62023CJ0159_RES
Kohtuasi C‑159/23
Sony Computer Entertainment Europe Ltd
versus
Datel Design and Development Ltd jt
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof)
Euroopa Kohtu (esimene koda) 17. oktoobri 2024. aasta otsus
Eelotsusetaotlus – Intellektuaalomand – Autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused – Arvutiprogrammide õiguskaitse – Direktiiv 2009/24/EÜ – Artikkel 1 – Kohaldamisala – Arvutiprogrammi avaldumisvormid – Mõiste – Artikli 4 lõike 1 punkt b – Arvutiprogrammi muutmine – Muutmällu salvestatud ja programmi töö käigus kasutatavate muutujate sisu muutmine
Õigusaktide ühtlustamine – Autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused – Direktiiv 2009/24 – Arvutiprogrammide õiguskaitse – Kohaldamisala – Arvutiprogrammi avaldumisvorm – Mõiste – Arvutiprogrammi muutmine – Muutmällu salvestatud ja programmi töö käigus kasutatavate muutujate sisu muutmine – Välistamine – Tingimused – Sisu, mis ei võimalda programmi reprodutseerida või hiljem taasluua – Liikmesriigi kohtu hinnang
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/24, artikli 1 lõiked 1, 2 ja 3)
(vt punktid 31–52 ja resolutsioon)
Kokkuvõte
Euroopa Kohus, kellele Bundesgerichtshof (Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim üldkohus) esitas eelotsusetaotluse, tegi otsuse seni käsitlemata küsimuse kohta, mis puudutab arvutiprogrammide autoriõiguse kaitse (
1
) ulatust ja täpsemalt nende muutandmete sisu, mille kaitstud arvutiprogramm salvestab arvuti muutmällu ja mida ta töötamisel kasutab.
Sony Computer Entertainment Europe Ltd (edaspidi „Sony“) turustab PlayStationi videomängukonsoole ja nendele konsoolidele mõeldud mänge. Kuni 2014. aastani turustas ta muu hulgas konsooli PlayStationPortable (edaspidi „PSP konsool“) ja selle jaoks mõeldud mängu „MotorStorm: Arctic Edge“.
Sony palus Landgericht Hamburgil (Hamburgi esimese astme kohus, Saksamaa) kohustada lõpetama tema mängukonsoolide lisatoodete, sealhulgas Datel Design and Development Ltd ja Datel Direct Ltd toodetava ja levitatava tarkvara Action Replay PSP ning seadme ja tarkvara Tilt FX turustamine.
Need tooted, mis toimivad ainult koos Sony originaalmängudega, võimaldavad eelkõige muuta teatavaid mänguparameetreid, pakkudes kasutajale mänguvõimalusi, mida Sony ei ole selles mänguetapis ette näinud, ning võimaldades PSP konsooli juhtida seda ruumis liigutades. Sony sõnul võimaldavad need tooted kasutajatel muuta selle mängu tarkvara autoriõiguse seisukohast õigusvastaselt.
Hamburgi esimese astme kohus rahuldas Sony nõuded osaliselt. Oberlandesgericht Hamburg (Hamburgi liidumaa kõrgeim üldkohus, Saksamaa) aga muutis seda kohtuotsust apellatsiooniastmes ning jättis Sony hagi täielikult rahuldamata.
Viimati nimetatud kohtuotsuse peale esitatud kassatsioonkaebust lahendades küsis Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim üldkohus Euroopa Kohtult, kas nende muutujate sisu, mille kaitstud arvutiprogramm salvestab arvuti muutmällu ja mida ta töötamisel kasutab, kuulub arvutiprogrammi autoriõiguse kaitse kohaldamisalasse, ning jaatava vastuse korral, kas muudetud andmete salvestamine sellesse muutmällu kujutab endast arvutiprogrammi muutmist direktiivi 2009/24 tähenduses.
Euroopa Kohtu hinnang
Euroopa Kohus märkis, et direktiivi 2009/24 artikli 1 lõigetest 2 ja 3 nähtub, et kaitstud on kõik arvutiprogrammi „avaldumisvormid“, välja arvatud selle koostisosade aluseks olevad ideed ja põhimõtted, tingimusel et programm on algupärane selles mõttes, et see on autori enese intellektuaalne looming. Ta tõdes, et nendest sätetest tuleneb, et lähtekood ja objektkood kuuluvad arvutiprogrammi avaldumisvormi mõiste alla, kui need võimaldavad seda programmi reprodutseerida või hiljem taasluua, samas kui programmi muud elemendid, sealhulgas selle funktsionaalsed omadused, ei ole kaitstud. Seega piirdub selle direktiiviga tagatud kaitse ainult arvutiprogrammi sõnalise väljendusega lähtekoodis ja objektkoodis.
Sellist tõlgendust kinnitab ka kohaldatav rahvusvaheline õigus. TRIPS-lepingus (
2
) on nimelt ette nähtud, et arvutiprogramme, kas lähtetekstina või objektkoodi näol, kaitstakse nagu kirjandusteoseid vastavalt Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsioonile (
3
). Selle konventsiooni ja TRIPS-lepingu kohaselt laieneb aga autoriõiguse kaitse väljendustele, mitte ideedele, menetlustele, töömeetoditele või matemaatilistele mõistetele kui sellistele, ning sama kinnitab ka direktiivi 2009/24 preambul (
4
).
Lisaks on tõlgendus, mille kohaselt kuuluvad arvutiprogrammi avaldumisvormi mõiste alla üksnes lähtekood ja objektkood, kooskõlas direktiiviga 2009/24 arvutiprogrammidele antud õiguskaitse eesmärkidega. Euroopa Liidu seadusandja kehtestatud arvutiprogrammide kaitse süsteemiga taotletav eesmärk on nimelt kaitsta programmide autoreid nende programmide loata reprodutseerimise eest, mis on digitaalses keskkonnas muutunud väga lihtsaks ja odavaks, ning programmide n‑ö piraatkoopiate turustamise eest. Seevastu nähtub selle direktiivi tekkeloost, et arvutiprogrammide kaitse õiguslik kord ei anna monopoli, mis takistaks sõltumatut väljatöötamist. Arvutiprogrammi autori konkurentidel on kohe, kui sõltumatu analüüs on neil võimaldanud teha kindlaks kasutatud ideed, reeglid või põhimõtted, täielik vabadus luua oma rakendus ühilduvate toodete väljatöötamiseks.
Kõnealuses asjas ilmnes, et Datel Design and Developmenti ning Datel Directi tarkvara, mis muudab üksnes nende muutujate sisu, mille kaitstud arvutiprogramm salvestab arvuti muutmällu ja mida ta kasutab töötamise käigus, ei võimalda iseenesest seda programmi ega osa sellest reprodutseerida, vaid eeldab vastupidi, et see programm töötab samal ajal. Muutujate sisu kujutab endast seega selle programmi elementi, mille abil kasutajad juhivad programmi funktsioone, mis ei ole kaitstud arvutiprogrammi „avaldumisvormina“ direktiivi 2009/24 artikli 1 lõike 2 tähenduses – seda peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.
Kokkuvõttes otsustas Euroopa Kohus, et direktiivi 2009/24 artikli 1 lõikeid 1–3 tuleb tõlgendada nii, et nimetatud direktiiviga tagatud kaitse alla ei kuulu selliste muutandmete sisu, mille kaitstud arvutiprogramm salvestab arvuti muutmällu ja mida ta töötamisel kasutab, kui see sisu ei võimalda seda programmi reprodutseerida või hiljem taasluua.
(
1
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/24/EÜ arvutiprogrammide õiguskaitse kohta (ELT 2009, L 111, lk 16) artikli 1 lõiked 1–3.
(
2
)	Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (edaspidi „TRIPS-leping“), mis sisaldub Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu lisas 1 C ja mis allkirjastati Marrakechis 15. aprillil 1994 ning kiideti heaks nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsusega 94/800/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986–1994) (EÜT 1994, L 336, lk 1; ELT eriväljaanne 11/21, lk 80), artikli 10 lõige 1.
(
3
)	9. septembril 1886 allkirjastatud Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsioon 24. juuli 1971. aasta Pariisi aktist tulenevas redaktsioonis.
(
4
)	Direktiivi 2009/24 põhjendused 7, 11 ja 15.