62023TJ0590_RES
T‑590/23. sz. ügy
Emilio De Capitani
kontra
az Európai Unió Tanácsa
A Törvényszék ítélete (kilencedik tanács), 2025. október 29.
„A dokumentumokhoz való hozzáférés – 1049/2001/EK rendelet – A hozzáférés iránti kérelem benyújtásakor folyamatban lévő két jogalkotási eljárásra vonatkozó, a Tanács Főtitkárságától származó munkadokumentumok – A hozzáférés részleges megtagadása – A döntéshozatali eljárás védelmére vonatkozó kivétel – Megsemmisítés iránti kereset – Azon dokumentumok tanácsi nyilvántartásban való közzétételének hiánya, amelyekhez kérelem alapján hozzáférést biztosítottak – Megtámadható aktus hiánya – Elfogadhatatlanság”
Megsemmisítés iránti kereset – Keresettel megtámadható aktusok – Fogalom – Kötelező joghatásokat kiváltó aktusok – Intézmény hallgatása vagy tétlensége – Dokumentumokhoz való hozzáférés megtagadásáról szóló megerősítő határozat – Olyan dokumentumoknak a nyilvántartásban való közzétételét megtagadó hallgatólagos határozatnak tekintés, amelyekhez hozzáférést biztosítottak – Kizártság
(EUMSZ 263. cikk; 1049/2001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 2. cikk, (1) bekezdés, 8. cikk, (3) bekezdés, és 12. cikk)
(lásd: 46–55. pont)
Az Európai Unió intézményei – A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga – 1049/2001 rendelet– A dokumentumokhoz való hozzáférés joga alóli kivételek – A döntéshozatali eljárás védelme – Fogalom – Terjedelem – Jogalkotási dokumentumok – Bennfoglaltság
(EUMSZ 15. cikk, (3) bekezdés; az Európai Unió Alapjogi Chartája, 42. cikk; 1049/2001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 4. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés)
(lásd: 70–74. pont)
Az Európai Unió intézményei – A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga – 1049/2001 rendelet – A dokumentumokhoz való hozzáférés joga alóli kivételek – A döntéshozatali eljárás védelme – Feltételek – Ezen eljárás konkrét, tényleges és súlyos sérelme – A súlyos sérelem fogalma – A döntéshozatali eljárásra gyakorolt jelentős hatás – Értékelési szempontok
(1049/2001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 4. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés)
(lásd: 93–98., 109–114. pont)
Az Európai Unió intézményei – A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga – 1049/2001 rendelet – A dokumentumokhoz való hozzáférés joga alóli kivételek – A döntéshozatali eljárás védelme – Feltételek – Ezen eljárás konkrét, tényleges és súlyos sérelme – E sérelem általános és elvont igazolása – Megengedhetetlenség
(1049/2001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 4. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés)
(lásd: 106., 115., 119., 120. pont)
Összefoglalás
A Törvényszék, amelyhez megsemmisítés iránti keresetet nyújtottak be, amelynek részben helyt ad, határoz egyrészt a dokumentumokhoz kérelem alapján történő hozzáférés joga, (
1
) másrészt pedig az intézményeket terhelő azon kötelezettség közötti kapcsolatról, hogy amennyiben lehetséges, a dokumentumokat – különösen a jogalkotási dokumentumokat – a nyilvánosság számára közvetlenül hozzáférhetővé tegyék.
A felperes, Emilio De Capitani az Európai Unió Tanácsának 33 olyan munkadokumentumához (a továbbiakban: WK jelzésű dokumentumok) való hozzáférés iránti kérelmet nyújtott be, amelyek több jogalkotási eljárás keretében, a migrációs és menekültügyi paktum részeként keletkeztek. E kérelemre válaszul a Tanács 27 darab WK jelzésű dokumentumhoz teljes körű hozzáférést, három WK jelzésű dokumentumhoz pedig részleges hozzáférést biztosított számára. Ugyanakkor három WK jelzésű dokumentumhoz teljes mértékben megtagadta a hozzáférést azzal az indokkal, hogy hozzáférhetővé tételük súlyosan veszélyeztetné a döntéshozatali eljárását. (
2
)
A felperes két olyan dokumentumhoz való hozzáférésre vonatkozó megerősítő kérelmét követően, amelyekhez megtagadták tőle a hozzáférést (a továbbiakban: vitatott dokumentumok), a Tanács elfogadta a megtámadott határozatot (
3
), amelyben megerősítette az azokhoz való hozzáférés megtagadását.
A felperes tehát keresetet indított a Törvényszék előtt a megtámadott határozat azon részében történő megsemmisítése iránt, amelyben az egyrészt megtagadja tőle a vitatott dokumentumokhoz való hozzáférést, másrészt pedig hallgatólagosan megtagadja azon jogalkotási dokumentumoknak a nyilvántartásban való közzétételét, amelyekhez hozzáférést biztosítottak számára.
A Törvényszék álláspontja
A második kereseti kérelem értékelése keretében a Törvényszék megvizsgálja, hogy a megtámadott határozat tartalmazza‑e a Tanács arra vonatkozó hallgatólagos megtagadását, hogy közzétegye a felperes hozzáférés iránti kérelmére válaszul hozzáférhetővé tett dokumentumokat, amely megtámadható jogi aktusnak minősülhet.
A Törvényszék mindenekelőtt megjegyzi, hogy a megtámadott határozat nem tesz említést a felperes számára hozzáférhetővé tett dokumentumok nyilvántartásban való közzétételéről, és emlékeztet arra, hogy főszabály szerint valamely intézmény hallgatása nem tekinthető hallgatólagos határozatnak, feltéve hogy nincsenek olyan kifejezett rendelkezések, amelyek egyfelől olyan határidőt állapítanak meg, amelynek lejárta után úgy kell tekinteni, hogy az intézmény hallgatólagos határozatot hozott, másfelől meghatározzák e határozat tartalmát.
Ezt követően a Törvényszék megjegyzi, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférés területén az intézmény hallgatását kizárólag az 1049/2001 rendelet 8. cikkének (3) bekezdése veszi kifejezetten figyelembe, amely csak a dokumentumokhoz való hozzáférésnek a rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított jogával rendelkező személyek által benyújtott megerősítő kérelmekre vonatkozik.
Így a Törvényszék azt a kérdést vizsgálja, hogy a 1049/2001 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított, dokumentumokhoz való hozzáférés joga magában foglalja‑e a dokumentumoknak az érintett intézmény nyilvántartásában való, a rendelet 12. cikkének (2) bekezdése alapján történő közzétételét. E tekintetben rámutat, hogy a Bíróság korábban már megállapította, hogy a rendelet nem kapcsolja közvetlenül össze a 2. cikkének (1) bekezdésében előírt, dokumentumokhoz való hozzáférés jogát az intézmények számára az említett rendelet 11. cikkében előírt, nyilvános nyilvántartás létrehozására irányuló kötelezettséggel, a dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelem útján nem lehet tehát előírni a dokumentumok nyilvántartásba vételére vonatkozó kötelezettség tiszteletben tartását. (
4
) A Törvényszék szerint e megfontolások átültethetők az 1049/2001 rendelet 12. cikkében előírt kötelezettségekre, amelyben az érintett intézmények által a dokumentumok nyilvánosságra hozatala tekintetében elfogadandó igazgatási gyakorlat leírása szerepel, és nem kapcsolódik az említett rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított joghoz. A Törvényszék egyébiránt hangsúlyozza, hogy e cikk nem ír elő feltétlen kötelezettséget az érintett intézmények számára, mivel ez a cikk egyrészt azt írja elő, hogy ez utóbbiak, „amennyiben lehetséges”, a dokumentumokat a nyilvánosság számára közvetlenül hozzáférhetővé teszik, másrészt pedig azt, hogy a jogalkotási dokumentumokat – az 1049/2001 rendelet 4. és 9. cikkére is figyelemmel – közvetlenül hozzáférhetővé kell tenni.
Végül a Törvényszék ebből azt a következtetést vonja le, hogy az intézményeket nem lehet arra kötelezni, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelem útján közzétegyék a dokumentumot a nyilvántartásukban, és hogy z 1049/2001 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított, dokumentumokhoz való hozzáférés joga nem foglalja magában a dokumentumoknak az érintett intézmény nyilvántartásában való közzétételét. Következésképpen a Tanácsnak a megtámadott határozatban foglalt, azon WK jelzésű dokumentumoknak a nyilvántartásban való közzétételével kapcsolatos hallgatása, amelyekhez a felperes számára hozzáférést biztosítottak, nem tekinthető az ilyen közzétételt az 1049/2001 rendelet 8. cikkének (3) bekezdése alapján megtagadó hallgatólagos határozatnak.
A fentiekre tekintettel a Törvényszék e kereseti kérelmet megtámadható jogi aktus hiányában mint elfogadhatatlant elutasítja.
(
1
)	Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30‑i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2001. L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.) 2. cikkének (1) bekezdése értelmében.
(
2
)	Az 1049/2001 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének első albekezdése értelmében.
(
3
)	Az Európai Unió Tanácsának 2023. július 14‑i SGS 23/002579. sz. határozata (a továbbiakban: megtámadott határozat).
(
4
)	Lásd ebben az értelemben: 2014. október 2‑iStrack kontra Bizottság ítélet (C‑127/13 P, EBHT, EU:C:2014:2250, 44. pont).