Predbežné znenie
ROZSUDOK SÚDNEHO DVORA (prvá komora)
z 21. mája 2026(*)
„ Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika – Reštriktívne opatrenia prijaté vzhľadom na vojenskú agresiu voči Ukrajine – Nariadenie (EÚ) č. 269/2014 – Článok 2 ods. 1 – Zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov – Zriadenie trustu – Beneficient trustu zaradený na zoznam uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014 – Zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov vložených do trustu – Pojmy ‚patriť‘ a ‚kontrola‘ “
V spojených veciach C‑428/24 a C‑476/24,
ktorých predmetom sú návrhy na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 267 ZFEÚ, podané rozhodnutiami Tribunale amministrativo regionale per il Lazio (Regionálny správny súd pre Lazio, Taliansko) zo 7. mája 2024 a 8. mája 2024 a doručené Súdnemu dvoru 13. júna 2024 a 5. júla 2024, ktoré súvisia s konaniami:
FZ AR SpA
proti
Ministero dell’Economia e delle Finanze, Dipartimento del Tesoro, Comitato di Sicurezza Finanziaria,
Comando Generale della Guardia di Finanza, Nucleo Speciale di Polizia Valutaria,
Agenzia del Demanio,
za účasti:
PN SpA,
FZ GO AG (C‑428/24),
a
SX Ltd
proti
Ministero dell’Economia e delle Finanze,
Comando Generale della Guardia di Finanza,
Agenzia del Demanio,
za účasti:
SY Ltd (C‑476/24),
SÚDNY DVOR (prvá komora),
v zložení: predseda prvej komory F. Biltgen, podpredseda Súdneho dvora T. von Danwitz, vykonávajúci funkciu sudcu prvej komory, sudcovia I. Ziemele (spravodajkyňa), A. Kumin a S. Gervasoni,
generálny advokát: M. Campos Sánchez‑Bordona,
tajomník: C. Di Bella, referent,
so zreteľom na písomnú časť konania a po pojednávaní z 10. septembra 2025,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
–        FZ AR SpA, v zastúpení: G. Cambareri, avvocato, a D. Bogaert, T. Bontinck, M. Brésart, S. Napolitano a F. Patuelli, avocats,
–        FZ GO AG, v zastúpení: N. Montag, avocată, a A. O’Neill, barrister,
–        SX Ltd, v zastúpení: F. Centonze a A. Saccucci, avvocati,
–        SY Ltd, v zastúpení: P. Busco, avvocato,
–        talianska vláda, v zastúpení: S. Fiorentino, splnomocnený zástupca, za právnej pomoci G. Palatiello a L. Paolucci, avvocati dello Stato, a P. Cardinale, procuratore dello Stato,
–        belgická vláda, v zastúpení: L. Jans, C. Pochet a M. Van Regemorter, splnomocnené zástupkyne,
–        fínska vláda, v zastúpení: M. Pere, splnomocnená zástupkyňa,
–        Rada Európskej únie, v zastúpení: M. Di Gaetano, B. Driessen a P. Mahnič, splnomocnení zástupcovia,
–        Európska komisia, v zastúpení: M. Carpus‑Carcea a L. Puccio, splnomocnené zástupkyne,
so zreteľom na rozhodnutie prijaté po vypočutí generálneho advokáta, že vec bude prejednaná bez jeho návrhov,
vyhlásil tento
Rozsudok
1        Návrhy na začatie prejudiciálneho konania sa týkajú výkladu článku 2 ods. 1 nariadenia Rady (EÚ) č. 269/2014 zo 17. marca 2014 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na konanie narúšajúce alebo ohrozujúce územnú celistvosť, zvrchovanosť a nezávislosť Ukrajiny (Ú. v. EÚ L 78, 2014, s. 6), zmeneného nariadením Rady (EÚ) 2022/330 z 25. februára 2022 (Ú. v. EÚ L 51, 2022, s. 1) (ďalej len „nariadenie č. 269/2014“).
2        Tieto návrhy boli podané v rámci dvoch sporov, a to vo veci C‑428/24 medzi spoločnosťou FZ AR SpA a Ministero dell’Economia e delle Finanze, Dipartimento del Tesoro, Comitato di Sicurezza Finanziaria (Ministerstvo hospodárstva a financií, oddelenie štátnej pokladnice, Výbor pre finančnú bezpečnosť, Taliansko), Comando Generale della Guardia di Finanza, Nucleo Speciale di Polizia Valutaria (Generálne riaditeľstvo colnej a finančnej polície, Osobitná jednotka menovej polície, Taliansko) a Agenzia del Demanio (Úrad pre správu štátneho majetku, Taliansko), a vo veci C‑476/24 medzi spoločnosťou SX Ltd a Ministero dell’Economia e delle Finanze (Ministerstvo hospodárstva a financií, Taliansko), Comando Generale della Guardia di Finanza (Generálne riaditeľstvo colnej a finančnej polície, Taliansko ) a Agenzia del Demanio (Úrad pre správu štátneho majetku, Taliansko), v súvislosti so zmrazením finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov spoločnosti FZ AR a hospodárskeho zdroja spoločnosti SX, ktorý
pozostáva z lode.
Právny rámec
Medzinárodné právo
3        Článok 2 Dohovoru o rozhodnom práve pre inštitút trustu a o jeho uznávaní, uzavretého v Haagu 1. júla 1985 (ďalej len „Haagsky dohovor“), podpísaného a ratifikovaného Talianskou republikou, stanovuje:
„Na účely tohto dohovor pojem ‚trust‘ označuje právne vzťahy založené osobou zriaďovateľa – na základe úkonov medzi živými alebo pre prípad smrti – tým, že v záujme beneficienta alebo na určitý účel umiestni majetok pod kontrolu správcu.
Trust má tieto znaky:
a)      majetok, ktorý je súčasťou trustu, predstavuje oddelený majetok a netvorí súčasť majetku správcu;
b)      nositeľom vlastníckeho práva k majetku, ktorý je súčasťou trustu, je správca alebo iná osoba v mene správcu;
c)      správca má právomoc a povinnosť, za ktoré zodpovedá, spravovať a riadiť majetok alebo nakladať s ním v súlade s podmienkami trustu a osobitnými povinnosťami, ktoré mu ukladá zákon.
Skutočnosť, že zriaďovateľ si ponechá určité výhradné práva a právomoci a že správca môže mať určité práva ako beneficient, nie je nevyhnutne nezlučiteľná s existenciou trustu.“
4        V článku 6 prvého odseku uvedeného dohovoru sa uvádza:
„Trust sa spravuje právnym poriadkom, ktorý si zvolí zriaďovateľ. Táto voľba musí byť výslovná alebo vyplývať z ustanovení listiny, ktorou sa zriaďuje trust alebo preukazuje jeho existencia, v prípade potreby vykladanými so zreteľom na okolnosti prípadu.“
5        Článok 11 tohto dohovoru stanovuje:
„Ako trust sa uzná trust zriadený v súlade s právnym poriadkom, ktorý je uvedený v predchádzajúcej kapitole.
Z tohto uznania prinajmenšom vyplýva, že majetok, ktorý je súčasťou trustu, je odlišný od osobného majetku správcu a že správca môže konať ako žalobca alebo žalovaný a môže vystupovať v postavení správcu pred notárom alebo ktoroukoľvek osobou, ktorá vykonáva verejnú funkciu.
Pokiaľ to rozhodné právo pre trust vyžaduje alebo stanovuje, z tohto uznania najmä vyplýva, že:
a)      osobní veritelia správcu nemôžu využiť zabezpečovacie opatrenia vzťahujúce sa na majetok, ktorý je súčasťou trustu;
b)      majetok, ktorý je súčasťou trustu, nepatrí do majetku správcu v prípade jeho platobnej neschopnosti alebo úpadku;
c)      majetok, ktorý je súčasťou trustu, nepatrí do majetkového režimu manželov ani do dedičstva po správcovi;
d)      sa možno domáhať vydania majetku, ktorý je súčasťou trustu, v prípade, že správca v rozpore s povinnosťami vyplývajúcimi z trustu zmiešal majetok, ktorý je súčasťou trustu, so svojím osobným majetkom alebo previedol vlastnícke právo k nemu.
Práva a povinnosti tretej osoby, ktorá má v držbe majetok, ktorý je súčasťou trustu, sa však naďalej riadia právom, ktorý určujú kolízne normy platné v mieste sídla súdu, ktorý vo veci koná.“
Právo Únie
Rozhodnutie 2014/145/SZBP
6        V odôvodneniach 1, 4 a 5 rozhodnutia Rady 2014/145/SZBP zo 17. marca 2014 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na konanie, ktorým sa narúša alebo ohrozuje územná celistvosť, zvrchovanosť a nezávislosť Ukrajiny (Ú. v. EÚ L 78, 2014, s. 16), sa uvádza:
„(1)      Hlavy štátov alebo predsedovia vlád členských štátov [Európskej ú]nie 6. marca 2014 dôrazne odsúdili nevyprovokované narušenie ukrajinskej suverenity a územnej celistvosti zo strany Ruskej federácie a Ruskú federáciu vyzvali, aby bezodkladne stiahla svoje ozbrojené sily do oblastí ich stáleho rozmiestnenia v súlade s príslušnými dohodami. … Hlavy štátov alebo predsedovia vlád sa domnievajú, že rozhodnutie Najvyššej rady Krymskej autonómnej republiky uskutočniť referendum o budúcom štatúte tohto územia je v rozpore s ukrajinskou ústavou, a preto nezákonné.
…
(4)      Za súčasných okolností by sa mal uplatniť zákaz cestovania a zmrazenie aktív na osoby zodpovedné za konanie, ktorým sa narúša alebo ohrozuje územná celistvosť, zvrchovanosť a nezávislosť Ukrajiny, a to aj za konanie o budúcom statuse ktorejkoľvek časti územia, ktoré sú v rozpore s ukrajinskou ústavou, a na osoby, subjekty alebo orgány s nimi spojené.
(5)      Na vykonanie určitých opatrení je potrebná ďalšia činnosť Únie.“
Rozhodnutie (SZBP) 2022/397 a rozhodnutie (SZBP) 2022/883
7        V reakcii na agresiu Ruskej federácie voči Ukrajine 24. februára 2022 a vzhľadom na závažnosť situácie Rada Európskej únie zmenila prílohu k rozhodnutiu 2014/145 týkajúcu sa zoznamu osôb, subjektov a orgánov uvedených v článkoch 1 a 2 tohto rozhodnutia, a to najmä rozhodnutím (SZBP) 2022/397 z 9. marca 2022 (Ú. v. EÚ L 80, 2022, s. 31) a rozhodnutím (SZBP) 2022/883 z 3. júna 2022 (Ú. v. EÚ L 153, 2022, s. 92).
Nariadenie č. 269/2014
8        V odôvodneniach 4 až 6 nariadenia č. 269/2014 sa uvádza:
„(4)      Dňa 17. marca 2014 Rada prijala rozhodnutie 2014/145/SZBP, v ktorom sa stanovujú cestovné obmedzenia a zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov určitých osôb zodpovedných za konanie narúšajúce alebo ohrozujúce územnú celistvosť, zvrchovanosť a nezávislosť Ukrajiny, vrátane konania týkajúceho sa budúceho štatútu akejkoľvek časti tohto územia, ktoré je v rozpore s ukrajinskou ústavou, a fyzických alebo právnických osôb, subjektov alebo orgánov s nimi súvisiacich. Tieto fyzické alebo právnické osoby, subjekty a orgány sú uvedené v prílohe k uvedenému rozhodnutiu.
(5)      Niektoré z uvedených opatrení patria do rozsahu pôsobnosti zmluvy, a preto sú na ich vykonávanie potrebné právne predpisy na úrovni Únie, najmä v záujme zaručenia ich jednotného uplatňovania vo všetkých členských štátoch.
(6)      Toto nariadenie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej únie, najmä právo na účinný prostriedok nápravy a spravodlivý proces, ako aj právo na ochranu osobných údajov. Toto nariadenie by sa malo uplatňovať v súlade s týmito právami a zásadami.“
9        Článok 1 tohto nariadenia stanovuje:
„Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
…
d)      ‚hospodárske zdroje‘ sú aktíva každého druhu, hmotné aj nehmotné, hnuteľné aj nehnuteľné, ktoré nie sú finančnými prostriedkami, ale možno ich použiť na získanie finančných prostriedkov, tovaru alebo služieb;
e)      ‚zmrazenie hospodárskych zdrojov‘ je zabránenie využívaniu hospodárskych zdrojov na účely získania finančných prostriedkov, tovaru alebo služieb akýmkoľvek spôsobom, ktorý zahŕňa okrem iného ich predaj, prenájom alebo založenie
[zriadenie záložného práva k nehnuteľnosti
–
neoficiálny preklad];
f)      ‚zmrazenie finančných prostriedkov‘ je zabránenie akémukoľvek pohybu, prevodu, úprave, použitiu finančných prostriedkov, prístupu k nim alebo manipulácii s nimi akýmkoľvek spôsobom, ktoré by mali za následok akúkoľvek zmenu ich objemu, výšky, umiestnenia, vlastníctva, držby, charakteru, miesta určenia alebo akúkoľvek inú zmenu, ktorá by umožnila použitie finančných prostriedkov, vrátane spravovania portfólií;
g)      ‚finančné prostriedky‘ sú finančné aktíva a výhody každého druhu, ktoré zahŕňajú, nie však výlučne:
i)      hotovosť, šeky, peňažné pohľadávky, zmenky, peňažné poukážky a iné platobné nástroje;
ii)      vklady vo finančných inštitúciách alebo iných subjektoch, zostatky na účtoch, pohľadávky a dlhopisy;
iii)      verejne alebo súkromne obchodovateľné cenné papiere a dlhové nástroje vrátane akcií a majetkových podielov, certifikátov zastupujúcich cenné papiere, dlhopisov, zmeniek, záruk, dlžobných úpisov a zmlúv o finančných derivátoch;
iv)      úroky, dividendy alebo iné príjmy z aktív alebo hodnoty akumulované alebo vytvárané aktívami;
v)      úvery, práva na započítanie pohľadávok, záruky, záruky na plnenie alebo iné finančné záväzky;
vi)      akreditívy, nákladné listy, kúpne zmluvy a
vii)      dokumenty preukazujúce podiel na finančných prostriedkoch alebo finančných zdrojoch;
…“
10      Článok 2 uvedeného nariadenia stanovuje:
„1.       Zmrazujú sa všetky finančné prostriedky a hospodárske zdroje, ktoré patria akýmkoľvek fyzickým alebo právnickým osobám, subjektom alebo orgánom, alebo fyzickým alebo právnickým osobám, subjektom alebo orgánom, ktoré sú s nimi spojené, a ktoré sú uvedené v zozname v prílohe I, ako aj finančné prostriedky a hospodárske zdroje, ktoré sú v držbe [ktoré sú vo vlastníctve, v držbe – neoficiálny preklad]
alebo pod kontrolou takýchto fyzických osôb, právnických osôb, subjektov alebo orgánov.
2.      Žiadne finančné prostriedky ani hospodárske zdroje sa priamo ani nepriamo nesprístupnia fyzickým alebo právnickým osobám, subjektom alebo orgánom, alebo fyzickým alebo právnickým osobám, subjektom alebo orgánom, ktoré sú s nimi spojené, a ktoré sú uvedené v zozname v prílohe I, ani sa neposkytnú v ich prospech.“
11      Článok 3 ods. 1 tohto istého nariadenia stanovuje:
„Príloha I zahŕňa:
a)      fyzické osoby, ktoré sú zodpovedné za konanie alebo politiky, ktorými sa narúša alebo ohrozuje územná celistvosť, zvrchovanosť a nezávislosť Ukrajiny, alebo stabilita či bezpečnosť na Ukrajine, alebo ktorými sa kladú prekážky v práci medzinárodných organizácií na Ukrajine, takéto konanie alebo politiky podporujú alebo ich vykonávajú;
…
d)      fyzické alebo právnické osoby, subjekty alebo orgány, ktoré materiálne alebo finančne podporujú ruských činiteľov s rozhodovacou právomocou zodpovedných za anexiu Krymu alebo za destabilizáciu Ukrajiny, alebo z nich majú prospech;
e)      fyzické alebo právnické osoby, subjekty alebo orgány, ktoré uskutočňujú transakcie so skupinami separatistov v donbaskom regióne Ukrajiny;
f)      fyzické alebo právnické osoby, subjekty alebo orgány, ktoré materiálne alebo finančne podporujú vládu Ruskej federácie zodpovednú za anexiu Krymu a za destabilizáciu Ukrajiny alebo z nej majú prospech; alebo
g)      popredných podnikateľov alebo právnické osoby, subjekty alebo orgány zapojené do hospodárskych odvetví, ktoré poskytujú významný zdroj príjmov vláde Ruskej federácie, ktorá je zodpovedná za anexiu Krymu a za destabilizáciu Ukrajiny[;]
a fyzické alebo právnické osoby, subjekty alebo orgány, ktoré sú s nimi spojené.“
12      V článku 9 nariadenia č. 269/2014 sa uvádza:
„Zakazuje sa vedomá a úmyselná účasť na činnostiach, ktorých predmetom alebo dôsledkom je obchádzanie opatrení uvedených v článku 2.“
Vykonávacie nariadenie (EÚ) 2022/396
13      Dňa 9. marca 2022 Rada prijala vykonávacie nariadenie (EÚ) 2022/396, ktorým sa vykonáva nariadenie (EÚ) č. 269/2014 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na konanie narúšajúce alebo ohrozujúce územnú celistvosť, zvrchovanosť a nezávislosť Ukrajiny (Ú. v. EÚ L 80, 2022, s. 1), ktorým sa doplnilo 146 členov Rady Ruskej federácie, ktorí ratifikovali vládne rozhodnutia o „Zmluve o priateľstve, spolupráci a vzájomnej pomoci medzi Ruskou federáciou a Doneckou ľudovou republikou a medzi Ruskou federáciou a Luhanskou ľudovou republikou“, na zoznam fyzických a právnických osôb, subjektov a orgánov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia, obsiahnutý v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014, ako aj štrnásť osôb, ktoré podporujú vládu Ruskej federácie, majú z nej prospech alebo jej poskytujú významný zdroj príjmov, alebo sú spojené s osobami a subjektmi uvedenými
na tomto zozname.
14      V odôvodneniach 3 a 4 tohto vykonávacieho nariadenia sa uvádza:
„(3)      Prezident Ruskej federácie 24. februára 2022 ohlásil vojenskú operáciu na Ukrajine a ruské ozbrojené sily začali útočiť na Ukrajinu. Tento útok je flagrantným porušením územnej celistvosti, zvrchovanosti a nezávislosti Ukrajiny.
(4)      Európska rada vo svojich záveroch z 24. februára 2022 čo najdôraznejšie odsúdila nevyprovokovanú a neopodstatnenú vojenskú agresiu Ruskej federácie voči Ukrajine. Rusko svojimi protiprávnymi vojenskými akciami hrubo porušuje medzinárodné právo a zásady Charty OSN a oslabuje európsku a celosvetovú bezpečnosť a stabilitu. Európska rada sa v úzkej koordinácii s našimi partnermi a spojencami dohodla na ďalších reštriktívnych opatreniach, ktoré budú mať pre Rusko za jeho konanie ďalekosiahle a vážne dôsledky.“
Vykonávacie nariadenie (EÚ) 2022/878
15      Vzhľadom na vážnosť situácie s ohľadom na
zverstvá, ktorých sa dopustili ozbrojené sily Ruskej federácie vo viacerých ukrajinských mestách, Rada prijala vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) 2022/878 z 3. júna 2022, ktorým sa vykonáva nariadenie (EÚ) č. 269/2014 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na konanie narúšajúce alebo ohrozujúce územnú celistvosť, zvrchovanosť a nezávislosť Ukrajiny (Ú. v. EÚ L 153, 2022, s. 15), ktorým na zoznam fyzických a právnických osôb, subjektov a orgánov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia, ako sa uvádza v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014, doplnila 65 osôb a 18 subjektov.
16      V odôvodneniach 2 a 3 tohto vykonávacieho nariadenia sa uvádza:
„(2)      Únia naďalej neochvejne podporuje zvrchovanosť a územnú celistvosť Ukrajiny a naďalej odsudzuje konanie a politiky, ktoré narúšajú územnú celistvosť Ukrajiny.
(3)      Únia čo najdôraznejšie odsudzuje hlásené zverstvá spáchané ozbrojenými silami Ruskej federácie v Buči a ďalších ukrajinských mestách. Únia podporuje všetky opatrenia na vyvodenie zodpovednosti za porušovanie ľudských práv a medzinárodného humanitárneho práva na Ukrajine ozbrojenými silami Ruskej federácie.“
Smernica 2015/849
17      Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 z 20. mája 2015 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 a zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES a smernica Komisie 2006/70/ES (Ú. v. EÚ L 141, 2015, s. 73), zmenená smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/843 z 30. mája 2018 (Ú. v. EÚ L 156, 2018, s. 43) (ďalej len „smernica 2015/849“), v odôvodnení 14 uvádza:
„Potreba presných a aktuálnych informácií o konečnom užívateľovi výhod je kľúčovým faktorom pre vysledovanie páchateľov trestných činov, ktorí by inak mohli byť schopní ukryť svoju totožnosť za podnikovú štruktúru. …“
18      Článok 3 tejto smernice stanovuje:
„Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
…
6.      ‚konečný užívateľ výhod‘ je akákoľvek fyzická(‑é) osoba(‑y), ktorá(‑é) skutočne ovláda(‑jú) alebo vykonáva(‑jú) kontrolu nad klientom, a/alebo fyzická(‑é) osoba(‑y), v mene ktorej(‑ých) sa transakcia alebo činnosť vykonáva, pričom medzi konečných užívateľov výhod patria aspoň:
…
b)      v prípade správy zvereného majetku (trust): všetky tieto osoby:
i)      zriaďovateľ/zriaďovatelia (settlor);
ii)      správca/správcovia (trustee);
iii)      protektor/protektori, ak sú určení;
iv)      beneficienti, alebo ak sa ešte len majú určiť jednotlivci, ktorí majú prospech z právnej štruktúry alebo právneho subjektu, skupina osôb, v ktorých hlavnom záujme sa táto právna štruktúra alebo subjekt zakladá alebo funguje;
(v)      akákoľvek iná fyzická osoba, ktorá vykonáva skutočnú kontrolu nad zvereným majetkom prostredníctvom priameho alebo nepriameho vlastníctva alebo inými prostriedkami;
…“
Najlepšie postupy
19      Rada vypracovala dokument o najlepších postupoch, ktoré sa majú zaviesť medzi jednotlivými členskými štátmi v súvislosti s vykonávaním reštriktívnych opatrení, ktorý bol aktualizovaný najmä 4. mája 2018 (dokument 8519/18), 27. júna 2022 (dokument 10572/22) a 3. júla 2024 (dokument 11623/24).
20      Dokument Rady 11623/24 s názvom „Najlepšie postupy [Európskej únie] na účinné vykonávanie reštriktívnych opatrení“, v znení z 3. júla 2024 (ďalej len „najlepšie postupy“), v bode 3 stanovuje, že tieto postupy sa majú považovať za neúplné odporúčania všeobecnej povahy na účinné vykonávanie reštriktívnych opatrení v súlade s platnými právnymi predpismi Únie, ako aj vnútroštátnymi právnymi predpismi. Nie sú právne záväzné a nemali by sa chápať tak, že odporúčajú akúkoľvek činnosť, ktorá by nebola v súlade s platnými právnymi predpismi Únie alebo vnútroštátnymi právnymi predpismi vrátane právnych predpisov, ktoré sa týkajú ochrany údajov.
21      Oddiel B najlepších postupov obsahuje časť III, nazvanú „Rozsah pôsobnosti finančných reštriktívnych opatrení“, ktorá obsahuje body 34 a 35, ktoré znejú takto:
„34.      Zmrazenie sa vzťahuje na všetky finančné prostriedky a hospodárske zdroje, ktoré patria označeným osobám alebo subjektom, alebo sú v ich vlastníctve, držbe alebo pod ich kontrolou. Držba alebo kontrola by sa mala vykladať ako všetky situácie, v ktorých môže označená osoba alebo subjekt bez toho, aby mala vlastnícke právo, zákonne disponovať finančnými prostriedkami alebo hospodárskymi zdrojmi, ktoré nevlastní, alebo ich prevádzať, a to bez toho, aby na to potrebovala súhlas zákonného vlastníka. …
35.      Zmrazením by v zásade nemali byť dotknuté finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje, ktoré nepatria označeným osobám alebo subjektom alebo nie sú v ich vlastníctve, držbe alebo pod ich kontrolou. … V rovnakom duchu sa to nevzťahuje na finančné prostriedky a hospodárske zdroje neoznačeného subjektu, ktorý má iný právny štatút ako označená osoba [právnu subjektivitu odlišnú od označenej osoby – neoficiálny preklad], pokiaľ nie sú pod kontrolou označenej osoby alebo subjektu alebo v jej držbe. Napriek tomu sa to však plne vzťahuje na finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje v spoluvlastníctve označenej a neoznačenej osoby alebo subjektu.“
22      Uvedený oddiel B zahŕňa aj časť VIII, ktorá obsahuje najmä body 62 až 67 najlepších postupov, podľa ktorých:
„Odôvodnenie
62.      Finančné prostriedky a hospodárske zdroje, ktoré patria fyzickým alebo právnickým osobám uvedeným na zozname, ako aj finančné prostriedky a hospodárske zdroje, ktoré vlastnia, majú v držbe alebo kontrolujú, sa musia zmraziť. Za podmienok uvedených v bode 35 sem patria aktíva vo vlastníctve subjektov, ktoré nie sú uvedené na zozname a ktoré sú vo vlastníctve alebo pod kontrolou osôb alebo subjektov uvedených na zozname.
Vlastníctvo
63.      Kritériom, ktoré sa má zohľadniť pri posúdení toho, či právnická osoba alebo subjekt sú vlastnené inou osobou alebo subjektom, je vlastníctvo viac ako 50 % vlastníckych práv subjektu alebo majoritná kapitálová účasť v ňom… Ak je toto kritérium splnené, na právnickú osobu alebo subjekt sa nahliada tak, že je vo vlastníctve inej osoby alebo subjektu.
Pri určovaní vlastníctva by sa malo zohľadniť aj súhrnné vlastníctvo subjektu. Ak napríklad jedna označená osoba vlastní 30 % subjektu a iná označená osoba vlastní 25 % subjektu, subjekt by sa mal v zásade považovať za vlastnený označenými osobami.
Kontrola
64.      Medzi kritériá, ktoré sa majú zohľadniť pri posúdení toho, či sú právnická osoba alebo subjekt kontrolované inou osobou alebo subjektom, a to samostatne alebo na základe dohody s iným akcionárom alebo inou treťou stranou, by mohli okrem iného patriť:
a)      mať právo alebo vykonávať právomoc menovať alebo odvolať väčšinu členov správneho, riadiaceho alebo dozorného orgánu takejto právnickej osoby alebo subjektu;
b)      vymenovať iba na základe výkonu svojho hlasovacieho práva väčšinu členov správnych, riadiacich alebo dozorných orgánov právnickej osoby alebo subjektu, ktorí zastávali funkciu v súčasnom finančnom roku a počas predchádzajúceho finančného roka;
c)      kontrolovať, a to samostatne alebo podľa dohody s ostatnými akcionármi alebo členmi právnickej osoby alebo subjektu, väčšinu hlasovacích práv akcionárov alebo členov tejto právnickej osoby alebo subjektu;
d)      mať právo uplatňovať dominantný vplyv na právnickú osobu alebo subjekt podľa dohody uzavretej s touto právnickou osobou alebo subjektom alebo podľa ustanovenia v jej zakladacej listine alebo stanovách obchodnej spoločnosti, ak právo, ktorým sa riadi táto právnická osoba alebo subjekt, povoľuje, aby sa podriadila takejto dohode alebo ustanoveniu;
e)      mať právomoc uplatňovať právo na vykonávanie dominantného vplyvu uvedeného v bode d) bez toho, aby bola daná osoba držiteľom takéhoto práva [napríklad prostredníctvom schránkovej spoločnosti];
f)      mať právo používať všetky aktíva alebo časť aktív právnickej osoby alebo subjektu;
g)      riadiť podnik právnickej osoby alebo subjektu na zjednotenom základe pri zverejňovaní konsolidovaných účtov;
h)      zdieľať spoločne a nerozdielne finančné záväzky právnickej osoby alebo subjektu alebo ručiť za ne.
65.      Ak je ktorékoľvek z týchto kritérií splnené, právnická osoba alebo subjekt sa považujú za kontrolované inou osobou alebo subjektom, pokiaľ sa v jednotlivých prípadoch nepodarí preukázať opak.
66.      Splnenie uvedených kritérií vlastníctva alebo kontroly sa môže prípad od prípadu vyvrátiť.
67.      V nasledujúcich príkladoch sú opísané okolnosti, ktoré sa môžu považovať za skutočnosti naznačujúce, že označená osoba alebo subjekt má kontrolu nad neoznačeným subjektom. Zoznam príkladov nie je vyčerpávajúci a je určený len na názorné usmernenie:
…
(e)      Používanie trustov, schránkových spoločností a spoločností s ručením obmedzeným
–        Subjekt je súčasťou zbytočne zložitej podnikovej štruktúry, ktorá môže zahŕňať subjekty, ako sú schránkové spoločnosti, spoločnosti s ručením obmedzeným a/alebo trusty prepojené s označenou osobou. Niektoré z týchto subjektov boli zriadené alebo zmenili svoju identitu krátko pred prijatím sankčného režimu alebo označením osoby alebo po ňom (ak to umožňujú príslušné nariadenia Rady) a/alebo nevykonávajú žiadnu dôveryhodnú podnikateľskú činnosť.
–        Jeden alebo viacero trustov sa používa ako príjemca (príjemcovia) aktív od subjektu, ktorý vlastní alebo kontroluje označená osoba. Správa trustov zahŕňa odborníkov z jurisdikcie, v ktorej boli trusty zriadené.“
Talianske právo
23      V talianskom právnom poriadku je možnosť použiť nástroj trustu stanovená v legge n. 364 – Ratifica ed esecuzione della convenzione sulla legge applicabile ai trusts e sul loro riconoscimento, adottata a L’Aja il 1º luglio 1985 (zákon č. 364 zo 16. októbra 1989 o ratifikácii a vykonávaní dohovoru o rozhodnom práve pre inštitút trustu a o jeho uznávaní, uzavretého v Haagu 1. júla 1985) (GURI č. 261 z 8. novembra 1989, riadna príloha č. 84).
24      Podľa článku 3 ods. 6 decreto legislativo n. 109 – Misure per prevenire, contrastare e reprimere il finanziamento del terrorismo e l’attività dei Paesi che minacciano la pace e la sicurezza internazionale, in attuazione della direttiva 2005/60/CE (legislatívny dekrét č. 109 z 22. júna 2007 o opatreniach na prevenciu, predchádzanie a potláčanie financovania terorizmu a aktivít krajín ohrozujúcich medzinárodný mier a bezpečnosť, ktorým sa preberá smernica 2005/60/ES) (GURI č. 172 z 26. júla 2007), v znení decreto legislativo n. 90 –
Attuazione della direttiva (UE) 2015/849 relativa alla prevenzione dell’uso del sistema finanziario a scopo di riciclaggio dei proventi di attività criminose e di finanziamento del terrorismo e recante modifica delle direttive 2005/60/CE e 2006/70/CE e attuazione del regolamento (UE) n. 2015/847 riguardante i dati informativi che accompagnano i trasferimenti di fondi e che abroga il regolamento (CE) n. 1781/2006 [legislatívny dekrét č. 90 z 25. mája 2017, ktorým sa preberá smernica (EÚ) 2015/849 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa zrušujú smernice 2005/60/ES a 2006/70/ES, a nariadenie (EÚ) 2015/847 o údajoch sprevádzajúcich prevody finančných prostriedkov, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1781/2006] (GURI č. 140 z 19. júna 2017, riadna príloha č. 28) (ďalej len „legislatívny dekrét č. 109/2007“), je Comitato di Sicurezza Finanziaria (Výbor pre finančnú bezpečnosť, Taliansko) poverený prijatím opatrení na zmrazenie, o ktorých rozhodli Organizácia Spojených národov (OSN), Európska únia a ministerstvo hospodárstva a financií, podľa platnej právnej úpravy.
25      Článok 5 legislatívneho dekrétu č. 109/2007 stanovuje, že zmrazené finančné prostriedky nemožno prevádzať, postúpiť ani akýmkoľvek spôsobom využívať a že je zakázané priamo alebo nepriamo sprístupňovať finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje označeným osobám alebo subjektom alebo ich užívať v ich prospech.
Spory vo veciach samých, prejudiciálne otázky a konanie na Súdnom dvore
Spor vo veci samej vo veci C‑428/24
26      FZ AR je talianska spoločnosť, ktorá je súčasťou nadnárodnej skupiny FZ a ktorá pôsobí v odvetví výroby, dovozu, vývozu a veľkoobchodného predaja hnojív a prípravkov proti parazitom, prípravkov na ochranu rastlín, ako aj nástrojov a zariadení na výrobu a obchodovanie s uvedenými výrobkami.
27      FZ AR je v 100 % vlastníctve FZ GO AG, švajčiarskej spoločnosti, ktorej 90 % akcií vlastní cyperská spoločnosť NC Ltd, a 99,38 % akcií spoločnosti KN vlastní iná cyperská spoločnosť s názvom TR, ktorú z 75,10 % vlastní cyperská spoločnosť WX Ltd. Posledná uvedená spoločnosť je v 100 % vlastníctve spoločnosti PX Limited, ktorá poskytuje odborné služby správy trustov podľa cyperského práva.
28      Neodvolateľný a diskrečný trust, nazvaný „XT“ (ďalej len „trust XT“), ktorý bol zriadený 24. septembra 2015, sa riadi bermudským právom. Správcom trustu XT je WX, ktorá je poverená správou majetku a hospodárskych zdrojov vložených do tohto trustu, ako aj finančným dohľadom nad spoločnosťou FZ GO a v dôsledku toho aj nad spoločnosťou FZ AR.
29      Z rozhodnutia predkladajúceho vnútroštátneho súdu vyplýva, že WX spravuje a kontroluje hlasovacie práva spojené s kontrolným podielom, ktorý má v „reťazci“ spoločností, ktorý zahŕňa FZ GO a FZ AR, nie vo vlastnom mene, ale v mene a na účet trustu XT. V dôsledku toho prostriedky poskytnuté tomuto trustu zahŕňajú aj kontrolný podiel spoločností FZ GO a FZ AR.
30      Podľa rozhodnutia predkladajúceho vnútroštátneho súdu bol pán ZU, ktorý bol pôvodným beneficientom trustu XT, nahradený 8. marca 2022 pani TU, manželkou pána ZU.
31      Dňa 9. marca 2022 zaradila Rada rozhodnutím 2022/397 a vykonávacím nariadením 2022/396 pána ZU na zoznam osôb, subjektov a orgánov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia, ktorý je uvedený v prílohe k rozhodnutiu 2014/145 a v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014.
32      Dňa 3. júna 2022 zaradila Rada rozhodnutím 2022/883 a vykonávacím nariadením 2022/878 pani TU na zoznam osôb, subjektov a orgánov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia, ktorý je uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014.
33      Rozhodnutím oznámeným 28. septembra 2022 nariadil Výbor pre finančnú bezpečnosť podľa článku 2 nariadenia č. 269/2014 a legislatívneho dekrétu č. 109/2007 zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov spoločnosti FZ AR z dôvodu, že FZ AR bola prostredníctvom štruktúr švajčiarskych a cyperských spoločností kontrolovaná trustom XT, zriadeným podľa bermudského práva, a z dôvodu, že ako nástupkyňa pána ZU, ktorý sa 8. marca 2022 vzdal postavenia beneficienta, bola pani TU od 9. marca 2022 konečným užívateľom výhod trustu XT. Majetok a právne vzťahy spoločnosti FZ AR boli teda v skutočnosti nepriamo pripísateľné pani TU.
34      Dňa 28. októbra 2022 podala FZ AR žalobu na Tribunale amministrativo regionale per il Lazio (Regionálny správny súd pre Lazio, Taliansko), ktorý je vnútroštátnym súdom predkladajúcim návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorou sa domáhala zrušenia tohto rozhodnutia, pričom tvrdila, že hoci je pani TU beneficientom trustu XT, ktorý sa nachádza na vrchole kontrolného reťazca spoločnosti FZ GO, ktorá vlastní 100 % základného imania spoločnosti FZ AR, ktorej finančné prostriedky a hospodárske zdroje boli zmrazené, nemá nad nimi kontrolu, a to ani nepriamu.
35      FZ AR na jednej strane uvádza, že v rámci diskrečného trustu („non‑exhaustive discretionary trust“) v zmysle bermudského práva nemá beneficient tohto trustu ani právo na vlastníctvo k majetku trustu, ale má iba nádej, že správca trustu uplatní svoju diskrečnú právomoc v jeho prospech.
36      Na druhej strane podľa doložky o súlade („compliance clause“) (ďalej len „doložka o súlade“), vloženej do listiny o zriadení trustu z 30. mája 2022, správca nikdy nemôže rozdeliť žiadnu hospodársku výhodu z majetku trustu, čo zahŕňa majetok spoločnosti FZ AR, akejkoľvek osobe alebo subjektu vrátane beneficienta, ak by takéto rozdelenie predstavovalo porušenie opatrení na zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov prijatých podľa práva Únie. Administrátori správcu, ako aj protektor trustu XT sa zaviazali dodržiavať sankcie, o ktorých rozhodli orgány Európskej únie, vnútroštátne orgány alebo orgány Organizácie Spojených národov, a neprijímať pokyny od pani TU, ktorá nemôže zrušiť trust XT pred uplynutím jeho trvania stanoveným na rok 2106, ani si privlastniť jeho prostriedky.
37      Správne orgány, ktoré sú žalovanými vo veci samej, zdôraznili, že skutočnosť, že bermudské právo a článok 13 listiny o zriadení trustu XT zakazujú akékoľvek rozdeľovanie výhod beneficientovi, úplne nevylučuje možnosť, že osoba zaradená na zoznam uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014 použije prostriedky, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie o zmrazení finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov uvedené v bode 33 tohto rozsudku, keďže trust je právnym úkonom založeným na vôli strán, ktoré môžu zmeniť alebo zrušiť zmluvné podmienky uvedené v listine o zriadení trustu, ukončiť ho a opäť ho zriadiť v inej krajine podľa iných právnych predpisov.
38      Na jednej strane predkladajúci vnútroštátny súd poznamenáva, že pani TU, ktorá je beneficientom trustu XT a ktorá je v podstate vlastníkom spoločnosti FZ AR, nemá žiadnu právomoc spravovať alebo kontrolovať finančné prostriedky a hospodárske zdroje vložené do tohto trustu.
39      Na druhej strane je trust XT zriadený podľa obvyklého modelu zriadenia trustu, a to tak, že správca, ktorý je formálne majiteľom majetku, ktorý do trustu vložil zriaďovateľ, tento majetok spravuje a riadi na základe listiny o zriadení trustu v súlade so zákonom, ktorým sa trust riadi, a že na základe doložky o súlade správca nemôže previesť na beneficienta, v prejednávanej veci na pani TU, hospodárske zdroje, ktoré mu boli poskytnuté, pokiaľ bude táto osoba zaradená na zoznam uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014.
Spor vo veci samej vo veci C‑476/24
40      Z rozhodnutia predkladajúceho vnútroštátneho súdu, ako aj z odpovede predkladajúceho vnútroštátneho súdu na žiadosť o vysvetlenie, ktorú mu Súdny dvor zaslal a ktorá bola doručená do kancelárie Súdneho dvora 2. júla 2025, vyplýva, že neodvolateľný a diskrečný fond s názvom „N Trust“ bol zriadený 28. februára 2022 a bol nástupcom trustu s názvom „S Trust“, ktorého beneficientom bol pán ZU. Jediným beneficientom trustu N Trust je pani TU. Medzi hospodárskymi zdrojmi prevedenými z S Trust na N Trust sú všetky akcie spoločnosti SX, ako aj loď „Sailing… A (ďalej len ‚loď‘), ktorej jediným vlastníkom je SX“.
41      Správcom trustu N Trust je spoločnosť SY Ltd, ktorá v tomto postavení vlastní celé základné imanie spoločnosti SX.
42      Ako je uvedené v bode 31 tohto rozsudku, 9. marca 2022 zaradila Rada rozhodnutím 2022/397 a vykonávacím nariadením 2022/396 pána ZU na zoznam osôb, subjektov a orgánov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia, ktorý je uvedený v prílohe k rozhodnutiu 2014/145 a v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014.
43      Rozhodnutím z 11. marca 2022 Výbor pre finančnú bezpečnosť po tom, čo na základe listinných dôkazov z januára 2022 okrem iného konštatoval, že loď s odhadovanou hodnotou približne 530 miliónov eur je vo vlastníctve spoločnosti SX, nariadil zmrazenie hospodárskeho zdroja tvoreného loďou, keďže v skutočnosti je nepriamo priraditeľná a pripísateľná pánovi ZU, ktorý je zaradený na zoznam uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014 a ktorý je konečným užívateľom výhod spoločnosti SX.
44      Dňa 9. mája 2022 SX podala na predkladajúci vnútroštátny súd žalobu, ktorou sa okrem iného domáhala zrušenia tohto rozhodnutia, pričom tvrdila, že loď nemôže byť zabavená, pretože nepredstavuje zdroj príjmov a/alebo ziskov, a teda nie je hospodárskym zdrojom, ale majetkom určeným výlučne na osobné použitie alebo spotrebu. Okrem toho uvedené rozhodnutie zasahuje do vlastníckeho práva spoločnosti SX, chráneného článkom 17 Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, podpísaného v Ríme 4. novembra 1950, keďže uvedená spoločnosť nie je zaradená na zoznam uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014.
45      Ako je uvedené v bode 32 tohto rozsudku, Rada zaradila rozhodnutím 2022/883 a vykonávacím nariadením 2022/878 pani TU, manželku pána ZU, na zoznam osôb, subjektov a orgánov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia, ktorý je uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014.
46      V tejto súvislosti SX pred predkladajúcim vnútroštátnym súdom tvrdí, že pani TU je síce beneficientom trustu N Trust, ktorý kontroluje túto spoločnosť, ktorá je vlastníkom lode, ale že ani pani TU, ani žiadna iná osoba zaradená na zoznam uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014 nemá vplyv na SY alebo SX, ani nemá nad nimi priamu alebo nepriamu kontrolu, priamo alebo nepriamo nevlastní alebo nemá v držbe aktíva prevedené na N trust vrátane lode, alebo nemá právo nakladať s týmito aktívami.
47      V súlade s právom, ktorým sa riadi N trust, a jeho zriaďovacou listinou, správca nemôže beneficientovi tohto trustu rozdeliť žiadnu hospodársku výhodu vyplývajúcu z trustu. Tento beneficient totiž nemá žiadnu právomoc spravovať alebo kontrolovať trust a nemá právo požadovať ani získať akékoľvek rozdelenie výhod a platieb od správcu, dávať mu pokyny v súvislosti so správou majetku ani obmedzovať alebo podmieniť diskrečnú povahu tejto správy a ani zrušiť fond pred jeho plánovým zánikom v roku 2106 alebo si pred týmto dátumom privlastniť majetok trustu.
48      Okrem toho sa všetky správne orgány spoločnosti SX a správcu zaviazali prijať opatrenia, ktoré v podstate zabezpečia, že osoba zaradená na zoznam uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014 nebude môcť vykonávať žiaden vplyv ani kontrolu nad majetkom trustu, ani priamo či nepriamo nakladať s finančnými prostriedkami alebo hospodárskymi zdrojmi trustu,
ani mať z neho prospech a že pánovi ZU a pani TU bude zakázaný prístup k lodi a jej používanie dovtedy, kým zostanú zaradení na zozname uvedenom v tejto prílohe I.
49      Správne orgány, ktoré sú žalovanými vo veci samej, najmä tvrdili, že napriek skutočnosti, že v súlade s právom uplatniteľným na trust je akékoľvek rozdelenie výhod v prospech beneficienta zakázané alebo znemožnené doložkou vloženou do jeho zriaďovacej listiny, nevylučuje to, aby zmrazený hospodársky zdroj mohla použiť osoba určená opatrením na zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov, keďže trust je právnym úkonom založeným na vôli strán.
50      Predkladajúci vnútroštátny súd uvádza, že v prejednávanej veci je osobou zaradenou na zoznam uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014 beneficient trustu N Trust, ktorý je v podstate vlastníkom spoločnosti SX, ktorá podľa zákona, ktorým sa riadi trust, a listiny o zriadení tohto trustu nemá žiadnu právomoc používať, rozdeľovať, spravovať a/alebo kontrolovať hospodárske zdroje vložené do uvedeného trustu.
Prejudiciálne otázky
51      V oboch spojených veciach C‑428/24 a C‑476/24 sa predkladajúci vnútroštátny súd vzhľadom na úvahy uvedené v bodoch 26 až 50 tohto rozsudku pýta, či majetok, hospodárske zdroje a právne vzťahy, ktoré sú predmetom vkladu do trustu, možno považovať za „patriace“ beneficientovi trustu zaradenému na zoznam uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014, hoci nie je jeho užívateľom ani správcom, alebo prinajmenšom za „kontrolované“ týmto beneficientom na účely uplatnenia opatrení na zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov, ako sú stanovené v článku 2 ods. 1 uvedeného nariadenia.
52      V tejto súvislosti uvádza, že sa možno domnievať, že prevod majetku do trustu neznamená skutočný prevod vlastníckeho práva k tomuto majetku, ale ide o čisto formálny úkon vykonaný bezodplatne s cieľom vytvoriť majetok odlišný od majetku zriaďovateľa, ale aj od majetku správcu. Takýto majetok by preto bol stále súčasťou majetku zriaďovateľa a naďalej by mu patril v zmysle článku 2 ods. 1 nariadenia č. 269/2014, prinajmenšom až do jeho konečného prevodu na beneficientov, čo by bránilo uplatneniu opatrení na zmrazenie, o ktoré ide vo veci samej.
53      Predkladajúci vnútroštátny súd si však kladie otázku, či možno z dôvodu osobitných vlastností trustu konštatovať, že počas trvania trustu majetok, ktorý bol doň vložený, do určitej miery „patrí“ beneficientovi, prinajmenšom spoločne so správcom a zriaďovateľom, alebo prípadne výlučne, čo by umožnilo prijať vo vzťahu k beneficientovi také opatrenia na zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov, aké sú stanovené v článku 2 ods. 1 nariadenia č. 269/2014, a to aj v prípade existencie doložky o súlade obsiahnutej v listine o zriadení trustu, ktorá zakazuje akýkoľvek prevod majetku na beneficienta, pokiaľ je tento beneficient zaradený na zoznam uvedený v prílohe I k tomuto nariadeniu.
54      V tejto súvislosti predkladajúci vnútroštátny súd zastáva názor, že pojem „patriť“ v zmysle článku 2 ods. 1 nariadenia č. 269/2014 by sa mohol vzťahovať nielen na úplné a výlučné vlastníctvo majetku, ale aj na „atypické“ alebo „hybridné“ situácie, teda situácie, v ktorých osoba môže s dotknutým majetkom nakladať alebo ho akýmkoľvek spôsobom kontrolovať. Tak by to bolo v prípade beneficienta trustu, ktorý síce na základe výslovného zákazu v tomto zmysle, stanoveného v listine o zriadení trustu, priamo nevlastní majetok vložený do trustu, nenakladá s ním a nie je jeho formálnym vlastníkom, ale je objektívne schopný vykonávať podstatný vplyv na tento majetok, keďže je jeho konečným príjemcom a správca pri správe trustu chráni jeho záujmy.
55      Takýto výklad pojmu „patriť“ v zmysle článku 2 ods. 1 nariadenia č. 269/2014 je v súlade s cieľom sledovaným týmto článkom 2 a zohľadňuje skutočnosť, že trust, aspoň dovtedy, kým majetok, ktorý je doň vložený, nebude definitívne pridelený tretím osobám, predstavuje mechanizmus, ktorý je ľahko použiteľný na to, aby sa vyhol opatreniam na zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov stanoveným právom Únie. Okrem toho ho potvrdzuje článok 3 bod 6 písm. b) bod iv) smernice 2015/849.
56      Napokon z povinnosti správcu spravovať majetok a hospodárske zdroje vložené do trustu vo výhradnom záujme beneficienta možno vyvodiť, že má rozhodujúci vplyv (pozri v tejto súvislosti rozsudok zo 4. marca 2020, Marine Harvest/Komisia, C‑10/18 P, EU:C:2020:149, bod 49) nad týmto majetkom a zdrojmi a nachádza sa v pozícii „kontroly“ nad týmto majetkom a zdrojmi, bez ohľadu na existenciu konkrétnych skutočností preukazujúcich výkon takéhoto vplyvu.
57      Za týchto podmienok Tribunale amministrativo regionale per il Lazio (Regionálny správny súd pre Lazio) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky, ktoré sú v oboch spojených veciach C‑428/16 a C‑476/24 totožné:
„1.      Bráni článok 2 ods. 1 [nariadenia č. 269/2014] výkladu, podľa ktorého – v prípade, že ide o majetok alebo zdroje vložené do diskrečného trustu (ktorého beneficient je zaradený na zoznam uvedený v prílohe I k uvedenému nariadeniu) – sa tento majetok a/alebo zdroje majú v každom prípade považovať za ‚patriace‘ beneficientovi trustu, aj keď vnútroštátne právo uplatniteľné na trust (alebo dokonca zmluvné ustanovenie o súlade vložené do jeho zriaďovacej listiny) výslovne zakazuje beneficientovi vykonávať akékoľvek úkony spojené s užívaním a nakladaním s majetkom alebo zdrojmi vloženými do trustu po celú dobu, počas ktorej je beneficient zaradený na zoznam uvedený v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 269/2014, alebo v každom prípade po dobu, počas ktorej by užívanie alebo nakladanie s týmto majetkom alebo zdrojmi predstavovalo porušenie práva Únie?
2.      V prípade kladnej odpovede na prvú otázku, bráni článok 2 ods. 1 [nariadenia č. 269/2014] výkladu, podľa ktorého – v prípade, že ide o majetok alebo zdroje vložené do diskrečného trustu (ktorého beneficient je zaradený na zoznam uvedený v prílohe I k uvedenému nariadeniu) – sa tento majetok alebo zdroje majú v každom prípade považovať za podliehajúce ‚kontrole‘ zo strany beneficienta trustu, aj keď vnútroštátne právo uplatniteľné na trust (alebo dokonca zmluvné ustanovenie o súlade vložené do jeho zriaďovacej listiny) výslovne zakazuje beneficientovi vykonávať akékoľvek úkony spojené s užívaním a nakladaním s majetkom alebo zdrojmi trustu po celú dobu, počas ktorej je beneficient zaradený na zoznam uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014, alebo v každom prípade po dobu, počas ktorej by užívanie alebo nakladanie s týmto majetkom alebo zdrojmi predstavovalo porušenie práva Únie?“
Konanie na Súdnom dvore
58      Rozhodnutím predsedu Súdneho dvora z 29. augusta 2024 boli veci C‑478/19 a C‑476/24 spojené na spoločné konanie na účely písomnej časti konania, ústnej časti konania a rozsudku.
59      Talianska vláda vo svojich písomných pripomienkach tvrdila, že podľa článku 275 prvého odseku ZFEÚ Súdny dvor nemá právomoc vykladať nariadenie č. 269/2014, ktoré bolo prijaté na základe ustanovení týkajúcich sa zahraničnej a bezpečnostnej politiky Únie, najmä článku 215 ZFEÚ a ustanovení stanovených v kapitole 2 hlavy V
Zmluvy o EÚ.
60      Na otázku Súdneho dvora týkajúcu sa zachovania námietky nedostatku právomoci najmä vzhľadom na rozsudok z 10. septembra 2024, Neves 77 Solutions (C‑351/22, EU:C:2024:723, body 39 a 40), táto vláda na pojednávaní pred Súdnym dvorom uvedenú námietku výslovne vzala späť.
O prípustnosti návrhu na začatie prejudiciálneho konania vo veci C‑476/24
61      SX bez toho, aby formálne vzniesla námietku neprípustnosti návrhu na začatie prejudiciálneho konania, tvrdí, že ku dňu prijatia rozhodnutia o zmrazení finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov, o ktoré ide vo veci samej, teda 11. marca 2022, nebola pani TU ešte zaradená na zoznam uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014. Otázky položené predkladajúcim vnútroštátnym súdom vo veci C‑476/24 sa však týkajú situácie beneficienta trustu, ktorým je v prejednávanej veci práve pani TU.
62      V tejto súvislosti treba pripomenúť, že v rámci konania podľa článku 267 ZFEÚ prináleží výlučne vnútroštátnemu súdu, ktorý vec prejednáva a ktorý musí prevziať zodpovednosť za rozhodnutie sporu, aby s prihliadnutím na osobitosti jednotlivého prípadu posúdil tak nevyhnutnosť podania návrhu na začatie prejudiciálneho konania na účely prijatia svojho rozsudku, ako aj dôležitosť otázok, ktoré kladie Súdnemu dvoru. Preto v prípade, že sa predložené otázky týkajú výkladu práva Únie, Súdny dvor je v zásade povinný rozhodnúť. Z toho vyplýva, že pri otázkach týkajúcich sa výkladu práva Únie platí domnienka relevantnosti. Súdny dvor môže odmietnuť rozhodnúť o návrhu na začatie prejudiciálneho konania predloženom vnútroštátnym súdom len vtedy, ak je zjavné, že požadovaný výklad práva Únie nijako nesúvisí s existenciou alebo predmetom sporu vo veci samej, ak ide o hypotetický problém, alebo ak Súdny dvor nedisponuje skutkovými a právnymi podkladmi nevyhnutnými na poskytnutie užitočnej odpovede na otázky, ktoré mu boli položené (rozsudok z 24. júna 2025, GR REAL, C‑351/23, EU:C:2025:474, bod 45 a citovaná judikatúra).
63      V prejednávanej veci z návrhu na začatie prejudiciálneho konania, ako aj z odpovede predkladajúceho vnútroštátneho súdu na žiadosť o vysvetlenie, ktorú mu Súdny dvor zaslal a ktorá bola doručená do kancelárie Súdneho dvora 2. júla 2025, vyplýva, že z trustu S Trust, ktorého beneficientom bol pán ZU, sa 28. februára 2022 stal N Trust, ktorého beneficientom je pani TU. Medzi zdrojmi prevedenými z trustu S Trust na N Trust boli všetky akcie spoločnosti SX, a tým aj loď, ktorej jediným vlastníkom je SX.
64      V odpovedi na uvedenú žiadosť o objasnenie predkladajúci vnútroštátny súd uvádza, že skutočnosť, že rozhodnutie o zmrazení finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov, o ktoré ide vo veci samej, ktoré sa týkalo pána ZU, beneficienta trustu S Trust, bolo prijaté 11. marca 2022 na základe listinných dôkazov z januára 2022, nepredstavuje nedostatok dokazovania, a SX ho teda nespochybnila. Okrem toho skutočnosť, že S Trust, z ktorého sa stal N Trust, pričom zároveň došlo k zmene beneficienta, vyšla najavo v priebehu konania pred predkladajúcim vnútroštátnym súdom bez toho, aby SX z tohto dôvodu spochybnila zákonnosť uvedeného rozhodnutia.
65      Predkladajúcemu vnútroštátnemu súdu prináleží posúdiť, či okolnosti uvedené v bodoch 63 a 64 tohto rozsudku môžu mať vplyv na zákonnosť rozhodnutia o zmrazení finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov, o ktoré ide vo veci samej, alebo na jeho zachovanie. Vzhľadom na vysvetlenia poskytnuté predkladajúcim vnútroštátnym súdom však nie je zjavné, že by požadovaný výklad práva Únie nemal nijakú súvislosť s realitou alebo predmetom sporu vo veci samej, alebo že by išlo o hypotetický problém. Súdny dvor má navyše k dispozícii skutkové a právne podklady nevyhnutné na to, aby poskytol užitočnú odpoveď na otázky, ktoré sú mu položené.
66      Z uvedeného vyplýva, že návrh na začatie prejudiciálneho konania vo veci C‑476/24 je prípustný.
O prejudiciálnych otázkach
Úvodné pripomienky
67      Svojimi otázkami sa predkladajúci vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 2 ods. 1 nariadenia č. 269/2014 vykladať v tom zmysle, že opatrenie na zmrazenie možno prijať vo vzťahu k finančným prostriedkom a hospodárskym zdrojom vloženým do trustu, ktorého beneficient je zaradený na zoznam uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014.
68      V tejto súvislosti v prvom rade z rozhodnutia predkladajúceho vnútroštátneho súdu vo veci C‑428/24 vyplýva, že zdroje vložené do trustu XT zahŕňajú kontrolný podiel spoločnosti FZ AR, ktorej finančné prostriedky a hospodárske zdroje boli zmrazené.
69      Pokiaľ ide o vec C‑476/24, z rozhodnutia predkladajúceho vnútroštátneho súdu vyplýva, že medzi zdrojmi prevedenými z trustu S Trust na N Trust sú uvedené podiely spoločnosti SX, ktorá je vlastníkom lode, na ktorú sa vzťahuje zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov, o ktoré ide vo veci samej.
70      Z návrhov na začatie prejudiciálneho konania v týchto dvoch veciach a najmä z formulácie prejudiciálnych otázok predkladajúcim vnútroštátnym súdom vyplýva, že tento súd vychádza z predpokladu, že jednak hospodárske zdroje spoločnosti FZ AR a jednak loď patriaca spoločnostiam, ktorých podiely boli priamo alebo nepriamo vložené do trustov, o ktoré ide vo veci samej, tiež predstavujú hospodárske zdroje vložené do týchto trustov.
71      V druhom rade treba pripomenúť, že Talianska republika ratifikovala Haagsky dohovor.
72      Podľa článku 2 tohto dohovoru pojem „trust“ označuje právne vzťahy založené osobou zriaďovateľa – na základe úkonov medzi živými alebo pre prípad smrti – tým, že v záujme beneficienta alebo na určitý účel umiestni majetok pod kontrolu správcu.
73      Z tohto článku 2 Haagskeho dohovoru okrem toho vyplýva, že znakmi trustu je to, že majetok, ktorý je súčasťou trustu, predstavuje oddelený majetok a netvorí súčasť majetku správcu, že nositeľom vlastníckeho práva k majetku, ktorý je súčasťou trustu, je správca alebo iná osoba v mene správcu a že správca má právomoc a povinnosť, za ktoré zodpovedá, spravovať a riadiť majetok alebo nakladať s ním v súlade s podmienkami trustu a osobitnými povinnosťami, ktoré mu ukladá zákon. Uvedený článok 2 tiež stanovuje, že skutočnosť, že zriaďovateľ si ponechá určité výhradné práva a právomoci a že správca môže mať určité práva ako beneficient, nie je nevyhnutne nezlučiteľná s existenciou trustu.
74      Prekladajúci vnútroštátny súd v tejto súvislosti uvádza, že diskrečné trusty, o ktoré ide vo veci samej, boli zriadené v súlade s obvyklou schémou, podľa ktorej je nositeľom vlastníckeho práva k majetku, ktorý do trustu vložil zriaďovateľ, správca, ktorý ho spravuje a riadi v súlade s listinou o zriadení trustu, ktorá musí rešpektovať zákon, ktorý sa na trust vzťahuje.
75      Tento súd spresňuje, že správca spravuje majetok trustu výlučne v prospech beneficienta, ktorého vôľa je rozhodujúca, pokiaľ ide o režim uplatniteľný na majetok vložený do trustu, avšak bez toho, aby mal právomoc používať, rozdeľovať, spravovať alebo kontrolovať hospodárske zdroje vložené do trustu. Okrem toho právo uplatniteľné na trust a listina o zriadení trustu zakazujú beneficientovi vykonávať akékoľvek úkony spojené s užívaním a nakladaním s majetkom alebo so zdrojmi vloženými do trustu po celú dobu, počas ktorej je táto osoba zaradená na zoznam uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014, alebo v každom prípade po dobu, počas ktorej by užívanie alebo nakladanie s týmto majetkom alebo zdrojmi predstavovalo porušenie práva Únie.
76      Na otázky položené predkladajúcim vnútroštátnym súdom je potrebné odpovedať práve s prihliadnutím na tieto skutkové zistenia, ktorých správnosť neprináleží Súdnemu dvoru overovať v rámci konania podľa článku 267 ZFEÚ (pozri v tomto zmysle rozsudky zo 16. marca 1978, Oehlschläger, 104/77, EU:C:1978:69, bod 4, a z 19. júna 2025, Bulgarian posts, C‑785/23, EU:C:2025:462, bod 40).
77      V treťom rade, ako bolo uvedené v bodoch 31, 40 a 43 tohto rozsudku, talianske orgány sa domnievali, že osoba zaradená na zoznam uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014 bola vo veci C‑428/24 „konečným užívateľom výhod“ trustu XT, ktorý kontroloval FZ AR, ktorej finančné prostriedky a hospodárske zdroje boli predmetom opatrení na zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov, a vo veci C‑476/24 SX, pôvodne vložená do trustu S Trust, neskôr do trustu N Trust, ktorý je vlastníkom lode.
78      V tejto súvislosti treba uviesť, že hoci sa pojem „konečný užívateľ výhod“ neobjavuje v ustanoveniach nariadenia č. 269/2014, je obsiahnutý najmä v smernici 2015/849.
79      Táto smernica v článku 3 bode 6 písm. b) stanovuje, že na účely tejto smernice „konečný užívateľ výhod“ je akákoľvek fyzická(‑é) osoba(‑y), ktorá(‑é) skutočne ovláda(‑jú) alebo vykonáva(‑jú) kontrolu nad klientom, a/alebo fyzická(‑é) osoba(‑y), v mene ktorej(‑ých) sa transakcia alebo činnosť vykonáva, pričom medzi konečných užívateľov výhod patria aspoň v prípade správy zvereného majetku (trust): zriaďovateľ/zriaďovatelia (settlor), správca/správcovia (trustee), protektor/protektori, ak sú určení; beneficienti, alebo ak sa ešte len majú určiť jednotlivci, ktorí majú prospech z právnej štruktúry alebo právneho subjektu, skupina osôb, v ktorých hlavnom záujme sa táto právna štruktúra alebo subjekt zakladá alebo funguje; ako aj akákoľvek iná fyzická osoba, ktorá vykonáva skutočnú kontrolu nad zvereným majetkom prostredníctvom priameho alebo nepriameho vlastníctva alebo inými prostriedkami.
80      Takáto definícia, ktorá pripúšťa, že iné osoby zapojené do trustu, než je správca, ako je zriaďovateľ, beneficienti alebo protektor, môžu vlastniť majetok vložený do trustu alebo ho kontrolovať, je síce uvedená na účely uplatnenia smernice 2015/849, ale napriek tomu odráža uznanie podstatnej vlastnosti trustu zo strany normotvorcu Únie, a to oddelenie zákonného a skutočného držania majetku trustu.
81      Takéto oddelenie má pritom účinky, ktoré treba zohľadniť nielen v oblasti predchádzania zneužitiu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ale aj v oblasti reštriktívnych opatrení prijatých na základe nariadenia č. 269/2014.
O veci samej
82      Svojimi otázkami, ktoré treba preskúmať spoločne, sa predkladajúci vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 2 ods. 1 nariadenia č. 269/2014 vykladať v tom zmysle, že finančné prostriedky a hospodárske zdroje vložené do trustu, ktorého beneficient je zaradený na zoznam uvedený v prílohe I k tomuto nariadeniu, sa majú považovať za „patriace“ tomuto beneficientovi alebo za „kontrolované“ týmto beneficientom, v zmysle tohto ustanovenia, aj keď právo uplatniteľné na trust a ustanovenia listiny o zriadení trustu zakazujú uvedenému beneficientovi vykonávať akékoľvek úkony spojené s užívaním týchto finančných prostriedkov a týchto hospodárskych zdrojov a s nakladaním s nimi po celú dobu, počas ktorej je zaradený na tento zoznam, alebo v každom prípade po dobu, počas ktorej by ich užívanie alebo nakladanie s nimi predstavovalo porušenie práva Únie.
83      V tejto súvislosti treba pripomenúť, že článok 2 ods. 1 nariadenia č. 269/2014 stanovuje, že sa zmrazujú všetky finančné prostriedky a hospodárske zdroje, ktoré patria fyzickým alebo právnickým osobám, subjektom alebo orgánom alebo fyzickým alebo právnickým osobám, subjektom alebo orgánom, ktoré sú s nimi spojené, ako sú uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu, ako aj všetky finančné prostriedky a hospodárske zdroje, ktoré tieto fyzické alebo právnické osoby, subjekty alebo orgány vlastnia, majú v držbe alebo kontrolujú.
84      Hoci pojmy „hospodárske zdroje“, „zmrazenie hospodárskych zdrojov“, „zmrazenie finančných prostriedkov“ a „finančné prostriedky“ sú vymedzené v článku 1 písm. d) až g) nariadenia č. 269/2014, toto nariadenie neobsahuje definíciu pojmov použitých v jeho článku 2 ods. 1, ktoré sa týkajú vzťahu medzi osobou zaradenou na zoznam uvedený v prílohe I k uvedenému nariadeniu a finančnými prostriedkami a hospodárskymi zdrojmi, ktoré sa majú zmraziť, ani neodkazuje na vnútroštátne právo na účely určenia ich rozsahu.
85      Podľa ustálenej judikatúry tak z požiadaviek jednotného uplatňovania práva Únie, ako aj zo zásady rovnosti vyplýva, že ustanovenie práva Únie, ktoré neobsahuje nijaký výslovný odkaz na právo členských štátov s cieľom určiť jeho zmysel a rozsah pôsobnosti, si v zásade vyžaduje samostatný a jednotný výklad v celej Únii, ktorý musí zohľadňovať nielen znenie tohto ustanovenia, ale aj jeho kontext a ciele sledované príslušnou právnou úpravou, ktorej je súčasťou [rozsudky z 18. januára 1984, Ekro, 327/82, EU:C:1984:11, bod 11, a z 11. septembra 2025, Banco Santander (Riešenie krízovej situácie banky Banco Popular III), C‑687/23, EU:C:2025:687, bod 46, ako aj citovaná judikatúra].
86      Pokiaľ ide o znenie článku 2 ods. 1 nariadenia č. 269/2014, treba konštatovať, že znenie tohto ustanovenia sa v jeho rôznych jazykových verziách líši. Rôzne jazykové verzie uvedeného ustanovenia, ako sú napríklad nemecká, anglická, francúzska, talianska, lotyšská a rumunská jazyková verzia („Eigentum, Besitz, gehalten oder kontrolliert werden“; „belonging to, owned, held or controlled“; „appartenenti a, posseduti, detenuti o controllati“; „īpašumā, valdījumā, turējumā vai pārziņā“, a „aparțin, se află în proprietatea ori posesia sau sunt controlate“), sa týkajú štyroch druhov vzťahov medzi osobou, subjektom alebo orgánom zaradeným na zoznam uvedený v prílohe I k tomuto nariadeniu a dotknutým majetkom, ako aj hospodárskymi zdrojmi, zatiaľ čo španielska jazyková verzia toho istého ustanovenia stanovuje len tri druhy vzťahov medzi nimi („propiedad, tenencia o control“).
87      Okrem toho z porovnania jazykových verzií, ktoré sa týkajú štyroch druhov vzťahov, vyplýva, že každý pojem použitý v jednej z týchto verzií nemusí nevyhnutne zodpovedať rovnakému pojmu v inej z týchto verzií. Zatiaľ čo nemecká, anglická, francúzska, talianska a lotyšská verzia odkazujú na pojmy „vlastníctvo“, „držba“ a „kontrola“ („Eigentum, Besitz, gehalten oder kontrolliert werden“; „belonging to, owned, held or controlled“; „appartenenti a, posseduti, detenuti o controllati, a „īpašumā, valdījumā, turējumā vai pārziņā“), rumunská jazyková verzia používa pojmy „aparțin, se află în Proprietatea ori posesia sau sunt controlate“, ktoré zrejme vylučujú pojem „držba“.
88      Z ustálenej judikatúry Súdneho dvora vyplýva, že potreba jednotného výkladu ustanovení práva Únie vylučuje, aby sa v prípade pochybností posudzoval text ustanovenia izolovane, a naopak si vyžaduje, aby sa tento text vykladal a uplatňoval s prihliadnutím na znenia vyhotovené v ostatných úradných jazykoch (rozsudky z 5. decembra 1967, van der Vecht, 19/67, EU:C:1967:49, s. 456, a z 9. októbra 2025, On Air Media Professionals a Different Media, C‑416/24 a C‑417/24, EU:C:2025:765, bod 37, ako aj citovaná judikatúra).
89      Z ustálenej judikatúry však tiež vyplýva, že všetkým jazykovým verziám textu práva Únie sa v zásade musí priznať rovnaká hodnota (rozsudky z 2. apríla 1998, EMU Tabac a i., C‑296/95, On Air Media Professionals a Different Media, C‑416/24 a C‑417/24, EU:C:2025:765, bod 36, a z 9. októbra 2025, AFAÏA, C‑228/24, EU:C:2025:765, bod 38, ako aj citovaná judikatúra).
90      V prípade rozporu medzi rôznymi jazykovými verziami textu práva Únie sa má predmetné ustanovenie vykladať v závislosti od všeobecnej systematiky a účelu právneho predpisu, ktorého je súčasťou (rozsudky z 27. októbra 1977, Bouchereau, 30/77, EU:C:1977:172, bod 14, a z 9. októbra 2025, On Air Media Professionals a Different Media,
C‑416/24 a C‑417/24, EU:C:2025:765, bod 39, ako aj citovaná judikatúra).
91      Zo znenia článku 2 ods. 1 nariadenia č. 269/2014 v jeho rôznych jazykových verziách však možno vyvodiť, že toto ustanovenie sa týka rôznych právnych vzťahov medzi osobou alebo subjektom zaradenými na zoznam uvedený v prílohe I k tomuto nariadeniu a predmetnými finančnými prostriedkami a hospodárskymi zdrojmi, a to od najširšieho právneho vzťahu, ktorým je vlastníctvo, až po situácie, v ktorých môže osoba, subjekt alebo orgán priamo alebo nepriamo vykonávať faktickú moc nad uvedenými finančnými prostriedkami a zdrojmi (pozri v tomto zmysle rozsudok z 10. septembra 2019, HTTS/Rada, C‑123/18 P, EU:C:2019:694, bod 69), alebo z nich má prospech.
92      Uvedené ustanovenie sa teda vzťahuje na všetky právne a skutkové situácie, v ktorých má osoba právomoc, ktorá jej umožňuje používať dotknuté finančné prostriedky a hospodárske zdroje, mať z nich prospech, nakladať s nimi alebo mať na ne vplyv.
93      Na účely zabezpečenia potrebného účinku toho istého ustanovenia sa má pojem „patriť“ vykladať v tom zmysle, že sa vzťahuje nielen na situácie, v ktorých možno takúto moc nad dotknutými finančnými prostriedkami a hospodárskymi zdrojmi právne doložiť, ale aj na situácie, v ktorých osoba alebo subjekt túto moc má fakticky, a to napriek tomu, že z právneho hľadiska je držiteľom uvedenej moci iná osoba alebo iný subjekt.
94      Rovnako pojem „kontrola“ zahŕňa všetky situácie, v ktorých je fyzická alebo právnická osoba schopná ovplyvniť rozhodnutie inej osoby, a to dokonca aj pri neexistencii akejkoľvek právnej alebo majetkovej väzby alebo väzby z dôvodu podielu na základnom imaní medzi týmito osobami (pozri v tomto zmysle rozsudok z 10. septembra 2019, HTTS/Rada, C‑123/18 P, EU:C:2019:694, body 71 a 75).
95      Z uvedeného vyplýva, že v situácii týkajúcej sa trustu, ktorého beneficient je zaradený na zoznam uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014, okolnosť, že nositeľom vlastníckeho práva k finančným prostriedkom a hospodárskym zdrojom vloženým do tohto trustu je správca alebo osoba či subjekt, ktoré mu patria alebo ktoré priamo alebo nepriamo kontroluje, a že beneficient nemôže podľa práva uplatniteľného na uvedený trust požadovať, aby správca vykonával svoju diskrečnú právomoc v jeho prospech, nebráni tomu, aby sa uvedené prostriedky a uvedené zdroje považovali za patriace tomuto beneficientovi alebo za kontrolované týmto beneficientom, ak má uvedený beneficient právomoc, ktorá mu umožňuje použiť tieto prostriedky a zdroje, mať z nich prospech, nakladať s nimi alebo mať na ne vplyv alebo na rozhodnutia vykonané správcom vo vzťahu k finančným prostriedkom a hospodárskym zdrojom vloženým do toho istého trustu.
96      Takýto výklad článku 2 ods. 1 nariadenia č. 269/2014 je podporený tak kontextom, do ktorého toto ustanovenie patrí, ako aj cieľmi sledovanými týmto nariadením.
97      Pokiaľ ide o kontext, treba po prvé uviesť, že článok 1 písm. e) a f) nariadenia č. 269/2014 vymedzuje pojmy „zmrazenie hospodárskych zdrojov“ a „zmrazenie finančných prostriedkov“ široko (pozri analogicky rozsudok z 11. novembra 2021, Bank Sepah, C‑340/20, EU:C:2021:903, bod 45).
98      V článku 1 písm. f) nariadenia č. 269/2014 je totiž pojem „zmrazenie finančných prostriedkov“ vymedzený ako „zabránenie akémukoľvek pohybu, prevodu, úprave, použitiu finančných prostriedkov, prístupu k nim alebo manipulácii s nimi akýmkoľvek spôsobom, ktoré by mali za následok akúkoľvek zmenu ich objemu, výšky, umiestnenia, vlastníctva, držby, charakteru, miesta určenia alebo akúkoľvek inú zmenu, ktorá by umožnila použitie finančných prostriedkov, vrátane spravovania portfólií“.
99      Z tejto definície vyplýva, že zmrazenie finančných prostriedkov má za cieľ čo najviac obmedziť operácie, ktoré možno uskutočniť vo vzťahu k zmrazeným finančným prostriedkom, čo potvrdzuje vysoký počet uvedených prípadov a použitie pojmu „každý“. Pokiaľ ide o prostriedky určené na obmedzenie týchto činností, normotvorca Únie ich tiež definuje extenzívne (pozri analogicky rozsudok z 11. novembra 2021, Bank Sepah, C‑340/20, EU:C:2021:903, bod 43).
100    Predchádzajúce úvahy platia, aj pokiaľ ide o pojem „zmrazenie hospodárskych zdrojov“. Tento pojem je totiž definovaný v článku 1 písm. e) nariadenia č. 269/2014 ako „zabránenie využívaniu hospodárskych zdrojov na účely získania finančných prostriedkov, tovaru alebo služieb akýmkoľvek spôsobom, ktorý zahŕňa okrem iného ich predaj, prenájom alebo založenie [zriadenie záložného práva k nehnuteľnosti]“ (pozri analogicky rozsudok z 11. novembra 2021, Bank Sepah, C‑340/20, EU:C:2021:903, bod 44).
101    Takáto definícia pojmov „zmrazenie hospodárskych zdrojov“ a „zmrazenie finančných prostriedkov“ by bola zbavená potrebného účinku, ak by sa väzby medzi osobami a subjektmi na jednej strane a finančnými prostriedkami a hospodárskymi zdrojmi, na ktoré sa vzťahuje zmrazenie, na strane druhej vykladali tak, že vylučujú situácie, ktoré v skutočnosti zodpovedajú situáciám prináležania alebo kontroly, ale ktoré z formálneho hľadiska nemôžu byť takto kvalifikované.
102    Po druhé článok 2 ods. 2 nariadenia č. 269/2014 stanovuje, že žiadne finančné prostriedky ani hospodárske zdroje sa priamo ani nepriamo nesprístupnia fyzickým alebo právnickým osobám, subjektom alebo orgánom, alebo fyzickým alebo právnickým osobám, subjektom alebo orgánom, ktoré sú s nimi spojené a ktoré sú uvedené na zozname v prílohe I k tomuto nariadeniu, ani sa neposkytnú v ich prospech.
103    Súdny dvor už mal príležitosť konštatovať, že aj tento zákaz sprístupnenia je tiež formulovaný obzvlášť široko, čo potvrdzuje použitie slov „priamo alebo nepriamo“, a rozhodnúť, že v dôsledku toho zahŕňa akýkoľvek úkon, ktorého vykonanie je nevyhnutné na to, aby podľa uplatniteľného vnútroštátneho práva mohla osoba zaradená na zoznam uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014 skutočne získať oprávnenie plne nakladať s dotknutými finančnými prostriedkami alebo hospodárskymi zdrojmi (pozri v tomto zmysle rozsudok zo 17. januára 2019, SH, C‑168/17, EU:C:2019:36, bod 51 citovanú judikatúru).
104    Po tretie podľa článku 9 nariadenia č. 269/2014 sa zakazuje vedome a úmyselne sa zúčastňovať na činnostiach, ktorých cieľom alebo dôsledkom je obchádzanie opatrení uvedených v článku 2 tohto nariadenia.
105    Článok 9 nariadenia č. 269/2014 sa týka činností, ktorých cieľom alebo dôsledkom je vyňatie ich pôvodcu z pôsobnosti opatrení stanovených v článku 2 ods. 1 tohto nariadenia a ktoré nemožno považovať za úkony sprístupnenia zakázané článkom 2 ods. 2 uvedeného nariadenia (pozri analogicky rozsudok z 21. decembra 2011, Afrasiabi a i., C‑72/11, EU:C:2011:874, body 60 a 61).
106    Článok 2 ods. 2 a článok 9 nariadenia č. 269/2014 spolu s článkom 2 ods. 1 tohto nariadenia predstavujú koherentný systém ustanovení, ktoré prispievajú k dosiahnutiu cieľov stanovených týmto nariadením.
107    Článok 2 ods. 1 uvedeného nariadenia sa preto má vykladať tak, aby nebol spochybnený potrebný účinok článku 2 ods. 2 a článku 9 toho istého nariadenia.
108    V tejto súvislosti, ako bolo pripomenuté v bode 80 tohto rozsudku, zriadenie trustu umožňuje oddeliť právne a skutočné držanie majetku trustu.
109    Toto oddelenie, ako aj ďalšie znaky trustu, a to súkromná povaha tohto mechanizmu, jednoduchosť a pružnosť jeho zriadenia a jeho zmeny, ktoré môžu viesť k nepriehľadnosti a štrukturálnej zložitosti takéhoto mechanizmu, umožňujú jeho použitie nielen na legitímne účely, ale aj na zakrytie vzťahu medzi beneficientom a finančnými prostriedkami a hospodárskymi zdrojmi vloženými do trustu.
110    Výklad článku 2 ods. 1 nariadenia č. 269/2014 v tom zmysle, že dotknuté finančné prostriedky a hospodárske zdroje sa považujú za patriace trustu alebo za ním kontrolované, ak má tento beneficient moc, ktorá mu umožňuje použiť finančné prostriedky a hospodárske zdroje, mať z nich prospech, nakladať s nimi alebo mať na ne vplyv alebo na rozhodnutia vykonané správcom vo vzťahu k týmto finančným prostriedkom a hospodárskym zdrojom, umožňuje zabrániť tomu, aby sa trust využíval s cieľom obísť opatrenia uvedené v tomto ustanovení, a musí sa teda považovať za zlučiteľný s článkom 9 nariadenia č. 269/2014.
111    Pokiaľ ide o ciele tohto nariadenia, treba na jednej strane pripomenúť, že toto nariadenie bolo prijaté po tom, čo Ruská federácia v roku 2014 porušila zvrchovanosť a územnú celistvosť Ukrajiny, a že bolo odvtedy viackrát zmenené v reakcii na vojenskú agresiu Ruskej federácie voči Ukrajine 24. februára 2022.
112    Na druhej strane v nadväznosti na túto vojenskú agresiu sa prijali vykonávacie nariadenia 2022/396 a 2022/878, ktorými boli okrem iného pán ZU a pani TU zaradení na zoznam uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014. Ako pripomína odôvodnenie 4 vykonávacieho nariadenia 2022/396, Ruská federácia svojimi protiprávnymi vojenskými akciami hrubo porušuje medzinárodné právo a zásady Charty OSN a oslabuje európsku a celosvetovú bezpečnosť a stabilitu. Okrem toho, ako je pripomenuté v odôvodnení 3 vykonávacieho nariadenia 2022/878, k jeho prijatiu, ktorým bola pani TU zaradená na zoznam uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014, došlo v dôsledku zverstiev, ktorých sa podľa dostupných informácií dopustili ozbrojené sily Ruskej federácie v obci Buča a v iných ukrajinských mestách v rozpore s ľudskými právami a medzinárodným humanitárnym právom.
113    Význam cieľov sledovaných nariadením č. 269/2014, a to ochrany územnej celistvosti, zvrchovanosti a nezávislosti Ukrajiny, ako aj ukončenia porušovania medzinárodného práva a zásad Charty Organizácie Spojených národov Ruskou federáciou, ktoré sú súčasťou širšieho cieľa zachovania mieru a medzinárodnej bezpečnosti v súlade s cieľmi vonkajšej činnosti Únie uvedenými v článku 21 ZEÚ, môže nielen odôvodniť negatívne dôsledky, hoci aj značné, pre určité hospodárske subjekty (pozri v tomto zmysle rozsudok z 28. marca 2017, Rosneft, C‑72/15, EU:C:2017:236, bod 150), ale tiež vyžaduje, aby sa toto nariadenie vykladalo spôsobom, ktorý zaručí účinnosť reštriktívnych opatrení zavedených týmto nariadením a zabráni tomu, aby bol účinok týchto opatrení neutralizovaný alebo aby sa uvedené opatrenia obchádzali.
114    Z vyššie uvedeného vyplýva, že článok 2 ods. 1 nariadenia č. 269/2014 sa má vykladať v tom zmysle, že finančné prostriedky a hospodárske zdroje vložené do trustu možno považovať za patriace beneficientovi tohto trustu alebo za ním kontrolované, čo v dôsledku toho odôvodňuje prípadné prijatie opatrení na zmrazenie týchto finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov, ak je beneficient uvedeného trustu zaradený na zoznam uvedený v prílohe I k tomuto nariadeniu.
115    V prejednávanej veci predkladajúci vnútroštátny súd uvádza, že beneficient nemá právomoc použiť, rozdeľovať, spravovať alebo kontrolovať finančné prostriedky a hospodárske zdroje vložené do trustov, o ktoré ide vo veci samej.
116    Súdnemu dvoru síce neprináleží, aby v rámci konania podľa článku 267 ZFEÚ takéto posúdenie predkladajúceho vnútroštátneho súdu spochybnil, je však potrebné, v záujme poskytnutia užitočnej odpovede tomuto súdu, konštatovať, že na účely určenia, či v situáciách, o ktoré ide vo veci samej, má beneficient trustov, o ktoré ide vo veci samej, právomoc, ktorá mu umožňuje použiť finančné prostriedky a hospodárske zdroje vložené do týchto trustov, mať z nich prospech, nakladať s nimi alebo mať na
ne vplyv alebo na rozhodnutia vykonané správcom vo vzťahu k týmto finančným prostriedkom a hospodárskym zdrojom, avšak predkladajúci vnútroštátny súd sa nemôže odvolávať len na právo uplatniteľné na trust, ale musí tiež zohľadniť relevantné skutkové okolnosti.
117    V tejto súvislosti z rozhodnutí predkladajúceho vnútroštátneho súdu vyplýva, že trusty, o ktoré ide vo veci samej, sú diskrečnými trustmi, ktoré sú zriadené a riadia sa podľa bermudského práva. Pred Súdnym dvorom bolo uvedené, že v rámci takýchto trustov beneficienti nemajú nijaké vlastnícke práva k majetku trustu, pokiaľ sa správca nerozhodne uplatniť svoju diskrečnú právomoc v ich prospech, a nemôžu správcu ovplyvniť ani si nárokovať majetok trustu alebo predbežné platby z finančných prostriedkov vložených do trustu. Správca trust spravuje nezávisle a v najlepšom záujme súčasných alebo budúcich beneficientov a rozhoduje podľa vlastného uváženia o oprávnenosti, čase a výške rozdelenia výhod beneficientovi.
118    Hoci pred týmto rozdelením nemá beneficient formálne žiadne právo na finančné prostriedky a hospodárske zdroje vložené do trustu, okolnosť, že sú spravované výlučne v záujme tohto beneficienta, však predstavuje indíciu o tom, že tieto finančné prostriedky a hospodárske zdroje môžu patriť beneficientovi, alebo môžu byť ním kontrolované.
119    Beneficient totiž môže vykonávať vplyv na finančné prostriedky a hospodárske zdroje vložené do trustu alebo na rozhodnutia, ktoré správca vykonal vo vzťahu k nim, ako aj použiť tieto finančné prostriedky a tieto hospodárske zdroje, mať z nich prospech alebo s nimi nakladať, a to bez toho, aby tento vplyv alebo táto možnosť boli formalizované v právnych aktoch, čo musí predkladajúci vnútroštátny súd tiež zohľadniť.
120    V tejto súvislosti musí predkladajúci vnútroštátny súd zohľadniť najmä vzťahy medzi beneficientom na jednej strane a inými osobami zapojenými do trustu, ako je správca, zriaďovateľ alebo protektor, na strane druhej. Okolnosť, že úlohu správcu alebo protektora zastávajú dôveryhodné osoby, ktoré sú profesijnými alebo osobnými väzbami spojené s beneficientom a ktoré sa môžu riadiť jeho pokynmi alebo návrhmi, pokiaľ ide o správu trustu a jeho majetku, totiž môže naznačovať vplyv beneficienta na finančné prostriedky a hospodárske zdroje vložené do trustu alebo na rozhodnutia vykonané správcom vo vzťahu k nim, ako aj na právomoc použiť finančné prostriedky a hospodárske zdroje vložené do trustu, mať z nich prospech alebo s nimi nakladať.
121    Okrem toho môže byť určenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov vložených do trustu na činnosti, ktorých jedinými alebo hlavnými príjemcami či beneficientami sú beneficient alebo osoby či subjekty, ktoré mu patria, ktoré kontroluje alebo ktoré sú s ním spojené, môže predstavovať indíciu o vplyve beneficienta na trust a na finančné prostriedky a zdroje, ktoré doň boli vložené, ako aj o právomoci beneficienta mať z nich prospech alebo s nimi nakladať.
122    V tejto súvislosti, ak by predkladajúci vnútroštátny súd konštatoval, že beneficient nie je užívateľom majetku a právnych vzťahov vložených do trustu, bolo by ešte potrebné overiť, či spoločnosti prevedené do trustu neposkytujú majetok alebo služby subjektom, ktoré sú vo výlučnom alebo väčšinovom vlastníctve beneficienta alebo ním kontrolované.
123    Naproti tomu okolnosť, na ktorú poukázal predkladajúci vnútroštátny súd, že ustanovenia práva uplatniteľného na trust a ustanovenia listiny o zriadení trustu zakazujú tomuto beneficientovi vykonávať akékoľvek úkony spojené s užívaním finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov vložených do trustu a s nakladaním s nimi po celú dobu, počas ktorej je beneficient zaradený na zoznam uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014, alebo v každom prípade po dobu, počas ktorej by ich užívanie alebo nakladanie s nimi predstavovalo porušenie práva Únie, nemôže byť rozhodujúca.
124    Na jednej strane je totiž zákaz priamo alebo nepriamo sprístupniť finančné prostriedky a hospodárske zdroje osobám zaradeným na tento zoznam stanovený v článku 2 ods. 2 nariadenia č. 269/2014.
125    Ako pritom vyplýva z bodov 106 a 107 tohto rozsudku, hoci článok 2 ods. 2 a článok 9 nariadenia č. 269/2014 spolu s článkom 2 ods. 1 tohto nariadenia predstavujú koherentný systém ustanovení, ktoré prispievajú k sledovaniu cieľov stanovených týmto nariadením, ktoré sa majú vykladať tak, aby nebol spochybnený potrebný účinok týchto ustanovení, každé z nich má vlastnú pôsobnosť. Určenie väzieb medzi osobou zaradenou na tento zoznam a finančnými prostriedkami a hospodárskymi zdrojmi vloženými do trustu, ktorého je táto osoba beneficientom, predstavuje otázku odlišnú od zákazu sprístupnenia stanoveného v článku 2 ods. 2 uvedeného nariadenia (pozri analogicky rozsudok z 12. marca 2026, EM System, C‑84/24, EU:C:2026:181, bod 98).
126    Na druhej strane vzhľadom na to, že listina o zriadení trustu ani jej dodatky nepodliehajú povinnosti zverejnenia, platné znenia tejto zriaďovacej listiny a jej dodatkov nemusia byť sprístupnené, a v každom prípade môžu byť zmenené. Jednostranné záväzky prijaté v rámci uvedenej zriaďovacej listiny môžu byť tiež odvolané.
127    Napokon treba uviesť, že použitie zbytočne zložitých štruktúr, ako aj trustov spojených s osobou zaradenou na zoznam uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014 môže samo osebe predstavovať indíciu o kontrole takejto osoby nad subjektom, ktorý nie je zaradený na tento zoznam. Takéto konštatovanie sa okrem toho odráža v najlepších postupoch, najmä v bodoch 63, 64 a 67 týchto postupov.
128    Je totiž potrebné upresniť, že predkladajúci vnútroštátny súd by mohol konštatovať vplyv beneficienta na finančné prostriedky a hospodárske zdroje vložené do trustu, ak by beneficient priamo alebo nepriamo vlastnil väčšinu základného imania alebo hlasovacích práv správcu alebo mal právo vymenovať alebo vylúčiť väčšinu členov správneho, riadiaceho alebo dozorného orgánu správcu, alebo aj právo vykonávať rozhodujúci vplyv na správcu najmä na základe dohody uzatvorenej medzi nimi, a to aj prostredníctvom schránkových spoločností.
129    Indíciou o kontrole osôb zaradených na zoznam uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014 nad subjektmi, ktoré nie sú uvedené na tomto zozname, je teda skutočnosť, že niektoré z týchto subjektov boli zriadené alebo zmenili identitu krátko pred prijatím sankčného režimu alebo označením osoby a/alebo nevykonávajú žiadnu dôveryhodnú obchodnú činnosť, skutočnosť, že jeden alebo viacero trustových fondov sa využívajú ako príjemcovia aktív subjektu, ktorý vlastní alebo kontroluje označená osoba, ako aj skutočnosť, že do správy trustov sú zapojení odborníci z jurisdikcie, v ktorej boli trusty zriadené.
130    Okrem toho v situáciách, keď sa podobne ako v situácii, o ktorú ide vo veci samej, do trustu prevádzajú spoločnosti, možno konštatovať vplyv beneficienta na tieto spoločnosti najmä vtedy, keď správca nie je členom štatutárneho orgánu týchto spoločností, ale len vlastníkom ich základného imania. V takom prípade prináleží predkladajúcemu vnútroštátnemu súdu, aby overil právomoci členov štatutárnych orgánov uvedených spoločností, ako aj vzťahy medzi týmito členmi a beneficientom trustu.
131    Vzhľadom na vyššie uvedené úvahy treba na položené otázky odpovedať tak, že článok 2 ods. 1 nariadenia č. 269/2014 sa má vykladať v tom zmysle, že finančné prostriedky a hospodárske zdroje vložené do trustu, ktorého beneficient je zaradený na zoznam uvedený v prílohe I k tomuto nariadeniu, sa musia považovať za „patriace“ tomuto beneficientovi alebo za „kontrolované“ týmto beneficientom v zmysle tohto ustanovenia, a to aj v prípade, že právo uplatniteľné na trust a ustanovenia listiny o zriadení trustu zakazujú uvedenému beneficientovi vykonávať akékoľvek úkony spojené s užívaním týchto finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov a s nakladaním s nimi po celú dobu, počas ktorej je zaradený na tento zoznam, alebo v každom prípade po dobu, počas ktorej by užívanie alebo nakladanie s nimi predstavovalo porušenie práva Únie, pokiaľ tento beneficient môže používať finančné prostriedky a hospodárske zdroje vložené do trustu, mať z nich prospech, nakladať s nimi alebo mať na ne vplyv alebo na rozhodnutia vykonané správcom vo vzťahu k týmto finančným prostriedkom a hospodárskym zdrojom.
O trovách
132    Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred prekladajúcim vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov Súdny dvor (prvá komora) rozhodol takto:
Článok 2 ods. 1 nariadenia Rady (EÚ) č. 269/2014 zo 17. marca 2014 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na konanie narúšajúce alebo ohrozujúce územnú celistvosť, zvrchovanosť a nezávislosť Ukrajiny, zmeneného nariadením Rady (EÚ) 2022/330 z 25. februára 2022,
sa má vykladať v tom zmysle, že:
finančné prostriedky a hospodárske zdroje vložené do trustu, ktorého beneficient je zaradený na zoznam uvedený v prílohe I k nariadeniu č. 269/2014, sa musia považovať za „patriace“ tomuto beneficientovi alebo za „kontrolované“ týmto beneficientom v zmysle tohto ustanovenia, a to aj v prípade, že právo uplatniteľné na trust a ustanovenia listiny o zriadení trustu zakazujú uvedenému beneficientovi vykonávať akékoľvek úkony spojené s užívaním týchto finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov a s nakladaním s nimi po celú dobu, počas ktorej je zaradený na tento zoznam, alebo v každom prípade po dobu, počas ktorej by užívanie alebo nakladanie s nimi predstavovalo porušenie práva Únie, pokiaľ tento beneficient môže používať finančné prostriedky a hospodárske zdroje vložené do trustu, mať z nich prospech, nakladať s nimi alebo mať na ne vplyv alebo na rozhodnutia vykonané správcom vo vzťahu k týmto finančným prostriedkom a hospodárskym zdrojom.
Podpisy
*      Jazyk konania : taliančina.