62022CJ0412
SODBA SODIŠČA (deveti senat)
z dne 4. oktobra 2024 (
*1
)
„Predhodno odločanje – Damping – Uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske – Uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, poslanih iz Malezije – Izvedbena uredba (EU) 2016/278 – Razveljavitev protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo (ES) št. 91/2009 – Začetek učinkovanja te razveljavitve – Uvoz pred začetkom tega učinkovanja – Naknadna izterjava protidampinških dajatev“
V zadevi C‑412/22,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki ga je vložilo Supremo Tribunal Administrativo (vrhovno upravno sodišče, Portugalska) z odločbo z dne 18. maja 2022, ki je na Sodišče prispela 21. junija 2022, v postopku
Autoridade Tributária e Aduaneira
proti
NT,
SODIŠČE (deveti senat),
v sestavi O. Spineanu-Matei, predsednica senata, S. Rodin (poročevalec) in L. S. Rossi, sodnica,
generalni pravobranilec: A. M. Collins,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:
–
za NT A. Côrte-Real Neves, C. Vieira Peres in J. Vieira Peres, advogados,
–
za portugalsko vlado P. Barros da Costa, A. Rodrigues in N. Vitorino, agenti,
–
za Evropsko komisijo G. Braga da Cruz in G. Luengo, agenta,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da bo v zadevi razsojeno brez sklepnih predlogov,
izreka naslednjo
Sodbo
1
Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 2 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/278 z dne 26. februarja 2016 o razveljavitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, poslanih iz Malezije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Malezije ali ne (UL 2016, L 52, str. 24, v nadaljevanju: uredba o razveljavitvi).
2
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med Autoridade Tributária e Aduaneira (davčni in carinski organ, Portugalska) (v nadaljevanju: carinska uprava) in družbo NT glede naknadne izterjave protidampinških dajatev, konvencionalnih dajatev in davka na dodano vrednost (DDV), skupaj s kompenzacijskimi obrestmi, na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz jekla v Evropsko unijo.
Pravni okvir
3
Svet Evropske unije je s Sklepom Sveta z dne 22. decembra 1994 o sklenitvi sporazumov doseženih v Urugvajskem krogu večstranskih pogajanj (1986 – 1994), v imenu Evropske skupnosti, v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti (94/800/ES) (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 11, zvezek 21, str. 80) potrdil Sporazum o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (STO), ki je bil podpisan 15. aprila 1994 v Marakešu, in sporazume iz prilog 1, 2 in 3 k temu sporazumu, med katerimi sta Splošni sporazum o carinah in trgovini iz leta 1994 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 11, zvezek 21, str. 91; v nadaljevanju: GATT 1994) in Sporazum o izvajanju člena VI Splošnega sporazuma o carinah in trgovini 1994 (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 11, zvezek 21, str. 189, v nadaljevanju: protidampinški sporazum STO).
4
Svet je 26. januarja 2009 sprejel Uredbo (ES) št. 91/2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL 2009, L 29, str. 1).
5
Svet je 18. julija 2011 sprejel Izvedbeno uredbo (EU) št. 723/2011 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo št. 91/2009, na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, poslanih iz Malezije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Malezije ali ne (UL 2011, L 194, str. 6), ki bo pozneje spremenjena z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 693/2012 z dne 25. julija 2012 (UL 2012, L 203, str. 23).
6
Organ STO za reševanje sporov (v nadaljevanju: DSB) je 28. julija 2011 sprejel poročilo pritožbenega organa in poročilo posebnega odbora, kot je bilo spremenjeno s poročilom pritožbenega organa v zadevi „Evropske skupnosti – dokončni protidampinški ukrepi za nekatere železne ali jeklene pritrdilne elemente s Kitajske“ (WT/DS 397) (v nadaljevanju: sklep DSB z dne 28. julija 2011). V teh poročilih je bilo med drugim ugotovljeno, da Unija ni ravnala v skladu z nekaterimi določbami protidampinškega sporazuma STO.
7
Na podlagi tega sklepa DSB z dne 28. julija 2011 je Svet 4. oktobra 2012 sprejel Izvedbeno uredbo (EU) št. 924/2012 o spremembi Uredbe št. 91/2009 (UL 2012, L 275, str. 1), s katero je zlasti znižal protidampinško dajatev, ki je bila določena v zadnjenavedeni uredbi.
8
Po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (UL 2009, L 343, str. 51) je Evropska komisija sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2015/519 z dne 26. marca 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla iz Malezije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Malezije ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL 2015, L 82, str. 78), s katero je za nadaljnjih pet let ohranila protidampinško dajatev na uvoz zadevnih proizvodov, kakor je bila uvedena in spremenjena z Uredbo št. 91/2009 oziroma Izvedbeno uredbo št. 924/2012.
9
S sklepom z dne 12. februarja 2016 je DSB sprejel nova poročila, v katerih je ugotovil neskladnost ukrepov, ki jih je Unija sprejela z Izvedbeno uredbo št. 924/2012, z nekaterimi določbami protidampinškega sporazuma STO (v nadaljevanju: sklep DSB z dne 12. februarja 2016).
10
Na podlagi sklepa DSB z dne 12. februarja 2016 je Komisija 26. februarja 2016 sprejela uredbo o razveljavitvi.
11
V skladu s členom 1 uredbe o razveljavitvi se protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo št. 91/2009, ki je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo št. 924/2012 in ohranjena z Izvedbeno uredbo 2015/519, razveljavi.
12
V skladu s členom 2 uredbe o razveljavitvi razveljavitev protidampinške dajatve iz člena 1 te uredbe učinkuje od datuma začetka veljavnosti navedene uredbe in ne sme služiti kot podlaga za povračilo dajatev, ki so bile pobrane pred tem datumom. V skladu s členom 3 navedene uredbe je ta začela veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije, to je 28. februarja 2016.
13
Uredba o razveljavitvi je bila sprejeta na podlagi Uredbe (EU) 2015/476 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o ukrepih, ki jih Unija lahko uvede na podlagi poročila, ki ga sprejme Organ STO za reševanje sporov v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi zadevami (UL 2015, L 83, str. 6).
14
Člen 1(1) zadnjenavedene uredbe določa, da kadar koli DSB sprejeme poročilo o ukrepu Unije, ki je uveden v skladu s protidampinško ureditvijo Unije, lahko Komisija prekliče ali spremeni sporni ukrep ali sprejme katere koli druge posebne ukrepe, za katere meni, da so ustrezni.
15
Člen 3 navedene uredbe določa, da „[v]sak ukrep, uveden na podlagi te uredbe, učinkuje od dneva začetka njegove veljavnosti in ni podlaga za povračilo dajatev, pobranih pred tem dnem, razen če je določeno drugače“.
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
16
Po preiskavi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) in malezijskih organov na zahtevo urada OLAF v zvezi s pretovarjanjem blaga s Kitajske prek Malezije, da bi se izognili plačilu protidampinških dajatev ([OLAF CASE OF/2010/0697, AAA 2010/016-(2012)S01]), o kateri so bile države članice obveščene v okviru mehanizma medsebojne pomoči, je bilo ugotovljeno, da je bilo določeno blago, in sicer pritrdilni elementi iz jekla, izvoženi v Unijo 3. in 24. aprila 2010, kitajskega nepreferencialnega porekla.
17
Družba portugalskega prava, Inemer Lda., je bila opredeljena kot prejemnik (uvoznik) navedenega blaga. Zadevni uvozni deklaraciji z dne 12. maja in 9. junija 2010 je družba NT, tožena stranka iz postopka v glavni stvari, predložila na način posrednega zastopanja v imenu družbe Inemer kot imetnice carinskega postopka.
18
V teh deklaracijah, ki so bile predložene carinskemu uradu v Leixõesu (Portugalska), je bilo navedeno, da je bilo uvoženo blago malezijskega porekla, tako da v tej fazi ni bila pobrana nobena carinska dajatev.
19
Ker je carinska uprava v okviru postopka nadzora ugotovila lažne izjave o poreklu, ki se nanašajo na Malezijo namesto na Kitajsko, je na eni strani menila, da za zadevni uvoz niso bili upravičeni preferencialni tarifni ukrepi iz člena 20(3)(e) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 2, zvezek 2, str. 2913/92), na drugi strani pa je bilo treba med drugim uporabiti Uredbo št. 91/2009, ki je na dan sprejetja zadevnih uvoznih deklaracij določala uporabo dokončne protidampinške dajatve na tako blago s poreklom s Kitajske.
20
Zato je bilo z odločbo o odmeri davka z dne 20. marca 2018, izdano v okviru postopka naknadne izterjave, družbama Inemer in NT kot solidarnima dolžnikoma naloženo plačilo protidampinških dajatev, konvencionalnih dajatev, DDV in kompenzacijskih obresti v skupnem znesku 106. 997,60 EUR.
21
Družba NT je zoper to odločbo o odmeri davka vložila pritožbo, v kateri je trdila, da po razveljavitvi Uredbe št. 91/2009, ki je bila izvedena s členoma 1 in 2 uredbe o razveljavitvi, protidampinških dajatev ni več mogoče naložiti na podlagi prvonavedene uredbe.
22
Ker je bila ta pritožba zavrnjena, je družba NT zoper to odločbo vložila tožbo pri Tribunal Administrativo e Fiscal de Porto (upravno in davčno sodišče v Portu, Portugalska), ki je zadnjenavedeni tožbi ugodilo s sodbo z dne 17. decembra 2021.
23
Carinska uprava je zoper to sodbo vložila pritožbo pri Supremo Tribunal Administrativo (vrhovno upravno sodišče, Portugalska), ki je predložitveno sodišče, pri čemer se je sklicevala na napačno uporabo prava v delu, v katerem je v navedeni sodbi med drugim ugotovljena kršitev uredbe o razveljavitvi in njenih razveljavitvenih učinkov.
24
Natančneje, pred predložitvenim sodiščem trdi, da v nasprotju s tem, kar je bilo navedeno v sodbi na prvi stopnji, razveljavitev Uredbe št. 91/2009, izvedena z uredbo o razveljavitvi, ne pomeni razglasitve ničnosti zaradi nezakonitosti, ki povzroči neveljavnost Uredbe št. 91/2009 z učinki ex tunc, ampak začne učinkovati na dan začetka veljavnosti uredbe o razveljavitvi, tako da bi bilo treba zagotoviti ohranitev protidampinških dajatev, ki so nastale pred tem datumom, da bi se zaščitili finančni interesi Unije.
25
Družba NT pred predložitvenim sodiščem trdi, da – nasprotno – portugalski organi od začetka veljavnosti uredbe o razveljavitvi niso mogli več določati protidampinških dajatev na podlagi Uredbe št. 91/2009, ne glede na datum zadevnega uvoza, saj ni bilo več pravne podlage za te dajatve.
26
Iz uvodnih izjav uredbe o razveljavitvi naj bi namreč izhajalo, da je razlog za razveljavitev Uredbe št. 91/2009 njena neskladnost z nekaterimi določbami protidampinškega sporazuma STO, ki jo je ugotovil DSB, tako da naj bi imela ta razveljavitev naravo razglasitve ničnosti, ki temelji na neveljavnosti z učinkom ex tunc.
27
Predložitveno sodišče meni, da je treba ugotoviti obseg in razpon razveljavitvenih učinkov, ki izhajajo iz uredbe o razveljavitvi, torej ugotoviti, ali se lahko pravna ureditev Uredbe št. 91/2009, ki je bila razveljavljena, in sicer protidampinške dajatve, ki jih določa, čeprav je razveljavitev, izvedena s to uredbo, začela učinkovati 28. februarja 2016, uporabi za uvoz, ki je bil izveden maja in junija 2010, ko je zadnjenavedena uredba še veljala, vendar je bil predmet odmere – zlasti kar zadeva protidampinške dajatve – šele marca 2018, ko je bila navedena uredba razveljavljena.
28
V teh okoliščinah je Supremo Tribunal Administrativo (vrhovno upravno sodišče) odločilo, da prekine odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predloži ti vprašanji:
„1.
Ali je mogoče člen 2 [uredbe o razveljavitvi] razlagati tako, da razveljavitev protidampinških dajatev od 28. februarja 2016 poleg tega, da učinkuje za naprej, zajema tudi uvoz pritrdilnih elementov, za katere veljajo te dajatve in ki so se zgodili do 27. februarja 2016, za katere pa se (protidampinške in druge dajatve) odmerijo po 28. februarju 2016 (naknadna izterjava)?
2.
Ali bi bil odgovor na prvo vprašanje drugačen, če bi se štelo, da naknadna izterjava temelji na certificiranem dokumentu, ki izhaja […] iz postopka kazenske preiskave, ki temelji na dokazih, ki jih je predložil [OLAF] v okviru preiskovalnega postopka OLAF CASE OF/2010/0697, AAA 2010/016-(2012)S01, v katerem je bilo ugotovljeno, da je blago, izvoženo v Evropsko unijo v zabojnikih […] in v zabojnikih 3. in 24. aprila 2010, nepreferencialno poreklo s Kitajske?“
Vprašanji za predhodno odločanje
29
Predložitveno sodišče z vprašanjema, ki ju je treba obravnavati skupaj, v bistvu sprašuje, ali je treba člen 2 uredbe o razveljavitvi razlagati tako, da razveljavitev protidampinških dajatev, izvedena s tem členom, nasprotuje temu, da se v okviru naknadne izterjave, izvedene po datumu začetka veljavnosti te uredbe, te protidampinške dajatve in po potrebi druge s tem povezane dajatve plačajo na uvoz izdelkov, za katerega veljajo navedene protidampinške dajatve in ki je bil opravljen pred tem datumom. Predložitveno sodišče poleg tega sprašuje, ali je odgovor na to vprašanje drugačen, če ta naknadna izterjava izvira iz dokumenta, pridobljenega iz postopka kazenske preiskave, ki temelji na dokazih, ki jih je predložil OLAF.
30
Za odgovor na ti vprašanji je treba najprej opozoriti, da iz člena 201(1) in (2) Uredbe št. 2913/92 izhaja, da carinski dolg pri uvozu med drugim nastane s sprostitvijo v prosti promet blaga, zavezanega uvoznim dajatvam, pri čemer ta dolg nastane v trenutku sprejema zadevne carinske deklaracije.
31
V obravnavanem primeru je treba poudariti, da je bil, kot je razvidno iz predložitvene odločbe, uvoz pritrdilnih elementov iz postopka v glavni stvari opravljen in nato prijavljen carini maja in junija 2010, torej v obdobju, ko se je za ta uvoz uporabljala Uredba št. 91/2009 o uvedbi zadevnih protidampinških dajatev.
32
Zato ni sporno, da so bile zaradi navedenega uvoza protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo št. 91/2009, in druge s tem povezane dajatve dolgovane, čeprav te dajatve sprva niso bile naložene in pobrane zaradi podatkov, navedenih v carinskih deklaracijah, ki so se pozneje izkazali za nepravilne, kar zadeva poreklo uvoženih izdelkov.
33
Predložitveno sodišče želi z vprašanjema v bistvu izvedeti, ali razveljavitev protidampinških dajatev, uvedenih z Uredbo št. 91/2009, do katere je prišlo s členom 2 uredbe o razveljavitvi, učinkuje tako, da teh protidampinških dajatev ni več mogoče pobrati v okviru naknadne izterjave.
34
V zvezi s tem je treba najprej poudariti, da v skladu s členom 2 uredbe o razveljavitvi razveljavitev protidampinških dajatev iz člena 1 te uredbe, vključno s tistimi, ki so bile uvedene z Uredbo št. 91/2009, začne učinkovati z dnem začetka veljavnosti te uredbe in ne sme biti podlaga za povračilo dajatev, ki so bile pobrane pred tem datumom.
35
Iz tega besedila pa nikakor ne izhaja, da bi se razveljavitev protidampinških dajatev, določena v členu 1 te uredbe, uporabljala retroaktivno. Nasprotno, kot je Sodišče že lahko ugotovilo, člen 2 uredbe o razveljavitvi določa prenehanje veljavnosti teh dajatev od datuma začetka veljavnosti te uredbe in izključuje vsakršen retroaktivni učinek (sodba z dne 18. oktobra 2018, Internacional de Productos Metálicos/Komisija, C‑145/17 P, EU:C:2018:839, točka 57).
36
Natančneje, v nasprotju s tem, kar trdi družba NT, pojasnila iz navedenega člena 2, v skladu s katerim razveljavitev zadevnih protidampinških dajatev ni podlaga za povračilo dajatev, pobranih pred začetkom veljavnosti te uredbe, ni mogoče razumeti tako, da določa enotno izjemo od retroaktivnega učinka te razveljavitve. S tem pojasnilom je namreč potrjen neobstoj retroaktivnosti.
37
Poleg tega je treba zavrniti trditev družbe NT, da ima razveljavitev zadevnih protidampinških dajatev dejansko naravo razglasitve ničnosti zaradi nezakonitosti z učinki ex tunc glede na neskladnost Uredbe št. 91/2009 s sporazumi STO, kot je bila ugotovljena s sklepoma DSB z dne 28. julija 2011 in 12. februarja 2016. Poudariti je namreč treba, prvič, da je Sodišče že imelo priložnost razsoditi, da veljavnosti Uredbe št. 91/2009 ni mogoče presojati glede na sporazume iz prilog od 1 do 3 k Sporazumu o ustanovitvi STO in, natančneje, glede na navedena sklepa DSB (glej v tem smislu sodbi z dne 18. oktobra 2018, Rotho Blaas, C‑207/17, EU:C:2018:840, točka 56, in z dne 11. januarja 2024, Eurobolt in drugi/Komisija in Stafa Group, C‑517/22 P, EU:C:2024:9, točka 88 in navedena sodna praksa).
38
Drugič, Sodišče je že ugotovilo, da razveljavitve akta Unije s strani njegovega avtorja, kot je bila izvedena z uredbo o razveljavitvi glede Uredbe št. 91/2009, ni mogoče enačiti z ugotovitvijo nezakonitosti tega akta, ki ima učinke ex tunc, saj ima taka razveljavitev učinek le za naprej (glej v tem smislu sodbo z dne 11. januarja 2024, Eurobolt in drugi/Komisija in Stafa Group, C‑517/22 P, EU:C:2024:9, točki 88 in 89).
39
Iz tega sledi, da razveljavitve – kakor je določena v členih 1 in 2 uredbe o razveljavitvi – protidampinških dajatev, ki so bile med drugim uvedene z Uredbo št. 91/2009, ni mogoče razlagati kot razglasitev ničnosti zaradi nezakonitosti, ki vpliva na veljavnost zadnjenavedene uredbe in ki bi zato lahko imela učinke na uporabo te uredbe za uvoz, kakršen je ta v postopku v glavni stvari, pred začetkom učinkovanja te razveljavitve.
40
Ker ima razveljavitev Uredbe št. 91/2009 učinke le na uvoz, opravljen po datumu začetka veljavnosti uredbe o razveljavitvi, ne more vplivati niti na nastanek carinskega dolga v zvezi s protidampinškimi dajatvami in drugimi s tem povezanimi dajatvami na uvoz, opravljen pred tem datumom med veljavnostjo Uredbe št. 91/2009, niti na naknadno izterjavo teh dajatev, čeprav zadnjenavedena uredba v času te izterjave ni več veljala.
41
Iz zgornjih preudarkov izhaja, da dejstvo, da je do naknadne izterjave prišlo na podlagi dokumenta iz postopka kazenske preiskave, na eni strani in vir dokazov, uporabljenih v okviru tega postopka, na drugi strani sama po sebi nista upoštevna glede časovnih učinkov razveljavitve protidampinških dajatev iz postopka v glavni stvari, zlasti kar zadeva njihovo odmero v okviru izterjave, izvedene po tej razveljavitvi.
42
Iz vseh zgoraj navedenih preudarkov izhaja, da je treba na postavljeni vprašanji odgovoriti, da je treba člen 2 uredbe o razveljavitvi razlagati tako, da razveljavitev protidampinških dajatev, uvedenih s tem členom, ne nasprotuje temu, da se v okviru naknadne izterjave, izvedene po datumu začetka veljavnosti te uredbe, te protidampinške dajatve in po potrebi druge s tem povezane dajatve plačajo na uvoz izdelkov, za katere veljajo navedene protidampinške dajatve, ki je bil opravljen pred tem datumom. Dejstvo, da ta naknadna izterjava izvira iz dokumenta iz postopka kazenske preiskave, ki temelji na dokazih, ki jih je predložil OLAF, v zvezi s tem ni upoštevno.
Stroški
43
Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (deveti senat) razsodilo:
Člen 2 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/278 z dne 26. februarja 2016 o razveljavitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, poslanih iz Malezije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Malezije ali ne,
je treba razlagati tako, da
razveljavitev protidampinških dajatev, uvedenih s tem členom, ne nasprotuje temu, da se v okviru naknadne izterjave, izvedene po datumu začetka veljavnosti te uredbe, te protidampinške dajatve in po potrebi druge s tem povezane dajatve plačajo na uvoz izdelkov, za katere veljajo navedene protidampinške dajatve, ki je bil opravljen pred tem datumom. Dejstvo, da ta naknadna izterjava izvira iz dokumenta iz postopka kazenske preiskave, ki temelji na dokazih, ki jih je predložil Evropski urad za boj proti goljufijam, v zvezi s tem ni upoštevno.
Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: portugalščina.