62023CJ0216
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (yhdeksäs jaosto)
8 päivänä toukokuuta 2024 (
*1
)
Ennakkoratkaisupyyntö – Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen – Maatalous – Maustettujen viinituotteiden määritelmä, kuvaus, esittely, merkinnät ja maantieteellisten merkintöjen suoja – Asetus (EU) N:o 251/2014 – 3 artiklan 4 kohta – Maustettu viinistä valmistettu juomasekoitus– Määritelmä – Alkoholin ja mauste-elintarvikkeiden käsitteet
Asiassa C‑216/23,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Bayerischer Verwaltungsgerichtshof (Baijerin osavaltion ylempi hallintotuomioistuin, Saksa) on esittänyt 23.3.2023 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 4.4.2023, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Hauser Weinimport GmbH
vastaan
Freistaat Bayern,
UNIONIN TUOMIOISTUIN (yhdeksäs jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja O. Spineanu-Matei sekä tuomarit S. Rodin ja L. S. Rossi (esittelevä tuomari),
julkisasiamies: N. Emiliou,
kirjaaja: A. Calot Escobar,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä esitetyn,
ottaen huomioon huomautukset, jotka sille ovat esittäneet
–
Hauser Weinimport GmbH, edustajanaan A. Reinhart, Rechtsanwalt,
–
Freistaat Bayern, asiamiehinään C. Diroll ja J. Vogel,
–
Euroopan komissio, asiamiehinään B. Hofstötter ja B. Rechena,
päätettyään julkisasiamiestä kuultuaan ratkaista asian ilman ratkaisuehdotusta,
on antanut seuraavan
tuomion
1
Ennakkoratkaisupyyntö koskee maustettujen viinituotteiden määritelmästä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1601/91 kumoamisesta 24.2.2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 251/2014 (EUVL 2014, L 84, s. 14), sellaisena kuin se on muutettuna 2.12.2021 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/2117 (EUVL 2021, L 435, s. 262) (jäljempänä asetus N:o 251/2014), 3 artiklan 4 kohdan c alakohdan ja liitteessä I olevan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdan tulkintaa.
2
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat Hauser Weinimport GmbH ja Freistaat Bayern (Baijerin osavaltio, Saksa) ja jossa on kyse sellaisen juoman markkinoille saattamisesta, joka koostuu pääasiallisesti viinin ja oluen sekoituksesta ja joka on asetuksessa N:o 251/2014 tarkoitettu maustettu viinistä valmistettu juomasekoitus.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Asetus N:o 251/2014
3
Asetuksen N:o 251/2014 johdanto-osan 1, 4, 7, 9 ja 11 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”(1)
Maustettujen viinien, maustettujen viinipohjaisten juomien ja maustettujen viinistä valmistettujen juomasekoitusten, jäljempänä ’maustetut viinituotteet’, alaa on onnistuneesti säännelty [maustettujen viinien, maustettujen viinipohjaisten juomien ja maustettujen viinistä valmistettujen juomasekoitusten määritelmää, kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä 10.6.1991 annetulla] neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1601/91 [(EYVL 1991, L 149, s. 1)] ja [tietyistä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1601/91 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maustettujen viinien, maustettujen viinipohjaisten juomien ja maustettujen viinituotteista valmistettujen juomasekoitusten määritelmän, kuvauksen ja esittelyn osalta 25.1.1994 annetulla] komission asetuksella (EY) N:o 122/94 [(EYVL 1994, L 21, s. 7)]. Teknisten innovaatioiden, markkinakehityksen ja kuluttajien muuttuvien odotusten perusteella on kuitenkin tarpeen päivittää tiettyjen maustettujen viinituotteiden määritelmään, kuvaukseen, esittelyyn, merkintöihin ja maantieteellisten merkintöjen suojaan sovellettavat säännöt ottaen samalla huomioon perinteiset valmistusmenetelmät.
– –
(4)
Maustetut viinituotteet ovat tärkeitä unionin kuluttajille, tuottajille ja maatalousalalle. Maustettuihin viinituotteisiin sovellettavilla toimenpiteillä olisi pyrittävä parantamaan kuluttajansuojaa, estämään vilpilliset käytänteet ja edistämään markkinoiden avoimuutta ja tervettä kilpailua. Toimenpiteillä turvataan unionin maustettujen viinituotteiden maine, jonka ne ovat saavuttaneet sisämarkkinoilla ja maailmanmarkkinoilla, ottamalla jatkossakin huomioon maustettujen viinituotteiden tuotannon perinteiset käytännöt ja lisääntynyt kuluttajansuojan ja tiedotuksen tarve. Tekniset innovaatiot olisi myös otettava huomioon sellaisten tuotteiden osalta, joiden laatua voidaan parantaa tällaisilla innovaatioilla vaikuttamatta asianomaisten maustettujen viinituotteiden perinteisiin ominaispiirteisiin.
– –
(7)
Maustettuja viinituotteita koskevan unionin oikeuden selkeyden ja avoimuuden varmistamiseksi on tarpeen määritellä selkeästi kyseisen oikeuden soveltamisalaan kuuluvat tuotteet, maustettujen viinituotteiden valmistusta, kuvausta, esittelyä ja merkintöjä koskevat perusteet ja erityisesti myyntinimitys. – –
– –
(9)
Maustettujen viinituotteiden tuotannossa olisi noudatettava tiettyjä sääntöjä ja rajoituksia, joilla taataan, että laatua ja valmistusmenetelmiä koskevat kuluttajien odotukset täyttyvät. Kansainvälisten standardien täyttämiseksi valmistusmenetelmät olisi vakiinnutettava, ja komission olisi pääsääntöisesti otettava huomioon Kansainvälisen viinijärjestön suosittelemat ja julkaisemat standardit.
– –
(11)
Kuluttajien odotusten täyttämiseksi ja perinteisten laatukäytäntöjen noudattamiseksi maustettujen viinituotteiden valmistuksessa käytettävän etyylialkoholin olisi myös oltava peräisin yksinomaan maataloudesta. Näin myös varmistetaan markkinat maatalouden perustuotteille.”
4
Asetuksen N:o 251/2014 1 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan maustettujen viinituotteiden määritelmää, kuvausta, esittelyä ja merkintöjä koskevat säännöt.
– –
3.   Tätä asetusta sovelletaan kaikkiin unionissa markkinoille saatettaviin maustettuihin viinituotteisiin riippumatta siitä, onko ne tuotettu jäsenvaltioissa vai kolmansissa maissa, ja unionissa tuotettuihin vientiin tarkoitettuihin maustettuihin viinituotteisiin.”
5
Kyseisen asetuksen 3 artiklassa, jonka otsikko on ”Maustettujen viinituotteiden määritelmä ja luokittelu”, säädetään seuraavaa:
”1.   Maustetut viinituotteet ovat [maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17.12.2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston] asetuksessa (EU) N:o 1308/2013 [(EUVL 2013, L 347, s. 671)] tarkoitetuista viinialan tuotteista saatuja tuotteita, jotka on maustettu. Ne jaetaan seuraaviin luokkiin:
a)
maustetut viinit,
b)
maustetut viinipohjaiset juomat,
c)
maustetut viinistä valmistetut juomasekoitukset.
2.   Maustettu viini on juoma,
a)
joka on saatu yhdestä tai useammasta asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä II olevan IV osan 5 kohdassa ja liitteessä VII olevissa 1 ja 3–9 kohdassa määritellystä rypäletuotteesta, lukuun ottamatta retsina-viiniä,
b)
jossa a alakohdassa tarkoitettujen rypäletuotteiden osuus on vähintään 75 prosenttia kokonaistilavuudesta,
c)
johon voi olla lisätty alkoholia,
d)
johon voi olla lisätty väriaineita,
e)
johon voi olla lisätty rypäleen puristemehua, osittain käynyttä rypäleen puristemehua tai molempia,
f)
joka voi olla makeutettu,
g)
jonka todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 14,5 mutta alle 22 tilavuusprosenttia ja kokonaisalkoholipitoisuus vähintään 17,5 tilavuusprosenttia.
3.   Maustettu viinipohjainen juoma on juoma,
a)
joka on saatu yhdestä tai useammasta asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevissa 1, 2 ja 4–9 kohdassa määritellystä rypäletuotteesta lukuun ottamatta viinejä, jotka on valmistettu alkoholia lisäämällä, ja retsina-viiniä,
b)
jossa a alakohdassa tarkoitettujen rypäletuotteiden osuus on vähintään 50 prosenttia kokonaistilavuudesta,
c)
johon ei ole lisätty alkoholia, ellei liitteessä II toisin mainita,
d)
johon voi olla lisätty väriaineita,
e)
johon voi olla lisätty rypäleen puristemehua, osittain käynyttä rypäleen puristemehua tai molempia,
f)
joka voi olla makeutettu,
g)
jonka todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 4,5 mutta alle 14,5 tilavuusprosenttia.
4.   Maustetusta viinistä valmistettu juomasekoitus on juoma,
a)
joka on saatu yhdestä tai useammasta asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevissa 1, 2 ja 4–11 kohdassa määritellystä rypäletuotteesta lukuun ottamatta viinejä, jotka on valmistettu alkoholia lisäämällä, ja retsina-viiniä,
b)
jossa a alakohdassa tarkoitettujen rypäletuotteiden osuus on vähintään 50 prosenttia kokonaistilavuudesta,
c)
johon ei ole lisätty alkoholia,
d)
johon voi olla lisätty väriaineita,
f)
joka voi olla makeutettu,
f)
jonka todellinen alkoholipitoisuus on yli 1,2 mutta alle 10 tilavuusprosenttia.”
6
Asetuksen N:o 251/2014 4 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Maustetut viinituotteet on valmistettava liitteissä I ja II säädettyjen vaatimusten, rajoitusten ja kuvausten mukaisesti.”
7
Kyseisen asetuksen liitteessä I, jonka otsikko on ”Tekniset määritelmät, vaatimukset ja rajoitukset”, säädetään seuraavaa:
”1. Maustaminen
– –
b)
Seuraavien tuotteiden käyttö maustettujen viinipohjaisten juomien ja maustettujen viinistä valmistettujen juomasekoitusten maustamisessa on sallittua:
– –
aromiset yrtit ja/tai mausteet ja/tai mauste-elintarvikkeet.
Näiden ainesten lisääminen antaa lopputuotteelle viinin aistinvaraisista ominaisuuksista eroavia aistinvaraisia ominaisuuksia.
– –
3. Alkoholin lisääminen
Joidenkin maustettujen viinien ja joidenkin maustettujen viinipohjaisten juomien valmistuksessa on sallittua käyttää seuraavia tuotteita:
a)
maatalousperäinen etyylialkoholi, sellaisena kuin se määritellään [tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1576/89 kumoamisesta 15.1.2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston] asetuksen (EY) N:o 110/2008 [(EUVL 2008, L 39, s. 16)] liitteessä I olevassa 1 kohdassa, viininviljelyperäinen etyylialkoholi mukaan lukien,
b)
viinistä tai kuivatuista rypäleistä peräisin oleva alkoholi,
c)
viinitisle tai kuivatuista rypäleistä saatu tisle,
d)
maatalousperäinen tisle, sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteessä I olevassa 2 kohdassa,
e)
viinistä tislattu väkevä alkoholijuoma, sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteessä II olevassa 4 kohdassa,
f)
rypäleiden puristejäännöksestä tislattu väkevä alkoholijuoma, sellaisena kuin se määritellään asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteessä II olevassa 6 kohdassa,
g)
kuivatuista rypäleistä tislattu alkoholijuoma.
Väriaineiden, aromien tai maustettujen viinituotteiden valmistuksessa käytettyjen muiden sallittujen lisäaineiden laimentamiseen tai liuottamiseen käytetyn etyylialkoholin on oltava maatalousperäistä ja sen annoksen on oltava tarkalleen sen suuruinen kuin on välttämätöntä, eikä sitä katsota maustettujen viinituotteiden valmistuksessa käytettäväksi alkoholin lisäykseksi.
– –
5. Veden lisääminen
Veden lisääminen maustettujen viinituotteiden valmistuksessa on sallittua, jos käytetty vesiannos on tarkalleen sen suuruinen kuin on välttämätöntä
–
aromiaineen valmistamiseen,
–
väri- tai makeutusaineiden liuottamiseen,
–
tuotteen lopullisen koostumuksen säätämiseen.
– – ”
Pääasioiden taustat ja ennakkoratkaisukysymykset
8
Hauser Weinimport valmistaa ja myy juomaa, joka koostuu alkoholiseoksesta ja joka sisältää 55 prosenttia viiniä ja 10 prosenttia olutta. Tämän juoman alkoholipitoisuus on 5,5 tilavuusprosenttia, ja se on maustettu seljankukilla. Kantaja on saattanut kyseisen juomasekoituksen markkinoille maustettuna viinistä valmistettuna juomasekoituksena.
9
Freistaat Bayern (Baijerin osavaltio, Saksa) riitautti tämän merkinnän sillä perusteella, että mainitussa juomassa oleva olut on asetuksen N:o 251/2014 3 artiklan 4 kohdan c alakohdassa tarkoitettua ”alkoholia”, jota ei saa lisätä ”maustetuksi viinistä valmistetuksi juomasekoitukseksi” kutsuttuun juomaan. Baijerin osavaltio kielsi näin ollen Hauser Weinimportia myymästä samaa juomaa tällä nimityksellä.
10
Sen mukaan ainoastaan asetuksen N:o 251/2014 liitteessä I olevassa 3 kohdassa lueteltuja tuotteita on pidettävä kyseisen asetuksen 3 artiklan 4 kohdan c alakohdassa tarkoitettuina alkoholeina, koska mainitun asetuksen 3 artiklassa tarkoitetun alkoholin lisäämisen on johdettava alkoholipitoisuuden lisäämiseen eikä sen vähenemiseen. Nyt esillä olevassa asiassa kuitenkin se, että on lisätty pieni määrä olutta, joka vastaa 10:tä prosenttia kyseessä olevasta juomasta ja jonka alkoholipitoisuus on alhainen, ei lisää kyseisen juoman alkoholipitoisuutta. Olut on joka tapauksessa saman asetuksen liitteessä I olevan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitettu mauste-elintarvike, jonka lisääminen on sallittua.
11
Bayerisches Verwaltungsgericht Augsburg (Baijerin hallintotuomioistuin, Augsburg, Saksa) hylkäsi Hauser Weinimportin kanteen 21.9.2020 antamallaan tuomiolla sillä perusteella, että juomaan, josta käytetään nimitystä ”maustettu viinistä valmistettu juomasekoitus”, ei saa lisätä mitään muuta alkoholia kuin rypäletuotetta.
12
Bayerischer Verwaltungsgerichtshof (Baijerin osavaltion ylempi hallintotuomioistuin, Saksa), joka on ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin, pohtii asetuksen N:o 251/2014 useamman säännöksen tulkintaa. Vaikka kyseinen tuomioistuin on taipuvainen hyväksymään valituksen hyväksymällä Hauser Weinimportin väitteet, jotka on esitetty tiivistetysti tämän tuomion 10 kohdassa, se myöntää, ettei se kykene esittämään riittävän varmasti unionin oikeuden tulkintaa, josta sen käsiteltäväksi saatetun asian ratkaisu riippuu.
13
Tässä tilanteessa Bayerischer Verwaltungsgerichtshof on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)
Onko asetuksen [N:o 251/2014] 3 artiklan 4 kohdan c alakohtaa tulkittava siten, että alkoholin käsitteeseen kuuluu myös juoma, joka sisältää alkoholia ja joka ei ole saman asetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettu rypäletuote?
2)
Tarkoittaako asetuksen [N:o 251/2014] 3 artiklan 4 kohdan c alakohtaan sisältyvä verbi ”lisätä”, että lopputuotteen alkoholipitoisuuden on oltava suurempi kuin asetuksen [N:o 251/2014] 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisen rypäletuotteen alkoholipitoisuuden?
3)
Jos [ensimmäiseen] kysymykseen vastataan myöntävästi, onko asetuksen [N:o 251/2014] 3 artiklan 1 kohdan ensimmäistä virkettä, luettuna yhdessä liitteessä I olevan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdan kanssa, tulkittava siten, että mauste-elintarvikkeen käsitteeseen kuuluu [ensimmäisessä] kysymyksessä tarkoitettu alkoholipitoinen juoma?”
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
Ensimmäinen ja toinen ennakkoratkaisukysymys
14
Ensimmäisellä ja toisella kysymyksellään, joita on tarkasteltava yhdessä, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee lähinnä, onko asetuksen N:o 251/2014 3 artiklan 4 kohdan c alakohtaa tulkittava siten, että kyseisessä säännöksessä tarkoitettu käsite ”alkoholi”, jota ei voida lisätä juomaan, jossa käytetään nimitystä ”maustettu viinistä valmistettu juomasekoitus”, kattaa oluen kaltaisen alkoholijuoman, joka ei ole kyseisen asetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettu rypäletuote, mutta jonka lisäämisen on kuitenkin johdettava tällaisen juomasekoituksen alkoholipitoisuuden lisäämiseen viimeksi mainitussa säännöksessä tarkoitettujen rypäletuotteiden alkoholipitoisuuteen verrattuna.
15
On todettava, että asetuksen N:o 251/2014 1 artiklan 1 ja 3 kohdan mukaan kyseisessä asetuksessa vahvistetaan maustettujen viinituotteiden määritelmää, kuvausta, esittelyä ja merkintöjä koskevat säännöt, ja sitä sovelletaan kaikkiin unionissa markkinoille saatettaviin kyseisiin tuotteisiin. Kuten kyseisen asetuksen johdanto-osan neljännessä ja yhdeksännessä perustelukappaleessa korostetaan, näillä säännöillä on pyrittävä parantamaan kuluttajansuojaa erityisesti kuluttajille tiedottamisen osalta, estämään vilpilliset käytänteet ja takaamaan, että laatua ja valmistusmenetelmiä koskevat kuluttajien odotukset täyttyvät. Kuten kyseisen asetuksen johdanto-osan seitsemännessä perustelukappaleessa korostetaan, selkeyden ja avoimuuden varmistamiseksi on tarpeen määritellä selkeästi maustettujen viinituotteiden valmistusta, kuvausta, esittelyä ja merkintöjä koskevat perusteet ja erityisesti myyntinimitys.
16
Nämä tavoitteet huomioon ottaen asetuksen N:o 251/2014 3 artiklan, jonka otsikko on ”Maustettujen viinituotteiden määritelmä ja luokittelu”, 1 kohdassa ryhmitellään nämä viinialan tuotteista saadut tuotteet kolmeen luokkaan, eli a alakohdassa tarkoitettuihin maustettuihin viineihin, b alakohdassa tarkoitettuihin maustettuihin viinipohjaisiin juomiin ja c alakohdassa tarkoitettuihin maustettuihin viinistä valmistettuihin juomasekoituksiin.
17
Asetuksen N:o 251/2014 3 artiklan 2–4 kohdassa luetellaan ne ominaisuudet, jotka kuhunkin luokkaan kuuluvien juomien on täytettävä.
18
Näin ollen kyseisen asetuksen 3 artiklan 2 kohdan a–c alakohdan mukaan ”maustettu viini” on juoma, joka on saatu yhdestä tai useammasta kyseisessä säännöksessä tarkoitetusta rypäletuotteesta, joiden osuus on vähintään 75 prosenttia kyseisen juoman kokonaistilavuudesta, ja johon voi olla lisätty alkoholia.
19
Mainitun asetuksen 3 artiklan 3 kohdan a–c alakohdan mukaan maustettu viinipohjainen juoma on juoma, joka on saatu yhdestä tai useammasta kyseisessä säännöksessä tarkoitetusta rypäletuotteesta, joiden osuus on vähintään 50 prosenttia kyseisen juoman kokonaistilavuudesta, ja johon ”johon ei ole lisätty alkoholia, ellei liitteessä II toisin mainita”.
20
Pääasiassa kyseessä olevan maustetun viinistä valmistetun juomasekoituksen osalta asetuksen N:o 251/2014 3 artiklan 4 kohdassa säädetään, että tällainen juomasekoitus on saatu yhdestä tai useammasta kyseisen säännöksen a alakohdassa määritellystä rypäletuotteesta, joiden osuus on vähintään 50 prosenttia kyseisen juoman, johon ei mainitun säännöksen c alakohdan mukaan saada lisätä alkoholia, kokonaistilavuudesta. Saman säännöksen f alakohdassa täsmennetään, että sen todellinen alkoholipitoisuus on yli 1,2 mutta alle 10 tilavuusprosenttia.
21
Tästä seuraa, että maustettu viinistä valmistettu juomasekoitus voi pätevästi koostua viinistä, mutta siihen ei voi olla lisätty alkoholia, lukuun ottamatta asetuksen N:o 251/2014 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja rypäletuotteita.
22
On todettava, ettei asetukseen N:o 251/2014 sisälly ilmaisun ”lisätty alkoholia” määritelmää.
23
On totta, että – kuten Hauser Weinimport toteaa – asetuksen N:o 251/2014 liitteessä I olevassa 3 kohdassa, jonka otsikko on ”Alkoholin lisääminen”, luetellaan seitsemän ”joidenkin maustettujen viinien ja joidenkin maustettujen viinipohjaisten juomien valmistuksessa” sallittua tuotetta, joiden joukossa ei mainita olutta.
24
Tämä toteamus ei kuitenkaan merkitse sitä, että kyseisessä asetuksessa tarkoitettu alkoholin käsite kattaisi ainoastaan mainitun asetuksen liitteessä I olevassa 3 kohdassa luetellut seitsemän tuotetta ja että näin ollen maustetut viinistä valmistettujen juomasekoitusten luokkaan kuuluvat juomat voisivat osittain koostua sellaisista alkoholijuomista, jotka eivät sisälly kyseiseen luetteloon, kuten oluet.
25
Kuten asetuksen N:o 251/2014 liitteessä I olevan 3 kohdan sanamuodosta ilmenee, siinä on tyhjentävä luettelo, joka sisältää seitsemän alkoholilajia, eli maatalousperäinen etyylialkoholi, viininviljelyperäinen etyylialkoholi mukaan lukien, viinistä tai kuivatuista rypäleistä peräisin oleva alkoholi, viinitisle tai kuivatuista rypäleistä saatu tisle, maatalousperäinen tisle, viinistä tai rypäleiden puristejäännöksestä tislattu väkevä alkoholijuoma ja kuivatuista rypäleistä tislattu alkoholijuoma, ja näitä tuotteita voidaan käyttää joidenkin ”maustettujen viinien” ja joidenkin ”maustettujen viinipohjaisten juomien” valmistuksessa, eikä se sisällä kyseisen asetuksen 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun maustettujen viinistä valmistettujen juomasekoitusten luokkaa.
26
Näin ollen sen lisäksi, että asetuksen N:o 251/2014 liitteessä I olevassa 3 kohdassa lueteltuja alkoholeja ei voida lisätä juomaan, joka kuuluu luokkaan ”maustetut viinistä valmistetut juomasekoitukset”, kyseistä säännöstä ei voida tulkita siten, että siinä implisiittisesti sallittaisiin tämän saman luokan osalta sellaisen muun alkoholin kuin kyseisen asetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetun rypäletuotteesta valmistetun tuotteen lisääminen, jota ei mainita siinä vahvistetussa tyhjentävässä luettelossa.
27
Tätä tulkintaa tukee asetuksen N:o 251/2014 tavoite unionissa markkinoille saatettujen maustettujen viinituotteiden yhdenmukaisesta määrittelystä, jotta kuluttajien odotusten täyttyminen voidaan taata estämällä käytänteet, jotka voivat johtaa heitä harhaan.
28
Hauser Weinimportin puoltama kyseisen asetuksen liitteessä I olevan 3 kohdan tulkinta johtaisi sitä vastoin kyseisen asetuksen edellä mainitun tavoitteen vastaiseen paradoksaaliseen tilanteeseen, jossa whiskyn, vodkan tai oluen kaltaiset alkoholijuomat, joita ei voida lisätä ”maustettujen viinien” ja ”maustettujen viinipohjaisten juomien” luokkiin, voitaisiin implisiittisesti sallia ”maustettujen viinistä valmistettujen juomasekoitusten” osalta. Erityisesti tällainen tilanne olisi selvästi omiaan johtamaan kuluttajia harhaan nimityksen ”maustetut viinistä valmistetut juomasekoitukset” määritelmän ja soveltamisalan osalta, vaikka asetuksen N:o 251/2014 3 artiklan 4 kohdan c alakohdassa kielletään alkoholin lisääminen kyseisen nimityksen soveltamisalaan kuuluviin juomiin.
29
Lisäksi Hauser Weinimportin väite, jonka mukaan tällaisen juomasekoituksen alkoholipitoisuus sen jälkeen, kun siihen on lisätty alkoholia, olisi otettava huomioon kriteerinä määritettäessä, onko kyseessä alkoholin lisääminen vai ei, törmää samaan esteeseen.
30
Jos tällaisen kriteerin merkitys myönnettäisiin, tämä johtaisi asetuksen N:o 251/2014 säännösten vaihtelevaan soveltamiseen unionissa satunnaisten seikkojen perusteella, eli sellaisten seikkojen perusteella, jotka liittyvät maustettujen viinistä valmistettujen juomasekoitusten nimikkeeseen kuuluvien juomien alkoholipitoisuuteen sekä kyseisen alkoholin osuuteen niissä. Tästä olisi seurauksena kyseisen nimityksen soveltamisalaa koskeva epävarmuus ja vaara siitä, että kuluttajilla voi olla epäilyksiä sen käyttämisen suhteen.
31
Ei myöskään voida hyväksyä Hauser Weinimportin esittämää tulkintaa, jonka mukaan ilmaisun ”lisääminen” käyttämisen asetuksen N:o 251/2014 liitteessä I olevassa 3 kohdassa pitäisi merkitä ainoastaan lopputuotteen, tässä tapauksessa tällaisen sekoituksen, alkoholipitoisuuden lisäämistä, mikä sulkee pois sen, että voitaisiin lisätä pieni määrä olutta, jonka alkoholipitoisuus on alhainen. Tältä osin riittää todeta, että asetuksen N:o 251/2014 liitteessä I olevassa 5 kohdassa tätä samaa ilmaisua käytetään sallimalla ”veden lisääminen” kaikkiin maustettuihin rypäletuotteisiin, vaikka on selvää, että tällainen lisääminen pienentää lopputuotteen alkoholipitoisuutta.
32
Edellä todettujen seikkojen perusteella ensimmäiseen ja toiseen kysymykseen on vastattava, että asetuksen N:o 251/2014 3 artiklan 4 kohdan c alakohtaa on tulkittava siten, että kyseisessä säännöksessä tarkoitettu alkoholi, jota ei voida lisätä juomaan, josta käytetään nimikettä ”maustetut viinistä valmistetut juomasekoitukset”, kattaa oluen kaltaisen alkoholijuoman, joka ei ole kyseisen asetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettu rypäletuote, riippumatta siitä, että tällaisen alkoholijuoman lisääminen ei johda tällaisen juomasekoituksen alkoholipitoisuuden lisääntymiseen verrattuna viimeksi mainitussa säännöksessä tarkoitettujen rypäletuotteiden lisäämiseen.
Kolmas kysymys
33
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee kolmannella kysymyksellään, onko asetuksen N:o 251/2014 3 artiklan 4 kohdan c alakohtaa tulkittava siten, että tässä säännöksessä säädetty kielto lisätä alkoholia maustettuun viinistä valmistettuun juomasekoitukseen on esteenä sille, että oluen kaltainen alkoholijuoma, joka ei ole yksi mainitussa säännöksessä tarkoitetuista rypäletuotteista, voitaisiin lisätä tällaiseen juomasekoitukseen kyseisen asetuksen liitteessä I olevan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna mauste-elintarvikkeena.
34
On korostettava, että asetuksen N:o 251/2014 liitteessä I olevassa 1 kohdassa luetellaan ainesosat, jotka on sallittu kyseisen asetuksen 3 artiklassa tarkoitettujen kolmen maustetun viinituotteen luokan ”maustamiseen”. Näihin ainesosiin kuuluvat mainitun asetuksen liitteessä I olevan 1 kohdan a ja b alakohdan mukaan kunkin ryhmän osalta ”aromiset yrtit ja/tai mausteet ja/tai mauste-elintarvikkeet”.
35
Koska asetuksessa N:o 251/2014 ei määritellä ”mauste-elintarviketta”, ei voida sulkea pois sitä, että alkoholijuoma saattaa olla mauste-elintarvike, kuten komissio myöntää.
36
Olisi kuitenkin asetuksen N:o 251/2014 sanamuodon, rakenteen ja tavoitteiden vastaista, että kyseisen asetuksen 3 artiklan 4 kohdan c alakohdan nojalla kielletty oluen kaltaisen alkoholijuoman lisääminen maustettuun viinistä valmistettuun juomasekoitukseen voitaisiin loppujen lopuksi sallia mainitun asetuksen liitteessä I olevan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdan nojalla sillä perusteella, että tällainen alkoholijuoma voi olla mauste-elintarvike.
37
Jos asetuksen N:o 251/2014 säännöksiä tulkittaisiin toisin, sen 3 artiklan 4 kohdan c alakohdassa säädetty kielto menettäisi tehokkaan vaikutuksensa ja vahingoittaisi kyseisen asetuksen tavoitetta, sellaisena kuin se on tuotu esiin tämän tuomion 15 kohdassa, eli kuluttajansuojan korkean tason varmistamista muun muassa antamalla asianmukaista tietoa ja ehkäisemällä käytäntöjä, jotka ovat omiaan johtamaan kuluttajia harhaan.
38
Edellä todettujen seikkojen perusteella asetuksen N:o 251/2014 3 artiklan 4 kohdan c alakohtaa on tulkittava siten, että tässä säännöksessä säädetty kielto lisätä alkoholia maustettuun viinistä valmistettuun juomasekoitukseen on esteenä sille, että oluen kaltainen alkoholijuoma, joka ei ole yksi mainitussa säännöksessä tarkoitetuista rypäletuotteista, voitaisiin lisätä tällaiseen juomasekoitukseen kyseisen asetuksen liitteessä I olevan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna mauste-elintarvikkeena.
Oikeudenkäyntikulut
39
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (yhdeksäs jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
1)
Maustettujen viinituotteiden määritelmästä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1601/91 kumoamisesta 26.2.2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 251/2014, sellaisena kuin se on muutettuna 2.12.2021 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/2117, 3 artiklan 4 kohdan c alakohtaa
on tulkittava siten, että
kyseisessä säännöksessä tarkoitettu alkoholi, jota ei voida lisätä juomaan, josta käytetään nimikettä ”maustetut viinistä valmistetut juomasekoitukset”, kattaa oluen kaltaisen alkoholijuoman, joka ei ole kyseisen asetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettu rypäletuote, riippumatta siitä, että tällaisen alkoholijuoman lisääminen ei johda tällaisen juomasekoituksen alkoholipitoisuuden lisääntymiseen verrattuna viimeksi mainitussa säännöksessä tarkoitettujen rypäletuotteiden lisäämiseen.
2)
Asetuksen N:o 251/2014, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella 2021/2117, 3 artiklan 4 kohdan c alakohtaa
on tulkittava siten, että
tässä säännöksessä säädetty kielto lisätä alkoholia maustettuun viinistä valmistettuun juomasekoitukseen on esteenä sille, että oluen kaltainen alkoholijuoma, joka ei ole yksi mainitussa säännöksessä tarkoitetuista rypäletuotteista, voitaisiin lisätä tällaiseen juomasekoitukseen kyseisen asetuksen liitteessä I olevan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna mauste-elintarvikkeena.
Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: saksa.