62009CC0241_SK
Opinion of the Advocate-General
Opinion of the Advocate-General
I – Úvod
1. Týmto návrhom na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 234 ES(2) sa cour d’appel de Bruxelles (Belgicko) pýta, či ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/55/ES z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa ruší smernica 98/30/ES,(3) a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1775/2005 z 28. septembra 2005 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn(4) bránia vnútroštátnej právnej úprave, ktorá v rámci úpravy taríf za prepravu zemného plynu stanovuje dva samostatné režimy – jeden pre zemný plyn distribuovaný alebo dodávaný v Belgicku (ďalej len „preprava“) a druhý pre zemný plyn, ktorého miesto určenia sa nachádza mimo územia Belgicka (ďalej len „tranzit“).
II – Právny rámec
A – Právo Spoločenstva (5)
2. Cieľom smernice Rady 91/296/EHS z 31. mája 1991 o tranzite zemného plynu prepravnými sieťami(6) bolo podporiť obchod so zemným plynom medzi vysokotlakovými plynovodnými sústavami európskych štátov. Táto smernica obsahovala „povinnosť tranzitu“ zemného plynu cez plynovodné sústavy. Článok 2 ods. 1 smernice 91/296 vymedzoval tranzit takto:
„Každá transakcia pre prenos zemného plynu na základe nasledovných podmienok musí predstavovať tranzit zemného plynu medzi sieťami, na účely tejto smernice, a to bez toho, aby tým boli dotknuté osobitné dohody uzavreté medzi spoločenstvom a tretími krajinami:
a) prepravu vykonáva právnická osoba alebo právnické osoby zodpovedné v každom členskom štáte za vysokotlakové siete na prepravu zemného plynu, s výnimkou distribučných prepravných sietí na území členského štátu, ktoré prispievajú k účinnej prevádzke európskych vysokotlakových prepojení;
b) počiatočná prepravná sieť alebo miesto konečného určenia sa nachádza v spoločenstve;
c) táto preprava vedie cez prinajmenšom jedny vnútorné hranice spoločenstva.“
3. Smernica 98/30/ES Európskeho parlamentu a Rady z 22. júna 1998 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom(7) vymedzila pravidlá organizačného usporiadania a fungovania odvetvia zemného plynu, prístupu na trh a prevádzky sústav, ako aj kritériá a postupy vzťahujúce sa na udeľovanie povolení na prepravu, distribúciu, dodávku a uskladňovanie zemného plynu. Stanovovala požiadavku regulovaného prístupu, najmä pokiaľ ide o prepravnú infraštruktúru.
4. Smernica 2003/55 obsahuje spoločné pravidlá pre vnútorný trh so zemným plynom, ktoré sa z hľadiska časovej pôsobnosti vzťahujú na spor vo veci samej. Odôvodnenia č. 2, 6 až 8, 16, 22 a 31 tejto smernice stanovujú:
„(2) Skúsenosti s vykonávaním [smernice 98/30] poukázali na výhody, ktoré môžu vyplývať z vnútorného trhu s plynom, v zmysle zvýšenia účinnosti, zníženia cien, vyššej úrovne služieb a zvýšenia konkurencieschopnosti. Avšak stále pretrvávajú významné nedostatky a možnosti na zlepšenie fungovania tohto trhu, potrebné sú najmä konkrétne ustanovenia na zabezpečenie rovnosti podmienok a zníženia rizík dominantného postavenia na trhu a koristníckeho správania sa, zabezpečenie nediskriminačných taríf za prepravu a distribúciu cez prístup do siete na základe taríf zverejnených pred ich vstupom do platnosti a zabezpečenie ochrany práv malých a zraniteľných odberateľov.
…
(6) Hlavné prekážky na dosiahnutie plne fungujúceho a konkurencieschopného vnútorného trhu súvisia okrem iného s problémami prístupu do siete, prístupu k zásobníkom, problematikou taríf, interoperabilitou sústav a rôznymi úrovňami otvorenia trhu medzi členskými štátmi.
(7) Aby mohla fungovať hospodárska súťaž, musí byť prístup do siete nediskriminačný, transparentný a za spravodlivé ceny.
(8) Pre ukončenie budovania vnútorného trhu so zemným plynom má rozhodujúcu úlohu nediskriminačný prístup do siete prevádzkovateľov prepravnej a distribučnej sústavy. Prevádzkovateľ prepravnej alebo distribučnej sústavy môže pozostávať z jedného alebo viacerých podnikov.
…
(16) Národné regulačné orgány by mali byť schopné stanovovať alebo schvaľovať tarify alebo metodiky výpočtu taríf na základe návrhu prevádzkovateľa prepravnej sústavy alebo prevádzkovateľa/-ov distribučnej sústavy alebo prevádzkovateľa sústavy [skvapalneného zemného plynu (LNG)] alebo na základe návrhu odsúhlaseného medzi týmto prevádzkovateľom/-mi a užívateľmi siete. Vykonávaním týchto úloh majú národné regulačné orgány zabezpečiť, aby boli prepravné a distribučné tarify nediskriminačné a odrážali náklady, a mali by brať do úvahy dlhodobé marginálne náklady, náklady, ktoré nie sú účinné pre sieť, vyplývajúce z riadiacich opatrení na strane spotreby [dlhodobé marginálne sieťové náklady odstránené opatreniami na riadenie dopytu – neoficiálny preklad ].
…
(22) Pre zabezpečenie transparentných a nediskriminačných taríf na prístup k doprave je potrebné prijať ďalšie opatrenia. Tieto tarify sa majú vzťahovať na všetkých užívateľov na nediskriminačnom základe. Tam, kde sú zásobníky, akumulácia alebo podporné služby prevádzkované na dostatočne konkurenčnom trhu, môže byť prístup umožnený na základe transparentných a nediskriminačných trhových mechanizmov.
…
(31) Na základe skúseností získaných počas účinnosti smernice… 91/296… je potrebné prijať opatrenia na zabezpečenie jednotných a nediskriminačných režimov prístupu k preprave, vrátane cezhraničných tokov plynu medzi členskými štátmi. Aby sa zabezpečilo jednotné zaobchádzanie v prístupe k plynárenským sieťam, a to aj v prípade tranzitu, je potrebné túto smernicu zrušiť bez toho, aby bola dotknutá kontinuita zmlúv uzavretých podľa uvedenej smernice. Zrušenie smernice 91/296… nemá brániť dlhodobým zmluvám, ktoré budú uzavreté v budúcnosti.“
5. Článok 1 ods. 1 smernice 2003/55 stanovuje:
„Táto smernica ustanovuje spoločné pravidlá pre prepravu, distribúciu, dodávku a uskladňovanie zemného plynu. Definuje pravidlá vzťahujúce sa na organizačné usporiadanie a fungovanie plynárenstva, prístup na trh, kritériá a postupy uplatňované pri udeľovaní povolení na prepravu, distribúciu, dodávku a uskladňovanie zemného plynu a na prevádzku sústav.“
6. Článok 2 bod 3 tejto smernice vymedzuje pojem „preprava“ ako „dopravu zemného plynu cez vysokotlakovú plynovodnú sieť inú, než je ťažobná plynovodná sieť, s cieľom dodania odberateľom, ale nezahrňuje samotnú dodávku“.
7. Článok 3 ods. 3 a 4 smernice 2003/55 stanovuje:
„3. Členské štáty prijmú vhodné opatrenia na ochranu koncových odberateľov a na zabezpečenie vysokej úrovne ochrany spotrebiteľa, najmä zabezpečia vhodné záruky na ochranu zraniteľných odberateľov, vrátane vhodných opatrení, ktoré im pomôžu brániť sa proti odpojeniu. V tejto súvislosti môžu prijať vhodné opatrenia na ochranu odberateľov v odľahlých oblastiach, ktorí sú pripojení na plynárenskú sústavu. Členské štáty môžu pre odberateľov pripojených na plynárenskú sústavu určiť dodávateľov poslednej inštancie. Zabezpečia vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa, najmä s ohľadom na transparentnosť všeobecných zmluvných podmienok, všeobecných informačných mechanizmov a mechanizmov na urovnanie sporov. Členské štáty zabezpečia, aby bol oprávnený odberateľ účinne schopný prejsť k inému dodávateľovi. Prinajmenšom v prípade odberateľov z radov domácností tieto opatrenia zahŕňajú opatrenia uvedené v prílohe A.
4. Členské štáty zavedú vhodné opatrenia na dosiahnutie cieľov sociálnej a hospodárskej súdržnosti, ochrany životného prostredia, ktorých súčasťou môžu byť aj prostriedky na boj proti klimatickým zmenám, a bezpečnosti dodávky. Medzi tieto opatrenia môže patriť najmä poskytnutie vhodných ekonomických stimulov pre údržbu a výstavbu nevyhnutnej sieťovej infraštruktúry, vrátane prepojovacej kapacity, s využitím tam, kde je to vhodné, všetkých existujúcich nástrojov na národnej úrovni aj na úrovni spoločenstva.“
8. Článok 18 uvedenej smernice stanovuje:
„1. Členské štáty zabezpečia zavedenie systému pre prístup tretích strán do prepravnej a distribučnej sústavy a zariadení LNG na základe zverejnených taríf platných pre všetkých oprávnených odberateľov, vrátane dodávateľských podnikov, a uplatňovaných objektívne a bez diskriminácie medzi užívateľmi sústavy. Členské štáty zabezpečia, aby tieto tarify alebo metodiky výpočtu boli pred uvedením do platnosti schválené regulačným orgánom uvedeným v článku 25 ods. 1 a aby tieto tarify a metodiky, v prípade, že sú schvaľované len tieto, boli pred uvedením do platnosti uverejnené.
2. Prevádzkovatelia prepravnej sústavy majú mať, ak je to nevyhnutné na účel vykonávania ich činností, vrátane tých, ktoré súvisia s cezhraničnou prepravou, prístup do sietí iných prevádzkovateľov prepravnej sústavy.
3. Ustanovenia tejto smernice nesmú brániť uzatváraniu dlhodobých zmlúv, pokiaľ sú v súlade s pravidlami spoločenstva o hospodárskej súťaži.“
9. Článok 25 ods. 1 smernice 2003/55 stanovuje:
„Členské štáty určia jeden alebo viac príslušných orgánov s funkciou regulačných orgánov. Tieto orgány musia byť úplne nezávislé od záujmov plynárenského priemyslu. Na základe uplatnenia tohto článku majú byť zodpovedné minimálne za zabezpečenie nediskriminačnej účinnej hospodárskej súťaže a efektívneho fungovania trhu_…
…“
10. Podľa článku 32 smernice 2003/55:
„1. Smernica 91/296… sa zrušuje s účinnosťou od 1. júla 2004 bez toho, aby boli dotknuté zmluvy uzavreté podľa článku 3 ods. 1 smernice 91/296…; ich platnosť zostáva zachovaná a vykonávajú sa podľa podmienok uvedenej smernice.
2. Smernica 98/30… sa zrušuje od 1. júla 2004 bez toho, aby boli dotknuté povinnosti členských štátov týkajúce sa termínov na transpozíciu a uplatnenie spomínanej smernice. Odkazy na zrušenú smernicu sa interpretujú ako odkazy na túto smernicu a treba ich interpretovať v súlade s korelačnou tabuľkou uvedenou v prílohe B.“
11. Nariadenie č. 1775/2005 obsahuje pravidlá týkajúce sa podmienok prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn. Odôvodnenia č. 1, 6 a 7 tohto nariadenia stanovujú:
„(1) Smernica… 2003/55/ES… významne prispela k vytvoreniu vnútorného trhu s plynom. Teraz je potrebné zabezpečiť štrukturálne zmeny v regulačnom rámci, aby sa odstránili zvyšné bariéry dokončenia vnútorného trhu najmä v oblasti obchodu s plynom. Dodatočné technické pravidlá sú potrebné najmä v oblasti služieb prístupu tretích strán, zásad mechanizmov prideľovania kapacity a postupov riadenia preťaženia a požiadaviek transparentnosti.
…
(6) Je potrebné špecifikovať kritériá, podľa ktorých sa určujú tarify za prístup do siete, aby sa zabezpečil ich úplný súlad so zásadou nediskriminácie a potrebou dobre fungujúceho vnútorného trhu a aby plne zohľadňovali potrebu integrity sústavy a odrážali skutočne vynaložené náklady, pokiaľ korešpondujú s nákladmi účinného a štrukturálne porovnateľného sieťového prevádzkovateľa a sú transparentné, vrátane primeranej návratnosti investícií, a tam, kde je to vhodné, zohľadňovali výsledky porovnávania taríf regulačnými orgánmi.
(7) Pri vypočítavaní taríf pre prístup do sietí je dôležité zohľadniť skutočne vynaložené náklady, pokiaľ korešpondujú s nákladmi účinného a štrukturálne porovnateľného sieťového prevádzkovateľa a sú transparentné, ako aj potrebu zabezpečiť primeranú návratnosť investícií a stimuly na výstavbu novej infraštruktúry. V tomto ohľade, a najmä ak existuje účinná konkurencia paralelných sietí, sú vysoko relevantné výsledky porovnávania taríf regulačnými orgánmi.“
12. Článok 1 ods. 1 nariadenia č. 1775/2005 vymedzuje cieľ tohto nariadenia takto:
„Toto nariadenie má za cieľ vytvoriť nediskriminačné pravidlá pre podmienky prístupu k prepravným sústavám zemného plynu pri zohľadnení špecifík vnútroštátnych a regionálnych trhov s úmyslom zabezpečiť riadne fungovanie vnútorného trhu s plynom.
Tento cieľ zahŕňa stanovenie harmonizovaných zásad pre tarify prístupu do siete alebo metód ich výpočtu, vytvorenie služieb prístupu tretích strán a vytvorenie harmonizovaných zásad prideľovania kapacít a riadenia preťaženia, určenie požiadaviek transparentnosti, pravidiel vyvažovania a poplatkov za nevyvažovanie a uľahčenie obchodovania s kapacitami.“
13. Podľa článku 2 tohto nariadenia „preprava“ znamená „dopravu zemného plynu cez sieť, ktorú tvoria najmä vysokotlakové plynovody, inú ako ťažobnú plynovodnú sieť a inú, než je časť vysokotlakového plynovodu používaného [používaná – neoficiálny preklad ] primárne v kontexte miestnej distribúcie zemného plynu, s cieľom dodania odberateľom, ale nezahŕňajúcu samotnú dodávku“.
14. Článok 3 nariadenia č. 1775/2005 sa týka taríf pre prístup do sietí. Podľa tohto článku:
„1. Tarify alebo metodiky použité na ich výpočet, uplatňované prevádzkovateľmi prepravných sústav a schválené regulačnými orgánmi podľa článku 25 ods. 2 smernice 2003/55… musia byť transparentné a zohľadňovať potrebu integrity sústavy a jej zlepšovanie a odrážať skutočne vynaložené náklady, pokiaľ korešpondujú s nákladmi účinného a štrukturálne porovnateľného sieťového prevádzkovateľa a sú transparentné, vrátane vhodnej návratnosti investícií, a kde je to vhodné, zohľadňovať výsledky porovnávania taríf regulačnými orgánmi. Tarify alebo metodiky použité na ich výpočet sa uplatňujú nediskriminačným spôsobom.
Členské štáty môžu rozhodnúť, že tarify možno určiť aj prostredníctvom trhových opatrení, ako sú aukcie, za predpokladu, že takéto opatrenia a príjmy z nich schváli regulačný orgán.
Tarify alebo metodiky použité na ich výpočet uľahčujú účinný obchod s plynom a hospodársku súťaž a zároveň predchádzajú krížové dotácie [krížovým dotáciám – neoficiálny preklad ] medzi užívateľmi sietí a poskytujú stimuly pre investície a udržiavanie alebo vytváranie vzájomnej prevádzkyschopnosti [a udržujú alebo vytvárajú vzájomnú prevádzkyschopnosť – neoficiálny preklad ] prepravných sústav.
2. Tarify pre prístup do siete nesmú obmedzovať likviditu trhu ani narúšať cezhraničný obchod medzi rôznymi prepravnými sústavami. Ak by rozdiely v štruktúre taríf alebo rovnovážnych mechanizmov bránili obchodu medzi prepravnými sústavami, a bez ohľadu na článok 25 ods. 2 smernice 2003/55…, prevádzkovatelia prepravných sústav sa v úzkej spolupráci s príslušnými národnými orgánmi aktívne usilujú o konvergenciu tarifných štruktúr a zásad spoplatňovania aj v súvislosti s vyvažovaním.“
15. Článok 6 tohto nariadenia stanovuje:
„1. Prevádzkovatelia prepravných sústav zverejňujú podrobné informácie o službách, ktoré ponúkajú, a o príslušných podmienkach, ktoré sa uplatňujú, spolu s technickými informáciami potrebnými pre užívateľov sietí na získanie účinného prístupu do siete.
2. S cieľom zabezpečiť transparentné, objektívne a nediskriminačné tarify a uľahčiť efektívne využívanie plynárenskej siete prevádzkovatelia prepravných sústav alebo príslušné vnútroštátne orgány zverejňujú primerané a dostatočne podrobné informácie o pôvode, metodike a štruktúre taríf [informácie o tvorbe, metodike a štruktúre taríf – neoficiálny preklad ].
3. Každý prevádzkovateľ prepravnej sústavy pravidelne, priebežne a štandardizovaným spôsobom zrozumiteľným užívateľovi zverejňuje k poskytovaným službám informácie o technických, zmluvných a dostupných kapacitách na číselnom základe pre všetky príslušné body vrátane bodov vstupu a výstupu.
…
6. Prevádzkovatelia prepravnej sústavy vždy zverejňujú informácie požadované týmto nariadením zmysluplným, kvantitatívne jasným a ľahko prístupným spôsobom a nediskriminačne.“
16. Podľa článku 16 nariadenia č. 1775/2005:
„Toto nariadenie sa nevzťahuje na:
a) prepravné sústavy zemného plynu, umiestnené v členských štátoch počas uplatňovania odchýlok udelených podľa článku 28 smernice 2003/55…; členské štáty, ktorým boli udelené odchýlky podľa článku 28 smernice 2003/55…, môžu požiadať Komisiu o dočasné odchýlky z uplatňovania tohto nariadenia až na obdobie dvoch rokov odo dňa skončenia platnosti odchýlky uvedenej v tomto bode;
b) prepojenia medzi členskými štátmi a významné zvýšenia kapacity v existujúcich infraštruktúrach a zmeny takýchto infraštruktúr, ktoré umožňujú rozvoj nových zdrojov dodávky plynu, ako je uvedené v článku 22 ods. 1 a 2 smernice 2003/55…, ktoré sú vyňaté z ustanovení článkov 18, 19, 20 a 25 ods. 2, 3 a 4 uvedenej smernice, pokiaľ sú vyňaté z ustanovení uvedených v tomto pododseku;
c) prepravné sústavy zemného plynu, ktorým boli udelené odchýlky podľa článku 27 smernice 2003/55/ES…“
B – Vnútroštátne právo
17. V belgickom práve je právna úprava prepravy zemného plynu založená na zákone z 12. apríla 1965 o preprave plynárenských a iných výrobkov potrubiami (ďalej len „zákon o plynárenstve“). Tento zákon bol zmenený a doplnený najmä zákonom z 1. júna 2005, ktorým bola do belgického práva prebratá smernica 2003/55 (ďalej len „zákon o plynárenstve z roku 2005“), ako aj neskoršími zákonmi(8) .
1. Zákon o plynárenstve z roku 2005
18. Článok 1 ods. 7 a 7a zákona o plynárenstve v znení zákona o plynárenstve z roku 2005 obsahuje tieto definície:
– „preprava plynu“: preprava plynu prostredníctvom prepravných zariadení s cieľom dodať ho odberateľom, ktorá však nezahŕňa dodávku,
– „tranzit“: činnosť, ktorá spočíva vo vykonávaní prepravy zemného plynu bez distribúcie alebo dodávky zemného plynu na území Belgicka.
19. Kapitola IVb zákona o plynárenstve z roku 2005 s názvom „Prístup k sieti na prepravu zemného plynu a k zariadeniam na uskladňovanie zemného plynu a LNG“ sa týka prístupu k sieti na prepravu zemného plynu. Upravuje tarifné aspekty tohto prístupu k sieti na prepravu zemného plynu a zásady, ktorými sa spravuje určovanie taríf týkajúcich sa rôznych súvisiacich služieb.
20. Článok 15 ods. 5 zákona o plynárenstve z roku 2005 stanovuje:
„Zákazníci a držitelia povolení na dodávku majú prístup ku každej sieti na prepravu zemného plynu, zariadeniu na uskladňovanie zemného plynu a zariadeniu LNG na základe taríf určených v súlade s ustanoveniami článku 15 ods. 5a a schválených [CREG].“(9)
21. Článok 15 ods. 5a § 1 a 2 zákona o plynárenstve z roku 2005 stanovuje:
„§ 1.	Prevádzkovateľ sústavy na prepravu zemného plynu, prevádzkovateľ zariadenia na uskladňovanie zemného plynu a prevádzkovateľ zariadenia LNG určujú samostatne celkový výnos nevyhnutný na plnenie svojich príslušných zákonných a regulačných povinností na účel stanovenia taríf za prepravu zemného plynu, uskladňovanie zemného plynu a využívanie zariadení LNG. Tento celkový výnos podlieha schváleniu [CREG].
§ 2. Príslušné výnosy uvedené v § 1 pokrývajú jednotlivo na regulačné obdobie štyroch rokov:
a) súhrn skutočných nákladov nevyhnutných na plnenie úloh uvedených v článku 15 ods. 1 § 1 a článku 15 ods. 2 každým prevádzkovateľom sústavy na prepravu zemného plynu, prevádzkovateľom zariadenia na uskladňovanie zemného plynu a prevádzkovateľom zariadenia LNG;
b) primeranú mieru zisku a odpisy, obe nevyhnutné na zabezpečenie čo najlepšej prevádzky prevádzkovateľa, nevyhnutných budúcich investícií a životaschopnosti sústavy na prepravu zemného plynu alebo zariadenia na uskladňovanie zemného plynu a/alebo zariadenia LNG a na poskytnutie dotknutému prevádzkovateľovi, v porovnaní s porovnateľnými európskymi prevádzkovateľmi, priaznivej perspektívy prístupu na trhy dlhodobého kapitálu;
c) prípadne poskytovanie služieb vo verejnom záujme na základe článku 15 ods. 11;
d) prípadne prirážky k tarifám uplatňované na základe zákona;
e) prípadne náklady a odmenu, ktoré sú spojené s plnením povinností uvedených v článku 15 ods. 1 § 1 prvom pododseku bodoch 1 a 2. …“
22. Článok 15 ods. 5b zákona o plynárenstve z roku 2005 stanovuje:
„Bez toho, aby bol dotknutý článok 15 ods. 5c § 2 druhý pododsek, budú tarify uvedené v článku 15 ods. 5 a článku 15 ods. 5a rešpektovať tieto zásady:
1. budú nediskriminačné a transparentné;
2. budú pokrývať výnos tak, ako je to uvedené v článku 15 ods. 5a § 2;
3. umožnia vyvážený rozvoj sústavy na prepravu zemného plynu, zariadenia na uskladňovanie zemného plynu a/alebo zariadenia LNG na území Belgicka takým spôsobom, aby bolo zabezpečené nediskriminačné zaobchádzanie vo vzťahu k všetkým konečným spotrebiteľom;
4. budú porovnateľné na medzinárodnej úrovni vo vzťahu k najlepšej praxi v oblasti taríf uplatňovanej prevádzkovateľmi sústavy na prepravu zemného plynu, zariadenia na uskladňovanie zemného plynu a/alebo zariadenia LNG, porovnateľnej za obdobných okolností;
5. budú zamerané na optimalizáciu využívania kapacity sústavy na prepravu zemného plynu, zariadenia na uskladňovanie zemného plynu a zariadenia LNG;
6. budú v dostatočnej miere uvádzať ich zložky, najmä:
a) v závislosti od podmienok a pravidiel využívania sústavy na prepravu zemného plynu, zariadenia na uskladňovanie zemného plynu a zariadenia LNG;
b) týkajúce sa doplnkových služieb;
c) týkajúce sa prípadných prirážok za povinnosti služby vo verejnom záujme.
7. tarifné štruktúry zohľadnia rezervovanú kapacitu nevyhnutnú na zabezpečenie prepravy zemného plynu a fungovanie zariadenia na uskladňovanie zemného plynu a zariadenia LNG;
8. tarifné štruktúry budú jednotné na celom území bez rozlišovania podľa zemepisných zón.“
23. Článok 15 ods. 5c zákona o plynárenstve z roku 2005, ktorý upravuje tarifný proces, stanovuje:
„§ 1.	Prevádzkovateľ sústavy na prepravu zemného plynu, prevádzkovateľ zariadenia na uskladňovanie zemného plynu a prevádzkovateľ zariadenia LNG predkladajú [CREG] jednotlivo žiadosti o schválenie svojich príslušných taríf, ako aj taríf za doplnkové služby. Jednotlivo zverejnia tieto schválené tarify na príslušné činnosti v súlade so zásadami tejto kapitoly.
§ 2. Celkový výnos je stanovený na obdobie štyroch rokov a tarify sa týkajú toho istého obdobia. Toto regulačné obdobie v trvaní štyroch rokov začína v okamihu nadobudnutia účinnosti taríf.
Na účely stanovenia taríf je celkový výnos rozčlenený na konkrétne položky. Tieto tarify musia rešpektovať finančné toky, ktoré prevádzkovateľ sústavy každoročne potrebuje na splnenie svojich povinností v súlade s týmto zákonom.
§ 3. Bez toho, aby bola dotknutá hodnotiaca a kontrolná právomoc [CREG], bude celkový výnos za prvý rok regulačného obdobia slúžiť ako základ pre posudzovanie celkového výnosu za nasledujúce roky regulačného obdobia v trvaní štyroch rokov, s prihliadnutím na tieto vývojové pravidlá:…
§ 4. Prevádzkovatelia predložia [CREG] na schválenie návrh výnosu a taríf vypracovaný na základe celkového výnosu uvedeného v článku 15 ods. 5a.
…“
24. Článok 15 ods. 5d zákona o plynárenstve z roku 2005 stanovuje:
„Prevádzkovateľ sústavy na prepravu zemného plynu, ktorý vykonáva tranzitnú činnosť, podá osobitnú žiadosť o schválenie tranzitu [CREG] podľa tejto kapitoly s výnimkou článku 15 ods. 5b bodov 2, 4, 5 a 8 a článku 15 ods. 5c § 3 bez toho, aby bol dotknutý článok 15 ods. 19.“
25. Podľa článku 15 ods. 19 zákona o plynárenstve z roku 2005 zmluvy, ktoré boli uzatvorené pred 1. júlom 2004 podľa článku 3 prvého odseku smernice 91/296, zostávajú v platnosti a naďalej sa vykonávajú v súlade s ustanoveniami uvedenej smernice.
2. Zákon o plynárenstve z roku 2009
26. Zákonom z 10. marca 2009, ktorý nadobudol účinnosť 10. apríla 2009, belgický zákonodarca zmenil a doplnil článok 15 ods. 5d a článok 15 ods. 19 zákona o plynárenstve.
27. Článok 15 ods. 5d zákona o plynárenstve v znení zmien a doplnení vykonaných zákonom z 10. marca 2009 (ďalej len „zákon o plynárenstve z roku 2009“) stanovuje:
„§ 1.	Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie článku 15 ods. 19, ustanovenia tejto kapitoly a kráľovského dekrétu z 8. júna 2007 týkajúceho sa metód určovania celkových výnosov vrátane primeraného zisku, všeobecnej tarifnej štruktúry, základných zásad vo veci taríf, postupov, zverejňovania taríf, výročných správ, účtovníctva, kontroly nákladov, rozdielov vo výnosoch prevádzkovateľov a objektívneho vzorca indexácie upravených zákonom z 12. apríla 1965 o preprave plynárenských a iných výrobkov potrubiami, v znení zverejnenom v Moniteur belge
z 29. júna 2007, sú uplatniteľné na tarify za tranzit zemného plynu a na prevádzkovateľa sústavy na prepravu zemného plynu, ktorý vykonáva tranzitnú činnosť, s nasledujúcimi odchýlkami:
1. tarify sa vzťahujú na obdobia dohodnuté v zmluve medzi prevádzkovateľom prepravnej sústavy a užívateľmi tejto sústavy;
2. na účely zaručenia dlhodobej cenovej stability môže regulačné obdobie uvedené v článku 15 ods. 5a § 2 prekročiť štyri roky;
3. primeraný zisk za tranzit sa určuje v súlade s článkami 4 až 8 citovaného kráľovského dekrétu z 8. júna 2007, pričom:
a) vstupnú hodnotu aktív využívaných na regulovanú činnosť tranzitu k 31. decembru 2007 schvaľuje [CREG] na návrh prevádzkovateľa so zohľadnením všetkých prepravných zariadení umiestnených v Belgicku a využívaných na tranzit;
b) súčin koeficientu beta a rizikovej prémie ako položky miery výnosnosti R uvedenej v článku 6 citovaného kráľovského dekrétu je stanovený na 7 %.
V prípadoch uvedených v prvom pododseku bode 2 môže kráľ dekrétom prerokovaným v Rade ministrov predĺžiť regulačné obdobie na základe významnej revízie investičného plánu prevádzkovateľa sústavy. Trvanie tohto obdobia a jeho prípadné prehodnotenie navrhne prevádzkovateľ sústavy na prepravu zemného plynu, ktorý ich predloží na schválenie [CREG] pred začiatkom každého regulačného obdobia.
Tarify za tranzit, ktoré [CREG] stanoví v súlade s vyššie uvedenými zásadami na základe postupu upraveného v článku 16 až 19 citovaného kráľovského dekrétu z 8. júna 2007, predstavujú tarify založené na nákladoch.
§ 2. Prevádzkovateľ sústavy na prepravu zemného plynu poskytne na účely tranzitu prístup k existujúcim prepravným zariadeniam na základe taríf určených v súlade s § 1 a v súlade s postupom upraveným v článkoch 16 až 19 citovaného kráľovského dekrétu z 8. júna 2007.
Prevádzkovateľ sústavy na prepravu zemného plynu poskytne na účely tranzitu prístup k zariadeniam na výkon tejto činnosti buď na základe taríf určených v súlade s § 1 a v súlade s postupom upraveným v článkoch 16 až 19 citovaného kráľovského dekrétu z 8. júna 2007, alebo na základe taríf určených pomocou transparentných a nediskriminačných trhových kritérií, ako sú prieskumy trhu, pokiaľ tieto trhové kritériá vrátane výnosov a taríf, ktoré z nich vyplývajú, predbežne schválila [CREG].
Ak z uplatnenia trhových kritérií vyplynú vyššie tarify, ako sú tarify určené v súlade s § 1 a v súlade s postupom upraveným v článkoch 16 až 19 citovaného kráľovského dekrétu z 8. júna 2007, platia tieto vyššie tarify, ktoré zverejnení prevádzkovateľ v súlade s článkom 20 § 3 citovaného kráľovského dekrétu z 8. júna 2007. V opačnom prípade alebo v prípade, ak sa nepoužilo nijaké trhové kritérium, platia tarify určené v súlade s § 1 a v súlade s postupom upraveným v článkoch 16 až 19 citovaného kráľovského dekrétu z 8. júna 2007.
Kladný rozdiel medzi výnosmi vyplývajúcimi z použitia trhových kritérií na jednej strane a schválenými nákladmi zahŕňajúcimi oprávnený zisk vyplývajúcimi z taríf určených v súlade s § 1 a v súlade s postupom upraveným v článkoch 16 až 19 citovaného kráľovského dekrétu z 8. júna 2007 na druhej strane sa po schválení [CREG] kráľovským dekrétom prerokovaným v Rade ministrov alokuje:
a) v prospech taríf za využívanie prepravnej sústavy;
b) v prospech rezervy určenej na financovanie zariadení, ktoré sa majú realizovať v lehote schválenej [CREG] na návrh prevádzkovateľa; v opačnom prípade sa táto suma alokuje v prospech taríf za využívanie prepravnej sústavy.
Zostatok sa použije podľa uváženia akcionárov prevádzkovateľa.
Tarify za využívanie prepravnej sústavy predbežne zohľadňujú odhadovanú alokáciu tohto kladného rozdielu. Následne sa opraví rozdiel medzi predpokladaným kladným rozdielom a dosiahnutým rozdielom.
§ 3. Ak trvanie zmluvy prekročí trvanie regulačného obdobia, naďalej sa použije článok 15 ods. 5h druhý pododsek.
§ 4. Tarify za tranzit, či už ide o tarify určené v súlade s § 1 a v súlade s postupom upraveným v článkoch 16 až 19 citovaného kráľovského dekrétu z 8. júna 2007, alebo o tarify, ktoré sú výsledkom uplatnenia článku 15 ods. 5a § 3 alebo uplatnenia trhových kritérií, sa zhrnú pre celé územie, pričom sa zohľadní prekonaná vzdialenosť.“
28. Článok 15 ods. 19 zákona o plynárenstve z roku 2009 stanovuje, že zmluvy, ktoré boli uzatvorené pred 1. júlom 2004 podľa článku 3 prvého odseku smernice 91/296…, zostávajú v platnosti a naďalej sa vykonávajú v súlade s ustanoveniami tejto smernice.
Pododsek 1 sa vykladá v tom zmysle, že sa vzťahuje na zmluvy o tranzite zemného plynu uzatvorené pred 1. júlom 2004 medzi:
1. akciovou spoločnosťou Fluxys, akciovou spoločnosťou Distrigaz alebo dcérskou spoločnosťou jednej z t ýchto spoločností, ktorá sa špecializovala na predaj tranzitných kapacít a na vykonávanie súvisiacich prepravných služieb, na jednej strane a
2. nájomcami, ktorí sú buď právnickými osobami zodpovednými za vysokotlakové siete na prepravu zemného plynu, alebo právnickými osobami zodpovednými za dovoz a vývoz zemného plynu v zmysle článku 3 [ods. 1] smernice 91/296…, na druhej strane.
29. Po prijatí zákona z 10. marca 2009 CREG podala žalobu na zrušenie tohto zákona a Komisia začala konanie pre nesplnenie povinnosti proti Belgickému kráľovstvu tým, že belgickej vláde zaslala 9. októbra 2009 výzvu. Zákonom z 29. apríla 2010, ktorý nadobudol účinnosť 31. mája 2010 (ďalej len „zákon o plynárenstve z roku 2010“), bol článok 15 ods. 5d zákona o plynárenstve z roku 2009 s účinnosťou ex nunc
zrušený. Uvedený zákon stanovuje, že článok 15 ods. 19 prvý pododsek zákona o plynárenstve z roku 2009 stráca účinnosť 2. marca 2011(10) a že článok 15 ods. 19 druhý pododsek zákona o plynárenstve z roku 2009 sa zrušuje s účinnosťou ex nunc . Rozsudkom z 8. júla 2010 belgický ústavný súd (Cour constitutionnelle) zrušil zákon o plynárenstve z roku 2009 s účinnosťou ex tunc.
III – Spor vo veci samej
30. Spoločnosť Fluxys SA (ďalej len „Fluxys“) je prevádzkovateľom sústavy na prepravu zemného plynu v Belgicku.(11)
31. CREG je belgickým regulačným orgánom, ktorý je poverený najmä schvaľovaním taríf týkajúcich sa regulovaných činností v sústave na prepravu zemného plynu.
32. Podľa zákona o plynárenstve z roku 2005 bola spoločnosť Fluxys povinná predložiť dva samostatné tarifné návrhy – jeden sa mal týkať tranzitných činností a druhý prepravných a uskladňovacích činností. V roku 2007 spoločnosť Fluxys preto predložila na schválenie CREG dva samostatné tarifné návrhy na obdobie od roku 2008 do roku 2011. Tieto návrhy vychádzali z dvoch rozdielnych metodík. CREG neprijala tieto dva návrhy, keďže zastávala názor, že spoločnosť Fluxys nesprávne alokovala prevádzkové náklady na jednotlivé svoje činnosti. V rámci dvoch správnych konaní týkajúcich sa týchto dvoch návrhov spoločnosti Fluxys CREG sama stanovila dočasné tarify, v ktorých prerozdelila časť prevádzkových nákladov, ktoré spoločnosť Fluxys alokovala na svoje prepravné činnosti, na tranzitné činnosti spoločnosti Fluxys. Spoločnosť Fluxys napadla tieto rozhodnutia CREG.
33. V nadväznosti na návrhy na zrušenie a na odklad vykonateľnosti rozhodnutia CREG týkajúceho sa dočasných taríf pre tranzitné činnosti
vnútroštátny súd odložil vykonateľnosť tohto rozhodnutia. Usúdil, že z hľadiska práva Spoločenstva je toto rozhodnutie CREG zjavne protiprávne. Podľa odôvodnenia vnútroštátneho súdu právne predpisy Spoločenstva bránia uplatňovaniu vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré uplatňujú osobitné režimy – jeden pre prepravné činnosti a jeden pre tranzitné činnosti. Vnútroštátny súd dospel k záveru, že CREG mala vyžadovať od spoločnosti Fluxys, aby predložila tarifný návrh týkajúci sa celej jej prepravnej sústavy bez toho, aby rozlišovala prepravné činnosti a tranzitné činnosti. V rámci tohto konania vnútroštátny súd nepodal na Súdny dvor návrh na začatie prejudiciálneho konania.
34. V nadväznosti na návrhy na zrušenie a odklad vykonateľnosti rozhodnutia CREG týkajúceho sa dočasných taríf pre prepravné a uskladňovacie činnosti vnútroštátny súd z rovnakých dôvodov odložil vykonateľnosť tohto rozhodnutia. V rámci tohto konania sa vnútroštátny súd rozhodol položiť Súdnemu dvoru prejudiciálnu otázku.
IV – Prejudiciálna otázka a konanie pred Súdnym dvorom
35. Vnútroštátny súd má pochybnosti o zlučiteľnosti zákona o plynárenstve s právnou úpravou Spoločenstva, keďže tento zákon stanovuje dva samostatné tarifné režimy – jeden pre tranzitné činnosti a druhý pre prepravné a uskladňovacie činnosti. V prípade nezlučiteľnosti tohto zákona s právnou úpravou Spoločenstva nemala CREG podľa vnútroštátneho súdu použiť ustanovenia zákona o plynárenstve odporujúce tejto právnej úprave a mala zamietnuť samostatné tarifné návrhy spoločnosti Fluxys, pretože vychádzali z rozdielnych tarifných metodík pre prepravné a tranzitné činnosti. Vzhľadom na svoje pochybnosti o zlučiteľnosti zákona o plynárenstve s nariadením č. 1775/2005 a so smernicou 2003/55 a na argumenty CREG a spoločnosti Fluxys predložené v tejto súvislosti vnútroštátny súd rozhodol o prerušení konania a o položení tejto prejudiciálnej otázky Súdnemu dvoru:
Je v rozpore s článkami 1, 2 a 18 smernice 2003/55 a článkom 3 nariadenia (ES) č. 1775/2005 to, aby vnútroštátne právne predpisy vytvorili osobitný tarifný režim pre tranzitnú činnosť, ktorý sa odchyľuje od pravidiel, ktoré upravujú prepravnú činnosť, tým, že v rámci prepravnej činnosti vytvárajú rozlíšenie medzi „prepravou“ a „tranzitom“?
36. Uznesením z 21. septembra 2009 predseda Súdneho dvora zamietol žiadosť vnútroštátneho súdu o použitie skráteného konania.
37. Spoločnosť Fluxys, CREG, belgická vláda a vláda Spojeného kráľovstva, ako aj Komisia, predložili písomné pripomienky v lehote stanovenej článkom 23 Štatútu Súdneho dvora.
38. Listom zo 7. apríla 2010 spoločnosť Fluxys informovala Súdny dvor, že uzavrela dohodu s CREG o budúcom uplatňovaní tarifného režimu, ktorý už nebude založený na rozlišovaní medzi prepravou a tranzitom, ale na základe rovnakej metodiky bude odrážať náklady na služby poskytované v rámci každej činnosti. Okrem toho spoločnosť Fluxys oznámila Súdnemu dvoru, že upustila takmer od všetkých žalobných dôvodov uplatnených v konaní pred vnútroštátnym súdom proti rozhodnutiam CREG, vrátane žalobných dôvodov súvisiacich s rozlišovaním medzi prepravnými činnosťami a tranzitnými činnosťami, pričom jediný žalobný dôvod, na ktorom spoločnosť Fluxys naďalej trvá, sa týka namietaného porušenia článku 15 ods. 19 zákona o plynárenstve, ktorým sa preberá článok 32 ods. 1 smernice 2003/55 týkajúci sa „historických“ zmlúv. Vzhľadom na tieto okolnosti sa Súdny dvor listom z 28. apríla 2010 spýtal vnútroštátneho súdu, či trvá na svojom návrhu na začatie prejudiciálneho konania. Listom z 12. mája 2010 vnútroštátny súd odpovedal, že dohoda uzatvorená medzi CREG a spoločnosťou Fluxys ani čiastočné upustenie spoločnosti Fluxys od jej žalobných dôvodov nemá za následok irelevantnosť prejudiciálnej otázky a že na svojom návrhu na začatie prejudiciálneho konania trvá.
39. Faxom z 28. mája 2010 belgická vláda informovala Súdny dvor o nadobudnutí účinnosti zákona o plynárenstve 2010, ktorým bol zrušený článok 15 ods. 5d a článok 15 ods. 19 druhý pododsek zákona o plynárenstve a na základe ktorého článok 15 ods. 19 prvý pododsek zákona o plynárenstve stratí účinnosť 2. marca 2011.
40. Dňa 17. júna 2010 sa konalo pojednávanie za účasti zástupcov CREG, belgickej vlády, českej vlády a Komisie.
41. Listom zo 16. júla 2010 spoločnosť Fluxys upriamila pozornosť Súdneho dvora na rozsudok belgického ústavného súdu z 8. júla 2010, ktorým tento súd zrušil zákon o plynárenstve z roku 2009 s účinnosťou ex tunc . Súdny dvor požiadal vnútroštátny súd, aby uviedol, aké dôsledky vyvodzuje z tohto rozsudku. Listom z 8. septembra 2010 vnútroštátny súd odpovedal, že po zrušení zákona o plynárenstve z roku 2009 s účinnosťou ex tunc sa na spor vo veci samej vzťahujú ustanovenia predchádzajúceho zákona o plynárenstve. Hoci rozlišovanie medzi tranzitom a prepravou zemného plynu, ktoré viedlo k zrušeniu zákona o plynárenstve z roku 2009, bolo zakotvené už v tomto predchádzajúcom zákone, a teda úvahy belgického ústavného súdu sa vzťahujú aj na tento predchádzajúci zákon, vnútroštátny súd uviedol, že je viazaný ustanoveniami tohto predchádzajúceho zákona, ktoré neboli predmetom konania pred belgickým ústavným súdom.
V – Zhrnutie pripomienok predložených Súdnemu dvoru
42. Spoločnosť Fluxys, belgická vláda
a česká vláda
tvrdia, že ani články 1, 2 a 18 smernice 2003/55, ani článok 3 nariadenia č. 1775/2005 nebránia vnútroštátnemu režimu, ktorý v rámci činností prepravy zemného plynu rozlišuje medzi prepravnými činnosťami a tranzitnými činnosťami a ktorý uplatňuje na tieto činnosti rozdielny tarifný režim, pokiaľ toto rozlišovanie odráža objektívne rozdiely medzi týmito dvoma druhmi činnosti, ako napríklad skutočné náklady.
43. Prepravné činnosti a tranzitné činnosti nie sú totožné, ale vykonávajú sa na rozdielnych trhoch. Z tohto dôvodu zahŕňajú rozdielne náklady a investície. Prepravné činnosti v zásade závisia len od predpokladaného dopytu na trhu, ktorý je v podstate izolovaný a stabilný. Okrem toho podliehajú povinnostiam služby vo verejnom záujme. Tranzitné činnosti sa však poskytujú na medzinárodnom konkurenčnom trhu, a preto závisia od vývoja dopytu, ktorý možno len ťažko dlhodobo predvídať. Na rozdiel od prepravných činností, ktoré sú založené vždy na dlhodobých zmluvách a na istých tarifách, v prípade tranzitných činností hrozí, že používatelia prestanú kedykoľvek využívať konkrétnu trasu alebo že zhodou viacerých okolností dôjde k ohrozeniu rentabilnosti investície, ktorú nemožno opätovne využiť na iné účely. Osobitné znaky tranzitu sa teda prejavujú vo veľmi vysokej miere neistoty, a teda v hrozbe nadmerných investícií a zbytočne vynaložených nákladov. Česká vláda zastáva názor, že prevádzkovatelia sústav musia prihliadať na skutočnosť, že tranzitné činnosti si vyžadujú rovnakú technickú kapacitu na všetkých vstupných a výstupných bodoch danej sústavy.
44. Spoločnosť Fluxys, belgická vláda a česká vláda tvrdia, že samostatné režimy vytvorené zákonom o plynárenstve zohľadňujú osobitné znaky každej činnosti. Požiadavka rovnakého zaobchádzania s rozdielnymi situáciami je v rozpore so zásadou zákazu diskriminácie. Smernica 2003/55 nestanovuje požiadavku rovnakého zaobchádzania s prepravou a tranzitom. Členské štáty majú možnosť zaobchádzať rozdielne s rozdielnymi situáciami a majú pomerne veľkú mieru slobody pri stanovovaní rozdielnych režimov. K tejto diferenciácii môže dôjsť tak na úrovni rozhodovacej činnosti regulačného orgánu, ako aj na úrovni zákona. V prípade zákona postačuje, aby každý zo samostatných režimov vytvorených zákonom spĺňal požiadavky nariadenia č. 1775/2005 a smernice 2003/55. Tarify musia byť preto vopred schválené a zverejnené a musia sa uplatňovať nediskriminačne. Ustanovenia zákona o plynárenstve nespôsobujú diskriminačné zaobchádzanie, keďže všetci používatelia sústavy majú možnosť v rovnakom čase uzavrieť zmluvu o využívaní rovnakej služby za rovnakých podmienok.
45. Pokiaľ ide o zrušenie osobitného režimu pre tranzit zákonom o plynárenstve z roku 2010, belgická vláda tvrdí, že dôvodom zrušenia tohto režimu bola výlučne snaha o zabezpečenie právnej istoty v Belgicku v oblasti tranzitu.
46. CREG
zastáva názor, že v rámci tohto prejudiciálneho konania je potrebné v prvom rade skúmať platnosť článku 32 ods. 1 smernice 2003/55, podľa ktorého sa ustanovenia tejto smernice nevzťahujú na „historické“ zmluvy. Uplatnenie tejto výnimky v spore vo veci samej by malo za následok vyňatie viac ako 85 % tranzitných činností spoločnosti Fluxys z pôsobnosti smernice 2003/55. Prijatím nariadenia č. 1775/2005 normotvorca Spoločenstva implicitne zrušil túto výnimku pre „historické“ zmluvy. V prípade, ak normotvorca Spoločenstva nezrušil výnimku pre „historické“ zmluvy, CREG považuje za potrebné skúmať súlad tejto výnimky s ustanoveniami Zmluvy ES a so všeobecnými právnymi zásadami, najmä so zásadou zákazu diskriminácie.
47. Pokiaľ ide o zásadu zákazu diskriminácie, ktorá je zakotvená najmä v článku 3 nariadenia č. 1775/2005, ako aj v článkoch 1, 2 a 18 smernice 2003/55, CREG zastáva názor, že táto zásada bráni tomu, aby vnútroštátny zákon vytváral v rámci prepravných činností rozlišovanie medzi prepravou a tranzitom vytvorením osobitného tarifného režimu pre tranzitné činnosti. Právna úprava Spoločenstva neobsahuje nijaké rozlišovanie medzi prepravnými činnosťami a tranzitnými činnosťami. Právna úprava Spoločenstva nepripúšťa nijaké rozdielne zaobchádzanie. CREG poukazuje na zámer normotvorcu Spoločenstva vyjadrený v odôvodnení č. 31 smernice 2003/55, ktorým bolo vytvoriť jednotné a nediskriminačné režimy prístupu k prepravným sústavám vrátane cezhraničných tokov plynu medzi členskými štátmi. Jednotný tarifný režim umožňuje zabezpečiť transparentnosť a nediskriminačné zaobchádzanie pri poskytovaní tohto prístupu a podporuje rozvoj a stabilitu siete. Je teda súčasťou rozvoja a harmonizácie prepravy v európskej sieti.
48. Vláda Spojeného kráľovstva a Komisia
navrhujú, aby Súdny dvor odpovedal tak, že zásada zákazu diskriminácie, vyjadrená v článku 3 ods. 1 nariadenia č. 1775/2005, ako aj v článku 18 ods. 1 a článku 25 ods. 4 smernice 2003/55, bráni tomu, aby vnútroštátne právne predpisy vytvorili osobitný tarifný režim pre tranzitnú činnosť, ktorý sa odchyľuje od pravidiel, ktoré sa vzťahujú na prepravnú činnosť, tým, že v rámci prepravnej činnosti vytvoria rozlišovanie medzi prepravou a tranzitom.
49. Prepravné činnosti a tranzitné činnosti predstavujú porovnateľné situácie. V nariadení č. 1775/2005 a v smernici 2003/55 je preprava vymedzená ako sústavná činnosť spočívajúca v doprave plynu cez siete vysokotlakových plynovodov bez ohľadu na jeho neskoršie miesto určenia. Tieto právne predpisy teda nerozlišujú medzi prepravnými činnosťami a tranzitnými činnosťami. Naopak, touto smernicou, ako vyplýva z odôvodnenia č. 31 tejto smernice, bola zrušená smernica 91/296, ktorá osobitne vymedzovala tranzit.
50. V dôsledku toho právne predpisy Spoločenstva bránia vytvoreniu osobitných tarifných režimov týkajúcich sa tranzitných činností, akým je tarifný režim vytvorený belgickými právnymi predpismi. Komisia zdôrazňuje, že režim vytvorený zákonom o plynárenstve z roku 2009 zahŕňa osobitnú právnu úpravu pre tranzitné činnosti, pokiaľ ide o obdobie uplatňovania schválených taríf, určovanie primeraného zisku, ako aj tarifných podmienok prístupu k prepravnej sieti. Všetky tieto pravidlá odporujú smernici 2003/55, ako aj nariadeniu č. 1775/2005.
51. Podľa vlády Spojeného kráľovstva a Komisie právo Spoločenstva nebráni tomu, aby tarify odrážali náklady a riziká prepravnej činnosti, a preto môžu byť rozdielne. Vnútroštátna právna úprava, akú predstavuje zákon o plynárenstve, je však problematická, pretože stanovuje úplne rozdielnu štruktúru taríf, ktorá je založená na všeobecnom a systematickom rozlišovaní medzi prepravou a tranzitom, a teda je založená na neskoršom mieste určenia zemného plynu. Zákon o plynárenstve neobsahuje prvky, ktoré by podrobne a individuálne zohľadňovali náklady a riziká tranzitnej činnosti, a neuvádza dôvody, pre ktoré by sa mal na všetky tranzitné činnosti vzťahovať odlišný režim. Zo systematického hľadiska nemožno odôvodniť záver, že náklady na odber plynu zo siete v mieste prepojenia s distribučnou sieťou alebo s veľkým odberateľom by mali byť nižšie ako náklady spojené s odberom v mieste prepojenia prepravných sietí. Okrem toho nemožno povedať, že by dohody o odbere plynu v mieste prepojenia prepravných sietí boli samy osebe rizikovejšie ako akýkoľvek iný druh prepravy.
52. Napokon Komisia zastáva názor, že výnimka vzťahujúca sa na „historické“ zmluvy uvedené v článku 32 ods. 1 smernice 2003/55 nebola zrušená nariadením č. 1775/2005.
VI – O prípustnosti prejudiciálnej otázky
53. Počas konania bol Súdny dvor informovaný o rôznych skutočnostiach týkajúcich sa sporu vo veci samej a platnosti zákona o plynárenstve z roku 2009. Najprv sa budem zaoberať prípadnými dôsledkami týchto skutočností na prípustnosť prejudiciálnej otázky.
54. Po prvé spoločnosť Fluxys upustila od svojich žalobných dôvodov spojených s rozlišovaním medzi tranzitom a prepravou v konaní pred vnútroštátnym súdom. Treba preto skúmať, či toto upustenie spôsobilo neprípustnosť návrhu na začatie prejudiciálneho konania. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že prejudiciálna otázka je neprípustná, ak zjavne nie je relevantná pre vyriešenie sporu vo veci samej.(12) Vnútroštátny súd uviedol, že podľa vnútroštátnych procesných noriem spoločnosť Fluxys nemôže jednostranne upustiť od svojich žalobných dôvodov, a preto je prejudiciálna otázka aj naďalej relevantná. V rámci prejudiciálneho konania sú iba vnútroštátne súdy príslušné vykladať a aplikovať vnútroštátne právo. V zásade neprislúcha Súdnemu dvoru, aby preskúmaval výklad vnútroštátnych ustanovení, ktorý uskutočnil vnútroštátny súd.(13) Z toho vyplýva, že upustenie spoločnosti Fluxys od jej žalobných dôvodov nemá vplyv na prípustnosť návrhu na začatie prejudiciálneho konania.
55. Druhou skutočnosťou je zrušenie osobitného režimu pre tranzitné činnosti zákonom o plynárenstve 2010 s účinnosťou ex nunc . Toto zrušenie nemá vplyv na relevantnosť návrhu na začatie prejudiciálneho konania, aspoň nie pokiaľ ide o celý návrh, keďže toto zrušenie je účinné iba do budúcnosti.
56. Treťou skutočnosťou je zrušenie zákona o plynárenstve z roku 2009 rozsudkom belgického ústavného súdu z 8. júla 2010 s účinnosťou ex tunc . Vo svojom liste z 8. septembra 2010 vnútroštátny súd uviedol, že napriek zrušeniu tohto zákona trvá na svojom návrhu na začatie prejudiciálneho konania. Podľa vnútroštátneho súdu zákon o plynárenstve, ktorý sa po zrušení zákona o plynárenstve z roku 2009 vzťahuje na spor vo veci samej, tiež nastoľuje otázku zlučiteľnosti vnútroštátneho režimu, ktorý odlišuje tranzitné činnosti od prepravných činností, s právnou úpravou Spoločenstva.
57. V prvom rade treba konštatovať, že vnútroštátny súd neuviedol obsah tohto predchádzajúceho zákona o plynárenstve vo svojom návrhu na začatie prejudiciálneho konania ani vo svojom liste z 8. septembra 2010. Podľa judikatúry Súdneho dvora je nevyhnutné, aby vnútroštátny súd v samotnom rozhodnutí o podaní návrhu na začatie prejudiciálneho konania uviedol skutkový a právny rámec sporu vo veci samej a aspoň minimálne vysvetlil dôvody týkajúce sa výberu ustanovení práva Spoločenstva, o ktorých výklad žiada, ako aj vzťahu existujúceho medzi týmito ustanoveniami a vnútroštátnymi právnymi predpismi vzťahujúcimi sa na spor, ktorý prejednáva.(14) V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že informácie obsiahnuté v rozhodnutiach o podaní návrhu na začatie prejudiciálneho konania majú umožniť nielen Súdnemu dvoru poskytnúť užitočné odpovede, ale aj vládam členských štátov a iným oprávneným subjektom predložiť pripomienky. Súdny dvor preto musí dbať o to, aby bola táto možnosť zachovaná, pričom je potrebné zohľadniť, že oprávneným subjektom sa doručujú len rozhodnutia o podaní návrhu na začatie prejudiciálneho konania.(15) Podľa tejto judikatúry možno návrh na začatie prejudiciálneho konania zamietnuť ako neprípustný, ak neuvádza ustanovenia vnútroštátneho zákona, ktorý sa vzťahuje na spor vo veci samej.
58. Vzhľadom na okolnosti prejednávanej veci by však podľa môjho názoru bolo neprimerane prísne zamietnuť návrh na začatie prejudiciálneho konania na základe tejto judikatúry. Systematické rozlišovanie medzi tranzitom a prepravou je stredobodom prejudiciálnej otázky, a preto sa ním zaoberali a diskutovali o ňom oprávnené subjekty počas konania pred Súdnym dvorom. Vo svojom liste z 8. septembra 2010 vnútroštátny súd uviedol, že toto rozlišovanie bolo zakotvené už v predchádzajúcom zákone o plynárenstve z roku 2009. Preto zrušenie zákona o plynárenstve z roku 2009 v skutočnosti nemení rozsah diskusie. Okrem toho ustanovenia zákona o plynárenstve, ktorý predchádzal zákonu o plynárenstve z roku 2009, teda zákona o plynárenstve z roku 2005, vyplývajú z pripomienok predložených spoločnosťou Fluxys a CREG. Títo účastníci konania totiž tvrdia, že bez ohľadu na zrušenie zákona o plynárenstve z roku 2009 s účinnosťou ex tunc
sa z hľadiska časovej pôsobnosti na spor vo veci samej vzťahovali ustanovenia zákona o plynárenstve z roku 2005 a nie ustanovenia zákona o plynárenstve z roku 2009. Za týchto okolností podľa môjho názoru nie je nevyhnutné zamietnuť návrh na začatie prejudiciálneho konania ako neprípustný z dôvodu nedostatku presných údajov poskytnutých vnútroštátnym súdom, pokiaľ ide o ustanovenia zákona prechádzajúceho zrušenému zákonu o plynárenstve z roku 2009.
59. So zrušením zákona o plynárenstve z roku 2009 súvisí ďalšia otázka týkajúca sa prípustnosti návrhu na začatie prejudiciálneho konania. V prejednávanej veci môže vnútroštátny súd zrejme rozhodnúť spor vo veci samej s pomocou belgického ústavného súdu a nie Súdneho dvora. Ako totiž vnútroštátny súd uvádza vo svojom liste z 8. septembra 2010, úvahy belgického ústavného súdu, ktoré boli dôvodom zrušenia zákona o plynárenstve z roku 2009, sa zrejme vzťahujú aj na systematické rozlišovanie medzi prepravnými a tranzitnými činnosťami, ktoré sú upravené v zákone o plynárenstve z roku 2005. Hoci vnútroštátny súd tvrdí, že musí použiť ustanovenia zákona o plynárenstve z roku 2005, o ktorých belgický ústavný súd nerozhodoval, neuvádza, prečo sa napriek zjavným pochybnostiam o ústavnosti zákona o plynárenstve z roku 2005 neobrátil s prejudiciálnou otázkou na belgický ústavný súd.
60. Aj keď vnútroštátny súd mal možnosť obrátiť sa s prejudiciálnou otázkou na belgický ústavný súd, neznamená to, že jeho prejudiciálna otázka položená Súdnemu dvoru je neprípustná. Mechanizmus spolupráce medzi vnútroštátnymi súdmi a Súdnym dvorom upravený v článku 234 ES totiž nie je subsidiárnym konaním, a teda nezávisí od vyčerpania postupov upravených vnútroštátnym právom.(16) Stačí, aby bola otázka položená Súdnemu dvoru relevantná. V každom prípade treba uviesť, že belgický ústavný súd vo svojom rozsudku vychádzal okrem iného z výkladu článku 3 ods. 1 nariadenia č. 1775/2005 a smernice 2003/55. Ak má vnútroštátny súd aj napriek rozsudku belgického ústavného súdu pochybnosti o výklade týchto ustanovení práva Spoločenstva, článok 234 ES mu umožňuje, aby sa obrátil na Súdny dvor.
61. Prejudiciálna otázka je teda prípustná.
VII – Právne posúdenie
A – Úvodné poznámky
62. Jedným z cieľov európskej energetickej politiky v oblasti zemného plynu je poskytnúť európskym občanom výhody efektívneho a otvoreného trhu odstránením prekážok obchodu medzi členskými štátmi v tejto oblasti.(17) Trh so zemným plynom sa vyznačuje osobitnými znakmi, ktoré ho odlišujú od iných odvetví. Jedným z týchto osobitných znakov je, že zemný plyn sa prepravuje cez vysokotlakové plynovody a že prevádzkovateľom týchto plynovodov spravidla patrí monopol na prepravu zemného plynu na určitom území(18) .
63. S cieľom zlepšiť fungovanie vnútorného trhu so zemným plynom normotvorca Spoločenstva najprv prijal smernicu 91/296 o tranzite zemného plynu prepravnými sieťami a následne smernicu 98/30 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom. Neskôr normotvorca Spoločenstva prijal smernicu 2003/55, ktorej cieľom je zabezpečiť rovnaké konkurenčné podmienky a znížiť riziko dominantného postavenia na trhu a koristníckeho správania.(19) Článok 18 tejto smernice vytvára systém prístupu tretích osôb k prepravným sústavám, ktorý je založený na zverejnených tarifách a ktorý sa musí uplatňovať objektívne a bez diskriminácie medzi užívateľmi sústavy. Nariadením č. 1775/2005 normotvorca Spoločenstva prijal spoločné ustanovenia týkajúce sa podmienok prístupu do sietí na prepravu zemného plynu, ktoré sú priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
64. Prejudiciálna otázka sa týka zásady nediskriminačného prístupu, a teda podstatného prvku systému prístupu k prepravným sústavám na základe regulovaných taríf. Vnútroštátny súd chce vedieť, či zásada nediskriminačného prístupu k prepravným sústavám zakotvená v článku 3 nariadenia č. 1775/2005 a v článku 18 smernice 2003/55 bráni vnútroštátnemu zákonu, akým je zákon o plynárenstve, ktorý sa vzťahuje na spor vo veci samej, ktorý v rámci činnosti prepravy zemného plynu rozlišuje medzi prepravou (čiže prepravou zemného plynu, ktorého konečné miesto určenia sa nachádza v Belgicku) a tranzitom (čiže cezhraničnou prepravou zemného plynu) a ktorý uplatňuje dva samostatné tarifné režimy na tieto dva druhy činnosti prepravy.
65. Vzhľadom na sporné otázky v konaní vo veci samej však túto otázku nemožno vykladať tak, že sa týka len dôsledkov, ktoré treba vyvodzovať z tejto zásady, ale tak, že sa týka aj uplatniteľnosti tejto zásady. Jedna zo sporných otázok v konaní vo veci samej sa týka platnosti výnimky vzťahujúcej sa na „historické“ zmluvy, ktorá je zakotvená v článku 32 ods. 1 smernice 2003/55. Hoci v návrhu na začatie prejudiciálneho konania sa toto ustanovenie výslovne nespomína, treba uviesť, že toto ustanovenie vyníma niektoré zmluvy z pôsobnosti smernice 2003/55. Zásada nediskriminačného prístupu zakotvená v článku 3 nariadenia č. 1775/2005 a v článku 18 smernice 2003/55 môže brániť vnútroštátnemu zákonu, iba ak sa tieto ustanovenia vzťahujú na predmetné zmluvy. Okrem toho vnútroštátny súd vo svojom liste z 12. mája 2010 uviedol, že otázka uplatniteľnosti zásady nediskriminačného prístupu je relevantná v rámci sporu vo veci samej a vyzval Súdny dvor, aby posúdil túto otázku.
66. Považujem preto za potrebné zaoberať sa najprv otázkou platnosti výnimky týkajúcej sa „historických“ zmlúv zakotvenej v článku 32 ods. 1 smernice 2003/55 (bod B) a až následne skúmať, či zásada nediskriminačného prístupu zakotvená v článku 3 nariadenia č. 1775/2005 a v článku 18 smernice 2003/55 bráni vnútroštátnemu zákonu, ktorý uplatňuje dva samostatné tarifné režimy – jeden pre prepravné činnosti a druhý pre tranzitné činnosti (bod C).
B – O výnimke týkajúcej sa „historických“ zmlúv
67. Podľa článku 32 ods. 1 smernice 2003/55 bola smernica 91/296, t. j. „tranzitná“ smernica, zrušená s účinnosťou od 1. júla 2004. Tento dátum sa zhoduje s dátumom uplynutia lehoty na prebratie smernice 2003/55 do vnútroštátneho práva. Článok 32 ods. 1 smernice 2003/55 však stanovuje výnimku pre zmluvy, ktoré:
– sa týkajú tranzitu v zmysle článku 2 smernice 91/296,
– boli uzatvorené pred 1. júlom 2004 a
– sú v súlade s článkom 3 ods. 1 tranzitnej smernice.(20)
Tieto „historické“ zmluvy zostávajú v platnosti a naďalej sa vykonávajú v súlade s ustanoveniami smernice 91/296. Zásada zákazu diskriminácie zakotvená v článku 18 smernice 2003/55 sa teda na tieto zmluvy nevzťahuje.
68. Podľa názoru CREG je táto výnimka týkajúca sa „historických“ zmlúv neplatná.
69. Po prvé CREG zastáva názor, že nariadenie č. 1775/2005 implicitne zrušilo článok 32 ods. 1 smernice 2003/55. V tejto súvislosti CREG tvrdí, že toto nariadenie, a najmä článok 16 tohto nariadenia, v ktorom sú uvedené výnimky a odchýlky, neobsahuje nijaký odkaz na uvedené ustanovenie smernice. CREG z toho vyvodzuje, že normotvorca Spoločenstva tým, že po prijatí smernice 2003/55 prijal nariadenie č. 1775/2005, implicitne zrušil výnimku vzťahujúcu sa na „historické“ zmluvy. Tento výklad potvrdzujú prípravné práce týkajúce sa nariadenia č. 1775/2005, z ktorých vyplýva, že všetky relevantné výnimky a odchýlky sú vymenované v článku 16 nariadenia č. 1775/2005, ako aj odôvodnenie č. 1 tohto nariadenia, podľa ktorého je cieľom tohto nariadenia prijať štrukturálne zmeny potrebné na odstránenie posledných prekážok dokončenia vnútorného trhu so zemným plynom.
70. Tento výklad nepovažujem za presvedčivý.
71. Je pravda, že nariadenie č. 1775/2005 neobsahuje odkaz na výnimku týkajúcu sa „historických“ zmlúv. Treba však uviesť, že toto nariadenie neobsahuje ani ustanovenie týkajúce sa zrušenia smernice 91/296. Z toho podľa môjho názoru vyplýva, že nariadenie č. 1775/2005 neupravuje otázku, v akom rozsahu bola smernica 91/296 zrušená a v akom rozsahu zostala v platnosti, a že táto otázka bola upravená iba v smernici 2003/55. Neuvedenie odkazu na výnimku týkajúcu sa „historických“ zmlúv v nariadení č. 1775/2005 preto nemožno vykladať ako implicitné zrušenie tejto výnimky.
72. Túto analýzu potvrdzuje skutočnosť, že ani v jednom z odôvodnení nariadenia č. 1775/2005 nie je vyjadrený zámer normotvorcu Spoločenstva zrušiť túto výnimku. Vôľa zrušiť túto výnimku nevyplýva ani z prípravných prác týkajúcich sa tohto právneho predpisu. Vzhľadom na značné hospodárske následky, ktoré môžu vyplynúť zo zrušenia takejto výnimky, a na veľmi úzku súvislosť medzi smernicou 2003/55 a nariadením č. 1775/2005 zastávam názor, že ak normotvorca jasne nevyjadril zámer zrušiť uvedenú výnimku, nemožno sa stotožniť s výkladom, podľa ktorého bola táto výnimka implicitne zrušená.
73. Po druhé CREG tvrdí, že výnimka týkajúca sa „historických“ zmlúv upravená v článku 32 ods. 1 smernice 2003/55 nie je v súlade s primárnym právom, najmä so zásadou zákazu diskriminácie.
74. Argumenty, ktoré v tejto súvislosti CREG uviedla, tiež nepovažujem za presvedčivé. Skutočnosť, že článok 32 ods. 1 smernice 2003/55 rozlišuje nájomcov, ktorí majú uzatvorenú „historickú“ zmluvu, od nájomcov, ktorí nemajú uzatvorenú takúto zmluvu, totiž nepredstavuje diskrimináciu, pretože toto rozlišovanie je odôvodnené rešpektovaním legitímnej dôvery nájomcov, ktorí majú uzatvorené „historické“ zmluvy.
75. Z toho vyplýva záver, že výnimka týkajúca sa „historických“ zmlúv zakotvená v článku 32 ods. 1 smernice 2003/55 je platná, a preto ju treba zohľadniť nielen v rámci uplatňovania smernice 2003/55, ale aj nariadenia č. 1775/2005. Pokiaľ teda zmluvy spoločnosti Fluxys majú znaky „historických zmlúv“(21), nepodliehajú zásade nediskriminačného prístupu zakotvenej v článku 3 nariadenia č. 1775/2005 a v článku 18 smernice 2003/55.
C – O zásade nediskriminačného prístupu
76. Vnútroštátny súd chce vedieť, či zásada nediskriminačného prístupu zakotvená v článku 3 nariadenia č. 1775/2005 a v článku 18 smernice 2003/55 bráni vnútroštátnemu právnemu predpisu, akým je zákon o plynárenstve z roku 2005, ktorý sa vzťahuje na spor vo veci samej, ktorý v rámci činnosti prepravy zemného plynu všeobecne rozlišuje medzi prepravnými činnosťami na jednej strane a tranzitnými činnosťami na druhej strane a na tieto dva druhy činností uplatňuje dva samostatné tarifné režimy.
77. Podľa zásady zákazu diskriminácie nemožno s porovnateľnými situáciami zaobchádzať rozdielne a s rozdielnymi situáciami nemožno zaobchádzať rovnako, pokiaľ nie je rozlišovanie objektívne odôvodnené.(22) Nepochybujem o tom, že prepravné činnosti a tranzitné činnosti treba považovať za dve porovnateľné situácie (podnadpis 1). Zákon o plynárenstve z roku 2005, ktorý sa vzťahuje na spor vo veci samej, však s týmito dvoma situáciami zaobchádza rozdielne (podnadpis 2). Preto treba skúmať, do akej miery môže byť uplatňovanie dvoch samostatných režimov – jedného pre prepravné činnosti a druhého pre tranzitné činnosti – objektívne odôvodnené (podnadpis 3).
1. Porovnateľné situácie
78. Porovnateľnosť týchto dvoch situácií treba posudzovať najmä z hľadiska predmetu a cieľa predmetnej právnej úpravy.(23) Preto treba skúmať relevantné ustanovenia nariadenia č. 1775/2005 a smernice 2003/55.
79. Podľa článku 1 ods. 1 smernice 2003/55 a nariadenia č. 1775/2005 sa tieto dva právne predpisy vzťahujú na prepravu zemného plynu. Podľa článku 2 bodu 3 smernice 2003/55 a článku 2 nariadenia č. 1775/2005 preprava zemného plynu spočíva v doprave zemného plynu cez inú vysokotlakovú plynovodnú sieť, než je ťažobná plynovodná sieť, s cieľom dodať ho odberateľom, ale nezahrnuje samotnú dodávku. Definícia prepravy zemného plynu teda nerozlišuje medzi vnútroštátnym tokom zemného plynu a cezhraničným tokom zemného plynu. Táto skutočnosť podľa zásady ubi lex non distinguit, nec nos distinguere debemus
svedčí v prospech porovnateľnosti prepravných činností a tranzitných činností.
80. Tento výklad potvrdzuje článok 32 ods. 1 smernice 2003/55 a odôvodnenie č. 31 tejto smernice. Uvedeným článkom 32 ods. 1 sa zrušuje smernica 91/296, ktorá upravovala osobitný právny režim pre tranzit. Z odôvodnenia č. 31 smernice 2003/55 vyplýva, že jedným z cieľov zrušenia smernice 91/296 bolo vytvoriť jednotné a nediskriminačné režimy prístupu pre všetky prepravné činnosti vrátane tranzitu.
81. Z hľadiska predmetu a cieľa nariadenia č. 1775/2005 a smernice 2003/55 teda treba prepravné činnosti a tranzitné činnosti považovať za porovnateľné situácie. Preto zásada nediskriminačného prístupu vyžaduje, aby sa s týmito dvoma druhmi činnosti prepravy zemného plynu zaobchádzalo rovnako, pokiaľ nie je rozdielne zaobchádzanie objektívne odôvodnené.
2. Rozdielne zaobchádzanie
82. Vo svojom návrhu na začatie prejudiciálneho konania vnútroštátny súd poukázal na ustanovenia zákona o plynárenstve z roku 2009. Po zrušení tohto zákona s účinnosťou ex tunc
však v súčasnosti vnútroštátny súd odkazuje iba na ustanovenia zákona o plynárenstve z roku 2005.
83. Článok 15 ods. 5d zákona o plynárenstve z roku 2005 stanovuje, že prevádzkovateľ sústavy na prepravu zemného plynu, ktorý vykonáva tranzitnú činnosť, podá osobitnú žiadosť o schválenie tranzitu CREG. Na túto žiadosť sa vzťahujú rovnaké ustanovenia ako na žiadosť o schválenie prepravy s výnimkou článku 15 ods. 5b bodov 2, 4, 5 a 8 a článku 15 ods. 5c § 3 zákona o plynárenstve z roku 2005. Na základe týchto výnimiek tarify pre tranzitné činnosti:
– nemusia pokrývať výnos, ako je uvedené v článku 15 ods. 5a § 2(24),
– nemusia byť porovnateľné na medzinárodnej úrovni vo vzťahu k najlepšej praxi v oblasti taríf uplatňovanej prevádzkovateľmi sústav na prepravu zemného plynu, porovnateľnej za obdobných okolností(25),
– nemusia byť zamerané na optimalizáciu využívania kapacity sústavy na prepravu zemného plynu(26) a
– nemusia byť jednotné na celom území bez rozlišovania podľa zemepisných zón(27) .
Okrem toho v prípade tranzitných činností nemusí celkový výnos za prvý rok regulačného obdobia slúžiť ako základ pre posudzovanie celkového výnosu za nasledujúce roky regulačného obdobia v trvaní štyroch rokov.
84. Ustanovenia zákona o plynárenstve z roku 2005 teda zaobchádzajú s prepravnými činnosťami a s tranzitnými činnosťami rozdielne.
3. Objektívne odôvodnenie
85. V prípade existencie dvoch porovnateľných druhov činnosti prepravy zemného plynu, akými sú prepravné činnosti a tranzitné činnosti(28), zásada nediskriminačného prístupu k plynovodným sústavám vyžaduje, aby tarify pre tieto dve činnosti prepravy neboli rozdielne, pokiaľ rozlíšenie nie je objektívne odôvodnené. Táto zásada nevyžaduje uplatňovanie jednotnej tarify. Rozdiel v zaobchádzaní môže byť odôvodnený, ak je založený na objektívnom a primeranom kritériu, to znamená, ak je v súlade s právne prípustným cieľom sledovaným predmetnou právnou úpravou a tento rozdiel je primeraný cieľu, ktorý príslušné zaobchádzanie sleduje.(29)
86. Najprv teda treba určiť relevantné kritériá, ktoré môžu odôvodniť rozdielne zaobchádzanie s týmito dvoma činnosťami prepravy zemného plynu [podnadpis a)], a až následne skúmať, či všeobecné a systematické rozlišovanie medzi prepravnými činnosťami a tranzitnými činnosťami, ktoré vyplýva zo zákona o plynárenstve, môže byť z hľadiska týchto kritérií odôvodnené [podnadpis b)]. Pokiaľ takéto rozlišovanie presne neodráža rozdiely týkajúce sa relevantných kritérií medzi všetkými prepravnými činnosťami a všetkými tranzitnými činnosťami, ale odráža všeobecnú tendenciu, treba skúmať, či takéto zovšeobecnenie možno odôvodniť [podnadpis c)].
a) Relevantné kritériá, ktoré môžu odôvodňovať diferenciáciu taríf
87. Zo skúmania ustanovení nariadenia č. 1775/2005 a smernice 2003/55 vyplýva, že objektívnymi kritériami, ktoré môžu odôvodňovať diferenciáciu taríf, sú najmä:
– skutočné náklady spôsobené činnosťou prepravy(30),
– investície potrebné na správne fungovanie a zlepšovanie systému(31),
– riziká, ktorým sú vystavené investície týkajúce sa určitej činnosti(32),
– konkurencia, ktorej je vystavená určitá činnosť(33), a
– povinnosti služby vo verejnom záujme(34) .
Nariadenie č. 1775/2005 a smernica 2003/55 navyše zdôrazňujú, že je dôležité zabrániť krížovým dotáciám medzi rôznymi činnosťami prepravy zemného plynu.(35)
88. Naopak skutočnosť, že prepravovaný plyn je určený na spotrebu na území Belgicka alebo na prepravu na územie iného členského štátu, nie je kritériom, ktoré by samo osebe umožňovalo odôvodniť rozdielne zaobchádzanie s dvoma porovnateľnými činnosťami prepravy zemného plynu.(36)
b) Odôvodnenie všeobecného a systematického rozlišovania, akým je rozlišovanie medzi prepravnými činnosťami a tranzitnými činnosťami
89. Vnútroštátny zákon, akým je zákon o plynárenstve z roku 2005, ktorý všeobecne a systematicky rozlišuje medzi prepravnými činnosťami a tranzitnými činnosťami, je zjavne problematický z hľadiska zásady nediskriminačného prístupu k prepravným sústavám. Takýto zákon obsahuje rozdielnu úpravu podľa toho, či je prepravovaný zemný plyn určený na spotrebu na území Belgicka, alebo na prepravu na územie iného členského štátu. Toto kritérium nie je relevantným kritériom, ktoré by umožňovalo odôvodniť rozdielne zaobchádzanie.
90. Takéto rozlišovanie však môže byť v súlade so zásadou zákazu diskriminácie v prípade, ak skutočne odráža rozdiely medzi týmito dvoma druhmi činnosti, ktoré sa týkajú relevantných kritérií. Aj keď totiž z článku 3 nariadenia č. 1775/2005 a z článku 18 smernice 2003/55 vyplýva, že rozdielne zaobchádzanie s prepravou a tranzitom musí byť odôvodnené, tieto ustanovenia neupravujú pozitívnu diskrimináciu medzi týmito dvoma druhmi činnosti. Nebránia teda tomu, aby sa s prepravnou činnosťou a s tranzitnou činnosťou zaobchádzalo rozdielne, pokiaľ existujú medzi týmito dvoma činnosťami rozdiely týkajúce sa relevantných kritérií.
i) Prístup belgickej vlády
91. Belgická vláda zastáva názor, že rozlišovanie medzi prepravnými činnosťami a tranzitnými činnosťami je odôvodnené. Tvrdí, že je v súlade so zásadou zákazu diskriminácie, ak sa uplatňujú dva samostatné režimy na prepravné činnosti a na tranzitné činnosti, pokiaľ existujú medzi týmito dvoma činnosťami relevantné rozdiely a pokiaľ sú splnené ostatné požiadavky nariadenia č. 1775/2005 a smernice 2003/55. Podľa belgickej vlády takýto systém nie je diskriminačný, pretože všetci používatelia siete majú možnosť uzavrieť v rámci každého režimu zmluvu o využívaní rovnakej služby v rovnakom čase a za rovnakých podmienok.
92. Podľa môjho názoru tento prístup vychádza z nesprávneho výkladu zásady zákazu diskriminácie. Hoci táto zásada neukladá členským štátom povinnosť odôvodniť rozdielne zaobchádzanie s dvoma neporovnateľnými situáciami, pokiaľ sú dve situácie, ako napríklad prepravné činnosti a tranzitné činnosti, porovnateľné, musí byť odôvodnený každý prvok odchylného režimu. Na odôvodnenie uplatňovania dvoch samostatných tarifných režimov teda nestačí preukázať, že niektoré tranzitné činnosti môžu mať iné znaky ako prepravné činnosti. Naopak, členský štát musí odôvodniť každý prvok odchylného režimu, ktorý vytvoril pre tranzitné činnosti, vo vzťahu k režimu vyhradenému pre prepravné činnosti. Odchylný režim pre tranzitné činnosti je teda odôvodnený iba v rozsahu, v akom
odráža rozdiely, ktoré existujú medzi týmito dvoma činnosťami a týkajú sa znakov relevantných podľa nariadenia č. 1775/2005 a smernice 2003/55.
ii) Objektívne rozdiely medzi prepravnými činnosťami a tranzitnými činnosťami
93. Spoločnosť Fluxys a belgická vláda tvrdia, že všeobecné rozlišovanie medzi prepravnými činnosťami a tranzitnými činnosťami odráža objektívne rozdiely, ktoré existujú medzi týmito dvoma druhmi činnosti prepravy a týkajú sa relevantných kritérií. V tejto súvislosti najmä tvrdia, že:
– tranzitné činnosti sú vystavené medzinárodnej konkurencii, zatiaľ čo v prípade prepravných činností existuje monopol,
– dopyt po tranzitných činnostiach je menej stabilný,
– tranzitné činnosti sú vystavené vyššiemu riziku nenávratnosti investícií,
– v prípade prepravných činností sa môžu v krátkom čase vyskytnúť podstatné zmeny, a preto ich treba spravidla vnímať ako flexibilné služby, a
– prepravné činnosti podliehajú povinnostiam služby vo verejnom záujme.
94. CREG, vláda Spojeného kráľovstva a Komisia majú pochybnosti o tom, či sa všetky tranzitné činnosti, ktoré vykonáva spoločnosť Fluxys, vyznačujú týmito osobitosťami. Zastávajú názor, že znaky týchto činností sa môžu líšiť v závislosti od rôznych tranzitných trás.
95. Pokiaľ ide o rozdiely, na ktoré sa odvoláva spoločnosť Fluxys a belgická vláda, treba v prvom rade uviesť, že tieto rozdiely sa týkajú relevantných kritérií, ako sú kritériá uvedené v bode 87 týchto návrhov. Rozdiely týkajúce sa týchto kritérií teda môžu odôvodňovať uplatňovanie rozdielneho zaobchádzania.
96. Je však potrebné konštatovať, že ustanovenia vnútroštátneho zákona, akými sú ustanovenia zákona o plynárenstve z roku 2005, všeobecne a systematicky rozlišujú
medzi všetkými prepravnými činnosťami na jednej strane a všetkými tranzitnými činnosťami na druhej strane. Takéto rozlišovanie môže byť odôvodnené, iba ak sa uvedené rozdiely týkajú všetkých tranzitných činností. Spoločnosť Fluxys a belgická vláda odôvodňujú odchylné ustanovenia pre všetky tranzitné činnosti najmä tým, že tieto činnosti sú vystavené medzinárodnej konkurencii, že dopyt po tranzite je menej stabilný a že v prípade tranzitných činností je investičné riziko vyššie. V tomto prípade však podľa môjho názoru nie je vôbec jednoznačné, či všetky tranzitné činnosti majú tieto znaky.
97. V prejudiciálnom konaní Súdny dvor nemá právomoc sám konštatovať skutkové okolnosti. Prináleží teda vnútroštátnemu súdu, aby skúmal, či v prípade všetkých tranzitných činností, ktoré vykonáva spoločnosť Fluxys, existujú rozdiely, ktoré uvádza spoločnosť Fluxys a belgická vláda. Vzhľadom na skutočnosť, že toto skúmanie musí vychádzať z právneho rámca, ktorý tvorí nariadenie č. 1775/2005 a smernica 2003/55, je však potrebné uviesť tieto usmernenia.
98. Pokiaľ ide o tvrdenie, že tranzitné činnosti sú vystavené medzinárodnej konkurencii, vnútroštátny súd bude musieť podrobne skúmať, či sú všetky tranzitné trasy v sieti spoločnosti Fluxys vystavené medzinárodnej konkurencii a či je táto medzinárodná konkurencia natoľko silná, že ju treba zohľadniť pri stanovovaní taríf pre všetky tranzitné činnosti. Samotná technická možnosť vybudovať inú tranzitnú trasu alebo použiť sieť iného prevádzkovateľa ešte neodôvodňuje záver, že tranzitná trasa je vystavená značnej medzinárodnej konkurencii. Trasa vedúca cez sieť iného prevádzkovateľa alebo vybudovanie inej trasy musí predstavovať hospodársky rovnocennú alternatívu tranzitu v sieti spoločnosti Fluxys. Vplyv medzinárodnej konkurencie na tranzitné činnosti sa teda môže líšiť v závislosti od jednotlivých tranzitných trás.
99. Pokiaľ sa spoločnosť Fluxys a belgická vláda odvolávajú na vyššie investičné riziko v prípade tranzitných činností, vnútroštátny súd bude musieť skúmať pravdepodobnosť tohto rizika. Tá sa môže líšiť najmä v závislosti od existencie a intenzity medzinárodnej konkurencie, ako aj v závislosti od výšky počiatočnej investície, ktorá sa už vrátila. Je teda možné, že toto investičné riziko bude odlišné v závislosti od tranzitnej trasy.
100. Napokon vnútroštátny súd bude musieť posúdiť, či sa nestabilnosť dopytu týka všetkých tranzitných trás v sieti spoločnosti Fluxys a či sa ich týka v rovnakej miere.
101. Hoci nechcem predbiehať výsledok skúmania vnútroštátneho súdu, považujem za dosť pravdepodobné, že vnútroštátny súd zistí, že na všetky tranzitné činnosti sa nevzťahujú obmedzenia, na ktoré sa odvoláva spoločnosť Fluxys a belgická vláda, alebo že im nepodliehajú v rovnakej miere. V takom prípade systematické a všeobecné rozlišovanie medzi prepravnými činnosťami a tranzitnými činnosťami nemôže byť ako celok odôvodnené rozdielmi týkajúcimi sa relevantných kritérií, pretože toto rozlišovanie by neodrážalo objektívne rozdiely medzi týmito dvoma druhmi činnosti.
iii) Právomoc zovšeobecnenia
102. V (pravdepodobnom) prípade, že všeobecné a systematické rozlišovanie medzi všetkými prepravnými činnosťami a všetkými tranzitnými činnosťami zakotvené vo vnútroštátnom zákone, akým je zákon o plynárenstve, nemôže byť odôvodnené ako celok rozdielmi týkajúcimi sa relevantných kritérií, je namieste otázka, či toto rozlišovanie môže byť odôvodnené na základe právomoci zovšeobecnenia členských štátov.
103. Zásada nediskriminačného prístupu neukladá členským štátom povinnosť stanoviť tarifné režimy, ktoré odrážajú do najmenších detailov všetky prípadné osobitosti rôznych činností prepravy. V záujme realizovateľnosti a transparentnosti taríf môžu členské štáty do určitej miery zovšeobecniť tarifný režim. Pokiaľ ide o výber kritérií na zovšeobecnenie tarifného režimu, disponujú určitou mierou voľnej úvahy.(37)
104. Aj keď rozlišovanie medzi prepravnými činnosťami a tranzitnými činnosťami presne neodráža všetky rozdiely medzi všetkými týmito činnosťami prepravy, nie je vylúčené, že odráža všeobecnú tendenciu. Preto je namieste otázka, či by všeobecné a systematické rozlišovanie medzi prepravou a tranzitom mohlo byť odôvodnené na základe právomoci zovšeobecnenia členských štátov.
105. Podľa môjho názoru treba na túto otázku odpovedať záporne. Zovšeobecnenie založené na odlíšení prepravy a tranzitu by odporovalo cieľom sledovaným nariadením č. 1775/2005 a smernicou 2003/55. Cieľom týchto právnych predpisov je podporiť rozvoj jednotného európskeho trhu so zemným plynom, a teda odstrániť prekážky, ktoré bránia cezhraničným tokom zemného plynu medzi členskými štátmi.(38) Zavedenie regulovaného a nediskriminačného prístupu k vysokotlakovým plynovodným sústavám je základným nástrojom na odstránenie prekážok cezhraničného toku zemného plynu. Zásada zákazu diskriminácie totiž ukladá prevádzkovateľom rôznych sietí povinnosť preukázať, prečo s cezhraničnými tokmi zemného plynu treba zaobchádzať inak ako s vnútroštátnymi tokmi zemného plynu. Táto povinnosť odôvodniť rozdielne zaobchádzanie s vnútroštátnymi tokmi zemného plynu a cezhraničnými tokmi zemného plynu umožňuje určiť rozdiely v zaobchádzaní, ktoré nevyplývajú z relevantných kritérií, a teda nie sú opodstatnené.(39)
106. Zovšeobecnenie tarifných režimov, ktoré odlišuje prepravné činnosti od tranzitných činností, môže ohroziť cieľ integrácie trhu, ktorý sleduje nariadenie č. 1775/2005 a smernica 2003/55.(40) Toto zovšeobecnenie by umožnilo prevádzkovateľom sietí uplatňovať rozdielne tarify aj vtedy, keď uplatňovanie takýchto taríf nie je odôvodnené na základe relevantných kritérií. Aj keby sa toto zovšeobecnenie týkalo iba obmedzeného počtu prípadov, takýto prístup by odporoval myšlienke postupnej integrácie vnútroštátnych trhov.
107. Na záver by som chcela uviesť, že hoci členské štáty môžu do určitej miery zovšeobecniť svoje tarifné režimy, nariadenie č. 1775/2005 a smernica 2003/55 podľa môjho názoru bránia zovšeobecneniu medzi prepravnými činnosťami a tranzitnými činnosťami.
c) Výsledok
108. Pokiaľ vnútroštátny zákon, akým je zákon o plynárenstve z roku 2005, všeobecne a systematicky rozlišuje medzi prepravnými činnosťami a tranzitnými činnosťami, pričom presne nezohľadňuje rozdiely, ktoré existujú medzi všetkými prepravnými činnosťami a všetkými tranzitnými činnosťami, týkajúce sa relevantných kritérií, tak tento vnútroštátny zákon nie je v súlade so zásadou nediskriminačného prístupu k sústavám na prepravu zemného plynu zakotvenou v článku 3 nariadenia č. 1775/2005 a v článku 18 smernice 2003/55.
D – Zhrnutie
109. Z článku 32 ods. 1 smernice 2003/55 vyplýva, že zásada nediskriminačného prístupu k plynovodným sústavám upravená v článku 3 ods. 1 nariadenia č. 1775/2005 a v článku 18 uvedenej smernice sa nevzťahuje na „historické“ zmluvy.
110. Pokiaľ sa zásada nediskriminačného prístupu k plynovodným sústavám zakotvená v článku 3 nariadenia č. 1775/2005 a v článku 18 smernice 2003/55 uplatňuje, bráni tomu, aby vnútroštátny zákon vytvoril dva samostatné tarifné režimy – jeden pre prepravu a druhý pre tranzit zemného plynu –, okrem prípadu, ak tieto samostatné tarifné režimy presne odrážajú rozdiely medzi všetkými prepravnými činnosťami a všetkými tranzitnými činnosťami a ak sa tieto rozdiely týkajú kritérií, ktoré sú relevantné podľa nariadenia č. 1775/2005 a smernice 2003/55. Samotná skutočnosť, že zemný plyn prekračuje vnútornú hranicu Spoločenstva, nie je relevantným kritériom.
VIII – Návrh
111. Vzhľadom na vyššie uvedené úvahy navrhujem, aby Súdny dvor odpovedal na prejudiciálnu otázku, ktorú položil cour d'appel de Bruxelles, takto:
Zásada nediskriminačného prístupu k vysokotlakovým plynovodným sústavám zakotvená v článku 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1775/2005 z 28. septembra 2005 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn a v článku 18 smernice Európskeho parlamentu a Rady č. 2003/55/ES z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa ruší smernica 98/30/ES, bráni tomu, aby vnútroštátne právne predpisy vytvorili dva samostatné tarifné režimy – jeden pre vnútroštátnu prepravu zemného plynu a druhý pre cezhraničnú prepravu zemného plynu –, okrem prípadu, ak odchylný tarifný režim pre cezhraničnú prepravu zemného plynu presne odráža rozdiely medzi všetkými činnosťami cezhraničnej prepravy zemného plynu a všetkými činnosťami vnútroštátnej prepravy zemného plynu a ak sa tieto rozdiely týkajú kritérií, ktoré sú relevantné podľa nariadenia č. 1775/2005 a smernice 2003/55.
(1) .
(2)  –	Podľa Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, podpísanej 13. decembra 2007 v Lisabone (Ú. v. EÚ C 306, s. 1), prejudiciálne konanie v súčasnosti upravuje článok 267 ZFEÚ.
(3)  –	Ú. v. EÚ L 176, s. 57; Mim. vyd. 12/002, s. 230.
(4)  –	Ú. v. EÚ L 289, s. 1.
(5)  –	Keďže v čase skutkových okolností veci samej z hľadiska časovej pôsobnosti platilo ešte právo Spoločenstva a nie právo Únie, budem v týchto návrhoch používať pojem právo Spoločenstva.
(6)  –	Ú. v. ES L 147, s. 37; Mim. vyd. 12/001, s. 151.
(7)  –	Ú. v. ES L 204, s. 1; Mim. vyd. 12/002, s. 28.
(8)  –	Zákony zo 16. marca 2007; z 21. decembra 2007; zo 6. júna 2008; z 22. decembra 2008; z 10. marca 2009 a zo 6. mája 2009.
(9)  – Tento článok obsahoval druhý pododsek v tomto znení: „Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia týkajúce sa regulovaných taríf a kódexu správnej praxe, prístup sa dohodne v dobrej viere“. Tento pododsek, ktorý bol zrušený zákonom z 22. decembra 2008 v nadväznosti na rozhodnutie o žalobe pre nesplnenie povinnosti vo veci Komisia/Belgicko (rozsudok z 3. decembra 2009, C‑475/08, Zb. s. I‑11503), nie je relevantný pre prejednávanú vec.
(10)  –	Tento dátum zodpovedá ukončeniu platnosti ustanovení smernice 2003/55 v nadväznosti na jej zrušenie článkom 53 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa zrušuje smernica 2003/55 (Ú. v. EÚ L 211, s. 94).
(11)  –	V Belgicku činnosti týkajúce sa dodávky a prepravy zemného plynu v minulosti vykonávala spoločnosť Distrigaz SA, v ktorej Belgicko vlastnilo 50 %-ný podiel. V rámci liberalizácie odvetvia bola spoločnosť Distrigaz SA v roku 2001 rozdelená. Bola vytvorená nová akciová spoločnosť, ktorá prevzala názov „Distrigaz“ a ktorej boli zverené najmä činnosti týkajúce sa dodávky, zatiaľ čo existujúca spoločnosť si ponechala prepravné činnosti a zmenila svoje obchodné meno na „Fluxys“.
(12)  –	Rozsudky z 25. marca 2004, Karner, C‑71/02, Zb. s. I‑3025, bod 21, a z 1. apríla 2004, Bellio F.lli, C‑286/02, Zb. s. I‑3465, bod 28.
(13)  –	Rozsudok zo 4. decembra 2008, Jobra, C‑330/07, Zb. s. I‑9099, bod 17 a citovaná judikatúra.
(14)  –	Uznesenie z 28. júna 2000, Laguillaumie, C‑116/00, Zb. s. I‑4979, body 23 a 24; rozsudok z 19. apríla 2007, Asemfo, C‑295/05, Zb. s. I‑2999, bod 33, a uznesenie z 20. januára 2010, Agueda María Saenz Morales, C‑389/09, Zb. s. I‑3*, bod 13.
(15)  –	Rozsudky z 1. apríla 1982, Holdijk a i., 141/81 až 143/81, Zb. s. 1299, bod 6; z 8. novembra 2007, Schwibbert, C‑20/05, Zb. s. I‑9447, bod 21, a uznesenie Agueda María Saenz Morales, už citované, bod 14.
(16)  –	Rozsudok z 22. júna 2010, Melki, C‑188/10 a C‑189/10, Zb. s. I‑5667, body 40 až 57.
(17)  –	Pozri odôvodnenie č. 2 smernice 2003/55.
(18)  –	Dôvody existencie tohto monopolu uvádza OLBRICHT, T.: Netzzugang in der deutschen Gaswirtschaft.
Düsseldorfer Schriften zum Energie- und Kartellrecht, Verlag Energiewirtschaft und Technik, 2008, s. 56 a nasl.
(19)  –	Pozri odôvodnenie č. 2 smernice 2003/55.
(20)  –	Ide o zmluvy uzatvorené medzi subjektmi zodpovednými za siete na prepravu zemného plynu a za kvalitu ich služieb a prípadne aj so subjektmi, ktoré v členských štátoch zodpovedajú za dovoz a vývoz zemného plynu, pričom subjekty zodpovedné za prepravné siete sú taxatívne vymenované v prílohe smernice 91/296.
(21)  –	Pozri bod 67 týchto návrhov.
(22)  –	Rozsudky z 13. februára 1996, Gillespie a i., C‑342/93, Zb. s. I‑475, bod 16; z 29. apríla 2004, Novartis Pharmaceuticals, C‑106/01, Zb. s. I‑4403, bod 60; z 11. júna 2009, Agrana Zucker, C‑33/08, Zb. s. I‑5035, bod 46, a zo 17. septembra 2009, Komisia/Koninklijke FrieslandCampina, C‑519/07 P, Zb. s. I‑8495, bod 100.
(23)  –	Pozri v tomto zmysle rozsudky z 27. októbra 1971, Rheinmühlen Düsseldorf, 6/71, Zb. s. 823, bod 14; z 19. októbra 1977, Ruckdeschel a i., 117/76 a 16/77, Zb. s. 1753, bod 8; z 5. októbra 1994, Nemecko/Rada, C‑280/93, Zb. s. I‑4973, bod 74, a zo 16. decembra 2008, Arcelor Atlantique a Lorraine a i., C‑127/07, Zb. s. I‑9895, bod 26. Pozri aj HERNU, R.: Principe d’égalité et principe de non-discrimination dans la jurisprudence de la Cour de justice des Communautés européennes . LGDJ, 2003, s. 357, ktorý uvádza, že situácie samy osebe nie sú podobné alebo odlišné, ale že situácia sa posudzuje výlučne na základe predmetu a cieľa normy.
(24)  –	Na rozdiel od taríf pre prepravné činnosti, ktoré musia rešpektovať túto zásadu podľa článku 15 ods. 5b bodu 2 zákona o plynárenstve 2005.
(25)  –	Na rozdiel od taríf pre prepravné činnosti, ktoré musia rešpektovať túto zásadu podľa článku 15 ods. 5b bodu 4 zákona o plynárenstve 2005.
(26)  –	Na rozdiel od taríf pre prepravné činnosti, ktoré musia rešpektovať túto zásadu podľa článku 15 ods. 5b bodu 5 zákona o plynárenstve 2005.
(27)  –	Na rozdiel od taríf pre prepravné činnosti, ktoré musia rešpektovať túto zásadu podľa článku 15 ods. 5b bodu 8 zákona o plynárenstve 2005.
(28)  –	Pozri body 78 až 81 týchto návrhov.
(29)  –	Pozri v tomto zmysle rozsudky z 5. júla 1977, Bela-Mühle Bergmann, 114/76, Zb. s. 1211, bod 7; z 15. júla 1982, Edeka Zentrale, 245/81, Zb. s. 2745, body 11 a 13; z 10. marca 1998, Nemecko/Rada, C‑122/95, Zb. s. I‑973, body 68 a 71; z 23. marca 2006, Unitymark a North Sea Fishermen’s Organisation, C‑535/03, Zb. s. I‑2689, body 53, 63, 68 a 71, a Arcelor Atlantique a Lorraine a i., už citovaný, bod 47.
(30)  –	Pozri najmä článok 3 ods. 1 prvý pododsek nariadenia č. 1775/2005 a odôvodnenia č. 6 a 7 tohto nariadenia, ako aj odôvodnenie č. 16 smernice 2003/55.
(31)  –	Pozri najmä článok 3 ods. 1 prvý pododsek nariadenia č. 1775/2005 a odôvodnenie č. 6 tohto nariadenia.
(32)  –	Pozri najmä odôvodnenie č. 7 nariadenia č. 1775/2005.
(33)  –	Pozri najmä článok 3 ods. 1 tretí pododsek nariadenia č. 1775/2005 a odôvodnenie č. 7 tohto nariadenia.
(34)  –	Pozri článok 3 ods. 3 a 4 smernice 2003/55.
(35)  – Pozri najmä článok 3 ods. 1 tretí pododsek nariadenia č. 1775/2005.
(36)  –	Pozri body 78 až 81 týchto návrhov.
(37)  –	Pozri analogicky body 57 až 59 návrhov, ktoré predniesla generálna advokátka Kokott vo veci Hlozek, v ktorej bol vydaný rozsudok z 9. decembra 2004, C‑19/02, Zb. s. I‑11491.
(38)  –	Pozri odôvodnenie č. 31 smernice 2003/55, podľa ktorého cieľom prijatia smernice 2003/55 a zrušenia smernice 91/296 je prijať opatrenia na zabezpečenie jednotného a nediskriminačného režim u prístupu k preprave vrátane cezhraničných tokov plynu medzi členskými štátmi. Pozri aj odôvodnenia č. 1 a 6 až 8 smernice 2003/55.
(39)  –	Umožňuje aj určiť prekážky cezhraničných tokov, ktoré možno odstrániť nie uplatňovaním zásady nediskriminačného prístupu, ale prípadne iným opatrením normotvorcu Spoločenstva.
(40)  –	Pozri článok 3 ods. 2 nariadenia č. 1775/2005, ktorý stanovuje, že tarify za prístup do siete nesmú narúšať cezhraničný obchod medzi rôznymi prepravnými sústavami.