CIVILDIENESTA TIESAS SPRIEDUMS (pirmā palāta)
2007. gada 13. novembrī
Lieta F‑76/06
Ioannis Tsirimokos
pret
Eiropas Parlamentu
Civildienests – Ierēdņi – Nodarbinātības nosacījumi – Nepilna darba laika darbs, lai sagatavotos aiziešanai pensijā – Pārskaitīto pensionēšanās tiesību neiekļaušana pamatalgas par nepilna darba laika darbu aprēķināšanā – Pārvaldes vadītāju kolēģijas atzinums Nr. 241/05
Priekšmets Prasība, kas celta saskaņā ar EKL 236. pantu un EAEKL 152. pantu un ar ko Tsirimokos lūdz atcelt Parlamenta 2005. gada 25. oktobra lēmumu, kurš apstiprināts ar 2006. gada 19. aprīļa lēmumu, ar kuru ir noraidīta
viņa sūdzība saistībā ar to, ka, aprēķinot prasītāja pamatalgu laikā, kad tika apstiprināts viņa pieteikums strādāt nepilna
darba laika darbu un daļēji pensionēties, netika ņemtas vērā viņa uz Kopienu pensiju sistēmu pārskaitītās tiesības
Nolēmums Prasību noraidīt. Katrs lietas dalībnieks sedz savus tiesāšanās izdevumus pats.
Kopsavilkums
1.      Ierēdņi – Atalgojums – Nepilna darba laika darbs pirms pensionēšanās
(Civildienesta noteikumu IVa pielikuma 4. panta b) punkts un VIII pielikuma 2.–5., 9., 9.a un 11. pants)
2.      Ierēdņi – Prasība – Iepriekšēja administratīva sūdzība – Identisks priekšmets un pamats
(Civildienesta noteikumu 90. panta 2. punkts)
1.      Civildienesta noteikumu IVa pielikuma 4. panta b) punktā, kas regulē to, kādā kārtībā aprēķina samazinātu atalgojumu, kas
tiek izmaksāts ierēdnim, kurš strādā nepilna darba laika darbu un gatavojas pensionēties, izsmeļoši ir uzskaitīti izdienas
gadi, kas jāņem vērā, aprēķinot procentus no pamatalgas, kādu attiecīgais ierēdnis ir tiesīgs saņemt. Tajā ir noteikts, ka
tiek ņemti vērā izdienas gadi Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 2.–5., 9. un 9.a panta izpratnē, bet nav minēts Civildienesta
noteikumu VIII pielikuma 11. pants. Tādējādi uz izdienas gadiem, kas nostrādāti pēc pensionēšanās tiesību pārskaitīšanas uz
Kopienu pensiju sistēmu, ko atļauj minētais 11. pants, neattiecas Civildienesta noteikumu IVa pielikuma 4. panta b) punkts.
Šādu Civildienesta noteikumu IVa pielikuma 4. panta b) punkta gramatisko interpretāciju apstiprina divi apsvērumi, kas ir
saistīti ar sistēmu, kurā ietilpst šī tiesību norma. Pirmkārt, Civildienesta noteikumu IVa pielikuma 4. pantā paredzētie noteikumi
ir atsevišķs noteikumu kopums, kas regulē kārtību, kādā aprēķina atalgojumu par nepilna darba laika darbu, kādu strādā ierēdnis,
lai sagatavotos aiziešanai pensijā, un minētie noteikumi ietilpst vispārējos noteikumos, kas regulē kārtību, kādā tiek veikts
Civildienesta noteikumu IVa pielikumā minētais nepilna darba laika darbs. Turpretim Civildienesta noteikumu VIII pielikuma
11. pantā paredzētais noteikums attiecas konkrēti uz pensiju shēmu un nevar tikt uzskatīts par vispārēju principu, saskaņā
ar kuru darbs, kas tiek veikts pirms darba uzsākšanas Kopienu dienestā, ir jāuzskata par faktisku darbu. Otrkārt, ne no Civildienesta
noteikumu IVa pielikuma 4. panta konteksta, ne arī no tiesiskā regulējuma, kurā ietilpst šī tiesību norma, proti, noteikumu
kopuma, kas regulē nepilna darba laika darbu, mērķa neizriet, ka ir jāņem vērā izdienas gadi, kas nostrādāti pirms darba uzsākšanas
Kopienu dienestā, aprēķinot procentus no pamatalgas, kāda tiek izmaksāta attiecīgajam ierēdnim saistībā ar viņa lūguma strādāt
nepilnu darba laiku, lai sagatavotos aiziešanai pensijā, apstiprināšanu.
Attiecībā uz vienlīdzīgas attieksmes principu saistībā ar izdienas gadiem, kas nostrādāti iestādē, salīdzinājumā ar izdienas
gadiem, kas nostrādāti pēc pensionēšanās tiesību pārskaitīšanas, naudas summa, kādu ierēdnis iemaksā Kopienu budžetā, un laika
periods, kāds ir nostrādāts Kopienu iestāžu dienestā, nav salīdzināmas vērtības. Tādējādi ierēdnis, kurš, uzsākot darbu Kopienu
dienestā, ir pārskaitījis uz Kopienu pensiju sistēmu kapitālu, kas atbilst tiesībām, kādas viņš ir ieguvis valsts sistēmas
ietvaros, neatrodas vienlīdzīgā situācijā ar ierēdni, kurš agrāk ir uzsācis darbu Kopienu dienestā un kopš tā brīža ir veicis
iemaksas Kopienu pensiju sistēmā ar atskaitījumiem no viņa algas.
(skat. 34.–39. un 41. punktu)
Atsauces
Tiesa: 2007. gada 11. septembris, C‑227/04 P Lindorfer/Padome, Krājums, I‑6767. lpp., 67. un 68. punkts.
Pirmās instances tiesa: 2004. gada 16. decembris, T‑11/02 Pappas/Komisija, Krājums‑CDL, I‑A‑381. un II‑1773. lpp., 44. punkts.
2.      Saskaņā ar noteikumu, ka ir jābūt saskaņotībai starp administratīvu sūdzību Civildienesta noteikumu 90. panta 2. punkta izpratnē
un pēc tam celtu prasību, tiek prasīts, ka, lai Kopienu tiesā izvirzīto pamatu varētu uzskatīt par pieņemamu, tam ir jābūt
izvirzītam jau pirmstiesas procedūrā, kas ļauj iecēlējinstitūcijai pietiekami precīzi uzzināt, kādu kritiku attiecīgā persona
ir izteikusi par apstrīdēto lēmumu. Šo noteikumu pamato pats pirmstiesas procedūras mērķis, proti, ļaut, lai domstarpības,
kas radušās starp ierēdņiem un administrāciju, tiek atrisinātas izlīguma ceļā. Tāpēc minētajai iestādei, lai tā varētu piedāvāt
iespējamo izlīgumu, ir jābūt skaidrai informācijai par sūdzības iesniedzēja izvirzītajiem iebildumiem.
(skat. 45. punktu)
Atsauces
Tiesa: 1976. gada 1. jūlijs, 58/75 Sergy/Komisija, Recueil, 1139. lpp., 32. punkts; 1989. gada 14. marts, 133/88 Del Amo Martinez/Parlaments, Recueil, 689. lpp., 9. punkts.
Pirmās instances tiesa: 2006. gada 29. novembris, T‑135/05 Campoli/Komisija, Krājums‑CDL, I‑A‑2‑297. un II‑A‑2‑1527. lpp., 32. punkts un tajā minētā judikatūra.