62016CJ0376
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (negyedik tanács)
2018. május 3. (
*1
)
„Fellebbezés – Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések – Az információs technológiák terén program‑ és projektkezeléssel, valamint műszaki tanácsadással kapcsolatos külső szolgáltatások nyújtása – Rangsorolási eljárás – Az Európai Unió Bírósága alapokmányának 21. cikke – A Törvényszék eljárási szabályzatának 76. cikke és 84. cikkének (1) bekezdése – A kereseten túlterjedő határozathozatal tilalma – Az odaítélési szempontokon belüli alszempontok súlyozása – Nyilvánvaló értékelési hibák – 1605/2002/EK, Euratom rendelet – A 100. cikk (2) bekezdése – Az ajánlatot elutasító határozat – Az indokolási kötelezettség megsértése – Esély elvesztése – Az Európai Unió szerződésen kívüli felelőssége – Kártérítési kérelem”
A C‑376/16. P. sz. ügyben,
az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviseli: N. Bambara, meghatalmazotti minőségben, segítői: P. Wytinck és B. Hoorelbeke avocats)
fellebbezőnek
az Európai Unió Bírósága alapokmányának 56. cikke alapján 2016. július 7‑én benyújtott fellebbezése tárgyában,
a többi fél az eljárásban:
a European Dynamics Luxemburg SA (székhelye: Luxembourg [Luxemburg]),
a European Dynamics Belgium SA (székhelye: Brüsszel [Belgium]),
az Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE (székhelye: Athén [Görögország])
(képviselik őket: M. Sfyri, C.‑N. Dede és V. Alevizopoulou dikigoroi)
felperesek az elsőfokú eljárásban,
A BÍRÓSÁG (negyedik tanács),
tagjai: T. von Danwitz tanácselnök, C. Vajda, Juhász E. (előadó), K. Jürimäe és C. Lycourgos bírák,
főtanácsnok: P. Mengozzi,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel az írásbeli szakaszra,
a főtanácsnok indítványának a 2017. szeptember 28‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
meghozta a következő
Ítéletet
1
Fellebbezésével az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) az Európai Unió Törvényszéke 2016. április 27‑iEuropean Dynamics Luxembourg és társai kontra EUIPO ítéletének (T‑556/11, a továbbiakban: megtámadott ítélet, EU:T:2016:248) a hatályon kívül helyezését kéri, amely ítéletben a Törvényszék:
–
megsemmisítette az EUIPO‑nak a 2011. augusztus 11‑i levélben közölt és a „Szoftverfejlesztés és karbantartási szolgáltatások” című AO/029/10 közbeszerzési eljárás (a továbbiakban: szóban forgó közbeszerzési szerződés) keretében hozott, a European Dynamics Luxembourg SA által benyújtott ajánlatot elutasító határozatát (a továbbiakban: ajánlatot elutasító határozat), valamint az EUIPO által ugyanezen eljárásban hozott többi kapcsolódó határozatot, beleértve azokat, amelyekkel a szerződést három másik ajánlattevőnek, mint a rangsorolási eljárásban első, második és harmadik helyre sorolt nyertes ajánlattevőknek ítélte oda (a továbbiakban együttesen: vitatott határozatok), és
–
arra kötelezte az EUIPO‑t, hogy térítse meg a European Dynamics Luxembourgot azon esély elvesztése miatt ért kárt, hogy neki mint a rangsorolási eljárásban legalább a harmadik helyre sorolt szerződő félnek ítéljék oda a keretszerződést.
Jogi háttér
2
A 2006. december 13‑i 1995/2006/EK, Euratom rendelettel (HL 2006. L 390., 1. o.; helyesbítés: HL 2008. L 48., 88. o.) módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25‑i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL 2002. L 248., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 4. kötet, 74. o.; helyesbítés: HL 2007. L 99., 18. o.; a továbbiakban: költségvetési rendelet) állapítja meg a teljes költségvetési ágazatra – így például a közbeszerzési szerződések odaítélésére – irányadó alapvető szabályokat.
3
A költségvetési rendelet 100. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerint az ajánlatkérő szerv tájékoztatja a határozat indokairól azon részvételre jelentkezőket vagy ajánlattevőket, akiknek a részvételi jelentkezését vagy ajánlatát elutasították, és a nyertes ajánlat jellemzőiről és viszonylagos előnyeiről, valamint a szerződést elnyerő ajánlattevő nevéről azon ajánlattevőket, akiknek az ajánlata elfogadható, és akik ezt írásban kérik. Ugyanezen bekezdés második albekezdése azonban úgy rendelkezik, hogy egyes részleteket nem szükséges közölni, amennyiben e közlés akadályozná a jog alkalmazását, közérdeket sértene, illetve sértené köz‑ vagy magánvállalkozások jogos üzleti érdekeit, vagy torzítaná a vállalkozások közötti tisztességes versenyt.
4
A 2007. április 23‑i 478/2007/EK, Euratom bizottsági rendelettel (HL 2007. L 111., 13. o.) módosított, az 1605/2002 rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23‑i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (HL 2002. L 357., 1. o.; helyesbítés: HL 2005. L 345., 35. o.; a továbbiakban: végrehajtási rendelet) 149. cikke pontosítja az ajánlatkérő szervnek az ajánlattevők és a részvételre jelentkezők költségvetési rendelet 100. cikkének (2) bekezdése alapján történő tájékoztatásával kapcsolatos kötelezettségeit.
5
A 2015. december 16‑i (EU) 2015/2424 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL 2015. L 341., 21. o.; helyesbítések: HL 2016. L 71., 322. o.; HL 2016. L 110., 4. o.; HL 2016. L 267., 1. o.; HL 2017. L 142., 104. o.) módosított, az európai uniós védjegyről szóló, 2009. február 26‑i 207/2009/EK tanácsi rendelet (HL 2009. L 78., 1. o.; helyesbítés: HL 2017. L 142., 104. o.) 115. cikkének (1) és (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az EUIPO az Unió ügynöksége és jogi személyiséggel rendelkezik. Az EUIPO valamennyi tagállamban az adott tagállam jogában a jogi személyeknek biztosított legteljesebb jogképességgel rendelkezik. Különösen ingó és ingatlanvagyont szerezhet, azzal rendelkezhet, pert indíthat és perelhető.
6
A 2015/2424 rendelettel módosított 207/2009 rendelet 118. cikkének (3) és (4) bekezdése szerint a szerződésen kívüli felelősség esetében – a tagállami jogszabályok közös alapelveivel összhangban – az EUIPO téríti meg a szervezeti egységei vagy alkalmazottai által a feladataik ellátása során okozott károkat. Az ilyen károk megtérítésére vonatkozó jogviták eldöntésére a Bíróság rendelkezik hatáskörrel.
A jogvita előzményei, a Törvényszék előtti eljárás és a megtámadott ítélet
7
A jogvita előzményeit a megtámadott ítélet 1–20. pontja ismerteti.
8
E tények alapján a European Dynamics Luxembourg, a European Dynamics Belgium SA és az Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE (a továbbiakban együttesen: European Dynamics Luxembourg és társai) 2011. október 21‑én a vitatott határozatok megsemmisítése iránt keresetet indítottak a Törvényszék előtt, amelyben azt kérték, hogy:
–
semmisítse meg a vitatott határozatokat, és
–
kötelezze arra az EUIPO‑t, hogy 6750000 euró összegben térítse meg a European Dynamics Luxembourg által azon esély elvesztése miatt elszenvedett kárt, hogy neki ítéljék oda a szóban forgó közbeszerzési szerződést.
9
A Törvényszék előtti keresetük alátámasztására a European Dynamics Luxembourg és társai három jogalapra hivatkoztak: az első az indokolási kötelezettség megsértésén, a második több nyilvánvaló értékelési hibán, a harmadik pedig az egyenlő bánásmód elvének a megsértésén alapult.
10
Miután az EUIPO eleget tett a Törvényszék által hozott pervezető és bizonyításfelvételi intézkedéseknek, a European Dynamics Luxembourg és társai új, arra alapított jogalapot hoztak fel, hogy az EUIPO megsértette az ajánlattételhez szükséges dokumentációt, mivel elfogadta egy másik ajánlattévő pénzügyi ajánlatát, miközben az egy variánst és egy ártartományt tartalmazott.
11
A Törvényszék először a harmadik jogalapot vizsgálta meg. A Törvényszék mindenekelőtt elutasította azt a megállapítást, miszerint a rangsorolási eljárásban a harmadik nyertes ajánlattevővel, vagyis a Drasis‑konzorciummal szemben – mivel annak részét képezte az a társaság, amely kidolgozta az ajánlattételhez szükséges dokumentációt – a költségvetési rendelet 94. cikkének a) pontja értelmében véve összeférhetetlenség áll fenn. Ezt követően a Törvényszék elutasította az Unisys‑konzorciumot érintő összeférhetetlenség fennállására vonatkozó érvet is. Ellenben a Törvényszék helyt adott a harmadik jogalap harmadik részének, és megállapította, hogy az EUIPO nyilvánvalóan megsértette a gondossági kötelezettségét annak vizsgálata során, hogy fennáll‑e az ajánlattételhez szükséges dokumentáció 13.1. pontja első bekezdésének e) alpontja és a költségvetési rendelet 93. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerinti kizáró ok. Az EUIPO különösen nem elégedhetett volna meg a Siemens SA kötelező érvényű nyilatkozatával mint annak bizonyítékával, hogy a Drasis‑konzorcium helyzetét illetően nem áll fenn az ajánlattételhez szükséges dokumentáció 13.1. pontja első bekezdésének e) alpontja és a költségvetési rendelet 93. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében vett kizáró ok. E bizonyíték még kevésbé volt alkalmas arra, hogy a Siemens SL esetében bizonyítsa e kizáró ok hiányát, amely társaság vonatkozásában az EUIPO nem kérte releváns bizonyíték benyújtását, és ilyet nem is mutatott be.
12
A Törvényszék másodszor a több értékelési hibára alapított második jogalapot vizsgálta meg, és annak részben helyt adott, részben pedig elutasította azt. Ezzel összefüggésben kimondta – miután megállapította a European Dynamics Luxembourg által benyújtott ajánlat értékelésének jogellenességét eredményező nyilvánvaló értékelési hibák, illetve az indokolás elégtelenségének fennállását –, hogy e jogellenességek önmagukban indokolják az ajánlatot elutasító határozat megsemmisítését.
13
Ezenkívül a megtámadott ítélet 14. pontjában bemutatott, a műszaki ajánlatok összehasonlító értékelését tartalmazó táblázatra támaszkodva a Törvényszék megállapította, hogy a European Dynamics Luxembourg műszaki ajánlata az 1–3. minőségi szempont alapján a kiosztott nettó pontszámok súlyozását követően a maximális bruttó 100 pontot kapta, miközben a három nyertes ajánlattevő ajánlatai az 1–3. minőségi szempont vonatkozásában csak jelentősen alacsonyabb nettó és bruttó pontszámot kaptak, közülük néhány pedig alig kapott többet, mint a kizárási küszöböt jelentő 45, 15, illetve 10 pont feletti pontszám. Így a European Dynamics Luxembourg ajánlatára adott nettó 87,90 pontot bruttó 100 pontra emelték, míg az IECI ajánlatára adott nettó 71,96 pontot bruttó 81,86 pontra, az Unisys ajánlatára adott nettó 70,66 pontot bruttó 80,38 pontra, a Drasis ajánlatára adott nettó 78,05 pontot pedig bruttó 88,78 pontra emelték.
14
Ami a jelen ítélet 10. pontjában említett, arra alapított új jogalapot illeti, hogy az EUIPO megsértette az ajánlattételhez szükséges dokumentációt, mivel elfogadta az IECI pénzügyi ajánlatát, a Törvényszék e jogalapot mint megalapozatlant elutasította.
15
Az első jogalappal kapcsolatban a Törvényszék megállapította, hogy az ajánlatot elutasító határozatot több tekintetben is az indokolás elégtelensége jellemzi a költségvetési rendelet 100. cikkének az EUMSZ 296. cikk második bekezdésével együttesen értelmezett (2) bekezdése alapján, és hogy e határozatot ezen okból is meg kell semmisíteni.
16
Harmadszor és legvégül a Törvényszék helyt adott a European Dynamics Luxembourg kártérítési kérelmének annyiban, amennyiben az az esély elvesztése miatt bekövetkezett kár megtérítésére irányult. A megtérítendő összeget illetően a Törvényszék felhívta a feleket, hogy a megtámadott ítélet kihirdetésétől számított három hónapon belül közöljék vele a kártérítés közös megegyezéssel megállapított, számszerűsített összegét, vagy ilyen megegyezés hiányában ugyanezen határidőn belül közöljék vele a számszerűsített kereseti kérelmeiket.
A Bíróság előtti eljárás és a felek kérelmei
17
Fellebbezésében az EUIPO azt kéri, hogy a Bíróság:
–
elsődlegesen teljes egészében helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet, és utasítsa el a vitatott határozatok megsemmisítése iránti kérelmet, valamint a European Dynamics Luxembourg által benyújtott kártérítési kérelmet;
–
másodlagosan teljes egészében helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet, és utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé;
–
harmadlagosan helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet annyiban, amennyiben arra kötelezi az EUIPO‑t, hogy térítse meg a European Dynamics Luxembourgot azon esély elvesztése miatt ért kárt, hogy neki ítéljék oda a keretszerződést, és utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé, és
–
a European Dynamics Luxembourgot és társait kötelezze a költségek viselésére.
18
A European Dynamics Luxembourg és társai azt kérik, hogy a Bíróság:
–
utasítsa el a fellebbezést mint megalapozatlant, és
–
az EUIPO‑t kötelezze az eljárás összes költségének a viselésére.
A fellebbezésről
19
Fellebbezése alátámasztása érdekében az EUIPO négy jogalapra hivatkozik, amelyek közül az elsőt amiatt elkövetett téves jogalkalmazásra alapítja, hogy a Törvényszék ultra petita hozott határozatot, tévesen értelmezte és alkalmazta az esélyegyenlőség és a kellő gondosság elvét, és mindenesetre elferdítette a tényeket, a másodikat a nyilvánvaló értékelési hibákra vonatkozó szempont értelmezése és alkalmazása során elkövetett téves jogalkalmazásra, a harmadikat a költségvetési rendelet 100. cikkének az EUMSZ 296. cikk második bekezdésével összefüggésben értelmezett (2) bekezdésével kapcsolatos téves jogalkalmazásra, a negyediket pedig az indokolási kötelezettségnek az esély elvesztése címén történő kártérítés megítélése vonatkozásában történő megsértésére alapítja.
Az első jogalapról
A felek érvei
20
Első jogalapjának első részével az EUIPO azt kifogásolja, hogy a Törvényszék az Európai Unió Bírósága alapokmánya 21. cikkének, valamint a Törvényszék eljárási szabályzata 76. cikkének és 84. cikke (1) bekezdésének a megsértésével a kereseten túlterjedően hozott határozatot. A megtámadott ítélet 63. pontjából és a Törvényszék előtti tárgyalás jegyzőkönyvéből világosan kitűnik, hogy a European Dynamics Luxembourg és társai elálltak a harmadik jogalapjuk harmadik részétől. Mivel e részt következésképpen a felek többé nem vitatták, azt a Törvényszék nem vizsgálhatta volna. Mivel azonban a Törvényszék a megtámadott ítélet 64–78. pontjában határozatot hozott e részről, túllépte hatáskörét. Másodlagosan az EUIPO azzal érvel, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot annak megállapításával, hogy az esélyegyenlőség és a kellő gondosság elvének a megsértése a vitatott határozatok megsemmisítéséhez vezethet.
21
A European Dynamics Luxembourg és társai vitatják, hogy a Törvényszék előtt elálltak a harmadik jogalapjuk harmadik részétől. E felek különösen hangsúlyozzák, hogy azon érvelésüket vonták vissza, miszerint a Siemens AG jogellenes tevékenységekben való esetleges részvételét be lehetett tudni a Siemens SA‑nak és a Siemens SL‑nek – a Drasis‑konzorcium tagjainak – „pusztán azért, mert azokat eredetileg közvetetten a Siemens AG irányította azt megelőzően, hogy azokat 2011. július 1‑jén felvásárolta az Atos SA, mivel ez utóbbi megszerezte az e társaságokat közvetlenül irányító […] társaság tagsági jogokat megtestesítő részesedéseinek 100%‑át”, amint ezt a Törvényszék a megtámadott ítélet 63. pontjában megállapította. Az egyetlen érv, amelytől a European Dynamics Luxembourg és társai elálltak, az volt, amely a Drasis‑konzorciumban részt vevő társaságok és azok anyavállalata, vagyis a Siemens AG közötti strukturális kapcsolatokra vonatkozott. Következésképpen fenntartották az e jogalap alátámasztására előadott többi érvet, és különösen az EUIPO‑nak a költségvetési rendeletben megállapított szabályok és az ajánlattételhez szükséges dokumentáció tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettségére, valamint az esélyegyenlőség elvének a megsértésére vonatkozó érvet.
22
Az első jogalap második részében az EUIPO azt kifogásolja, hogy a Törvényszék a megtámadott ítélet 76. pontjában megállapította, hogy az EUIPO „nem kérte releváns bizonyíték benyújtását, és ilyet nem is mutatott be” annak bizonyítására, hogy a Siemens SL‑lel szemben csalás és korrupció miatt nem állnak fenn kizáró okok. A fellebbezés 4. mellékletében szereplő dokumentumból ugyanis kitűnik, hogy a költségvetési rendelet 93. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban az EUIPO felkérte az ajánlattevőket annak igazolására, hogy nincsenek az említett cikk (1) bekezdésében megállapított, kizárásra okot adó helyzetek egyikében sem.
23
A European Dynamics Luxembourg és társai úgy vélik, hogy az EUIPO e tekintetben tévesen értelmezte a megtámadott ítéletet, és azon a véleményen vannak, hogy a Törvényszék az első jogalap e második részének keretében helyesen kezelte a szóban forgó bizonyítékokat.
A Bíróság álláspontja
24
Első jogalapjának első részével az EUIPO lényegében azt kifogásolja, hogy a Törvényszék az első fokon benyújtott keresetlevél harmadik jogalapja Drasis‑konzorcium jogellenes tevékenységekben való részvételére alapított harmadik részének a vizsgálatát követően a kereseten túlterjedően hozott határozatot.
25
E tekintetben a megtámadott ítélet 63. pontjában a Törvényszék megállapította, hogy „[a] tárgyaláson a Törvényszék […] kérdését követően [a European Dynamics Luxembourg és társai] elálltak attól az érvelésüktől, miszerint a Siemens AG […] jogellenes tevékenységekben való esetleges részvételét be lehetett tudni a Siemens SA‑nak és a Siemens SL‑nek – a Drasis‑konzorcium tagjainak – pusztán azért, mert azokat eredetileg közvetetten a Siemens AG irányította azt megelőzően, hogy azokat 2011. július 1‑jén felvásárolta az Atos SA, mivel ez utóbbi megszerezte az e társaságokat közvetlenül irányító Siemens IT Solutions and Services GmbH társaság tagsági jogokat megtestesítő részesedéseinek 100%‑át, amint ez a bizonyításfelvételt elrendelő 2015. március 27‑i végzést követően az EUIPO által benyújtott dokumentumokból kitűnik […]. Ezen elállást a tárgyalási jegyzőkönyvben rögzítették”.
26
Az említett jegyzőkönyv e tekintetben kifejezetten megállapítja, hogy a European Dynamics Luxembourg és társai elálltak a közvetetten a Siemens SA‑nak és a Siemens SL‑nek tulajdonítható csalással és korrupcióval kapcsolatos esetek fennállására alapított érvüktől.
27
Mindazonáltal a jelen fellebbezés keretében benyújtott válaszbeadványukban a European Dynamics Luxembourg és társai azt állítják, hogy ezen elállás nem volt teljes, és „csak a Drasis‑konzorciumban részt vevő társaságok és az anyavállalat (Siemens AG) közötti strukturális kapcsolatokra vonatkozott”.
28
Márpedig, amint a megtámadott ítélet 61. pontjából kitűnik, a European Dynamics Luxembourg és társai érve a „Siemens” jogellenes tevékenységekben való részvételére vonatkozott, ami igazolta volna a költségvetési rendelet 93. és 94. cikke, valamint a végrehajtási rendelet 133a. és 134b. cikke alapján ez utóbbinak mint a Drasis‑konzorcium tagjának a közbeszerzési eljárásból való kizárását, amely érvtől e felek egyértelműen elálltak. Ugyanakkor a Törvényszék a Siemens AG és annak két leányvállalata, a Siemens SA és a Siemens SL közötti strukturális kapcsolatokra támaszkodott annak vizsgálata során, hogy az EUIPO a Drasis‑konzorcium ajánlatát a megkövetelt gondossággal elemezte‑e.
29
Ugyanis a megtámadott ítélet 64. pontja, amelyben a Törvényszék a Drasis‑konzorcium esetleges kizárása kérdésének – ezen ítélet 78. pontjában befejezett – vizsgálatát kezdte, a következőképpen szól: „[…] a 2011. július 1‑jét megelőzően a Siemens AG‑val fennálló strukturális kapcsolatokra tekintettel felmerül a kérdés, hogy a jelen ügyben az ajánlatkérő a megkövetelt gondossággal megvizsgálta‑e, hogy a Siemens SA és a Siemens SL, és ennélfogva a Drasis‑konzorcium esetében alkalmazni kell‑e, vagy sem, az ajánlattételhez szükséges dokumentáció 13.1 pontjának harmadik és negyedik bekezdésével együttesen értelmezett, az általános költségvetési rendelet 93. cikke (1) bekezdésének b) és e) pontjában foglalt kizáró okokat […]”.
30
Ezenkívül a megtámadott ítélet 77. pontjában a Törvényszék ismét e strukturális kapcsolatokra támaszkodott azon következtetés levonása érdekében, hogy az EUIPO nyilvánvalóan megsértette gondossági kötelezettségét.
31
Kitűnik tehát, hogy a Törvényszék pont a Siemens SA‑nak és a Siemens SL‑nek az anyavállalattal fennálló strukturális kapcsolataira tekintettel vizsgálta meg a kizáró okok Drasis‑konzorcium esetében való fennállását.
32
Nem lehet tehát helyt adni a European Dynamics Luxembourg és társai által előadott azon évelésnek, miszerint az elállásuk csak részleges volt, és csak az ilyen strukturális kapcsolatok fennállására vonatkozott. Mivel a megtámadott ítélet fent említett indokolását egyik fél sem vitatta, és az nem képezi csatlakozó fellebbezés tárgyát sem, azt véglegesnek kell tekinteni.
33
Márpedig az uniós bíróságok előtti eljárásra irányadó szabályokból, így különösen az Európai Unió Bírósága alapokmányának 21. cikkéből, valamint a Törvényszék eljárási szabályzatának 76. cikkéből és 84. cikkének (1) bekezdéséből kitűnik, hogy a jogvita terjedelmét főszabály szerint a felek határozzák meg és határolják körül, és az uniós bíróság nem határozhat a kereseten túlterjeszkedően (2014. július 3‑iElectrabel kontra Bizottság ítélet, C‑84/13 P, nem tették közzé, EU:C:2014:2040, 49. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
34
Következésképpen a European Dynamics Luxembourg és társai jelen ítélet 25. és 26. pontjában említett elállására tekintettel a Törvényszék nem rendelkezett többé hatáskörrel arra, hogy a költségvetési rendelet 93. és 94. cikkének, valamint a rendelet 133a. és 134b. cikkének esetleges megsértéséről határozzon, és így téves jogalkalmazáson alapul a Törvényszék megtámadott ítélet 77. pontjában tett azon megállapítása, miszerint az EUIPO nyilvánvalóan megsértette a gondossági kötelezettségét annak megvizsgálása során, hogy fennáll‑e különösen az ajánlattételhez szükséges dokumentáció 13.1. pontja első bekezdésének e) alpontja és a költségvetési rendelet 93. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerinti kizáró ok.
35
Ami azt a kérdést illeti, hogy ilyen körülmények között az e cikkek megsértésére alapított jogalap az uniós bíróság által hivatalból vizsgálandó imperatív jogalapnak minősül‑e, amint azt a European Dynamics Luxembourg és társai – úgy tűnik – állítják, meg kell jegyezni, hogy e rendelkezések ugyan bírnak bizonyos jelentőséggel az uniós közbeszerzési jog tiszteletben tartása szempontjából, ugyanakkor azok megsértése nem tesz eleget a Bíróság által annak érdekében megállapított feltételeknek, hogy azt lényeges eljárási szabályok megsértésének minősítsék (lásd többek között: 2017. április 4‑iombudsman kontra Staelen ítélet, C‑337/15 P, EU:C:2017:256, 85. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
36
Ebből következik, hogy helyt kell adni az első jogalap első részének.
37
Az előző pontban levont következtetés miatt az első jogalap második része többé nem releváns, így azt nem szükséges megvizsgálni.
A második jogalapról
A felek érvei
38
Második jogalap első részében az EUIPO azt kifogásolja, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot annak vizsgálatának elmulasztásával, hogy az EUIPO által ajánlatkérői minőségében elkövetett, állítólagos nyilvánvaló értékelési hibák hatással voltak a szóban forgó közbeszerzési szerződés odaítélési eljárásának végleges eredményére.
39
Az EUIPO úgy véli, hogy pusztán az a tény, hogy állítólagosan értékelési hibákat követett el az 1. és 2. műszaki odaítélési szempont számos alszempontja és a 3. odaítélési szempont számos alszempontja vonatkozásában, önmagában nem tekinthető az ajánlatot elutasító határozat megsemmisítéséhez elegendő indoknak. Ugyanis a Törvényszék nem vizsgálta – ami ellentétes azzal, mint amit az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata e tekintetben megkövetel –, hogy ezen értékelési hibák konkrét hatással voltak‑e e határozat végleges kimenetelére.
40
A Törvényszék állandó ítélkezési gyakorlata megerősíti, hogy ha egy adott odaítélési szempontra vonatkozó pontszám nem egy, hanem több olyan észrevételen alapul, amelyeket nem vitatnak, a Törvényszéknek vizsgálnia kell, hogy e többi észrevétel továbbra is elegendő‑e ahhoz, hogy az ajánlatkérő szerv által az ezen odaítélési szempontra adott pontszámot alátámassza.
41
A jelen ügyben az 1–3. műszaki odaítélési szempontra adott pontszámokat nem egyetlen észrevételre, hanem több olyan negatív és pozitív észrevételre alapították, amelyeket a Törvényszék olyannak tekintett, mint amelyek nem alapulnak nyilvánvaló értékelési hibán, vagy amelyeket ez utóbbi egyáltalán nem vizsgált, mivel azokat a European Dynamics Luxembourg és társai által indított keresetben sem vitatták. A Törvényszéknek tehát meg kellett volna vizsgálnia, hogy e többi észrevétel továbbra is elegendő‑e az ajánlatkérő szerv által az érintett odaítélési szempontra adott pontszám igazolására, és az a tény, hogy a Törvényszék nem végezte el ezt a vizsgálatot, önmagában elegendő indok a megtámadott ítélet hatályon kívül helyezésének igazolására.
42
Második jogalapjának második részével az EUIPO azt kifogásolja, hogy a Törvényszék az ajánlatot elutasító határozat vizsgálata során jogilag téves szempontot alkalmazott a nyilvánvaló értékelési hibák meghatározása céljából, és bizonyos tényeket elferdített.
43
A Törvényszék egyrészt az ajánlatot elutasító határozatot az ajánlatkérő szerv közbeszerzési szerződések odaítélése területén rendelkezésére álló mérlegelési mozgástérre tekintettel túl széleskörűen vizsgálata felül, másrészt pedig a nyilvánvaló értékelési hibák megállapítása céljából a saját tényértékelésével helyettesítette a tények EUIPO általi értékelését, és ezáltal elferdítette azokat.
44
A European Dynamics Luxembourg és társai azt állítják, hogy a második jogalapot el kell utasítani.
A Bíróság álláspontja
45
Az EUIPO által a jelen fellebbezés alátámasztására előadott második jogalap első részével kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a Törvényszék a megtámadott ítélet 226–229. pontjában egy, az előtte felhozott második jogalapra vonatkozó közbenső következtetésben kifejtette azokat az indokokat, amelyek alapján azon a véleményen volt, hogy a megállapított nyilvánvaló értékelési hibák hatással lehettek a szóban forgó közbeszerzési eljárásra, következésképpen pedig igazolják az ajánlatot elutasító határozat megsemmisítését.
46
Igaz ugyan, hogy a Törvényszék nem végezte el azon hatás konkrét vizsgálatát, amellyel minden egyes ilyen hiba az eljárás kimenetelére lehetett. Ugyanakkor az uniós bíróság általi felülvizsgálat főszabály szerint nem jár e bíróság számára azzal a kötelezettséggel, hogy vizsgálja azt, hogy valamely ajánlat értékelésével kapcsolatos nyilvánvaló értékelési hiba nem volt hatással ezen ajánlat besorolására, így végeredményben az odaítélésről szóló határozatra, miközben az ajánlatkérő szerv semmiféle pontosítással nem szolgált e hatás hiányát illetően.
47
Ugyanis a fellebbező feladata annak kifejtése és bizonyítása, hogy az ajánlatot elutasító határozat nem lehetett volna kedvezőbb a European Dynamics Luxembourg és társaira nézve az említett hibák hiányában (lásd analógia útján: 2017. december 20‑iEUIPO kontra European Dynamics Luxembourg és társai ítélet, C‑677/15 P, EU:C:2017:998, 52. és 53. pont). Márpedig az EUIPO nem nyújtotta be az e tekintetben megkövetelt bizonyítékokat.
48
Következésképpen el kell utasítani az EUIPO második jogalapjának első részét.
49
Ami az EUIPO második jogalapjának második részét illeti, emlékeztetni kell arra, hogy a Törvényszék a megtámadott ítélet 104., 109., 115., 122., 134., 138. és 139., 144., 148., 157–159., 166., 186., 188., 193. és 194., 206. és 207. pontjában megállapította, hogy az EUIPO nyilvánvaló értékelési hibákat követett el, amelyek sértik a European Dynamics Luxembourg ajánlatára vonatkozó értékelés jogszerűségét. A megtámadott ítélet 225–229. pontjában a Törvényszék arra a következtetésre jutott, hogy ennek alapján meg kell semmisíteni az ajánlatot elutasító határozatot.
50
Márpedig, bár az EUIPO a fellebbezése keretében vitatta a Törvényszéknek az említett nyilvánvaló értékelési hibákra vonatkozó szinte valamennyi megállapítását, nem vitatta a megtámadott ítélet 160–168. pontjában és különösen annak 166. pontjában előadott, a Törvényszék azon döntését alátámasztó indokokat, hogy helyt ad a European Dynamics Luxembourg és társai által a megsemmisítési keresetük második jogalapja első részének az alátámasztására felhozott, arra alapított kilencedik kifogásnak, hogy az EUIPO nyilvánvaló értékelési hibát követett el az ajánlattételhez szükséges dokumentáció 1. szempontja 1.4. alszempontja 1.4.4.10. pontjának az értékelése keretében.
51
Márpedig, egyrészt a Törvényszék egyáltalán nem tett különbséget az általa a megtámadott ítélet 88–214. pontja értelmében megállapított különböző nyilvánvaló értékelési hibák között, másrészt pedig az EUIPO nem fejti ki és nem támasztja alá, hogy a jelen ügy keretében az ajánlattételhez szükséges dokumentáció 1. szempontja 1.4. alszempontja 1.4.4.10. pontjának általa végzett értékelése keretében elkövetett nyilvánvaló értékelési hiba fennállására vonatkozó megállapítás ugyanúgy nem járul hozzá az ajánlatot elutasító határozat megsemmisítésének a megtámadott ítélet 226. pontjában szereplő indokolásához, mint ahogy a nyilvánvaló értékelési hibákra vonatkozó, külön‑külön tekintetbe vett többi megállapítás egyike sem.
52
Ilyen körülmények között, még azt feltételezve is, hogy meg kell állapítani, hogy – amint az EUIPO állítja – a nyilvánvaló értékelési hibákra vonatkozó, az EUIPO által a jelen fellebbezés keretében vitatott megállapítások összessége téves jogalkalmazáson alapul, egy ilyen megállapítás semmiképpen nem vezethet a Törvényszék e következtetésének a hatályon kívül helyezéséhez, és így mint hatástalant el kell utasítani a második jogalap második részét (lásd analógia útján: 2015. február 11‑iOrange kontra Bizottság végzés, C‑621/13 P, nem tették közzé, EU:C:2015:114, 44. és 45. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
A harmadik jogalapról
A felek érvei
53
Harmadik jogalapjával az EUIPO a Törvényszék által a megtámadott ítélet 250–254. pontjában végzett elemzést és az itt szereplő azon indokot vitatja, miszerint az ajánlatot elutasító határozat a költségvetési rendelet 100. cikkének az EUMSZ 296. cikk második bekezdésével együttesen értelmezett (2) bekezdése értelmében egyrészt a bírálóbizottsági jelentésben foglalt konkrét negatív értékelések, másrészt pedig az ajánlatkérő által levont nettó pontok közötti összefüggés vonatkozásában számos helyen elégtelen indokolást tartalmaz.
54
Az EUIPO szerint a költségvetési rendelet 100. cikkének (2) bekezdése semmilyen arra vonatkozó jogi kötelezettséget nem ír elő, hogy részletes tájékoztatást kellene nyújtani minden, a sikertelen ajánlattevő ajánlatának értékelése során figyelembe vett kifogásról. Ugyanezen rendelkezés még kevésbé tartalmaz olyan jogi kötelezettséget, hogy az egyes kifogásokhoz pontlevonást kellene kapcsolni, és hogy részletes magyarázatot kellene adni arra, hogy e kifogás alapján ténylegesen hány pont került levonásra.
55
A European Dynamics Luxembourg és társai azt állítják, hogy szükség volt a megítélt pontszámok megoszlásának nyilvánosságra hozatalára, mivel a Törvényszék nem volt abban a helyzetben, hogy bírói felülvizsgálati jogkörét anélkül gyakorolja, hogy rendelkezésére állnának a konkrét minőségi szempontokra, alszempontokra és alpontokra adott pontszámokkal kapcsolatos információk. Így a Törvényszék egyáltalán nem alkalmazott a Bíróság ítélkezési gyakorlata által értelmezett költségvetési rendelet rendelkezéseinek alkalmazásából eredő szemponthoz képest szigorúbb szempontot azáltal, hogy megkövetelte a pontszámok megoszlásának közlését.
A Bíróság álláspontja
56
Mindenekelőtt emlékeztetni kell arra, hogy a költségvetési rendelet 100. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerint az ajánlatkérő szerv tájékoztatja a határozat indokairól azon részvételre jelentkezőket vagy ajánlattevőket, akiknek a részvételi jelentkezését vagy ajánlatát elutasították, valamint a nyertes ajánlat jellemzőiről és viszonylagos előnyeiről, valamint a szerződést elnyerő ajánlattevő nevéről azon ajánlattevőket, akiknek az ajánlata elfogadható, és akik ezt írásban kérik.
57
Mindazonáltal a Bíróság ítélkezési gyakorlatából következik, hogy nem lehet megkövetelni az ajánlatkérőtől, hogy azon ajánlattevő számára, akinek ajánlatát nem választották ki, egyrészről – az ajánlat elutasításának indokain felül – részletes összefoglalót küldjön arról, hogy ajánlatának értékelésekor miként vették figyelembe annak egyes részleteit, másrészről pedig hogy – a nyertes ajánlat jellemzőinek és viszonylagos előnyeinek közlése keretében – a nyertes ajánlat és az elutasított ajánlattevő ajánlatának aprólékos összehasonlító elemzésével szolgáljon (2012. október 4‑iEvropaïki Dynamiki kontra Bizottság ítélet, C‑629/11 P, nem tették közzé, EU:C:2012:617, 21. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
58
Ugyanígy az ajánlatkérő nem köteles a sikertelen ajánlattevő írásbeli kérelmére megküldeni a bírálóbizottsági jelentés teljes másolatát sem (2012. október 4‑iEvropaïki Dynamiki kontra Bizottság ítélet, C‑629/11 P, nem tették közzé, EU:C:2012:617, 22. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
59
Ezenkívül emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint az EUMSZ 296. cikk második bekezdésében előírt indokolást az eset körülményeire, így különösen a jogi aktus tartalmára és a felhozott indokok jellegére tekintettel kell vizsgálni (2012. október 4‑iEvropaïki Dynamiki kontra Bizottság ítélet, C‑629/11 P, nem tették közzé, EU:C:2012:617, 23. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
60
A jelen ügyben nem vitatott, hogy az EUIPO három, 2011. augusztus 11‑én, augusztus 26‑án, illetve szeptember 15‑én kelt levélben közölte a European Dynamics Luxembourg és társaival a bírálóbizottsági jelentés kivonatát, amely tartalmazta az általuk benyújtott ajánlat minőségi értékelését, a három nyertes ajánlattevő nevét, valamint az e három nyertes ajánlattevő és a European Dynamics Luxembourg és társai által szerzett pontszámokat tartalmazó három táblázatot, pontosabban a műszaki ajánlatok összehasonlító értékelését tartalmazó táblázatot, az ajánlatoknak a gazdaságilag előnyös jellegükre tekintettel való összehasonlító értékelését tartalmazó táblázatot és a pénzügyi szempontokra vonatkozó összehasonlító táblázatot.
61
Amint a főtanácsnok az indítványának 39. pontjában megjegyezte, e táblázatok lehetővé tették a European Dynamics Luxembourg és társai számára, hogy összképet kapjanak mind a minőségi szempontok, mind a pénzügyi szempontok vonatkozásában az ő ajánlatukra és a nyertes ajánlattevők ajánlataira adott pontszámokról, valamint a pénzügyi szempontoknak a végleges teljes pontszámra gyakorolt hatásáról.
62
Azonban a European Dynamics Luxembourg és társai fenntartják, hogy e dokumentumok közlése nem tette számukra lehetővé, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata által megkövetelt pontossággal elemezhessék az ajánlatuk EUIPO általi értékelését.
63
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a jelen ítélet 57. pontjában felidézett ítélkezési gyakorlat főszabály szerint nem követeli meg, hogy az értékelés során tett minden egyes negatív vagy pozitív észrevételhez konkrét súlyt rendeljenek. Mindemellett, amennyiben a közbeszerzési szerződés dokumentumai szempontokhoz vagy alszempontokhoz rendelt számszerűsített konkrét súlyt tartalmaznak, az átláthatóság elve megköveteli, hogy e szempontokat vagy alszempontokat számszerűsítetten értékeljék.
64
E tekintetben a szóban forgó közbeszerzési szerződés dokumentumaiból kitűnik, hogy a jelen esetben az ajánlattételhez szükséges dokumentáció súlyozást írt elő, amelynek értelmében 100 pontból 65 pontot adtak az 1. minőségi szempontra – amelyből 10‑10 pontot az 1.1–1.5. alszempont, 15 pontot pedig az 1.6. alszempont kapott – 20 pontot adtak a 2. minőségi szempontra, 15 pontot pedig a 3. minőségi szempontra.
65
Az sem vitatott, hogy egyrészt a bírálóbizottság matematikai képletet alkalmazott, vagy alszempontokként vagy alpontokként részpontokat adott, és hogy a bírálóbizottsági jelentés e tekintetben konkrét negatív értékeléseket fogalmazott meg, amelyek konkrét pontlevonásokhoz vezettek, másrészt pedig, hogy az EUIPO nem közölte a European Dynamics Luxembourg, illetve a nyertes ajánlattevők által kapott, alszempontokként lebontott pontszámokat.
66
E körülmények között, amint a főtanácsnok az indítványának 42. pontjában megjegyezte, a European Dynamics Luxembourg és társai vagy a Törvényszék számára lehetetlen volt megérteni, hogy ezen alszempontok az értékelés során, azaz a teljes pontszám kiszámítása során milyen viszonylagos súllyal bírtak, vagy pedig összefüggést megállapítani az olyan konkrét negatív észrevételek és pontlevonások között, amelyek a teljes pontszámra hatással voltak.
67
Következésképpen a Törvényszék helyesen mondta ki a megtámadott ítélet 254. pontjában, hogy az EUIPO nem tett teljes mértékben eleget azoknak a követelményeknek, amelyek a European Dynamics Luxembourg által benyújtott ajánlat értékelésének eredményét érintő indokolási kötelezettségre vonatkoznak.
68
Ebből következik, hogy a harmadik jogalapot el kell utasítani.
A negyedik jogalapról
A felek érvei
69
Negyedik jogalapjában az EUIPO azt kifogásolja, hogy a Törvényszék nem kielégítő jogi alapon, vagyis a szóban forgó közbeszerzési szerződés elnyerése esélyének az elvesztése alapján ítélt meg kártérítést a European Dynamics Luxembourgnak.
70
Az első téves jogalkalmazás azon következtetésben áll, amelyre a Törvényszék a megtámadott ítélet 265. pontjában jutott, miszerint bebizonyosodott az EUIPO kifogásolt magatartásának jogellenessége. Ilyen jogellenesség hiányában – az EUIPO szerint – a European Dynamics Luxembourgnak történő kártérítésnyújtást a Bíróság ítélkezési gyakorlatának megfelelően hatályon kívül kell helyezni, mivel hiányzik a kártérítésre jogosító együttes feltételek közül az egyik, vagyis a jogellenes magatartás fennállása.
71
A Törvényszék által elkövetett második téves jogalkalmazás annak bizonyításának hiányában áll, hogy a közbeszerzések területén az esély elvesztése alapján történő kártérítésnyújtás uniós jogi alapelv vagy a tagállamok közös alapelve, és így megsértette az EUMSZ 340. cikkből adódó követelményeket. E tekintetben az EUIPO megjegyzi, hogy több tagállam, többek között a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság és Románia nem írja elő, hogy csupán a közbeszerzési szerződés elnyerése esélyének az elvesztése alapján kártérítést lehet nyújtani, amely tagállamokban az esély elvesztése miatti kártérítés az ajánlat elkészítésével kapcsolatban felmerült költségekre korlátozódik.
72
Másodlagosan az EUIPO azt állítja, hogy még ha a Bíróságnak csak részben is kell hatályon kívül helyeznie a megtámadott ítéletet, mindenestre hatályon kívül kell helyeznie a kártérítés nyújtását. Ugyanis, ha a Bíróság a Törvényszékhez hasonlóan megállapítaná, hogy elegendő indok áll fenn az ajánlatot elutasító határozat megsemmisítéséhez, ez nem lenne elegendő indok a kártérítés nyújtására, mivel semmiféle okozati összefüggés nem áll fenn a jogellenes magatartások és a hivatkozott kár között.
73
A European Dynamics Luxembourg és társai azt állítják, hogy az esély elvesztése miatt elszenvedett kár megtérítése elvének az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkéből eredő, hatékony jogorvoslathoz való jog szolgál alapul. Elismerve, hogy számos tagállamban az esély elvesztésére vonatkozó alapelv sajátos kifejezést nyer, különösen ha az esély elvesztése olyan jogsértésekből ered, amelyek miatt az ajánlattevő elesik attól, hogy ajánlatát méltányosan értékeljék, a European Dynamics Luxembourg és társai úgy vélik, hogy e különbségek csak az esély elvesztéséből eredő gazdasági kár megtérítésének a számítására, nem pedig magának az elvnek a jogi alapjára vonatkoznak.
74
Egyébiránt a European Dynamics Luxembourg és társai azzal érvelnek, hogy a 89/665/EGK és a 92/13/EGK tanácsi irányelvnek a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó jogorvoslati eljárások hatékonyságának javítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2007. december 11‑i 2007/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2007. L 335., 31. o.) alapján a kártérítés nyújtása megfelelő megoldás a sikertelen ajánlattevő által az esély elvesztése címén elszenvedett kár megtérítésére. A Törvényszék tehát nem volt köteles annak bemutatására, hogy a tagállamokban fennáll egy közös védelmi mechanizmus. Annál is inkább, mivel a Törvényszék már elismerte, hogy a sikertelen ajánlattevő által elszenvedett esélyvesztés tényleges és biztos kárnak minősül. Ilyen körülmények között a felrótt jogellenesség és a European Dynamics Luxembourg által elszenvedett kár között okozati összefüggés azzal az indokkal sem tagadható, hogy az ajánlatkérő szerv széles mérlegelési jogkörrel rendelkezett.
A Bíróság álláspontja
75
Elsőként az EUIPO által a negyedik jogalapja keretében másodlagosan felhozott érvet kell megvizsgálni.
76
Ezen érvvel az EUIPO lényegében azt állítja, hogy a Törvényszék által az első odaítélési szempontra, vagyis a minőségi szempontokra tekintettel megállapított nyilvánvaló értékelési hibák és a European Dynamics Luxembourgot a szóban forgó közbeszerzési szerződés elnyerése esélyének az elvesztése miatt ért kár közötti okozati összefüggés fennállása sem bizonyítást, sem indokolást nem nyert a megtámadott ítéletben.
77
Az említett érvet a jelen ügy körülményei között megalapozottnak kell tekinteni.
78
Egyrészt ugyanis, amint a jelen ítélet 34. pontjában szerepel, a megtámadott ítélet 77. pontja téves jogalkalmazáson alapul, és így a Törvényszék e megfontolások alapján nem dönthetett érvényesen úgy, hogy az ajánlatot elutasító határozat jogellenes.
79
Másrészt a Törvényszék a megtámadott ítélet 267. pontjában kimondta, hogy nem lehet elismerni az indokolási kötelezettség általa megállapított megsértése és a European Dynamics Luxembourg és társai által hivatkozott károk közötti okozati összefüggést.
80
Ezenkívül az Unió felelősségének megállapítása feltételezi, hogy okozati összefüggés áll fenn a European Dynamics Luxembourg ajánlatának értékelését érintő – a Törvényszék előtt felhozott második jogalap vizsgálata keretében megállapított – érdemi jogellenesség és az állítólagos esélyvesztés között.
81
Márpedig a megtámadott ítéletben a Törvényszék nem indokolta jogilag megkövetelt módon ilyen okozati összefüggés fennállását. A Törvényszék különösen nem állapította meg, hogy a jelen ügy tényállására tekintettel és az EUIPO által elkövetett hibák hiányában a European Dynamics Luxembourgot jobb helyre rangsorolták volna‑e a rangsorolási eljárásban, és ha igen, mennyiben.
82
Ebből következik, hogy mivel az Unió szerződésen kívüli felelősségének megállapításához szükséges egyik feltétel nem teljesült, a Törvényszék nem adhatott volna helyt a European Dynamics Luxembourg és társai által benyújtott kártérítési kérelemnek.
83
Az EUIPO negyedik jogalapja tehát megalapozott.
A megtámadott ítélet részleges hatályon kívül helyezéséről
84
A fenti megfontolások összességéből az következik, hogy a megtámadott ítélet – annak 77. pontjában – téves jogalkalmazáson alapul, mivel a Törvényszék helyt adott az első fokon előterjesztett kereset harmadik jogalapja arra vonatkozó harmadik részének, hogy a Drasis‑konzorciumot nem zárták ki.
85
Amint a megtámadott ítélet 260. pontjából kitűnik, a Törvényszék a vitatott határozatoknak ezen ítélet rendelkező részének 1. pontjában szereplő megsemmisítését az ajánlatot elutasító határozatot érintő szabálytalanságok összessége alapján indokolta, helyt adva így az előtte felhozott első, második és harmadik jogalapnak. Mindazonáltal, még ha a Törvényszéknek a megtámadott ítélet 77. pontjában szereplő megállapítása nem is indokolhatja az ajánlatot elutasító határozat megsemmisítését, a Törvényszék által a megtámadott ítélet 104., 109., 115., 122., 134., 138. és 139., 144., 148., 157–159., 166., 186., 188., 193. és 194., 206. és 207. pontjában megállapított szabálytalanságok elegendők e határozat Törvényszék általi megsemmisítésének igazolására. Ebből következik, hogy a megtámadott ítélet rendelkező részének 1. pontját nem kell hatályon kívül helyezni.
86
Ellenben hatályon kívül kell helyezni a megtámadott ítélet rendelkező részének 2. pontját, amelyben a Törvényszék arra kötelezte az EUIPO‑t, hogy térítse meg a European Dynamics Luxembourgot azon esély elvesztése miatt ért kárt, hogy neki mint a rangsorolási eljárásban legalább a harmadik helyre sorolt szerződő félnek ítéljék oda a szóban forgó közbeszerzési szerződést.
87
A megtámadott ítélet rendelkező része 2. pontjának e hatályon kívül helyezésére tekintettel ezen ítélet rendelkező részének a kártérítés számszerűsített összegének meghatározására vonatkozó 3. és 4. pontját szintén hatályon kívül kell helyezni.
88
E körülmények között a megtámadott ítélet rendelkező részének a költségek viselésére vonatkozó 5. pontját is hatályon kívül kell helyezni.
A Törvényszék előtti keresetekről
89
Az Európai Unió Bíróságának alapokmánya 61. cikke első bekezdésének második mondata értelmében a Bíróság a Törvényszék határozatának hatályon kívül helyezése esetén az ügyet érdemben maga is eldöntheti, amennyiben a per állása megengedi.
90
Ez a helyzet áll fenn a jelen ügyben is. Meg kell tehát vizsgálni a European Dynamics Luxembourg és társai által e kereset keretében előterjesztett kártérítési kérelmet, amely azon kár megtérítésére irányul, amelyet a European Dynamics Luxembourg azon esély elvesztése címén szenvedett el, hogy neki mint a rangsorolási mechanizmus szerinti legalább harmadik szerződő félnek ítéljék oda a keretszerződést.
91
Mindenekelőtt emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint az EUIPO szerződésen kívüli felelősségének megállapításához több feltétel együttes fennállása szükséges, úgymint a magatartásának jogellenessége, a kár tényleges bekövetkezése, valamint az állítólagos magatartás és a hivatkozott kár közötti okozati összefüggés (lásd ebben az értelemben: 2014. július 10‑iNikolaou kontra Számvevőszék ítélet, C‑220/13 P, EU:C:2014:2057, 52. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat). Hasonlóképpen a Bíróság ítélkezési gyakorlatából kitűnik, hogy ahhoz, hogy meg lehessen állapítani az Unió szerződésen kívüli felelősségét, a kárnak ténylegesnek és biztosnak kell lennie, és az intézmények jogellenes magatartásából kellőképpen közvetlenül kell következnie (2017. május 30‑iSafa Nicu Sepahan kontra Tanács ítélet, C‑45/15 P, EU:C:2017:402, 61. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
92
A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint minden körülmények között az Unió szerződésen kívüli felelősségére hivatkozó félnek kell meggyőző bizonyítékokat előterjesztenie mind az általa hivatkozott kár fennállására, mind pedig annak mértékére, továbbá a szóban forgó intézmény magatartása és az állítólagos kár közötti kellően közvetlen okozati összefüggés fennállására vonatkozóan (2017. december 20‑iEUIPO kontra European Dynamics Luxembourg és társai ítélet, C‑677/15 P, EU:C:2017:998, 100. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
93
E tekintetben meg kell állapítani, hogy a European Dynamics Luxembourg és társai által a Törvényszékhez benyújtott keresetlevélből kitűnik, hogy az nyilvánvalóan nem felel meg az ezen ítélkezési gyakorlat által felállított követelményeknek.
94
Meg kell jegyezni, hogy a European Dynamics Luxembourg és társai ugyan azt állították, hogy a közbeszerzési eljárás helyes lefolytatása a European Dynamics Luxembourg által benyújtott ajánlat jobb rangsorolásához vezetett volna, és hogy így e félnek ítélték volna oda a keretszerződéseket, ugyanakkor nem támasztották alá, hogy a jelen ügy tényállására tekintettel és az EUIPO által elkövetett hibák hiányában a European Dynamics Luxembourgot jobb helyre rangsorolták volna‑e, vagy elnyerte volna‑e a szóban forgó közbeszerzési szerződést, és ha igen, mennyiben.
95
Hasonlóképpen, a bírálóbizottság által elkövetett hibák és az állítólagosan elszenvedett kár közötti okozati összefüggéssel kapcsolatban a European Dynamics Luxembourg és társai csupán az ilyen kapcsolat fennállásának a megállapítására szorítkoztak, azonban nem pontosították e kapcsolat mibenlétét.
96
A European Dynamics Luxembourg és társai tehát nem bizonyították, hogy a kár tényleges, sem pedig azt, hogy ez utóbbi és az EUIPO kifogásolt magatartása között okozati összefüggés áll fenn.
97
E körülmények között a European Dynamics Luxembourg és társai által előterjesztett kártérítési kérelmet el kell utasítani.
A költségekről
98
A Bíróság eljárási szabályzata 184. cikkének (2) bekezdése értelmében, ha a fellebbezés megalapozatlan, vagy ha a fellebbezés megalapozott, és a Bíróság maga hoz a jogvita kapcsán végleges határozatot, a Bíróság határoz a költségekről.
99
E szabályzat 138. cikkének (1) bekezdése szerint – amely ugyanezen szabályzat 184. cikkének (1) bekezdése értelmében a fellebbezési eljárásban is alkalmazandó – a Bíróság a pervesztes felet kötelezi a költségek viselésére, ha a pernyertes fél ezt kérte. Ugyanezen szabályzat 138. cikkének (3) bekezdése értelmében részleges pernyertesség esetén mindegyik fél maga viseli saját költségeit.
100
Mivel a Bíróság az EUIPO fellebbezésének csak részben adott helyt, az EUIPO‑t, valamint a European Dynamics Luxembourgot és társait a jelen fellebbezéssel kapcsolatos saját költségeik viselésére kell kötelezni.
101
Az elsőfokú eljárás költségeit illetően, mivel a Bíróság a keresetnek részben helyt adott, és azt részben elutasította, a European Dynamics Luxembourgot és társait, valamint az EUIPO‑t a saját költségeik viselésére is kötelezni kell.
A fenti indokok alapján a Bíróság (negyedik tanács) a következőképpen határozott:
1)
A Bíróság hatályon kívül helyezi az Európai Unió Törvényszéke 2016. április 27‑iEuropean Dynamics Luxembourg és társai kontra EUIPO ítélete (T‑556/11, EU:T:2016:248) rendelkező részének 2–5. pontját.
2)
A Bíróság a fellebbezést az ezt meghaladó részében elutasítja.
3)
A Bíróság a European Dynamics Luxembourg SA, a European Dynamics Belgium SA és az Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE által a T‑556/11. sz. ügyben előterjesztett kártérítési kérelmet elutasítja.
4)
Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO), a European Dynamics Luxembourg SA, a European Dynamics Belgium SA és az Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE maga viseli a fellebbezési eljárással és az elsőfokú eljárással kapcsolatos költségeit.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: angol.