62022CO0337(01)
A BÍRÓSÁG ELNÖKÉNEK VÉGZÉSE
2023. április 27. (
*1
)
„Fellebbezés – Beavatkozás – Az Európai Unió Bírósága alapokmánya 40. cikkének második bekezdése – A jogvita kimeneteléhez fűződő érdek – Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A felszólalás elutasítása – Az Egyesült Királyságban védett korábbi jogok figyelembevételének megtagadása – A viszonylagos kizáró ok fennállásának vizsgálata szempontjából releváns eljárási szakasz – A védjegyjogosultakat és e terület szakembereit tömörítő egyesület, amelynek célja a védjegyjog érvényesülésének támogatása – Megengedés”
A C‑337/22. P. sz. ügyben,
az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselik: D. Gája, D. Hanf, E. Markakis és V. Ruzek, meghatalmazotti minőségben)
fellebbezőnek,
támogatja:
a Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselik: J. Möller, J. Heitz és M. Hellmann, meghatalmazotti minőségben)
beavatkozó fél a fellebbezési eljárásban,
az Európai Unió Bírósága alapokmányának 56. cikke alapján 2022. május 23‑án benyújtott fellebbezése tárgyában,
a másik fél az eljárásban:
Nowhere Co. Ltd (székhelye: Tokió [Japán], képviseli: R. Kunze Rechtsanwalt)
felperes az elsőfokú eljárásban,
A BÍRÓSÁG ELNÖKE,
tekintettel D. Gratsias előadó bíró javaslatára,
T. Ćapeta főtanácsnok meghallgatását követően,
meghozta a következő
Végzést
1
Fellebbezésével az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) az Európai Unió Törvényszéke 2022. március 16‑iNowhere kontra EUIPO – Ye (APE TEES) ítéletének (T‑281/21, a továbbiakban: megtámadott ítélet, EU:T:2022:139) hatályon kívül helyezését kéri, amely ítélettel a Törvényszék egyrészt hatályon kívül helyezte az EUIPO második fellebbezési tanácsának a Nowhere Co. Ltd és J. Ye közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2021. február 10‑én hozott határozatát (R 2474/2017‑2. sz. ügy), másrészt pedig a Nowhere keresetét az ezt meghaladó részében elutasította.
2
A Németországi Szövetségi Köztársaság a Bíróság Hivatalához 2023. február 22‑én benyújtott beadványában kérte, hogy a C‑337/22. P. sz. ügyben az EUIPO kérelmeinek támogatása végett beavatkozhasson. A Bíróság elnöke 2023. március 21‑i határozatával helyt adott e kérelemnek.
3
A Bíróság Hivatalához 2023. február 27‑én benyújtott beadványában az International Trademark Association (INTA) az Európai Unió Bírósága alapokmánya 40. cikkének második bekezdése és a Bíróság eljárási szabályzata 129. cikke alapján kérte, hogy a C‑337/22. P. sz. ügyben az EUIPO kérelmeinek támogatása végett beavatkozhasson.
4
Az EUIPO a Bíróság Hivatalához 2023. március 1‑jén benyújtott levelében arról tájékoztatta a Bíróságot, hogy nincs észrevétele az INTA beavatkozási kérelmével kapcsolatban.
5
A Nowhere 2023. március 16‑án benyújtott levelében jelezte, hogy a Bíróság mérlegelésére bízza annak eldöntését, hogy az INTA beavatkozási kérelmének helyt kell‑e adni.
A beavatkozási kérelemről
6
Az Európai Unió Bírósága alapokmánya 40. cikkének második bekezdése értelmében minden olyan személy, aki valószínűsíteni tudja, hogy a Bíróság elé vitt jogvita kimeneteléhez jogos érdeke fűződik, beavatkozhat e jogvitába, kivéve a tagállamok közötti, az Európai Unió intézményei közötti, illetve a tagállamok és az említett intézmények közötti jogvitákba.
7
Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a „jogvita kimeneteléhez fűződő érdek” e rendelkezés értelmében vett fogalmát a jogvita tárgyára tekintettel kell meghatározni, és úgy kell érteni, mint maguknak a kérelmeknek az elbírálásához fűződő közvetlen és fennálló érdeket, nem pedig a felhozott jogalapokhoz vagy érvekhez fűződő érdeket. A jogvita „kimenetelén” ugyanis a kért végleges határozatot kell érteni, amelyet a meghozandó ítélet rendelkező része tartalmaz (a Bíróság elnökének 2023. március 10‑iIllumina kontra Bizottság végzése, C‑611/22 P, EU:C:2023:205, 6. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
8
E tekintetben különösen azt kell megvizsgálni, hogy a beavatkozást kérelmezőt közvetlenül érinti‑e a megtámadott aktus, és biztos‑e a jogvita kimeneteléhez fűződő érdeke. Márpedig főszabály szerint a jogvita kimeneteléhez fűződő érdek csak akkor tekinthető kielégítően közvetlennek, ha e kimenetel megváltoztathatja a beavatkozást kérelmezőnek a jogi helyzetét (a Bíróság elnökének 2023. március 10‑iIllumina kontra Bizottság végzése, C‑611/22 P, EU:C:2023:205, 7. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
9
Ugyanakkor a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint az olyan reprezentatív szakmai egyesület, amelynek célja a tagjai érdekeinek védelme, beavatkozhat, ha a jogvita olyan elvi kérdéseket vet fel, amelyek érintik ezeket az érdekeket (lásd többek között: a Bíróság elnökének 2018. január 12‑iSociété des produits Nestlé és társai kontra Mondelez UK Holdings & Services végzése, C‑84/17 P, C‑85/17 P és C‑95/17 P, nem tették közzé, EU:C:2018:16, 6. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat). Ezért azt a követelményt, hogy az ilyen egyesületnek azon jogvita, amelybe be kíván avatkozni, kimeneteléhez fűződő közvetlen és fennálló érdekkel kell rendelkeznie, teljesítettnek kell tekinteni, ha az egyesület bizonyítja, hogy ilyen helyzetben van, függetlenül attól, hogy a jogvita kimenetele módosíthatja‑e magának az egyesületnek a jogi helyzetét (lásd ebben az értelemben: a Bíróság elnökének 2023. március 10‑iIllumina kontra Bizottság végzése, C‑611/22 P, EU:C:2023:205, 8. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
10
A beavatkozási jog ilyen, a reprezentatív szakmai egyesületek javára történő tág értelmezése ugyanis azt a célt szolgálja, hogy lehetővé tegye az uniós bírósághoz benyújtott ügyek körülményeinek jobb értékelését, elkerülve ugyanakkor a nagyszámú egyedi beavatkozást, amely veszélyeztetné az eljárás hatékonyságát és megfelelő lefolytatását. Az ilyen egyesület beavatkozása ugyanis átfogó perspektívát nyújt a tagjai kollektív, általa védett érdekei tekintetében, amelyekre a jogvita kimenetelét meghatározó elvi kérdés vonatkozik (lásd ebben az értelemben: a Bíróság elnökének 2023. március 10‑iIllumina kontra Bizottság végzése, C‑611/22 P, EU:C:2023:205, 9. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
11
Ennélfogva a jelen végzés 9. pontjában felidézett ítélkezési gyakorlatnak megfelelően egy szakmai egyesület akkor avatkozhat be valamely ügyben, ha először is a jogvitával érintett ágazatban tevékenykedő természetes vagy jogi személyek jelentős számát képviseli, másodszor a tevékenységi köre magában foglalja a tagjai érdekeinek védelmét is, harmadszor az ügy az érintett ágazat működését érintő elvi kérdéseket vethet fel, és negyedszer ezért a meghozandó ítélet jelentősen érintheti a tagjai kollektív érdekeit (lásd ebben az értelemben: a Bíróság elnökének 2023. március 10‑iIllumina kontra Bizottság végzése, C‑611/22 P, EU:C:2023:205, 10. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
12
Az INTA által benyújtott beavatkozási kérelmet e feltételek fényében kell megvizsgálni.
13
Először is, a beavatkozási kérelemből kitűnik, hogy az INTA New Yorkban (Egyesült Államok) székhellyel és jogi személyiséggel rendelkező nonprofit egyesület. Az egyesület a világ minden tájáról védjegyjogosultakat, köztük európai uniós védjegyek jogosultjait és védjegyjogi szakembereket tömörít. Tagjai között több mint 6000, a 27 tagállamban székhellyel rendelkező, valamennyi gazdasági tevékenységi ágazatban jelen lévő szervezet, továbbá a védjegyjog területén működő szolgáltatók vagy vállalkozások szövetségei találhatók. Az INTA tehát a reprezentatív szakmai egyesület jellemzőivel rendelkezik.
14
Másodszor, e beavatkozási kérelemből és az ahhoz csatolt mellékletekből kitűnik, hogy az INTA tevékenységi körébe tartozik többek között a védjegyek és más kapcsolódó szellemi tulajdonjogok érvényesülésének támogatása, teszi mindezt a fogyasztói bizalom erősítése, a gazdasági növekedés és az innováció ösztönzése, a védjegyek megfelelő használata révén a nyilvánosság érdekeinek védelme érdekében, azáltal, hogy világszerte törekszik a védjegyekre és a tisztességtelen versenyre vonatkozó jogszabályok és szerződések továbbfejlesztésére, valamint a tagjai érdekeinek előmozdítására a védjegyeik használata során. E kérelemből továbbá az is kitűnik, hogy az INTA 1979 óta megfigyelői státusszal rendelkezik a Szellemi Tulajdon Világszervezetében (WIPO), és együttműködik az EUIPO‑val, többek között részt vesz az EUIPO felhasználói csoportjainak ülésein és a védjegyhivatalok gyakorlatáról szóló közös EUIPO/INTA üléseken.
15
Ezenfelül a szóban forgó jogvita tárgya a védjegyjog, következésképpen kapcsolatban áll az INTA tevékenységi körével, amely a tagjai érdekeinek előmozdítása a védjegyeik használata során.
16
Harmadszor egyrészt meg kell jegyezni, hogy a jelen ügy – amely az EUIPO második fellebbezési tanácsa 2021. február 10‑i határozatát hatályon kívül helyező, megtámadott ítélet ellen benyújtott fellebbezéssel kapcsolatos, amely határozat az Egyesült Királyságban védett korábbi jogokra alapított fellebbezést lényegében azon az alapon utasította el, hogy a felszólaló az Unióból való kilépését követően már nem hivatkozhatott ezen állam jogára – azt a kérdést veti fel, hogy milyen időpontot és körülményeket kell figyelembe venni a jogosultnak az ilyen korábbi jogokra alapított, európai uniós védjegybejelentéssel szembeni felszólalás sikeréhez fűződő érdekének, valamint az EUIPO‑nak az e korábbi jogok figyelembevételére vonatkozó kötelezettségének értékelése során. Másrészt e kérdés általánosságban azt a kérdést veti fel, hogy az EUIPO előtti felszólalási vagy törlési eljárás során a korábbi jog ex nunc megszűnése hatással van‑e ezen eljárás kimenetelére (lásd ebben az értelemben: 2022. november 16‑iEUIPO kontra Nowhere végzés, C‑337/22 P, EU:C:2022:908, 34. pont).
17
Márpedig ezek elvi kérdések, amelyek különösen az európai uniós védjegyekkel kapcsolatos közigazgatási eljárások keretében az eljárás megindításához és folytatásához fűződő érdek követelményével, valamint a védjegy területiségének és az európai uniós védjegy egységes jellegének elvével kapcsolatosak. E kérdések ezenkívül nemcsak a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága Unióból való kilépése által az ilyen védjegyekre gyakorolt hatással, hanem minden olyan, a szellemi tulajdon területén gyakori helyzettel kapcsolatosak, amelyben a közigazgatási eljárás során a korábbi jog megszűnik, különösen e jog megszűnése vagy lejárta esetén (lásd ebben az értelemben: 2022. november 16‑iEUIPO kontra Nowhere végzés, C‑337/22 P, EU:C:2022:908, 37–39. pont).
18
E kérdések tehát bizonyos jelentőséggel bírnak mind az európai uniós védjegyrendszer felhasználói, mind pedig a nemzeti bíróságok esetében (lásd ebben az értelemben: 2022. november 16‑iEUIPO kontra Nowhere végzés, C‑337/22 P, EU:C:2022:908, 38. pont), mivel egy ilyen rendszer arra irányul, hogy a vállalkozások számára a belső piac egészén megnyíljon a korlátozásoktól mentes gazdasági tevékenység lehetősége (lásd ebben az értelemben: 2012. december 19‑iLeno Merken ítélet, C‑149/11, EU:C:2012:816, 40. pont).
19
Következésképpen a jelen ügy olyan elvi kérdéseket vet fel, amelyek alkalmasak arra, hogy befolyásolják az európai uniós védjegyrendszer működését, amelynek az INTA tagjai a felhasználói.
20
Negyedszer, a jelen végzés 16–19. pontjában kifejtett megfontolások fényében meg kell jegyezni, hogy az INTA tagjainak érdekeit a meghozandó ítélet jelentős mértékben érintheti, különösen, ahogyan az említett egyesület a beavatkozási kérelmében lényegében rámutat, tekintettel arra, hogy a Bíróság ezen ítéletben valószínűleg eldönti azt a kérdést, hogy melyik időpontot kell figyelembe venni annak megállapításakor, hogy valamely korábbi jog az uniós jog által védett‑e, és ezért az európai uniós védjegy lajstromozásával szembeni felszólalás alátámasztására arra hivatkozni lehet‑e.
21
A fentiek összességéből következik, hogy az INTA‑t úgy kell tekinteni, mint amely a jogilag megkövetelt módon bizonyította, hogy közvetlen és fennálló érdeke fűződik az EUIPO‑nak a megtámadott ítélet hatályon kívül helyezésére irányuló kérelmeinek elbírálásához, és következésképpen a Bíróság elé a jelen fellebbezés keretében vitt jogvita kimeneteléhez az Európai Unió Bírósága alapokmánya 40. cikkének második bekezdése értelmében vett jogos érdeke fűződik.
A beavatkozó fél eljárási jogairól
22
Mivel a beavatkozási kérelemnek helyt adtak, az INTA‑nak az eljárási szabályzat 131. cikkének (3) bekezdése alapján – amely e szabályzat 190. cikkének (1) bekezdése értelmében a fellebbezési eljárásban alkalmazandó – meg kell küldeni a felek részére kézbesített valamennyi eljárási iratot, a felek arra irányuló kérelmének hiányában, hogy e közlésből zárjanak ki bizonyos iratokat, illetve dokumentumokat.
23
Mivel e kérelmet az eljárási szabályzat 190. cikkének (2) bekezdésében előírt egy hónapos határidőn belül nyújtották be, az INTA e szabályzat 132. cikkének (1) bekezdése alapján – amely e szabályzat 190. cikkének (1) bekezdése értelmében a fellebbezési eljárásban alkalmazandó – az előző pontban említett megküldéstől számított egy hónapon belül beavatkozási beadványt nyújthat be.
24
Végezetül az INTA szóbeli észrevételeket terjeszthet elő, amennyiben tárgyalás tartására sor kerül.
A költségekről
25
Az eljárási szabályzat 137. cikke alapján, amely ugyanezen szabályzat 184. cikkének (1) bekezdése értelmében a fellebbezési eljárásban is alkalmazandó, a költségekről az eljárást befejező ítéletben vagy végzésben kell határozni.
26
A jelen ügyben, mivel az INTA beavatkozási kérelmének helyt adtak, a beavatkozásával kapcsolatos költségekről jelenleg nem kell határozni.
A fenti indokok alapján a Bíróság elnöke a következőképpen határozott:
1)
A Bíróság elnöke megengedi az International Trademark Association (INTA) beavatkozását a C‑337/22. P. sz. ügyben az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) kérelmeinek támogatása végett.
2)
A hivatalvezető valamennyi eljárási irat másolatát megküldi az International Trademark Association (INTA) részére.
3)
Az International Trademark Association (INTA) a jelen rendelkező rész 2. pontjában említett megküldés napjától számított egy hónapon belül beavatkozási beadványt nyújthat be.
4)
A Bíróság elnöke az International Trademark Association (INTA) beavatkozásával kapcsolatos költségekről jelenleg nem határoz.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: angol.