62013CJ0110
SODBA SODIŠČA (sedmi senat)
z dne 27. februarja 2014 (
*1
)
„Predlog za sprejetje predhodne odločbe — Podjetniško pravo — Priporočilo 2003/361/ES — Opredelitev mikro, malih in srednje velikih podjetij — Vrste podjetij, ki se upoštevajo pri izračunu števila zaposlenih in finančnih zneskov — Povezane družbe — Pojem ‚skupina fizičnih oseb, ki deluje usklajeno‘“
V zadevi C‑110/13,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki ga je vložilo Bundesfinanzhof (Nemčija) z odločbo z dne 20. decembra 2012, ki je prispela na Sodišče 7. marca 2013, v postopku
HaTeFo GmbH
proti
Finanzamt Haldensleben,
SODIŠČE (sedmi senat),
v sestavi J. L. da Cruz Vilaça, predsednik senata, J.‑C. Bonichot (poročevalec) in A. Arabadžiev, sodnika,
generalni pravobranilec: M. Wathelet,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:
—
za italijansko vlado G. Palmieri, agentka, skupaj z M. Santorom, avvocato dello Stato,
—
za Evropsko komisijo R. Sauer in T. Maxian Rusche, agenta,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da bo v zadevi razsojeno brez sklepnih predlogov,
izreka naslednjo
Sodbo
1
Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 3(3), četrti pododstavek, Priloge k Priporočilu Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o definiciji mikro, malih in srednje velikih podjetij (UL L 124, str. 36, v nadaljevanju: Priporočilo za MSP).
2
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med družbo HaTeFo GmbH in Finanzamt Haldensleben zaradi izračuna zneska subvencije za naložbe.
Pravni okvir
Pravo Unije
3
V uvodni izjavi 9 Priporočila za MSP je navedeno:
„Za boljše razumevanje dejanskega gospodarskega položaja [mikro, malih in srednjih podjetij] (MSP) in z namenom da se iz te kategorije odstrani skupine podjetij, katerih gospodarska moč presega moč pristnih MSP‑jev, je treba razlikovati med različnimi vrstami podjetij, glede na to ali so samostojna, ali imajo deleže v drugih podjetjih, ki nimajo za posledico nadzornega položaja (partnerska podjetja), ali pa so povezana z drugimi podjetji. […]“
4
V točki 11 obrazložitve izpodbijane odločbe je navedeno:
„Da bi poenostavili zadeve, zlasti za države članice in podjetja, bi bilo treba pri definiciji povezanih podjetij uporabiti pogoje iz člena 1 [Sedme] [d]irektive Sveta 83/349/ES z dne 13. junija 1983, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe […] in se nanaša na konsolidirane računovodske izkaze [UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 17, zvezek 1, str. 58], kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2001/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta [z dne 27. septembra 2001, UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 17, zvezek 1, str. 245] […].“
5
V uvodni izjavi 12 tega priporočila je navedeno:
„Prav tako je treba v nekaterih primerih upoštevati razmerja med podjetji preko fizičnih oseb z namenom zagotoviti, da so samo tista podjetja, ki dejansko potrebujejo prednosti, upravičena do koristi, ki za MSP‑je izhajajo iz različnih pravil ali ukrepov. Da bi omejili raziskavo situacij na strogi minimum, je bilo upoštevanje takšnih razmerij omejeno na zadevni trg ali sosednji trg – s sklicevanjem na definicijo sosednjih trgov s strani Komisije v obvestilu Komisije o definiciji sosednjega trga za potrebe konkurenčne zakonodaje Skupnosti [UL, C 372, str. 5].“
6
Člen 3 istega priporočila določa:
„To priporočilo bo nadomestilo Priporočilo 96/280/ES [Komisije z dne 3. aprila 1996 o opredelitvi mikro, majhnih in srednje velikih podjetij (UL L 107, str. 4) ] s 1. januarjem 2005.“
7
Člen 1 Priloge k Priporočilu za MSP določa:
„Za podjetje velja vsak subjekt, vključen v gospodarsko dejavnost, ne glede na njegovo pravno obliko. […]“
8
Člen 3 Priloge k Priporočilu MSP se nanaša na vrste podjetij, ki se upoštevajo pri izračunu števila zaposlenih in finančnih zneskov, ki omogočajo opredelitev različnih kategorij podjetij, navedenih v členu 2 tega priporočila.
9
V členu 3(1) te priloge je določeno:
„‚Samostojno podjetje‘ je vsako podjetje, ki ni uvrščeno kot partnersko podjetje v smislu odstavka 2 ali kot povezano podjetje v smislu odstavka 3.“
10
Člen 3(3) iste priloga določa:
„‚Povezana podjetja‘ so podjetja, ki so med seboj v katerem koli od naslednjih razmerij:
a)
podjetje poseduje večino glasovalnih pravic delničarjev ali članov v drugem podjetju;
b)
podjetje ima pravico imenovati ali odstaviti večino članov upravnega ali nadzornega odbora drugega podjetja;
c)
podjetje ima pravico izvajanja prevladujočega vpliva na drugo podjetje skladno s pogodbenim razmerjem, v katerega je stopilo s tem podjetjem ali določbo v njegovem memorandumu ali členih statuta,
d)
podjetje, ki je delničar v drugem podjetju ali njegov član, samo nadzira, skladno s pogodbo z ostalimi delničarji ali člani tega podjetja, večino glasovalnih pravic delničarjev ali članov v tem podjetju.
Obstaja domneva, da ni prevladujočega vpliva, če se vlagatelji, navedeni v drugem pododstavku odstavka 2, neposredno ali posredno ne vključujejo v upravljanje zadevnega podjetja, brez poseganja v njihove pravice kot zainteresiranih strank.
Kot povezana se obravnavajo tudi podjetja, ki imajo z enim ali več povezanimi podjetji katero koli razmerje, opisano v prvem pododstavku, ali vsi investitorji iz odstavka 2.
Podjetja, ki so v enem ali drugem od takšnih razmerij preko fizične osebe ali skupine fizičnih oseb, ki delujejo skupaj, se prav tako štejejo za povezana podjetja, če so vključena v njihovo dejavnost ali del njihove dejavnosti na istem trgu ali sosednjih trgih.
Za sosednji trg se šteje trg proizvodov ali storitev, ki se nahaja vertikalno ali horizontalno od zadevnega trga.“
Nemško pravo
11
Člen 1(1) zakona o subvencijah za naložbe iz leta 2005 (Investitionszulagengesetz 2005, Bundesgesetzblatt z dne 24. marca 2004, str. 438) določa, da so zavezanci, ki izvedejo določene vrste naložb v petih novih zveznih deželah in v Berlinu, upravičeni do subvencije za naložbe.
12
Ta zakon določa, da se pod določenimi pogoji ta subvencija poveča, če te naložbe izvede malo ali srednje veliko podjetje v smislu Priporočila za MSP (v nadaljevanju: MSP).
Spor o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
13
Družba HaTeFo, ustanovljena leta 1999, iz umetne mase proizvaja plošče, folije, cevi in profile. Njeni družbeniki so tri fizične osebe, A, B, njegova soproga, ter C, ki so v družbi udeleženi z 24,8-, 62,8- in 12,4‑odstotnim deležem. A in C sta upravitelja te družbe. A je skupaj s svojo materjo D poleg tega v enakih deležih družbenik družbe X, katere upravitelja sta prav tako A in C.
14
Iz predložitvene odločbe je razvidno, da je družbo HaTeFo v začetni fazi s poroštvi podpirala družba X, s to družbo pa naj bi prav tako sklenila Geschäftsbesorgungsvertrag (pogodbo o opravljanju poslov), na podlagi katere je družba HaTeFo vsa naročila prejemala od družbe X, ki naj bi bila edina prisotna na zadevnem trgu. Ta pogodba naj bi prav tako določala, da zastopnik družbe X daje tekoča strokovna navodila poslovodstvu družbe HaTeFo. Ta družba naj bi poleg tega na družbo X prenesla vse raziskovalne in razvojne dejavnosti ter celotni informacijski sistem in za svoje potrebe uporablja enega od bančnih računov družbe X.
15
Družbo HaTeFo je mogoče opredeliti kot MSP. Nasprotno pa ob upoštevanju števila zaposlenih in letnih prihodkov družbe X to ne bi veljalo, če bi bilo treba družbo HaTeFo šteti za povezano z družbo X.
16
Finanzamt Haldensleben je družbi HaTeFo, izhajajoč iz tega, da je povezana z družbo X, za leto 2006 priznal samo osnovni dodatek, določen v zakonu o subvencijah za naložbe iz leta 2005, ne pa višjega dodatka.
17
Finanzamt Haldensleben je zlasti navedel, da se ne sme upoštevati samo formalnih meril, navedenih v Priporočilu za MSP, temveč je treba opraviti tudi gospodarsko oceno, zato da se ugotovi ali pri podjetjih, čeprav so formalno samostojna, vseeno ne gre za eno gospodarsko enoto. Po njegovem mnenju naj bi zadevni podjetji pomenili takšno enoto, ob upoštevanju obstoja pogodbe o opravljanju poslov, delitve nalog proizvodnje in prodaje ter dejstva, da sta v lasti in ju upravljajo samo štiri osebe, med katerimi so tri v tesnem sorodstvenem razmerju.
18
Finanzgericht je na prvi stopnji zavrnilo tožbo, ki jo je vložila družba HaTeFo, z obrazložitvijo, da povsem formalna uporaba meril iz Priporočila za MSP, ki opredeljujejo samostojnost podjetja, ne sme voditi do tega, da bi se z njimi manipuliralo ali se jih zaobšlo in da je za presojo te samostojnosti prav tako treba upoštevati druge poslovne odnose med zadevnimi podjetji, zlasti kar zadeva poslovne odločitve, povezave z dobavitelji in strankami ter skupno uporabo logistike.
19
Družba HaTeFo je pri Bundesfinanzhof vložila zahtevo za revizijo zoper odločbo Finanzgericht, v kateri je med drugim predlagala, naj se merila iz člena 3 Priloge k Priporočilu za MSP, na podlagi katerih je mogoče podjetja opredeliti kot „povezana“ v smislu tega priporočila, nasprotno štejejo za izčrpna.
20
Bundesfinanzhof se sklicuje na sodbo z dne 18. oktobra 1990 v združenih zadevah Dzodzi (C-297/88 in C-197/89, Recueil, str. I-3763) v utemeljitev stališča, da je Sodišče pristojno za razlago pojma MSP, ker ta pojem povzema nacionalna zakonodaja, ki se sklicuje na opredelitev, ki je vsebovana v Priporočilu za MSP.
21
Bundesfinanzhof tudi trdi, da so v tem priporočilu delno povzeti pogoji za ustanovitev iz računovodskih izkazov, določeni v členu 1 Direktive 83/349, tako da se podjetja, ki so na podlagi te direktive zavezana, da sestavijo konsolidirane računovodske izkaze, lahko šteje za povezana v smislu Priporočila za MSP. Dodaja, da je treba, če podjetje kot v postopku v glavni stvari ni zavezano sestaviti konsolidiranih računovodskih izkazov, vseeno presoditi, ali ga je treba šteti za povezano z drugim podjetjem na podlagi meril iz Priloge k temu priporočilu.
22
Bundesfinanzhof se najprej sprašuje o merilu, ki se nanaša na „skupino fizičnih oseb, ki delujejo skupaj“, iz člena 3(3) te priloge. Zlasti se sprašuje, ali za opredelitev take skupine zadostuje, da se ugotovi obstoj dejanskega sodelovanja med osebami oziroma ali je treba prav tako ugotoviti, da so vzpostavile „usklajeno“ delovanje in razvile pogodbena razmerja.
23
Bundesfinanzhof se dalje sprašuje, ali ne glede na različne vrste povezav, ki opredeljujejo povezana podjetja, navedenih v členu 3(3), prvi pododstavek, iste priloge, celostna gospodarska ocena zadevnih podjetij, v okviru katere se upošteva pripadnost družbenikov isti družini oziroma identiteta zastopnikov, lahko omogoča ugotovitev, da so ta podjetja povezana v razmerju do skupine fizičnih oseb, ki delujejo usklajeno. Nazadnje se sprašuje, ali je treba tako gospodarsko oceno omejiti na primere, ko so te osebe želele zaobiti opredelitev MSP.
24
V teh okoliščinah je Bundesfinanzhof prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja:
„1.
a)
Katere zahteve veljajo glede domneve skupnega delovanja [oseb] v smislu člena 3(3), četrti pododstavek, Priloge k Priporočilu [o MSP]: ali zadošča že vsako podjetniško sodelovanje med fizičnimi osebami, udeleženimi v obeh podjetjih, ki poteka brez sporov ali nasprotij interesov, ali pa se zahteva prepoznavno usklajeno ravnanje teh oseb?
b)
Če se zahteva usklajeno ravnanje: ali je podano že v primeru samega dejanskega sodelovanja?
2.
Ali je treba, če ni obveznosti sestave konsolidiranega računovodskega izkaza, pri vprašanju, ali je neko podjetje z drugim podjetjem povezano prek neke osebe ali skupno delujoče skupine fizičnih oseb, poleg presoje „odnosov“ iz člena 3(3), prvi pododstavek, Priloge k Priporočilu o MSP opraviti tudi celovito gospodarsko presojo, pri kateri je treba preizkusiti vidike, kot so lastništvo – zlasti pripadnost imetnikov deležev isti družini – strukturo udeležbe in gospodarsko integracijo – zlasti identiteto upraviteljev – zadevnih podjetij?
3.
Če je tudi ob uporabi Priporočila o MSP mogoča celovita gospodarska presoja, ki presega formalno presojo: ali to predpostavlja namero ali vsaj tveganje izogibanja opredelitvi za MSP?“
Vprašanja za predhodno odločanje
25
Predložitveno sodišče z vprašanji, ki jih je treba preučiti skupaj, v bistvu sprašuje, ali je treba člen 3(3), četrti pododstavek, Priloge k Priporočilu za MSP, razlagati tako, da je treba samo podjetja, ki vzdržujejo takšna ali drugačna razmerja med fizičnimi osebami, ki delujejo usklajeno, kot so opisana v členu 3(3), prvi pododstavek te priloge, šteti za „povezana“ v smislu tega člena oziroma ali obstoj te povezave prav tako lahko izhaja iz celovite gospodarske presoje, na podlagi katere bi se preverile namere teh oseb, da se nedovoljeno sklicujejo na status MSP. Predložitveno sodišče prav tako v bistvu želi, da se natančneje opredelijo pogoji, pod katerimi se za fizične osebe šteje, da delujejo usklajeno v smislu člena 3(3), četrti pododstavek, Priloge k Priporočilu za MSP, zlasti pa, ali morajo v ta namen imeti pogodbene odnose.
26
Na podlagi člena 1 te priloge za podjetje velja vsak subjekt, vključen v gospodarsko dejavnost, ne glede na njegovo pravno obliko.
27
Člen 3(3) te priloge natančneje opredeljuje merila za njihovo opredelitev kot „povezana“ podjetja, da bi določili, ali so ta MSP.
28
Prav tako je iz besedila člena 3(3), prvi in četrti pododstavek, Priloge k Priporočilu za MSP, razvidno, da se te določbe nanašajo načeloma le na podjetja, ki imajo z enim ali več povezanimi podjetji kakršno koli razmerje, navedeno v členu 3(3), prvi pododstavek, (a) in (d) te priloge.
29
Iz tega razloga ni mogoče sklepati, da formalno neupoštevanje tega pogoja v vseh primerih preprečuje ugotovitev, da so zadevna podjetja med seboj povezana.
30
Priporočilo za MSP je treba razlagati ob upoštevanju razlogov, zaradi katerih je bilo sprejeto (glej po analogiji sodbo z dne 29. aprila 2004 v zadevi Italija proti Komisiji, C-91/01, Recueil, str. I-4355, točka 49).
31
V zvezi s tem je iz uvodnih izjav 9 in 12 tega priporočila razvidno, da je namen opredelitve pojma povezanega podjetja bolje razumeti dejanski gospodarski položaj MSP, da bi iz te kategorije izločili skupino podjetij, katerih gospodarska moč bi lahko presegala moč dejanskih MSP, da bi podjetja, ki to dejansko potrebujejo, imela koristi, ki izhajajo iz opredelitve MSP različnih ureditev ali ukrepov v njihovo korist. V teh uvodnih izjavah je prav tako navedeno, da je treba zato, da bi raziskavo razmerij, ki obstajajo med podjetji preko fizičnih oseb, omejili na najnujnejše, upoštevanje teh razmerij omejiti na primere, ko ta podjetja izvajajo dejavnosti na istem zadevnem trgu ali na sosednjih trgih.
32
Prednosti, ki jih imajo MSP, so najpogosteje izjeme od splošnih pravil, kot je na primer področje državnih pomoči, tako da mora biti njihova opredelitev predmet ozke razlage.
33
V teh okoliščinah, zato da bi upoštevali samo podjetja, ki so dejansko samostojna MSP, je treba preučiti strukturo MSP, ki tvorijo gospodarsko skupino, katere moč presega moč takšnega podjetja in zagotoviti, da se opredelitvi MSP ne izogne zgolj zaradi formalnih razlogov (glej zgoraj navedeno sodbo Italija proti Komisiji, točka 50).
34
Člen 3(3), četrti pododstavek, Priloge k Priporočilu za MSP je treba torej razlagati glede na ta cilj, tako da je treba podjetja, ki formalno z enim ali drugih podjetjem niso v nobenem razmerju, kakršno je navedeno v točki 28 te sodbe, ampak zaradi vloge, ki jo imajo fizične osebe ali skupina fizičnih oseb, ki delujejo usklajeno, tvorijo gospodarsko enoto, vseeno šteti za povezana podjetja v smislu te določbe, ker dejavnosti oziroma njihov del izvajajo na istem ali sosednjih trgih (glej po analogiji zgoraj navedeno sodbo Italija proti Komisiji, točka 51).
35
Poleg tega je pogoj, da fizične osebe delujejo usklajeno, izpolnjen, če se te osebe uskladijo z namenom izvajanja vpliva na poslovne odločitve zadevnih podjetij, tako da slednjih ni mogoče opredeliti kot neodvisna. Izpolnitev tega pogoja je odvisna od okoliščin zadeve in ni nujno podrejena obstoju pogodbenih razmerij med temi osebami, niti ugotovitvi njihovega namena, da izkoristijo opredelitev MSP.
36
Glede gospodarskih in finančnih razmerij med družbama HaTeFo in X je iz predložitvene odločbe razvidno, da družba X v celoti trži proizvodnjo družbe HaTeFo, ker ta ni prepoznavna na trgu. Zastopnik družbe X naj bi bil zadolžen za tehnične vidike proizvodnje družbe HaTeFo. Ta naj bi med drugim na družbo X prenesla izvajanje informacijske tehnologije in njenih nakupov ter raziskovalno dejavnost. Nazadnje, družba HaTeFo za namene lastne dejavnosti uporablja enega od bančnih računov družbe X.
37
Med drugim je treba navesti, kot je razvidno tudi iz predložitvene odločbe, da obstaja družinsko razmerje med A, B in D, ki imajo v lasti obe podjetji in da sta A in C istočasno njuni poslovodji. Na podlagi tovrstnih razmerij imajo osebe možnost koordinacije z namenom vplivanja na poslovne odločitve zadevnih podjetij, kar izključuje, da bi se ta lahko štelo za gospodarsko neodvisna.
38
Ob upoštevanju zgoraj navedenega se za družbi, ki sta v položaju, kot je položaj družb v zadevi v glavni stvari, šteje, da dejansko tvorita gospodarsko celoto v razmerju do skupine fizičnih oseb, ki delujejo usklajeno, tako da bi jih bilo treba šteti za povezana podjetja v smislu člena 3(3), četrti pododstavek, Priloge k Priporočilu za MSP, kar mora preučiti predložitveno sodišče, ob upoštevanju možnosti, da zainteresirane stranke dokažejo nasprotno.
39
Iz vsega navedenega izhaja, da je na postavljena vprašanja treba odgovoriti, da je treba člen 3(3), četrti pododstavek, Priloge k Priporočilu za MSP, razlagati tako, da je za „povezana“ podjetja v smislu tega člena mogoče šteti podjetja, če je iz analize pravnih in ekonomskih odnosov, ki obstajajo med njimi, jasno razvidno, da preko fizične osebe ali skupine fizičnih oseb, ki delujejo usklajeno, tvorijo samostojno gospodarsko enoto, čeprav formalno niso v nikakršnih razmerjih v smislu člena 3(3), prvi pododstavek, te priloge. Za fizične osebe se šteje, da delujejo usklajeno v smislu člena 3(3), četrti pododstavek, Priloge, če se dogovorijo, da bodo vplivale na poslovne odločitve zadevnih podjetij, tako da za ta podjetja ni mogoče šteti, da so gospodarsko neodvisna. Izpolnitev tega pogoja je odvisna od okoliščin zadeve in ni nujno podrejena obstoju pogodbenih razmerij med temi osebami, niti ugotovitvi njihovega namena, da izkoristijo opredelitev MSP v smislu tega priporočila.
Stroški
40
Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (sedmi senat) razsodilo:
Člen 3(3), četrti pododstavek, Priloge k Priporočilu Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o definiciji mikro, malih in srednje velikih podjetij, je treba razlagati tako, da je za „povezana“ podjetja v smislu tega člena mogoče šteti podjetja, če je iz analize pravnih in ekonomskih odnosov, ki obstajajo med njimi, jasno razvidno, da preko fizične osebe ali skupine fizičnih oseb, ki delujejo usklajeno, tvorijo samostojno gospodarsko enoto, čeprav formalno niso v nikakršnih razmerjih v smislu člena 3(3), prvi pododstavek, te priloge.
Za fizične osebe se šteje, da delujejo usklajeno v smislu člena 3(3), četrti pododstavek, Priloge, če se dogovorijo, da bodo vplivale na poslovne odločitve zadevnih podjetij, tako da za ta podjetja ni mogoče šteti, da so gospodarsko neodvisna. Izpolnitev tega pogoja je odvisna od okoliščin zadeve in ni nujno podrejena obstoju pogodbenih razmerij med temi osebami, niti ugotovitvi, da so te nameravale zaobiti opredelitev mikro, malih in srednje velikih podjetij v smislu tega priporočila.
Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: nemščina.