62023CJ0109_RES
C‑109/23. sz. [Jemerak] (
i
) ügy
GMésON
kontra
PR
(a Landgericht Berlin [Németország] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
A Bíróság ítélete (második tanács), 2024. szeptember 5.
„Előzetes döntéshozatal – Közös kül‑ és biztonságpolitika – Az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedések – 833/2014/EU rendelet – Az 5n. cikk (2) és (6) bekezdése – A jogi tanácsadási szolgáltatásoknak az orosz kormány, valamint oroszországi székhelyű jogi személyek, szervezetek vagy szervek számára történő közvetlen vagy közvetett nyújtására vonatkozó tilalom – A valamely tagállamban a bírósági, közigazgatási vagy választottbírósági eljáráshoz való hozzáférés biztosításához feltétlenül szükséges szolgáltatások nyújtására vonatkozó mentesség – Ingatlan‑adásvételi szerződés közjegyzői okiratba foglalása és közjegyző általi teljesítése – Az ilyen okiratba foglalás során tolmács által nyújtott segítség”
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Az ukrajnai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – A jogi tanácsadási szolgáltatásoknak az orosz kormány, valamint oroszországi székhelyű jogi személyek, szervezetek vagy szervek számára történő nyújtására vonatkozó tilalom – Fogalom – Ingatlan‑adásvételi szerződés közjegyzői okiratba foglalása és közjegyző általi teljesítése – Kizártság – Az okiratba foglalás során tolmács által nyújtott segítség – Kizártság
(a (KKBP) 2022/1909 tanácsi határozat, (5) és (8) preambulumbekezdés; 833/2014 tanácsi rendelet, (2) preambulumbekezdés, 5n. cikk, (2) bekezdés, 269/2014 és 2022/1904 tanácsi rendelet, (19) preambulumbekezdés)
(lásd: 38–44., 49–55., 59., 62–63. pont és a rendelkező rész)
Összefoglalás
A Landgericht Berlin (berlini regionális bíróság, Németország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme alapján eljárva a Bíróság az Európai Unió Tanácsa által az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt elfogadott korlátozó intézkedésekről szóló, 2022/1904 rendelettel (
1
) módosított 833/2014 rendelet (
2
) 5n. cikkének (2) bekezdésében előírt, az oroszországi székhelyű jogi személyek részére jogi tanácsadási szolgáltatások nyújtására vonatkozó tilalom hatályáról határoz.
GM és ON német állampolgár Berlinben (Németország) található lakást kívánt vásárolni, amely az oroszországi székhelyű Visit‑Moscow Ltd társaság tulajdonában állt. Ezen ügylet érdekében GM, ON és a Visit‑Moscow egy Németországban működő közjegyzőhöz, PR‑hez fordult, és az adásvételi szerződés okiratba foglalását és teljesítését kérték tőle. 2022‑ben PR azonban megtagadta az adásvételi szerződés okiratba foglalását azzal az indokkal, hogy nem zárható ki, hogy az okiratba foglalás sérti a 833/2014 rendelet 5n. cikkének (2) bekezdésében foglalt tilalmat. Mivel PR nem tett eleget az okiratba foglalás megtagadásának felülvizsgálata iránt GM, ON és a Visit‑Moscow által előterjesztett kérelemnek, PR továbbította az e megtagadás ellen benyújtott keresetet a berlini regionális bírósághoz, amely e tárgyban különböző kérdéseket terjesztett a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra.
A Bíróság álláspontja
A Bíróság először is megállapítja, hogy az általános nyelvhasználatban elfogadott szokásos jelentése szerint a „jogi tanácsadás” kifejezés általános jelleggel egy jogkérdéssel kapcsolatos véleményt jelent. A 833/2014 rendelet 5n. cikkének (2) bekezdésében a „szolgáltatások” kifejezéssel együttesen használt fenti kifejezés olyan gazdasági jellegű tevékenységre utal, amely a szolgáltató és az ügyfele közötti olyan jogviszonyon alapul, amelynek tárgya jogi tanácsadás, és amelynek keretében a szolgáltató jogi kérdésekben tanácsot ad az azt kérő személyek számára.
A „jogi tanácsadási szolgáltatások” fogalmának ezen értelmezését megerősíti a 2022/1904 rendelet (19) preambulumbekezdése is. Egyrészt a szolgáltató és annak ügyfele közötti kapcsolatra és e szolgáltató szerepére utal, amennyiben a harmadik személyekkel kötött ügyletek jogi vonatkozásait illetően e szolgáltató az ügyfél érdekeinek megfelelő segítséget nyújt és tanácsot ad az ügyfélnek. Másrészt „a jogi dokumentumok előkészítéséhez, kiállításához és ellenőrzéséhez” kapcsolódó kiegészítő tevékenységekre utal.
Így a 833/2014 rendelet 5n. cikkének (2) bekezdése értelmében vett „jogi tanácsadási szolgáltatások” fogalma alá tartozó tevékenységek egyértelműen különböznek a hatóságok által végezhető tevékenységektől. A hatóságoknak ugyanis nem az a feladatuk, hogy olyan szolgáltatásokat nyújtsanak, amelyek arra irányulnak, hogy valamely személy egyéni érdekeinek előmozdítása vagy védelme érdekében e személynek jogkérdésekkel kapcsolatos véleményeket adjanak.
A jelen ügyben a Bíróság megállapítja, hogy az ingatlan‑adásvételi szerződés okiratba foglalása keretében a közjegyző nem az egyik vagy a másik érintett fél, vagy mindkettő egyéni érdekeinek az előmozdítása érdekében jár el, hanem pártatlanul, a felektől és azok érdekeitől egyenlő távolságot tartva, kizárólag a törvény és a jogbiztonság érdekében. Következésképpen a közjegyzői okiratba foglalásra vonatkozó eljárásra és a német jogrendben a közjegyzői okiratba foglalt iratokhoz fűződő joghatásokra vonatkozó sajátos részletszabályokra tekintettel egy oroszországi székhelyű jogi személy tulajdonában álló ingatlanra vonatkozó adásvételi szerződésnek a német jog által szabályozott közjegyzői okiratba foglalása nem tartozik a 833/2014 rendelet 5n. cikkének (2) bekezdéses szerinti „jogi tanácsadási szolgáltatások” fogalma alá, és így az e rendelkezés b) pontjában foglalt azon tilalom hatálya alá, hogy ilyen jogi személynek ilyen szolgáltatásokat nyújtsanak.
A Bíróság e tekintetben megjegyzi, hogy ha az említett rendelet 5n. cikkének (2) bekezdését ezzel ellentétesen kellene értelmezni, az következetlenségekhez vezetne egyrészt e rendelet alkalmazása során, másrészt pedig az említett rendelet és a 269/2014 rendelet (
3
) között.
Az Unió területén fekvő és oroszországi székhelyű jogi személyek tulajdonában álló ingatlanokra vonatkozó ügyletek ugyanis továbbra is megengedettek a 833/2014 rendelet értelmében. A gyakorlatban azonban ezeket az ügyleteket megakadályozhatnák bizonyos tagállamokban, amelyekben az ingatlan‑adásvételi szerződés közjegyzői okiratba foglalása az ilyen ingatlan elidegenítésének alapvető feltétele, függetlenül attól, hogy e jogi személyek a 269/2014 rendeletnek megfelelően azon tilalom alá tartoznak‑e, vagy sem, hogy a vagyonukkal rendelkezzenek.
Márpedig az uniós jogalkotó célja nem lehetett az, hogy a 833/2014 rendelet 5n. cikkének (2) bekezdésében előírt tilalom hatásai az egyes közjegyzői rendszerek különbségei következtében tagállamonként eltérőek legyenek.
Ezen értelmezés ráadásul nem ellentétes sem a 833/2014 rendelet, sem pedig a 269/2014 rendelet céljával.
Mindenekelőtt sem a 2022/1909 határozatból, (
4
) sem a 833/2014 rendeletből vagy a 2022/1904 rendeletből nem következik, hogy a Tanács a jogi tanácsadási szolgáltatások nyújtására vonatkozó tilalom bevezetésével azt kívánta volna elérni, hogy az oroszországi székhelyű jogi személyek bizonyos tagállamokban ne rendelkezhessenek az ingatlanjaik felett.
A 833/2014 rendelet 5n. cikkének (2) bekezdésében foglalt tilalom mögött meghúzódó cél továbbá az volt, hogy az Unió területén működő orosz jogi személyek számára nehezebbé tegyék kereskedelmi tevékenységeik folytatását e területen, és ezáltal hatást gyakoroljanak az orosz gazdaságra. Márpedig az oroszországi székhelyű jogi személyek tulajdonában lévő ingatlanra vonatkozó adásvételi szerződés közjegyzői okiratba foglalása nem ellentétes e céllal.
Végül nem állapítható meg, hogy egy oroszországi székhelyű jogi személy tulajdonában álló ingatlanra vonatkozó adásvételi szerződés közjegyzői okiratba foglalása a priori és általános jelleggel mennyiben járulhatna hozzá az elfogadott korlátozó intézkedések megkerüléséhez.
Másodsorban a Bíróság hangsúlyozza, hogy a kérdést előterjesztő bíróság feladata annak vizsgálata, hogy a közjegyző által az ilyen adásvételi szerződés teljesítése során végzett egyes feladatok tekintetében a közjegyző jogi tanácsadást nyújt‑e a felek részére a „jogi tanácsadási szolgáltatások” fogalmának korábban elfogadott értelmezése értelmében.
Végül, ami azt a kérdést illeti, hogy a tolmács által a közjegyzői okiratba foglalás során nyújtott fordítási szolgáltatások a 833/2014 rendelet 5n. cikkének (2) bekezdése értelmében vett jogi tanácsadásnak minősülnek‑e, a Bíróság megállapítja, hogy – mivel a tolmácsi szakma nem jogi jellegű – e szolgáltatások nem tartalmazhatnak „jogi tanácsadási” elemet még akkor sem, ha az érintett szolgáltatás nyújtása valamely jogi területen eljáró jogi szakember részére történő segítségnyújtásból áll. Továbbá az oroszországi székhelyű jogi személyek tulajdonában álló, Németországban fekvő ingatlanra vonatkozó adásvételi szerződés német közjegyző általi okiratba foglalása nem tartozik a 833/2014 rendelet 5n. cikkének (2) bekezdésében előírt, jogi tanácsadási szolgáltatások nyújtására vonatkozó tilalom hatálya alá. Ebből következik, hogy amikor a tolmács az ilyen okirat közjegyzői okiratba foglalása során fordítási szolgáltatásokat nyújt e jogi személy azon képviselőjének segítése érdekében, aki nem ismeri az ezen eljárás során használt nyelvet, nem nyújt az ilyen jogi személynek e rendelkezés értelmében „jogi tanácsadási szolgáltatásokat”.
(
i
)	A jelen ügy neve fiktív. Az nem egyezik az eljárásban részt vevő egyetlen fél valódi nevével sem.
(
1
)	Az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2014. július 31‑i 833/2014/EU tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2022. október 6‑i (EU) 2022/1904 tanácsi rendelet (HL 2022. L 259 I., 3. o.).
(
2
)	Az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2014. július 31‑i 833/2014/EU tanácsi rendelet (HL 2014. L 229., 1. o.; helyesbítések: HL 2014. L 246., 59. o.; HL 2022. L 114., 214. o.; HL 2022. L 210., 20. o.).
(
3
)	Az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló, 2014. március 17‑i 269/2014/EU tanácsi rendelet (HL 2014. L 78., 6. o.; helyesbítések: HL 2014. L 121., 60. o.; HL 2014. L 294., 50. o.).
(
4
)	Az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/512/KKBP határozat módosításáról szóló, 2022. október 6‑i (KKBP) 2022/1909 tanácsi határozat (HL 2022. L 259 I., 122. o.).