61985CJ0304_DA
Dommens præmisser
Afgørelse om sagsomkostninger
Afgørelse
Dommens præmisser
1 VED STAEVNING, INDGIVET TIL DOMSTOLENS JUSTITSKONTOR DEN 11 . OKTOBER 1985, HAR AKTIESELSKABET ACCIAIERIE E FERRIERE LOMBARDE FALCK ( HEREFTER BENAEVNT "FALCK "), MILANO, I MEDFOER AF EKSF-TRAKTATENS ARTIKEL 33, STK . 2, ANLAGT SAG MED PAASTAND OM ANNULLATION AF KOMMISSIONENS INDIVIDUELLE BESLUTNING AF 1 . AUGUST 1985, RETTET TIL DEN ITALIENSKE REGERING, HVORVED DEN BEMYNDIGEDE REGERINGEN TIL AT YDE SUPPLERENDE STOETTE TIL JERN - OG STAALINDUSTRIEN .
2 DEN OMTVISTEDE BESLUTNING HAR FORM AF EN SKRIVELSE AF 1 . AUGUST 1985 FRA KOMMISSIONEN TIL DEN ITALIENSKE REGERING . HERVED REAGEREDE KOMMISSIONEN PAA DEN SKRIVELSE, DEN ITALIENSKE REGERING TILSTILLEDE DEN DEN 28 . MAJ 1985, OG HVORI REGERINGEN GAV MEDDELELSE OM DEN OEKONOMISKE STOETTE, DEN PAATAENKTE AT YDE DEN ITALIENSKE JERN - OG STAALINDUSTRI I HENHOLD TIL KOMMISSIONENS GENERELLE BESLUTNING NR.*1018/85 AF 19 . APRIL 1985 OM AENDRING AF BESLUTNING NR . 2320/81/EKSF OM FAELLESSKABSREGLER FOR STOETTE TIL JERN - OG STAALINDUSTRIEN ( EFT L*110, S.*5 ).
A - TVISTENS BAGGRUND
3 VED DEN GENERELLE BESLUTNING NR.*2320/81, DEN SAAKALDTE "ANDEN STOETTEORDNING", INDFOERTES REGLER OM YDELSE AF STOETTE MED HENBLIK PAA STRUKTUROMLAEGNING AF JERN - OG STAALINDUSTRIEN INDEN FOR FAELLESSKABET . SAALEDES FASTSAETTER BESLUTNINGENS ARTIKLER 2 OG 8 FRISTER FOR MEDDELELSEN OM, GODKENDELSEN AF OG UDBETALINGEN AF STOETTEN . BORTSET FRA DEN ORDNING, DER GAELDER MED HENSYN TIL VISSE FORMER FOR STOETTE, SOM F.EKS . EKSTRAORDINAER STOETTE OG DRIFTSTOETTE, SKAL VEDKOMMENDE MEDLEMSSTAT I HENHOLD TIL DE NAEVNTE BESTEMMELSER UNDERRETTE KOMMISSIONEN OM STOETTEPROJEKTER SENEST DEN 30 . SEPTEMBER 1982, OG STOETTEN KAN ANSES FOR FORENELIG MED FAELLESMARKEDETS GNIDNINGSLOESE FUNKTION, SAAFREMT STOETTETILSAGNET ER AFGIVET SENEST DEN 1 . JULI 1983 OG IKKE GIVER ANLEDNING TIL BETALINGER EFTER DEN 31 . DECEMBER 1985 .
4 VED DEN GENERELLE BESLUTNING NR.*1018/85 AENDREDES DE NAEVNTE DATOER SAALEDES, AT SIDSTE FRIST MED HENSYN TIL MEDDELELSE OM STOETTEPROJEKTER BLEV DEN 31 . MAJ 1985, OG STOETTETILSAGNET SKULLE AFGIVES SENEST DEN 1 . AUGUST 1985 . I BETRAGTNINGERNE TIL BESLUTNINGEN HEDDER DET, AT DET VAR NOEDVENDIGT AT AENDRE DE NAEVNTE FRISTER, SAALEDES AT DER KUNNE GODKENDES SUPPLERENDE STOETTE, HVILKET ISAER ER NOEDVENDIGT PAA GRUND AF DET GENERELT LAVE NIVEAU I DEN OEKONOMISKE AKTIVITET I FAELLESSKABET I PERIODEN 1982 TIL 1984, KRISEN PAA STAALMARKEDET OG DEN DERAF FOELGENDE FORRINGELSE AF VIRKSOMHEDERNES FINANSIELLE RESULTATER .
5 VED SKRIVELSE AF 28 . MAJ 1985 MEDDELTE DEN ITALIENSKE REGERING KOMMISSIONEN, AT DEN OENSKEDE AT YDE DEN SUPPLERENDE STOETTE I HENHOLD TIL DEN GENERELLE BESLUTNING NR . 1018/85, DER VAR NOEDVENDIG "MED HENBLIK PAA STRUKTUROMLAEGNING AF DEN ITALIENSKE JERN - OG STAALINDUSTRI FOR AT SIKRE DENS LEVEDYGTIGHED - UDEN STOETTE - EFTER 1985 OG BIDRAGE TIL EN FORBEDRING AF FORHOLDET MELLEM UDBUD OG EFTERSPOERGSEL INDEN FOR FAELLESSKABET ". UD OVER EN STOETTE PAA 150 MIA LIT TIL LUKNINGER INDEN FOR DEN PRIVATE SEKTOR, OG STOETTE PAA 2.985 MIA LIT TIL VIRKSOMHEDEN FINSIDER INDEBAR ANSOEGNINGEN ET BELOEB PAA 550 MIA LIT SOM ET OEKONOMISK BIDRAG TIL PROJEKTER OM SAMVIRKE MELLEM EN RAEKKE ITALIENSKE PRODUCENTER, HERUNDER FINSIDER OG FALCK, PROJEKTER, SOM ANTOGES AT MEDFOERE YDERLIGERE NEDSKAERINGER AF PRODUKTIONSKAPACITETEN .
6 DET FREMGAAR AF SAGEN, AT DEN ITALIENSKE INDUSTRIMINISTER HAVDE TAGET INITIATIV TIL FORSLAGET OM SAMVIRKE MELLEM FINSIDER OG FALCK . DA FALCK HAVDE ANMODET MINISTEREN OM STOETTE PAA 300 MIA LIT, OG OVER FOR KOMMISSIONEN HAVDE BEKLAGET SIG OVER FORSKELSBEHANDLINGEN MELLEM DEN OFFENTLIGE OG DEN PRIVATE SEKTOR I ITALIEN, FIK VIRKSOMHEDEN I BEGYNDELSEN AF 1985 FORELAGT ET FORSLAG OM SAMVIRKE MED FINSIDER .
7 FORSLAGET INDEBAR, AT DER SKULLE OVERFOERES PRODUKTIONSKVOTER MELLEM FINSIDER OG FALCK, LIGESOM VISSE ANLAEG SKULLE LUKKES . EFTER FORSLAGET SKULLE FINSIDER PAA SIT ANLAEG I BAGNOLI, DER FREMSTILLER VARMVALSEDE BREDBAAND, GENNEMFOERE HELE DEN PRODUKTION, FALCK HAVDE PAA SIT ANLAEG I SESTO SAN GIOVANNI, DER FREMSTILLER BAAND OG BREDBAAND . SIDSTNAEVNTE ANLAEG SKULLE SAALEDES LUKKES, HVORIMOD DE NYE ANLAEG I BAGNOLI VILLE KUNNE UDNYTTES FULDT UD . TIL GENGAELD SKULLE FALCK DELTAGE I FREMSTILLINGEN AF TYKKE PLADER I CAMPI, HVOR FINSIDER HAR ET VALSEVAERK .
8 DEN 30 . MAJ 1985, DVS . TO DAGE EFTER AT DEN ITALIENSKE REGERING HAVDE UNDERRETTET KOMMISSIONEN OM FORSLAG TIL SUPPLERENDE STOETTE, RETTEDE FALCK HENVENDELSE TIL KOMMISSIONEN, IDET VIRKSOMHEDEN GJORDE OPMAERKSOM PAA, AT DET MAATTE TILKOMME KOMMISSIONEN AT TAGE STILLING TIL, OM DEN FORESLAAEDE STOETTE VAR FORENELIG MED EKSF-TRAKTATEN . KOMMISSIONEN SKULLE SAALEDES IKKE ALENE TAGE STILLING TIL SITUATIONEN FOR DE VIRKSOMHEDER, DER VILLE FAA UDBETALT STOETTE, MEN OGSAA FOR DE VIRKSOMHEDER, DER IKKE VILLE MODTAGE STOETTE . FALCK PAAPEGEDE, AT SAAFREMT DER BLEV YDET SUPPLERENDE STOETTE TIL FINSIDER, OG DER IKKE BLEV YDET STOETTE TIL FALCK, VILLE DETTE SANDSYNLIGVIS BETYDE, AT FINSIDER' S ENESTE ITALIENSKE KONKURRENT VILLE FORSVINDE FRA MARKEDET, OG ANFOERTE VIDERE, AT KOMMISSIONEN EFTER VIRKSOMHEDENS OPFATTELSE IKKE KUNNE GODKENDE, AT DER BLEV YDET SUPPLERENDE STOETTE ALENE TIL FINSIDER, UDEN AT DEN HERVED TILSIDESATTE DE FORPLIGTELSER, DER PAAHVILER DEN I HENHOLD TIL EKSF-TRAKTATEN .
9 EFTER AT DEN I DEN GENERELLE BESLUTNING NR.*1018/85 FASTSATTE FRIST FOR MEDDELELSE AF PROJEKTER OM YDERLIGERE STOETTE VAR UDLOEBET, ANMODEDE KOMMISSIONEN GENTAGNE GANGE DEN ITALIENSKE REGERING OM YDERLIGERE OPLYSNINGER VEDROERENDE DEN NAEVNTE STOETTE . VED TELEX AF 22 . JULI 1985 GAV DEN ITALIENSKE REGERING OPLYSNINGER OM, AT FORSLAGET OM SAMVIRKE BESTOD I EN KONCENTRATION AF FINSIDER' S OG FALCK' S PRODUKTION . REGERINGEN ANMODEDE KOMMISSIONEN OM AT GODKENDE FORSLAGET SENEST DEN 1 . AUGUST 1985 UD FRA TO ALTERNATIVE FORUDSAETNINGER, HENHOLDSVIS SAMVIRKE OG IKKE-SAMVIRKE . PAA BAGGRUND AF DEN UVISHED, DER FORTSAT BESTOD MED HENSYN TIL, OM SAMVIRKET FAKTISK VILLE BLIVE GENNEMFOERT, ANMODEDE DEN ITALIENSKE REGERING DOG KOMMISSIONEN OM, AT EN DEL AF DEN NAEVNTE STOETTE, NEMLIG AF DET BELOEB PAA 550 MIA LIT, DER VAR AFSAT TIL SAMVIRKET, BLEV FORBEHOLDT OEKONOMISKE STRUKTUROMLAEGNINGSFORANSTALTNINGER I DEN PRIVATE SEKTOR .
10 UNDER EN SAMTALE DEN 24 . JULI 1985 MEDDELTE DET KOMMISSIONSMEDLEM, DER ER ANSVARLIG FOR SPOERGSMAAL OM KONKURRENCEPOLITIK OG STATSSTOETTE, DEN ITALIENSKE INDUSTRIMINISTER, AT KOMMISSIONEN IKKE KUNNE TAGE STILLING TIL ANMODNINGEN OM STOETTE TIL OEKONOMISK STRUKTUROMLAEGNING, IDET ANMODNINGEN VAR INDGIVET EFTER UDLOEBET AF FRISTEN DEN 31 . MAJ 1985 . I DEN OMTVISTEDE BESLUTNING, SOM BLEV TRUFFET PAA DEN SENEST MULIGE DATO, NEMLIG DEN 1 . AUGUST 1985, FASTHOLDT KOMMISSIONEN DET SYNSPUNKT .
11 MED HENSYN TIL FORSLAGET OM SAMVIRKE MELLEM FINSIDER OG FALCK HAR KOMMISSIONEN I DEN ANFAEGTEDE BESLUTNING LAGT DE TO ALTERNATIVE FORUDSAETNINGER, DER ER OPSTILLET AF DEN ITALIENSKE REGERING, TIL GRUND, SAMTIDIG MED, AT DEN HAR TAGET TIL EFTERRETNING, AT DE BEROERTE PARTER MAA INDROEMMES DEN TID, DER ER NOEDVENDIG TIL GENNEMFOERELSEN AF DERES PROJEKT . SAAFREMT SAMVIRKET MAATTE BLIVE GENNEMFOERT, HAR KOMMISSIONEN FOERST BEMAERKET, AT DER ER TALE OM EN STRUKTUROMLAEGNING, DER OMFATTER BAADE DEN PRIVATE OG DEN OFFENTLIGE SEKTOR, OG DERNAEST ANFOERT, AT DEN KAN TILTRAEDE, AT DEN SAMLEDE STOETTE TIL DEN ITALIENSKE JERN - OG STAALINDUSTRI PAA DEN ENE SIDE OG DE SAMLEDE KAPACITETSNEDSKAERINGER, DER SKAL GENNEMFOERES TIL GENGAELD, PAA DEN ANDEN, BEHANDLES UNDER ET . I TILFAELDE AF, AT SAMVIRKET IKKE MAATTE BLIVE GENNEMFOERT, GODKENDTE KOMMISSIONEN UDBETALING AF STOETTEBELOEB PAA 3*141,9 MIA LIT TIL FINSIDER, PAA BETINGELSE AF, AT VIRKSOMHEDEN GENNEMFOERTE LUKNINGER, DER INDEBAR EN NEDSKAERING AF PRODUKTIONSKAPACITETEN PAA 800.000 TONS INDEN FOR SEKTOREN SVAERE PROFILER OG BAAND I BAGNOLI . TILSVARENDE GODKENDTE KOMMISSIONEN UDBETALING AF STOETTEBELOEB PAA 50 MIA LIT TIL LUKNINGER INDEN FOR DEN PRIVATE SEKTOR, IDET DEN TILFOEJEDE, AT "DET NAEVNTE BELOEB VIL KUNNE FORHOEJES MED 275 MIA LIT, SVARENDE TIL HALVDELEN AF DEN STOETTE, DER PRINCIPIELT SKAL ANVENDES TIL DE NEDSKAERINGER, DER SKAL FORETAGES I FORBINDELSE MED SAMVIRKET FALCK/FINSIDER ".
12 IFOELGE STAEVNINGEN GAV FORSLAGET OM SAMVIRKE IKKE FALCK NOGEN EGENTLIG MODYDELSE FOR, HVAD VIRKSOMHEDEN MAATTE GIVE AFKALD PAA SOM FOELGE AF LUKNINGEN AF VIRKSOMHEDENS ANLAEG I SESTO SAN GIOVANNI TIL FREMSTILLING AF BAAND . FALCK HAVDE FREMSAT ALTERNATIVE FORSLAG, MEN DE VAR ALLE BLEVET AFVIST AF FINSIDER . DET VAR DERFOR ALLEREDE I SOMMEREN 1985 KLART, AT SAMVIRKET IKKE KUNNE GENNEMFOERES .
13 DEN ITALIENSKE REGERING GENNEMFOERTE SAALEDES I SIDSTE INSTANS BESLUTNINGEN AF 1 . AUGUST 1985 PAA GRUNDLAG AF DEN HERI ANGIVNE ANDEN MULIGHED, NEMLIG AT SAMVIRKET IKKE BLEV GENNEMFOERT .
B - MANGLENDE OVERHOLDELSE AF FRISTERNE
14 SOM SIT FOERSTE ANBRINGENDE HAR SAGSOEGEREN KRITISERET, AT KOMMISSIONEN MED BESLUTNINGEN AFVISTE AT GODKENDE, AT DER YDEDES STOETTE TIL OEKONOMISK STRUKTUROMLAEGNING AF PRIVATE VIRKSOMHEDER MED HENVISNING TIL, AT DET NAEVNTE STOETTEPROJEKT VAR ANMELDT EFTER UDLOEBET AF DEN FRIST, DER VAR ANGIVET I DEN GENERELLE BESLUTNING NR.*1018/85 . SELV OM KOMMISSIONEN SAALEDES AFVISTE AT TAGE HENSYN TIL BEHOVET FOR OEKONOMISK STRUKTUROMLAEGNING AF PRIVATE VIRKSOMHEDER, TOG DEN DOG HENSYN TIL ANDRE SYNSPUNKTER FRA DEN ITALIENSKE REGERINGS SIDE, BLANDT ANDET MED HENSYN TIL SPOERGSMAALET OM, HVORVIDT SAMVIRKET VILLE BLIVE GENNEMFOERT, OG OM STOETTE TIL DEN PRIVATE SEKTOR I TILFAELDE AF, AT SAMVIRKET IKKE BLEV GENNEMFOERT . VED GENNEMFOERELSEN AF ARTIKEL 8, STK . 1, I DEN GENERELLE BESLUTNING NR.*2320/81 SOM AENDRET VED DEN GENERELLE BESLUTNING NR . 1018/85 HAR KOMMISSIONEN SAALEDES GJORT SIG SKYLDIG I FORSKELSBEHANDLING AF DE BEROERTE VIRKSOMHEDER .
15 KOMMISSIONEN HAR INDROEMMET, AT DEN ITALIENSKE REGERINGS MEDDELELSE AF 28 . MAJ 1985 OM STOETTEPROJEKTERNE IKKE INDEHOLDT ALLE DE NOEDVENDIGE OPLYSNINGER OM PROJEKTERNES OMFANG, MEN AT DET FREMGIK AF DEN, AT REGERINGEN PAATAENKTE AT YDE EN STOETTE, DER PAA DET PAAGAELDENDE TIDSPUNKT BLEV ANSLAAET TIL 550 MIA LIT, MED HENBLIK PAA AT GENNEMFOERE KAPACITETSNEDSKAERINGER, SOM BEROERTE EN RAEKKE ITALIENSKE PRODUCENTER . DA FORSLAGET OM SAMVIRKE IKKE BLEV TIL NOGET, LAGDE KOMMISSIONEN DE OPLYSNINGER, DEN ITALIENSKE REGERING HAVDE GIVET I SIN TELEX AF 22 . JULI 1985, TIL GRUND, OG HVOREFTER HALVDELEN AF BELOEBET PAA 550 MIA LIT - I TILFAELDE AF, AT SAMVIRKET IKKE BLEV GENNEMFOERT - KUNNE ANVENDES TIL LUKNINGER INDEN FOR DEN PRIVATE SEKTOR, OG DEN ANDEN HALVDEL TIL FORANSTALTNINGER MED HENBLIK PAA OEKONOMISK STRUKTUROMLAEGNING . IFOELGE SAGSOEGEREN VAR KOMMISSIONEN IMIDLERTID TVUNGET TIL AT FASTHOLDE TILSAGNET OM DEN NAEVNTE STOETTE EFTER DE RETNINGSLINJER, DER VAR AFSTUKKET I MEDDELELSEN AF 28 . MAJ 1985, OG HERI OMTALTES IKKE FORANSTALTNINGER, DER ALENE VEDROERTE OEKONOMISK STRUKTUROMLAEGNING INDEN FOR DEN PRIVATE SEKTOR .
16 DET BEMAERKES, SOM DOMSTOLEN ALLEREDE HAR FASTSLAAET I DOMMEN AF 3 . OKTOBER 1985 ( TYSKLAND MOD KOMMISSIONEN, SAG 214/83, SML . S.*3053 ), AT DE STOETTEPROJEKTER, SOM SKULLE VAERE ANMELDT TIL KOMMISSIONEN INDEN UDLOEBET AF DEN I DEN GENERELLE BESLUTNING NR . 2320/81 FASTSATTE FRIST, ER PROGRAMMER, DER INDEN FOR RAMMERNE AF EN STRUKTUROMLAEGNINGSPLAN ANGIVER DEN PAATAENKTE STOETTES ART, FORMAAL OG NAERMERE ANVENDELSE, UDEN AT DET ER NOEDVENDIGT ALLEREDE PAA DET TIDSPUNKT AT ANGIVE DET NOEJAGTIGE BELOEB, DER OENSKES GODKENDT . I DOMMEN FASTSLOG DOMSTOLEN ENDVIDERE, AT KOMMISSIONEN DOG IKKE KAN ACCEPTERE OPLYSNINGER, SOM GIVES EFTER FRISTENS UDLOEB, OG SOM MEDFOERER EN SAADAN AENDRING AF DEN PAAGAELDENDE STOETTEFORANSTALTNINGS ART, AT DET GENNEMFOERTE STOETTEPROJEKT IKKE LAENGERE ER DET SAMME SOM DET PROJEKT, DER BLEV ANMELDT .
17 EN GENNEMGANG AF SKRIVELSEN AF 28 . MAJ 1985, HVORVED DEN ITALIENSKE REGERING GAV MEDDELELSE OM DEN PAAGAELDENDE STOETTE, VISER, AT STOETTEN UDELUKKENDE SKULLE YDES I FORBINDELSE MED KAPACITETSNEDSKAERINGER OG ANLAEGSLUKNINGER . I SKRIVELSEN FORKLARES DET SAALEDES INDLEDNINGSVIS, AT REGERINGEN FORESLAAR KOMMISSIONEN EN "YDERLIGERE OEKONOMISK PAKKELOESNING, DER ER NOEDVENDIG MED HENBLIK PAA STRUKTUROMLAEGNING AF DEN ITALIENSKE JERN - OG STAALINDUSTRI", OG AT VIRKSOMHEDERNE I DEN PRIVATE OG DEN OFFENTLIGE SEKTOR HERVED KUNNE "FORTSAETTE SANERINGEN AF DERES PRODUKTIONSANLAEG" I FREMTIDEN .
18 DA FORSLAGET OM SAMVIRKE IKKE BLEV EN REALITET, KUNNE KOMMISSIONEN SAALEDES TAGE HENSYN TIL DE OPLYSNINGER, DEN ITALIENSKE REGERING GAV EFTERFOELGENDE, OG HVOREFTER HALVDELEN AF DE 550 MIA LIT, DER OPRINDELIGT VAR AFSAT TIL LUKNINGER SOM FOELGE AF SAMVIRKET, KUNNE GODKENDES SOM STOETTE TIL STRUKTUROMLAEGNINGSFORANSTALTNINGER INDEN FOR DEN PRIVATE SEKTOR, DER INDEBAR KAPACITETSNEDSKAERINGER . KOMMISSIONEN KUNNE DERIMOD IKKE GODKENDE EN STOETTE PAA 275 MIA LIT, DVS . DEN ANDEN HALVDEL AF BELOEBET, MED HENBLIK PAA OEKONOMISK STRUKTUROMLAEGNING, IDET EN SAADAN STOETTE ER AF EN ANDEN KARAKTER END DE FORMER FOR STOETTE, DER VAR ANMELDT DEN 28 . MAJ 1985 .
19 NAAR DET I ANMELDELSEN HED, AT DER PAATAENKTES YDET EN STOETTE PAA 550 MIA LIT MED HENBLIK PAA KAPACITETSNEDSKAERINGER GENNEM ANLAEGSLUKNINGER I FORBINDELSE MED SAMVIRKET, KUNNE KOMMISSIONEN HEREFTER, PAA GRUNDLAG AF YDERLIGERE OPLYSNINGER, SAAFREMT SAMVIRKET IKKE MAATTE BLIVE EN REALITET, GODKENDE STOETTE TIL KAPACITETSNEDSKAERINGER, DER MAATTE BLIVE GENNEMFOERT PAA ET ANDET GRUNDLAG, HVORIMOD SKRIVELSEN IKKE KUNNE HJEMLE MULIGHED FOR EN GODKENDELSE AF STOETTE TIL ANDRE FORMAAL, SOM F.EKS . OEKONOMISK STRUKTUROMLAEGNING .
20 SAGSOEGERENS FOERSTE ANBRINGENDE, DER ER BASERET PAA EN ANDEN FORTOLKNING AF SKRIVELSEN AF 28 . MAJ 1985, KAN HEREFTER IKKE LAEGGES TIL GRUND .
C - LIGEBEHANDLING
21 SAGSOEGEREN HAR FOERST ANFOERT, AT ALLE JERN - OG STAALVIRKSOMHEDER INDEN FOR FAELLESSKABET I HENHOLD TIL EKSF-TRAKTATENS ARTIKEL 4, LITRA B ), SKAL BEHANDLES LIGE, OG DERNAEST, AT DEN SAGSOEGENDE VIRKSOMHED ER DEN ENESTE ITALIENSKE VIRKSOMHED, DER DIREKTE KONKURRERER MED FINSIDER INDEN FOR SEKTOREN FLADE PRODUKTER . I EN SAADAN SITUATION KAN KOMMISSIONEN IFOELGE SAGSOEGEREN IKKE GIVE TILLADELSE TIL, AT DER YDES EN BETYDELIG SUPPLERENDE STOETTE TIL FINSIDER, UDEN AT DER YDES EN VIS STOETTE TIL FALCK .
22 TIL STOETTE HERFOR HAR SAGSOEGEREN DESUDEN GJORT GAELDENDE, AT DEN NAEVNTE FORSKELSBEHANDLING FORSTAERKES AF, AT FINSIDER TIDLIGERE HAVDE FAAET UDBETALT BETYDELIGE STOETTEBELOEB, SAALEDES AT VIRKSOMHEDEN HAVDE KUNNET DAEKKE SINE TAB UDEN AT VAERE TVUNGET TIL AT NEDSKAERE PRODUKTIONSKAPACITETEN, MENS VIRKSOMHEDERNE INDEN FOR DEN PRIVATE SEKTOR, SOM F.EKS . FALCK, HAVDE MAATTET SIKRE DERES FORTSATTE BESTAAEN VED AT GENNEMFOERE EN DYBTGAAENDE STRUKTUROMLAEGNING AF DERES PRODUKTIONSAPPARAT, UDEN AT DE MODTOG EN LIGNENDE STOETTE . UNDER DE OMSTAENDIGHEDER BEVIRKER DEN MANGLENDE LIGEBEHANDLING EN FORDREJNING AF KONKURRENCEN .
23 KOMMISSIONEN HAR FOERST ANFOERT, AT DEN TIDLIGERE OGSAA HAVDE GIVET TILLADELSE TIL, AT FALCK MODTOG BETYDELIGE STOETTEBELOEB, OG VIDERE GJORT GAELDENDE, AT VIRKSOMHEDERNE FINSIDER OG FALCK IKKE VAR I EN SAMMENLIGNELIG SITUATION MED HENSYN TIL GENNEMFOERELSEN AF DEN ANFAEGTEDE BESLUTNING, DERSOM SAMVIRKET IKKE MAATTE BLIVE EN REALITET, IDET FINSIDER SOM MODYDELSE FOR DEN TILDELTE STOETTE ER TVUNGET TIL AT FORETAGE KAPACITETSNEDSKAERINGER PAA 800*000 TONS, MENS FALCK IKKE DELTAGER I DE YDERLIGERE STRUKTUROMLAEGNINGSFORANSTALTNINGER .
24 MED HENSYN TIL DET AF SAGSOEGEREN ANFOERTE VEDROERENDE ILLOYAL KONKURRENCE HAR KOMMISSIONEN FOERST INDROEMMET, AT ENHVER FORM FOR STOETTE TIL EN VIRKSOMHED GIVER DEN EN FORDEL I FORHOLD TIL ANDRE VIRKSOMHEDER OG SAALEDES I SIG SELV PAAVIRKER KONKURRENCEVILKAARENE, OG DERNAEST PAAPEGET, AT DER I HENHOLD TIL ARTIKEL 2 I DEN ANDEN STOETTEORDNING KUN KAN YDES STOETTE, SAAFREMT STOETTEN IKKE FOERER TIL KONKURRENCEFORDREJNINGER, "DER ER I STRID MED DEN FAELLES INTERESSE ". FOR AT VAERE SIKKER PAA, AT DEN BETINGELSE VAR OPFYLDT, UNDERSOEGTE KOMMISSIONEN FOERST, OM STOETTEN TIL FINSIDER VAR STRENGT NOEDVENDIG FOR AT GENOPRETTE VIRKSOMHEDENS LEVEDYGTIGHED; KOMMISSIONEN KRAEVEDE DERNAEST, AT VIRKSOMHEDEN I BETYDELIGT OMFANG BIDROG TIL KAPACITETSNEDSKAERINGEN INDEN FOR SEKTOREN, OG ENDELIG FORETOG KOMMISSIONEN EN TILBUNDSGAAENDE UNDERSOEGELSE VEDROERENDE STOETTENS ANVENDELSE, BLANDT ANDET FOR AT KONTROLLERE, OM STOETTEN KUNNE MEDFOERE PRISUNDERBUD .
25 DISSE FORSKELLIGE SYNSPUNKTER FRA PARTERNES SIDE GIVER ANLEDNING TIL FOELGENDE BEMAERKNINGER . HVIS SAMVIRKET VAR BLEVET EN REALITET, VILLE FALCK I BETYDELIG GRAD HAVE BIDRAGET TIL EN STRUKTUROMLAEGNING AF FREMSTILLINGEN AF FLADE PRODUKTER I ITALIEN, SAMTIDIG MED, AT VIRKSOMHEDEN VILLE HAVE MODTAGET EN SUPPLERENDE STOETTE, SAALEDES AT DEN HAVDE KUNNET LUKKE VISSE ANLAEG . SAMVIRKET BLEV IMIDLERTID IKKE GENNEMFOERT, HVORFOR FALCK IKKE MODTAGER SUPPLERENDE STOETTE, MEN OMVENDT HELLER IKKE ER TVUNGET TIL AT GENNEMFOERE YDERLIGERE NEDSKAERINGER AF SIN PRODUKTIONSKAPACITET . I DEN FORBINDELSE BEMAERKES, AT INDEN FOR RAMMERNE AF DEN ANDEN STOETTEORDNING ER STRUKTUROMLAEGNINGSPOLITIKKEN AF JERN - OG STAALINDUSTRIEN UDFORMET PAA EN SAADAN MAADE, AT DET PRINCIPIELT TILKOMMER MEDLEMSSTATERNE AT UDARBEJDE KONKRETE STRUKTUROMLAEGNINGSPLANER OG KOMMISSIONEN AT VURDERE, HVOR VIGTIGT DET ER, AT PLANERNE GENNEMFOERES SOM MODYDELSE FOR EN STOETTE, SOM DEN SKAL GIVE TILLADELSE TIL, ELLER AENDRE VILKAARENE FOR DENS UDBETALING .
26 SAGSOEGERENS KLAGEPUNKTER SKAL VURDERES I LYSET HERAF . SAGSOEGEREN HAR HERVED GJORT GAELDENDE, AT KOMMISSIONEN IKKE HAR LADET FALCK VAERE OMFATTET AF STOETTEN OG BESTRAEBELSERNE FOR AT NEDSKAERE KAPACITETEN, DA SAMVIRKET IKKE BLEV GENNEMFOERT . DEN KRITIK ER IMIDLERTID IKKE I FOERSTE RAEKKE RETTET MOD KOMMISSIONEN, IDET DET ALENE PAAHVILEDE DEN ITALIENSKE REGERING RETTIDIGT AT ANMELDE ET STOETTEPROJEKT, SOM INVOLVEREDE FALCK I TILFAELDE AF, AT SAMVIRKET IKKE BLEV GENNEMFOERT .
27 SELV OM ENHVER YDELSE AF STOETTE - SOM HAEVDET AF SAGSOEGEREN - MAA ANTAGES AT BEGUNSTIGE EN VIRKSOMHED I FORHOLD TIL ANDRE VIRKSOMHEDER, KAN KOMMISSIONEN DOG IKKE GIVE TILLADELSE TIL STOETTE, SOM VILLE KUNNE MEDFOERE EN AABENBAR FORSKELSBEHANDLING MELLEM DEN OFFENTLIGE OG DEN PRIVATE SEKTOR . I SAA FALD VIL YDELSE AF STOETTE MEDFOERE KONKURRENCEFORVRIDNINGER I ET OMFANG, DER ER I STRID MED DEN FAELLES INTERESSE .
28 UD FRA DET I SAGEN OPLYSTE, HERUNDER NAVNLIG DEN BREVVEKSLING, DER FRA SLUTNINGEN AF 1984 HAR VAERET MELLEM FALCK, DEN ITALIENSKE INDUSTRIMINISTER OG KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE, KAN DET IMIDLERTID IKKE ANTAGES, AT DER KONKRET FORELIGGER EN AABENBAR FORSKELSBEHANDLING MELLEM DEN OFFENTLIGE OG DEN PRIVATE SEKTOR .
29 DET ANDET ANBRINGENDE KAN DERFOR IKKE LAEGGES TIL GRUND .
D - STRUKTUROMLAEGNINGSPROGRAMMET
30 SOM SIT TREDJE ANBRINGENDE HAR SAGSOEGEREN GJORT GAELDENDE, AT DEN OMTVISTEDE BESLUTNING ER RETSSTRIDIG, IDET DEN IKKE INDEHOLDER ET SYSTEMATISK OG KONKRET STRUKTUROMLAEGNINGSPROGRAM . KOMMISSIONEN ER GAAET UD FRA TO ALTERNATIVE MULIGHEDER, ALT EFTER HVORDAN DROEFTELSERNE VEDROERENDE SAMVIRKET VILLE FALDE UD, OG HAR SAALEDES SELV INDROEMMET, AT PAA DET TIDSPUNKT, HVOR DEN TRAF BESLUTNINGEN, RAADEDE DEN IKKE OVER EN SAMLET STRUKTUROMLAEGNINGSPLAN FOR DEN ITALIENSKE JERN - OG STAALINDUSTRI .
31 DETTE INDEBAERER IFOELGE SAGSOEGEREN, AT DEN ANFAEGTEDE BESLUTNING IKKE INDEHOLDER EN BEGRUNDELSE, THI HENVISNINGEN TIL SAGKYNDIGE UDTALELSER UDARBEJDET FOR KOMMISSIONENS REGNING KAN KUN VAERE EN TOM FORMULAR, EFTERSOM FINSIDER MODTAGER DEN SAMME STOETTE, UANSET OM SAMVIRKET MAATTE BLIVE GENNEMFOERT, MENS SITUATIONEN FOR VIRKSOMHEDEN KLART ER FORSKELLIG, ALT EFTER RESULTATET MED HENSYN TIL VIRKSOMHEDENS ANLAEG TIL FREMSTILLING AF BREDBAAND I BAGNOLI .
32 KOMMISSIONEN HAR BESTRIDT DET SYNSPUNKT OG NAERMERE ANFOERT, AT DEN HAR VURDERET BETYDNINGEN AF DEN STOETTE, DER SKULLE YDES FINSIDER, FOR VIRKSOMHEDENS LEVEDYGTIGHED UNDER DE TO NAEVNTE FORUDSAETNINGER, NEMLIG SAMVIRKE OG IKKE-SAMVIRKE . TILSVARENDE HAR KOMMISSIONEN KRAEVET GENNEMFOERT FORSKELLIGE KAPACITETSNEDSKAERINGER I DE TO SITUATIONER, IDET FINSIDER IKKE ER TVUNGET TIL AT FORETAGE DEN SAMME KAPACITETSNEDSKAERING, SAAFREMT SAMVIRKET MAATTE MEDFOERE EN BETYDELIGE KAPACITETSNEDSKAERING I DEN PRIVATE SEKTOR .
33 FOERST BEMAERKES, AT DA SAMVIRKET I SIDSTE INSTANS IKKE BLEV GENNEMFOERT, ER SAGSOEGERENS ARGUMENTER KUN RELEVANTE I DET OMFANG, DE VEDROERER DET STRUKTUROMLAEGNINGSPROGRAM, FINSIDER HAVDE GENNEMFOERT MED HENBLIK PAA MODERNISERING AF VIRKSOMHEDEN OG NEDSKAERING AF PRODUKTIONSKAPACITETEN I TILFAELDE AF MANGLENDE SAMVIRKE .
34 GANSKE VIST OMHANDLER DEN ITALIENSKE REGERINGS ANMELDELSE NAVNLIG FORSLAGET OM SAMVIRKE, MENS DEN INTET NAEVNER OM, HVILKE STRUKTUROMLAEGNINGSFORANSTALTNINGER DER VIL BLIVE GENNEMFOERT, HVIS FORSLAGET IKKE BLIVER EN REALITET . DERIMOD ER DEN ANFAEGTEDE BESLUTNING HELT KLAR PAA DET PUNKT; YDELSEN AF STOETTE TIL FINSIDER ER GJORT BETINGET AF, AT ITALSIDER' S ANLAEG TIL FREMSTILLING AF SVAERE PROFILER I BAGNOLI ( PRODUKTIONSKAPACITET : 400*000 TONS ) OG ITALSIDER' S ANLAEG TIL FREMSTILLING AF BAAND I BAGNOLI ( PRODUKTIONSKAPACITET : 400*000 TONS ) LUKKES . HERVED HAR KOMMISSIONEN, SOM DET HEDDER I BESLUTNINGEN, TAGET HENSYN TIL DE STRUKTUROMLAEGNINGSPLANER, DEN ITALIENSKE REGERING HAVDE ANGIVET, SAAFREMT SAMVIRKET BLEV GENNEMFOERT, TIL DE YDERLIGRE OPLYSNINGER, REGERINGEN GAV, BLANDT ANDET I TELEX' EN AF 22 . JULI 1985, TIL DE UDTALELSER, DE OEVRIGE MEDLEMSSTATER VAR FREMKOMMET MED I HENHOLD TIL DEN ANDEN STOETTEORDNINGS ARTIKEL 8, STK . 2, SAMT TIL RESULTATERNE I DEN SAGKYNDIGE ERKLAERING, SOM KOMMISSIONEN OG DEN ITALIENSKE REGERING I FAELLESSKAB LOD UDARBEJDE . I BESLUTNINGEN HEDDER DET, AT KOMMISSIONEN UD FRA ALLE DE NAEVNTE OPLYSNINGER BLANDT ANDET ER NAAET FREM TIL, AT DE PAATAENKTE LUKNINGER KUNNE GENNEMFOERES UDEN SAERLIGE VANSKELIGHEDER OG UDEN AT AENDRE FORUDSAETNINGERNE FOR, AT FINSIDER PAA NY KUNNE BLIVE LEVEDYGTIG, HVILKET VAR FORMAALET MED TILLADELSEN TIL AT YDE STOETTE TIL NAEVNTE VIRKSOMHED .
35 ENDELIG BEMAERKES, AT ARTIKEL 2, STK . 1, I DEN ANDEN STOETTEORDNING BESTEMMER, AT STOETTE TIL JERN - OG STAALINDUSTRIEN KAN ANSES FOR AT VAERE FORENELIG MED FAELLESMARKEDETS TILFREDSSTILLENDE FUNKTION, SAAFREMT DEN STOETTEMODTAGENDE VIRKSOMHED HAR "TAGET SKRIDT TIL AT GENNEMFOERE ET SAMMENHAENGENDE STRUKTUROMLAEGNINGSPROGRAM", OG AT MEDLEMSSTATERNE I HENHOLD TIL ARTIKEL 8, STK . 1 OG 3, SKAL UNDERRETTE KOMMISSIONEN OM "PROJEKTER VEDROERENDE INDFOERELSE ELLER AENDRING AF *... STOETTE", OG AT KOMMISSIONEN TRAEFFER SIN BESLUTNING "EFTER MODTAGELSEN AF DE OPLYSNINGER, DER ER NOEDVENDIGE FOR AT SAETTE DEN I STAND TIL AT VURDERE DEN PAAGAELDENDE STOETTEFORANSTALTNING ". HENSET TIL DE NAEVNTE BESTEMMELSER ER INTET SAALEDES TIL HINDER FOR, AT KOMMISSIONEN I BESLUTNINGEN KAN UNDERSTREGE, HVILKE STRUKTUROMLAEGNINGSFORANSTALTNINGER DEN ANSER FOR NOEDVENDIGE FOR AT KUNNE GIVE TILLADELSE TIL EN GIVEN STOETTE .
36 VED UDSTEDELSEN AF DEN OMTVISTEDE BESLUTNING FINDES KOMMISSIONEN HEREFTER HVERKEN AT HAVE LAGT KRITERIER TIL GRUND, DER ER I STRID MED REGLERNE I OG HENSYNENE BAG DE GENERELLE BESLUTNINGER NR.*2310/81 OG NR.*1018/85, ELLER AT HAVE UNDLADT AT BEGRUNDE TILLADELSEN TIL, AT DER YDEDES STOETTE TIL FINSIDER . DET TREDJE ANBRINGENDE KAN DERFOR HELLER IKKE LAEGGES TIL GRUND .
37 SAGSOEGTE VIL DERFOR VAERE AT FRIFINDE I DET HELE .
Afgørelse om sagsomkostninger
SAGENS OMKOSTNINGER
38 I HENHOLD TIL PROCESREGLEMENTETS ARTIKEL 69, STK . 2, DOEMMES DEN PART, DER TABER SAGEN, TIL AT BETALE SAGENS OMKOSTNINGER . SAGSOEGEREN HAR TABT SAGEN OG BOER DERFOR BETALE SAGENS OMKOSTNINGER .
Afgørelse
PAA GRUNDLAG AF DISSE PRAEMISSER
UDTALER OG BESTEMMER
DOMSTOLEN ( SJETTE AFDELING )
1 ) SAGSOEGTE FRIFINDES .
2 ) SAGSOEGEREN BETALER SAGENS OMKOSTNINGER .