62024CJ0316_RES
C‑316/24. P. sz. ügy
Pesticide Action Network Europe (PAN Europe)
kontra
Európai Bizottság
A Bíróság ítélete (negyedik tanács), 2025. december 18.
„Fellebbezés – Mezőgazdaság – Növényvédő szerek – 4. cikk – 1107/2009/EK rendelet – (EU) 2021/2049 végrehajtási rendelet – A »cipermetrin« hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása – Belső felülvizsgálat iránti kérelem – 1367/2006/EK rendelet – A 10. cikk (1) bekezdése – Kérelmet elutasító határozat – Kockázatértékelés és ‑kezelés – Aggodalomra okot adó kritikus területek azonosítása – Reális felhasználási feltételek – Az elővigyázatosság elve”
Környezet – Aarhusi Egyezmény – Az uniós intézményekre való alkalmazás – A nem kormányzati szervezetek azon lehetősége, hogy a környezetvédelem terén a közigazgatási aktusok belső felülvizsgálatát kérjék – Hatóanyag jóváhagyásának megújítására vonatkozó igazgatási aktus – A felülvizsgálat tárgya – Jóváhagyás újraértékelése
(1367/2006 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 10. cikk, (1) bekezdés)
(lásd: 80. pont)
Környezet – Aarhusi Egyezmény – Az uniós intézményekre való alkalmazás – A nem kormányzati szervezetek azon lehetősége, hogy a környezetvédelem terén a közigazgatási aktusok belső felülvizsgálatát kérjék – A felülvizsgálat indokainak kifejtése – Azon elemek megjelölésének szükségessége, amelyek a szóban forgó jogi aktus megalapozottságát illetően kétségeket vethetnek fel
(1367/2006 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 10. cikk, (1) bekezdés)
(lásd: 82. pont)
Mezőgazdaság – Jogszabályok közelítése – Növényvédő szerek forgalomba hozatala – 1107/2009 rendelet – Hatóanyag jóváhagyása – Kockázatértékelés – Szempontok – Mind a jelentéstevő tagállam hosszabbítási kérelmet értékelő jelentéstervezetének, mind pedig az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) állásfoglalásának figyelembevétele – A Bizottság azon kötelezettsége, hogy minden tekintetben kövesse e dokumentumokat – Hiány – Az aggodalomra okot adó kritikus területet meghatározó kockázatértékeléstől való eltérés lehetősége – Feltételek
(1107/2009 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 4. cikk, (2) és (3) bekezdés, 11. cikk, (1) és (2) bekezdés, 12. cikk, (2) bekezdés, 13. cikk, (1) bekezdés, 14. cikk, (1) bekezdés, II. melléklet, 2. és 3. pont)
(lásd: 87–94., 102. pont)
Fellebbezés – Jogalapok – Az indokolás elégtelensége – Az indokolási kötelezettség terjedelme – A Törvényszék azon kötelezettsége, hogy világosan és egyértelműen kifejtse érvelését – Megsértés – A megtámadott ítélet hatályon kívül helyezése
(EUMSZ 256. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés; a Bíróság alapokmánya, 36. cikk, és 53. cikk, első bekezdés; a Törvényszék eljárási szabályzata, 117. cikk, m) pont)
(lásd: 98., 107., 114., 120., 123., 200., 317., 318. pont)
Mezőgazdaság – Jogszabályok közelítése – Növényvédő szerek forgalomba hozatala – 1107/2009 rendelet – Hatóanyag jóváhagyása – Kockázatértékelés – Szempontok – Legalább egy, e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználásának vizsgálata – Terjedelem – Aggodalomra okot adó kritikus területeknek az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) általi megjelölése – Feltételekhez vagy korlátozásokhoz kötött jóváhagyás – A Bizottság azon kötelezettsége, hogy bizonyítsa a kockázatcsökkentő intézkedések hatékonyságát
(1107/2009 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 4. cikk, (2) és (3) bekezdés, 6. cikk, 14. cikk, (1) bekezdés, 20. cikk, (1) bekezdés, a) pont, és 24. cikk)
(lásd: 170–172., 178., 179., 319. pont)
Mezőgazdaság – Jogszabályok közelítése – Növényvédő szerek forgalomba hozatala – 1107/2009 rendelet – Hatóanyag jóváhagyása – Kockázatértékelés – Szempontok – Az illetékes hatóság azon kötelezettsége, hogy figyelembe vegye a termékben lévő hatóanyag endokrin károsító tulajdonságainak káros hatásait – A vizsgálat időpontjában rendelkezésre álló releváns és megbízható tudományos vagy műszaki ismeretek figyelembevétele – Az elővigyázatosság elvének tiszteletben tartása
(1107/2009 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 4. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, és (3) bekezdés, 7. cikk, (1) bekezdés, II. melléklet, 3.6.5. pont)
(lásd: 204–207. pont)
Mezőgazdaság – Jogszabályok közelítése – Növényvédő szerek forgalomba hozatala – 1107/2009 rendelet – Hatóanyag jóváhagyása – Jóváhagyás iránti kérelem – Izomerkeverékből álló hatóanyag – Az izomerek mennyisége arányának vagy aránya tartományának, valamint az egyes izomerek relatív biológiai aktivitásának megadására vonatkozó kötelezettség – Ezen információk további megerősítő információknak minősítése – Megengedhetetlenség
(1107/2009 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 6. cikk, f) pont; 283/2013 bizottsági rendelet, melléklet, A. rész, 1.9. pont, negyedik bekezdés)
(lásd: 231., 237. pont)
Mezőgazdaság – Jogszabályok közelítése – Növényvédő szerek forgalomba hozatala – 1107/2009 rendelet – Hatóanyag jóváhagyása – Kockázatértékelés – Szempontok – Legalább egy, e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználásának vizsgálata – Az említett hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer piaci jelenléte – Hatás hiánya
(1107/2009 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 4. cikk (1)–(3) és (5) bekezdés, 14. cikk, (1) bekezdés, és 29. cikk, (1) bekezdés)
(lásd: 279–285., 295–298. pont)
Mezőgazdaság – Jogszabályok közelítése – Növényvédő szerek forgalomba hozatala – 1107/2009 rendelet – Hatóanyag jóváhagyása – Kockázatértékelés – Szempontok – Legalább egy, e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználásának vizsgálata – Az említett hatóanyag és a termék többi összetevője közötti kölcsönhatásból eredő hatások figyelembevétele
(1107/2009 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 4. cikk (1)–(3) és (5) bekezdés, 13. cikk, 14. cikk, (1) bekezdés, és 29. cikk, (1) bekezdés)
(lásd: 301. pont)
Mezőgazdaság – Jogszabályok közelítése – Növényvédő szerek forgalomba hozatala – 1107/2009 rendelet – Növényvédő szerek forgalomba hozatalának engedélyezése – Feltételek – Az emberi egészségre gyakorolt közvetlen vagy késleltetett káros hatás hiánya – A szerek hosszú távú toxicitási tesztjeinek benyújtása alóli mentesség – Hiány
(1107/2009 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 4. cikk, (3) bekezdés, b) pont, 29. cikk, (1) bekezdés, e) pont és (2) bekezdés)
(lásd: 302. pont)
Összefoglalás
Ítéletében a Bíróság részben hatályon kívül helyezi a Törvényszék PAN Europe kontra Bizottság ítéletét, (
1
) amelyben a Törvényszék elutasította a cipermetrin hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbításáról szóló 2021/2049 végrehajtási rendelet (
2
) belső felülvizsgálata iránti kérelmet elutasító, 2022. június 23‑i európai bizottsági határozat megsemmisítése iránti keresetet. A Bíróság megállapítja, hogy a per állása megengedi, hogy eldöntse az ügyet, és részben megsemmisíti a Bizottság határozatát.
A cipermetrin az Európai Unióban használt rovarölő szer, amelynek növényvédő szerekben való felhasználását 2005‑ben engedélyezték.
A cipermetrin jóváhagyásának meghosszabbítására irányuló eljárás keretében az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2018. évi állásfoglalásában négy aggodalomra okot adó kritikus területet jelölt meg e hatóanyag tekintetében. Ezt követően 2019 szeptemberében a Bizottság kérésére nyilatkozatot fogadott el a cipermetrinre vonatkozó kockázatcsökkentő intézkedésekről.
E kockázatértékelést követően a Bizottság 2021. november 24‑én elfogadta a 2021/2049 végrehajtási rendeletet, amelyben – számos különös rendelkezés mellett – meghosszabbítja a cipermetrin jóváhagyását.
2022. januárjában a felperes, a Pesticide Action Network Europe (PAN Europe) környezetvédelmi szervezet a 2021/2049 végrehajtási rendelet belső felülvizsgálata iránti kérelmet (
3
) nyújtott be a Bizottsághoz. Az elővigyázatosság elvének megsértésére, valamint az Unió azon kötelezettségének megsértésére hivatkozott, hogy biztosítsa az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmét. A Bizottság elutasította ezt a kérelmet.
Mivel a Törvényszék elutasította a PAN Europe által a vitatott határozattal szemben benyújtott keresetet, ez utóbbi fellebbezést nyújtott be a Törvényszék ítélete ellen.
A Bíróság álláspontja
A Bíróság először is megállapítja, hogy a Törvényszék megsértette az indokolási kötelezettséget, elferdítette a bizonyítékokat és tévesen alkalmazta a jogot a felhasznált tételek reprezentativitására vonatkozó információk hiányával és a nem célzott ízeltlábúak tekintetében fennálló magas kockázattal kapcsolatos, aggodalomra okot adó kritikus terület értékelésekor.
Elöljáróban a Bíróság megjegyzi, hogy amikor a Bizottságnak valamely hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása iránti kérelemről kell határoznia, kockázatértékelést kell végeznie, amelynek során figyelembe kell vennie mind a jelentéstevő tagállam által készített, hosszabbítási kérelmet értékelő jelentés tervezetét, mind pedig az EFSA által elfogadott állásfoglalást. A jelentéstevő tagállam és az EFSA által végzett értékelés közötti eltérés esetén a Bizottságnak – amely széles mérlegelési mozgástérrel rendelkezik – összetett tudományos és műszaki értékeléseket kell végeznie. Ezért az uniós bíróság felülvizsgálatának az eljárási szabályok betartásának, a tények tárgyi pontosságának, a nyilvánvaló mérlegelési hiba vagy a hatáskörrel való visszaélés hiányának, illetve az indokolási kötelezettség megsértése hiányának vizsgálatára kell korlátozódnia.
E felülvizsgálat gyakorlása során a Törvényszéknek indokolnia kell a határozatát, amelyből világosan és egyértelműen ki kell tűnnie az általa követett érvelésnek oly módon, hogy lehetővé tegye az érdekeltek számára, hogy megismerjék a hozott határozat indokait, a Bíróság számára pedig a felülvizsgálat gyakorlását.
Márpedig a jelen ügyben a Bíróság először is megállapítja, hogy a Törvényszék nem indokolta meg kellőképpen a fellebbező azon érvelésének elutasítását, amely a jóváhagyást kérelmezők által benyújtott ökotoxikológiai vizsgálatok során használt növényvédőszer‑tételek összetételére vonatkozó információk hiányával kapcsolatban az EFSA által megjelölt, aggodalomra okot adó kritikus területre vonatkozó bizottsági elemzés megkérdőjelezésére irányult.
A Bíróság rámutat egyrészt arra, hogy a Törvényszék – arra támaszkodva, hogy a jelentéstevő tagállam megerősítette, hogy a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentés tervezete keretében elvégzett több egyenértékűségi ellenőrzés lehetővé tette az első jóváhagyás és a meghosszabbítási eljárás során felhasznált műszaki minőségű anyagok egyenértékűségének megállapítását, és az adatok hiánya pótolható akár regionális vagy országos szinten, vagy a következő meghosszabbítás alkalmával – nem fejtette ki annak indokait, amelyek miatt a jelentéstevő tagállam álláspontját kellett előnyben részesíteni az EFSA álláspontjával szemben, és nem határozta meg azokat a kockázatcsökkentő intézkedéseket sem, amelyek lehetővé tették volna a Bizottság számára, hogy eltérjen az aggodalomra okot adó kritikus területet megjelölő kockázatértékeléstől.
Másrészt a Bíróság álláspontja szerint a Törvényszéknek az anyag szennyeződéseire és azok genotoxikus potenciáljára vonatkozó adatok hiányával kapcsolatos értékelése elégtelen indokolást tartalmaz, és elferdíti a bizonyítékokat.
A Bíróság e tekintetben legelőször is kiemeli, hogy Törvényszéknek meg kellett volna vizsgálnia, hogy a Bizottság eleget tett azon kötelezettségének, hogy gondosan és pártatlanul vizsgálja meg a jelen ügy körülményeit, és a dokumentáció lehetővé tette számára azon állításának alátámasztását, amely szerint az EFSA – legalább egy, az EFSA által készített, bírósági felülvizsgálatra alkalmas tanulmányra vagy dokumentumra támaszkodva – a hexán kivételével „erősítette meg”, hogy toxikológiai szempontból egyetlen más szennyező anyag sem tekinthető relevánsnak.
E körülmények között a Törvényszék nem szorítkozhatott volna arra, hogy elfogadja a Bizottságnak a vitatott határozatban szereplő azon értékelését, amely szerint a hatóanyag minimális tisztasági szintjének az elfogadott új specifikáció szerinti megemelése a hatóanyag első jóváhagyásának időpontjában fennálló helyzethez képest alacsonyabb szennyeződési szinteket eredményez.
Végül a Törvényszék azáltal, hogy arra a körülményre támaszkodott, hogy az EFSA állásfoglalása a cipermetrin genotoxicitását kevéssé valószínűnek tekintette, nem válaszolt a jogilag megkövetelt módon a fellebbezőnek a szennyező anyagok genotoxikus potenciáljára vonatkozó érvelésére.
A Bíróság e megfontolások összességéből azt a következtetést vonja le, hogy a Bizottság által elfogadott kockázatcsökkentő intézkedések arányos jellegére vonatkozóan a Törvényszék által végzett értékelés megalapozatlan.
Másodszor, a nem célzott ízeltlábúakra jelentett magas kockázattal kapcsolatos, aggodalomra okot adó kritikus területet illetően a Bíróság megállapítja, hogy valamely hatóanyag csak akkor hagyható jóvá, illetve a jóváhagyása csak akkor hosszabbítható meg, ha megállapítást nyer, hogy az ezen anyagot tartalmazó növényvédő szer legalább egy reprezentatív felhasználása reális felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással az emberek vagy állatok egészségére és nem terheli elfogadhatatlan mértékben a környezetet. Ugyanez vonatkozik arra az esetre is, ha a hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása feltételekhez vagy korlátozásokhoz van kötve, vagy ha e hatóanyagot helyettesítésre jelölték, mint a jelen ügyben is.
A megtámadott ítéletből azonban nem tűnik ki, hogy a Törvényszék megvizsgálta volna, hogy a cipermetrin jóváhagyásának meghosszabbítása céljából a Bizottság ténylegesen meggyőződött arról, hogy ezt a felhasználást reális felhasználási feltételek mellett igazolták a nem célzott ízeltlábúak esetében előírt kockázatcsökkentési szint elérése érdekében.
A Törvényszék továbbá követte a Bizottság azon álláspontját, amely szerint végső soron a tagállamok feladata annak vizsgálata a cipermetrint tartalmazó növényvédő szerek engedélyezésekor, hogy az általa elfogadott kockázatcsökkentő intézkedések reálisak és kivitelezhetők‑e. Márpedig a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy – amennyiben a kockázatkezelés keretében azt állítják, hogy a szóban forgó hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer „biztonságos” felhasználása tekintetében megállapítást nyert, hogy az lehetővé teszi a tervezett kockázatcsökkentési szint elérését – e felhasználás reálisan megfelel‑e az 1107/2009 rendelet 4. cikkének (1)–(3) bekezdésében előírt kritériumoknak.
Ennélfogva a Bíróság megállapítja, hogy a Törvényszék ítéletében tévesen alkalmazta a jogot, mivel tévesen utasította el a fellebbező azon érvelését, amely a Bizottság azon megállapításának megcáfolására irányult, amely szerint az állandó bizottságban megjelölték a „biztonságos” felhasználást.
Másodsorban a Bíróság megállapítja, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor úgy ítélte meg, hogy az izomerek toxicitására vonatkozó második megerősítő kérelem nem visszaélésszerű.
A Törvényszék elferdítette a fellebbező érvelését azáltal, hogy elfogadhatatlannak nyilvánította a fellebbező arra alapított érvét, hogy e második kérelem megsértette a 283/2013 rendelet (
4
) melléklete A. része 1.9. pontjának negyedik bekezdésében foglalt követelményt, azzal az indokkal, hogy ezen érvet csak a válasz szakaszában terjesztették elő, holott a fellebbező azt a belső felülvizsgálat iránti kérelmében és a megsemmisítés iránti keresetében is kifejezetten előadta.
A Bíróság megállapítja, hogy ez az elferdítés önmagában nem elegendő a megtámadott ítélet hatályon kívül helyezéséhez, mivel a Törvényszék egyébként érdemben megvizsgálta ezt az érvet, és azzal az indokkal utasította el, hogy az izomereket valóban figyelembe vették, azonban az EFSA pontosabb információk beszerzését ítélte szükségesnek, és megállapította az adatok hiányosságát.
Mindazonáltal a Törvényszék által kifejtett indokolás alapján nem érthető, hogy ténylegesen hogyan válaszolt a fellebbező érvére.
Mivel ugyanis a cipermetrin nyolc izomer keveréke, a jóváhagyásának meghosszabbítását kérelmező felek által benyújtott dokumentációnak tartalmaznia kellett a 283/2013 rendelet melléklete A. része 1.9. pontjának negyedik bekezdésében foglalt információkat, vagyis az izomerek mennyiségének arányát vagy arányának tartományát, valamint az egyes izomerek relatív biológiai aktivitását.
A jelen ügyben nem nyert bizonyítást, hogy ezek az adatok szerepeltek a cipermetrin jóváhagyásának meghosszabbítását kérelmező felek által benyújtott dokumentációban. Ezért a Törvényszék tévesen állapította meg, hogy a Bizottság megalapozottan tekintette ezeket az információkat az 1107/2009 rendelet 6. cikkének f) pontja értelmében vett egyszerű „további megerősítő információknak”.
Harmadsorban a Bíróság szerint a Törvényszék tévesen állapította meg, hogy a fellebbező nem keltett „alapvető kétségeket” a vitatott határozat jogszerűségét illetően, a tekintetben, hogy nem értékelték a cipermetrin jóváhagyásának meghosszabbítását kérelmező fél által bejelentett reprezentatív felhasználás hosszú távú toxicitását.
A Bíróság mindenekelőtt megállapítja, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor kimondta, hogy az 1107/2009 rendelet 4. cikke (5) bekezdésének nem az a célja, hogy kiterjessze a 4. cikkének (1)–(3) bekezdésében meghatározott követelményeket a növényvédő szerek egy vagy több reprezentatív felhasználására. Úgy véli azonban, hogy az ilyen jogsértés nem eredményezheti ezen ítélet hatályon kívül helyezését. A jelen ügyben ugyanis a Törvényszék helyesen mondta ki, hogy a Bizottság nem hagyhatja jóvá vagy hosszabbíthatja meg valamely hatóanyag jóváhagyását, ha az azt tartalmazó, egyedüli vizsgált növényvédő szer hosszú távú toxicitást mutat.
A Bíróság ezt követően megjegyzi, hogy a Törvényszék értékelése azon a vélelmen alapul, hogy a hosszú távú toxicitást értékelték. Márpedig az elővigyázatosság elve tiszteletben tartásának biztosítása érdekében nem vélelmezhető valamely növényvédő szer ártalmatlansága.
E körülmények között a Bíróság úgy véli, hogy a Törvényszék – anélkül, hogy ítéletében tévesen ne alkalmazta volna a jogot – nem állapíthatta meg, hogy a Bizottság – az alapján, hogy a jelentéstevő tagállam és az EFSA nem vizsgálta meg a növényvédő szer hosszú távú toxicitását egy vagy több reprezentatív felhasználás tekintetében – nem vonhatta le azt a következtetést, hogy ez semmilyen problémát nem jelent. Éppen ellenkezőleg, meg kellett volna győződnie arról, hogy a cipermetrin jóváhagyásának meghosszabbítására irányuló eljárás keretében a Bizottság ellenőrizte, hogy ténylegesen „megállapították”, hogy az e hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer legalább egy reprezentatív felhasználása nem mutat hosszú távú toxicitást. A Bíróság e tekintetben pontosítja, hogy azon tény, hogy a növényvédő szerek már jelen vannak a piacon, nem befolyásolja a Bizottságot az 1107/2009 rendelet 4. cikkének (5) bekezdése alapján terhelő kötelezettséget.
Ezenkívül, az ügy iratainak egyetlen eleméből sem tűnik ki, hogy a Törvényszék – biztosítva a jelentéstevő tagállam által készített értékelő dokumentáció 4. kötete bizalmasságának megőrzését – hozzáférést kért volna ahhoz annak érdekében, hogy a megkövetelt szigorral ellenőrizze a Bizottság azon állításainak valóságtartalmát, amelyek szerint legalább egy reprezentatív felhasználás hosszú távú toxicitását értékelték.
Végül az az indok, amelyet a Törvényszék arra alapított, hogy a biztonsági adatlapokat a REACH‑rendelet (
5
) és az 1272/2008 rendelet (
6
) alapján az érintett hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer reprezentatív felhasználásának mindegyik összetevője tekintetében elkészítették, nem ad választ a fellebbező azon érvére, amely szerint az egyes összetevők elszigetelt értékelése nem teszi lehetővé a kölcsönhatásukból eredő teljes toxicitás értékelését. Az 1107/2009 rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében előírt kritériumok tiszteletben tartásának biztosítása érdekében ugyanis figyelembe kell venni az érintett hatóanyag és a termék többi összetevője közötti kölcsönhatásból eredő hatásokat. Egyébiránt a hosszú távú toxicitás értékelése olyan speciális vizsgálatok elvégzését követeli meg, amelyek lehetővé teszik az ilyen toxicitás kockázatának kizárását.
A fentiekre tekintettel a Bíróság hatályon kívül helyezi a Törvényszék ítéletét, amennyiben az elutasította a fellebbező által a következőkre alapított érvelést:
–
a felhasznált növényvédőszer‑tételek reprezentativitására vonatkozó információk hiánya,
–
a szántóföldön kívüli területeken a nem célzott ízeltlábúakra irányuló kockázatcsökkentő intézkedések irreális jellege,
–
az izomertoxicitásra vonatkozó második, megerősítő információk iránti kérelem visszaélésszerű jellege, valamint
–
a cipermetrint tartalmazó növényvédő szernek az e hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítását kérelmezők által bejelentett reprezentatív felhasználása hosszú távú toxicitására vonatkozó értékelés hiánya.
A Bíróság megállapítja, hogy a per állása megengedi, hogy eldöntse az ügyet, és megsemmisíti a Bizottság 2022. június 23‑i határozatát, amennyiben az:
–
arra a következtetésre jut, hogy a cipermetrin értékeléséhez felhasznált növényvédőszer‑tételek reprezentativitása bizonyított,
–
a cipermetrin jóváhagyásának meghosszabbítását olyan, a szántóföldön kívüli területeken a nem célzott ízeltlábúakra irányuló kockázatcsökkentő intézkedés alapján igazolja, amelynek reális jellege nem bizonyított,
–
megállapítja, hogy a Bizottságnak a cipermetrin jóváhagyásának meghosszabbítását kérelmezőkhez intézett második, további megerősítő információk iránti kérelme nem visszaélésszerű,
–
megállapítja a cipermetrint tartalmazó növényvédő szernek az e hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítását kérelmezők által bejelentett reprezentatív felhasználása hosszú távú toxicitása hiányát.
(
1
)	2024. február 21‑iPAN Europe kontra Bizottság ítélet (T‑536/22, EU:T:2024:98, a továbbiakban: megtámadott ítélet).
(
2
)	A cipermetrin hatóanyagnak mint helyettesítésre jelölt anyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (HL 2021. L 420., 6. o.) szóló, 2021. november 24‑i (EU) 2021/2049 bizottsági végrehajtási rendelet.
(
3
)	A 2021. október 6‑i (EU) 2021/1767 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL 2021. L 356., 1. o.) módosított, a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek az uniós intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6‑i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2006. L 264., 13. o.) 10. cikkének (1) bekezdése alapján.
(
4
)	A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a hatóanyagokra vonatkozó adatszolgáltatási követelmények meghatározásáról szóló, 2013. március 1‑jei 283/2013 bizottsági rendelet (HL 2013. L 93., 1. o.).
(
5
)	A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag‑ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18‑i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2006. L 396._.1. o.; helyesbítések: HL 2007. L 136., 3. o.; HL 2008. L 141., 22. o.; HL 2009. L 36., 84. o.; HL 2010. L 118, 89. o.; HL 2015. L 212., 39. o.).
(
6
)	Az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1967/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16‑i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2008. L 353., 1. o.).