62024CJ0887
PRESUDA SUDA (deveto vijeće)
23. travnja 2026. (
*1
)
„Zahtjev za prethodnu odluku – Približavanje zakonodavstava država članica u odnosu na strojeve – Tehnički standardi i propisi – Direktiva 98/37/EZ – Stroj opremljen uređajima za normalno zaustavljanje i za zaustavljanje u slučaju opasnosti – Bitni sigurnosni i zdravstveni zahtjevi – Rizici za sigurnost i zdravlje ljudi – Nesvjesno ili svjesno aktiviranje nekog od uređaja za zaustavljanje – Blokiranje uređaja za zaustavljanje u slučaju opasnosti – Odgovarajuće djelovanje za deblokiranje uređaja za zaustavljanje u slučaju opasnosti”
U predmetu C‑887/24,
povodom zahtjeva za prethodnu odluku na temelju članka 267. UFEU‑a, koji je uputio Oberlandesgericht München (Visoki zemaljski sud u Münchenu, Njemačka), odlukom od 9. prosinca 2024., koju je Sud zaprimio 20. prosinca 2024., u postupku
YH
protiv
Widl GmbH,
SUD (deveto vijeće),
u sastavu: M. Condinanzi, predsjednik vijeća, N. Jääskinen i A. Kornezov (izvjestitelj), suci,
nezavisni odvjetnik: A. Biondi,
tajnik: A. Calot Escobar,
uzimajući u obzir pisani dio postupka,
uzimajući u obzir očitovanja koja su podnijeli:
–
za Europsku komisiju, T. S. Bohr i M. Owsiany‑Hornung, u svojstvu agenata,
odlučivši, nakon što je saslušao nezavisnog odvjetnika, da u predmetu odluči bez mišljenja,
donosi sljedeću
Presudu
1
Zahtjev za prethodnu odluku odnosi se na tumačenje članka 3. Direktive 98/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. lipnja 1998. o [približavanju] zakonodavstava država članica u odnosu na strojeve (SL 1998., L 207, str. 1.), kao i točaka 1.1.2., 1.2.1., 1.2.2., 1.2.4., 1.2.6., 1.2.7. i točke 2.3., podtočke (c) Priloga I. toj direktivi.
2
Zahtjev je upućen u okviru spora između osobe YH i društva Widl GmbH u pogledu naknade štete koja je osobi YH prouzročena strojem koji je proizvelo društvo Widl.
Pravni okvir
Pravo Unije
3
Uvodne izjave 2., 6., 7. i 9. Direktive 98/37 glase:
„(2)
budući da unutarnje tržište obuhvaća područje bez unutarnjih granica na kojem je zajamčeno slobodno kretanje robe, osoba, usluga i kapitala;
[…]
(6)
budući da se zakonodavni sustavi država članica u pogledu sprečavanja nesreća znatno razlikuju; da pravno obvezujući propisi u tom području, koji se često nadopunjavaju de facto obveznim tehničkim specifikacijama i/ili dobrovoljnim normama, ne dovode nužno do različitih razina sigurnosti i zdravlja no, zbog svojih dispariteta, ipak čine prepreke trgovini unutar [Europske] [z]ajednice; da se, k tome, državni sustavi za ocjenu sukladnosti i certificiranje strojeva značajno razlikuju;
(7)
budući da se postojeće nacionalne odredbe o sigurnosti i zdravlju koje osiguravaju zaštitu od opasnosti koje strojevi predstavljaju moraju približiti kako bi se osiguralo slobodno kretanje strojeva bez narušavanja postojećih i opravdanih razina zaštite u državama članicama; da će odredbe koje se odnose na konstrukciju i proizvodnju strojeva, koje su predviđene ovom direktivom, bitne za nastojanja da se osigura sigurnije radno okruženje, biti popraćene posebnim odredbama koje se odnose na sprječavanje određenih rizika kojima bi radnici mogli biti izloženi na radu, kao i odredbama koje se temelje na organizaciji zaštite radnika na radnom mjestu;
[…]
(9)
budući da stavci 65. i 68. Bijele knjige o konačnom oblikovanju unutarnjeg tržišta, koju je odobrilo Europsko vijeće u lipnju 1985. (COM (85) 310 final), predviđaju novi pristup približavanju zakonodavstva; da, stoga, usklađivanje zakonodavstva u ovom slučaju mora biti ograničeno samo na zahtjeve potrebne za ispunjavanje obveznih i bitnih sigurnosnih i zdravstvenih zahtjeva koji se odnose na strojeve; da ti zahtjevi moraju zamijeniti nacionalne zahtjeve u ovom području jer su bitni.”
4
U skladu s člankom 3. te direktive:
„Strojevi i sigurnosne komponente u smislu te direktive trebaju ispunjavati temeljne sigurnosne i zdravstvene zahtjeve koji su navedeni u Prilogu I.”
5
Točka 1.1.2. Priloga I. navedenoj direktivi, naslovljena „Načela objedinjene sigurnosti”, predviđa:
„(a)
Strojevi moraju biti konstruirani na način prikladan njihovoj namjeni, te tako da je moguće podešavanje i održavanje strojeva bez izlaganja osoba riziku tijekom izvršavanja tih radnji u skladu s uvjetima koje je predvidio proizvođač.
Cilj poduzetih mjera mora biti otklanjanje rizika tijekom cijelog predvidivog trajanja strojeva, uključujući i faze sklapanja, rastavljanja, čak i u slučajevima u kojima rizici od nesreće proizlaze iz predvidivih neuobičajenih situacija.
(b)
Kod odabira najprikladnijih metoda proizvođač mora primijeniti sljedeća načela, prema navedenom redoslijedu:
–
ukloniti ili smanjiti rizik u najvećoj mogućoj mjeri (unutarnja sigurna konstrukcija i izrada strojeva),
–
poduzeti potrebne mjere zaštite vezano za rizike koji se ne mogu ukloniti,
–
obavijestiti korisnike o preostalim rizicima zbog mogućih nedostatnosti poduzetih mjera zaštite, naznačiti je li potrebna posebna obuka te navesti svaku potrebu za osiguravanjem osobne zaštitne opreme.
(c)
Pri konstruiranju i izradi strojeva te pri sastavljanju uputa za uporabu, proizvođač mora, osim uobičajene uporabe strojeva, predvidjeti i svaku razumno predvidivu uporabu istih.
Strojevi moraju biti konstruirani na takav način da spriječe neuobičajenu uporabu ako takva uporaba može prouzročiti rizik. Kada je primjereno, upute moraju upozoriti korisnika na načine na koje se strojevi ne smiju upotrebljavati, a za koje je iskustvo pokazalo da se mogu dogoditi.
[…]”
6
Točke 1.2.1., 1.2.2., 1.2.4., 1.2.6. i 1.2.7. tog priloga određuju:
„1.2.1. Sigurnost i pouzdanost kontrolnih sustava
Kontrolni sustavi moraju biti konstruirani i izrađeni tako da budu sigurni i pouzdani, odnosno da sprječavaju nastanak opasnih situacija. Prije svega, moraju biti konstruirani i izrađeni tako da:
–
mogu izdržati predviđena radna opterećenja i vanjske utjecaje,
–
da ne uzrokuju opasne situacije, čak niti u slučaju pogreške u logici u djelovanju.
1.2.2. Kontrolni uređaji
Kontrolni uređaji moraju biti:
–
jasno vidljivi i prepoznatljivi te prikladno označeni, kada je to potrebno,
–
postavljeni na takav način da je njima moguće sigurno upravljati bez zadrške ili gubitka vremena, i bez nejasnoća,
–
konstruirani tako da je kretanje kontrolnih uređaja u skladu s njihovim učinkom,
–
postavljeni izvan zona opasnosti, osim gdje je neophodno za određene kontrolne uređaje kao što su uređaji za zaustavljanje u slučaju opasnosti ili viseći upravljač,
–
postavljeni tako da njihovo djelovanje ne može izazvati dodatni rizik,
–
konstruirani ili zaštićeni tako da se željeni učinak, koji uključuje opasnost, može postići samo namjernim djelovanjem,
–
izrađeni tako da mogu izdržati predvidivo opterećenje. Posebna pažnja mora se obratiti na uređaje za zaustavljanje u slučaju opasnosti, koji su izloženi znatnom opterećenju.
[…]
1.2.4. Uređaj za zaustavljanje
Normalno zaustavljanje
Svaki stroj mora biti opremljen kontrolnim uređajem koji omogućuje potpuno zaustavljanje stroja na siguran način.
Svaka radna stanica mora biti opremljena kontrolnim uređajem za zaustavljanje svih ili dijela pokretnih dijelova stroja, ovisno o postojećim rizicima, tako da stroj bude siguran. Naredba za zaustavljanje stroja mora imati prednost pred naredbom za pokretanje.
Kada se strojevi ili njegovi opasni dijelovi zaustave, mora se prekinuti napajanje energijom odgovarajućih pokretača.
Zaustavljanje u slučaju opasnosti
Svaki stroj mora biti opremljen s jednim ili više uređaja za zaustavljanje u slučaju opasnosti kako bi se omogućilo otklanjanje prijeteće ili stvarne opasnosti. Primjenjuju se sljedeće iznimke:
–
strojevi kod kojih uređaj za zaustavljanje u slučaju opasnosti ne bi smanjio rizik, ili zato što ne bi smanjio vrijeme zaustavljanja ili zato što ne bi omogućio poduzimanje posebnih mjera potrebnih za uklanjanje rizika,
–
ručni prijenosni strojevi i/ili ručno navođeni strojevi.
Uređaj mora:
–
imati jasno prepoznatljive, jasno vidljive i brzo dostupne kontrolne uređaje,
–
zaustaviti opasnu radnju što je brže moguće bez stvaranja dodatnih rizika,
–
gdje je potrebno, pokrenuti ili omogućiti pokretanje određenih zaštitnih radnji.
Kada se na uređaj za zaustavljanje u slučaju opasnosti prestane aktivno djelovati nakon aktiviranja naredbe za zaustavljanje, ta naredba mora biti održana blokiranjem uređaja za zaustavljanje u slučaju opasnosti do njegova deblokiranja; blokiranje uređaja ne smije biti moguće bez pokretanja naredbe za zaustavljanje; deblokiranje uređaja mora biti moguće samo odgovarajućim djelovanjem i to deblokiranje ne smije ponovo pokrenuti stroj već samo dozvoliti njegovo ponovno pokretanje.
[…]
1.2.6. Prekid napajanja energijom
Prekid napajanja, ponovna uspostava napajanja nakon prekida ili bilo kakve promjene u napajanju strojeva ne smiju dovesti do opasnih situacija.
Osobito ne smije doći do:
–
neočekivanog pokretanja,
–
sprečavanja zaustavljanja strojeva ako je već izdana naredba za zaustavljanje;
–
pada ili izbačaja pokretnog dijela stroja ili dijela koji stroj drži,
–
automatskog ili ručnog zaustavljanja bilo kojeg pokretnog dijela stroja,
–
neučinkovitosti zaštitnih uređaja.
1.2.7. Kvar upravljačkoga kruga
Nedostatak u logici, kvar ili oštećenje upravljačkog kruga ne smije dovesti do opasnih situacija.
Osobito ne smije doći do:
–
neočekivanog pokretanja,
–
sprečavanja zaustavljanja strojeva ako je već izdana naredba za zaustavljanje;
–
pada ili izbačaja pokretnog dijela stroja ili dijela koji stroj drži,
–
automatskog ili ručnog zaustavljanja bilo kojeg pokretnog dijela stroja,
–
neučinkovitosti zaštitnih uređaja.”
7
U točki 2. navedenog priloga, naslovljenoj „Dodatni bitni zdravstveni i sigurnosni zahtjevi za određene kategorije strojeva”, njegova točka 2.3. podtočka (c), naslovljena „Strojevi za obradu drva i materijala sa sličnim fizikalnim karakteristikama”, predviđa:
„Strojevi za obradu drva i materijala s drvu sličnim fizikalnim tehnološkim karakteristikama, kao što su pluto, kost, tvrda guma, tvrda plastika i drugi slični tvrdi materijali moraju ispunjavati sljedeće bitne sigurnosne i zdravstvene zahtjeve:
[…]
(c)
stroj mora biti opremljen automatskom kočnicom koja zaustavlja alat dovoljno brzo ako postoji rizik od dodira s tim alatom, dok se stroj zaustavlja”. [neslužbeni prijevod]
Njemačko pravo
8
Direktiva 98/37 prenesena je u njemačko pravo u člancima 1. i 16. Gesetza zur Neuordnung der Sicherheit von technischen Arbeitsmitteln und Verbraucherprodukten (Zakon o reorganizaciji sigurnosti tehničkih sredstava za rad i potrošačkih proizvoda) od 6. siječnja 2004. (BGBl. 2004. I, str. 2.).
9
Na temelju članka 1. tog zakona, njemački zakonodavac donio je Gesetz über technische Arbeitsmittel und Verbraucherprodukte (Geräte- und Produktsicherheitsgesetz – GPSG) (Zakon o tehničkim sredstvima rada i potrošačkim proizvodima široke potrošnje (Zakon o sigurnosti uređaja i proizvoda – GPSG)) od 6. siječnja 2004. (BGBl. 2004. I, str. 2.).
10
Na temelju članka 16. Zakona o reorganizaciji sigurnosti tehničkih sredstava za rad i potrošačkih proizvoda, taj je zakonodavac, s jedne strane, izmijenio Neunte Verordnung zum Gerätesicherheitsgesetz (Deveta uredba o sigurnosti uređaja (Uredba o strojevima)), od 12. svibnja 1993. (BGBl. 1993 I, str. 704.) (prvotno donesena na temelju članka 1. Verordnunga zum Gerätesicherheitsgesetz und zur Änderung von Verordnungen zum Gerätesicherheitsgesetz (Uredba o Zakonu o sigurnosti uređaja i izmjeni uredbi o Zakonu o sigurnosti uređaja), od 12. svibnja 1993. (BGBl. 1993 I, str. 704.)], i, s druge strane, preimenovao tu Devetu uredbu u „Neunte Verordnung zum Geräte- und Produktsicherheitsgesetz (Maschinenverordnung – 9e GSGV) (Deveta uredba o Zakonu o sigurnosti uređaja i proizvoda (Uredba o strojevima – 9. GSGV))”.
11
U skladu s člankom 2. Uredbe o strojevima – 9. GSGV:
„Strojevi se mogu staviti na tržište samo ako ispunjavaju bitne zdravstvene i sigurnosne zahtjeve utvrđene u Prilogu I. Direktivi [98/37] i ako, kada su ispravno ugrađeni, održavani i korišteni u skladu sa svojom namjenom, ne ugrožavaju sigurnost i zdravlje ljudi, domaćih životinja i imovine.”
Glavni postupak i prethodna pitanja
12
Osoba YH je 2009. od distributera kupila kružnu pilu za drvo koju je proizvelo društvo Widl (u daljnjem tekstu: pila o kojoj je riječ u glavnom postupku).
13
Pila o kojoj je riječ u glavnom postupku mogla je funkcionirati u stolnom i nagibnom načinu rada. Imala je zelenu tipku za uključivanje i crvenu tipku za zaustavljanje (u daljnjem tekstu: uređaj za normalno zaustavljanje), koje su se obje nalazile ispod poklopca, kao i crvenu tipku za zaustavljanje u slučaju opasnosti smještenu iznad tog poklopca (u daljnjem tekstu: uređaj za zaustavljanje u slučaju opasnosti).
14
I uređajem za normalno zaustavljanje i uređajem za zaustavljanje u slučaju opasnosti aktivirala se elektronička kočnica u svrhu zaustavljanja lista pile o kojoj je riječ u glavnom postupku nakon otprilike deset sekundi.
15
Osoba YH doživjela je 14. prosinca 2016. nezgodu s pilom o kojoj je riječ u glavnom postupku. Htjela ju je prebaciti s nagibnog na stolni način rada te je zaustavila motor s pomoću jednog od tih uređaja za zaustavljanje. Prilikom utovara ispiljenih cjepanica u ručna kolica slučajno je ponovno djelovala na jedan od tih uređaja za zaustavljanje, i to ili jednom na najmanje četiri do pet sekundi ili više puta uzastopno u ukupnom trajanju od najmanje četiri do pet sekundi.
16
Nakon takvog rukovanja, učinak kočenja lista pile o kojem je riječ u glavnom postupku prekinut je, tako da se tijekom otprilike 11 minuta ta oštrica nastavila nečujno okretati, usporavajući se sve do zaustavljanja.
17
Osoba YH preklopila je zaštitu lista pile o kojoj je riječ u glavnom postupku, ali nije primijetila da se list pile još nečujno okreće. Taj je list pile zahvatio i ozlijedio njezin lijevi kažiprst.
18
Nakon te nezgode, osoba YH podnijela je Landgerichtu Deggendorf (Zemaljski sud u Deggendorfu, Njemačka) tužbu za naknadu štete protiv društva Widl zbog teške štete koju je pretrpjela korištenjem pile o kojoj je riječ u glavnom postupku.
19
U okviru postupka koji se vodio pred tim sudom sastavljeno je vještačenje. U tom je vještačenju vještak utvrdio da, iako je u pogledu lista pile o kojoj je riječ u glavnom postupku bilo postavljeno vrijeme kočenja od trinaest sekundi, aktiviranje uređaja za zaustavljanje u slučaju opasnosti omogućuje zaustavljanje tog lista u osam do devet sekundi. Osim toga, istaknuo je da, kada je uređaj za zaustavljanje u slučaju opasnosti ponovno aktiviran samo jednom na najmanje četiri do pet sekundi ili više puta uzastopno u ukupnom trajanju od najmanje četiri do pet sekundi, navedeni se list nije zaustavio u vremenu postavljenog kočenja, nego se nastavio okretati tijekom otprilike jedanaest minuta.
20
Landgericht Deggendorf (Zemaljski sud u Deggendorfu) odbio je tužbu za naknadu štete koju je podnijela osoba YH.
21
Ta je osoba podnijela žalbu protiv te odluke o odbijanju Oberlandesgerichtu München (Visoki zemaljski sud u Münchenu, Njemačka), sudu koji je uputio zahtjev. Ističe, u biti, da pila o kojoj je riječ u glavnom postupku ne ispunjava sigurnosne zahtjeve predviđene u Direktivi 98/37.
22
Taj sud ističe da se, iako je osoba YH uvelike doprinijela šteti koju je pretrpjela, društvo Widl također može smatrati odgovornim za dio te štete u slučaju da pila o kojoj je riječ u glavnom postupku nije u skladu sa sigurnosnim zahtjevima predviđenima u Direktivi 98/37.
23
U tom pogledu, sud koji je uputio zahtjev smatra da pila o kojoj je riječ u glavnom postupku ima konstrukcijsku grešku i da ne ispunjava sigurnosne zahtjeve koji proizlaze iz članka 3. i Priloga I. Direktivi 98/37, osobito zato što bi ponovno aktiviranje uređaja za zaustavljanje u slučaju opasnosti – bilo samo jednom bilo nekoliko puta uzastopno – imalo za učinak nečujno okretanje njezina lista tijekom otprilike jedanaest minuta. Taj sud ističe da se, u slučaju opasnosti, ne može isključiti mogućnost da korisnik u panici samo jednom dulje ili više puta uzastopno aktivira taj uređaj i da, u takvom slučaju, treba zajamčiti zaustavljanje tog lista kako bi se poštovali sigurnosni zahtjevi.
24
Međutim, sud koji je uputio zahtjev dvoji u pogledu tumačenja točke 1.2.4. Priloga I. Direktivi 98/37. Prema njegovu mišljenju, dio rečenice iz te točke, prema kojem „[k]ada se na uređaj za zaustavljanje u slučaju opasnosti prestane aktivno djelovati nakon aktiviranja naredbe za zaustavljanje u slučaju opasnosti, ta naredba mora biti održana blokiranjem uređaja do njegova deblokiranja” može se tumačiti na način da se, ako se taj uređaj ponovno pokrene, naredba za zaustavljanje ne smije održati. Prema takvom tumačenju, pila o kojoj je riječ u glavnom postupku ispunjavala bi sigurnosne zahtjeve Direktive 98/37. Osim toga, taj sud pita je li takvo svjesno ili nesvjesno djelovanje „odgovarajuće djelovanje” za deblokiranje navedenog uređaja u smislu točke 1.2.4. Priloga I. Direktivi 98/37.
25
U tim je okolnostima Oberlandesgericht München (Visoki zemaljski sud u Münchenu) odlučio prekinuti postupak i uputiti Sudu sljedeća prethodna pitanja:
1.
Treba li članak 3. Direktive [98/37], u vezi s njezinim Prilogom I., a osobito točkama 1.1.2., 1.2.1., 1.2.2., 1.2.4., 1.2.6. i 1.2.7. te točkom 2.3. podtočkom (c) tog priloga, tumačiti na način da uređaj za zaustavljanje kružne pile u slučaju opasnosti ispunjava ondje navedene sigurnosne zahtjeve ako se nakon aktiviranja naredbe za zaustavljanje u slučaju opasnosti svjesnim ili nesvjesnim opetovanim ili trajnim ponovnim djelovanjem na uređaj za zaustavljanje u slučaju opasnosti u trajanju od najmanje četiri do pet sekundi prekine učinak kočenja, što dovodi do toga da se list pile ne zaustavi brzo, nego se nečujno zaustavlja otprilike [jedanaest] minuta?
2.
(a)
Treba li članak 3. Direktive 98/37, u vezi s točkom 1.2.4. Priloga I. toj direktivi, tumačiti na način da i nesvjesno odnosno slučajno (ponovno) izdavanje naredbe za zaustavljanje u slučaju opasnosti tijekom vremena kočenja predstavlja ‚djelovanje’ u smislu [potonje] odredbe?
(b)
Ako na drugo pitanje točku (a) treba odgovoriti potvrdno, smatra li se takvo nesvjesno odnosno slučajno djelovanje ‚odgovarajućim djelovanjem’ za isključivanje uređaja u smislu članka 3. Direktive 98/37 u vezi s točkom 1.2.4. Priloga I. toj direktivi?
3.
(a)
Treba li članak 3. Direktive 98/37, u vezi s točkom 1.2.4. Priloga I. toj direktivi, tumačiti na način da samo svjesno i namjerno (ponovno) djelovanje na uređaj za zaustavljanje u slučaju opasnosti predstavlja ‚djelovanje’ u smislu [potonje] odredbe?
(b)
Ako na treće pitanje točku (a) treba odgovoriti potvrdno, smatra li se takvo svjesno i namjerno djelovanje ‚odgovarajućim djelovanjem’ za isključivanje uređaja u smislu članka 3. Direktive 98/37 u vezi s točkom 1.2.4. Priloga I. toj direktivi?”
Postupak pred Sudom
26
Odlukom predsjednika Suda od 3. ožujka 2025. sudu koji je uputio zahtjev upućen je zahtjev za dostavu informacija kako bi se utvrdilo, s jedne strane, jesu li odredbe Direktive 98/37 bile prenesene u njemačko pravo, uzimajući u obzir činjenicu da, u okviru spora između pojedinaca poput onog o kojem je riječ u glavnom postupku, odredbe te direktive ne mogu same po sebi, bez prenošenja u nacionalno pravo, stvoriti obveze za tuženika iz glavnog postupka. S druge strane, Sud je pozvao taj sud da pojasni je li osoba YH tijekom svoje nezgode aktivirala uređaj za normalno zaustavljanje ili uređaj za zaustavljanje u slučaju opasnosti.
27
Sud koji je uputio zahtjev odgovorio je 20. ožujka 2025. na taj zahtjev za dostavu informacija. Kao prvo, istaknuo je da su odredbe Direktive 98/37 bile prenesene u njemački pravni poredak Uredbom o strojevima – 9. GSGV, čijim se člankom 2. predviđa da se strojevi mogu staviti na tržište samo ako ispunjavaju bitne zdravstvene i sigurnosne zahtjeve utvrđene u Prilogu I. Direktivi [98/37] i ako ne ugrožavaju sigurnost i zdravlje ljudi, domaćih životinja i imovine, kada su ispravno ugrađeni, održavani i korišteni u skladu sa svojom namjenom. Kao drugo, sud koji je uputio zahtjev pojasnio je da je osoba YH pred Landgerichtom Deggendorf (Zemaljski sud u Deggendorfu) navela da je, prilikom svoje nezgode, aktivirala uređaj za normalno zaustavljanje, dok je pred njim navela da je aktivirala uređaj za zaustavljanje u slučaju opasnosti. Međutim, prema mišljenju suda koji je uputio zahtjev, nije potrebno utvrditi koji je od tih uređaja bio aktiviran jer je svaki od njih trebao osigurati jednu te istu funkciju kočenja pile o kojoj je riječ u glavnom postupku.
O prethodnim pitanjima
28
Svojim trima pitanjima, koja valja ispitati zajedno, sud koji je uputio zahtjev u biti pita treba li članak 3. Direktive 98/37, kao i točke 1.1.2., 1.2.1., 1.2.2., 1.2.4., 1.2.6., 1.2.7. te točku 2.3. podtočku (c) Priloga I. toj direktivi tumačiti na način da uređaj za normalno zaustavljanje i/ili uređaj za zaustavljanje u slučaju opasnosti kružne pile za drvo ispunjavaju sigurnosne i zdravstvene zahtjeve navedene u tim odredbama kada, nakon što je aktivirana naredba za zaustavljanje stroja, ponovno djelovanje – svjesno ili nesvjesno, bilo samo jednom produljeno bilo više puta uzastopno – na predmetni uređaj za zaustavljanje, prekida kočenje te pile, tako da se list pile ne zaustavi, nego se nastavi nečujno okretati uz usporavanje, pri čemu se konačno zaustavi nakon više minuta.
29
U tom pogledu valja podsjetiti na to da se Direktivom 98/37 na razini Unije iscrpno usklađuju pravila koja se odnose na temeljne sigurnosne zahtjeve u pogledu strojeva i na potvrdu njihove sukladnosti s tim zahtjevima, kao i ona koja se odnose na postupanje država članica u pogledu strojeva za koje se pretpostavlja da su sukladni s navedenim zahtjevima (vidjeti u tom smislu presudu od 17. travnja 2007., AGM‑COS.MET, C‑470/03, EU:C:2007:213, t. 53.).
30
Naime, cilj je te direktive, na temelju njezine druge, šeste, sedme i devete uvodne izjave, osigurati slobodno kretanje strojeva na unutarnjem tržištu i ispuniti obvezne i temeljne zdravstvene i sigurnosne zahtjeve koji se odnose na te strojeve zamjenom nacionalnih sustava certificiranja i potvrđivanja sukladnosti usklađenim sustavom. U tu svrhu, osobito u njezinu članku 3. i Prilogu I., navedena direktiva nabraja temeljne zdravstvene i sigurnosne zahtjeve koje moraju ispunjavati strojevi i komponente proizvedeni u državama članicama (presude od 8. rujna 2005., Yonemoto, C‑40/04, EU:C:2005:519, t. 31. i od 17. travnja 2007., AGM‑COS.MET, C‑470/03, EU:C:2007:213, t. 52.).
31
Među tim zahtjevima, kao prvo, u točki 1.1.2. tog priloga navode se načela integracije sigurnosti kojima moraju udovoljiti strojevi i njihove sigurnosne komponente. Konkretno, u skladu s tom točkom 1.1.2., točkom (a) strojevi moraju biti konstruirani na način prikladan njihovoj namjeni, te tako da je moguće podešavanje i održavanje strojeva bez izlaganja osoba riziku tijekom izvršavanja tih radnji u skladu s uvjetima koje je predvidio proizvođač. Tom se odredbom predviđa, osim toga, da cilj poduzetih mjera mora biti otklanjanje rizika tijekom cijelog predvidivog trajanja strojeva, uključujući i faze sklapanja, rastavljanja, čak i u slučajevima u kojima rizici od nesreće proizlaze iz predvidivih neuobičajenih situacija.
32
K tomu, na temelju točke 1.1.2. podtočke (b) Priloga I. Direktivi 98/37, pri odabiru najprikladnijih metoda proizvođač mora, prema navedenom redoslijedu, najprije ukloniti ili smanjiti rizik za sigurnost ili zdravlje, zatim, poduzeti potrebne mjere zaštite vezano za rizike koji se ne mogu ukloniti, i, naposljetku, obavijestiti korisnike o preostalim rizicima zbog mogućih nedostatnosti poduzetih mjera zaštite, naznačiti je li potrebna posebna obuka te navesti svaku potrebu za osiguravanjem osobne zaštitne opreme.
33
Usto, načelo iz točke 1.1.2. podtočke (c) tog priloga zahtijeva od proizvođača predmetnog stroja da, pri njegovu konstruiranju i izradi te pri sastavljanju uputa za uporabu tog stroja, osim predviđene uporabe predvidi i svaku razumno predvidivu uporabu navedenog stroja.
34
Kao drugo, točka 1.2.1. navedenog priloga predviđa da kontrolni sustavi moraju biti konstruirani i izrađeni tako da budu sigurni i pouzdani, da sprječavaju nastanak opasnih situacija i, osobito, da ne uzrokuju opasne situacije u slučaju pogreške u logici u djelovanju, dok točka 1.2.2. tog priloga predviđa, među ostalim, da kontrolni uređaji moraju biti konstruirani tako da je njihovo kretanje u skladu s njihovim učinkom.
35
Kao treće, točkom 1.2.4. Priloga Direktivi 98/37 zahtijeva se da svaki stroj mora biti opremljen kontrolnim uređajem koji omogućuje potpuno zaustavljanje stroja na siguran način, kao i, uz određena isključenja koja nisu relevantna za rješenje spora u glavnom postupku, jednim ili više uređaja za zaustavljanje u slučaju opasnosti kako bi se omogućilo otklanjanje prijeteće ili stvarne opasnosti.
36
Kad je riječ, s jedne strane, o uređaju za normalno zaustavljanje, tom se točkom 1.2.4. predviđa da taj uređaj mora omogućivati zaustavljanje svih ili dijela pokretnih dijelova stroja, ovisno o postojećim rizicima, tako da stroj bude siguran. Usto, naredba za zaustavljanje mora imati prednost pred naredbom za pokretanje. Kada se strojevi ili njegovi opasni dijelovi zaustave, mora se prekinuti napajanje energijom odgovarajućih pokretača.
37
S druge strane, kad je riječ o uređaju za zaustavljanje u slučaju opasnosti, navedena točka 1.2.4. određuje da taj uređaj mora imati jasno prepoznatljive, jasno vidljive i brzo dostupne kontrolne uređaje. Osim toga, mora zaustaviti opasnu radnju što je brže moguće bez stvaranja dodatnih rizika i, gdje je potrebno, pokrenuti ili omogućiti pokretanje određenih zaštitnih radnji.
38
U istoj se točki 1.2.4. usto pojašnjava da „[k]ada se na uređaj za zaustavljanje u slučaju opasnosti prestane aktivno djelovati nakon aktiviranja naredbe za zaustavljanje, ta naredba mora biti održana blokiranjem uređaja za zaustavljanje u slučaju opasnosti do njegova deblokiranja” i da blokiranje tog uređaja ne smije biti moguće bez pokretanja naredbe za zaustavljanje. Osim toga, deblokiranje uređaja za zaustavljanje u slučaju opasnosti mora biti moguće samo odgovarajućim djelovanjem i to isključivanje ne smije ponovo pokrenuti stroj već samo dozvoliti njegovo ponovno pokretanje.
39
Iz toga slijedi da djelovanje na uređaj za zaustavljanje u slučaju opasnosti mora aktivirati naredbu za zaustavljanje, koja se mora održati blokiranjem tog uređaja. Prestanak djelovanja na navedeni uređaj stoga ne smije imati za učinak njegovo deblokiranje, s obzirom na to da se takvo deblokiranje mora moći postići samo odgovarajućim djelovanjem. Pojam „odgovarajuće djelovanje” u smislu točke 1.2.4. Priloga I. Direktivi 98/37 stoga treba shvatiti na način da se odnosi na točno određenu radnju različitu od aktiviranja istog uređaja, koja je posebno namijenjena njegovu deblokiranju.
40
Osim toga, valja naglasiti da deblokiranje, posredstvom odgovarajućeg djelovanja, uređaja za zaustavljanje u slučaju opasnosti ne smije ni u kojem slučaju ponovno pokrenuti dotični stroj. Naime, njegovo ponovno pokretanje mora biti moguće samo naknadnim djelovanjem drugog kontrolnog uređaja.
41
Kao četvrto, u točkama 1.2.6. i 1.2.7. Priloga I. Direktivi 98/37 u biti se određuje da nikakav nedostatak u logici ili napajanju upravljačkog kruga ne smije dovesti do opasnih situacija ni do sprečavanja zaustavljanja dotičnog stroja ako je već izdana naredba za zaustavljanje.
42
Kao peto i posljednje, valja istaknuti da se u točki 2.3. tog priloga navode dodatni zahtjevi za strojeve za obradu drva, poput pile o kojoj je riječ u glavnom postupku.
43
Kad je, konkretno, riječ o kočenju takvih strojeva, točka 2.3. podtočka (c) Priloga I. Direktivi 98/37 predviđa da predmetni stroj mora biti opremljen automatskom kočnicom koja zaustavlja njegov alat dovoljno brzo ako postoji rizik od dodira s tim alatom, dok se stroj zaustavlja.
44
Takav je zahtjev dodatna sigurnosna mjera za strojeve za obradu drva i njime se nastoji osigurati da se zdravstveni i sigurnosni zahtjevi poštuju, osobito imobilizacijom alata dotičnog stroja za obradu drva, na primjer listova, glodala itd., u dovoljno kratkom vremenu kako bi se uklonio rizik od slučajnog kontakta tijekom faze zaustavljanja tog alata.
45
U ovom slučaju, iz zahtjeva za prethodnu odluku proizlazi da je osoba YH, nakon što je aktivirala naredbu za zaustavljanje, nenamjerno djelovala na uređaj za zaustavljanje u slučaju opasnosti ili uređaj za normalno zaustavljanje – bilo samo jednom produljeno bilo više puta uzastopno – što je imalo za posljedicu to da je učinak kočenja bio prekinut i da se tijekom nekoliko minuta list pile o kojoj je riječ u glavnom postupku nastavio nečujno okretati.
46
Čak i pod pretpostavkom da se deblokiranje uređaja za zaustavljanje u slučaju opasnosti može postići, u skladu s uputama za uporabu predmetnog stroja, djelovanjem na taj uređaj – bilo samo jednom produljeno bilo više puta uzastopno, što je na sudu koji je uputio zahtjev da provjeri – to deblokiranje ipak ne smije ni u kojem slučaju ponovno pokrenuti taj stroj, nego samo dozvoliti ponovno pokretanje, kao što je to izričito predviđeno u točki 1.2.4. Priloga I. Direktivi 98/37 i kao što je to navedeno u točki 38. ove presude.
47
Stoga se čini da je činjenica da su radnje opisane u točki 45. ove presude, bez obzira na to jesu li bile svjesne ili ne, imale za posljedicu to da je učinak kočenja bio prekinut i da se, tijekom više minuta, list pile o kojoj je riječ u glavnom postupku nastavio nečujno okretati, protivna zahtjevu predviđenom u točki 1.2.4. Priloga I. Direktivi 98/37 i stoga ne može predstavljati „odgovarajuće djelovanje” za deblokiranje uređaja za zaustavljanje u slučaju opasnosti u smislu te iste točke 1.2.4.
48
Isti zaključak vrijedi mutatis mutandis u slučaju da je osoba YH djelovala na uređaj za normalno zaustavljanje, bilo samo jednom produljeno bilo više puta uzastopno. Naime, iako se uređaj za normalno zaustavljanje i uređaj za zaustavljanje u slučaju opasnosti u određenoj mjeri razlikuju u pogledu temeljnih zdravstvenih i sigurnosnih zahtjeva koji su im svojstveni, na njih se u biti primjenjuju ista načela integracije sigurnosti i dijele istu osnovnu funkciju, odnosno zaustavljanje predmetnog stroja time što ga se stavlja u stanje sigurnosti. Stoga djelovanje na uređaj za normalno zaustavljanje, bilo samo jednom produljeno bilo više puta uzastopno, ni u kojem slučaju ne može imati za učinak prekid naredbe za zaustavljanje koji bi taj kontrolni uređaj trebao dati niti, prema tome, omogućiti predmetnoj kružnoj pili da se nastavi okretati tijekom više minuta.
49
Štoviše, čini se da je takva posljedica također protivna kako načelima integracije sigurnosti kojima moraju udovoljiti strojevi i njihove sigurnosne komponente, navedenima u točki 1.1.2. Priloga I. Direktivi 98/37, tako i sigurnosnim i zdravstvenim zahtjevima koji proizlaze iz točaka 1.2.1., 1.2.2., 1.2.6., 1.2.7. i točke 2.3. podtočke (c) tog priloga, navedenima u točkama 31. do 34. i 41. do 44. ove presude, s obzirom na to da se njome osobe koje upotrebljavaju predmetni stroj izlaže povećanom riziku za njihovu sigurnost i zdravlje. Naime, kao što to naglašava sud koji je uputio zahtjev, sasvim je predvidljivo da, u stanju panike, osoba koja upotrebljava taj stroj djeluje, kako bi ga što je prije moguće zaustavila, bilo samo jednom bilo više puta uzastopno, na njegov uređaj za normalno zaustavljanje ili uređaj za zaustavljanje u slučaju opasnosti. Međutim, time što se, u takvim okolnostima, dopušta da se list predmetnog stroja nastavi nečujno okretati tijekom nekoliko minuta, umjesto da ga se u dovoljno kratkom roku zaustavi, tim se uređajima povređuju svi prethodno navedeni zahtjevi.
50
S obzirom na sva prethodna razmatranja, na postavljena pitanja valja odgovoriti tako da članak 3. Direktive 98/37, kao i točke 1.1.2., 1.2.1., 1.2.2., 1.2.4., 1.2.6., 1.2.7. te točku 2.3. podtočku (c) Priloga I. toj direktivi treba tumačiti na način da uređaj za normalno zaustavljanje i/ili uređaj za zaustavljanje u slučaju opasnosti kružne pile za drvo ne ispunjavaju sigurnosne i zdravstvene zahtjeve navedene u tim odredbama kada, nakon što je aktivirana naredba za zaustavljanje stroja, ponovno djelovanje – svjesno ili nesvjesno, bilo samo jednom produljeno bilo više puta uzastopno – na predmetni uređaj za zaustavljanje, prekida kočenje te pile, tako da se list pile ne zaustavi, nego se nastavi nečujno okretati uz usporavanje, pri čemu se konačno zaustavi nakon više minuta.
Troškovi
51
Budući da ovaj postupak ima značaj prethodnog pitanja za stranke glavnog postupka pred sudom koji je uputio zahtjev, na tom je sudu da odluči o troškovima postupka. Troškovi podnošenja očitovanja Sudu, koji nisu troškovi spomenutih stranaka, ne nadoknađuju se.
Slijedom navedenog, Sud (deveto vijeće) odlučuje:
Članak 3. Direktive 98/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. lipnja 1998. o [približavanju] zakonodavstava država članica u odnosu na strojeve, kao i točke 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6, 1.2.7. te točku 2.3. podtočku (c) Priloga I. toj direktivi
treba tumačiti na način da:
uređaj za normalno zaustavljanje i/ili uređaj za zaustavljanje u slučaju opasnosti kružne pile za drvo ne ispunjavaju sigurnosne i zdravstvene zahtjeve navedene u tim odredbama kada, nakon što je aktivirana naredba za zaustavljanje stroja, ponovno djelovanje – svjesno ili nesvjesno, bilo samo jednom produljeno bilo više puta uzastopno – na predmetni uređaj za zaustavljanje, prekida kočenje te pile, tako da se list pile ne zaustavi, nego se nastavi nečujno okretati uz usporavanje, pri čemu se konačno zaustavi nakon više minuta.
Potpisi
(
*1
)	Jezik postupka: njemački