62023TJ0480_RES
Lieta T‑480/23
Vladimir Gheorghe Plahotniuc
pret
Eiropas Savienības Padomi
Vispārējās tiesas (piektā palāta) 2024. gada 23. oktobra spriedums
Kopējā ārpolitika un drošības politika – Ierobežojoši pasākumi, kuri pieņemti sakarā ar darbībām, kas destabilizē Moldovu – Līdzekļu iesaldēšana – Ierobežojumi attiecībā uz ieceļošanu dalībvalstu teritorijā – To personu, vienību un struktūru saraksts, kam piemēro līdzekļu iesaldēšanu un kam noteikti ierobežojumi attiecībā uz ieceļošanu dalībvalstu teritorijā – Prasītāja personvārda iekļaušana sarakstos – Izmeklēšanas un kriminālvajāšanas, ko uzsākušas trešo valstu iestādes – Pienākums pārbaudīt, ka ar šo lēmumu tiek ievērotas tiesības uz aizstāvību un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā – Pienākums norādīt pamatojumu
Iestāžu akti – Pamatojums – Pienākums – Tvērums – Ierobežojoši pasākumi saistībā ar situāciju Moldovā – Ieceļošanas un šķērsošanas aizliegums, kā arī to personu līdzekļu iesaldēšana, kuras atbildīgas par darbībām, kas grauj vai apdraud Moldovas Republikas suverenitāti un neatkarību – Pienākums norādīt pamatojumā īpašus un konkrētus elementus, kuri attaisno minēto pasākumu – Lēmums, kas iekļaujas ieinteresētajai personai zināmos apstākļos, ļaujot tai saprast attiecībā uz to noteiktā pasākuma tvērumu – Īsa pamatojuma pieļaujamība
(LESD 296. pants; Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/891, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu (KĀDP) 2023/1047; Padomes Regulas 2023/888 un 2023/1045)
(skat. 20.–24. punktu)
Iestāžu akti – Pamatojums – Pienākums – Tvērums – Atsauce uz tāda ierobežojoša pasākuma juridisko pamatu, kas pieņemts saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku – Neesamība, kas nav kvalificējama kā būtisks trūkums – Ierobežojumi – Tieša atsauce, kas nepieciešama tiesas kontroles īstenošanai
(Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/891, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu (KĀDP) 2023/1047; Padomes Regulas 2023/888 un 2023/1045)
(skat. 26.–27. punktu)
Kopējā ārpolitika un drošības politika – Ierobežojoši pasākumi saistībā ar situāciju Moldovā – Lēmums par līdzekļu iesaldēšanu – Pieņemšana vai saglabāšana, pamatojoties uz izmeklēšanām vai kriminālprocesiem, ko trešo valstu iestādes veic publisko līdzekļu piesavināšanās jomā – Pieļaujamība – Nosacījums – Valsts lēmums, kas pieņemts, ievērojot tiesības uz aizstāvību un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā – Padomei noteiktais pārbaudes pienākums – Pienākums norādīt pamatojumu – Tvērums – Pieņemšana vai saglabāšana, pamatojoties uz šo iestāžu rakstiem presē un preses paziņojumiem, kuros ir norādes par šādām izmeklēšanām un kriminālprocesiem – Ietekmes neesamība
(LESD 296. pants; Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/891, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu (KĀDP) 2023/1047; Padomes Regulas 2023/888 un 2023/1045)
(skat. 40.–49. punktu)
Kopējā ārpolitika un drošības politika – Ierobežojoši pasākumi saistībā ar situāciju Moldovā – Lēmums par līdzekļu iesaldēšanu – Pieņemšana vai saglabāšana, pamatojoties uz trešo valstu iestāžu veiktu tiesvedību publisko līdzekļu piesavināšanās jomā – Nosacījumi – Valsts lēmums, kas pieņemts, ievērojot tiesības uz aizstāvību un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā – Savienības kompetentās iestādes pienākums apstrīdēšanas gadījumā pierādīt to motīvu pamatotību, kas izvirzīti pret attiecīgajām personām vai vienībām – Padomei noteiktais pienākums pārbaudīt minēto tiesību ievērošanu – Pārkāpums
(Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/891, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu (KĀDP) 2023/1047; Padomes Regulas 2023/888 un 2023/1045)
(skat. 50.–52. punktu)
Rezumējums
Ar savu spriedumu Vispārējā tiesa apmierina atcelšanas prasību, ko Vladimir Gheorghe Plahotniuc cēlis par tiesību aktiem, ar kuriem Eiropas Savienības Padome 2023. gadā (
1
) viņu iekļāvusi to personu un vienību sarakstā, pret kurām piemēroti ierobežojoši pasākumi saistībā ar situāciju Moldovas Republikā. Šī lieta ļauj Vispārējai tiesai precizēt judikatūru, kas spriedumā Azarov/Padome (
2
) attīstīta attiecībā uz Padomes pienākumu tad, kad tā pieņemtos ierobežojošos pasākumus balsta uz trešās valsts lēmumu, pārbaudīt, ka šis lēmums ir pieņemts, ievērojot tiesības uz aizstāvību un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā.
Sastopoties ar draudiem Moldovas Republikas stabilitātei, 2023. gada aprīlī pirmo reizi tika pieņemti ierobežojoši pasākumi (
3
). Prasītāja, moldāvu tautības politiķa un uzņēmēja, līdzekļi un saimnieciskie resursi tika iesaldēti, pamatojoties uz to, ka “šo smago finanšu pārkāpumu publisko finanšu jomā un kapitāla neatļautas eksportēšanas dēļ [viņš] ir atbildīgs par tādām darbībām un tādas politikas īstenošanu, kas grauj un apdraud demokrātiju, tiesiskumu, stabilitāti vai drošību Moldovas Republikā, graujot demokrātisko politisko procesu Moldovas Republikā un izdarot smagus finanšu pārkāpumus publisko finanšu jomā.”
Vispārējās tiesas vērtējums
Vispirms Vispārējā tiesa norāda, ka Padome, apstrīdēto aktu [sarakstā] iekļaušanas pamatojumā atsaucoties uz “smagiem finanšu pārkāpumiem publisko finanšu jomā un kapitāla neatļautu eksportēšanu neatļauta veidā”, ir balstījusies uz kritēriju, kas atšķiras no tā, kas paredzēts Regulas 2023/888 (
4
) 2. panta 3. punkta a) apakšpunkta iii) punktā un Lēmuma 2023/891 (
5
) 1. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā. Šāds neskaidrs formulējums var radīt saprātīgas šaubas par to, vai šī iestāde attiecībā uz prasītāju arī ir izmantojusi Regulas 2023/888 2. panta 3. punkta a) apakšpunkta i) punktā paredzēto kritēriju saistībā ar demokrātisko procesu graušanu Moldovas Republikā. Šajā ziņā Vispārējā tiesa uzskata, ka, lai gan tāda neskaidrība pati par sevi neraksturo apstrīdēto aktu, aplūkotu kopumā, pamatojuma nepietiekamību, tā tomēr nozīmē, ka ir jāuzskata, ka prasītāja iekļaušana attiecīgajos sarakstos ir balstīta uz vienu vienīgu kritēriju attiecībā uz smagiem finanšu pārkāpumiem publisko finanšu jomā un kapitāla neatļautu eksportēšanu.
Turpinājumā Vispārējā tiesa izvērtē pamatu, ar ko tiek apgalvots, ka Padome pārkāpusi tiesības, ko prasītājam piešķir LES 6. pants, aplūkots kopsakarā ar LES 2. un 3. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. un 48. pantu, tādēļ vien, ka viņš ir iekļauts attiecīgajā sarakstā, balstoties uz kritēriju saistībā ar smagiem finanšu pārkāpumiem publisko līdzekļu jomā un kapitāla neatļautu eksportēšanu.
Izskatāmajā lietā Vispārējā tiesa konstatē, ka no apstrīdēto aktu pamatojuma ir redzams, ka prasītāja iekļaušana attiecīgajā sarakstā ir balstīta vienīgi uz Moldovas iestāžu lēmumiem par izmeklēšanu un kriminālprocesu uzsākšanu attiecībā uz viņu.
Protams, Padome nav tieši balstījusies uz tādu Moldovas iestāžu lēmumiem, kuru kompetencē šajā ziņā ir uzsākt kriminālizmeklēšanas vai kriminālprocesus saistībā ar publisko līdzekļu piesavināšanos, bet galvenokārt uz rakstiem presē, kā arī Moldovas Republikas izmeklēšanas vai kriminālvajāšanas iestāžu paziņojumiem presei, uz trešo valstu iestāžu oficiālajiem paziņojumiem vai arī uz ziņojumiem, kas visi attiecas uz šādām izmeklēšanām un kriminālprocesiem.
Tomēr Vispārējā tiesa uzskata, ka šis apstāklis izskatāmajā lietā nevar atbrīvot Padomi, kad tā pieņem vai saglabā ierobežojošus pasākumus, balstoties uz trešās valsts lēmumu, no tai noteiktā pienākuma pārbaudīt, ka šis lēmums ir pieņemts, ievērojot tostarp tiesības uz aizstāvību un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā šajā valstī, pēc tam atspoguļot tiesību aktos, ar kuriem noteikti ierobežojošie pasākumi, ka tā ir pārliecinājusies, ka minētās valsts lēmums, uz kuru tā balsta šos pasākumus, ir pieņemts, ievērojot šīs tiesības.
Gluži pretēji – šī judikatūra, kas izriet no sprieduma Azarov/Padome, ir jo saistošāka Padomei, ja pierādījumi, uz kuriem balstās šī iestāde, ir vienīgi netieši pierādījumi par izmeklēšanas pasākumiem un kriminālprocesiem, kas pamato prasītāja iekļaušanu attiecīgajos sarakstos.
Proti, lai kādi būtu pierādījumu elementi, uz kuriem ir balstīta sākotnējā iekļaušana, Padome var tieši vai netieši pamatoties uz trešās valsts iestāžu lēmumiem par izmeklēšanu vai kriminālprocesu uzsākšanu tikai tad, kad tā izpilda pārbaudes un pamatojuma pienākumus.
Jebkurš cits secinājums ļautu Padomei atbrīvoties no Tiesas judikatūras noteiktajiem striktajiem pienākumiem, par pamatojumu vairs neizmantojot attiecīgo valstu kompetento iestāžu sagatavotos dokumentus par kriminālizmeklēšanu vai kriminālvajāšanu uzsākšanu par noziedzīgiem nodarījumiem saistībā ar publisko līdzekļu piesavināšanos, bet vienīgi dokumentus, kuros uz to veikta atsauce.
Izskatāmajā lietā Padome nav demonstrējusi, ka tā ir pārbaudījusi, ka tajos minētās kriminālvajāšanas ir tikušas veiktas, ievērojot prasītājas tiesības uz aizstāvību un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību tiesā.
Tādēļ Vispārējā tiesa secina, ka Padome nav izpildījusi pamatojuma norādīšanas pienākumu un atceļ apstrīdētos aktus daļā, kurā tie skar prasītāju.
(
1
)	Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/1047 (2023. gada 30. maijs), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2023/891 par ierobežojošiem pasākumiem sakarā ar darbībām, kas destabilizē Moldovas Republiku (OV 2023, L 140 I, 9. lpp.), un Padomes Īstenošanas regula (ES) 2023/1045 (2023. gada 30. maijs), ar ko īsteno Regulu (ES) 2023/888 par ierobežojošiem pasākumiem sakarā ar darbībām, kas destabilizē Moldovas Republiku (OV 2023, L 140 I, 1. lpp.).
(
2
)	Spriedums, 2018. gada 19. decembris, Azarov/Padome (C‑530/17 P, EU:C:2018:1031).
(
3
)	Skat. Lēmuma 2023/891 1. panta 1. punktu un Regulas 2023/888 2. panta 3. punktu.
(
4
)	Padomes Regula (ES) 2023/888 (2023. gada 28. aprīlis) par ierobežojošiem pasākumiem sakarā ar darbībām, kas destabilizē Moldovas Republiku (OV 2023, L 114, 1. lpp.).
(
5
)	Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/891 (2023. gada 28.aprīlis) par ierobežojošiem pasākumiem sakarā ar darbībām, kas destabilizē Moldovas Republiku (OV 2023, L 114, 15. lpp.).