62014CJ0344_HR
Stranke
Osnova
Operativni dio
Stranke
U predmetu C‑344/14,
povodom zahtjeva za prethodnu odluku na temelju članka 267. UFEU‑a, koji je uputio Savezni financijski sud (Bundesfinanzhof, Njemačka), odlukom od 20. svibnja 2014., koju je Sud zaprimio 17. srpnja 2014., u postupku
Kyowa Hakko Europe GmbH
protiv
Hauptzollamt Hannover,
SUD (sedmo vijeće),
u sastavu: J.‑C. Bonichot, predsjednik vijeća, J. L. da Cruz Vilaça i C. Lycourgos (izvjestitelj), suci,
nezavisna odvjetnica: E. Sharpston,
tajnik: A. Calot Escobar,
uzimajući u obzir pisani postupak,
uzimajući u obzir očitovanja koja su podnijeli:
– za Kyowa Hakko Europe GmbH, M. Tervooren, Rechtsanwalt, i P. Kalski,
– za Europsku komisiju, B.-R. Killmann i A. Caeiros, u svojstvu agenata,
odlučivši, nakon saslušanja nezavisne odvjetnice, da u predmetu odluči bez njezina mišljenja,
donosi sljedeću
Presudu
Osnova
1. Zahtjev za prethodnu odluku odnosi se na tumačenje tarifnih brojeva 2106 i 3003 Kombinirane nomenklature koja je sadržana u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 12., str. 3.), kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 1214/2007 od 20. rujna 2007. (SL L 286, str. 1., u daljnjem tekstu: KN).
2. Taj zahtjev postavljen je u okviru spora između Kyowa Hakko Europe GmbH (u daljnjem tekstu: Kyowa Hakko) i Hauptzollamt Hannover (glavni carinski ured u Hanoveru) o obvezujućim tarifnim informacijama (u daljnjem tekstu: OTI) u vezi s razvrstavanjem mješavina aminokiselina koje se koriste u svrhu priprave hrane za dojenčad i malu djecu alergičnu na bjelančevine iz kravljeg mlijeka.
Pravni okvir
3. KN, uveden Uredbom br. 2658/87, temelji se na harmoniziranom sustavu nazivlja i brojčanog označavanja robe (u daljnjem tekstu: HS), koji je sastavilo Vijeće za carinsku suradnju, kasnije postalo Svjetska carinska organizacija (WCO), i koji je osnovan Međunarodnom konvencijom o harmoniziranom sustavu nazivlja i brojčanog označavanja robe, potpisanom u Bruxellesu 14. lipnja 1983. Ta konvencija je sa svojim Protokolom o izmjenama odobrena 24. lipnja 1986. u ime Europske ekonomske zajednice Odlukom Vijeća 87/369/EEZ od 7. travnja 1987. (SL L 198, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 6., str. 3.).
4. Drugi dio KN‑a, pod naslovom „Popis carinskih stopa“, uključuje odsjek IV., u kojem se posebno nalazi poglavlje 21., naslovljeno „Razni prehrambeni proizvodi“.
5. Poglavlje 21. KN‑a uključuje tarifni broj 2106, koji glasi kako slijedi:
„2106 	Prehrambeni proizvodi nespomenuti niti uključeni na drugom mjestu“.
6. Poglavlje 21. sadržava među ostalim sljedeće tarifne podbrojeve:
>lt>5
7. Napomena 1. poglavlja 21. glasi kako slijedi:
„Ovo poglavlje ne obuhvaća:
[...]
ili f)	kvasac pripremljen kao lijek ili druge proizvode iz tarifnog broja 3003 ili 3004;
[...]“
8. Drugi dio KN‑a, naslovljen „Popis carinskih stopa“, također sadržava odsjek VI., u kojem se među ostalim nalazi poglavlje 30. naslovljeno „Farmaceutski proizvodi“.
9. Poglavlje 30. KN‑a obuhvaća tarifni broj 3003, koji glasi kako slijedi:
„3003 	Lijekovi (osim proizvoda iz tarifnih brojeva 3002, 3005 ili 3006) koji se sastoje od dvaju ili više sastojaka pomiješanih za terapijsku ili profilaktičnu uporabu, nepripremljeni u odmjerene doze niti u oblike ili pakiranja za pojedinačnu prodaju.“
10. To poglavlje 30. također sadržava sljedeće tarifne podbrojeve:
>lt>6
11. Navedeno poglavlje 30. KN‑a obuhvaća tarifni broj 3004, koji glasi kako slijedi:
„3004 	Lijekovi (osim proizvoda iz tarifnih brojeva 3002, 3005 ili 3006) koji se sastoje od pomiješanih ili nepomiješanih proizvoda za terapijsku ili profilaktičnu uporabu, pripremljeni u odmjerene doze (uključujući i one u oblicima za transdermalni sustav primjene) ili u oblike ili pakiranja za pojedinačnu prodaju.“
12. Napomena 1. poglavlja 30. KN‑a glasi kako slijedi:
„Ovo poglavlje ne obuhvaća:
a) prehrambene proizvode i pića (kao što su dijetetski, za dijabetičare ili za jačanje, prehrambene dodatke, tonična pića i mineralne vode), osim hranjivih pripravaka za intravenoznu primjenu (odsjek IV.).“
13. Dodatna napomena 1. poglavlja 30. KN‑a propisuje:
„U tarifni se broj 3004 razvrstava biljne medicinske pripravke i pripravke na temelju sljedećih aktivnih tvari: vitamina, minerala, esencijalnih aminokiselina ili masnih kiselina, u pakiranjima pripremljenim za pojedinačnu prodaju. Ovi pripravci se razvrstavaju u tarifni broj 3004 ako na naljepnici, pakiranju ili priloženim uputama za korisnike izjave koje se odnose na:
a) određenu bolest, slabost ili njihove simptome radi kojih se proizvod primjenjuje;
b) koncentraciju aktivne tvari i ostalih tvari sadržanih u njima;
c) doziranje, i
d) način primjene.
U ovaj tarifni broj se razvrstava i homeopatske medicinske pripravke kada oni udovoljavaju prije spomenutim uvjetima iz pod (a), (c) i (d).
U slučaju pripravaka na osnovi vitamina, minerala, esencijalnih amino‑kiselina ili masnih kiselina, razina jedne od tih tvari u preporučenoj dnevnoj dozi navedenoj na naljepnici mora biti znatno viša od one preporučene dnevne količine za potrebe održavanja općeg zdravlja ili dobrog osjećanja.“
14. Osim toga, napomene s objašnjenjima HS‑a koje je objavila Svjetska carinska organizacija (izdanje 2007.), u vezi s tarifnim brojem 30.03 HS‑a, koji odgovara tarifnom broju 3003 KN‑a (u daljnjem tekstu: napomene s objašnjenjima HS‑a) posebno napominju sljedeće:
„Različite odredbe teksta tarifnog broja ne primjenjuju se ni na prehrambene proizvode niti na pića (kao što su dijetetski, za dijabetičare ili za jačanje, prehrambene dodatke, tonična pića i mineralne prirodne ili umjetne vode), na koje se primjenjuju posebna pravila. Tako je sa prehrambenim proizvodima koji sadrže samo hranjive sastojke. Najvažnije hranjive tvari u prehrambenim proizvodima su bjelančevine, ugljikohidrati i masti. Vitamini i minerali također imaju ulogu u prehrani.
Isto je i za jela i pića kojima su pridodane ljekovite tvari, kada je jedina svrha tih tvari stvaranje bolje prehrambene ravnoteže, povećavanje energetske ili prehrambene vrijednosti proizvoda, da se proizvodima izmijeni okus i bez da lišavaju proizvod njegovog svojstva hranjivog pripravka.
[...]
Nadalje, ovaj tarifni broj ne obuhvaća prehrambene dodatke koji sadrže vitamine ili minerale soli namijenjene očuvanju zdravlja organizma, ali koji nemaju svojstva za prevenciju ili liječenje bolesti. Ti proizvodi, koji se uobičajeno nalaze u tekućem stanju, ali također mogu biti i u prahu ili tabletama, načelno ulaze u tarifni broj 21.06 ili poglavlje 22.
Suprotno tome, u ovome broju ostaju raspoređeni pripravci u kojima su prehrambeni proizvodi ili pića koja imaju isključivo svrhu da služe kao potpora, kao pomoćna tvar ili kao sladilo jednoj ili više ljekovitih tvari, posebno da bi olakšali apsorpciju navedene.“
Glavni postupak i prethodna pitanja
15. Kyowa Hakko proizvodi mješavine aminokiselina, pod nazivom RM0630 i RM0789, koje se sastoje od različitih čistih pojedinačnih aminokiselina (u daljnjem tekstu: sporni proizvodi). Sporni proizvodi se proizvode na način da ne sadržavaju bjelančevine iz kravljeg mlijeka. Kyowa Hakko isporučuje, u rasutom stanju, te proizvode drugom poduzetniku koje ih koristi, dodajući im ugljikohidrate i masti, za pripremu hrane za dojenčad i malu djecu alergičnu na bjelančevine iz kravljeg mlijeka. Spornim proizvodima se, zamjenjujući bjelančevine iz kravljeg mlijeka koje mogu izazvati alergijsku reakciju, unose tvari koje su nužne za razvoj imunosnog sustava i rast te djece.
16. Kyowa Hakko je zahtjevom od 12. kolovoza 2008. podnesenim njemačkom carinskom tijelu nadležnom za izdavanje OTI‑ja (Bundesfinanzdirektion B) zatražila izdavanje OTI‑ja vezano uz razvrstavanje spornih proizvoda u KN. U tom je zahtjevu predložila da se proizvodi razvrstaju u tarifni podbroj 3003 90 KN‑a. Međutim, to tijelo joj je 23. listopada 2008. izdalo OTI‑je kojima se navedeni proizvodi razvrstavaju u jedan od tarifnih podbrojeva tarifnog broja 2106 KN‑a, odnosno tarifni podbroj 2106 90 92.
17. Dana 24. studenoga 2008. Kyowa Hakko je glavnom carinskom uredu u Hanoveru podnijela žalbu u kojoj je osporila razvrstavanje spornih proizvoda u KN–u koje je izvršio Bundesfinanzdirektion B. U toj žalbi Kyowa Hakko je navela da su se sporni proizvodi trebali razvrstati u tarifni broj 3003 KN‑a, s obrazloženjem da su u slučaju alergije na kravlje mlijeko navedeni postali proizvodi koji se koriste prvenstveno za terapijsku uporabu, alergije na druge prehrambene proizvode, bolesti probavnog sustava, kao i za profilaktičnu uporabu. Odlukom od 5. siječnja 2011. glavni carinsku ured u Hanoveru odbio je navedenu žalbu kao neosnovanu.
18. Dana 1. veljače 2011. Kyowa Hakko je tužbom protiv te odluke pokrenula postupak pred financijskim sudom u Hamburgu (Finanzgericht Hamburg). Odlukom od 19. rujna 2012. taj sud je odbio tužbu presuđujući da se sporne proizvode nije trebalo razvrstati u tarifni broj 3003 KN‑a. Navedeni sud je u svojoj odluci, pozivajući se na napomene s objašnjenjem HS‑a, posebno istaknuo da su se sporni proizvodi, kojima se dobivaju samo nužni sastojci bjelančevina koji su potrebni u prehrani, u sustavu KN‑a koji se primjenjuje trebali smatrati „hranjivim sastojcima“, a ne „aktivnim ljekovitim tvarima“, u smislu da se ne trebaju razvrstati u „lijekove“, nego prije u „prehrambene proizvode“. Prema navedenom sudu, k tome, sp orni proizvodi nemaju terapeutski učinak.
19. Kyowa Hakko je 2. studenoga 2012. sudu koji je uputio zahtjev podnijela zahtjev za „reviziju“ protiv odluke financijskog suda u Hamburgu. U tom zahtjevu Kyowa Hakko iznosi svoje argumente prema kojima se sporni proizvodi trebaju razvrstati u tarifni broj 3003 KN‑a. Ona u biti tvrdi da napomene s objašnjenjem HS‑a nemaju obvezujuću pravnu snagu. U tom pogledu se također poziva na odluku Vrhovnog suda (porezni i chancery
odjel) (Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber), Ujedinjeno Kraljevstvo) od 27. rujna 2013., donesenu povodom žalbe, kojom je mješavina aminokiselina ista poput one u predmetu u glavnom postupku razvrstana u tarifni broj 3003 KN‑a.
20. U svojem zahtjevu za prethodnu odluku sud koji je uputio zahtjev u biti navodi da KN ne daje nikakvu definiciju pojma „lijek“. Međutim smatra da se sporni proizvodi ne bi trebali kvalificirati kao „lijekovi“ u smislu tarifnog broja 3003 KN‑a. U tom smislu taj sud procjenjuje da ti proizvodi, koji se koriste kao zamjena za mliječne proizvode koji mogu izazivati alergijsku reakciju kod djeteta alergičnog na bjelančevine iz kravljeg mlijeka sve dok njegov imunitetni sustav nije potpuno razvijen, nemaju terapeutsku ili profilaktičnu svrhu. Sporni proizvodi u biti samo zamjenjuju patogeni sastojak uobičajene prehrane dojenčeta, a da ne djeluju na alergiju na bjelančevine iz kravljeg mlijeka i da je ne liječe ili ne ublažavaju.
21. Međutim, čak i ako sud koji je uputio zahtjev smatra da se sporni proizvodi trebaju razvrstati u tarifni broj 2106 KN‑a i da su odluke koje su u tom smislu donijeli kako glavni carinski ured u Hanoveru tako i financijski sud u Hamburgu osnovane, procjenjuje da je, uzevši u obzir drugačije stajalište iz odluke Vrhovnog suda (porezni i chancery
odjel) od 27. rujna 2013., potrebna odluka Suda o prethodnom pitanju da bi se utvrdilo koje razvrstavanje navedenih proizvoda KN‑a je točno i tako zajamčilo jedinstveno tumačenje prava u Uniji.
22. U tim je okolnostima Savezni financijski sud odlučio prekinuti postupak i uputiti Sudu sljedeća prethodna pitanja:
„1. Jesu li mješavine aminokiselina – poput onih u pitanju u ovom predmetu (RM0630 ili RM0789), od kojih se (u spoju s ugljikohidratima i mastima) proizvodi prehrambeni proizvod koji zamjenjuje tvar koja je od vitalnog značaja za zdravlje i dio je normalne prehrane, ali koja može u pojedinačnim slučajevima izazvati alergijsku reakciju, čime se mogu izbjeći zdravstvene poteškoće, ublažiti ili čak izliječiti već postojeća oštećenja – lijekovi koji se sastoje od dvaju ili više sastojaka pomiješanih za terapijsku ili profilaktičnu uporabu u smislu tarifnog broja 3003 KN‑a?
2. Ako je odgovor na prvo pitanje niječan: jesu li mješavine aminokiselina prehrambeni proizvodi pod tarifnim brojem 2106 KN‑a, koji su prema napomeni 1. točki (a) uz poglavlje 30. Kombinirane nomenklature isključeni iz poglavlja 30. jer, uz prehrambeno, nemaju profilaktičko ili terapeutsko djelovanje?“
O prethodnim pitanjima
23. Svojim pitanjima koja treba ispitati zajedno sud koji je uputio zahtjev u biti pita treba li KN tumačiti na način da mješavine aminokiselina, poput onih u predmetu u glavnom postupku, koje se koriste u svrhu priprave hrane za dojenčad i malu djecu alergičnu na bjelančevine iz kravljeg mlijeka, treba razvrstati u tarifni broj 3003 KN‑a, kao „lijekove koji se sastoje od dva ili više sastojaka pomiješanih za terapijsku ili profilaktičnu uporabu“ ili u tarifni broj 2106 te nomenklature kao „prehrambene proizvode“.
24. Najprije valja podsjetiti da se zadaća Suda, kada mu je upućen zahtjev za prethodnu odluku u području tarifnog razvrstavanja, sastoji u tome da nacionalnom sudu pojasni kriterije provedba kojih će mu omogućiti pravilno razvrstavanje predmetnih proizvoda u KN‑u, a ne u tome da sam provodi to razvrstavanje, tim više što Sud ne raspolaže nužno svim podacima koji su za to neophodni. Stoga se čini da je nacionalni sud u boljem položaju da to učini (vidjeti presude Proxxon, C‑500/04, EU:C:2006:111, točku 23., Digitalnet i dr., C‑320/11, C‑330/11, C‑382/11 i C‑383/11, EU:C:2012:745, točku 61., kao i Vario Tek, C‑178/14, EU:C:2015:152, točku 18.).
25. S druge strane, valja istaknuti da prema ustaljenoj sudskoj praksi, u interesu pravne sigurnosti i olakšavanja nadzora, odlučujući kriterij za tarifno razvrstavanje robe treba potražiti, općenito, u njenim objektivnim karakteristikama i svojstvima, kako su određeni u tekstu tarifnog broja KN‑a i napomenama odsjeka ili poglavlja (vidjeti osobito presude Thyssen Haniel Logistic, C‑459/93, EU:C:1995:160, točku 8., kao i Nutricia, C‑267/13, EU:C:2014:277, točku 19. i navedenu sudsku praksu).
26. Također proizlazi iz ustaljene sudske prakse da napomene s objašnjenjima Komisije, u dijelu koji se odnosi na KN, i Svjetske carinske organizacije, u dijelu koji se odnosi na HS, znatno pridonose tumačenju dosega različitih tarifnih brojeva KN‑a iako nemaju obvezujuću pravnu snagu (vidjeti osobito presudu TNT Freight Management (Amsterdam), C‑291/11, EU:C:2012:459, točku 32.).
27. Uzimajući u obzir objektivne karakteristike i svojstva spornih proizvoda, koji su mješavine aminokiselina proizvedenih na način da ne sadržavaju bjelančevine iz kravljeg mlijeka i koji se koriste u svrhu priprave hrane za dojenčad i malu djecu, ti proizvodi načelno trebaju pripadati u poglavlje 21. KN‑a, naslovljeno „Razni prehrambeni proizvodi“, i stoga se trebaju razvrstati u tarifni broj 2106 „Prehrambeni proizvodi nespomenuti niti uključeni na drugom mjestu“.
28. Međutim, iz napomene 1. točke (f) tog poglavlja 21. proizlazi da su iz njega isključeni „drugi proizvodi brojeva 3003 ili 3004“, odnosno proizvodi koji se trebaju razvrstati u „lijekove“ u smislu tih zadnjih tarifnih brojeva. Stoga se postavlja pitanje trebaju li se sporni proizvodi razvrstati na taj način.
29. Na temelju ustaljene sudske prakse, za razvrstavanje proizvoda u poglavlje 30. KN‑a valja provjeriti imaju li oni jasno određenu terapijsku ili profilaktičnu svrhu, jesu li im učinci usmjereni na točno određene funkcije ljudskog organizma ili jesu li prikladni za primjenu u sprečavanju ili liječenju bolesti ili slabosti. Čak i ako predmetni proizvod nema vlastiti terapijski učinak, ali nalazi primjenu u sprečavanju ili liječenju bolesti ili slabosti, treba ga, ako je posebno namijenjen toj uporabi, smatrati pripremljenim za terapijsku uporabu (vidjeti osobito presudu Nutricia, C‑267/13, EU:C:2014:277, točku 20.).
30. Iz sudske prakse navedene u točkama 25. i 29. ove presude proizlazi da namjena proizvoda može predstavljati objektivan kriterij za razvrstavanje ako je ona inherentna tom proizvodu, a inherentnost se mora moći ocijeniti s obzirom na objektivne karakteristike i svojstva proizvoda. Prema sudskoj praksi Suda, proizvod koji je zbog svojih objektivnih karakteristika i svojstava po naravi namijenjen medicinskoj uporabi može se razvrstati u poglavlje 30. KN‑a (vidjeti osobito presude Thyssen Haniel Logistic, C‑459/93, EU:C:1995:160, točke 13. i 14. kao i Nutricia, C‑267/13, EU:C:2014:277, točku 21.).
31. U predmetnom slučaju, kako je istaknuto u točki 23. ove presude, sporni proizvodi se koriste u svrhu priprave hrane za dojenčad i malu djecu alergičnu na bjelančevine iz kravljeg mlijeka. Kao takvi se ne bi mogli svrstati u poglavlje 30. KN‑a osim ako bi, zbog njihovih objektivnih karakteristika i svojstava, imali vlastiti terapeutski ili profilaktični učinak, ili bi barem bili po naravi namijenjeni medicinskoj uporabi, što je na nacionalnom sudu da provjeri.
32. U tom pogledu treba napomenuti da, prvo, ne treba smatrati da imaju vlastiti terapeutski učinak na dojenčad alergičnu na bjelančevine iz kravljeg mlijeka proizvodi koji se, a da ne mogu djelovati na alergiju ili je ne mogu izliječiti, koriste kao čisti zamjenski proizvodi i koji služe isključivo da zamijene te bjelančevine koje mogu izazvati alergijsku reakciju na način da osiguravaju proteinske tvari koje ne izazivaju alergijsku reakciju a koje su nužne u prehrani te dojenčadi a da pritom same ne dovode do nestanka te alergije.
33. Drugo, ne bi trebalo smatrati da imaju vlastiti profilaktični učinak s ciljem sprječavanja bolesti ili slabosti proizvodi čija primjena ne dopušta alergičnom dojenčetu koje je apsorbiralo bjelančevine iz kravljeg mlijeka koje mogu izazvati alergijsku reakciju da izbjegne razvoj alergijske reakcije na navedene bjelančevine, nego koji služe prije svega da, koristeći zamjensku namirnicu koja ne izaziva alergijsku reakciju, u prehrambenom režimu predmetnog dojenčeta smanje količinu odnosno uklone bjelančevine koje mogu izazvati alergijsku reakciju.
34. Treće, ne bi trebalo smatrati da su po naravi namijenjeni medicinskoj uporabi, u smislu sudske prakse suda iz točke 29. i 30. ove presude, proizvodi od kojih se proizvodi hrana za dojenčad koji se ne konzumiraju nužno kao dio liječenja i čije uzimanje ne zahtijeva liječnički nadzor. Nadalje, takvi proizvodi koji ne mogu služiti kao potpora, pomoćna tvar ili sladilo ljekovitim tvarima, da bi se olakšala njihova apsorpcija, ne bi se mogli razvrstati, u skladu s napomenama s objašnjenjem HS‑a, u tarifni broj 3003 KN‑a.
35. Osim toga, čak i iz teksta napomene 1. točke (a) poglavlja 30. KN‑a proizlazi da su iz tog poglavlja isključeni prehrambeni proizvodi ili dijetetska pića, osim hranjivih pripravaka za intravenoznu primjenu, koja se koriste isključivo u prehrambene svrhe (vidjeti u tom smislu presudu Nutricia, C‑267/13, EU:C:2014:277, točku 28.). Iz navedenog proizlazi da proizvode proizvedene isključivo za hranjive pripravke koji su dio svakodnevne prehrane ne treba razvrstati u „lijekove koji se sastoje od dvaju ili više sastojaka pomiješanih za terapijsku ili profilaktičnu uporabu“ u smislu tarifnog broja 3003 KN‑a.
36. Iz napomena s objašnjenjem HS‑a proizlazi k tome da prehrambene proizvode koji sadrže samo hranjive sastojke ne treba svrstati u „lijekove“, u skladu s tarifnim brojem 30.03 HS‑a, koji odgovara tarifnom broju 3003 KN‑a (vidjeti u tom smislu presudu LTM, C‑201/96, EU:C:1997:523, točku 48.). Takav je posebno slučaj s proizvodima koji su čisti zamjenski prehrambeni proizvodi koji ne sadrže nikakvu aktivnu ljekovitu tvar protiv alergija.
37. S obzirom na sva prethodno iznesena razmatranja, na postavljena pitanja treba odgovoriti u smislu da KN treba tumačiti na način da mješavine aminokiselina, poput onih u predmetu u glavnom postupku, koje se koriste u svrhu priprave hrane za dojenčad i malu djecu alergičnu na bjelančevine iz kravljeg mlijeka, treba razvrstati u tarifni broj 2106 te nomenklature kao „prehrambene proizvode“ jer ti proizvodi zbog svojih objektivnih karakteristika i svojstava nemaju jasno određenu terapijsku ili profilaktičnu svrhu, čiji je učinak usmjeren na točno određene funkcije ljudskog organizma, i stoga nisu prikladni za primjenu u sprečavanju ili liječenju bolesti ili slabosti niti su po naravi namijenjeni medicinskoj uporabi, što je na nacionalnom sudu da provjeri.
Troškovi
38. Budući da ovaj postupak ima značaj prethodnog pitanja za stranke glavnog postupka pred sudom koji je uputio zahtjev, na tom je sudu da odluči o troškovima postupka. Troškovi podnošenja očitovanja Sudu, koji nisu troškovi spomenutih stranaka, ne nadoknađuju se.
Operativni dio
Slijedom navedenoga, Sud (sedmo vijeće) odlučuje:
Kombiniranu nomenklaturu iz Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi, kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 1214/2007 od 20. rujna 2007., treba tumačiti na način da mješavine aminokiselina, poput onih u predmetu u glavnom postupku, koje se koriste u svrhu priprave hrane za dojenčad i malu djecu alergičnu na bjelančevine iz kravljeg mlijeka treba razvrstati u tarifni broj 2106 te nomenklature kao „prehrambene proizvode“ jer ti proizvodi zbog svojih objektivnih karakteristika i svojstava nemaju jasno određenu terapijsku ili profilaktičnu svrhu, čiji je učinak usmjeren na točno određene funkcije ljudskog organizma, i stoga ne nalaze primjenu u sprečavanju ili liječenju bolesti ili slabosti niti su po naravi namijenjeni medicinskoj uporabi, što je na nacionalnom sudu da provjeri.