61992C0377
FORSLAG TIL AFGØRELSE FRA GENERALADVOKAT
F.G. JACOBS
fremsat den 16. september 1993 (
*1
)
Hr. afdelingsformand
De herrer dommere,
1.
Den foreliggende sag drejer sig om en anmodning om præjudiciel afgørelse fra Bundesfinanzhof. Anmodningen er blevet fremsat under en sag mellem Felix Koch Offenbach Couleur und Karamel GmbH (herefter benævnt »Felix Koch«) og Oberfinanzdirektion München. Sagen drejer sig om, hvordan et pulver af kokosnøddemarv, som anvendes til fremstilling af næringsmidler, skal tariferes i den fælles toldtarif. Det præjudicielle spørgsmål lyder således:
»Skal den fælles toldtarif (Kombineret Nomenklatur 1990) fortolkes således, at ’kokospulver’, bestående af en pasteuriseret, homogeniseret og derefter spraytørret blanding af formalet og presset kokosmasse, der er tilsat maltodextrin og natrium-kaseinat før tørringen for at opnå pulverform, jf. den nærmere beskrivelse i kendelsens grunde, skal tariferes i underposition 21069099 som tilberedt næringsmiddel, ikke andetsteds tariferet (I andre tilfælde)?«
2.
Den i øjeblikket gældende version af den kombinerede nomenklatur, som er udarbejdet med henblik på Fællesskabets fælles toldtarif, er indeholdt i bilag I til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2505/92 af 14. juli 1992 (
1
). For så vidt angår de toldpositioner, som denne sag drejer sig om, er der ingen forskel mellem den nugældende udgave af toldtariffen og den udgave fra 1990, som der henvises til i forelæggelseskendelsen.
3.
Det kokospulver, som sagen drejer sig om (herefter benævnt »produktet«), fremstilles af en pasteuriseret blanding af formalet og presset kokosmasse, hvortil der før tørring tilsættes 8% maltodextrin og 5% natrium-kaseinat. Resultatet er et pulver indeholdende 6,9 vægtprocent saccharose, som kan anvendes til fremstilling af næringsmidler. Det materiale, som pulveret fremstilles af, har et fiberindhold på kun 0,15%, hvorimod den spiselige del af kokosnødden indeholder ca. 3,3% plantefibre; produktet selv indeholder praktisk taget ingen fibre.
4.
Underposition 210690 i den kombinerede nomenklatur (»Tilberedte næringsmidler, ikke andetsteds tariferet: ... — Andre varer: ... — Andre varer: ...«) er opdelt i yderligere to underpositioner:
»2106 90 91
— Uden indhold af mælkefedt, mælkeprotein, saccharose, isoglucose, glucose eller stivelse, eller med indhold af mælkefedt på under 1,5 vægtprocent, med indhold af mælkeprotein på under 2,5 vægtprocent, med indhold af saccharose på under 5 vægtprocent, med indhold af isoglucose på under 5 vægtprocent, med indhold af glucose på under 5 vægtprocent eller med indhold af stivelse på under 5 vægtprocent
2106 90 99
— I andre tilfælde«.
Pos. 2106 (»Tilberedte næringsmidler, ikke andetsteds tariferet«) er en opsamlingsposition af særdeles generel art, som kun finder anvendelse på produkter, der ikke kan tariferes i andre positioner, der omfatter tilberedte næringsmidler. Parterne er enige om, at der i dette tilfælde højst er to alternative tarifcringsmuligheder, nemlig underposition 110630 (»Mel og pulver af varer henhørende under kapitel 8«) og underposition 200819 (»Frugter, nødder og andre spiselige plantedele, tilberedt eller konserveret på anden måde ..., ikke andetsteds tariferet: Nødder ... — Andre varer: ...«). De for underposition 110630 relevante underpositioner i kapitel 8 er:
»0801
Kokosnødder, paranødder og akajounødder, friske eller tørrede, også afskallede:
0801 10
— Kokosnødder:
— Tørrede kokosnøddekerner
— Andre varer«.
5.
Felix Koch gør gældende, at produktet bør tariferes i underposition 110630 i den kombinerede nomenklatur, da der er tale om et pulver af en vare henhørende under underposition 080110, nemlig kokosnøddemarv. Produktet kan imidlertid efter Kommissionens opfattelse ikke anses for at være et pulver af et produkt henhørende under pos. 0801, eftersom den oprindelige frugt har undergået forarbejdninger, som ikke er foreskrevet i den pågældende position.
6.
Jeg mener, at Kommissionens standpunkt er korrekt. Pos. 0801 omfatter såvel tørrede som friske nødder, herunder også nødder, der er blevet afskallet, eller som har gennemgået en lignende behandling, men tydeligvis ikke varer, som har været genstand for en mere omfattende forarbejdning, medmindre der er tale om visse former for behandling, der har til formål at konservere varen eller bevare dens udseende. Det hedder således i bestemmelse 3 til kapitel 8 i den kombinerede nomenklatur:
»Tørrede frugter og nødder henhørende under dette kapitel kan være delvis rehydreret eller behandlet med følgende formål:
a)
for yderligere konservering eller stabilisering (f.eks. ved moderat varmebehandling, svovlbehandling, tilsætning af sorbinsyre eller kaliumsorbat)
b)
for at forbedre eller bevare deres udseende (f.eks. ved tilsætning af vegetabilsk olie eller små mængder glukosesirup)
forudsat at de har bevaret karakteren af tørrede frugter eller nødder.«
7.
Jeg erindrer om, at det pågældende produkt fremstilles ved at presse kokosmassen for at fjerne størsteparten af fibrene i den oprindelige frugt. Produktet pasteuriseres, og der tilsættes maltodextrin og natrium-kaseinat, før det tørres og pulveriseres. Derfor mener jeg, at produktet, allerede før det tørres og pulveriseres, forarbejdes på en måde, der udelukker det fra at falde ind under kapitel 8.
8.
Dette synspunkt støttes af de af Toldsamarbejdsrådet offentliggjorte forklarende bemærkninger til det harmoniserede system (
2
), som der ifølge Domstolens faste praksis skal tages hensyn til ved fortolkningen af den kombinerede nomenklatur (
3
). Således hedder det i tredje afsnit i de almindelige bemærkninger til kapitel 8:
»Frugter under dette kapitel kan være hele, udskåret i skiver eller stykker, afstenede, knuste, raspede, pillede, skrællede eller afskallede.«
Ingen af disse udtryk kan omfatte en behandling, hvor frugtkødet eller kokosnøddemarven presses for at opnå en ekstrakt, hvorfra størsteparten af plantefibrene er fjernet. En sådan behandling kan heller ikke anses for at være beslægtet med formaling og dermed indebære, at det ved formalingen fremstillede pulver henhører under kapitel 11 i den kombinerede nomenklatur. Som det fremgår af de almindelige bemærkninger til kapitel 11 i det harmoniserede system, omfatter dette kapitel:
»1.
Produkter, der er fremstillet ved formaling af kornsorter henhørende under kap. 10 og af sukkermajs henhørende under kap. 7 ...
2.
Produkter, der ligeledes er fremstillet af de under kap. 10 nævnte kornsorter ved de behandlinger, der forudsættes i de forskellige positionstekster til nærværende kapitel, såsom maltning, udtrækning af stivelse eller gluten mv.
3.
Produkter, der er fremstillet af råstoffer henhørende under andre kapitler (tørrede bælgfrugter, kartofler, frugter mv.) efter lignende metoder som beskrevet foran under punkt 1 og 2.«
Ingen af parterne har nævnt, at det aktuelle produkt har været genstand for en forarbejdning, der på nogen måde er beslægtet med maltning eller udtrækning af stivelse eller gluten.
9.
Derfor når jeg til den konklusion, at underposition 110630 ikke kan finde anvendelse i dette tilfælde. Herefter må det undersøges, om produktet kan tariferes under pos. 2008, som omfatter:
»Frugter, nødder og andre spiselige plantedele, tilberedt eller konserveret på anden måde, også tilsat sukker, andre sødemidler eller alkohol, ikke andetsteds tariferet.«
10.
Kommissionen gør gældende, at pos. 2008 er uanvendelig i denne sag i det væsentlige af samme grund, som pos. 1106 er det. Kommissionen hævder således, at produktet ikke kan anses for at være »tilberedt frugt«, eftersom den kokosnøddemarv, hvoraf det fremstilles, presses for at fjerne størsteparten af fiberindholdet, før produktet forarbejdes yderligere. Efter Kommissionens opfattelse skal produktet for at blive henført til »frugt ... tilberedt eller konserveret på anden måde« under pos. 2008 — i stedet for til »tilberedte næringsmidler« under opsamlingspositionen, pos. 2106 — indeholde hele kokosnøddemarven.
11.
Kommissionen hævder, at der kan foretages en sondring mellem produktet i denne sag og det stof, der i henhold til Kommissionens forordning nr. (EØF) nr. 316/91 (
4
) skal tariferes i underposition 20081990. Sidstnævnte vare beskrives i denne forordning som en:
»pastaagtig hvid masse kendt som ’creamed coconut’, fremstillet ved finmaling af kokosnøddemarv og pasteuriseret«.
Kommissionen mener, at det er korrekt at betegne et sådant stof som tilberedt »frugt«, da det er hele frugten, bortset fra skallen, der forarbejdes på den angivne måde. I modsætning hertil fjernes i det foreliggende tilfælde størsteparten af frugtens fibre, før den undergår yderligere forarbejdning. I denne henseende er produktet derfor sammenligneligt med den vare (»coconut milk«), der i henhold til Kommissionens nyligt udstedte forordning (EØF) nr. 1486/93 (
5
) skal tariferes i pos. 2106.
12.
Kommissionen gør efter min mening ret i at sondre mellem et produkt, der fremstilles ved forarbejdning af hele kokosnøddemarven, og et produkt, der fremstilles af kokosnøddemarv, som først er blevet presset for at fjerne størsteparten af fiberindholdet. Man kan ikke betegne resultatet af en forarbejdning, der består i at fjerne en væsentlig bestanddel af frugten, såsom dens plantefibre, som »tilberedt frugt«. Ydermere står det klart, at de bestanddele, der bliver tilbage, ikke kan betegnes som »andre spiselige plantedele«, som omhandlet i pos. 2008 (jf. punkt 9 ovenfor).
13.
På den anden side er der, som Kommissionen påpeger, ingen tvivl om, at produktet kan betragtes som et »tilberedt næringsmiddel«, som omhandlet i pos. 2106. Det fremgår af forelæggelseskendelsen, at Felix Koch under hovedsagen har gjort gældende, at produktet ikke er tilberedt frugt, fordi det ikke forbruges, som det er, men anvendes som ingrediens ved fremstilling af tilberedte næringsmidler. Imidlertid omfatter pos. 2106 (»Tilberedte næringsmidler, ikke andetsteds tariferet«) ifølge de forklarende bemærkninger til det harmoniserede system bl.a.:
»B.
Tilberedte varer, som helt eller delvis består af næringsstoffer, og som anvendes ved fremstillingen af drikkevarer eller næringsmidler. Positionen omfatter bl.a. varer, der består af blandinger af kemikalier (organiske syrer, calciumsalte etc.) med næringsstoffer (mel, sukker, mælkepulver etc.), og som tilsættes næringsmidler enten som egentlige bestanddele eller for at forbedre nogle af deres egenskaber (udseende, holdbarhed etc.)«
Det fremgår således klart, at en vare kan betegnes som et »tilberedt næringsmiddel«, som omhandlet i pos. 2106, også selv om det udelukkende anvendes som ingrediens ved fremstillingen af andre tilberedte næringsmidler. Som omtalt falder det produkt, som denne sag drejer sig om, ikke ind under andre kategorier af tilberedte næringsmidler i den kombinerede nomenklatur; heraf følger, at det skal tariferes i pos. 2106. Ydermere fremgår det af et dokument, som Kommissionen fremlagde under den mundtlige forhandling, at Nomenklaturudvalget (
6
) allerede enstemmigt har vedtaget denne tarifering. Da produktet har et indhold af saccharose på over 5%, skal det mere specifikt tariferes i underposition 21069099.
14.
Jeg mener derfor, at Bundesfinanzhofs spørgsmål bør besvares således:
Et stof bestående af en pasteuriseret, homogeniseret og derefter spraytørret blanding af formalet og presset kokosmasse, der er tilsat maltodextrin og natrium-kaseinat før tørringen for at opnå pulverform, og som har et ubetydeligt indhold af fibre og et indhold af saccharose på 5% eller derover, skal tariferes i underposition 21069099 i den fælles toldtarif.
(
*1
) – Originalsprog: engelsk.
(
1
) – EFT L 267, s. 1.
(
2
) – Harmonized Commodity Description and Coding System: Explanatory Notes (Toldsamarbcjdsrâdct, Bruxelles).
(
3
) – Jf. dom af 18.7.1990, sag C-265/89, Vismans Nederland, Smi. I, s. 3411, præmis 18, og af 3.6.1992, sag C-318/90, Boehringer Mannheim, Sml. I, s. 3495, præmis 14.
(
4
) – Kommissionens forordning (EØF) nr. 316/91 af 7.2.1991 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur (EFT L 37, s. 25).
(
5
) – Kommissionens forordning (EØF) nr. 1486/93 af 16.6.1993 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur (EFT L 147, s. 8).
(
6
) – Om den rolle, som Nomenklaturudvalget for den Fælles Toldtarif spiller, jf. dom af 11.11.1975, sag 37/75, Bagusat mod Hauptzollamt Berlin-Packhof, Sml. s. 1339, præmis 5, 6 og 7, og den i note 3 nævnte Vismans Nederland-dom, præmis 13. Udvalget blev nedsat ved Rådets forordning (EØF) nr. 97/69 af 16.1.1969 om de nødvendige foranstaltninger for ensartet anvendelse af den fælles toldtarif (EFT 1969 I, s. 10).