvamaksuja.
Tätä kohtaa ei enää sovelleta, kun talouden toimija on täyttänyt velvollisuutensa maksamalla asiaankuuluvat verot tai sosiaaliturvamaksut taikka sopinut sitovasta järjestelystä niiden maksamista varten, tapauksen mukaan kaikki kertyneet korot ja sakot mukaan lukien.
3) Poikkeuksellisesti jäsenvaltiot voivat säätää poikkeuksesta 1 ja 2 kohdassa säädettyyn pakolliseen poissulkemiseen yleistä etua koskevista pakottavista syistä, kuten kansanterveyden tai ympäristösuojelun vuoksi.
Jäsenvaltiot voivat myös säätää poikkeuksesta 2 kohdassa säädettyyn pakolliseen poissulkemiseen, jos poissulkeminen olisi selvästi kohtuutonta, erityisesti jos maksamatta on vain vähäisiä määriä veroja tai sosiaaliturvamaksuja, tai jos talouden toimijalle ilmoitettiin verojen tai sosiaaliturvamaksujen laiminlyönnin vuoksi maksamatta oleva täsmällinen määrä sellaisena ajankohtana, ettei tällä ollut mahdollisuutta toteuttaa 2 kohdan kolmannessa alakohdassa säädettyjä toimenpiteitä ennen osallistumishakemusten jättämiselle asetetun määräajan päättymistä tai, avoimissa menettelyissä, ennen tarjousten jättämisen määräajan päättymistä.
– –
5) Hankintaviranomaisten on missä tahansa menettelyn vaiheessa suljettava siitä pois talouden toimija, jos käy ilmi, että talouden toimija on joko ennen menettelyä tai sen aikana toteuttamiensa tai toteuttamatta jättämiensä toimien johdosta jossakin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa.
Missä tahansa menettelyn vaiheessa hankintaviranomaiset voivat sulkea siitä pois talouden toimijan tai jäsenvaltiot voivat vaatia sen poissulkemista, jos käy ilmi, että talouden toimija on joko ennen menettelyä tai sen aikana toteuttamiensa tai toteuttamatta jättämiensä toimien johdosta jossakin 4 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa.
6) Talouden toimija, joka on jossakin 1 ja 4 kohdassa tarkoitetuista tilanteista, voi esittää näyttöä, jonka perusteella talouden toimijan toteuttamat toimenpiteet ovat riittäviä osoittamaan sen luotettavuuden siitä huolimatta, että asianmukainen poissulkemisperuste on olemassa. Jos näyttö katsotaan riittäväksi, asianomaista talouden toimijaa ei saa sulkea pois hankintamenettelystä.
Tätä varten talouden toimijan on esitettävä näyttö siitä, että se on maksanut tai sitoutunut maksamaan korvauksen kaikista vahingoista, joita rangaistavasta teosta tai virheestä on aiheutunut, selvittänyt tosiasiat ja olosuhteet kattavasti toimimalla aktiivisesti yhteistyössä tutkintaviranomaisten kanssa ja toteuttanut konkreettiset tekniset sekä organisaatioon ja henkilöstöön liittyvät toimenpiteet, joilla voidaan tarkoituksenmukaisesti estää uudet rangaistavat teot tai virheet.
Talouden toimijoiden toteuttamat toimenpiteet on arvioitava ottaen huomioon rangaistavan teon tai rikkomuksen vakavuus ja niihin liittyvät erityiset olosuhteet. Jos toimenpiteitä pidetään riittämättöminä, talouden toimijan on saatava kyseisen päätöksen perustelut.
– –
7) Jäsenvaltioiden on vahvistettava lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten nojalla ja unionin lainsäädäntö huomioon ottaen edellytykset, joiden mukaan tätä artiklaa sovelletaan. Niiden on erityisesti määriteltävä poissulkemisen enimmäiskesto siinä tapauksessa, että talouden toimija ei toteuta 6 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä luotettavuutensa osoittamiseksi. Jos poissulkemisen kestoa ei ole vahvistettu – –, se ei saa olla pidempi kuin viisi vuotta lainvoimaisen tuomion antamisesta 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ja kolme vuotta asiaankuuluvasta tapahtumasta 4 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa.”
6.        Direktiivin 2014/24 59 artiklan 1 kohdassa on muun muassa seuraavat yhteistä eurooppalaista hankinta-asiakirjaa koskevat säännökset:
”Osallistumishakemuksia tai tarjouksia jätettäessä hankintaviranomaisten on hyväksyttävä yhteinen eurooppalainen hankinta-asiakirja, jossa on päivitetty oma lausunto viranomaisten tai kolmansien osapuolten antamia todistuksia korvaavaksi alustavaksi näytöksi, jolla vahvistetaan, että asiaankuuluva talouden toimija täyttää seuraavat ehdot:
a)      mikään 57 artiklassa tarkoitetuista tilanteista, joissa talouden toimijat joko hylätään tai voidaan hylätä, ei koske sitä;
– –
Jos talouden toimija käyttää hyväksi muiden yksiköiden voimavaroja 63 artiklan nojalla, yhteisessä eurooppalaisessa hankinta-asiakirjassa on oltava tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tiedot myös tällaisten yksiköiden osalta.
– –”
7.        Direktiivin 2014/24 60 artiklassa säädetään vaadittavista todisteista, joilla osoitetaan poissulkemisperusteiden puuttuminen ja valintaperusteiden täyttyminen.
8.        Kyseisen direktiivin 63 artiklan 1 kohdan toisessa, kolmannessa ja neljännessä alakohdassa säädetään seuraavaa:
”– –
Hankintaviranomaisen on 59, 60 ja 61 artiklan mukaisesti tarkistettava, täyttävätkö yksiköt, joiden voimavaroja talouden toimija aikoo käyttää, asiaankuuluvat valintaperusteet, ja onko olemassa perusteita 57 artiklan mukaiselle poissulkemiselle. Hankintaviranomaisen on vaadittava, että talouden toimija korvaa yksikön, joka ei täytä asiaankuuluvia valintaperusteita tai jonka osalta on olemassa pakollisia poissulkemisperusteita. Hankintaviranomainen voi vaatia tai jäsenvaltio voi vaatia sitä vaatimaan, että talouden toimija korvaa yksikön, jonka osalta on olemassa muita kuin pakollisia poissulkemisperusteita.
Jos talouden toimija käyttää muiden yhteisöjen resursseja täyttääkseen taloudellisiin ja rahoitusvalmiuksiin liittyvät perusteet, hankintaviranomainen voi vaatia, että talouden toimija ja kyseiset muut yhteisöt ovat yhdessä vastuussa sopimuksen täyttämisestä.
Edellä 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu talouden toimijoiden ryhmittymä voi samoin edellytyksin käyttää hyväksi ryhmittymään osallistuvien toimijoiden tai muiden yksiköiden voimavaroja.”
2.     Direktiivi 2014/25
9.        Direktiivin 2014/25 2 artiklan 6 kohdan mukaan
”talouden toimijalla” tarkoitetaan ”luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä tai hankintayksikköä tai tällaisten henkilöiden ja/tai yksiköiden ryhmää, yritysten mahdolliset tilapäiset yhteenliittymät mukaan lukien, joka tarjoaa markkinoilla rakennustöiden ja/tai -urakoiden toteuttamista, tavaroiden toimittamista tai palvelujen suorittamista”.
10.      Kyseisen direktiivin 36 artiklan 1 kohdan mukaan ”hankintayksiköiden on kohdeltava talouden toimijoita yhdenvertaisesti ja syrjimättä sekä noudatettava avointa ja oikeasuhteista toimintatapaa”.
11.      Direktiivin 2014/25 37 artiklan 2 kohdassa alaotsikon ”Talouden toimijat” alla säädetään seuraavaa:
”Talouden toimijoiden ryhmittymät, mukaan lukien tilapäiset yhteenliittymät, voivat osallistua hankintamenettelyihin. Hankintayksiköt eivät saa edellyttää, että niillä on oltava tietty oikeudellinen muoto tarjouksen tai osallistumishakemuksen tekemiseksi.
Tarvittaessa hankintayksiköt voivat selventää hankinta-asiakirjoissa, kuinka talouden toimijoiden on täytettävä 77–81 artiklassa tarkoitetut kelpuuttamisvaatimukset ja laadulliset valintaperusteet, jos tämä on objektiivisesti perusteltua ja oikeasuhteista. Jäsenvaltiot voivat vahvistaa vakiomuodon sille, miten talouden toimijoiden ryhmittymien on täytettävä nämä vaatimukset.
– –”
12.      Kyseisen direktiivin 79 artiklan 2 kohdassa säädetään muiden yksiköiden voimavarojen käytöstä seuraavaa:
”– –
Jos hankintayksiköt ovat tämän direktiivin 80 artiklan mukaisesti viitanneet direktiivin 2014/24/EU mukaisiin poissulkemis- tai valintaperusteisiin, hankintayksiköiden on tämän direktiivin 80 artiklan 3 kohdan mukaisesti tarkistettava, täyttävätkö muut yksiköt, joiden voimavaroja talouden toimija aikoo käyttää, asiaankuuluvat valintaperusteet, vai onko olemassa perusteita direktiivin 2014/24/EU 57 artiklan mukaiselle poissulkemiselle, joihin hankintayksiköt ovat viitanneet. Hankintayksikön on vaadittava, että talouden toimija korvaa yksikön, joka ei täytä asiaankuuluvia valintaperusteita tai jonka osalta on olemassa pakollisia poissulkemisperusteita, joihin hankintayksikkö on viitannut. Hankintayksikkö voi vaatia tai jäsenvaltio voi edellyttää sen vaativan, että talouden toimija korvaa yksikön, jonka osalta on olemassa muita kuin pakollisia poissulkemisperusteita, joihin hankintayksikkö on viitannut.
Jos talouden toimija käyttää hyväksi muiden yksiköiden voimavaroja taloudellista tilannetta ja rahoitusasemaa koskevien perusteiden täyttämiseksi, hankintayksikkö voi vaatia, että talouden toimija ja kyseiset muut yksiköt ovat yhdessä vastuussa hankintasopimuksen toteuttamisesta.
Edellä 37 artiklassa tarkoitettu talouden toimijoiden ryhmittymä voi samoin edellytyksin käyttää hyväksi ryhmittymään osallistuvien toimijoiden tai muiden yksiköiden voimavaroja.”
13.      Direktiivin 2014/25 80 artiklassa, jonka otsikko on ”Direktiivissä 2014/24/EU säädettyjen poissulkemis- ja valintaperusteiden soveltaminen”, säädetään seuraavaa:
”1) Kelpuuttamisjärjestelmään kelpuuttamista hakevien talouden toimijoiden hakemusten hyväksymistä ja hylkäämistä koskeviin puolueettomiin sääntöihin ja perusteisiin ja ehdokkaiden ja tarjoajien hyväksymistä ja hylkäämistä avoimissa tai rajoitetuissa menettelyissä, neuvottelumenettelyissä, kilpailullisissa neuvottelumenettelyissä tai innovaatiokumppanuuksissa koskeviin puolueettomiin sääntöihin ja perusteisiin voivat sisältyä direktiivin 2014/24/EU 57 artiklassa luetellut poissulkemisperusteet mainitussa direktiivissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti.
Jos hankintayksikkö on hankintaviranomainen, kyseisiin sääntöihin ja perusteisiin on sisällyttävä direktiivin 2014/24/EU 57 artiklan 1 ja 2 kohdassa luetellut poissulkemisperusteet mainitussa direktiivissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti.
Jäsenvaltioiden sitä vaatiessa kyseisiin sääntöihin ja perusteisiin on lisäksi sisällyttävä direktiivin 2014/24/EU 57 artiklan 4 kohdassa luetellut poissulkemisperusteet mainitussa artiklassa vahvistettujen ehtojen mukaisesti.
2) Edellä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin sääntöihin ja perusteisiin voivat sisältyä direktiivin 2014/24/EU 58 artiklassa luetellut valintaperusteet mainitussa direktiivissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti, erityisesti kun on kyse vaaditun vuotuisen liikevaihdon rajoista mainitun artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.
3) Sovellettaessa tämän artiklan 1 ja 2 kohtaa sovelletaan direktiivin 2014/24/EU 59–61 artiklaa.”
14.      Direktiivin 2014/25 82 artiklassa säädetään hankintasopimuksen tekemisen perusteista. Kyseisen direktiivin 1 artiklan mukaan hankintasopimusten tekoperusteena on käytettävä ”kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perustetta”.
B       Kansallinen lainsäädäntö
15.      Julkisia hankintoja koskevasta koodeksista 31.3.2023 annetulla asetuksella nro 36(4) (Decreto legislativo 31 marzo 2023, n. 36 – Codice dei contratti pubblici, jäljempänä asetus nro 36/23) pannaan täytäntöön edellä mainittujen direktiivien säännökset.
16.      Asetuksen nro 36/23 94 §:n 6 momentissa säädetään seuraavaa:
”Talouden toimija, joka on syyllistynyt vakaviin, lainvoimaisesti todettuihin rikkomisiin, jotka liittyvät verojen tai sosiaaliturvamaksujen maksamiseen Italian lainsäädännön tai sen valtion lainsäädännön nojalla, johon se on sijoittautunut, on – – suljettava pois. Lainvoimaisesti todetut vakavat rikkomiset luetellaan liitteessä II.10. Tätä momenttia ei sovelleta, jos talouden toimija on täyttänyt velvoitteensa maksamalla maksettavakseen kuuluvat verot tai sosiaaliturvamaksut mahdollisine korkoineen tai seuraamuksineen tai antamalla velvoittavan sitoumuksen niiden maksamisesta tai jos vero- tai sosiaaliturvamaksuvelka on joka tapauksessa kokonaan lakannut, edellyttäen, että lakkaaminen, maksaminen tai sitoumuksen antaminen on tapahtunut ennen tarjouksen jättämisen määräajan päättymistä.”
17.      Asetuksen nro 36/23 96 §:n 2 momentissa säädetään yksittäistä talouden toimijaa koskevista poissulkemisperusteista. Sen mukaan ns. ”self-cleaning–säännöstä” ei sovelleta, kun kyse on automaattisesta poissulkemisperusteesta, josta säädetään 94 §:n 6 momentissa.
18.      Asetuksen nro 36/23 97 §:ssä säädetään seuraavaa:
”1) Rajoittamatta 96 §:n 2, 3, 4, 5 ja 6 momentin säännösten soveltamista
ryhmittymää ei suljeta menettelystä, vaikka yhtä siihen kuuluvaa toimivaa koskisi automaattinen tai muu kuin automaattinen poissulkemisperuste tai kelpoisuusvaatimuksen täyttymättä jääminen, jos 2 momentissa säädetyt edellytykset täyttyvät ja jos ryhmittymä on
noudattanut seuraavia velvoitteita:
a)      tarjouksen esittämisajankohtana:
1)      se on ilmoittanut hankintaviranomaiselle ennen tarjouksen jättämistä ilmenneestä poissulkemisperusteesta ja siitä, ettei kelpoisuusvaatimus enää täyty ennen tarjouksen jättämistä, sekä yksiköstä, jota tämä koskee;
2)      se on näyttänyt toteen 2 momentin nojalla toteutetut toimenpiteet tai sen, ettei niitä ole voitu toteuttaa ennen kyseistä ajankohtaa;
b)      se on toteuttanut ja antanut tiedoksi 2 momentissa tarkoitetut toimenpiteet ennen sopimuspuolen valintaa, jos poissulkemisperuste ilmenee tarjouksen jättämisen jälkeen tai jos kelpoisuusvaatimus ei enää täyty tarjouksen jättämisen jälkeen.
2) Rajoittamatta edellä 96 §:n soveltamista on niin, että jos ryhmittymän jäsen on jossakin 94 ja 95 §:ssä tarkoitetuista tilanteista tai jos se ei täytä jotakin 100 §:ssä säädettyä kelpoisuusvaatimusta, ryhmittymä voi osoittaa poistaneensa kyseisen jäsenen ryhmittymästä tai korvanneensa sen asetetut vaatimukset täyttävällä toisella yksiköllä, kunhan esitettyä tarjousta ei muuteta olennaisesti. Jos toimenpiteitä pidetään riittävinä ja ajoissa toteutettuina, ryhmittymää ei suljeta pois hankintamenettelystä. Jos hankintaviranomainen katsoo, että toimenpiteet eivät ole oikea-aikaisia tai riittäviä, talouden toimija suljetaan pois menettelystä perustellulla päätöksellä.”
III  Pääasian tosiseikat, ennakkoratkaisukysymykset ja asian käsittely unionin tuomioistuimessa
19.      Ennakkoratkaisupyyntö perustuu riita-asiaan, jonka asianosaisina ovat tarjoajien tilapäinen ryhmittymä, jonka toimeksiannon saanut ja johtava jäsen on ETS Srl ja jonka edustamat yhtiöt ovat Minnucci Associati Srl, Mi.Cos.SpA, Itesa Srl, Maceg Srl, Tekno Kons Innovation Srl, Cartorender Srl, Rilievi Topografici di Boninsegna G. & C. Snc, Tecno Top Srl, I.G. Service Srl ja Sub-Service Srl (jäljempänä tarjoajien ryhmittymä), ja valtion rautatieyhtiö Rete Ferroviaria Italiana SpA (jäljempänä RFI), joka on hankintayksikkö.
20.      Sen jälkeen, kun RFI oli aloittanut rautatiealan töiden hankintasopimukseen tähtäävän rajoitetun menettelyn, tarjoajien ryhmittymä jätti tarjouksen. Koska ryhmittymän tekemä tarjous oli kokonaistaloudellisesti edullisin, RFI asetti sen ensimmäiselle sijalle ja ilmoitti sille asiasta 3.4.2024. Sen jälkeen RFI sai tietoonsa kolme Italian verohallinnon lainvoimaista päätöstä vuosilta 2016, 2018 ja 2019. Kyseisten päätösten mukaan yksi tarjoajien ryhmittymän jäsen, Sub-Service, ei ollut täyttänyt verovelvoitteitaan, toisin kuin yhteisessä eurooppalaisessa hankinta-asiakirjassa oli ilmoitettu. RFI vaati 23.5.2024 Sub-Serviceä muun muassa ilmoittamaan, oliko kyseiset verovelat maksettu, ja totesi, että verohallinnon toteamat sääntöjenvastaisuudet voivat johtaa hankintamenettelystä poissulkemiseen. RFI ilmoitti näistä seikoista myös ETS:lle. Sub-Service maksoi tämän jälkeen verovelkansa ja toimitti siitä maksutositteen, joka oli päivätty 27.5.2024.
21.      ETS ilmoitti 27.5.2024 RFI:lle olevansa valmis jättämään Sub-Servicen tarjoajien ryhmittymän ulkopuolelle, mikäli esitettyjä asiakirjoja pidettäisiin puutteellisina tai riittämättöminä osoittamaan, ettei väitettyjä sääntöjenvastaisuuksia ollut tapahtunut. Lisäksi tarjoajien ryhmittymä totesi, ettei kyseinen poissulkeminen vaikuta sen hankintamenettelyyn osallistumisen edellytyksiin eikä vaadi sen tarjouksen muuttamista.
22.      RFI sulki 17.7.2024 tekemällään päätöksellä tarjoajien ryhmittymän pois hankintamenettelystä. Perusteluissaan se lähinnä totesi, että toisin kuin yhteisessä eurooppalaisessa hankinta-asiakirjassa oli ilmoitettu, Sub-Service oli tehnyt kolme lainvoimaisesti todettua vakavaa verorikkomusta ja toimittanut RFI:lle tositteen verovelkojensa maksamisesta vasta 27.5.2024osoittamatta, että se oli täyttänyt kyseisen maksuvelvoitteen jo ennen tarjousten jättämisen määräajan päättymistä (27.1.2024). Kyseessä on asetuksen nro 36/23 94 §:n 6 momentissa säädetty automaattinen poissulkemisperuste. Tarjoajien ryhmittymä ei hyödyntänyt kyseisen asetuksen 97 §:n 1 ja 2 momentissa säädettyä mahdollisuutta korvata Sub-Service ja välttyä hankintamenettelystä poissulkemiselta oikea-aikaisesti vaan vasta sen jälkeen, kun hankintaviranomainen oli ilmoittanut sille poissulkemisperusteen olemassaolosta.
23.      RFI valitsi 5.11.2024 hankintasopimuksen sopimuspuoleksi menettelyssä toiselle sijalle tulleen tarjoajien ryhmittymän eli VIA Ingegneria Srl:n.
24.      Tarjoajien ryhmittymä nosti tästä päätöksestä ja poissulkemispäätöksestä kanteen ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa eli Tribunale Amministrativo Regionale per il Laziossa (Latiumin alueellinen hallintotuomioistuin, Italia). VIA Ingegneria tukee väliintulijana vastaajana olevan
RFI:n vaatimuksia.
25.      Tarjoajien ryhmittymä perusteli kannettaan sillä, että julkisia hankintoja koskevat unionin säännökset oli pantu täytäntöön virheellisesti. Ensinnäkin siltä evättiin mahdollisuus korjata mahdolliset sääntöjenvastaisuudet, joita yhdellä sen jäsenistä oli todettu tarjousten jättämisen määräajan päättymisen jälkeen mutta kuitenkin vielä ennen kuin hankintaviranomainen teki päätöksen menettelystä poissulkemisesta. Toiseksi tarjoajien ryhmittymällä ei ollut tilaisuutta sulkea kyseinen jäsen pois tarjouksesta tai korvata sitä, vaikka alkuperäistä tarjousta ei olisi tarvinnut sen vuoksi muuttaa olennaisesti.
26.      Ennakkoratkaisua pyytäneellä tuomioistuimella on epäilyksiä siitä, ovatko asetuksen nro 36/23 94 §:n 6 momentti ja 97 §:n 2 momentti sopusoinnussa julkisia hankintoja koskevien unionin oikeussääntöjen ja suhteellisuusperiaatteen kanssa siltä osin kuin kyseisissä kansallisissa säännöksissä suljetaan pois mahdollinen ”self-cleaning”, jos se ei tapahdu ennen tarjouksen jättämiselle asetetun määräajan päättymistä, tai siltä osin kuin tarjoajien ryhmittymälle ei anneta mahdollisuutta sulkea pois tai korvata jäsentä, jota poissulkemisperuste koskee, riippumatta siitä, milloin tarjoajien ryhmittymän jäsenten toimeksiannon saanut yhtiö on saanut tiedon poissulkemisperusteen olemassaolosta.
27.      Tässä tilanteessa Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)      Ovatko direktiivin [2014/24] 57 artikla ja direktiivin [2014/25] 80 artikla sekä unionin oikeuden suhteellisuusperiaate esteenä sellaiselle kansalliselle säännöstölle tai sen tulkinnalle, jonka mukaan ryhmittymään kuuluvan toimeksiantajan, jonka on lainvoimaisesti todettu rikkoneen verosäännöksiä ennen hakemuksen jättämiselle asetetun määräajan päättymistä, poissulkeminen tai korvaaminen ei ole mahdollista varsinkaan sellaisen säännöksen nojalla, jonka mukaan velan vanhentumisen, maksamisen tai maksamista koskevan sitoumuksen antamisen on joka tapauksessa täytynyt tapahtua ennen edellä mainitun määräajan päättymistä, vaikka poissulkemisperuste olisi lakannut menettelyn aikana ja ennen ryhmittymän poissulkemista koskevan päätöksen tekemistä?
2)      Jos ensimmäiseen kysymykseen vastataan myöntävästi, ovatko samat säännökset ja periaatteet esteenä sellaiselle kansalliselle säännökselle tai sen tulkinnalle, jonka mukaan ryhmittymään kuuluvan toimeksiantajan poissulkeminen tai korvaaminen ei ole mahdollista riippumatta siitä, tiesikö toimeksisaaja tosiasiallisesti toimeksiantajaa koskevasta poissulkemisperusteesta?
3)      Jos ensimmäiseen ja toiseen kysymykseen vastataan myöntävästi, ovatko nämä samat säännökset ja periaatteet esteenä sellaiselle kansalliselle säännökselle tai sen tulkinnalle, jonka mukaan toimeksiantajan poissulkeminen tai korvaaminen ei ole mahdollista, jos toimeksisaaja on saanut tietää toimeksiantajaa koskevasta poissulkemisperusteesta vasta sen jälkeen, kun hankintaviranomaisen toteamukset on annettu tiedoksi?”
28.      Pääasian asianosaisten lisäksi kirjallisia huomautuksia unionin tuomioistuimessa käytävässä menettelyssä ovat esittäneet ETS ym., RFI ja VIA Ingegneria, Italian hallitus ja Euroopan komissio. Kyseiset tahot osallistuivat myös 26.3.2026 pidettyyn istuntoon, jossa ne vastasivat unionin tuomioistuimen esittämiin kysymyksiin.
IV     Oikeudellinen arviointi
A       Ennakkoratkaisukysymysten kohde ja ulottuvuus
29.      Ennakkoratkaisupyynnössään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyytää tulkintaa direktiivin 2014/24 57 artiklan 2 kohdasta, johon direktiivin 2014/25 80 artiklan 1 kohdassa viitataan. Ennakkoratkaisukysymyksiin vastaamiseksi on kuitenkin otettava huomioon myös direktiivin 2014/25 79 artikla.
30.      Direktiivin 2014/25 79 artiklan 2 kohta nimittäin koskee nimenomaisesti tilannetta, jossa talouden toimija käyttää hyväkseen muiden yksiköiden voimavaroja sopimuksen täyttämiseksi.(5) Hankintayksikön on selvitettävä direktiivin 2014/25 79 artiklan 2 kohdan ja 80 artiklan mukaisesti, onko kyseisen muun yksikön osalta perusteita direktiivin 2014/24 57 artiklan mukaiselle poissulkemiselle. Mikäli pakollisia poissulkemisperusteita on, sen on määrättävä 79 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen nojalla, että talouden toimija korvaa kyseisen yksikön toisella. Kyseisen direktiivin 79 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan mukaan talouden toimijoiden ryhmittymät – kuten nyt käsiteltävässä asiassa tarjoajien ryhmittymä – voivat samoin edellytyksin käyttää hyväksi ryhmittymään osallistuvien toimijoiden tai muiden yksiköiden voimavaroja, jolloin herää kysymys, voivatko ne myös korvata toisensa (siitä tarkemmin 53 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa).
31.      Tämän ennakkoratkaisupyynnön ytimessä onkin direktiivin 2014/24 57 artiklan 2 kohdan, luettuna yhdessä
direktiivin 2014/25 79 artiklan 2 kohdan ja 80 artiklan 1 kohdan kanssa, mukaisen poissulkemisperusteen tulkinta.
32.      Ennakkoratkaisukysymykset on siis ymmärrettävä tiivistetysti niin, että niissä tiedustellaan, onko direktiivin 2014/24 57 artiklan 2 kohtaa, luettuna yhdessä direktiivin 2014/25 79 artiklan 2 kohdan ja 80 artiklan 1 kohdan kanssa, sekä unionin oikeuden suhteellisuusperiaatetta tulkittava siten, että ne ovat esteenä sellaisille kansallisille säännöksille tai niiden tulkinnalle, joiden mukaan tarjoajien ryhmittymä on suljettava pois julkisesta hankintamenettelystä sillä perusteella, että lainvoimaisessa hallinnollisessa päätöksessä on todettu, että yksi ryhmittymän jäsenistä on laiminlyönyt velvoitteensa maksaa veroja ennen tarjousten jättämiselle asetetun määräajan päättymistä, vaikka kyseinen jäsen on maksanut verovelan tämän määräajan päättymisen jälkeen mutta ennen ryhmittymän poissulkemista, eikä ryhmittymä voi enää sulkea pois tai korvata kyseistä jäsentä vain sen takia, että se on saanut tiedon poissulkemisperusteesta vasta hankintayksiköltä.
33.      Näihin kysymyksiin vastaamiseksi tarkastelen ensin, mihin ajankohtaan saakka hankintamenettelyssä voidaan ryhtyä korjaaviin toimenpiteisiin kyseisen pakollisen poissulkemisperusteen osalta (B jakso). Sen jälkeen tutkin, voiko tarjoajien ryhmittymä sulkea pois
menettelystä tai korvata jäsenensä, jonka osalta poissulkemisperuste täyttyy, ja jos voi, millä edellytyksillä, jotta se itse välttyisi hankintamenettelystä poissulkemiselta (C jakso).
B       Voiko verovelan maksaa vain tarjouksen jättämiselle asetetun määräajan päättymiseen saakka?
34.      Direktiivin 2014/25 80 artiklan 1 kohdan 1 ja 2 alakohdan mukaan direktiivin 2014/24 57 artiklan 2 kohtaa voidaan soveltaa nyt käsiteltävään rajoitettuun hankintamenettelyyn, jonka RFI on toteuttanut direktiivin 2014/25 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuna hankintayksikkönä (”julkinen yritys”).
35.      Direktiivin 2014/24 57 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan talouden toimija on suljettava pois hankintamenettelystä, jos hankintaviranomainen on tietoinen siitä, että talouden toimija on laiminlyönyt velvollisuutensa maksaa veroja tai sosiaaliturvamaksuja, ja jos tämä on todettu kansallisen lainsäädännön mukaisessa hallinnollisessa päätöksessä, joka on ”lainvoimainen ja sitova”(6) eli johon ei voida enää hakea muutosta. Kyseessä on siis pakollinen poissulkemisperuste (”on suljettava pois”).
36.      Direktiivin 57 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaan tällaista poissulkemisperustetta ei enää sovelleta vain siinä tapauksessa, että talouden toimija on täyttänyt velvoitteensa maksamalla asiaankuuluvat maksut taikka sopinut sitovasta järjestelystä erääntyneiden verojen maksamista varten. Se, mihin mennessä tämän on tapahduttava, ei käy kyseisestä alakohdasta suoraan ilmi.
37.      Unionin oikeuden säännöksen tai määräyksen tulkitsemisessa on otettava huomioon paitsi sen sanamuoto myös asiayhteys ja sillä lainsäädännöllä tavoitellut päämäärät, jonka osa säännös tai määräys on.(7)
38.      Asiayhteyden kannalta on otettava huomioon erityisesti direktiivin 2014/24 57 artiklan 3 kohta. Sen mukaan jäsenvaltiot voivat myös säätää poikkeuksesta 2 kohdassa säädettyyn pakolliseen poissulkemiseen, jos poissulkeminen olisi selvästi kohtuutonta, erityisesti jos talouden toimijalle ilmoitettiin verojen laiminlyönnin vuoksi maksamatta oleva täsmällinen määrä sellaisena ajankohtana, ettei sillä ollut mahdollisuutta toteuttaa 2 kohdan kolmannessa alakohdassa säädettyjä toimenpiteitä ennen osallistumishakemusten jättämiselle asetetun määräajan päättymistä tai – kuten nyt käsiteltävässä asiassa – avoimissa menettelyissä ennen tarjousten jättämisen määräajan päättymistä (jäljempänä tarjouksen jättämisen määräaika).
39.      Direktiivin 2014/24 57 artiklan 3 kohdan mukaan 2 kohdan mukaisen poissulkemisperusteen korjaaminen on tarjouksen jättämisen määräajan jälkeen mahdollista vain poikkeustapauksissa. Jos jäsenvaltio soveltaa tätä poikkeussäännöstä, kyseinen talouden toimija voi – kyseisessä säännöksessä mainituin tiukoin edellytyksin –
maksaa verovelkansa tai sopia sitovasta järjestelystä velan maksamiseksi vasta mainitun määräajan päättymisen jälkeen välttääkseen tulemasta poissuljetuksi hankintamenettelystä, Vastakohtaispäätelmänä tämä tarkoittaa sitä, että jolleivät mainitut edellytykset täyty, kyseiset korjaavat toimenpiteet ovat mahdollisia vain mainitun määräajan päättymiseen asti. Toisenlainen tulkinta veisi tältä säännökseltä sen käytännön merkityksen kokonaan.
40.      Direktiivin 2014/24 57 artiklan 6 kohdassa säädetyillä korjaavilla toimenpiteillä ei ole tässä yhteydessä merkitystä. Kyseisen säännöksen selkeän sanamuodon mukaan ne liittyvät ainoastaan 1 ja 4 kohdassa säädettyihin poissulkemisperusteisiin mutta eivät 2 kohdassa säädettyihin poissulkemisperusteisiin. Tämä vahvistetaan johdanto-osan 102 perustelukappaleessa, jossa luetellaan esimerkinomaisesti tässä yhteydessä mahdollisia korjaavia toimenpiteitä, joita ovat muun muassa henkilöstöä ja organisaatiota koskevat toimenpiteet.(8) Ne taas eivät liity nimenomaan verojen ja sosiaaliturvamaksujen maksamista koskevan velvoitteen täyttämiseen, joka on mainittu 57 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa. Kyseisen direktiivin 57 artiklan 2 kohdan kolmas alakohta päinvastoin osoittaa, että tässä yhteydessä korjaavia toimenpiteitä voivat olla ainoastaan verovelan maksaminen tai sitovasta maksujärjestelystä sopiminen.
41.      Direktiivin 2014/24 lainsäädännöllisen asiayhteyden ja tavoitteiden perusteella on lisäksi niin, että unionin lainsäätäjän tarkoituksena on ollut antaa verojen ja sosiaaliturvamaksujen maksamisvelvoitteen täyttämiselle erityisen suuri merkitys tarjoajien rehellisyyden ja luotettavuuden arvioinnissa.
42.      Niinpä jäsenvaltiot eivät voi asettaa direktiivin 2014/24 57 artiklan 2 kohdan ensimmäiseen alakohtaan perustuvalle pakolliselle poissulkemiselle mitään enimmäiskestoa. Direktiivin 57 artiklan 7 kohdan toisen ja kolmannen virkkeen mukaan se on mahdollista ainoastaan 1 ja 4 kohdassa säädettyjen poissulkemisperusteiden sekä 6 kohdan mukaisten luotettavuuden osoittamiseksi tarvittavien (mutta toteuttamatta jätettyjen) toimenpiteiden osalta. Tämän vahvistaa pakollisen poissulkemisperusteen erityisasema 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa 57 artiklan normikokonaisuudessa. Muutoin olisi nimittäin riittänyt, että kyseinen peruste olisi mainittu poissulkemisperusteiden luettelossa 1 kohdassa.(9) Unionin lainsäätäjä antaa tarjoajan velvoitteelle maksaa verot ja sosiaaliturvamaksut ajoissa niin suuren painoarvon, että kyseisen velvoitteen laiminlyönti johtaa periaatteessa pysyvään poissulkemiseen hankintamenettelystä.(10) Tämä selittää myös, miksi asiaa koskeviin korjaaviin toimenpiteisiin on ryhdyttävä mahdollisimman varhain eli ennen tarjousten jättämisen määräajan päättymistä
43.      Myös muut direktiivin 2014/24 tavoitteet vahvistavat tämän tulkinnan.
44.      Direktiivissä 2014/24 säädetyt poissulkemisperusteet suojaavat ja rajoittavat hankintaviranomaisen laajaa harkintavaltaa sopivien ja tehokkaiden tarjoajien valinnassa. Hankintaviranomaisella on siksi velvollisuus arvioida huolellisesti mahdollisimman varhaisessa vaiheessa hankintamenettelyä, onko olemassa sellaisia poissulkemisperusteita, jotka ovat omiaan kyseenalaistamaan tarjoajan rehellisyyden ja luotettavuuden.(11) Korjaavien toimenpiteiden salliminen tarjouksen jättämisen määräajan jälkeen olisi kuitenkin lähtökohtaisesti tämän vastaista.
45.      Direktiivin 2014/24 18 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa vahvistetut yhdenvertaisuuden, syrjimättömyyden sekä avoimen ja oikeasuhteisen toimintatavan noudattamisen periaatteet, jotka mahdollistavat tarjoajien kilpailutuksen, edellyttävät yhtä lailla, että poissulkemis- ja valintaperusteiden arviointi rajataan hankintamenettelyssä ajallisesti tiukasti. Nämä periaatteet ovat lähtökohtaisesti esteenä kaikenlaiselle hankintayksikön ja tarjoajan väliselle neuvottelulle, joka saattaisi johtaa epätasa-arvoiseen kohteluun tai kilpailun vääristymiseen. Jätettyä tarjousta ei siis saa muuttaa jälkikäteen eikä hankintayksikkö saa pyytää tarjoajalta täsmennyksiä tarjoukseen.(12) Jollei tietyistä poikkeussäännöistä muuta johdu, tämä koskee etenkin mahdollisia korjaavia toimenpiteitä tai todisteita siitä, että kyseiset toimenpiteet on toteutettu tarjouksen jättämisen tai tarjouksen jättämisen määräajan jälkeen.
46.      Unionin tuomioistuin onkin jo todennut, että hankintaviranomainen voi vain poikkeustapauksissa pyytää sen jälkeen, kun tarjouksen jättämisen määräaika on päättynyt, ehdokasta toimittamaan asiakirjoja, jotka kuvaavat tämän ehdokkaan tilannetta ja joiden voidaan objektiivisesti todeta olleen olemassa ennen mainitun määräajan päättymistä, kunhan kyseistä julkista hankintaa koskevissa asiakirjoissa ei ole vaadittu nimenomaisesti niiden toimittamista ehdokkuuden poissulkemisen uhalla. Tällaisella pyynnöllä ei myöskään saa perusteettomasti suosia tai syrjiä ehdokasta tai ehdokkaita, jolle tai joille kyseinen pyyntö on osoitettu.(13)
47.      Myös tämän oikeuskäytännön mukaan on siis lähtökohtaisesti otettava huomioon tarjoajan tilanne ennen tarjouksen jättämisen määräajan päättymistä. Ratkaisevaa on se, onko kyseinen tarjoaja tarjoustaan laatiessaan noudattanut vaadittua huolellisuutta ja varovaisuutta, jotta voidaan varmistua, että tarjoaja itse tai alihankkija, jolle se on antanut tehtäväksi hankinnan (tai sen osan) toteuttamisen, noudattaa velvoitteita kaikissa tilanteissa hankintasopimusta toteutettaessa.(14) Pääasiassa kyseessä olevassa tilanteessa tarjoajien ryhmittymä tai sen jäsen oli toteuttanut vaadittavat korjaavat toimenpiteet kylläkin vasta tarjouksen jättämisen määräajan päättymisen jälkeen.
48.      Talouden toimijoilla, jotka osallistuvat hankintamenettelyyn, on siis direktiivin 2014/24 57 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla velvollisuus maksaa erääntyneet verot ja sosiaalivakuutusmaksut viimeistään tarjouksen jättämisen määräajan päättyessä, ja muussa tapauksessa ne on pakollisesti suljettava pois menettelystä. Jos niille annettaisiin mahdollisuus ryhtyä korjaaviin toimenpiteisiin kyseisen määräajan päättymisen jälkeen tai jopa tietäen, miten niiden tarjous on sijoittunut hankintamenettelyssä, voisi nimittäin käydä niin, että ne saattaisivat maksaa kyseiset velkansa vain siinä tapauksessa, että ne sijoittuvat menettelyssä ensimmäiseksi, tai jättää velat kokonaan maksamatta tietäen, etteivät ne olisi missään tapauksessa saaneet hankintasopimusta. Tämä kuitenkin vähentäisi sitä painoarvoa, jonka unionin lainsäätäjä on antanut erityisesti velvollisuudelle maksaa verot ja sosiaaliturvamaksut ajoissa tarjoajien rehellisyyttä ja luotettavuutta arvioitaessa.
49.      Säännöksen syntyhistorian kannalta tarkasteltuna tätä päätelmää tukee julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31.3.2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY(15), joka on kumottu direktiivillä 2014/24, 45 artiklan 2 kohdan f alakohta. Kyseisessä säännöksessä verojen ja sosiaaliturvamaksujen maksamista koskevan velvollisuuden laiminlyönti oli vielä vapaaehtoinen poissulkemisperuste, joka muutettiin pakolliseksi vasta direktiivin 2014/24 57 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla. Myös tämä kehitys korostaa sitä painoarvoa, jonka unionin lainsäätäjä nykyään antaa tämän velvollisuuden oikea-aikaiselle täyttämiselle tarjoajien rehellisyyttä ja luotettavuutta arvioitaessa.
50.      Direktiivin 2014/24 57 artiklan 2 kohdan asiayhteyteen perustuvasta, teleologisesta ja historiallisesta tulkinnasta siis seuraa, että jäsenvaltion on vaadittava hankintamenettelyyn osallistuvilta talouden toimijoilta, että ne ryhtyvät kyseisessä säännöksessä säädettyihin korjaaviin toimenpiteisiin lähtökohtaisesti ennen tarjouksen jättämisen määräajan päättymistä välttyäkseen menettelystä poissulkemiselta. Toisaalta jäsenvaltion on säädettävä, että talouden toimijat, jotka ryhtyvät vaadittaviin korjaaviin toimenpiteisiin vasta kyseisen määräajan päättymisen jälkeen, on suljettava pois hankintamenettelystä.
51.      Kuten etenkin edellä 48 kohdassa on todettu, pakollinen poissulkeminen on ainoa sopiva keino saavuttaa direktiivin 2014/24 tavoitteet, jotka on mainittu edellä. Kun otetaan huomioon, että verovelkojen – siltä osin kuin niiden määrä ylittää asetuksen nro 36/23 94 §:n 6 momentissa, luettuna yhdessä liitteessä II.10 olevan 1 §:n kanssa, määritetyn raja-arvon eli 5 000 euroa, mitä pidetään ”vakavana rikkomuksena” – maksamista koskevan velvollisuuden täyttäminen eräpäivään mennessä tai tarjouksen jättämisen määräajan päättymiseen mennessä on kyseisen talouden toimijan kannalta sekä ennakoitavaa että kohtuullista, poissulkeminen ei myöskään vaikuta direktiivin 2014/25 36 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetulla tavalla epäasianmukaiselta tai suhteettomalta. Seuraavaksi on selvitettävä, onko se oikeasuhteista, että tarjoajien ryhmittymä, johon kyseinen talouden toimija kuuluu, suljetaan pois hankintamenettelystä.
C       Tarjoajien ryhmittymän sellaisen jäsenen korvaaminen, jonka osalta pakollinen poissulkemisperuste täyttyy (korjaamattomasti)
52.      Edellä esitetyn perusteella on tutkittava, voiko – ja jos voi, millä edellytyksillä – tarjoajien ryhmittymä sulkea pois tai korvata yhden jäsenistään, jonka osalta pakollinen poissulkemisperuste täyttyy (korjaamattomasti), jotta koko ryhmittymää ei suljeta pois hankintamenettelystä (1 osio), ja mitä poikkeuksia tältä osin on sovellettava (2 osio).
1.     Edellytykset
a)     Direktiivin 2014/25 79 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen sovellettavuus tilapäisiin ryhmittymiin
53.      Direktiivin 2014/25 79 artiklan 2 kohdan toinen virke(16) koskee sellaisen ”[muun] yksikön” (mahdollista) korvaamista, joka ei täytä asiaankuuluvia valintaperusteita tai jonka osalta on olemassa pakollisia poissulkemisperusteita. Kyseisessä säännöksessä kuvatussa tilanteessa talouden toimija käyttää hankintasopimukseen tähtäävään menettelyyn hakiessaan hyväkseen muun yksikön (jäljempänä avustava yritys) voimavaroja täyttääkseen taloudelliseen tilanteeseen ja rahoitusasemaan sekä tekniseen ja ammatilliseen pätevyyteen liittyvät perusteet.(17)
54.      Direktiivin 2014/25 79 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisen virkkeen mukaan hankintayksikön on tarkistettava, täyttävätkö avustavat yritykset valintaperusteet, vai onko niiden osalta olemassa perusteita direktiivin 2014/24/EU 57 artiklan mukaiselle poissulkemiselle. Jos ne eivät täytä asiaankuuluvia valintaperusteita tai jos niiden osalta on olemassa pakollisia poissulkemisperusteita, joihin hankintayksikkö on viitannut, 79 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen mukaan hankintaviranomaisen on vaadittava, että talouden toimija korvaa kyseisen avustavan yrityksen.(18) Tämä säännös ei koske yksinomaan tarjoajien ryhmittymän jäseniä.
55.      Direktiivin 2014/25 79 artiklan 2 kohdan neljännessä alakohdassa kuitenkin säädetään, että ”37 artiklan [2 kohdassa] tarkoitettu talouden toimijoiden ryhmittymä”, siis myös tarjoajien ryhmittymä, voi ”samoin edellytyksin” käyttää hyväksi ryhmittymään osallistuvien toimijoiden voimavaroja. Käsite ”edellytykset” sisältää lähtökohtaisesti kaikki 79 artiklan 2 kohdan säännökset, myös mahdollisuuden korvata tarjoajien ryhmittymän jäsen 79 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen mukaisesti.
56.      Tämä tulkinta on sopusoinnussa sen oikeuskäytännön kanssa, jonka mukaan direktiivin 2014/24 63 artiklan 1 kohdan toisen ja neljännen alakohdan kanssa samansisältöisiä säännöksiä – joita ei kuitenkaan voida soveltaa nyt käsiteltävässä asiassa – voidaan soveltaa tilanteissa, joissa jokin poissulkemisperuste täyttyy vain tarjoajien ryhmittymän yhden jäsenen osalta.(19) Näin on sitäkin suuremmalla syyllä siksi, että direktiivin 2014/25 36 artiklan 1 kohdan mukaan tarjoajien ryhmittymiä – eli 37 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitettuja ”talouden toimijoiden ryhmittymiä” ja saman direktiivin 2 artiklan 6 alakohdassa tarkoitettuja ”talouden toimijoita” – on kohdeltava samalla tavalla kuin muitakin talouden toimijoita.
57.      Niinpä myös tarjoajien ryhmittymällä on direktiivin 2014/25 79 artiklan 2 kohdan toisen ja neljännen alakohdan mukaisin edellytyksin lähtökohtaisesti mahdollisuus korvata jäsen, jonka osalta jokin direktiivin 2014/24 57 artiklassa lueteltu poissulkemisperuste täyttyy.
58.      On kuitenkin vielä tutkittava, mihin ajankohtaan asti tarjoajien ryhmittymällä on mahdollisuus korvata jäsen, jonka osalta jokin poissulkemisperuste täyttyy, jotta koko tarjoajien ryhmittymä välttyisi menettelystä poissulkemiselta. Pääasian taustalla olevassa tilanteessa tarjoajien ryhmittymältä nimittäin evättiin tällainen korvaaminen sen jälkeen, kun hankintayksikkö oli ilmoittanut, että pakollinen poissulkemisperuste täyttyy kyseisen jäsenen osalta.
b)     Ratkaiseva ajankohta
59.      Kuten Italia on todennut, direktiivin 2014/25 79 artiklan 2 kohdan toisessa ja neljännessä alakohdassa sekä direktiivin 2014/24 63 artiklan samansisältöisissä säännöksissä ei nimenomaisesti säädetä, mikä on se ajankohta, johon mennessä avustava yritys tai tarjoajien ryhmittymän jäsen voidaan tai pitää korvata, jotta vältetään tarjoajan tai tarjoajien ryhmittymän hankintamenettelystä poissulkeminen.
60.      Direktiivin 2014/24 63 artiklaa koskevan oikeuskäytännön perusteella kyseisessä säännöksessä edellytetään, että ennen kuin hankintaviranomainen vaatii avustavan yrityksen korvaamista, sen on annettava tarjoajalle tai kyseiselle yritykselle mahdollisuus esittää sille korjaavia toimenpiteitä, jotka on kenties toteutettu todetun sääntöjenvastaisuuden korjaamiseksi, ja siten osoittaa luotettavuutta koskevan vaatimuksen täyttyminen uudestaan. Vasta sitten, jos tarjoaja tai avustava yritys ei ole ryhtynyt korjaaviin toimenpiteisiin tai jos ne ovat riittämättömiä, hankintaviranomainen voi vaatia (toissijaisesti), että kyseinen yritys korvataan.(20)
61.      Näitä periaatteita voidaan soveltaa direktiivin 2014/25 79 artiklaan.
62.      Kuten 34 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa on todettu, tarjoajien ryhmittymän jäsenen, jonka osalta jokin poissulkemisperuste täyttyy, on toteutettava korjaavia toimenpiteitä tarjousten jättämisen määräajan päättymiseen mennessä välttääkseen joutumasta poissuljetuksi hankintamenettelystä direktiivin 2014/24 57 artiklan 2 kohdan nojalla. Hankintayksikön on kuitenkin annettava kyseiselle jäsenelle tai tarjoajien ryhmittymälle, johon jäsen kuuluu, ensin mahdollisuus ryhtyä korjaaviin toimenpiteisiin ennen mainitun määräajan päättymistä. Vasta sen jälkeen hankintayksikkö voi sulkea paitsi kyseisen jäsenen myös tarjoajien ryhmittymän pois menettelystä tai vaatia ryhmittymää korvaamaan kyseisen jäsenen. Direktiivin 2014/25 79 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa lähdetään siis siitä – toisin kuin RFI, VIA Ingegneria ja Italia katsovat –, että direktiivin 2014/24 57 artiklan mukainen (pakollinen tai vapaaehtoinen) poissulkemisperuste on kyseisen avustavan yrityksen osalta jo olemassa (korjaamattomasti) kyseisenä ajankohtana.
63.      Direktiivin 2014/25 79 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisessa virkkeessä(21) säädetään, että tässä tilanteessa, jos on olemassa – kuten nyt käsiteltävässä asiassa – pakollinen poissulkemisperuste, hankintayksiköllä on jopa velvollisuus määrätä, että kyseinen avustava yritys korvataan. Tältä osin – toisin kuin silloin, kun on olemassa vapaaehtoinen poissulkemisperuste (79 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan kolmas virke: ”voi vaatia”) – jäsenvaltioilla ei siis ole harkintavaltaa täytäntöönpanon osalta.(22)
64.      Tarjoajien ryhmittymälle täytyy siis antaa tarjouksen jättämisen määräajan päättymisen jälkeen mahdollisuus korvata se jäsenistään, jonka osalta pakollinen poissulkemisperuste täyttyy (korjaamattomasti). Tähän sisältyy vääjäämättä myös se mahdollisuus, että kyseinen jäsen voidaan sulkea pois korvaamatta sitä, kuten asetuksen nro 36/23 97 §:n 2 momentin ensimmäisessä virkkeessä säädetään ja kuten ETS on nyt käsiteltävässä asiassa ehdottanut. Herää kuitenkin kysymys, millä edellytyksillä hankintayksikkö saa hylätä poissulkemisen tai korvaamisen.
2.     Poikkeukset
a)     Huolellisuus- ja valvontavelvollisuuden rikkominen ja syyksilukeminen
65.      Edellä 47 kohdassa mainitun oikeuskäytännön mukaisesti tarjoajien ryhmittymän jäsen, jonka osalta jokin poissulkemisperuste on täyttynyt, voidaan korvata hankintamenettelystä poissulkemisen välttämiseksi vain, jos tarjoajien ryhmittymä tai sen toimeksiannon saanut jäsen on noudattanut asiaa koskevia huolellisuus- ja valvontavelvoitteitaan. Toisin sanoen jos jokin poissulkemisperuste täyttyy tarjoajien ryhmittymän yhden jäsenen osalta, ja jos ryhmittymä tai toimeksiannon saanut jäsen ovat laiminlyöneet asiaankuuluvat velvoitteensa, se on luettava tarjoajien ryhmittymän syyksi. Tällaisen velvollisuuden laiminlyönnin toteaminen edellyttää puolestaan, että poissulkemisen oikeuttava rikkomus kuuluu tarjoajien ryhmittymän tai sen toimeksiannon saaneen (johtavan) jäsenen organisaation hallinta- ja valvontavallan piiriin.
66.      Unionin tuomioistuin nimittäin edellyttää, että hankintaviranomainen tutkii ja arvioi tapauskohtaisesti tarjoajat, jotka haluavat korvata valitsemansa avustavan yrityksen (vapaaehtoisen) poissulkemisperusteen perusteella. Oikeuskäytännön mukaan hankintayksiköllä on suhteellisuusperiaatteen valossa velvollisuus arvioida konkreettisesti kyseisen tarjoajan toimintaa kaikkien yksittäistapauksen kannalta merkityksellisten seikkojen perusteella. Tässä yhteydessä on otettava huomioon ne keinot, joiden avulla tarjoaja voi omalta osaltaan arvioida, onko sen avustavan yrityksen osalta olemassa poissulkemisperusteita, jonka kapasiteettia tarjoaja aikoi käyttää, ja tarvittaessa todeta, että näin on.(23) Toisin sanoen avustavan yrityksen osalta täyttyvää poissulkemisperusteetta ei voida lukea suoraan tarjoajan syyksi eikä tehdä olettamaa tällaisesta syyksilukemisesta, vaan hankintayksikön on arvioitava ja todistettava se tapauskohtaisesti.
67.      Näitä periaatteita voidaan soveltaa tarjoajien ryhmittymään, joka haluaa korvata (tai nyt käsiteltävässä asiassa ainoastaan sulkea pois) yhden jäsenistään, jonka osalta jokin pakollinen poissulkemisperuste on täyttynyt. Näin on myös direktiivin 2014/24 19 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan sekä direktiivin 2014/25 36 artiklan 1 kohdan nojalla. Kyseisten säännösten mukaan tarjoajien ryhmittymät ovat muiden talouden toimijoiden kanssa yhdenvertaisia tai niiden itsensäkin on katsottava olevan sellaisia. Lisäksi unionin tuomioistuin on todennut, että tarjoajien ryhmittymän jäsenten oikeudellisesta yhteisvastuusta riippumatta (vapaaehtoisen) poissulkemisperusteen soveltamisen on perustuttava kyseessä olevan yksittäisen toiminnan virheelliseen tai huolimattomaan luonteeseen.(24) Toisin sanoen kyse on oltava rikkomuksesta, jonka voidaan katsoa kuuluvan tarjoajien ryhmittymän tai sen jäsenten vastuulle tai lukea sen/niiden syyksi ja joka on osoitettava konkreettisesti. Näin ollen RFI:n, VIA Ingegnerian ja Italian esittämä väite, jonka mukaan tarjoajien ryhmittymä olisi sellaisenaan automaattisesti vastuussa tehdystä tarjouksesta ja siten myös yhden jäsenensä rikkomuksesta,(25) on hylättävä.
68.      Myös asiayhteyteen perustuvat näkökohdat tukevat tulkintaa, jonka mukaan yhden jäsenen, jonka osalta direktiivin 2014/24 57 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu poissulkemisperuste täyttyy, rikkomusta ei voida suoraan lukea tarjoajien ryhmittymän syyksi ja perusteeksi sen hankintamenettelystä poissulkemiselle.
69.      Direktiivin 2014/24 57 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa(26) säädetään syyksiluettavuutta koskevasta olettamasta, jota ei voida kumota, vain ensimmäisessä alakohdassa lueteltujen pakollisten poissulkemisperusteiden osalta, kun perusteena olevat rikokset(27) on tehnyt (lainvoimaisen tuomion saanut) henkilö, joka on kyseisen talouden toimijan hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsen tai jolla on edustus-, päätös- tai valvontavaltaa talouden toimijassa. Tällaista olettama- ja syyksilukemissääntöä ei sitä vastoin sovelleta 57 artiklan 2 kohdassa säädettyyn poissulkemisperusteeseen, joka koskee verojen ja sosiaaliturvamaksujen maksamista koskevan velvoitteen laiminlyöntiä. Tästä seuraa, että tapauskohtainen arviointi ja perustelut ovat tarpeen, jotta yhden jäsenen rikkomus voidaan lukea koko tarjoajien ryhmittymän syyksi. Näin otetaan huomioon myös se seikka, että toisin kuin konsernirakenteisessa yritysryhmässä, (tilapäisessä) tarjoajien ryhmittymässä järjestäytymisvalta sekä valvontavaltuudet ja -mahdollisuudet ovat rajalliset.(28)
70.      Tällaista tapauskohtaista arviointia puoltaa myös julkisia hankintoja koskevien unionin oikeussääntöjen tavoite eli hankintojen avaaminen mahdollisimman laajalle kilpailulle ja sen varmistaminen, että tarjouspyyntömenettelyyn osallistuu mahdollisimman monta tarjoajaa, mikä on unionin oikeuden intressin mukaista.(29) Kilpailun avaamiseen ei pyritä ainoastaan tavaroiden ja palvelujen unioninlaajuisen vapaan liikkuvuuden vuoksi vaan myös hankintaviranomaisen oman intressin vuoksi, koska se voi näin valita edullisimman ja kyseisen julkisen yksikön tarpeita parhaiten vastaavan tarjouksen laajemmasta valikoimasta tarjouksia.(30) Kuten pääasian taustalla olevasta tilanteesta ilmenee, tarjoajien ryhmittymän poissulkeminen voi nimittäin johtaa kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen menettämiseen, vaikka poissulkemisperuste täyttyy vain yhden toissijaisen jäsenen osalta.
71.      Jotta hankintaviranomainen voi todeta, että tarjoajien ryhmittymä tai mahdollisesti sen toimeksiannon saanut (ja määräysvaltainen) jäsen on rikkonut huolellisuusvelvoitetta, sen on siis tutkittava ja arvioitava tapauskohtaisesti, oliko tarjoajien ryhmittymällä tai sen
toimeksiannon saaneella jäsenellä mahdollisuus arvioida (oikea-aikaisesti), täyttyykö jokin poissulkemisperuste jonkin sen jäsenen osalta,(31) tai jopa poistaa tai välttää kyseinen peruste ryhtymällä asianmukaisiin korjaaviin toimenpiteisiin.
72.      Sen arviointi, onko näin nyt käsiteltävässä asiassa, on viime kädessä kansallisen tuomioistuimen tehtävä. Kuten komissio toteaa, ei ole täysin poissuljettua, että ETS-ryhmittymän toimeksiannon saanut jäsen ei voinut tietää – oikeudellisesti tai tosiasiallisesti – poissulkemisperusteen olemassaolosta ennen kuin Italian veroviranomainen oli ilmoittanut siitä RFI:lle, joka taas ilmoitti asiasta ETS:lle. Toisaalta, kuten Italia ja VIA Ingegneria väittivät istunnossa, sitä, että ETS oli ennen tarjouksensa jättämistä mahdollisesti laiminlyönyt velvoitteensa vaatia kaikkia tarjoajien ryhmittymän jäseniä esittämään todistuksen maksetuista veroista, voitaisiin pitää huolellisuusvelvoitteen rikkomisena, mikä taas voitaisiin lukea tarjoajien ryhmittymän syyksi.
73.      Lopuksi on vielä selvitettävä, olisiko Sub-Servicen sulkeminen pois tarjoajien ryhmittymästä merkinnyt tarjouksen muuttamista jälkikäteen, mikä ei ole sallittua.
b)     Tarjouksen olennainen muuttaminen jälkikäteen
74.      Kuten edellä 45 kohdassa on todettu, yhdenvertaisen kohtelun ja syrjintäkiellon periaatteet sekä avoimuusvelvoite, joilla mahdollistetaan tarjoajien kilpailutus, ovat lähtökohtaisesti esteenä jätetyn tarjouksen muuttamiselle jälkikäteen.
75.      Hankintaviranomaisen tarjoajien ryhmittymälle osoittama pyyntö, jossa vaaditaan sellaisen yksikön korvaamista, jonka voimavaroihin ryhmittymä aikoo turvautua, ei siis saa johtaa siihen, että tarjoajien ryhmittymä esittää tarjouksen, joka olisi tosiasiallisesti uusi, koska sillä muutettaisiin olennaisesti alkuperäistä tarjousta, vaan siinä saadaan korkeintaan täsmentää kyseistä tarjousta sisällön ja henkilöiden osalta.(32) Periaatteena nimittäin on, että talouden toimija, joka tarjouksen esittää, ja talouden toimija, joka voidaan mahdollisesti valita hankintasopimuksen sopimuspuoleksi, ovat oikeudellisesti ja asiallisesti samat.(33) Tämä perustuu myös siihen, että tarjoajien ryhmittymän jäsenet, jotka muodostavat direktiivin 2014/25 37 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitettuja ”talouden toimijoiden ryhmittymiä” ja joista kukin osaltaan on kyseisen direktiivin 2 kohdan 6 alakohdassa tarkoitettu ”talouden toimija”, jättävät yhden yhteisen tarjouksen.
76.      Mikäli tällaisen jäsenen korvaaminen (tai poissulkeminen) johtaa siihen, että tarjoukseen tehdään jälkikäteen vain vähäisiä muutoksia, direktiivin 2014/25 79 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaan sitä olisi siis pidettävä sallittuna.
77.      Tämän tulkinnan mukaisesti unionin tuomioistuin on katsonut, että hankintayksikkö ei loukkaa yhdenvertaisen kohtelun periaatetta, kun se sallii, että toinen hajonneen ryhmittymään kuuluneesta kahdesta jäsenestä tulee tämän ryhmittymän tilalle ja osallistuu omissa nimissään hankintamenettelyyn, mikäli osoitetaan ensinnäkin, että kyseinen talouden toimija täyttää yksinään hankintayksikön määrittämät vaatimukset, ja toiseksi, että sillä, että se jatkaa osallistumistaan kyseessä olevaan menettelyyn, ei heikennetä muiden tarjoajien kilpailuasemaa.(34) Näin on esimerkiksi silloin, kun tarjoajan subjektiivisen identiteetin muutos on yksinomaan muodollinen, koska se perustuu uuden oikeudellisen muodon valintaan ja sisäiseen uudelleenjärjestelyyn, eikä tarjouksen ehtoja tällöin muuteta olennaisesti.(35)
78.      Ennakkoratkaisupyynnön esittämistä koskevan päätöksen mukaan jäsen, johon pakollinen poissulkemisperuste liittyy, olisi vastannut vain 0,31 prosentista tarjousyhtymän tarjoamasta suorituksesta. Lisäksi tarjoajien ryhmittymän toimeksiannon saanut jäsen ETS on ilmoittanut, ettei kyseisen jäsenen poissulkeminen vaikuta tarjoajien ryhmittymän osallistumiseen hankintamenettelyyn eikä aiheuta muutosta sen tarjoukseen sen paremmin tekniseltä kuin taloudelliselta kannalta.
79.      Jollei ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen suorittamasta arvioinnista muuta johdu, kyseisen jäsenen poissulkeminen voisi, kuten komissio olettaa, olla rinnastettavissa tarjoajien ryhmittymän sisäiseen uudelleenjärjestelyyn, jolla ei ole olennaista merkitystä, kun otetaan huomioon, että kyseisen jäsenen osuus tarjouksesta on vain marginaalinen (0,31 prosenttia). Tältä osin ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on myös selvitettävä, olisiko hankintaviranomainen voinut tai olisiko sen pitänyt olla sulkematta tarjoajien ryhmittymää pois hankintamenettelystä tämän johdosta asetuksen nro 36/23 97 §:n 2 momentin toisen virkkeen nojalla. Kyseinen säännös antaa hankintayksikölle ilmeisesti harkintavaltaa sen kysymyksen osalta, onko tarjoajien ryhmittymän toteuttama korjaava toimenpide riittävä (”jos toimenpiteitä pidetään riittävinä ja ajoissa toteutettuina”). Jos näin on, kyseistä säännöstä voitaisiin tulkita direktiivin mukaisesti etenkin direktiivin 2014/25 79 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan(36) perusteella, minkä arviointi on myös ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävä.
3.     Alustava päätelmä
80.      Tarjoajien ryhmittymällä on siis lähtökohtaisesti oltava oikeus sulkea pois tai korvata jäsen, jonka osalta on olemassa direktiivin 2014/25 57 artiklan 2 kohdan mukainen pakollinen poissulkemisperuste, jotta koko ryhmittymää ei suljeta pois hankintamenettelystä. Tämä edellyttää sitä, että tarjoajien ryhmittymä tai sen toimeksiannon saanut jäsen ei voi – tosiasiallisesti tai oikeudellisesti – todeta tällaisen poissulkemisperusteen olemassaoloa, estää sen täyttymistä tai toteuttaa tältä osin riittäviä korjaavia toimenpiteitä ajoissa. Jos poissuljettava tai korvattava jäsen olisi vastannut vain marginaalisesta osuudesta tarjottua suoritusta, tällainen poissulkeminen tai korvaaminen voi johtaa siihen, että tarjoajien ryhmittymän tarjousta muutetaan vain vähän, mikä ei vaikuta tarjoajien kilpailutukseen. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävänä on arvioida, täyttyvätkö kyseiset edellytykset ja voidaanko asiaa koskevia kansallisia säännöksiä tulkita ja soveltaa näiden periaatteiden mukaisesti.
V       Ratkaisuehdotus
81.      Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että unionin tuomioistuin vastaa Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazion esittämään ennakkoratkaisupyyntöön seuraavasti:
Julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta 26.2.2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU 57 artiklan 2 kohtaa, luettuna yhdessä vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta 26.2.2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU 79 artiklan 2 kohdan ja 80 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan kanssa, sekä unionin oikeuden suhteellisuusperiaatetta on tulkittava siten, että ne ovat esteenä sellaisille kansallisille säännöksille tai niiden tulkinnalle, joiden mukaan tilapäinen tarjoajien ryhmittymä on suljettava pois hankintamenettelystä, koska se ei voi sulkea pois tai korvata yhtä jäsenistään, joka on täyttänyt velvoitteensa maksaa – lainvoimaisesti todetut – verovelat vasta tarjouksen jättämisen määräajan päätyttyä, vain sen takia, että se on ehdottanut tätä vasta sen jälkeen, kun hankintaviranomainen on ilmoittanut sille poissulkemisperusteen olemassaolosta.
1      Alkuperäinen kieli: saksa.
2      Julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta 26.2.2014 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EUVL 2014, L 94, s. 65).
3      Vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta 26.2.2014 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EUVL 2014, L 94, s. 243), sellaisena kuin se on muutettuna 22.10.2025 annetulla komission delegoidulla asetuksella (EU) 2025/2150 (EUVL L 2025/2150).
4      GURI nro 77, 31.3.2023, Supplemento ordinario nro 12.
5      Direktiivin 2014/24 63 artiklan 1 kohtaa, joka on sanamuodoltaan tältä osin identtinen, ei voida soveltaa nyt käsiteltävässä asiassa.
6      Ts. saksalaisen oikeuskäsityksen mukainen ”bestandskräftige” (”lopullinen”)
hallinnollinen päätös.
7      Tuomio 1.8.2025, Daka ym. (C-422/23, C-455/23, C-459/23, C-486/23 ja C-493/23, EU:C:2025:592, 109 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
8      Ks. vastaavasti tuomio 26.1.2023, HSC Baltic ym. (C-682/21, EU:C:2023:48, 51 kohta).
9      Ks. De Mars, S., ”Exclusion and self-cleaning in Article 57: discretion at the expense of clarity and trade?”, teoksessa Ølykke, G. S. ja Sanchez Graells, A. (toim.), Reformation or Deformation of the EU Public Procurement Rules, Edward Elgar Law, Cheltenham and Northampton, 2016, s. 257.
10      Ks. Sanchez Graells, A., ”Exclusion, Qualitative Selection and Short-listing in the New Public Sector Procurement Directive 2014/24”. teoksessa Lichère, F., Caranta, R., Treumer, S. (toim.), Modernising Public Procurement: The new Directive, DJØF Publishing, Kopenhagen, European Procurement Law Series, 2014, s. 114.
11      Ks. vastaavasti tuomio 30.1.2020, Tim (C-395/18, EU:C:2020:58, 41 kohta) ja tuomio 21.12.2023, Infraestruturas de Portugal und Futrifer Indústrias Ferroviárias (C-66/22, EU:C:2023:1016, 55–57 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen). Ks. myös direktiivin 2014/24 johdanto-osan 84 perustelukappaleen toinen kohta.
12      Ks. vastaavasti tuomio 10.10.2013, Manova (C-336/12, EU:C:2013:647, 31–32 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen) ja tuomio 3.6.2021, Rad Service ym. (C-210/20, EU:C:2021:445, 43 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
13      Ks. tuomio 10.10.2013, Manova (C-336/12, EU:C:2013:647, 42 kohta).
14      Ks. vastaavasti tuomio 30.1.2020, Tim (C-395/18, EU:C:2020:58, 42 kohta).
15      EYVL 2004, L 132, s. 114.
16      Kyseinen säännös kuuluu seuraavasti: ”Hankintayksikön on vaadittava, että talouden toimija korvaa yksikön, joka ei täytä asiaankuuluvia valintaperusteita tai jonka osalta on olemassa pakollisia poissulkemisperusteita, joihin hankintayksikkö on viitannut.”
17      Ks. vastaavasti – direktiivin 2014/24 63 artiklaan viitaten – tuomio 3.6.2021, Rad Service ym. (C-210/20, EU:C:2021:445, 29 ja 30 kohta).
18      Direktiivin 2014/25 79 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan kolmannen virkkeen mukaan hankintayksiköllä on tältä osin sen sijaan harkintavaltaa (”voi vaatia”).
19      Ks. tuomio 7.9.2021, Klaipėdos regiono atliekų tvarkymo centras (C-927/19, EU:C:2021:700, alkaen s. 149). Ks. myös määräys 30.9.2022, ĒDIENS & KM.LV (C-592/21, EU:C:2022:746, 22 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
20      Ks. vastaavasti tuomio 3.6.2021, Rad Service ym. (C-210/20, EU:C:2021:445, 36–37 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen) ja tuomio 7.9.2021, Klaipėdos regiono atliekų tvarkymo centras (C-927/19, EU:C:2021:700, 153 ja 154 kohta).
21      Näin todetaan myös direktiivin 2014/25 63 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan toisessa virkkeessä.
22      Ks. tuomio 7.9.2021, Klaipėdos regiono atliekų tvarkymo centras (C-927/19, EU:C:2021:700, 152 kohta ja sitä seuraavat kohdat).
23      Ks. vastaavasti tuomio 30.1.2020, Tim (C-395/18, EU:C:2020:58, 48, 51 ja 52 kohta) ja tuomio 3.6.2021, Rad Service ym. (C-210/20, EU:C:2021:445, 39 ja 40 kohta).
24      Ks. vastaavasti tuomio 26.1.2023, HSC Baltic ym. (C-682/21, EU:C:2023:48, 49–50 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen). Sitä, onko näin myös hankintamenettelystä poissulkemisen seuraamus- tai rangaistusluonteisuuden perusteella, kuten 30.5.2024 annetussa tuomiossa Vialto Consulting v. komissio (C-130/23 P, EU:C:2024:439, 31 kohta) todetaan, ei kuitenkaan tarvitse käsitellä nyt käsiteltävässä asiassa. Ks. tästä tuomio 18.12.2024, TP v. komissio (T-776/22, EU:T:2024:908, 61 kohta ja sitä seuraavat kohdat), josta on kylläkin tehty vielä vireillä oleva valitus (C-170/25 P).
25      Ks. myös ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen ja Italian viittaus Consiglio di Staton 19.9.2019 antamaan tuomioon nro 6237, jonka mukaan tarjoajien ryhmittymän jäsenten keskinäisiä siteitä pidetään niin tiiviinä, ”että on kategorisesti poissuljettua, että mahdolliset poissulkemisperusteet eivät olisi kyseisen ryhmittymän jonkin jäsenen tiedossa”.
26      Kyseinen säännös kuuluu seuraavasti: ”Talouden toimijan poissulkemisvelvoitetta sovelletaan myös, jos lainvoimaisen tuomion saanut henkilö on kyseisen talouden toimijan hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsen tai jos hänellä on edustus-, päätös- tai valvontavaltaa talouden toimijassa.”
27      Niitä ovat muun muassa osallistuminen rikollisjärjestön toimintaan (a alakohta), korruptio (b alakohta), petos (c alakohta), terrorismirikokset (d alakohta), rahanpesu tai terrorismin rahoitus (e alakohta) sekä lapsityövoiman käyttö ja muut ihmiskaupan muodot (f alakohta).
28      Ks. vastaavasti tuomio 7.9.2021, Klaipėdos regiono atliekų tvarkymo centras (C-927/19, EU:C:2021:700, 156 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
29      Ks. tuomio 19.5.2009, Assitur (C-538/07, EU:C:2009:317, 26 kohta) ja tuomio 23.12.2009, CoNISMa (C-305/08, EU:C:2009:807, 37 kohta).
30      Ks. vastaavasti tuomio 23.12.2009, CoNISMa (C-305/08, EU:C:2009:807, 37 kohta) ja julkisasiamies Mengozzin ratkaisuehdotus MT Højgaard ja Züblin (C-396/14, EU:C:2015:774, 58 kohta).
31      Ks. vastaavasti tuomio 7.9.2021, Klaipėdos regiono atliekų tvarkymo centras (C-927/19, EU:C:2021:700, 157 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
32      Ks. vastaavasti tuomio 3.6.2021, Rad Service ym. (C-210/20, EU:C:2021:445, 44 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
33      Ks. julkisasiamies Mengozzin ratkaisuehdotus MT Højgaard ja Züblin (C-396/14, EU:C:2015:774, 63 kohta).
34      Ks. vastaavasti tuomio 24.5.2016, MT Højgaard ja Züblin (C-396/14, EU:C:2016:347, 44 kohta).
35      Ks. vastaavasti tuomio 19.6.2008, pressetext Nachrichtenagentur (C-454/06, EU:C:2008:351, 44 ja 45 kohta) ja julkisasiamies Mengozzin ratkaisuehdotus MT Højgaard ja Züblin (C-396/14, EU:C:2015:774, 76 kohta).
36      Ks. edellä 63 ja 64 kohta.