62006CJ0449
ROZSUDOK SÚDNEHO DVORA (štvrtá komora)
zo 14. februára 2008 (
*1
)
„Úradníci — Odmena — Služobný poriadok — Rodinné prídavky — Stanovenie výšky vnútroštátnych rodinných prídavkov — Určenie poradia detí — Dieťa, ktoré zakladá nárok na služobné rodinné prídavky“
Vo veci C-449/06,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 234 ES, podaný rozhodnutím Tribunal du travail de Bruxelles (Belgicko) zo 17. októbra 2006 a doručený Súdnemu dvoru 6. novembra 2006, ktorý súvisí s konaním:
Sophiane Gysen
proti
Groupe S-Caisse d’Assurances sociales pour indépendants,
SÚDNY DVOR (štvrtá komora),
v zložení: predseda štvrtej komory K. Lenaerts, sudcovia G. Arestis, R. Silva de Lapuerta, E. Juhász (spravodajca) a J. Malenovský,
generálny advokát: P. Mengozzi,
tajomník: R. Grass,
so zreteľom na písomnú časť konania,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
—
pani Gysen, v zastúpení: N. Sluse, advokátka,
—
Komisia Európskych spoločenstiev, v zastúpení: J. Currall a D. Martin, splnomocnení zástupcovia,
po vypočutí návrhov generálneho advokáta na pojednávaní 8. novembra 2007,
vyhlásil tento
Rozsudok
1
Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Tribunal du travail de Bruxelles (Pracovný súd v Bruseli), sa týka nariadenia Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 z 29. februára 1968, ktorým sa ustanovuje Služobný poriadok úradníkov a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 56, s. 1; Mim. vyd. 01/002, s. 5), zmeneného a doplneného nariadením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 2074/83 z 21. júla 1983 (Ú. v. ES L 203, s. 1, ďalej len „služobný poriadok“), bol podaný v rámci sporu medzi pani Gysen a Groupe S-Caisse d’Assurances sociales pour indépendants (Neziskové združenie skupina S — Pokladňa sociálneho poistenia samostatne zárobkovo činných osôb) (ďalej len „Pokladňa“) o určenie poradia detí pani Gysen na účely stanovenia výšky belgických rodinných prídavkov.
Právny rámec
Právna úprava Spoločenstva
2
Podľa článku 11 druhého odseku služobného poriadku služobný poriadok „je záväzný v celom rozsahu a priamo uplatniteľný vo všetkých členských štátoch“ [neoficiálny preklad].
3
Podľa článku 67 ods. 1 služobného poriadku rodinné prídavky pozostávajú z príspevku na domácnosť, príspevku na nezaopatrené dieťa a príspevku na vzdelanie.
4
V zmysle článku 67 ods. 2 služobného poriadku úradníci poberajúci rodinné prídavky uvedené v tomto článku musia priznať príspevky podobného charakteru, ktoré im boli vyplatené z iných zdrojov; tieto ďalšie príspevky sa odpočítajú od príspevkov zaplatených podľa článkov 1 až 3 prílohy VII služobného poriadku.
5
Podľa článku 2 ods. 7 prílohy VII služobného poriadku, ak bolo nezaopatrené dieťa v súlade so zákonom alebo nariadením súdu alebo príslušného správneho orgánu zverené do opatery inej osobe, príspevok na nezaopatrené dieťa sa bude vyplácať tejto osobe v mene a na účet úradníka.
Vnútroštátna právna úprava
6
Na základe kráľovského nariadenia z 8. apríla 1976, ktorým sa zriaďuje režim rodinných prídavkov vyplácaných samostatne zárobkovo činným osobám (Moniteur belge zo 6. mája 1976), sa výška príspevku na dieťa zvyšuje s počtom detí.
7
Článok 16 ods. 1 prvý pododsek uvedeného kráľovského nariadenia v znení uplatniteľnom na skutkový stav vo veci samej určuje poradie detí so zreteľom na chronológiu narodení detí, na ktoré sa vypláca príspevok na základe tohto kráľovského nariadenia, zosúladených zákonov týkajúcich sa rodinných prídavkov vyplácaných zamestnancom, kráľovského nariadenia z 26. marca 1965 o rodinných prídavkoch vyplácaných niektorým kategóriám pracovníkov odmeňovaných štátom, na základe zákona z 20. júla 1971, ktorým sa zriaďujú zaručené rodinné prídavky, a medzinárodných zmlúv o sociálnom zabezpečení, ktoré sú v Belgicku platné.
Spor vo veci samej a prejudiciálna otázka
8
Pani Gysen, belgická štátna občianka, vykonáva samostatne zárobkovú činnosť v Belgicku. Vydala sa 1. februára 1986. Z tohto manželstva sa 20. októbra 1989 narodilo dieťa. Manželstvo bolo rozvedené v júni 1993.
9
Pani Gysen sa znovu vydala v decembri 1993. Z tohto manželstva sa 5. mája 1994 a 17. septembra 1996 narodili dve deti. Manželstvo bolo rozvedené v roku 2000.
10
Starší syn pani Gysen má od 17. januára 2001 bydlisko u svojej matky. Pokiaľ ide o dve mladšie deti, v súdnom rozhodnutí z 13. februára 2001 sa uvádza, že rodičovské práva a povinnosti vykonávajú a majetok spravujú spoločne rodičia a že pani Gysen budú vyplácané rodinné prídavky.
11
Dňa 1. decembra 2001 prijala otca dieťaťa narodeného v roku 1989 do zamestnania Komisia Európskych spoločenstiev. Od tohto dňa služby Komisie vyplácajú pani Gysen všetky rodinné prídavky na jej staršieho syna v mene a na účet otca.
12
Pani Gysen informovala o tejto situácii listom z 22. februára 2002 Pokladňu, v dôsledku čoho jej táto prestala vyplácať rodinné prídavky na staršieho syna, ale pokračovala vo vyplácaní príspevkov na mladšie deti.
13
Následne od marca 2003 Pokladňa zrazila z mesačných rodinných prídavkov sumu 2284,84 eura z dôvodu, že podľa jej názoru boli rodinné prídavky vyplatené neoprávnene. Táto suma zodpovedala rozdielu medzi už vyplatenými príspevkami na mladšie deti, ako deti druhého a tretieho poradia, a prídavkami, ktoré podľa názoru Pokladne, mali byť vyplatené na tieto deti ako deti prvého a druhého poradia.
14
Pani Gysen podala teda žalobu na vnútroštátny súd, keďže zastáva názor, že administratívne rozhodnutia Pokladne týkajúce sa tejto peňažnej zrážky prijala vyššie uvedená organizácia na základe toho, že v rozpore so zákonom stanovila poradia jej troch detí, a preto musia byť zrušené.
15
Za týchto podmienok Tribunal du travail de Bruxelles rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru túto prejudiciálnu otázku:
„Môže alebo musí sa služobný poriadok a jeho ‚Príloha VII: odmena…, oddiel 1 [nazvaný] ‚Rodinné prídavky‘ článok 67 ods. 1, (ktoré) zahŕňajú… príspevok na domácnosť_… príspevok na nezaopatrené dieťa [a] príspevok na vzdelanie, považovať za ustanovenia, ktoré v tejto právnej veci sporná vnútroštátna právna úprava označuje za… ‚medzinárodnú zmluvu, ktorá je v Belgicku platná‘?“
O prejudiciálnej otázke
16
Preto, aby sa dala potrebná odpoveď vnútroštátnemu súdu, ktorá mu umožní rozhodnúť o spore, o ktorom koná, treba zvýrazniť povahu a právnu silu služobného poriadku.
17
V rámci systému súdnej spolupráce, ktorý zakladá článok 234 ES, je totiž úlohou Súdneho dvora podať výklad ustanovení práva Spoločenstva. Pokiaľ ide o vnútroštátne ustanovenia, treba pripomenúť, že v rámci uvedeného systému je ich výklad úlohou vnútroštátnych súdov (pozri rozsudok z 12. októbra 1993, Vanacker a Lesage, C-37/92, Zb. s. I-4947, bod 7).
18
Z právneho rámca sporu vo veci samej, ktorý oznámil vnútroštátny súd, vyplýva, že v belgickom práve je dieťa samostatne zárobkovo činnej osoby, na ktoré v súvislosti s manželom alebo bývalým manželom vyplácajú prídavok organizácie sociálneho zabezpečenia iného členského štátu v súlade s medzinárodnou dohodou, vzaté do úvahy pri určení poradia detí tej istej samostatne zárobkovo činnej osoby na účely výpočtu výšky belgických rodinných prídavkov, na ktoré má táto samostatne zárobkovo činná osoba nárok na svoje ďalšie deti.
19
Z rozhodnutia vnútroštátneho súdu tiež vyplýva, že spor vo veci samej vznikol na základe toho, že Pokladňa odmietla vziať do úvahy dieťa, na ktoré sa vypláca v plnej výške prídavok na základe služobného poriadku v mene a na účet svojho otca, úradníka Spoločenstva, pri určení poradia detí matky, samostatne zárobkovo činnej osoby, na účely výpočtu výšky rodinných prídavkov, na ktoré má táto samostatne zárobkovo činná osoba nárok na svoje ďalšie deti.
20
Z textu spisového materiálu vyplýva, že rozdielne zaobchádzanie, ktoré vyhradzuje Pokladňa týmto dvom prípadom, spočíva v osobitnej povahe právneho základu služobného prídavku vyplácaného na dieťa pani Gysen narodené v roku 1989.
21
V konaní pred vnútroštátnym súdom Pokladňa tvrdí, že služobný poriadok priznáva úradníkom Spoločenstva práva, ktoré môžu uplatniť voči svojim zamestnávateľom, ako aj prípadne právo na účinný opravný prostriedok pred súdnymi orgánmi Spoločenstva, ale že tieto práva nie sú priamo a bezprostredne uplatniteľné vo vnútroštátnych právnych poriadkoch.
22
Je nutné konštatovať, že toto tvrdenie je v rozpore s povahou a právnou silou služobného poriadku.
23
Nariadenie č. 259/68, ktorým sa prijal služobný poriadok, však nemožno prirovnať k medzinárodnej zmluve, pretože nebolo prijaté členskými štátmi konajúcimi v súlade s pravidlami medzinárodného práva, ale Radou ako inštitúciou Európskeho spoločenstva, ktorá konala samostatne (pozri v tomto zmysle rozsudky z 18. februára 1970, Komisia/Taliansko, 38/69, Zb. s. 47, bod 11, a z 18. marca 1980, Komisia/Taliansko, 91/79, Zb. s. 1099, bod 7), a rovnako aj Zmluvu ES, ktorá je základom pre toto nariadenie, nemožno prirovnať k medzinárodnej zmluve o sociálnom zabezpečení. Treba však pripomenúť, že na základe článku 249 druhého odseku ES má toto nariadenie všeobecnú platnosť, je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch (pozri rozsudky z 20. októbra 1981, Komisia/Belgicko, 137/80, Zb. s. 2393, bod 7, a zo 7. mája 1987, Komisia/Belgicko, 186/85, Zb. s. 2029, bod 21). Tak ako pani Gysen tvrdí, článok 11 druhý odsek služobného poriadku výslovne určuje jeho záväzný charakter v celom rozsahu a jeho priamu uplatniteľnosť vo všetkých členských štátoch.
24
Vzhľadom na priamu uplatniteľnosť nariadenia č. 259/68 v právnom poriadku členských štátov ho vnútroštátny súd musí uplatniť preto, aby zaručil dodržiavanie zásady zákazu diskriminácie. Takto je jeho úlohou zabezpečiť rovnosť zaobchádzania medzi osobami, ktorých dieťa zakladá nárok na rodinné prídavky na základe služobného poriadku, a osobami, ktorých dieťa zakladá nárok na takéto rodinné prídavky na základe vnútroštátneho práva alebo medzinárodnej zmluvy o sociálnom zabezpečení, ktorá je platná v dotknutom členskom štáte.
25
Vzhľadom na vyššie uvedené treba odpovedať na položenú otázku na jednej strane tak, že služobný poriadok má všeobecné záväzný charakter, je záväzný v celom rozsahu a je priamo uplatniteľný v každom členskom štáte a na druhej strane tak, že vzhľadom na priamu uplatniteľnosť nariadenia č. 259/68 v právnom poriadku členských štátov dieťa, ktorému vznikol nárok na rodinné prídavky na základe služobného poriadku, musí byť prirovnané k dieťaťu, ktorému vznikol nárok na takéto prídavky na základe vnútroštátneho práva alebo medzinárodnej zmluvy o sociálnom zabezpečení, ktorá je platná v dotknutom členskom štáte.
O trovách
26
Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov Súdny dvor (štvrtá komora) rozhodol takto:
Nariadenie Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 z 29. februára 1968, ktorým sa ustanovuje Služobný poriadok úradníkov a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev, zmenené a doplnené nariadením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 2074/83 z 21. júla 1983 má všeobecné záväzný charakter, je záväzné v celom rozsahu a je priamo uplatniteľné v každom členskom štáte. Vzhľadom na priamu uplatniteľnosť uvedeného nariadenia v právnom poriadku členských štátov dieťa, ktorému vznikol nárok na rodinné prídavky na základe služobného poriadku úradníkov Európskych spoločenstiev musí byť prirovnané k dieťaťu, ktorému vznikol nárok na takéto prídavky na základe vnútroštátneho práva alebo medzinárodnej zmluvy o sociálnom zabezpečení, ktorá je platná v dotknutom členskom štáte.
Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: francúzština.