K O H T U M Ä Ä R U S 
Kohus Tallinna Ringkonnakohus 
Kohtukoosseis Peeter Pällin, Villem Lapimaa ja Ele Liiv 
Määruse tegemise aeg ja koht  7. mai 2021. a, Tallinn  
Kohtuasja number 2-20-2709 
Kohtuasi Aktsiaseltsi PlusPlus Capital hagi XX vastu võla 
väljamõistmiseks 
Vaidlustatud kohtulahend Pärnu Maakohtu 22. juuni 2020. a määrus  
Kaebuse esitaja ja kaebuse liik Aktsiaseltsi PlusPlus Capital määruskaebus 
Menetlusosalised ja nende 
esindajad määruskaebuse 
menetlemisel 
Hageja Aktsiaselts PlusPlus Capital (registrikood  
11919806), lepinguline esindaja Carlo Kask 
Kostja XX (isikukood XXXXXXXXXXX), elukoht 
XXX 
Menetluse liik Kirjalik menetlus 
 
RESOLUTSIOON 
1. Jätta Pärnu Maakohtu 22. juuni 2020. a m ääruse resolutsioon muutmata, kuid 
muuta määruse põhjendusi.  
2. Jätta Aktsiaseltsi PlusPlus Capital määruskaebus rahuldamata. 
3. Jätta määruskaebuse menetlemise kulud Aktsiaseltsi PlusPlus Capital kanda. 
4. XX-l hüvitatavate menetluskulude puudumise tõttu ei ole vaja neid kindlaks 
määrata. 
 
Edasikaebamise kord 
Määruse peale võib esitada määruskaebuse Riigikohtule 15 päeva jooks ul määruse 
kättesaamisest (tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 427 teine lause). 
 
ASJAOLUD JA MENETLUSE KÄIK 
 
1. Aktsiaselts PlusPlus Capital (hageja) esitas 18. veebruaril 2020 Pärnu Maakohtule 
hagiavalduse XX (kostja) vastu, paludes kostjalt välja mõista põhivõla 7382 eurot 21 senti, 
viivise 4992 eurot 39 senti, lepingutasu 30 eurot ja sissenõudmiskulu 35 eurot.  Hageja märkis 
hagiavalduses kostja elukohaks PPP, Saarde vald.
2-20-2709 
 
2 
 
2. Pärnu Maakohus võttis 27. veebruari 2020. a määrusega hagi menetlusse.  
3. Alates 10. veebruarist 2020 on kostja rahvastikuregistris märgitu d elukohaks Soome, 
XXX. Sellel aadressil püüdis maakohus menetlusdokumente tähitud kirjaga kostjale kätte 
toimetada, kuid saadetis tagastati. Pärnu Maakohus püüdis menetlusdokumente kostjale kätte 
toimetada Soome Vabariiki ka aadressil MMM, kuna tsiviilasjas nr 2 -19-107703 oli telefoni 
teel kostja teatanud, et see on tema elukoht. Kuid see ei õnnestunud. Maakohus saatis 26. 
märtsil 2020 kostjale menetlusdokumendid e-posti aadressil XXX@gmail.com ja aadressil 
XXX@hot.ee, kuid ei saanud neilt aadressidelt kinnitust dokumentide kättesaamise kohta. 29. 
mail 2020 tegi maakohus kostja elukoha väljaselgitamiseks päringu Politsei - ja 
Piirivalveametile (PPA) ning sai 8. juunil 2020 vastuse, et politseil ei ole andmeid kostja elu- 
või asukoha kohta.  
MAAKOHTU MÄÄRUS 
4. Pärnu Maakohus jättis 22. juuni 2020. a määrusega hagi läbi vaatamata. 
Menetluskulud jättis maakohus hageja kanda , kuid menetluskulude puudumise tõttu jättis 
need kindlaks määramata. 
Maakohtu määruse põhjenduste kohaselt tuleb hagi jätta TsMS § 423 lg 1 p 13 alusel läbi 
vaatamata pädevuse puudumise tõttu. Maakohus kontrollis TsMS § 75 lg 1 alusel, kas 
rahvusvahelise kohtualluvuse sätete kohaselt võib hageja esitada aval duse Eesti kohtule. 
TsMS § 70 lg 1 kohaselt määratakse rahvusvahelise kohtualluvuse sätete järgi kindlaks see, 
millal võib asja menetleda Eesti kohus ning sama sätte lg 2 kohaselt allub asi Eesti kohtule, 
kui Eesti kohus võib selle lahendada pädevuse ja ko htualluvuse sätete kohaselt või 
kohtualluvuse kokkuleppest tulenevalt, kui seadusest või välislepingust ei tulene teisiti.  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste 
tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil - ja kaubandusasjades (Brüsseli I bis määrus) art 4 lg 1 
kohaselt esitatakse hagi isikute vastu, kelle alaline elukoht on liikmesriigis, selle liikmesriigi 
kohtutesse sõltumata nende kodakondsusest. 
Maakohus tuvastas, et kostja elukoht on rahvastikuregistri kohaselt alates 10. veebruarist 2020 
Soome, XXX. Samuti on kostja varasemates menetlustes kinnitanud, et tema elukohaks on 
Soome. Isiku elukohta muudetakse rahvastikuregistris rahvastikuregistri seaduse  (RRS) § 40 
lg 1 järgi isiku enda elu kohateate alusel. Seega asjaolust, et kostja elukoha aadress on 
rahvastikuregistris muudetud Soomes asuvaks aadressiks, saab järeldada tema tahet viia oma 
elukoht Soome (tsiviilseadustiku üldosa seaduse (TsÜS) § 14 lg 3). Lähtudes eeltoodust ei ole 
kostjal Brüsseli I (uuesti sõnastatud) määruse art 62 lg 1 järgi Eestis alalist elukohta. 
Maakohtus leidis, et kuna kostja elukoht on Soome Vabariigis, siis allub asi Soome kohtule. 
Seega on kohus võtnud hagi ekslikult menetlusse ning see tuleb jätta läbi vaatamata. 
Maakohus selgitas täiendavalt, et asi alluks Eesti kohtule juhul, kui kostja ilmub kohtusse ja 
kohtualluvusele vastu ei vaidle. Üldjuhul on vaja küsida ka kostja seisukohta ning asja on 
võimalik menetleda, kui kostja annab selleks oma selgesõnalise või vaikiva nõustumise. Seega 
saab kohus hagi menetlemisest keelduda, kui kostja elukoht on teises liikmesriigis ning ta 
vaidleb kohtualluvusele Eestis vastu või ei vasta kohtule.  
Menetluskulud jättis maakohus TsMS § 168 lg 2 kohaselt hageja kanda ning selgitas, et hageja 
võib taotleda tasutud riigilõivu tagastamist. Hüvitatavaid menetluskulusid, mida hagejalt välja 
mõista, ei ole praeguses menetluses tekkinud.
2-20-2709 
 
3 
 
MÄÄRUSKAEBUS  
5. Hageja esitas määruskaebuse, milles palub Pärnu Maakohtu 22. juuni 2020. a määruse 
tühistada ning tsiviilasja menetlust maakohtus jätkata.  
Hageja hinnangul ei ole maakohus teinud tsiviilseadustiku üldosa seaduse (TsÜS) §-i 14 alusel 
kindlaks, kas kostja elas kohtumenetluse alustamise ajal alaliselt või peamiselt Eestis. Alaline 
elamine tähendab seda kohta, kus isik alaliselt viibib  ja millega ta on isiklikult kõige enam 
seotud. Elukohaks ei ole koht, kus isik viibib ajutiselt mingi aja jooksul.  
Maakohus tugines kostja elukoha tuvastamisel lisaks rahva stikuregistri andmetele ka kostja 
poolt avaldatud andmetele. Olukorras, kus maakohus jõudis järeldusele, et kostja alaline 
elukoht ei ole Eestis, tuli kohaldada Brüsseli I bis määruse artikli 62 lg 2 alusel Soome õigust, 
et selgitada välja, kas kostja alaline elukoht on Soomes. Praegusel juhul ei ole maakohus seda 
teinud.  
Tulenevalt TsÜS § 14 lg -st 2 ja RRS § 40 lg -st 4 ei ole välistatud, et isikul on lisaks 
rahvastikuregistrisse kantud elukohale ka teine elukoht. Hageja esitatud äriregistri väljavõttest 
nähtub, et kostjal on jätkuvalt seos ka Eestiga. Kostja on Osaühingu Q juhatuse liige, mis on 
registreeritud aadressile WWW.  
MENETLUSE EDASINE KÄIK 
6. Pärnu Maakohus  püüdis hagi läbi  vaatamata jätmise määrust , määruskaebust ja 
seisukohanõuet määruskaebusele kostjale kätte toimetada Soome aadressil MMM. Maakohus 
helistas ka kohtule avaldatud kostja telefonile ning sai kostja telefoni teel kätte. Kostja teatas 
telefoni teel oma e-posti aadressi CCC@gmail.com, kuhu menetlusdokumendid saata. Kostja 
lubas saata kinnituse dokumentide kättesaamise kohta. Maakohus s aatis viidatud aadressil 
kostjale menetlusdokumendid 14. augusti 2020. a kirjaga ning 27. augusti 2020. a kirjaga, 
kuid kostja ei kinnitanud menetlusdokumentide kättesaamist. 27. augusti 2020. a kirjas 
selgitas maakohus  kostjale TsMS § 314 1 lg-tes 1 –3 säte statut ning luges sama sätte lg 2 
kohaselt menetlusdokumendid kostjale kättetoimetatuks.  
7. Pärnu Maakohus võttis määruskaebuse menetlusse, jättis selle rahuldamata ning 
edastas TsMS § 663 lg 5 alusel lahendamiseks Tallinna Ringkonnakohtule.  
8. Tallinna Ringkonnakohus palus maakohtul selgitada, millisele andmetele tuginedes 
maakohus tegi kindlaks, et kostja ei ela Eestis. Maakohus selgitas, et tegi järelpärimised 
Maksu- ja Tolliametile, töötajate registrisse ja PPA -le ning sai vastused, et kostjal puudub 
Eestis töökoht ning PPA-l ei ole kostja elukoha andmeid.  
9. Tallinna Ringkonnakohus tagastas 4. novembri 2020. a kirjaga määruskaebuse 
maakohtule, kuna maakohtu menetlusest ei nähtunud, et kostjale oleks selgitatud 
menetlusdokumentide e -postile saatmisega kättetoi metamise tagajärgi ehk seda, kas kostja 
avaldatud aadressil saatmise korral loetakse dokumendid kostjale kättetoimetatuks kolme 
tööpäeva möödumisel saatmisest.  
10. Maakohus tegi 12. novembril 2020 Soome rahvastikuregistrile päringu ning sai 
vastuse, et kostja elab 2020. aasta veebruarist Soomes. Maakohus saatis menetlusdokumendid 
13. novembril 2020 tähitud kirjaga viimasele kostja Soome elukoha aadressile HHH, Soome. 
7. jaanuaril 2021 püüdis maakohus saata menetlusdokumente uuesti ka kostja varem avaldatud 
e-posti aadressile. 21. jaanuaril 2021 edastas maakohus menetlusdokumendid uuesti e-postiga.
2-20-2709 
 
4 
 
Maakohus selgitas e -kirjas, et 7. jaanuaril 2021 helistati kostjale kostja avaldatud 
telefoninumbril ja paluti saata kinnitus dokumentide  kättesaamise kohta. Maakohus selgitas  
e-kirjas, et kui kostja ei kinnita dokumentide saamist enda poolt kohtule avaldatud aadressil, 
võib kohus saata dokumendid TsMS § 314 1 lg-te 1 –3 alusel ning sel juhul loetakse 
dokumendid kolme tööpäeva jooksul kättetoimetatuks. 
11. Kostja maakohtule dokumentide kättesaamist ei kinnitanud ning määruskaebuse kohta 
seisukohta ei esitanud. Maakohus luges dokumendid kostjale TsMS § 314 1 alusel 
kättetoimetatuks. 
12. Maakohus jättis määruskaebuse rahuldamata ning edastas selle TsMS § 663 lg 5 
kohaselt lahendamiseks Tallinna Ringkonnakohtule. 
 
RINGKONNAKOHTU SEISUKOHT 
13. Ringkonnakohus leiab, et Pärnu Maakohtu 22. juuni 2020. aasta määrus on seaduslik 
ja põhjendatud ning määruskaebuses esitatud väited ei anna alust maakohtu määruse  
tühistamiseks. Maakohtu määrus e resolutsioon  tuleb jätta TsMS § 657 lg 1 p 21 alusel 
koosmõjus §-ga 659 muutmata, kuid muuta ja täiendada tuleb maakohtu määruse põhjendusi. 
Määruskaebus jääb rahuldamata. 
 
14. Maakohus on praeguses asjas õigesti tuginenud Brüsseli I bis määruse sätetele, viidates 
muu hulgas määruse artikli 62 lõikele 1. Kolleegium nõustub määruskaebuse esitajaga, et kui 
maakohus tuvastas, et kostja elukoht ei ole Eestis, oleks määruse artikli 62 lg 2 kohaselt tulnud 
kohaldada Soome õigust, et selgitada  välja, kas kostja alaline elukoht on Soomes. Kuid 
tegemist ei ole menetlusõiguse normi nii olulise rikkumisega, et see tooks kaasa maakohtu 
määruse tühistamise. Ringkonnakohus saab maakohtu määrust puuduva osaga täiendada.  
15. Kostja on varasemat es menetlustes kohtule vastanud, et elab Soomes. Maakohus 
tuvastas, et Eesti rahvastikuregistri andmetel oli kostja elukoht alates 10. veebruarist 2020 
Soome, XXX. Seega oli kostja elukoht hagi esitamise ajal Soomes. Selle kohta sai maakohus 
kinnituse ka Soome rahvastikuregistrist (tl 74). 
16. Soome koduvallaseadus (kotikuntalaki) § 4 p-st 3 tuleneb, et koduvallaseaduse alusel 
määratakse nende Euroopa Liidu kodanike elukoht, kes on registreerinud oma Soomes 
elamise õiguse vastavalt Soome välismaalaste seadusele ja kes elavad Soomes. Eesti Vabariigi 
Siseministeeriumi ja Soome rahvastikuregistrikeskuse vahel sõlmitud rahvastikuregistri 
üleandmise lepingu § 4 ja 5 järgi annab Soome rahvastikuregister Eesti Vabariigi kodanike 
alalise elukoha a adressiandmed üle Eesti rahvastikuregistrile kujul, milles need on kantud 
Soome rahvastikuregistrisse. Eesti rahvastikuregistri andmetel oli kos tja elukoht alates 10. 
veebruarist 20 20 XXX, Soome . P raegusel ajal on kostja elukoht samut i Soomes aadressil 
LLL. Kuna Eesti rahvastikuregistrist nähtuvad kostja Soome elukoha andmed, on kostjal 
Soome rahvastikuregistri andmetel Soomes registreeritud elukoht. Kuna kostjal on Soomes 
registreeritud elukoht, tuleb kostja So ome elukoht koduvallaseaduse § 4 p 3 järgi määrata 
kindlaks koduvallaseaduse alusel. Koduvallaseaduse § 2 lg 1 kohaselt on isiku elukoht see 
vald, kus isik elab. Rahvastikuregistri andmetel elab kostja Soomes Espoos. Seega on kostjal 
Soome õiguse kohaselt Soomes elukoht (vt ka Tallinna Ringkonnakohtu 11. septembri 2019. 
a määrus tsiviilasjas nr 2-19-4347, p 11 viies lõik).
2-20-2709 
 
5 
 
17. Määruskaebuse esitaja on TsÜS § 14 lg -le 2 tuginedes leidnud, et maakohus oleks 
pidanud kontrollima, kas kostjal on lisaks registrijärgsele elukohale elukoht ka Eestis. Hageja 
lisas määruskaebusele äriregistri väljavõtte, mille kohaselt kostja on Osaühingu Q 
(registrikood XXXXXXX) juhatuse liige. Nimetatud äriühing on registreeritud aadressil 
WWW.  
17.1. TsÜS § 14 lg 2 järgi võib isiku elukoht (TsÜS § 14 lg 1 kohaselt koht, kus isik alaliselt 
või peamiselt elab) olla üheaegselt mitmes kohas. Igal elukohal on õiguslikult sama tähendus, 
nagu ainukesel elukohal. Isik võib elada vaheldumisi kord ühes, kord teises  kohas (vt 
Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 19. oktoobri 2005. a otsus tsiviilasjas nr 3 -2-1-89-05, p 24). 
Ringkonnakohtu hinnangul ei saa Osaühingu Q juhatuse liikmeks olemisest järeldada, et 
kostjal on selline isiklik ja majanduslik side Eestiga, et TsÜS § 14 lg 1 mõttes oleks Eestis 
tema elukoht. Kuigi juhatuse liikmel on kohustus korraldada äriühingu posti vastuvõtmine 
äriühingu Eestis asuval aadressil, ei tähenda see, et juhatuse liige peaks isiklikult pidevalt või 
tihti Eestis viibima  või elama. Posti vastuvõtmise ja ühingu asjade ajamise saab korraldada 
ilma isiklikult Eestis viibimata. Eesti äriühingu juhatuse liikmeks võib olla ka välismaal elav 
isik (vt seletuskiri äriseadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise 
seaduse (juriidilise isiku ja tema juhatuse või seda asendava organi asukoht) eelnõu juurde, lk 
5. Kättesaadav arvutivõrgus: https://www.riigikogu.ee/tegevus/eelnoud/eelnou/455719c5-
367b-4799-8fe3-7d38b76b8136).  
17.2. Elukoha paiknemist Soomes kinnitab eelkõige see, et kostja on oma elukoha Soomes 
registreerinud ja seda menetluse kestel kohtule kinnitanud ning talle on menetluse kestel 
Soome aadressil menetluspost kätte to imetatud. Kostja Soome elama asumist viisil, millest 
võib järeldada tema tahet elukoht Soome viia , kinnitab ka k ostja vastu esitatud avaldus 
tsiviilasjas nr 2-21-3839, milles Eestis elav avaldaja soovib kindlaks määrata oma lapse ja 
kostja (lapse isa) vahelist suhtluskorda ning viitab muu  hulgas sellele, et asjaomase korra 
kindlaksmääramine on vajalik, kuna kostja ja tema laps elavad erinevates riikides. Seega 
kinnitab ka see menetlus maakohtu tuvastatud asjaolusid kostja Soomes elamise kohta. 
18. Toimiku m aterjalidest nähtuvalt on määruskaebus kostjale kätte toimetatud tema 
viimasel Soome elukoha aadressil XXX, Soome (tl 80) 4. detsembril 2020 . Kuna kostja on 
määruskaebuse kätte saanud, kuid ei ole sellele  ega hagile oma seisuko hta esitanud, siis 
järeldab kolleegium, et kostja nõustub maakohtu järeldustega hagi läbi vaatamata jätmise 
kohta ning ei soovi asja menetlemist Eesti kohtus. Brüsseli I bis määruse art 18 lg 2 järgi võib 
algatada menetluse tarbija vastu üksnes selle liikm esriigi kohtutes, kus on tarbija alaline 
elukoht, v.a juhul, kui kostja ilmub kohtusse vastavuses Brüsseli I bis määruse art 26 lg-ga 1. 
Et kostja ei ole kohtule vastanud, ei ole ta kohtusse ilmunud Brüsseli I bis määruse art 26 lg 1 
mõttes ning maakohus k eeldus õigesti hagi menetlemisest Brüsseli I bis määruse art 18 lg 2 
järgi. 
Menetluskulud 
19. Kuna määruskaebus jääb rahuldamata, jäävad selle menetlemise kulud TsMS § 171 lg 
1 kohaselt määruskaebuse esitaja kanda. Kostjal kindlaksmääratavad menetluskulud 
puuduvad. 
 
(allkirjastatud digitaalselt) 
Peeter Pällin, Villem Lapimaa, Ele Liiv