62023TJ0519_RES
Věc T‑519/23
Keserű Művek Fegyvergyár Kft.
v.
Evropská unie
Rozsudek Tribunálu (osmého senátu) ze dne 23. října 2024
„Mimosmluvní odpovědnost – Kontrola nabývání a držení zbraní – Prováděcí směrnice (EU) 2019/69 – Příčinná souvislost – Pojem ‚palná zbraň‘ – Pojem ‚poplašné a signalizační zbraně‘ “
Sbližování právních předpisů – Nabývání a držení zbraní – Směrnice 2021/555 – Palné zbraně – Pojem – Ruční zbraň s hlavní, která vystřeluje gumové projektily působením okamžitého uvolnění chemické energie – Zahrnutí
(Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2021/555, čl. 1 odst. 1 bod 1)
(viz body 23, 27)
Sbližování právních předpisů – Nabývání a držení zbraní – Směrnice 2021/555 – Poplašné a signalizační zbraně – Kritéria – Použití pouze pro stanovený účel – Prostředky, které nemohou být přeměněny tak, aby vystřelovaly projektil působením okamžitého uvolnění chemické energie – Zahrnutí
(Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2021/555, čl. 1 odst. 1 bod 4)
(viz body 24, 25, 34)
Shrnutí
Tribunál, ke kterému byla podána žaloba na určení mimosmluvní odpovědnosti na základě článku 268 SFEU a čl. 340 druhého pododstavce SFEU, jíž zamítl, neboť není splněna podmínka týkající se existence příčinné souvislosti, se vyjádřil k zatím neřešené otázce, zda zbraně, které používají k vystřelení gumových projektilů okamžité uvolnění chemické energie, patří do kategorie palných zbraní ve smyslu unijního práva, a zda proto jejich držitelé musí podléhat režimu oprávnění anebo ohlašování.
Žalobkyně Keserű Művek Fegyvergyár Kft. je společnost se sídlem v Maďarsku, která se zabývá výrobou zbraní a obchodem s nimi. Uvedla, že má výlučná práva na výrobu a uvádění na trh modelu zbraně, která umožňuje střelbu gumovými projektily (dále jen „zbraň Keserű“). Žalobkyně poté, co Maďarsko provedlo prováděcí směrnici 2019/69 (
1
), podala tuto žalobu, jelikož měla za to, že jí tato směrnice způsobila újmu, neboť vedla k omezení prodeje zbraně Keserű pouze osobám, které mají zbrojní oprávnění.
Závěry Tribunálu
Poté, co Soudní dvůr připomněl, že podle ustálené judikatury je vznik mimosmluvní odpovědnosti Unie vázán na splnění souboru kumulativních podmínek, kterými jsou dostatečně závažné porušení právní normy, jejímž cílem je přiznat práva jednotlivcům, skutečná existence škody a příčinná souvislost mezi porušením povinnosti ze strany původce jednání a škodou způsobenou poškozeným osobám, zkoumal rovnou podmínku týkající se existence příčinné souvislosti.
V tomto ohledu uvedl, že cílem prováděcí směrnice 2019/69 je stanovit technické specifikace pro poplašné a signalizační zbraně (
2
). Tribunál proto nejprve ověřil, zda zbraň s vlastnostmi zbraně Keserű může být kvalifikována jako „poplašná a signalizační zbraň“ ve smyslu směrnice 2021/555, a zda tedy prováděcí směrnice 2019/69, která je podle žalobkyně příčinou její újmy, měla stanovit výjimku pro typ zbraní s podobnými vlastnostmi jako zbraň Keserű.
Pojmem „palná zbraň“ (
3
) se rozumí jakákoli ruční zbraň s hlavní, která vystřeluje hromadnou nebo jednotnou střelu nebo jiný projektil působením okamžitého uvolnění chemické energie. Do definice „palné zbraně“ nejsou zahrnuty (
4
) předměty, které odpovídají této definici, ale slouží jako poplašné nebo signalizační zbraně nebo jsou určeny k záchraně života, porážce zvířat, rybolovu harpunou nebo k průmyslovému či technickému využití za podmínky, že mohou být použity pouze pro stanovený účel.
Pojem „poplašné a signalizační zbraně“ (
5
) je definován tak, že se jím rozumí „prostředky s nábojovou komorou, které jsou určeny pouze ke střelbě s využitím nábojek nebo cvičných nábojů, dráždivých látek, jiných účinných látek nebo pyrotechnických signalizačních nábojů a nemohou být přeměněny tak, aby vystřelovaly hromadnou nebo jednotnou střelu nebo jiný projektil působením okamžitého uvolnění chemické energie“.
Tribunál v projednávané věci konstatoval, že zbraň Keserű je ruční zbraň s hlavní, která vystřeluje „střely“, v tomto případě gumové projektily, působením okamžitého uvolnění chemické energie, a musí být tedy kvalifikována jako „palná zbraň“. Samotná skutečnost, že uvedená zbraň je určena ke střelbě gumovými projektily působením okamžitého uvolnění chemické energie, totiž postačuje k tomu, aby byla kvalifikována jako „palná zbraň“.
Navíc zbraň Keserű nespadá ani do kategorie zbraní, uvedené v příloze I části III písm. a) směrnice 2021/555, které nejsou zahrnuty do definice „palné zbraně“. Tato zbraň totiž neslouží jako poplašná nebo signalizační zbraň, a nesplňuje tedy podmínku, že může být použita pouze pro stanovený účel. Každopádně, i kdyby byla uvedená zbraň určena k poplašným účelům, nic to nemění na tom, že může rovněž vystřelovat gumové projektily a takové použití nelze kvalifikovat jako použití pouze pro poplašné účely. Konečně skutečnost, že tato zbraň je koncipována jako nesmrtící zbraň, není relevantní kritérium pro určení, zda se jedná o „palnou zbraň“.
Z toho vyplývá, že zbraň Keserű nelze kvalifikovat jako „poplašnou a signalizační zbraň“ ve smyslu směrnice 2021/555, a tato zbraň tedy nespadá do působnosti prováděcí směrnice 2019/69. Prováděcí směrnice 2019/69 tudíž nemohla způsobit újmu, které se žalobkyně dovolává.
Tribunál dospěl k závěru, že podmínka týkající se existence příčinné souvislosti mezi vytýkaným jednáním a tvrzenou újmou není splněna.
(
1
) – Prováděcí směrnice Komise (EU) 2019/69 ze dne 16. ledna 2019, kterou se stanoví technické specifikace pro poplašné a signalizační zbraně podle směrnice Rady 91/477/EHS o kontrole nabývání a držení zbraní (Úř. věst. 2019, L 15, s. 22).
(
2
) – Podle Směrnice Rady 91/477/EHS ze dne 18. června 1991 o kontrole nabývání a držení zbraní (Úř. věst. 1991, L 256, s. 51), která byla zrušená směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/555 ze dne 24. března 2021 o kontrole nabývání a držení zbraní (Úř. věst. 2021, L 115, s. 1).
(
3
) – Podle čl. 1 odst. 1 bodu 1 směrnice 2021/555.
(
4
) – V souladu s částí III písm. a) přílohy I směrnice 2021/555.
(
5
) – Podle čl. 1 odst. 1 bodu 4 směrnice 2021/555.