62008CJ0056
TIESAS SPRIEDUMS (ceturtā palāta)
2009. gada 16. jūlijā (
*1
)
“Kopējais muitas tarifs — Kombinētā nomenklatūra — Tarifu klasifikācija — Apakšpozīcija KN 05119110 — Apakšpozīcija KN 03032200 — Saimniecībās audzētu Atlantijas lašu saldēti mugurkauli — Regula (EK) Nr. 85/2006 — Antidempinga maksājumi”
Lieta C-56/08
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši EKL 234. pantam, ko Tallinna Halduskohus (Igaunija) iesniedza ar lēmumu, kas pieņemts 2008. gada 16. janvārī un kas Tiesā reģistrēts, tiesvedībā
Pärlitigu OÜ
pret
Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskus
.
TIESA (ceturtā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs K. Lēnartss [K. Lenaerts], tiesneši R. Silva de Lapuerta [R. Silva de Lapuerta], E. Juhāss [E. Juhász], Dž. Arestis [G. Arestis] (referents) un J. Malenovskis [J. Malenovský],
ģenerāladvokāte V. Trstenjaka [V. Trstenjak],
sekretāre S. Stremholma [C. Strömholm], administratore,
ņemot vērā apsvērumus, ko sniedza:
—
Pärlitigu OÜ vārdā — M. Maksings [M. Maksing], advokaat,
—
Igaunijas valdības vārdā — L. Uibo [L. Uibo], pārstāvis,
—
Eiropas Savienības Padomes vārdā — T. Tobrelutsa [T. Tobreluts] un Dž. P. Hikss [J.-P. Hix], pārstāvji, kuriem palīdz G. Berišs [G. Berrisch], Rechtsanwalt,
—
Eiropas Kopienu Komisijas vārdā — K. Sāremēla-Stoilova [K. Saaremäel-Stoilov], H. van Vlīts [H. van Vliet] un A. Šipošs [A. Sipos], pārstāvji,
ņemot vērā rakstveida procesu un 2009. gada 12. februāra tiesas sēdi,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokātes uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokātes secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
1
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par to, kā interpretēt apakšpozīcijas 05119110 un 03032200 Kombinētajā nomenklatūrā, kas ir ietverta I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 1. lpp.), kurā ir izdarīti grozījumi ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1719/2005 (OV L 286, 1. lpp.; turpmāk tekstā — “KN”), un par to, vai ir spēkā Padomes Regulas (EK) Nr. 85/2006 par galīgā antidempinga maksājuma uzlikšanu un uzliktā pagaidu maksājuma galīgu iekasēšanu par saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu importu (OV L 15, 1. lpp.) 1. panta 5. punkts.
2
Šis lūgums ir iesniegts saistībā ar strīdu starp Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskus [Nodokļu un muitas nodevu pārvaldes Ziemeļu centru], Igaunijas nodokļu un muitas iestādi (turpmāk tekstā — “PMTK”), un Igaunijas sabiedrību Pärlitigu OÜ (turpmāk tekstā — “Pärlitigu”) par šai sabiedrībai adresētu nodokļu paziņojumu.
Atbilstošās tiesību normas
3
KN pirmās daļas I iedaļas A apakšiedaļā, kas veltīta KN interpretācijas vispārīgajiem noteikumiem, paredzēts:
“[KN] preces klasificē saskaņā ar šādiem principiem:
1.
Sadaļu, nodaļu un apakšnodaļu virsraksti doti tikai ērtības labad; juridiski klasifikāciju nosaka pozīciju ieraksti un sadaļu un nodaļu piezīmes, kā arī tālāk izklāstītie noteikumi, ja vien pozīcijās un piezīmēs nav noteikts citādi.
2.
a)
Jebkura norāde uz kādu preci pozīcijas ierakstā attiecas arī uz negatavām vai nepabeigtām precēm, ja uzrādāmajām precēm piemīt gatavas vai pabeigtas preces pamatīpašības. Tāda atsauce attiecas arī uz gatavām vai pabeigtām precēm (vai precēm, kas saskaņā ar šo noteikumu klasificējamas kā gatavas vai pabeigtas), ja tās uzrāda nesaliktas vai izjauktas.
[..]
6.
Juridiski preču klasifikāciju pozīcijas apakšpozīcijās nosaka atbilstoši apakšpozīciju noteikumiem un piezīmēm, kā arī pēc analoģijas atbilstoši iepriekš minētajiem noteikumiem, ievērojot, ka salīdzināmas ir tikai viena līmeņa apakšpozīcijas. Piemērojot šo noteikumu, iedaļu un nodaļu piezīmes arī ir piemērojamas, ja vien nav noteikts citādi.”
4
KN otrās daļas I iedaļā ar nosaukumu “Dzīvi dzīvnieki un dzīvnieku produkti” ir piecas nodaļas.
5
Viena no tām ir 3. nodaļa ar nosaukumu “Zivis un vēžveidīgie, mīkstmieši un citi ūdens bezmugurkaulnieki”, kura ietver pozīciju 0303. Šī pozīcija, kuras nosaukums ir“Saldētas zivis, izņemot zivju fileju un pārējo zivju mīkstumu, kas minēts pozīcijā 0304”, ir iedalīta šādi:
“—
Klusā okeāna laši (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tschawytscha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou un Oncorhynchus rhodurus), izņemot aknas, ikrus un pieņus:
[..]
03032200
— —
Atlantijas laši (Salmo salar) un Donavas laši (Hucho hucho)
[..].”
6
Minētās 3. nodaļas piezīmēs noteikts:
“1.
Šajā nodaļā neietilpst:
[..]
c)
beigtas zivis (ieskaitot to aknas, [ikrus un pieņus]) un vēžveidīgie, mīkstmieši un citi ūdens bezmugurkaulnieki, kas nav piemēroti vai derīgi [cilvēku] pārtikai to sugas vai stāvokļa dēļ (5. nodaļa); [..]
[..].”
7
KN otrās daļas I iedaļas 5. nodaļā ar nosaukumu “[Citi d]zīvnieku izcelsmes produkti, kas citur nav minēti vai iekļauti” ir pozīcija 0511, kuras nosaukums savukārt ir “Dzīvnieku izcelsmes produkti, kas citur nav minēti vai ietverti; pārtikā nelietojami beigti 1. vai 3. nodaļā minētie dzīvnieki”, kas ir iedalīta šādi:“05111000
—
liellopu sperma
—
citi:
051191
— —
zivju vai vēžveidīgo, mīkstmiešu vai citu ūdens bezmugurkaulnieku produkti; beigti 3. nodaļā minētie dzīvnieki:
05119110
— — —
zivju atkritumi
[..].”
8
KN 5. nodaļas piezīmēs ir šādi precizējumi:
“1.
Šajā nodaļā neietilpst:
a)
pārtikas produkti (kas nav zarnas, pūšļi un kuņģi vai to gabali, un šķidras vai kaltētas dzīvnieku asinis);
[..].”
9
Eiropas Kopienu Integrētā muitas tarifa (TARIC) apakšpozīcijas, kas attiecas uz KN otrās daļas I iedaļas 3. nodaļu, ir iedalītas šādā veidā:“0303220011
— — —
Atlantijas laši (salmo salar)
0303220011
— — — —
savvaļas
0303220012
— — — —
citi
0303220012
— — — — —
veseli
0303220013
— — — — —
Izķidāti, ar galvu
0303220015
— — —
citi.”
10
Regulas Nr. 85/2006 1. pantā noteikts:
“1.   Ar šo tiek ieviests galīgais antidempinga maksājums tādu saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu (kas nav savvaļas laši) — filejas veidā vai veselu, svaigu, dzesinātu vai saldētu — importam, kas atbilst KN kodiem ex 03021200, ex 03031100, ex 03031900, ex 03032200, ex 03041013 un ex 03042013 (turpmāk tekstā — “saimniecībās audzēti laši”).
[..]
4.   Visiem [..] uzņēmumiem, [kas nav Nordlaks Oppdrett AS] (TARIC papildu kods A999), galīgā antidempinga maksājuma summa ir starpība starp viszemāko importa cenu, kas noteikta 5. punktā, un tīro Kopienas brīvas robežpiegādes cenu pirms muitošanas, ja otrā ir zemāka par pirmo. Nodokli neievāc, ja tīra Kopienas brīvas robežpiegādes cena ir vienāda ar attiecīgo viszemāko importa cenu, kas noteikta 5. punktā, vai augstāka par to.
5.   Lai izpildītu 4. punktu, piemērojama nākamās tabulas 2. slejā noteiktā viszemākā importa cena. Ja pēcimporta pārbaudē atklājas, ka tīrā Kopienas brīvas robežpiegādes cena, ko faktiski samaksājis pirmais neatkarīgais pircējs Kopienā (pēcimporta cena), ir zemāka par tīro Kopienas brīvas robežpiegādes cenu pirms nodokļiem, kas izriet no muitas deklarācijas, un pēcimporta cena ir zemāka par viszemāko importa cenu, piemēro tālāk tabulas 3. slejā norādīto fiksētas likmes antidempinga maksājumu, ja vien 3. slejā norādītā fiksētās likmes maksājuma plus pēcimporta cenas piemērošana nesastāda summu (faktiski samaksātā cena plus fiksētas likmes maksājums), kas joprojām ir zemāka par 2. slejā norādīto viszemāko importa cenu. Tādā gadījumā piemērojama nodokļa summa, kas vienāda ar tālāk tabulas 2. slejā norādītās viszemākās importa cenas un pēcimporta cenas starpību. Ja fiksētās likmes antidempinga maksājumu iekasē retrospektīvi, tas iekasējams, atskaitot iepriekš samaksātos antidempinga maksājumus, aprēķinot pēc viszemākās importa cenas.
Saimniecībās audzēto lašu produkts
Viszemākā importa cena EUR/kg neto svara
Fiksētas likmes nodoklis EUR/kg neto produkta svara
TARIC kods
Veselas zivis, svaigas, dzesinātas vai saldētas
2,80
0,40
0302120012, 0302120033, 0302120093, 0303110093, 0303190093, 0303220012, 0303220083
Izķidātas zivis ar galvu, svaigas, dzesinātas vai saldētas
3,11
0,45
0302120013, 0302120034, 0302120094, 0303110094, 0303190094, 0303220013, 0303220084
Citādas (arī izķidātas bez galvas), svaigas, dzesinātas vai saldētas
3,49
0,50
0302120015, 0302120036, 0302120096, 0303110018, 0303110096, 0303190018, 0303190096, 0303220015, 0303220086
Veselas zivju filejas un gabalos sagrieztas filejas, kas katra sver vairāk par 300 g, svaigas, dzesinātas vai saldētas ar ādu
5,01
0,73
0304101313, 0304101394, 0304201313, 0304201394
Veselas zivju filejas un gabalos sagrieztas filejas, kas katra sver vairāk par 300 g, svaigas, dzesinātas vai saldētas bez ādas
6,40
0,93
0304101314, 0304101395, 0304201314, 0304201395
Citādas zivju filejas un gabalos sagrieztas filejas, kas katra sver 300 g vai mazāk, svaigas, dzesinātas vai saldētas
7,73
1,12
0304101315, 0304101396, 0304201315, 0304201396
[..].”
11
Ar Padomes 2009. gada 16. aprīļa Regulu (EK) Nr. 319/2009, ar ko precizē piemērošanas jomu galīgajiem antidempinga maksājumiem, kas uzlikti ar Regulu (EK) Nr. 85/2006 (OV L 101, 1. lpp.), Regulas Nr. 85/2006 1. panta 1. punkts tika aizstāts ar šādu tekstu:
“Ar šo tiek ieviests galīgais antidempinga maksājums saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu (kas nav savvaļas laši) importam — filejas veidā vai veseliem, svaigiem, dzesinātiem vai saldētiem, kas atbilst KN kodiem ex 03021200, ex 03031100, ex 03031900, ex 03032200, ex 03041013 un ex 03042013 (turpmāk — “saimniecībās audzēti laši”). Uz lašu mugurkauliem, kuri daļēji sastāv no asakas, kas klāta ar gaļu, kuri ir zivju rūpniecības ēdami blakusprodukti un kuri atbilst KN kodiem ex 03021200, ex 03031100, ex 03031900, ex 03032200, neattiecas galīgais antidempinga maksājums ar nosacījumu, ka pie mugurkaula esošā gaļa nav vairāk par 40% no laša mugurkaula svara.”
12
Regulas Nr. 319/2009 2. pantā paredzēts:
“Par precēm, uz ko neattiecas Regulas (EK) Nr. 85/2006 1. panta 1. punkts, kas grozīts ar šo regulu, galīgos antidempinga maksājumus, kuri veikti vai reģistrēti uzskaitē, ievērojot Regulas (EK) Nr. 85/2006 sākotnējās versijas 1. panta 1. punktu, kā arī pagaidu antidempinga maksājumus, kas galīgi iekasēti atbilstoši minētās regulas 2. pantam, atmaksā vai no tiem atbrīvo.
[..]”
13
Saskaņā ar Regulas Nr. 319/2009 3. pantu šo regulu piemēro ar atpakaļejošu datumu no 2006. gada 21. janvāra.
Pamata prāva un prejudiciālie jautājumi
14
2006. gada 19. janvārīPärlitigu atbilstoši Fossen AS rēķinam Norvēģijā nopirka 13050 kg saimniecībās audzētu Atlantijas lašu (Salmo salar) saldētu mugurkaulu, kas iegūti pēc zivju filejas atdalīšanas, par cenu EEK 6_54/kg. No lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu, it īpaši no pirmā prejudiciālā jautājuma teksta, izriet, ka runa ir par produktiem, kas ir lietojami pārtikā un ko parasti tirgo kā pārtikas preces.
15
2006. gada 23. janvārīPärlitigu importēja šīs preces Igaunijā ar muitas deklarāciju Nr. I 5446, kurā tā šīs preces nosauca par zivju atkritumiem, uz kuriem attiecas kods KN 05119110 un kuriem netiek piemērots muitas nodoklis. Tajā pašā datumā PMTK pieņēma šo deklarāciju un laida minētās preces brīvā apgrozībā. Šajā sakarā Pärlitigu samaksāja pievienotās vērtības nodokli EEK 15370 apmērā.
16
2006. gada 25. janvārīPärlitigu pārdeva šīs pašas preces uzņēmumam Alkfish OÜ par cenu EEK 8_47/kg.
17
2006. gada 23. martāPMTK kontroles aģents a posteriori paņēma paraugu no Alkfish OÜ noliktavā uzglabātajām attiecīgajām precēm, lai pārbaudītu, vai importēšanas deklarācijā minētais KN kods bija pareizs. Šā parauga analīzes rezultātā tika izdarīts secinājums, ka šī prece bija derīga cilvēku pārtikai.
18
Ņemot vērā šo secinājumu, PMTK piešķīra minētajai precei jaunu kodu KN 03032200 un to klasificēja ar kodu TARIC 0303220015. 2007. gada 30. martā tā izdeva nodokļu paziņojumu Nr. 12-5/177, ņemot vērā tostarp antidempinga maksājumu, kas paredzēts Regulā Nr. 85/2006.
19
2007. gada 11. aprīlīPärlitigu apstrīdēja šo paziņojumu Tallinna Halduskohus (Tallinas Administratīvā tiesa), lūdzot, pirmkārt, atcelt minēto paziņojumu un, otrkārt, kā pagaidu pasākumu apturēt tā izpildi.
20
Šādos apstākļos Tallinna Halduskohus nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“[1)]
Vai [KN] ir jāinterpretē tādējādi, ka saimniecībās audzētu Atlantijas lašu (Salmo salar) saldēti mugurkauli (asakas ar zivju mīkstumu), kas paliek pāri pēc zivju filejas iegūšanas, ir lietojami pārtikā un parasti tiek tirgoti kā pārtikas produkts, ir klasificējami
a)
apakšpozīcijā 05119110 (“zivju atkritumi”), vai arī
b)
apakšpozīcijas 0303220015 (“Atlantijas lasis (Salmo salar)”) iedaļā “citi”?
[2)]
Ja atbilde uz 1. jautājumu ir b) variants, vai tādā gadījumā [Regulas Nr. 85/2006] 1. panta 5. punktā iekļautā tabula nav spēkā tādēļ, ka netiek ievērots [EK]  līguma 5. pantā nostiprinātais samērīguma princips, ciktāl atbilstoši šai tabulai saldētiem lašu mugurkauliem paredzētā viszemākā importa cena ir augstāka nekā veselām zivīm un izķidātām zivīm ar galvu?”
Par prejudiciālajiem jautājumiem
Par pirmo jautājumu
21
Ar pirmo jautājumu iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai saimniecībās audzētu Atlantijas lašu saldēti mugurkauli, kas iegūti pēc zivju filejas atdalīšanas, kā zivju atkritumi ietilpst apakšpozīcijā KN 05119110, vai — kā Atlantijas laši (Salmo salar) — apakšpozīcijā KN 03032200, un konkrētāk — apakšpozīcijā TARIC 0303220015.
22
Pärlitigu uzskata, ka KN ir jāinterpretē tādējādi, ka strīdīgā prece ir jāklasificē apakšpozīcijā KN 05119100 ar nosaukumu “zivju atkritumi”, ņemot vērā, ka šis nosaukums atbilst šīs preces būtībai un ka nav nevienas citas precīzākas apakšpozīcijas, kas tai atbilstu. Igaunijas valdība un Eiropas Kopienu Komisija turpretī uzskata, ka, tā kā minētā prece ir derīga cilvēku pārtikai, tā ietilpst apakšpozīcijā KN 03032200 un konkrētāk — apakšpozīcijā TARIC 0303220015.
23
Ir jāatgādina, ka, ja Tiesai ir jāsniedz prejudiciālais nolēmums tarifu klasifikācijas jomā, tās uzdevums ir valsts tiesai papildus izskaidrot kritērijus, kuru lietojums tai ļaus attiecīgās preces pareizi klasificēt KN, nevis veikt šo klasifikāciju pašai, jo Tiesas rīcībā var nebūt visas šim uzdevumam nepieciešamās informācijas. Tādējādi valsts tiesa katrā ziņā ir labākā pozīcijā, lai veiktu šo uzdevumu (2002. gada 7. novembra spriedums apvienotajās lietās no C-260/00 līdz C-263/00 Lohmann un Medi Bayreuth, Recueil, I-10045. lpp., 26. punkts, kā arī spriedums lietā C-500/04 Proxxon, Krājums, I-1545. lpp., 23. punkts). Tomēr, lai tai sniegtu lietderīgu atbildi, Tiesa var sadarbības ar valsts tiesām kontekstā tai sniegt visas norādes, ko tā uzskata par vajadzīgām (skat. it īpaši spriedumu lietā C-49/07 MOTOE, Krājums, I-4863. lpp., 30. punkts).
24
Tāpat ir jāatgādina, ka saskaņā ar pastāvīgo judikatūru, lai nodrošinātu tiesisko drošību un atvieglotu pārbaudes, izšķirošais kritērijs preču tarifu klasifikācijā principā ir jāmeklē preču objektīvajās īpašības un pazīmēs, kas ir norādītas KN pozīcijas aprakstā un sadaļas vai nodaļas piezīmēs (skat. it īpaši 2004. gada 16. septembra spriedumu lietā C-396/02 DFDS, Krājums, I-8439. lpp., 27. punkts; spriedumu lietā C-495/03 Intermodal Transports, Krājums, I-8151. lpp., 47. punkts, un spriedumu lietā C-183/06 RUMA, Krājums, I-1559. lpp., 27. punkts).
25
Šajā gadījumā ir jāatzīst, ka attiecīgās preces pamata prāvā nav skaidri paredzētas nedz attiecīgo KN pozīciju tekstā, nedz tās sadaļas vai nodaļas piezīmēs. Tomēr netiek apstrīdēts, ka šī prece attiecas uz KN otrās daļas I iedaļu ar nosaukumu “Dzīvi dzīvnieki un dzīvnieku produkti”. Šī iedaļa ir iedalīta piecās nodaļās, tostarp 3. nodaļā ar nosaukumu “Zivis un vēžveidīgie, mīkstmieši un citi ūdens bezmugurkaulnieki” un 5. nodaļā ar nosaukumu “[Citi d]zīvnieku izcelsmes produkti, kas citur nav minēti vai iekļauti”. No šīs pēdējās minētās nodaļas virsraksta skaidri izriet, ka minētā 5. nodaļa attiecas uz produktiem, kas neatbilst nevienam no minētās iedaļas četru pārējo nodaļu nosaukumiem. Turklāt šīs pašas 5. nodaļas 1. piezīmes a) apakšpunktā ir noteikts, ka tajā neietilpst citi pārtikas produkti, kas nav zarnas, pūšļi un kuņģi vai to gabali, un dzīvnieku asinis. Šajā kontekstā ir jānosaka kritēriji, kas var pamatot attiecīgās preces pamata prāvā iespējamo klasifikāciju kādā no KN otrās daļas I iedaļas 3. nodaļas apakšpozīcijām.
26
Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru gan piezīmes pirms Kopējā muitas tarifa nodaļām, gan Muitas sadarbības padomes nomenklatūras paskaidrojošās piezīmes ir svarīgi līdzekļi, lai nodrošinātu vienveidīgu šī tarifa piemērošanu, un kā tādas sniedz noderīgu informāciju tā interpretācijai (skat. 1997. gada 20. novembra spriedumu lietā C-338/95 Wiener SI, Recueil, I-6495. lpp., 11. punkts, un spriedumu lietā C-276/00 Turbon International, Recueil, I-1389. lpp., 22. punkts).
27
Šajā gadījumā KN otrās daļas I iedaļas 3. nodaļas 1. piezīmes c) apakšpunktā noteikts, ka šajā nodaļā neietilpst zivis, kas nav derīgas cilvēku pārtikai to sugas vai stāvokļa dēļ. Tātad no šī piezīmes teksta izriet, ka noteicošais kritērijs, lai noteiktu, vai attiecīgā prece pamata prāvā ietilpst minētajā 3. nodaļā, ir tas, vai tā ir derīga cilvēku pārtikai. Šādos apstākļos noteicošais jautājums ir, vai muitošanas brīdī šī prece, kas ir saimniecībās audzētu Atlantijas lašu saldēti mugurkauli, ko iegūst pēc zivju filejas atdalīšanas, bija derīga cilvēku pārtikai (pēc analoģijas skat. 1994. gada 9. augusta spriedumu lietā C-395/93 Neckermann Versand, Recueil, I-4027. lpp., 8. punkts, un spriedumu lietā C-14/05 Anagram International, Krājums, I-6763. lpp., 26. punkts), kas ir jāpārbauda valsts tiesai.
28
Šajā sakarā prasītāja pamata prāvā apgalvo, ka minētās preces zemā vērtība norāda, ka, pat ja produkts, ko tā veido, zināmos apstākļos ir derīgs cilvēku pārtikai, tas nav uzskatāms par pārtikas preci. KN otrās daļas I iedaļas 3. nodaļas struktūra attiecas uz zivīm, kuru daļas vai produkti vēl var tikt lietoti kā veselas zivis vai kā to galvenās daļas. Tomēr zivju mugurkauli neatbilst šīm prasībām, jo tiem vairs nav šo pazīmju un pamatīpašību, kas ļautu, objektīvi pamatojot un vadoties no ekonomiskiem apsvērumiem, tos klasificēt attiecīgajā minētās 3. nodaļas apakšpozīcijā.
29
Tomēr, ņemot vērā, ka saskaņā ar pastāvīgo judikatūru, kas minēta šā sprieduma 24. punktā, attiecīgā prece pamata prāvā ir jāklasificē, pamatojoties uz to pazīmēm un objektīvajām īpašībām, kādas ir definētas KN otrās daļas I iedaļas 3. nodaļas pozīciju un piezīmju tekstā, ir acīmredzams, ka attiecībā uz šo preci noteicošais kritērijs tās klasificēšanai ir tas, vai tā ir derīga cilvēku pārtikai, nevis tās vērtība vai daudzums.
30
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, uz pirmo uzdoto jautājumu ir jāatbild, ka KN ir jāinterpretē tādējādi, ka saimniecībās audzētu Atlantijas lašu (Salmo salar) saldēti mugurkauli, ko iegūst pēc zivju filejas atdalīšanas, ir jāklasificē ar kodu KN 03032200 ar nosacījumu, ka prece muitošanas brīdī ir derīga cilvēku pārtikai, kas ir jāpārbauda iesniedzējtiesai.
Par otro jautājumu
31
Ar otro jautājumu iesniedzējtiesa jautā, vai Regulas Nr. 85/2006 1. panta 5. punkts nav spēkā tādēļ, ka ar to tiek pārkāpts samērīguma princips, tam paredzot augstāku minimālo importēšanas cenu lašu saldētajiem mugurkauliem nekā cena, kas paredzēta veselām zivīm un izšķērdētām zivīm ar galvu.
32
Šī regula ievieš galīgo antidempinga maksājumu Norvēģijas izcelsmes saimniecībās audzētajiem lašiem — filejas veidā vai veseliem, svaigiem, dzesinātiem vai saldētiem — precēm, uz kurām attiecas kods TARIC 0303220015 ar nosaukumu “Citādi (arī izķidāti, bez galvas), svaigi, dzesināti vai saldēti”, kurā attiecīgās preces pamata prāvā ir jāklasificē saskaņā ar PMTK apgalvojumu tās nodokļu paziņojumā Nr. 12-5/177, ko izdeva PMTK. Minētās regulas 1. panta 4. punktā paredzēts, ka galīgā antidempinga maksājuma summa ir starpība starp viszemāko importa cenu, kas noteikta 5. punktā, un tīro Kopienas brīvas robežpiegādes cenu pirms muitošanas, ja otrā ir zemāka par pirmo. Precēm, uz kurām attiecas kods TARIC 0303220015, minētajā 5. punktā norādītajā tabulā minimālā importa cena ir EUR 3_49/kg un tā patiešām ir augstāka nekā cenas, kuras paredzētas veselām zivīm un izšķērdētām zivīm ar galvu, kas ir attiecīgi EUR 2,80 un 3,11 par kilogramu.
33
Regulas Nr. 85/2006 piemērošanas joma vēlāk tika precizēta Regulā Nr. 319/2009, kas stājās spēkā 2009. gada 16. aprīlī.
34
No Regulas Nr. 319/2009 preambulas piektā līdz septītā apsvēruma izriet, ka Komisija attiecībā uz otro jautājumu, kas uzdots šajā prejudiciālā nolēmuma procesā, uzsāka daļēju starpposma pārskatīšanu par antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Norvēģijas izcelsmes saimniecībās audzētiem lašiem, attiecinot šo izmeklēšanu tikai uz produkta noteikšanu. Tāpēc tika uzskatīts par lietderīgu pārbaudīt, vai saldēti lašu mugurkauli pēc definīcijas atbilst produktiem, uz ko attiecas Regula Nr. 85/2006, un it īpaši tiem, kuru nosaukums ir “Citādi (arī izķidāti, bez galvas), svaigi, dzesināti vai saldēti”, kas atbilst tostarp kodam TARIC 0303220015.
35
Šīs pārbaudes rezultātā tika izdarīts secinājums, ka lašu un saimniecībās audzētu lašu mugurkauli, kas definēti Regulas Nr. 85/2006 1. pantā, ir atšķirīgi produkti, jo tie nav savstarpēji aizvietojami un nekonkurē savā starpā Kopienas tirgū. Līdz ar to šīs regulas 1. panta 1. punktā, redakcijā pēc Regulas Nr. 319/2009 pieņemšanas, tomēr paredzēts, ka lašu mugurkauliem, ko veido zivju asakas, daļēji pārklātas ar gaļu, un kas kā zivju rūpniecības ēdami blakusprodukti atbilst KN kodiem ex 03021200, ex 03031100, ex 03031900, ex 03032200, nav piemērojams galīgais antidempinga maksājums, kas paredzēts Regulā Nr. 85/2006, jo gaļa uz mugurkauliem nepārsniedz 40% no lašu mugurkaulu svara.
36
Turklāt Regulas Nr. 319/2009 3. pantā noteikts, ka šo regulu piemēro ar atpakaļejošu datumu no 2006. gada 21. janvāra. Līdz ar to tās 2. pantā ir paredzēta galīgo antidempinga maksājumu, kas pārskaitīti vai iegrāmatoti saskaņā ar Regulas Nr. 85/2006 1. panta 1. punktu tā sākotnējā redakcijā, kā arī pagaidu antidempinga maksājumu, kas galīgi iekasēti par precēm, uz kurām neattiecas Regulas Nr. 85/2006 1. panta 1. punkts, redakcijā pēc grozījumiem, kas izdarīti ar Regulu Nr. 319/2009, atmaksāšana vai atbrīvojums no tiem.
37
Ir jāatzīst: tā kā Regula Nr. 85/2006 ar atpakaļejošu spēku tika grozīta ar Regulu Nr. 319/2009, pamata prāvas izskatīšanai vairs nav nepieciešama Tiesas atbilde uz otro iesniedzējtiesas uzdoto jautājumu.
38
No lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu izriet, ka minētās tiesas rīcībā ir pierādījumi, kurus ir iesniegusi prasītāja un kuri pierāda, ka attiecīgajā precē pamata prāvā gaļa pie lašu mugurkauliem nepārsniedz 24% no šo mugurkaulu svara, un tieši tādēļ minētai tiesai radās jautājums, vai šai precei saskaņā ar Regulu Nr. 85/2006 piemērojamais antidempinga maksājums atbilst samērīguma principam.
39
Ņemot vērā šos konstatētos faktus, ir skaidrs, ka saskaņā ar Regulu Nr. 319/2009 tiek uzskatīts, ka minētajām precēm nekad nav bijis piemērojams antidempinga maksājums, kas ieviests ar Regulu Nr. 85/2006.
40
Šādos apstākļos uz otro jautājumu vairs nav jāatbild.
Par tiesāšanās izdevumiem
41
Attiecībā uz lietas dalībniekiem šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Tiesāšanās izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto lietas dalībnieku tiesāšanās izdevumi, nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (ceturtā palāta) nospriež:
Kombinētā nomenklatūra, kas ir ietverta I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, kurā ir izdarīti grozījumi ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1719/2005, ir jāinterpretē tādējādi, ka saimniecībās audzētu Atlantijas lašu (Salmo salar) saldēti mugurkauli, kas iegūti pēc zivju filejas atdalīšanas, ir jāklasificē ar kodu KN 03032200 ar nosacījumu, ka muitošanas brīdī šī prece ir derīga cilvēku pārtikai, kas ir jāpārbauda iesniedzējtiesai.
[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda — igauņu.