Laikina versija
GENERALINIO ADVOKATO
JEAN RICHARD DE LA TOUR IŠVADA,
pateikta 2026 m. balandžio 16 d.(1)
Byla C‑295/25
Lima BV
prieš
Vlaams Gewest
(Raad van State (Valstybės Taryba, Belgija) pateiktas prašymas priimti prejudicinį sprendimą)
„ Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Žemės ūkis – Ekologinė gamyba ir ekologiškų produktų ženklinimas – Reglamentas (ES) 2018/848 – 7 straipsnio a, b ir c punktai – II priedo IV dalies 2.2.1 ir 2.2.2 punktai – Tam tikrų produktų ir medžiagų naudojimas perdirbant ekologiškus maisto produktus – Kaip ekologiški sertifikuoti milteliai, gaunami iš išvalytų, išdžiovintų ir sumaltų jūros dumblių Lithothamnium calcareum, kuriuose natūraliai yra daug kalcio karbonato, nuosėdų – Neleidimas “
I.      Įvadas
1.        Ar galima uždrausti naudoti ekologišką žemės ūkio kilmės sudedamąją dalį gaminant perdirbtus ekologiškus maisto produktus?
2.        Toks yra iš pirmo žvilgsnio paradoksalus klausimas, kurį Teisingumo Teismui pateikia Raad van State (Valstybės Taryba, Belgija), abejodama dėl galimybės naudoti kaip ekologiškus sertifikuotus miltelius, gaunamus iš išvalytų, sumaltų ir išdžiovintų jūros dumblių Lithothamnium calcareum, kuriuose natūraliai yra daug kalcio karbonato, nuosėdų, ekologiškame ryžių arba avižų pagrindu pagamintame augaliniame gėrime, kai naudoti kalcį maisto produktuose nėra tiesiogiai teisiškai privaloma, o kalcio karbonato naudojimas ekologinėje gamyboje, siekiant papildyti produktus kalciu, draudžiamas pagal Reglamento (ES) 2018/848(2), iš dalies pakeisto Deleguotuoju reglamentu (ES) 2022/474(3), ir jo Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/1165(4) nuostatas.
3.        Teisingumo Teismas jau yra sprendęs dėl draudimo papildyti augalinius gėrimus kalciu naudojant tokias neekologiškų jūros dumblių Lithothamnium calcareum nuosėdas(5), remdamasis reglamentais (EB) Nr. 834/2007(6) ir Nr. 889/2008(7). Vis dėlto prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo klausimas yra naujas, nes maisto priedams taikoma sistema pasikeitė priėmus Reglamentą 2018/848, kuriuo buvo panaikintas Reglamentas Nr. 834/2007, ir šioje byloje aptariamos nuosėdos yra gautos iš jūros dumblių Lithothamnium calcareum, kurie sertifikuoti kaip ekologiški.
4.        Siūlysiu Teisingumo Teismui atsakyti, kad ši nauja sistema, kuri skirta maisto priedams ir kuri, mano manymu, apima miltelius, gaunamus iš jūros dumblių Lithothamnium calcareum, taikoma neatsižvelgiant į tai, ar sudedamoji dalis yra ekologiška, todėl šių miltelių, net jeigu jie sertifikuoti kaip ekologiški, naudojimas ekologinėje gamyboje, siekiant papildyti produktą kalciu, draudžiamas, nes nėra teisiškai privalomas.
II.    Sąjungos teisė
A.      Reglamentas (EB) Nr. 178/2002
5.        Reglamento (EB) Nr. 178/2002(8) 2 straipsnio pirmoje ir antroje pastraipose nurodyta:
„Šiame reglamente „maistas“ (arba „maisto produktas“) – tai medžiaga arba produktas, perdirbtas, perdirbtas iš dalies arba neperdirbtas, kurį žmogus nur[i]s arba pagrįstai tikimasi, kad nur[i]s.
„Maistas – tai ir gėrimas, kramtomoji guma ar kuri nors kita medžiaga, įskaitant vandenį, apgalvotai įdėta į maistą jį gaminant, ruošiant ar apdorojant. <...>“
B.      Reglamentas (EB) Nr. 1333/2008
6.        Reglamento (EB) Nr. 1333/2008(9) 3 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose
nustatyta:
„Šiame reglamente <...> taikomos tokios sąvokų apibrėžtys:
a)      „maisto priedas“ – bet kuri medžiaga, paprastai atskirai nevartojama kaip maisto produktas ir nevartojama kaip būdingas maisto produkto ingredientas, nepriklausomai nuo to, ar ji turi maistinę vertę, ir kurios sąmoningas dėjimas į maisto produktą pagal gamybos, perdirbimo, ruošimo, apdorojimo, pakavimo, transportavimo ar saugojimo technologiją reiškia ar gali reikšti, kad ji arba jos šalutiniai produktai tiesiogiai ar netiesiogiai tampa tų maisto produktų komponentu;
Maisto priedais nėra laikomi:
<...>
ii)      sausi arba koncentruoti maisto produktai, įskaitant kvapiąsias medžiagas, naudojamas gaminant sudėtinius maisto produktus, dėl savo aromatinių, skonio ar maistingųjų savybių, kartu su šalutiniu spalvinančiu poveikiu;
<...>
b)      „pagalbinės perdirbimo medžiagos“ – bet kuri medžiaga, kuri:
i)      nėra vartojama atskirai kaip maistas;
ii)      yra tikslingai naudojama gaminant žaliavas, maisto produktus arba jų ingredientus konkrečiais technologiniais tikslais apdirbimo arba gamybos metu; ir
iii)      galutiniame produkte neplanuotai, tačiau techniškai neišvengiamai gali likti medžiagos likučių arba jos darinių, jei tie likučiai nekelia pavojaus sveikatai ir nedaro kokio nors technologinio poveikio galutiniam produktui[.]“
C.      Reglamentas (ES) Nr. 1169/2011
7.        Reglamento (ES) Nr. 1169/2011(10) 2 straipsnio 2 dalies f punkte nurodyta:
„<...> vartojamos šios terminų apibrėžtys:
<...>
f)      sudedamoji dalis – medžiaga arba produktas, įskaitant kvapiąsias medžiagas, maisto priedus ir maisto fermentus, ir sudėtinės sudedamosios dalies elementas, naudojamas maisto produktui gaminti arba ruošti ir liekantis galutiniame produkte, nors ir pakitusiu pavidalu; likučiai nelaikomi sudedamąja dalimi[.]“
D.      Reglamentas 2018/848
8.        Reglamento 2018/848 6, 20, 51, 52 ir 63 konstatuojamosiose dalyse nurodyta:
„(6)      atsižvelgiant į Sąjungos ekologinės gamybos politikos tikslus, tai politikai įgyvendinti nustatyta teisine sistema turėtų būti siekiama užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir tinkamą ekologiškų produktų vidaus rinkos veikimą, išsaugoti ir pateisinti vartotojų pasitikėjimą produktais, kurie paženklinti kaip ekologiški, ir sudaryti sąlygas, kad šią politiką būtų galima plėtoti atsižvelgiant į gamybos ir rinkos pokyčius;
<...>
(20)      kadangi ekologinėje gamyboje turėtų būti ribojamas išorės medžiagų naudojimas, turėtų būti identifikuoti tam tikri tikslai, kuriais produktai ir medžiagos yra dažnai naudojami gaminant žemės ūkio produktus arba perdirbtus žemės ūkio produktus. Įprasto naudojimo tais tikslais atvejais turėtų būti leidžiama produktus ar medžiagas naudoti tik tuomet, kai tai leidžiama pagal šį reglamentą. Tačiau toks leidimas turėtų galioti tik tol, kol toks išorės medžiagų naudojimas neekologinėje gamyboje nėra draudžiamas pagal Sąjungos teisę ar Sąjungos teise pagrįstą nacionalinę teisę. <...>
<...>
(51)      siekiant užtikrinti, kad perdirbti produktai atitiktų ekologinės gamybos taisykles, ekologišką maistą <...> gaminantys veiklos vykdytojai turėtų laikytis atitinkamų procedūrų, pagrįstų sistemingu svarbiausių perdirbimo etapų nustatymu. Perdirbti ekologiški produktai turėtų būti gaminami taikant perdirbimo metodus, kuriais būtų užtikrinama, kad visuose ekologinės gamybos etapuose būtų išlaikoma produkto ekologinės charakteristikos ir savybės;
(52)      turėtų būti numatytos nuostatos dėl perdirbto ekologiško maisto <...> sudėties. Visų pirma toks maistas <...> turėtų būti gaminam[as] daugiausia iš ekologiškų žemės ūkio kilmės sudedamųjų dalių arba iš kitų, į šio reglamento taikymo sritį patenkančių sudedamųjų dalių, kurios yra ekologiškos, numatant ribotą galimybę naudoti tam tikras neekologiškas žemės ūkio kilmės sudedamąsias dalis, nurodytas šiame reglamente. Be to, gaminant perdirbtą ekologišką maistą <...> turėtų būti leidžiama naudoti tik tam tikrus pagal šį reglamentą leidžiamus produktus ir medžiagas;
<...>
(63)      tam tikrų produktų ar medžiagų kaip veikliųjų medžiagų, naudotinų augalų apsaugos produktuose, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009[(11)], trąšų, dirvožemio gerinimo priemonių, maistingųjų medžiagų, įvairios kilmės gyvūnų mitybos neekologiškų komponentų, pašarų priedų, pagalbinių perdirbimo medžiagų ir valymo bei dezinfekcijos produktų naudojimas ekologinėje gamyboje turėtų būti kuo labiau apribotas ir grindžiamas specialiomis šiame reglamente nustatytomis sąlygomis. Tokio paties požiūrio turėtų būti laikomasi perdirbto ekologiško maisto gamyboje naudojant produktus ir medžiagas kaip maisto priedus ir pagalbines perdirbimo medžiagas ir naudojant neekologiškas žemės ūkio kilmės sudedamąsias dalis. Todėl turėtų būti apibrėžtas galimas tokių produktų ir medžiagų naudojimas ekologinės gamybos srityje apskritai ir perdirbto ekologiško maisto gamybos srityje konkrečiai, laikantis šiame reglamente nustatytų principų ir tam tikrų kriterijų[.]“
9.        Reglamento 2018/848 2 straipsnio 1 dalies b punkte numatyta:
„Šis reglamentas taikomas toliau nurodytiems žemės ūkio, įskaitant akvakultūrą ir bitininkystę, kilmės produktams, išvardytiems SESV I priede, ir naudojant tuos produktus gautiems produktams, kai tokie produktai gaminami, ruošiami, ženklinami, platinami, pateikiami rinkai arba importuojami į Sąjungą ar eksportuojami iš Sąjungos arba juos ketinama gaminti, ruošti, ženklinti, platinti, pateikti rinkai, importuoti į Sąjungą arba eksportuoti iš Sąjungos:
<...>
b)      maistui skirtiems žemės ūkio produktams[.]“
10.      Šio reglamento 3 straipsnyje nurodyta:
„Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
1.      ekologinė gamyba – šio reglamento reikalavimus atitinkančių gamybos metodų naudojimas <...> visais gamybos, paruošimo ir platinimo etapais;
2.      ekologiškas produktas – produktas, pagamintas ekologinės gamybos metodais <...>. Laukinių gyvūnų medžioklės arba žvejybos produktai ekologiškais produktais nelaikomi;
<...>
45.      maistas – maistas, kaip apibrėžta [Reglamento Nr. 178/2002] 2 straipsnyje;
<...>
51.      sudedamoji dalis – sudedamoji dalis, kaip apibrėžta Reglamento [Nr. 1169/2011] 2 straipsnio 2 dalies f punkte, arba ne maisto produktų atveju – bet kokia medžiaga arba produktas, naudojamas produktų gamybai arba paruošimui, kurio vis dar yra galutiniame produkte, net pakitusiu pavidalu;
<...>
61.      maisto priedas – maisto priedas, kaip apibrėžta [Reglamento Nr. 1333/2008] 3 straipsnio 2 dalies a punkte;
<...>
65.      pagalbinė perdirbimo medžiaga – pagalbinė perdirbimo medžiaga, kaip apibrėžta, maisto atveju, Reglamento [Nr. 1333/2008] 3 straipsnio 2 dalies b punkte <...>;
<...>“
11.      Reglamento 2018/848 II skyriuje „Ekologinės gamybos tikslai ir principai“ esančiame 7 straipsnyje numatyta:
„Perdirbto ekologiško maisto gamyba visų pirma grindžiama šiais konkrečiais principais:
a)      ekologiški maisto produktai gaminami iš ekologiškų žemės ūkio kilmės sudedamųjų dalių;
b)      maisto priedų, neekologiškų sudedamųjų dalių, kurių funkcijos yra daugiausia technologinės ir juslinės, mikroelementų ir pagalbinių perdirbimo medžiagų naudojimas kuo labiau ribojamas, leidžiant juos naudoti tik svarbiausioms technologinėms reikmėms arba tam tikrais mitybos tikslais;
c)      nenaudojamos medžiagos ir perdirbimo metodai, kurie gali būti klaidinantys tikrojo produkto pobūdžio atžvilgiu;
<...>“
12.      Šio reglamento 9 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje
nurodyta:
„24 ir 25 straipsniuose ir II priede nurodytais tikslais ir naudojimo tikslais ekologinėje gamyboje galima naudoti tik pagal tas nuostatas leidžiamus produktus ir medžiagas, su sąlyga, kad juos, remiantis atitinkamomis Sąjungos teisės nuostatomis ir, jei taikytina, remiantis Sąjungos teise grindžiamomis nacionalinėmis nuostatomis, taip pat leista naudoti neekologinėje gamyboje.“
13.      Šio reglamento 16 straipsnyje nustatyta:
„1.      Perdirbtą maistą gaminantys veiklos vykdytojai visų pirma laikosi II priedo IV dalyje <...> nustatytų išsamių gamybos taisyklių.
2.      Komisijai pagal 54 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami:
<...>
b)      II priedo IV dalies 2.2.2 punktas dėl produktų ir medžiagų, kuriuos leidžiama naudoti gaminant perdirbtą maistą, rūšies ir sudėties, taip pat sąlygų, kuriomis juos galima naudoti;
<...>“
14.      Reglamento 2018/848 24 straipsnio 2, 4 ir 9 dalyse nurodyta:
„2.      <...> [Europos] Komisija gali leisti naudoti tam tikrus produktus ir medžiagas perdirbto ekologiško maisto ir maistui ar pašarams naudoti skirtų mielių gamyboje bei įtraukia visus tokius leidžiamus produktus ir medžiagas į ribotus sąrašus, kad jie būtų naudojami kaip:
a)      maisto priedai ir perdirbimo pagalbinės priemonės;
b)      neekologiškos žemės ūkio kilmės sudedamosios dalys, naudojamos gaminant perdirbtą ekologišką maistą;
c)      pagalbinės perdirbimo medžiagos mielių ir mielių produktų gamyboje.
<...>
4.      Leidžiant perdirbto ekologiško maisto ar maistui <...> naudoti skirtų mielių gamyboje naudoti 2 dalyje nurodytus produktus ir medžiagas taikomi II skyriuje nustatyti principai bei toliau nurodyti kriterijai (vertinant jų visumą):
<...>
b)      nenaudojant tų produktų ir medžiagų būtų neįmanoma pagaminti ar apsaugoti maisto nuo gedimo arba įvykdyti tam tikrus Sąjungos teisės aktais numatytus mitybos reikalavimus;
c)      jie turi būti randami gamtoje ir jiems galėjo būti taikomi tik mechaniniai, fiziniai, biologiniai, fermentavimo arba mikrobiologiniai procesai, išskyrus tuos atvejus, kai nėra galimybės gauti pakankamo kiekio ar kokybės tokios kilmės produktų ar medžiagų;
d)      nėra galimybės gauti pakankamo kiekio ekologiškos sudedamosios dalies.
<...>
9.      Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais pagal 1 ir 2 dalis suteikiamas arba panaikinamas leidimas naudoti produktus ir medžiagas, kurie gali būti naudojami apskritai ekologinėje gamyboje ir konkrečiai perdirbto ekologiško maisto gamyboje, ir kuriais nustatomos procedūros, kurių turi būti laikomasi išduodant tokius leidimus tiems produktams ir medžiagoms ir sudarant tokių produktų ir medžiagų sąrašus, taip pat, atitinkamais atvejais, juos apibūdinant, nustatant reikalavimus dėl jų sudėties ir jų naudojimo sąlygas.
<...>“
15.      Pagal šio reglamento II priedo III dalies 2.2.1 punktą laukinių dumblių ir jų dalių rinkimas yra laikomas ekologine gamyba, jeigu įvykdytos tam tikros sąlygos, nurodytos šiame punkte.
16.      Minėto reglamento II priedo IV dalies 2 punkte „Išsamūs perdirbto maisto gamybos reikalavimai“ nustatyta:
„<...>
2.2.1.      Perdirbant maistą gali būti naudojami tik maisto priedai, pagalbinės perdirbimo medžiagos ir neekologiškos žemės ūkio kilmės sudedamosios dalys, kuriuos leidžiama naudoti ekologinėje gamyboje pagal 24 straipsnį arba 25 straipsnį, taip pat 2.2.2 punkte nurodyti produktai ir medžiagos <...>
2.2.2.      Perdirbant maistą galima naudoti šiuos produktus ir medžiagas:
<...>
f)      mineralus (įskaitant mikroelementus), vitaminus, aminorūgštis ir maistines mikromedžiagas:
i)      jeigu juos naudoti įprastai vartojamuose maisto produktuose yra tiesiogiai teisiškai privaloma, t. y. tiesiogiai privaloma pagal Sąjungos teisės nuostatas arba nacionalinės teisės nuostatas, atitinkančias Sąjungos teisę, ir dėl to maistas apskritai negali būti pateiktas rinkai kaip įprastai vartojamas maisto produktas, jeigu jis nėra papildytas tais mineralais, vitaminais, aminorūgštimis ar maistinėmis mikromedžiagomis; arba
ii)      kai tai susiję su maisto produktais, kurie pateikiami rinkai kaip turintys ypatingų savybių ar poveikio, kiek tai susiję su sveikata ar mityba arba su specifinių vartotojų grupių poreikiais:
–        produktų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 609/2013[(12)] 1 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose atveju – jų naudojimas leidžiamas pagal tą reglamentą ir pagal to reglamento 11 straipsnio 1 dalį priimtus aktus dėl atitinkamų produktų, arba <...>
–        produktų, reglamentuojamų pagal Komisijos direktyvą 2006/125/EB [(13)], atveju – jų naudojimas leidžiamas pagal tą direktyvą.
<...>“
E.      Įgyvendinimo reglamentas 2021/1165
17.      Įgyvendinimo reglamento 2021/1165 14 konstatuojamojoje dalyje nurodyta:
„atsižvelgiant į tam tikrų neekologiškų žemės ūkio kilmės sudedamųjų dalių sudėtį, kai kurie jų naudojimo gaminant perdirbtą ekologišką maistą būdai gali būti laikomi maisto priedų, pagalbinių maisto perdirbimo medžiagų arba Reglamento [2018/848] II priedo IV dalies 2.2.2 punkte nurodytų produktų ir medžiagų naudojimu. Tokiam naudojimui reikalingas specialus leidimas pagal Reglamento [2018/848] II priedo IV dalies 2.2 punktą ir toks naudojimas neturėtų būti leidžiamas suteikiant leidimą naudoti neekologiškas žemės ūkio kilmės sudedamąsias dalis[.]“
18.      Šio įgyvendinimo reglamento 6 straipsnyje numatyta:
„Taikant Reglamento [2018/848] 24 straipsnio 2 dalies a punktą, gaminant perdirbtą ekologišką maistą kaip maisto priedai, įskaitant maisto fermentus, naudojamus kaip maisto priedai, ir pagalbinės perdirbimo medžiagos gali būti naudojami tik šio reglamento V priedo A dalyje išvardyti produktai ir medžiagos, jei jų naudojimas atitinka atitinkamas Sąjungos teisės nuostatas, visų pirma [Reglamentą Nr. 1333/2008], ir, kai taikytina, Sąjungos teise grindžiamas nacionalines nuostatas.“
19.      Šio įgyvendinimo reglamento 7 straipsnyje, kuris taikomas nuo 2024 m. sausio 1 d.(14), nustatyta:
„Taikant Reglamento [2018/848] 24 straipsnio 2 dalies b punktą, gaminant perdirbtą ekologišką maistą gali būti naudojamos tik šio reglamento V priedo B dalyje išvardytos neekologiškos žemės ūkio kilmės sudedamosios dalys, jei jų naudojimas atitinka atitinkamas Sąjungos teisės nuostatas ir, kai taikytina, Sąjungos teise grindžiamas nacionalines nuostatas.
Pirma pastraipa nedaromas poveikis Reglamento [2018/848] II priedo IV dalies 2 skirsnyje nustatytiems išsamiems ekologinės perdirbto maisto gamybos reikalavimams. Visų pirma, pirma pastraipa netaikoma neekologiškoms žemės ūkio kilmės sudedamosioms dalims, kurios naudojamos kaip maisto priedai, pagalbinėms perdirbimo medžiagoms arba produktams ir medžiagoms, nurodytiems Reglamento [2018/848] II priedo IV dalies 2.2.2 punkte.“
20.      Minėto įgyvendinimo reglamento V priedo A dalies „Reglamento [2018/848] 24 straipsnio 2 dalies a punkte nurodyti leidžiami naudoti maisto priedai ir pagalbinės perdirbimo medžiagos“ A1 skirsnyje pateikiama lentelė, kurioje, be kita ko, yra ši eilutė:
Kodas
Pavadinimas
Ekologiški maisto produktai, į kuriuos gali būti dedama
Specialiosios sąlygos ir apribojimai
<…>
<…>
<…>
<…>
E 170
Kalcio karbonatas
augaliniai ir gyvūniniai produktai
nenaudojamas kaip dažiklis arba kaip produktų praturtinimo kalciu medžiaga
<…>
<...>
<...>
<...>
III. Pagrindinės bylos faktinės aplinkybės ir prejudicinis klausimas
21.      Lima BV yra pagal Belgijos teisę įsteigta bendrovė, jos specializacija – ekologiškų augalinių maisto produktų, be kita ko, dviejų ekologiškų gėrimų, atitinkamai iš ryžių ir avižų, kurių viena iš būdingų sudedamųjų dalių yra jūros dumbliai Lithothamnium calcareum, gaunami iš laukinių dumblių ir sertifikuoti kaip ekologiški, platinimas.
22.      Kontrolės įstaiga 2023 m. balandžio 13 d. sprendime dėl sertifikavimo nustatė, kad, kalbant apie Lithothamnium, reikia skirti jūros dumblius (Lithothamnium sp. Algae) nuo jūros produkto, susidariusio dėl dumblių kalcifikacijos (kalkinių raudonųjų dumblių telkiniai) ir tik jūros dumblius galima laikyti „žemės ūkio produktu“. Ji pridūrė, kad sudedamosios dalies naudojimo tikslas yra svarbesnis už tai, ar ši dalis ekologiška, ar neekologiška. Kontrolės įstaiga padarė išvadą, kad Lithothamnium, kuriuose yra daug kalcio, nuosėdų pridėjimas reiškia ekologiškų produktų papildymą, o tai pažeidžia Reglamento 2018/848 II priedo IV dalies 2.2 punktą, taigi Lima „ženklina ir pateikia rinkai produktus, kurie neatitinka ekologiškiems produktams nustatytų reikalavimų“, todėl yra pateisinama „įspėjamoji“ priemonė.
23.      Kontrolės įstaigai 2023 m. gegužės 5 d. patvirtinus šį sprendimą, Lima dėl jo pateikė administracinį skundą Vlaamse Overheid (Flandrijos vyriausybė, Belgija) Departement Landbouw en Visserij (Žemės ūkio ir žuvininkystės ministerija). 2023 m. gruodžio 18 d. sprendime Žemės ūkio ir žuvininkystės ministerijos Pajamų paramos skyriaus vadovas nurodė, kad pridėti iš išvalytų, išdžiovintų ir sumaltų jūros dumblių Lithothamnium calcareum nuosėdų gaunamų miltelių neleidžiama, nes taip atitinkamas gaminys papildomas kalciu. Jis padarė išvadą, kad Lima skirta „įspėjamoji“ priemonė turi būti tebetaikoma ir kad ji reiškia, jog tik iki 2024 m. sausio 1 d. pagaminti gėrimai gali būti pateikiami rinkai su ekologinės gamybos nuoroda.
24.      Lima kreipėsi į Raad van State (Valstybės Taryba) su prašymu panaikinti šį sprendimą; šalys nesutaria dėl iš išvalytų, išdžiovintų ir sumaltų jūros dumblių Lithothamnium calcareum, kurie sertifikuoti kaip ekologiški, nuosėdų gaunamiems milteliams taikytinų teisės aktų, taip pat dėl Sprendimo Natumi aiškinimo.
25.      Viena vertus, Lima teigia, kad šie milteliai laikytini ekologiška sudedamąja dalimi. Vien to pakanka, kad jų būtų leidžiama dėti į perdirbtą ekologišką maistą, neatsižvelgiant į jų maisto medžiagų profilį, pagal Reglamento 2018/848 7 straipsnio a punktą. Flandrijos vyriausybės nuomone, šiems milteliams, net jeigu jie sertifikuoti kaip ekologiški, turi būti taikomi mineralams skirti teisės aktai, kuriais draudžiama į produktus dėti kalcio karbonato vien siekiant juos papildyti kalciu, pagal šio reglamento 7 straipsnio b punktą, II priedo IV dalies 2.2.1 punktą ir 2.2.2 punkto f papunktį, taip pat Įgyvendinimo reglamento 2021/1165 V priedo A dalį.
26.      Kita vertus, Sprendime Natumi Teisingumo Teismas nurodė, jog Reglamentas Nr. 889/2008(15) turi būti aiškinamas taip, kad pagal jį, perdirbant ekologiškus maisto produktus, kaip antai ekologiškus ryžių bei sojų pagrindu pagamintus gėrimus, siekiant juos papildyti kalciu, draudžiama naudoti miltelius, gaunamus iš jūros dumblių Lithothamnium calcareum išvalytų, išdžiovintų ir sumaltų nuosėdų, kaip neekologišką žemės ūkio kilmės sudedamąją dalį, kaip tai suprantama pagal šio reglamento 28 straipsnį.
27.      Šalys nesutaria dėl išvadų, darytinų remiantis šiuo sprendimu ir atsižvelgiant į naujus teisės aktus, taikomus šioje byloje susiklosčiusiomis aplinkybėmis.
28.      Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas abejoja, ar šią jurisprudenciją galima taikyti tiesiog pagal analogiją, nes Sprendime Natumi Teisingumo Teismas sprendė dėl neekologiškų miltelių, gaunamų iš išvalytų, išdžiovintų ir sumaltų jūros dumblių Lithothamnium calcareum nuosėdų, o šioje byloje aptariamiems milteliams naudojami Lithothamnium calcareum yra sertifikuoti kaip ekologiški. Be to, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas nurodo, kad taikytini teisės aktai pasikeitė, be kita ko, dėl Reglamento 2018/848 24 straipsnio 4 dalies d punkto, kuriuo pridedama nauja sąlyga dėl ekologinėje gamyboje naudojamų produktų ir medžiagų leidimo, t. y. sąlyga, kad ekologiškos sudedamosios dalies nebūtų pakankamo kiekio. Jis priduria, kad jūros dumblių, kurie kaip neekologiška žemės ūkio kilmės sudedamoji dalis gali būti dedami į perdirbtą ekologišką maisto produktą, sąrašas buvo sutrumpintas iki dviejų rūšių (dumbliai Arame ir dumbliai Hijiki)(16). Jis pažymi, 2023 m. lapkričio 30 d. Komisijos paskelbtame ir nuolat atnaujinamame dokumente „Frequently asked questions on organic rules“ („Dažniausiai užduodami klausimai dėl ekologinės gamybos taisyklių“(17)) nurodyta, kad pagrindinė Lithothamnium calcareum sudedamoji dalis yra kalcio karbonatas, t. y. mineralas, kurio naudojimui ekologinėje gamyboje būtinas leidimas pagal Reglamento 2018/848 II priedo IV dalies 2.2.2 punktą, ir kad pagrindinė jo funkcija perdirbtuose maisto produktuose yra kalcio pridėjimas.
29.      Šiomis aplinkybėmis Raad van State (Valstybės Taryba) nutarė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šį prejudicinį klausimą:
„Ar Reglamento [2018/848] II priedo IV dalies 2.2.1 ir 2.2.2 punktai, siejami su šio reglamento 7 straipsnio b ir c punktais, turi būti aiškinami taip, kad kaip ekologiškų sertifikuotų miltelių, gaunamų iš išvalytų, sumaltų ir išdžiovintų jūrų dumblių Lithothamnium calcareum, kuriuose natūraliai yra daug kalcio karbonato, nuosėdų, naudojimas perdirbant įprastai vartojamus ekologiškus maisto produktus, patenka į [šio reglamento] II priedo IV dalies 2.2.2 punkto f papunkčio i punkto taikymo sritį, taigi yra draudžiamas dėl to, kad kalcį naudoti įprastai vartojamuose maisto produktuose nėra tiesiogiai teisiškai privaloma?“
30.      Lima, Flandrijos vyriausybė, Italijos vyriausybė ir Komisija pateikė rašytines pastabas.
IV.    Analizė
31.      Siekiant atsakyti į prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo klausimą reikia nustatyti, ar yra apribojimas naudoti ekologiškas žemės ūkio kilmės sudedamąsias dalis perdirbtų ekologiškų maisto produktų gamyboje, taikant Reglamento 2018/848 7 straipsnio b ir c punktus, kuriuose numatyta, kad tarp konkrečių principų, taikomų perdirbtų ekologiškų maisto produktų gamybai, yra, viena vertus, principas kuo mažiau ir tik svarbiausioms technologinėms reikmėms arba tam tikrais mitybos tikslais naudoti maisto priedus, mikroelementus ir pagalbines perdirbimo medžiagas, ir, kita vertus, principas neįtraukti medžiagų ir perdirbimo metodų, kurie galėtų klaidinti dėl produkto tikrojo pobūdžio. O gal tam, kad žemės ūkio kilmės sudedamąją dalį būtų galima naudoti perdirbant ekologiškus maisto produktus, pakanka, kad ji būtų ekologiška, nes šio reglamento 7 straipsnio a punkte numatyta, jog kitas konkretus perdirbtų ekologiškų maisto produktų gamybos principas – gaminti ekologiškus maisto produktus iš ekologiškų žemės ūkio kilmės sudedamųjų dalių?
32.      Jurisprudencijoje jau yra nustatyti principai, susiję su augaliniais gėrimais. Pavyzdžiui, Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad pavadinimas „pienas“ ir pavadinimai, kurie reiškia tik pieno produktus, negali būti teisėtai vartojami apibūdinant grynai augalinį produktą, o papildymas aiškinamaisiais arba apibūdinamaisiais žodžiais, nurodančiais atitinkamo produkto augalinę kilmę, neturi įtakos tokiam draudimui(18).
33.      Be to, Teisingumo Teismas yra konstatavęs, kad ekonominės veiklos vykdytojai patys nustato savo produktų sudėtį ir nusprendžia, kokiu pavadinimu nori juos pateikti rinkai. Taigi, jeigu jie nori šiuos produktus pateikti rinkai kaip maisto papildą(19), apibūdinamą teiginiais apie maistingumą ar sveikatingumą(20), arba kaip specialios mitybinės paskirties maisto produktą(21), jie turi įvykdyti pareigas, nustatytas šioje srityje taikomuose Sąjungos teisės aktuose, o tai gali lemti draudimą pateikti jį rinkai kaip ekologinio ūkininkavimo žemdirbystės produktą. Pagal Sąjungos teisę negarantuojama, kad ekonominės veiklos vykdytojas galės prekiauti savo produktais, vartodamas visus pavadinimus, kurie, jo manymu, yra naudingi parduodant tuos produktus(22).
34.      2024 m. spalio 4 d. Sprendime Herbaria Kräuterparadies II(23), priimtame po 2014 m. lapkričio 5 d. Sprendimo Herbaria Kräuterparadies(24), Teisingumo Teismas patvirtino, kad atitinkamas gėrimas, pateikiamas rinkai kaip maisto papildas, sudarytas iš vaisių sulčių ir žolelių ištraukų, pagamintų ekologinės gamybos metodais, mišinio, į kurį dedama neaugalinės kilmės vitaminų ir geležies gliukonato, negali būti laikomas ekologišku, nes jis neatitinka Reglamento 2018/848 16 straipsnio 1 dalyje, siejamoje su šio reglamento II priedo IV dalies 2.2.2 punkto f papunkčiu(25), nustatytų reikalavimų(26).
35.      Sprendime Natumi, kuriuo remiasi abi pagrindinės bylos šalys, Teisingumo Teismas pripažino, kad pagal Reglamentą Nr. 889/2008, iš dalies pakeistą Įgyvendinimo reglamentu 2018/1584, perdirbant ekologiškus ryžių ir sojų pagrindu pagamintus gėrimus, siekiant juos papildyti kalciu, draudžiama naudoti miltelius, gaunamus iš jūros dumblių Lithothamnium calcareum išvalytų, išdžiovintų ir sumaltų nuosėdų, kaip neekologišką žemės ūkio kilmės sudedamąją dalį, kaip tai suprantama pagal šio reglamento 28 straipsnį.
36.      Tiesa, Teisingumo Teismas nurodė, kad jūros dumbliai Lithothamnium calcareum neminimi nuostatose, taikomose maisto produktų papildymui mineralais ekologinėje gamyboje(27), ir kad jie „iš pirmo žvilgsnio <...> negali būti laikom[i] mineralu“(28), tačiau pridūrė, kad pagal kitas nuostatas(29), siejamas su pastarosiomis, draudžiama dėti kalcio perdirbant ekologiškus maisto produktus, kaip antai ryžių ir sojų pagrindu pagamintus gėrimus, siekiant juos papildyti kalciu(30). Jis konstatavo, kad šiuos gėrimus gaminanti bendrovė aiškiai pripažino, jog naudoja šiuos jūros dumblius, nes juose yra daug kalcio(31), ir tuo remdamasis padarė išvadą, kad, leidžiant naudoti šiuos miltelius, kuriuose natūraliai yra daug kalcio, kaip neekologišką žemės ūkio kilmės sudedamąją dalį, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 889/2008, iš dalies pakeisto Įgyvendinimo reglamentu 2018/1584, 28 straipsnį, būtų galima apeiti draudimą naudoti kalcio karbonatą siekiant papildyti produktus kalciu(32).
37.      Reglamente 2018/848, taikomame ekologiško maisto gamybai, buvo paaiškinta, kaip siejasi neekologiškoms žemės ūkio kilmės sudedamosioms dalims taikoma sistema ir maisto priedams bei pagalbinėms perdirbimo medžiagoms taikoma sistema, atsižvelgiant į šio reglamento 7 straipsnyje nustatytus principus, kuriais grindžiamas ekologiško maisto perdirbimas, t. y. pirmiausia į gamybą iš ekologiškų žemės ūkio kilmės sudedamųjų dalių ir maisto priedų naudojimo ribojimą.
38.      Esu linkęs manyti, jog vien to, kad naudojama sudedamoji dalis, kuri pagal Reglamento 2018/848 7 straipsnio a punkte nustatytą principą laikoma „ekologiška žemės ūkio kilmės sudedamąja dalimi“, nepakanka, kad būtų leidžiamas bet koks jos naudojimas. Iš tikrųjų šio reglamento 7 straipsnio b punkte nustatytas principas, pagal kurį „maisto priedų <...>, mikroelementų ir pagalbinių perdirbimo medžiagų naudojimas kuo labiau ribojamas, leidžiant juos naudoti tik svarbiausioms technologinėms reikmėms arba tam tikrais mitybos tikslais“. Taigi maisto priedas, net jei tai yra ekologiška žemės ūkio kilmės sudedamoji dalis, turi būti nagrinėjamas atsižvelgiant į jo naudojimą (svarbiausios technologinės reikmės arba tam tikras mitybos tikslas).
39.      Pirmiausia primintina, kad sąvoka „sudedamoji dalis“ yra apibrėžta Reglamento 2018/848 3 straipsnio 51 punkte, darant nuorodą į Reglamento Nr. 1169/2011 2 straipsnio 2 dalies f punkte pateikiamą apibrėžtį. Pagal pastarąją nuostatą „sudedamoji dalis“ – tai „medžiaga arba produktas, įskaitant kvapiąsias medžiagas, maisto priedus ir maisto fermentus, ir sudėtinės sudedamosios dalies elementas, naudojamas maisto produktui gaminti arba ruošti ir liekantis galutiniame produkte, nors ir pakitusiu pavidalu“. Tai reiškia, kad maisto priedai priskiriami sudedamosioms dalims ir kad tai, jog Sprendime Natumi jūros dumblių Lithothamnium calcareum milteliai laikomi „neekologiška žemės ūkio kilmės sudedamąja dalimi“, netrukdo jų laikyti ir „maisto priedu“, kaip tai suprantama pagal Reglamentą 2018/848.
40.      Kalbant apie „maisto priedus“, pažymėtina, kad jie apibrėžti šio reglamento 3 straipsnio 61 punkte, darant nuorodą į Reglamento Nr. 1333/2008 3 straipsnio 2 dalies a punktą, kaip „bet kuri medžiaga, paprastai atskirai nevartojama kaip maisto produktas ir nevartojama kaip būdingas maisto produkto ingredientas, nepriklausomai nuo to, ar ji turi maistinę vertę, ir kurios sąmoningas dėjimas į maisto produktą pagal gamybos, perdirbimo, ruošimo, apdorojimo, pakavimo, transportavimo ar saugojimo technologiją reiškia ar gali reikšti, kad ji arba jos šalutiniai produktai tiesiogiai ar netiesiogiai tampa tų maisto produktų komponentu“.
41.      Neginčijama, kad iš jūros dumblių Lithothamnium calcareum gaunami milteliai ir didžiąją jų dalį sudarantis kalcio karbonatas patys nėra vartojami kaip maistas, o yra apgalvotai įdedami ir tampa galutinio gėrimo komponentu(33). Šiame analizės etape klausimo, susijusio su šių miltelių maistine verte ar technologine funkcija, nenagrinėju.
42.      Vis dėlto šioje „maisto priedų“ apibrėžtyje nurodytos išimtys. Taigi maisto priedais nėra laikomi „sausi arba koncentruoti maisto produktai, įskaitant kvapiąsias medžiagas, naudojamas gaminant sudėtinius maisto produktus, dėl savo aromatinių, skonio ar maistingųjų savybių, kartu su šalutiniu spalvinančiu poveikiu“(34). Šioje išimtyje nustatytos dvi sąlygos: tai turi būti maisto produktas ir jis turi būti naudojamas dėl savo aromatinių, skonio ar maistingųjų savybių.
43.      Vadinasi, reikia, viena vertus, nustatyti, ar pagrindinėje byloje aptariami milteliai gali būti laikomi „maisto produktu“. Maisto produktas (arba maistas) yra apibrėžtas Reglamento 2018/848 3 straipsnio 45 punkte, darant nuorodą į Reglamento Nr. 178/2002 2 straipsnį, kaip „medžiaga arba produktas, perdirbtas iš dalies arba neperdirbtas, kurį žmogus nur[i]s arba pagrįstai tikimasi, kad nur[i]s“. Šio 2 straipsnio antroje pastraipoje patikslinama, kad „„[m]aistas“ – tai ir gėrimas, kramtomoji guma ar kuri nors kita medžiaga, įskaitant vandenį, apgalvotai įdėta į maistą jį gaminant, ruošiant ar apdorojant“. Ši apibrėžtis leidžia teigti, kad aptariami milteliai yra maisto produktas, kaip medžiaga, apgalvotai įdėta į maisto produktus. Taigi pirmoji sąlyga, nurodyta šios išvados pirmesniame punkte minėtoje išimtyje, yra įvykdyta.
44.      Kita vertus, tam, kad būtų įvykdyta antroji šioje išimtyje nurodyta sąlyga, dar reikia, kad šie milteliai būtų naudojami dėl savo aromatinių, skonio ar maistingųjų savybių. Tačiau panaši, neapibrėžta, sąvoka „tam tikri mitybos tikslai“, yra vartojama Reglamento 2018/848 7 straipsnio b punkte, nurodant vieną iš principų, taikomų ekologiškų perdirbtų produktų gamybai, kuriuo remiantis tokiuose maisto produktuose gali būti naudojami maisto priedai (kitas, alternatyvus, tikslas – svarbiausios technologinės reikmės)(35).
45.      Visą šios bylos ir pagrindinėje byloje aptariamų miltelių naudojimui taikomų teisės aktų dviprasmiškumą lemia šios panašios sąvokos. Jei maisto priedas naudojamas tam tikrais mitybos tikslais, jis leidžiamas ekologinėje perdirbto maisto gamyboje. Be to, jei medžiaga yra maisto produktas, naudojamas dėl savo aromatinių, skonio ar maistingųjų savybių, ji nėra maisto priedas, taigi gali būti naudojama laisvai. Vadinasi, reikia nustatyti, kokia yra šių miltelių funkcija.
46.      Lima teigia, kad jūros dumblių Lithothamnium calcareum miltelius naudoja gėrimams praturtinti kalciu, tik nurodydama, kad tai yra žemės ūkio kilmės sudedamoji dalis. Ji taip pat teigia, kad Sprendime Natumi Teisingumo Teismas byloje, kurioje buvo priimtas šis sprendimas, nagrinėtus miltelius laikė tik „neekologiška žemės ūkio kilmės sudedamąja dalimi“, o ne „mineralu“, todėl ekologiškas šios sudedamosios dalies variantas turi būti leidžiamas.
47.      Vis dėlto nemanau, kad pagal Reglamentą 2018/848 būtų galimas aiškinimas, kuris lemtų tokį rezultatą.
48.      Pirma, šiame reglamente vienintelė nuoroda į mitybinį poveikį maisto produktams pateikiama II priedo IV dalies 2.2.2 punkto f papunkčio ii dalyje;
joje kalbama apie „mineralus (įskaitant mikroelementus), vitaminus, aminorūgštis ir maistines mikromedžiagas <...>, kai tai susiję su maisto produktais, kurie pateikiami rinkai kaip turintys ypatingų savybių ar poveikio, kiek tai susiję su sveikata ar mityba arba su specifinių vartotojų grupių poreikiais“. Minimi tik tam tikri produktai, kuriems taikomas Reglamentas Nr. 609/2013, ir produktai, kuriuos reglamentuoja Direktyva 2006/125. Taigi manau, kad būtent į šią labai specifinę maisto produktų (skirtų kūdikiams ir vaikams) rūšį daroma nuoroda Reglamento 2018/848 7 straipsnio b punkte, kai jame nustatomas principas, pagal kurį maisto priedų naudojimas ribojamas, leidžiant juos naudoti tik tam tikrais mitybos tikslais.
49.      Kitos nuorodos į mitybinį ar maistinį poveikį, daromos Reglamente 2018/848, yra susijusios su gyvulininkystės produktų gamyba(36) ir augalinių produktų gamyba(37). Mano manymu, ryšys tarp visų šių mitybos ar maistinių tikslų ekologinėje srityje atsiranda dėl to, kad jie susiję su atvejais, kai subjektas (kūdikis, mažas vaikas, ūkinis gyvūnas) arba objektas (dirva, augalas) negali pats apsirūpinti subalansuota mityba.
50.      Antra, priedo ekologinis ar neekologinis pobūdis neturi įtakos kalcio karbonato naudojimui. Iš tikrųjų Įgyvendinimo reglamento 2021/1165 V priedo A dalies A1 skirsnyje dėl šio produkto, kitaip nei dėl kitų priedų(38), nenurodyta, kad jis turi būti gautas tik iš ekologinės gamybos. Pirminės redakcijos Reglamento Nr. 889/2008 VIII priedo A dalyje pateikiamoje maisto priedų lentelėje nebuvo jokios nuorodos į ekologinę kilmę. Šis reikalavimas naudoti šiuos priedus, gautus iš ekologinės gamybos, buvo nustatytas Įgyvendinimo reglamente 2019/2164, kuriuo atitinkama lentelė buvo pakeista. Šis pokytis atsispindėjo Reglamento 2018/848 24 straipsnio 4 dalyje, kurioje nurodyta, kad leidimas naudoti neekologiškus priedus grindžiamas keliais principais, įskaitant tai, kad nėra galimybės gauti pakankamo kiekio ekologiškos sudedamosios dalies. Taigi, a contrario, kai tokia galimybė yra, priedas turi būti pagamintas ekologiškai. Vadinasi, maisto priedai gali arba negali būti gauti iš ekologinės gamybos.
51.      Manau, kad šią analizę patvirtina Įgyvendinimo reglamento 2021/1165 7 straipsnio formuluotė; iš jos matyti, kad, kai neekologiška žemės ūkio kilmės sudedamoji dalis naudojama kaip maisto priedas, jai taikoma šiame reglamente nustatyta tvarka. Nors šio straipsnio įsigaliojimas buvo atidėtas iki 2024 m. sausio 1 d.(39), naujasis reglamentavimas yra aiškus – taikytiną tvarką lemia neekologiškos žemės ūkio kilmės sudedamosios dalies naudojimo tikslas.
52.      Trečia, mano nuomone, Reglamento 2018/848 24 straipsnio 2 dalyje nustatytos dvi atskiros sistemos: viena – taikoma neekologiškoms žemės ūkio kilmės sudedamosioms dalims, kita – maisto priedams. Vis dėlto, kaip minėta, su maisto priedais susijusi sistema taikoma ir ekologiškoms, ir neekologiškoms sudedamosioms dalims. Taigi ne ekologiškas sudedamosios dalies pobūdis prireikus leidžia išvengti maisto priedus reglamentuojančių taisyklių taikymo(40).
53.      Iš tikrųjų Reglamento 2018/848 24 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nurodyta, kad „Komisija gali leisti naudoti tam tikrus produktus ir medžiagas perdirbto ekologiško maisto <...> gamyboje bei įtraukia visus tokius leidžiamus produktus ir medžiagas į ribotus sąrašus, kad jie būtų naudojami kaip: <...> maisto priedai ir <...> pagalbinės priemonės [arba] neekologiškos žemės ūkio kilmės sudedamosios dalys, naudojamos gaminant perdirbtą ekologišką maistą“.
54.      Įgyvendinimo reglamento 2021/1165 V priedo A dalies A1 skirsnyje „Maisto priedai, įskaitant nešiklius“, kalcio karbonatas yra įtrauktas su konkrečia sąlyga, kad jis „nenaudojamas kaip dažiklis arba kaip praturtinimo kalciu medžiaga“. Pagal šį reglamentavimą kalcio karbonatas laikomas maisto priedu, kuris negali atlikti nei dažymo, nei praturtinimo kalciu funkcijos. Taigi šios draudžiamos funkcijos yra technologinės paskirties pobūdžio, antraip kalcio karbonatas, naudojamas šiais tikslais, nebūtų laikomas „maisto priedu“. Kalcio karbonatą įtraukus į pagalbinių perdirbimo medžiagų sąrašą (pateikiamą šio įgyvendinimo reglamento V skyriaus A dalies A2 skirsnyje), priešingai, jokių konkrečių sąlygų ar apribojimų nenustatyta.
55.      Pažymėtina, kad Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2025/973(41) buvo sujungti Įgyvendinimo reglamento 2021/1165 V priedo A dalyje pateikiamas maisto priedų sąrašas (A1 skirsnis) ir pagalbinių perdirbimo medžiagų sąrašas (A2 skirsnis), nes „kai kurie produktai, atsižvelgiant į jų technologinę funkciją galutiniame produkte, turėtų būti klasifikuojami ne kaip pagalbinės perdirbimo medžiagos, o kaip maisto priedai, o kai kurie kiti produktai pagal savo paskirtį turėtų būti klasifikuojami kaip maisto priedai ir pagalbinės maisto perdirbimo medžiagos“(42).
56.      Įgyvendinimo reglamento 2025/973 18 konstatuojamojoje dalyje taip pat nurodyta, kad „tame sujungtame sąraše turėtų būti išbraukta specialioji sąlyga, kad priedas kalcio karbonatas negali būti naudojamas kaip dažiklis arba kaip produktų praturtinimo kalciu medžiaga, nes ta sąlyga jau yra nustatyta Reglamento [2018/848] II priedo IV dalies 2.2.2 punkto c[(43)], d[(44)] ir f papunkčiuose pateiktose taisyklėse“(45).
57.      Kalbant apie Reglamento 2018/848 II priedo IV dalies 2.2.2 punkto f papunktį, tarp šių produktų ir medžiagų minimi „mineral[ai] (įskaitant mikroelementus), vitamin[ai], aminorūgšt[y]s ir maistin[ė]s mikromedžiag[o]s <...>, jeigu juos naudoti įprastai vartojamuose maisto produktuose yra tiesiogiai teisiškai privaloma, t. y. tiesiogiai privaloma pagal Sąjungos teisės nuostatas arba nacionalinės teisės nuostatas, atitinkančias Sąjungos teisę, ir dėl to maistas apskritai negali būti pateiktas rinkai kaip įprastai vartojamas maisto produktas, jeigu jis nėra papildytas tais mineralais, vitaminais, aminorūgštimis ar maistinėmis mikromedžiagomis“. Tačiau nei prašyme priimti prejudicinį sprendimą, nei šalių pastabose neminima jokia
formuluotė, pagal kurią būtų reikalaujama pagrindinėje byloje aptariamus maisto produktus, t. y. ryžių ir sojų pagrindu pagamintus gėrimus, papildyti kalciu, tam, kad juos būtų galima pateikti rinkai(46).
58.      Be to, Komisija remiasi šia nuostata, kai nurodo, kad kalcio naudojimas perdirbant ekologiškus maisto produktus yra draudžiamas(47), naudodamasi Reglamento 2018/848 54 straipsniu jai suteiktais įgaliojimais priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas „II priedo IV dalies 2.2.2 punktas dėl produktų ir medžiagų, kuriuos leidžiama naudoti gaminant perdirbtą maistą, rūšies ir sudėties, taip pat sąlygų, kuriomis juos galima naudoti“, remiantis šio reglamento 16 straipsnio 2 dalies b punktu.
59.      Taigi manau, kad pagrindinėje byloje aptariami milteliai, sudaryti daugiausia iš kalcio karbonato, turi būti laikomi maisto priedu, kurio naudojimas ekologiškų maisto produktų gamyboje draudžiamas nuo tada, kai jie naudojami vien augaliniam gėrimui papildyti kalciu, nors pagal Sąjungos teisės nuostatas arba nacionalinės teisės nuostatas tai nėra tiesiogiai teisiškai privaloma.
V.      Išvada
60.      Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta, siūlau Teisingumo Teismui taip atsakyti į Raad van State (Valstybės Taryba) pateiktą prejudicinį klausimą:
2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/848 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 834/2007, iš dalies pakeisto 2022 m. sausio 17 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2022/474, 24 straipsnio 2 dalies a punktas, taip pat II priedo IV dalies 2.2.1 punktas ir 2.2.2 punkto f papunkčio i dalis, siejami su Reglamento 2018/848 7 straipsnio b punktu,
turi būti aiškinami taip:
kaip ekologiškus sertifikuotus miltelius, gaunamus iš išvalytų, sumaltų ir išdžiovintų jūros dumblių Lithothamnium calcareum, kuriuose natūraliai yra daug kalcio karbonato, nuosėdų, draudžiama naudoti perdirbant ekologiškus maisto produktus, siekiant juos papildyti kalciu, nes kalcio karbonatas šiuo tikslu negali būti naudojamas ir naudoti kalcį įprastai vartojamuose maisto produktuose nėra tiesiogiai teisiškai privaloma.
1      Originalo kalba: prancūzų.
2      2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 834/2007 (OL L 150, 2018, p. 1).
3      2022 m. sausio 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (OL L 98, 2022, p. 1); toliau – Reglamentas 2018/848.
4      2021 m. liepos 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas, kuriuo leidžiama ekologinėje gamyboje naudoti tam tikrus produktus ir medžiagas ir sudaromi jų sąrašai (OL L253, 2021, p. 13).
5      Žr. 2021 m. balandžio 29 d. Sprendimą Natumi (C‑815/19, EU:C:2021:336; toliau – Sprendimas Natumi).
6      2007 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentas dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo ir panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 2092/91 (OL L 189, 2007, p. 1).
7      2008 m. rugsėjo 5 d. Komisijos reglamentas, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo įgyvendinimo taisyklės dėl ekologinės gamybos, ženklinimo ir kontrolės (OL L 250, 2008, p. 1), iš dalies pakeistas 2019 m. gruodžio 17 d. Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/2164 (OL L 328, 2019, p. 61); toliau – Reglamentas Nr. 889/2008. Šis reglamentas panaikintas Įgyvendinimo reglamentu 2021/1165.
8      2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 15 sk., 6 t., p. 463).
9      2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl maisto priedų (OL L 354, 2008, p. 16).
10      2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 bei kuriuo panaikinami Komisijos direktyva 87/250/EEB, Tarybos direktyva 90/496/EEB, Komisijos direktyva 1999/10/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/13/EB, Komisijos direktyvos 2002/67/EB ir 2008/5/EB bei Komisijos reglamentas (EB) Nr. 608/2004 (OL L 304, 2011, p. 18).
11      2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009, p. 1).
12      2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl kūdikiams ir mažiems vaikams skirtų maisto produktų, specialiosios medicininės paskirties maisto produktų ir viso paros raciono pakaitalų svoriui kontroliuoti ir kuriuo panaikinami Tarybos direktyva 92/52/EEB, Komisijos direktyvos 96/8/EB, 1999/21/EB, 2006/125/EB ir 2006/141/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/39/EB ir Komisijos reglamentai (EB) Nr. 41/2009 ir (EB) Nr. 953/2009 (OL L 181, 2013, p. 35).
13      2006 m. gruodžio 5 d. Komisijos direktyva dėl perdirbtų grūdinių maisto produktų ir maisto kūdikiams bei mažiems vaikams (OL L 339, 2006, p. 16).
14      Žr. Įgyvendinimo reglamento 2021/1165 13 straipsnio trečią pastraipą.
15      Iš dalies pakeistas 2018 m. spalio 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/1584 (OL L 264, 2018, p. 1).
16      Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas remiasi Įgyvendinimo reglamento 2021/1165 V priedo B dalimi.
17      Šis dokumentas pateikiamas internete adresu https://agriculture.ec.europa.eu/farming/organic-farming/organics-glance_fr. Paskutinį kartą atnaujintas 2026 m. sausio 26 d.
18      Žr. 2017 m. birželio 14 d. Sprendimą TofuTown.com (C‑422/16, EU:C:2017:458, 40 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
19      Kaip tai suprantama pagal 2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/46/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto papildais, suderinimo (OL L 183, 2002, p. 51; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 13 sk., 29 t., p. 490), iš dalies pakeistą 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1137/2008 (OL L 311, 2008, p. 1).
20      Kaip tai suprantama pagal 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą (OL L 404, 2006, p. 9) ir 2012 m. gegužės 16 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 432/2012 dėl tam tikrų leidžiamų vartoti teiginių apie maisto produktų sveikumą, išskyrus teiginius apie susirgimo rizikos mažinimą, vaikų vystymąsi ir sveikatą, sąrašo sudarymo (OL L 136, 2012, p. 1).
21      Kaip tai suprantama pagal 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/39/EB dėl specialios mitybinės paskirties maisto produktų (OL L 124, 2009, p. 21) ir 2009 m. spalio 13 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 953/2009 dėl medžiagų, kurių konkrečiais mitybos tikslais gali būti dedama į specialios paskirties maisto produktus (OL L 269, 2009, p. 9).
22      Žr. 2014 m. lapkričio 5 d. Sprendimą Herbaria Kräuterparadies (C‑137/13, EU:C:2014:2335, 46 punktas).
23      C‑240/23, EU:C:2024:852.
24      C‑137/13, EU:C:2014:2335.
25      Šio 2.2.2 punkto f papunkčio formuluotė tiesiogiai kilo iš 2014 m. lapkričio 5 d. Sprendimo Herbaria Kräuterparadies (C‑137/13, EU:C:2014:2335).
26      Žr. 2024 m. spalio 4 d. Sprendimą Herbaria Kräuterparadies II (C‑240/23, EU:C:2024:852, 85 punktas ir rezoliucinė dalis).
27      Žr. Reglamento Nr. 889/2008 27 straipsnio 1 dalį ir VIII priedą.
28      Žr. Sprendimą Natumi (47 punktas).
29      Žr. Reglamento Nr. 834/2007 19 straipsnio 2 dalies b punktą ir 21 straipsnį.
30      Žr. Sprendimą Natumi (67 punktas).
31      Žr. Sprendimą Natumi (68 punktas).
32      Žr. Sprendimą Natumi (69 punktas).
33      Pastaroji aplinkybė neleidžia šių produktų laikyti „pagalbinėmis perdirbimo medžiagomis“, kurios galutiniame produkte turi likti tik kaip likučiai, nekeliantys pavojaus sveikatai ir nedarantys kokio nors technologinio poveikio šiam produktui. Žr. apibrėžtį, pateiktą Reglamento 2018/848 3 straipsnio 65 punkte, kuriame daroma nuoroda į apibrėžtį, pateiktą Reglamento Nr. 1333/2008 3 straipsnio 2 dalies b punkte.
34      Žr. Reglamento Nr. 1333/2008 3 straipsnio 2 dalies a punkto antros pastraipos ii dalį.
35      Žr. šios išvados 38 punktą.
36      Žodžių junginys „mitybos tikslais“ vartojamas 8 straipsnio b punkte, žodžių junginys „mitybos reikalavimus“ – II priedo II dalies 1.4.1 punkto b papunktyje ir III dalies 3.1.3.1 punkto a papunktyje, žodžių junginys „mitybos modelių“ – II priedo II dalies 1.4.1 punkto d papunktyje, žodžių junginys „mitybos priedams“ – II priedo II dalies 1.5.2.3 punkte, žodžių junginys „mitybinę sudėtį“ – II priedo III dalies 3.1.3.1 punkto b papunkčio ii dalyje ir žodžių junginys „mitybos poreikius“ – II priedo III dalies 3.1.3.2 punkto a papunktyje.
37      Žodžių junginys „maistingosios medžiagos“ vartojamas 24 straipsnio 1 dalies b punkte, 31 straipsnyje, taip pat II priedo I dalies 1.2 ir 1.9.6 punktuose, žodžių junginys „tenkinant konkrečius žemės ūkio augalų mitybos poreikius“ – 24 straipsnio 3 dalies d punkte, žodžių junginys „naudodamos <...> maistines atsargas“ – II priedo I dalies 1.3 punkto a papunktyje ir žodžių junginys „mitybiniams <...> poreikiams“ – II priedo I dalies 1.9.3 punkte.
38      Leticinų, rozmarinų ekstraktų, saldžiųjų ceratonijų dervos, pupenių dervos, gumiarabiko, Tara dervos, Gelano dervos, glicerolio, bičių vaško, Karnaubo vaško ir eritritolio.
39      Žr. šios išvados 14 išnašą.
40      Žr. šios išvados 50 ir 51 punktus.
41      2025 m. gegužės 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas, kuriuo iš dalies keičiamas ir ištaisomas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/1165, kuriuo leidžiama ekologinėje gamyboje naudoti tam tikrus produktus ir medžiagas ir sudaromi jų sąrašai (OL L, 2025/973).
42      Žr. Įgyvendinimo reglamento 2025/973 17 konstatuojamąją dalį.
43      Susijusiame su dažikliais mėsai ir kiaušinių lukštams ženklinti.
44      Susijusiame su virtų kiaušinių, skirtų pateikti rinkai tam tikru metų laiku, lukštų tradiciniu dažymu puošybos tikslais.
45      Iš šios formuluotės aiškiai matyti, kad kalcio karbonatą draudžiama naudoti ir dažymui, ir praturtinimui kalciu.
46      Pagal analogiją žr. Sprendimą Natumi (66 punktas).
47      Žr. šios išvados 28 punkte minėtus „Dažniausiai užduodamus klausimus dėl ekologinės gamybos taisyklių“, atsakymą į 4.5 skirsnyje pateikiamą 12 klausimą (p. 113 ir 114) dėl galimybės naudoti Lithothamnium calcareum ekologinėje maisto produktų gamyboje: „[n]e. Reglamento [2018/848] II priedo IV dalies 2.2.2 punkto f papunktis yra reikšmingas <...>. Pagrindinė Lithothamnium calcareum sudedamoji dalis yra kalcio karbonatas, o jo pagrindinė funkcija perdirbtuose maisto produktuose – papildyti kalciu. Todėl, kadangi kalcio karbonatas yra mineralas, siekiant jį naudoti ekologinėje gamyboje reikia leidimo pagal Reglamento Nr. [2018/848] II priedo IV dalies 2.2.2 punktą“ (neoficialus vertimas).