62021TJ0598_RES
Asia T-598/21
European Association of Non-Integrated Metal Importers & distributors (Euranimi)
vastaan
Euroopan komissio
Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (kymmenes jaosto) 4.10.2023
Suojatoimenpiteet – Terästuotteiden markkinat – Tiettyjen terästuotteiden tuonti – Täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1029 – Kumoamiskanne – Oikeussuojan tarve – Asiavaltuus – Tutkittavaksi ottaminen – Suojatoimenpiteen voimassaolon jatkaminen – Tarve – Vakavan vahingon uhka – Sopeutumistoimenpiteet – Unionin etu – Ilmeinen arviointivirhe
Kumoamiskanne – Luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt – Oikeussuojan tarve – Jo syntyneen ja edelleen olemassa olevan intressin edellytys – Kanne, joka on omiaan hyödyttämään kantajaa – Kanne asetuksesta, jolla jatketaan suojatoimenpiteitä tariffikiintiöjärjestelmän muodossa – Kanne, jonka on nostanut kyseessä olevien tuotteiden tuojien etuja ajava toimialajärjestö – Tutkittavaksi ottaminen
(SEUT 263 artiklan neljäs kohta)
(ks. 24–36 kohta)
Kumoamiskanne – Luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt – SEUT 263 artiklan neljännessä kohdassa tarkoitetun sääntelytoimen käsite – Kaikki yleisesti sovellettavat toimet lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttyjä toimia lukuun ottamatta – Asetus, jolla jatketaan suojatoimenpidettä tariffikiintiöjärjestelmän muodossa, on sääntelytoimi
(SEUT 263 artiklan neljäs kohta; komission asetus 2021/1029)
(ks. 43–45 kohta)
Kumoamiskanne – Luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt – Sääntelytoimet – Toimet, jotka eivät edellytä täytäntöönpanotoimenpiteitä ja jotka koskevat kantajaa suoraan – Yksityistä suoraan koskevan toimen käsite – Perusteet – Toimi, jolla on välittömiä vaikutuksia kantajan oikeusasemaan – Komission asetus, jolla otetaan käyttöön suojatoimenpide tariffikiintiöjärjestelmän muodossa – Kanne, jonka on nostanut kyseessä olevien tuotteiden tuojien etuja ajava toimialajärjestö – Edustettuja jäseniä suoraan koskeva toimi
(SEUT 263 artiklan neljäs kohta; komission asetus 2021/1029)
(ks. 46–52 kohta)
Kumoamiskanne – Luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt – Sääntelytoimet – Toimet, jotka eivät edellytä täytäntöönpanotoimenpiteitä ja jotka koskevat kantajaa suoraan – Täytäntöönpanotoimenpiteiden käsite – Perusteet – Komission asetus, jolla otetaan käyttöön suojatoimenpide tariffikiintiöjärjestelmän muodossa – Tariffikiintiöjärjestelmä, jolla on oikeusvaikutuksia, joiden syntyminen ei riipu mistään täytäntöönpanotoimenpiteestä – Tutkittavaksi ottaminen
(SEUT 263 artiklan neljäs kohta; komission asetus 2021/1029)
(ks. 57–61 kohta)
Yhteinen kauppapolitiikka – Tuontiin sovellettava yhteinen järjestelmä – Suojatoimenpiteet – Toimielinten harkintavalta – Tuomioistuinvalvonta – Rajat
(ks. 67 kohta)
Yhteinen kauppapolitiikka – Tuontiin sovellettava yhteinen järjestelmä – Suojatoimenpiteet – Kanne asetuksesta, jolla jatketaan suojatoimenpidettä tariffikiintiöjärjestelmän muodossa – Edellytykset – Vakavan haitan ehkäisemiseksi tai korjaamiseksi tarvittu pidennys – Huomioon otettavat tekijät
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2015/478 19 artiklan 2 kohdan a alakohta)
(ks. 72–93 kohta)
Yhteinen kauppapolitiikka – Yhteinen tuontimenettely – Suojatoimenpiteet – Asetus, jolla jatketaan suojatoimenpidettä tariffikiintiöjärjestelmän muodossa – Edellytykset – Unionin tuottajien toteuttamia sopeutumistoimenpiteitä koskeva näyttö
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2015/478 19 artikla)
(ks. 95–101 kohta)
Yhteinen kauppapolitiikka – Tuontiin sovellettava yhteinen järjestelmä – Suojatoimenpiteet – Asetus, jolla jatketaan suojatoimenpidettä tariffikiintiöjärjestelmän muodossa – Unionin intressi jatkaa suojatoimenpidettä – Arviointiperusteet
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus 2015/478)
(ks. 106–119 kohta)
Tiivistelmä
Euroopan komissio otti unionin kaupan suojaamista koskevassa politiikassa käyttöön ennakkovalvonnan eri kolmansista maista peräisin olevien tiettyjen rauta- ja terästuotteiden (jäljempänä tarkasteltavana oleva tuote) tuonnissa. Komissio aloitti tätä tarkoitusta varten kerättyjen tilastotietojen perusteella suojatoimenpidetutkimuksen, jonka päätteeksi se totesi, että unionin terästeollisuuteen kohdistui vakavan vahingon uhka suurimmassa osassa kyseessä olevista tuoteluokista. Tämän johdosta komissio otti ensin käyttöön kyseessä olevien terästuotteiden tuonnissa sovellettavan väliaikaisen suojatoimenpiteen (
1
), ja myöhemmin lopullisen suojatoimenpiteen (
2
) tuoteluokkakohtaisina tariffikiintiöinä (
3
). Käyttöön otettu suojamekanismi sisältää kaksi vaihetta, joista ensimmäinen muodostuu tuoteluokittain perinteiset kauppavirrat turvaavalle tasolle vahvistettujen tariffikiintiöiden käyttöön otosta ja toinen tuontiin sovellettavan 25 prosentin lisätullin (jäljempänä kiintiön ulkopuolinen tariffi) kantamisesta, kun näiden tariffikiintiöiden enimmäismäärät ylittyvät (
4
). Komissio jatkoi 24.6.2021 asetuksella 2021/1029 (
5
) suojatoimenpiteen voimassaoloaikaa kolmella vuodella 30.6.2024 saakka (jäljempänä riidanalainen asetus).
Kantaja European Association of Non-Integrated Metal Importers & distributors (Euranimi), joka on integroimattoman teräksen, ruostumattoman teräksen ja metallivalmisteiden tuojien, jakelijoiden, kauppiaiden ja jalostajien etuja ajava Euroopan unionin yritysten muodostama järjestö, nosti kanteen, jossa se vaatii riidanalaisen asetuksen kumoamista.
Unionin yleinen tuomioistuin katsoo, että kanne täyttää tutkittavaksi ottamisen edellytykset, mutta hylkää sen asiakysymyksen osalta. Tuomiossaan unionin yleinen tuomioistuin esittää muun muassa täsmennyksiä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien, jakelijoiden, kauppiaiden ja jalostajien etuja ajavan yhdistyksen oikeussuojan tarvetta ja asiavaltuutta koskeviin edellytyksiin suojatoimenpiteen käyttöönotosta annetun toimen kumoamiseksi.
Unionin yleisen tuomioistuimen arviointi asiasta
Tarkasteltuaan aluksi kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytyksiä unionin yleinen tuomioistuin hylkää komission tältä osin esittämän väitteen, jonka mukaan kantajalla ei ole oikeussuojan tarvetta eikä asiavaltuutta.
Unionin yleinen tuomioistuin katsoo kantajan oikeussuojan tarpeen osalta, että riidanalaisen asetuksen kumoamisella saattaisi sinällään olla oikeudellisia seurauksia ja että sen lopputuloksesta voisi olla hyötyä kantajalle.
Ensinnäkin riidanalaisen asetuksen kumoaminen olisi rinnastettavissa tariffikiintiöiden täydelliseen vapauttamiseen, mikä mahdollistaisi kantajan toiminnan harjoittamisen sellaisten oikeussääntöjen kehyksessä, joista puuttuvat enimmäismääriin liittyvät rajoitteet.
Toiseksi kantajalla on jo syntynyt ja edelleen olemassa oleva oikeussuojan tarve siltä osin kuin mahdollisuus soveltaa kiintiön ulkopuolista tariffia oli olemassa kanteen nostamispäivänä. Tästä intressistä ei myöskään ole epäilystä sen takia, että suojamekanismi oli voimassa riidanalaisen asetuksen voimaantulopäivänä.
Kolmanneksi kantajan oikeussuojan tarpeen edellytykseksi ei voida asettaa kiintiön ulkopuolisen tariffin käyttöön ottoa. Kantaja ei yhtäältä riitauta ainoastaan kyseisen tullin käyttöön ottoa vaan myös kiintiöjärjestelmän, joka jo pelkän olemassaolonsa tähden muuttaa kantajan jäsenten oikeudellista asemaa. Lisäksi se, että kiintiöjärjestelmän riitauttamista koskevan oikeussuojan tarpeen olemassaolon edellytykseksi asetetaan lisätullin määrääminen, johtaisi siihen, että kantajan jäsenten olisi tuotava kynnysarvot ylittäviä määriä voidakseen riitauttaa kyseisen järjestelmän, ja epäedullinen tilanne, joka aiheutuu tällaisen järjestelmän soveltamisesta sellaisenaan, jätettäisiin huomiotta.
Lopuksi komissio väittää tuloksetta, että unionin yleinen tuomioistuin olisi aiemmassa tuomiossaan (
6
) hylännyt olettaman, jonka mukaan tariffikiintiöillä on vaikutuksia. Unionin yleinen tuomioistuin ei nimittäin lausunut kyseisessä tuomiossa siitä, voidaanko sen käsiteltäväksi saatettu kanne ottaa tutkittavaksi vaan sitä, onko komission analyysissä tapahtunut ilmeinen arviointivirhe, joten seikat, joihin komissio tukeutuu, ovat merkityksettömiä tarkasteltaessa kantajan oikeussuojan tarvetta käsiteltävässä asiassa.
Kantajan asiavaltuudesta unionin yleinen tuomioistuin toteaa, että kantajalla on edustavana yhdistyksenä SEUT 263 artiklan neljännen kohdan kolmannen osan nojalla oikeus riitauttaa riidanalainen asetus. Unionin yleinen tuomioistuin muistuttaa tältä osin, että kyseisen säännöksen mukaan edustava yhdistys voi nostaa kumoamiskanteen sellaisesta toimesta, jota ei ole osoitettu sille, edellyttäen, että riidanalainen toimi on sääntelytoimi, joka koskee suoraan kantajan jäseniä, ja joka ei edellytä täytäntöönpanotoimenpiteitä.
Nyt käsiteltävässä asiassa unionin yleinen tuomioistuin vahvistaa aluksi sen, että riidanalainen asetus on luonteeltaan sääntelytoimi ottaen huomioon sen yleisen sovellettavuuden ja sen antamista koskevan menettelyn; se ei ole lainsäädäntötoimi.
Unionin yleinen tuomioistuin toteaa tämän jälkeen, että kyseessä oleva asetus vaikuttaa suoraan kantajan jäseniin siltä osin kuin sillä on ensinnäkin välittömiä vaikutuksia niiden oikeusasemaan: asetuksessa määritellään sekä määrän että hintojen osalta oikeudellinen kehys ja edellytykset, joiden mukaisesti kantajan jäsenet voivat tuoda tuotteita unioniin, koska niiden tuotteisiin sovelletaan kiintiöjärjestelmää eikä enää unionissa toteutettavaa vapaata liikkuvuutta, joka ei edellytä kiintiöiden määrittämistä eikä komission lupaa. Toiseksi riidanalaisessa asetuksessa ei jätetä jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille lainkaan harkintavaltaa suojatoimenpiteen täytäntöönpanossa suojamekanismin ensimmäisessä vaiheessa, koska kiintiöjärjestelmä tulee voimaan riidanalaisen asetuksen soveltamispäivänä, eikä tämän mekanismin toisessa vaiheessa, koska toimivaltaiset viranomaiset ovat velvollisia soveltamaan kiintiön ulkopuolista tariffia siitä alkaen, kun tariffikiintiöt on käytetty loppuun.
Unionin yleinen tuomioistuin vahvistaa lopuksi, ettei kyseessä oleva asetus edellytä kantajan jäseniin kohdistuvia täytäntöönpanotoimenpiteitä. Kiintiöjärjestelmän oikeusvaikutusten syntyminen ei nimittäin riipu mistään täytäntöönpanotoimenpiteestä. Tästä seuraa, että ennen tariffikiintiön loppuun käyttämistä ei ole olemassa täytäntöönpanotoimenpiteitä, jotka kantajan jäsenet, joiden oikeusasemaan kiintiöjärjestelmän vahvistaminen vaikuttaa, voisivat riitauttaa kansallisissa tuomioistuimissa.
Asiakysymyksen osalta unionin yleinen tuomioistuin hylkää ensinnäkin suojatoimenpiteitä koskevan perusasetuksen (
7
) 19 artiklan rikkomista koskevan kanneperusteen, koska komissio ei tehnyt ilmeistä arviointivirhettä, kun se katsoi, että tässä säännöksessä säädetyt suojatoimenpiteen jatkamisen edellytykset täyttyivät (
8
).
Toiseksi unionin yleinen tuomioistuin hylkää kanneperusteen, joka perustuu siihen, että komissio on tehnyt ilmeisiä virheitä arvioidessaan unionin etua suojatoimenpiteen jatkamisen osalta, koska kantaja ei ole osoittanut tällaisten virheiden olemassaoloa.
Näiden seikkojen perusteella unionin yleinen tuomioistuin hylkää kanteen kokonaisuudessaan.
(
1
)	Väliaikaisten suojatoimenpiteiden ottamisesta käyttöön tiettyjen terästuotteiden tuonnissa 17.7.2018 annettu täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1013 (EUVL 2018, L 181, s. 39).
(
2
)	Lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta tiettyjen terästuotteiden tuonnissa 31.1.2019 annettu neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/159 (EUVL 2019, L 31, s. 27).
(
3
)	Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2019/159 säädettiin maakohtainen tariffikiintiö merkittävässä toimittaja-asemassa oleville maille ja ”jäännöstariffikiintiö” muille unionin alueelle vieville maille.
(
4
)	Asetuksen (EU) 2019/159 johdanto-osan 164–180 perustelukappale.
(
5
)	Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159 muuttamisesta tiettyjen terästuotteiden tuonnissa sovellettavan suojatoimenpiteen voimassaolon jatkamiseksi 24.6.2021 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1029 (EUVL 2021, L 225, s. 1).
(
6
)	Tuomio 20.10.2021, Novolipetsk Steel v. komissio, T-790/19, EU:T:2021:706.
(
7
)	Tuontiin sovellettavasta yhteisestä järjestelmästä 11.3.2015 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/478 (EUVL 2015, L 83, s. 16).
(
8
)	Suojatoimenpidettä voidaan tämän säännöksen nojalla pidentää, jos todetaan, että tällaista pidennystä tarvitaan vakavan haitan ehkäisemiseksi tai korjaamiseksi (19 artiklan 2 kohdan a alakohta) ja jos todetaan, että on näyttöä siitä, että unionin tuottajat ovat tekemässä sopeutuksia (19 artiklan 2 kohdan b alakohta).