A Közszolgálati Törvényszék F-113/15. sz., Adriaen és társai kontra Bizottság ügyben 2016. július 20-án hozott ítélete ellen Pieter De Meyer és társai által 2016. szeptember 19-én benyújtott fellebbezés
(T-667/16. P. sz. ügy)
Az eljárás nyelve: angol
Felek
Fellebbezők: Pieter De Meyer (Brüsszel, Belgium) és további 8 személy (képviselő: R. Rata ügyvéd)
A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság
Kérelmek
A fellebbezők azt kérik, hogy a Törvényszék:
helyezze hatályon kívül az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének F-113/15. sz. ügyben 2016. július 20-án hozott ítéletét;
semmisítse meg az Európai Bizottság kinevezésre jogosult hatóságának 2014. november 14-i, a 41-2014. sz. közigazgatási tájékoztatóban kibocsátott, a 2014. évi előléptetési időszakban előléptetett tisztviselők listáját megállapító határozatát annyiban, amennyiben azon a fellebbező neve nem szerepel;
kötelezze az Európai Bizottságot a saját, valamint fellebbezőknél felmerült költségek viselésére.
Jogalapok és fontosabb érvek
Fellebbezése alátámasztása érdekében a fellebbező három jogalapra hivatkozik.
Az első jogalap arra vonatkozik, hogy a Közszolgálati Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor a fellebbezők első jogalapját mint megalapozatlant elutasította. A fellebbezők azzal érvelnek, hogy a Közszolgálati Törvényszék négy ponton alkalmazta tévesen a jogot az első jogalap tekintetében:
először is a Közszolgálati Törvényszék a vonatkozó ítélkezési gyakorlat ellenére azt állapította meg, hogy nem szükséges felülvizsgálnia a kinevezésre jogosult hatóság tevékenységének jogszerűségét, ha a kinevezésre jogosult hatóság kijelenti, hogy eleget tett jogszabályon alapuló feladatainak és kötelezettségeinek;
másodszor a Közszolgálati Törvényszék tévesen tagadta meg a közös felügyelő bizottság jelentésének bizonyítékként való figyelembevételét és tévesen hagyta figyelmen kívül a kinevezésre jogosult hatóság által felhasznált információforrások bemutatott összehasonlíthatatlanságát;
harmadszor a Közszolgálati Törvényszék tévesen hagyta – igazolás nélkül – figyelmen kívül a fellebbezők által a kinevezésre jogosult hatóság szöveges értékelési módszerének matematikai értékelésére vonatkozóan előadott érveket és bemutatott bizonyítékokat, valamint a fellebbezők első jogalapjának második részét;
negyedszer a Közszolgálati Törvényszék tévesen vélte úgy, hogy az érdemek tényleges összehasonlító vizsgálatának hiánya nem vezethet az előléptetésről szóló határozat megsemmisítéséhez.
A második jogalapban a fellebbezők azzal érvelnek, hogy a Közszolgálati Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot az első fokon előterjesztett második jogalap tekintetében:
először is azáltal, hogy önkényesen korlátozta a személyzeti szabályzat 25. cikkének hatályát és alkalmazhatóságát, akárcsak a fellebbezők uniós jogból eredő alapvető jogait, az uniós jogalkotó szándékával ellentétes módon,
másrészt azáltal, hogy mint elfogadhatatlant és nyilvánvalóan megalapozatlant elutasította a fellebbezők második jogalapját.
A harmadik azzal kapcsolatos jogalapban, hogy a Közszolgálati Törvényszék nem végzett pártatlan és hatékony bírósági felülvizsgálatot, ami sérti a fellebbezőknek a hatékony jogorvoslathoz való jogát, a fellebbezők azzal érvelnek, hogy:
először is az előadó bíró a részrehajlását igazoló, hátrányt okozó kijelentéseket tett az előkészítő jelentésben, amely előre vetítette a fellebbezők jogalapjainak sorsát;
másodszor a Közszolgálati Törvényszék elnöke elmulasztotta kizárni e bírót és áttenni az ügyet egy másik tanácshoz, miközben elismerte, hogy a vitatott hátrányt okozó kijelentéseket egy más felperesekkel kapcsolatos ügyből másolták át;
harmadszor a Közszolgálati Törvényszék szelektíven hagyott figyelmen kívül és utasított el lényeges érveket és bizonyítékokat anélkül, hogy azokat megfontolta vagy megvizsgálta volna. Összefoglalva: a fellebbezők véleménye szerint a Közszolgálati Törvényszék megsértette a hatékony jogorvoslathoz valójogukat azáltal, hogy nem végzett pártatlan és hatékony bírósági felülvizsgálatot.
____________