AZ ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁG VÉGZÉSE (fellebbezési tanács)
2008. december 18.
T‑223/07. P. sz. ügy
Michel Thierry
kontra
az Európai Közösségek Bizottsága
„Fellebbezés – Közszolgálat – Tisztviselők – Előléptetés – 2004. évi előléptetési időszak – Tanúkihallgatás iránti kérelem elutasítása – Nyilvánvalóan elfogadhatatlan fellebbezés”
Tárgy: Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének (második tanács) az F‑82/05. sz., Thierry kontra Bizottság ügyben 2007. április
16‑án hozott végzése (az EBHT‑ban még nem tették közzé) ellen benyújtott, ezen végzés hatályon kívül helyezésére irányuló
fellebbezés.
Határozat: Az Elsőfokú Bíróság a fellebbezést elutasítja. Michel Thierry viseli saját költségeit, valamint köteles viselni a Bizottságnál
a jelen eljárásban felmerült költségeket.
Összefoglaló
1.      Fellebbezés – Jogalapok – A tények téves értékelése – Elfogadhatatlanság – A bizonyítékok értékelésének a Törvényszék általi
felülvizsgálata – Kizártság, kivéve az elferdítés esetét
(EK 225a. cikk; a Bíróság alapokmánya, I. melléklet, 11. cikk, (1) bekezdés)
2.      Eljárás – Bizonyítási eszközök – Tanúkihallgatás – Az Elsőfokú Bíróság mérlegelési jogköre
(A Közszolgálati Törvényszék eljárási szabályzata, 59. cikk, 1. §; az Európai Unió Alapjogi Chartája, 47. cikk)
3.      Fellebbezés – Jogalapok – Először a fellebbezés keretében felhozott jogalap – Elfogadhatatlanság
(Az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata, 48. cikk, 2. § és 144. cikk)
1.      Az EK 225a. cikkből és a Bíróság alapokmánya I. melléklete 11. cikkének (1) bekezdéséből az következik, hogy a Közszolgálati
Törvényszék határozatai ellen benyújtott fellebbezést csak jogszabály megsértésére vonatkozó érvekre lehet alapozni, a tényállásra
vonatkozó értékelés teljes kizárásával. Kizárólag az első fokon eljáró bíróság rendelkezik hatáskörrel egyrészt a tényállás
megállapítására, kivéve ha megállapításainak anyagi pontatlansága a hozzá benyújtott eljárási iratokból ered, másrészt a tények
értékelésére. A tények értékelése tehát, az e bíróság elé terjesztett tények elferdítésének esetét kivéve, nem a fellebbezés
tárgyát képező jogkérdés.
(lásd a 20. pontot)
Hivatkozás: a Bíróság C‑8/95. P. sz., New Holland Ford kontra Bizottság ügyben 1998. május 28‑án hozott ítéletének (EBHT 1998.,
I‑3175. o.) 25. és 26. pontja; az Elsőfokú Bíróság T‑252/06. P. sz., Beau kontra Bizottság ügyben 2007. július 12‑én hozott
végzésének (az EBHT‑ban még nem tették közzé) 45. és 46. pontja.
2.      Egyedül az első fokon eljáró bíróság dönthet az előtte folyamatban lévő üggyel kapcsolatban rendelkezésére álló információk
kiegészítésének esetleges szükségességéről. Még ha a tanúkihallgatásra irányuló indítvány pontosan megjelöli is, hogy mely
tényekre vonatkozóan és milyen okokból szükséges a tanút vagy tanúkat kihallgatni, a jogvita tárgyát és a megnevezett tanú
vagy tanúk kihallgatásának szükségességét illetően az első fokon eljáró bíróságnak kell értékelnie az indítvány helytállóságát.
Az első fokon eljáró bíróság e tekintetben meglévő mérlegelési jogköre nem vitatható az Európai Unió Alapjogi Chartájának
47. cikke által újból megerősített azon általános közösségi jogelvre való hivatkozással, amely szerint mindenkinek joga van
a tisztességes eljáráshoz. Ebből az általános elvből ugyanis nem következik a tanúk bíróság elé idézésére vonatkozó feltétlen
jog. Éppen ellenkezőleg, főszabály szerint a bíróságnak kell határoznia a tanú idézésének szükségességéről és lehetőségéről,
mivel a peres eljárásnak többek között az a célja, hogy a fegyveregyenlőség szigorú betartása mellett megfelelő és elegendő
lehetőséget nyújtson a felperesnek arra, hogy a keresetének megalapozottságát bizonyítsa.
(lásd a 21. és 22. pontot)
Hivatkozás: a Bíróság C‑189/02. P., C‑202/02. P., C‑205/02. P.–C‑208/02. P. és C‑213/02. P. sz., Dansk Rørindustri és társai
kontra Bizottság egyesített ügyekben 2005. június 28‑án hozott ítéletének (EBHT 2005., I‑5425. o.) 67–71. pontja és az ott
hivatkozott ítélkezési gyakorlat.
3.      Az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata 48. cikkének 2. §‑ából – amely az említett szabályzat 144. cikke alapján alkalmazandó
az Elsőfokú Bíróság előtti olyan eljárásban, amelynek tárgya a Közszolgálati Törvényszék határozata elleni fellebbezés – kitűnik,
hogy az eljárás során semmilyen új jogalapot nem lehet felhozni. Ennélfogva a bizonyítékok elferdítése alapított kifogást,
amelyet először a tárgyalás tartása iránti kérelemben hoztak fel, mindenképpen el kell utasítani mint nyilvánvalóan elfogadhatatlant.
(lásd a 27. pontot)