ROZSUDOK VŠEOBECNÉHO SÚDU (prejudiciálna komora)
z 15. apríla 2026(*)
„ Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Colná únia – Colný kódex – Pasívny zušľachťovací styk – Povolenie – Článok 84 ods. 1 písm. b) piata zarážka a článok 85 nariadenia (EHS) č. 2913/92 – Článok 211 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 952/2013 – Prepustenie na vývoz na colnom úrade, ktorý nebol uvedený v povolení a nachádza sa v inom členskom štáte, ako je štát, ktorý vydal toto povolenie – Colný dlh, ktorý vznikol nesplnením povinnosti alebo nedodržaním podmienky – Oslobodenie – Článok 86 ods. 6 nariadenia č. 952/2013 – Colný dlh, ktorý vznikol podľa článku 77 ods. 1 písm. a) nariadenia č. 952/2013 “
Vo veci T‑589/24,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 267 ZFEÚ, podaný rozhodnutím Bundesfinanzhof (Spolkový finančný súd, Nemecko) zo 6. augusta 2024 a doručený Súdnemu dvoru 30. októbra 2024, ktorý súvisí s konaním:
A‑GmbH
proti
Hauptzollamt C,
VŠEOBECNÝ SÚD (prejudiciálna komora),
na poradách v zložení: predseda komory S. Papasavvas, sudcovia T. Pynnä, J. Laitenberger, G. Hesse (spravodajca) a I. Dimitrakopoulos,
generálna advokátka: M. Brkan,
tajomník: P. Cullen, referent,
so zreteľom na to, že Súdny dvor 15. novembra 2024 postúpil návrh na začatie prejudiciálneho konania Všeobecnému súdu podľa článku 50b tretieho odseku Štatútu Súdneho dvora Európskej únie,
so zreteľom na oblasť uvedenú v článku 50b prvom odseku písm. c) Štatútu Súdneho dvora Európskej únie a vzhľadom na neexistenciu nezávislej otázky výkladu v zmysle článku 50b druhého odseku uvedeného štatútu,
so zreteľom na písomnú časť konania,
po pojednávaní z 8. septembra 2025,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
–        A‑GmbH, v zastúpení: K. Felderhoff, Rechtsanwalt, P. Witte a H.‑M. Wolffgang, daňoví poradcovia,
–        belgická vláda, v zastúpení: S. Baeyens a M. Jacobs, splnomocnení zástupcovia,
–        Európska komisia, v zastúpení: B. Eggers a F. Moro, splnomocnené zástupkyne,
po vypočutí návrhov generálnej advokátky na pojednávaní 26. novembra 2025,
vyhlásil tento
Rozsudok
1        Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 84 ods. 1 písm. b) piatej zarážky, článku 85, článku 145 ods. 1 a článku 150 ods. 2 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva (Ú. v. ES L 302, 1992, s. 1; Mim. vyd. 02/004, s. 307, ďalej len „Colný kódex Spoločenstva“), ako aj článku 77 ods. 1 písm. a), článku 86 ods. 6, článku 211 ods. 1 písm. a) a článku 259 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie (Ú. v. EÚ L 269, 2013, s. 1, ďalej len „Colný kódex Únie“).
2        Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi spoločnosťou A‑GmbH a Hauptzollamt C (hlavný colný úrad C, Nemecko) vo veci použitia povolenia na pasívny zušľachťovací styk – ktoré spoločnosti A‑GmbH udelil hlavný colný úrad C na prepustenie tovaru Európskej únie do colného režimu pasívny zušľachťovací styk – na colnom úrade v Holandsku, ktorý nebol v tomto povolení uvedený.
Právny rámec
3        Colný kódex Spoločenstva bol od 1. mája 2016 zrušený a nahradený Colným kódexom Únie. Vzhľadom na čas skutkových okolností sporu vo veci samej sa však na tento spor naďalej uplatňuje Colný kódex Spoločenstva v rozsahu, v akom sa tieto skutkové okolnosti týkajú obdobia od 29. júna 2015 do 30. apríla 2016.
Colný kódex Spoločenstva
4        Oddiel 3 kapitoly 2 hlavy IV Colného kódexu Spoločenstva mal názov „Colný režim s podmienečným oslobodením od cla a colné režimy s ekonomickým účinkom“. Časť A tohto oddielu obsahovala „spoločné ustanovenia pre niektoré colné režimy“. Články 84 a 85 tohto kódexu spadali do tejto časti.
5        Článok 84 ods. 1 písm. b) piata zarážka Colného kódexu Spoločenstva stanovoval:
„1.      V článkoch 85 až 90:
…
b)      ‚colným režimom s ekonomickým účinkom‘ sa rozumie:
…
–        pasívny z[u]šľachťovací styk.“
6        Článok 85 colného kódexu stanovoval:
„Do colného režimu s ekonomickým účinkom je možné prepustiť tovar iba na základe povolenia vydaného colnými orgánmi.“
7        Článok 114 ods. 2 písm. c) druhá zarážka Colného kódexu Spoločenstva znel:
„Nasledujúcim výrazmi sa rozumie:
…
c)      spracovateľské operácie:
–        …
–        spracovanie tovaru.“
8        Podľa článku 145 Colného kódexu Spoločenstva:
„1.      Bez toho[,] aby tým boli dotknuté ustanovenia článkov 154 až 159 a článok 123 týkajúce sa zvláštnych predpisov systému jednoduchej výmeny, umožňuje colný režim pasívny z[u]šľachťovací styk, aby bol tovar [S]poločenstva dočasne vyvezený z colného územia [S]poločenstva s cieľom jeho podrobenia spracovateľským operáciám a aby tieto výrobky mohli byť prepustené do voľného obehu s úplným alebo čiastočným oslobodením od dovozného cla.
…
3.      Nasledujúcimi výrazmi sa rozumie:
a)      ‚dočasne vyvezeným tovarom‘ tovar, ktorý bol prepustený do colného režimu pasívny z[u]šľachťovací styk;
b)      ‚spracovateľskými operáciami‘ operácie uvedené v článku 114, odsek 2, písmeno c), prvá, druhá a tretia zarážka;
c)      ‚z[u]šľachtenými výrobkami‘ všetky výrobky, ktoré sú výsledkom spracovateľských operácií;
…“
9        Článok 148 Colného kódexu Spoločenstva stanovoval:
„Povolenie sa udeľuje iba:
…
b)      ak je možné zistiť, že z[u]šľachtené výrobky pochádzajú zo spracovania dočasne vyvezeného tovaru.
Prípady, keď môžu byť použité odchýlky od pododseku b), a podmienky, podľa ktorých majú byť tieto odchýlky uplatnené, budú stanovené v súlade s postupom Výboru [pre colný kódex];
c)      za predpokladu, že povolenie použitia colného režimu pasívny z[u]šľachťovací styk [vážne – neoficiálny preklad] nepoškodí zásadné záujmy spracovateľov v [S]poločenstve (hospodárske podmienky).“
10      Článok 150 ods. 2 Colného kódexu Spoločenstva stanovoval:
„Úplné alebo čiastočné oslobodenie od dovozného cla podľa článku 151 [ods. 1 – neoficiálny preklad] sa neudelí, ak niektorá z podmienok alebo povinností vzťahujúcich s[a] k colné[mu] režimu pasívny z[u]šľachťovací styk nie je splnená a ak tento nedostatok nemá výrazný vplyv na riadne uplatňovanie tohto colného režimu.“
Vykonávacie nariadenie
11      Článok 1 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie č. 2913/92 (Ú. v. ES L 253, 1993, s. 1; Mim. vyd. 02/006, s. 3), zmeneného nariadením Komisie (ES) č. 1192/2008 zo 17. novembra 2008 (Ú. v. EÚ L 329, 2008, s. 1) (ďalej len „vykonávacie nariadenie“), znelo takto:
„Na účely tohto nariadenia:
…
13.      Jednotné povolenie znamená: povolenie, ktorým sú dotknuté colné správy viac ako jedného členského štátu, pri jednom z týchto postupov:
–        …
–        colné režimy s ekonomickým účinkom podľa článku 84 ods. 1 písm. b) [Colného] kódexu [Spoločenstva], alebo
…“
12      Článok 496 písm. f) vykonávacieho nariadenia definuje „vstupný úrad (úrad prepustenia do colného režimu)“ ako „colný úrad alebo úrady uvedené v povolení ako úrady splnomocnené prijímať colné vyhlásenia k tovaru vstupujúcemu do colného režimu“.
13      Podľa článku 500 vykonávacieho nariadenia:
„1.      Ak sa žiada o jednorazové povolenie, je potrebný predchádzajúci súhlas príslušných orgánov v súlade s postupom uvedeným v odsekoch 2 a 3.
2.      V prípade dočasného dovozu [použitia – neoficiálny preklad] sa žiadosť predkladá colným orgánom príslušným podľa miesta prvého použitia, bez dopadu na druhý pododsek článku 580 ods. 2.
V ostatných prípadoch sa predkladá colným orgánom príslušným podľa miesta, kde sa vedú hlavné účtovné doklady žiadateľa umožňujúce kontroly colného režimu formou auditu a kde má byť uskladnená, spracovaná alebo dočasne vyvezená aspoň časť tovaru, ktorého sa má povolenie týkať.
…
3.      Tieto colné orgány určené v súlade s odsekom 2 oznámia žiadosť a návrh povolenia ostatným colným orgánom, ktorých sa to týka, ktoré do 15 dní potvrdia ich prijatie.
Ostatné colné orgány, ktorých sa to týka, oznámia akékoľvek námietky do 30 dní od dátumu obdržania návrhu povolenia. Ak sú v stanovenej lehote oznámené námietky a nedosiahne sa žiadna dohoda, žiadosť sa zamietne v takom rozsahu, v akom boli vznesené námietky.
4.      Colné orgány môžu vydať povolenie, ak do 30 dní neobdržia žiadne námietky k návrhu povolenia.
Kópiu dohodnutého povolenia zašlú všetkým colným orgánom, ktorých sa to týka.“
Colný kódex Únie
14      Článok 26 Colného kódexu Únie, nazvaný „Platnosť rozhodnutí v celej Únii“, stanovuje:
„S výnimkou prípadov, keď je účinok rozhodnutia obmedzený na jeden alebo viaceré členské štáty, sú rozhodnutia týkajúce sa uplatňovania colných predpisov platné na celom colnom území Únie.“
15      Článok 77 Colného kódexu Únie má názov „Prepustenie do voľného obehu a dočasné použitie“ a znie takto:
„1.      Colný dlh pri dovoze vzniká prepustením tovaru, ktorý nie je tovarom Únie, a ktorý podlieha dovoznému clu, do jedného z týchto colných režimov:
a)      prepustenie do voľného obehu vrátane prepustenia podľa ustanovení o konečnom použití;
…“
16      Podľa článku 79 ods. 1 Colného kódexu Únie:
„Pri tovare, ktorý podlieha dovoznému clu, vzniká colný dlh pri dovoze v dôsledku nesplnenia niektorej z týchto povinností alebo podmienok:
a)      nesplnením jednej z povinností ustanovených v colných predpisoch týkajúcich sa vstupu tovaru, ktorý nie je tovarom Únie, na colné územie Únie, jeho odňatia spod colného dohľadu alebo prepravy, zušľachtenia, skladovania, dočasného uskladnenia, dočasného použitia alebo zničenia takéhoto tovaru v rámci tohto územia, alebo
b)      nesplnením jednej z povinností ustanovených v colných predpisoch pre konečné použite tovaru na colnom území Únie, alebo
c)      nedodržaním podmienky vzťahujúcej sa na prepustenie tovaru, ktorý nie je tovarom Únie, do colného režimu alebo nedodržaním podmienky na priznanie oslobodenia od cla alebo zníženie sadzby dovozného cla v dôsledku konečného použitia tovaru.“
17      Podľa článku 82 ods. 1 Colného kódexu Únie:
„Pri tovare, ktorý podlieha vývoznému clu, vzniká colný dlh pri vývoze v dôsledku nesplnenia niektorej z týchto povinností alebo podmienok:
a)      nesplnením jednej z povinností ustanovených v colných predpisoch pre výstup tovaru alebo
b)      nedodržaním podmienok, za ktorých bolo povolené, aby bol tovar prepravený z colného územia Únie s úplným alebo čiastočným oslobodením od vývozného cla.“
18      Článok 86 Colného kódexu Únie, nazvaný „Osobitné pravidlá pre výpočet sumy dovozného cla“, v odseku 6 stanovuje:
„Ak sa v colných predpisoch ustanovuje zvýhodnené sadzobné zaobchádzanie s tovarom, alebo úplné alebo čiastočné oslobodenie od dovozného alebo vývozného cla podľa článku 56 ods. 2 písm. d) až g), článkov 203, 204, 205 a 208 alebo článkov 259 až 262 tohto nariadenia, alebo podľa nariadenia Rady (ES) č. 1186/2009 zo 16. novembra 2009 ustanovujúceho systém Spoločenstva pre oslobodenie od cla, takéto zvýhodnené sadzobné zaobchádzanie s tovarom sa uplatňuje aj v prípadoch, v ktorých colný dlh vznikol podľa článkov 79 alebo 82 tohto nariadenia pod podmienkou, že nesplnenie povinnosti alebo nedodržanie podmienky, ktoré viedlo k vzniku colného dlhu, nepredstavovalo pokus o podvodné konanie.“
19      Podľa článku 173 Colného kódexu Únie:
„1.      Deklarantovi sa na základe jeho žiadosti povolí oprava jedného alebo viacerých údajov uvedených v colnom vyhlásení po tom, ako uvedené vyhlásenie prijali colné orgány. Opravu nie je možné vykonať, ak by sa colné vyhlásenie vzťahovalo na iný tovar, ako tovar pôvodne uvedený v colnom vyhlásení.
2.      Opravu nie je možné vykonať po tom, ako colné orgány:
…
c)      prepustili tovar.
3.      Na žiadosť deklaranta možno do troch rokov od dátumu prijatia colného vyhlásenia povoliť opravu colného vyhlásenia po prepustení tovaru, aby si mohol deklarant splniť povinnosti týkajúce sa prepustenia tovaru do dotknutého colného režimu.“
20      Článok 211 Colného kódexu Únie stanovuje:
„1.      Povolenie od colných orgánov sa vyžaduje na:
a)      použitie colných režimov aktívny alebo pasívny zušľachťovací styk, dočasné použitie alebo konečné použitie,
…“
21      Článok 259 Colného kódexu Únie stanovuje:
„1.      V colnom režime pasívny zušľachťovací styk možno tovar Únie dočasne vyviezť z colného územia Únie s cieľom jeho podrobenia spracovateľským operáciám. Zušľachtené výrobky, ktoré sú výsledkom zušľachtenia uvedeného tovaru, sa môžu prepustiť do voľného obehu s úplným alebo čiastočným oslobodením od dovozného cla na základe žiadosti držiteľa povolenia alebo akejkoľvek inej osoby usadenej na colnom území Únie v prípade, že táto osoba získala súhlas držiteľa povolenia a že sú splnené podmienky tohto povolenia.
…
3.      Colné orgány určia lehotu, v ktorej sa musí dočasne vyvezený tovar opätovne doviezť na colné územie Únie vo forme zušľachtených výrobkov a prepustiť do voľného obehu, aby bolo možné využiť úplné alebo čiastočné oslobodenie od dovozného cla. Na základe odôvodnenej žiadosti držiteľa povolenia môžu túto lehotu primerane predĺžiť.“
Delegované nariadenie
22      Článok 2 ods. 1 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2446 z 28. júla 2015, ktorým sa dopĺňa nariadenie č. 952/2013, pokiaľ ide o podrobné pravidlá, ktorými sa bližšie určujú niektoré ustanovenia Colného kódexu Únie (Ú. v. EÚ L 343, 2015, s. 1, ďalej len „delegované nariadenie“), stanovuje:
„Výmena a uchovávanie informácií požadovaných v prípade žiadostí a rozhodnutí podliehajú spoločným požiadavkám na údaje stanoveným v prílohe A.“
23      Kapitola 1 hlavy I prílohy A delegovaného nariadenia obsahuje tabuľku s názvom „Tabuľka s požiadavkami na údaje“. Stĺpec 8b tejto tabuľky („Žiadosť a povolenie vo veci použitia colného režimu pasívny zušľachťovací styk“) obsahuje pri údajovom prvku („Ú.P.“) 4/10 s názvom „Colný(‑é) úrad(‑y) umiestnenia“ poznámku „A“, ktorá zodpovedá povinnému údajovému prvku, to jest „údaj[om], ktoré požadujú všetky členské štáty“.
Vykonávacie nariadenie
24      Článok 261 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2447 z 24. novembra 2015, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania určitých ustanovení nariadenia č. 952/2013 (Ú. v. EÚ L 343, 2015, s. 558, ďalej len „vykonávacie nariadenie“), stanovuje:
„1.      Príslušný colný orgán vydá rozhodnutie vo veci žiadosti bez konzultácie s ostatnými dotknutými colnými orgánmi, ako sa stanovuje v článku 260 tohto nariadenia v ktoromkoľvek z týchto prípadov:
…
c)      jediná činnosť, ktorá sa týka rôznych členských štátov, je operácia, v rámci ktorej colný úrad umiestnenia [prepustenia – neoficiálny preklad] tovaru nie je colným úradom ukončenia;
…“
Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
25      Hlavný colný úrad C udelil 1. decembra 2014 spoločnosti A‑GmbH, žalobkyni vo veci samej, povolenie na pasívny zušľachťovací styk na účely výroby spracovaného arašidového oleja, ktorý je výsledkom spracovateľských operácií v spoločnosti so sídlom vo Švajčiarsku (ďalej len „povolenie na prepustenie do colného režimu pasívny zušľachťovací styk“).
26      V povolení na prepustenie do colného režimu pasívny zušľachťovací styk boli uvedené dva nemecké colné úrady (colný úrad W a colný úrad Z) ako úrady prepustenia, ktoré sú oprávnené prijať colné vyhlásenia o prepustení dočasne vyvezeného tovaru do tohto colného režimu.
27      V období od júna 2015 do septembra 2017 žalobkyňa vo veci samej nakúpila v Holandsku surový arašidový olej prepustený do voľného obehu. Tento tovar Únie bol na holandskom colnom úrade deklarovaný na priamy vývoz do Švajčiarska s kódom colného režimu 1000 (konečný vývoz bez predchádzajúceho colného režimu). Po vykonaní spracovateľských operácií vo Švajčiarsku žalobkyňa vo veci samej prepustila tovar spracovaný vo Švajčiarsku do voľného obehu v Únii s kódom colného režimu 4000 (súbežné prepustenie do voľného obehu a na domáce použitie bez predchádzajúceho colného režimu). Ako colnú hodnotu žalobkyňa vo veci samej deklarovala náklady na operácie spracovania vo Švajčiarsku, a nie hodnotu dovezeného spracovaného arašidového oleja.
28      Hlavný colný úrad C zmenil s účinnosťou od 16. marca 2018 povolenie na prepustenie do colného režimu pasívny zušľachťovací styk tak, že daný holandský colný úrad doplnil ako colný úrad na prepustenie dočasne vyvezeného tovaru do colného režimu pasívny zušľachťovací styk.
29      Rozhodnutím o vymeraní dovozného cla z 25. júla 2018 hlavný colný úrad C pristúpil k dodatočnému vymeraniu cla z dôvodu, že žalobkyňa vo veci samej nemohla využiť colný režim pasívny zušľachťovací styk, pretože tovar Únie nedeklarovala pod kódom colného režimu 2100 (dočasný vývoz v rámci colného režimu pasívny zušľachťovací styk bez predchádzajúceho colného režimu) na jednom z nemeckých colných úradov uvedených v povolení na prepustenie do colného režimu pasívny zušľachťovací styk.
30      Žalobkyňa vo veci samej podala proti tomuto výmeru cla námietku na hlavný colný úrad C. Okrem toho požiadala holandský colný úrad o zmenu vývozných colných vyhlásení vzťahujúcich sa na surový arašidový olej takým spôsobom, aby sa v týchto vyhláseniach uviedol kód colného režimu pasívny zušľachťovací styk (kód 2100 v kolónke 37) a odkaz na povolenie na prepustenie do colného režimu pasívny zušľachťovací styk (v kolónke 44). Výmerom z 5. decembra 2018 hlavný colný úrad C znížil sumu dodatočne vyrubeného cla a v zostávajúcej časti námietku zamietol.
31      Finanzgericht (finančný súd, Nemecko), na ktorý žalobkyňa vo veci samej podala žalobu, rozhodol, že žalobkyňa nemohla doviezť spracovaný arašidový olej s čiastočným oslobodením od dovozného cla podľa článku 145 Colného kódexu Spoločenstva, keďže nepoužila povolenie na prepustenie do colného režimu pasívny zušľachťovací styk a neprepustila dočasne vyvezený tovar do tohto colného režimu.
32      Na jednej strane tento súd konštatoval, že hoci je hlavný colný úrad C v zásade viazaný rozhodnutiami holandskej colnej správy, žalobkyňa vo veci samej nemala potrebné povolenia na to, aby mohla využiť čiastočné oslobodenie od cla. Na druhej strane tento súd konštatoval, že táto neexistencia povolení nemohla ostať bez reálneho dopadu na správny priebeh colného režimu pasívny zušľachťovací styk najmä preto, že nebolo možné zabezpečiť identifikáciu predmetného tovaru. Okrem toho Finanzgericht (finančný súd) konštatoval, že žalobkyňa vo veci samej sa nemôže domáhať ani čiastočného oslobodenia od cla na základe článku 212a Colného kódexu Spoločenstva, ktorý bol nahradený článkom 86 ods. 6 Colného kódexu Únie, pretože sa dopustila zjavnej nedbanlivosti.
33      V rámci svojho opravného prostriedku „Revision“ podaného na Bundesfinanzhof (Spolkový finančný súd, Nemecko), ktorý je vnútroštátnym súdom predkladajúcim návrh na začatie prejudiciálneho konania, žalobkyňa vo veci samej v podstate tvrdí, že okolnosť, že vývozné colné vyhlásenia boli predložené colnému úradu, ktorý nemá právomoc v Nemecku, nemá vplyv na uplatnenie colného režimu pasívny zušľachťovací styk, a to o to viac, že hlavný colný úrad C mal k dispozícii iné prostriedky na zabezpečenie dodržiavania podmienok identifikácie predmetného tovaru.
34      V tejto súvislosti sa predkladajúci vnútroštátny súd prikláňa k názoru, že rozhodnutia holandského colného úradu týkajúce sa opravy vývozných colných vyhlásení boli platné na celom colnom území Únie a že neuvedenie holandského colného úradu v povolení na prepustenie do colného režimu pasívny zušľachťovací styk sa týkalo len formálnej požiadavky. Okrem toho zdôrazňuje, že nič nenasvedčuje tomu, že by žalobkyňa vo veci samej nekonala v dobrej viere.
35      Predkladajúci vnútroštátny súd však má pochybnosti o možnosti využiť čiastočné oslobodenie od dovozného cla pri prepustení do voľného obehu spracovaných výrobkov, ktoré sú výsledkom pasívnych spracovateľských operácií, ak colné vyhlásenia na prepustenie dočasne vyvezeného tovaru do colného režimu pasívny zušľachťovací styk boli podané na colnom úrade, ktorý nie je uvedený v povolení na pasívny zušľachťovací styk.
36      Napokon sa predkladajúci vnútroštátny súd pýta, či za okolností, o aké ide vo veci samej, možno uplatniť ustanovenia článku 150 ods. 2 Colného kódexu Spoločenstva týkajúce sa porušení, ktoré nemali vplyv na správne fungovanie colného režimu pasívny zušľachťovací styk, alebo analogicky ustanovenia článku 86 ods. 6 Colného kódexu Únie, ktoré umožňujú zhojiť vznik colného dlhu v prípade nezrovnalosti.
37      Za týchto podmienok Bundesfinanzhof (Spolkový finančný súd, Nemecko) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:
„1.      Bráni čiastočnému oslobodeniu od dovozného cla po vykonaní pasívneho zušľachťovacieho styku v súlade s článkom 145 ods. 1 Colného kódexu Spoločenstva alebo článkom 259 ods. 1 Colného kódexu Únie, ak colné vyhlásenie na dočasne vyvezený tovar prijal colný úrad, ktorý nie je uvedený ako colný úrad prepustenia do colného režimu v povolení na pasívny zušľachťovací styk v súlade s článkom 85 Colného kódexu Spoločenstva v spojení s článkom 84 ods. 1 písm. b) piatou zarážkou tohto kódexu alebo článkom 211 ods. 1 písm. a) Colného kódexu Únie?
2.      Má sa článok 150 ods. 2 Colného kódexu Spoločenstva vykladať v tom zmysle, že toto ustanovenie sa vzťahuje len na povinnosti, ktoré existujú po prepustení dočasne vyvezeného tovaru do colného režimu pasívny zušľachťovací styk, alebo sa toto ustanovenie vzťahuje aj na povinnosti súvisiace s podaním colného vyhlásenia na prepustenie dočasne vyvezeného tovaru do colného režimu pasívny zušľachťovací styk?
3.      Má sa článok 86 ods. 6 Colného kódexu Únie uplatňovať primerane, ak colný dlh vznikol podľa článku 77 ods. 1 písm. a) Colného kódexu Únie prepustením spracovaných výrobkov do voľného obehu?“
O prejudiciálnych otázkach
O prvej otázke
38      Svojou prvou otázkou sa predkladajúci vnútroštátny súd v podstate pýta, či v situácii, keď osoba, ktorej členský štát vydal povolenie na použitie režimu pasívny zušľachťovací styk, prepustí tovar Únie určený na spracovanie v tretej krajine do colného režimu vývoz na colnom úrade nachádzajúcom sa v inom členskom štáte, ktorý neudelil predchádzajúci súhlas s týmto povolením a ktorý v ňom nie je uvedený ako colný úrad prepustenia, článok 85 Colného kódexu Spoločenstva v spojení s článkom 84 ods. 1 písm. b) piatou zarážkou tohto kódexu, ako aj článok 211 ods. 1 písm. a) Colného kódexu Únie bránia čiastočnému oslobodeniu od dovozného cla v rámci režimu pasívneho zušľachťovacieho styku upravenému v článku 145 ods. 1 Colného kódexu Spoločenstva a článku 259 ods. 1 Colného kódexu Únie.
39      V tejto súvislosti treba na úvod pripomenúť, že colný režim pasívny zušľachťovací styk umožňuje, aby bol tovar Spoločenstva dočasne vyvezený z colného územia Únie s cieľom jeho podrobenia spracovateľským operáciám a aby tieto výrobky označované ako „zušľachtené výrobky“ mohli byť prepustené do voľného obehu s úplným alebo čiastočným oslobodením od dovozného cla.
40      Prvá prejudiciálna otázka sa týka tak ustanovení Colného kódexu Spoločenstva uplatniteľných na obdobie od 29. júna 2015 do 30. apríla 2016, ako aj ustanovení Colného kódexu Únie uplatniteľných na obdobie od 1. mája 2016 do 11. septembra 2017. Tú časť danej otázky týkajúcu sa Colného kódexu Spoločenstva treba preskúmať oddelene od tej časti otázky, ktorá sa týka Colného kódexu Únie.
O prvej otázke v rozsahu, v akom sa týka Colného kódexu Spoločenstva
41      Článok 85 Colného kódexu Spoločenstva stanovuje, že do colného režimu s ekonomickým účinkom je možné prepustiť tovar iba na základe povolenia vydaného colnými orgánmi.
42      Konkrétne zo znenia článku 85 Colného kódexu Spoločenstva v spojení s článkom 84 ods. 1 písm. b) piatou zarážkou tohto kódexu vyplýva, že použitie colného režimu pasívny zušľachťovací styk si vyžaduje vydanie povolenia. Odôvodnenie povinnosti požiadať o takéto predchádzajúce povolenie spočíva najmä v potrebe overiť v rámci osobitného dohľadu, či sú zušľachtené výrobky výsledkom spracovania dočasne vyvezeného tovaru.
43      Okrem toho článok 148 písm. b) Colného kódexu Spoločenstva stanovuje, že povolenie na použitie colného režimu pasívny zušľachťovací styk sa v zásade udelí len vtedy, ak je možné zistiť, že zušľachtené výrobky pochádzajú zo spracovania dočasne vyvezeného tovaru.
44      Napokon z článku 496 písm. f) vykonávacieho nariadenia vyplýva, že colný úrad alebo colné úrady prepustenia uvedené v povolení na pasívny zušľachťovací styk sú splnomocnené prijímať colné vyhlásenia na prepustenie tovaru do colného režimu pasívny zušľachťovací styk.
45      Treba totiž pripomenúť, že určenie colných orgánov, na ktorých môže byť dočasne vyvezený tovar prepustený do colného režimu pasívny zušľachťovací styk, vopred, najmä v situácii, o akú ide vo veci samej, keď sa colný úrad zodpovedný za vývoz nachádza v inom členskom štáte, než je colný úrad označený ako úrad ukončenia colného režimu, zaručuje, že podmienky povolenia pasívneho zušľachťovacieho styku budú overené a že v prípade potreby sa prijmú vhodné opatrenia na zabezpečenie identifikácie tovaru v čase dovozu po vykonaní spracovateľských operácií. Určenie colného úradu prepustenia má teda dôležitú kontrolnú funkciu pre riadny priebeh pasívneho zušľachťovacieho styku.
46      V tejto súvislosti treba uviesť, že colný režim pasívny zušľachťovací styk, ktorý vedie k úplnému alebo čiastočnému oslobodeniu od cla, je výnimočným opatrením určeným na uľahčenie priebehu určitých hospodárskych činností. Keďže tento režim predstavuje zjavné riziko pre správne uplatňovanie colnej právnej úpravy a výber cla, sú osoby, ktoré tento režim využívajú, povinné striktne dodržiavať povinnosti, ktoré z neho vyplývajú. Rovnako treba reštriktívne vykladať dôsledky, ktoré pre ne vyplývajú v prípade nedodržania ich povinností (pozri analogicky rozsudok zo 14. januára 2010, Terex Equipment a i., C‑430/08 a C‑431/08, EU:C:2010:15, bod 42).
47      Okrem toho, ako uviedla generálna advokátka v bodoch 29 a 30 svojich návrhov, z ustanovení týkajúcich sa jednotného povolenia, najmä z článkov 500 a 501 vykonávacieho nariadenia účinných v čase, keď bolo vo veci samej vydané povolenie na prepustenie do colného režimu pasívny zušľachťovací styk, vyplýva, že colné orgány členského štátu, ktorým bola predložená žiadosť o povolenie režimu pasívny zušľachťovací styk, sú povinné oznámiť návrh povolenia ostatným colným orgánom iného členského štátu, ktorého sa týka vykonanie colného režimu pasívny zušľachťovací styk. Predchádzajúci súhlas týchto orgánov s takýmto návrhom povolenia sa získava v rámci postupu konzultácie upraveného v článku 500 ods. 2 a 3 tohto nariadenia. Udelenie jednotného povolenia však – pod podmienkou všeobecnej dohody medzi dotknutými colnými orgánmi v zmysle článku 501 vykonávacieho nariadenia – podlieha tomuto predchádzajúcemu súhlasu. V dôsledku toho v prípade neexistencie takéhoto súhlasu povolenie na pasívny zušľachťovací styk udelené jedným členským štátom nie je jednotným povolením a neuplatňuje sa na území iných členských štátov.
48      Colný kódex Spoločenstva teda bráni uplatneniu colného režimu pasívny zušľachťovací styk v situácii, keď osoba, ktorej členský štát vydal povolenie na použitie režimu pasívny zušľachťovací styk, prepustí tovar Únie určený na spracovanie v tretej krajine do colného režimu vývoz na colnom úrade, ktorý nie je uvedený ako colný úrad prepustenia v tomto povolení a nachádza sa v inom členskom štáte, ktorý nedal svoj predchádzajúci súhlas s týmto povolením.
49      Pokiaľ ide o možnosť následnej opravy vývozných colných vyhlásení na účely prepustenia tovaru do colného režimu pasívny zušľachťovací styk so spätnou účinnosťou, treba uviesť, že vo veci samej hlavný colný úrad C s účinnosťou od 16. marca 2018 určil holandský colný úrad ako colný úrad prepustenia, ktorý je príslušný na prepustenie tovaru do colného režimu pasívny zušľachťovací styk. Následne na žiadosť žalobkyne vo veci samej holandský colný úrad opravil vývozné colné vyhlásenia týkajúce sa surového arašidového oleja tak, že v týchto vyhláseniach uviedol kód colného režimu pasívny zušľachťovací styk (kód 2100 v kolónke 37) a odkaz na povolenie na prepustenie do colného režimu pasívny zušľachťovací styk (v kolónke 44).
50      V situácii, o akú ide vo veci samej, však oprava vývozných colných vyhlásení colnými orgánmi členského štátu s cieľom retroaktívne zohľadniť povolenie na pasívny zušľachťovací styk vydané orgánmi iného členského štátu nemôže nahradiť predchádzajúci súhlas v zmysle článku 500 vykonávacieho nariadenia.
51      Okrem toho takáto následná oprava vývozných colných vyhlásení sa nemôže zakladať ani na článku 78 ods. 3 Colného kódexu Spoločenstva.
52      Je pravda, že Súdny dvor už v tejto súvislosti rozhodol, že následná oprava vývozných colných vyhlásení v rámci colného konania upravujúceho colný režim musí byť v určitých prípadoch povolená. Predovšetkým článok 78 ods. 3 Colného kódexu Spoločenstva umožňuje opraviť colné vyhlásenie po prepustení tovaru, ak sa pri uplatňovaní ustanovení upravujúcich príslušný colný režim vychádzalo z nesprávnych alebo neúplných údajov. Takáto oprava však podlieha podmienke dodržania ustanovení, ktoré upravujú prepustenie do takéhoto režimu. Ciele colného režimu – v predmetnom prípade ciele colného režimu pasívneho zušľachťovacieho styku – teda nesmú byť ohrozené (pozri v tomto zmysle rozsudok zo 14. januára 2010, Terex Equipment a i., C‑430/08 a C‑431/08, EU:C:2010:15, bod 65).
53      Podľa informácií poskytnutých predkladajúcim vnútroštátnym súdom však vo veci samej neboli splnené podmienky na prepustenie do colného režimu pasívny zušľachťovací styk. Rovnako návrh na začatie prejudiciálneho konania neuvádza žiadny dôkaz o tom, že žalobkyňa vo veci samej mala v úmysle prepustiť predmetné výrobky do tohto režimu pri podaní vývozných colných vyhlásení vzťahujúcich sa na predmetný tovar alebo pri jeho spätnom dovoze. Za týchto okolností nebolo možné vykonať kontroly v čase prepustenia do uvedeného režimu a v čase spätného dovozu zušľachtených výrobkov. Za týchto podmienok – okrem prípadu, že potrebné kontroly by bolo možné vykonať dodatočne po prepustení tovaru, – boli z dôvodu nemožnosti vykonať tieto kontroly ohrozené ciele colného režimu pasívny zušľachťovací styk v zmysle judikatúry citovanej v bode 52 vyššie.
O prvej otázke v rozsahu, v akom sa týka Colného kódexu Únie
54      Článok 211 ods. 1 písm. a) Colného kódexu Únie stanovuje, že povolenie colných orgánov sa vyžaduje v prípade použitia colného režimu aktívny alebo pasívny zušľachťovací styk, dočasné použitie alebo konečné použitie. Znenie tohto ustanovenia je teda podobné zneniu článku 85 Colného kódexu Spoločenstva, keďže pred prepustením dočasne vyvezeného tovaru do colného režimu pasívny zušľachťovací styk sa vyžaduje povolenie.
55      Naopak, ako uviedol predkladajúci vnútroštátny súd v bode 48 návrhu na začatie prejudiciálneho konania, ustanovenia novej právnej úpravy za takých okolností, o aké ide vo veci samej, už nevyžadujú jednotné povolenie s predchádzajúcim súhlasom príslušných colných orgánov členských štátov, ktorých sa týka žiadosť o povolenie. Článok 261 ods. 1 písm. c) vykonávacieho nariadenia totiž stanovuje, že využitie konzultačného postupu na účely získania predchádzajúceho súhlasu členských štátov dotknutých žiadosťou o povolenie, stanovenou v článku 260 tohto nariadenia, sa nevyžaduje, pokiaľ je žiadosť o povolenie, ktorá sa týka viacerých členských štátov, operáciou, v rámci ktorej colný úrad prepustenia tovaru nie je colným úradom ukončenia.
56      Treba však osobitne pripomenúť, že v súlade s tabuľkou obsiahnutou v kapitole 1 hlavy I prílohy A delegovaného nariadenia je potrebné v povolení na prepustenie do colného režimu pasívny zušľachťovací styk podľa článku 211 ods. 1 písm. a) Colného kódexu Únie uviesť colný úrad alebo colné úrady prepustenia. Ako konštatovala generálna advokátka v bodoch 54 a 55 svojich návrhov, prepustenie dočasne vyvezeného tovaru na colnom úrade prepustenia alebo na jednom z colných úradov prepustenia uvedených v tomto povolení predstavuje povinnosť, ktorú treba dodržať pri uplatňovaní colného režimu pasívny zušľachťovací styk.
57      Z informácií poskytnutých predkladajúcim vnútroštátnym súdom však vyplýva, že tovar, o ktorý ide vo veci samej, bol predložený na účely jeho vývozu na colnom úrade, ktorý nebol uvedený v povolení na prepustenie do colného režimu pasívny zušľachťovací styk.
58      V tejto súvislosti, ako už bolo uvedené v bode 45 vyššie, na to, aby bolo možné overiť správne uplatnenie postupu týkajúceho sa pasívneho zušľachťovacieho styku, je nevyhnutné najprv určiť colný úrad alebo colné úrady prepustenia, ktoré sú zodpovedné za dočasný vývoz v rámci colného režimu pasívny zušľachťovací styk.
59      Pokiaľ ide o možnosti opravy colného vyhlásenia, treba uviesť, že tieto možnosti boli obmedzené zavedením článku 173 Colného kódexu Únie. Odsek 3 tohto článku stanovuje možnosť colných orgánov povoliť opravu colného vyhlásenia po prepustení tovaru na žiadosť deklaranta a do troch rokov od prijatia tohto vyhlásenia s cieľom umožniť deklarantovi splniť si svoje povinnosti týkajúce sa prepustenia tovaru do príslušného colného režimu. Súdny dvor v tejto súvislosti rozhodol, že hoci táto možnosť zmierňuje zásadu neodvolateľnosti colného vyhlásenia, nič to nemení na tom, že táto možnosť predstavuje výnimku z tejto zásady, ktorú treba vykladať reštriktívne (pozri v tomto zmysle rozsudok z 8. júna 2023, Zes Zollner Electronic, C‑640/21, EU:C:2023:457, bod 43).
60      Napokon pokiaľ ide o okolnosť, že rozhodnutia týkajúce sa uplatňovania colných predpisov sú podľa článku 26 Colného kódexu Únie platné na celom colnom území Únie, treba uviesť – ako to uviedla generálna advokátka v bode 32 svojich návrhov –, že povolenie na prepustenie do colného režimu pasívny zušľachťovací styk, o ktoré ide vo veci samej, nie je jednotným povolením. Vzhľadom na neexistenciu predchádzajúceho súhlasu príslušných holandských orgánov sa však toto povolenie neuplatňovalo na území iných členských štátov, než je členský štát, ktorý ho udelil. Za týchto okolností by totiž možnosť colného úradu nachádzajúceho sa v jednom členskom štáte zmeniť colné vyhlásenie takým spôsobom, že by došlo k zmene povolenia udeleného colnými orgánmi iného členského štátu – pridaním colného úradu prepustenia, ktorý nie je uvedený v povolení – bola v rozpore so znením článku 26 Colného kódexu Únie. Toto ustanovenie totiž vylučuje možnosť, aby povolenie príslušných colných orgánov členského štátu, ktorého účinky sa obmedzujú na územie uvedeného členského štátu, boli platné na celom území colnej Únie.
61      Je pravda, že nemecké colné orgány zmenili s účinnosťou od 16. marca 2018 povolenie na prepustenie do colného režimu pasívny zušľachťovací styk tak, že ako príslušný colný úrad doplnili holandský colný úrad na účely prepustenia tovaru, ktorý žalobkyňa vo veci samej uvádza na trh, do tohto režimu. Podľa informácií, ktoré má Všeobecný súd k dispozícii, cieľom tejto zmeny bolo splnomocniť tento colný úrad na prijatie colných vyhlásení o prepustení do colného režimu pasívny zušľachťovací styk v budúcnosti, teda od 16. marca 2018. Nemôže teda a posteriori zmeniť colné vyhlásenia na vývoz tovaru, ktoré boli vyhotovené pred týmto dátumom na účely prepustenia tovaru do colného režimu pasívny zušľachťovací styk.
62      Za týchto podmienok treba na prvú prejudiciálnu otázku odpovedať tak, že:
–        článok 85 Colného kódexu Spoločenstva v spojení s článkom 84 ods. 1 písm. b) piatou zarážkou tohto kódexu sa má vykladať v tom zmysle, že v situácii, keď osoba, ktorej členský vydal povolenie na pasívny zušľachťovací styk, prepustí tovar Únie určený na spracovanie v tretej krajine do colného režimu vývoz na colnom úrade nachádzajúcom sa v inom členskom štáte, ktorý nedal svoj predchádzajúci súhlas s týmto povolením a ktorý v ňom nie je uvedený ako colný úrad prepustenia, toto ustanovenie bráni čiastočnému oslobodeniu od dovozného cla v rámci režimu pasívneho zušľachťovacieho styku upravenému v článku 145 ods. 1 uvedeného kódexu,
–        článok 211 ods. 1 písm. a) Colného kódexu Únie sa má vykladať v tom zmysle, že v situácii, keď je tovar Únie určený na spracovanie v tretej krajine prepustený do colného režimu vývoz na colnom úrade, ktorý nie je uvedený ako colný úrad prepustenia v povolení na pasívny zušľachťovací styk, toto ustanovenie bráni čiastočnému oslobodeniu od dovozného cla v rámci režimu pasívneho zušľachťovacieho styku upravenému v článku 259 ods. 1 Colného kódexu Únie.
O druhej otázke
63      Svojou druhou otázkou sa predkladajúci vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 150 ods. 2 Colného kódexu Spoločenstva vykladať v tom zmysle, že sa uplatňuje až po prepustení dočasne vyvezeného tovaru do colného režimu pasívny zušľachťovací styk, alebo v tom zmysle, že sa uplatňuje aj po podaní colného vyhlásenia na prepustenie dočasne vyvezeného tovaru do tohto colného režimu, to znamená pred týmto prepustením.
64      Vzhľadom na odpoveď na prvú otázku nie je potrebné odpovedať na druhú otázku. Z tejto odpovede totiž vyplýva, že v situácii, keď bol tovar Únie prepustený na vývoz do tretej krajiny na účely jeho spracovania uskutočneného do 30. apríla 2016 na colnom úrade prepustenia nachádzajúcom sa v členskom štáte, ktorého colný orgán nedal predchádzajúci súhlas na udelenie jednotného povolenia na využívanie režimu pasívny zušľachťovací styk, sa má článok 85 Colného kódexu Spoločenstva v spojení s článkom 84 ods. 1 písm. b) piatou zarážkou tohto kódexu vykladať v tom zmysle, že bráni čiastočnému oslobodeniu od dovozného cla v rámci režimu pasívneho zušľachťovacieho styku upraveného v článku 145 ods. 1 uvedeného kódexu.
65      V dôsledku toho, ako uviedla generálna advokátka v bodoch 38 a 39 svojich návrhov, článok 150 ods. 2 Colného kódexu Spoločenstva, ktorý sa týka výlučne podmienok a povinností vzťahujúcich sa k colnému režimu pasívny zušľachťovací styk, sa neuplatňuje na také nesplnenie, o aké ide vo veci samej, spočívajúce v prepustení tovaru na vývoz na colnom úrade nachádzajúcom sa na území členského štátu, na ktorom sa povolenie na prepustenie do tohto colného režimu neuplatňovalo.
O tretej otázke
66      Svojou treťou otázkou sa predkladajúci vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 86 ods. 6 Colného kódexu Únie uplatňovať analogicky, ak colný dlh vznikol podľa článku 77 ods. 1 písm. a) tohto kódexu prepustením spracovaných výrobkov do voľného obehu.
67      Článok 86 ods. 6 Colného kódexu Únie umožňuje za určitých podmienok zhojiť nesplnenie povinnosti alebo nedodržanie podmienky, ku ktorému došlo v rámci dovozu alebo vývozu tovaru. Ako však uvádza predkladajúci vnútroštátny súd, vo veci samej bol dovoz predmetného tovaru legálny, takže zodpovedajúci colný dlh vznikol v dôsledku prepustenia tovaru do colného režimu voľného obehu podľa článku 77 ods. 1 písm. a) Colného kódexu Únie, čo je prípad, na ktorý sa nevzťahuje článok 86 ods. 6 tohto kódexu.
68      V tejto súvislosti treba konštatovať, že nič v znení článku 86 ods. 6 Colného kódexu Únie nenaznačuje, že by sa toto ustanovenie mohlo analogicky uplatniť na takú situáciu, o ktorú ide v článku 77 ods. 1 písm. a) tohto kódexu. Článok 86 ods. 6 Colného kódexu Únie totiž výslovne odkazuje na články 79 a 82 tohto kódexu, ktoré sa týkajú situácií odlišných od prepustenia do voľného obehu upraveného v článku 77 ods. 1 písm. a) uvedeného kódexu. Cieľom daného článku je teda zhojiť nesplnenie povinnosti alebo nedodržanie podmienok stanovených napríklad pre prepustenie tovaru do osobitného colného režimu. V takom prípade už musia byť splnené ostatné podmienky na prepustenie do takéhoto colného režimu, ako napríklad podanie colného vyhlásenia na colnom úrade uvedenom v povolení na pasívny zušľachťovací styk.
69      Na tretiu otázku treba teda odpovedať tak, že článok 86 ods. 6 Colného kódexu Únie sa má vykladať v tom zmysle, že sa analogicky neuplatní, ak colný dlh vznikol v súlade s článkom 77 ods. 1 písm. a) tohto kódexu v dôsledku prepustenia zušľachtených výrobkov do voľného obehu.
O trovách
70      Vzhľadom na to, že konanie pred Všeobecným súdom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred predkladajúcim vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Všeobecnému súdu a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov
VŠEOBECNÝ SÚD (prejudiciálna komora)
rozhodol takto:
1.      Článok 85 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva, v spojení s článkom 84 ods. 1 písm. b) piatou zarážkou tohto nariadenia sa má vykladať v tom zmysle, že v situácii, keď osoba, ktorej členský vydal povolenie na pasívny zušľachťovací styk, prepustí tovar Únie určený na spracovanie v tretej krajine do colného režimu vývoz na colnom úrade nachádzajúcom sa v inom členskom štáte, ktorý nedal svoj predchádzajúci súhlas s týmto povolením a ktorý v ňom nie je uvedený ako colný úrad prepustenia, toto ustanovenie bráni čiastočnému oslobodeniu od dovozného cla v rámci režimu pasívneho zušľachťovacieho styku upravenému v článku 145 ods. 1 uvedeného kódexu.
Článok 211 ods. 1 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, sa má vykladať v tom zmysle, že v situácii, keď je tovar Únie určený na spracovanie v tretej krajine prepustený do colného režimu vývoz na colnom úrade, ktorý nie je uvedený ako colný úrad prepustenia v povolení na pasívny zušľachťovací styk, toto ustanovenie bráni čiastočnému oslobodeniu od dovozného cla v rámci režimu pasívneho zušľachťovacieho styku upravenému v článku 259 ods. 1 tohto kódexu.
2.      Článok 86 ods. 6 nariadenia č. 952/2013 sa má vykladať v tom zmysle, že sa analogicky neuplatní, ak colný dlh vznikol v súlade s článkom 77 ods. 1 písm. a) tohto kódexu v dôsledku prepustenia zušľachtených výrobkov do voľného obehu.
Papasavvas
Pynnä
Laitenberger
Hesse
Dimitrakopoulos
Rozsudok bol vyhlásený na verejnom pojednávaní v Luxemburgu 15. apríla 2026.
Podpisy
*      Jazyk konania: nemčina.