Recurs introdus la 23 mai 2016 de Sergio Spadafora împotriva Ordonanței Tribunalului Funcției Publice din 7 aprilie 2016 în cauza F-44/15, Spadafora/Comisia
(Cauza T-250/16 P)
Limba de procedură: italiana
Părțile
Recurent: Sergio Spadafora (Bruxelles, Belgia) (reprezentant: G. Belotti, avocat)
Cealaltă parte din procedură: Comisia Europeană
Concluziile
Recurentul solicită Tribunalului:
anularea ordonanței atacate;
pronunțarea pe fond asupra acțiunii formulate în primă instanță, prin admiterea tuturor cererilor pe care recurentul le-a formulat deja, inclusiv cererea de reparare a prejudiciului, care urmează să fie determinat ex aequo et bono de Tribunal;
obligarea celeilalte părți la plata cheltuielilor de judecată aferente celor două proceduri.
Motivele și principalele argumente
Prezentul recurs este îndreptat împotriva Ordonanței Tribunalului Funcției Publice din 7 aprilie 2016, prin care s-a respins ca fiind în parte vădit inadmisibilă și în parte vădit nefondată o acțiune care avea ca obiect, în esență, pe de o parte, anularea deciziei directorului general al Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) de a nu reține candidatura recurentului la postul de șef al unității „Serviciul juridic” și, pe de altă parte, obligarea pârâtului la repararea prejudiciului material care rezultă, în opinia sa, din pierderea șansei de a fi selecționat pentru a ocupa acest post.
În susținerea recursului, recurentul invocă cinci motive.
Primul motiv este întemeiat pe anumite vicii ale procedurii desfășurate în fața Tribunalului Funcției Publice, care aduc atingere intereselor recurentului.
Recurentul arată, printre altele, în această privință că ordonanța atacată nu conține nicio argumentație privind caracterul pretins vădit al netemeiniciei acțiunii.
Al doilea motiv este întemeiat pe constatări factuale material inexacte în raport cu faptele, astfel cum rezultă din actele dosarului.
Recurentul invocă, printre altele în această privință lipsa de experiență a candidatului desemnat în postul în discuție și aprecierea eronată a cerinței unui echilibru geografic, precum și a egalității meritelor.
Al treilea motiv este întemeiat pe încălcarea dreptului Uniunii, în măsura în care, în faza preselecției candidaților, principiile nediscriminării pe motiv de cetățenie și nediscriminării pe motiv de limbă nu au fost aplicate.
Al patrulea motiv este întemeiat pe calificarea juridică inexactă a faptelor.
Al cincilea motiv este întemeiat pe „calificarea juridică” inexactă a unui capăt de cerere al recurentului, prin care solicita Tribunalului Funcției Publice să declare că anularea deciziei atacate ar determina nevaliditatea procedurii de selecție în discuție începând cu momentul în care s-a produs „nelegalitatea constatată”.
____________