62024CJ0220
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (kilencedik tanács)
2025. február 27. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal – Légi közlekedés – 96/67/EK irányelv – Az európai uniós repülőtereken nyújtott földi kiszolgálás piacára való bejutás – 1. cikk – Hatály – Kétmillió főnél kisebb éves utasforgalommal rendelkező repülőterek – Az ilyen repülőtér repülőtéri infrastruktúrájához való hozzáférés megtagadása – 6. cikk – Harmadik fél részére nyújtandó földi kiszolgálás – A versenyszabályok alkalmazhatósága – EUMSZ 102. cikk”
A C‑220/24. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Curtea de Apel București (bukaresti ítélőtábla, Románia) a Bírósághoz 2024. március 22‑én érkezett, 2021. december 20‑i határozatával terjesztett elő
a Regia Autonomă Aeroportul Internațional „Avram Iancu” Cluj
és
a Consiliul Concurenței
között,
a Romanian Airport Services SA,
a Sindicatul Independent al Aeroportului Cluj
részvételével folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (kilencedik tanács),
tagjai: N. Jääskinen tanácselnök (előadó), M. Condinanzi és R. Frendo bírák,
főtanácsnok: N. Emiliou,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel az írásbeli szakaszra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–
a Regia Autonomă Aeroportul Internaţional „Avram Iancu” Cluj képviseletében P. Buta avocat és A. Lepièce avocată,
–
a Consiliul Concurenţei képviseletében C. Butacu és B. Chiriţoiu, meghatalmazotti minőségben,
–
a Romanian Airport Services SA képviseletében M.‑C. Furtună avocat,
–
a Sindicatul Indiapendent al Aeroportului Cluj képviseletében O. Podaru avocat,
–
az olasz kormány képviseletében G. Palmieri és G. Greco, meghatalmazotti minőségben,
–
az Európai Bizottság képviseletében I. V. Rogalski és B. Sasinowska, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról szóló, 1996. október 15‑i 96/67/EK tanácsi irányelv (HL 1996. L 272., 36. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 2. kötet, 496. o.) 1., 6. és 7. cikkének, valamint az EUMSZ 102. cikknek az értelmezésére vonatkozik.
2
E kérelmet a Regia Autonomă Aeroportul Internaional „Avram Iancu” Cluj (a kolozsvári „Avram Iancu” nemzetközi repülőteretet fenntartó Regia Autonomă; a továbbiakban: Regia) és a Consiliul Concurenei (versenytanács, Románia) között azon határozat megsemmisítése iránti kérelem tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő, amelyben ez utóbbi erőfölénnyel való visszaélés miatt bírságot szabott ki a Regiával szemben.
Jogi háttér
Az uniós jog
3
A 96/67 irányelv (1), (2), (10) és (28) preambulumbekezdésének szövege a következő:
„(1)
mivel a belső piac létrehozása érdekében a[z Európai] Közösség fokozatosan valósította meg a közös légi közlekedési politikát a[z EUMSZ 26. cikknek] megfelelően, tartósan előmozdítva ezzel a gazdasági és szociális fejlődést;
(2)
mivel a[z EUMSZ 56. cikk] célja a Közösségen belül a szolgáltatások nyújtása terén meglévő korlátozások megszüntetése; mivel a[z EUMSZ 58. cikknek] megfelelően ezt a célt a közös közlekedéspolitika keretében kell megvalósítani;
[…]
(10)
mivel a földi kiszolgálópiacra való szabad bejutást fokozatosan és az ágazat követelményeihez alkalmazkodva kell bevezetni;
[…]
(28)
mivel ezen irányelv nem sérti a Szerződés rendelkezéseinek alkalmazását; mivel a[z Európai] Bizottság továbbra is biztosítja az említett szabályoknak való megfelelést, szükség esetén a[z EUMSZ 106. cikkben] ráruházott valamennyi hatáskörének gyakorlásával”.
4
Ezen irányelvnek a „Hatály” címet viselő 1. cikke az (1)–(3) bekezdésében a következőképpen rendelkezik:
„(1)   Ezen irányelv a tagállamok területén található, a Szerződés rendelkezéseinek hatálya alá tartozó és a kereskedelmi forgalmat lebonyolító összes repülőtérre vonatkozik, a következők szerint:
a)
A 7. cikk (1) bekezdésének a földi kiszolgálás egyéb, a 7. cikk (2) bekezdésében nem említett fajtáira vonatkozó rendelkezései a forgalom nagyságától függetlenül minden repülőtérre vonatkoznak 1998. január 1‑jétől.
b)
A földi kiszolgálásnak a 7. cikk (2) bekezdésében említett fajtáira vonatkozó rendelkezések 1998. január 1‑jétől lépnek hatályba azon repülőterek esetében, amelyek éves forgalma legalább 1 millió utas vagy 25000 tonna áru.
c)
A földi kiszolgálásnak a 6. cikkben említett fajtáira vonatkozó rendelkezések 1999. január 1‑jétől lépnek hatályba azon repülőterek esetében, amelyek
–
éves forgalma legalább 3 millió utas vagy 75000 tonna áru,
vagy
–
az előző év április 1‑jét vagy október 1‑jét megelőző 6 hónapos időszakában a forgalma legalább 2 millió utas vagy 50000 tonna áru volt.
(2)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül, ez az irányelv 2001. január 1‑jétől lép hatályba a tagállamok területén található, a Szerződés hatálya alá tartozó és kereskedelmi forgalmat fogadó azon repülőterek esetében, amelyek éves forgalma legalább 2 millió utas vagy 50000 tonna áru.
(3)   Amennyiben egy adott repülőtér eléri az e cikkben említett áruforgalmi mennyiségi küszöbérték valamelyikét, de ugyanakkor nem éri el az annak megfelelő utasforgalmi küszöbértéket, úgy ezen irányelv rendelkezései nem vonatkoznak a kizárólag az utasok számára fenntartott földi kiszolgálás alá tartozó szolgáltatások fajtáira.”
5
Az említett irányelv 6. cikkének (1) és (2) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„(1)   A tagállamok az 1. cikkben meghatározott rendelkezéseknek megfelelően megteszik a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a harmadik fél részére nyújtandó szolgáltatás [helyesen: földi kiszolgálásra irányuló szolgáltatás] terén szabad piacra jutást biztosítsanak a földi kiszolgálóknak.
A tagállamoknak joguk van megkövetelni, hogy a földi kiszolgálást nyújtó szolgáltatók vállalkozását a Közösségen belül alapítsák.
(2)   A tagállamok korlátozhatják azon jóváhagyott szolgáltatók számát, amelyek a földi kiszolgálás alábbi fajtái alá tartozó szolgáltatásokat nyújthatják:
–
poggyász kezelése,
–
a forgalmi előtéren előforduló feladatok,
–
üzemanyag és olaj kezelése,
–
áruk és postai küldemények kezelése, ezen belül az áruk és postai küldemények fizikai kezelése, függetlenül attól, hogy azok bejövők, kimenők vagy azokat a repülőtéri forgalmi épület és a repülőgép között kell továbbítani.
Nem korlátozhatják azonban ezt a számot úgy, hogy az a földi kiszolgálás minden egyes fajtája [helyesen: kiszolgálás bármely fajtája] esetében kettőnél kevesebb legyen.”
6
Ugyanezen irányelvnek a „Saját kiszolgálás” címet viselő 7. cikke (1) bekezdése előírja:
„A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket az 1. cikkben meghatározott rendelkezéseknek megfelelően annak érdekében, hogy biztosítsák a saját kiszolgálás szabad gyakorlását.”
A román jog
A versenytörvény
7
Az 1996. április 10‑i Legea concurenței nr. 21/1996 (21/1996. sz. versenytörvény; újra közzétéve: Monitorul Oficial al României, I. rész, 2016. február 29‑i 153. szám; a továbbiakban: versenytörvény) 6. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„Tilos egy vagy több vállalkozásnak a román piacon vagy annak jelentős részén meglévő erőfölényével való visszaélése. Ilyen visszaélésnek minősül különösen:
a)
tisztességtelen beszerzési vagy eladási árak, illetve egyéb tisztességtelen üzleti feltételek közvetlen vagy közvetett kikötése;
b)
a termelés, az értékesítés vagy a műszaki fejlesztés korlátozása a fogyasztók kárára;
c)
egyenértékű ügyletek esetén eltérő feltételek alkalmazása az üzletfelekkel szemben, ami által azok hátrányos versenyhelyzetbe kerülnek;
d)
a szerződések megkötésének függővé tétele olyan kiegészítő kötelezettségeknek a másik fél részéről történő vállalásától, amelyek sem természetüknél fogva, sem a kereskedelmi szokások szerint nem tartoznak a szerződés tárgyához.”
A 2007. május 9‑i 101. sz. rendelet
8
A 96/67 irányelvet a 2007. május 9‑i Ordinul Ministerului Transporturilor nr. 101 pentru aprobarea Reglementării aeronautice civile române privind accesul pe piața serviciilor de handling la sol pe aeroporturi– RACR‑APSH, ediția 03/2007 (a román polgári légi közlekedés repülőtéri földi kiszolgálási piacra jutásáról szóló szabályozásának jóváhagyásáról szóló 101. sz. közlekedési minisztériumi rendelet – RACR APSH, 2007/03. kiadás; Monitorul Oficial al României, I. rész, 334. sz., 2007. május 17.) ültette át a román jogba.
9
E rendelet 1. melléklete az 1. cikkének (1) és (2) bekezdésében a következőképpen rendelkezik:
„(1)   E rendelet a Románia területén található, a kereskedelmi forgalmat lebonyolító összes repülőtérre vonatkozik, a következők szerint:
[…]
c)
a földi kiszolgálásnak a 6. cikkben említett fajtáira vonatkozó rendelkezések azokra a repülőterekre vonatkoznak, amelyek éves forgalma meghaladja a 2 millió utast vagy az 50000 tonna árut.
(2)   Amennyiben egy adott repülőtér eléri az e cikkben említett áruforgalmi mennyiségi küszöbértéket, ugyanakkor nem éri el az annak megfelelő utasforgalmi küszöbértéket, úgy e rendelet rendelkezései nem vonatkoznak a kizárólag az utasok számára fenntartott földi kiszolgálás alá tartozó szolgáltatások fajtáira.”
10
Ezen irányelv „Földi kiszolgálás harmadik fél számára” címet viselő 6. cikke az (1) bekezdésében a következőket írja elő:
„A repülőterek megteszik a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a harmadik fél részére nyújtandó földi kiszolgálásra irányuló szolgáltatás terén szabad piacra jutást biztosítsanak a földi kiszolgálóknak. A repülőtér a közlekedési minisztérium jóváhagyásával megkövetelheti, hogy a földi kiszolgálást nyújtó szolgáltatók vállalkozását a Közösségen belül alapítsák.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
11
A Regia a román jog szerinti jogi személy, amely 1997 óta a Consiliul Județean Cluj (Kolozs megye tanácsa, Románia) irányítása alatt áll. E társaság fő tevékenysége arra irányul, hogy a kolozsvári „Avram Iancu” nemzetközi repülőtér (a továbbiakban: kolozsvári repülőtér) infrastruktúráját a személyszállítással és/vagy áruszállítással foglalkozó légitársaságoknak és a légi közlekedés utasainak a rendelkezésére bocsátja. Ezenfelül a Regia más szolgáltatásokat – például földi kiszolgálást – nyújtó vállalkozások számára is hozzáférést biztosít a repülőtéri infrastruktúrához. A Regia ezen túlmenően a kolozsvári repülőtér területén működő légitársaságok számára bizonyos típusú, földi kiszolgálással kapcsolatos szolgáltatásokat, valamint az e repülőtér tevékenységéhez kapcsolódó kereskedelmi szolgáltatásokat nyújt.
12
2016 augusztusában a kolozsvári repülőtér az utasforgalom tekintetében túllépte az egy naptári éven belüli egymillió főre vonatkozó küszöbértéket. 2017. szeptember 21‑én az utasforgalom tekintetében túllépte a kétmillió utasra vonatkozó küszöbértéket.
13
A versenytanács egy panasz alapján, amelyet a Romanian Airport Services SA (a továbbiakban: RAS), egy román jog szerinti jogi személy nyújtott be, amely korábban pályázott a földi kiszolgálással kapcsolatos szolgáltatások kolozsvári repülőtéren való nyújtására, 2016‑ban vizsgálatot indított.
14
A versenytanács e vizsgálatot követően a 2019. október 8‑i határozatában megállapította, hogy a Regia megsértette a versenytörvény 6. cikkének (1) bekezdését, valamint az EUMSZ 102. cikket, mivel visszaélt az erőfölényével azáltal, hogy 2015. szeptember 11. és 2017. március 9. között megtagadta az RAS‑sel szemben a kolozsvári repülőtéren a földi kiszolgálásra irányuló tevékenység gyakorlásához szükséges repülőtéri infrastruktúrához való hozzáférést. A Regiával szemben 1642551,28 román lej (RON) (hozzávetőleg 330420 euró) összegű bírság került kiszabásra.
15
A Regia e határozat megsemmisítését kérte a Curtea de Apel Bucureşti (bukaresti ítélőtábla, Románia) előtt, amely a kérdést előterjesztő bíróság, többek között arra hivatkozva, hogy az említett határozat a 96/67 irányelv téves értelmezésén és alkalmazásán alapul.
16
A Regia előadja, hogy a versenytörvény 6. cikke és az EUMSZ 102. cikk nem élvezhet elsőbbséget a 96/67 irányelvben foglalt rendelkezésekkel szemben, amely az általános versenyjogtól eltérő különös jogszabály. Arra hivatkozik, hogy ezen irányelv értelmében a kétmillió utasra vonatkozó küszöbérték eléréséig a földi kiszolgálási tevékenység kolozsvári repülőtéren való megszervezése során kizárólag a biztonsági, műszaki és kereskedelmi korlátokra kellett figyelemmel lennie. Ennélfogva nem volt köteles arra, hogy valamennyi pályázó számára az e pályázó által kért feltételek mellett automatikus hozzáférést biztosítson a repülőtéri infrastruktúrához.
17
A versenytanács a maga részéről azt állítja, hogy a 96/67 irányelv az EUMSZ 102. cikkhez képest nem minősül különös jogszabálynak, és hogy a 96/67 irányelv esetleges alkalmazása nem zárja ki a versenyjogi szabályok alkalmazását.
18
E körülmények között a Curtea de Apel București (bukaresti ítélőtábla) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„Úgy kell‑e tekinteni, hogy a [96/67] irányelv rendelkezései, különösen ezen irányelv 1., 6. és 7. cikke értelmében az EUMSZ 102. cikk és bármely más, azonos tartalmú szabály sem alkalmazható azokban az esetekben, amikor [az Európai Unió] 2 millió utasra vonatkozó küszöbértéket el nem érő repülőterein megtagadják a földi kiszolgálási tevékenységek végzéséhez szükséges repülőtéri infrastruktúrához való hozzáférést?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
19
Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a nemzeti bíróságok és a Bíróság között az EUMSZ 267. cikkel bevezetett együttműködési eljárás keretében a Bíróság feladata, hogy a nemzeti bíróságnak az előtte folyamatban lévő ügy eldöntéséhez érdemi választ adjon. Ennek érdekében adott esetben a Bíróságnak át kell fogalmaznia az elé terjesztett kérdéseket. E tekintetben a Bíróságnak kell a nemzeti bíróság által szolgáltatott információk összessége és különösen az előzetes döntéshozatalra utalás indokolása alapján meghatározni az uniós jog azon rendelkezéseit, amelyeknek az értelmezése a per tárgyára figyelemmel szükséges (2024. október 24‑iKwantum Nederland és Kwantum België ítélet, C‑227/23, EU:C:2024:914, 52. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
20
A jelen ügyben az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy bár az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés nemcsak a 96/67 irányelv 1. és 6. cikkére, hanem annak 7. cikkére is utal, az alapeljárás nem érinti az ez utóbbi rendelkezésben említett saját kiszolgálást. E jogvita arra vonatkozik, hogy a Regie megtagadta a földi kiszolgálásra irányuló szolgáltatásokat nyújtó RAS‑tól az ilyen szolgáltatások kolozsvári repülőtéren való nyújtásához szükséges infrastruktúrához való hozzáférést. Márpedig meg kell állapítani, hogy ezen irányelv 6. cikke az, amely a harmadik fél részére nyújtandó földi kiszolgálásra vonatkozik, és amely az (1) bekezdésében úgy rendelkezik, hogy a tagállamok az 1. cikkben meghatározott rendelkezéseknek megfelelően megteszik a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a harmadik fél részére nyújtandó földi kiszolgálásra irányuló szolgáltatás terén szabad piacra jutást biztosítsanak a földi kiszolgálóknak.
21
E körülmények között meg kell állapítani, hogy egyetlen kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy úgy kell‑e értelmezni a 96/67 irányelv 1. és 6. cikkét, hogy azok akadályát képezik az EUMSZ 102. cikk alkalmazásának olyan körülmények között, amelyekben valamely földi kiszolgálásra irányuló szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatóval szemben megtagadták egy olyan uniós repülőtérnek az e tevékenység gyakorlásához szükséges repülőtéri infrastruktúrájához való hozzáférést, amelynek éves forgalma e megtagadás időpontjában kevesebb mint kétmillió utas volt.
22
Elöljáróban a 96/67 irányelv (1), (2) és (10) preambulumbekezdéséből kitűnik, hogy az uniós repülőterek földi kiszolgálási piacának fokozatos liberalizálásával ezen irányelv célja a szolgáltatások terén meglévő korlátozásoknak a belső piacon való megszüntetése.
23
E fokozatos liberalizáció érdekében az említett irányelv 1. cikke az (1) bekezdésének c) pontjában előírja, hogy először is 1999. január 1‑jétől ugyanezen irányelv 6. cikkét többek között csak azokra a repülőterekre kell alkalmazni, amelyek forgalma az előző év április 1‑jét vagy október 1‑jét megelőző hat hónapos időszakában legalább kétmillió utas vagy 50000 tonna áru volt. Másodszor ezen 1. cikk a (2) bekezdésében úgy rendelkezik, hogy az (1) bekezdés sérelme nélkül, a 96/67 irányelv rendelkezései 2001. január 1‑jétől lépnek hatályba a tagállamok területén található, a Szerződés hatálya alá tartozó és kereskedelmi forgalmat fogadó azon repülőterek esetében, amelyek éves forgalma legalább kétmillió utas vagy 50000 tonna áru. Ezenkívül az említett 1. cikk (3) bekezdéséből kitűnik, hogy amennyiben egy adott repülőtér eléri az e cikkben említett áruforgalmi mennyiségi küszöbérték valamelyikét, ugyanakkor nem éri el az annak megfelelő utasforgalmi küszöbértéket, úgy ezen irányelv rendelkezései nem vonatkoznak a kizárólag az utasok számára fenntartott földi kiszolgálás alá tartozó szolgáltatások fajtáira.
24
Így a 96/67 irányelv 1. cikkéből az következik, hogy annak 6. cikke 2001. január 1‑jétől csak azon uniós repülőterekre alkalmazandó, amelyek éves forgalma legalább kétmillió utas.
25
Márpedig az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy a jelen ügyben abban az időpontban, amikor a Regia megtagadta az RAS‑sel szemben a földi kiszolgálási szolgáltatások nyújtásához szükséges infrastruktúrához való hozzáférést a kolozsvári repülőtéren, ez utóbbi repülőtér nem érte el a 96/67 irányelv 1. cikkének (2) bekezdésében előírt kétmillió utasra vonatkozó küszöbértéket.
26
Mivel a hozzáférés e megtagadása ily módon nem tartozik ezen irányelv 6. cikkének hatálya alá, a Regia az előbbi irányelv alapján nem volt köteles hozzáférést biztosítani az RAS‑hez hasonló szolgáltató számára a földi kiszolgáláshoz szükséges repülőtéri infrastruktúrához.
27
Mindazonáltal hangsúlyozni kell, hogy valamely ágazati szabályozás puszta fennállása semmiképpen nem jelentheti azt, hogy a szóban forgó magatartás kívül esik a Szerződésekben előírt versenyszabályok hatályán, függetlenül attól, hogy alkalmazandó‑e ezen ágazati szabályozás e magatartásra, vagy sem.
28
Ahogyan ugyanis a Bíróság kimondta, valamely visszaélésszerű magatartás EUMSZ 102. cikk szerinti jogellenessége nem függ össze azzal, hogy a magatartás más jogszabályoknak megfelel‑e, vagy sem, és hogy az erőfölénnyel való visszaélés az esetek többségében olyan magatartások révén valósul meg, amelyek egyébként a versenyjogon kívüli jogágak szempontjából jogszerűek (2012. december 6‑iAstraZeneca kontra Bizottság ítélet, C‑457/10 P, EU:C:2012:770, 132. pont). Más szóval az, hogy valamely vállalkozás magatartása megfelel a jogszabályi keretnek, nem jelenti azt, hogy e magatartás megfelel az EUMSZ 102. cikknek (2014. július 10‑iTelefónica és Telefónica de España kontra Bizottság ítélet, C‑295/12 P, EU:C:2014:2062, 133. pont).
29
Másfelől ezt az elvet a 96/67 irányelv (28) preambulumbekezdése is egyértelműen rögzíti, amely kimondja, hogy ez az irányelv nem sértheti az elsődleges jog rendelkezéseinek alkalmazását, és amely többek között utal a Bizottságnak az EUMSZ 106. cikk szerinti hatásköreire.
30
Ebből az következik, hogy amennyiben fennállnak az EUMSZ 102. cikk alkalmazási feltételei, az olyan sajátos magatartás, mint a jelen ügyben szóban forgó, a repülőtéri infrastruktúrához való hozzáférés megtagadása, függetlenül attól, hogy az valamely ágazati szabályozás hatálya alá tartozik‑e, vagy sem, az erőfölénnyel való visszaélés e rendelkezésben előírt tilalmának hatálya alá tartozhat.
31
Mindazonáltal pontosítani kell, hogy jóllehet az, hogy valamely magatartás valamely ágazati szabályozásra tekintettel jogszerűnek minősül, nem befolyásolhatja az EUMSZ 102. cikk alkalmazását, amennyiben ez utóbbi alkalmazási feltételei fennállnak, az ítélkezési gyakorlatból kitűnik, hogy a jogszabályi kötelezettség releváns lehet az ágazati szabályozás hatálya alá tartozó erőfölényben lévő vállalkozás által tanúsított, az e rendelkezés értelmében vett visszaélésszerű magatartás értékelése szempontjából (2022. október 27‑iDB Station & Service ítélet, C‑721/20, EU:C:2022:832, 82. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
32
E körülmények között meg kell állapítani, hogy az előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 96/67 irányelv 1. és 6. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azok nem képezik akadályát az EUMSZ 102. cikk alkalmazásának olyan körülmények között, amelyekben valamely földi kiszolgálásra irányuló szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatóval szemben megtagadták egy olyan uniós repülőtérnek az e tevékenység gyakorlásához szükséges repülőtéri infrastruktúrájához való hozzáférést, amelynek éves forgalma e megtagadás időpontjában kevesebb mint kétmillió utas volt.
A költségekről
33
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (kilencedik tanács) a következőképpen határozott:
A közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról szóló, 1996. október 15‑i 96/67/EK tanácsi irányelv 1. és 6. cikkét
a következőképpen kell értelmezni:
azok nem képezik akadályát az EUMSZ 102. cikk alkalmazásának olyan körülmények között, amelyekben valamely földi kiszolgálásra irányuló szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatóval szemben megtagadták egy olyan európai uniós repülőtérnek az e tevékenység gyakorlásához szükséges repülőtéri infrastruktúrájához való hozzáférést, amelynek éves forgalma e megtagadás időpontjában kevesebb mint kétmillió utas volt.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: román.