62012CO0324
SKLEP SODIŠČA (tretji senat)
z dne 21. marca 2013 (
*1
)
„Člen 99 Poslovnika — Pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah — Uredba (ES) št. 1896/2006 — Postopek za evropski plačilni nalog — Prepozen ugovor — Člen 20 — Ponovna preučitev v izrednih primerih — Neobstoj ‚izrednih‘ ali ‚izjemnih‘ okoliščin“
V zadevi C-324/12,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki ga je vložilo Handelsgericht Wien (Avstrija) z odločbo z dne 11. junija 2012, ki je prispela na Sodišče 9. julija 2012, v postopku
Novontech-Zala kft.
proti
Logicdata Electronic & Software Entwicklungs GmbH,
SODIŠČE (tretji senat),
v sestavi M. Ilešič (poročevalec), predsednik senata, E. Jarašiūnas, A. Ó Caoimh, sodnika, C. Toader, sodnica, in C. G. Fernlund, sodnik,
generalni pravobranilec: N. Wahl,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da bo v zadevi odločeno z obrazloženim sklepom na podlagi člena 99 Poslovnika Sodišča,
sprejema naslednji
Sklep
1
Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 20 Uredbe (ES) št. 1896/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi postopka za evropski plačilni nalog (UL L 399, str. 1).
2
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med družbo Novontech-Zala kft. (v nadaljevanju: Novontech-Zala), ki ima sedež na Madžarskem, in družbo Logicdata Electronic & Software Entwicklungs GmbH (v nadaljevanju: Logicdata) s sedežem v Avstriji.
Pravni okvir
Uredba št. 1896/2006
3
V uvodni izjavi 25 Uredbe št. 1896/2006 je navedeno:
„Po izteku roka za predložitev ugovora bi morala imeti tožena stranka v določenih izjemnih primerih pravico, da zahteva ponovno preučitev evropskega plačilnega naloga. Taka ponovna preučitev v izjemnih primerih ne bi smela pomeniti, da bi imela tožena stranka dvakrat možnost vložiti ugovor zoper zahtevek. Med postopkom ponovne preučitve naj se vsebino zahtevka presoja le v delu, ki zadeva razloge, povezane z izjemnimi okoliščinami, ki jih je uveljavljala tožena stranka. Druge izjemne okoliščine bi lahko vključevale primer, ko evropski plačilni nalog temelji na neresničnih podatkih, navedenih v obrazcu za vlogo.“
4
V uvodni izjavi 28 navedene uredbe je navedeno:
„Za štetje rokov bi se morala uporabljati Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 z dne 3. junija 1971 o določitvi pravil glede rokov, datumov in iztekov rokov [UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 1, zvezek 1, str. 51]. Toženo stranko bi bilo treba o tem poučiti in jo obvestiti, da se bodo upoštevali dela prosti dnevi v državi članici, katere sodišče je izdalo evropski plačilni nalog.“
5
Člen 1(1) iste uredbe določa:
„Namen te uredbe je:
(a)
z uvedbo postopka za evropski plačilni nalog poenostaviti, pospešiti in zmanjšati stroške sodnih postopkov v čezmejnih zadevah v zvezi z nespornimi denarnimi zahtevki;
[…]“
6
Člen 16, od (1) do (3), Uredbe št. 1896/2006 določa:
„1.   Tožena stranka lahko vloži ugovor zoper evropski plačilni nalog pri sodišču izvora […]
2.   Ugovor se pošlje v 30 dneh od vročitve naloga toženi stranki.
3.   Tožena stranka v ugovoru zgolj izjavi, da ugovarja zahtevku, brez navedbe razlogov za ugovor.“
7
Člen 20(1) in (2) navedene uredbe določa:
„1.   Po izteku roka iz člena 16(2) ima tožena stranka pravico pred pristojnim sodiščem države članice izvora zahtevati ponovno preučitev evropskega plačilnega naloga, če:
[…]
(b)
tožena stranka ni mogla ugovarjati zahtevku zaradi višje sile ali izrednih okoliščin, ki so nastopile brez njene krivde,
pod pogojem, da v vseh navedenih primerih ravna brez odlašanja.
2.   Po izteku roka iz člena 16(2) ima tožena stranka ob upoštevanju zahtev te uredbe tudi pravico pred pristojnim sodiščem države članice izvora zahtevati ponovno preučitev evropskega plačilnega naloga, če je bil plačilni nalog očitno napačno izdan ali zaradi drugih izjemnih okoliščin.“
Uredba št. 1182/71
8
Uredba št. 1182/71 v členu 3 določa:
„1.   […]
Kadar se rok, določen v dnevih, […] začne s trenutkom, ko se zgodi nek dogodek ali se izvrši neko dejanje, velja, da se dan, v katerem se zgodi ta dogodek ali se izvrši to dejanje, pri računanju zadevnega roka ne upošteva.
2.   Ob upoštevanju določb odstavkov 1 in 4 velja naslednje:
[…]
(b)
rok, določen v dnevih, se začne z začetkom prve ure prvega dne in se konča z iztekom zadnje ure zadnjega dne roka;
[…]
3.   Pri računanju zadevnega roka se upoštevajo dela prosti dnevi, nedelje in sobote, razen če so izrecno izključeni ali če je rok določen v delovnih dneh.
4.   Če je zadnji dan roka, ki je določen drugače kakor v urah, dela prost dan, nedelja ali sobota, se rok konča z iztekom zadnje ure naslednjega delovnega dne.
[…]“
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
9
Družba Logicdata je 14. oktobra 2011 pri Bezirksgericht für Handelssachen Wien (okrajno sodišče za gospodarske zadeve na Dunaju) vložila predlog, naj se zoper družbo Novontech-Zala izda evropski plačilni nalog za plačilo 30.586 EUR, kar ustreza kupnini, ki je ta družba ni plačala. Navedeno sodišče je 25. oktobra 2011 izdalo evropski plačilni nalog. Ta je bil družbi Novontech-Zala vročen 13. decembra 2011 v Jageršku (Madžarska).
10
Družba Novontech-Zala je navedeni nalog poslala svojemu odvetniku na Madžarskem, ki je vložil ugovor 13. januarja 2012, to je po izteku tridesetdnevnega roka za ugovor iz člena 16(2) Uredbe št. 1896/2006. Iz spisa, predloženega Sodišču, je razvidno, da je odvetnik izračun navedenega roka oprl na napačno hipotezo, da je bil evropski plačilni nalog družbi Novontech-Zala vročen 14. decembra 2011, in ne 13. decembra 2011, kot se je dejansko zgodilo. Rok je izračunal tako, da se izteče 13. januarja 2012, v resnici pa se je iztekel 12. januarja 2012. Odvetnik je, ne da bi pri sodišču, ki je izdalo evropski plačilni nalog, preveril, kdaj je navedeni rok začel teči, napačno izračunani datum izteka roka vpisal v koledar in zato prepozno vložil ugovor.
11
Bezirksgericht für Handelssachen Wien je s sklepom z dne 24. januarja 2012 zavrglo ugovor, ker je bil prepozen.
12
Družba Novontech-Zala, ki jo od takrat zastopa odvetniška pisarna v Avstriji, je 8. februarja 2012 pri Bezirksgericht für Handelssachen Wien izpodbijala sklep o zavrženju ugovora in med drugim zahtevala ponovno preučitev plačilnega naloga na podlagi člena 20 Uredbe št. 1896/2006. To sodišče je s sklepom z dne 5. marca 2012 zahtevo za ponovno preučitev zavrnilo.
13
Družba Novontech-Zala je pri predložitvenem sodišču zoper navedeni zavrnilni sklep vložila pritožbo, s katero je trdila, da v sporu pred prvostopenjskim sodiščem ni bilo pravno pravilno razsojeno in da mora člen 20 Uredbe št. 1896/2006 temu sodišču omogočiti, da ponovno preuči evropski plačilni nalog.
14
V teh okoliščinah je Handelsgericht Wien prekinilo postopek in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ti vprašanji:
„1.
Ali to, da je rok za vložitev ugovora zoper evropski plačilni nalog zamudil pooblaščeni odvetnik, pomeni lastno krivdo tožene stranke v smislu člena 20(1)(b) Uredbe [št. 1896/2006]?
2.
Ali je treba, če se napačno ravnanje odvetnika ne šteje za lastno krivdo tožene stranke, dejstvo, da je pooblaščeni odvetnik napačno vpisal iztek roka za vložitev ugovora za evropski plačilni nalog, razlagati kot izjemno okoliščino v skladu s členom 20(2) Uredbe št. 1896/2006?“
Vprašanji za predhodno odločanje
15
V skladu s členom 99 Poslovnika lahko Sodišče, če odgovor na vprašanje, predloženo v predhodno odločanje, ne dopušča nobenega razumnega dvoma, na predlog sodnika poročevalca in po opredelitvi generalnega pravobranilca kadar koli odloči z obrazloženim sklepom.
16
Predložitveno sodišče z vprašanjema, ki ju je treba obravnavati skupaj, v bistvu sprašuje, ali nespoštovanje roka za vložitev ugovora zoper evropski plačilni nalog zaradi napačnega ravnanja zastopnika tožene stranke lahko upraviči ponovno preučitev tega plačilnega naloga bodisi zaradi „izrednih okoliščin, ki so nastopile brez […] krivde [tožene stranke]“, v smislu odstavka 1(b) člena 20 Uredbe št. 1896/2006 bodisi zaradi „izjemnih okoliščin“ v smislu odstavka 2 tega člena.
17
Družba Novontech-Zala v zvezi s tem trdi, da so pogoji za ponovno preučitev evropskega plačilnega naloga tako iz odstavka 1(b) člena 20 Uredbe št. 1896/2006 kot iz odstavka 2 tega člena izpolnjeni, kadar zastopnik tožene stranke ne spoštuje roka za vložitev ugovora zoper evropski plačilni nalog zaradi lastnega napačnega ravnanja.
18
Nasprotno pa družba Logicdata, avstrijska, grška in portugalska vlada ter Evropska komisija menijo, da v okoliščinah, kot so te iz zadeve iz postopka v glavni stvari, pogoji za tako ponovno preučitev evropskega plačilnega naloga niso izpolnjeni.
19
Razlago iz prejšnje točke je treba sprejeti.
20
Očitno je namreč, da okoliščine, kot so te iz zadeve iz postopka v glavni stvari, za katere je značilno, da je zastopnik tožene stranke napačno izračunal in vpisal rok za ugovor, niso niti „izredne“ v smislu odstavka 1(b) člena 20 Uredbe št. 1896/2006 niti „izjemne“ v smislu odstavka 2 tega člena.
21
Iz člena 20(1)(b) in (2) Uredbe št. 1896/2006 je sicer razvidno, da je evropski plačilni nalog mogoče ponovno preučiti, kadar tridesetdnevni rok za ugovor ni bil spoštovan zaradi izrednih ali izjemnih okoliščin, ki so preprečile, da bi bil ta ugovor vložen v predpisanem roku, in so izpolnjeni drugi pogoji iz teh določb. Kadar pa je bil rok kot v zadevi iz postopka v glavni stvari prekoračen zaradi nezadostne skrbnosti zastopnika tožene stranke, tak položaj, ki bi se mu bilo mogoče zlahka izogniti, ne more spadati med izredne ali izjemne okoliščine v smislu navedenih določb.
22
Možnost ponovne preučitve evropskega plačilnega naloga v okoliščinah, kot so te iz zadeve iz postopka v glavni stvari, bi toženi stranki dala drugo možnost vložiti ugovor zoper zahtevek v smislu uvodne izjave 25 Uredbe št. 1896/2006.
23
Ker pogoj v zvezi z izrednimi okoliščinami ni izpolnjen, ni treba preučiti vprašanja, ali so izpolnjeni drugi pogoji iz člena 20(1)(b) Uredbe št. 1896/2006, med drugim tisti o neobstoju krivde tožene stranke.
24
Kot je namreč razvidno iz besedila člena 20(1)(b) Uredbe št. 1896/2006, morajo biti, da bi tožena stranka upravičeno zahtevala ponovno preučitev evropskega plačilnega naloga na podlagi te določbe, če ne gre za primer višje sile, izpolnjeni trije kumulativni pogoji, in sicer prvič, obstoj izrednih okoliščin, zaradi katerih tožena stranka ni mogla ugovarjati zahtevku v za to predpisanem roku, drugič, neobstoj krivde tožene stranke, in tretjič, njeno ravnanje brez odlašanja. Če eden od njih ni izpolnjen, tožena stranka ne more uspešno trditi, da izpolnjuje pogoje iz te določbe.
25
Glede na navedeno je treba na postavljeni vprašanji odgovoriti, da nespoštovanje roka za vložitev ugovora zoper evropski plačilni nalog zaradi napačnega ravnanja zastopnika tožene stranke ne upravičuje ponovne preučitve tega plačilnega naloga, saj tako nespoštovanje ne spada niti med izredne okoliščine v smislu odstavka 1(b) člena 20 Uredbe št. 1896/2006 niti med izjemne okoliščine v smislu odstavka 2 tega člena.
Stroški
26
Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (tretji senat) razsodilo:
Nespoštovanje roka za vložitev ugovora zoper evropski plačilni nalog zaradi napačnega ravnanja zastopnika tožene stranke ne upravičuje ponovne preučitve tega plačilnega naloga, saj tako nespoštovanje ne spada niti med izredne okoliščine v smislu odstavka 1(b) člena 20 Uredbe (ES) št. 1896/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi postopka za evropski plačilni nalog niti med izjemne okoliščine v smislu odstavka 2 istega člena.
Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: nemščina.