62013CO0028(01)
TEISINGUMO TEISMO (penktoji kolegija) NUTARTIS
2014 m. vasario 6 d. (
*1
)
„Apeliacinis skundas — Teisingumo Teismo procedūros reglamento 181 straipsnis — Teisingumo Teismo procedūros reglamento 169 straipsnio 2 dalis — Būtinas apeliacinio skundo turinys“
Byloje C‑28/13 P
dėl 2013 m. sausio 16 d. pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto 56 straipsnį pateikto apeliacinio skundo
Gabi Thesing, gyvenanti Londone (Jungtinė Karalystė),
Bloomberg Finance LP, įsteigta Vilmingtone (Jungtinės Valstijos),
atstovaujamos solisitorių M. Stephens ir R. Lands ir QC T. Pitt-Payne,
apeliantės,
dalyvaujant kitai proceso šaliai:
Europos Centriniam Bankui (ECB), atstovaujamam M. López Torres ir S. Lambrinoc,
atsakovei pirmojoje instancijoje,
TEISINGUMO TEISMAS (penktoji kolegija),
kurį sudaro kolegijos pirmininkas T. von Danwitz (pranešėjas), teisėjai E. Juhász, A. Rosas, D. Šváby ir C. Vajda,
generalinis advokatas P. Mengozzi,
kancleris A. Calot Escobar,
atsižvelgęs į išklausius generalinį advokatą priimtą sprendimą išspręsti bylą motyvuota nutartimi pagal Teisingumo Teismo procedūros reglamento 181 straipsnį,
priima šią
Nutartį
1
Apeliaciniu skundu G. Thesing ir Bloomberg Finance LP (toliau – Bloomberg) prašo panaikinti 2012 m. lapkričio 29 d. Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimą byloje Thesing ir Bloomberg Finance prieš ECB (T‑590/10, toliau – skundžiamas sprendimas); juo šis teismas atmetė jų ieškinį, kuriuo prašyta panaikinti Europos Centrinio Banko (ECB) Vykdomosios valdybos sprendimą, apie kurį pranešta 2010 m. spalio 21 d. raštu, patvirtinantį atsisakymą leisti susipažinti su dviem dokumentais, susijusiais su Graikijos Respublikos biudžeto deficitu ir valstybės skola (toliau – ginčijamas sprendimas).
Teisinis pagrindas
2
Pagal 2004 m. kovo 4 d. Europos Centrinio Banko sprendimo 2004/258/EB dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Centrinio Banko dokumentais (OL L 80, p. 42) 1 straipsnį šio sprendimo tikslas yra „nustatyti sąlygas ir apribojimus, pagal kuriuos ECB suteikia galimybę visuomenei susipažinti su ECB dokumentais“.
3
Pagal šio sprendimo 2 straipsnio 1 dalį „bet kuris Sąjungos pilietis ir bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, gyvenantis ar turintis registruotą buveinę valstybėje narėje, turi teisę, laikydamasis šiame reglamente nustatytų principų, sąlygų ir apribojimų, susipažinti su ECB dokumentais“.
4
Sprendimo 2004/258 4 straipsnio 1–3 dalyse numatyta:
„1.   ECB nesuteikia galimybės susipažinti su dokumentais, dėl kurių atskleidimo nukentėtų apsauga:
a)
visuomenės intereso, susijusio su:
—
ECB sprendimus priimančių organų posėdžių konfidencialumu,
—
Bendrijos arba valstybės narės finansine, pinigų ar ekonomine politika,
—
ECB arba nacionalinių centrinių bankų vidaus finansais,
—
euro banknotų vientisumo apsauga,
—
visuomenės saugumui,
—
tarptautiniais finansiniais, pinigų ar ekonominiais santykiais;
<…>
2.   ECB nesuteikia galimybės susipažinti su dokumentais, dėl kurių atskleidimo nukentėtų apsauga:
—
fizinių arba juridinių asmenų komercinių interesų, įskaitant intelektinę nuosavybę,
—
teismo proceso ir teisinės pagalbos [teisinių konsultacijų],
—
inspekcijų, tyrimo ir audito tikslų,
nebent atskleidimo reikalautų viršesnis viešasis interesas.
3.   Galimybė susipažinti su dokumentu, kuriame pareikšta vidaus reikmėms skirta nuomonė, esanti svarstymų ir preliminarių konsultacijų ECB viduje ar su nacionaliniais centriniais bankais dalimi, nesuteikiama netgi po to, kai sprendimas jau yra priimtas, nebent atskleidimo reikalautų viršesnis viešasis interesas.“
5
Pagal šio sprendimo 7 straipsnio 2 dalį „visiško arba dalinio atsisakymo [leisti susipažinti su dokumentu] atveju pareiškėjas gali per 20 darbo dienų nuo ECB atsakymo gavimo pateikti kartotinę paraišką, prašydamas, kad ECB Vykdomoji valdyba dar kartą peržiūrėtų savo poziciją <...>.“
Ginčo aplinkybės ir ginčijamas sprendimas
6
G. Thesing yra žurnalistė. Ji dirba Bloomberg, kuri Londone (Jungtinė Karalystė) vykdo savo veiklą kaip Bloomberg News.
7
2010 m. rugpjūčio 20 d. G. Thesing pateikė ECB prašymą leisti susipažinti su dviem dokumentais dėl išvestinių finansinių priemonių sandorių naudojimo finansuojant deficitą ir valdant valstybės skolą Graikijoje ir euro zonoje. 2010 m. rugsėjo 17 d. raštu ECB Sekretoriato ir kalbos tarnybų generalinis direktorius pranešė G. Thesing apie sprendimą neleisti susipažinti su prašomais dokumentais.
8
2010 m. rugsėjo 28 d. ieškovės pateikė ECB kartotinę paraišką pagal Sprendimo 2004/258 7 straipsnio 2 dalį; joje prašė, kad Vykdomoji valdyba persvarstytų savo poziciją dėl atsisakymo leisti susipažinti su atitinkamais dokumentais.
9
2010 m. spalio 21 d. raštu ECB pirmininkas pranešė G. Thesing apie ginčijamą sprendimą. Šis sprendimas buvo pagrįstas viešojo intereso, susijusio su Europos Sąjungos ir Graikijos Respublikos ekonomine politika bei svarstymais ir preliminariomis konsultacijomis ECB viduje, apsauga pagal Sprendimo 2004/258 4 straipsnio 1 dalies a punkto antrą įtrauką ir 4 straipsnio 3 dalį. Atsisakymas leisti susipažinti su antruoju dokumentu taip pat buvo pagrįstas komercinių fizinių arba juridinių asmenų interesų apsauga pagal minėto sprendimo 4 straipsnio 2 dalies pirmą įtrauką.
Procesas Bendrajame Teisme ir skundžiamas sprendimas
10
2010 m. gruodžio 27 d. Bendrojo Teismo kanceliarijai pateiktu ieškiniu apeliantės siekė, kad ginčijamas sprendimas būtų panaikintas, kad ECB būtų įpareigotas leisti joms susipažinti su atitinkamais dokumentais ir kad iš ECB būtų priteistos bylinėjimosi išlaidos.
11
ECB prašė atmesti šį ieškinį ir priteisti iš ieškovių bylinėjimosi išlaidas.
12
Taikydamas pasirengimo nagrinėti bylą priemones Bendrasis Teismas paprašė ECB pateikti du atitinkamus dokumentus, patikslinęs, kad jie nebus perduoti ieškovėms. ECB šį prašymą įvykdė per nustatytą terminą.
13
Bendrasis Teismas atmetė ieškinį kaip iš dalies nepriimtiną ir iš dalies nepagrįstą ir priteisė iš ieškovių bylinėjimosi išlaidas.
14
Be kita ko, jis nusprendė, kad ECB savo atsisakymą leisti susipažinti su minėtais dokumentais galėjo pagrįsti Sprendimo 2004/258 4 straipsnio 1 dalies a punkto antroje įtraukoje numatyta teisės susipažinti su dokumentais išimtimi.
Procesas Teisingumo Teisme ir šalių reikalavimai
15
Apeliantės Teisingumo Teismo prašo:
—
panaikinti skundžiamą sprendimą,
—
panaikinti ginčijamą sprendimą,
—
panaikinti skundžiamą sprendimą tiek, kiek juo iš ieškovių priteistos ECB patirtos bylinėjimosi išlaidos, ir
—
subsidiariai – grąžinti bylą nagrinėti Bendrajam Teismui, kad jis priimtų sprendimą atsižvelgdamas į šiame apeliaciniame skunde iškeltus ir Teisingumo Teismo sprendimu išspręstus teisės klausimus.
16
ECB prašo Teisingumo Teismo atmesti apeliacinį skundą ir priteisti iš apeliančių bylinėjimosi išlaidas.
17
2013 m. lapkričio 6 d. Teisingumo Teismo pirmininko nutartimi Media Legal Defence Initiative, AccESS Info Europe, Guardian News ir Media Ltd pateikti prašymai leisti įstoti į bylą buvo atmesti.
Dėl apeliacinio skundo
18
Pagal Procedūros reglamento 181 straipsnį, jeigu visas pagrindinis ar priešpriešinis apeliacinis skundas arba jo dalis yra akivaizdžiai nepriimtina arba akivaizdžiai nepagrįsta, Teisingumo Teismas gali bet kuriuo metu vadovaudamasis teisėjo pranešėjo siūlymu ir išklausęs generalinį advokatą nuspręsti motyvuota nutartimi visiškai arba iš dalies atmesti apeliacinį skundą.
19
Grįsdamos savo apeliacinį skundą apeliantės nurodo penkis pagrindus, kurių paskutinis susijęs su sprendimu dėl bylinėjimosi išlaidų.
Dėl pirmojo–ketvirtojo apeliacinio skundo pagrindų
Šalių argumentai
20
Kaip pirmąjį pagrindą apeliantės nurodo tai, kad aiškindamas Sprendimo 2004/258 4 straipsnio 1 dalies a punktą Bendrasis Teismas padarė teisės klaidą. Antrasis pagrindas susijęs su tuo, kad Bendrasis Teismas padarė teisės klaidą, nes nusprendė, jog ECB galėjo padaryti išvadą, kad atskleidus apeliančių prašomus dokumentus būtų pakenkta Sąjungos ir Graikijos Respublikos ekonominei politikai. Trečiasis pagrindas susijęs su klaidingu 1950 m. lapkričio 4 d. Romoje pasirašytos Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 10 straipsnio aiškinimu. Kaip ketvirtąjį pagrindą apeliantės nurodo tai, kad Bendrasis Teismas padarė teisės klaidą, nes neišnagrinėjo jų argumentų dėl Sprendimo 2004/258 4 straipsnio 2 ir 3 dalių.
21
ECB iš esmės teigia, kad apeliacinis skundas yra nepriimtinas. Jis mano, kad, pirma, apeliacinis skundas neatitinka Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto 21, 56 ir 58 straipsniuose ir Procedūros reglamento 169 straipsnyje numatytų esminių reikalavimų. Konkrečiai kalbant, apeliantės aiškiai nenurodė nei skundžiamo sprendimo motyvų, nei konkrečių šio sprendimo punktų, kuriuos ginčija savo apeliaciniame skunde. Tai, kad šie punktai buvo nurodyti dublike, nereiškia, jog šis trūkumas pašalintas. Be to, apeliantės tik teigia, kad Bendrasis Teismas padarė kelias teisės klaidas, tačiau nepateikia tokį teiginį patvirtinančių argumentų.
22
Antra, ECB teigia, kad apeliacinis skundas neatitinka Teisingumo Teismo procedūros reglamento 168 straipsnio 1 dalies d punkte numatytų formalių reikalavimų, nes apeliantės pateikė tik „pagrindų ir savo pagrindinių argumentų santrauką“, kurioje neišdėstyti pagrindai ir teisiniai argumentai, kuriais remiamasi.
Teisingumo Teismo vertinimas
23
Pirmaisiais keturiais apeliacinio skundo pagrindais apeliantės ginčija įvairius Bendrojo Teismo motyvų elementus.
24
Tačiau šiuose pagrinduose visiškai nenurodomi skundžiamo sprendimo punktai, kuriuose tariamai yra teisės klaidų, ir nepateikiami argumentai, kuriais būtų įrodytos tokios Bendrojo Teismo padarytos klaidos. Nors, kalbant apie minėtus pagrindus, tai, kas išdėstyta apeliaciniame skunde, nėra vien paprastas pagrindų nurodymas, jame pateikiami tik reikalavimai ir jokie kiti paaiškinimai nepateikiami.
25
Kaip ne kartą nusprendė Teisingumo Teismas, apeliaciniame skunde turi būti tiksliai nurodomos prašomo panaikinti teismo sprendimo ginčijamos dalys ir teisiniai argumentai, kuriais toks prašymas konkrečiai grindžiamas, antraip apeliacinis skundas arba atitinkamas jo pagrindas gali būti pripažintas nepriimtinu (žr., be kita ko, 2005 m. birželio 28 d. Sprendimo Dansk Rørindustri ir kt. prieš Komisiją, C-189/02 P, C-202/02 P, C-205/02 P-C-208/02 P ir C-213/02 P, Rink. p. I-5425, 426 punktą; 2013 m. liepos 18 d. Sprendimo Schindler Holding ir kt. prieš Komisiją, C‑501/11 P, 43 punktą; 2013 m. spalio 3 d. Sprendimo Rintisch prieš VRDT, C‑120/12 P, 49 punktą ir 2013 m. lapkričio 7 d. Sprendimo Wam Industriale prieš Komisiją, C‑560/12 P, 42 punktą). Apeliacinis skundas be jokių argumentų, kuriais apibūdinama konkreti skundžiamame teismo sprendime padaryta teisės klaida, neatitinka šio reikalavimo (žr., be kita ko, 2013 m. birželio 27 d. Nutarties Baleanu prieš Komisiją, C‑566/12 P, 13 punktą ir minėto Sprendimo Wam Industriale prieš Komisiją 42 punktą).
26
Teisingumo Teismas taip pat pabrėžė, kad vien abstraktus pagrindų nurodymas apeliaciniame skunde neatitinka Teisingumo Teismo statuto 58 straipsnyje ir jo Procedūros reglamento 168 straipsnio 1 dalies d punkte įtvirtintų reikalavimų (žr., be kita ko, 1999 m. liepos 8 d. Sprendimo Hercules Chemicals prieš Komisiją, C-51/92 P, Rink. p. I-4235, 113 punktą ir minėto Sprendimo Wam Industriale prieš Komisiją 43 punktą).
27
Šiuo klausimu minėto reglamento 169 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pagrinduose ir teisiniuose argumentuose, kuriais remiamasi, tiksliai nurodomi ginčijami Bendrojo Teismo sprendimo ar nutarties motyvuojamosios dalies punktai.
28
Iš tiesų, jeigu apeliaciniame skunde tokie elementai nenurodyti, Teisingumo Teismas negali atlikti teisinio vertinimo, leidžiančio įvykdyti atitinkamoje srityje jam priskirtą užduotį ir teisėtumo kontrolę (minėto Sprendimo Wam Industriale prieš Komisiją 44 punktas).
29
Be to, Procedūros reglamento 169 straipsnio 2 dalyje numatyta taisyklė suteikia galimybę užtikrinti teisės subjektų lygybę. Tai, ar Teisingumo Teismas gali lengvai nustatyti ginčijamus skundžiamo teismo sprendimo motyvuojamosios dalies punktus priklauso nuo daugelio veiksnių, kaip antai skundžiamo teismo sprendimo ir apeliacinio skundo apimties, apeliacinio skundo pagrindų skaičiaus ir skundžiamame teismo sprendime bei apeliaciniame skunde pateikiamų argumentų sudėtingumo. Tačiau apeliacinio skundo priimtinumas negali priklausyti nuo tokių veiksnių.
30
Juo labiau dėl minėtos nuostatos nesilaikymo atsiradęs apeliacinio skundo trūkumas negali būti pašalintas pateikus dubliką, atsižvelgiant į dubliko funkciją, kaip ji suprantama pagal šio reglamento 175 straipsnio 1 dalį.
31
Taigi, atsižvelgiant į Teisingumo Teismui pateiktų pirma išdėstytų argumentų pobūdį, pirmasis–ketvirtasis pagrindai turi būti atmesti kaip akivaizdžiai nepriimtini.
Dėl penktojo apeliacinio skundo pagrindo, susijusio su teisės klaida dėl bylinėjimosi išlaidų
32
Apeliantės teigia, kad Bendrasis Teismas neturėjo iš jų priteisti ECB patirtų bylinėjimosi išlaidų, nes jos pačios neprašė iš ECB priteisti jų patirtų bylinėjimosi išlaidų tuo atveju, jeigu ieškinys būtų patenkintas.
33
Šiuo klausimu pakanka priminti, kad pagal nusistovėjusią teismo praktiką, jei visi kiti apeliacinio skundo pagrindai buvo atmesti, reikalavimai dėl tariamai neteisingo Bendrojo Teismo sprendimo dėl bylinėjimosi išlaidų turi būti atmesti kaip nepriimtini, taikant Teisingumo Teismo statuto 58 straipsnio antrą pastraipą, pagal kurią apeliacinis skundas negali būti paduotas vien dėl šalies, kuriai buvo priteista atlyginti bylinėjimosi išlaidas, arba jų dydžio (žr., be kita ko, 2003 m. rugsėjo 30 d. Sprendimo Freistaat Sachsen ir kt. prieš Komisiją, C-57/00 P ir C-61/00 P, Rink. p. I-9975, 124 punktą; 2011 m. liepos 5 d. Sprendimo Edwin prieš VRDT, C-263/09 P, Rink. p. I-5853, 78 punktą ir 2013 m. lapkričio 14 d. Sprendimo LPN ir Suomija prieš Komisiją, C‑514/11 P ir C‑605/11 P, 100 punktą).
34
Visi kiti apeliacinio skundo pagrindai atmesti, todėl paskutinį pagrindą, susijusį su bylinėjimosi išlaidų paskirstymu, reikia pripažinti nepriimtinu.
35
Kadangi nepriimtas nė vienas apeliančių nurodytas apeliacinio skundo pagrindas, reikia atmesti visą apeliacinį skundą.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
36
Pagal Procedūros reglamento 184 straipsnio 2 dalį, jeigu apeliacinis skundas yra nepagrįstas, bylinėjimosi išlaidų klausimą sprendžia Teisingumo Teismas.
37
Pagal šio reglamento 138 straipsnio 1 dalį, taikomą apeliacinėse bylose pagal jo 184 straipsnio 1 dalį, pralaimėjusiai šaliai nurodoma padengti bylinėjimosi išlaidas, jei laimėjusi šalis to prašė. Kadangi G. Thesing ir Bloomberg apeliacinio skundo pagrindai buvo atmesti, o ECB prašė priteisti iš jų bylinėjimosi išlaidas, iš apeliančių reikia priteisti bylinėjimosi išlaidas.
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (penktoji kolegija) nutaria:
1.
Atmesti apeliacinį skundą.
2.
Priteisti iš Gabi Thesing ir Bloomberg Finance LP bylinėjimosi išlaidas.
Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: anglų.