CSUSNESENÍ MÍSTOPŘEDSEDY SOUDNÍHO DVORA
9. dubna 2025(*)
„ Kasační opravný prostředek – Řízení o předběžných opatřeních – Veřejné zakázky na služby – Zadávací řízení – Jednací řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení – Návrh na předběžná opatření – Naléhavost – Kritéria pro posouzení – Pojem ‚vážná újma‘ “
Ve věci C‑878/24 P(R),
jejímž předmětem je kasační opravný prostředek podaný na základě článku 57 druhého pododstavce statutu Soudního dvora Evropské unie dne 19. prosince 2024,
Alhares for Security Services and Occupational Safety, se sídlem v Tripolisu (Libye), zástupce: L. Vidal, advokát,
účastnice řízení podávající kasační opravný prostředek (navrhovatelka),
další účastnice řízení:
Mise Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya), zástupkyně: E. Raoult, advokátka,
žalovaná v prvním stupni,
MÍSTOPŘEDSEDA SOUDNÍHO DVORA,
po vyslechnutí generálního advokáta M. Szpunara,
vydává toto
Usnesení
1        Kasačním opravným prostředkem se společnost Alhares for Security Services and Occupational Safety domáhá zrušení usnesení předsedy Tribunálu Evropské unie ze dne 6. prosince 2024, Alhares for Security Services and Occupational Safety v. EUBAM Libya (T‑493/24 R, dále jen „napadené usnesení“, EU:T:2024:886), kterým tento předseda zamítl její návrh znějící zejména na to, aby mise Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) odložila uzavření smlouvy na veřejnou zakázku na poskytování bezpečnostních služeb v rámci zadávacího řízení EUBAM-24‐24-Security Services organizovaného na základě jednacího řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení.
Skutečnosti předcházející sporu
2        Skutečnosti předcházející sporu jsou uvedeny v bodech 2 až 8 napadeného usnesení. Pro potřeby tohoto řízení je lze shrnout následovně.
3        Navrhovatelka je libyjskou soukromoprávní společností, která se specializuje na poskytování soukromých bezpečnostních služeb.
4        EUBAM Libya byla zřízena rozhodnutím Rady 2013/233/SZBP ze dne 22. května 2013 o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) (Úř. věst. 2013, L 138, s. 15).
5        Dne 6. srpna 2024 vyhlásila EUBAM Libya zadávací řízení prostřednictvím jednacího řízení bez předchozího uveřejnění (EUBAM-24‐24-Security Services) na základě čl. 164 odst. 1 písm. d) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. 2018, L 193, s. 1), k uzavření smlouvy s libyjskými společnostmi poskytujícími soukromé bezpečnostní služby ve prospěch EUBAM Libya, jejích členů, aktiv a majetku v Tripolisu (Libye).
6        Dvěma dopisy ze dne 29. srpna a 2. září 2024 navrhovatelka požádala, aby jí bylo umožněno účastnit se dotčeného zadávacího řízení podáním nabídky.
7        Dne 5. září 2024 EUBAM Libya informovala navrhovatelku, že na základě rozhodnutí Evropské komise uplatňuje „pružné postupy zadávání veřejných zakázek“ podle bodu 11.1 druhého pododstavce písm. c), jakož i bodu 39.2 přílohy I nařízení 2018/1046 s ohledem na krizovou situaci, v níž má působit.
8        Dne 11. září 2024 v odpovědi na dopis, který jí navrhovatelka zaslala dne 9. září 2024, zopakovala EUBAM Libya svůj postoj, podle kterého Komise rozšířila uznání této krizové situace a uplatnění pružných postupů zadávání veřejných zakázek, což jí umožnilo použít jednací řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení bez ohledu na odhadovanou hodnotu zakázky. Kromě toho EUBAM Libya upřesnila, že nemá právní povinnost vyzvat všechny schválené hospodářské subjekty, včetně navrhovatelky, k podání nabídky v rámci dotčené zakázky.
9        Lhůta pro podání nabídek byla původně stanovena na 11. září 2024 a poté prodloužena do 16. září 2024, aniž byla navrhovatelka vyzvána k účasti a aniž jí bylo umožněno podat nabídku.
Řízení před Tribunálem a napadené usnesení
10      Návrhem došlým kanceláři Tribunálu dne 21. září 2024 podala navrhovatelka žalobu znějící zejména na zrušení zaprvé rozhodnutí EUBAM Libya ze dne 10. září 2024 o nevybrání navrhovatelky jako zájemce vyzvaného k podání nabídky v rámci jednacího řízení bez předchozího uveřejnění a zadruhé rozhodnutí ze dne 5. září 2024, kterým ji EUBAM Libya informovala zejména o tom, že uplatňuje pružné postupy zadávání veřejných zakázek v souladu s bodem 11.1 druhým pododstavcem písm. c) a bodem 39.2 přílohy I nařízení 2018/1046.
11      Samostatným podáním došlým kanceláři Tribunálu dne 24. září 2024 podala navrhovatelka návrh na vydání předběžného opatření znějící jednak na odklad uzavření smlouvy na veřejnou zakázku na poskytování bezpečnostních služeb, kterou má EUBAM Libya zadat v rámci dotčeného zadávacího řízení, a jednak na nařízení EUBAM Libya zahájit nové zadávací řízení na poskytování těchto služeb na základě řádného zadávacího řízení.
12      Napadeným usnesením předseda Tribunálu tento návrh zamítl.
13      V bodě 41 tohoto usnesení předseda Tribunálu rozhodl, že uvedený návrh musí být zamítnut, jelikož navrhovatelka neprokázala naléhavost a nebylo nutné rozhodnout o fumus boni juris ani provést vážení zájmů.
Návrhová žádání účastnic řízení
14      Navrhovatelka navrhuje, aby Soudní dvůr:
–        zrušil napadené usnesení v plném rozsahu;
–        odložil uzavření smlouvy na veřejnou zakázku na poskytování bezpečnostních služeb, kterou má EUBAM Libya zadat v rámci dotčeného zadávacího řízení;
–        nařídil EUBAM Libya zahájit nové zadávací řízení na poskytování bezpečnostních služeb na základě řádného zadávacího řízení a
–        uložil EUBAM Libya náhradu nákladů řízení.
15      EUBAM Libya navrhuje, aby Soudní dvůr:
–        zamítl kasační opravný prostředek jako neopodstatněný a
–        uložil navrhovatelce náhradu nákladů řízení.
Ke kasačnímu opravnému prostředku
16      Na podporu kasačního opravného prostředku předkládá navrhovatelka tři důvody. První důvod kasačního opravného prostředku vychází z nesprávného právního posouzení naléhavosti předsedou Tribunálu. Druhý důvod kasačního opravného prostředku směřuje k prokázání existence zvláště závažného fumus boni juris. Třetí důvod kasačního opravného prostředku v podstatě směřuje k prokázání přetrvávání naléhavosti.
K prvnímu a třetímu důvodu kasačního opravného prostředku
Argumentace
17      V rámci prvního důvodu kasačního opravného prostředku navrhovatelka v podstatě tvrdí, že napadené usnesení je stiženo nesprávným právním posouzením z důvodu, že předseda Tribunálu při posuzování naléhavosti, a zejména v bodě 32 tohoto usnesení, neprávem postavil pojem „vážná újma“ na roveň pojmu „nenapravitelná újma“. Předseda Tribunálu totiž tím, že v tomto bodě vycházel z okolnosti, že navrhovatelka neuvedla riziko újmy ohrožující její samotnou existenci, požadoval, aby navrhovatelka prokázala existenci rizika nenapravitelné újmy. Předseda Tribunálu tak popřel judikaturu vyplývající z usnesení místopředsedy Soudního dvora ze dne 23. dubna 2015, Komise v. Vanbreda Risk & Benefits [C‑35/15 P(R), EU:C:2015:275]. Z této judikatury vyplývá, že v oblasti veřejných zakázek je uchazeč navrhující předběžná opatření ve fázi před uzavřením smlouvy povinen prokázat pouze riziko vzniku „vážné“, nikoli „vážné a nenapravitelné“ újmy, pokud existuje zvláště závažný fumus boni juris.
18      K tomu, aby mohla být dotčená újma považována za „vážnou“, přitom stačí, aby mohla být kvalifikována jako „objektivně značná“ nebo přinejmenším „nezanedbatelná“. V tomto kontextu je míra závažnosti újmy požadovaná předsedou Tribunálu v rozporu s uvedenou judikaturou a zbavuje navrhovatelku práva na účinnou soudní ochranu.
19      V projednávané věci je navrhovatelka vystavena riziku vážné újmy z důvodu ztráty příležitosti dosáhnout obratu souvisejícího s dotčenou zakázkou, který odhaduje na přibližně 21 milionů eur, a těžit z dobré pověsti, která by vyplynula ze zadání této zakázky.
20      V rámci třetího důvodu kasačního opravného prostředku navrhovatelka opakuje argumentaci předloženou na podporu prvního důvodu kasačního opravného prostředku, včetně argumentace týkající se značné škody, kterou údajně utrpěla s ohledem na hodnotu dotčené zakázky.
21      Kromě toho je naléhavost prokázána rovněž z důvodu, že mezi hospodářskými subjekty, které EUBAM Libya zařadila do užšího výběru, byly společnosti, jejichž vedoucí pracovníci mají vazby na libyjské islamistické skupiny nebo které byly spojeny s různými incidenty, k nimž došlo v souvislosti s předchozí obdobnou zakázkou.
22      EUBAM Libya tvrdí, že tato argumentace není opodstatněná.
Závěry
23      Podle ustálené judikatury je účelem řízení o předběžných opatřeních zaručit plnou účinnost budoucího rozhodnutí ve věci samé, aby bylo zabráněno mezeře v právní ochraně zajišťované unijním soudem. Právě v zájmu dosažení tohoto cíle je nutné naléhavost posuzovat ve vztahu k nezbytnosti předběžně rozhodnout, aby se zabránilo tomu, že účastníkovi řízení, který požaduje předběžnou ochranu, bude způsobena vážná a nenapravitelná újma. Tomuto účastníkovi řízení přísluší, aby předložil důkaz o tom, že nemůže čekat na výsledek řízení ve věci samé, jinak utrpí újmu takovéto povahy. I když k prokázání existence této újmy není nezbytné, aby její vznik a bezprostřednost byly prokázány s absolutní jistotou, a postačuje, aby byla uvedená újma s dostatečnou mírou pravděpodobnosti předvídatelná, nic to nemění na tom, že účastník řízení, který navrhuje předběžné opatření, je povinen prokázat skutečnosti, na jejichž základě má za to, že existuje skutečné riziko vzniku takové újmy [usnesení místopředsedy Soudního dvora ze dne 1. prosince 2021, Inivos a Inivos v. Komise, C‑471/21 P(R), EU:C:2021:984, bod 64, jakož i ze dne 22. listopadu 2022, Telefónica de España v. Komise, C‑478/22 P(R), EU:C:2022:914, bod 45 a citovaná judikatura].
24      Vzhledem k požadavkům vyplývajícím z účinné soudní ochrany, jež musí být zaručena ve věcech veřejných zakázek, je nicméně nutné vzít v úvahu, že pokud vyloučený uchazeč prokáže existenci zvláště závažného fumus boni juris, nelze od něj vyžadovat, aby prokázal, že by mu zamítnutí návrhu na vydání předběžného opatření mohlo způsobit nenapravitelnou újmu, neboť jinak by bylo nepřiměřeně a neoprávněně zasaženo do práva zakotveného v článku 47 Listiny základních práv Evropské unie [v tomto smyslu viz usnesení místopředsedy Soudního dvora ze dne 1. prosince 2021, Inivos a Inivos v. Komise, C‑471/21 P(R), EU:C:2021:984, bod 65 a citovaná judikatura].
25      Je však třeba upřesnit, že toto zmírnění podmínky naléhavosti pouze znamená, že k jejímu prokázání může postačovat vážná, avšak nikoli nenapravitelná újma. Účastník řízení, který navrhuje nařízení předběžných opatření, je tedy povinen prokázat, že nemůže vyčkat výsledku řízení ve věci samé, aniž utrpí vážnou újmu. Kromě toho se uvedené zmírnění odůvodněné právem na účinnou soudní ochranu uplatní pouze ve fázi před uzavřením smlouvy [v tomto smyslu viz usnesení místopředsedy Soudního dvora ze dne 22. března 2018, Wall Street Systems UK v. ECB, C‑576/17 P(R), EU:C:2018:208, bod 26, jakož i ze dne 22. listopadu 2022, Telefónica de España v. Komise, C‑478/22 P(R), EU:C:2022:914, bod 63 a citovaná judikatura].
26      V projednávané věci předseda Tribunálu v souladu s ustálenou judikaturou připomenutou v bodech 23 až 25 tohoto usnesení v bodech 23 a 25 napadeného usnesení konstatoval, že vzhledem k tomu, že navrhovatelka podala návrh na vydání předběžného opatření ve fázi před uzavřením smlouvy, bylo třeba analyzovat, zda prokázala, že uzavření dotčené smlouvy na veřejnou zakázku by jí způsobilo vážnou újmu. Předseda Tribunálu zkoumal zaprvé tvrzené riziko finanční újmy a zadruhé tvrzené riziko ztráty příležitosti těžit z dobré pověsti, která by vyplynula ze zadání této zakázky.
27      Při analýze tvrzeného rizika finanční újmy předseda Tribunálu v bodě 32 první větě tohoto usnesení zohlednil zejména okolnost, že navrhovatelka netvrdila, že se nachází „v situaci, která by mohla ohrozit její samotnou existenci“. Taková okolnost se přitom váže nejen k vážné, ale i nenapravitelné povaze vzniklé újmy [v tomto smyslu viz usnesení místopředsedy Soudního dvora ze dne 7. března 2013, EDF v. Komise, C‑551/12 P(R), EU:C:2013:157, bod 34], takže ji nelze zohlednit pro účely posouzení naléhavosti v projednávané věci ve světle judikatury připomenuté v bodech 23 až 25 tohoto usnesení. Odůvodnění předsedy Tribunálu je proto v tomto ohledu podle všeho skutečně stiženo nesprávným právním posouzením.
28      Je však třeba poukázat na to, že odůvodnění předsedy Tribunálu ohledně tvrzeného rizika vážné újmy je založeno především na úvahách rozvinutých v bodě 29, bodě 32 druhé větě a v bodě 33 napadeného usnesení, z nichž zejména vyplývá, že se navrhovatelka omezila na „obecnou zmínku, že dotčené zakázky jsou mimořádně významnými zakázkami na finanční úrovni“, a uvedla, že by jí vznikla škoda, „která by mohla vyplynout z nedosažení obratu“, aniž předložila „konkrétní a přesné údaje [...], které by prokazovaly její finanční situaci a umožnily by posoudit důsledky, které by pravděpodobně vyplynuly z absence požadovaných opatření“.
29      Na tomto základě dospěl předseda Tribunálu v bodě 35 tohoto usnesení k závěru, že se navrhovatelce nepodařilo prokázat naléhavost.
30      V tomto ohledu je totiž třeba připomenout, že velikost podniku navrhovatelky může mít vliv na posouzení závažnosti tvrzené finanční újmy, jelikož tato újma je závažnější, pokud je značná v poměru k této velikosti, a méně závažná v opačném případě. V některých případech přitom nelze vyloučit, že objektivně značná finanční újma může být považována za vážnou bez ohledu na velikost dotyčného podniku [v tomto smyslu viz usnesení místopředsedy Soudního dvora ze dne 7. března 2013, EDF v. Komise, C‑551/12 P(R), EU:C:2013:157, body 32 a 33], což předseda Tribunálu v napadeném usnesení neuvedl. Je však na navrhovateli, aby prokázal, v čem je uplatňovaná finanční újma objektivně značná, a tedy závažná s ohledem na relevantní okolnosti, zejména včetně situace v dotčeném odvětví, situace dotyčného veřejného zadavatele, nebo dokonce situace tohoto navrhovatele.
31      V projednávané věci je nutno konstatovat, že navrhovatelka nezpochybňuje úvahy předsedy Tribunálu shrnuté v bodě 28 tohoto usnesení a pouze opakuje obecná tvrzení týkající se hodnoty dotčené zakázky, ale nevysvětluje, v čem je tvrzené riziko finanční újmy, které vyplývá ze ztráty příležitosti získat tuto zakázku, objektivně značné. Navrhovatelka tedy neprokázala, v čem by byla vystavena riziku vážné újmy v případě nevydání předběžných opatření. Nesprávné právní posouzení uvedené v bodě 27 tohoto usnesení a skutečnost, že předseda Tribunálu výslovně nezkoumal, zda lze tvrzené riziko považovat za „objektivně značné“ bez ohledu na velikost navrhovatelky, proto nemají vliv na výsledek provedené analýzy a argumentace navrhovatelky musí být v tomto ohledu odmítnuta jako neúčinná.
32      Pokud jde o tvrzené riziko újmy v důsledku ztráty příležitosti těžit z dobré pověsti, která by vyplynula ze zadání dotčené zakázky, navrhovatelka dosud nevysvětlila, v čem jsou úvahy předsedy Tribunálu, jak jsou uvedeny v bodech 36 a 37 napadeného usnesení, stiženy jakýmkoli nesprávným právním posouzením. V tomto ohledu je argumentace navrhovatelky neopodstatněná.
33      Konečně, pokud jde o argumentaci shrnutou v bodě 21 tohoto usnesení, která byla uplatněna před předsedou Tribunálu, aniž ji předseda Tribunálu zmínil v napadeném usnesení, je třeba konstatovat, že se tato argumentace týká rizika poškození zájmů EUBAM Libya a jejích členů.
34      Je přitom třeba připomenout, že podle ustálené judikatury platí, že cílem řízení o předběžných opatřeních je zabránit vážné a nenapravitelné újmě na zájmech navrhovatele, a pokud je tímto navrhovatelem soukromá osoba, musí soudce příslušný pro rozhodování o předběžných opatřeních zohlednit pouze zájmy této osoby [usnesení místopředsedy Soudního dvora ze dne 25. února 2025, WebGroup Czech Republic v. Komise, C‑620/24 P(R), EU:C:2025:136, bod 43 a citovaná judikatura].
35      Navrhovatelka se tedy nemůže dovolávat údajného poškození zájmů EUBAM Libya a jejích členů na podporu svého návrhu na vydání předběžných opatření. V tomto ohledu tedy napadené usnesení není stiženo nesprávným právním posouzením a argumentace předložená navrhovatelkou je neopodstatněná.
36      V důsledku toho musí být první a třetí důvod kasačního opravného prostředku zamítnuty jako zčásti irelevantní a zčásti neopodstatněné.
K druhému důvodu kasačního opravného prostředku
37      V rámci druhého důvodu kasačního opravného prostředku se navrhovatelka snaží prokázat existenci zvláště závažného fumus boni juris.
38      S ohledem na nedostatek naléhavosti konstatovaný v napadeném usnesení a s ohledem na zamítnutí důvodů kasačního opravného prostředku směřujících proti odůvodnění předsedy Tribunálu v tomto ohledu není důvodné rozhodnout o tomto druhém důvodu kasačního opravného prostředku a kasační opravný prostředek je třeba zamítnout v plném rozsahu.
K nákladům řízení
39      Podle čl. 184 odst. 2 jednacího řádu Soudního dvora není-li kasační opravný prostředek opodstatněný, Soudní dvůr rozhodne o nákladech řízení.
40      V souladu s čl. 138 odst. 1 tohoto jednacího řádu, který se použije na řízení o kasačním opravném prostředku podle čl. 184 odst. 1 uvedeného jednacího řádu, se účastníku řízení, který neměl úspěch ve věci, uloží náhrada nákladů řízení, pokud to účastník řízení, který měl ve věci úspěch, požadoval.
41      Vzhledem k tomu, že EUBAM Libya požadovala náhradu nákladů řízení a Alhares for Security Services and Occupational Safety neměla ve věci úspěch, je důvodné posledně uvedené uložit náhradu nákladů řízení.
Z těchto důvodů místopředseda Soudního dvora rozhodl takto:
1)      Kasační opravný prostředek se zamítá.
2)      Společnosti Alhares for Security Services and Occupational Safety se ukládá náhrada nákladů řízení.
Podpisy
*      Jednací jazyk: francouzština.