62023TJ0600
РЕШЕНИЕ НА ОБЩИЯ СЪД (трети разширен състав)
1 октомври 2025 година (
*1
)
„Енергопотребление — Вътрешен пазар на електроенергия — Регламент (ЕС) 2015/1222 — Регламент (ЕС) 2019/943 — Разпределяне на междузоновата преносна способност между пазарни зони и управление на претоварването — Определяне на общи регионални методики за изчисляване на преносната способност за ден напред и в рамките на деня — Предложения на операторите на преносни системи от региона за изчисляване на преносната способност CORE — Вътрешни критични мрежови елементи — Икономическа ефективност — Фактор за разпределение на преноса на електроенергия — Решение на апелативния съвет на ACER“
По дела T‑600/23 и T‑612/23,
Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen (BNetzA), установено в Бон (Германия), представлявано от U. Karpenstein и K. Reiter, адвокати,
жалбоподател по дело T‑600/23,
Федерална република Германия, представлявана от J. Möller и R. Kanitz, подпомагани от R. Bierwagen, адвокат,
жалбоподател по дело T‑612/23,
срещу
Агенция на Европейския съюз за сътрудничество между регулаторите на енергия (ACER), представлявана от P. Martinet, E. Tremmel и M. Povh,
ответник,
подпомагана от
Европейска комисия, представлявана от O. Beynet и T. Scharf,
встъпила страна по дело T‑612/23,
ОБЩИЯТ СЪД (трети разширен състав),
състоящ се при разискванията от: S. Papasavvas, председател, P. Škvařilová-Pelzl (докладчик), I. Nõmm, D. Kukovec и R. Meyer, съдии,
секретар: S. Jund, администратор,
предвид изложеното в писмената фаза на производството,
предвид изложеното в общото съдебно заседание от 4 март 2025 г.,
постанови настоящото
Решение
1
С жалбите си на основание член 263 ДФЕС Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen (BNetzA) и Федерална република Германия искат отмяна на решение A-003‑2019_R на апелативния съвет на Агенцията на Европейския съюз за сътрудничество между регулаторите на енергия (ACER) от 7 юли 2023 г., публикувано на уебсайта на последната на 26 юли 2023 г. (наричано по-нататък „обжалваното решение“).
Обстоятелствата по спора
2
Член 18, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 714/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 година относно условията за достъп до мрежата за трансграничен обмен на електроенергия и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1228/2003 (ОВ L 211, 2009 г., стр. 15) предвижда, че Европейската комисия може да приема насоки, по-специално, по параграф 3, буква г) от посочения член. Чрез препращане към член 8, параграф 6, буква ж) от същия регламент тези насоки включват правила за разпределение на капацитета и за управление на претоварването.
3
На основание член 18, параграф 3, буква б) и параграф 5 от Регламент № 714/2009 Комисията приема Регламент (ЕС) 2015/1222 от 24 юли 2015 година за установяване на насоки относно разпределянето на преносната способност и управлението на претоварването (ОВ L 197, 2015 г., стр. 24). В него са предвидени редица изисквания относно разпределянето на междузоновата преносна способност между продажни зони (наричани по-нататък „зоните“) и управлението на претоварването на пазарите за сделки за ден напред и в рамките на деня в сектора на електроенергията. Тези изисквания включват по-специално определянето на общи методики за изчисляване на междузоновата преносната способност за ден напред и в рамките на деня (наричано по-нататък „изчисляване на преносната способност“ или μизчисляване на капацитета“) във всеки от регионите за изчисляване на преносната способност в съответствие с разпоредбите на раздел 3, озаглавен „Методики за изчисляване на преносна способност“, който се съдържа в дял II, глава 1 от Регламент 2015/1222. Член 20, който се намира в този раздел, определя правилата за въвеждане на методики за изчисляване на преносната способност чрез „подход въз основа на потоците“. Съгласно член 2, втора алинея, точка 9 от Регламент 2015/1222 този подход може да се определи като „метод за изчисляване на преносната способност, при който енергийният обмен между […] зони е ограничен от фактори за разпределение на преноса на електроенергия и от наличните резерви в критичните елементи на мрежата“. Регионът за изчисляване на преносната способност, който включва Белгия, Чехия, Германия, Франция, Хърватия, Люксембург, Унгария, Нидерландия, Австрия, Полша, Румъния, Словения и Словакия (наричан по-нататък „регион CORE“), следва подход въз основа на потоците.
4
Съгласно член 9, параграф 1 и член 20, параграф 2 от Регламент 2015/1222 операторите на преносни системи (наричани по-нататък „ОПС“) на всеки регион за изчисляване на преносната способност трябва да приемат предложения за методики за изчисляване на преносната способност в съответния им регион и да ги представят за одобрение на съответните национални регулаторни органи (наричани по-нататък „НРО“).
5
В съответствие с член 9, параграфи 10 и 12 от Регламент 2015/1222 съответните НРО впоследствие трябва да се опитат да постигнат съгласие и да вземат решение по предложенията на ОПС или евентуално по изменената им редакция в отговор на искане на посочените НРО. Съгласно член 9, параграфи 11 и 12 от Регламент 2015/1222, когато съответните НРО не са успели да постигнат такова съгласие, ACER се произнася по предложенията на ОПС или по изменената им редакция в съответствие с член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 713/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 година за създаване на Агенция за сътрудничество между регулаторите на енергия (ОВ L 211, 2009 г., стр. 1).
6
На 15 септември 2017 г. ОПС от регион CORE представят на НРО от посочения регион за одобрение предложения за общи регионални методики за изчисляване на преносната способност в техния регион.
7
Тъй като НРО от регион CORE не успяват да постигнат съгласие по тези предложения за методики, е сезирана ACER. С Решение № 02/2019 от 21 февруари 2019 г. (наричано по-нататък „първоначалното решение“) тя приема изменени редакции на общите регионални методики за изчисляване на преносната способност за регион CORE, които се съдържат в приложения I и II към това решение (наричани по-нататък „спорните методики“).
8
На 23 април 2019 г. BNetzA, в качеството си на компетентен НРО в Германия, обжалва първоначалното решение пред апелативния съвет на ACER. Жалбата се основава на член 19 от Регламент № 713/2009.
9
На 2 май 2019 г. Федерална република Германия подава в секретариата на Общия съд жалба за отмяна на това решение, която е заведена под номер T‑283/19.
10
На 5 юни 2019 г. Европейският парламент и Съветът на Европейския съюз приемат Регламент (ЕС) 2019/943 относно вътрешния пазар на електроенергия (ОВ L 158, 2019 г., стр. 54). Съгласно съображение 1 от Регламент 2019/943 този регламент преработва Регламент № 714/2009, а съгласно член 70 — отменя последния. Регламент 2019/943 е публикуван на 14 юни 2019 г. и в съответствие с член 71, параграф 1 от него влиза в сила на 4 юли 2019 г. Съгласно член 71, параграф 2, първа алинея от Регламент 2019/943 този регламент по принцип се прилага от 1 януари 2020 г. Съгласно член 71, параграф 2, втора алинея обаче по изключение членове 14 и 15 се прилагат от датата на влизането му в сила. Същото се отнася и за член 16 от Регламент 2019/943 за целите на прилагането на член 14, параграф 7 и член 15, параграф 2 от този регламент.
11
С решение A-003‑2019 на апелативния съвет на ACER от 11 юли 2019 г. подадената от BNetzA жалба срещу първоначалното решение е отхвърлена като неоснователна.
12
На 21 септември 2019 г. BNetzA подава жалба пред Общия съд, с която иска, от една страна, частична отмяна на първоначалното решение, и от друга страна, отмяна на решение A-003‑2019. Жалбата е регистрирана в секретариата на Общия съд под номер T‑631/19.
13
С решение от 7 септември 2022 г., BNetzA/ACER (T‑631/19, EU:T:2022:509), Общият съд отменя решение A-003‑2019 и отхвърля жалбата на BNetzA в останалата ѝ част като недопустима. Общият съд обосновава отмяната на посоченото решение с мотива, че в него апелативният съвет е допуснал грешка при прилагане на правото, като не е проверил дали спорните методики отговарят на изискванията на членове 14—16 от Регламент 2019/943, на които BNetzA се е позовало конкретно в жалбата си пред посочения съвет, доколкото те вече са били приложими (вж. т. 10 по-горе).
14
След решението от 7 септември 2022 г., BNetzA/ACER (T‑631/19, EU:T:2022:509), с обжалваното решение апелативният съвет на ACER потвърждава първоначалното решение, като отбелязва по-специално, че спорните методики са в съответствие с членове 14—16 от Регламент 2019/943.
15
Член 5, параграф 8 от спорните методики във връзка с параграф 7 от същия член предвижда, че предложението за списък на вътрешни критични мрежови елементи (наричани по-нататък „КМЕ“) (и свързаните с тях извънредни ситуации), представено от ОПС на регион CORE съгласно параграфи 5 и 6 от този член, което се актуализира на всеки две години, включва най-малко:
„a)
списък на предложените вътрешни КМЕ (и свързаните с тях извънредни ситуации), чийто максимален фактор за разпределение на преноса на електроенергия между зоните е равен или по-висок от прага за [в]ключване, определен в параграф 7[, а именно 5 % или повече];
б)
оценка на въздействието от увеличаването на прага […] за [в]ключване […] на 10 % или повече, и
в)
за всеки предложен вътрешен КМЕ (и свързаните с него извънредни ситуации) — анализ, който показва, че вземането предвид на този елемент при изчисляването на преносната способност е икономически най-ефективното решение за преодоляване на претоварванията на този елемент, като се вземат предвид например следните алтернативи:
i)
прилагане на коригиращи действия,
ii)
реконфигуриране на продажни зони,
iii)
инвестиции в мрежова инфраструктура в комбинация с едно от двете горепосочени решения, или
iv)
комбинация от горепосочените решения“.
16
Освен това в член 5, параграф 8 от спорните методики се уточнява, че преди да извършат анализа по буква в) ОПС от регион CORE трябва съвместно да се координират с НРО на този регион и да се консултират с тях относно методиката, хипотезите и критериите за този анализ.
17
Съгласно член 5, параграф 9 от спорните методики предложенията за списъци на вътрешните КМЕ (и свързаните с тях извънредни ситуации), представени от ОПС от регион CORE, трябва също така да доказват, че те са проучили надлежно и достатъчно рано алтернативите по параграф 8 от посочения член, като са взели предвид определения срок за тяхното прилагане, така че тези алтернативи да могат да се приложат или изпълнят към момента на вземане на решенията на НРО от този регион по тези предложения.
Искания на страните
18
По дело T‑600/23 BNetzA иска от Общия съд:
–
да отмени обжалваното решение,
–
да осъди ACER да заплати съдебните разноски.
19
По дело T‑612/23 Федерална република Германия иска от Общия съд:
–
като главно искане, да отмени обжалваното решение, доколкото с него се потвърждава член 5, параграфи 8 и 9 от спорните методики,
–
при условията на евентуалност и в случай че член 5, параграфи 8 и 9 от спорните методики е неразривно свързан с останалите разпоредби на член 5 или с всички други разпоредби на посочените методики, да отмени всички тези разпоредби,
–
да осъди ACER да заплати съдебните разноски.
20
По дело T‑600/23 и по дело T‑612/23, по което е подкрепяна от Комисията, ACER иска по същество от Общия съд:
–
да отхвърли жалбата,
–
да осъди BNetzA и Федерална република Германия да заплатят съдебните разноски.
От правна страна
21
След изслушване на страните Общият съд решава да съедини дела T‑600/23 и T‑612/23 за целите на настоящото съдебно решение, в съответствие с член 68, параграф 1 от своя процедурен правилник.
По предмета на спора
22
От цялостния прочит на жалбата по дело T‑600/23 е видно, че в тази жалба, също както Федерална република Германия по дело T‑612/23, BNetzA иска отмяна на обжалваното решение само в частта, в която с него се приема член 5, параграф 8, букви б) и в) и параграф 9 от спорните методики, който налага на ОПС от регион CORE някои изисквания, които те трябва да спазват, когато предлагат даден вътрешен мрежови елемент и свързаните с него извънредни ситуации да бъдат включени в списъка на КМЕ и на свързаните с тях извънредни ситуации, които трябва да се вземат предвид като входни данни при изчисляване на капацитета (наричани по-нататък „спорните разпоредби“).
23
Всъщност от точка 5 от жалбата по дело T‑600/23 е видно, че „[ж]албата е насочена срещу конкретен елемент от [първоначалното] решение — механизмът, наложен с член 5, параграфи 5—9 от [последното] решение“, тъй като „BNetzA счита, че този механизъм е незаконосъобразен защото прави невъзможно или най-малко по-трудно, отколкото е предвидено в закона, прилагането на изчисляването на капацитета към вътрешните мрежови елементи“. Освен това от точки 13 и 14 от тази жалба, които са изложени под заглавието „Предмет на жалбата“, е видно, че макар BNetzA формално да иска „отмяна на обжалваното решение“, то все пак уточнява, че „изтъкнатото правно основание […] се отнася до механизма, наложен с член 5, параграфи 5—9 от [първоначалното] решение, потвърдено с обжалваното решение“. По-специално в точка 14 от жалбата BNetzA посочва, че „[н]ито едно правно основание не е насочено срещу обжалваното решение в частта, в която с него се потвърждават другите разпоредби от [първоначалното] решение, предмет на жалбата [му] […] пред апелативния съвет“, и че макар „[то] да продължава да счита, че тези други разпоредби са незаконосъобразни“, „[то] все пак се въздържа да ги оспорва в настоящата жалба поради липсата на практически интерес“. Частта от жалбата, озаглавена „Обобщение на правното основание“, също потвърждава, че всички доводи на BNetzA са насочени срещу „наложения с член 5, параграфи 5—9 от [първоначалното] решение механизъм“.
24
Ето защо следва да се приеме, че както жалбата по дело T‑600/23, така и жалбата по дело T‑612/23 са насочени към отмяна на обжалваното решение в частта, в която с него се приемат спорните разпоредби.
По същество
25
В подкрепа на жалбата си BNetzA изтъква едно-единствено основание, изведено по същество от нарушение на членове 14—16 от Регламент 2019/943 и на член 29, параграф 3, буква б) от Регламент 2015/1222, тъй като според него възприетото от апелативния съвет тълкуване на тези членове в спорните разпоредби от обжалваното решение не е в съответствие с посочените членове, както и с различни разпоредби от първичното право на Съюза и с различни принципи на правото на Съюза, а именно член 194 ДФЕС, член 16 от Хартата на основните права на Европейския съюз, принципа на пропорционалност, принципа, че съществените елементи са запазени за законодателя, принципа на институционално равновесие и на разпределяне на правомощията, принципа на равно третиране, принципа, че „никой не дължи невъзможното“ и принципа на правна сигурност.
26
В подкрепа на жалбата си Федерална република Германия изтъква пет основания. Първото основание, изтъкнато като главно, е нарушение на членове 14—16 от Регламент № 2019/943 и на член 29, параграф 3, буква б) от Регламент 2015/1222. Останалите основания, изтъкнати при условията на евентуалност, са съответно второто, нарушение на членове 32—34, член 25 и член 29, параграф 3, буква б) от Регламент 2015/1222, третото, нарушение на член 21, параграф 2, буква а) и член 22 от Регламент (ЕС) 2017/1485 на Комисията от 2 август 2017 година за установяване на насоки относно експлоатацията на електропреносната мрежа (ОВ L 220, 2017 г., стр. 1), четвъртото, нарушение на принципа на пропорционалност и петото, липса на компетентност на ACER и нарушение на формалните изисквания, произтичащи от членове 2 и 4 от изменения Регламент № 1 на Съвета от 15 април 1958 година за определяне на езиковия режим на Европейската икономическа общност (ОВ 17, 1958 г., стр. 385).
27
BNetzA, в рамките на единственото си основание, и Федерална република Германия, в рамките на първото си основание, поддържат, че спорните разпоредби се основават на неправилно тълкуване от апелативния съвет на членове 14—16 от Регламент 2019/943 и на член 29, параграф 3, буква б) от Регламент 2015/1222, съгласно което тези разпоредби допускат, когато ОПС предлага даден вътрешен мрежови елемент (и свързаните с него извънредни ситуации) да се включи в списъка на вътрешните КМЕ (и свързаните с тях извънредни ситуации) и да се вземе предвид при изчисляването на капацитета, той да трябва, от една страна и в съответствие с критерия за икономическа ефективност по член 5, параграф 8, буква в) от спорните методики (наричан по-нататък „критерият за икономическа ефективност“), да докаже, че вземането предвид на посочения елемент в изчисляването на капацитета е икономически най-ефективното решение за преодоляване на претоварванията по този елемент предвид наличните алтернативи, като например прилагането на коригиращи действия, реконфигурирането на зони или инвестиции в мрежовата инфраструктура, и от друга страна, да представи оценка на въздействието от увеличаването на прага за включване на 10 % или повече (наричано по-нататък „спорното тълкуване“).
28
Според BNetzA и Федерална република Германия спорното тълкуване не е съвместимо с буквалното, контекстуалното и телеологичното тълкуване на членове 14—16 от Регламент 2019/943 и на член 29, параграф 3, буква б) от Регламент 2015/1222, от които ясно следвало, че изчисляването на капацитета трябва да включва всички вътрешни мрежови елементи (и свързаните с тях извънредни ситуации), повлияни от междузоновата търговия, независимо дали тези елементи са структурно претоварени или не.
29
В това отношение и в самото начало следва да се посочи, че съгласно член 5, параграф 8 от спорните методики предложението за списък на вътрешни КМЕ (и на свързаните с тях извънредни ситуации), което ОПС от регион CORE трябва да представят за одобрение на НРО от същия този регион или, при липса на споразумение между тях, или по тяхно съвместно искане — на ACER, трябва да включва, освен списъка на предложените вътрешни КМЕ, чийто фактор за разпределение на преноса на електроенергия (power transfer distribution factor, наричан по-нататък „PTDF“) е равен или по-висок от 5 % (член 5, параграф 8, буква а), оценка на въздействието от увеличаването на прага за включване на 10 % или повече (член 5, параграф 8, буква б) и анализ на икономически най-ефективното решение за преодоляване на претоварванията (член 5, параграф 8, буква в). Следва също така да се отбележи, че член 5, параграф 9 от спорните методики по същество изисква от ОПС при представяне на въпросното предложение да докажат, че са проучили надлежно и достатъчно рано алтернативите по параграф 8 от посочения член, така че тези алтернативи да могат да се приложат или приведат в действие към момента, в който НРО от този регион вземат решенията по това предложение. От това следва, че за целите на включването на вътрешен мрежови елемент в списъка на вътрешните КМЕ (и свързаните с тях извънредни ситуации), които трябва да се вземат предвид при изчисляването на капацитета, спорните разпоредби налагат на ОПС изисквания (наричани по-нататък „спорните изисквания“), които не се свеждат само до съобщаването на списъка на вътрешните КМЕ (и свързаните с тях извънредни ситуации), които отговарят на критерия за PTDF по член 5, параграф 8, буква а) от посочените методики.
30
Освен това следва да се припомни, че член 14 от Регламент 2019/943 определя правилата за преразглеждане на продажни зони, за да не се допусне в тези зони да има дългосрочни структурни претоварвания на преносната мрежа. Член 15 от посочения регламент урежда предоставената на държавите членки, в които са установени структурни претоварвания на техните мрежи, възможност да разработят планове за действие в сътрудничество със своите НРО, за да достигнат постепенно и най-късно до 31 декември 2025 г. минималните равнища на капацитет, които ОПС трябва да предоставят за междузонова търговия. Член 16 от същия регламент урежда тези минимални равнища на капацитет, като предвижда по-специално, че когато се използва основаният на потоците капацитет, с този минимален капацитет, а именно 70 %, следва да се определи минималният дял от капацитета на даден междузонов или вътрешен КМЕ, като се зачитат границите, осигуряващи експлоатационна сигурност, който да се използва като база за координирано изчисляване на капацитета съгласно Регламент 2015/1222, като се вземат предвид извънредните ситуации. Останалата част от капацитета, а именно 30 %, може да се използва за маржове на надеждност, кръгови потоци и вътрешни потоци.
31
Освен това член 29, параграф 3, буква б) от Регламент 2015/1222 предвижда, че лицето, което отговаря за координираното изчисляване на преносната способност, пренебрегва за целите на посоченото изчисляване КМЕ, които не са съществено повлияни от междузоновата търговия.
32
След това уточнение, следва да се провери дали, както по същество поддържат BNetzA и Федерална република Германия, спорното тълкуване нарушава членове 14—16 от Регламент 2019/943 и член 29, параграф 3, буква б) от Регламент 2015/1222, като позволява на ACER да въведе в спорните методики спорните изисквания.
33
В това отношение следва да се припомни, че съгласно постоянната съдебна практика при тълкуването на разпоредба на правото на Съюза трябва да се взема предвид не само нейният текст, но и контекстът ѝ и целите на правната уредба, от която тя е част (вж. решения от 7 юни 2005 г., VEMW и др., C‑17/03, EU:C:2005:362, т. 41 и цитираната съдебна практика, и от 9 март 2023 г., ACER/Aquind, C‑46/21 P, EU:C:2023:182 т. 54 и цитираната съдебна практика).
34
На първо място, трябва да се провери дали от текста на разпоредбите на Регламенти 2019/943 и 2015/1222 следва, че ACER е могла, без да допусне грешка, да въведе спорните изисквания в спорните методики.
35
BNetzA и Федерална република Германия поддържат по същество, че нищо в текста на разпоредбите на Регламенти 2019/943 и 2015/1222 не позволява вземането предвид при изчисляването на капацитета на вътрешен мрежови елемент, който съществено е повлиян от междузоновата търговия, да си постави в зависимост от извършването на анализ на икономическата ефективност и оценка на въздействието от увеличаването на прага за включване.
36
ACER оспорва, че спорните изисквания са несъвместими с буквалното тълкуване на членове 14—16 от Регламент 2019/943 и на член 29, параграф 3, буква б) от Регламент 2015/1222.
37
В това отношение, първо, е важно да се припомни, че член 2 от Регламент 2019/943, озаглавен „Определения“, предвижда в точка 69, че КМЕ означава „мрежови елемент или в рамките на […] зона, или между […] зони, който е взет предвид в процеса на изчисляване на капацитета, като ограничава количеството на енергията, която може да бъде обменяна [между зоните]“. Както правилно отбелязват BNetzA и Федерална република Германия, от това определение не следва, че в контекста на Регламент 2019/943 в спорните методики могат да се въведат изисквания относно квалификацията на вътрешни мрежови елементи (и свързаните с тях извънредни ситуации), различни от изискването за съществено повлияване от междузоновата търговия, и така да се стигне до това определени елементи, които съществено ограничават междузоновата търговия, тъй като са повлияни от структурни претоварвания, да не се считат за критични и да бъдат изключени от изчисляването на капацитета, както и от прилагането на правилата за изчисляване на този капацитет.
38
Освен това член 16, параграф 4 от Регламент 2019/943 потвърждава, че максималното равнище на капацитет за междузонова търговия, което трябва да се предостави на участниците на пазара, се отнася, освен до „междусистемните електропроводи“, и до „преносните мрежи, засегнати от трансграничния капацитет“, а именно всички вътрешни мрежови елементи, които оказват значително въздействие върху този капацитет и по този начин могат да го ограничат.
39
Второ, това тълкуване на Регламент 2019/943 се потвърждава от съдържанието на член 29, параграф 3, буква б) от Регламент 2015/1222, съгласно който „[п]ри изчисляването на междузоновата преносна способност всеки координиран изчислител на преносна способност […] пренебрегва […] тези критични мрежови елементи, които не са съществено повлияни от промените в нетните позиции на тръжни зони съгласно методиката [за изчисляване на капацитета]“.
40
В това отношение изчисляването на PTDF е математически инструмент, който се използва за измерване на повлияването на КМЕ от междузоновата търговия в рамките на подход, основан на потоците, както следва по-специално от член 2, втора алинея, точка 9, член 21, параграф 1, буква б), подточка v) и член 29, параграф 7, букви б), в) и е) от Регламент 2015/1222. Член 2, точка 22 от Регламент (ЕС) № 543/2013 на Комисията от 14 юни 2013 година за представяне и публикуване на данни на пазарите за електроенергия и за изменение на приложение I към Регламент № 714/2009 (ОВ L 163, 2013 г., стр. 1) определя PTDF като представяне на физическия поток върху даден КМЕ, породен от промяната на нетната позиция на зона. Както признава ACER в съдебното заседание и както следва от член 5, параграф 7 и параграф 8, буква а) от спорните методики, в обжалваното решение апелативният съвет е признал предложението на ОПС да се счита, че вътрешен мрежови елемент, чийто PTDF е под 5 %, не отговаря на критерия за съществено повлияване от междузоновата търговия.
41
От това следва, че както съдът на Съюза вече е имал повод да уточни, при сегашното състояние на правото на Съюза трябва да се приеме, че КМЕ включват всички вътрешни мрежови елементи, които отговарят на критерия за съществено повлияване от междузоновата търговия, измерено от техния PTDF (вж. в този смисъл решения от 25 септември 2024 г., CRE/ACER, T‑446/21, непубликувано, EU:T:2024:647, т. 51, от 25 септември 2024 г., RTE/ACER, T‑472/21, непубликувано, EU:T:2024:648, т. 52, и от 25 септември 2024 г., BNetzA/ACER, T‑485/21, EU:T:2024:653, т. 47).
42
Както правилно отбелязват BNetzA и Федерална република Германия, от текста на член 29, параграф 3, буква б) от Регламент 2015/1222 не следва, че в рамките на методиката за изчисляване на капацитета по член 21 от този регламент вътрешните мрежови елементи, които са съществено повлияни от междузоновата търговия, както е измерено от техните PTDF, могат да не се считат за критични и да се изключат от изчисляването на капацитета и от прилагането на правилата за това изчисляване, с мотива че не отговарят на допълнителни изисквания, които целят по-специално да се вземе предвид фактът, че тези елементи са структурно претоварени.
43
Трето, следва да се отхвърлят доводите на ACER, че препращането в текста на член 16, параграф 8, първа алинея, буква б), второ изречение от Регламент 2019/943 към „насоките относно разпределянето на капацитета и управлението на претоварването, приети въз основа на член 18, параграф 5 от Регламент […] № 714/2009“ и следователно по същество към Регламент 2015/1222, позволява да се поставят допълнителни изисквания — като спазването на критерия за икономическа ефективност или извършването на оценка на въздействието от увеличаването на прага за включване на 10 % или повече — за квалифицирането на „вътрешните мрежови елементи“ като „критични“ и следователно за вземането им предвид при изчисляването на капацитета и за прилагането към тези елементи на правилата за изчисляване на капацитета.
44
Най-напред, доколкото ACER се позовава основно на текста на френски език, а BNetzA и Федерална република Германия — на текста на немски език на член 16, параграф 8, първа алинея, буква б), второ изречение от Регламент 2019/943, следва да се припомни, че съгласно постоянната съдебна практика формулировката, използвана в текста на правна разпоредба на Съюза на един от езиците, не може да служи като единствена основа за тълкуването на разпоредбата или да ѝ се отдава предимство пред текстовете на останалите езици. Разпоредбите на правото на Съюза трябва да се тълкуват и прилагат еднакво с оглед на текстовете, изготвени на всички езици на Съюза. В случай на несъответствия между текстовете на различните езици на разпоредба от правото на Съюза въпросната разпоредба трябва да се тълкува в зависимост от общата структура и целите на правната уредба, от която е част (вж. определение от 2 декември 2022 г., Compania Najapională de Transporturi Aeriene Tarom, C‑229/22, EU:C:2022:978, т. 21 и цитираната съдебна практика; решения от 21 март 2024 г., Cobult, C‑76/23, EU:C:2024:253, т. 25, и от 5 септември 2024 г., BIOR, C‑344/23, EU:C:2024:696, т. 45).
45
В случая в текста на член 16, параграф 8, първа алинея, буква б), второ изречение от Регламент 2019/943 на различните езици следва да се установи какво от граматическа гледна точка трябва да се определи „в съответствие с насоките относно разпределянето на капацитета и управлението на претоварването, приети въз основа на член 18, параграф 5 от Регламент […] № 714/2009“. В това отношение, с изключение на текстовете на тази разпоредба на немски, български и чешки език, които от граматическа гледна точка се отнасят по скоро до „извънредните ситуации“, засягащи КМЕ, а не, както поддържа ACER, до самите КМЕ, текстовете на останалите езици могат да се разбират в смисъл, че се отнасят общо до първата част от изречението и следователно до капацитета при спазване на границите за експлоатационна сигурност на всеки КМЕ (със свързаните с него извънредни ситуации), като марж от 70 % от този капацитет трябва да се запази наличен за междузонова търговия (наричан по-нататък „MACZT от 70 %“).
46
Така текстът на повечето езици на член 16, параграф 8, първа алинея, буква б) от Регламент 2019/943 потвърждава направеното от BNetzA и Федерална република Германия тълкуване на тази разпоредба, че законодателят на Съюза е възнамерявал да се позове в нея на определянето на капацитета при спазване на границите за експлоатационна сигурност на всеки КМЕ (със свързаните с него извънредни ситуации), съществена част от който, а именно MACZT от 70 %, трябва да е наличен за междузонова търговия. Текстът на нито един от езиците на тази разпоредба обаче не позволява да се констатира, както поддържа ACER, че разпоредбата разрешава на ОПС, на НРО или на самата ACER да поставя допълнителни изисквания за квалифицирането на „вътрешните мрежови елементи“ като „критични“ и следователно за вземането им предвид при изчисляването на капацитета и за прилагането към тези елементи на правилата за това изчисляване.
47
Това тълкуване се потвърждава от подготвителните работи по Регламент 2019/943 (документи ST 5834/18 REV 4, ST 5834/18 REV 5 и ST 5070/19), които са публично достъпни и които ясно се отнасят, чрез направеното в тях препращане по същество към Регламент 2015/1222, до определянето на капацитета при спазване на границите на експлоатационна безопасност на всеки КМЕ (със свързаните с него извънредни ситуации), а не само до извънредните ситуации или до КМЕ.
48
По-нататък, доколкото страните също така приканват текстът на член 16, параграф 8, първа алинея, буква б) от Регламент 2019/943 да се тълкува в светлината на съображение 31 от този регламент, важно е да се припомни, че макар текстът на съображение от законодателен акт на Съюза да може да се използва за изясняване на разпоредба от този акт и да е важен инструмент за тълкуване (вж. решение от 19 декември 2019 г., Puppinck и др./Комисията, C‑418/18 P, EU:C:2019:1113, т. 75 и цитираната съдебна практика), съгласно постоянната съдебна практика преамбюлът на законодателен акт на Съюза сам по себе си няма обвързваща правна сила. Такъв преамбюл не може да бъде изтъкван, за да се избегне прилагането на самите разпоредби на съответния акт, нито за да се тълкуват тези разпоредби в смисъл, който явно противоречи на текста им (contra legem) (вж. решение от 19 юни 2014 г., Karen Millen Fashions, C‑345/13, EU:C:2014:2013, т. 31 и цитираната съдебна практика).
49
Следователно в случая съдържанието на съображение 31 от Регламент 2019/943 не може да доведе до тълкуване contra legem на член 16, параграф 8, първа алинея, буква б) от този регламент, който в съответствие с извода за еднакво тълкуване, направен в точка 46 по-горе, се отнася до определянето на капацитета при спазване на границите на експлоатационна сигурност на всеки КМЕ (със свързаните с него извънредни ситуации), съществена част от който, а именно MACZT от 70 %, трябва да е налична за междузонова търговия.
50
Освен това, с изключение на текста на немски език, текстът на съображение 31 от Регламент 2019/943, изготвен на всички останали езици на Съюза, включително на български и чешки език, потвърждава, че законодателят на Съюза е възнамерявал да се позове, чрез препращане по същество към Регламент 2015/1222, на определянето на капацитета при спазване на границите на експлоатационна сигурност на всеки КМЕ (със свързаните с него извънредни ситуации), съществен „процент“ от който, а именно MACZT от 70 %, трябва да е наличен за междузонова търговия.
51
Следва да се добави, че посоченото от ACER обстоятелство, че в текстовете на всички езици на Съюза, с изключение на текста на немски език, е посочено, че това определяне трябва да се извърши в съответствие с или при следване на „процеса на подбор съгласно Регламент […] 2015/1222“, не означава, че това определяне може да се основава на спорните изисквания. Напротив, това непряко позоваване на процеса на подбор по член 29, параграф 3, буква б) от Регламент 2015/1222, цитиран в точка 39 по-горе, изразява волята на законодателя на Съюза да приложи възприетия в посочената разпоредба подход при избора на КМЕ, а именно подход, основан на критерия за съществено повлияване на вътрешните мрежови елементи от междузоновата търговия, измерено от техните PTDF. Следователно от това позоваване не следва, че квалифицирането на „вътрешните мрежови елементи“ като „критични“ и съответно вземането им предвид при изчисляването на капацитета и прилагането спрямо тях на правилата за това изчисляване могат да бъдат подчинени на други изисквания освен на изискването за съществено повлияване от междузоновата търговия.
52
Следователно с оглед на гореизложеното ACER няма основание да поддържа, че от текста на член 16, параграф 8, първа алинея, буква б) във връзка със съображение 31 от Регламент 2019/943 следва, че в спорните методики могат да се въведат други изисквания, освен изискването за съществено повлияване от междузоновата търговия, за да се определят вътрешните мрежови елементи, които трябва да се считат за „критични“ и като такива да се включат в списъка на КМЕ (и свързаните с тях извънредни ситуации), да се вземат предвид при изчисляването на капацитета и спрямо тях да се приложат правилата за това изчисляване.
53
Освен това, доколкото ACER отбелязва, че член 21 от Регламент 2015/1222, озаглавен „Методика за изчисляване на преносна способност“, приет от Комисията по делегация от законодателя на Съюза, определя само елементите, които посочената методика „най-малко“ трябва да съдържа, по-специално при подхода въз основа на потоците, без да изключва възможността тя да съдържа и други елементи, които не са изрично предвидени в тази разпоредба, следва да се констатира, че това не позволява спорните методики да променят критериите, установени от съответните правила за определяне на вътрешните мрежови елементи, които могат да се считат за „критични“ и като такива да се включат в списъка на КМЕ (и свързаните с тях извънредни ситуации), да се вземат предвид при изчисляването на капацитета и спрямо тях да се приложат правилата за това изчисляване.
54
Накрая, обстоятелството, че от една страна, член 21, параграф 4 от Регламент 2015/1222 предвижда, че всички ОПС от всеки регион за изчисляване на преносната способност трябва, доколкото е възможно и не по-късно от 31 декември 2020 г., да използват хармонизирани входни данни за изчисляване на преносната способност, по-специално при подхода въз основа на потоците, и че от друга страна, КМЕ (и свързаните с тях извънредни ситуации), които съгласно член 2, точка 69 от Регламент 2019/943 се вземат предвид в процеса на изчисляване на капацитета и ограничават количеството на енергията, която може да се обменя между зоните, са входни данни в „процеса на изчисляване на капацитета като наличен за потоци, породени от междузонов обмен“, посочен в член 16, параграф 8, първа алинея, буква б) от Регламент 2019/943 и установен с методиката за изчисляване на капацитета, основана на потоците и приета в съответствие с член 20, параграф 2 от Регламент 2015/1222, не позволява да се заключи, че изборът на вътрешните мрежови елементи, които следва да се считат за „критични“ и като такива да се включат в списъка на КМЕ (и свързаните с тях извънредни ситуации), да се вземат предвид при изчисляването на капацитета и към тях да се прилагат правилата за това изчисляване, може да бъде подчинен на изисквания, различни от изискването за съществено повлияване от междузоновата търговия.
55
В това отношение положението се различава от положението, свързано с техническото прилагане от страна на ОПС, НРО или ACER — при определянето на PTDF, който следва да се вземе предвид съгласно спорните методики — на критерия за съществено повлияване от междузоновата търговия, установен от законодателя на Съюза и по делегация от Комисията в член 2, точка 69 от Регламент 2019/943 и в член 29, параграф 3, буква б) от Регламент 2015/1222. В точка 112 от първоначалното решение самата ACER отбелязва, че критерият за съществено повлияване е важен елемент за определянето на окончателния списък на КМЕ (и на свързаните с тях извънредни ситуации), които трябва да се вземат предвид при изчисляването на капацитета, и се изисква изрично от член 29, параграф 3, буква б) от Регламент 2015/1222.
56
Регламент 2015/1222 не предвижда изрично основание, еквивалентно на това по член 29, параграф 3, буква б) относно критерия за съществено засягане, което да обоснове залагането в тази методика и на критерий, който да указва при какви условия вътрешните мрежови елементи, ограничаващи количеството електроенергия, което може да се обменя между зоните, трябва да бъдат включени в списъка на КМЕ (и свързаните с тях извънредни ситуации), които се вземат предвид в процеса на изчисляване на капацитета, и следователно, да обоснове приемането от ACER на спорните изисквания. Впрочем в точки 109 и 112 от първоначалното решение и в точки 47, 48 и 52 от обжалваното решение ACER и апелативният съвет посочват, като основание за критерия за икономическа ефективност, единствено точка 1.7 от приложение I към Регламент № 714/2009, за която апелативният съвет правилно констатира в точка 46 от обжалваното решение, че вече не може да представлява валидно правно основание за посочения критерий, тъй като вече не е приложима (вж. в този смисъл решение от 7 септември 2022 г., BNetzA/ACER, T‑631/19, EU:T:2022:509, т. 76—85).
57
В този контекст следва да се припомни, че целта на общите методики, посочени в член 9, параграф 7 и член 20, параграф 2 от Регламент 2015/1222, е ОПС да определят методика за координирано изчисляване на преносната способност за даден регион. Съгласно член 21, параграф 1 от посочения регламент изготвеното от ОПС предложение за методика трябва да включва „най-малко“ определени елементи, сред които по-специално „методики за изчисляване на входните данни във връзка с изчисляването на преносната способност“, като тези методики трябва да включват параметрите, изброени в член 21, параграф 1, буква а), подточки i)—iv) от Регламент 2015/1222. Последните разпоредби се отнасят до определянето на резерва за надеждност, определянето на експлоатационните граници с оглед на сигурността, извънредните ситуации от значение за изчисляването на капацитета и ограниченията за разпределянето, които може да се приложат, определянето на факторите на изменението на генерирането и определянето на коригиращи действия, които трябва да бъдат взети предвид при изчисляването на капацитета.
58
В случая следва да се отбележи, че със спорните методики се прилагат тези разпоредби. По-специално член 5 от тези методики, който съдържа спорните изисквания, се съдържа в дял 3, посветен на „входните данни за изчисляване на капацитета“. Следователно той е предназначен да приложи член 21, параграф 1, буква а) от Регламент 2015/1222 и, както е видно от заглавието му, има за предмет определянето от ОПС на вътрешните КМЕ (и свързаните с тях извънредни ситуации), което съгласно член 4, параграф 8 от тези методики е първият етап от процеса на изчисляване на капацитета.
59
Както обаче бе посочено в точка 29 по-горе, според член 5, параграф 8 от спорните методики предложението за списък на вътрешните КМЕ (и на свързаните с тях извънредни ситуации), което ОПС от регион CORE трябва да представят, трябва да включва, освен списъка на предложените вътрешни КМЕ, чийто PTDF е равен или по-висок от 5 %, оценка на въздействието от увеличаването на прага за включване на 10 % или повече и анализ на икономически най-ефективното решение за преодоляване на претоварванията.
60
Задължението за включване в предложението за списък на вътрешните КМЕ (и на свързаните с тях изключителни ситуации) на такава оценка на въздействието и на такъв анализ надхвърля параметрите, определени в член 21, параграф 1, буква а) от Регламент 2015/1222 за изчисляването на входните данни за изчисляването на капацитета, и не съответства на целите, посочени в тази разпоредба. Всъщност, макар подобни оценки и подобни анализи да могат да се окажат от значение в дългосрочен план за преодоляване на структурните претоварвания, те не представляват входни данни за изчисляване на капацитета и сами по себе си не участват в процеса на изчисляването му, който се основава главно на определения от ОПС списък на КМЕ, които отговарят на определението, дадено от законодателя на Съюза в член 2, точка 69 от Регламент 2019/943. Същият извод се налага по същите съображения и по отношение на предвиденото в член 5, параграф 9 от спорните методики задължение в предложението за списък на вътрешните КМЕ (и на свързаните с тях извънредни ситуации) да се докаже, че алтернативните решения по член 5, параграф 8 са били разгледани надлежно и достатъчно рано.
61
От това следва, че от текста на разпоредбите на регламенти 2019/943 и 2015/1222 не следва, че ACER е могла, без да допусне грешка, да въведе спорните изисквания в спорните методики.
62
На второ място, трябва да се провери дали контекстът, в който се вписват разпоредбите на Регламент 2019/943, потвърждава, че спорните изисквания не могат да се въведат в спорните методики.
63
BNetzA и Федерална република Германия поддържат по същество, че контекстуалното тълкуване на разпоредбите на Регламент 2019/943 показва, че вземането предвид при изчисляването на капацитета на вътрешните мрежови елементи, повлияни от междузоновата търговия, не може да бъде подчинено на критерий за икономическа ефективност.
64
ACER счита, че контекстуалното тълкуване на разпоредбите на Регламент 2019/943, извършено в светлината на принципното правило, установено от законодателя на Съюза в член 16, параграф 8, първа алинея, първо изречение от Регламент 2019/943, потвърждава, че тя може да въведе спорните изисквания в спорните методики. Според нея съгласно това правило ОПС не трябва да ограничават междузоновия капацитет, за да управляват проблеми, свързани с вътрешното претоварване, което се потвърждавало и от определението за „зона“ и от правилата, които уреждат тези зони и които се съдържат в член 2, точка 65 и в член 14, параграф 1 от Регламент 2019/943. Включването на спорните изисквания в спорните методики обаче било необходимо, за да се гарантира спазването на това принципно правило.
65
В това отношение следва да се отбележи, че съгласно член 16, параграф 8, първа алинея, второ изречение от Регламент 2019/943 и член 16, параграф 8, първа алинея, букви а) и б) от същия регламент принципното правило, установено в първото изречение от посочения параграф 8, се счита за спазено, когато нивата на наличния капацитет за междузонова търговия достигнат — за граници, използващи подход, основан на потоците — MACZT от 70 %, а оставащото общо количество от 30 % може да се използва за маржовете на надеждност, за кръговите потоци и за вътрешните потоци. По този начин законодателят на Съюза е установил презумпция, че ОПС, които достигат MACZT от 70 %, спазват задължението си да не ограничават междузоновия капацитет, за да управляват проблеми, свързани с вътрешното претоварване.
66
Така в съображение 27, четвърто и шесто изречение от Регламент 2019/943 законодателят на Съюза ясно обяснява, че в рамките на този регламент „[т]рябва да се въведат ясни минимални нива за наличния капацитет за целите на междузоновата търговия, за да се намалят ефектите от кръговите потоци и вътрешните претоварвания върху междузоновата търговия и да се даде предсказуема стойност на капацитета за участниците на пазара“, докато „[о]станалата част от капацитета може да се използва за маржове на надеждност, кръгови потоци и вътрешни потоци“.
67
Посочената в точка 65 по-горе презумпция не се поставя под въпрос от определението за „зона“, нито от правилата, уреждащи тези зони, посочени в член 2, точка 65 и член 14, параграф 1 от Регламент 2019/943, на чието съдържание се позовава ACER.
68
Действително от член 2, точка 65 и член 14, параграф 1 от Регламент 2019/943 следва, че в рамките на дадена зона „участниците на пазара могат да обменят енергия без разпределяне на капацитета“ и че по принцип посочените зони „не съдържат […] структурни претоварвания“.
69
Член 14, параграф 1, трето изречение от Регламент 2019/943 обаче уточнява случаите, в които структурните претоварвания остават допустими, какъвто е по-специално случаят, когато „тези структурни претоварвания не водят до намаляване на междузоновия капацитет за търговия в съответствие с изискванията на член 16“. Освен това член 14, параграф 1, четвърто изречение от посочения регламент предвижда, че зоните в Съюза са конфигурирани по такъв начин, че максимално да се увеличи икономическата ефективност и максимално да се увеличат възможностите за междузонова търговия в съответствие с член 16 от този регламент, като същевременно се запази сигурността на доставките. Както обаче вече бе посочено в точка 65 по-горе, съгласно член 16, параграф 8 от Регламент 2019/943, когато ОПС от регион CORE достигнат MACZT от 70 % и управляват проблемите с вътрешното претоварване с останалите 30 %, се счита, че те не засягат неправомерно оптимизирането на икономическата ефективност и възможностите за междузонова търговия.
70
Освен това в член 15 от Регламент 2019/943, към който препраща член 16, параграф 8 от този регламент, законодателят на Съюза е предвидил, че всяка държава членка, в която е установено структурно претоварване, може в сътрудничество със своя НРО да реши в съответствие с член 14, параграф 7 от посочения регламент да изготви план за действие, съдържащ конкретен график (наричан по-нататък „линейната траектория“) за приемане на мерки за намаляване на структурното претоварване, които да позволят на ОПС да достигнат MACZT от 70 % най-късно до 31 декември 2025 г.
71
На 28 декември 2019 г. обаче Федерална република Германия представя на Комисията и на ACER „план за действие за зоната“, контролирана от нейните ОПС (Aktionplan Gebotszone). В съответствие с член 15, параграф 2, втора алинея, трето изречение от Регламент 2019/943 по време на изпълнението на този план за действие Федерална република Германия трябва само да гарантира, че капацитетът, предоставен за междузонова търговия, който да е в съответствие с член 16, параграф 8 от посочения регламент, е поне равен на стойностите на линейната траектория, включително като се използват коригиращи действия в регион CORE.
72
Както признава ACER в съдебното заседание, в отговор на устен въпрос на Общия съд, Федерална република Германия и нейните ОПС досега са спазвали като цяло линейната траектория, предвидена в техния план за действие, поради което в съответствие с презумпцията в член 16, параграф 8, първо изречение от Регламент 2019/943 трябва да се счита, че те са спазили принципното правило, че не трябва да ограничават междузоновия капацитет, за да управляват проблеми, свързани с вътрешното претоварване.
73
В този контекст е важно да се припомни, че съгласно член 16, параграф 4 от Регламент 2019/943 ОПС са длъжни да използват коригиращи мерки като насрещна търговия или повторно диспечиране по смисъла на член 2, точка 26 от Регламент 2019/943, за да оптимизират наличния капацитет за междузонова търговия, само за да постигнат минималния капацитет, предвиден в параграф 8 от същия член, а именно MACZT от 70 %, или, ако е в ход план за действие — стойностите, съответстващи на линейната траектория.
74
Освен това в съответствие с член 15 от Регламент 2019/943 и както следва от съображение 31, шесто изречение от Регламент 2019/943 и както самият апелативен съвет признава в точка 60 от обжалваното решение, една зона не може да се реконфигурира противно на волята на съответната държава членка, при условие че са достигнати минималните капацитети, а именно MACZT от 70 %, или стойностите, съответстващи на линейната траектория.
75
От това следва, че когато ОПС достигнат минималните капацитети, прилагането на критерия за икономическа ефективност, доколкото изисква ОПС да проверят дали реконфигурирането на тяхната зона или използването на коригиращи мерки не са икономически по-ефективни решения от разпределянето на капацитета за преодоляване на претоварванията по техните вътрешни мрежови елементи, на практика няма никакво значение, тъй като не е правно обвързващо за съответната държава членка или за съответните ОПС. Впрочем ACER признава това в съдебното заседание в отговор на устен въпрос на Общия съд относно евентуалното реконфигуриране на дадена зона.
76
Следователно анализът на контекста, в който се вписват разпоредбите на Регламент 2019/943, потвърждава, че ACER не е могла, без да допусне грешка, да въведе спорните изисквания в спорните методики.
77
На трето място, следва да се провери дали телеологичното тълкуване на разпоредбите на Регламенти 2019/943 и 2015/1222 потвърждава, че спорните изисквания не могат да се въведат в спорните методики.
78
BNetzA и Федерална република Германия считат, че спорното тълкуване е несъвместимо с телеологичното тълкуване на членове 14—16 от Регламент 2019/943 и на член 29, параграф 3, буква б) от Регламент 2015/1222.
79
ACER възразява, че едно телеологично тълкуване на разпоредбите на Регламент 2019/943, извършено с оглед на целта, преследвана от законодателя на Съюза в рамките на този регламент, потвърждава, че тя е могла да въведе спорните изисквания в спорните методики. Всъщност, също както последния регламент, тези изисквания имали за цел да гарантират правилното функциониране на вътрешния пазар на електроенергия, като осигурят системното предпочитане на икономически най-ефективните и рентабилни решения. BNetzA и Федерална република Германия оспорват тези доводи.
80
В това отношение следва да се подчертае, че дори да се приеме, както поддържа ACER, че от цялостното тълкуване на различните разпоредби на Регламент 2019/943 следва, че той съдържа общо правило, че при прилагане на правилата за гарантиране на правилното функциониране на вътрешния пазар на електроенергия трябва да се предпочетат икономически най-ефективните решения и че въз основа на това правило ACER е имала право да въведе спорните изисквания в спорните методики, следва да се припомни, че всяка норма от общ характер може да бъде ограничена или изключена съгласно принципа, че специалното правило дерогира общото правило (lex specialis derogat legi generali), когато са налице специални норми, уреждащи специфични въпроси (решение от 14 юли 2005 г., Le Voci/Съвет, T‑371/03, EU:T:2005:290, т. 122). Специалните разпоредби имат предимство пред общите правила в изрично урежданите от тях положения (вж. решение от 22 април 2016 г., Италия и Eurallumina/Комисия, T‑60/06 RENV II и T‑62/06 RENV II, EU:T:2016:233, т. 81 и цитираната съдебна практика). При всички положения, като специални правила, разпоредбите за разпределяне на капацитета и за управление на претоварването в членове 15 и 16 от Регламент 2019/943 трябва да имат предимство пред общото правило, на което се позовава ACER.
81
Освен това, както правилно отбелязват BNetzA и Федерална република Германия, от законодателната история на Регламент 2019/943, с който се преработва Регламент № 714/2009, е видно, че законодателят на Съюза е приел предвидените в членове 15 и 16 от посочения регламент специални правила, въпреки че е бил напълно запознат с Препоръка № 02/2016 на ACER от 11 ноември 2016 г. относно общите методики за изчисляване на капацитета и поделяне на разходите за повторно диспечиране и насрещна търговия и с обяснителната бележка на Комисията, придружаваща нейното предложение COM(2016)861 final от 30 ноември 2016 г. за регламент на Парламента и на Съвета относно вътрешния пазар на електроенергия, в които се призовава за системно прилагане, в областта на разпределянето на капацитета и управлението на претоварването, на икономически най-ефективните решения, което според тях е заложено и в точка 1.7 от приложение I към Регламент № 714/2009.
82
Както следва от член 16, параграф 8 във връзка със съображение 27, четвърто и шесто изречение от Регламент 2019/943, с оглед на различните засегнати интереси в посочения регламент законодателят на Съюза е искал да приложи по-балансиран подход от предложения от ACER в препоръката ѝ и от Комисията в предложението ѝ, по-специално като задължи ОПС да спазват минимални нива на междузонов капацитет, съответстващи на MACZT от 70 %, или, когато е приложимо и до 31 декември 2025 г., на стойностите, съответстващи на линейната траектория, като същевременно им позволява да използват оставащите 30 %, за да управляват по-специално проблемите, свързани с вътрешното претоварване.
83
Следователно ACER няма основание да твърди, че съгласно общо правило за отдаване на предпочитание на икономически най-ефективните решения тя е имала право да ограничи чрез спорните изисквания приложното поле на членове 15 и 16 от Регламент 2019/943 и само фактът, че в случая са били налице икономически по-ефективни разрешения от приетите от законодателя на Съюза не може да обоснове изключването на последните.
84
От това следва, че телеологичното тълкуване на разпоредбите на Регламенти 2019/943 и 2015/1222 потвърждава, че ACER не е могла, без да допусне грешка, да въведе спорните изисквания в спорните методики.
85
От всички изложени по-горе съображения следва, че спорното тълкуване нарушава членове 14—16 от Регламент 2019/943 и член 29, параграф 3, буква б) от Регламент 2015/1222, тъй като тези разпоредби не позволяват в спорните методики да се въведат спорните изисквания, които налагат задължения, надхвърлящи простото съобщаване на списъка на вътрешните КМЕ (и на свързаните с тях извънредни ситуации) при спазване на критерия за PTDF по член 5, параграф 8, буква а) от тези методики.
86
Следователно и без дори да е необходимо да се разглеждат останалите оплаквания и доводи, изтъкнати от BNetzA в подкрепа на неговото единствено основание или в подкрепа на първото основание на Федерална република Германия, изведени от нарушение на членове 14—16 от Регламент 2019/943 и на член 29, параграф 3, буква б) от Регламент 2015/1222, както и другите основания, изложени от Федерална република Германия при условията на евентуалност, следва да се уважат това единствено основание и това първо основание и въз основа на това да се отменят спорните разпоредби на обжалваното решение.
По съдебните разноски
87
Съгласно член 134, параграф 1 от Процедурния правилник загубилата делото страна се осъжда да заплати съдебните разноски, ако е направено такова искане.
88
Тъй като ACER е загубила делото, тя трябва да бъде осъдена да заплати съдебните разноски в съответствие с исканията на BNetzA и на Федерална република Германия.
По изложените съображения
ОБЩИЯТ СЪД (трети разширен състав)
реши:
1)
Съединява дела T‑600/23 и T‑612/23 за целите на настоящото съдебно решение.
2)
Отменя Решение A-003‑2019_R на апелативния състав на Агенцията за сътрудничество между регулаторите на енергия на Европейския съюз (ACER) от 7 юли 2023 г. в частта, в която с него се приема член 5, параграф 8, букви б) и в) и параграф 9 от общите регионални методики за изчисляване на преносната способност за ден напред и в рамките на деня за региона за изчисляване на преносната способност, който включва Белгия, Чехия, Германия, Франция, Хърватия, Люксембург, Унгария, Нидерландия, Австрия, Полша, Румъния, Словения и Словакия, които се съдържат в приложения I и II към Решение № 02 на ACER от 21 февруари 2019 г.
3)
Осъжда ACER да заплати съдебните разноски.
Papasavvas
Škvařilová-Pelzl
Nõmm
Kukovec
Meyer
Обявено в открито съдебно заседание в Люксембург на 1 октомври 2025 година.
Подписи
(
*1
)	Езици на производството: немски и английски.