62023TJ1077_RES
Asia T-1077/23
Bytedance Ltd
vastaan
Euroopan komissio
Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (laajennettu kahdeksas jaosto) 17.7.2024
Digitaaliset palvelut – Asetus (EU) 2022/1925 – Portinvartijaksi nimeäminen – Verkkoyhteisöpalvelu – Asetuksen 2022/1925 3 artiklan 1, 2 ja 5 kohta – Vaatimukset – Olettamat – Olettamien kumoaminen – Puolustautumisoikeudet – Yhdenvertainen kohtelu
Digimarkkinoiden sääntely – Kilpailulliset ja oikeudenmukaiset markkinat digitaalialalla – Portinvartija – Nimeämisperusteet – Komission suorittama tarkastus – Olettamat – Kyseisen yrityksen on kumottava olettamat – On esitettävä perusteluja ja todisteita, jotka liittyvät suoraan kyseisiin olettamiin – On esitettävä perusteluja ja todisteita, jotka asettavat kyseiset olettamat selvästi kyseenalaiseksi
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2022/1925 3 artiklan 1, 2 ja 5 kohta)
(ks. 39–56, 59–72 ja 284–285 kohta)
Digimarkkinoiden sääntely – Kilpailulliset ja oikeudenmukaiset markkinat digitaalialalla – Portinvartija – Nimeämisperusteet – Merkittävä vaikutus sisämarkkinoihin – Olettama – Edellytykset – Yrityksen vuotuinen liikevaihto unionissa on ylittänyt vahvistetun kynnysarvon kunakin kolmena viimeksi kuluneena tilikautena – Yrityksen maailmanlaajuinen markkina-arvo on ylittänyt vahvistetun kynnysarvon viimeksi kuluneena tilikautena – Vaihtoehtoiset edellytykset – Yritys täyttää maailmanlaajuiseen markkina-arvoonsa liittyvän edellytyksen – Kyseisen yrityksen on kumottava kyseinen olettama – Unionissa toteutunutta pientä liikevaihtoa koskevat perustelut – Tutkittavaksi ottaminen
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2022/1925 3 artiklan 1 kohdan a alakohta, 3 artiklan 2 kohdan a alakohta ja 3 artiklan 5 kohta)
(ks. 80–92 kohta)
Digimarkkinoiden sääntely – Kilpailulliset ja oikeudenmukaiset markkinat digitaalialalla – Portinvartija – Nimeämisperusteet – Merkittävä vaikutus sisämarkkinoihin – Olettama – Edellytykset – Yrityksen maailmanlaajuinen markkina-arvo on ylittänyt vahvistetun kynnysarvon viimeksi kuluneena tilikautena – Maailmanlaajuisen markkina-arvon maantieteellinen alkuperä – Merkityksettömyys
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2022/1925 3 artiklan 1 kohdan a alakohta ja 3 artiklan 2 kohdan a alakohta)
(ks. 102–109 kohta)
Kumoamiskanne – Kanneperusteet – Oikeudellinen virhe – Virhe, joka ei vaikuta ratkaisevasti lopputulokseen – Perusteeton kanneperuste
(SEUT 263 artikla)
(ks. 111–118 kohta)
Digimarkkinoiden sääntely – Kilpailulliset ja oikeudenmukaiset markkinat digitaalialalla – Portinvartija – Nimeämisperusteet – Sellaisen ydinalustapalvelun tarjoaminen, joka on tärkeä yhdysväylä – Olettama – Edellytykset – Palvelun loppukäyttäjien ja yrityskäyttäjien määrä ylittää vahvistetut kynnysarvot – Kyseisen yrityksen on kumottava kyseinen olettama – Yritys, jolla ei ole digitaalista ekosysteemiä – Todiste ei ole riittävä niin, että se asettaisi olettaman selvästi kyseenalaiseksi
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2022/1925 3 artiklan 1 kohdan b alakohta, 3 artiklan 2 kohdan b alakohta ja 3 artiklan 5 kohta)
(ks. 128–134 ja 146–161 kohta)
Digimarkkinoiden sääntely – Kilpailulliset ja oikeudenmukaiset markkinat digitaalialalla – Portinvartija – Nimeämisperusteet – Sellaisen ydinalustapalvelun tarjoaminen, joka on tärkeä yhdysväylä – Olettama – Edellytykset – Palvelun loppukäyttäjien ja yrityskäyttäjien määrä ylittää vahvistetut kynnysarvot – Kyseisen yrityksen on kumottava kyseinen olettama – Todistustaakka on kyseisellä yrityksellä
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2022/1925 3 artiklan 1 kohdan b alakohta, 3 artiklan 2 kohdan b alakohta ja 3 artiklan 5 kohta)
(ks. 135–144 kohta)
Digimarkkinoiden sääntely – Kilpailulliset ja oikeudenmukaiset markkinat digitaalialalla – Portinvartija – Nimeämisperusteet – Sellaisen ydinalustapalvelun tarjoaminen, joka on tärkeä yhdysväylä – Olettama – Edellytykset – Palvelun loppukäyttäjien ja yrityskäyttäjien määrä ylittää vahvistetut kynnysarvot – Kyseisen yrityksen on kumottava kyseinen olettama – Loppukäyttäjien ja yrityskäyttäjien jonkin asteinen monikotisuus – Perustelut eivät ole riittävän päteviä niin, että ne asettaisivat olettaman selvästi kyseenalaiseksi
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2022/1925 3 artiklan 1 kohdan b alakohta, 3 artiklan 2 kohdan b alakohta ja 3 artiklan 5 kohta)
(ks. 171–214 kohta)
Digimarkkinoiden sääntely – Kilpailulliset ja oikeudenmukaiset markkinat digitaalialalla – Portinvartija – Nimeämisperusteet – Sellaisen ydinalustapalvelun tarjoaminen, joka on tärkeä yhdysväylä – Olettama – Edellytykset – Palvelun loppukäyttäjien ja yrityskäyttäjien määrä ylittää vahvistetut kynnysarvot – Kyseisen yrityksen on kumottava kyseinen olettama – Palvelu on kooltaan muiden alustojen palvelua pienempi ja kilpailijoita on paljon – Perustelut eivät ole riittävän päteviä niin, että ne asettaisivat olettaman selvästi kyseenalaiseksi
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2022/1925 3 artiklan 1 kohdan b alakohta, 3 artiklan 2 kohdan b alakohta ja 3 artiklan 5 kohta)
(ks. 222–230 ja 238–245 kohta)
Digimarkkinoiden sääntely – Kilpailulliset ja oikeudenmukaiset markkinat digitaalialalla – Portinvartija – Nimeämisperusteet – Komission suorittama tarkastus – Olettamat – Kyseisen yrityksen on kumottava kyseinen olettama – Velvollisuus esittää merkitykselliset perustelut ja todisteet hallinnollisen menettelyn aikana
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2022/1925 3 artiklan 1, 2 ja 5 kohta)
(ks. 231–237 kohta)
Digimarkkinoiden sääntely – Kilpailulliset ja oikeudenmukaiset markkinat digitaalialalla – Portinvartija – Nimeämisperusteet – Sellaisen ydinalustapalvelun tarjoaminen, joka on tärkeä yhdysväylä – Olettama – Edellytykset – Palvelun loppukäyttäjien ja yrityskäyttäjien määrä ylittää vahvistetut kynnysarvot – Kyseisen yrityksen on kumottava kyseinen olettama – Mainostulot ja yrityskäyttäjien käytön taso ovat vähäisiä ja vähäisempiä kuin muutamilla muilla alustoilla – Perustelut eivät ole riittävän päteviä niin, että ne asettaisivat olettaman selvästi kyseenalaiseksi
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2022/1925 3 artiklan 1 kohdan b alakohta, 3 artiklan 2 kohdan b alakohta ja 3 artiklan 5 kohta)
(ks. 255–282 kohta)
Digimarkkinoiden sääntely – Kilpailulliset ja oikeudenmukaiset markkinat digitaalialalla – Portinvartija – Nimeämisperusteet – Asema on vakiintunut ja kestävä nyt tai lähitulevaisuudessa – Peruste – Ydinalustapalvelua tarjoavan yrityksen aseman kilpailullisuus on rajallista – Olettama – Kyseisen yrityksen on kumottava kyseinen olettama – Kyseisen yrityksen aseman kilpailullisuuden tutkiminen – Kaikkien yritysten kyky haastaa portinvartijat tuotteidensa ja palvelujensa ansioilla
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2022/1925 3 artiklan 1 kohdan c alakohta, 3 artiklan 2 kohdan c alakohta ja 3 artiklan 5 kohta)
(ks. 293–320 kohta)
Digimarkkinoiden sääntely – Kilpailulliset ja oikeudenmukaiset markkinat digitaalialalla – Portinvartija – Nimeämisperusteet – Komission suorittama tarkastus – Kyseisen yrityksen kuulluksi tulemista koskevan oikeuden kunnioittaminen – Oikeuden loukkaaminen – Komission päätöksen kumoaminen – Edellytys – Asianomaisen yrityksen kyky varmistaa puolustuksensa paremmin ilman menettelyllistä sääntöjenvastaisuutta – Edellytys ei täyty
(Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklan 2 kohta; Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2022/1925 3 ja 34 artikla)
(ks. 340–370 kohta)
Digimarkkinoiden sääntely – Kilpailulliset ja oikeudenmukaiset markkinat digitaalialalla – Portinvartija – Nimeämisperusteet – Komission suorittama tarkastus – Yhdenvertaisen kohtelun periaatteen kunnioittaminen – Toisiinsa rinnastettavia tilanteita ei ole
(Euroopan unionin perusoikeuskirjan 20 ja 21 artikla; Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2022/1925 3 artikla)
(ks. 374–379 kohta)
Tiivistelmä
Unionin yleinen tuomioistuin tulkitsi ensimmäistä kertaa digimarkkinasäädöstä (
1
) ja hylkäsi Bytedance Ltd:n nostaman kumoamiskanteen, joka koski Euroopan komission päätöstä (
2
) nimetä kyseinen yritys sekä yritykset, joissa ensin mainittu yritys käyttää suoraan tai välillisesti määräysvaltaa (jäljempänä yhdessä ByteDance), kyseisessä säädöksessä tarkoitetuksi portinvartijaksi.
Euroopan unionin lainsäätäjä päätti antaa digimarkkinasäädöksen, koska tietyillä digitaalisilla palveluilla, joita kutsutaan ydinalustapalveluiksi, on usein ominaispiirteitä, jotka voivat yhdistettyinä näitä palveluja tarjoavien yritysten epäoikeudenmukaisiin käytäntöihin heikentää merkittävästi ydinalustapalvelujen kilpailullisuutta ja vaikuttaa näitä palveluja tarjoavien yritysten ja niiden yritys- ja loppukäyttäjien välisen kaupallisen suhteen oikeudenmukaisuuteen.
Digimarkkinasäädöksen tarkoituksena onkin edistää sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa vahvistamalla säännöt, joilla varmistetaan markkinoiden kilpailullisuus ja oikeudenmukaisuus digitaalialalla yleisesti sekä erityisesti portinvartijoiksi nimettyjen yritysten tarjoamien ydinalustapalvelujen yrityskäyttäjille ja loppukäyttäjille. Tätä varten digimarkkinasäädöksessä säädetään kohdennetusti velvoitteista, joita yritysten, jotka komissio on nimennyt portinvartijoiksi, on noudatettava kunkin nimeämispäätöksessä luetellun ydinalustapalvelun osalta.
Digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio nimeää yrityksen portinvartijaksi, jos yritys täyttää seuraavat kolme kumulatiivista edellytystä:
a) sillä on merkittävä vaikutus sisämarkkinoihin;
b) se tarjoaa ydinalustapalvelua, joka on tärkeä yhdysväylä yrityskäyttäjille loppukäyttäjien tavoittamiseksi (jäljempänä tärkeä yhdysväylä), ja
c) sillä on vakiintunut ja kestävä asema toiminnassaan tai on ennakoitavissa, että sillä on tällainen asema lähitulevaisuudessa.
Digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdan mukaan yrityksen katsotaan täyttävän edellä mainitut vaatimukset, jos se täyttää tietyt määrälliset kynnysarvot, jotka koskevat erityisesti asianomaisen yrityksen unionissa toteutunutta liikevaihtoa tai maailmanlaajuista markkina-arvoa, kyseisen ydinalustapalvelun unioniin sijoittautuneiden tai unionissa sijaitsevien loppukäyttäjien ja yrityskäyttäjien määrää ja niiden vuosien määrää, joina viimeksi mainittu käyttäjien määrää koskeva kynnysarvo on täyttynyt.
Digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti asianomainen yritys voi esittää digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisessa ilmoituksessaan riittävän pätevät perustelut osoittaakseen, että vaikka se täyttää kaikki digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdan mukaiset kynnysarvot, se ei täytä kyseisen artiklan 1 kohdan vaatimuksia niissä poikkeuksellisissa olosuhteissa, joissa asianomainen ydinalustapalvelu toimii. Jos yritys esittää tällaiset riittävän pätevät perustelut, jotka asettavat selvästi kyseenalaiseksi digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdassa vahvistetut olettamat, komissio voi aloittaa digimarkkinasäädöksen 17 artiklan 3 kohdassa säädetyn markkinatutkimuksen.
Bytedance Ltd, joka perustettiin Kiinassa vuonna 2012 ja muodostettiin Caymansaarten oikeuden mukaisesti, ylläpitää yhdessä muiden yhtiöiden, joissa se käyttää määräysvaltaa suoraan tai välillisesti, kanssa erityisesti TikTok-nimistä digitaalista alustaa. Kyseisellä digitaalisella alustalla, joka tuotiin unionissa markkinoille nykyisessä versiossaan vuoden 2018 elokuussa, käyttäjät voivat hakea, katsella ja jakaa videoita sekä olla vuorovaikutuksessa, viestiä ja jakaa sisältöä muiden käyttäjien kanssa.
Komissio, joka oli vastaanottanut digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisen Bytedance Ltd:n ilmoituksen, totesi ensimmäiseksi, että TikTok oli digimarkkinasäädöksessä tarkoitettu verkkoyhteisöpalvelu ja siten ydinalustapalvelu. Toiseksi komissio totesi, että ByteDance täytti digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdassa säädetyt kynnysarvot TikTokin osalta, minkä perusteella voitiin olettaa, että sen portinvartijaksi nimeämistä koskevat digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 1 kohdan vaatimukset täyttyivät. Kolmanneksi komissio katsoi, etteivät perustelut, jotka Bytedance Ltd oli esittänyt digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen olettamien kumoamiseksi, olleet riittävän päteviä niin, että ne olisivat asettaneet nämä olettamat selvästi kyseenalaiseksi. Näin ollen komissio nimesi ByteDancen portinvartijaksi markkinatutkimusta aloittamatta ja katsoi, että verkkoyhteisöpalvelu TikTok oli digimarkkinasäädöksessä tarkoitettu tärkeä yhdysväylä. (
3
)
Bytedance Ltd nosti kyseistä päätöstä koskevan kumoamiskanteen unionin yleisessä tuomioistuimessa. Unionin yleinen tuomioistuin päätti ratkaista kanteen nopeutetussa menettelyssä Bytedance Ltd:n hakemuksesta.
Unionin yleisen tuomioistuimen arviointi asiasta
Kantaja on esittänyt kanteensa tueksi kolme kanneperustetta, joista ensimmäisen mukaan digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 1 ja 5 kohtaa on rikottu, toisen mukaan puolustautumisoikeuksia on loukattu ja kolmannen mukaan yhdenvertaisen kohtelun periaatetta on loukattu.
Ensimmäinen kanneperuste, jonka mukaan digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 1 ja 5 kohtaa on rikottu
Aluksi unionin yleinen tuomioistuin totesi, ettei kantaja kiistä sitä, että TikTok on digimarkkinasäädöksessä tarkoitettu verkkoyhteisöpalvelu. Kantaja ei kiistä myöskään digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdan a–c alakohdassa vahvistettujen kynnysarvojen täyttymistä eikä sitä, että tämän vuoksi ByteDancen katsottiin täyttävän digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 1 kohdan asiaankuuluvat vaatimukset niin, että se voitiin nimetä portinvartijaksi.
Sen sijaan komissio teki kantajan mukaan virheitä katsoessaan, etteivät kantajan digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti esittämät perustelut olleet riittävän päteviä niin, että ne olisivat asettaneet digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdassa vahvistetut olettamat selvästi kyseenalaiseksi TikTokin osalta.
A. Oikeudellinen peruste, jota komissio oli soveltanut tutkiessaan digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen olettamien kumoamiseksi esitetyt perustelut
Unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi aluksi väitteet, joiden mukaan komissio oli soveltanut virheellistä oikeudellista perustetta tutkiessaan perustelut ja todisteet, jotka kantaja oli esittänyt digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen olettamien kumoamiseksi.
Unionin yleinen tuomioistuin toi tässä yhteydessä esille yhtäältä, että vaikka digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 5 kohdassa annetaan asianomaiselle yritykselle mahdollisuus esittää digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen olettamien kumoamiseksi perusteluja ja todisteita riippumatta siitä, onko nämä perustelut ja todisteet ilmaistu numeroarvoin vai ei, näiden perustelujen ja todisteiden on kuitenkin liityttävä suoraan yhteen tai useampaan kyseisistä olettamista, jotka on ilmaistu määrällisinä kynnysarvoina. Nyt käsiteltävässä asiassa komissio saattoi hylätä tiettyjä kantajan perusteluja, jotka muodostuivat digimarkkinasäädöksen tavoitteita sekä digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 5 kohdan tarkoitusta ja tehokasta vaikutusta koskevista yleisistä väitteistä, sillä näillä väitteillä ei pyritty varsinaisesti kumoamaan erikseen yhtä digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdassa säädetyistä kolmesta olettamasta, eivätkä ne siten liittyneet suoraan näihin olettamiin.
Toisaalta unionin yleinen tuomioistui huomautti, että edellä mainittujen olettamien kyseenalaiseksi asettamista koskeva näyttökynnys perustuu suoraan digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 5 kohtaan, jossa vaaditaan asianomaista yritystä, jolla on todistustaakka, esittämään riittävän päteviä perusteluja, jotka asettavat kyseiset olettamat selvästi kyseenalaiseksi. Näin ollen kyseisen yrityksen esittämien perustelujen on osoitettava erittäin uskottavalla tavalla, että digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdassa vahvistetut olettamat on asetettu kyseenalaiseksi. Unionin yleinen tuomioistuin lisäsi, että nyt käsiteltävässä asiassa komissio oli ilmoittanut soveltaneensa digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 5 kohdassa säädettyä näyttökynnystä eikä mikään sen tutkimuksissa viitannut siihen, että komission todellisuudessa soveltama näyttökynnys olisi ollut kyseisessä säännöksessä säädettyä korkeampi.
B. ByteDancen merkittävää vaikutusta sisämarkkinoihin koskeva olettama
Edellä esitettyjen täsmennysten vanavedessä unionin yleinen tuomioistuin tutki sitten kantajan väitteet, joiden mukaan komissio oli rikkonut digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohtaa ja 3 artiklan 5 kohtaa, kun se hylkäsi kantajan perustelut, joilla osoitettiin, ettei ByteDancella ollut merkittävää vaikutusta sisämarkkinoihin. Kantaja väitti lähinnä, ettei ByteDancen vaikutus sisämarkkinoihin ollut merkittävää, minkä osoittavat erityisesti se, että ByteDancen liikevaihto unionissa oli pieni, ja se, että ByteDancen maailmanlaajuinen markkina-arvo johtui pääosin sen toiminnasta Kiinassa, joten kyseinen markkina-arvo ei ilmentänyt sen vaikutusta sisämarkkinoihin.
Komissio oli hylännyt tässä yhteydessä merkityksettömänä erityisesti perustelun, jonka mukaan ByteDancen tulot unionissa alittivat digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetyn unionissa toteutunutta liikevaihtoa koskevan kynnysarvon.
Unionin yleinen tuomioistuin muistutti tässä kohti, että digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan perusteella voidaan olettaa, että yrityksellä on saman artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu merkittävä vaikutus sisämarkkinoihin, jos yritys tarjoaa asianomaista ydinalustapalvelua vähintään kolmessa jäsenvaltiossa ja sen vuotuinen liikevaihto unionissa on ollut vähintään 7,5 miljardia euroa kunakin kolmena viimeksi kuluneena tilikautena tai jos sen keskimääräinen pörssiarvo tai vastaava käypä markkina-arvo on ollut vähintään 75 miljardia euroa viimeksi kuluneen tilikauden aikana.
Unionin yleinen tuomioistuin huomautti lisäksi olevan riidatonta, ettei ByteDance täyttänyt unionissa toteutunutta liikevaihtoa koskevaa kynnysarvoa. Sitä vastoin oli selvää, että ByteDance täytti maailmanlaajuista markkina-arvoa koskevan vaihtoehtoisen kynnysarvon ja että siten sillä voitiin katsoa olevan merkittävä vaikutus sisämarkkinoihin.
Unionin yleinen tuomioistuin täsmensi edellä mainittujen kahden kynnysarvon välisestä suhteesta, että molemmat kynnysarvot ilmensivät eri tilanteita, jotka olivat kuitenkin lähellä toisiaan. Unionissa toteutunut suuri liikevaihto osoittaa, että asianomaisella yrityksellä on jo kyky muuntaa käyttäjänsä rahaksi sisämarkkinoilla, kun taas suuri pörssiarvo eli suuri maailmanlaajuinen käypä markkina-arvo on pikemmin merkkinä siitä, että asianomaisella yrityksellä on potentiaalia muuntaa käyttäjänsä rahaksi sisämarkkinoilla lähitulevaisuudessa. Lisäksi unionin lainsäätäjä on valinnut asianomaisen yrityksen unionissa toteutuneen liikevaihdon nimenomaisesti osoittamaan kyseisellä yrityksellä olevan vaikutuksen sisämarkkinoihin.
Ei siis ole poissuljettua, että asianomainen yritys voisi osoittaa useiden riittävän pätevien perustelujen, kuten unionissa toteutuneen liikevaihdon pienuuden, avulla, että sen toiminta sisämarkkinoilla on vähäistä, vaikka sen maailmanlaajuinen markkina-arvo on hyvin suuri, niin ettei kyseinen markkina-arvo ilmennä potentiaalia muuntaa sen käyttäjät rahaksi unionissa lähitulevaisuudessa, eikä asianomaisella yrityksellä näin ollen ole merkittävää vaikutusta sisämarkkinoihin digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
Unionin yleinen tuomioistuin totesi edellä esitetyistä seikoista, että komissio oli tehnyt virheen hylätessään ByteDancen unionissa toteutuneen liikevaihdon pienuutta koskeneen kantajan perustelun merkityksettömänä sen olettaman kyseenalaistamisen kannalta, joka koski ByteDancen merkittävää vaikutusta sisämarkkinoihin.
Oikeuskäytännön mukaan kyseinen virhe voisi kuitenkin johtaa riidanalaisen päätöksen kumoamiseen vain, jos sillä olisi voinut olla käsiteltävän asian erityisissä olosuhteissa ratkaiseva vaikutus siihen, että komissio hylkäsi perustelut, jotka kantaja oli esittänyt digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa vahvistetun olettaman kumoamiseksi.
Näin ei ole, koska kaikki muut tekijät, jotka komissio oli ottanut huomioon todetessaan, että ByteDancella oli huomattavasti potentiaalia muuntaa käyttäjänsä rahaksi unionissa lähitulevaisuudessa, ovat edelleen päteviä. Komissio oli näet muistuttanut kyseisen toteamuksensa tueksi, että ByteDancen unionissa toteutunut liikevaihto, joka alitti digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetyn kynnysarvon, oli kuitenkin jatkanut keskeytyksettä kasvuaan; että ByteDancen käypä markkina-arvo ylitti kirkkaasti 75 miljardin euron kynnysarvon ja että TikTokin loppukäyttäjien ja yrityskäyttäjien määrä unionissa oli jatkanut kasvuaan kolmena viimeksi kuluneena tilikautena ja ylitti selvästi digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa vahvistetut kynnysarvot.
C. Olettama, jonka mukaan TikTok on tärkeä yhdysväylä
Unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi lisäksi kantajan väitteet, joiden mukaan komissio oli rikkonut digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohtaa katsomalla TikTokin tärkeäksi yhdysväyläksi digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetyn olettaman mukaisesti kantajan esittämistä vastaperusteluista huolimatta.
Digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti yrityksen katsotaan tarjoavan ydinalustapalvelua, joka on tärkeä yhdysväylä, jos kyseisellä ydinalustapalvelulla on ollut viimeksi kuluneen tilikauden aikana kuukausittain vähintään 45 miljoonaa unioniin sijoittautunutta tai unionissa sijaitsevaa aktiivista loppukäyttäjää tai vuosittain vähintään 10000 unioniin sijoittautunutta aktiivista yrityskäyttäjää.
a. Ekosysteemin ja vahvojen verkostovaikutusten väitetty puuttuminen
Kantaja kiisti TikTokin katsomisen tärkeäksi yhdysväyläksi digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa vahvistetun olettaman mukaisesti väittämällä ensinnäkin, että toisin kuin muilla digitaalialan yrityksillä, ByteDancella ei ole ekosysteemiä eikä se hyödy vahvoista verkostovaikutuksista.
Unionin yleinen tuomioistuin täsmensi aluksi, että digitaalinen alustaekosysteemi voi muodostua yhdestä tai jopa useammasta ydinalustapalvelusta sekä näihin esimerkiksi teknologisten yhteyksien tai yhteentoimivuuden kautta kytköksissä olevista muista palveluista, mikä voi pahentaa näiden yritysten kilpailijoiden markkinoille pääsyn esteitä ja lisätä loppukäyttäjille aiheutuvia palveluntarjoajan vaihtamiseen liittyviä kustannuksia; tämän vuoksi nykyisten tai uusien markkinatoimijoiden on vaikeampaa haastaa näitä yrityksiä tai kilpailla niiden kanssa.
Sitten unionin yleinen tuomioistuin totesi, ettei kantaja ole esittänyt näyttöä sen väitteensä tueksi, ettei ByteDancella ole ekosysteemiä, johon TikTok kuuluu.
Unionin yleinen tuomioistuin totesi vielä, että vaikka oletettaisiin, ettei ByteDancella ole ekosysteemiä, komission päätelmä TikTokin katsomisesta tärkeäksi yhdysväyläksi on edelleen pätevä, koska riidanalaisesta päätöksestä ilmenee, että TikTok on onnistunut saamaan lyhyessä ajassa valtavan määrän loppukäyttäjiä ja yrityskäyttäjiä sen jälkeen, kun se tuotiin nykyisessä versiossaan markkinoille unionissa vuoden 2018 elokuussa, ja se ylittää kirkkaasti digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tältä osin säädetyt kynnysarvot ja on kasvanut puoleen Facebookin ja Instagramin koosta.
Lisäksi toisin kuin kantaja väittää, mikään digimarkkinasäädöksessä ei viittaa siihen, että ydinalustapalvelu voi tuottaa vahvoja verkostovaikutuksia vain ekosysteemin osana. Kantaja ei myöskään esitä erillistä perustelua, joka viittaisi siihen, ettei TikTokilla ole vahvoja verkostovaikutuksia.
b. Monikotisuus ja lukkiutumisvaikutusten väitetty puuttuminen
Toiseksi unionin yleinen tuomioistuin vahvisti komission päätelmän, jonka mukaan loppukäyttäjien ja yrityskäyttäjien jonkin asteinen monikotisuus (
4
) TikTokin ja muiden verkkoyhteisöjen osalta ei ollut riittävää niin, että se olisi asettanut digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa vahvistetun olettaman selvästi kyseenalaiseksi.
Unionin yleinen tuomioistuin toi tältä osin esille, että vaikka monikotisuuden esiintyminen tai rajoittaminen ja lukkiutumisvaikutusten olemassaolo tai puuttuminen voivat olla tapauskohtaisesti merkityksellisiä seikkoja arvioitaessa, onko kyseinen olettama asetettu selvästi kyseenalaiseksi, huomioon on otettava monikotisuuden ja lukkiutumisvaikutusten erityiset konkreettiset ominaispiirteet, sellaisina kuin ne ilmenevät niissä olosuhteissa, joissa asianomainen ydinalustapalvelu toimii.
Koska kantajan itsensä toimittamat tiedot havainnollistivat monikotisuuden yleisyyttä verkkoyhteisöjen käyttäjien keskuudessa, unionin yleinen tuomioistuin totesi, että kyseisen ydinalustapalvelun ominaispiirteet huomioon ottaen pelkkä monikotisuuden esiintyminen – vaikka se olisikin hyvin yleistä – ei ole itsessään riittävää niin, että se asettaisi digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa vahvistetun olettaman selvästi kyseenalaiseksi.
Lisäksi kantajan, jolla on todistustaakka, hallinnollisessa menettelyssä esittämät perustelut ja todisteet koskivat ainoastaan monikotisuuden esiintymistä yleisesti eivätkä eri verkkoyhteisöalustojen käytön intensiteettiä, ja TikTok hyötyi muita verkkoyhteisöjä korkeammasta sitoutumisasteesta, koska loppukäyttäjät – erityisesti nuoret – viettivät enemmän aikaa TikTokissa kuin muissa verkkoyhteisöissä.
Unionin yleinen tuomioistuin totesi kantajan perusteluista, joiden mukaan noin 82 prosenttia TikTokin loppukäyttäjistä käytti myös Instagramia ja noin 77 prosenttia Facebookia, kun taas Facebookin loppukäyttäjistä vain 38 prosenttia ja Instagramin loppukäyttäjistä vain 48 prosenttia käytti myös TikTokia, ettei kantaja ole joka tapauksessa osoittanut, että yhtäältä TikTokin käyttäjien ja toisaalta Facebookin ja Instagramin käyttäjien monikotisuuden epäsymmetria johtui sen taloudellisen ja historiallisen kontekstin, jossa verkkoyhteisöt toimivat unionissa, sijaan siitä, ettei TikTokiin liittynyt verkosto- eikä lukkiutumisvaikutuksia.
c. TikTokin pienuus verrattuna muihin alustoihin ja kilpailijoiden suuri määrä
Kolmanneksi unionin yleinen tuomioistuin totesi komission katsoneen perustellusti, etteivät myöskään kantajan perustelut, jotka koskivat TikTokin pienuutta muutamien muiden verkkoyhteisöpalvelujen kokoon verrattuna sekä sen kilpailijoiden suurta määrä, olleet riittävän päteviä niin, että ne olisivat asettaneet digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa vahvistetun olettaman selvästi kyseenalaiseksi.
Seikkoihin, jotka komissio voi ottaa huomioon tutkiessaan perustelut digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa vahvistetun olettaman kumoamiseksi, kuuluu digimarkkinasäädöksen johdanto-osan 23 perustelukappaleen mukaan se, ”miten tärkeä [asianomaisen] yrityksen ydinalustapalvelu on ottaen huomioon asianomaisen ydinalustapalvelun toiminnan kokonaislaajuus”. Kyseisessä digimarkkinasäädöksen johdanto-osan perustelukappaleessa ei kuitenkaan täsmennetä tekijöitä, joiden pohjalta ydinalustapalvelun tärkeyttä ja kokoa on mitattava.
Tässä yhteydessä kantaja väitti, ettei TikTok ollut digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu tärkeä yhdysväylä, koska TikTok oli erityisesti loppukäyttäjien määrän perusteella kooltaan pienempi kuin muut vakiintuneet alustat, kuten Facebook ja Instagram.
Koska kantaja esitti kuitenkin TikTokin väitetyn pienuuden osoittamiseksi perusteluja ja tietoja, joita se ei ollut esittänyt hallinnollisen menettelyn aikana, unionin yleinen tuomioistuin jätti ne tutkimatta.
Se myös hylkäsi nämä uudet perustelut perusteettomina ja vahvisti tässä yhteydessä erityisesti, ettei loppukäyttäjien määrään perustuvaa TikTokin kokoa voitu tutkia staattisesta näkökulmasta, vaan huomioon oli otettava, että sen loppukäyttäjien määrä unionissa oli kasvanut nopeasti ja merkittävästi niin, että TikTokin koko kasvoi muutamassa vuodessa noin puoleen Facebookin ja Instagramin koosta.
d. Mainostulot ja rekisteröityneiden yrityskäyttäjien TikTokin käytön taso
Unionin yleinen tuomioistuin totesi kuitenkin neljänneksi kantajan perusteluista, joiden mukaan ByteDancen mainostulot, yhdestä käyttäjästä keskimäärin saatava tulo ja mainostajien ja rekisteröityneiden yrityskäyttäjien TikTokin käyttö olivat vähäisiä ja vähäisempiä kuin muutamilla muilla alustoilla, että komissio teki virheen, kun se hylkäsi nämä perustelut täysin merkityksettöminä digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetyn olettaman kyseenalaiseksi asettamisen kannalta.
Unionin yleinen tuomioistuin korosti tältä osin yhtäältä, että vaikka komissio oli katsonut TikTokin olevan digimarkkinasäädöksessä tarkoitettu verkkoyhteisöpalvelu eikä verkkomainontapalvelu, TikTok oli kuitenkin ainoa alusta, jolla käyttäjät toimivat erityisesti jakamalla ja julkaisemalla videoita ja jolla mainostajat maksavat mainostensa julkaisemisesta, joka tapahtuu yleensä edellä mainittujen käyttäjien videoiden välissä.
Toisaalta ei voida kiistää, etteivätkö TikTokin saamat mainostulot tai sen yhdestä käyttäjästä keskimäärin saama tulo voisi lähtökohtaisesti osoittaa muiden seikkojen ohella, miten tärkeäksi kyseisen alustan yrityskäyttäjät sen kokevat loppukäyttäjien tavoittamisen kannalta, koska mainonta on yksi näiden yrityskäyttäjien yleisesti käyttämä keino tavoittaa asiakkaansa.
Koska komissio oli joka tapauksessa osoittanut niin ikään, etteivät verkkomainontaa koskeneet kantajan perustelut ja todisteet olleet riittävän päteviä niin, että ne olisivat asettaneet digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa vahvistetun olettaman selvästi kyseenalaiseksi, unionin yleinen tuomioistuin totesi näin ollen, ettei komission tekemä virhe vaikuttanut riidanalaisen päätöksen laillisuuteen. Unionin yleinen tuomioistuin huomautti tältä osin erityisesti, että komission oli ollut perusteltua todeta, etteivät kantajan esittämät perustelut ja todisteet olleet riittävän edustavia kaikkien TikTokin yrityskäyttäjien osalta.
D. ByteDancen vakiintunutta ja kestävää asemaa koskeva olettama
Unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi vielä kantajan väitteet, joiden mukaan komissio oli rikkonut digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 1 kohdan c alakohtaa hylkäämällä perustelut, joilla kantaja pyrki kiistämään digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa vahvistetun olettaman osalta sen päätelmän, että TikTokilla oli vakiintunut ja kestävä asema toiminnassaan. Kantaja väitti olennaisin osin olevansa uusi markkinoille tulija ja Metan ja Alphabetin kaltaisten kilpailijoiden haastaneen sen aseman menestyksekkäästi, sillä ne olivat tuoneet markkinoille uusia palveluja, kuten Reels ja Shorts, joissa matkittiin TikTokin keskeisiä ominaispiirteitä ja jotka olivat kasvaneet nopeasti.
Tuotuaan esille yhtäältä, että digimarkkinasäädöksen 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu vakiintuneen ja kestävän aseman käsite käsittää asianomaisen yrityksen aseman rajallisen kilpailullisuuden sekä kyseisen aseman ajallisen vakauden, ja toisaalta, että kyseinen käsite ei ole välttämättä päällekkäinen SEUT 102 artiklassa tarkoitetun määräävän aseman käsitteen kanssa, unionin yleinen tuomioistuin huomautti, ettei yrityksen vakiintunut ja kestävä asema toiminnassaan sulje pois jonkin asteista kilpailullisuutta.
Vastauksena kantajan perusteluihin, joiden mukaan muut samaan ydinalustapalvelujen luokkaan kuuluvat portinvartijat eli Meta ja Alphabet ovat haastaneet ByteDancen aseman, unionin yleinen tuomioistuin totesi lisäksi, että digimarkkinasäädöksen tarkoituksena on varmistaa, että portinvartijoiden aseman voivat haastaa paitsi muut portinvartijat, myös ennen kaikkea muut toimijat, jotka eivät ole tietyn ydinalustapalvelun osalta portinvartijoita. Tästä seuraa, ettei pelkästään Metan ja Alphabetin toimintaan viittaamisen perusteella voida päätellä, ettei ByteDancen asema ollut vakiintunut ja kestävä digimarkkinasäädöksessä tarkoitetulla tavalla.
Lisäksi mikään ei ole esteenä sille, että ByteDancen kaltainen yritys, joka oli vuonna 2018 uusi sisämarkkinoille tulija, joka haastoi portinvartijoiden aseman, voisi muutamassa vuodessa tulla itse portinvartijaksi.
Kanneperuste, jonka mukaan puolustautumisoikeuksia on loukattu
Kantaja väittää kanteensa tueksi komission rikkoneen myös Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklaa siitä syystä, että riidanalaisessa päätöksessä komissio käytti perusteena sellaisia tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja, joista kantajalla ei ollut tilaisuutta esittää huomautuksiaan hallinnollisen menettelyn aikana.
Unionin yleinen tuomioistuin muistutti tältä osin, että perusoikeuskirjan 41 artiklassa taataan jokaiselle henkilölle tilaisuus esittää hallintomenettelyn aikana hyödyllisellä ja tehokkaalla tavalla kantansa ennen sellaisen päätöksen tekemistä, joka saattaa vaikuttaa hänen intresseihinsä epäedullisesti.
Näiden täsmennysten jälkeen unionin yleinen tuomioistuin totesi, että kantajan ja komission välillä ennen riidanalaisen päätöksen antamista käydyistä lukuisista näkemystenvaihdoista huolimatta kantajalla ei ollut tilaisuutta esittää hallinnollisen menettelyn aikana huomautuksiaan tietyistä seikoista, jotka komissio oli ottanut kantajan osalta huomioon.
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kuulluksi tulemista koskevan oikeuden loukkaaminen ei johda kuitenkaan automaattisesti riidanalaisen toimen kumoamiseen. Kantajan on nimittäin lisäksi osoitettava, ettei ole täysin poissuljettua, että komission päätös olisi ollut toisenlainen ilman kyseessä olevaa menettelyllistä sääntöjenvastaisuutta, koska kantaja olisi kyennyt varmistamaan puolustuksensa paremmin ilman kyseistä sääntöjenvastaisuutta. Koska käsiteltävässä asiassa ei ollut esitetty tällaista näyttöä, unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi kantajan kanneperusteen, joka koski kantajan puolustautumisoikeuksien loukkaamista.
Kanneperuste, jonka mukaan yhdenvertaisen kohtelun periaatetta on loukattu
Kantajan mukaan komissio loukkasi myös yhdenvertaisen kohtelun periaatetta, kun se hylkäsi riidanalaisessa päätöksessä tiettyjä kantajan perusteluja, vaikka muissa päätöksissä se oli hyväksynyt tämäntyyppisiä perusteluja.
Unionin yleinen tuomioistuin muistutti tältä osin, että komission on suoritettava kunkin tapauksen erityispiirteiden yksilöllinen analyysi, eivätkä muita taloudellisia toimijoita tai muita ydinalustapalveluja koskevat aikaisemmat päätökset sido sitä, ja että joka tapauksessa yhdenvertaisen kohtelun periaate edellyttää, että toisiinsa rinnastettavia tilanteita ei kohdella eri tavalla eikä erilaisia tilanteita kohdella samalla tavalla, ellei tällaista kohtelua voida objektiivisesti perustella.
Koska kantajan kannekirjelmässään mainitsemat komission päätösten johdanto-osan perustelukappaleet koskevat muita ydinalustapalvelujen luokkia kuin verkkoyhteisöpalveluja, eikä kantaja selitä, mistä syistä olosuhteet, joissa nämä muut ydinalustapalvelujen luokat toimivat, olisivat rinnastettavissa olosuhteisiin, joissa TikTokin kaltainen verkkoyhteisöpalvelu toimii, unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi yhdenvertaisen kohtelun periaatteen loukkaamista koskevan kanneperusteen perusteettomana.
Kaiken edellä esitetyn perusteella unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi kanteen kokonaisuudessaan.
(
1
)	Kilpailullisista ja oikeudenmukaisista markkinoista digitaalialalla ja direktiivien (EU) 2019/1937 ja (EU) 2020/1828 muuttamisesta 14.9.2022 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1925 (digimarkkinasäädös) (EUVL 2022, L 265, s. 1).
(
2
)	5.9.2023 annettu komission päätös C(2023) 6102 final, jolla ByteDance nimettiin portinvartijaksi digimarkkinasäädöksen 3 artiklan mukaisesti.
(
3
)	5.9.2023 annettu päätös. Ks. alaviite 2.
(
4
)	Digitaalisten palvelujen yhteydessä yleisesti ja verkkoalustojen yhteydessä erityisesti käsite ”monikotisuus” kuvaa tilannetta, jossa käyttäjät käyttävät rinnakkain useita kilpailevia digitaalisia palveluja, nyt käsiteltävässä asiassa verkkoyhteisöpalveluja.