62025CO0257
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN MÄÄRÄYS (seitsemäs jaosto)
8 päivänä joulukuuta 2025 (
*1
)
Ennakkoratkaisupyyntö – Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 99 artikla – Tuomareiden eläke – Laskentaperuste – Tilapäisestä siirrosta maksetun korvauksen huomioon ottamatta jättäminen – Poissulkeminen talousarvion alijäämän poistamisen tarpeeseen liittyvistä syistä – SEU 2 artikla – SEU 19 artiklan 1 kohdan toinen alakohta – Tuomareiden riippumattomuuden periaate – Jäsenvaltioiden lainsäädäntö- ja toimeenpanovallan käyttäjien toimivalta alentaa tuomarien palkkaa – Edellytykset
Asiassa C‑257/25,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Tribunalul Neamț (Neamțin alioikeus, Romania) on esittänyt 7.2.2025 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 7.4.2025, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
B.V.
vastaan
I.J.,
UNIONIN TUOMIOISTUIN (seitsemäs jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja F. Schalin sekä tuomarit M. Gavalec (esittelevä tuomari) ja Z. Csehi,
julkisasiamies: D. Spielmann,
kirjaaja: A. Calot Escobar,
päätettyään julkisasiamiestä kuultuaan ratkaista asian perustellulla määräyksellä unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 99 artiklan mukaisesti,
on antanut seuraavan
määräyksen
1
Ennakkoratkaisupyyntö koskee SEU 2 artiklan ja SEU 19 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä perusoikeuskirja) 47 artiklan tulkintaa.
2
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa vastakkain ovat B.V., joka on eläkkeellä oleva tuomari, ja I.J. (Romanian tuomioistuinten tarkastusyksikkö) ja jossa on kyse siitä, että viimeksi mainittu on kieltäytynyt myöntämästä B.V:lle vakiotodistusta, jossa mainitaan B.V:lle tilapäisen siirron korvauksena maksetut päivärahat hänen eläkeoikeuksiensa tarkistamiseksi.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Tuomareiden ja syyttäjien asemasta annettu aiempi laki
3
Tuomareiden ja syyttäjien asemasta 28.6.2004 annetun lain nro 303 (Legea nr. 303 privind statutul judecătorilor și procurorilor; uudelleenjulkaisu Monitorul Oficial al României, osa I, nro 826, 13.9.2005), sellaisena kuin sitä sovelletaan pääasiassa (jäljempänä tuomareiden ja syyttäjien asemasta annettu aiempi laki), 82 §:n 1 momentissa säädettiin lähinnä, että tuomarit, joiden palvelussuhde on kestänyt vähintään 25 vuotta, ”voivat saada 60 vuotta täytettyään vanhuuseläkettä, jonka määrä on 80 prosenttia laskentaperusteesta, johon kuuluu tapauksen mukaan palkkaryhmän bruttokuukausikorvaus tai kuukausittainen bruttoperuspalkka sekä eläkkeelle siirtymistä edeltävältä viimeiseltä työskentelykuukaudelta saadut lisät”.
Hallituksen päätös nro 1275, joka on tehty 18.10.2005
4
Tuomareiden ja syyttäjien asemasta annetun lain nro 303/2004, sellaisena kuin se on uudelleen julkaistuna, ja perustuslakituomioistuimen organisaatiosta ja toiminnasta annetun lain nro 47/1992, sellaisena kuin se on uudelleenjulkaistuna, soveltamissääntöjen, jotka koskevat vanhuuseläkkeitä ja enintään kaksivuotiaasta lapsesta maksettavien lapsilisien myöntämistä, hyväksymisestä 18.10.2005 tehdyllä hallituksen päätöksellä nro 1275 (Hotărârea Guvernului nr. 1275 pentru aprobarea Normelor metodologice de aplicare a prevederilor Legii nr. 303/2004 privind statutul judecătorilor și procurorilor, republicată, și ale Legii nr. 47/1992 privind organizarea și funcționarea Curții Constituționale, republicată, referitoare la pensiile de serviciu și la acordarea indemnizațiilor pentru creșterea copilului în vârstă de până la 2 ani; Monitorul Oficial al României, osa I, nro 979, 3.11.2005) hyväksyttyjen soveltamissääntöjen 7 §:n 1 ja 3 momentissa säädetään seuraavaa:
”1.   Edellä 82 §:n 1 ja 2 momentissa säädetyn eläkkeen määrä on 80 prosenttia viimeisten 12 kuukauden aikana ennen eläkkeelle siirtymistä saatujen bruttotulojen keskiarvosta.
– –
3.   Bruttotuloihin sisältyvät palkkaryhmän bruttokuukausikorvauksen lisäksi pysyvät tai tilapäiset palkanlisät. Bruttotuloihin eivät sisälly palkkioina, bonuksina, kulukorvauksina tai toiseen ajanjaksoon liittyvien saatavien palautuksina saadut määrät, eikä niihin sisälly seitsemän kuukauden bruttopalkkaa vastaava korvaus, josta säädetään lain 81 §:n 1 momentissa, tai muut etuudet, jotka eivät ole palkanluonteisia.”
5
Näiden soveltamissääntöjen 13 §:n 1 momentin b kohdan sanamuoto on seuraava:
”Vanhuuseläkkeen määrittämiseksi eläkehakemusasiakirjoihin on sisällyttävä:
– –
b)
– – vanhuuseläkettä varten tarkoitettu vakiomuotoinen todistus, jonka on laatinut viimeinen työnantaja ja joka sisältää virkaiän tuomioistuinlaitoksessa, virkaiän vain tuomarin ja syyttäjän viroissa, keskimääräiset bruttotulot viimeisten 12 kuukauden aikana ennen eläkkeelle siirtymistä ja bruttotulot eläkkeelle siirtymispäivänä”.
OUG nro 27/2006
6
Tuomareiden, syyttäjien ja tuomioistuinlaitoksen muiden henkilöstöryhmien palkoista ja muista oikeuksista 29.3.2006 annetun hallituksen kiireellisen asetuksen nro 27/2006 (Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 27/2006 privind salarizarea și alte drepturi ale judecătorilor, procurorilor și altor categorii de personal din sistemul justiției; Monitorul Oficial al României, osa I, nro 314, 7.4.2006; jäljempänä OUG nro 27/2006), 13 §:n 1 momentin a kohdassa säädetään seuraavaa:
”Tuomareille, syyttäjille, näihin rinnastettavalle henkilöstölle ja apulaistuomareille, jotka on tilapäisesti siirretty tai lähetetty heidän kotipaikkakuntansa ulkopuolelle, myönnetään lähettämisen tai tilapäisen siirron koko keston ajaksi seuraavat oikeudet:
a)
päiväraha, jonka määrä on 2 prosenttia palkkaryhmän bruttokuukausikorvauksesta, mutta vähintään talousarvioyksikön henkilöstölle säädetty määrä”.
Tuomareiden ja syyttäjien asemasta annettu uusi laki
7
Tuomareiden ja syyttäjien asemasta 15.11.2022 annettu laki nro 303/2022 (Legea nr. 303/2022 privind statutul judecătorilor și procurorilor; Monitorul Oficial al României, osa I, nro 1102, 16.11.2022) tuli voimaan 16.11.2022, ja sitä muutettiin virkaeläkkeitä koskevien sääntelytoimien sekä verokoodeksista annetun lain nro 227/2015 muuttamisesta ja täydentämisestä 19.10.2023 annetulla lailla nro 282 (Legea nr. 282 pentru modificarea și completarea unor acte normative din domeniul pensiilor de serviciu și a Legii nr. 227/2015 privind codul fiscal; Monitorul Oficial al României, osa I, nro 950, 20.10.2023; jäljempänä tuomareiden ja syyttäjien asemasta annettu uusi laki).
8
Näiden muutosten seurauksena tuomareiden ja syyttäjien asemasta annetun uuden lain 211 §:ää täydennettiin 41 momentilla, jonka sanamuoto on ollut 1.1.2024 alkaen seuraava:
”Vanhuuseläkkeen laskentaperuste ei sisällä palkkioina, bonuksina, kulukorvauksina tai toiseen ajanjaksoon kuin eläkkeen määrittämistä varten huomioon otettuun ajanjaksoon liittyvien saatavien palautuksina, päivärahoina tai muina maksuina, jotka eivät ole luonteeltaan pysyviä, saatuja määriä.”
9
Tähän lainsäädäntömuutokseen johtanutta lakia koskevan ehdotuksen perusteluissa todetaan, että ”eläkkeiden määrän pienentäminen ei merkitse näiden eläkkeiden saajien oikeuksien pakkolunastusta, vaan sen tarkoituksena on supistaa nykyiseen verrattuna valtion talousarviota rasittavan julkisen velvoitteen mukaisia eläkeoikeuksia. Eläkkeiden uudelleenlaskenta ei myöskään merkitse perustuslaillisen oikeuden rajoittamista, vaan se on tarpeen talousarviomenojen supistamiseksi.”
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymys
10
Pääasian valittaja B.V. työskenteli tuomarina 1.12.2022 saakka, jolloin hänet siirrettiin eläkkeelle. Hänelle maksettiin sinä aikana, jona hän toimi tilapäisen siirron perusteella oikeuslaitoksen tarkastajana Romanian tuomioistuinten tarkastusyksikössä, eli 28.12.2018–1.12.2022, päivärahaa, joka OUG:n nro 27/2006 13 §:n 1 momentin a kohdan mukaan oli 2 prosenttia palkkaryhmän bruttokuukausikorvauksesta.
11
Eläkeoikeuksiensa laskemiseksi B.V. pyysi 10.11.2022 Romanian tuomioistuinten tarkastusyksikön päällikköä antamaan vakiotodistuksen, jossa ilmoitetaan hänen vuoden 2022 marraskuussa saamansa bruttotulot, päiväraha mukaan lukien. Nämä bruttotulot olivat vuoden 2022 marraskuussa 10143 Romanian leuta (RON) (n. 2000 euroa).
12
Romanian tuomioistuinten tarkastusyksikkö hylkäsi B.V:n pyynnön sillä perusteella, että tämä päiväraha ei kuulu tuomareiden ja syyttäjien asemasta annetun aiemman lain 82 §:n 1 momentissa säädettyyn eläkkeen laskentaperusteeseen.
13
Vuoden 2023 marraskuussa B.V. riitautti tämän päätöksen Tribunalul Neamțissa (Neamțin alioikeus, Romania), joka on ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin.
14
Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että tuomareiden ja syyttäjien asemasta annetun aiemman lain voimaantulosta lähtien romanialaisille tuomareille on myönnetty oikeus vanhuuseläkkeeseen, joka vastaa suuruudeltaan 80:tä prosenttia laskentaperusteesta, joka sisältää tapauksen mukaan palkkaryhmän bruttokuukausikorvauksen tai kuukausittaisen bruttoperuspalkan sekä eläkkeelle siirtymistä edeltävältä viimeiseltä työskentelykuukaudelta saadut lisät.
15
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa yhtäältä, että luokiteltuaan muun muassa 7.2.2022 ja 13.3.2023 tekemissään ratkaisuissa päivärahan palkan kaltaiseksi maksuksi Înalta Curte de Casație și Justiție (ylin tuomioistuin, Romania) katsoi 11.11.2024 antamallaan ratkaisulla (Monitorul Oficial al României, osa I, nro 1269, 17.12.2024), että päiväraha on jätettävä vanhuuseläkkeen laskentaperusteen ulkopuolelle, ja se toteaa toisaalta, että 1.1.2024 lähtien tästä ratkaisusta on säädetty nimenomaisesti tuomareiden ja syyttäjien asemasta annetun uuden lain 211 §:n 41 momentissa.
16
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii tässä yhteydessä, loukataanko sillä, että tuomareiden palkkausta koskevista säännöksistä puuttuvan objektiivisen kriteerin vuoksi päiväraha on jätetty vanhuuseläkkeen laskentaperusteen ulkopuolelle, SEU 2 ja SEU 19 artiklasta sekä perusoikeuskirjan 47 artiklasta johtuvaa tuomioistuinten riippumattomuuden periaatetta, joka edellyttää, että tuomareille maksetaan vakaata palkkaa, joka on yhteydessä hoidettavan tehtävän merkittävyyteen ja erityispiirteisiin. Se lisää, että tätä seikkaa korostetaan erilaisissa kansainvälisissä instrumenteissa ja muun muassa Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksen CM/Rec(2010)12, jonka otsikko on ”Tuomarit: riippumattomuus, tehokkuus ja vastuut” ja joka annettiin 17.11.2010, 54 kohdassa ja Euroopan neuvoston Strasbourgissa 10.7.1998 hyväksymän tuomarien ohjesääntöä koskevan eurooppalaisen peruskirjan 6.4 kohdassa.
17
Tribunalul Neamț on tässä tilanteessa päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Onko [SEU] 2 artiklaa, jossa vahvistetaan unionin perustana olevat arvot oikeusvaltion kunnioittamisen osalta, ja [SEU] 19 artiklan 1 kohdan toista alakohtaa, luettuna yhdessä [perusoikeuskirjan] 47 artiklan kanssa, siltä osin kuin niiden perusteella jäsenvaltioiden on taattava tehokas oikeussuoja, joka on oikeuden saada asiansa käsitellyksi riippumattomassa ja puolueettomassa tuomioistuimessa perustana, tulkittava siten, että tuomarien riippumattomuuden periaate on esteenä kieltäytymiselle sisällyttämästä vanhuuseläkkeeseen tilapäisen siirron tai lähettämisen korvauksesta muodostuvaa palkan osaa, joka tunnetaan päivärahan nimellä ja jota ei ole maksettu korvauksena siirrosta tosiasiallisesti aiheutuneista kuluista, kuten matka-, majoitus- tai ateriakuluista, ja joka myönnetään siirretyille tai lähetetyille tuomareille, koska tämä kieltäytyminen on poikkeamista mekanismista, jonka perusteella tuomareiden eläkkeet määritellään objektiivisten, toimeenpanovallan ja lainsäädäntövallan käyttäjien mielivaltaisista toimenpiteistä riippumattomien kriteerien perusteella, niin että tuomareiden palkkataso alenee pysyvästi, mikä loukkaa perustuslain mukaisia takeita taata tuomareille viran arvoa ja heidän tehtäviään vastaava vanhuuseläke ja varmistaa se, että tuomiovaltaa käyttävät riippumattomat tuomioistuimet ja riippumattomat tuomarit?”
Ennakkoratkaisukysymyksen tarkastelu
18
Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 99 artiklan mukaan on niin, että jos ennakkoratkaisukysymykseen annettava vastaus on selvästi johdettavissa oikeuskäytännöstä tai jos ennakkoratkaisukysymykseen annettavasta vastauksesta ei ole perusteltua epäilystä, unionin tuomioistuin voi esittelevän tuomarin ehdotuksesta ja julkisasiamiestä kuultuaan milloin tahansa päättää ratkaista asian perustellulla määräyksellä.
19
Tätä määräystä on sovellettava käsiteltävänä olevaan asiaan.
20
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee kysymyksellään lähinnä, onko SEU 2 artiklaa ja SEU 19 artiklan 1 kohdan toista alakohtaa, luettuna yhdessä perusoikeuskirjan 47 artiklan kanssa, tulkittava siten, että tuomareiden riippumattomuuden periaate on esteenä sille, että vanhuuseläkkeen laskennassa kieltäydytään ottamasta huomioon tilapäisen siirron vuoksi maksettua päivärahaa, kun tällaisella kieltäytymisellä yhtäältä poiketaan mekanismista, jonka perusteella tuomareiden vanhuuseläkkeet pyritään määrittelemään objektiivisten, toimeenpanovallan ja lainsäädäntövallan käyttäjien mielivaltaisista toimenpiteistä riippumattomien kriteerien perusteella, ja toisaalta se johtaa eläkkeellä olevien tuomareiden ansiotason pysyvään alenemiseen.
21
Kuten tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ilmenee, vaikka oikeusvaltion toiminnalle tunnusomaisen vallanjako-opin periaatteen mukaisesti tuomioistuinten riippumattomuus lainsäädäntö- ja toimeenpanovallan käyttäjistä on taattava, pelkästään se, että jäsenvaltion lainsäädäntö- ja toimeenpanovallan käyttäjät ovat mukana tuomarien palkan määrittämisessä, ei sellaisenaan ole omiaan tekemään tuomareista riippuvaisia lainsäädäntö- ja toimeenpanovallan käyttäjistä eikä herättämään epäilyjä heidän riippumattomuudestaan tai puolueettomuudestaan. Jäsenvaltioilla on nimittäin laaja harkintavalta, kun ne laativat talousarviotaan ja tekevät valintoja eri julkisten menoerien välillä. Tähän laajaan harkintavaltaan kuuluu tällaisten menojen ja muun muassa tuomarien palkkojen laskentamenetelmän määrittäminen, koska kansallisilla lainsäädäntö- ja toimeenpanovallan käyttäjillä on parhaat edellytykset ottaa huomioon sen jäsenvaltion erityinen sosioekonominen tilanne, jossa talousarvio on laadittava ja tuomareiden riippumattomuus taattava (tuomio 25.2.2025, Sąd Rejonowy w Białymstoku ja Adoreikė, C‑146/23 ja C‑374/23, EU:C:2025:109, 50 ja 51 kohta).
22
Tuomarien palkkausta koskevat kansalliset säännöt eivät kuitenkaan saa herättää yksityisissä perusteltuja epäilyjä siltä osin, ovatko asianomaiset tuomarit täysin ulkopuolisen vaikutusvallan ulottumattomissa ja ovatko he neutraaleja vastakkain oleviin intresseihin nähden. Tätä varten Euroopan neuvoston elinten laatimat tai Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmään kuuluvat peruskirjat, kertomukset ja muut asiakirjat voivat antaa merkityksellisiä ohjeita unionin oikeuden tulkitsemiseksi, kun tarkasteltavana on kyseistä alaa koskevia kansallisia säännöksiä (tuomio 25.2.2025, Sąd Rejonowy w Białymstoku ja Adoreikė, C‑146/23 ja C‑374/23, EU:C:2025:109, 52 ja 53 kohta).
23
Kuten unionin tuomioistuin katsoi 25.2.2025 antamansa tuomion Sąd Rejonowy w Białymstoku ja Adoreikė (C‑146/23 ja C‑374/23, EU:C:2025:109) 65 kohdassa, jäsenvaltion lainsäädäntö- ja toimeenpanovallan käyttäjät voivat poiketa kansallisesta säännöstöstä, jossa määritellään objektiivisesti tuomarien palkan määräytymistä koskevat säännöt, päättämällä alentaa tuomarien palkan määrää tiettyjen vaatimusten täyttyessä.
24
Ensinnäkin oikeusvarmuuden periaatteen mukaisesti tuomarien palkan tai heidän vanhuuseläkkeensä alentamista koskeva toimenpide on määritettävä objektiivisessa, ennakoitavissa olevassa ja läpinäkyvässä laissa (tuomio 5.6.2025, Curtea de Apel București (Tuomareille eläkkeelle siirtymisen yhteydessä maksettavan korvauksen lakkauttaminen), C‑762/23, EU:C:2025:400, 25 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
25
Tältä osin on täsmennettävä, että ennakoitavuuden edellytys täyttyy, kun yksityinen voi tietää kyseessä olevan säännöksen tai määräyksen sanamuodon ja tarvittaessa asianomaisten kansallisten tuomioistuinten siitä tekemän tulkinnan perusteella, mikä on kyseisen säännöksen tai määräyksen ulottuvuus (ks. analogisesti tuomio 3.5.2007, Advocaten voor de Wereld, C‑303/05, EU:C:2007:261, 50 kohta ja tuomio 26.6.2025, Makeleio ja Zougla, C‑555/23 ja C‑556/23, EU:C:2025:484, 88 kohta). Oikeusvarmuuden periaatetta, joka edellyttää, että oikeussäännöt ovat selviä ja täsmällisiä ja että niiden soveltaminen on yksityisten ennakoitavissa erityisesti, jos niistä voi aiheutua epäedullisia seurauksia, ei voida ymmärtää siten, että se asettaisi unionin lainsäätäjälle oikeussäännön antamisen yhteydessä ja unionin tuomioistuimille oikeussäännön tulkinnan yhteydessä velvollisuuden mainita ne eri konkreettiset tilanteet, joissa abstraktia oikeussääntöä voidaan soveltaa, koska kaikkia tällaisia tilanteita ei voida määrittää etukäteen (ks. analogisesti tuomio 1.8.2025, Timchenko v. neuvosto, C‑703/23 P, EU:C:2025:608, 33 kohta).
26
Toiseksi tuomarien palkan tai vanhuuseläkkeen alentamista koskeva toimenpide on perusteltava yleisen edun mukaisella tavoitteella, kuten SEUT 126 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla vaatimuksella liiallisten julkisen talouden alijäämien välttämisestä, ja on täsmennettävä, että jäsenvaltion mahdollisuus vedota tällaiseen vaatimukseen ei edellytä, että sitä vastaan olisi aloitettu EU- ja EUT-sopimusten liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan (N:o 12) mukainen menettely (tuomio 5.6.2025, Curtea de Apel București (Tuomareille eläkkeelle siirtymisen yhteydessä maksettavan korvauksen lakkauttaminen), C‑762/23, EU:C:2025:400, 26 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
27
Talousarvioon liittyvät syyt, joiden vuoksi toimenpiteen, jolla poiketaan tuomarien palkkausta koskevista yleisistä oikeussäännöistä, toteuttamista pidetään perusteltuna, on ilmaistava selkeästi. Jollei asianmukaisesti perustelluista poikkeuksellisista olosuhteista muuta johdu, tällaiset toimenpiteet eivät myöskään saa kohdistua erityisesti ainoastaan kansallisten tuomioistuinten jäseniin, vaan niiden on oltava osa laajempaa kokonaisuutta, jolla pyritään siihen, että laajempi joukko kansallisen julkishallinnon henkilöstöä osallistuu tavoiteltuihin talousarviosäästöihin (tuomio 5.6.2025, Curtea de Apel București (Tuomareille eläkkeelle siirtymisen yhteydessä maksettavan korvauksen lakkauttaminen), C‑762/23, EU:C:2025:400, 27 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
28
Kuten 17.11.2010 annetun suosituksen CM/Rec(2010) 12 54 kohdassa todetaan, ”olisi annettava erityisiä säännöksiä erityisesti tuomareihin kohdistuvilta palkanalennuksilta suojautumiseksi”. Sen sijaan, kuten kyseisen suosituksen perustelujen 57 kohdassa täsmennetään, ”säännös, joka koskee erityisesti tuomarien palkkojen alentamatta jättämistä, ei ole esteenä sellaiselle palkan alentamiselle, joka on osa julkisyhteisöjen politiikkaa, jolla pyritään julkishallinnon henkilöstön palkkojen yleiseen alentamiseen”.
29
Kun jäsenvaltio toteuttaa talousarviomenojen kasvua rajoittavia toimenpiteitä, jotka kohdistuvat virkamiehiin ja julkishallinnon toimihenkilöihin, se voi siis yhteiskunnassa, jolle on ominaista yhteisvastuu, kuten SEU 2 artiklassa korostetaan, päättää soveltaa tällaisia toimenpiteitä myös kansallisten tuomioistuinten tuomareihin (tuomio 5.6.2025, Curtea de Apel București (Tuomareille eläkkeelle siirtymisen yhteydessä maksettavan korvauksen lakkauttaminen), C‑762/23, EU:C:2025:400, 29 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
30
Kolmanneksi suhteellisuusperiaatteen, joka on unionin oikeuden yleinen periaate, mukaan toimenpiteen, jolla pyritään alentamaan tuomarien palkkaa, on sovelluttava yleisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen ja rajoituttava kyseisen tavoitteen saavuttamisen kannalta ehdottoman välttämättömään, eikä se saa olla suhteeton mainittuun tavoitteeseen nähden, mikä edellyttää julkisen talouden liiallisen alijäämän poistamisen ja tuomareiden riippumattomuuden periaatteeseen puuttumisen vakavuuden punnintaa (tuomio 5.6.2025, Curtea de Apel București (Tuomareille eläkkeelle siirtymisen yhteydessä maksettavan korvauksen lakkauttaminen), C‑762/23, EU:C:2025:400, 30 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
31
On kuitenkin niin, että kun otetaan huomioon tämän määräyksen 21 kohdassa mieleen palautettu laaja harkintavalta, joka jäsenvaltioille on annettu, kun ne laativat talousarviotaan ja tekevät valintoja eri julkisten menoerien välillä, jäsenvaltio voi vapaasti toteuttaa lainsäädäntötoimenpiteen, jolla budjettikriisiin vastaamiseksi ei pyritä poikkeamaan perussäännöstöstä, jolla vahvistetaan tuomarien palkkaus, vaan jolla pyritään muuttamaan kyseistä säännöstöä tulevaisuutta ajatellen alentamalla tuomarien palkkaa pitkän aikavälin talousarviotilanteen kohentamiseksi (tuomio 5.6.2025, Curtea de Apel București (Tuomareille eläkkeelle siirtymisen yhteydessä maksettavan korvauksen lakkauttaminen), C‑762/23, EU:C:2025:400, 32 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
32
Tuomareiden riippumattomuuden periaate, joka perustuu SEU 19 artiklan 1 kohdan toiseen alakohtaan, luettuna yhdessä SEU 2 artiklan kanssa, ei voi olla esteenä tällaiselle muutokselle, vaikka sitä ei ole ajallisesti rajattu, kunhan uudelleen vahvistettu tuomarien palkkataso on riittävä heidän riippumattomuutensa varmistamiseksi. Tuomareiden riippumattomuuden säilyttäminen nimittäin edellyttää, että vaikka tuomareihin sovelletaan talousarviomenojen rajoittamista koskevaa toimenpidettä, heidän palkkansa taso on aina oikeassa suhteessa heidän hoitamiensa tehtävien merkittävyyteen nähden, jotta he ovat suojassa ulkoisilta toimenpiteiltä tai painostuksilta, jotka voisivat vaarantaa heidän päätöksentekonsa riippumattomuuden ja vaikuttaa heidän ratkaisuihinsa (tuomio 5.6.2025, Curtea de Apel București (Tuomareille eläkkeelle siirtymisen yhteydessä maksettavan korvauksen lakkauttaminen), C‑762/23, EU:C:2025:400, 33 ja 34 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
33
Tuomarien palkkatason on asianomaisen jäsenvaltion sosioekonominen tilanne huomioon ottaen oltava riittävän korkea, jotta heillä on tietty taloudellinen riippumattomuus, joka suojaa heitä siltä vaaralta, että mahdolliset ulkoiset toimenpiteet tai painostukset voisivat heikentää heidän ratkaisujensa neutraalisuutta. Tämän palkkatason on siten oltava omiaan suojaamaan tuomareita korruptioriskiltä. Tuomarien palkkauksen asianmukaisuuden arvioinnissa on otettava huomioon muun muassa asianomaisen jäsenvaltion taloudellinen, sosiaalinen ja rahoituksellinen tilanne. Tästä näkökulmasta käsin on asianmukaista verrata tuomarien keskipalkkaa kyseisessä valtiossa maksettavaan yleiseen keskipalkkaan (tuomio 5.6.2025, Curtea de Apel București (Tuomareille eläkkeelle siirtymisen yhteydessä maksettavan korvauksen lakkauttaminen), C‑762/23, EU:C:2025:400, 35 ja 36 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
34
Nämä näkemykset pätevät soveltuvin osin eläkkeille siirtyneisiin tuomareihin. Se, että virassa olevilla tuomareilla on varmuus siitä, että he saavat eläkkeelle siirryttyään riittävän suuren eläkkeen, on omiaan suojaamaan heitä korruptioriskiltä heidän ollessaan virassa (tuomio 5.6.2025, Curtea de Apel București (Tuomareille eläkkeelle siirtymisen yhteydessä maksettavan korvauksen lakkauttaminen), C‑762/23, EU:C:2025:400, 37 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
35
Tämän osalta on mainittava 17.11.2010 annetun suosituksen CM/Rec(2010) 12 54 kohta, jonka sanamuodon mukaan ”olisi taattava sellaisen vanhuuseläkkeen maksaminen, jonka suuruus on kohtuullisessa suhteessa palkkaan, joka tuomareilla oli virassa ollessaan”. Tämän määräyksen 16 kohdassa mainitusta tuomarien ohjesääntöä koskevan eurooppalaisen peruskirjan 6.4 kohdasta ilmenee samoin, että kyseisessä ohjesäännössä on taattava tuomareille, ”jotka ovat saavuttaneet laissa säädetyn palvelussuhteen päättymisiän toimittuaan tehtävissään määrätyn ajan, sen suuruisen eläkkeen maksaminen, jonka taso on niin lähellä kuin mahdollista heidän viimeistä palkkaansa tuomarin virassa”.
36
Neljänneksi palkan alentamista koskevaan toimenpiteeseen on voitava kohdistaa tehokasta tuomioistuinvalvontaa asianomaisen jäsenvaltion oikeudessa säädettyjen menettelysääntöjen mukaisesti.
37
Vaikka SEUT 267 artiklan mukaisessa menettelyssä unionin tuomioistuimen tehtävänä ei ole soveltaa unionin oikeussääntöjä tiettyyn yksittäistapaukseen, se voi hyödyllisen vastauksen antamiseksi ennakkoratkaisua pyytäneille tuomioistuimille antaa niille pääasian asiakirja-aineiston ja käytettävissään olevien kirjallisten huomautusten perusteella ohjeita, joiden avulla kyseiset tuomioistuimet voivat ratkaista asiat (tuomio 25.2.2025, Sąd Rejonowy w Białymstoku ja Adoreikė, C‑146/23 ja C‑374/23, EU:C:2025:109, 77 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
38
Tältä osin unionin tuomioistuin toteaa, että käsiteltävässä asiassa tuomareiden ja syyttäjien asemasta annetussa aiemmassa laissa, 18.10.2005 tehdyssä hallituksen päätöksessä nro 1275 tai OUG:ssä nro 27/2006 ei ole nimenomaisesti ratkaistu kysymystä siitä, onko siirron vuoksi maksettava päiväraha luonteeltaan palkkaa vai ei. Kun otetaan huomioon myös tämän määräyksen 15 kohdassa mainitut Înalta Curte de Casație și Justițien oikeuskäytännön vaihtelut tältä osin, ei voida katsoa, että oikeudella saada kyseinen päiväraha otetuksi huomioon vanhuuseläkkeen laskennassa on Romanian oikeudessa riittävä perusta (ks. analogisesti tuomio 5.6.2025, Curtea de Apel București (Tuomareille eläkkeelle siirtymisen yhteydessä maksettavan korvauksen lakkauttaminen), C‑762/23, EU:C:2025:400, 48 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
39
Edellä esitetyn perusteella esitettyyn kysymykseen on vastattava, että SEU 2 artiklaa ja SEU 19 artiklan 1 kohdan toista alakohtaa, luettuna yhdessä perusoikeuskirjan 47 artiklan kanssa, on tulkittava siten, että tuomareiden riippumattomuuden periaate ei ole esteenä sille, että vanhuuseläkkeen laskennassa kieltäydytään ottamasta huomioon tilapäisen siirron vuoksi maksettavaa päivärahaa, kun tällaisella kieltäytymisellä yhtäältä poiketaan mekanismista, jonka perusteella tuomareiden eläkkeet pyritään määrittelemään objektiivisten, toimeenpanovallan ja lainsäädäntövallan käyttäjien mielivaltaisista toimenpiteistä riippumattomien kriteerien perusteella, ja toisaalta se johtaa eläkkeellä olevien tuomareiden ansiotason pysyvään alenemiseen.
Oikeudenkäyntikulut
40
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (seitsemäs jaosto) on määrännyt seuraavaa:
SEU 2 artiklaa ja SEU 19 artiklan 1 kohdan toista alakohtaa, luettuna yhdessä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan kanssa, on tulkittava siten, että tuomareiden riippumattomuuden periaate ei ole esteenä sille, että vanhuuseläkkeen laskennassa kieltäydytään ottamasta huomioon tilapäisen siirron vuoksi maksettavaa päivärahaa, kun tällaisella kieltäytymisellä yhtäältä poiketaan mekanismista, jonka perusteella tuomareiden eläkkeet pyritään määrittelemään objektiivisten, toimeenpanovallan ja lainsäädäntövallan käyttäjien mielivaltaisista toimenpiteistä riippumattomien kriteerien perusteella, ja toisaalta se johtaa eläkkeellä olevien tuomareiden ansiotason pysyvään alenemiseen.
Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: romania.