62018TJ0716_RES
Predmet T-716/18
(objava u ulomcima)
The Logistical Approach BV
protiv
Ureda Europske unije za intelektualno vlasništvo
Presuda Općeg suda (peto vijeće) od 20. rujna 2019.
„Žig Europske unije – Postupak povodom prigovora – Prijava figurativnog žiga Europske unije Idealogistic Compass Greatest care in getting it there – Raniji međunarodni figurativni žig IDÉA – Relativni razlog za odbijanje – Vjerojatnost dovođenja u zabludu – Članak 8. stavak 1. točka (b) Uredbe (EU) 2017/1001”
Žig Europske unije – Definicija i stjecanje žiga Europske unije – Relativni razlozi za odbijanje – Prigovor nositelja ranijeg istovjetnog ili sličnog žiga registriranog za istovjetne ili slične proizvode ili usluge – Vjerojatnost dovođenja u zabludu zbog ranijeg žiga – Ocjena vjerojatnosti dovođenja u zabludu – Određivanje relevantne javnosti – Stupanj pozornosti javnosti
(Uredba Europskog parlamenta i Vijeća 2017/1001, čl. 8. st. 1. t.(b))
(t. 18., 23.-25.)
Žig Europske unije – Definicija i stjecanje žiga Europske unije – Relativni razlozi za odbijanje – Prigovor nositelja ranijeg istovjetnog ili sličnog žiga registriranog za istovjetne ili slične proizvode ili usluge – Vjerojatnost dovođenja u zabludu zbog ranijeg žiga – Figurativni žig Idealogistic Compass Greatest care in getting it there
(Uredba Europskog parlamenta i Vijeća 2017/1001, čl. 8. st. 1. t. (b))
(t. 26.-30., 63.-70.)
Kratki prikaz
U presudi od 20. rujna 2109., The Logistical Approach/EUIPO – Idea Groupe (Idealogistic Compass Greatest care in getting it there) (T-716/18), Opći sud poništio je odluku četvrtog žalbenog vijeća Ureda Europske unije za intelektualno vlasništvo (EUIPO) i potvrdio odluku Odjela za prigovore kojom je prihvaćen prigovor protiv registracije figurativnog žiga Idealogistic Compass greatest in getting it there koji se temelji na ranijem međunarodnom figurativnom žigu IDÉA.
Prema mišljenju Općeg suda, pretpostavljajući da su usluge o kojima je riječ istovjetne, kao što je to smatralo žalbeno vijeće, i uzimajući u obzir uobičajeni razlikovni karakter ranijeg žiga, žalbeno vijeće trebalo je isključiti postojanje vjerojatnosti dovođenja u zabludu barem za usluge koje su namijenjene stručnoj javnosti koja primjenjuje visoku razinu pažnje. Naime, zbog povišene razine pažnje pri izboru usluga o kojima je riječ i s obzirom na nizak stupanj sličnosti znakova o kojima je riječ, među ostalim, zbog činjenice da imaju različitu strukturu, što ne bi promaklo javnosti koja je osobito pažljiva i oprezna, ne može postojati vjerojatnost dovođenja u zabludu u odnosu na komercijalno podrijetlo tih usluga.
U tom pogledu Opći sud ističe da, suprotno onome što tvrdi žalbeno vijeće, iz okolnosti da stručnjaci samo rijetko imaju mogućnost izvršiti izravnu usporedbu različitih žigova, već se moraju pouzdati u njihovu nesavršenu sliku koju su zadržali u sjećanju, ne može se zaključiti da je slika žigova o kojima je riječ u ovom slučaju u velikom dijelu bila određena njihovim zajedničkim elementom „ideja”. Naime, iako je element „ideja” jedan od dominantnih elemenata žiga za koji je podnesena prijava i jedan je od razlikovnih elemenata ranijeg žiga, stručnjaci ga ne bi smatrali jedinim elementom koji omogućava identifikaciju žigova o kojima je riječ.
Stoga, Opći sud prihvatio je jedini tužbeni razlog koji se temelji na povredi članka 8. stavka 1. točke (b) Uredbe br. 2017/1001 (
1
) kad je riječ o uslugama žiga za koji je podnesena prijava koje su namijenjene isključivo stručnoj javnosti.
Međutim, budući da žalbeno vijeće nije na iscrpan način utvrdilo koje su usluge namijenjene samo stručnjacima koji primjenjuju visoku razinu pažnje, a koje su usluge namijenjene i stručnjacima i široj javnosti koja primjenjuje prosječnu razinu pažnje, Opći sud prihvatio je jedini tužbeni razlog u cijelosti i poništio pobijanu odluku u cijelosti.
Opći sud pojasnio je da budući da je žalbeno vijeće smatralo da je vjerojatnost dovođenja u zabludu postojala i za usluge koje su namijenjene i stručnjacima i široj javnosti i za one namijenjene samo stručnjacima, zbog ekonomičnosti postupka bilo mu je moguće ne identificirati prosječnog potrošača za svaku uslugu o kojoj je riječ. Međutim, taj pristup u skladu je s načelima koja proizlaze, među ostalim, iz sudske prakse, samo pod pretpostavkom da zaključak žalbenog vijeća, prema kojem vjerojatnost dovođenja u zabludu postoji i za usluge koje su namijenjene široj javnosti koja primjenjuje prosječnu razinu pažnje, kao i za stručnu javnost koja primjenjuje visoku razinu pažnje, i za usluge koje su namijenjene samo stručnoj javnosti, ne sadržava pogrešku, što nije slučaj u ovom predmetu.
(
1
)	Uredba (EU) 2017/1001 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2017. o žigu Europske unije (SL 2017., L 154, str. 1.).