Неокончателна редакция
ЗАКЛЮЧЕНИЕ НА ГЕНЕРАЛНИЯ АДВОКАТ
J. RICHARD DE LA TOUR
представено на 16 април 2026 година(1)
Дело C‑295/25
Lima BV
срещу
Vlaams Gewest
(Преюдициално запитване, отправено от Raad van State (Държавен съвет, Белгия)
„ Преюдициално запитване — Земеделие — Биологично производство и етикетиране на биологични продукти — Регламент (ЕС) 2018/848 — Член 7, букви
a), б) и в) — Приложение II, част IV, точки 2.2.1 и 2.2.2 — Използване на някои продукти и вещества при преработката на биологични храни — Прах, сертифициран като биологичен, получен от почистени, изсушени и смлени седименти на естествено богатото на калциев карбонат водорасло Lithothamnium calcareum — Неразрешаване “
I.      Въведение
1.        Може ли да бъде забранено използването на биологична съставка от земеделски произход при производството на преработени биологични храни?
2.        Това е явният парадокс, поставен за разглеждане на Съда от Raad van State (Държавен съвет, Белгия), който иска да установи дали е възможно използването на прах, сертифициран
като биологичен, получен от почистени, изсушени и смлени седименти на естествено богатото на калциев карбонат водорасло Lithothamnium calcareum, в оризова или овесена растителна биологична напитка, макар употребата на калций в храните да не се изисква пряко от закона и калциевият карбонат да е забранен за употреба в биологичното производство с цел обогатяване с калций съгласно разпоредбите на Регламент (ЕС) 2018/848(2), съответно изменен с Делегиран регламент (ЕС) 2022/474(3), и съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) 2021/1165(4).
3.        Съдът вече се е произнасял относно забраната за обогатяване с калций на растителни напитки чрез използване на такива седименти на небиологичното водорасло Lithothamnium calcareum(5), като се е основал на Регламенти (ЕО) № 834/2007(6) и 889/2008(7). Поставеният от запитващата юрисдикция въпрос обаче е нов, тъй като приложимият за добавките в храна режим е променен с Регламент 2018/848, който отменя Регламент № 834/2007, и в случая разглежданите седименти са получени от водораслото
Lithothamnium calcareum, което е сертифицирано като биологично.
4.        Ще предложа на Съда да отговори, че този нов режим на добавките в храна, под чието действие считам, че попада полученият от Lithothamnium calcareum прах, се прилага, независимо дали съставката е биологична, или не, и че вследствие на това използването на този прах, дори сертифициран като биологичен, с цел обогатяване с калций не е разрешено в биологичното производство, тъй като той не се изисква от закона.
II.    Правото на Съюза
А.      Регламент (ЕО) № 178/2002
5.        Член 2, първа и втора алинея от Регламент (ЕО) № 178/2002(8) предвижда:
„По смисъла на настоящия регламент „храни“ (или „хранителни продукти“) означава всяко вещество или продукт, независимо дали е преработен или не, частично преработен или непреработен, който е предназначен за или основателно се очаква да бъде приеман от хора.
Понятието „храни“ включва напитки, дъвки и всякакви вещества, включително вода, които са умишлено вложени в храните по време на тяхното производство, приготовление или обработка […]“.
Б.      Регламент (ЕО) № 1333/2008
6.        Член 3, параграф 2, букви a) и б) от Регламент (ЕО) № 1333/2008(9) предвижда следното:
„За целите на настоящия регламент се прилагат […] следните определения:
a)      „добавка в храната“ означава всяко вещество, което обикновено не се консумира самостоятелно като храна и не се използва като характерна съставка на храни, независимо дали притежава хранителна стойност или не, и чието целенасочено влагане с технологична цел в храни на етапа на тяхното производство, преработка, приготвяне, обработка, опаковане, транспортиране или съхранение води или може да се счита, че води, до прякото или непряко превръщане на това вещество или на вторичните му продукти в съставна част на тези храни;
Следните вещества не се считат за добавки в храните:
[…]
ii)      изсушените или концентрирани храни, включително ароматизанти, добавени по време на производството на съставни храни заради ароматичните им, вкусови или хранителни свойства, към които се прибавя вторичен оцветяващ ефект;
[…]
б)      „спомагателно вещество“ означава всяко вещество, което:
i)      не се консумира самостоятелно като храна;
ii)      се използва целенасочено при преработката на суровини, храни или техните съставки за постигането на определена технологична цел по време на обработката или преработката; и
iii)      може да доведе до нецеленасоченото, но технически неизбежно наличие на остатъци от това вещество или на неговите производни в крайния продукт, при условие че тези остатъци не представляват риск за здравето и нямат технологичен ефект върху крайния продукт“.
В.      Регламент (ЕС) № 1169/2011
7.        В член 2, параграф 2, буква е) от Регламент (ЕС) № 1169/2011(10) се посочва:
„Прилагат се […] следните определения:
[…]
е)      „съставка“ означава всяко вещество или продукт, включително ароматизанти, добавки в храната и ензими в храната, както и всяка съставна част на сложна съставка, използвана за производство или приготвяне на храна и все още налична в крайния продукт, дори и в изменен вид; остатъчните вещества не се смятат за съставки“.
Г.      Регламент 2018/848
8.        Съображения 6, 20, 51, 52 и 63 от Регламент 2018/848 предвиждат:
„(6)      С оглед на целите на политиката на [Европейския] [с]ъюз[…] за биологично производство нормативната уредба, създадена за привеждане в действие на тази политика, следва да бъде насочена към осигуряване на лоялна конкуренция и правилно функциониране на вътрешния пазар на биологични продукти, запазване и оправдаване на доверието на потребителите по отношение на продуктите, обозначени като биологични и осигуряване на условия, при които политиката да може да се развива в съответствие с развитието на производството и пазара.
[…]
(20)      Тъй като използването на външни ресурси в биологичното производство следва да бъде ограничено, следва да бъдат установени определени цели, във връзка с които често се използват продукти и вещества в производството на селскостопански продукти или преработени селскостопански продукти. При обичайната им употреба за тези цели, употребата на продукти или вещества следва да бъде позволена само когато последните са били разрешени в съответствие с настоящия регламент. Такова разрешение обаче следва да бъде валидно само доколкото използването на такива външни ресурси в небиологичното производство не е забранено по силата на правото на Съюза или на националното право, основано на правото на Съюза. […]
[…]
(51)      Операторите, произвеждащи биологични храни […], следва да се придържат към подходящи процедури, основани на систематично идентифициране на критичните етапи на преработка, с цел да се гарантира, че преработените продукти отговарят на правилата за биологично производство. Преработените биологични продукти следва да се произвеждат, като се използват методи на преработка, които гарантират, че биологичните характеристики и качества на продуктите се запазват на всички етапи от биологичното производство.
(52)      Следва да се определят разпоредби относно състава на преработените биологични храни […]. По-специално, такива храни следва да се произвеждат главно от съставки от биологичен земеделски произход или от други съставки, попадащи в обхвата на настоящия регламент, които са биологични, с ограничена възможност да се използват някои небиологични съставки от земеделски произход, определени в настоящия регламент. Освен това в производството на преработени биологични храни […] следва да бъдат използвани само определени продукти и вещества, разрешени съгласно настоящия регламент.
[…]
(63)      Използването в биологичното производство на определени продукти или вещества като активни вещества за употреба в продукти за растителна защита, попадащи в обхвата на Регламент (ЕО) № 1107/2009[(11)], на торове, подобрители на почвата, хранителни вещества, небиологични компоненти с различен произход, използвани при храненето на животни, фуражни добавки, спомагателни вещества и продукти за почистване и дезинфекция, следва да бъде ограничено до минимум и да бъде в съответствие със специалните условия, определени в настоящия регламент. Същият подход следва да се възприеме и по отношение на използването на продукти и вещества като хранителни добавки и спомагателни вещества и по отношение на използването на небиологичните земеделски съставки в производството на преработени биологични храни. Поради това следва да се определи евентуалното използване на такива продукти и вещества в биологичното производство като цяло, и по-специално в производството на преработени биологични храни, при условие че са спазени принципите, установени в настоящия регламент, както и определени критерии“.
9.        Член 2, параграф 1, буква б) от Регламент 2018/848 предвижда:
„Настоящият регламент се прилага за следните продукти от земеделски произход, включително аквакултури и пчеларство, изброени в приложение I към ДФЕС, и за продукти с произход от такива продукти, когато тези продукти са или е предвидено да бъдат произведени, обработени, етикетирани, разпространени, пуснати на пазара, внесени или изнесени от Съюза:
[…]
б)      преработени земеделски продукти, предназначени за храна“.
10.      Член 3 от този регламент гласи следното:
„За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)      „биологично производство“ означава използване, […], на методи на производство, които са в съответствие с настоящия регламент, на всички етапи на производство, обработка и разпространение;
2)      „биологичен продукт“ означава продукт, получен от биологично производство […] Продуктите от риболов или лов на диви животни не се считат за биологични продукти;
[…]
45)      „храна“ означава храна съгласно определението в член 2 от Регламент [№ 178/2002];
[…]
51)      „съставка“ означава съставка съгласно определението в член 2, параграф 2, буква е) от Регламент [№ 1169/2011] или — за продуктите, различни от храни — вещества или продукти, използвани при производството или обработката на продукти и все още налични в крайния продукт, дори и в изменен вид;
[…]
61)      „добавка в храна“ означава добавка в храната съгласно определението в член 3, параграф 2, буква а) от Регламент [№ 1333/2008];
[…]
65)      „спомагателно вещество“ означава спомагателно вещество съгласно определението в член 3, параграф 2, буква б) от Регламент [№ 1333/2008] за храните […];
[…]“.
11.      В глава II от Регламент 2018/848, озаглавена „Цели и принципи на биологичното производство“, член 7 предвижда:
„Производството на преработени биологични храни по-специално се основава на следните конкретни принципи:
a)      производство на биологични храни от биологични съставки от земеделски произход;
б)      ограничаване на използването на хранителни добавки, на небиологични съставки с предимно технологични и органолептични функции, както и на микроелементи и спомагателни вещества, така че то да се сведе до минимум и да се прилага само в случай на съществена технологична необходимост или поради специални хранителни цели;
в)      изключване на вещества и методи на преработка, които биха могли да се окажат подвеждащи по отношение на истинския характер на продукта;
[…]“.
12.      Член 9, параграф 3, първа алинея от този регламент предвижда следното:
„За целите и употребите, посочени в членове 24 и 25 и в приложение II, само продукти и вещества, разрешени в съответствие с тези разпоредби, могат да се използват в биологичното производство, при условие че използването им в небиологично производство е също така разрешено съгласно съответните разпоредби на правото на Съюза и, когато е приложимо, съгласно националните разпоредби, основани на правото на Съюза“.
13.      Член 16 от посочения регламент предвижда:
„1.      Операторите, произвеждащи преработени храни, спазват по-специално подробните правила за производство, определени в приложение II, част IV […]
2.      На Комисията се предоставя пълномощието да приема делегирани актове в съответствие с член 54 за изменение на:
[…]
б)      точка 2.2.2 от приложение II, част IV по отношение на вида и състава на продуктите и веществата, разрешени за употреба в преработени храни, както и условията за употребата им;
[…]“.
14.      Съгласно член 24, параграфи 2, 4 и 9 от Регламент 2018/848:
„2.      […] [Европейската] [к]омисия може да разреши употребата на определени продукти и вещества в производството на преработени биологични храни и дрожди, използвани като храна […], и включва всички такива разрешени продукти и вещества в списъци под ограничителен режим на ползване за следните цели:
a)      като хранителни добавки и спомагателни вещества;
б)      като небиологични растителни съставки, които да се използват за производство на преработени биологични храни;
в)      като спомагателни вещества за производството на дрожди и продукти от дрожди.
[…]
4.      Разрешението за използване в производството на преработени биологични храни или за производството на дрожди, използвани като храна […], на продуктите и веществата, посочени в параграф 2, се издава, при условие че са спазени принципите, определени в глава II, и следните критерии, които се оценяват като цяло:
[…]
б)      без да се прибегне до тези продукти и вещества е невъзможно да се произвеждат или съхраняват храните или да се изпълняват дадени изисквания към хранителния режим, предвидени въз основа на законодателство на Съюза;
в)      те се намират в природата и може да са претърпели единствено механична, физическа, биологична, ензимна или микробна обработка, освен когато такива продукти или вещества от такива източници не са достъпни в достатъчни количества или с достатъчно качество;
г)      биологичната съставка не е достъпна в достатъчно количество.
[…]
9.      Комисията приема актове за изпълнение за издаване или отнемане на разрешение за продукти и вещества, в съответствие с параграфи 1 и 2, които могат да се използват в биологичното производство като цяло, и по-специално в производството на преработени биологични храни, и за определяне на процедурите, които да бъдат следвани за получаване на такива разрешения, както и на списъците на такива продукти и вещества, и ако е уместно — тяхното описание, изискванията за състава им и условията за употреба.
[…]“.
15.      Съгласно приложение II, част III, точка 2.2.1 от този регламент събирането на диви водорасли и части от тях се счита за биологично производство, ако са спазени определени условия, подробно изложени в същата точка.
16.      Съгласно приложение II, част IV, точка 2 от посочения регламент, озаглавена „Подробни изисквания за производство на преработените храни“:
„[…]
2.2.1.
Само онези хранителни добавки, спомагателни вещества и съставки от небиологичното земеделие, които са разрешени за използване в биологичното производство съгласно член 24 или член 25, и продуктите и веществата, посочени в точка 2.2.2, могат да се използват при преработката на храни […]
2.2.2.       При преработката на храни могат да се използват следните продукти и вещества:
[…]
е)      минерали (включително микроминерали), витамини, аминокиселини и микроелементи, при условие че:
i)      употребата им в храни за нормална консумация „се изисква пряко от закона“, т.е. се изисква пряко съгласно разпоредби на правото на Съюза или разпоредби на националното право, съвместими с правото на Съюза, вследствие на което дадената храна по никакъв начин не може да бъде пусната на пазара като храна за нормална консумация, ако не се добавят тези минерали, витамини, аминокиселини или микроелементи; или
ii)      по отношение на храните, пуснати на пазара като имащи характеристики или последици във връзка със здравето или храненето или във връзка с потребностите на конкретни групи потребители:
–        в продуктите, посочени в член 1, параграф 1, букви а) и б) от Регламент (ЕС) № 609/2013[(12)], тяхната употреба е разрешена от посочения регламент и от актовете, приети въз основа на член 11, параграф 1
[…] за въпросните продукти, или
–        в продуктите, уредени от Директива 2006/125/ЕО[(13)], тяхната употреба е разрешена от посочената директива.
[…]“.
Д.      Регламент за изпълнение 2021/1165
17.      Съображение 14 от Регламент за изпълнение 2021/1165 предвижда:
„Като се има предвид съставът на някои небиологични съставки от земеделски произход, някои от техните употреби в преработени биологични храни може да съответстват на употребите като добавки в храна, като спомагателни вещества за преработка на храни или като продукти и вещества, посочени в част IV, точка 2.2.2 от приложение II към Регламент [2018/848]. За тези употреби е необходимо специално разрешение в съответствие с част IV, точка 2.2 от приложение II към Регламент [2018/848] и те не бива да се разрешават посредством разрешението за небиологични съставки от земеделски произход“.
18.      Член 6 от този регламент за изпълнение предвижда:
„За целите на член 24, параграф 2, буква а) от Регламент [2018/848], като добавки в храна, включително хранителни ензими, които да се използват като добавки в храна, и спомагателни вещества в производството на преработени биологични храни може да се използват само продуктите и веществата, изброени в част А от приложение V към настоящия регламент, при условие че тяхната употреба отговаря на съответните разпоредби на правото на Съюза, по-специално Регламент [№ 1333/2008], и — когато е приложимо — на националните разпоредби, основани на правото на Съюза“.
19.      Съгласно член 7 от посочения регламент за изпълнение, приложим от 1 януари 2024 г.(14):
„За целите на член 24, параграф 2, буква б) от Регламент [2018/848], за производството на преработени биологични храни може да се използват само небиологичните съставки от земеделски произход, изброени в част Б от приложение V към настоящия регламент, при условие че тяхната употреба отговаря на съответните разпоредби на правото на Съюза и — когато е приложимо — на националните разпоредби, основани на правото на Съюза.
Първата алинея не засяга подробните изисквания за биологичното производство на преработени храни, посочени в част IV, раздел 2 от приложение II към Регламент [2018/848]. По-специално, първата алинея не се прилага към небиологичните съставки от земеделски произход, които се използват като добавки в храна, спомагателни вещества или продукти и вещества, посочени в част IV, точка 2.2.2 от приложение II към Регламент [2018/848]“.
20.      В раздел A1 от приложение V, в част A от същия регламент за изпълнение, озаглавена „Разрешени добавки в храна и спомагателни вещества, посочени в член 24, параграф 2, буква а) от Регламент [2018/848]“, се съдържа таблица, в която е включен по-специално следният ред:
Код
Наименование
Биологични храни, към които може да се добавят
Специфични условия и ограничения
[…]
[…]
[…]
[…]
E 170
Калциев карбонат
продукти от растителен и животински произход
да не се използва като оцветител или за обогатяване на продуктите с калций
[…]
[…]
[…]
[…]
III. Фактите по спора в главното производство и преюдициалният въпрос
21.      Lima BV е дружество, учредено по белгийското право, специализирано в търговията с биологични хранителни продукти на растителна основа, по-специално две биологични напитки, съответно оризова и овесена, чиято характерна съставка е сертифицираното като биологично водорасло Lithothamnium calcareum, получено чрез събиране на диви водорасли.
22.      В решението си за сертифициране от 13 април 2023 г. контролният орган приема, че при литотамнион следва да се прави разлика между водораслите (Lithothamnium sp.
Algae) и морския продукт, получен от калцифицирането на водораслото (ливади от мерл), тъй като само първите могат да се квалифицират като „земеделски продукт“. Той добавя, че целта, за която се използва съставката, има предимство пред качеството ѝ на биологичен или на небиологичен продукт. Той стига до заключението, че добавянето на богати на калций останки от литотамнион представлява обогатяване на биологични продукти, което противоречи на част IV, точка 2.2 от приложение II към Регламент 2018/848, в резултат на което Lima „етикетира и предлага на пазара продукти, които не съответстват на изискванията за биологични продукти“, което е основание за налагане на мярка „предупреждение“.
23.      След потвърждаването на това решение на 5 май 2023 г. от контролния орган Lima подава жалба по административен ред срещу посоченото решение до Departement Landbouw en Visserij (Агенция за селско стопанство и рибарство) на Vlaamse Overheid (Фламандско правителство, Белгия). С решение от 18 декември 2023 г. началникът на отдела за подпомагане на приходите в Агенцията за селско стопанство и рибарство приема, че добавянето на прах, получен от почистени, изсушени и смлени седименти на водораслото Lithothamnium calcareum, не е разрешено, тъй като то има за цел обогатяване с калций. Той стига до заключението, че наложената на Lima мярка „предупреждение“ трябва да се запази и че последицата от нея е, че само вече произведените преди 1 януари 2024 г. напитки могат все още да бъдат пуснати на пазара с означението за биологично производство.
24.      Пред Raad van State (Държавен съвет), сезиран от Lima с жалба за отмяна на това решение, страните спорят относно правната уредба, приложима за прах, който е сертифициран като биологичен, получен от почистени, изсушени и смлени седименти на водораслото Lithothamnium calcareum, както и относно тълкуването на решение Natumi.
25.      От една страна, според Lima трябва да се счита, че този прах е биологична съставка. Само това качество е достатъчно, за да бъде разрешено добавянето му в преработена биологична храна, независимо от хранителния му профил, в съответствие с член 7, буква a) от Регламент 2018/848. Според фламандското правителство, въпреки че е сертифициран като биологичен, този прах попада под действието на правната уредба, приложима за минералите, която забранява добавянето на калциев карбонат само с цел обогатяване с калций, съгласно член 7, буква б) и част IV, точка 2.2.1 и точка 2.2.2, буква е) от приложение II към този регламент и част A от приложение V към Регламент за изпълнение 2021/1165.
26.      От друга страна, в решение Natumi Съдът постановява, че Регламент № 889/2008(15) трябва да се тълкува в смисъл, че той не допуска използването на прах, получен от седименти на водораслото Lithothamnium calcareum, които са почистени, изсушени и смлени, като небиологична съставка от земеделски произход по смисъла на член 28 от този регламент при преработката на биологични храни, като биологични напитки на основата на ориз и соя, за обогатяването им с калций.
27.      Страните спорят относно последиците, които следва да се изведат от това решение при действието на приложимото към фактите по делото ново законодателство.
28.      Запитващата юрисдикция се съмнява, че тази съдебна практика може да се приложи просто по аналогия, тъй като в решение Natumi Съдът се произнася относно небиологичен прах, получен от седименти на водораслото Lithothamnium calcareum, които са  почистени, изсушени и смлени, докато в случая използваното за праха Lithothamnium calcareum е сертифицирано като биологично. Освен това тази юрисдикция счита, че приложимото законодателство се е променило по-специално с член 24, параграф 4, буква г) от Регламент 2018/848, с който е добавено ново условие във връзка с разрешаване на използвани в биологичното производство продукти и вещества, а именно биологичната съставка да не е достъпна в достатъчно количество. Тя добавя, че в списъка на водораслите, които може да бъдат добавени като небиологична съставка от земеделски произход към преработена биологична храна, има само два вида (водорасли араме и водорасли хиджики)(16). Същата юрисдикция изтъква, че в публикувания от Комисията на 30 ноември 2023 г. и редовно актуализиран документ „Frequently asked questions on organic rules“ („Често задавани въпроси относно правилата за биологично производство“)(17) се посочва, че основната съставка на Lithothamnium calcareum е калциевият карбонат, който е минерал, поради което за използването му в биологичното производство е необходимо разрешение в съответствие с част IV, точка 2.2.2 от приложение II към Регламент 2018/848, и че неговата основна функция в преработените хранителни продукти е добавянето на калций.
29.      При тези условия Raad van State (Държавен съвет) решава да спре производството и да постави на Съда следния преюдициален въпрос:
„Трябва ли точки 2.2.1 и 2.2.2 от част IV от приложение II към Регламент [2018/848] във връзка с член 7, букви б) и в) от този регламент да се тълкуват в смисъл, че при преработката на биологични храни за нормална консумация биологично сертифициран прах, получен от почистени, смлени и изсушени седименти на водораслото Lithothamnium calcareum, което е естествено богато на калциев карбонат, попада в обхвата на точка 2.2.2, буква е), подточка i) от част IV от приложение II към [посочения] регламент […], и следователно е забранен, тъй като употребата на калций в храни за нормална консумация не се изисква пряко от закона?“.
30.      Lima, фламандското правителство, италианското правителство и Комисията представят писмени становища.
IV.    Анализ
31.      Поставеният от запитващата юрисдикция въпрос налага да се провери дали е налице ограничение за използването на биологични съставки от земеделски произход в производството на преработени биологични храни в приложение на член 7, букви б) и в) от Регламент 2018/848, който предвижда, че сред специфичните принципи, приложими към производството на преработени биологични храни, от една страна, е принципът използването на хранителни добавки, на микроелементи и спомагателни вещества да се сведе до минимум и да се прилага само в случай на съществена технологична необходимост или поради специални хранителни цели, и от друга страна, принципът на изключване на вещества и методи на преработка, които биха могли да се окажат подвеждащи по отношение на истинския характер на продукта. Или достатъчно ли е съставка от земеделски произход да бъде биологична, за да може да се използва при преработката на биологични храни, при положение че член 7, буква a) от този регламент предвижда, че съгласно друг специфичен принцип за производство на преработени биологични храни биологичните храни следва да се произвеждат от биологични съставки от земеделски произход?
32.      В съдебната практика вече са установени принципи относно растителните напитки. Така Съдът постановява, че наименованието „мляко“ и наименованията, запазени само за млечните продукти, не могат да бъдат законно използвани за обозначаване на изцяло растителен продукт, тъй като добавянето на описателен или обяснителен текст, посочващ растителния произход на съответния продукт, не се отразява на такава забрана(18).
33.      Освен това Съдът приема за установено, че икономическите оператори определят съдържанието на своите продукти и решават под какво описание желаят да ги предлагат на пазара. Така, ако желаят да предлагат тези продукти на пазара като добавка към храни(19), с хранителни или здравни претенции(20) или като храна, предназначена за специфична хранителна употреба(21), те трябва да изпълнят задълженията, предвидени в приложимата в тази област уредба на Съюза, което може да доведе до забрана за предлагането им на пазара като продукт от биологично земеделие. Правото на Съюза не гарантира, че икономическият оператор може да предлага на пазара продуктите си с всякакви обозначения, които той счита за изгодни с оглед на предлагането им(22).
34.      Съдът потвърждава в решение от 4 октомври 2024 г., Herbaria Kräuterparadies II(23), постановено след решение от 5 ноември 2014 г., Herbaria Kräuterparadies(24), че предлаганата на пазара като добавка към храна съответна напитка, състояща се от смес от плодови сокове и извлек от билки, получени от биологично производство, към която са добавени нерастителни витамини и железен глюконат, не може да има означение за биологичен продукт, тъй като не отговаря на изискванията, предвидени в член 16, параграф 1 от Регламент 2018/848 във връзка с част IV, точка 2.2.2, буква е) от приложение II(25) към него(26).
35.      В решение Natumi, на което се позовават двете страни по делото в главното производство, Съдът постановява, че използването при преработката на биологични напитки на основата на ориз и соя, за тяхното обогатяване с калций, на прах, получен от седименти на водораслото Lithothamnium calcareum, които са почистени, изсушени и смлени, като небиологична съставка от земеделски произход по смисъла на член 28 от Регламент № 889/2008, изменен с Регламент за изпълнение 2018/1584, не е възможно по силата на този регламент.
36.      Макар Съдът наистина да посочва, че водораслото Lithothamnium calcareum не е отбелязано в разпоредбите, приложими за добавянето на минерали в производството на биологични храни(27), и че то „не може на пръв поглед да се счита за минерал“(28), той добавя, че други разпоредби(29) във връзка с последните забраняват добавянето на калций при преработката на биологични храни, като напитки на основата на ориз и соя, с цел тяхното обогатяване с калций(30). Той приема за установено, че дружеството — производител на тези напитки, признава изрично, че използва това водорасло поради неговото високо съдържание на калций(31), и въз основа на това прави извод, че използването на този прах с естествено високо съдържание на калций, като небиологична съставка от земеделски произход по смисъла на член 28 от Регламент № 889/2008, изменен с Регламент за изпълнение 2018/1584, би означавало да се заобиколи забраната за използване на калциев карбонат за обогатяване с калций(32).
37.      Регламент 2018/848, приложим към производството на биологични храни, изяснява начина, по който са свързани режимът, приложим за небиологичните съставки от земеделски произход, и този, приложим за добавките в храна и спомагателни вещества, с оглед на установените в член 7 от този регламент принципи в областта на преработката на биологични храни, а именно по-специално производството от биологични съставки от земеделски произход и ограничаването на използването на добавки в храна.
38.      Склонен съм да приема, че самото използване на съставка, квалифицирана като „биологична съставка от земеделски произход“ по силата на установения в член 7, буква a) от Регламент 2018/848 принцип, не е достатъчно, за да се позволи каквото и да е използване. Всъщност в член 7, буква б) от този регламент се въвежда принципът за ограничаване на „използването на хранителни добавки […], както и на микроелементи и спомагателни вещества, така че то да се сведе до минимум и да се прилага само в случай на съществена технологична необходимост или поради специални хранителни цели“. Поради това, дори да е биологична съставка от земеделски произход, добавката в храна трябва да бъде разглеждана в зависимост от своето използване (съществена технологична необходимост или специални хранителни цели).
39.      В самото начало следва да се припомни, че понятието „съставка“ е определено в член 3, точка 51 от Регламент 2018/848
чрез препращане към определението, предвидено в член 2, параграф 2, буква е) от Регламент № 1169/2011. Съгласно последната посочена разпоредба съставка означава „всяко вещество или продукт, включително ароматизанти, добавки в храната и ензими в храната, както и всяка съставна част на сложна съставка, използвана за производство или приготвяне на храна и все още налична в крайния продукт, дори и в изменен вид“. От изложеното следва, че добавките в храната са сред съставките и че квалификацията на праха от водорасли Lithothamnium calcareum в решение Natumi като „небиологична съставка от земеделски произход“ не забранява той да се квалифицира и като „добавка в храна“ по смисъла на Регламент 2018/848.
40.      Що се отнася до „добавки[те] в храната“, те са определени в член 3, точка 61 от този регламент чрез препращане към член 3, параграф 2, буква a) от Регламент № 1333/2008 като „всяко вещество, което обикновено не се консумира самостоятелно като храна и не се използва като характерна съставка на храни, независимо дали притежава хранителна стойност или не, и чието целенасочено влагане с технологична цел в храни на етапа на тяхното производство, преработка, приготвяне, обработка, опаковане, транспортиране или съхранение води или може да се счита, че води, до прякото или непряко превръщане на това вещество или на вторичните му продукти в съставна част на тези храни“.
41.      Безспорно е, че прахът, получен от водораслото Lithothamnium calcareum, и калциевият карбонат, който е основна негова съставка, не се консумират самостоятелно като храни, а се добавят целенасочено и стават съставка на крайната напитка(33). На този етап от разсъжденията ми не разглеждам въпроса за хранителната стойност или за технологичната функция на този прах.
42.      Това определение на добавките в храните обаче предвижда изключения. Така не се считат за добавки в храните „изсушените или концентрирани храни, включително ароматизанти, добавени по време на производството на съставни храни заради ароматичните им, вкусови или хранителни свойства, към които се прибавя вторичен оцветяващ ефект“(34). За прилагането на това изключение следва да бъдат изпълнени две условия: добавката да бъде храна и тя да се използва заради ароматичните си, вкусови или хранителни свойства.
43.      Поради това е необходимо, от една страна, да се определи дали разглежданият по делото в главното производство прах може да се квалифицира като „храна“. Понятието „храни (хранителни продукти)“ е определено в член 3, точка 45 от Регламент 2018/848 чрез препращане към член 2 от Регламент № 178/2002 като „всяко вещество или продукт, независимо дали е преработен или не, частично преработен или непреработен, който е предназначен за или основателно се очаква да бъде приеман от хора“. Във втората алинея на същия член 2 се уточнява, че „[т]ова понятие включва напитки, дъвки и всякакви вещества, включително вода, които са умишлено вложени в храните по време на тяхното производство, приготовление или обработка“. Това определение позволява да се твърди, че разглежданият прах е храна, като съзнателно вложено в храните вещество. Първото условие за прилагане на изключението, посочено в предходната точка от настоящото заключение, е изпълнено.
44.      От друга страна, за да бъде изпълнено второто условие за прилагане на това изключение, този прах трябва да бъде използван и заради ароматичните си, вкусови или хранителни свойства. Близкото понятие „специални хранителни цели“, за което обаче няма определение, използвано в член 7, буква б) от Регламент 2018/848, е споменато в един от принципите, приложими за производството на преработени биологични храни, въз основа на който добавките в храните може да се използват в такива храни (тъй като алтернативната цел е съществена технологична необходимост)(35).
45.      Неяснотата по настоящото дело и в правната уредба, приложима за използването на разглеждания по делото в главното производство прах, се дължи на тези близки понятия. Така, ако дадена добавка в храна е използвана поради специални хранителни цели, тя е разрешена в биологичното производство на преработени храни. Освен това, ако вещество е храна, използвана заради ароматичните си, вкусови или хранителни свойства, тя не е добавка в храна и следователно може да бъде свободно използвана. Поради това следва да се определи функцията на този прах.
46.      Lima твърди, че използва праха от водораслото Lithothamnium calcareum за обогатяването на напитките си с калций, като посочва само, че става въпрос за съставка от земеделски произход. То твърди също, че в решение Natumi Съдът е квалифицирал праха, разглеждан по делото, по което е постановено това решение, само като „небиологична съставка от земеделски произход“, а не като „минерал“ и че поради това биологичният вариант на тази съставка трябва да се приеме.
47.      Според мен обаче Регламент 2018/848 не позволява тълкуване, което води до този резултат.
48.      На първо място, единственото споменаване на хранителен ефект за храните в този регламент, се намира в част IV, точка 2.2.2, буква е), подточка ii) от приложение II във връзка с използването на „минерали (включително микроминерали), витамини, аминокиселини и микроелементи […] по отношение на храните, пуснати на пазара като имащи характеристики или последици във връзка със здравето или храненето или във връзка с потребностите на конкретни групи потребители“. Споменати са само някои продукти, попадащи в приложното поле на Регламент № 609/2013 и продуктите, уредени от Директива 2006/125. Ето защо ми се струва, че член 7, буква б) от Регламент 2018/848 препраща именно към този много специфичен вид храни (предназначени за кърмачета и за деца), когато закрепва принципа на ограничаване на използването на добавки в храна само когато са налице специални хранителни цели.
49.      Другите случаи, в които в Регламент 2018/848 се упоменава хранителен или подхранващ ефект, се отнасят до животновъдството(36) и растениевъдството(37). Считам, че връзката между всички тези цели, свързани с храненето или с подхранването в областта на биологията, произтича от факта, че те се отнасят до случаи, при които субектът (кърмаче, бебе, животно, отглеждано в животновъдството) или обектът (органичен слой на почвата) не може сам да си осигури балансирано хранене.
50.      На второ място, обстоятелството дали добавката има биологично качество, или не, е без значение за използването на калциевия карбонат. Всъщност в част A, раздел A1 от приложение V към Регламент за изпълнение 2021/1165 не се уточнява, че този продукт трябва да е получен само от биологично производство, за разлика от други добавки(38). В първоначалния текст на Регламент № 889/2008 в таблицата на добавките в храна в част A от приложение VIII биологичният произход изобщо не се споменава. Това изискване за използване на тези добавки в храна, получени от биологично производство, се появява в Регламент за изпълнение 2019/2164, с който се заменя съответната таблица. Тази промяна се изразява с член 24, параграф 4 от Регламент 2018/848, в който се предвижда, че разрешението за използване на небиологични добавки почива на няколко принципа, сред които този за недостъпността в достатъчно количество на биологичната съставка. Поради това a contrario, когато тази достъпност е налице, добавката в храна трябва да е получена от биологично производство. Следователно добавките в храни може да бъдат или да не бъдат получени от биологично производство.
51.      Според мен този анализ се потвърждава от текста на член 7 от Регламент за изпълнение 2021/1165, в който се уточнява, че когато небиологична съставка от земеделски произход е използвана като добавка в храна, тя попада под действието на приложимия за тази добавка режим. Въпреки че влизането в сила на тази разпоредба е отложено за 1 януари 2024 г.(39), новата правна уредба е ясна: целта, за която се използва небиологичната съставка от земеделски произход, определя приложимия режим.
52.      Считам, на трето място, че член 24, параграф 2 от Регламент 2018/848 въвежда два различни режима за небиологичните съставки от земеделски произход и за добавките в храна. Както вече посочих обаче, режимът на добавките в храна се прилага както за биологичните, така и за небиологичните съставки. Следователно не биологичното качество на съставката позволява евентуално отклонение от приложимата за добавките в храна правна уредба(40).
53.      Всъщност член 24, параграф 2, букви a) и б) от Регламент 2018/848 предвижда, че „Комисията може да разреши употребата на определени продукти и вещества в производството на преработени биологични храни […] и включва всички такива разрешени продукти и вещества в списъци под ограничителен режим на ползване за следните цели: […] като хранителни добавки и спомагателни вещества [или] като небиологични растителни съставки, които да се използват за производство на преработени биологични храни“.
54.      В част A, раздел A1,
озаглавен „Добавки в храна, включително носители“, от приложение V към Регламент за изпълнение 2021/1165 калциевият карбонат е вписан с отбелязване на специфичното условие „да не се използва като оцветител или за обогатяване на продуктите с калций“. По смисъла на тази правна уредба калциевият карбонат се счита за добавка в храна, която не може да служи нито за оцветител, нито за обогатяване с калций. Следователно тези забранени функции имат качеството на функции с технологична цел, тъй като в противен случай при тези употреби калциевият карбонат няма да бъде квалифициран като „добавка в храна“. Обратно, при посочването на калциевия карбонат в списъка на спомагателните вещества (част A, раздел A2 от приложение V към този регламент за изпълнение), няма никакво специфично условие или ограничение.
55.      Следва да се отбележи, че Регламент за изпълнение (ЕС) 2025/973(41) обединява списъка на добавките в храната (раздел A1) и списъка на спомагателните вещества (раздел A2) от част A от приложение V към Регламент за изпълнение 2021/1165, като отчита факта, че „[в] зависимост от тяхната технологична функция в крайния продукт някои продукти, класифицирани като спомагателни вещества, следва да бъдат вместо това класифицирани като добавки в храна, а някои други продукти — като добавки в храна и като спомагателни вещества в храна в зависимост от вида на тяхната употреба“(42).
56.      В съображение 18 от Регламент за изпълнение 2025/973 се уточнява също, че „[в] този общ списък специфичното условие да не се използва добавката „калциев карбонат“ като оцветител или за обогатяване с калций следва да бъде заличено, тъй като то вече се съдържа в правилата, предвидени в част IV, точка 2.2.2, букви в)[(43)], г)[(44)] и е) от приложение II към Регламент [2018/848]“(45).
57.      Що се отнася до точка 2.2.2, буква е) от същата част IV от приложение II към Регламент 2018/848, сред тези продукти и вещества в нея са посочени „минерали (включително микроминерали), витамини, аминокиселини и микроелементи, при условие че […] употребата им в храни за нормална консумация „се изисква пряко от закона“, т.е. се изисква пряко съгласно разпоредби на правото на Съюза или разпоредби на националното право, съвместими с правото на Съюза, вследствие на което дадената храна по никакъв начин не може да бъде пусната на пазара като храна за нормална консумация, ако не се добавят тези минерали, витамини, аминокиселини или микроелементи“. Нито в акта за преюдициално запитване, нито в становищата на страните се посочва разпоредба, която да налага добавянето на калций в разглежданите по делото в главното производство храни, а именно оризови и овесени напитки, за да могат те да бъдат предлагани на пазара(46).
58.      Освен това Комисията се позовава на тази разпоредба, за да посочи, че използването на калциев карбонат е забранено при преработката на биологични храни(47), като използва предоставеното ѝ с член 54 от Регламент 2018/848 правомощие да приема делегирани актове, за да измени „приложение II, част IV, точка 2.2.2, що се отнася до вида и състава на продуктите и веществата, чието използване в преработените храни е разрешено, както и до условията, при които те могат да бъдат използвани“, съгласно член 16, параграф 2, буква б) от този регламент.
59.      Поради това считам, че разглежданият по делото в главното производство прах, състоящ се основно от калциев карбонат, трябва да се счита за добавка в храната, чието използване е забранено в производството на биологични храни, след като той се използва само за обогатяване на растителната напитка с калций, макар това да не се изисква пряко от закона по силата на правната уредба на Съюза или на националното право.
V.      Заключение
60.      Предвид всички изложени по-горе съображения предлагам на Съда да отговори на поставения от Raad van State (Държавен съвет, Белгия) преюдициален въпрос по следния начин:
„Член 24, параграф 2, буква a), както и част IV, точка 2.2.1 и точка 2.2.2,
буква е), подточка i) от приложение II към Регламент (ЕС) 2018/848 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 година относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти и за отмяна на Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета, съответно изменен с Делегиран регламент (ЕС)
2022/474 на Комисията от 17
януари 2022 година, във връзка с член 7, буква б) от Регламент 2018/848
трябва да се тълкуват в смисъл, че
прах, който е сертифициран като биологичен, получен от почистени, изсушени и смлени седименти на естествено богатото на калциев карбонат водорасло Lithothamnium calcareum, използван за обогатяване с калций при преработката на храни, е забранен, тъй като калциевият карбонат не може да бъде използван за тази цел и употребата на калций в храни за нормална консумация не се изисква пряко от закона“.
1      Език на оригиналния текст: френски.
2      Регламент на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 година относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти и за отмяна на Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета (ОВ L 150, 2018 г., стр. 1).
3      Делегиран регламент на Комисията от 17 януари 2022 година (ОВ L 98, 2022 г., стр. 1), наричан по-нататък „Делегиран регламент 2018/848“.
4      Регламент за изпълнение на Комисията от 15 юли 2021 година за разрешаване на някои продукти и вещества за употреба в биологичното производство и за съставяне на техните списъци (ОВ L 253, 2021 г., стр. 13).
5      Вж. решение от 29 април 2021 г., Natumi (C‑815/19, наричано по-нататък „решение Natumi“, EU:C:2021:336).
6      Регламент на Съвета от 28 юни 2007 относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти и за отмяна на Регламент (ЕИО) № 2092/91 (ОВ L 189, 2007 г., стр. 1).
7      Регламент на Комисията от 5 септември 2008 година за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти по отношение на биологичното производство, етикетирането и контрола (ОВ L 250, 2008 г., стр. 1), изменен с Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/2164 на Комисията от 17 декември 2019 г. (ОВ L 328, 2019 г., стр. 61), наричан по-нататък „Регламент № 889/2008“. Този регламент е отменен с Регламент за изпълнение 2021/1165.
8      Регламент на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2002 година за установяване на общите принципи и изисквания на законодателството в областта на храните, за създаване на Европейски орган за безопасност на храните и за определяне на процедури относно безопасността на храните (ОВ L 31, 2002 г., стр. 1; Специално издание на български език, 2007 г., глава 15, том 8, стр. 68).
9      Регламент на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 година относно добавките в храните (ОВ L 354, 2008 г., стр. 16).
10      Регламент на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2011 година за предоставянето на информация за храните на потребителите, за изменение на регламенти (ЕО) № 1924/2006 и (ЕО) № 1925/2006 на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Директива 87/250/ЕИО на Комисията, Директива 90/496/ЕИО на Съвета, Директива 1999/10/ЕО на Комисията, Директива 2000/13/ЕО на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2002/67/ЕО и 2008/5/ЕО на Комисията и на Регламент (ЕО) № 608/2004 на Комисията (ОВ L 304, 2011 г., стр. 18).
11      Регламент на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 година относно пускането на пазара на продукти за растителна защита и за отмяна на директиви 79/117/ЕИО и 91/414/ЕИО на Съвета (ОВ L 309, 2009 г., стр. 1).
12      Регламент на Европейския парламент и на Съвета от 12 юни 2013 година относно храните, предназначени за кърмачета и малки деца, храните за специални медицински цели и заместителите на целодневния хранителен прием за регулиране на телесното тегло и за отмяна на Директива 92/52/ЕИО на Съвета, директиви 96/8/ЕО, 1999/21/ЕО, 2006/125/ЕО и 2006/141/ЕО на Комисията, Директива 2009/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и регламенти (ЕО) № 41/2009 и (ЕО) № 953/2009 на Комисията (ОВ L 181, 2013 г., стр. 35).
13      Директива на Комисията от 5 декември 2006 година относно преработени храни на зърнена основа и детски храни за кърмачета и малки деца (ОВ L 339, 2006 г., стр. 16; Специално издание на български език, 2007 г., глава 15, том 18, стр. 73).
14      Вж. член 13, трета алинея от Регламент за изпълнение 2021/1165.
15      В редакцията му след изменението с Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/1584 на Комисията от 22 октомври 2018 г. (ОВ L 264, 2018 г., стр. 1).
16      Запитващата юрисдикция се позовава на част Б от приложение V към Регламент за изпълнение 2021/1165.
17      Този документ е достъпен на следния интернет адрес: https://agriculture.ec.europa.eu/farming/organic-farming/organics-glance_bg. Той последно е актуализиран на 26 януари 2026 г.
18      Вж. решение от 14 юни 2017 г., TofuTown.com (C‑422/16, EU:C:2017:458, т. 40 и цитираната съдебна практика и диспозитивът).
19      По смисъла на Директива 2002/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 10 юни 2002 година за сближаване на законодателствата на държавите членки по отношение на хранителните добавки (ОВ L 183, 2002 г., стр. 51; Специално издание на български език, 2007 г., глава 13, том 36, стр. 39, и поправка ОВ
L, 2024/90793, 10.12.2024 г.), изменена с Регламент (ЕО) № 1137/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2008 г. (ОВ L 311, 2008 г., стр. 1).
20      По смисъла на Регламент (ЕО) № 1924/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 20 декември 2006 година относно хранителни и здравни претенции за храните (ОВ L 404, 2006 г., стр. 9; Специално издание на български език, 2007 г., глава 15, том 18, стр. 244) и на Регламент (ЕС) № 432/2012 на Комисията от 16 май 2012 година за създаване на списък на разрешените здравни претенции за храни, различни от претенциите, които се отнасят до намаляване на риска от заболяване и до развитието и здравето на децата (ОВ L 136, 2012 г., стр. 1).
21      По смисъла на Директива 2009/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 6 май 2009 година относно храни, предназначени за специфична хранителна употреба (ОВ L 124, 2009 г., стр. 21) и на Регламент (ЕО) № 953/2009 на Комисията от 13 октомври 2009 година относно веществата, които могат да се добавят за специални хранителни цели в храни за специфична хранителна употреба (ОВ L 269, 2009 г., стр. 9).
22      Вж. решение от 5 ноември 2014 г., Herbaria Kräuterparadies (C‑137/13, EU:C:2014:2335, т. 46).
23      C‑240/23, EU:C:2024:852.
24      C‑137/13, EU:C:2014:2335.
25      Текстът на тази точка 2.2.2, буква е) е пряко формулиран по примера на решение от 5 ноември 2014 г., Herbaria Kräuterparadies (C‑137/13, EU:C:2014:2335).
26      Вж. решение от 4 октомври 2024 г., Herbaria Kräuterparadies II (C‑240/23, EU:C:2024:852, т. 85 и диспозитивът).
27      Вж. член 27, параграф 1 и приложение VIII към Регламент № 889/2008.
28      Вж. решение Natumi (т. 47).
29      Вж. член 19, параграф 2, буква б) и член 21 от Регламент № 834/2007.
30      Вж. решение Natumi (т. 67).
31      Вж. решение Natumi (т. 68).
32      Вж. решение Natumi (т. 69).
33      Последното обстоятелство не позволява квалифицирането на тези продукти като „спомагателни вещества“, които трябва да останат само като остатъци в крайния продукт, като не представляват риск за здравето и нямат технологичен ефект върху крайния продукт. Вж. определението в член 3, точка 65 от Регламент 2018/848, което препраща към определението в член 3, параграф 2, буква б) от Регламент № 1333/2008.
34      Вж. член 3, параграф 2, буква a), втора алинея, подточка ii) от Регламент № 1333/2008.
35      Вж. точка 38 от настоящото заключение.
36      Изразът „хранителни цели“ е използван в член 8, буква б); изразът „хранителни нужди“ се съдържа в приложение II, част II, точка 1.4.1, буква б) и част III, точка 3.1.3.1, буква а); изразът „модели на хранене“ е използван в приложение II, част II, точка 1.4.1, буква г); изразът „хранителни добавки“ е използван в приложение II, част II, точка 1.5.2.3; изразът „хранителен състав“ се съдържа в приложение II, част III, точка 3.1.3.1, буква б), подточка ii) и изразът „хранителни нужди“ е използван в приложение II, част III, точка 3.1.3.2, буква а).
37      Изразът „хранителни вещества“ е използван в член 24, параграф 1, буква б), в член 31 и в приложение II, част I, точки 1.2 и 1.9.6; изразът „специфични хранителни нужди на растенията“ се съдържа в член 24, параграф 3, буква г); изразът „налични резерви от хранителни вещества“ е използван в приложение II, част I, точка 1.3, буква а), а изразът „хранителни нужди“ е използван в приложение II, част I, точка 1.9.3.
38      Лецитини, екстракти от розмарин, гума локуст бийн, гума гуар, гума арабика, гума тара, гума джелан, глицерол, пчелен восък, карнаубов восък и еритрол.
39      Вж. бележка под линия 14 от настоящото заключение.
40      Вж. точки 50 и 51 от настоящото заключение.
41      Регламент за изпълнение на Комисията от 23 май 2025 година за изменение и поправка на Регламент за изпълнение (ЕС) 2021/1165 за разрешаване на някои продукти и вещества за употреба в биологичното производство и за съставяне на техните списъци (ОВ L 973, 2025 г.).
42      Вж. съображение 17 от Регламент за изпълнение 2025/973.
43      Относно оцветителите за поставяне на печат върху месо и яйца.
44      Относно традиционното декоративно оцветяване на черупката на варени яйца, продавани в определен период от годината.
45      В този текст се уточнява именно че както оцветяването, така и обогатяването с калций с калциев карбонат са забранени.
46      Вж. по аналогия решение Natumi (т. 66).
47      Вж. в често поставяните въпроси относно биологичните правила, посочени в точка 28 от настоящото заключение, отговор на въпрос 12 в част 4.5 (стр. 113 и 114), чиято цел е да се установи възможността за използване на Lithothamnium calcareum за биологичното производство на храни: „Не. Точка 2.2.2, буква е) от част IV от приложение II към Регламент [2018/848] е релевантна […] Основната съставка на Lithothamnium
calcareum е калциевият карбонат и неговата основна функция в преработените хранителни продукти е влагането на калций. Поради това, като се има предвид, че калциевият карбонат е минерал, за използването му в биологичното производство е необходимо разрешение съгласно точка 2.2.2 от част IV на приложение II към Регламент [2018/848]“ (неофициален превод).