62009CJ0241_LT
Šalys
Sprendimo motyvai
Rezoliucinė dalis
Šalys
Byloje C‑241/09
dėl C our d’appel de Bruxelles
(Belgija) 2009 m. birželio 29 d. sprendimu, kurį Teisingumo Teismas gavo 2009 m. liepos 3 d., pagal EB 234 straipsnį pateikto prašymo priimti prejudicinį sprendimą byloje
Fluxys SA
prieš
Commission de régulation de l’électricité et du gaz (CREG)
TEISINGUMO TEISMAS (ketvirtoji kolegija),
kurį sudaro kolegijos pirmininkas J.‑C. Bonichot, teisėjai K. Schiemann, L. Bay Larsen, C. Toader (pranešėja) ir A. Prechal,
generalinė advokatė V. Trstenjak,
posėdžio sekretorė R. Şereş, administratorė,
atsižvelgęs į rašytinę proceso dalį ir įvykus 2010 m. birželio 17 d. posėdžiui,
išnagrinėjęs pastabas, pateiktas:
– Fluxys SA, atstovaujamos advokato R. Gonne,
– Commission de régulation de l’électricité ir du gaz (CREG), atstovaujamos advokatų L. Cornelis ir P. de Bandt,
– Belgijos vyriausybės, atstovaujamos M. Jacobs, padedamos advokato J.‑F. De Bock,
– Čekijos vyriausybės, atstovaujamos M. Smolek,
– Jungtinės Karalystės vyriausybės, atstovaujamos L. Seeboruth,
– Europos Komisijos, atstovaujamos O. Beynet ir B. Schima,
susipažinęs su 2010 m. rugsėjo 28 d. posėdyje pateikta generalinės advokatės išvada,
priima šį
Sprendimą
Sprendimo motyvai
1. Prašymas priimti prejudicinį sprendimą pateiktas dėl 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančios Direktyvą 98/30/EB (OL L 176, p. 57 ir – klaidų ištaisymas – OL L 16, p. 75; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 12 sk., 2 t., p. 230), 1, 2 ir 18 straipsnių bei 2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1775/2005 dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų (OL L 289, p. 1) 3 straipsnio išaiškinimo.
2. Prašymas pateiktas sprendžiant ginčą tarp Belgijos gamtinių dujų perdavimo sistemos operatorės Fluxys SA
(toliau – Fluxys ) ir Commission de régulation de l’électricité et du gaz
(Elektros ir dujų reguliavimo komisija, toliau – CREG) dėl pastarosios 2008 m. birželio 6 d. sprendimo, kuriuo buvo nustatyti nacionalinėje rinkoje 2008–2011 m. skirtų paskirstyti dujų perdavimo tarifai.
Teisinis pagrindas
Sąjungos teisė
3. Direktyvos 2003/55 1 straipsnio 1 dalyje įtvirtinta:
„Šia direktyva nustatomos gamtinių dujų perdavimo, paskirstymo, tiekimo ir laikymo bendros taisyklės. Joje nustatomos taisyklės, reglamentuojančios gamtinių dujų sektoriaus organizavimą ir funkcionavimą, įėjimą į rinką, kriterijus ir tvarką, pagal kurią suteikiami leidimai perduoti, paskirstyti, tiekti ir laikyti gamtines dujas bei eksploatuoti sistemas.“
4. Direktyvos 2003/55 2 straipsnio 3 dalyje pateikiamas joje vartojamos sąvokos „perdavimas“ apibrėžimas:
„„perdavimas“ – tai gamtinių dujų transportavimas didelio slėgio vamzdynais, išskyrus gavybos proceso vamzdynus, siekiant pristatyti jas vartotojui, išskyrus tiekimą“.
5. Direktyvos 2003/55 18 straipsnio 1 dalyje nustatyta:
„Valstybės narės užtikrina, kad būtų nustatyta paskelbtais tarifais pagrįsta sistema, suteikianti trečiosioms šalims teisę naudotis perdavimo ir paskirstymo sistema ir [suskystintų gamtinių dujų] įrenginiais, taikoma visiems laisviesiems vartotojams, įskaitant tiekimo įmones, ir kad ši sistema būtų taikoma objektyviai, nediskriminuojant sistemos naudotojų. Valstybės narės užtikrina, kad šiuos tarifus arba jų nustatymo metodiką iki jų įsigaliojimo patvirtintų 25 straipsnio 1 dalyje minėta reguliavimo institucija, ir kad šie tarifai (jei patvirtinamos vien tik metodikos – šios metodikos) būtų viešai paskelbti iki jų įsigaliojimo.“
6. Reglamento Nr. 1775/2005 3 straipsnio 1 dalyje nurodyta:
„Perdavimo sistemų operatorių taikomi ir pagal Direktyvos 2003/55/ < ... > 25 straipsnio 2 dalį reguliavimo institucijų patvirtinti tarifai arba jų apskaičiavimo metodikos bei pagal šios direktyvos 18 straipsnio 1 dalį paskelbti tarifai yra skaidrūs, juose atsižvelgiama į sistemos vientisumo būtinybę bei atspindėtos faktinės išlaidos tiek, kiek jos atitinka rentabilaus ir struktūriškai palyginamo tinklo operatoriaus išlaidas ir yra skaidrios, įskaitant atitinkamas įplaukas iš investicijų ir prireikus atsižvelgiant į reguliavimo institucijų atliekamą lyginamąją tarifų analizę. Tarifai arba jų apskaičiavimo metodikos taikomi be diskriminavimo.
< ... > “
Prašyme priimti prejudicinį sprendimą nurodyta nacionalinė teisė
7. Belgijoje gamtinių dujų paskirstymas reglamentuojamas 1965 m. balandžio 12 d. Įstatymu dėl dujų ir kitų produktų transportavimo vamzdynais ( Moniteur belge, 1965 m. gegužės 7 d., p. 5260). Iš sprendimo dėl prašymo priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad pagrindinei bylai svarbios nuostatos priimant šį sprendimą buvo paimtos iš šio įstatymo, iš dalies pakeisto 2009 m. kovo 10 d. Įstatymu dėl 1965 m. balandžio 12 d. Įstatymo dėl dujų ir kitų produktų transportavimo vamzdynais pakeitimo ( Moniteur belge, 2009 m. kovo 31 d., p. 25173, toliau – Dujų įstatymas).
8. Dujų įstatymo 1 straipsnio 7bis dalyje „tranzitas“ apibrėžiamas kaip:
„Gamtinių dujų transportavimas, jų nepaskirstant ir netiekiant Belgijos teritorijoje.“
9. Šio įstatymo 15/5quater straipsnyje nustatyta:
„1. Gamtinių dujų perdavimo sistemos operatorius, gamtinių dujų saugyklos operatorius ir [suskystintų gamtinių dujų] įrenginio operatorius individualiai [CREG] pateikia prašymą dėl jų atitinkamų tarifų ir pagalbinių paslaugų tarifų patvirtinimo. Operatoriai individualiai, laikydamiesi šiame skyriuje nurodytų principų, skelbia patvirtintus atitinkamos veiklos tarifus.
< ... >
4. Operatoriai pateikia [CREG] tvirtinti pasiūlymą dėl pajamų ir tarifų, parengtą atsižvelgiant į 15/5bis straipsnyje nurodytas bendrąsias pajamas.
< ... > “
10. Minėto įstatymo 15/5quinquies straipsnio 1 dalyje įtvirtinta:
„ < ... > šio skyriaus ir 2007 m. birželio 8 d. Karaliaus dekreto dėl bendrųjų pajamų, į kurias įtraukta teisinga marža, nustatymo metodikos, dėl bendros tarifų struktūros, pagrindinių principų tarifų srityje, procedūrų, tarifų skelbimo, metinės atskaitomybės, apskaitos, sąnaudų, pajamų valdymo, operatorių pajamų skirtumų ir 1965 m. balandžio 12 d. Įstatyme dėl dujų ir kitų produktų perdavimo vamzdynais numatytos objektyvios indeksavimo formulės (2007 m. birželio 29 d. Moniteur belge
paskelbta redakcija) nuostatos yra taikomos gamtinių dujų perdavimo tarifams ir perdavimo veiklą vykdančiam gamtinių dujų perdavimo sistemos operatoriui, atsižvelgiant į šias išimtis:
1) tarifai yra taikomi perdavimo sistemos operatoriaus ir šios sistemos naudotojų sudarytose sutartyse numatytą laikotarpį;
2) siekiant užtikrinti ilgalaikį kainų stabilumą, 15/5bis straipsnio 2 dalyje minimas reguliavimo laikotarpis gali būti ilgesnis nei ketveri metai;
3) teisinga tranzito marža yra nustatoma vadovaujantis minėto 2007m. birželio 8 d. Karaliaus dekreto 4–?8 straipsniais, atsižvelgiant į tai, kad:
a) reguliuojamo tranzito aktyvo pradinė vertė 2007 m. gruodžio 31 d. yra patvirtinta [CREG], remiantis operatoriaus pasiūlymu, atsižvelgiant į visus Belgijoje esančius ir tranzitui naudojamus perdavimo įrenginius;
b) koeficiento beta ir rizikos priedo sandauga, kaip minėto Karaliaus dekreto 6 straipsnyje nurodyto grąžos rodiklio komponentas, yra 7 %;
< ... > “
11. Dujų įstatymo 15/19 straipsnyje nustatyta, kad iki 2004 m. liepos 1 d. remiantis 1991 m. gegužės 31 d. Tarybos direktyvos 91/296/EEB dėl gamtinių dujų tranzito dujotakių tinklais (OL L 147, p. 37; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 12 sk., 1 t., p. 151) 3 straipsnio pirma pastraipa sudarytos sutartys (toliau – anksčiau sudarytos sutartys) toliau galioja ir turi būti vykdomos nepažeidžiant šios direktyvos nuostatų.
Pagrindinė byla ir prejudicinis klausimas
12. Remdamasi Dujų įstatymo 15/5quater straipsniu 2007 m. Fluxys
pateikė CREG tvirtinti pasiūlymus dėl dujų tarifų, susijusius, pirma, su per 2008–2011 m. laikotarpį kitos valstybės teritorijoje skirtų paskirstyti dujų transportavimu (toliau – tranzitas), antra, su dujų, skirtų per tą patį laikotarpį paskirstyti Belgijoje, perdavimu (toliau – perdavimas) ir laikymu.
13. Dėl tranzito veiklos tarifų pasiūlymų CREG priėmė du sprendimus – atitinkamai 2008 m. gegužės 15 d. ir birželio 6 dieną. 2008 m. lapkričio 10 d. Cour d’appel de Bruxelles
(Briuselio apeliacinis teismas) sprendimu buvo sustabdytas šių sprendimų galiojimas dėl jų prima facie
neteisėtumo.
14. CREG atsisakė patvirtinti Fluxys
pasiūlymus dėl tarifų, susijusius su perdavimo ir laikymo veikla, ir 2007 m. gruodžio 19 d. sprendimu pati nustatė laikinus tarifus bei nurodė šiai įmonei pateikti naują biudžetą, apimantį naujus tarifų pasiūlymus. Pateikus šiuos pasiūlymus 2008 m. birželio 6 d. CREG priėmė naują sprendimą, kuriuo nustatė naujus laikinus perdavimo ir laikymo veiklos tarifus. Šiame sprendime ji nurodė negalinti iš Fluxys
pateiktos informacijos nustatyti, kaip paskirstytos sąnaudos tarp įvairių jos vykdomos transportavimo veiklos rūšių, todėl atlikusi naują skaičiavimą bei perskirsčiusi sąnaudas tarp šių veiklos rūšių. Remdamasi šiuo apskaičiavimu CREG nusprendė nustatyti perdavimo veiklai mažesnius tarifus, negu pasiūlė ši bendrovė.
15. Nesutikdama su metodika, CREG taikyta nustatant perdavimo ir laikymo tarifus, 2008 m. birželio 27 d. Fluxys
pateikė Cour d’appel de Bruxelles ieškinį, kuriame prašė sustabdyti ir panaikinti minėtą 2008 m. birželio 6 d. sprendimą dėl šių tarifų. Ji nurodė, jog CREG klaidingai prie tranzito veiklos priskyrė dalį prie perdavimo veiklos priskirtų sąnaudų. Visų pirma Fluxys
teigė, jog CREG nesilaikė Dujų įstatymo, kuriuo nustatomos atskiros, pirma, tranzito veiklos, antra, perdavimo ir laikymo veiklos tarifų apskaičiavimo taisyklės, nes taikė tas pačias taisykles abiem veiklos rūšims.
16. Pagrindinėje byloje CREG, be kita ko, pažymėjo, kad Sąjungos teisės aktais, ypač Direktyva 2003/55, draudžiama priimti nacionalinės teisės aktą, kaip antai galiojantį Belgijoje, pagal kurį įvairioms gamtinių dujų transportavimo veiklos rūšims nustatoma atskira tarifų apskaičiavimo metodika.
17. Prašyme priimti prejudicinį sprendimą Cour d’appel de Bruxelles
pabrėžia, jog sprendžiant ginčą reikia išnagrinėti Belgijos teisės aktus, visų pirma, Dujų įstatymo 15/5quinquies straipsnį, iš dalies pakeistą 2009 m. Dujų įstatymu, iš kurio išplaukia, kad tranzito veiklos tarifų nustatymo metodai skiriasi nuo metodų, taikomų nustatant kitų gamtinių dujų transportavimo veiklos rūšių tarifus. Pagal šį teisės aktą nustatant tranzito veiklos tarifus negalima atsižvelgti į visų operatoriaus veiklos rūšių sąnaudas, susijusias su sistemos ekploatavimu. Atsižvelgęs į šiuos samprotavimus, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas sustabdė 2008 m. birželio 6 d. CREG sprendimo galiojimą.
18. Šiomis aplinkybėmis Cour d’appel de Bruxelles
nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui tokį klausimą:
„Ar pagal direktyvos [2003/55] 1, 2 ir 18 straipsnius bei reglamento [Nr. 1755/2005] 3 straipsnį nacionalinės teisės aktų leidėjams draudžiama tranzito veiklai nustatyti specialių tarifų režimą, nesilaikant transportavimo veiklą reglamentuojančių taisyklių, ir taip transportavimo veikloje išskirti „perdavimą“ ir „tranzitą“?“
Procesas Teisingumo Teisme
19. 2010 balandžio 7 d. laišku, kurį Teisingumo Teismo kanceliarija gavo balandžio 28 d., Fluxys
atstovai informavo Teisingumo Teismą, jog „ < ... > ir CREG [buvo] susitarta ateityje taikyti režimą, kuris nebus grindžiamas perdavimo nacionalinėje teritorijoje ir tranzito atskyrimu, o atspindės, remiantis ta pačia metodika, vykdant kiekvieną veiklą suteiktų paslaugų sąnaudas“. Šiame laiške taip pat buvo nurodyta, kad, „kaip numatyta šiame susitarime, Fluxys
atsisakė beveik visų Cour d’appel de Bruxelles
dėl CREG sprendimų nurodytų pagrindų, įskaitant susijusius su perdavimo šalies viduje ir tranzito veiklos atskyrimu“, ir neatsiėmė vienintelio pagrindo dėl anksčiau sudarytų sutarčių, kurioms taikoma išimtis.
20. Gavęs šį laišką Teisingumo Teismas paprašė prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nurodyti jam šio atsisakymo pasekmes prejudicinio sprendimo priėmimo procedūrai.
21. Laiške, kurį Teisingumo Teismo kanceliarija gavo 2010 m. gegužės 17 d., Cour d’appel de Bruxelles
nurodė, jog jis neatsiima savo prašymo priimti prejudicinį sprendimą, nes, nepaisant to, kad Fluxys
atsisakė dalies savo reikalavimų, 2008 m. birželio 6 d. CREG sprendimas nebuvo panaikintas ir „ Fluxys
toliau reikalauja panaikinti“ šį sprendimą tiek, kiek jis susijęs su neatsiimtais pagrindais, būtent su Dujų įstatyme numatytų tarifų apskaičiavimo taisyklių nesilaikymu. Be to, jis pranešė Teisingumo Teismui, kad pagal Belgijos teismo proceso kodekso 825 straipsnį Fluxys
atsisakymui dalies savo reikalavimų „turi pritarti kita proceso šalis“ ir kad pagrindinėje byloje CREG nepritarė šiam atsisakymui. Galiausiai jis pridūrė, kad „nagrinėdamas viešosios politikos sričiai priklausančią bylą“ turi neribotą jurisdikciją, todėl neprivalo priimti sprendimo remdamasis vien šalių nurodytais pagrindais.
22. Laišku, kurį Teisingumo Teismo kanceliarija gavo 2010 m. birželio 1 d., Belgijos vyriausybė informavo Teisingumo Teismą, kad, atsižvelgiant į pagal SESV 258 straipsnį Europos Komisijos atsiųstą oficialų pranešimą dėl Dujų įstatymo, šis įstatymas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. balandžio 29 d. įstatymu, iš dalies keičiančiu 1965 m. balandžio 12 d. Įstatymą dėl dujų ir kitų produktų transportavimo vamzdynais ( Moniteur belge, 2010 m. gegužės 21 d., p. 31397), kiek tai susiję su tranzito tarifais.
23. Iš Teisingumo Teismui pateiktos medžiagos taip pat matyti, kad 2010 m. liepos 8 d. sprendimu Konstitucinis Teismas panaikino ex tunc
minėtą 2009 m. kovo 10 d. įstatymą visų pirma dėl to, kad šis prieštarauja Direktyvai 2003/55 ir Reglamentui Nr. 1775/2005.
Dėl prašymo atnaujinti žodinę proceso dalį
24. 2010 m. lapkričio 17 d. laišku CREG paprašė atnaujinti žodinę proceso dalį ir iš esmės nurodė, kad turi būti pasikeista nuomonėmis „dėl Dujų direktyvos 32 straipsnio 1 dalyje numatytos [anksčiau sudarytų] sutarčių išimties galiojimo ir jos taikymo laiko atžvilgiu“, nes generalinė advokatė savo išvadoje rėmėsi iš esmės naujais argumentais, dėl kurių CREG neturėjo galimybės pateikti pastabų.
25. Šiuo klausimu primintina, kad Teisingumo Teismas gali savo iniciatyva, generalinio advokato siūlymu arba šalių prašymu priimti nutartį atnaujinti žodinę proceso dalį pagal Procedūros reglamento 61 straipsnį, jeigu mano, kad jam nepakanka informacijos arba kad byla turi būti nagrinėjama remiantis argumentu, dėl kurio šalys nepareiškė savo nuomonių (žr., be kita ko, 2009 m. rugsėjo 8 d. Sprendimo Liga Portuguesa de Futebol Profissional ir Bwin International, C‑42/07, Rink. p. I‑7633, 31 punktą bei jame nurodytą teismų praktiką).
26. Tačiau Teisingumo Teismo statutas ir Procedūros reglamentas nenumato šalims galimybės pateikti atsiliepimus į generalinio advokato pateiktą išvadą (žr. minėto Sprendimo Liga Portuguesa de Futebol Profissional ir Bwin International
32 punktą).
27. Teisingumo Teismas, susipažinęs su generalinės advokatės nuomone, mano, jog reikia atmesti prašymą dėl žodinės proceso dalies atnaujinimo, nes nebereikia atsakyti į prejudicinį klausimą.
Dėl prašymo priimti prejudicinį sprendimą
28. Pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką tik nagrinėjantys bylą nacionaliniai teismai, atsakingi už sprendimo priėmimą, atsižvelgdami į konkrečios bylos ypatumus, turi įvertinti, ar jų sprendimui priimti būtinas prejudicinis sprendimas, ir nustatyti Teisingumo Teismui pateikiamų klausimų svarbą (žr., be kita ko, 1995 m. birželio 15 d. Sprendimo Zabala Erasun ir kt., C‑422/93–C‑424/93, Rink. p. I‑1567, 14 punktą).
29. Tačiau, pasinaudodami savo diskrecija, nacionaliniai teismai, bendradarbiaudami su Teisingumo Teismu, vykdo jiems kartu patikėtas funkcijas, siekdami užtikrinti, kad taikant ir aiškinant Sąjungos teisę būtų laikomasi teisės. Todėl problemos, su kuriomis įgyvendindamas savo diskreciją gali susidurti nacionalinis teismas, ir jo santykiai su Teisingumo Teismu pagal SESV 267 straipsnį reguliuojami tik pagal Sąjungos teisės normas (žr. minėto Sprendimo Zabala Erasun ir kt . 15 punktą).
30. Šiuo atžvilgiu būtina, kad Teisingumo Teismas žinotų pagrindinės bylos faktines ir teisines aplinkybes, nes informacija, pateikta sprendimuose dėl prašymų priimti prejudiciniu sprendimus, turi ne tik leisti Teisingumo Teismui pateikti tinkamus atsakymus, bet ir suteikti valstybių narių vyriausybėms bei kitoms suinteresuotosioms šalims galimybę pateikti savo pastabas pagal Teisingumo Teismo statuto 23 straipsnį. Teisingumo Teismas turi užtikrinti, kad ši galimybė būtų garantuojama, atsižvelgiant į tai, jog pagal šią nuostatą suinteresuotosioms šalims įteikiami tik sprendimai dėl prašymų priimti prejudicinius sprendimus (1982 m. balandžio 1 d. Sprendimo Holdijk ir kt., 141/81–143/81, Rink. p. 1299, 6 punktas bei 2000 m. birželio 28 d. Nutarties Laguillaumie, C‑116/00, Rink. p. I‑4979, 14 punktas).
31. Todėl nors Teisingumo Teismas turi daugiau pasitikėti nacionalinio teismo vertinimu dėl jam pateiktų klausimų reikalingumo, jam turi būti suteikta galimybė pateikti bet kurį su jo užduoties vykdymu susijusį vertinimą visų pirma tam, kad prireikus patikrintų, kaip ir bet kuris kitas teismas, savo jurisdikciją (minėto Sprendimo Zabala Erasun ir kt. 16 punktas).
32. Šiuo atveju iš laiškų, kuriuos Teisingumo Teismas gavo jau pateikus prašymą priimti prejudicinį sprendimą, matyti, kad, pirma, Fluxys
atsisakė prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui nurodytų pagrindų dėl prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui apsakųstame sprendime CREG taikytos tarifų nustatytmo metodikos neteisėtumo ir kad dabar ji prašo panaikinti Cour d’appel de Bruxelles
apskųstus sprendimus tik tiek, kiek jie susiję su Direktyvos 2003/55 32 straipsnio 1 dalyje numatyta anksčiau sudarytų sutarčių išimtimi. Antra, priėmus 2010 m. liepos 8 d. Konstitucinio Teismo sprendimą, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo taikytos nacionalinės teisės normos nebėra svarbios nagrinėjant prašymą priimti prejudicinį sprendimą.
33. Šiomis aplinkybėmis Teisingumo Teismas gali tik konstatuoti, kad, pirma, pagrindinėje byloje taikomas nacionalinis teisinis pagrindas jau nėra tas, kurį Cour d’appel de Bruxelles
nurodė sprendime dėl prašymo priimti prejudicinį sprendimą, nors, šio teismo nuomone, dėl priėmus minėtą Konstitucinio Teismo sprendimą naujai taikomų nacionalinės teisės normų ir vėl kyla toks pats klausimas dėl jų, kaip ir normų, panaikintų šiuo sprendimu, suderinamumo su Sąjungos teise, ir, antra, kad ieškovė pagrindinėje byloje nebeginčija, jog CREG pažeidė Dujų įstatymo 15/5quinquies straipsnį.
34. Iš to darytina išvada, jog atsižvelgiant į procesinius ir taikytinos teisės pokyčius, susijusius su prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjama byla, Teisingumo Teismas nebegali priimti sprendimo dėl jam pateikto klausimo.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
35. Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.
Rezoliucinė dalis
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (ketvirtoji kolegija) nusprendžia:
Nebereikia atsakyti į byloje C‑241/09 pateiktą prejudicinį klausimą.