62011CC0401
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA
NIILA JÄÄSKINENA,
predstavljeni 23. oktobra 2012 (
1
)
Zadeva C-401/11
Blanka Soukupová
proti
Ministerstvo zemědělství
(Predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Nejvyšší správní soud (Češka republika))
„Kmetijstvo — EKUJS — Uredba št. 1257/1999 — Enako obravnavanje — Pojem ‚normalna starost za upokojitev‘ — Različna upokojitvena starost za moške in ženske — Podpora za predčasno upokojitev kmetov — Direktiva 79/7/EGS“
I – Uvod
1.
Obravnavani spor se nanaša na vprašanje, ali – in če je, kako – je Češka republika z upravno odločbo, s katero je bila zavrnjena prošnja za podporo za predčasno upokojitev, ki je določena z Uredbo Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ter o spremembi in razveljavitvi določenih uredb (v nadaljevanju: Uredba št. 1257/1999), (
2
) kršila načelo enakega obravnavanja moških in žensk.
2.
Blanka Soukupová, češka kmetica, trdi, da ga je. Podpora za predčasno upokojitev ji ni bila dodeljena, ker je v skladu s češkim pravom že dopolnila upokojitveno starost za ženske, ki je nižja od starosti, določene za moške. Zaradi tožbe, ki jo je vložila zoper to odločbo, je Nejvyšší správní soud (vrhovno upravno sodišče Češke republike) Sodišču v predhodno odločanje predložilo več vprašanj v zvezi z razlago Uredbe št. 1257/1999. Nacionalno predložitveno sodišče v bistvu sprašuje, ali načela prava Evropske unije (EU) o enakem obravnavanju nasprotujejo temu, da se ne dodeli podpora za predčasno upokojitev v okoliščinah, v katerih bi se moškemu dodelila.
3.
Namen programa podpore EU za predčasno upokojevanje je spodbuditi kmete, da prenesejo kmetijska gospodarstva na mlajše kmete, preden dopolnijo normalno starost za upokojitev. V tem primeru težavo povzroča dejstvo, da je v skladu s češkim nacionalnim pravom starost za upokojitev nižja za ženske kot za moške in da se upošteva število otrok, ki jih je ženska vzgajala. To pomeni, da se razlikujejo tudi merila za upravičenost do podpore za predčasno upokojitev. Zato se postavlja vprašanje, ali spada podpora za predčasno upokojitev med „druge dajatve“ v smislu Direktive Sveta z dne 19. decembra 1978 o postopnem izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zadevah socialne varnosti (79/7/EGS) (v nadaljevanju: Direktiva 79/7). (
3
)
II – Pravni okvir
A – Pravo EU
4.
Člen 3(1) Direktive 79/7 določa:
„Ta direktiva se uporablja za:
(a)
zakonske sisteme, ki zagotavljajo varstvo pred naslednjimi vrstami tveganja:
[…]
—
starostjo,
[…]
(b)
socialno pomoč, kolikor ta predstavlja dodatne programe k zakonsko določenim sistemom, ki so navedeni pod (a), ali pa nadomestilo zanje.“
5.
Člen 7 Direktive 79/7 določa:
„1.   Ta direktiva ne vpliva na pravice držav članic, da s področja njene uporabe izvzamejo:
(a)
določanje upokojitvene starosti v namene dodeljevanja starostne pokojnine in morebitne vplive le-tega na druge dajatve;
(b)
ugodnosti v sistemih starostne upokojitve, ki so jih deležne osebe, vzgojiteljice otrok; pridobivanje upravičenosti do dajatev po obdobjih prekinitve zaposlitve zaradi vzgajanja otrok;
[…]
2.   Države članice redno preučujejo zadeve, ki jih odstavek 1 izključuje, in se s tem glede na družbeni razvoj na zadevnem področju prepričajo, ali so opredeljene izjeme še upravičene.“
6.
V uvodni izjavi 23 Uredbe št. 1257/1999 je navedeno:
„[…] treba [bi bilo] spodbujati predčasno upokojevanje v kmetijstvu, da bi se izboljšala vitalnost kmetijskih gospodarstev, ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri izvajanju Uredbe (EGS) št. 2079/92“
7.
V uvodni izjavi 40 Uredbe št. 1257/1999 je med drugim navedeno:
„[…] treba [bi bilo] podpirati ukrepe za odpravljanje neenakosti in za spodbujanje enakih možnosti moških in žensk“
8.
Člen 2, alinea 11, Uredbe št. 1257/1999 določa:
„Podpora za razvoj podeželja v zvezi s kmetijskimi dejavnostmi in njihovo preobrazbo lahko zadeva:
[…]
—
odpravljanje neenakosti in spodbujanje enakih možnosti moških in žensk, zlasti s podpiranjem projektov, za katere dajo pobudo in jih izvajajo ženske.“
9.
Člen 10 Uredbe št. 1257/1999 določa:
„1.   Podpora za predčasno upokojitev v kmetijstvu prispeva k naslednjim ciljem:
—
zagotoviti dohodek starejšim kmetom, ki se odločijo za prenehanje kmetovanja,
—
[s]podbujati zamenjavo teh starejših kmetov s kmeti, ki lahko izboljšajo, če je potrebno, ekonomsko sposobnost kmetijskih gospodarstev, ki ostanejo,
—
nameniti kmetijska zemljišča za nekmetijsko rabo, kadar ni mogoče ekonomsko uspešno kmetovanje.
2.   Podpora za predčasno upokojitev lahko vključuje tudi ukrepe za zagotovitev dohodka za delavce na kmetijskem gospodarstvu.“
10.
Člen 11(1) Uredbe št. 1257/1999 določa:
„Prenosnik kmetije:
—
dokončno preneha opravljati vse komercialne kmetijske dejavnosti; vendar pa lahko še naprej nekomercialno kmetuje in ohranja uporabo poslopij,
—
ni mlajši od 55 let, vendar v času prenosa še ni dovolj star za normalno upokojitev [ni dosegel normalne starosti za upokojitev], in
—
je pred prenosom deset let opravljal kmetijsko dejavnost.“
11.
Člen 12(2) Uredbe št. 1257/1999 določa:
„Prejemanje podpore za predčasno upokojitev ne sme trajati več kakor skupno 15 let za prenosnika in 10 let za delavca na kmetiji. Podpora sme trajati največ do 75. rojstnega dne prenosnika in ne dlje kakor do normalne starosti za upokojitev delavca.
Če prenosnik prejema pokojnino države članice, se odobri podpora za predčasno upokojitev kot dodatek ob upoštevanju zneska nacionalne pokojnine.
12.
Člen 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih (
4
) določa:
„1.   V tej uredbi pomenijo „Strukturni skladi“ Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS), Usmerjevalni oddelek Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) in Finančni instrument za usmerjanje ribištva (FIUR), v nadaljevanju „skladi“.
[…]
5.   […] Komisija in države članice zagotovijo, da so aktivnosti skladov v skladu z drugimi politikami in aktivnostmi Skupnosti, zlasti na področju zaposlovanja, enakosti med moškimi in ženskami, socialne politike in poklicnega usposabljanja, skupne kmetijske politike, skupne ribiške politike, prometa, energetike in vseevropskih omrežij, ter da so zahteve varstva okolja vključene v opredelitve in izvajanje aktivnosti skladov.“
13.
Člen 12 Uredbe (ES) št. 1260/1999 določa:
„Aktivnosti, ki se financirajo iz skladov ali prejemajo pomoč iz EIB ali kakega drugega finančnega instrumenta, morajo biti v skladu z določbami Pogodbe in pravnih aktov, sprejetih na njeni podlagi, ter s politikami in dejavnostmi Skupnosti, vključno s pravili o konkurenci, oddaji javnih naročil, varstvu in izboljšavah okolja, odpravljanju neenakosti in spodbujanju enakosti med moškimi in ženskami.“
B – Nacionalno pravo
14.
Češka republika je 26. januarja 2005 v skladu z Uredbo št. 1257/1999 sprejela vladno uredbo št. 69/2005 o določitvi pogojev za dodelitev subvencij v zvezi s predčasnim prenehanjem kmetijske dejavnosti kmetijskih podjetnikov. V skladu s členom 1 vladne uredbe je njen namen omogočiti dodeljevanje subvencij v okviru sistema podpore predčasnega prenehanja kmetijske dejavnosti kmetijskih podjetnikov.
15.
V skladu s členom 3(1) vladne uredbe št. 69/2005 lahko fizična oseba vloži vlogo za vključitev v program če je med drugim na dan vložitve vloge za vključitev v program že dopolnila najmanj 55 let in na ta dan ni dopolnila starosti, potrebne za pridobitev pravice do starostne pokojnine.
16.
V skladu z določbami člena 29 zakona št. 155/1995 o pokojninskem zavarovanju v besedilu, ki je veljalo do 31. decembra 2009, na katerega se sklicuje v vladni uredbi št. 69/2005, ima zavarovanec pravico do pokojnine, če je dopolnil zavarovalno dobo vsaj (a) 25 let in dosegel najmanj starost, potrebno za pridobitev pravice do starostne pokojnine, ali (b) 15 let in dopolnil najmanj 65 let, če ne izpolnjuje pogoja iz točke (a).
17.
V skladu z odstavkom 1 člena 32 zakona št. 155/1995 o pokojninskem zavarovanju, na katerega se prav tako sklicuje v vladni uredbi, je upokojitvena starost za moške 60 let in za ženske od 53 do 57 let (odvisno od števila otrok). Ta določila so veljala za zavarovance, ki so navedeno starost dopolnili do 31. decembra 1995. Odstavek 2 člena 32 zakona št. 155/1995 nato določa postopno povečevanje upokojitvene starosti za zavarovance, ki starostno omejitev dosežejo med 1. januarjem 1996 in 31. decembrom 2012, odstavek 3 pa starost za upokojitev po 31. decembru 2012 določa na 63 let za moške in od 59 do 63 let za ženske (odvisno od števila otrok).
III – Dejansko stanje in predložena vprašanja
18.
Tožeča stranka B. Soukupová, rojena 24. januarja 1947, je 3. oktobra 2006 vložila vlogo za vključitev v program predčasnega upokojevanja kmetov (v nadaljevanju: program).
19.
Vlogo B. Soukupove za podporo za predčasno upokojitev je Státní zemědělský intervenční fond (državni kmetijski intervencijski sklad) 20. decembra 2006 zavrnil, ker je na dan vložitve vloge že dopolnila starost, ki je potrebna za pridobitev pravice do starostne pokojnine. V skladu s členom 32(1) in (2) zakona št. 155/1995 o pokojninskem zavarovanju je kot ženska, ki je vzgojila dva otroka, to pravico pridobila 24. maja 2004. Toda če bi B. Soukupová imela enega otroka ali ne bi imela otrok, bi pravico do starostne pokojnine pridobila šele po 24. maju 2004.
20.
Toda moški, rojen na isti dan kot B. Soukupová, ki bi vložil vlogo za vključitev v program, pravice do starostne pokojnine 3. oktobra 2006 še ne bi imel. Zato bi mu bila podpora za predčasno upokojitev odobrena. Pravice do starostne pokojnine ne bi pridobil pred letom 2009. Poleg tega nobena določba češkega prava ne določa druge upokojitvene starosti za moške, ki bi bila odvisna od števila otrok, ki jih je vzgajal.
21.
Komisija v pisnih stališčih navaja, da ima B. Soukupová znaten finančni interes za vključitev v program, ker je bila leta 2005 povprečna starostna pokojnina za ženske 7030 CZK (287,02 EUR), leta 2007 pa 8747 CZK (357,09 EUR), medtem ko lahko osebe, ki so vključene v program predčasnega upokojevanja 15 let ali do 75. leta starosti glede na to, kaj nastopi prej, prejemajo do skoraj (neto) 13.500 CZK (551,15 EUR).
22.
Iz navedenih razlogov je B. Soukupová pri ministrstvu za kmetijstvo vložila pritožbo zoper odločbo o zavrnitvi, vendar je to njen zahtevek zavrnilo z odločbo z dne 12. aprila 2007. Zato je vložila tožbo pri Městský soud v Praze (mestno sodišče v Pragi). B. Soukupová je zatrjevala, da imajo ženske, ki so vzgojile več otrok, v skladu s češkim pravom objektivno krajši rok za vložitev vloge za podporo za predčasno upokojitev kot ženske, ki so vzgojile manj otrok, ali moški.
23.
Městský soud v Praze je s sodbo z dne 30. aprila 2009 razveljavilo odločbo ministrstva za kmetijstvo, pri čemer je zavrnilo razlago, na podlagi katere bi nastale neutemeljene razlike med kmeti in kmeticami. Městský soud v Praze je med drugim omenilo, da je v skladu s češkim pravnim redom eden od pogojev za pridobitev pravice do starostne pokojnine dopolnitev starosti za upokojitev. Starost za upokojitev je iz zgodovinskih in družbenih razlogov različna za moške in ženske, pri čemer se za ženske določi glede na število otrok, ki jih je vzgajala. Městský soud v Praze ni ugotovilo opravičljivih razlogov za različno obravnavanje glede podpore za predčasno upokojitev na podlagi starosti, spola ali števila rojenih otrok in zadevo B. Soukupove vrnilo ministrstvu za kmetijstvo v ponovno odločanje.
24.
Ministrstvo za kmetijstvo je zoper sodbo Městský soud v Praze vložilo revizijo pri Nejvyšší správní soud. Med drugim je zatrjevalo, da Uredba št. 1257/1999 natančno določa le spodnjo starostno mejo za prosilca (in ne zgornje), da je normalna starost za upokojitev določena različno v posameznih državah članicah in da imata pojma „normalna starost za upokojitev“ iz člena 11(1) Uredbe št. 1257/1999 in „upokojitvena starost“ iz zakona št. 155/1995 o pokojninskem zavarovanju podoben pomen.
25.
Nejvyšší správní soud je odločilo, da v predhodno odločanje predloži ta vprašanja:
„1.
Ali je mogoče pojem ‚normalna starost za upokojitev‘ ob prenosu kmetije v skladu s členom 11 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ter o spremembi in razveljavitvi določenih uredb razlagati kot ‚starost, potrebno za pridobitev pravice do starostne pokojnine‘ posameznega prosilca na podlagi nacionalne zakonodaje?
2.
Če je odgovor na prvo vprašanje pritrdilen, ali je v skladu s pravom Evropske unije in splošnimi načeli Evropske unije, če se ‚normalna starost za upokojitev‘ ob prenosu kmetije za posamezne prosilce določi različno glede na njihov spol in število otrok, ki so jih vzgojili?
3.
Če je odgovor na prvo vprašanje nikalen, kakšna merila mora upoštevati nacionalno sodišče pri razlagi pojma ‚normalna starost za upokojitev‘ ob prenosu kmetije na podlagi člena 11 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ter o spremembi in razveljavitvi določenih uredb?“
26.
B. Soukupová, češka in poljska vlada ter Evropska komisija so predložile pisna stališča. Češka vlada in Komisija sta se udeležili obravnave 28. julija 2012.
IV – Analiza
A – Uvodne ugotovitve
27.
V tem sporu se postavlja vprašanje, ali sme država članica, ki je uveljavila pravico v skladu s pravom Evropske unije, da določi različno upokojitveno starost za moške in ženske glede pravice do starostne pokojnine, uporabiti enaka diskriminatorna nacionalna pravila, da določi „normalno starost za upokojitev“ v skladu s členom 11(1) Uredbe št. 1257/1999? Zadevni primer tako vsebuje skrito težavo, ker imajo države članice na podlagi člena 7(1) Direktive 79/7 pri določanju upokojitvene starosti za dodeljevanje starostne pokojnine in morebitnih vplivov določitve te starosti na druge dajatve široko polje proste presoje glede tega, kako bodo zagotovile spoštovanje načela enakega obravnavanja.
28.
Toda prvo vprašanje je izraženo z uporabo preprostejših pojmov, ki ne razkrivajo te težave. Z njim se sprašuje le, ali je mogoče pojem „normalna starost za upokojitev“ razlagati kot „starost, potrebno za pridobitev pravice do starostne pokojnine“ na podlagi nacionalne zakonodaje. Menim, da je treba Uredbo št. 1257/1999 razumeti v tem smislu, in tako na prvo vprašanje odgovoriti pritrdilno.
29.
Vendar zadeva s tem ni končana. Zakonodaja Evropske unije in tudi države članice, kadar uporabljajo ali izvajajo pravo Evropske unije, so vezane na načelo enakega obravnavanja moških in žensk. Vsak akt zakonodaje Evropske unije, ki ni v skladu s tem načelom, je neveljaven. (
5
) Ali pa je treba po splošnem načelu razlage akt Skupnosti, kolikor je mogoče, razlagati tako, da se ne vzbuja dvom o veljavnosti, in skladno s celotnim primarnim pravom, vključno z načelom enakega obravnavanja. (
6
)
30.
Zato je treba upoštevati položaj držav članic, kot je Češka republika, ki so uveljavile pravico v skladu s pravom Evropske unije, da določijo različno upokojitveno starost za moške in ženske glede pravice do starostne pokojnine. To pomeni, da je treba uporabiti splošen pristop, s katerim se upoštevajo splošna načela prava Evropske unije v zvezi z enakostjo.
B – Prvo vprašanje
31.
V bistvu je treba pojem „normalna starost za upokojitev“ ob prenosu kmetije v skladu s členom 11(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 razlagati kot „starost, potrebno za pridobitev pravice do starostne pokojnine“. Ta ugotovitev izhaja iz ciljev Uredbe št. 1257/1999 in besedila določb te uredbe.
32.
Podpora za predčasno upokojitev ni namenjena temu, da bi bila dodatek k starostni pokojnini zaradi socialnih razlogov. Prav tako nima neposrednega namena zagotoviti starejšim kmetom dodaten prihodek. To je nujna posledica ukrepa iz Uredbe št. 1257/1999, s katerim se želi doseči prvotni cilj programa podpore za predčasno upokojevanje, ki je ustvariti ekonomsko spodbudo za starejše kmete, da prenehajo opravljati dejavnost predčasno in v okoliščinah, v katerih tega običajno ne bi storili.
33.
Tako je cilj programa podpor za predčasno upokojitev, da prispeva k strukturni preobrazbi kmetijskega sektorja, da se zagotovi vitalnost kmetovanja. Kot poudarja Komisija v pisnih stališčih, Uredba št. 1257/1999 temelji na domnevi, da bodo starejši kmetje manj pripravljeni uporabiti sodobne tehnologije, ki bi izboljšale donosnost kmetij, kakor mladi kmetje. Kot je navedeno v uvodni izjavi 23 Uredbe št. 1257/1999, se predčasno upokojevanje kmetov spodbuja zato, da bi se izboljšala vitalnost kmetijskih gospodarstev.
34.
Toda mogoče je domnevati, da v običajnih okoliščinah kmet ne bo prenehal opravljati dejavnosti, dokler ne pridobi pravice do nadomestnega vira dohodkov v obliki neke vrste pokojnine. Zdi se torej, da bi bilo skladno s tem razmišljanjem, da se kot pogoj za prejem podpore za predčasno upokojitev določi, da je treba vložiti vlogo pred nastankom upravičenosti do običajne starostne pokojnine.
35.
Komisija v pisnih stališčih poudarja, da člen 12(2) Uredbe št. 1257/1999 jasno določa, da se podpora za predčasno upokojitev odobri kot dodatek k starostni pokojnini, ki jo plačuje država članica, kar prepreči plačevanje čezmernih nadomestil, do katerega bi prišlo, če bi se podpora plačevala poleg starostne pokojnine. Dejstvo, da se podpora za predčasno upokojitev plačuje tudi po običajni upokojitvi, kaže, da je njen namen dati zadostno spodbudo kmetom, katerih nacionalne starostne pokojnine so skromne in ki bi sicer nadaljevali kmetijsko dejavnost po doseženi starosti za upokojitev.
36.
Poleg tega bi poudaril, da lahko v skladu s členom 12(2) Uredbe št. 1257/1999 podpora za predčasno upokojitev traja največ 15 let za prenosnika kmetije in se lahko plačuje do njegovega 75. rojstnega dne. Toda člen 11(1) Uredbe št. 1257/1999 državam članicam prepoveduje, da v program vključijo kmete, ki so že dopolnili „normalno starost za upokojitev“, skupen učinek teh določb pa je, da se državam članicam prepoveduje, da bi v program vključile kmete, ki so dosegli normalno starost za upokojitev, vendar se jim dovoljuje, da tem podporo plačujejo po tem, ko dopolnijo to starost.
37.
Menim, da je treba pojem „normalna starost za upokojitev“ iz člena 11(1) in tudi člena 12(2) Uredbe št. 1257/1999 razlagati enotno na celotnem območju Evropske unije. Vendar drugače kot številne druge določbe uredb Evropske unije, ki se uporabljajo neposredno, ta pojem prava Evropske unije implicitno napotuje na določbe nacionalnega prava, ki niso usklajene. Torej tudi če je treba pojem „normalna starost za upokojitev“ iz uredbe razlagati kot starost, potrebno za pridobitev pravice do starostne pokojnine, in ne kot na primer starostno mejo v skladu z določenim nacionalnim programom predčasne upokojitve, to starost konkretno določa zadevna nacionalna zakonodaja. (
7
)
38.
Toda pri uporabi določbe o normalni starosti za upokojitev je treba upoštevati dolžnosti, ki izhajajo iz enakega obravnavanja. Čeprav te določbe v osnovi dopuščajo državam članicam, da „normalno starost za upokojitev“ iz Uredbe št. 1257/1999 povežejo s „starostjo, potrebno za pridobitev pravice do starostne pokojnine“ na podlagi nacionalnega prava, morajo ob izvajanju te pravice upoštevati načelo enakega obravnavanja moških in žensk. Kaj to zahteva, bom pojasnil v odgovoru na drugo vprašanje.
39.
Glede na zgoraj navedeno predlagam, naj se na prvo vprašanje za predhodno odločanje odgovori tako:
Pojem „normalna starost za upokojitev“ ob prenosu kmetije v skladu s členom 11 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 je mogoče razlagati kot „starost, potrebno za pridobitev pravice do starostne pokojnine“ posameznega prosilca na podlagi nacionalne zakonodaje.
C – Drugo vprašanje
1. Uvodne opombe
40.
Z drugim vprašanjem želi Nejvyšší správní soud izvedeti, ali je v skladu s pravom Evropske unije in splošnimi načeli Evropske unije, da se „normalna starost za upokojitev“ ob prenosu kmetije za posamezne prosilce določi različno glede na njihov spol in število otrok, ki so jih vzgojili?
41.
Na tem mestu je treba poudariti, da je v skladu s češkim pravom „starost, potrebna za pridobitev pravice do starostne pokojnine“, različna za moške in ženske. Poleg tega je odvisna od števila otrok, ki so jih ženske vzgojile, ne pa tudi od števila otrok, ki jih je vzgojil moški. Ali lahko to upraviči razliko pri pogojih, pod katerimi se odobri podpora za predčasno upokojitev v skladu z Uredbo št. 1257/1999?
42.
V tem primeru je najprej treba obravnavati vprašanje, ali se različno obravnavanje kmetov in kmetic pri dodelitvi podpore za predčasno upokojitev, ki je določeno v češkem pravu, lahko „reši“ s členoma 3 in 7 Direktive 79/7. Zato je treba obravnavati ta vprašanja:
(i)
Ali obstaja posebna pravna ureditev v okviru prava Evropske unije, ki ureja odobritev podpore za predčasno upokojitev, ali pa je treba to vprašanje rešiti z uporabo splošnih načel prava Evropske unije o prepovedi neenakega obravnavanja?
(ii)
Ali je B. Soukupová obravnavana drugače kot moški v primerljivem položaju?
(iii)
Če je, ali obstaja objektivna utemeljitev za to različno obravnavanje? (
8
)
(iv)
Če obstaja, ali je različno obravnavanje sorazmerno glede na cilj, ki se želi doseči? (
9
)
2. Direktiva 79/7 za rešitev tega sporu ni upoštevna
43.
Najprej ugotavljam, da člen 7(1)(a) in (b) Direktive 79/7 državam članicam dopušča pravico, da določijo upokojitvene starosti za dodeljevanje starostne pokojnine in morebitne vplive te starosti na druge dajatve (vključno z ugodnostmi, ki so jih deležne osebe, ki so vzgojile otroke). (
10
) Kot navaja poljska vlada v pisnih stališčih, bi zato bilo mogoče ugotoviti, da je podpora za predčasno upokojitev posredna korist, ki izhaja iz (zakonske) razlike med upokojitveno starostjo za moške in ženske v skladu s češkim pravom.
44.
Toda kot poudarja Komisija v pisnih stališčih, podpora za predčasno upokojitev ne spada med zakonske sisteme, navedene v členu 3(1)(a) in (b) Direktive 79/7. (
11
) Ostane vprašanje, ali se lahko podpora za upokojitev opredeli kot „druga dajatev“ v smislu člena 7 Direktive 79/7, glede teh pa je državam članicam dopuščeno odstopanje od načela enakega obravnavanja moških in žensk.
45.
Komisija je na obravnavi poudarila, da se v ustaljeni sodni praksi člen 7 Direktive 79/7 razlaga ozko. Sodišče je odločilo, da „kadar […] država članica določi različne upokojitvene starosti za moške in ženske za dodeljevanje starostne pokojnine, je njihovo polje proste presoje omejeno na razlikovanje, ki je nujno in objektivno povezano z razliko v starosti za upokojitev“. (
12
)
46.
Menim, da se v skladu z ustaljeno sodno prakso upravičenosti do podpore za predčasno upokojitev na podlagi člena 7(1) Direktive 79/7 ne more povezati z različnim obravnavanjem moških in žensk glede starosti pri kateri pridobijo pravico do starostne pokojnine. Kajti „druge dajatve“ v skladu s členom 7(1)(a) Direktive 79/7, pri katerih je lahko različno obravnavanje moških in žensk na podlagi starosti zakonito, lahko vsebujejo le razlikovanje, ki je „objektivno nujno za izognitev posegu v finančno ravnovesje sistema socialne varnosti ali zagotovitev usklajenosti med pokojninskim sistemom in drugimi sistemi dajatev“. (
13
)
47.
Kot sem že omenil, podpora za predčasno upokojitev ni socialnovarstvena dajatev, ampak dajatev, namenjena izboljšanju produktivnosti kmetovanja, z drugimi besedami, je ukrep skupne kmetijske politike. V spisu ni podatkov – niti niso bili na obravnavi predloženi takšni dokazi – ki bi nakazovali obstoj potrebnih davčnih povezav med plačevanjem podpore za predčasno upokojitev ter sistemom starostne upokojitve Češke republike in njenim širšim sistemom socialne varnosti ali s katerimi bi bilo mogoče utemeljiti različno obravnavanje zaradi ohranjanja te usklajenosti. Za ti dajatvi, razen plačila podpore za predčasno upokojitev kot dodatka k starostni pokojnini v skladu s členom 12(2) Uredbe št. 1257/1999, je značilno bolj to, da nista odvisni druga od druge. Zato se ne strinjam s stališčem poljske vlade, da lahko člen 7(1)(a) Direktive 79/7 upraviči različno obravnavo B. Soukupove in enako starih kmetov.
48.
Kot je bilo pravilno navedeno v pisnih stališčih B. Soukupove, iz odločitve češkega ustavnega sodišča, da je neenako obravnavanje moških in žensk v okviru nacionalnega pokojninskega sistema upravičeno, ne izhaja, da je treba to različno obravnavanje uporabiti na drugih življenjskih področjih čeških državljanov, kot je odločanje o upravičenosti do podpore za predčasno upokojitev. (
14
)
49.
Poleg tega ni mogoče utemeljiti različnega obravnavanja B. Soukupove in moškega v primerljivem položaju na podlagi člena 7(1)(b) Direktive 79/7, ki dopušča državam članicam, da s področja njene uporabe izvzamejo „(b) ugodnosti v sistemih starostne upokojitve, ki so jih deležne osebe, vzgojiteljice otrok“. Tako je iz preprostega razloga, da je B. Soukupová postavljena v slabši položaj glede upravičenosti do podpore za predčasno upokojitev, ker je vzgajala otroke. Zato ima znaten finančni interes za vključitev v program. Češka vlada napačno navaja, da B. Soukupová ne bi utrpela posebnih negativnih posledic, če bi se upokojila in sprejela polno nacionalno pokojnino. Prav nasprotno, po podatkih, ki jih je predložila Komisija in ki sem jih že navedel, bi utrpela znatno finančno izgubo zaradi izključenosti iz podpore za predčasno upokojitev.
50.
Poleg tega menim, da podpora za predčasno upokojitev ne spada niti med izjeme, ki jih določa člen 7(1)(a), niti v okvir „sistemov starostne upokojitve“ iz člena 7(1)(b). Prej gre za plačilo iz EKUJS.
51.
Čeprav menim, da je treba „normalno starost za upokojitev“ iz člena 11(1) Uredbe št. 1257/1999 opredeliti na podlagi nacionalne pokojninske zakonodaje, ne morem sprejeti stališča, da bi lahko države članice z uporabo Uredbe št. 1257/1999 kršile temeljna načela prava Evropske unije, vključno s prepovedjo diskriminacije na podlagi spola. (
15
) Sodišče je dejansko presodilo, da „določba prava Skupnosti kot taka ne bi spoštovala temeljnih pravic, če bi državam članicam določala ali jim izrecno oziroma implicitno dovoljevala, da sprejmejo ali ohranijo nacionalne zakone, ki ne spoštujejo navedenih pravic“. (
16
) Ali kot je poudarila generalna pravobranilka J. Kokott, „[z]akonodajalec Unije namreč ne sme dati državam članicam pooblastila za sprejetje ukrepov, ki bi pomenili kršitev temeljnih pravic Unije“. (
17
)
52.
Člena 3 in 7 Direktive 79/7 torej različnega obravnavanja kmetov in kmetic glede podpore za predčasno upokojitev ne moreta „upravičiti“. Kot sem že navedel, je zato treba preizkusiti štiri vprašanja, ki sem jih postavil v točki 42.
3. Ustrezna pravna ureditev
53.
Kot poudarja Nejvyšší správní soud, nikakor ni jasno, ali se za morebitno neenako obravnavanje B. Soukupove glede upravičenosti do podpore za predhodno upokojitev uporablja kak zakonodajni akt Evropske unije, ki je bil sprejet za boj proti diskriminaciji na podlagi spola. (
18
) Prav tako se strinjam s stališčem, podanim v pisnih stališčih Komisije, da podpore za predčasno upokojitev ni mogoče opredeliti kot „plačilo“ v smislu člena 157 PDEU, ker ni pokojnina, ki jo prejme delavec na podlagi delovnega razmerja z nekdanjim delodajalcem, kot zahteva ustaljena sodna praksa Sodišča. (
19
)
54.
Vendar se je, kot sem že poudaril, Češka republika ob zavrnitvi prošnje B. Soukupove za podporo za predčasno upokojitev, sklicevala na Uredbo št. 1257/1999. Načelo enakega obravnavanja moških in žensk je izrecno navedeno v uvodni izjavi 40 in členu 2, enajsta alinea, Uredbe št. 1257/1999 ter členih 2(5) in 12 Uredbe št. 1260/1999. Ni dvoma, da morajo države članice pri uporabi ali izvajanju kmetijskega prava Evropske unije upoštevati načelo enakega obravnavanja. (
20
)
55.
To pomeni, de je treba za ugotovitev, ali je bila B. Soukupová v nasprotju s pravom Evropske unije protizakonito postavljena v slabši položaj, upoštevati splošno načelo enakosti.
4. Ali je B. Soukupová obravnavana drugače kot moški v primerljivem položaju
56.
Po mojem mnenju je mogoče šteti, da je bila B. Soukupová postavljena v slabši položaj na podlagi spola, ker na njeno starost za upokojitev vpliva število otrok, ki jih je imela, medtem ko ta okoliščina ne vpliva na upokojitveno starost za moške (ki je vsekakor višja od upokojitvene starosti za ženske). V skladu s češkim pravom je namreč B. Soukupová obravnavana drugače kot enako star moški z enakim številom otrok, saj ima na voljo krajše obdobje za vložitev vloge za podporo za predčasno upokojitev. To je povzročilo znatne in škodljive finančne posledice. Kot poudarja Komisija v pisnih stališčih, se je prednost, da lahko prej pridobi pravico do pokojnine zaradi upoštevanja njenega spol in dejstva, da je rodila dva otroka, spremenila v manj ugoden položaj glede podpore za predčasno upokojitev. To se, kakor sem navedel, kaže v razliki med povprečnimi zneski, ki so se izplačali ženskam iz sistema starostne pokojnine v letih od 2005 do 2007, in najvišjimi zneski, izplačanimi kot podpora za predčasno upokojitev.
57.
Češka vlada je ugovarjala, da B. Soukupová ni v enakem položaju kot moški, ki je dopolnil enako starost. To pa zato, ker Uredba št. 1257/1999 glede moških lahko doseže svoj cilj, da spodbuja predčasno upokojevanje, medtem ko enaki ukrepi glede B. Soukupove niso uporabni, ker je starost za upokojitev že dopolnila. Ali kot je ugovarjala poljska vlada, če se upošteva, da je cilj Uredbe št. 1257/1999 spodbujati predčasno upokojevanje, zato da bi se izboljšala vitalnost kmetijskih gospodarstev, je Uredba št. 1257/1999 izgubila svoj smisel, ko je B. Soukupová dopolnila zakonsko določeno starost za upokojitev, ki je nižja od starosti, določene za moške.
58.
Teh trditev ne morem sprejeti. Najprej, menim, da predčasno upokojevanje ni cilj programa, temveč prenos kmetijske dejavnosti na mlajše kmete. Če ni nacionalnih določb, ki prepovedujejo kmetu, ki je dosegel normalno starost za upokojitev, da nadaljuje kmetijsko dejavnost, in ga prisilijo, da dejavnost prenese, so ugovori češke in poljske vlade neutemeljeni. Z drugimi besedami, dejstvo, da je kmetica dopolnila zanjo določeno starost za upokojitev, ne pomeni nujno, da se njena dejavnost prenese na mlajšega kmeta. Zato določitev nižje upokojitvene starosti za kmetice dejansko povzroči, da se zmanjša število primerov, v katerih je prenos ekonomsko sprejemljiva alternativa nadaljevanju dejavnosti starejšega kmeta za karseda dolgo. Češka zakonodaja pravzaprav izključuje kmetice, ki imajo veliko otrok, iz programa in tako zmanjšuje učinkovitost programa Evropske unije za predčasno upokojevanje.
59.
Poleg tega je, kot poudarja Komisija v pisnih stališčih, slabši položaj, v katerega B. Soukupovo postavlja zadevna nacionalna zakonodaja, v očitnem nasprotju z načelom enakega obravnavanja. Niti v pisnih stališčih niti na obravnavi ni bilo sporno, da bi moški z enakim številom otrok kot B. Soukupová prejeli podporo za predčasno upokojitev. To očitno zadostuje za ugotovitev različnega obravnavanja.
5. Ali obstaja objektivna utemeljitev za to različno obravnavanje
60.
Češka vlada ugovarja, da je mogoče kakršno koli različno obravnavanje utemeljiti zlasti s ciljem Uredbe št. 1257/1999, ki je spodbujanje starejših kmetov, da zaradi predčasne upokojitve predčasno prenehajo opravljati kmetijsko dejavnost. (
21
) Poljska vlada dodaja, da je bila zavrnitev prošnje B. Soukupove za podporo za predčasno upokojitev upravičena, ker je že imela pravico do starostne pokojnine, kar pomeni, da s prenehanjem kmetovanja ni ostala brez sredstev za preživljanje.
61.
S temi trditvami se ne strinjam. Strukturnopolitični cilji Uredbe št. 1257/1999 so dosegljivi, ne da bi bilo treba državam članicam vpeljati različno obravnavanje. Poleg tega med tem, da B. Soukupová prejema nižja sredstva, to je pokojnino brez podpore za predhodno upokojitev, in zahtevo prava Evropske unije po objektivni utemeljenosti različnega obravnavanja, da bi se tako obravnavanje štelo za zakonito, ni logične povezave. Različno obravnavanje B. Soukupove ni primerno za doseganje cilja zagotovitve večje produktivnosti kmetijskih gospodarstev v Evropski uniji (s predčasnim upokojevanjem). (
22
)
62.
Ker sem prišel do sklepa, da ni objektivne utemeljitve za različno obravnavanje, mi skladnosti z načelom sorazmernosti ni treba obravnavati. Če pa se Sodišče ne bi strinjalo z mojim predlogom in bi obravnavalo ta del, po mojem mnenju zadostuje primerjati finančno izgubo B. Soukupove z dajatvami, ki izhajajo iz njene predčasne upravičenosti do starostne pokojnine. Ker se lahko podpora za predčasno upokojitev plačuje največ 15 let, bo B. Soukupová dejansko daleč od finančnega položaja moškega v primerljivem položaju. Ta razlika je v razmerju do ciljev Uredbe št. 1257/1999 pretirana.
63.
Glede na zgoraj navedeno predlagam, naj se na drugo vprašanje za predhodno odločanje odgovori:
Ni v skladu s pravom Evropske unije, da se „normalna starost za upokojitev“ ob prenosu kmetije za podporo Evropske unije za predčasno upokojevanje določi različno za posamezne prosilce glede na njihov spol.
D – Odgovor na tretje vprašanje
64.
Menim, da je tretje vprašanje treba nekoliko preoblikovati glede tega, da naj bi Sodišče nanj odgovorilo le ob nikalnem odgovoru na prvo vprašanje. Kot sem že pojasnil, v obravnavani zadevi ni mogoče odgovoriti s preprostim da ali ne. Zato bi črtal besede „če je odgovor na prvo vprašanje nikalen“ in preprosto dal nacionalnemu sodišču vse napotke, ki jih potrebuje v zvezi z merili pri uporabi „normalne starosti za upokojitev“ v skladu s členom 11 Uredbe št. 1257/1999.
65.
Kot je poudarila Komisija v pisnih stališčih, je primerno referenčno merilo za ugotavljanje upravičenosti B. Soukupove do podpore za predčasno upokojitev „normalna starost za upokojitev“ enako starega moškega v smislu člena 11(1) Uredbe št. 1257/1999.
66.
V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča je, da dokler niso sprejeti ukrepi za ponovno vzpostavitev enakega obravnavanja, je spoštovanje načela enakega obravnavanja mogoče zagotoviti le tako, da se skupini manj ugodno obravnavanih oseb priznajo enake ugodnosti, kot so tiste, do katerih so upravičene osebe iz privilegirane skupine. (
23
) Oseba v manj ugodnem položaju mora biti postavljena v enak položaj kakor oseba, za katero veljajo te ugodnosti. Nejvyšší správní soud je sicer predlagalo več alternativnih meril, vendar navedeno pomeni, da mora češki nacionalni organ v obravnavanem primeru B. Soukupovo, ko ugotavlja njeno upravičenost do podpore za predčasno upokojitev, obravnavati kot enako starega moškega.
67.
Glede na zgoraj navedeno predlagam, naj se na tretje vprašanje za predhodno odločanje odgovori:
Pri uporabi pojma „normalna starost za upokojitev“ ob prenosu kmetije v skladu s členom 11 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 se višja upokojitvena starost, ki je določena za kmete, uporabi tudi za kmetice.
V – Predlog
68.
Iz zgoraj navedenih razlogov Sodišču predlagam, naj na vprašanja za predhodno odločanje, ki jih je predložilo Nejvyšší správní soud, odgovori:
1.
Pojem „normalna starost za upokojitev“ ob prenosu kmetije v skladu s členom 11 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ter o spremembi in razveljavitvi določenih uredb je mogoče razlagati kot „starost, potrebno za pridobitev pravice do starostne pokojnine“ posameznega prosilca na podlagi nacionalne zakonodaje.
2.
Ni v skladu s pravom Evropske unije, da se „normalna starost za upokojitev“ ob prenosu kmetije za podporo Evropske unije za predčasno upokojevanje določi različno za posamezne prosilce glede na njihov spol.
3.
Pri uporabi pojma „normalna starost za upokojitev“ ob prenosu kmetije v skladu s členom 11 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 se višja upokojitvena starost, ki je določena za kmete, uporabi tudi za kmetice.
(
1
)	Jezik izvirnika: angleščina.
(
2
)	UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 3, zvezek 25, str. 391. Vse določbe Uredbe št. 1257/1999, ki so upoštevne v obravnavanem primeru, so bile razveljavljene z učinkom od 1. januarja 2007 s členom 93 Uredbe sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP). Toda glede na to, da je bila prošnja B. Soukupove za podporo za predčasno upokojitev zavrnjena 20. decembra 2006, se Uredba št. 1257/1999 uporabi ratione temporis.
(
3
)	UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 5, zvezek 1, str. 215.
(
4
)	UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 14, zvezek 1, str. 31. Uredba št. 1260/1999 je bila z učinkom od 1. januarja 2007 razveljavljena s členom 107 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999 (UL 2006, L 210, str. 25). Ker pa je bila prošnja B. Soukupove za podporo za predčasno upokojitev zavrnjena 20. decembra 2006, se za obravnavani primer ratione temporis uporabi Uredba št. 1260/1999. Vendar poudarjam, da člen 16 Uredbe št. 1083/2006 varuje enako obravnavo moških in žensk še jasneje.
(
5
)	Glej sodbo z dne 1. marca 2011 v zadevi Association Belge des Consommateurs Test-Achats in drugi (C-236/09, ZOdl., str. I-773).
(
6
)	Sodba z dne 16. septembra 2010 v zadevi Chatzi (C-149/10, ZOdl., str. I-8489, točka 43).
(
7
)	Glej po analogiji glede določbe v uredbi sodbo z dne 21. oktobra 2010 v zadevi Padawan (C-467/08, ZOdl. str. I-10055, točka 37).
(
8
)	Glej na primer sodbo z dne 21. julija 2011 v zadevi Nagy (C-21/10, ZOdl., str. I-6769, točka 47).
(
9
)	Glej sklepne predloge generalne pravobranilke J. Kokott v zadevi Parlament proti Svetu (sodba z dne 27. junija 2006, C-540/03, ZOdl., str. I-5769, točka 107), kjer sta med drugim navedeni sodbi z dne 23. marca 1994 v zadevi Huet proti Računskemu sodišču (T-8/93, Recueil, str. II-103, točka 45) in z dne 2. marca 2004 v zadevi Di Marzio proti Komisiji (T-14/03, str. I-A-43 in II-167, točka 83). Glede uporabe načela sorazmernosti v zvezi z uporabo Uredbe št. 1257/1999 s strani držav članic glej sodbo z dne 4. junija 2009 v zadevi JK Otsa Talu (C-241/07, ZOdl., str. I-4323).
(
10
)	Sodba z dne 29. novembra 2001 v zadevi Griesmar (C-366/99, str. I-9383).
(
11
)	Zakonski sistemi v skladu s členom 3(1)(a) in (b) Direktive 79/7 zagotavljajo varstvo pred boleznijo, invalidnostjo, starostjo, nesrečami pri delu in poklicnimi boleznimi ter brezposelnostjo. Direktiva se prav tako uporablja za socialno pomoč, če ta predstavlja dodatne programe k zakonsko določenim sistemom ali nadomestilo zanje.
(
12
)	Glej sodbo z dne 30. aprila 1998 v združenih zadevah De Vriendt in drugi proti Rijksdienst voor Pensioenen in drugim (od C-377/96 do C-384/96, str. I-2105, točka 25).
(
13
)	Sodba z dne 19. oktobra 1995 v zadevi The Queen proti Secretary of State for Health, ex parte Cyril Richardson (C-137/94, str. I-3407, točka 19).
(
14
)	Zato se češka vlada ne more opreti na sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 20. junija 2011 v zadevi Andrle proti Češki (pritožba št. 6268/08) v zvezi z ločenim vprašanjem skladnosti zakonodaje o starostni pokojnini, ki vsebuje različno obravnavanje glede na starost glede na število otrok, ki so jih matere vzgojile, s členom 14 EKČP in členom 1 Protokola št. 1 k EKČP. Sodbe Andrle proti Češki ni mogoče uporabiti ratione materiae v obravnavani zadevi, ker je Sodišče za človekove pravice v njej ugotavljalo predvsem, ali je mogoče prednost, podeljeno ženskam, opredeliti kot legitimni cilj, ki bi v skladu s členom 14 EKČP upravičil različno obravnavanje.
(
15
)	Sodba z dne 15. junija 1978 v zadevi Defrenne proti Sabena (149/77, Recueil, str. 1365, točki 26 in 27). Glej tudi člena 2 in 3(3) PEU, člena 8 in 10 PDEU ter člena 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Glej tudi, v posebnem okviru razvoja podeželja, uvodno izjavo 40 Uredbe št. 1257/1999 in člen 2, enajsta alinea, te uredbe ter člena 2(5) in 12 Uredbe št. 1260/1990.
(
16
)	Glej sodbo z dne 27. junija 2006 v zadevi Parlament proti Svetu (C-540/03, ZOdl., str. I-5769, točka 23).
(
17
)	Glej sklepne predloge generalne pravobranilke J. Kokott v zadevi Association Belge des Consommateurs Test Achats in drugi (sodba navedena v opombi 5, točka 30).
(
18
)	Edini zakonodajni akt, ki zagotavlja enako obravnavanje, ki se uporablja za poseben položaj, v katerem so samozaposlene kmetice, in ki se lahko uporabi ratione temporis, je Direktiva Sveta 86/613/EGS z dne 11. decembra 1986 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki se ukvarjajo z dejavnostjo, vključno s kmetijstvom, ali pa so samozaposleni, ter o varstvu samozaposlenih žensk med nosečnostjo in materinstvom (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 5, zvezek 1, str. 330), vendar ni mogoče nobenega določila razlagati tako, da bi obsegal diskriminacijo v zvezi s podporo za predčasno upokojitev. Direktiva Sveta 86/613/EGS je bila z učinkom od 5. avgusta 2012 razveljavljena s členom 17 Direktive 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (UL L 180, str. 1).
(
19
)	Sodba z dne 13. novembra 2008 v zadevi Komisija proti Italiji (C-46/07, točka 35).
(
20
)	Položaj v obravnavani zadevi je torej obraten od položaja, ki je pripeljal do sodbe z dne 18. decembra 1997 v zadevi Annibaldi (C-309/96, Recueil, I-7493), kjer se je postavljalo vprašanje, ali je zadevna nacionalna zakonodaja, ki je bila izpodbijana med drugim na podlagi načela enakega obravnavanja, zunaj „okvira prava Skupnosti“ (glej točko 24) iz več razlogov, med katerimi je bilo dejstvo, da „v danem primeru nič ne kaže na to, da bi bil namen deželnega zakona izvajati določbo prava Skupnosti glede kmetijstva ali glede okolja ali kulture“ (glej točko 21).
(
21
)	Poudarjam, da se na podlagi sodbe z dne 18. novembra 2010 v zadevi Kleist (C-356/09, ZOdl., str. I-11939, točki 30 in 31) zdi postavitev B. Soukupove v slabši položaj neposredna. To pomeni, da bi bili razlogi za upravičenost, če bi se v zadevi uporabile pogodbe ali direktive o enakem obravnavanju, razen pozitivnih ukrepov, omejeni na navedene v Pogodbah in zadevni sekundarni zakonodaji. Vendar postavitev v slabši položaj v obravnavanem sporu izhaja iz uporabe ali izvajanja splošnega akta Evropske unije s strani države članice. V teh okoliščinah je prepoved različnega obravnavanja moških in žensk poseben izraz splošnega načela enakega obravnavanja, ki je vselej podvrženo širokemu pojmu „objektivne utemeljenosti“. Glej na primer sodbo Association Belge des Consommateurs Test-Achats in drugi (navedena v opombi 5, točka 28).
(
22
)	Sodba z dne 20. oktobra 2011 v zadevi Brachner (C-123/10, ZOdl., str. I-10003, točki 70 in 71 ter navedena sodna praksa). Poleg tega bi omenil, da je Sodišče v točki 69 ugotovilo, da je bilo vprašano, ali se lahko postavitev v slabši položaj upraviči z dejstvom, da je ženska v obravnavanem sporu začela pokojnino prejemati prej. Sodišče je v točkah od 76 do 78 odločilo, da ne.
(
23
)	Glej na primer sodbo z dne 22. junija 2011 v zadevi Landtová (C-399/09, ZOdl., str. I-5573, točka 51 in navedena sodna praksa). Glej tudi sodbo z dne 21. junija 2007 v združenih zadevah Jonkman (od C-231/06 do C-233/06, ZOdl., str. I-5149, točke od 36 do 40) glede dolžnosti držav članic, vključno z njihovimi sodišči, kadar je ugotovljeno različno obravnavanje, ki je v nasprotju s pravom Evropske unije.