62023CJ0745
TIESAS SPRIEDUMS (piektā palāta)
2025. gada 30. aprīlī (
*1
)
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Regula (ES) 2018/1672 – 3. panta 1. punkts – Skaidras naudas summas nedeklarēšana – Ārvalstu valūtās denominētas skaidras naudas summas vērtības aprēķināšana – Eiropas Centrālās bankas nepublicēts naudas vienības maiņas kurss – Ukrainas grivna
Lietā C‑745/23 [Alenopik] (
i
)
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši LESD 267. pantam, ko Riigikohus (Augstākā tiesa, Igaunija) iesniegusi ar 2023. gada 4. decembra lēmumu un kas Tiesā reģistrēts 2023. gada 5. decembrī, tiesvedībā
Maksu- ja Tolliamet
pret
UT,
TIESA (piektā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētāja M. L. Arasteja Saūna [M. L. Arastey Sahún], tiesneši D. Gracijs [D. Gratsias], J. Regans [E. Regan] (referents), J. Pasers [J. Passer] un B. Smulderss [B. Smulders],
ģenerāladvokāte: T. Čapeta [T. Ćapeta],
sekretārs: A. Kalots Eskobars [A. Calot Escobar],
ņemot vērā rakstveida procesu,
ņemot vērā apsvērumus, ko snieguši:
–
Igaunijas valdības vārdā – M. Kriisa, pārstāve,
–
Eiropas Komisijas vārdā – F. Moro un E. Randvere, pārstāves,
noklausījusies ģenerāladvokātes secinājumus 2024. gada 28. novembra tiesas sēdē,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
1
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1672 (2018. gada 23. oktobris) par Savienības teritorijā ievestās skaidras naudas vai no tās izvestās skaidras naudas kontroli un par Regulas (EK) Nr. 1889/2005 atcelšanu (OV 2018, L 284, 6. lpp.) 3. panta 1. punktu.
2
Šis lūgums ir iesniegts saistībā ar tiesvedību starp UT un Maksu – ja Tolliamet (Igaunijas Nodokļu un muitas pārvalde; turpmāk tekstā – “MTA” vai “administratīvā iestāde”) par skaidras naudas summas Ukrainas valūtā vērtību euro izteiksmē, Regulas 2018/1672 3. panta 1. punktā minētā deklarēšanas pienākuma izpildes vajadzībām.
Atbilstošās tiesību normas
Savienības tiesiskais regulējums muitas jomā
3
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV 2013, L 269, 1. lpp.; turpmāk tekstā – “SMK”), ietver I sadaļu “Vispārīgi noteikumi”, kuras 1. nodaļā “Tiesību aktu muitas jomā darbības joma, muitas uzdevums un definīcijas” iekļautā 1. panta “Priekšmets un darbības joma” 1. punktā ir noteikts:
“Ar šo regulu izveido [SMK], ar kuru nosaka vispārējus noteikumus un procedūras, ko piemēro precēm, kuras ieved [Eiropas] Savienības muitas teritorijā vai izved no tās.
[..]”
4
Šīs regulas I sadaļā 3. nodaļa “Valūtas konvertācija un termiņi” ietver minētās regulas 53. pantu “Valūtas konvertācija” ar noteikumiem par maiņas kursiem, kas izmantojami, ja muitas tiesību aktu piemērošanas vajadzībām ir nepieciešama naudas vienību konvertācija.
5
Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV 2015, L 343, 558. lpp.; turpmāk tekstā – “SMK piemērošanas regula”), 48. un 146. pants ietver arī noteikumus par šo jomu, ar kuriem īstenoti vairāki no SMK 53. pantā minētajiem principiem.
Regula 2018/1672
6
Regulas 2018/1672 4. apsvērumā ir teikts:
“[Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1889/2005 (2005. gada 26. oktobris) par skaidras naudas kontroli, kuru ieved Kopienas teritorijā vai izved no tās (OV 2005, L 309, 9. lpp.)] mērķis ir novērst un konstatēt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu, izveidojot kontroles sistēmu, ko piemēro fiziskām personām, kuras iebrauc Savienībā vai izbrauc no tās ar skaidras naudas summām vai apgrozāmiem uzrādītāja instrumentiem 10000 EUR vai lielākā vērtībā vai tās ekvivalentiem citās valūtās. Lai nodrošinātu, ka šai regulai ir maksimāli plaša piemērošanas joma un ka neviena teritorija netiek atbrīvota no tās piemērošanas un nav iespēju apiet piemērojamo kontroli, termins “ievešana Savienībā vai izvešana no tās” būtu jādefinē, atsaucoties uz Savienības teritoriju, kas definēta Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 355. pantā.”
7
Šīs regulas 1. pantā “Priekšmets” ir noteikts:
“Ar šo regulu izveido kontroles sistēmu skaidrai naudai, ko ieved Savienībā vai izved no tās, lai papildinātu [Eiropas Parlamenta un Padomes] Direktīvā (ES) 2015/849 [(2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV 2015, L 141, 73. lpp.)] noteikto tiesisko regulējumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas novēršanai.”
8
Minētās regulas 2. panta “Definīcijas” 1. punktā ir paredzēts:
“Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
a)
“skaidra nauda” ir:
i)
valūta;
[..].”
9
Šīs regulas 3. panta “Pienākums deklarēt pavadītu skaidru naudu” 1. punktā ir paredzēts:
“Pārvadātāji, kam līdzi ir skaidra nauda 10000 EUR vai lielākā vērtībā, deklarē minēto naudu tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, caur kuru tie iebrauc Savienībā vai izbrauc no tās, un dara minēto naudu tām pieejamu kontrolei. Pienākumu deklarēt skaidru naudu neuzskata par izpildītu, ja sniegtā informācija ir nepareiza vai nepilnīga vai ja skaidra nauda nav darīta pieejama kontrolei.”
Pamatlieta un prejudiciālais jautājums
10
UT kopā ar savu meitu 2023. gada 13. janvārī robežkontroles punktā Narvā (Igaunija) ar kājām ieradās pie robežas starp Krievijas Federāciju un Igaunijas Republiku. Robežas šķērsošanai UT izmantoja tā dēvēto “zaļo koridoru”, kas nozīmē, ka netiek pārvadātas deklarējamas preces vai ka to daudzums nepārsniedz regulējumā apstiprinātos ierobežojumus. Taču pārbaudē UT kabatās, zem drēbju oderes un jakas kapucē tika atrasta skaidra nauda kopumā 500000 Ukrainas grivnu apmērā. Tajā pašā dienā MTA sastādīja personai UT protokolu par administratīvo pārkāpumu.
11
Lai aprēķinātu vērtību euro izteiksmē pie UT atrastajām 500000 Ukrainas grivnām skaidrā naudā, MTA izmantoja vietnē www.xe.com publicēto valūtas maiņas kursu un secināja, ka šīs valūtas summas vērtība robežas šķērsošanas dienā bija aptuveni 12565 EUR. Taču saskaņā ar Regulas 2018/1672 3. panta 1. punktu pārvadātāji, kam līdzi ir skaidra nauda 10000 EUR vai lielākā vērtībā, minēto naudu deklarē tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, caur kuru tie iebrauc Savienībā vai izbrauc no tās. Tāpēc MTA uzskatīja, ka UT bija jādeklarē tās ievestā nauda.
12
Ar 2023. gada 13. februāra lēmumu MTA, pamatojoties uz tolliseadus (Muitas likumu), uzlika UT naudas sodu 600 EUR apmērā par skaidras naudas nedeklarēšanu. MTA arī nolēma uz šā likuma un Igaunijas Krimināllikuma pamata konfiscēt nedeklarētās 500000 Ukrainas grivnas.
13
UT paskaidroja MTA, ka viņa nebija zinājusi par pienākumu deklarēt šo skaidras naudas summu un ka viņai neesot bijis nodoma slepeni ievest Igaunijā 500000 Ukrainas grivnu. Turklāt – viņa apgalvoja – šī nauda nepiederot viņai: tās īpašnieks esot kāds Ukrainas valstspiederīgais, kurš dzīvo Igaunijā un kuram ar Krievijas Federācijas iebrukumu Ukrainā saistītās karadarbības dēļ neesot bijis iespējams pašam veikt darījumus ar viņam piederošo naudu. Minēto naudu savā apģērbā viņa bija paslēpusi tāpēc, ka viņai bija bail, ka tā varētu tikt nozagta. Visbeidzot – šis īpašnieks aplūkojamo faktisko apstākļu dienā vietnē www.tavid.ee esot pārliecinājies par Ukrainas grivnas maiņas kursu un no tā esot izsecinājis, ka UT nav pienākuma deklarēt šīs 500000 Ukrainas grivnas, jo šīs summas vērtība esot mazāka par 10000 EUR.
14
UT 2023. gada 13. februāra lēmumu pārsūdzēja tiesā – Viru Maakohus (Viru pirmās instances tiesa, Igaunija), kas viņas pieteikumu apmierināja daļēji, proti, ar 2023. gada 28. aprīļa spriedumu atcēla šo lēmumu daļā par sodu un konfiskāciju. Ar šo spriedumu Viru Maakohus (Viru pirmās instances tiesa) uzlika UT naudas sodu – 100 dienas soda vienības jeb 400 EUR. Tā nepiesprieda nekādus konfiskācijas pasākumus, bet uzdeva pierādījumu vajadzībām izņemtos 500 000 Ukrainas grivnu atdot atpakaļ UT.
15
MTA iesniedzējtiesā – Riigikohus (Augstākā tiesa, Igaunija) – iesniedza kasācijas sūdzību.
16
Tiesvedībā pēdējā minētajā tiesā MTA paskaidroja, ka, lai konkrētu naudas vienību konvertētu ar nolūku aprēķināt muitas vērtību, tā izmanto metodi, kas izklāstīta SMK 53. pantā, kā arī SMK piemērošanas regulas 48. un 146. pantā. Gadījumos, kad runa ir par valūtu, attiecībā uz kuru Eiropas Centrālā banka (ECB) nav publicējusi maiņas kursu, atbildīgā administratīvā iestāde – šajā gadījumā MTA – izmanto vietnē www.xe.com publicētos maiņas kursus, kā tas tiekot darīts arī citās dalībvalstīs.
17
MTA arī uzsvēra, ka informācija par pienākumu deklarēt skaidru naudu, gadījumā, kad Igaunijas robeža tiek šķērsota no valsts, kas nav Savienības dalībvalsts, bija pieejama tās tīmekļvietnē, kā arī brošūrās igauņu un krievu valodās, kas pieejamas robežšķērsošanas punktu informācijas stendos. Ikviena robežu šķērsojoša persona, kas pirms robežšķērsošanas nav iepazinusies ar skaidras naudas ievešanas un izvešanas kārtību, var izvēlēties tā dēvēto “sarkano koridoru”, kur ar MTA ierēdņa atbalstu ir iespējams noskaidrot, vai skaidras naudas deklarēšana ir nepieciešama.
18
Riigikohus (Augstākā tiesa) pauž šaubas par veidu, kādā izskatāmās lietas faktiskajos apstākļos tika piemērots maiņas kurss. Proti, metode Savienībā ievestas, ārvalstu valūtā denominētas skaidras naudas summas konvertācijai uz euro neesot precizēta nedz Savienības tiesību aktos, nedz šīs valsts tiesību aktos. Lai summu Ukrainas grivnās konvertētu uz euro apstākļos, kad trūkst atsauces maiņas kursa, ko būtu publicējusi ECB, MTA ir balstījusies uz vietnē www.xe.com publicēto maiņas kursu – līdzīgi citu dalībvalstu praksei. Lai gan šī vietne ir minēta šīs administratīvās iestādes mājaslapā – saistībā ar pienākumu deklarēt skaidru naudu (www.emta.ee), trūkstot tiesiskā pamata, kas ļautu uzskatīt, ka šajā vietnē publicētie maiņas kursi ir juridiski nozīmīgi. Ja administratīvā iestāde būtu piemērojusi maiņas kursu, kas dienā, kad UT un viņas meita šķērsoja robežu, bija norādīts citā tīmekļvietnē, proti, Tavid AS mājaslapā, 500000 Ukrainas grivnu vērtība minētajā dienā būtu atbildusi tikai 9487,67 EUR.
19
Turklāt šī administratīvā iestāde esot atsaukusies uz SMK 53. pantu par valūtas konvertāciju, kura 1. punktā ir noteikts, ka kompetentās iestādes publicē un/vai dara pieejamu internetā piemērojamo valūtas maiņas kursu, ja valūtas konvertācija ir jāveic, lai precēm aprēķinātu muitas vērtību vai lai noteiktu preču tarifa klasifikāciju. Saskaņā ar šā panta 2. punktu, ja valūtas konvertācija ir jāveic tādu iemeslu dēļ, kuri nav minēti šā panta 1. punktā, tad – lai būtu iespējams konstatēt piemērojamo maiņas kursu – attiecīgo euro vērtību (valstu valūtās), kas jāpiemēro saistībā ar tiesību aktiem muitas jomā, nosaka vismaz reizi gadā.
20
Tomēr iesniedzējtiesai ir šaubas, vai SMK 53. pants ir uzskatāms par atbilstīgu tiesisko pamatu, no kura izrietētu, ka ir piemērojams Regulas 2018/1672 3. panta 1. punktā minētais pienākums, jo šī regula neietver atsauci uz minēto pantu.
21
Šādos apstākļos Riigikohus (Augstākā tiesa) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Kā ir jānosaka valūtas maiņas kurss, pamatojoties uz kuru konstatē skaidras naudas vērtību Regulas [2018/1672] 3. panta 1. punkta izpratnē, ja tā ir valūta, kuras maiņas kursu Eiropas Centrālā banka nepublicē?”
Par prejudiciālo jautājumu
22
Ar šo jautājumu iesniedzējtiesa būtībā vēlas noskaidrot, vai Regulas 2018/1672 3. panta 1. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tas nepieļauj, ka dalībvalsts, lai konstatētu, vai ir piemērojams šajā normā minētais deklarēšanas pienākums, vērtību skaidras naudas summai – kas denominēta valūtā, kura nav euro un attiecībā uz kuru ECB nepublicē valūtas konvertācijā izmantojamu atsauces maiņas kursu, – aprēķina, balstoties uz kādā tīmekļvietnē norādītu likmi (kursu), kas atspoguļojot paritāti starp euro un attiecīgo valūtu dienā, kurā attiecīgā persona ieradusies Eiropas Savienībā vai to atstājusi, pat ja šī likme ir augstāka nekā citā tīmekļvietnē minēta likme.
23
Šajā ziņā jāatgādina, ka Regulas 2018/1672 3. panta 1. punktā ir minēts pienākums ikvienai fiziskai personai, kas ierodas Savienībā vai to atstāj, deklarēt viņai līdzi esošu skaidru naudu, ja tās vērtība ir vismaz 10000 EUR.
24
Pirmkārt, šīs regulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā ir precizēts, ka jēdziens “skaidra nauda” minētās regulas izpratnē ietver arī valūtu.
25
Otrkārt, šīs normas ir jāinterpretē kopsakarā ar Regulas 2018/1672 4. apsvērumu, no kura izriet, ka ar šo regulu citastarp bija paredzēts definēt Regulā Nr. 1889/2005 ietverto frāzi “ievešana Savienībā vai izvešana no tās”, savukārt ar pēdējo minēto līdzīgos apstākļos tika ieviesta skaidras naudas kontroles sistēma, kas piemērojama summām virs 10000 EUR vai ekvivalentām summām citā valūtā. No tā izriet, ka ar Regulu 2018/1672 šī kontroles sistēma tika atstāta spēkā, lai gan tā tika precizēta, piemēram, to sliekšņu ziņā, no kuriem ir atkarīga tās piemērojamība.
26
Līdz ar to Regulas 2018/1672 3. panta 1. punktā minētais deklarēšanas pienākums attiecas uz situāciju, kad fiziskai personai, kas ierodas Savienībā vai to atstāj, līdzi ir skaidras naudas summa, kas denominēta valūtā, kura nav euro, ja šīs naudas vērtība atbilst vismaz 10000 EUR.
27
Tomēr, tā kā Regula 2018/1672 neietver normas, kurās būtu precizēts, kāds maiņas kurss ir izmantojams, lai aprēķinātu šādas summas vērtību euro izteiksmē, šī likme ir jānosaka attiecīgajai dalībvalstij.
28
Ciktāl dalībvalsts šo likmi nosaka, lai īstenotu Regulu 2018/1672 un tātad Savienības tiesību normas, tai, īstenojot savu kompetenci, ir jārīkojas tā, lai situācijās, uz kurām attiecas Savienības tiesību akti, nemazinātu šīs regulas normu lietderīgo iedarbību un ievērotu tiesības, kas fiziskām personām izriet no Savienības tiesību sistēmas (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2024. gada 11. janvāris, G (Maksa par līguma izbeigšanu pirms termiņa), C‑371/22, EU:C:2024:21, 50. punkts).
29
Šajā ziņā – pretēji pamatlietā MTA aizstāvētajai nostājai – dalībvalstīm, nosakot šo likmi, nav pienākuma ievērot SMK 53. pantu un SMK piemērošanas regulas 48. un 146. pantu. Proti, SMK 1. pantā ir precizēts, ka SMK ietver vispārīgus noteikumus un procedūras, ko piemēro precēm, kuras ieved Savienības muitas teritorijā vai izved no tās. Kā norādīts ģenerāladvokātes secinājumu 38.–50. punktā, skaidras naudas summa, kas denominēta ārvalsts valūtā, kura naudas tirgos tiek uzskatīta par līdzvērtīgu vietējām naudas vienībām, nav uzskatāma par preci SMK normu izpratnē, un līdz ar to iepriekš minētās normas nekādā gadījumā nevar piemērot gadījumam, kad fiziska persona ieved vai izved skaidras naudas summu valūtā, kas nav euro.
30
Turpretī, pirmkārt, ar Regulas 2018/1672 3. panta 1. punktu ir noteikts slieksnis 10000 EUR apmērā: ja fiziskai personai ir naudas summa, kas to nepārsniedz, šī summa nav jādeklarē; šis slieksnis ir uzskatāms par ļoti precīzu apmēru. Šādos apstākļos šīs normas lietderīgā iedarbība tiktu mazināta, ja dalībvalstis varētu izvēlēties valūtas maiņas kursu, kas neatspoguļo attiecīgās valūtas faktisko vērtību. Līdz ar to, lai gan ne vienmēr ir tā, ka konkrētai valūtai ir piemērojams tikai viens maiņas kurss, lai izvēlētā likme būtu spēkā, tai ir jābūt vienādai ar vismaz vienu no likmēm, kas faktiski un bieži tiek izmantotas darījumos, kuros šī valūta tiek mainīta uz euro.
31
Otrkārt, Savienības pamatā esošais, LES 2. pantā nostiprinātais tiesiskuma princips, kas ietver arī tiesiskās drošības principu, kurš ir dalībvalstīm saistošs nosacījums, citastarp paredz nodrošināt, ka fiziska persona var precīzi un nepārprotami noskaidrot savas tiesības un pienākumus. Tas nozīmē, ka, lai tiesvedībā pret fizisku personu varētu atsaukties uz pasākumu, ko dalībvalsts veikusi, lai īstenotu Savienības tiesību normas, tam ir jābūt formulētam skaidri, precīzi un prognozējami seku ziņā, lai ieinteresētajai personai būtu iespējams apzināties savu stāvokli situācijās un tiesiskajās attiecībās, uz kurām attiecas Savienības tiesību akti (šajā nozīmē skat. spriedumus, 2020. gada 26. marts, Hungeod u.c., C‑496/18 un C‑497/18, EU:C:2020:240, 93. punkts, kā arī 2022. gada 22. februāris, StichtingRookpreventie Jeugd u.c., C‑160/20, EU:C:2022:101, 41., 42. un 45. punkts), turklāt šai informācijai ir jābūt brīvi un viegli pieejamai.
32
Līdz ar to attiecībā uz Regulas 2018/1672 3. panta 1. punkta piemērošanu ir jānorāda: katra attiecīgā dalībvalsts gan ir tiesīga lemt par to, kurš maiņas kurss ir piemērojams, lai aprēķinātu skaidras naudas summas, kas denominēta valūtā, kura nav euro, vērtību euro izteiksmē, ja vien izmantotā likme ir vienāda ar vienu no likmēm, kas praksē faktiski un bieži tiek piemērotas darījumos, kuros attiecīgā valūta tiek mainīta uz euro. Tomēr, lai to varētu piemērot attiecībā pret personu, kas ierodas Savienībā vai to atstāj, – vispirms – norādei par likmi, ko attiecīgā dalībvalsts vēlas izmantot šajā nolūkā, ir jābūt skaidrai, saprotamai un viennozīmīgai, turklāt tā, lai šīm personām būtu iespējams nepārprotami pārliecināties, ka tieši šī likme ir izmantojama, lai konstatētu, vai šai personai ir jādeklarē viņai līdzi esošā skaidrā nauda.
33
Turpinot – ir jānodrošina, ka informācija par minēto likmi minētajām personām ir viegli un brīvi pieejama, un tas citastarp nozīmē, ka viņām tā ir pieejama bez maksas, un, ja tā – šīs likmes noteikšanas vajadzībām – ietver atsauci uz informāciju, kas publicēta kādā tīmekļvietnē, nav nepieciešams reģistrēties, lai piekļūtu šai vietnei. Gluži pretēji – šāds pienākums nodrošināt pieejamību nenozīmē, ka dalībvalstij būtu katrai fiziskai personai, kas ierodas Savienībā vai to atstāj, jānorāda likme, kas izmantojama attiecībā uz katru no pastāvošajām valūtām, tātad ir pietiekami, ja nepieciešamā informācija ir pieejama ikvienam ceļotājam, kurš vēlas iepazīties ar piemērojamajiem tiesību aktiem.
34
Visbeidzot – attiecībā uz izmantotā maiņas kursa prognozējamību, ko paredz tiesiskās drošības princips, ir jāuzsver, ka ar Regulas 2018/1672 3. panta 1. punktu bija paredzēts nevis aizliegt ievest vai izvest skaidru naudu valūtā, kura nav euro, par summu, kuras vērtība ir vismaz 10000 EUR, bet gan tikai uzlikt pienākumu šādā situācijā deklarēt skaidru naudu. Tā kā attiecīgā persona vēl tad, kad viņa ierodas Savienībā vai to atstāj, var novērtēt, vai viņai šis pienākums ir jāizpilda, lai izpildītu prasības par izmantotās likmes prognozējamību, ir pietiekami, ka attiecīgā dalībvalsts nodrošina šai personai iespēju nepārprotami noskaidrot likmi, kas piemērojama šādā situācijā, tātad brīdī, kad tā ierodas Savienībā vai to atstāj, konstatēt, vai tai ir jādeklarē skaidrā nauda, ko tā ieved vai izved.
35
Pamatlietā iesniedzējtiesai vēl būtu jāpārliecinās, vai attiecīgās dalībvalsts izvēle Regulas 2018/1672 3. panta 1. punkta piemērošanas vajadzībām izmantot Ukrainas grivnas un euro maiņas kursu, kas vietnē www.xe.com publicēts lietas faktisko apstākļu laikā, atbilda šiem nosacījumiem. Tomēr, lai tai palīdzētu veikt šādu novērtējumu, Tiesa var sniegt jebkādas norādes par Savienības tiesību normu interpretāciju, kuras tai varētu būt noderīgas (pēc analoģijas skat. spriedumu, 2022. gada 7. aprīlis, Berlin Chemie A. Menarini, C‑333/20, EU:C:2022:291, 46. punkts).
36
Šajā gadījumā – lai gan iesniedzējtiesai tas vēl būtu jāpārbauda – no Tiesai iesniegtajiem lietas materiāliem izriet, ka – vispirms – vietnē www.xe.com iekļautā informācija liecina, ka tajā publicētie maiņas kursi ir likmes, kas tiek izmantotas dažādos naudas tirgos, un līdz ar to šajā vietnē publicētās likmes ir vienādas ar likmēm, kas faktiski un bieži tiek izmantotas valūtas maiņas darījumos, un ka līdz ar to attiecīgā dalībvalsts varēja izvēlēties šādus maiņas kursus Regulas 2018/1672 3. panta 1. punktā minētā deklarēšanas pienākuma izpildes vajadzībām.
37
Turpinot – kā būtībā uzsvērts ģenerāladvokātes secinājumu 68. punktā – attiecīgās dalībvalsts iestādes savā tīmekļvietnē bija norādījušas – bet iesniedzējtiesai tas vēl būtu jāpārbauda –, ka ikvienai fiziskai personai, kas ierodas Savienībā vai to atstāj, ir jāizmanto vietnē www.xe.com publicētie valūtas maiņas kursi, lai konstatētu, vai uz viņu attiecas 3. panta 1. punktā minētais deklarēšanas pienākums.
38
Turklāt arī šķiet, ka informācija par šajā tīmekļvietnē publicētajiem valūtas maiņas kursiem ir pieejama bez maksas un brīvi, proti, citastarp nav nepieciešams reģistrēties, lai piekļūtu šai vietnei, bet arī tas iesniedzējtiesai vēl būtu jāpārbauda.
39
Turpretī Tiesai iesniegtie lietas materiāli neietver nevienu norādi attiecībā uz jautājumu, vai vietnē www.xe.com minētie maiņas kursi tiek noteikti konkrētam laikposmam vai tie nepārtraukti svārstās, un vai līdz ar to pieteicējai pamatlietā brīdī, kad viņa nolēma nedeklarēt viņas ievesto skaidro naudu, bija iespējams nepārprotami konstatēt, ka uz viņu attiecas Regulas 2018/1672 3. panta 1. punktā minētais deklarēšanas pienākums.
40
Tomēr, ņemot vērā tiesiskās drošības principa tvērumu, ja šajā gadījumā aplūkojamais maiņas kurss nepārtraukti svārstītos, tas nozīmētu tikai to, ka ir jāatzīst pieteicējas pamatlietā tiesības izmantot visizdevīgāko Ukrainas grivnas un euro maiņas kursu, kas publicēts vietnē www.xe.com īsā laikposmā pirms brīža, kad, objektīvi spriežot, viņa nolēma šķērsot Savienības robežu un nedeklarēt viņai līdzi esošo skaidrās naudas summu.
41
Ņemot vērā izklāstīto apsvērumu kopumu, atbilde uz uzdoto jautājumu ir šāda: Regulas 2018/1672 3. panta 1. punkts jāinterpretē tādējādi, ka tas neliedz dalībvalstij, lai konstatētu, vai ir piemērojams šajā normā minētais deklarēšanas pienākums, vērtību skaidras naudas summai – kas denominēta valūtā, kura nav euro un attiecībā uz kuru Eiropas Centrālā banka (ECB) nepublicē valūtas konvertācijā izmantojamu atsauces maiņas kursu, – aprēķināt, balstoties uz kādā tīmekļvietnē norādītu likmi, kas atspoguļo paritāti starp euro un attiecīgo valūtu dienā, kurā attiecīgā persona ieradusies Eiropas Savienībā vai to atstājusi, pat ja šī likme ir augstāka nekā citā tīmekļvietnē minēta likme, ja vien:
–
pirmkārt, šī likme ir vienāda ar vienu no likmēm, kas faktiski un bieži tiek izmantotas darījumos, kuros attiecīgā valūta tiek mainīta uz euro,
–
otrkārt, attiecīgā dalībvalsts minēto likmi ir skaidri, saprotami un viennozīmīgi norādījusi kā likmi, kas tiek piemērota šajā nolūkā,
–
treškārt, informācija par šo likmi ir brīvi un viegli pieejama un,
–
ceturtkārt, līdz ar to attiecīgajai personai bija iespējams šo likmi nepārprotami noskaidrot vēlākais tad, kad viņa ieradās Savienībā vai to atstāja.
Par tiesāšanās izdevumiem
42
Attiecībā uz pamatlietas pusēm šī tiesvedība izriet no tiesvedības, kas notiek iesniedzējtiesā, tāpēc tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies saistībā ar apsvērumu iesniegšanu Tiesai un kas nav minēto pušu izdevumi, nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (piektā palāta) nospriež:
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1672 (2018. gada 23. oktobris) par Savienības teritorijā ievestās skaidras naudas vai no tās izvestās skaidras naudas kontroli un par Regulas (EK) Nr. 1889/2005 atcelšanu 3. panta 1. punkts
jāinterpretē tādējādi, ka
tas neliedz dalībvalstij, lai konstatētu, vai ir piemērojams šajā normā minētais deklarēšanas pienākums, vērtību skaidras naudas summai – kas denominēta valūtā, kura nav euro un attiecībā uz kuru Eiropas Centrālā banka (ECB) nepublicē valūtas konvertācijā izmantojamu atsauces maiņas kursu, – aprēķināt, balstoties uz kādā tīmekļvietnē norādītu likmi, kas atspoguļo paritāti starp euro un attiecīgo valūtu dienā, kurā attiecīgā persona ieradusies Eiropas Savienībā vai to atstājusi, pat ja šī likme ir augstāka nekā citā tīmekļvietnē minēta likme, ja vien:
–
pirmkārt, šī likme ir vienāda ar vienu no likmēm, kas faktiski un bieži tiek izmantotas darījumos, kuros attiecīgā valūta tiek mainīta uz euro,
–
otrkārt, attiecīgā dalībvalsts minēto likmi ir skaidri, saprotami un viennozīmīgi norādījusi kā likmi, kas izmantota šajā nolūkā,
–
treškārt, informācija par šo likmi ir brīvi un viegli pieejama un,
–
ceturtkārt, līdz ar to attiecīgajai personai bija iespējams šo likmi nepārprotami noskaidrot vēlākais tad, kad viņa ieradās Savienībā vai to atstāja.
[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – igauņu.
(
i
)	Šīs lietas nosaukums ir izdomāts. Tas neatbilst neviena lietas dalībnieka reālajam personvārdam vai nosaukumam.