62022TJ0416_RES
Predmet T-416/22
Fresenius Kabi Austria GmbH i dr.
protiv
Europske komisije
Presuda Općeg suda (peto prošireno vijeće) od 15. svibnja 2024.
„Lijekovi za humanu primjenu – Privremeno oduzimanje nacionalnih odobrenja za stavljanje u promet lijekova za humanu primjenu koji sadržavaju djelatnu tvar hidroksietil škrob (HES), otopine za infuziju – Tužba za poništenje – Izravni utjecaj – Djelomična nedopuštenost – Obveza obrazlaganja – Pogreška koja se tiče prava – Očita pogreška u ocjeni – Načelo opreznosti – Proporcionalnost – Članak 116. Direktive 2001/83/EZ”
Tužba za poništenje – Fizičke ili pravne osobe – Akti koji se na njih izravno i osobno odnose – Izravni utjecaj – Kriterij – Odluka Komisije kojom se od država članica zahtijeva privremeno oduzimanje odobrenja za stavljanje lijeka u promet – Odluka koja izravno proizvodi učinke na pravni položaj nositelja navedenih odobrenja – Nepostojanje margine prosudbe država članica u pogledu provedbe odluke u odnosu na navedene nositelje
(čl. 263. četvrti st. UFEU-a; Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća 2001/83, kako je izmijenjena Direktivom 2010/84)
(t. 22.-26., 28.-32.)
Tužba za poništenje – Fizičke ili pravne osobe – Procesna legitimacija – Odluka Komisije kojom se od država članica zahtijeva privremeno oduzimanje odobrenja za stavljanje lijeka u promet – Tužba koju su podnijeli određeni nositelji navedenih odobrenja koja se djelomično odnose na prava drugih nositelja – Djelomična nedopuštenost
(čl. 263. četvrti st. UFEU-a; Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća 2001/83, kako je izmijenjena Direktivom 2010/84)
(t. 34., 36.)
Usklađivanje zakonodavstava – Lijekovi za humanu primjenu – Odobrenje za stavljanje na tržište – Izmjena, privremeno oduzimanje ili ukidanje odobrenja – Pretpostavke – Alternativnost – Tumačenje tih uvjeta u skladu s općim načelom prvenstva zaštite javnog zdravlja
(Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća 2001/83, kako je izmijenjena Direktivom 2010/84, čl. 116.)
(t. 76.)
Pravo Europske unije – Tumačenje – Metode – Doslovno, sustavno i teleološko tumačenje – Uzimanje u obzir nastanka odredbe – Dopuštenost
(t. 78.)
Usklađivanje zakonodavstava – Lijekovi za humanu primjenu – Odobrenje za stavljanje na tržište – Izmjena, privremeno oduzimanje ili ukidanje odobrenja – Pretpostavke – Ocjena odnosa koristi i rizika predmetnog lijeka – Pojam odnos koristi i rizika – Uzimanje u obzir rizika koje predstavlja uporaba navedenog lijeka izvan odobrenja – Uključenost
(Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća 2001/83, kako je izmijenjena Direktivom 2010/84, uv. izj. 2., čl. 1. t. 28. i 28.a, čl. 22. drugi st., čl. 23. st. 2., čl. 101. st. 1. i 2., čl. 116.)
(t. 79.-100.)
Usklađivanje zakonodavstava – Lijekovi za humanu primjenu – Odobrenje za stavljanje na tržište – Izmjena, privremeno oduzimanje ili ukidanje odobrenja – Pretpostavke – Zahtjevi dokazivanja – Nužnost znanstvenih podataka ili novih informacija – Doseg – Poštovanje načela opreznosti
(Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća 2001/83, kako je izmijenjena Direktivom 2010/84, čl. 116.)
(t. 110.-115., 159.)
Usklađivanje zakonodavstava – Lijekovi za humanu primjenu – Odobrenje za stavljanje na tržište – Izmjena, privremeno oduzimanje ili ukidanje odobrenja – Odluka Komisije kojom se od država članica zahtijeva privremeno oduzimanje odobrenja za stavljanje lijeka u promet – Sudski nadzor – Granice
(Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća 2001/83, kako je izmijenjena Direktivom 2010/84, čl. 116.)
(t. 117.-119., 206.)
Usklađivanje zakonodavstava – Lijekovi za humanu primjenu – Odobrenje za stavljanje na tržište – Izmjena, privremeno oduzimanje ili ukidanje odobrenja – Odluka Komisije kojom se od država članica zahtijeva privremeno oduzimanje odobrenja za stavljanje lijeka u promet – Povreda načela proporcionalnosti – Nepostojanje
(Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća 2001/83, kako je izmijenjena Direktivom 2010/84, čl. 116.)
(t. 205., 207., 208., 213.-215.)
Kratak prikaz
Odlučujući u proširenom sastavu od pet sudaca, Opći sud je odbio tužbu koju su društvo Fresenius Kabi Austria GmbH i druge pravne osobe (u daljnjem tekstu: tužitelji) podnijeli za poništenje odluke Europske komisije kojom se predmetnim državama članicama nalaže obveza privremenog oduzimanja odobrenja za stavljanje u promet (u daljnjem tekstu: OSP) lijekova koji sadržavaju hidroksietil škrob (HEA) (
1
).
Tužitelji su dio svjetske grupacije Fresenius. Potonja proizvodi i distribuira, među ostalim, lijekove koji sadržavaju HEA-u kao djelatnu tvar koji se, u obliku infuzije, uglavnom koriste za liječenje hipovolemije (smanjeni volumen krvi) uzrokovane akutnim (iznenadnim) gubitkom krvi, kada liječenje alternativnim otopinama za infuzije nije dovoljno. Tužitelji su nositelji OSP-ova za dio tih lijekova.
Nakon nekoliko procjena provedenih od 2013. i uzastopnih pokušaja da se utvrde mjere smanjenja rizika (u daljnjem tekstu: mjere smanjenja rizika), Komisija je pobijanom odlukom utvrdila da se odnos koristi i rizika tih lijekova ne može smatrati povoljnim, osobito zbog rizika povezanih s njihovom uporabom izvan OSP-a. Ona je naložila privremeno oduzimanje OSP-ova za te lijekove.
Tužitelji su od Općeg suda zahtijevali da poništi pobijanu odluku, među ostalim, zbog toga što je Komisija pogrešno protumačila pojam „odnos koristi i rizika” u smislu Direktive 2001/83 (
2
) jer je prilikom ocjene odnosa koristi i rizika predmetnih lijekova uzela u obzir rizike koji proizlaze iz njihove uporabe izvan OSP-a. Također su tvrdili da su mjere smanjenja rizika koje su primijenjene u većini država članica i poštovane. Također, nepoštovanje tih mjera smanjenja rizika u drugim državama članicama ne može, prema njihovu mišljenju, dovesti do zaključka da mjere smanjenja rizika nisu bile učinkovite u sprečavanju predmetnih rizika.
Ocjena Općeg suda
Opći sud najprije napominje da su uvjeti za izmjenu, privremeno oduzimanje ili povlačenje OSP-a iz Direktive 2001/83, odnosno utvrđenje da je lijek štetan, da nije dovoljno terapijski djelotvoran, da odnos koristi i rizika nije povoljan ili da kvalitativni i kvantitativni sastav lijeka nije u skladu s deklariranim (
3
), alternativni, a ne kumulativni. Osim toga, treba ih tumačiti u skladu s općim načelom prema kojem zaštita javnog zdravlja nedvojbeno mora imati prednost u odnosu na gospodarske razloge.
U tom okviru Opći sud odlučuje o uvjetu koji se odnosi na odnos koristi i rizika lijeka i, konkretno, o pojmu „odnos koristi i rizika”.
Kao prvo, primjećuje da, što se tiče doslovnog tumačenja, odredbe Direktive 2001/83 koje se odnose na definiciju tog pojma kao i pojma „rizik vezan uz primjenu lijeka” (
4
) ne uključuju niti izričito isključuju uzimanje u obzir rizika koji proizlaze iz uporabe lijeka izvan OSP-a prilikom ocjene njegova odnosa rizika i koristi. Naprotiv, te odredbe upućuju na „sve rizike” za zdravlje pacijenta ili za javno zdravlje povezane s kakvoćom, sigurnošću primjene ili djelotvornošću lijeka i ne ograničavaju pojam „sigurnost lijeka” na određene primjene. Stoga se njima rizici koji proizlaze iz primjene lijeka izvan OSP-a ne isključuju iz pojma rizika povezanih sa sigurnošću tog lijeka.
Kao drugo, što se tiče kontekstualnog tumačenja tog pojma, Opći sud analizira odredbe Direktive 2001/83 kojima se utvrđuju određene obveze informiranja nositelja OSP-a za lijek (
5
). Ističe da te odredbe izričito predviđaju obvezu da se nadležnom nacionalnom tijelu dostave „podaci o uporabi lijeka kad je takva uporaba izvan okvira uvjeta [OSP-a]” koji mogu predstavljati „sv[e] drug[e] nov[e] informacij[e] koje mogu utjecati na ocjenu odnosa [koristi i rizika] dotičnog lijeka”.
Štoviše, pozivajući se na odredbe Direktive 2001/83 koje opisuju cilj sustava farmakovigilancije i opseg informacija za čije prikupljanje on služi (
6
), Opći sud navodi da iz njih proizlazi, s jedne strane, da pojam „rizik […] u pogledu zdravlja pacijenata ili javnog zdravlja” obuhvaća i rizike koji proizlaze iz primjene „izvan okvira uvjeta [OSP‑a]”. S druge strane, države članice mogu uzeti u obzir sve informacije prikupljene u okviru farmakovigilancijskog sustava, uključujući informacije o rizicima povezanima s primjenom lijeka izvan OSP-a, kako bi razmatrale mogućnosti sprečavanja ili smanjivanja rizika i, prema potrebi, kako bi poduzele regulatorne mjere u vezi s OSP-om o kojem je riječ. Te odredbe ne sadržavaju nikakvu naznaku prema kojoj su privremeno oduzimanje ili opoziv OSP-a načelno isključeni iz mjera koje bi države članice mogle poduzeti kako bi se suočile s rizicima povezanima s primjenom lijeka izvan OSP-a.
Naposljetku, Opći sud je utvrdio da je odredbama Direktive 2001/83 koje se odnose na odluku o izdavanju OSP-a pod određenim uvjetima (
7
) zakonodavac izričito predvidio uvjete u kojima podaci o djelotvornosti i sigurnosti lijeka koji se odnose na njegovu primjenu „pod uobičajenim uvjetima” mogu biti ograničeni. Činjenica da odredba te direktive kojom se predviđa privremeno oduzimanje OSP‑a ne sadržava nikakvo upućivanje na „uobičajene uvjete” primjene potkrepljuje tumačenje prema kojem pojam „rizik vezan uz primjenu lijeka” obuhvaća i rizike povezane s njegovom primjenom izvan OSP-a.
Stoga Opći sud iz toga zaključuje da kontekstualno tumačenje pojma „odnos koristi i rizika” potvrđuje zaključak da taj pojam obuhvaća rizike povezane s uporabom lijeka izvan OSP-a.
Kao treće i posljednje, što se tiče teleološkog tumačenja istog pojma, Opći sud naglašava da, s obzirom na to da Direktiva 2001/83 nadležnim tijelima nameće obvezu privremenog oduzimanja, povlačenja ili izmjene OSP-a ako se odnos koristi i rizika lijeka smatra nepovoljnim, ona slijedi svoj osnovni cilj zaštite javnog zdravlja.
Stoga, kako bi se osiguralo učinkovito postizanje tog cilja, nadležna tijela moraju moći uzeti u obzir informacije o svim rizicima koje neki lijek predstavlja za javno zdravlje, uključujući one povezane s njegovom uporabom izvan OSP-a. Naime, uporaba lijeka izvan OSP-a, koja nije rijetkost i koja se temelji na profesionalnoj odluci zdravstvenog djelatnika koji procjenjuje njezine koristi i rizike te koji o njima treba biti što je moguće bolje obaviješten, može predstavljati rizike za javno zdravlje slične rizicima povezanima s uporabom tog lijeka u skladu s OSP-om. Teleološko tumačenje pojma „odnos koristi i rizika” stoga potvrđuje zaključak prema kojem taj pojam obuhvaća i rizike povezane s uporabom lijeka izvan OSP-a.
Slijedom toga, Opći sud je zaključio da, uzimajući u obzir rizike koje predstavlja uporaba predmetnih lijekova izvan OSP-a prilikom ocjene njihova odnosa rizika i koristi, Komisija nije pogrešno protumačila taj pojam.
Što se tiče poštovanja mjera smanjenja rizika, Opći sud je presudio da Komisija nije počinila nikakvu očitu pogrešku u ocjeni time što je zaključila da se uporaba predmetnih lijekova izvan OSP-a nastavila unatoč provođenju mjera smanjenja rizika.
(
1
)	Provedbena odluka C(2022) 3591 final Europske komisije od 24. svibnja 2022. koja se, u okviru članka 107.p Direktive 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, odnosi na odobrenja za stavljanje na tržište lijekova za humanu uporabu koji sadržavaju djelatnu tvar „otopine hidroksietil škroba (HES) za infuziju”, nakon ocjene sigurnosnog istraživanja nakon izdavanja odobrenja (u daljnjem tekstu: pobijana odluka)
(
2
)	Pojam koji se nalazi u članku 116. prvom stavku Direktive 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu (SL 2001., L 311, str. 67.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 13., svezak 56., str. 67.), kako je izmijenjena Direktivom 2010/84/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2010. u pogledu farmakovigilancije (SL 2010., L 348, str. 74.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 13., svezak 56., str. 162.).
(
3
)	Uvjeti predviđeni u članku 116. prvom stavku Direktive 2001/83
(
4
)	U točkama 28.a i 28. prvoj alineji članka 1. Direktive 2001/83
(
5
)	Članak 23. stavak 2. Direktive 2001/83
(
6
)	Članak 101. stavak 1. Direktive 2001/83
(
7
)	Članak 22. drugi stavak Direktive 2001/83