62022TJ0579_RES
Byla T‑579/22
ClientEarth AISBL
prieš
Europos Komisiją
2025 m. rugsėjo 10 d. Bendrojo Teismo (šeštoji išplėstinė kolegija) sprendimas
„Aplinka – Orhuso konvencija – Prašymo peržiūrėti vidaus tvarka atmetimas – Reglamento (EB) Nr. 1367/2006 10 straipsnis – Deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2139 – Su bioenergija susijusi veikla – Miško biomasė – Pagrindinių organinių cheminių medžiagų gamyba – Pirminių plastikų gamyba – Taksonomija – Reikalavimai, taikomi techninės analizės kriterijams – Reglamento (ES) 2020/852 19 straipsnis – Svarus prisidėjimas prie klimato kaitos švelninimo – Reglamento 2020/852 10 straipsnis – Perėjimo veikla – Kiekybinė ribinė vertė – Įtikinami moksliniai įrodymai – Gyvavimo ciklas – Atsargumo principas – Reikšmingos žalos aplinkos apsaugos tikslams nedarymo principas – Reglamento 2020/852 17 straipsnis – Žiedinė ekonomika – Vandens ir jūrų ištekliai – Tarša
Aplinka – Orhuso konvencija – Taikymas Sąjungos institucijoms – Nevyriausybinių organizacijų teisė pateikti prašymą peržiūrėti vidaus tvarka administracinius aktus aplinkosaugos srityje – Peržiūros motyvų nurodymas – Būtinybė nurodyti aplinkybes, galinčias sukelti abejonių dėl nagrinėjamo akto pagrįstumo
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 1367/2006 10 straipsnio 1 dalis)
(žr. 27 ir 28 punktus)
Aplinka – Orhuso konvencija – Taikymas Sąjungos institucijoms – Nevyriausybinių organizacijų teisė pateikti prašymą peržiūrėti vidaus tvarka administracinius aktus aplinkosaugos srityje – Prašymo peržiūrėti vidaus tvarka atmetimas kaip nepagrįsto – Teisminė kontrolė – Ribos – Akivaizdi vertinimo klaida – Nebuvimas
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 1367/2006 10 straipsnis ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 2020/852 19 straipsnio 1 dalis)
(žr. 29–33, 87, 104–108, 122, 143–147, 151 ir 152 punktus)
Teisės aktų derinimas – Sistema tvariam investavimui palengvinti – Ekonominės veiklos tvarumo aplinkos atžvilgiu nustatymas – Techninės analizės kriterijai – Komisijos atliekamas nustatymas – Komisijos atliktas įvairių taikytinų reikalavimų suderinimas – Priimtinumas
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 2020/852 10 straipsnio 3 ir 5 dalys, 11 straipsnio 3 ir 5 dalys ir 19 straipsnio 1 dalies f punktas)
(žr. 52–57 punktus ir 94 punktą)
Teisės aktų derinimas – Sistema tvariam investavimui palengvinti – Ekonominės veiklos tvarumo aplinkos atžvilgiu nustatymas – Techninės analizės kriterijai – Komisijos atliekamas nustatymas – Atsižvelgimas į atitinkamus galiojančius Sąjungos teisės aktus – Priimtinumas
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 2018/841 ir 2020/852 10 straipsnio 1 dalies a punktas ir 19 straipsnio 1 dalies d punktas; Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2018/2001)
(žr. 61–71, 95–100 punktus)
Teisės aktų derinimas – Sistema tvariam investavimui palengvinti – Ekonominės veiklos tvarumo aplinkos atžvilgiu nustatymas – Techninės analizės kriterijai – Komisijos atliekamas nustatymas – Pareiga atsižvelgti į prekių ar paslaugų gyvavimo ciklą – Apimtis
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 2020/852 34, 40 ir 47 konstatuojamosios dalys, 19 straipsnio 1 dalies g punktas ir 5 straipsnis; Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87)
(žr. 75–86, 139–142 punktus)
Teisės aktų derinimas – Sistema tvariam investavimui palengvinti – Techninės analizės kriterijai – Ekonominės veiklos tvarumo aplinkos atžvilgiu nustatymas – Komisijos atliekamas nustatymas – Bioenergijos veiklai nustatyti kriterijai – Kriterijaus, susijusio su miško biomasės pakopinio naudojimo principu, neįtraukimas – Mokslinių įrodymų nepakankamumas – Pakopinio požiūrio taikymas – Priimtinumas
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 2020/852 19 straipsnio 1 ir 5 dalys; Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2018/2001)
(žr. 114–128 punktus)
Teisės aktų derinimas – Sistema tvariam investavimui palengvinti – Ekonominės veiklos tvarumo aplinkos atžvilgiu nustatymas – Techninės analizės kriterijai – Komisijos atliekamas nustatymas – Pagrindinių organinių cheminių medžiagų gamybai nustatyti kriterijai – Atsižvelgimas į tolimesnę ekonominę veiklą – Neįtraukimas
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 2020/852 3 straipsnio b punktas, 9 straipsnio c punktas, 10 straipsnio 3 dalies b punktas, 17 straipsnio 1 dalies c punkto i ir ii papunkčiai ir 2 dalis, 19 straipsnio 1 dalies g punktas)
(žr. 156–172 punktus)
Teisės aktų derinimas – Sistema tvariam investavimui palengvinti – Ekonominės veiklos tvarumo aplinkos atžvilgiu nustatymas – Techninės analizės kriterijai – Komisijos atliekamas nustatymas – Pagrindinių organinių cheminių medžiagų gamybai nustatyti kriterijai – Priskyrimas prie perėjimo veiklos – Akivaizdi vertinimo klaida – Nebuvimas
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai Nr. 1907/2006, Nr. 1272/2008 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 2020/852 9 straipsnio e punktas, 10 straipsnio 3 dalies b punktas ir 17 straipsnio 1 dalies e punktas)
(žr. 177–191 punktus)
Teisės aktų derinimas – Sistema tvariam investavimui palengvinti – Ekonominės veiklos tvarumo aplinkos atžvilgiu nustatymas – Techninės analizės kriterijai – Komisijos atliekamas nustatymas – Pirminių plastikų gamybos veiklai nustatyti kriterijai – Atsinaujinančiųjų medžiagų naudojimo kiekybinės ribinės vertės nebuvimas – Priimtinumas
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 2020/852 19 straipsnio 1 dalies c ir k punktai)
(žr. 201–207 punktus)
Teisės aktų derinimas – Sistema tvariam investavimui palengvinti – Ekonominės veiklos tvarumo aplinkos atžvilgiu nustatymas – Techninės analizės kriterijai – Komisijos atliekamas nustatymas – Pirminių plastikų gamybos veiklai nustatyti kriterijai – Priskyrimas prie perėjimo veiklos – Priimtinumas – Kriterijaus, pagal kurį nustatoma, ar ekonominė veikla, kuria siekiama perėjimo prie žiedinės ekonomikos tikslo, nepadarė reikšmingos žalos, neįtraukimas – Mokslinių įrodymų nepakankamumas – Akivaizdi vertinimo klaida – Nebuvimas
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 2020/852 9 straipsnio d punktas, 10 straipsnio 3 dalies b punktas, 17 straipsnio 1 dalies d punktas, 19 straipsnio 1 dalies g ir k punktai, 5 dalis)
(žr. 220–231 punktus)
Santrauka
Bendrasis Teismas patvirtino Europos Komisijos sprendimą atmesti prašymą peržiūrėti vidaus tvarka Deleguotąjį reglamentą 2021/2139 (
1
), kuriuo papildomas Reglamentas 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo (
2
) (toliau – Taksonomijos reglamentas). Tokiu būdu jis pirmą kartą priėmė sprendimą dėl tam tikrų Taksonomijos reglamento nuostatų dėl ekonominės veiklos, susijusios su bioenergija, pagrindinių organinių cheminių medžiagų gamyba ir pirminių plastikų gamyba.
Taksonomijos reglamentu nustatoma suvienodinta tvarios veiklos klasifikavimo sistema, kuria siekiama Sąjungos lygmeniu suderinti kriterijus, leidžiančius nustatyti, ar ekonominė veikla, atsižvelgiant į įvairius aplinkos tikslus, yra tvari aplinkos atžvilgiu (
3
).
Atsižvelgdama į tai, Komisija priėmė deleguotąjį reglamentą, kuriuo papildomas Taksonomijos reglamentas. Jame nustatyti techninės analizės kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, kokiomis sąlygomis tam tikra ekonominė veikla, susijusi su bioenergija, pagrindinių organinių cheminių medžiagų gamyba ir pirminių plastikų gamyba, iš esmės padeda siekti klimato kaitos švelninimo tikslo ir nedaro reikšmingos žalos kitiems šiame reglamente nustatytiems aplinkos tikslams.
ClientEarth, pagal Belgijos teisę įsteigta ne pelno organizacija, kurios tikslas, be kita ko, yra aplinkos apsauga, pagal Orhuso reglamentą (
4
) pateikė Komisijai prašymą peržiūrėti vidaus tvarka deleguotąjį reglamentą, kuriuo, jos nuomone, pažeidžiamas Taksonomijos reglamentas.
2022 m. liepos 6 d. sprendimu (toliau – ginčijamas sprendimas), kuris yra šio ieškinio dalykas, Komisija atmetė prašymą peržiūrėti vidaus tvarka.
Bendrojo Teismo vertinimas
Bendrasis Teismas pirmiausia išnagrinėjo ClientEarth pagrindą, pagal kurį Komisija iš esmės padarė teisės klaidų, susijusių su techninės analizės kriterijams pagal Taksonomijos reglamento 19 straipsnį taikomais reikalavimais.
Pagal šios nuostatos 1 dalies f punktą techninės analizės kriterijai grindžiami įtikinamais moksliniais įrodymais ir SESV 191 straipsnyje įtvirtintu atsargumo principu.
Šiomis aplinkybėmis Bendrasis Teismas atmetė, pirma, priekaištą, grindžiamą tuo, kad Komisija pernelyg siaurai aiškino sąvoką „įtikinami moksliniai įrodymai“ kaip atitinkančią „mokslinius įrodymus, leidžiančius daryti išvadą“.
Visų pirma Bendrasis Teismas pažymėjo, kad ClientEarth nepaaiškina nei kaip dėl Komisijos pateikto aiškinimo ginčijamas sprendimas tampa neteisėtas, nei kodėl jis neatitinka „geriausių turimų įrodymų“ ar „naujausių ir įtikinamiausių mokslinių įrodymų“.
Be to, jis atmetė ClientEarth argumentą, kad Komisija manė galinti neatsižvelgti į geriausius ir naujausius mokslinius įrodymus motyvuodama tuo, kad deleguotasis reglamentas bus reguliariai atnaujinamas. Iš tiesų šis argumentas grindžiamas klaidingu ginčijamo sprendimo aiškinimu, nes jame tik nurodyta, kad pernelyg griežtas reikalavimo atsižvelgti į tokias aplinkybes aiškinimas pakenktų Taksonomijos reglamento tikslams ir panaikintų bet kokį jo pareigos reguliariai peržiūrėti techninės analizės kriterijus atsižvelgiant į mokslo ir technologijų pažangą veiksmingumą.
Galiausiai ClientEarth taip pat neįrodė atsargumo principo pažeidimo, nes nepaaiškino, kaip ginčijamame sprendime pateiktu Taksonomijos reglamento 19 straipsnio 1 dalies f punkto aiškinimu pažeidžiamas šis principas. Šiuo atveju ji tik teigia, kad, nesant įtikinamų mokslinių įrodymų, Komisija negali klasifikuoti konkrečios veiklos pagal minėtą reglamentą.
Antra, Bendrasis Teismas atmetė teiginį, kad Komisija klaidingai aiškino Taksonomijos reglamento 19 straipsnio 1 dalį, manydama, kad ji turi suderinti įvairius jame numatytus reikalavimus. Šiuo klausimu jis pažymėjo, kad šioje nuostatoje įtvirtinti visi reikalavimai, susiję tiek su techninės analizės kriterijų esme, tiek su jų forma. Be to, šiais techninės analizės kriterijais turi būti atsižvelgiama į skirtingus veiksnius, kuriais siekiama skirtingų tikslų, t. y., be kita ko, į aplinkos, mokslinius, ekonominius, finansinius ir įgyvendinamumo tikslus. Taigi nustatydama šiuos kriterijus Komisija turi atsižvelgti į visus Taksonomijos reglamento 19 straipsnio 1 dalyje numatytus reikalavimus, o prireikus užtikrinti tinkamą jų pusiausvyrą ar praktinį suderinimą.
Trečia, Bendrasis Teismas nagrinėjo teisės klaidą, kurią Komisija padarė remdamasi tik galiojančiais Sąjungos teisės aktais, visų pirma AIED II (
5
) ir LULUCF reglamentu (
6
). ClientEarth teigimu, šių teisės aktų, į kuriuos Komisija atsižvelgė nustatydama bioenergijos veiklos techninės analizės kriterijus, paskirtys skiriasi nuo Taksonomijos reglamento paskirties ir jie grindžiami pasenusiais moksliniais įrodymais, neatitinkančiais šio reglamento 19 straipsnio 1 dalies reikalavimų.
Bendrasis Teismas pirmiausia pažymėjo, kad pagal šį reglamentą nustatydama techninės analizės kriterijus Komisija turi atsižvelgti į „visus atitinkamus esančius [galiojančius] Sąjungos teisės aktus“, todėl jai negalima priekaištauti dėl to, kad atsižvelgė į Sąjungos teisės aktus, galiojusius nustatant techninės analizės kriterijus.
Konkrečiau kalbant apie tariamai pasenusį AIED II ir LULUCF reglamente nustatytų kriterijų pobūdį, Bendrasis Teismas pažymėjo, kad teisės aktų priėmimo data savaime neįrodo, kad nesilaikoma Taksonomijos reglamente nustatytų reikalavimų. Be to, atsižvelgiant į šios direktyvos ir šio reglamento tikslą, jie negali būti laikomi nereikšmingais nustatant su bioenergija susijusios veiklos techninės analizės kriterijus. Šiuo klausimu Bendrasis Teismas pridūrė, kad Taksonomijos reglamente tiesiogiai remiamasi AIED II ir netiesiogiai – LULUCF reglamentu, ir kad šiuose dviejuose aktuose nustatyti kriterijai yra glaudžiai susiję, kiek tai susiję su biodegalais, skystaisiais bioproduktais ir biomasės kuru, pagamintais iš miško biomasės.
Ketvirta, Bendrasis Teismas nusprendė, kad, priešingai, nei teigia ClientEarth, Komisija nepažeidė Taksonomijos reglamento 19 straipsnio 1 dalies g punkte nustatytos pareigos atsižvelgti į gyvavimo ciklą, kiek tai susiję su pagrindinių organinių cheminių medžiagų gamyba ir pirminių pagrindinių plastikų gamyba.
Šiuo klausimu jis pažymi, kad ginčijamame sprendime Komisija teigė, kad visuotinis gyvavimo ciklo aspektų integravimas į techninės analizės kriterijus esąs sudėtingas, nes nėra tinkamų naudoti ir palyginamų duomenų. Vis dėlto, kalbant apie pagrindinių organinių cheminių medžiagų gamybai taikomus techninės analizės kriterijus, Komisija, be kita ko, atsižvelgė į tiesiogiai išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, o, kalbant apie pirminių plastikų gamybą, techninės analizės kriterijai buvo grindžiami ekspertų nuomonėmis ir gyvavimo ciklo analize.
Be to, Bendrasis Teismas pabrėžė, kad Taksonomijos reglamento 19 straipsnio 1 dalies g punkte nereikalaujama nei numatyti techninės analizės kriterijų, konkrečiai susijusių su gyvavimo ciklu, nei visais atvejais atlikti gyvavimo ciklo analizę. Vis dėlto reikalaujama, kad Komisija, patvirtindama techninės analizės kriterijus, atsižvelgtų į gyvavimo ciklą, ypač įvertindama esamas gyvavimo ciklo analizes.
Antra, Bendrasis Teismas išnagrinėjo ClientEarth pagrindą, grindžiamą akivaizdžiomis vertinimo klaidomis, kiek tai susiję su veikla, susijusia su bioenergija.
Pirma, ieškovė nurodė akivaizdžią vertinimo klaidą, nes Komisija nusprendė, kad miško biomasės deginimas iš esmės prisideda prie klimato kaitos švelninimo ir nedaro reikšmingos žalos aplinkos apsaugos tikslams. Visų pirma ji priekaištavo Komisijai dėl to, kad ši vienodai vertino visas miško kilmės žaliavas, nesilaikydama Techninės ekspertų grupės tvarių finansų klausimais rekomendacijų. Šiuo klausimu Bendrasis Teismas konstatavo, kad ieškovė neįrodė, jog Komisijos nurodytose šių rekomendacijų nesilaikymo priežastyse padaryta akivaizdi vertinimo klaida, galinti paneigti jų įtikinamumą. Bendrasis Teismas pridūrė, kad, priešingai, nei teigia ClientEarth, importuojama mediena taip pat buvo vertinama siekiant nustatyti ekonominės veiklos, susijusios su bioenergija, techninės analizės kriterijus, atsižvelgiant į AIED II 29 straipsnio 6 ir 7 dalis.
Antra, ieškovės teigimu, Komisija klaidingai nusprendė, kad nėra pakankamų mokslinių įrodymų, kad būtų galima nustatyti techninės analizės kriterijus, susijusius su reikšmingos žalos perėjimo prie žiedinės ekonomikos tikslui nedarymo principu, kiek tai susiję su miško biomasės naudojimu su bioenergija susijusioje veikloje, kad būtų atsižvelgta į miško biomasės pakopinio naudojimo principą.
Šiuo klausimu Bendrasis Teismas pažymi, kad ginčijamame sprendime Komisija nurodė, jog šis principas yra labai sudėtingas ir kad būtini pakankami moksliniai įrodymai siekiant nustatyti tinkamus kriterijus. Atsižvelgdama į tai, ji manė galinti taikyti pakopinį metodą pagal Taksonomijos reglamento 19 straipsnio 5 dalį. Komisija, be kita ko, laikėsi nuomonės, kad AIED II jau yra nuostatų, susijusių su atliekų hierarchija ir žiedine ekonomika, kurių ūkio subjektai turi laikytis, ir kad pasiūlyme dėl direktyvos, kuria iš dalies keičiama AIED II, buvo numatyta, kad valstybės narės imasi priemonių užtikrinti, kad energija iš biomasės būtų gaminama atsižvelgiant į atliekų hierarchiją ir pakopinio naudojimo principą.
Vis dėlto ieškovė nepateikė konkrečių argumentų, leidžiančių paneigti Komisijos išvadą dėl mokslinių įrodymų nepakankamumo, ir neįrodė, kad analizėje, kurią atlikus buvo patvirtintas minėtas etapais grindžiamas metodas, buvo padaryta akivaizdi vertinimo klaida.
Trečia, Bendrasis Teismas išnagrinėjo pagrindą, susijusį su akivaizdžiomis vertinimo klaidomis, padarytomis gaminant pagrindinius organinius cheminius produktus, kuriuos Komisija klaidingai priskyrė prie perėjimo veiklos, kaip tai suprantama pagal Taksonomijos reglamento (
7
) 10 straipsnio 2 dalį.
Šiuo klausimu ClientEarth, be kita ko, teigė, kad Komisija neatsižvelgė į produktų gyvavimo ciklo poveikį. Bendrasis Teismas priminė, kad Komisija neprivalėjo nei numatyti techninės analizės kriterijų, konkrečiai susijusių su gyvavimo ciklu, nei atlikti gyvavimo ciklo analizės visais atvejais.
Be to, ieškovė teigė, kad pagrindinių organinių cheminių medžiagų gamybos veiklą priskyrusi prie perėjimo veiklos, nes ji skirta tik tiems naudojimo būdams, kurie yra būtini visuomenei, Komisija padarė akivaizdžią vertinimo klaidą, susijusią su reikšmingos žalos taršos prevencijos ir mažinimo tikslui nedarymo principo taikymo kriterijais.
Vis dėlto Bendrasis Teismas pažymėjo, kad iš ginčijamo sprendimo matyti, jog gamybą klasifikuoti kaip perėjimo veiklą galima tik tuo atveju, jei pagrindinių organinių cheminių medžiagų gamyba vykdoma taikant mažai anglies dioksido į aplinką išskiriantį gamybos procesą. Be to, ši klasifikacija netaikoma pagrindinių organinių cheminių medžiagų gamybai, nes tai yra medžiagų, kurios gali būti priskiriamos prie kai kurių pavojų ir kai kurių pavojų kategorijų, „išskyrus atvejus, kai įrodoma, kad jų naudojimas yra būtinas visuomenei“. Taigi ieškovė negalėjo priekaištauti Komisijai nepateikus pakankamai įrodymų dėl pavojingų medžiagų tolimesnio naudojimo ir dėl jų naudojimo, kuris visuomenei yra būtinas.
Bendrasis Teismas pridūrė, kad, priešingai, nei teigia ClientEarth, šiuo klausimu svarbūs REACH (
8
) ir KŽP (
9
) reglamentai, į kuriuos daroma nuoroda ginčijamame sprendime. Iš tiesų iš teisės aktuose nustatytų reikalavimų cheminės saugos srityje, numatytų, be kita ko, minėtuose reglamentuose, matyti, kad tolimesnis pagrindinių organinių cheminių medžiagų naudojimas yra reglamentuojamas ir kad šių produktų gamintojams ir kitiems tiekimo grandinės dalyviams taikomi įvairūs įpareigojimai, be kita ko, susiję su duomenų registravimu, informavimu ir keitimusi jais.
Galiausiai, ketvirta, Bendrasis Teismas išnagrinėjo ClientEarth pagrindą, susijusį su pirminių plastikų gamyba.
Ieškovės teigimu, dėl šios veiklos Komisija turėjo nustatyti kiekybinį kriterijų, nustatantį minimalią pirminių plastikų gamyboje naudojamų atsinaujinančių žaliavų proporcinę dalį, būtiną tam, kad ši gamyba galėtų būti laikoma veikla, kuria svariai prisidedama prie klimato kaitos švelninimo. Vis dėlto Bendrasis Teismas konstatavo, kad deleguotajame reglamente Komisija nustatė, pirma, kokybinį kriterijų, pagal kurį turi būti naudojamos atsinaujinančiosios žaliavos, kurių kiekybinė dalis neapibrėžta, ir, antra, kiekybinį kriterijų, pagal kurį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis negali viršyti nustatytų ribinių verčių. Toks pasirinkimas atitinka Taksonomijos reglamento 19 straipsnį, pagal kurį nereikalaujama visais atvejais įtraukti kiekybinių kriterijų ar ribinių verčių į techninės analizės kriterijus.
Be to, Komisijai negalima priekaištauti dėl to, kad ginčijamame sprendime paminėjo būsimas techninės analizės kriterijų peržiūras. Iš tiesų pagal Taksonomijos reglamento 19 straipsnio 5 dalies pirmą ir paskutinę pastraipas, kiek tai susiję su veikla, kuri priskiriama prie perėjimo veiklos, kuriai priklauso pirminių plastikų gamyba, tokia peržiūra privaloma bent kas trejus metus.
Be to, ClientEarth priekaištavo Komisijai, kad ši nenustatė techninės analizės kriterijų, pagal kuriuos būtų galima nustatyti, ar pirminių plastikų gamyba daro reikšmingą žalą perėjimo prie žiedinės ekonomikos tikslui. Taip pat ji nesilaikė Techninės ekspertų grupės tvarių finansų klausimais rekomendacijos šiuo klausimu.
Šiuo aspektu Bendrasis Teismas visų pirma pažymėjo, kad Techninės ekspertų grupės tvarių finansų klausimais rekomendacijos Komisijos nesaisto. Be to, pagal Taksonomijos reglamento 19 straipsnio 1 dalies g ir k punktus nustatant techninės analizės kriterijus turi būti atsižvelgiama į nagrinėjamos veiklos gyvavimo ciklą, tačiau juos turi būti lengva naudoti ir patikrinti. Ginčijamame sprendime Komisija nusprendė, kad visuotinis gyvavimo ciklo aspektų integravimas į techninės analizės kriterijus buvo sudėtingas, nes nėra tinkamų naudoti ir palyginamų duomenų, be to, biologinio plastiko panaudojimo būdų yra daugybė. Bendrasis Teismas negali Komisijos sudėtingų mokslinių įrodymų operatyvumo ar pakankamumo vertinimo pakeisti savuoju, kad nustatytų, ar buvo galima nustatyti tokį techninės analizės kriterijų.
Kadangi Bendrasis Teismas atmetė visus ClientEarth argumentus, jis atmetė visą ieškinį.
(
1
)	2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020, p. 13).
(
2
)	2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020, p. 13).
(
3
)	Taksonomijos reglamento 9 ir 10 straipsniai.
(
4
)	2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (OL L 264, 2006, p. 13), iš dalies pakeistas 2021 m. spalio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1767 (OL L 356, 2021, p. 1; toliau – Orhuso reglamentas).
(
5
)	2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018, p. 82; toliau – AIED II).
(
6
)	2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES (OL L 156, 2018 06 19, p. 1; toliau – LULUCF reglamentas).
(
7
)	Pagal šį teisės aktą perėjimo veikla yra ta, kuriai nėra technologiškai ir ekonomiškai pagrįstos mažo anglies dioksido kiekio alternatyvos, tačiau ja remiamas perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, jei laikomasi tam tikrų kriterijų.
(
8
)	2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 2006, 2006 12 30, p. 1).
(
9
)	2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008, p. 1).