Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2011. gada 4. jūlijā iesniedza Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen (Beļģija) - KGH Belgium NV/Belgische Staat
(lieta C-351/11)
Tiesvedības valoda - nīderlandiešu
Iesniedzējtiesa
Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen (Beļģija)
Lietas dalībnieki pamata procesā
Prasītājs: KGH Belgium NV
Atbildētāja: Belgische Staat
Prejudiciālie jautājumi
1)    Vai Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 1. lpp.) 217. panta 2. punkts ir interpretējams tādējādi, ka, nosakot nodokļa summas iegrāmatošanas praktisko kārtību, dalībvalstis var aprobežoties tikai ar to, ka to valsts tiesību aktos tiek iekļautas tiesību normas, kurās ir vienīgi paredzēts, ka
šo valsts tiesību aktu izpratnē "iegrāmatošana" nozīmē "muitas parādam atbilstošās nodokļa summas ierakstīšanu grāmatvedības dokumentos vai citos to vietā izmantotos dokumentos" - šajā gadījumā tas ir 1. panta 6. punkts Vispārīgajā likumā par muitas un akcīzes nodokli, kas koordinēts ar Karaļa 1977. gada 18. jūlija dekrētu (1977. gada 21. septembra Belgisch Staatsblad, 11425. lpp.), apstiprināts ar 1978. gada 6. jūlija likumu par muitas un akcīzes nodokli (1978. gada 12. augusta Belgisch Staatsblad, 9013. lpp.) un, sākot no 1994. gada 1. janvāra, aizstāts ar 1. panta 4. punktu likumā par grozījumu izdarīšanu Vispārīgajā likumā par muitas un akcīzes nodokli (1993. gada 30. decembra Belgisch Staatsblad, 29031. lpp.),
un
ka iegrāmatošanu un no muitas parāda izrietošo nodokļu summu samaksas nosacījumus reglamentē Eiropas Kopienas regulas - šajā gadījumā tas ir 3. pants Vispārīgajā likumā par muitas un akcīzes nodokli, kas koordinēts ar Karaļa 1977. gada 18. jūlija dekrētu (1977. gada 21. septembra Belgisch Staatsblad, 11425. lpp.), apstiprināts ar 1978. gada 6. jūlija likumu par muitas un akcīzes nodokli (1978. gada 12. augusta Belgisch Staatsblad, 9013. lpp.) un, sākot no 1990. gada 1. jūlija, grozīts ar 72. pantu 1989. gada 22. decembra likumā par nodokļu tiesību normām (1989. gada 29. decembra Belgisch Staatsblad, 21141. lpp.),
vai arī dalībvalstīm, ieviešot Muitas kodeksa 217. panta 2. punktu, savos valsts tiesību aktos ir jānosaka šā kodeksa 217. panta 1. punktā paredzētās iegrāmatošanas praktisko kārtību, lai parādnieks varētu pārliecināties, vai muitas iestādes patiešām ir veikušas šo iegrāmatošanu?
2)    Vai Muitas kodeksa 217. panta 2. punkts ir interpretējams tādējādi, ka gadījumā, ja valsts tiesību aktos ir vienīgi paredzēts, ka
šo valsts tiesību aktu izpratnē "iegrāmatošana" nozīmē "muitas parādam atbilstošās nodokļa summas ierakstīšanu grāmatvedības dokumentos vai citos to vietā izmantotos dokumentos" - šajā gadījumā tas ir 1. panta 6. punkts Vispārīgajā likumā par muitas un akcīzes nodokli, kas koordinēts ar Karaļa 1977. gada 18. jūlija dekrētu (1977. gada 21. septembra Belgisch Staatsblad, 11425. lpp.), apstiprināts ar 1978. gada 6. jūlija likumu par muitas un akcīzes nodokli (1978. gada 12. augusta Belgisch Staatsblad, 9013. lpp.) un, sākot no 1994. gada 1. janvāra, aizstāts ar 1. panta 4. punktu likumā par grozījumu izdarīšanu Vispārīgajā likumā par muitas un akcīzes nodokli (1993. gada 30. decembra Belgisch Staatsblad, 29031. lpp.),
un
ka iegrāmatošanu un no muitas parāda izrietošo nodokļu summu samaksas nosacījumus reglamentē Eiropas Kopienas regulas - šajā gadījumā tas ir 3. pants Vispārīgajā likumā par muitas un akcīzes nodokli, kas koordinēts ar Karaļa 1977. gada 18. jūlija dekrētu (1977. gada 21. septembra Belgisch Staatsblad, 11425. lpp.), apstiprināts ar 1978. gada 6. jūlija likumu par muitas un akcīzes nodokli (1978. gada 12. augusta Belgisch Staatsblad, 9013. lpp.) un, sākot no 1990. gada 1. jūlija, grozīts ar 72. pantu 1989. gada 22. decembra likumā par nodokļu tiesību normām (1989. gada 29. decembra Belgisch Staatsblad, 21141. lpp.),
muitas iestādes var atzīt, ka to veiktā nodokļa summas ierakstīšana 1552 B veidlapā vai ievadīšana (datorizētā muitas un akcīzes nodokļa) parādu datubāzē, kā arī šo iestāžu jebkurā citā veidā veiktā nodokļa summas ierakstīšana vai ievadīšana citos iepriekš minēto līdzekļu vietā izmantotos dokumentos, ir uzskatāma par iegrāmatošanu Muitas kodeksa 217. panta 1. punkta izpratnē?
3)    Vai gadījumā, ja muitas iestāžu veiktā nodokļa summas ierakstīšana 1552 B veidlapā var tikt uzskatīta par iegrāmatošanu Muitas kodeksa 217. panta 1. punkta izpratnē, Muitas kodeksa 217. pants ir interpretējams tādējādi, ka vienīgi precīzas no muitas parāda izrietošās nodokļa summas ierakstīšana 1552 B veidlapā ir atzīstama par iegrāmatošanu Muitas kodeksa 217. panta 1. punkta izpratnē?
____________