62004CJ0311_SL
Stranke
Razlogi za odločitev
Izrek
Stranke
V zadevi C-311/04,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 234 ES, ki ga je vložilo Gerechtshof te Amsterdam (Nizozemska) z odločbo z dne 28. junija 2004, ki je prispela na Sodišče 22. julija 2004, v postopku
Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht BV
proti
Inspecteur van de Belastingdienst – Douanedistrict Rotterdam,
SODIŠČE (tretji senat),
v sestavi A. Rosas, predsednik senata, J. Malenovský (poročevalec), J.‑P. Puissochet, S. von Bahr in U. Lõhmus, sodniki,
generalna pravobranilka: J. Kokott,
sodni tajnik: R. Grass,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:
– za Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht BV A. Wolkers in E.H. Mennes, advocaten,
– za nizozemsko vlado S. Terstal, zastopnica,
– za Komisijo Evropskih skupnosti M. van Beek in X. Lewis, zastopnika,
po predstavitvi sklepnih predlogov generalne pravobranilke na obravnavi 6. oktobra 2005
izreka naslednjo
Sodbo
Razlogi za odločitev
1. Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša, po eni strani, na veljavnost dodatne opombe 1(f) poglavja 10, priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, str. 1), kot je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2388/2000 z dne 13. oktobra 2000 (UL L 264, str. 1, in popravek UL L 276, str. 92, v nadaljevanju: Uredba št. 2658/87). Po drugi strani se nanaša na razlago člena 220(2)(b), četrti pododstavek, Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, str. 1), kot je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2700/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2000 (UL L 311, str. 17, v nadaljevanju: Carinski zakonik Skupnosti).
2. Ta predlog je bil vložen v okviru spora med družbo Algemene Scheeps Agentuur Dordrecht BV (v nadaljevanju: ASAD) in Inspecteur van de Belastingdienst – Douanedistrict Rotterdam (carinski inšpektor za območje Rotterdama, v nadaljevanju: inšpektor) glede tarifne razvrstitve nekaterih partij riža.
Pravni okvir
Mednarodno pravo
3. Mednarodna konvencija o harmoniziranem sistemu poimenovanj in šifrskih oznak blaga (v nadaljevanju: HS), sklenjena v Bruslju 14. junija 1983, in njen Protokol o spremembah Konvencije z dne 24. junija 1986 (v nadaljevanju: Konvencija HS) sta bila v imenu Skupnosti odobrena s Sklepom Sveta 87/369/EGS z dne 7. aprila 1987 (UL L 198, str. 1).
4. Na podlagi člena 3(1) navedene konvencije se vsaka pogodbena stranka zavezuje, da so njene tarifne nomenklature in statistični podatki v skladu s HS, da uporablja vse tarifne številke in podštevilke le-te, brez dodajanja ali spreminjanja, kot tudi oznake, ki sem spadajo, in da sledi pravilu za naštevanje navedenega sistema. Vsaka pogodbena stranka se prav tako zavezuje, da uporablja splošna pravila za razlago HS in vse opombe oddelkov, poglavij in podštevilk HS in da ne spreminja njihovega obsega.
5. Svet za carinsko sodelovanje, ki je postal Svetovna carinska organizacija (v nadaljevanju: SCO), uveden z mednarodno konvencijo za ustanovitev navedenega sveta, podpisano v Bruslju 15. decembra 1950, odobri, pod pogoji, določenimi v členu 8 Konvencije o HS, pojasnjevalne opombe HS, ki jih je sprejel odbor HS, določen v členu 6 le-te.
6. Nomenklatura v prilogi h Konvenciji HS obsega oddelek II z naslovom „Rastlinski proizvodi“, ki obsega predvsem poglavje 10 z naslovom „Žita“. V tem poglavju je predvsem tarifna številka 10.06 z naslovom „Riž“. Tarifne podštevilke so določene pod naslednjimi oznakami: 1006.10 „Neoluščeni riž (riž v luski ali surov)“, 1006.20 „Oluščeni nebrušeni (rjavi) riž “, 1006.30 „Riž, manj brušen ali dobro brušen, tudi poliran ali glaziran“, 1006.40 „Lomljeni riž“.
7. Na podlagi pojasnila SCO glede navedene tarifne številke 10.06 ta tarifna številka pokriva predvsem:
„1.	Riž v luski (neoluščeni riž ali surovi riž) je riž, katerega zrna so še tesno obdana z lupino.
2.	Oluščeni riž (tovorni riž ali rjavi riž) je riž, s katerega je bila z napravami, imenovanimi luščilci, odstranjena samo zunanja lupina, vendar še ohrani svoje osemenje (perikarp). Tovorni riž skoraj vedno vsebuje majhno količino neoluščenega riža.
3.	Manj brušeni riž je riž s celimi zrni, katerih osemenje je bilo deloma odstranjeno.
4.	Dobro brušeni riž je riž v celih zrnih, s katerih je bilo odstranjeno osemenje v napravah, imenovanih stožci za brušenje
[…]“.
Pravo Skupnosti
– Kombinirana nomenklatura
8. Uredba št. 2658/87 je uvedla, tako za potrebe skupne carinske tarife (v nadaljevanju: SCT) kot za potrebe statistike zunanje trgovine Skupnosti, nomenklaturo blaga, imenovano „kombinirana nomenklatura“ (v nadaljevanju: KN), ki temelji na HS, po katerem povzema šestmestne številke in podštevilke, njej lastni sta le sedma in osma številka, ki označujeta pododdelke.
9. Oblika KN, ki je veljala v času dejstev v glavni stvari, je v prilogi I k Uredbi št. 2388/2000. Drugi del te priloge obsega oddelek II z naslovom „Rastlinski proizvodi“. Ta oddelek obsega predvsem poglavje 10 z naslovom „Žita“. V tem poglavju je tarifna številka 1006 z naslovom „Riž“, ki obsega predvsem te tarifne podštevilke:
„[...]
>lt>1
[…]“
10. To poglavje 10 obsega dodatno opombo (v nadaljevanju: sporna dodatna opomba), po kateri izraz pomeni:
„(d)	‚neoluščeni riž‘, ki je po luščenju obdržal lupino;
(e)	‚oluščeni nebrušeni riž‘ na podlagi tarifne podštevilke […] 1006 20 98 […] pomeni riž, s katerega je bila odstranjena le zunanja luska. Sem sodi riž, ki ga komercialno poimenujemo […] ‚tovorni riž‘ […];
(f)	‚manj brušeni riž‘ na podlagi tarifne podštevilke […] 1006 30 48 pomeni riž, s katerega so bili odstranjeni zunanja luska, del kalčka in celotno ali delno osemenje, vendar so bile ohranjene notranje plasti osemenja […];
(g)	‚dobro brušeni riž‘ na podlagi tarifne podštevilke […] 1006 30 98 pomeni riž, s katerega so bili odstranjeni zunanja luska, celotno zunanje in notranje osemenje, celoten kalček v primeru dolgo- in srednjezrnatega riža in vsaj del le-tega v primeru okroglozrnatega riža […]“.
11. Na podlagi dodatne opombe 2 poglavja 10 KN se stopnje dajatve za mešanice iz tega poglavja določajo, kot sledi:
„(a)	pri mešanicah, v katerih je ena izmed sestavin prisotna v višini najmanj 90 mas %, se uporabi stopnja, ki velja za to sestavino;
(b)	pri drugih mešanicah pa se uporabi stopnja tiste sestavine, ki ima najvišjo uvozno dajatev.“
– Carinski zakonik Skupnosti
12. Člen 217 Carinskega zakonika Skupnosti določa:
„1.	Vsak znesek uvoznih ali izvoznih dajatev, ki je posledica carinskega dolga – v nadaljevanju: ‚znesek dajatev‘ – morajo carinski organi, takoj ko so jim na voljo potrebni podatki, izračunati in vnesti v računovodske evidence ali kaktere druge ustrezne nosilce podatkov (vknjižba).
[...]“
13. Člen 220 Carinskega zakonika Skupnosti določa:
„1.	Če znesek dajatev, ki izhaja iz carinskega dolga, ni bil vknjižen v skladu s členoma 218 in 219 ali je bil vknjižen nižji znesek od zakonsko dolgovanega, se mora vknjižba zneska izterjevanih dajatev, ali preostalega izterjevanega zneska dajatev, opraviti v roku dveh dni, ki se šteje od dneva, ko carinski organi to ugotovijo in lahko izračunajo zakonsko dolgovani znesek ter določijo dolžnika (naknadna vknjižba). […]
2.	Razen v primerih iz drugega in tretjega pododstavka člena 217(1) se naknadna vknjižba ne opravi, če:
[…]
b)	znesek zakonsko dolgovanih dajatev ni bil vknjižen kot posledica napake carinskih organov, ki je oseba, zavezana plačilu, ni mogla ugotoviti ter je sama ravnala v dobri veri in v skladu z vsemi predpisi, določenimi z veljavno zakonodajo v zvezi s carinsko deklaracijo.
Če se preferencialni status blaga ugotovi na podlagi upravnega sodelovanja, v katero so vključeni organi tretje države, ki izdajo potrdilo, in se za to potrdilo izkaže, da je nepravilno, velja, da gre za napako, ki je ni bilo mogoče odkriti v smislu prvega pododstavka.
Izdaja nepravilnega potrdila kljub temu ne pomeni zmote, če so bili podlaga za potrdilo nepravilna dejstva, ki jih je predložil izvoznik, razen če je več kakor očitno, da so se organi, ki so ga izdali, zavedali ali bi se morali zavedati, da blago ni ustrezalo pogojem, ki so določeni za upravičeno st do preferencialne obravnave.
Zavezana oseba se lahko sklicuje, da je ravnala v dobri veri, če lahko dokaže, da je ob teh trgovinskih operacijah poskrbela, da so bili vsi pogoji za preferencialno obravnavo izpolnjeni
[…]“
Spor o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
14. ASAD je 10. avgusta 2001 kot carinski zastopnik pri nizozemski carinski službi predložil uvozno deklaracijo za pošiljko 1.134.500 kg riža, z navedbo „dolgozrnati manj brušeni riž, z razmerjem med dolžino in širino 3 ali več“. ASAD je tudi prijavil riž pod tarifno številko 1006 30 48 SCT, ki ustreza tisti, za manj brušeni riž.
15. Uvozna deklaracija navaja Arubo kot državo izvora. ASAD se je skliceval na preferencialno tarifo, ki velja za blago, našteto pod navedeno številko 1006 30 48 in ki prihaja iz Arube.
16. ASAD je priložil svoji deklaraciji tri potrdila o gibanju blaga EUR.1. Od teh treh potrdil so dve overili pristojni organi Arube. Opis blaga na teh potrdilih je bil naslednji: „tovorni riž iz ACP Guyana, ki je bil obdelan v Arubi, v skladu z določbami in s prilogo II k Odločbi Sveta 91/482/EGS z dne 25. julija 1991“.
17. Tem dokumentom sta bila priložena uvozno potrdilo „AGRIM“, za celotnih 3.694.000 kg dolgozrnatega manj brušenega riža, ki spada v tarifno številko 1006 30 48 SCT, in račun, ki je opisoval riž kot „dolgozrnat tovorni riž, ki je bil obdelan […]“.
18. Nizozemska carinska služba je odvzela vzorec blaga za analizo in obvestila ASAD, da je bilo preverjanje uvozne deklaracije odloženo do rezultatov analize.
19. Analize vzorcev so pokazale, da je bila partija riža sestavljena iz več kot polovice oluščenega riža, iz manj kot polovice manj brušenega riža in iz sledi predvsem neoluščenega riža. Ti rezultati naj bi bili pridobljeni ob upoštevanju, izhajajoč iz meril sporne dodatne opombe, da bi moral biti riž, ki mu je bil odstranjen del osemenja, vendar ne kalček, klasificiran kot oluščeni riž in ne kot manj brušeni riž. Na podlagi teh rezultatov je inšpektor razvrstil riž pod tarifno številko 1006 20 98 SCT, ki tako odstopa od tiste, ki je navedena v navedeni deklaraciji, in zaradi katere ASAD izgubi pravico do preferencialne tarife.
20. Na podlagi tega popravka je inšpektor 27. novembra 2001 naslovil na ASAD odredbo za plačilo carinskih dajatev v znesku 541.394,80 NLG (245.674,25 EUR).
21. Po neuspešni pritožbi je ASAD, ki spodbija storjeno spremembo razvrstitve, vložil tožbo pri Gerechtshof te Amsterdam. Predmet spora se nanaša na vprašanje, ali je bila upravičeno izdana odredba za plačilo in ne izračun carinskih dajatev kot takih.
22. To sodišče je poudarilo, da se zunaj Skupnosti uporablja pojasnjevalna opomba SCO za razlikovanje riža iz tarifne številke 1006.20 HS od riža iz tarifne številke 1006.30 HS. Glede na to, da sporna dodatna opomba uporablja dodatno merilo za razvrstitev manj brušenega riža, namreč odstranitev (po eni strani) kalčka iz zrna riža, je isto sodišče menilo, da je zakonodajalec Skupnosti uporabil drugo razmejitev med temi tarifnimi številkami. Ker je menilo, da bi se lahko zgodilo, da Skupnost ne bi poznala svojih mednarodnih obveznosti glede Konvencije o HS, se sprašuje o veljavnosti sporne dodatne opombe. Ob domnevi, da ta opomba ne bi bila razglašena za neveljavno, navedeno sodišče ugotavlja, da bi se ASAD upravičeno skliceval na člen 220(2)(b) Carinskega zakonika Skupnosti pri ugovoru zoper odredbo za plačilo, vendar dvomi, da se je ta družba potrudila, da bi si zagotovila, da bi bili spoštovani vsi pogoji za preferenčno obravnavo.
23. V teh okoliščinah je Gerechtshof te Amsterdam prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ti vprašanji:
„1.	Ali je (sporna) dodatna opomba […] veljavna, kolikor določa druge zahteve, kar zadeva pojem manj brušeni riž, kot tiste, ki jih določa pojasnjevalna opomba (od SCO) [...] v zvezi s tarifno številko 10.06 harmoniziranega sistema?
2.	Če je odgovor na prvo vprašanje pritrdilen, v okoliščinah, ko je zainteresirana oseba poznala (sporno) dodatno opombo ali bi jo morala poznati, ampak ni vedela, da je bila ta opomba veljavna, ali bi lahko vsaj podvomila o tem, ob upoštevanju različnega opisa v pojasnjevalni opombi (SCO) [...] v zvezi s tarifno številko 10.06 HS, ali se lahko sklicuje na svojo dobro vero glede člena 220(2), začetek in (b), četrti pododstavek, Carinskega zakonika Skupnosti [...]?“
Vprašanji za predhodno odločanje
Prvo vprašanje
24. Predložitveno sodišče s prvim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je sporna dodatna opomba neveljavna, kolikor definira manj brušeni riž, ki obsega element, v zvezi s kalčkom riževega zrna, na katerega se pojasnjevalna opomba HS ne sklicuje.
25. Najprej je treba opozoriti, da, v skladu z določbami člena 300(7) ES, Konvencija o HS zavezuje institucije Skupnosti. Ta se je na podlagi člena 3 navedene konvencije obvezala, da ne bo spreminjala obsega HS (glej v tem smislu sodbo z dne 28. marca 2000 v zadevi Holz Geenen, C-309/98, Recueil, str. I-1975, točka 13). Glede tega je ravno tako pomembno opozoriti, da primarnost mednarodnih sporazumov, ki jih je sklenila Skupnost glede besedil sekundarne zakonodaje Skupnosti (sodba z dne 10. januarja 2006 v zadevi IATA in ELFAA, C-344/04, ZOdl., str. II‑403, točka 35), narekuje, da je treba zadnje razlagati v največji možni meri v skladu s temi sporazumi (sodbi z dne 10. septembra 1996 v zadevi Komisija proti Nemčiji, C-61/94, Recueil, str. I-3989, točka 52, in z dne 1. aprila 2004 v zadevi Bellio F.lli, C-286/02, Recueil, str. I-3465, točka 33).
26. Med drugim iz ustaljene sodne prakse izhaja, da mora biti, v interesu pravne varnosti in lažjih nadzorov, odločilno merilo za tarifno razvrstitev blaga skrbno raziskano, na splošno, v njegovih značilnostih in objektivnih lastnostih, kot je opredeljeno z besedilom tarifne številke KN in opombami oddelka ali poglavja (glej predvsem sodbi z dne 16. septembra 2004 v zadevi DFDS, C-396/02, ZOdl., str. I-8439, točka 27, in z dne 15. septembra 2005 v zadevi Intermodal Transports, C-495/03, ZOdl. str. I‑8151, točka 47).
27. Pojasnjevalne opombe, ki jih je, kar zadeva KN, izdelala Komisija Evropskih skupnosti in, kar zadeva HS, izdelala SCO, pomembno prispevajo k razlagi obsega različnih tarifnih številk, ne da bi v vsakem primeru imele pravno zavezujočo moč (glej predvsem zgoraj navedeni sodbi DFDS, točka 28, in Intermodal Transports, točka 48).
28. Vsebina navedenih opomb KN mora biti torej v skladu z določbami le-te in ne more spreminjati obsega (glej predvsem sodbi z dne 9. februarja 1999 v zadevi ROSE Elektrotechnik, C-280/97, Recueil, str. I-689, točka 23; z dne 26. septembra 2000 v zadevi Eru Portuguesa, C-42/99, Recueil, str. I-7691, točka 20, in zgoraj navedeno sodbo Intermodal Transports, točka 48).
29. V tem primeru je treba ugotoviti, da so besedila opisov različnih vrst riža v tarifnih številkah in podštevilkah enaka v HS in v KN. Med drugim je gotovo, da sta definiciji neoluščenega riža in oluščenega riža pod d in e sporne dodatne opombe enaki definiciji v pojasnjevalni opombi HS. Tako je neoluščeni riž tisti, katerega zrna še imajo lupino. Oluščeni riž pa je tisti, ki mu je bila na podlagi prve obdelave odstranjena navedena lupina.
30. Kar zadeva tarifno podštevilko 1006 30, tako v HS kot v KN, ta pokriva riž, ki, podvržen dodatni obdelavi, postane manj brušeni riž ali dobro brušeni riž, tudi poliran ali glaziran. KN je tako v skladu s HS.
31. Vprašanje, ki ga je postavilo predložitveno sodišče, se vrača k preizkusu ali vsebina določb sporne dodatne opombe, glede tega da definira manj brušeni riž in dobro brušeni riž, spreminja obseg KN.
32. Glede na HS, katerega obseg je razjasnjen s pojasnjevalno opombo SCO, je manj brušeni riž tisti, katerega osemenje je bilo deloma odstranjeno, dobro brušeni riž pa je tisti, katerega osemenje je popolnoma odstranjeno. Sporna dodatna opomba definira pod f manj brušeni riž kot riž, s katerega so bili odstranjeni zunanja luska, del kalčka in celotno ali delno osemenje, vendar so bile ohranjene notranje plasti osemenja. Ista dodatna opomba pod g definira dobro brušeni riž kot riž, s katerega so bili odstranjeni zunanja luska, celotno zunanje in notranje osemenje, celoten kalček pri dolgo- in srednjezrnatem rižu in vsaj del le-tega pri okroglozrnatem rižu. Med pojasnjevalno opombo SCO in sporno dodatno opombo obstaja torej razhajanje v besedilu teh definicij, ki se nanaša na upoštevanje ali neupoštevanje odstranitve kalčka v definiciji manj brušenega riža.
33. Vendar ob upoštevanju objektivnih značilnosti riža, takih, ki izhajajo iz spisa, riž, ki mu je bil odstranjen del osemenja, ni več oluščeni riž glede na tarifno podštevilko 1006.20 HS, ker je bila temu, kot je navedeno v točki 29 te sodbe, odstranjena le lupina. Poleg tega, če na podlagi HS razred manj brušenih rižev združuje vse riže, ki jim je bil odstranjen del osemenja, potem manj brušeni riž, ki je definiran v sporni dodatni opombi pod f, ustreza temu merilu in zaradi tega navedena opomba sama po sebi ni v protislovju s HS.
34. Če je bilo treba sporno dodatno opombo kljub temu brati tako, kot da iz tarifne podštevilke 1006 30 izključuje riž, katerega del osemenja je bil odstranjen, kalček pa ne, bi bilo treba ugotoviti, da ta riž ne bi več mogel biti razvrščen v tarifno podštevilko 1006 20 KN. Taka razlaga bi torej odvzela temu rižu vsako možnost razvrstitve in tako tudi možnost omejitve obsega HS, katerega splošen namen je ravno določitev razporeditve za vsako blago. Pomembno je torej upoštevati pogoje, navedene v točki 25 te sodbe, na podlagi katerih je treba sekundarno zakonodajo razlagati glede na mednarodne sporazume, ki zavezujejo Skupnost na podlagi člena 300 (7) ES, naj razišče, ali obstaja druga razlaga sporne dodatne opombe, ki bi bila v skladu s HS.
35. Tako kot poudarja generalna pravobranilka v točki 42 sklepnih predlogov, izhaja iz primerjanja točk f in g sporne dodatne opombe, da se le-ta lahko bere tako, kot da se omejuje na natančno določitev s tega vidika, da delna odstranitev kalčka, pri dolgozrnatem rižu, ne zadostuje za razvrstitev tega riža kot dobro brušeni riž. V teh okoliščinah je treba navedeno opombo razlagati tako, da navedba o odstranitvi dela kalčka ne pomeni dodatne zahteve za razvrstitev riža kot manj brušeni riž v primerjavi z oluščenim rižem.
36. Če ima to sklicevanje na kalček v sporni dodatni opombi lahko učinek zgolj na razvrstitev riža, bodisi kot manj brušeni riž bodisi kot dobro brušeni riž, ki oba izhajata iz iste tarifne podštevilke 1006 30 KN, ne more izključiti iz te podštevilke riža, katerega, v skladu s HS, osemenje je bilo podvrženo celotni ali delni obdelavi. Navedeno sklicevanje je torej treba šteti za skladno s HS in tako ne povzroča dvoma o veljavnosti sporne dodatne opombe.
37. Glede na te ugotovitve je treba odgovoriti na prvo vprašanje, da preizkus tega ni razkril nobenega takega elementa, ki bi omajal veljavnost točke f sporne dodatne opombe.
Drugo vprašanje
38. Predložitveno sodišče z drugim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali v primeru, da bi bila priznana veljavnost sporni dodatni opombi, za oprostitev naknadne izterjave uvoznih dajatev v skladu z določbami člena 220(2)(b) Carinskega zakonika Skupnosti zavezanec, kot je ASAD, lahko šteje, kot da je bil v dobri veri, medtem ko ni bilo gotovo, da naj bi se navedeni zavezanec, z utemeljevanjem svoje deklaracije na carini na podlagi pojasnjevalne opombe SCO, in ne na podlagi sporne dodatne opombe, potrudil, da si zagotovi, da bi bili spoštovani vsi pogoji, ki omogočajo preferenčno obravnavo.
39. Iz predložitvene odločbe izhaja, da je bilo drugo vprašanje zastavljeno zgolj za primer, ko bi uporaba sporne dodatne opombe morala pripeljati do razvrstitve partij riža, katerega del osemenja je bil odstranjen, in ne kalček, v drugo tarifno podštevilko kot tisto za manj brušeni riž ali dobro brušeni riž.
40. Iz točke 35 te sodbe izhaja, da je treba sporno dodatno opombo razlagati tako, da riž, ki mu je bil odstranjen del osemenja, in ne kalček, ne more biti razvrščen v drugo tarifno podštevilko kot tisto za manj brušeni riž. Predložitveno sodišče je samo natančno določilo, da bi moral biti prijavljeni riž razvrščen v tarifno podštevilko 1006 30 in da je ASAD spoštoval določbe, ki jih določa veljavna ureditev.
41.
V teh okoliščinah na drugo vprašanje ni treba odgovoriti.
Stroški
42. Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Izrek
Iz teh razlogov je Sodišče (tretji senat) razsodilo:
Preizkus prvega vprašanja ni razkril nobenega takega elementa, ki bi omajal veljavnost dodatne opombe 1 pod f v poglavju 10, priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi, kot je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2388/2000 z dne 13. oktobra 2000.