62023TO0244
BENDROJO TEISMO (ketvirtoji kolegija) NUTARTIS
2023 m. spalio 26 d. (
*1
)
„Ieškinys dėl neveikimo – Institucinė teisė – Šengeno acquis nuostatų visapusiškas taikymas Rumunijoje – Pareiga priimti sprendimą pagal Protokolo dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos priėmimo į Europos Sąjungą sąlygų ir tvarkos 4 straipsnį – Privilegijuotojo ieškovo statusas – Akivaizdžiai teisiškai nepagrįstas ieškinys“
Byloje T‑244/23
Eugen Tomac, gyvenantis Briuselyje (Belgija), atstovaujamas avocat R. Duta,
ieškovas,
prieš
Europos Sąjungos Tarybą,
atsakovę,
BENDRASIS TEISMAS (ketvirtoji kolegija),
kurį sudaro pirmininkas R. da Silva Passos (pranešėjas), teisėjai S. Gervasoni ir I. Reine,
kancleris V. Di Bucci,
priima šią
Nutartį
1
SESV 265 straipsniu grindžiamu ieškiniu ieškovas Eugen Tomac prašo Bendrojo Teismo, pirma, konstatuoti, kad Europos Sąjungos Taryba neteisėtai nesiėmė veiksmų, kad nuspręstų visapusiškai taikyti Šengeno acquis nuostatas Rumunijoje, ir, antra, suteikti jam privilegijuotojo ieškovo statusą ir pripažinti visas su tuo susijusias teises, priemones ir veiksmus.
Ginčo aplinkybės
2
Šengeno acquis, kaip nurodyta 1999 m. gegužės 20 d. Tarybos sprendimo 1999/435/EB dėl Šengeno acquis apibrėžimo siekiant nustatyti kiekvienos acquis nuostatos arba sprendimo teisinį pagrindą, atsižvelgiant į atitinkamas Europos bendrijos steigimo sutarties ir Europos Sąjungos sutarties nuostatas (OL L 176, 1999, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 19 sk., 1 t., p. 136), kaip numatyta 1 straipsnyje, darant nuorodą į A priedą, yra teisinis sąvadas, kuriuo siekiama laipsniškai panaikinti bendrų sienų kontrolę Šengeno erdvės valstybėse narėse.
3
Amsterdamo sutartimi prie ES sutarties ir EB sutarties buvo pridėtas Protokolas dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą (OL C 340, 1997, p. 93). Vėliau Protokolas (Nr. 19) dėl į Europos Sąjungos sistemą integruotos Šengeno acquis, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties (OL C 115, 2008, p. 290), buvo pridėtas prie Lisabonos sutarties (OL C 83, 2010, p. 290).
4
Konkrečiai kalbant apie Rumuniją, Akto dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo sąlygų ir sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų (OL L 157, 2005, p. 203) Protokolo dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos priėmimo į Europos Sąjungą sąlygų ir tvarkos (OL L 157, 2005, p. 29; toliau – Rumunijos stojimo į Sąjungą akto protokolas) 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatyta:
„1.   Šengeno acquis, integruotos į Europos Sąjungos sistemą <…>, nuostatos ir jos pagrindu priimti ar kitaip su ja susiję aktai, išvardyti II priede, taip pat visi kiti tokie aktai, priimti iki įstojimo dienos, yra privalomi ir taikomi Bulgarijoje ir Rumunijoje nuo įstojimo dienos.
2.   Šengeno acquis, integruotos į Europos Sąjungos sistemą, nuostatos ir jos pagrindu priimti ar kitaip su ja susiję aktai, nenurodyti 1 dalyje, nors privalomi [Bulgarijos Respublikai] ir Rumunijai nuo įstojimo dienos, kiekvienoje iš šių valstybių taikomi tik pagal šiuo tikslu priimtą Tarybos sprendimą, patikrinus pagal taikomas Šengeno vertinimo procedūras, ar būtinos sąlygos dėl visos atitinkamos acquis taikymo yra įvykdytos toje valstybėje.
Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, priima sprendimą vieningu jos narių, atstovaujančių valstybių narių, kurioms šioje dalyje nurodytos nuostatos jau įsigaliojo, vyriausybėms ir valstybės narės, kuriai tos nuostatos turi įsigalioti, vyriausybės atstovo susitarimu. <…>“
5
2007 m. sausio 1 d. įstojusi į Sąjungą Rumunija 2009–2011 m. ėmėsi tam tikrų veiksmų pagal Šengeno vertinimo procedūras, siekdama atitikti kriterijus, būtinus visapusiškam Šengeno acquis nuostatų taikymui.
6
2010 m. rugsėjo 29 d. ir 2011 m. liepos 8 d. Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė parengė, o vėliau iš dalies pakeitė pirmąjį Tarybos sprendimo dėl visiško Šengeno acquis nuostatų taikymo Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje projektą, t. y. projektą Nr. 14142/10, tapusį projektu Nr. 14142/1/10 (toliau – projektas Nr. 14142/10).
7
2011 m. birželio 8 d. Rezoliucijoje dėl projekto Nr. 14142/10 (OL CE 380, 2012, p. 160) Europos Parlamentas pritarė šiam projektui.
8
2011 m. birželio 9 d. Tarybos išvadose dėl Rumunijos pasirengimo įgyvendinti visas Šengeno acquis nuostatas vertinimo proceso užbaigimo (dok. 9166/3/11 REV 3) Tarybos Šengeno reikalų darbo grupės Šengeno vertinimo grupė atkreipė dėmesį į tai, kad Rumunijos Šengeno vertinimo procedūros yra užbaigtos. Pažymėdama, kad Rumunija įvykdė visų Šengeno acquis sričių sąlygas, ji padarė išvadą, jog Taryba gali priimti Rumunijos stojimo į Sąjungą akto protokolo 4 straipsnio 2 dalyje nurodytą sprendimą.
9
Nors 2011 m. birželio 24 d. buvo sutarta, kad sprendimas dėl Rumunijos prisijungimo prie Šengeno erdvės turėtų būti priimtas ne vėliau kaip 2011 m. rugsėjo mėnesį, vis dėlto 2011 m. rugsėjo 22 d. posėdyje Taryba atidėjo balsavimą dėl šio sprendimo priėmimo.
10
2011 m. spalio 13 d. Rezoliucijoje dėl Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimo prie Šengeno erdvės (OL CE 94, 2013, p. 13) Parlamentas dar kartą patvirtino savo paramą Rumunijos prisijungimui prie Šengeno erdvės. Jis paragino Tarybą imtis reikiamų priemonių šiuo tikslu.
11
2011 m. gruodžio 7 d. Tarybos sprendimo projektas Nr. 14302/3/11, kurį parengė Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė, netapo pagrindu Tarybai balsuoti 2011 m. gruodžio 9 d. posėdyje.
12
2018 m. gruodžio 11 d. rezoliucijoje „Šengeno acquis nuostatų visapusiškas taikymas Bulgarijoje ir Rumunijoje. Patikrinimų prie sausumos, jūrų ir oro sienų panaikinimas“ (OL C 388, 2020, p. 18) Parlamentas paragino Tarybą, pirma, kuo greičiau pateikti naują sprendimo dėl visiško Šengeno acquis nuostatų taikymo Rumunijoje projektą, remiantis projektu Nr. 14142/10, ir, antra, vieninteliu teisės aktu nedelsiant priimti sprendimą dėl patikrinimų prie vidaus sienų panaikinimo.
13
Vėliau Europos Komisija patvirtino, kad Rumunija atitinka būtinas sąlygas, kad Šengeno acquis nuostatos būtų pripažintos taikytinomis šioje valstybėje, ir 2021 m. birželio 2 d. pirmajame komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai „Sklandžiai veikiančios ir atsparios Šengeno erdvės strategija“ (COM(2021) 277 final), o vėliau 2022 m. gegužės 24 d. antrajame komunikate Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2022 m. Šengeno erdvės padėties ataskaita“ (COM(2022) 0301 final) paragino Tarybą imtis būtinų priemonių šiuo tikslu.
14
2022 m. spalio 18 d. Rezoliucijoje dėl Rumunijos ir Bulgarijos prisijungimo prie Šengeno erdvės (OL C 149, 2023, p. 11) Parlamentas dar kartą paragino Tarybą imtis visų būtinų priemonių, kad iki 2022 m. pabaigos būtų priimtas sprendimas dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo Rumunijoje.
15
2022 m. spalio 21 d. eksperto ataskaitoje, parengtoje Komisijos pavedimu vykdant savanorišką faktų nustatymo misiją Bulgarijoje ir Rumunijoje dėl Šengeno acquis taikymo ir jo raidos nuo 2011 m. (dok. 13906/22), buvo patvirtintos 2011 m. užbaigtų vertinimo procedūrų išvados. Ataskaitoje taip pat teigiama, kad Rumunija įgyvendino acquis ir jo priemones ir netgi sustiprino jų taikymą visose srityse. 2022 m. lapkričio 16 d. komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai „Šengeno erdvės stiprinimas užtikrinant visapusišką Bulgarijos, Rumunijos ir Kroatijos dalyvavimą ir panaikinant vidaus sienų kontrolę“ (COM(2022) 636 final) Komisija dar kartą paragino Tarybą leisti Rumunijai tapti Šengeno erdvės dalimi.
16
2022 m. lapkričio 29 d. Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė, remdamasi Rumunijos stojimo į Sąjungą akto protokolo 4 straipsnio 2 dalimi, parengė Tarybos sprendimo projektą Nr. 15218/22 dėl visiško Šengeno acquis nuostatų taikymo Bulgarijoje ir Rumunijoje (toliau – projektas Nr. 15218/22).
17
2022 m. gruodžio 8 d. įvyko Teisingumo ir vidaus reikalų (TVR) sudėties tarybos posėdis, kuriame buvo sprendžiama dėl Šengeno erdvės politinio valdymo (t. y. Šengeno tarybos) ir su teisėkūros procedūra nesusijusios veiklos, dėl į posėdžio darbotvarkės 3 punkto a papunktį įtraukto projekto Nr. 15218/22, kuriame buvo numatyta, jog galima prašyti balsuoti dėl galimo priėmimo. Tame posėdyje valstybių narių vyriausybių atstovams nesant vieningos nuomonės dėl projekto Nr. 15218/22, šis projektas nebuvo priimtas.
18
Ieškovas yra Europos Parlamento narys, turintis Rumunijos pilietybę.
19
2022 m. gruodžio 15 d. elektroniniu laišku ieškovas paklausė Tarybos generalinio sekretoriato TVR generalinės direktorės, ar ji galėtų perduoti jam balsavimo dėl visapusiško Šengeno acquis taikymo Rumunijoje, kuris buvo įtrauktas į 2022 m. gruodžio 8 d. Tarybos posėdžio darbotvarkę, rezultatus ir šio posėdžio protokolą arba su tuo susijusią ataskaitą.
20
2022 m. gruodžio 16 d. Tarybos generalinio sekretoriato TVR generalinė direktorė elektroniniu paštu atsakė ieškovui, kad per šį posėdį projektas Nr. 15218/22 iš tikrųjų nebuvo priimtas ir kad pagal Tarybos darbo tvarkos taisyklių 8 ir 9 straipsnius, kadangi tai buvo svarstymai dėl ne teisėkūros procedūra priimamo akto, kurie nėra vieši, balsavimo rezultatai nebuvo viešai skelbiami. Ji pridūrė, kad šios procedūros protokolas taip pat nebuvo paskelbtas viešai.
21
SESV 263 straipsniu grindžiamame ieškinyje, kurį Bendrojo Teismo kanceliarija gavo 2023 m. vasario 6 d., ieškovas prašo panaikinti 2022 m. gruodžio 8 d. Tarybos „sprendimą“ nepriimti projekto Nr. 15218/22. Šis ieškinys buvo užregistruotas priskiriant bylos numerį T‑48/23.
22
2023 m. vasario 6 d. raštu ieškovas perdavė vienam ministrui, TVR sudėties Tarybos nariui, Tarybai adresuotą raginimą imtis veiksmų pagal SESV 265 straipsnio antrą pastraipą, kad būtų nuspręsta visapusiškai taikyti Šengeno acquis Rumunijoje, vadovaujantis Rumunijos stojimo į Sąjungą akto protokolo 4 straipsnio 2 dalimi. Šį prašymą jis iš esmės grindė ginčo aplinkybėmis ir argumentais, kuriuos nurodė grįsdamas savo ieškinį dėl panaikinimo byloje T‑48/23. Šiuo klausimu jis, be kita ko, rėmėsi lygybės, nediskriminavimo ir valstybių narių lojalaus bendradarbiavimo principų pažeidimu. Be to, jis pridūrė: „kadangi nustatyta, kad Rumunija atitinka vertinimo procedūros sąlygas, jos integracijos negalima atmesti remiantis nepagrįstu vienos <…> valstybės narės prieštaravimu“, ir Taryba „tur[ėjo] nepaisyti akivaizdžiai nepagrįsto prieštaravimo, kaip tai suprantama, be kita ko, pagal Rumunijos stojimo į Sąjungą [akto] protokolo 4 straipsnį“.
23
2023 m. balandžio 13 d. raštu už Tarybos bendrąją ir institucinę politiką (BIP) atsakingas generalinis direktorius atsakė ieškovui. Jis jam priminė Rumunijos stojimo į Sąjungą akto protokolo 4 straipsnio 2 dalyje nustatytą vieningumo reikalavimą, kurio būtina laikytis priimant sprendimą, kaip apibrėžta šiame straipsnyje. Vėliau jis paaiškino, kad 2022 m. gruodžio 8 ir 9 d. posėdžiuose atitinkamų valstybių narių atstovai nepritarė projektui Nr. 15218/22 vieningai, todėl derybos dėl visapusiško Šengeno acquis nuostatų taikymo Rumunijoje buvo tęsiamos siekiant vieningumo, kurio reikalaujama Rumunijos stojimo į Sąjungą akte.
Ieškovo reikalavimai
24
Ieškovas Bendrojo Teismo prašo:
–
konstatuoti, kad Taryba neteisėtai nesiėmė jokių veiksmų, kad priimtų sprendimą dėl visiško Šengeno acquis nuostatų taikymo Rumunijoje pagal Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą akto protokolo 4 straipsnio 2 dalį,
–
suteikti jam privilegijuotojo ieškovo statusą ir pripažinti jam visas su tuo susijusias teises, priemones ir veiksmus,
–
priteisti iš Tarybos bylinėjimosi išlaidas.
Dėl teisės
25
Pagal Bendrojo Teismo procedūros reglamento 126 straipsnį, jeigu ieškinys akivaizdžiai nepriklauso Bendrojo Teismo jurisdikcijai arba jeigu ieškinys yra akivaizdžiai nepriimtinas, Bendrasis Teismas gali bet kada nuspręsti priimti sprendimą motyvuota nutartimi ir netęsti proceso.
26
Šioje byloje Bendrasis Teismas, manydamas, kad viskas pakankamai aišku iš bylos dokumentų, nusprendė pagal minėtą straipsnį priimti sprendimą dėl šio ieškinio, nesiimdamas jokių kitų veiksmų nagrinėjamoje byloje.
27
SESV 265 straipsnyje nurodyta:
„Jei [Sąjungos institucija, įstaiga ar organas], pažeisdami Sutartis, nesiima atitinkamų veiksmų, valstybės narės ir kitos Sąjungos institucijos gali kreiptis į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą su ieškiniu dėl šio pažeidimo nustatymo. <…>
Ieškinys [dėl neveikimo] priimamas tiktai tuo atveju, jeigu ta institucija, įstaiga ar organas buvo pirmiau paragintas imtis atitinkamų veiksmų. Jei per du mėnesius po tokio paraginimo ta institucija, įstaiga ar organas neapibrėžia savo pozicijos, ieškinys gali būti pateikiamas per kitus du mėnesius.
Kiekvienas fizinis ar juridinis asmuo pirmesnėse pastraipose išdėstytomis sąlygomis gali paduoti Teismui skundą, kad Sąjungos institucija arba įstaiga ar organas to asmens atžvilgiu nepriėmė kokio nors akto, išskyrus rekomendaciją ar nuomonę.“
28
Pirmiausia reikia priminti, kad pagal jurisprudenciją ieškinys dėl neveikimo gali būti pareikštas tik tuo atveju, jei atitinkama institucija turi pareigą imtis veiksmų, dėl kurios tariamas neveikimas prieštarautų Sutarčiai (1998 m. liepos 6 d. Nutarties Goldstein / Komisija, T‑286/97, EU:T:1998:150, 24 punktas ir 2011 m. rugsėjo 6 d. Nutarties Mugraby / Taryba ir Komisija, T‑292/09, nepaskelbta Rink., EU:T:2011:418, 34 punktas), o fizinis ar juridinis asmuo gali kreiptis į Sąjungos teismą pagal SESV 265 straipsnio trečią pastraipą tik siekdamas, kad būtų konstatuota, jog viena iš Sąjungos institucijų, įstaigų ar organų, pažeisdama Sutartį, nepriėmė akto (išskyrus rekomendacijos ar nuomonės), kuris gali būti jam skirtas arba kurį jis galėtų ginčyti pareikšdamas ieškinį dėl panaikinimo (2012 m. lapkričio 27 d. Nutarties H-Holding / Parlamentas, T‑672/11, nepaskelbta Rink., EU:T:2012:628, 16 punktas).
29
Taigi, priimdamas sprendimą dėl ieškinio dėl neveikimo pagrįstumo, Bendrasis Teismas turi patikrinti, ar tuo metu, kai atitinkamai institucijai, įstaigai ar organui buvo pateiktas raginimas imtis veiksmų pagal SESV 265 straipsnio antrą pastraipą, ši institucija, įstaiga ar organas turėjo pareigą padaryti taip, kaip ieškovas to prašė savo raginime (šiuo klausimu žr. 2020 m. liepos 17 d. Nutarties Wagenknecht / Europos Vadovų Taryba, T‑715/19, EU:T:2020:340, 34 punktą ir jame nurodytą jurisprudenciją).
30
Šiuo klausimu nagrinėjamu atveju reikia pažymėti, kad Rumunijos stojimo į Sąjungą akto protokolo 4 straipsnyje nenustatytas joks terminas, kuriam pasibaigus Tarybos sprendimas pagal šį straipsnį turi būti priimtas arba yra laikomas priimtu (žr. šios nutarties 4 punktą).
31
Be to, iš šio straipsnio struktūros, o ypač iš jame numatyto balsavimo ir jame nustatyto vienbalsiškumo reikalavimo matyti, kad atitinkamų valstybių narių vyriausybių atstovai neprivalo priimti sprendimo, kaip jis suprantamas pagal šią nuostatą, bet, priešingai, šiuo atžvilgiu jie turi diskreciją, o tai paneigia asmenų teisę reikalauti, kad svarstydami sprendimo projektą jie ir Taryba laikytųsi tam tikros pozicijos (šiuo klausimu pagal analogiją žr. 1989 m. vasario 14 d. Sprendimo Star Fruit / Komisija, 247/87, EU:C:1989:58, 11 punktą ir 2023 m. rugsėjo 5 d. Sprendimo Parlamentas / Komisija (Vizų netaikymas JAV piliečiams), C‑137/21, EU:C:2023:625, 57–62 punktus).
32
Šiuo klausimu svarbu pažymėti, kad už BIP atsakingas Tarybos generalinis direktorius, atsakydamas į 2023 m. vasario 6 d. ieškovo raginimą imtis veiksmų, teisingai nurodė, kad jo prašymas priimti sprendimą dėl visiško Šengeno acquis nuostatų taikymo Rumunijoje negali būti patenkintas, neatsižvelgiant į balsavimą, kurio metu projektas Nr. 15218/22 buvo nepriimtas, nes Taryba negalėjo teisėtai neatsižvelgti į tai, kad atitinkamų valstybių narių atstovai nesutarė vieningai, nes priešingu atveju būtų buvusios pažeistos Rumunijos stojimo į Sąjungą akto protokolo 4 straipsnio 2 dalyje nustatytos sąlygos. Tad sprendimo nepriėmimas laikantis šių sąlygų, taigi ir derybų šiuo klausimu tęsimas buvo pateisintas šia priežastimi (žr. šios nutarties 23 punktą).
33
Vadinasi, darytina išvada, kad tuo metu, kai ieškovas kreipėsi į Tarybą su raginimu imtis veiksmų, ši institucija neturėjo pareigos priimti sprendimo pagal Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą akto protokolo 4 straipsnį. Atvirkščiai, Taryba turėjo veikti laikydamasi Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą akto protokolo 4 straipsnyje aiškiai nustatyto vieningumo reikalavimo.
34
Be to, reikia pažymėti, kad atsižvelgiant į tai, jog Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė parengė projektus Nr. 14142/10, Nr. 14302/3/11 ir Nr. 15218/22, Taryba, neviršydama savo įgaliojimų, prieš pareiškiant ieškinį neatsisakė imtis veiksmų, būtinų sprendimui priimti, kaip tai suprantama pagal Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą akto protokolo 4 straipsnį, ko vėliau iš esmės prašė ieškovas.
35
Taigi akivaizdu, kad Taryba, atsisakiusi vykdyti ieškovo raginimą imtis veiksmų, nepaisant to, ar vienos valstybės narės nepritarimas aptariamo projekto priėmimui galėtų pažeisti lojalaus valstybių narių bendradarbiavimo principą, bet kuriuo atveju ne neteisėtai nesiėmė veiksmų pagal Rumunijos stojimo į Sąjungą akto protokolo 4 straipsnį, kuris, kaip ir Sutartys, priskirtinas pirminei teisei.
36
Iš to matyti, kad nagrinėjamu atveju Taryba ne neteisėtai nesiėmė atitinkamų veiksmų, kaip tai suprantama pagal SESV 265 straipsnį. Taigi, darytina išvada, kad pirmasis reikalavimas, kuriuo iš esmės prašoma pripažinti, kad Taryba neįvykdė įsipareigojimų pagal Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą akto protokolo 4 straipsnio 2 dalį, turi būti atmestas kaip akivaizdžiai teisiškai nepagrįstas.
37
Be to, kalbant apie antrąjį reikalavimą, kuriuo ieškovas iš esmės prašo suteikti jam privilegijuoto ieškovo statusą bei pripažinti jam visas su tuo susijusias teises, priemones ir veiksmus, reikia pabrėžti, kad pagal SESV 263 straipsnio antrą pastraipą privilegijuotojo ieškovo statusas suteikiamas tik valstybei narei, Parlamentui, Tarybai arba Komisijai. Atsižvelgiant į tai, ieškovui nagrinėjamoje byloje toks statusas negali būti suteiktas.
38
Vadinasi, antrasis reikalavimas taip pat turi būti atmestas kaip akivaizdžiai teisiškai nepagrįstas.
39
Atsižvelgiant į visa tai, kas išdėstyta, visą ieškinį reikia atmesti kaip akivaizdžiai teisiškai nepagrįstą, nesant reikalo jo įteikti Tarybai.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
40
Kadangi ši nutartis priimta dar neįteikus ieškinio Tarybai ir šiai dar nenurodžius bylinėjimosi išlaidų, pakanka nuspręsti, kad ieškovas padengia savo paties bylinėjimosi išlaidas, kaip nurodyta Procedūros reglamento 133 straipsnyje.
Remdamasis šiais motyvais,
BENDRASIS TEISMAS (ketvirtoji kolegija)
nutaria:
1.
Atmesti ieškinį kaip akivaizdžiai teisiškai nepagrįstą.
2.
Eugen Tomac padengia savo bylinėjimosi išlaidas.
Priimta 2023 m. spalio 26 d. Liuksemburge.
Kancleris
V. Di Bucci
Pirmininkas
R. da Silva Passos
(
*1
)	Proceso kalba: prancūzų k.