Privremena verzija
MIŠLJENJE NEZAVISNOG ODVJETNIKA
MANUELA CAMPOSA SÁNCHEZ-BORDONE
od 5. ožujka 2026.(1)
Predmet C-149/25
I Fly Aeroporikes Ypiresies AE,
Cycladesair Aviation GmbH,
Greenair Aviation GmbH
protiv
Archi Politikis Aeroporias (APA),
uz sudjelovanje:
Fraport Perifereiaka Aerodromia tis Elladas A AE,
Fraport Perifereiaka Aerodromia tis Elladas B AE
(zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio Symvoulio tis Epikrateias (Državno vijeće, Grčka))
„Zahtjev za prethodnu odluku – Dodjela slotova u zračnim lukama Unije – Koordinirane i regulirane zračne luke – Isključenje letova koji se u cijelosti obavljaju prema pravilima vizualnog letenja (Visual Flight Rules (VFR)) — Ovlast država članica da dopune propis o dodjeli slotova – Uredba (EEZ) br. 95/93 – Ovlast za odobravanje lokalnih smjernica u koordiniranim zračnim lukama – Članak 5. stavak 1. točka (a), članak 5. stavak 3. i članak 8. stavak 5. – Uredba (EZ) br. 1008/2008 – Ovlast za donošenje nacionalnih pravnih pravila u koordiniranim zračnim lukama – Članak 19. stavak 1. – Ograničavanje država članica u pogledu utvrđivanja ograničenja upotrebe reguliranih zračnih luka za letove VFR”
1.        Archi Politikis Aeroporias (APA) (Agencija za civilno zrakoplovstvo, Grčka) donio je 2023. nacionalna pravna pravila za dodjelu slotova(2) u grčkim zračnim lukama. Tim su pravnim pravilima iz dodjele slotova u „koordiniranim zračnim lukama” i „reguliranim zračnim lukama” isključeni letovi na koje se primjenjuju pravila vizualnog letenja (u daljnjem tekstu: letovi VFR)(3).
2.        Sud koji je uputio zahtjev dvoji o tome imaju li države članice nadležnost za donošenje pravnih pravila kojima se dopunjuju Uredba (EEZ) br. 95/93(4) i Uredba (EZ) br. 1008/2008(5). U slučaju da imaju tu nadležnost, želi znati jesu li države članice ovlaštene na regulirane zračne luke proširiti sustav dodjele slotova koji se primjenjuje na koordinirane zračne luke.
I.      Pravni okvir
A.      Pravo Unije
1.      Uredba br. 95/93
3.        Člankom 2. („Definicije”) određuje se:
„Za potrebe ove Uredbe:
(a)      ‚slot’ znači dopuštenje koje daje koordinator u skladu s ovom Uredbom za korištenje čitave infrastrukture zračne luke, koja je potrebna za odvijanje zračnog prometa u nekoj koordiniranoj zračnoj luci, na neki određeni datum i u neko određeno vrijeme, koje je u svrhu slijetanja ili uzlijetanja odredio koordinator slotova u skladu s ovom Uredbom;
[…]
(g)      ‚koordinirana zračna luka’ znači svaka zračna luka u kojoj, da bi mogao sletjeti ili uzletjeti, zračni prijevoznik ili bilo koji operator zrakoplova mora imati slot koji mu je dodijelio koordinator slotova, osim državnih letova, nužnih slijetanja i humanitarnih letova;
[…]
(i)      ‚regulirana zračna luka’ znači zračna luka u kojoj postoji mogućnost zakrčenja u nekim dijelovima dana, tjedna ili godine, koje se može riješiti dragovoljnom suradnjom između zračnih prijevoznika i u kojoj je imenovan jedan regulator koji bi usklađivao operacije zračnih prijevoznika koji prometuju ili namjeravaju prometovati u toj zračnoj luci;
[…]
(m)      ‚koordinacijski parametri’ znači iskazivanje, u operativnom smislu, svih raspoloživih kapaciteta za dodjelu slotova u nekoj zračnoj luci tijekom svakog koordinacijskog razdoblja, uzimajući u obzir sve tehničke, operativne i okolišne faktore koji utječu na funkcioniranje infrastrukture zračne luke i njenih različitih podsustava.”
4.        Članak 3. („Uvjeti koordinacije zračnih luka”) glasi:
„1. (a)      Država članica nema obvezu određivanja bilo koje zračne luke kao regulirane ili koordinirane osim u skladu s odredbama ovog članka.
(b)      Država članica neće odrediti zračnu luku kao koordiniranu osim u skladu s odredbama stavka 3.
[…]
3.      Odgovorna država članica, kad to smatra potrebnim ili u roku šest mjeseci, vodi računa o tome da tijelo za upravljanje tom zračnom lukom ili bilo koje drugo nadležno tijelo provede podrobnu analizu kapaciteta u nekoj zračnoj luci koja nema dodijeljen status ili u reguliranoj zračnoj luci:
i.      po pisanom zahtjevu, zračni prijevoznici koji predstavljaju više od polovice operacija u toj zračnoj luci ili tijelo za upravljanje zračnom lukom, kad se smatra da je kapacitet nedovoljan za stvarne ili planirane operacije u određenim razdobljima; ili
ii.      na zahtjev Komisije, posebno ako u nekoj zračnoj luci u stvarnosti postoji pristup samo za zračne prijevoznike kojima je dodijeljen slot ili kad se zračni prijevoznik, a posebno novi sudionici, susretnu s ozbiljnim problemima u usklađivanju slijetanja i uzlijetanja u dotičnoj zračnoj luci.
Ova analiza, koja se temelji na opće priznatim metodama, utvrđuje svaki manjak kapaciteta, uzimajući u obzir ograničenja vezana uz okruženje te zračne luke. Analiza predviđa mogućnosti otklanjanja takvog manjka kroz novu ili modificiranu infrastrukturu, operativne promjene ili bilo kakve druge promjene, te odrediti vremenski okvir koji se predviđa za rješavanje tih nedostataka. Analiza se ažurira ako se poziva na stavak 5. ili ako je u zračnoj luci došlo do promjena koje bitno utječu na njezin kapacitet i iskorištavanje kapaciteta. Analiza i korištena metoda analize daju se na uvid onima koji su tražili da se analiza napravi, a drugim zainteresiranim stranama na njihov zahtjev. Istodobno se analiza dostavlja Komisiji.
[…]
5.      Kad se problemi s kapacitetom javljaju najmanje tijekom jednog razdoblja reda letenja, država članica osigurava da se zračna luka za odgovarajuće razdoblje proglasi koordiniranom, samo:
(a)      ako je manjak kapaciteta tako ozbiljan da se u toj zračnoj luci ne mogu izbjeći značajna kašnjenja; i
(b)      ako ne postoje nikakve druge mogućnosti rješavanja tih problema u kraćem roku.
[…].”
5.        U skladu s člankom 4. („Regulator i koordinator”):
„1.      Države članice odgovorne za regulirane i koordinirane zračne luke osiguravaju imenovanje […] regulatora ili koordinatora […].
[…]
4.      Regulator je dužan savjetovati zračne prijevoznike i preporučiti im zamjenska vremena dolaska i/ili odlaska ako postoji vjerojatnost da će doći do zakrčenja.
5.      Isključivo je koordinator slotova osoba odgovorna za dodjelu slotova. On dodjeljuje slotove u skladu s odredbama ove Uredbe i omogućuje, u hitnim slučajevima, dodjelu slotova izvan radnog vremena.
[…].”
6.        U skladu s člankom 5. („Koordinacijski odbor”):
„1.      Na koordiniranoj zračnoj luci, odgovorna država članica osigurava osnivanje koordinacijskog odbora. […].
Zadaće koordinacijskog odbora su sljedeće:
(a)      davanje prijedloga ili savjeta koordinatoru slotova i/ili državi članici o:
[…]
–        lokalnim uputama za dodjelu slotova ili praćenje korištenja dodijeljenih slotova, vodeći računa, između ostalog, o mogućim specifičnostima radnog okruženja, kako je predviđeno u članku 8. stavku 5.,
[…]
3.      […] Svaki član koordinacijskog odbora može predložiti lokalne smjernice predviđene člankom 8. stavkom 5. Na zahtjev koordinatora slotova, koordinacijski odbor treba raspravljati o predloženim lokalnim smjernicama za dodjelu slotova […].”
7.        Člankom 6. („Parametri koordiniranja”) određuje se:
„1.      Odgovorna država članica na koordiniranoj zračnoj luci dva puta godišnje utvrđuje parametre koordiniranja za dodjelu slotova vodeći računa o svim relevantnim tehničkim, operativnim ograničenjima te ograničenjima vezanim uz specifično okruženje, kao i o svim promjenama istih.
Utvrđivanje parametara koordiniranja za dodjelu slotova temelji se na objektivnoj analizi mogućnosti prihvaćanja zračnog prometa, uvažavajući različite vrste zračnog prometa na zračnoj luci, moguća zakrčenja zračnog prostora za vrijeme koordinacijskog razdoblja te stanje kapaciteta.
Parametri se dostavljaju koordinatoru na vrijeme i prije početka prve dodjele slotova zbog konferencija o redovima letenja.
[…].”
8.        Člankom 8. („Postupak dodjele slotova”) propisuje se:
„[…]
5.      Koordinator je dužan uzeti u obzir dodatna pravila i smjernice koje je odredila industrija zračnog prometa diljem svijeta ili Zajednice, te lokalne smjernice koje je koordinacijski odbor predložio, a prihvatila država članica ili drugo nadležno tijelo odgovorno za tu zračnu luku, uz uvjet da ta pravila i smjernice ne utječu na nezavisan status koordinatora, da su usklađene s pravom Zajednice i imaju kao cilj unaprijediti učinkovitost korištenja kapaciteta zračne luke. […].
[…].”
2.      Uredba br. 1008/2008
9.        U članku 15. („Pružanje usluga zračnog prijevoza unutar Zajednice”) navodi se:
„1.      Zračni prijevoznici Zajednice imaju pravo na obavljanje djelatnosti zračnog prijevoza unutar Zajednice.
[…].”
10.      Člankom 19. („Raspodjela prometa među zračnim lukama i korištenje prava prometovanja”) utvrđuje se:
„1.      Korištenje prava prometovanja podliježe objavljenim operativnim propisima Zajednice, nacionalnim, regionalnim ili lokalnim operativnim propisima koji se odnose na sigurnost, osiguranje, zaštitu okoliša i dodjelu slotova.
[…].”
B.      Grčko pravo. Nacionalna pravna pravila za dodjelu slotova u grčkim zračnim lukama(6)
11.      U članku 2. („Obavljanje letova u koordiniranim ili reguliranim zračnim lukama”) navodi se:
„1.      Nije dopušteno obavljanje letova iz zračnih luka koje su određene kao koordinirane ili regulirane ili u te zračne luke bez odobrenog slota (ovisno o kategoriji zračne luke). […](7).
2.      Iz područja primjene odredbi stavka 1. ovog članka isključene su sljedeće vrste letova: [(a)] letovi koji se u cijelosti obavljaju prema pravilima vizualnog letenja (Visual Flights Rules (VFR)); [(b)] letovi preusmjereni u alternativnu zračnu luku zbog tehničkih ili meteoroloških razloga; [(c)] letovi koji se obavljaju u humanitarne svrhe; [(d)] letovi u operacijama traženja i spašavanja; [(e)] letovi u zdravstvene svrhe; [(f)] državni letovi; [(g)] vojni letovi.
Neke od tih vrsta letova može se isključiti iz izuzeća i na njih se mogu primijeniti ograničenja u slučajevima kad je ugroženo uobičajeno operativno funkcioniranje dotične zračne luke. U tim slučajevima prihvatljive izmjene izuzeća uvode se na temelju lokalnih pravnih pravila, nakon analize utjecaja, savjetovanja sa zainteresiranim stranama i odobrenja nadležnog koordinacijskog odbora.
[…]
6.      Osim navedenog, za obavljanje ad hoc letova zainteresirane strane trebaju izvršiti uvid u grčke zbornike zrakoplovnih informacija (Aeronautical Information Publications (AIP)) i relevantne obavijesti za letače (Notices to Airmen (NOTAM)) koordiniranih i reguliranih zračnih luka te primjenjiva lokalna pravna pravila (primjerice PPR – Prior Permission Required (potrebna prethodna dozvola), PNR – Prior Notice Required (potrebna prethodna obavijest) ili drugi odgovarajući zahtjev).”
II.    Činjenice, spor i prethodna pitanja
12.      Društva I Fly Aeroporikes Ypiresies AE (u daljnjem tekstu: I Fly), Cycladesair Aviation GmbH i Greenair Aviation GmbH potpisala su 30. srpnja 2023. okvirni sporazum o suradnji u razvoju poslovne aktivnosti pod nazivom „Cycladic Project”.
13.      U okviru „Cycladic Projecta” uzima se u obzir činjenica da zračni prijevoznici koji posluju na otocima u Egejskom moru nude samo letove s presjedanjem u kontinentalnim zračnim lukama. Cilj poslovnog plana „Cycladic Project” jest korisnicima ponuditi alternativnu mogućnost da između tih otoka tijekom cijele godine putuju izravnim redovnim putničkim letovima.
14.      Tri prijevoznika sudjelovala su u „Cycladic Projectu” na sljedeći način:
–        I Fly, komercijalni zračni prijevoznik, bio je odgovoran za operativni dio projekta kao nositelj važeće operativne licencije i svjedodžbe o sposobnosti zračnog prijevoza (AOC GR-046), koju je 9. prosinca 2022. izdala Ypiresia Politikis Aeroporias (Služba za civilno zrakoplovstvo, Grčka).
–        Cycladesair Aviation, pružatelj usluga putničke agencije, bio je zadužen za komercijalni dio projekta tako što je upravljao rezervacijama i drugim povezanim uslugama.
–        Greenair Aviation, matično društvo društva Cycladesair Aviation, unajmio je tri jednomotorna zrakoplova s nepomičnim krilima Cessna 208 B, koje I Fly koristi za obavljanje letova u okviru Cycladic Projecta. Ti su zrakoplovi odobreni za obavljanje letova VFR.
15.      Tri su prijevoznika 5. listopada 2023. nadležnom grčkom tijelu(8) podnijela prijedlog za sudjelovanje u postupku dodjele slotova za koordinacijsko razdoblje koje se odnosilo na ljeto 2024. u koordiniranim zračnim lukama Mykonos, Santorini, Hania, Rodos, Kitera, Kos, Iraklion i Paros.
16.      Ravnatelj Agencije za civilno zrakoplovstvo
donio je spornu odluku 30. listopada 2023.
17.      Nacionalno tijelo za koordinaciju letova obavijestilo je 3. studenoga 2023. prijevoznika I Fly da se njegovi zahtjevi za dodjelu slotova u koordiniranim zračnim lukama Hania, Rodos, Kitera, Kos, Mykonos, Santorini, Iraklion i Paros ne mogu prihvatiti. Navelo je da, u skladu s člankom 2. stavkom 2. točkom (a) sporne odluke, letovi VFR nisu obuhvaćeni područjem primjene obveze ishođenja dodjele slotova.
18.      Prijevoznici o kojima je riječ podnijeli su 28. prosinca 2023. tužbu Symvouliju tis Epikrateias (Državno vijeće, Grčka). Ukratko, tvrdili su da se člankom 2. stavkom 2. točkom (a) sporne odluke povređuje članak 2. točka (g) i članak 8. stavak 1. Uredbe br. 95/93.
19.      Tužbi su se usprotivili subjekti koje je grčka država zadužila za upravljanje zračnim lukama na Kreti, u kontinentalnoj Grčkoj i u regiji Jonskog mora te regionalnim zračnim lukama u Egejskom moru, odnosno poslovanje u njima(9).
20.      U svojstvu upravitelja koordiniranih ili reguliranih zračnih luka, ti subjekti tvrde da se člankom 2. stavkom 2. točkom (a) sporne odluke letove VFR pravilno isključuje iz sustava dodjele slotova. Dodjela slotova za takve letove otežava kvalitetno planiranje i upravljanje operacijama u zračnim lukama za koje su odgovorni, s obzirom na rizik od kašnjenja ili otkazivanja letova zbog nepovoljnih meteoroloških uvjeta kojem su ti letovi izloženi zbog same njihove prirode.
21.      Agencija za civilno zrakoplovstvo također smatra da je isključenje letova VFR iz dodjele slotova zakonito. Člankom 8. stavkom 5. Uredbe br. 95/93 omogućuje se da nadležna nacionalna tijela odobre „lokalne smjernice” za uvođenje dodatnih pravnih pravila kako bi pomogla zračnim lukama koje se suočavaju s poteškoćama u pogledu kapaciteta. Osim toga, iz uvodne izjave 5. Uredbe br. 793/2004 proizlazi da države članice mogu isključiti iz primjene Uredbe br. 95/93 zračne prijevoznike koji upravljaju zrakoplovima koji se koriste za letove VFR.
22.      U tim je okolnostima Symvoulio tis Epikrateias (Državno vijeće) uputio Sudu sljedeća prethodna pitanja:
„1.      Treba li odredbe Uredbe br. 95/93, kako je izmijenjena i u verziji koja je na snazi (konkretno, članak 2. točke (a), (g) i (i), članci 3., 4., 8. i 10. te članak 14. stavak 1.), sagledavane među ostalim u vezi s odredbama: (a) članka 15. stavka 1. Uredbe br. 1008/2008 (kojim se zračnim prijevoznicima Zajednice jamči pravo pružanja usluga zračnog prijevoza unutar Zajednice) te (b) članka 16. i članka 52. stavka 1. Povelje Europske unije o temeljnim pravima [u daljnjem tekstu: Povelja], tumačiti na način da se njima isključivo i taksativno utvrđuju rokovi i uvjeti za dodjelu slotova u zračnim lukama koje su određene kao ‚koordinirane’, zbog čega im se protive nacionalne regulatorne odredbe kojima se:
–        s jedne strane, iz dodjele slotova isključuje kategorija zračnih prijevoznika koji u cijelosti prometuju prema pravilima VFR-a (Visual Flights Rules (pravila vizualnog letenja)),
–        s druge strane, proširuje primjena sustava dodjele slotova na zračne luke koje su klasificirane kao ‚regulirane’?
2.      Ili, suprotno tomu, navedene odredbe Uredbe br. 95/93, sagledavane među ostalim u vezi s uvodnom izjavom 5. Uredbe br. 793/2004 (u skladu s kojom ‚specifične aktivnosti’ ne moraju podlijegati pravilima za dodjelu vremenskih slotova ako to nije potrebno) i odredbom članka 19. stavka 1. Uredbe br. 1008/2008 (u kojoj se navodi da se mogu donijeti i ‚nacionalna’ pravila za dodjelu slotova, treba tumačiti na način da se njima državama članicama dodjeljuje pravo da specificiraju odredbe te uredbe na način da
–        s jedne strane, zabrane dodjelu slotova kategoriji zračnih prijevoznika koji u cijelosti prometuju prema pravilima VFR-a,
–        s druge strane, prošire primjenu sustava dodjele slotova na zračne luke koje su klasificirane kao ‚regulirane’?”
III. Postupak pred Sudom
23.      Tajništvo Suda zaprimilo je zahtjev za prethodnu odluku 19. veljače 2025.
24.      Pisana očitovanja podnijeli su I Fly, Cycladesair Aviation i Greenair Aviation (sva tri društva zajedno), Fraport, talijanska i grčka vlada te Europska komisija.
25.      Sud je odlučio da nije potrebno održati raspravu.
IV.    Ocjena
A.      Uvodna razmatranja
26.      Radi boljeg razumijevanja spora, potrebno je ukratko iznijeti nekoliko uvodnih razmatranja.
1.      Organizacija zračnih luka
27.      U Worldwide Airport Slot Guidelinesu (Svjetske smjernice za slotove u zračnim lukama) koje je odobrio International Air Transport Association (IATA)(10) utvrđuju se tri razine zračnih luka, ovisno o njihovu zakrčenju. Svaka razina ima drukčiji sustav raspodjele infrastrukturnog kapaciteta za slijetanje i uzlijetanje među zračnim prijevoznicima korisnicima zračne luke:
–        Razina 1. Nije nužna dodjela slotova ni koordiniranje.
–        Razina 2. Postoji „regulator” koji preporučuje redove letenja.
–        Razina 3. Nužno je da „koordinator” dodijeli slotove.
28.      Pravom Unije ne regulira se dodjela slotova u zračnim lukama razine 1 (zračne luke „koje nemaju dodijeljen status”, kako ih se naziva u Uredbi br. 95/93). Te se zračne luke uređuju općim zakonodavstvom o civilnom zrakoplovstvu svake države i međunarodnim smjernicama(11).
29.      Suprotno tomu, Uredba br. 95/93 sadržava sustav dodjele slotova u zračnim lukama razine 3 („koordinirane zračne luke”) i sustav dobrovoljne suradnje u okviru pristupa infrastrukturi zračnih luka razine 2 („regulirane zračne luke”) unutar Unije.
2.      Koordinacija zračnih luka
30.      U članku 3. Uredbe 95/93 navode se uvjeti koordinacije zračnih luka:
–        Stavkom 1. predviđa se obveza određivanja zračne luke kao koordinirane ako su ispunjeni uvjeti iz tog članka.
–        U skladu sa stavkom 3., država članica treba detaljno analizirati kapacitet zračne luke ako to smatra potrebnim, ili po pisanom zahtjevu zračnih prijevoznika koji predstavljaju više od polovice operacija u toj zračnoj luci ili tijela za upravljanje zračnom lukom, „kad se smatra da je kapacitet nedovoljan za stvarne ili planirane operacije u određenim razdobljima”. Komisija također može zatražiti od države članice da provede tu analizu.
–        U stavku 5. utvrđuju se uvjeti na temelju kojih zračnu luku treba proglasiti koordiniranom zbog problema s kapacitetom.
3.      Sustav dodjele slotova
31.      Člankom 8. Uredbe br. 95/93 propisuje se postupak dodjele slotova. Oni se dodjeljuju iz baze slotova zračnim prijevoznicima koji su podnijeli zahtjev, kao dopuštenje za korištenje infrastrukture zračne luke u svrhu slijetanja ili uzlijetanja u razdoblju reda letenja za koje su ti slotovi zatraženi. Baze slotova uređuju se člankom 10. te uredbe(12).
4.      Formulacija zahtjeva za prethodnu odluku
32.      Slažem se s Komisijom i grčkom vladom da se dvama prethodnim pitanjima zapravo postavlja isto pitanje, koje je u prvom formulirano negativno, a u drugom pozitivno. To se pitanje zapravo odnosi na dva različita problema:
–        Kao prvo, raspolažu li države članice, u okviru primjene Uredbe br. 95/93 i Uredbe br. 1008/2008, marginom prosudbe koja im omogućuje da isključe letove VFR iz dodjele slotova u koordiniranim zračnim lukama.
–        Kao drugo, mogu li države članice primijeniti zajednička pravna pravila o dodjeli slotova na regulirane zračne luke.
B.      Letovi VFR u koordiniranim zračnim lukama
33.      Symvoulio tis Epikrateias (Državno vijeće) u načelu želi prihvatiti zahtjev prijevoznikâ tužiteljâ da se isključenje letova VFR u koordiniranim zračnim lukama proglasi ništavim. Međutim, priznaje da postoje razlozi za dvojbu, barem u pogledu toga da je ta teza očita.
34.      Iznosi sljedeće rasuđivanje:
–        U načelu, dodjela slotova u koordiniranim zračnim lukama sustavno se i iscrpno uređuje Uredbom br. 95/93. Tom se uredbom uspostavlja sustav dodjele u koordiniranim zračnim lukama, pri čemu se državama članicama ne dopušta da dodaju iznimke niti da ga dopune.
–        Uredbom br. 95/93 iz njezina se područja primjene ne isključuju letovi VFR. Nadležna tijela stoga nemaju ovlast za donošenje nacionalnih mjera u području dodjele slotova za tu kategoriju letova.
–        Opće isključenje letova VFR utvrđeno grčkim nacionalnim propisom, koje se temelji na tehničkim obilježjima leta, moglo bi biti protivno načelima nepristranosti, transparentnosti i nediskriminacije kojima se, u skladu s drugom uvodnom izjavom Uredbe br. 95/93 uređuje pravo Unije u području pristupa infrastrukturi zračnih luka.
–        Stoga valja poništiti članak 2. stavak 2. točku (a) sporne odluke u dijelu u kojem se njome zračne prijevoznike koji su operatori letova koji se u cijelosti obavljaju prema pravilima VFR-a isključuje iz dodjele slotova u nacionalnim koordiniranim zračnim lukama.
–        Međutim, u nedostatku odluke Suda o tom pitanju, postoje dvojbe u pogledu mogućnosti da države članice konkretnijim odredbama o dodjeli slotova u koordiniranim zračnim lukama odrede nacionalne mjere za provedbu Uredbe br. 95/93.
1.      Iznimke od dodjele slotova u koordiniranim zračnim lukama
35.      Prijevoznici tužitelji tvrde da definicija koordinirane zračne luke (članak 2. točka (g) Uredbe br. 95/93) podrazumijeva da svaki zračni prijevoznik koji ima dozvolu za letenje ima pravo na dodjelu slotova.
36.      Točno je da je dodjela slota u načelu nužna za slijetanje u koordiniranu zračnu luku jer je „[u] koordiniranim zračnim lukama pristup zračnih prijevoznika […] moguć samo ako je dodijeljen slot”(13).
37.      Tu pretpostavku potvrđuje članak 2. točka (g) Uredbe br. 95/93, u kojem se definicija koordinirane zračne luke povezuje sa slotovima dodijeljenima u svrhu uzlijetanja ili slijetanja zrakoplova(14).
38.      Međutim, člankom 2. točkom (g) Uredbe br. 95/93 predviđa se mogućnost da dodjela slotova nije nužna za obavljanje „državnih letova, nužnih slijetanja i humanitarnih letova”. Prijevoznici tužitelji i grčka vlada ne slažu se u pogledu dosega tih iznimki: je li riječ o taksativnom ili samo indikativnom popisu?
39.      Prema mojem mišljenju, iznimke iz članka 2. točke (g) Uredbe br. 95/93 odnose se na posebne situacije u kojima je nužno prioritetno postupanje. Ako bi se priznalo da je riječ o netaksativnom popisu (što bi se moglo zaključiti iz uvodne izjave 5. Uredbe br. 793/2004)(15), on bi se mogao proširiti samo na letove s obilježjima sličnima onima koja se navode u toj odredbi.
40.      To nije slučaj s letovima VFR, koje prijevoznici tužitelji žele obavljati redovno i planirano. S obzirom na njihova obilježja, ti letovi čak ni po analogiji nisu obuhvaćeni prilično izvanrednim slučajevima u kojima se člankom 2. točkom (g) Uredbe br. 95/93 dopušta slijetanje ili uzlijetanje u koordiniranoj zračnoj luci, a da prethodno nije ishođen slot.
2.      Ovlast država članica da dopune propis iz Uredbe br. 95/93
41.      Kao što to navodi Komisija(16), u Uredbi br. 95/93 ne pravi se nikakva razlika između slotova za letove VFR i slotova za letove IFR. Ni definicija „slota” (članak 2. točka (a)) ni definicija „koordinirane zračne luke” (članak 2. točka (g)), kao ni definicija „zračnog prijevoznika” (članak 2. točka (f)) niti bilo koja druga definicija iz pravnih pravila te uredbe ne sadržavaju nikakve razlike u tom pogledu.
42.      Na temelju te pretpostavke, raspolažu li države članice marginom prosudbe za dopunu propisa iz Uredbe br. 95/93 do te mjere da isključe letove VFR iz dodjele slotova?
43.      Sud je općenito priznao da države članice mogu „donositi mjere za provedbu uredbe ako se njima ne priječi njezina izravna primjenjivost, ne prikriva njezina narav pravnog akta Unije i ako se njima precizira provođenje diskrecijske ovlasti koja im je dodijeljena tom uredbom, ostajući istodobno u okvirima njezinih odredaba”(17).
44.      Stoga, „[u]pućujući upravo na relevantne odredbe predmetne uredbe, tumačene s obzirom na njezine ciljeve, valja odrediti zabranjuju li one, nameću ili omogućuju državama članicama da obustave određene mjere primjene te je li, osobito u posljednjem slučaju, predmetna mjera unutar okvira diskrecijske ovlasti koja je priznata svakoj državi članici”(18).
45.      Uredbom br. 95/93, nakon njezine izmjene Uredbom br. 793/2004, sustavu se nastoji pridati određenu fleksibilnost, a to se ističe u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 5. potonje uredbe. U skladu s tom uvodnom izjavom, „[s]pecifične aktivnosti kao letovi helikopterom ne podliježu dodjeli pravila za vremenski slot gdje ista nisu potrebna”.
46.      Isto tako, više pravnih pravila uvedenih Uredbom br. 95/93 ovlašćuju države članice da prilagode sustav dodjele slotova:
–        njezinim člankom 8., koji se odnosi na „Postupak dodjele slotova”, u njegovu stavku 5. navodi se da je „[k]oordinator […] dužan uzeti u obzir dodatna pravila i smjernice koje je odredila industrija zračnog prometa diljem svijeta ili Zajednice, te lokalne smjernice koje je koordinacijski odbor predložio, a prihvatila država članica ili drugo nadležno tijelo odgovorno za tu zračnu luku, uz uvjet da ta pravila i smjernice ne utječu na nezavisan status koordinatora, da su usklađene s pravom Zajednice i imaju kao cilj unaprijediti učinkovitost korištenja kapaciteta zračne luke”(19).
–        Na izradu lokalnih smjernica upućuje se u članku 5. stavku 1. točki (a) kad se, među zadaćama koordinacijskog odbora, navodi „davanje prijedloga ili savjeta koordinatoru slotova i/ili državi članici o: […] lokalnim uputama za dodjelu slotova […] kako je predviđeno u članku 8. stavku 5.”(20).
–        U skladu s člankom 5. stavkom 3., „[…] [s]vaki član koordinacijskog odbora može predložiti lokalne smjernice predviđene člankom 8. stavkom 5. Na zahtjev koordinatora slotova, koordinacijski odbor treba raspravljati o predloženim lokalnim smjernicama za dodjelu slotova […]. Odbor predaje dotičnoj državi članici izvješće o raspravi s naznakom odgovarajuće pozicije koju je odbor zauzeo”(21).
47.      Upućivanje na lokalne smjernice o dodjeli slotova pokazuje da tijela svake države članice, upravo zato što bolje poznaju posebnosti svojih zračnih luka, mogu uvesti prilagodbe u sustav dodjele tih slotova.
48.      Drugi dokaz fleksibilnosti u okviru dodjele slotova nalazi se u Uredbi br. 1008/2008. Nakon što se u njezinu članku 15. stavku 1. utvrđuje pravo „[z]račnih prijevozni[ka] Zajednice […] na obavljanje djelatnosti zračnog prijevoza unutar Zajednice”, člankom 19. stavkom 1. utvrđuje se da „[k]orištenje prava prometovanja podliježe objavljenim operativnim propisima Zajednice, nacionalnim, regionalnim ili lokalnim operativnim propisima koji se odnose na sigurnost, osiguranje, zaštitu okoliša i dodjelu slotova”(22).
49.      Tekst prethodno navedenih odredbi stoga upućuje na to da se uredbama br. 95/93 i br. 1008/2008 države članice ovlašćuje da nacionalnim ili lokalnim pravnim pravilima dopune propise Unije u području dodjele slotova u koordiniranim zračnim lukama.
50.      Međutim, ta ovlast dodijeljena državama članicama uvjetuje se određenim ograničenjima. Na njih se upućuje u članku 8. stavku 5. Uredbe br. 95/93: koordinator uzima u obzir lokalne smjernice „uz uvjet da t[e] […] smjernice ne utječu na nezavisan status koordinatora, da su usklađene s pravom Zajednice i imaju kao cilj unaprijediti učinkovitost korištenja kapaciteta zračne luke”.
51.      U tom kontekstu, pozivanje na članak 16. Povelje nije osnovano(23). Sloboda poduzetništva (koja se uostalom može ograničiti u skladu s člankom 52. stavkom 1. same Povelje) ne povređuje se ako nadležna tijela prilikom uređivanja pravnog sustava korištenja javne infrastrukture kao što su zračne luke donesu objektivne kriterije koji se na isti način primjenjuju na sve operatore, a kojima se uspostavlja okvir za djelovanje koji vrijedi unutar tog sustava. Sporna odluka ne utječe na slobodu zračnih prijevoznika da donesu vlastite odluke ili primijene svoju poduzetničku politiku u tom okviru.
a)      Priroda sporne odluke
52.      Je li sporna odluka, u dijelu u kojem se njome letove VFR isključuje iz dodjele slotova u koordiniranim zračnim lukama, obuhvaćena kategorijom „parametar koordiniranja” ili nacionalnim pravnim pravilom kojim se dopunjuje Uredba br. 95/93?
53.      Komisija smatra da bi se isključenje letova VFR moglo smatrati jednim od parametara koordiniranja predviđenih člankom 6. Uredbe br. 95/93. Stavkom 1. tog članka nalaže se državama članicama da poduzmu potrebne mjere kako bi osigurale da se u koordiniranim zračnim lukama „dva puta godišnje utvrđuj[u] parametr[i] koordiniranja za dodjelu slotova vodeći računa o svim relevantnim tehničkim, operativnim ograničenjima te ograničenjima vezanim uz specifično okruženje […]”.
54.      Međutim, smatram da se u spornoj odluci, umjesto da se oslanja na tehnička, operativna ograničenjima ili ograničenja vezana uz specifično okruženje koja bi služila za individualiziranje „parametra koordiniranja”, slijedi drukčija logika. Njezinim se člankom 2. općenito te za sve grčke koordinirane zračne luke uređuje isključenje letova VFR iz dodjele slotova, pri čemu se to opravdava (kao što ću to objasniti u nastavku) nesigurnošću da će se u okviru tih letova poštovati dodijeljeni redovi letenja u slučaju nepovoljnih uvjeta vidljivosti ili meteoroloških uvjeta.
55.      Prema mojem mišljenju, s obzirom na taj kontekst, sporna odluka:
–        Ponavljam, nije potrkijepljena postojanjem „relevantni[h] tehnički[h], operativni[h] ograničenj[a] te ograničenj[a] vezani[h] uz specifično okruženje” na koja se odnosi članak 6. stavak 1. Uredbe br. 95/93.
–        Nije u skladu s definicijom iz članka 2. točke (m) Uredbe br. 95/93, kojom se „koordinacijske parametre” povezuje s iskazivanjem, u operativnom smislu, raspoloživog kapaciteta u nekoj zračnoj luci.
–        Umjesto toga, može se kvalificirati kao nacionalno pravno pravilo doneseno na temelju ovlasti iz članka 19. stavka 1. Uredbe br. 1008/2008, koju sam prethodno naveo. Na temelju te odredbe, korištenje prava prometovanja podliježe objavljenim operativnim propisima Zajednice, nacionalnim, regionalnim ili lokalnim operativnim propisima koji se odnose na, među ostalim, dodjelu slotova.
56.      Na sudu koji je uputio zahtjev je da ocijeni je li, kao što se to čini logičnim, sporna odluka nadređena lokalnim smjernicama grčkih zračnih luka i je li stoga obvezujuća za njih.
57.      U slučaju potvrde da su lokalne smjernice podređene spornoj odluci, koordinator ih mora uzeti u obzir, u skladu s člankom 8. stavkom 5. Uredbe br. 95/93. Sud koji je uputio zahtjev može pak razjasniti jesu li lokalne smjernice u kojima se preuzima nacionalno pravilo u skladu s pravom Unije i je li njihov cilj učinkovitije korištenje kapaciteta zračne luke.
b)      Osnova za ograničenje letova VFR
58.      Na temelju pretpostavke da se Uredbom br. 1008/2008 grčku državu načelno ovlašćuje za donošenje sporne odluke, valja razjasniti jesu li ograničenja dodjele slotova za letove VFR, kako su navedena u toj odluci, opravdana.
59.      Prema mišljenju grčke Agencije za civilno zrakoplovstvo:
–        Uključivanje letova VFR u sustav dodjele slotova u koordiniranoj ili reguliranoj zračnoj luci dovodi do narušavanja urednog funkcioniranja zračne luke te do obavljanja letova IFR s dodijeljenim slotovima.
–        Letovi VFR, koji se obavljaju na temelju vizualnog kontakta koji pilot ima s tlom, izloženi su većem riziku od kašnjenja ili otkazivanja zbog nepovoljnih meteoroloških uvjeta ili uvjeta vidljivosti.
–        Svako kašnjenje ili otkazivanje letova VFR utječe na obavljanje letova IFR u fazama slijetanja, parkiranja i uzlijetanja, što dovodi do toga da zračni prijevoznici koji posjeduju instrumente za letenje ne mogu poštovati redove letenja predviđene u slotovima koji su im dodijeljeni.
–        U svakom slučaju, obavljanje letova VFR i dalje je moguće u skladu s Fraportovim priručnikom PPR(24): 14 dana prije datuma planiranog leta, zračni prijevoznik može tijelu za upravljanje koordiniranom zračnom lukom podnijeti zahtjev za upotrebu njezine infrastrukture kad su meteorološke prognoze sigurne.
60.      Većina sudionika u prethodnom postupku slaže se da je isključenje letova VFR iz dodjele slotova u koordiniranim grčkim zračnim lukama posljedica činjenice da ti letovi zahtijevaju dobre meteorološke uvjete. Mnogo je vjerojatnije da će se letovi VFR, u usporedbi s letovima IFR, morati odgoditi ili otkazati zbog nastalih promjena koje onemogućuju sigurno obavljanje tih letova.
61.      Kašnjenje ili otkazivanje letova narušava uredno funkcioniranje zračne luke, što dovodi do zakrčenja same zračne luke i njezina zračnog prostora, kao i do kašnjenja u slijetanju i uzlijetanju drugih letova, čime se u konačnici ograničava raspoloživi operativni kapacitet zračne luke.
62.      Konkretno, grčka vlada(25) podržava opravdanost različitog postupanja s letovima VFR u odnosu na letove IFR iz pravila SERA.5005 koje je uneseno u odjeljak 5. Priloga 1. Provedbenoj uredbi br. 923/2012 („Vizualni meteorološki uvjeti, pravila vizualnog letenja, pravila specijalnog leta VFR i instrumentalnog letenja”). Tim se pravilom utvrđuju usklađena pravna pravila za vizualno letenje, osobito u pogledu minimalne vidljivosti i udaljenosti od minimuma oblaka, ograničenjâ zbog meteoroloških uvjeta te posebnih ograničenja za noćne letove.
63.      Naime, sve upućuje na to da mogu postojati razlozi koji opravdavaju mjeru kao što je ona donesena u spornoj odluci. Komisija pravilno naglašava da je u zakrčenim zračnim lukama (odnosno u koordiniranim zračnim lukama s manjkom kapaciteta koje ne mogu prihvatiti sve zahtjeve za korištenje slotova) ključno da se kapacitet zračne luke iskoristi na najučinkovitiji mogući način. Budući da letovi VFR uvelike ovise o meteorološkim uvjetima i uvjetima vidljivosti, vjerojatnost kašnjenja ili otkazivanja leta znatno je veća nego u slučaju letova IFR. U istom smislu, dodjela slotova za letove VFR mogla bi ugroziti učinkovito korištenje koordiniranih zračnih luka, na štetu letova IFR(26).
64.      Međutim, na sudu koji je uputio zahtjev, koji raspolaže svim relevantnim podacima, jest da ocijeni je li, zbog okolnosti zračnih luka u kojima su prijevoznici tužitelji zatražili dodjelu slotova, ograničenje predviđeno u spornoj odluci opravdano razlozima u općem interesu i proporcionalno cilju koji se nastoji postići.
65.      Naposljetku, valja istaknuti da se spornom odlukom ne utvrđuje apsolutna prepreka tomu da letovi VFR budu dostupni u grčkim koordiniranim zračnim lukama, s obzirom na to da se njome u tu svrhu pruža mogućnost podnošenja zahtjeva za izdavanje prethodnog odobrenja, odnosno nudi se rješenje koje je alternativno dodjeli slotova(27).
66.      Točno je da je riječ o mehanizmu kojim se ne zadovoljavaju komercijalni interesi prijevoznika tužitelja(28), ali njegovu usklađenost s kriterijima proporcionalnosti treba ocijeniti sud koji je uputio zahtjev. Bit će potrebno uspostaviti ravnotežu između prava tih prijevoznika na pružanje usluga zračnog prijevoza uz upotrebu zakrčene infrastrukture zračnih luka (koordiniranih zračnih luka) i očuvanja najboljih uvjeta za učinkovit pristup toj infrastrukturi.
C.      Letovi VFR u reguliranim zračnim lukama
67.      Drugi dio dvaju prethodnih pitanja odnosi se na mogućnost proširenja sustava dodjele slotova na regulirane zračne luke.
68.      Sud koji je uputio zahtjev nastoji doznati može li Agencija za civilno zrakoplovstvo primijeniti sustav dodjele slotova i na regulirane zračne luke.
69.      Fraport ističe da, s obzirom na to da su prijevoznici tužitelji tvrdili da obavljaju letove samo između zračnih luka Hania, Rodos, Kitera, Kos, Mykonos, Santorini, Iraklion i Paros (koje su sve određene kao „koordinirane” zračne luke), na njih ne utječe zabrana ishođenja slotova u reguliranim zračnim lukama.
70.      Točno je da se na prvi pogled taj dio pitanja čini hipotetskim, s obzirom na to da su prijevoznici tužitelji izrazili interes da im se dodijeli kapacitet za korištenje infrastrukture koordiniranih zračnih luka.
71.      Međutim, ograničavanjem mogućnosti prijevoznika tužitelja da obavljaju redovne komercijalne letove u okviru kojih se slijeće ili uzlijeće u reguliranim zračnim lukama mogla bi se spriječiti svaka mogućnost pristupa tim zračnim lukama kao rješenje za poteškoće u korištenju koordiniranih zračnih luka. U tom pogledu ti prijevoznici imaju aktivnu procesnu legitimaciju za pobijanje sustava koji se primjenjuje na regulirane zračne luke, što je zahtjev na koji treba odgovoriti sud koji je uputio zahtjev(29).
72.      Analiza koju sam proveo u pogledu isključivanja letova VFR u koordiniranim zračnim lukama primjenjuje se samo na tu vrstu zračnih luka. Situacija s reguliranim zračnim lukama znatno je drukčija.
73.      U članku 2. točki (i) Uredbe br. 95/93 navode se osnovna obilježja reguliranih zračnih luka: takvom se smatra zračna luka u kojoj postoji mogućnost „zakrčenja u nekim dijelovima dana, tjedna ili godine, koje se može riješiti dragovoljnom suradnjom između zračnih prijevoznika i u kojoj je imenovan jedan regulator koji bi usklađivao operacije zračnih prijevoznika koji prometuju ili namjeravaju prometovati u toj zračnoj luci”.
74.      Postoje elementi koji opravdavaju različito postupanje prema reguliranim zračnim lukama u odnosu na koordinirane zračne luke:
–        Kapacitet zračne luke. U koordiniranim zračnim lukama, njihov je kapacitet zakrčen ili vrlo blizu svojem ograničenju. U reguliranim zračnim lukama postoji privremeno zakrčenje, s trenucima u kojima je potražnja velika, ali se njome može upravljati.
–        Odgovorno tijelo. U koordiniranim zračnim lukama, „isključivo je koordinator slotova osoba odgovorna za dodjelu slotova”(30). U reguliranim zračnim lukama tu ulogu ima regulator, koji je više usmjeren na posredovanje i čija je funkcija „savjetovati zračne prijevoznike i preporučiti im zamjenska vremena dolaska i/ili odlaska ako postoji vjerojatnost da će doći do zakrčenja”(31).
–        Planiranje. U koordiniranim zračnim lukama planiranje je strogo i zahtijeva dugoročna predviđanja(32). U reguliranim zračnim lukama ono je fleksibilnije te su moguće prilagodbe ovisno o potražnji.
–        Dodjela slotova. U koordiniranim zračnim lukama ona je obvezna (u načelu nije moguće obavljati letove bez prethodne dodjele slota). Suprotno tomu, u reguliranim zračnim lukama dodjela nije potrebna jer je korištenje infrastrukture zračne luke fleksibilno, a redovi letenja mogu se lakše izmijeniti(33).
–        Zahtjev za provedbu operacija i njihovo potvrđivanje. U koordiniranim zračnim lukama, u svrhu dodjele slotova potrebno je podnijeti službeni zahtjev u određenim razdobljima, a koordinator te slotove mora dodijeliti i potvrditi. U reguliranim zračnim lukama, zračni prijevoznik obavješćuje samo o previđenom redu letenja, a regulator predlaže prilagodbe kako bi se izbjeglo zakrčenje(34).
75.      Te razlike, koje su same po sebi relevantne, opravdavaju različito postupanje prema jednoj i drugoj kategoriji zračnih luka.
76.      U svakom slučaju, ključno je da se pravnim sustavom koji se u biti uspostavlja člancima 5. i 8. Uredbe br. 95/93 te člankom 19. Uredbe br. 1008/2008 državama članicama dodjeljuje regulatorna ovlast za donošenje nacionalnih pravnih pravila i lokalnih smjernica samo u pogledu koordiniranih zračnih luka.
77.      Sama grčka vlada izričito priznaje da, u skladu s člankom 2. točkama (g) i (i) Uredbe br. 95/93, države članice ne raspolažu marginom prosudbe za to da se sustav dodjele slotova koji se primjenjuje na koordinirane zračne luke proširi na regulirane zračne luke(35).
78.      U istom smislu, Komisija tvrdi da se Uredbom br. 95/93 ne predviđa mogućnost da se primjena sustava dodjele slotova proširi na regulirane zračne luke. U potonjoj kategoriji zračnih luka prevladava dobrovoljna suradnja među zračnim prijevoznicima, po potrebi uz pomoć regulatora(36).
79.      Slažem se sa stajalištem Komisije i grčke vlade. Slijedom toga, odlukom poput sporne prekoračuju se ograničenja koja je zakonodavac Unije utvrdio u pogledu mogućnosti da države članice dopune propis Unije koji se odnosi na regulirane zračne luke.
V.      Zaključak
80.      S obzirom na prethodno navedeno, predlažem Sudu da Symvouliju tis Epikrateias (Državno vijeće, Grčka) odgovori na sljedeći način:
„Članak 2. točke (a), (g) i (i), članke 3., 4., 6., 8. i 10. te članak 14. stavak 1. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 95/93 od 18. siječnja 1993. o zajedničkim pravilima za dodjelu slotova u zračnim lukama Zajednice, kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 793/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004., kao i članak 19. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici
treba tumačiti na način da se:
–        Njima državama članicama pruža mogućnost da donesu nacionalna pravna pravila i lokalne smjernice kojima se dopunjuju odredbe Unije o dodjeli slotova u koordiniranim zračnim lukama, osobito tako da se iz dodjele slotova isključe zračni prijevoznici koji izvode letove koji se u cijelosti obavljaju prema pravilima vizualnog letenja (Visual Flight Rules (VFR)).
–        Nacionalnim pravnim pravilima i lokalnim smjernicama kojima se dopunjuju odredbe Unije o dodjeli slotova u koordiniranim zračnim lukama moraju poštovati načela nepristranosti, transparentnosti, nediskriminacije i proporcionalnosti u pristupu infrastrukturi zračnih luka.
–        Nacionalnim pravnim pravilima i lokalnim smjernicama primjena sustava dodjele slotova za koordinirane zračne luke ne može se proširiti na regulirane zračne luke.”
1      Izvorni jezik: španjolski
2      „Slots”, u uobičajenom jeziku međunarodnog zrakoplovstva
3      Letovi na koje se primjenjuju pravila vizualnog letenja (Visual Flight Rules (VFR)) i letovi na koje se primjenjuju pravila instrumentalnog letenja (Instruments Flight Rules (IFR)) uređuju se odjeljkom 5. Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 923/2012 od 26. rujna 2012. o utvrđivanju zajedničkih pravila zračnog prometa i operativnih odredaba u vezi s uslugama i postupcima u zračnoj plovidbi te o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 1035/2011 i uredaba (EZ) br. 1265/2007, (EZ) br. 1794/2006, (EZ) br. 730/2006, (EZ) br. 1033/2006 i (EU) br. 255/2010 (SL 2012., L 281, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 7., svezak 19., str. 231.).
4      Uredba Vijeća od 18. siječnja 1993. o zajedničkim pravilima za dodjelu slotova u zračnim lukama Zajednice (SL 1993., L 14, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 7., svezak 18., str. 5.). Izmijenjena je, među ostalim, Uredbom (EZ) br. 793/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. (SL 2004., L 138, str. 50.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 7., svezak 17., str. 16.).
5      Uredba Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici (SL 2008., L 293, str. 3.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 7., svezak 8., str. 164.)
6      Pravna pravila donesena Odlukom br. 28893 ravnatelja Agencije za civilno zrakoplovstvo od 30. listopada 2023. (FEK B’ 6288/1.11.2023). U daljnjem tekstu: sporna odluka
7      Verzija stavka 1. koja je zamijenjena stavkom 1. Odluke br. 9329/12.3.2024 (FEK B’ 1784/19.3.2024) ravnatelja Agencije za civilno zrakoplovstvo.
8      Ethnikos Organismos Syntonismou Ptiseon (Nacionalno tijelo za koordinaciju letova, Grčka)
9      Fraport Perifereiaka Aerodromia tis Elladas A AE i Fraport Perifereiaka Aerodromia tis Elladas B AE. U daljnjem ću tekstu na oba upućivati pod skraćenim nazivom „Fraport”.
10      https://www.iata.org/contentassets/4ede2aabfcc14a55919e468054d714fe/wasg-edition-4-english-version.pdf. Dio 1. točke 3., 4. i 5. U daljnjem tekstu: Smjernice IATA-e
11      U skladu sa Smjernicama IATA-e (odjeljak 1. točka 3.2.1.), zračni prijevoznici mogu slobodno planirati svoje operacije pod uvjetom da poštuju obvezu obavješćivanja o svojim planovima operacija.
12      Na kraju svakog razdoblja dodjele u koordiniranim zračnim lukama, neiskorišteni slotovi sakupljaju se u bazu slotova. Ti se slotovi preraspodjeljuju tijekom sljedećeg razdoblja, pri čemu se poštuje prednost zračnih prijevoznika koji koriste barem 80 % svojih slotova („postojeći slotovi”), a najmanje polovina baze namjenjuje se novim operatorima. Ukratko, riječ je o mehanizmu koji omogućuje vraćanje i preraspodjelu neiskorištenih slotova kako bi se omogućila ravnoteža između djelotvornosti i otvaranja tržišnom natjecanju.
13      Uvodna izjava 15. Uredbe br. 793/2004
14      U skladu s tom odredbom, „koordinirana zračna luka” je svaka zračna luka u kojoj, „da bi mogao sletjeti ili uzletjeti, zračni prijevoznik ili bilo koji operator zrakoplova mora imati slot koji mu je dodijelio koordinator slotova […]”.
15      „Zračne luke s ozbiljnim manjkom kapaciteta trebaju se odrediti kao ‚koordinirane zračne luke’ na temelju objektivnih kriterija nakon provedbe analize kapaciteta. Na koordiniranim zračnim lukama zahtijeva se poštivanje detaljnih pravila radi osiguravanja načela transparentnosti, neutralnosti i nediskriminacije. Specifične aktivnosti kao letovi helikopterom ne podliježu dodjeli pravila za vremenski slot gdje ista nisu potrebna”.
16      Točka 17. Komisijinih pisanih očitovanja
17      Presuda od 30. ožujka 2017., Lingurár (C-315/16, EU:C:2017:244, t. 18. i navedena sudska praksa)
18      Ibidem, t. 19.
19      Moje isticanje
20      Moje isticanje
21      Moje isticanje
22      Moje isticanje
23      Odluka kojom se upućuje zahtjev za prethodnu odluku sadržava dva vrlo sažeta upućivanja na članak 16. Povelje te se u njoj ne objašnjava zašto bi ta odredba mogla utjecati na rješenje spora.
24      Člankom 2. stavkom 6. sporne odluke nudi se mogućnost za obavljanje zračnog prijevoza ad hoc.
25      Točke 28. do 30. pisanih očitovanja grčke vlade
26      Točke 27. i 28. Komisijinih pisanih očitovanja. Komisija podsjeća na to da, u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe br. 95/93, „u situaciji kad se ne mogu svi zahtjevi za dodjelom slotova riješiti na način koji zadovoljava zainteresirane zračne prijevoznike, prednost treba dati komercijalnim letovima, a posebno letovima uključenim u red letenja i programiranim neredovitim letovima. U slučaju konkurentnih zahtjeva unutar iste kategorije prometnih usluga, prednost treba dati onima koji prometuju tijekom cijele godine”.
27      Prema Komisijinu mišljenju, ta mogućnost koja je alternativna dodjeli slotova za letove VFR uvedena je i u drugoj državi članici (Austrija).
28      Tako to ističe sud koji je uputio zahtjev u točki 11. odluke kojom se upućuje zahtjev za prethodnu odluku, nakon što je utvrdio da razdoblje od 14 dana prije obavljanja leta nije dovoljno za potrebno planiranje redovnih letova. Dodaje da u svakom slučaju nije sigurno da će tijelo za upravljanje koordiniranom zračnom lukom prihvatiti odgovarajući zahtjev zračnog prijevoznika.
29      U točki 11. odluke kojom se upućuje zahtjev za prethodnu odluku sud koji je uputio zahtjev navodi da nemogućnost dodjele slotova za letove VFR radi usluge komercijalnog zračnog prijevoza putnika u grčkim koordiniranim ili reguliranim zračnim lukama uzrokuje zajedničku štetu prijevoznicima tužiteljima jer se time ugrožava provedba njihova poslovnog plana. Nedvosmisleno priznaje interes tih prijevoznika (i stoga njihovu aktivnu procesnu legitimaciju) za pobijanje sporne odluke u cijelosti.
30      Članak 4. stavak 5. Uredbe br. 95/93
31      U skladu s člankom 4. stavkom 6. Uredbe br. 95/93, „[r]egulator je dužan promatrati jesu li operacije zračnih prijevoznika u skladu s redovima letenja koji su im preporučeni” (moje isticanje).
32      Članak 6. stavak 1. Uredbe br. 95/93. U skladu s točkom 1.4.1. odjeljka 1. Smjernica IATA-e, zračne luke razine 2 su one u kojima postoji mogućnost zakrčenja u određenim razdobljima dana, tjedna ili sezone, koja se mogu riješiti usklađivanjem redova letenja koje međusobno dogovaraju zračni prijevoznici i regulator.
33      Članak 2. točke (g) i (i), članak 3., članak 8.a i članak 8.b Uredbe br. 95/93. U skladu s točkom 1.7.1. podtočkom (b) odjeljka 1. Smjernica IATA-e, slotovi se ne dodjeljuju u zračnoj luci razine 2.
34      Članak 4., članak 8., članak 8.a i članak 8.b Uredbe br. 95/93
35      Točka 52. pisanih očitovanja grčke vlade
36      Točka 38. Komisijinih pisanih očitovanja