K O H T U M Ä Ä RUS  
 
 
Kohus Tallinna Ringkonnakohus 
Kohtukoosseis Eesistuja Gaida Kivinurm , liikmed Meeli Kaur ja Indrek 
Soots 
Määruse tegemise aeg ja koht 08.12.2020, Tallinn 
Kohtuasja number 2-20-3168 
Kohtuasi Osaühing ProInkasso hagi OÜ PROKTER vastu 
alusetult saadu tagastamiseks ja viivise 
väljamõistmiseks 
Vaidlustatud kohtulahend Harju Maakohtu 30.06.2020 määrus hagi läbivaatamata 
jätmise kohta 
Kaebuse esitaja ja liik Osaühing ProInkasso määruskaebus 
Menetlusosalised ja nende 
esindajad ringkonnakohtus 
Hageja: Osaühing ProInkasso (registrikood 11078689), 
lepinguline esindaja vandeadvokaat Rene Varul 
Kostja: OÜ PROKTER (registrikood 10977492), 
lepingulised esindajad vandeadvokaadid Annika Vait ja 
Siret Siilbek 
Menetluse liik Kirjalik menetlus 
RESOLUTSIOON 
1. Võtta asja materjalide juurde hageja poolt 21.10.2020, 23.10.2020 ja 13.11.2020 
esitatud tõendid. 
2. Harju Maakohtu 30.06.2020 määrus tühistada ja saata asi menetluse jätkamiseks 
maakohtule. 
3. Määruskaebus rahuldada. 
Edasikaebamise kord 
Kohtumääruse peale ei saa määruskaebust esitada.
2-20-3168 
2 
ASJAOLUD JA MENETLUSE KÄIK 
1. Osaühing ProInkasso (hageja) esitas 26.02.2020 Harju Maakohtule hagi OÜ PROKTER 
(kostja) vastu alusetult saadu  tagastamiseks ja viivise väljamõistmiseks . Hageja esitas ka 
taotluse hagi tagamiseks. 
2. Hageja palub kostjalt välja mõista 425 000 eurot. Hageja nõue tuleneb kostja ja SIA Meža 
Properties vahel 06.06.2018 sõlmitud hüpoteegi seadmise lepingust, millega koormati SIA 
Meža Properties 15 Lätis asuvat kinnistut hüpoteekidega kostja kasuks. Kostja ja OÜ Hospidali 
Investeeringud on allkirjastanud 05.06.2018 laenulepingu, mille kohaselt kohustus laenuandja 
(kostja) andma laenuvõtjale laenu ja laenuvõtja kohustu s võtma selle vastu summas 500  000 
eurot. Hüpoteegi seadmise lepingus on viidatud, et hüpoteegid tagavad kostja kui laenuandja 
ning OÜ Hospidali Investeeringud kui laenuvõtja vahel 05.06.2018 sõlmitud laenulepingust 
tulenevaid kohustusi. Riia Rahvusvahelise vahekohtu 01.11.2018 otsusega kohtuasjas nr 73/18 
on tunnistatud tühiseks 06.06.2018  kostja ja SIA Meža Prope rties vaheline hüpoteegileping . 
SIA Meža Properties  (hageja õiguseellane) müüs 20.01.2020  müügilepingu nr 
MP/1/20/01/2020 alusel SIA -le NFF III Latvia 14 kinnistut (samad kinnistud , mis olid 
koormatud 06.06.2018 hüpoteegi seadmise lepingus, v.a kinnistu „Kalna Gāršas“) koguhinnaga 
700 000 eurot. Müügilepingu juurde oli kolmanda osapoolena kaasatud kostja. Müügilepingu 
p 1.5 kohaselt kolmanda isiku ( kostja) kasuks seatud hüpoteegid kustutatakse samal ajal, kui 
kinnistusraamatusse kantakse ostja omandiõigus. Müügilepingu p-st 2.2.2.2. lähtuvalt kohustus 
ostja tasuma ostuhinnast 425  000 eurot kostja pangakontole AS-s SEB Pank . Kostja andis 
müügilepingu ja sellele järgnenud avalduse kaudu nõusoleku hüpoteekide kustutamiseks ja sai 
selle eest enda valdusesse 425 000 eurot olukorras, kus need samad hüpoteegid olid tunnistatud 
vahekohtu otsusega tühiseks alates nende sõlmimise hetkest.  Kostja on saanud enda kontole 
raha SIA Meža Properties kohustuste täitmisena, mida tegelikult olemas ei ole . SIA Meža 
Properties on loovutanud alusetu rikastumise nõude praegusele hagejale. 
3. Maakohus rahuldas 11.05.2020 määrusega hageja taotluse hagi tagamiseks  ja võttis hagi 
15.05.2020 määrusega menetlusse. 
4. 22.06.2020 esitas kostja kohtule taotluse jätta hagi läbi vaatamata. Kostja hin nangul ei allu 
hagi Harju Maakohtule, hageja ei ol e esile toonud, et 20.01.2020  müügilepingus sisalduv 
kohtualluvuse kokkulepe ei oleks kehtiv. I segi, kui hageja väitel ei ole käesolev vaidlus 
suunatud 20.01.2020 müügilepingu täitmisele, hõlmab kohtualluvu se kokkulepe nii 
lepingulised õigussuhted kui ka lepinguga seotud lepinguvälised õ igussuhted. 20.01.2020 
müügilepingus sisalduv kohtualluvuse kokkulepe on kehtiv ning järelikult kuulub vaidlus 
lahendamisele Läti kohtus. Kohtualluvust ei tuleks määrata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
määrus nr 1215/2012 (edaspidi Brüssel I (uuesti sõnastatud) määruse) art 4 järgi. 
5. Hageja leidis, et kuivõrd Harju Maakohus on hagi menetlusse võtnud, siis allub asi Harju 
Maakohtule. Brüssel I (uuesti sõnastatud) määruse art 4 kohaselt tuleb antud juhul alusetu 
rikastumise nõue esitada kostja asukoha järgi ehk üldise kohtualluvuse järgi Harju Maakohtule. 
Haginõue ei ole suunatud 20.01.2020  müügilepingu täitmisele. 20.01.2020 müügilepingus oli 
kokkuleppe kolmanda isiku (ko stja) kasuks, kuid tuvastatud on, et kolmas isik on saanud osa 
müügisummat enda valdusesse alusetult.  Kostja on saanud 425  000 eurose ülekande enda 
kontole kinnistute hüpoteekidest vabastamise eest, kuid oluko rras, kus hüpoteekide seadmise 
leping on tunnis tatud vahekohtu otsusega tühiseks, on selline ülekanne osutunud alusetuks 
(kostja ei olnudki kehtivalt hüpoteegipidaja). Kohtualluvuse küsimus ei saa iseseisvalt olla ka 
hagi tagamise tühistamise alus (tsiviilkohtumenetluse seadustik (TsMS) § 382 lg 3).
2-20-3168 
3 
Maakohtu määrus ja põhjendused 
6. Harju Maakohtu 30.06.2020 määru sega jäeti hagi läbi vaatamata ja tühistati hagi läbi 
vaatamata jätmise tõttu 11.05.2020 määrusega kohaldatud hagi tagamise abinõud.  Maakohus 
jättis menetluskulud hageja kanda. 
7. Kuivõrd käesoleval juhul on välismaine element seotud Lätiga, kohaldub kohtual luvuse 
määramisel Brüssel I (uuesti sõnastatud) määrus, mille viidatud  art 4 (üldine kohtualluvus) 
kohaldub üksnes juhul, k ui vaidlusalusele õigussuhtele ei ole ettenähtud erandlikku 
kohtualluvust ja kui poolte vahel puudub kohtualluvuse kokkulepe. Kostja on käesoleval juhul 
tuginenud asjaolule, et poolte vahel on kohtualluvuse ko kkulepe tulenevalt 20.01.2020  
müügilepingust, mille pooled on mh nii kostja kui ka hageja õiguseellane ning mille  kohaselt: 
„Kõik käesoleva Lepinguga seotud või sellest tulenevad vaidlused lahendavad Lepingupooled 
läbirääkimiste teel . Kui läbirääkimiste teel ei ole kokkuleppele jõudmine võimalik, 
lahendatakse vaidlus Läti Vabariigi kohtus õigusaktides sätestatud korras“. 
8. Kohus ei nõustu hagejaga, et selles lepingus kokkulepitud kohtualluvusest ei saa lähtuda. 
Hageja nõue põhineb 20.01.2020  müügilepingu alusel tehtud sooritusele, mille osas hageja 
leiab, et see oli alusetu. Seega, olenemata võimalikust alusetu rikastumise olukorrast, põhineb 
see siiski  esialgu lepingulisele suhtele ning lähtuda tuleb lepingus kokku  lepitud 
kohtualluvusest ( Brüssel I (uuesti sõnastatud) määruse art 25 lg 1). Teisele järeldusele 
jõudmiseks ei anna alust ka hageja poolt esitatud ja viidatud asjatu ndja arvamus (15.04.2020 
menetlusdokumendi „Pr oinkasso selgitused kohaldatav õ igus ja kohtualluvus Harju MK“ 
lisa 1). Euroopa Liidu õigus on osa Eesti õigusest ning Brüssel I (uuesti sõnastatud) määruse 
kohaldamise osas ei näe TsMS ette vajadust õigusküsim ust tõendada. Kohus ei nõustu ka 
sealtoodud põhjendustega, et lähtuda ei saa müügilepingust, kuivõrd rahalise soorituse 
nõudmine kostjalt ei tulene müügilepingust. Kohtu hinnangul oli vaidlusalune sooritus tehtud 
müügilepingu alusel ning seega on ka selle alusetusele tuginemine seotud müügilepinguga. 
Samuti ei kohaldu näiteks Brüssel I (uuesti sõnastatud) määruse art 7 lg 2, sest see kohaldub 
küll Euroopa Kohtu praktika koh aselt kõigile juhtumitele, mis ei ole seotud lepinguga, kuid 
käesoleval juhul, kuivõr d väidetav alusetu sooritus tehti lepingu alusel, tuleb kohtualluvus 
määrata lepingu järgi. Kohtu hinnangul ei oma ka hüpoteegilepingu tühisus kohtualluvuse 
määramisel käesoleval juhul määravat tähendust, sest leping, mille alusel väidetav alusetu 
sooritus tehti, on eeldatavasti kehtiv ja selles on kokku lepitud ka kohtualluvuses. Hageja ei ole 
kohtu ette toonud asjaolusid, millest lähtuvalt 20.01.2020 müügileping ja selles sätestatud 
tingimused mh kohtualluvuse osas ei kehti. 
9. Kuivõrd hagi allub Läti kohtul e, ei ole kohus pädev asja lahendama ja hagi tuleb jätta läbi 
vaatamata (TsMS § 423 lg 1 p 13; RKTKm nr 3-2-1-179-14). 
10. Iseenesest on kohtul võimalik tagada ka hagi, mis on esitatud või esitatakse välisriigi 
kohtusse. Käesoleval juhul ei ole aga hageja esitanud hagi välisriigi kohtusse ega ka taotlenud 
hagi tagamist välisriiki esitatava hagi tagamiseks, vaid tagatud on Eesti kohtusse esitatud hagi, 
mille kohus jätab läbi vaatamata. Tagatud hagi läbi vaatamata jätmisega tuleb kohtul tühistada 
11.05.2020 määrusega kohaldatud hagi tagamise abinõud (TsMS § 386 lg 4). 
11. Tulenevalt TsMS § 168 lg-st 2 jäävad menetluskulud hageja kanda.
2-20-3168 
4 
Määruskaebus ja menetluse edasine käik 
12. Hageja esitas 15.07.2020 määruskaebuse, milles palub maakohtu määruse tühistada ja saata 
asja tagasi maakohtule menetluse jätkamiseks. 
13. Antud nõude puhul ei saa  lähtuda kohtualluvuse kokkuleppest, vaid Brüssel I (uuesti 
sõnastatud) määruse art 4 sätestatud üldisest kohtualluvusest. 20.01.2020 müügilepingus osales 
kostja kolmanda isikuna (mitte müüja ega ostjana), kellele täideti osaliselt ostja müügisumma 
tasumise kohustus. Kolmas isik ei saa ise püstitada müügilepingust tulenevaid nõudeid ja seega 
on lepingu p-s sätestatud 5.5 kohtualluvuse kokkuleppe pooltena mõeldud müüjat ja ostjat. 
14. Kaebaja ei nõustu kohtu järeldusega, et kuivõrd vaidlus alune sooritus oli tehtud 
müügilepingu alusel, siis on ka selle alusetusele tuginemine seotud müügilepinguga. Alusetu 
rikastumise nõue on lepinguväline nõue . Kohtualluvuse kokkuleppes ei ole sätestatud 
kohtualluvust lepinguväliste vaidluste puhuks . Tähendust ei oma see, et müügi lepinguline 
sooritus tehti lepingu alusel. Alusetu rikastumise nõue tulenes  asjaolust, et hüpoteekide 
seadmine tühistati Läti kohtuotsusega. Maakohus ei ole arvestanud Läti vandeadvokaat Kārlis 
Tračumsi arvamusega kohtualluvuse kohta. 
15. Müügilepingu p-ga 5.5 ei soovinud osapooled kohtualluvuse kokkuleppes sätestada midagi 
seadusest erinevat, näiteks tuua lepinguvälised vaidlused samuti Läti kohtusse. 
16. Menetlusökonoomikast tulenevalt ei ole mõistlik suunata vaidlust Läti kohtusse. Hageja on 
Eesti äriühing, kostja on Eesti äriühing, hagi on tagatud kostja Eestis asuva varaga. 
17. Hagi tagamise tühistamiseks puudub põhjus. Kohus oleks pidanud TsMS § 382 lg-st 2 ja 3 
tulenevalt andm a hagejale tähtaja hagi esitamiseks Läti kohtule, st  käsitlema kujunenud 
situatsiooni sellisena, et hagi on tagatud Eesti kohtus enne hagiavalduse esitamist Läti kohtule. 
18. Kostja palus jätta määruskaebuse rahuldamata ja menetluskulud hageja kanda. 
 
19. Maakohus jättis määruskaebuse rahuldamata ja saatis TsMS § 663 lg 5 alusel 
läbivaatamiseks Tallinna Ringkonnakohtule. 
RINGKONNAKOHTU SEISUKOHT 
20. Ringkonnakohus, tutvunud määruskaebusega ja tsiviilasja materjalidega, leiab, et maakohtu 
määrus tuleb TsMS § 667 lg 2 alusel tühistada ja tsiviilasi tuleb saata tagasi maakohtule 
menetluse jätkamiseks. Määruskaebus tuleb rahuldada. 
 
21. TsMS § 75 lg  1 kohaselt kontrollib avalduse saanud kohus, kas rahvusvahelise 
kohtualluvuse sätete järgi võ ib avalduse esitada Eesti kohtule. TsMS  § 70 lg  4 järgi 
kohaldatakse TsMS -s sätestatut kohtualluvuse määramisel Euroopa Liidu liikmesriikide 
kohtute vahel üksnes ulatuses, milles see ei ole reguleeritud Brüsseli I (uuesti sõnastatud) 
määruses. Kuivõrd tege mist on vaidlusega, kus on rahvusvaheline element, siis arvestab 
ringkonnakohus asja lahendamisel Brüssel I (uuesti sõnastatud) määrust ja Euroopa Kohtu 
praktikas avaldatut. Brüsseli I (uuesti sõnastatud) määruse sätete sisustamisel on asjakohane 
Euroopa Kohtu praktika ka sellele määrusele eelnenud sarn aste sätete kohta 27.09.1968  
Brüsseli konventsioonis ( kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil - ja 
kaubandusasjades) ja Brüsseli  I määruses (vt  RKTKm nr  3-2-1-7-17, 17.3; nr  3-2-1-2-16, 
p 11).
2-20-3168 
5 
 
22. Maakohus on käesoleval juhul leidnud, et kohtualluvuse määramise l tuleb lähtuda 
pooltevahelisest kohtualluvuse kokkuleppest ning viidanud 20.01.2020 müügilepingu p-le 5.5, 
mille kohaselt lahendatakse Läti Vabariigi kohtus kõik l epinguga seotud või sellest tulenevad 
vaidlused. Brüssel I (uuesti sõnastatud) määruse art 2 5 lg 1 ütleb, et kui pooled, olenemata 
sellest, kus on nende alaline elukoht, on kokku leppinud, et konkreetsest õigussuhtest tulenenud 
või tuleneda võivate vaidluste lahendamiseks on pädev liikmesriigi kohus või kohtud, on see 
kohus või need kohtud pädeva d, välja arvatud juhul, kui kõnealune kokkulepe on sisulise 
kehtivuse poolest asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt tühine. Kohtualluvus on erandlik, kui 
pooled ei ole kokku leppinud teisiti. 
 
23. Hageja on 21.10.2020, 23.10.2020 ja 13.11.2020 esitanud ringkonnakohtule asjas 
täiendavad tõendid ( Riia Linna Vidzeme Eeslinna Kohtu 19.10.2020 määrus ja selle tõlge), 
millest nähtuvalt on Läti kohus keeldunud menetlemast hageja samasisulist nõuet kostja vastu 
Lätis, pidades õigeks jurisdiktsiooniks Eestit. Hageja on 13.11.2020 esitanud tõendi selle kohta, 
et vastav Läti kohtu lahend on jõustunud. 
 
24. Kostja hinnangul ei oma Läti kohtu lahend asjas tähtsust, kuna hageja poolt Lätis esitatud 
hagi ese ei kattu Eestis esitatud hagi esemega  ning samuti on Läti kohus eb aõigesti mõistnud 
rahvusvahelise kohtualluvuse eeskirju ja Euroopa Kohtu praktikat antud küsimuses.  
Kolleegium kostja seisukohaga ei nõustu. 
 
25. TsMS § 662 lg 3 järgi võib määruskaebuse põhjendamiseks esitada uusi asjaolusid ja 
tõendeid TsMS § 238 lg 1 esimese lause järgi võtab kohus vastu ainult sellise tõendi, millel on 
asjas tähtsust.  Ringkonnakohus hinnangul tuleb hageja poolt 21.10.2020, 23.10.2020 ja 
13.11.2020 esitatud tõendid asja materjalide juurde võtta, kuivõrd need omavad tähtsust  asja 
lahendamisel. 
 
26. Esitatud tõenditest nähtub, et Läti kohus on võtnud seisukoha vaidluse osas samade poolte 
vahel ning samale alusele tugineva ha gi põhjal . Läti kohtusse esitatud hagiavalduses palub 
hageja tunnistada tühiseks 20.01.2020 ostu lepingu nr MP/1/20/01/2020 p -i 2.2.2.2 selle osas, 
mis sätestab, et: „selle Eesti äriregistrisse registrikoodiga 10977492 kantud äriühingu OÜ 
Prokter AS SEB Pank (BIC/SWIFT: EEUHEE2X) pangakontole nr EE771010220192460221 
ülekandmise teel”. Samuti palub hageja kostjalt välja mõista  425 000 eurot.  Käesolevas 
tsiviilasjas esitatud hagis on hageja palunud kostjalt välja mõista 20.01.2020 lepingu alusel 
tasutud 425 000 eurot. Eeltoodust nähtub, et nii Eesti kohtusse kui ka Läti kohtusse esitatud 
hagi puhul on hageja eesmärgiks saada tagasi 20.01.2020 müügilepingu alusel tehtud sooritus 
summas 425 000 eurot, mille osas hageja leiab, et see oli alusetu. Euroopa Kohus on leidnud, 
et samale alusele tugi nevad hagid siis, kui pooled üritavad kohtus maksma panna samadele 
faktilistele asjaoludele ning õiguslikule alusele tuginevaid nõudeid (EKo C-406/92, The owners 
of the cargo lately laden on board the ship 'Tatry' vs. The owners of the ship 'Maciej Rataj' , p 
39). Lisaks on Euroopa Kohus leidnud, et samale alusele tuginevad nõuded, siis kui need 
põhinevad samal pooltevahelisel lepingul ( antud kohtuasjas oli mõlema hagi keskmeks 
küsimus, kas leping on kehtiv)  (EKo C -144/86, Gubisch Maschinenfabrik KG vs. Giul io 
Palumbo, p-d 15 -17). Kuivõrd hageja eesmärgiks on kostjalt välja mõista 20.01.2020 
müügilepingu alusel tehtud sooritus summas 425 000 eurot, siis on tegemist samale alusele 
tuginevate hagidega. 
 
27. Brüssel I (uuesti sõnastatud)  määruse preambula p -st 22 tu leneb, et o lukorras, kus on 
pöördutud erandliku kohtualluvuse kokkuleppes määramata kohtu poole ning seejärel on
2-20-3168 
6 
pöördutud kokkuleppes määratud kohtu poole samal alusel ja samade poolte vahel esitatud 
hagiga, siis on niisuguses olukorras kokkuleppes määrat ud kohtul eelisõigus otsustada 
kokkuleppe kehtivuse üle ja selle üle, millises ulatuses kohaldatakse kokkulepet selle kohtu 
menetluses oleva vaidluse suhtes. Ka erialakirjanduses on leitud, et hinnangu oma pädevusele 
asja lahendamiseks saab anda ainult kohtualluvuse kokkuleppes määratletud kohus ( M. 
Mankowski, Brussels Ibis Regulation, Commentary: Brussels Ibis Regulation. Lk 751). 
Eeltoodust nähtuvalt saab ainult Läti kohus anda hinnangu sellele, kas ta on pädev asja 
lahendama. Käesoleval juhul on Läti  kohus leidnud, et poolte vahel puudub kohtualluvuse 
kokkulepe Brüssel I (uuesti sõnastatud) määruse § 25 lg 1 tähenduses (Läti kohtu lahendi p 4.7). 
Ringkonnakohus ei saa selles osas teistsugusele lahendusele jõuda ning anda hinnangut Läti 
kohtulahendi õigsusele. 
 
28. Ringkonnakohus märgib, et hagejal peab olema võimalus oma õigusi vähemalt mingis 
liikmesriigi kohtus maksma panna. Olukorras, kus ka Eesti kohus keelduks asja menetlemisest, 
tooks see kaasa negatiivset kohtualluvuse kollisiooni, st olukorra, kus liikmesriigid keelduvad 
hagi menetlemisest viidates pädevuse puudumisele seoses kohtualluvusega. Ringkonnakohus 
viitab, et rahvusvaheliste vaidluste lahendamiseks Eesti kohtute kasuks sõlmitud kohtualluvuse 
kokkulepetele kohalduvate vorminõuete osas, mille le Brüssel I (uuesti sõnastatud) määruse 
regulatsioon ei laiene, kasutatakse Haagi kohtualluvuse kokkuleppeid käsitlevat konventsiooni, 
millega Euroopa Liit ühines 2014. aasta novembris. Haagi kohtualluvuse kokkuleppeid käsitlev 
konventsiooni art 6 punkt e  sätestab, et muu osalisriigi kohus kui osalisriik, kus asub valitud 
kohus, peatab menetluse või lükkab tagasi kaebuse, mille suhtes kohaldatakse erandliku 
kohtualluvuse kokkulepet, välja arvatud juhul, kui valitud kohus on otsustanud jätta hagi 
menetlusse võtmata. Vastava konventsiooni seletuskirja kohaselt on eeltoodud erandi eesmärk 
vältida kohtumõistmisest keeldumist - vähemalt mingil kohtul peab olema võimalik hagi 
menetlusse võtta ( https://assets.hcch.net/docs/c0253c10-61fe-42eb-817a-af005536ac28.pdf lk 
41). 
 
29. Kuivõrd Läti kohus on Läti õiguse kohaselt leidnud, et poolte vahel puudub kohtualluvuse 
kokkulepe, siis tuleb kohtualluvus kindlaks määrata üldiste kohtualluvuse sätete järgi (Brüssel 
I (uuesti sõnastatud) määruse art 4) , mille järgi tuleb hagi kostja vastu esitada Harju 
Maakohtule.  
 
30. Eeltoodud põhjendustest tulenevalt kuulub maakohtu määrus tühistamisele. 
Ringkonnakohus saadab asja tagasi maakohtule hagiavalduse menetl use jätkamiseks . 
Menetluskulude jaotus jääb TsMS § 173 lg 3 teise lause järgi maakohtu otsustada. 
 
31. Käesoleva määruse peale ei saa edasi kaevata (TsMS § 372 lg 5). 
 
(allkirjastatud digitaalselt) 
Gaida Kivinurm, Meeli Kaur, Indrek Soots