62023CJ0395_RES
C‑395/23. sz. [Anikovi] (
i
) ügy
E. M. A. és társai
(a Sofiyski rayonen sad [Bulgária] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
A Bíróság (negyedik tanács) 2025. március 6‑i ítélete
„Előzetes döntéshozatal – Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – (EU) 2019/1111 rendelet – Hatály – Az 1. cikk (1) bekezdésének b) pontja és (2) bekezdésének e) pontja – A gyermek vagyona feletti rendelkezéssel kapcsolatos intézkedés – 7. cikk – Szülői felelősséggel kapcsolatos joghatóság – 10. cikk – A joghatóság kikötése – 1215/2012/EU rendelet – Hatály – Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontja – A természetes személyek állapotára, jog‑ és cselekvőképességére vonatkozó kizárások – A Bolgár Köztársaság és az Oroszországi Föderáció között a Bolgár Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozását megelőzően kötött kétoldalú megállapodásban szereplő joghatósági szabályok – E szabályok és a 2019/1111 rendeletben előírt szabályok közötti eltérések – EUMSZ 351. cikk – Az »összeegyeztethetetlenség« fogalma”
Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – Joghatóság, valamint a határozatok elismerése és végrehajtása a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban – 2019/1111 rendelet – Hatály – A gyermek vagyona feletti rendelkezéssel kapcsolatos intézkedés – Egy gyermek tulajdonát képező, a gyermek szokásos tartózkodási helyétől eltérő tagállamban található ingatlan értékesítésére vonatkozó bírósági engedély – A rendelet hatályában foglaltság
(2019/11 tanácsi rendelet, 1. cikk, (1) bekezdés, b) pont, és (2) bekezdés, c) pont, valamint 7. cikk, (1) bekezdés)
(lásd: 25., 26., 28. pont és a rendelkező rész 1. pontja)
Nemzetközi megállapodások – A tagállamok megállapodásai – Valamely tagállam által az uniós csatlakozását megelőzően kötött megállapodások – EUMSZ 351. cikk – Hatály – A 2019/1111 rendelet és az ilyen megállapodás közötti viszony – A megállapodás rendeletben való említésének hiánya – Az EUMSZ 351. cikk hatályában foglaltság – Feltétel – Egy harmadik államra a tagállam által tiszteletben tartandó jogokat ruházó megállapodás – A érintett megállapodás és rendelet közötti összeegyeztethetetlenség – Az ilyen összeegyeztethetetlenség meghatározása – A rendelet szabályai helyett a megállapodás szabályainak a tagállami bíróság által történő alkalmazása – Megengedhetőség – Korlátok
(EUMSZ 351. cikk)
(lásd: 45., 49., 57–61. pont és a rendelkező rész 2. pontja)
Összefoglalás
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában eljáró Bíróság többek között a 2019/1111 rendelet (Brüsszel IIb rendelet) (
1
) és valamely tagállam és egy harmadik állam között e tagállam Európai Unióhoz történt csatlakozását megelőzően kötött kétoldalú megállapodás közötti viszonyról határoz.
2023‑ban a kérdést előterjesztő bírósághoz, a Sofiyski Rayonen sadhoz (szófiai kerületi bíróság, Bulgária) kérelmet nyújtottak be két orosz állampolgárságú kiskorú gyermek nevében, akik szokásos tartózkodási helye Németországban van, az apjuk halálát követően örökölt, Bulgáriában található három ingatlanon fennálló tulajdoni hányaduk értékesítésének engedélyezése iránt.
A kérdést előterjesztő bíróság arra keresi a választ, hogy a bolgár bíróságok rendelkeznek‑e joghatósággal ilyen helyzetben. E célból azt kívánja megtudni, hogy a szóban forgó értékesítésre vonatkozó bírósági engedély az 1215/2012 rendelet (
2
) („Brüsszel Ia” rendelet) vagy a „Brüsszel IIb” rendelet hatálya alá tartozik‑e. Ez utóbbi esetben a kérdést előterjesztő bíróság azt kívánja megtudni, hogy figyelemmel a Bulgária és a Szovjetunió (amelynek az Oroszországi Föderáció a utódállama) között e tagállam Európai Unióhoz való csatlakozását megelőzően kötött kétoldalú megállapodás (
3
)(a továbbiakban: orosz–bolgár megállapodás) fennállására, az EUMSZ 351. cikk szabályozza‑e az ilyen megállapodásnak a „Brüsszel IIb” rendelettel való viszonyát, amennyiben e rendelet VIII. fejezete nem említ ilyen megállapodást, és igenlő válasz esetén e megállapodás milyen körülmények között térhet el az említett rendelettől.
A Bíróság álláspontja
Először is a Bíróság úgy ítéli meg, hogy az alapügyben kért bírósági engedély a „Brüsszel IIb” rendelet hatálya alá tartozik, mivel az ilyen engedély a szülői felelősség gyakorlása keretében a gyermek vagyonának kezelésével, megóvásával vagy a vagyonról való rendelkezéssel kapcsolatos, a gyermek védelmét célzó intézkedésnek minősül e rendelet értelmében. Következésképpen annak a tagállamnak a bíróságai (a jelen esetben a német bíróságok) rendelkeznek joghatósággal az ilyen engedély kiállítására, amelyben a gyermek a bírósághoz fordulás időpontjában szokásos tartózkodási hellyel rendelkezik.
Másodszor a Bíróság a „Brüsszel IIb” rendelet és az orosz–bolgár megállapodás közötti viszony kérdését vizsgálja, tekintettel arra, hogy úgy tűnik, e megállapodás joghatóságot biztosít a bolgár vagy orosz bíróságok számára.
A Bíróság rámutat, hogy mivel a „Brüsszel IIb” rendelet nem említ olyan kétoldalú megállapodást, mint az orosz–bolgár megállapodás, az EUMSZ 351. cikk célja az e megállapodás és e rendelet közötti viszony szabályozása.
A Bíróság emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 351. cikk első bekezdése értelmében a valamely tagállam és egy harmadik állam között létrejött megállapodás rendelkezései eltérnek az uniós jog, akár az elsődleges, akár a másodlagos jog valamely rendelkezésétől, amennyiben e megállapodást a tagállam Európai Unióhoz történt csatlakozását megelőzően kötötték, és az érintett harmadik állam abból eredően olyan jogokat élvezzen, amelyek e tagállam általi tiszteletben tartását megkövetelheti.
A Bíróság pontosítja, hogy a jelen ügyben a kérdést előterjesztő bíróság feladata először is annak vizsgálata, hogy az orosz–bolgár megállapodás tartalmaz‑e olyan szabályokat, amelyeknek Bulgária általi tiszteletben tartását az Oroszországi Föderáció megkövetelheti. Igenlő válasz esetén másodsorban azt kell megvizsgálnia, hogy e megállapodás összeegyeztethetetlen‑e a „Brüsszel IIb” rendelettel, amennyiben e két jogi aktus az alapeljárás körülményei között nem ugyanazon bíróság joghatóságát írja elő. E vizsgálat keretében figyelembe kell venni az uniós jogalkotónak az e rendeletben tükröződő azon szándékát, hogy bizonyos esetekben a gyermek szokásos tartózkodási helye szerinti bíróságoktól eltérő bíróságok joghatóságát írja elő, a kérdést előterjesztő bíróság azonban nem élhet azon lehetőséggel, hogy az említett rendelet szabályai alapján megállapítsa joghatóságát annak az orosz–bolgár megállapodás uniós joggal való összeegyeztetése érdekében. Amennyiben a kérdést előterjesztő bíróság összeegyeztethetetlenséget állapítani meg, harmadsorban azt kell megvizsgálnia, hogy ezen összeegyeztethetetlenség kiküszöbölhető‑e e megállapodás „Brüsszel IIb” rendelettel összhangban álló értelmezése révén. Nemleges válasz esetén a kérdést előterjesztő bíróság negyedsorban, alkalmazhatja az említett megállapodás szabályait, és figyelmen kívül hagyhatja a „Brüsszel IIb” rendelet szabályait, és Bulgária köteles megtenni az ilyen összeegyeztethetetlenség megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket, amint azt az EUMSZ 351. cikk második bekezdése megköveteli.
(
i
)	A jelen ügy neve fiktív. Az nem egyezik az eljárásban részt vevő egyetlen fél valódi nevével sem.
(
1
)	A házassági és szülői felelősségi ügyekben a joghatóságról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint a gyermekek jogellenes külföldre viteléről szóló, 2019. június 25‑i (EU) 2019/1111 tanácsi rendelet (HL 2019. L 178., 1. o., helyesbítés: HL 2020. L 347., 52. o.; a továbbiakban: „Brüsszel IIb” rendelet).
(
2
)	A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12‑i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2012. L 351., 1. o.; a továbbiakban: „Brüsszel Ia” rendelet).
(
3
)	A Szovjet Szocialista Köztársaságok Szövetsége és a Bolgár Népköztársaság között 1975. február 19‑én Moszkvában aláírt, a polgári, családjogi és bűnügyi jogsegélyről szóló megállapodás (Recueil des traités des Nations Unies, 1015. kötet, 14855. sz., 41. o.; a továbbiakban: orosz–bolgár megállapodás).