62004CJ0042_HU
Felek
Az ítélet indoklása
Rendelkező rész
Felek
A C‑42/04. sz. ügyben,
az EK 234. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a College van Beroep voor het bedrijfsleven (Hollandia), a Bírósághoz 2004. február 3‑án érkezett, 2004. január 23‑i határozatával terjesztett elő az előtte
a Maatschap J. B. en R. A. M. Elshof
és
a Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (negyedik tanács),
tagjai: K. Lenaerts (előadó) tanácselnök, N. Colneric és E. Levits bírák,
főtanácsnok: M. Poiares Maduro,
hivatalvezető: M.‑F. Contet főtanácsos,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2005. március 10‑i tárgyalásra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
– a Maatschap J. B. en R. A. M. Elshof képviseletében A. B. Zwierstra, mérnök,
– a holland kormány képviseletében H. G. Sevenster és S. Terstal, meghatalmazotti minőségben,
– az Európai Közösségek Bizottsága képviseletében T. van Rijn és A. Nijenhuis, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
Az ítélet indoklása
1. Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a Hollandiában a sertés- és borjúhús ágazatok piacainak támogatása érdekében hozott kivételes intézkedésekről szóló, 2001. május 30‑i 1046/2001/EK bizottsági rendelet (HL L 145., 31. o.) 4. cikkének (3) bekezdésében szereplő „tétel” kifejezés értelmezésére vonatkozik.
2. A kérelmet a Maatschap J. B. en R. A. M. Elshof (a továbbiakban: az Elshof) és a Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (a holland mezőgazdasági, természeti és élelmiszerminőségi miniszter) között az Elshof részére borjak megsemmisítése céljából nyújtott támogatás összegének tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
Jogi háttér
A közösségi szabályozás
3. Az 1046/2001 rendelet kivételes támogatási intézkedéseket állapít meg a ragadós száj- és körömfájás Hollandiában történő megjelenését követően. Az elfogadott intézkedések egyike alapján a járvány által érintett térségekből származó borjak megsemmisítése céljából támogatás nyújtható a termelők számára.
4. E rendelet 1. cikkének (3) bekezdése ekként rendelkezik:
„2001. április 27‑től kezdődően a termelők kérelemre a 0102 90 KN kód alá tartozó, 12 hónaposnál fiatalabb borjak leadása után az illetékes holland hatóságok által nyújtandó támogatásban részesülhetnek.”
5. E rendelet 2. cikkének megfelelően:
„Kizárólag a [járvány által érintett] térségekben tenyésztett élő állatok leadására kerülhet sor, feltéve ha a holland hatóságok által elfogadott állatorvosi rendelkezéseket e térségekben az állatok leadásának napján alkalmazni kell, az állatok ragadós száj- és körömfájás ellen nem kaptak vakcinát, és az állatoknak a gazdaságtól a vágóhídra történő szállítása a 85/511/EGK irányelv 9. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően a leadás napján nem engedélyezett.”
6. Az 1046/2001 rendelet 3. cikke szerint:
„Az állatokat a leadás napján oly módon kell leölni és lemérni, hogy a járvány elterjedését megakadályozzák.
Az állatokat késedelem nélkül fehérjefeldolgozó-üzembe kell szállítani […].
Az állatokat azonban vágóhídra is lehet szállítani, ahol azonnal le kell őket vágni és az állatokat a fehérjefeldolgozó-üzembe történő szállítást megelőzően hűtőházakban lehet tárolni. A levágást és tárolást a II. melléklet előírásainak megfelelően kell elvégezni.
[…]”
7. A fenti rendelet 4. cikkének (3) bekezdése a következőképpen rögzíti a támogatás összegét:
„A szóban forgó borjak után az 1. cikk (3) bekezdésében említett támogatás, a gazdaságból történő kiindulás mellett, az élősúly minden 100 kg-ja után 200 euró. A tételenként átlagosan 260 kg‑ot meghaladó súlyú borjak esetén a támogatás nem haladhatja meg a tételenként átlagosan 260 kg súlyú borjak után megállapított támogatást.”
8. Az 1046/2001 rendelet II. melléklete 1. pontjának megfelelően „a leadás napján az állatokat szállítmányonként le kell mérni, és a vágóhídon le kell vágni”.
A nemzeti szabályozás
9. A 2001. április 27‑én hatályba lépett, 2001. május 14‑i határozattal (Stcrt 2001., 93.) módosított, a ragadós száj- és körömfájásra vonatkozóan megfigyelés és védelem alatt álló térségekben való vásárlási támogatásokról szóló rendelet (Stcrt 2001., 82., a továbbiakban: a támogatásokról szóló rendelet) 1. cikke ekként rendelkezik:
„A jelen rendelet alkalmazásában:
[...]
(n) tétel: egyetlen vállalkozásból kiindulva egyetlen fuvarozási eszközzel szállított hízóborjúk […].”
10. A rendelet 2. cikkének rendelkezése szerint:
„A következő cikkekben foglalt feltételek mellett a miniszter kérelemre támogatást nyújt a hízóborjak […] megsemmisítés céljából történő megvásárlásához. […]”
11. Ugyanezen rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerint:
„A 3. cikk (2) bekezdése értelmében a hízóborjak megsemmisítési célú vásárlási támogatása az élősúly minden 100 kg‑ja után 440,74 NLG (200 euró), a legnagyobb tételenkénti átlagsúly pedig állatonként 260 kg.”
A jogvita alapját képező tényállás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
12. 2001. május 12‑én az Elshof megsemmisítés céljából 257 hízóborjút adott le. A borjakat négy teherautóval szállították, amelyek egyes rakományait külön mérték le.
13. A Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit az egyes borjúrakományokra vonatkozóan négy külön határozatot hozott. Egyes határozataival a miniszter a négy rakományt illetően támogatást nyújtott az Elshof részére. A támogatásokról szóló rendeletnek megfelelően ugyanis úgy ítélte meg, hogy minden egyes rakomány külön tételnek felel meg.
14. 2001. augusztus 7‑én az Elshof valamennyi határozat ellen panasszal élt. Álláspontja szerint az ugyanazon napon a vállalkozásából kiindulva szállított valamennyi állatot nem négy külön, hanem egyetlen tételnek kell tekinteni. Ennélfogva az Elshof az általa ténylegesen kapott 32 563 eurónál nagyobb összegű támogatásra jogosult.
15. 2001. november 2‑i határozataival a Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit a „tétel” kifejezésnek a támogatásokról szóló rendeletben szereplő meghatározására való hivatkozással elutasította a fenti panaszokat.
16. Az Elshof ezen elutasító határozatok ellen fellebbezést nyújtott be a College van Beroep voor het bedrijfsleven előtt, amelyben azt kérdezte, hogy figyelemmel a rendelet II. mellékletének 1. pontjában szereplő „szállítmány” kifejezés együttes alkalmazására, a támogatásokról szóló rendeletben szereplő „tétel” kifejezés összeegyeztethető‑e az 1046/2001 rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében is található ugyanezzel a kifejezéssel.
17. Ezen megfontolások alapján a College van Beroep voor het bedrijfsleven akként határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„Az 1046/2001 rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében szereplő »tétel« kifejezés ugyanazzal a jelentéssel bír‑e, mint az e rendelet II. mellékletének 1. pontjában említett »szállítmány« kifejezés, vagy úgy kell‑e tekinteni, hogy a »tétel« valamely mezőgazdasági vállalkozás által ugyanazon a napon vagy egyetlen vételi elhatározás alapján megsemmisítés céljából leadott valamennyi állatot jelöli?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
18. A holland kormány megjegyzi, hogy sem az 1046/2001 rendelet, sem a közösségi jog más rendelkezései nem határozzák meg a rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében szereplő „tétel” kifejezés jelentését. Közösségi meghatározás hiányában e fogalom pontos meghatározása a tagállamok hatáskörébe tartozik, amelyek azt ugyanazon jelentéssel ruházhatják fel, mint a rendelet II. mellékletének 1. pontjában említett „szállítmány” kifejezést.
19. A Bizottság előadja, hogy tekintettel az 1046/2001 rendelet azon céljára, hogy enyhítse a ragadós száj- és körömfájás ellen hozott intézkedéseknek a borjútermelőket sújtó katasztrofális gazdasági hatásait, a „tétel” kifejezést akként kell értelmezni, hogy az valamely mezőgazdasági vállalkozás által ugyanazon a napon, egyetlen vételi elhatározás alapján, megsemmisítés céljából leadott állatok összességét jelenti.
20. E tekintetben először is emlékeztetni kell arra, hogy a fenti rendelet 1. cikkének (3) bekezdése szerint a támogatás nyújtása a „borjak leadása után” jár. A rendelet 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően a támogatás, függetlenül a leadott állatok számától és az egyes állatok egyedi súlyától, „az élősúly minden 100 kg‑ja után 200 euró”.
21. Az 1046/2001 rendelet 2. és 3. cikkeiben a „leadás napjára” való többszöri hivatkozásból az következik, hogy az ugyanazon a napon leadott borjakból álló szállítmány részesülhet támogatásban.
22. A rendelet 4. cikkének (3) bekezdése tételenkénti átlagsúlyban kifejezve meghatározza a támogatás felső értékét. E rendelkezés szerint: „[a] tételenként átlagosan 260 kg‑ot meghaladó súlyú borjak esetén a támogatás nem haladhatja meg a tételenként átlagosan 260 kg súlyú borjak után megállapított támogatást”.
23. Az 1046/2001 rendelet a „tétel” kifejezés értelmének és terjedelmének meghatározása céljából semmilyen egyértelmű utalást nem tartalmaz a tagállamok jogára. A közösségi jog olyan autonóm fogalmáról van szó, amelynek értelmezését az 1046/2001 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének összefüggései és a rendelet által kitűzött cél figyelembevételével kell elvégezni (lásd e tekintetben a 327/82. sz. Ekro-ügyben 1984. január 18‑án hozott ítélet [EBHT 1984., 107. o.] 11. pontját, a C‑287/98. sz. Linster-ügyben 2000. szeptember 19‑én hozott ítélet [EBHT 2000., I‑6917. o.] 43. pontját és a C‑373/00. sz., Adolf Truley ügyben 2003. február 27‑én hozott ítélet [EBHT 2003., I‑1931. o.] 35. pontját).
24. E tekintetben a holland kormány úgy véli, hogy az 1046/2001 rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében szereplő „tétel” kifejezést e rendelet II. mellékletének 1. pontjában szereplő „szállítmány” kifejezéssel azonos jelentésűként kell kezelni.
25. A „tétel” kifejezés szó szerinti értelmezése azonban ellentétes e kormány értelmezésével. Tétel alatt ugyanis általában hasonló, nem külön árusított termékek összességét kell érteni. Az a körülmény, hogy a termékek a fuvarozás szempontjából több szállítmány részét képezik, nem zárja ki azt, hogy azok egy tételnek minősüljenek, amennyiben a termékeket egy egészként értékesítették.
26. Ezen túlmenően pedig az a körülmény, hogy a közösségi jogalkotó a 2001/1046 rendelet 4. cikke (3) bekezdésében és II. melléklete 1. pontjában két különböző, vagyis a „tétel” illetve a „szállítmány” kifejezéseket használja, azt erősíti meg, hogy a két kifejezés nem ugyanazzal a jelentéssel bír.
27. Ha a rendelet összefüggései alapján az ugyanazon a napon leadott borjakból álló szállítmány részesülhet támogatásban, amint az a jelen ítélet 21. pontjából kitűnik, e rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében említett „tétel” alatt valamely termelő által ugyanazon a napon egyetlen értékesítési ügylet keretében megsemmisítés céljából leadott borjak összességét kell érteni.
28. Másodszor meg kell vizsgálni, hogy a fenti kifejezés szó szerinti értelmezése megfelel‑e az 1046/2001 rendelet célkitűzésének.
29. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a fenti rendelet célja nem csupán a ragadós száj- és körömfájás elterjedésének megakadályozása, hanem az e járvánnyal érintett térségekben letelepült termelők részére történő pénzügyi támogatás nyújtása is.
30. Az ügy irataiból kitűnik, hogy a „tétel” és a „szállítmány” kifejezéseknek a támogatásokról szóló rendelet általi összemosása következtében az ugyanazon a napon leadott borjakból álló négy rakomány után az Elshof 101 077 euró támogatást kapott. Ha a borjakat egyetlen teherautón szállították volna, a vállalkozás 133 640 euró támogatást kapott volna, mivel a leadott állatok a fenti rendeletnek megfelelően ebben az esetben egy tételnek minősültek volna.
31. A „tétel” és a „szállítmány” kifejezéseknek a fenti rendelet általi összemosása tehát azzal a következménnyel jár, hogy az állatok szállításához választott fuvarozási eszköz jelentős mértékben befolyásolhatja a termelők által kapott támogatás mértékét, annak ellenére, hogy az 1046/2001 rendelet rendelkezései szerint e tekintetben kizárólag az ugyanazon a napon leadott borjak súlya a meghatározó.
32. Ezzel szemben, ha a „tétel” kifejezés szó szerinti értelmezését fogadjuk el, a termelő által választott fuvarozási eszköz nem fogja befolyásolni a támogatás összegét. Ezen értelmezés alkalmas tehát inkább arra, hogy előmozdítsa az 1046/2001 rendelet célkitűzésének megvalósulását.
33. A holland kormány még megjegyzi, hogy a Hollandiában a sertéshús ágazatban kivételes piactámogatási intézkedések megállapításáról szóló, 1997. március 3‑i 413/97/EK bizottsági rendelet (HL L 62., 26. o.) 4. cikkének (4) bekezdése alapján nyújtott támogatások végrehajtásának ellenőrzése során – amely eljárás a C‑318/02. sz., Hollandia kontra Bizottság ügyben 2005. február 24‑én hozott ítélet (az EBHT-ban még nem tették közzé) meghozatalához vezetett – kifejezetten elutasították a „tétel” kifejezésnek az egy termelőtől származó ugyanazon a napon leadott összes állatként történő értelmezését.
34. Meg kell azonban állapítani, hogy a 413/97 rendelet 4. cikkének (4) bekezdése az ott említett állatokat, nevezetesen a malacokat, súly alapján olyan különböző csoportokba sorolja, amelyek után eltérő összegű támogatás jár. Még akkor is, ha e rendelet az egyes csoportok és az eze knek megfelelő támogatás megállapítása céljából tételenkénti átlagsúlyt említ, annak célja valójában az, hogy a támogatás nyújtása az állatok egyedi súlya alapján történjen (lásd a fent hivatkozott Hollandia kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 89–91. pontjait).
35. Az 1046/2001 rendelet azonban a borjak különböző csoportjai szerint nem állapít meg támogatási sávokat. A jelen ítélet 20. pontjában előadottaknak megfelelően ugyanis a támogatás, függetlenül a borjak egyedi súlyától, „az élősúly minden 100 kg‑ja után 200 euró”.
36. Ebből következően, ellentétben a 413/97 rendelettel, az 1046/2001 rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében szereplő „tétel” kifejezés szó szerinti értelmezése nem eredményezi annak kockázatát, hogy a termelő a megsemmisítés céljából leadott állatok adott csoportja miatt túlságosan magas támogatási sávba kerül.
37. A fent kifejtettekből az következik, hogy az 1046/2001 rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében említett „tétel” kifejezés valamely termelő által ugyanazon a napon egyetlen értékesítési ügylet keretében megsemmisítés céljából leadott borjak összességére vonatkozik.
A költségekről
38. Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a nemzeti bíróság előtt folyamatban lévő ügy egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
Rendelkező rész
A fenti indokok alapján a Bíróság (negyedik tanács) a következőképpen határozott:
A Hollandiában a sertés- és borjúhús ágazatok piacainak támogatása érdekében hozott kivételes intézkedésekről szóló, 2001. május 30‑i 1046/2001/EK bizottsági rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében említett „tétel” fogalma a valamely termelő által ugyanazon a napon egyetlen értékesítési ügylet keretében megsemmisítés céljából leadott borjak összességére vonatkozik.