62021TJ0598_RES
Kohtuasi T‑598/21
European Association of Non-Integrated Metal Importers & distributors (Euranimi)
versus
Euroopa Komisjon
Üldkohtu (kümnes koda) 4. oktoobri 2023. aasta otsus
Kaitsemeetmed – Terasetoodete turg – Teatavate terasetoodete import – Rakendusmäärus (EL) 2021/1029 – Tühistamishagi – Põhjendatud huvi – Õigus esitada hagi – Vastuvõetavus – Kaitsemeetme pikendamine – Vajalikkus – Olulise kahju oht – Kohandamismeetmed – Liidu huvi – Ilmne hindamisviga
Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Põhjendatud huvi – Tekkinud ja olemasoleva huvi tingimus – Hagi, mis võib hagejale kasu tuua – Hagi määruse peale, millega pikendatakse tariifikvootide vormis kehtestatud kaitsemeetmeid – Vaatlusaluse toote importijate huve kaitsva ja neid esindava kutseühenduse hagi – Vastuvõetavus
(ELTL artikli 263 neljas lõik)
(vt punktid 24–36)
Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Mõiste „halduse üldakt“ ELTL artikli 263 neljanda lõigu tähenduses – Kõik üldkohaldatavad aktid peale seadusandlike aktide – Määrus, millega pikendatakse tariifikvootide vormis kehtestatud kaitsemeedet – Hõlmamine
(ELTL artikli 263 neljas lõik; komisjoni määrus 2021/1029)
(vt punktid 43–45)
Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Halduse üldaktid – Aktid, mis ei vaja rakendusmeetmeid ja puudutavad hagejat otseselt – Mõiste „otsene puutumus“ – Kriteeriumid – Akt, mis mõjutab hageja õiguslikku olukorda otseselt – Komisjoni määrus, millega kehtestatakse kaitsemeede tariifikvootide vormis – Vaatlusaluse toote importijate huve kaitsva ja neid esindava kutseühenduse hagi – Esindatavate liikmete otsene puutumus
(ELTL artikli 263 neljas lõik; komisjoni määrus 2021/1029)
(vt punktid 46–52)
Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Halduse üldaktid – Aktid, mis ei vaja rakendusmeetmeid ja puudutavad hagejat otseselt – Mõiste „rakendusmeetmed“ – Kriteeriumid – Komisjoni määrus, millega kehtestatakse kaitsemeede tariifikvootide vormis – Kvoodisüsteem, mis tekitab õiguslikke tagajärgi, vajamata selleks rakendusmeetmeid – Vastuvõetavus
(ELTL artikli 263 neljas lõik; komisjoni määrus 2021/1029)
(vt punktid 57–61)
Ühine kaubanduspoliitika – Ühised impordieeskirjad – Kaitsemeetmed – Institutsioonide kaalutlusõigus – Kohtulik kontroll – Piirid
(vt punkt 67)
Ühine kaubanduspoliitika – Ühised impordieeskirjad – Kaitsemeetmed – Määrus, millega pikendatakse tariifikvootide vormis kehtestatud kaitsemeedet – Tingimused – Pikendamine, mis on vajalik, et ära hoida või parandada olulist kahju – Arvesse võetavad tegurid
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2015/478, artikli 19 lõike 2 punkt a)
(vt punktid 72–93)
Ühine kaubanduspoliitika – Ühised impordieeskirjad – Kaitsemeetmed – Määrus, millega pikendatakse tariifikvootide vormis kehtestatud kaitsemeedet – Tingimused – Liidu tootjate kohanemise tõendamine
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2015/478, artikli 19 lõike 2 punkt b)
(vt punktid 95–101)
Ühine kaubanduspoliitika – Ühised impordieeskirjad – Kaitsemeetmed – Määrus, millega pikendatakse tariifikvootide vormis kehtestatud kaitsemeedet – Liidu huvi kaitsemeetme pikendamise vastu – Hindamiskriteeriumid
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2015/478)
(vt punktid 106–119)
Kokkuvõte
Euroopa Komisjon kehtestas liidu kaubanduskaitsepoliitika raames mõne terasetoote impordile teatavatest kolmandatest riikidest (edaspidi „vaatlusalused tooted“) eelneva järelevalve. Selle alusel kogutud statistiliste andmete põhjal algatas komisjon kaitsemeetmeid puudutava uurimise, mille tulemusel ta järeldas, et enamiku vaatlusaluse toote kategooriate puhul ähvardab liidu terasetööstust oluline kahju. Seetõttu võttis ta järjestikku vastu ajutise kaitsemeetme vaadeldavate terastoodete impordi suhtes (
1
) ja seejärel lõpliku kaitsemeetme (
2
) kategooriapõhiste eritariifikvootite vormis (
3
). Kehtestatud kaitsemeetmel on kaks etappi, millest esimene seisneb selliste tariifikvootide kohaldamises, mille määr võimaldab tagada tavapäraste kaubavoogude säilimise, ja teine seisneb täiendava 25% imporditollimaksu kohaldamises nimetatud tariifikvootide koguselise künnise ületamise korral (edaspidi „kvoodiväline tollimaks) (
4
). 24. juunil 2021 pikendas komisjon määrusega 2021/1029 (
5
) selle meetme kehtivusaega kolmeks aastaks, st kuni 30. juunini 2024 (edaspidi „vaidlustatud määrus“).
Hageja European Association of Non-Integrated Metal Importers & distributors (Euranimi), kes on importijate, turustajate, edasimüüjate ja töötlejate huve seoses integreerimata terase, roostevaba terase ja metalltoodetega esindav liidu ettevõtjate ühendus, esitas hagi vaidlustatud määruse tühistamiseks.
Üldkohus tunnistas hagi küll vastuvõetavaks, kuid jättis selle sisulistel põhjustel rahuldamata. Oma kohtuotsuses täpsustas ta muu hulgas tingimusi, mis peavad olema täidetud, et tunnistada kõnealusel juhul vaadeldava toote importijate, turustajate, edasimüüjate ja töötlejate huve esindava ühenduse põhjendatud huvi ja õigust esitada hagi kaitsemeedet kehtestava akti tühistamiseks.
Üldkohtu hinnang
Esimese sammuna analüüsis Üldkohus hagi vastuvõetavust ja jõudis järeldusele, et hagi on vastuvõetav, lükates tagasi komisjoni argumendid, et hagejal puudub põhjendatud huvi ja õigus esitada hagi.
Hageja põhjendatud huvi kohta leidis Üldkohus, et vaidlustatud määruse tühistamisel endal võib olla õiguslikke tagajärgi ja sellest võib hagejale kasu tõusta.
Esiteks oleks niisugune tühistamine võrreldav tariifikvootide täieliku liberaliseerimisega, mis võimaldaks hagejal tegutseda õigusliku korra raames, millel puuduvad koguselisest künnisest tulenevad piirangud.
Teiseks on hageja huvi tekkinud ja olemasolev, kuna võimalus kohaldada kvoodivälist tollimaksu oli hagi esitamise päeval olemas. See huvi on samuti kindel, kuna kvoodisüsteem oli vaidlustatud määruse kohaldamise alguskuupäeval jõus.
Kolmandaks ei saa hageja põhjendatud huvi olemasolu seada sõltuvusse kvoodivälise tollimaksu kehtestamisest. Ühest küljest ei piirdu hageja nimelt kvoodivälise tollimaksu kehtestamise vaidlustamisega, vaid ta vaidlustab kvoodisüsteemi, mis juba oma olemasolu tõttu muudab tema liikmete õiguslikku olukorda. Teisest küljest, kui seada hageja põhjendatud huvi kvoodisüsteemi vaidlustamise vastu sõltuvusse kvoodivälise tollimaksu kehtestamisest, võiks see tagajärjena tähendada, et hageja liikmed peavad selleks, et nimetatud süsteemi oleks võimalik vaidlustada, importima koguselisi künniseid ületavaid koguseid ja jätma tähelepanuta ebasoodsa olukorra, mida sellise süsteemi kohaldamine endast kujutab.
Viimaseks, komisjon väitis edutult, et Üldkohus oli ühes varasemas kohtuotsuses (
6
) tagasi lükanud hüpoteesi, et tariifikvoodid avaldavad mõju. Nimelt ei võtnud Üldkohus selles kohtuotsuses seisukohta talle esitatud hagi vastuvõetavuse kohta, vaid selle kohta, kas komisjoni analüüsis oli tehtud ilmne hindamisviga, mistõttu komisjoni esitatud kaalutlused ei ole kõnealuses asjas hageja põhjendatud huvi hindamisel asjakohased.
Hageja õiguse esitada hagi kohta otsustas Üldkohus, et hagejal kui esindusühingul on õigus esitada vaidlustatud määruse peale hagi ELTL artikli 263 neljanda lõigu kolmanda lauseosa alusel. Ta tuletas sellega seoses meelde, et vastavalt sellele sättele võib esindusühing esitada tühistamishagi akti peale, mille adressaat ta ei ole, tingimusel, et vaidlustatud akt on halduse üldakt, mis puudutab hageja liikmeid otseselt, ega vaja rakendusmeetmeid.
Kõnealuses asjas leidis Üldkohus kõigepealt, et vaidlustatud määrus on selle üldkohaldatavust ja vastuvõtmise korda arvestades halduse üldakt, kuna see ei ole seadusandlik akt.
Järgmiseks tõdes ta, et vaidlustatud määrus puudutab hageja liikmeid otseselt, kuna esiteks avaldab see määrus otsest mõju nende liikmete õiguslikule olukorrale: see määrab nimelt nii mahu kui ka hindade osas kindlaks õigusliku raamistiku ja tingimused, mille alusel võivad hageja liikmed liitu importida, kuna nende toodete suhtes kehtib kvoodisüsteem, mitte enam liidus vabasse ringlusse lubamine, mis ei nõua ei koguste kindlaksmääramist ega komisjoni luba. Teiseks ei jäta vaidlustatud määrus liikmesriigi pädevatele asutustele kaitsemeetme rakendamisel mingit kaalutlusõigust nii kaitsemehhanismi esimeses etapis, kuna kvoodisüsteem hakkas kehtima kuupäevast, mil hakati kohaldama vaidlustatud määrust, ega selle mehhanismi teises etapis, kuna pädevad asutused on kohustatud kohaldama kvoodivälist tollimaksu, kui tariifikvoodid on ammendatud.
Lõpuks kinnitas Üldkohus, et nimetatud määrus ei vaja hageja liikmete suhtes rakendusmeetmeid. Kvoodisüsteemi õiguslike tagajärgede tekkimine ei sõltu nimelt ühestki rakendusmeetmest. Sellest järeldub, et enne tariifikvoodi ammendumist ei ole olemas rakendusmeetmeid, mida hageja liikmed, kelle õiguslikku olukorda kvoodisüsteemi kehtestamine mõjutab, saaksid liikmesriigi kohtus vaidlustada.
Sisulistes küsimustes lükkas Üldkohus esiteks tagasi väite, et on rikutud kaitsemeetmeid käsitleva alusmääruse (
7
) artiklit 19, leides, et komisjon ei teinud ilmset hindamisviga, kui ta järeldas, et selle sätte alusel kaitsemeetmete pikendamise tingimused on täidetud (
8
).
Teiseks lükkas Üldkohus tagasi väite, et komisjon tegi ilmseid vigu, hinnates liidu huvi kaitsemeetme pikendamise vastu, kuna hageja ei tõendanud nende vigade olemasolu.
Neid kaalutlusi arvestades jättis Üldkohus hagi tervikuna rahuldamata.
(
1
)	17. juuli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1013, millega kehtestatakse ajutised kaitsemeetmed teatavate terastoodete impordi suhtes (ELT 2018, L 181, lk 39).
(
2
)	Komisjoni 31. jaanuari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes (ELT 2019, L 31, lk 27).
(
3
)	Rakendusmäärusega (EL) 2019/159 määrati kindlaks riigipõhised eritariifikvoodid olulise tarnehuviga riikidele; teistele riikidele, kust neid tooteid liidu territooriumile eksporditakse, määrati kindlaks nn jääktariifikvoot.
(
4
)	Määruse 2019/159 põhjendused 164–180.
(
5
)	Komisjoni 24. juuni 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1029, millega muudetakse komisjon rakendusmäärust (EL) 2019/159, et pikendada teatavate terasetoodete impordi suhtes kehtestatud kaitsemeetme kehtivust (ELT 2021, L 225 I, lk 1).
(
6
)	20. oktoobri 2021. aasta kohtuotsus Novolipetsk Steel vs. komisjon, T‑790/19, EU:T:2021:706.
(
7
)	Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/478 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT 2015, L 83, lk 16).
(
8
)	Selle sätte kohaselt võib kaitsemeedet pikendada, kui on kindlaks tehtud, et pikendamine on vajalik olulise kahju ärahoidmiseks või parandamiseks (artikli 19 lõike 2 punkt a), ja kui on kindlaks tehtud, et on tõendeid liidu tootjate kohanemise kohta (artikli 19 lõike 2 punkt b).