K O H T U M Ä Ä R U S
Kohus Harju Maakohus, Tallinna kohtumaja
Kohtunik Priit Palmiste
Kohtujurist Anna-Mariel Kink
Määruse tegemise aeg ja koht 18.07.2025, Tallinn
Tsiviilasja number 2-24-122443
Tsiviilasi Aktsiaselts PlusPlus Capital hagiavaldus L Gi vastu
võlgnevuse saamise nõudes
Menetlusosalised ja nende 
esindajad Hageja:  Aktsiaselts  PlusPlus  Capital  (registrikood
11919806), lepinguline esindaja M Š
Kostja: L G (isikukood xxx)
Menetlustoiming Hagiavalduse läbi vaatamata jätmine
RESOLUTSIOON
1. Jätta  läbi  vaatamata tsiviilasi  nr  2-24-122443,  Aktsiaselts  PlusPlus Capital  hagi
võlgnevuse 63,86 eurot, viivise 12,19 eurot, sissenõudmiskulude 25 eurot ja edasise
viivise väljamõistmiseks.
2. Jätta menetluskulud hageja kanda. Kindlaksmääratavad menetluskulud puuduvad.
Edasikaebamise kord
Kohtumääruse  peale  võib  esitada  määruskaebuse  Harju  Maakohtu  kaudu  Tallinna
Ringkonnakohtule 15 päeva jooksul alates määruse kättetoimetamisest, kuid mitte hiljem kui
viie kuu jooksul alates määruse tegemisest. 
Määruskaebuse esitamisel tuleb tasuda riigilõiv 70 eurot.
Seaduses sätestatud tähtaja järgimiseks peab menetlusabi taotleja tegema tähtaja kestel ka
menetlustoimingu,  mille  tegemiseks  ta  menetlusabi  taotleb,  eelkõige  esitama  kaebuse.
Kaebuse  põhjendamiseks  või  riigilõivu  tasumiseks  või  kaebuses  esineva  sellise  puuduse
kõrvaldamiseks,  mis  on  seotud  menetlusabi  taotlemisega,  annab  kohus  mõistliku  tähtaja
pärast menetlusabi andmise taotluse lahendamist, kui nimetatud taotlus ei olnud esitatud
põhjendamatult  või  tähtaja  pikendamise  eesmärgil.  See  ei  välista  menetlustähtaja
ennistamist.
ASJAOLUD
1. Hageja  esitas  25.09.2024  kohtule  hagiavalduse  kostja  vastu  võlgnevuse  nõudes.
Hagiavalduse  kohaselt  sõlmisid  kostja  ja  xxx  AS  23.05.2023  lepingu,  mille  alusel  xxx
kohustus pakkuma kostjale sideteenust numbrile xxx ning kostja kohustus tasuma saadud
sideteenuse  eest  vastavalt  esitatud  arvetele  õigeaegselt  ja regulaarselt.  xxx esitas kostjale
osutatud telekommunikatsiooniteenuse eest arveid, mille alusel kostja oli kohustatud tasuma
arvel märgitud tähtajaks. Kostja ei tasunud arveid alates 01.08.2023. Viimase 01.01.2024 arve
tasumise  tähtaja  seisuga  oli  kostja  võlgnevus  xxx  ees  85,30  eurot.  Summa  85,30  eurot
sisaldab  kasutatud  sideteenuseid  63,86  eurot,  viiviseid  2,44  eurot,  võlgnevuse
2-24-122443
meeldetuletuskirja saatmise tasu 4 eurot ja võlgnevuse teatist e-mailiga 15 eurot  xxx piiras
kostja teenused alates 12.09.2023 ja kuna kostja võlgnevust ei tasunud, luges xxx lepingu
ülesöelduks alates 12.10.2023. xxx loovutas 23.02.2024 nõude koos kõrvalnõuetega hagejale.
2. Eeltoodust  tulenevalt  palus  hageja  kostjalt  välja  mõista  põhivõla  63,86  eurot,
sissenõudmiskulud 25 eurot, sissenõutavaks muutunud viivise 12,19 eurot ja edasiulatuva
viivise määraga 0,05% päevas.
3. 08.11.2024 määrusega võttis kohus hagiavalduse menetlusse.
4. Kuna  kostjale  tuli  hagimaterjalid  kätte  toimetada  Norra  vastavalt  1965.  aasta  Haagi
konventsioonile, määras kohus 02.05.2025 kirjaga hagejale tähtaja kuni 23.05.2025, et esitada
norra, taani või rootsi keelde tõlgituna järgmised dokumendid: hagiavaldus koos lisadega,
08.11.2024  kohtumäärus  (menetlusse  võtmine  ja  vastuse  andmise  kohustus)  ning  kohtu
selgitused  ja  hoiatused  hagimenetluse  kohta.  Hageja  ei  esitanud  tõlkeid  kohtu  määratud
tähtajaks.
5. Kohus juhtis 07.07.2025 saadetud kirjas tähelepanu sellele, et hageja ei ole esitanud nõutud
tõlkeid. Kohus selgitas, et kostja teadaolev elukoht on Norras ning poolte vahel sõlmitud
lepingust ei nähtu kokkulepet, mille kohaselt kuuluks vaidlus Eesti kohtu pädevusse. Seetõttu
märkis kohus, et kohtul on õigus jätta hagi läbivaatamata tsiviilkohtumenetluse seadustiku
(TsMS) § 423 lg 1 p 13 alusel, kui ilmneb, et asi ei allu Eesti kohtule. Kohus andis hagejale
võimaluse selgitada, millistele asjaoludele tuginedes leiab ta, et vaidlus allub Eesti kohtu
pädevusse. Juhul kui hageja jääb seisukohale, et Eesti kohus on pädev asja lahendama, tuleb
tal esitada 02.05.2025 kohtukirjas nõutud tõlked hiljemalt 14.07.2025. Täiendavalt selgitas
kohus, et tõlgete esitamata jätmisel võib kohus jätta hagi läbi vaatamata ka TsMS § 423 lg 1 p
8 alusel. Vaatamata sellele, et hageja said kohtu kirja kätte AET vahendusel 14.07.2025, ei ole
hageja tänaseni sellele vastanud ega esitanud nõutud tõlkeid. 
KOHTUMÄÄRUSE PÕHJENDUSED
6. TsMS § 423 lg 1 p 13 kohaselt jätab kohus hagi läbi vaatamata, kui kohus ei ole pädev asja
lahendama. Kohus jätab hagi läbi vaatamata, kui hageja ei ole kohtu nõudmisele vaatamata
esitanud kohtu määratud tähtpäevaks andmeid, mis võimaldaksid kostjale menetlusdokumente
kätte toimetada, samuti kui hageja ei tasu kohtu ette nähtud ajaks kostjale hagi või muude
menetlusdokumentide kättetoimetamiseks vajalikke kulusid (TsMS § 423 lg 1 p 8).
7. TsMS § 75 lg 1 alusel kontrollib kohus omal algatusel, kas rahvusvahelise kohtualluvuse
sätete järgi võib avalduse esitada Eesti kohtule. Vastavalt TsMS § 70 lg -le 2 allub asi Eesti
kohtule, kui Eesti kohus võib selle lahendada pädevuse ja kohtualluvuse sätete kohaselt või
kohtualluvuse kokkuleppest tulenevalt, kui seadusest või välislepingust ei tulene teisiti. Üldise
kohtualluvuse reegel TsMS § 79 lg -s 1 näeb ette, et füüsilise isiku vastu võib hagi esitada
tema elukoha järgi. Maksekäsumenetluses on kostja isa kinnitanud, et kostja elab Norras,
mida kinnitab ka rahvastikuregistri kanne – alates 19.03.2024 on kostja elukohaks märgitud
xxx.  Kohtualluvuse  suhtes  kohaldatavaks  välislepinguks  on  seega  konventsioon
kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades, mis on sõlmitud 30.
oktoobril  2007  (edaspidi  Lugano  konventsioon).  Viidatud  konventsiooni  artikkel  2  lg  1
kohaselt kaevatakse isik kohtusse tema alalise elukoha riigis, olenemata kodakondsusest. Kui
hageja  soovib  tugineda  mõnele  muule  kui  üldisele  kohtualluvusele,  siis  peab  ta  seda
põhjendama (TsMS § 363 lg 4). Käesoleval juhul hageja seda teinud ei ole.
8. Seega leiab kohus, et hagejal on võimalik kostja vastu esitada hagi Lugano konventsiooni
artikkel 2 lg 1 alusel kostja elukohajärgsesse kohtusse. Rahvusvahelise kohtualluvuse sätete
järgi ei allu hagi Eesti kohtule ning kohus TsMS § 423 lg 1 p 13 alusel, pädevuse puudumisel
jätab hagi läbi vaatamata.
2 (3)
2-24-122443
9. Lisaks esineb TsMS § 423 lg 1 p-st 8 tulenev hagi läbi vaatamata jätmise alus. Hageja ei
esitanud olenemata kohtu korduvast nõudest hagimaterjalide tõlkeid. Kohtul ei ole võimalik
selliselt kostjale hagimaterjale kätte toimetada. Norra on Haagi konventsioonide kontaktlehel
deklareerinud, et siseriikliku õiguse alusel toimetatakse kätte üksnes dokumendid, mis on
koostatud norra, taani või rootsi keeles või varustatud tõlgetega ühesse neist keeltest. Samuti
on Justiitsministeerium, kelle vahendusel hagimaterjalide kättetoimetamine kostjale toimub,
tagastanud kohtule dokumendid 24.04.2025 kirjaga, viidates tõlgete puudumisele.
10. Vastavalt TsMS § 426 lg 1 loetakse hagi läbi vaatamata jätmise korral, et hagi ei ole kohtu
menetluses olnud ja hageja võib pöörduda hagiga kohtusse sama kostja vastu samal alusel
vaidluses sama hagieseme üle kohtusse.
11. Tulenevalt  TsMS  §  168  lg  2  kannab  hageja  menetluskulud,  kui  hagi  jäetakse  läbi
vaatamata.
12. Kohus jätab menetluskulud hageja kanda. Antud juhul ei nähtu toimiku materjalidest, et
kostja oleks käesolevas menetluses kulusid kandnud, kostja ei ole menetluses osalenud. Seega
ei ole käesolevas asjas menetluskulusid, mille suurust saaks kohus rahaliselt kindlaks määrata
ja kostjale hüvitada.
13. Hagiavalduse läbi vaatamata jätmise määruse peale võib esitada määruskaebuse (TsMS §
427).
Priit Palmiste
Kohtunik
(allkirjastatud digitaalselt)
3 (3)