62023CJ0557
РЕШЕНИЕ НА СЪДА (трети състав)
12 септември 2024 година (
*1
)
„Преюдициално запитване — Обща организация на пазарите на селскостопански продукти — Регламент (ЕС) № 1308/2013 — Национално законодателство, което предвижда регулирани цени за определени селскостопански продукти и задължението да се предлага за продажба определено количество от тези продукти — Глоби“
По дело C‑557/23
с предмет преюдициално запитване, отправено на основание член 267 ДФЕС от Szegedi Törvényszék (Окръжен съд Сегед, Унгария) с акт от 6 септември 2023 г., постъпил в Съда на същата дата, в рамките на производство по дело
Spar Magyarország Kft.
срещу
Bács-Kiskun Vármegyei Kormányhivatal,
СЪДЪТ (трети състав),
състоящ се от: K. Jürimäe, председател състава, K. Lenaerts, председател на Съда, изпълняващ функцията на съдия от трети състав, N. Piçarra, N. Jääskinen (докладчик) и M. Gavalec, съдии,
генерален адвокат: M. Campos Sánchez-Bordona,
секретар: A. Calot Escobar,
предвид изложеното в писмената фаза на производството,
като има предвид становищата, представени:
–
за SPAR Magyarország Kft., от G. Báthory, V. Łuszcz и L. Wallacher, ügyvédek,
–
за унгарското правителство, от M. Z. Fehér, R. Kissné Berta и K. Szíjjártó, в качеството на представители,
–
за германското правителство, от J. Möller и N. Scheffel, в качеството на представители,
–
за австрийското правителство от A. Posch, J. Schmoll и M. Kopetzki, в качеството на представители,
–
за Европейската комисия, от M. Konstantinidis и Zs. Teleki, в качеството на представители,
предвид решението, взето след изслушване на генералния адвокат, делото да бъде разгледано без представяне на заключение,
постанови настоящото
Решение
1
Преюдициалното запитване се отнася до тълкуването на Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 година за установяване на обща организация на пазарите на селскостопански продукти и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 922/72, (ЕИО) № 234/79, (ЕО) № 1037/2001 и (ЕО) № 1234/2007 на Съвета (ОВ L 347, 2013 г., стр. 671, и поправка в ОВ L 130, 2016 г., стр. 32), изменен с Регламент (ЕС) 2021/2117 на Европейския парламент и Съвета от 2 декември 2021 г. (ОВ L 435, 2021 г., стр. 262) (наричан по-нататък „Регламентът за ООП“).
2
Запитването е отправено в рамките на спор между SPAR Magyarország Kft. и Bács-Kiskun Vármegyei Kormányhivatal (администрация на област Бач-Кишкун, Унгария) (наричана по-нататък „националният орган“) относно решението на този орган да наложи на SPAR Magyarország имуществена санкция с оглед на защитата на потребителите.
Правна уредба
Правото на Съюза
3
Съображения 172, 185 и 189 от Регламента за ООП гласят:
„(172)
С оглед на специфичните особености на селскостопанския сектор и неговата зависимост от правилното функциониране на цялата верига на предлагане на храни, включително ефективното прилагане на правилата за конкуренцията във всички свързани сектори по цялата верига на храните, която може да се отличава с висока концентрация, следва да се обърне специално внимание на правилото относно прилагането на правилата за конкуренцията, посочени в член 42 от [ДФЕС]. […]
[…]
(185)
С цел да се реагира ефективно и ефикасно на опасности от смущения на пазара, причинени от значителни повишения или понижения на цените на вътрешния или външния пазар или от други събития и обстоятелства, които водят до значителни смущения на пазара или заплашват да причинят смущения на пазара, когато има вероятност това положение или последиците от него за пазара да продължат или да се влошат, на [Европейската комисия] следва да бъде делегирано правомощието да приема някои актове във връзка с мерките, необходими за справяне с такова положение на пазара, при спазване на евентуалните задължения, произтичащи от международни споразумения, и при положение че всички други мерки, които са на разположение в съответствие с настоящия регламент, се окажат недостатъчни, включително мерките за разширяване или изменение на обхвата, продължителността или други аспекти на други мерки, предвидени в рамките на настоящия регламент, или за да се предвиди възстановяване при износ или суспендиране, изцяло или частично, на прилагането на вносните мита, включително за определени количества или периоди, според нуждите.
[…]
(189)
Комисията следва да бъде упълномощена да приема необходимите мерки с цел разрешаване на специфични проблеми в извънредни случаи“.
4
Член 1 от този регламент има следното съдържание:
„1.   С настоящия регламент се установява обща организация на пазарите на селскостопански продукти, което означава всички продукти, изброени в приложение I към Договорите, с изключение на продуктите от риболов и аквакултури, съгласно определението им в законодателните актове на [Европейския съюз] за общата организация на пазарите на продуктите от риболов и аквакултури.
2.   Селскостопанските продукти, определени в параграф 1, се разпределят в следните сектори, посочени в съответните части на приложение I:
a)
зърнени култури, част I
[…]
в)
захар, част III;
[…]
п)
мляко и млечни продукти, част XVI;
[…]
т)
яйца, част XIX;
у)
птиче месо, част XX;
[…]
ч)
други продукти, част XXIV“.
5
Дял II, част II, глава I от Регламента съдържа раздел 1, озаглавен „Пазарни стандарти“, който обхваща членове 73—91.
6
Съгласно член 73 от Регламента за ООП:
„Без да се засягат каквито и да е други разпоредби, приложими за селскостопанските продукти, както и разпоредбите, приети във ветеринарния и фитосанитарния сектор и в сектора на храните, за да се осигури съответствието на продуктите с хигиенните и здравни стандарти, както и със стандартите за защита на здравето на животните, растенията и човека, в настоящия раздел се определят правилата относно пазарните стандарти“.
7
Член 74 от този регламент предвижда:
„Продуктите, за които са установени секторни или продуктови пазарни стандарти в съответствие с настоящия раздел, могат да бъдат предлагани на пазара в Съюза само ако съответстват на тези стандарти“.
8
Член 75 от посочения регламент гласи:
„1.   Пазарните стандарти могат да се прилагат за един или повече от следните сектори и продукти:
a)
маслиново масло и трапезни маслини;
б)
плодове и зеленчуци;
в)
преработени плодови и зеленчукови продукти;
г)
банани;
д)
живи растения;
е)
яйца;
ж)
птиче месо;
з)
мазнини за мазане, предназначени за консумация от човека;
[…]
3.   Без да се засяга член 26 от Регламент (ЕС) № 1169/2011 на Европейския парламент и на Съвета [от 25 октомври 2011 година за предоставянето на информация за храните на потребителите, за изменение на регламенти (ЕО) № 1924/2006 и (ЕО) № 1925/2006 на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Директива 87/250/ЕИО на Комисията, Директива 90/496/ЕИО на Съвета, Директива 1999/10/ЕО на Комисията, Директива 2000/13/ЕО на Европейския парламент и на Съвета, директиви 2002/67/ЕО и 2008/5/ЕО на Комисията и на Регламент (ЕО) № 608/2004 на Комисията (ОВ L 304, 2011 г., стр. 18)], пазарните стандарти, посочени в параграф 1, могат да включват едно или повече от следното, което да бъде определено на секторна или продуктова основа в зависимост от характеристиките на всеки сектор, необходимостта от регулиране на пускането на пазара и условията, посочени в параграф 5 от настоящия член:
a)
техническите определения, наименованията и търговските наименования за сектори, различни от посочените в член 78;
б)
критериите за класификация като категоризиране, тегло, оразмеряване, възраст и категория;
в)
видът, сорта растения или породата животни или търговския вид;
г)
представянето, свързаното със задължителните пазарни стандарти етикетиране, опаковането, правилата, които да се прилагат по отношение на пакетиращите центрове, маркирането, годината на реколтата и използването на специални наименования, без да се засягат разпоредбите на членове 92—123;
д)
критерии като външен вид, консистенция, форма, характеристики на продукта и съдържание на вода в проценти;
е)
специфични вещества, използвани при производството, или компоненти или съставки, включително тяхното количествено съдържание, чистота и идентификация;
ж)
вида на отглеждане и производствения метод, включително енологичните практики, и усъвършенстваните системи за устойчиво производство;
з)
купажирането на гроздова мъст и вина, включително определенията за него, смесването и ограниченията за него;
и)
честотата на събиране, доставка, консервиране и обработка, методът и температурата на съхраняване, складирането и транспорта;
й)
мястото на отглеждане и/или произход с изключение на птичето месо и мазнините за мазане;
к)
ограниченията по отношение на използването на някои вещества и практики;
л)
специфичната употреба;
м)
условията, на които се подчиняват пласирането, държането, разпространението и използването на продукти, които не съответстват на пазарните стандарти, приети съгласно параграф 1, или на определенията, наименованията и търговските наименования, посочени в член 78, както и отстраняване на вторичните продукти.
[…]
5.   Секторните или продуктови пазарни стандарти, приети съгласно параграф 1 от настоящия член, се установяват, без да се засягат членове 84—88 и приложение IX, и в тях се отчитат:
a)
специфичните характеристики на съответния продукт;
б)
необходимостта да се осигурят условия за улесняване на пускането на продуктите на пазара;
в)
интересът на производителите да предоставят информация за характеристиките на своите продукти и тяхното отглеждане и интересът на потребителите да получават подходяща и прозрачна информация за продуктите, включително за мястото на отглеждане, което да се определя за всеки случай поотделно на подходящото географско равнище, след извършването на оценка на въздействието в частност на разходите и административната тежест върху операторите и ползите за производителите и крайния потребител;
г)
наличните методи за определяне на физичните, химичните и органолептичните характеристики на продуктите;
д)
препоръките за стандарти, приети от международни органи;
е)
необходимостта да се запазят естествените и съществени характеристики на продуктите и да не се извършват сериозни промени в състава на съответния продукт.
[…]“.
9
Член 83, параграф 5 от същия регламент предвижда:
„Държавите членки могат да приемат или да запазят допълнителни национални разпоредби за продуктите, обхванати от пазарен стандарт на Съюза, при условие че тези разпоредби са в съответствие с правото на Съюза, и по-специално с принципа на свободно движение на стоки, и при спазване на Директива 98/34/ЕО на Европейския парламент и на Съвета [от 22 юни 1998 година, установяваща процедура за предоставянето на информация в сферата на техническите стандарти и регламенти и правила относно услугите на информационното общество (ОВ L 204, 1998 г., стр. 37; Специално издание на български език, 2007 г., глава 13, том 23, стр. 207)]“.
10
Съгласно член 90а, параграф 3 от Регламента за ООП:
„Държавите членки извършват проверки въз основа на анализ на риска, за да се уверят дали продуктите, посочени в член 1, параграф 2, отговарят на правилата, установени в настоящия раздел, и при необходимост прилагат административни санкции“.
11
Член 219 от Регламента е озаглавен „Мерки срещу смущения на пазара“, а в параграф 1 от него се предвижда:
„За да се реагира ефективно и ефикасно на заплахата от смущения на пазара, предизвикани от значителни повишения или спадове в цените на вътрешните или външните пазари или от други събития и обстоятелства, предизвикващи значителни смущения или заплаха от смущения на съответния пазар, когато съществува вероятност съответната ситуация или въздействието ѝ върху пазара да продължи или да се влоши, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 227, с които да въвежда необходимите мерки за справяне със съответната пазарна ситуация, като спазва всички задължения, произтичащи от международните споразумения, сключени в съответствие с [ДФЕС], и при условие че всички други мерки, посочени в настоящия регламент, се окажат недостатъчни или неподходящи.
Когато в случаите на заплаха от смущения на пазара, посочени в първа алинея от настоящия параграф, наложителни причини за спешност го изискват, процедурата, предвидена в член 228, се прилага за делегираните актове, приети съгласно първа алинея от настоящия параграф.
[…]“.
12
Член 221 от посочения регламент е озаглавен „Мерки за разрешаване на специфични проблеми“. Параграфи 1 и 2 от него предвиждат:
„1.   Комисията приема актове за изпълнение за предприемане на необходими и обосновани спешни мерки за разрешаване на специфични проблеми. […]
2.   За решаване на специфични проблеми и при надлежно обосновани наложителни причини за спешност, при ситуации, които могат да предизвикат бързо влошаване на производствените и пазарните условия и които би било трудно да се овладеят, ако се забави приемането на мерки, Комисията приема незабавно приложими актове […]“.
Унгарското право
13
Az árak megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII. törvény veszélyhelyzet ideje alatt történő eltérő alkalmazásáról szóló 6/2022 (I. 14.) Korm. rendelet (Правителствено постановление 6/2022 (I. 14.) за въвеждане в случай на извънредна ситуация на временни изключения при прилагането на Закон LXXXVII от 1990 г. за определянето на цените) от 14 януари 2022 г. (Magyar Közlöny 2022/5., наричано по-нататък „спорното правителствено постановление“), влиза в сила на 1 февруари 2022 г., първоначално за срок от три месеца. Поради последователни удължавания на срока на действие той остава в сила до 31 юли 2023 г. Освен това той е изменян два пъти, считано от 10 ноември 2022 г. и 12 януари 2023 г.
14
Приложимите към спора в главното производство разпоредби от спорното правителствено постановление са възпроизведени в точки 15—20 от настоящото решение и съответстват на разпоредбите, които са били в сила между 12 януари 2023 г. и 31 юли 2023 г.
15
Съгласно член 1 от спорното правителствено постановление:
„(1)   За да се предотвратят неблагоприятните последици от проблемите при функционирането на пазара, за периода от 1 февруари 2022 г. до 31 юли 2023 г. продуктите, посочени в приложение 1, се добавят към списъка с продукти с регулирани цени, съдържащ се в точка I, буква A) от приложението към Az árak megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII. törvény (Закон № LXXXVII от 1990 г. за определянето на цените).
(2)   Брутната цена на дребно за продуктите, изброени в приложение 1, в магазин или търговски център и при дистанционна продажба не може да бъде по-висока от брутната цена на дребно, прилагана към 15 октомври 2021 г. от търговец, който продава стоки за ежедневно потребление по смисъла на A kereskedelemről 2005. évi CLXIV. törvény [(Закон № CLXIV от 2005 г. за търговията)] (наричан по-нататък „търговецът“).
[…]“.
16
Член 1/A от спорното правителствено постановление гласи:
„(1)   За периода от влизането в сила на Аz árak megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII. törvény veszélyhelyzet ideje alatt történő eltérő alkalmazásáról szóló 6/2022 (I. 14.) Korm. rendelet módosításáról szóló 451/2022 (XI. 9.) Korm. rendelet (Правителствено постановление 451/2022 [XI. 9.] за изменение на Правителствено постановление 6/2022 [I. 14.] за въвеждане в случай на извънредна ситуация на временни изключения при прилагането на Закон LXXXVII от 1990 г. за определянето на цените) до 31 юли 2023 г., продуктите, посочени в приложение 2, се добавят към продуктите с регулирани цени, изброени в член 1, параграф 1.
(2)   Брутната цена на дребно за продуктите, изброени в приложение 2, в магазин или търговски център и при дистанционна продажба не може да бъде по-висока от брутната цена на дребно, прилагана от търговеца към 30 септември 2022 г.
(3)   Вместо брутната продажна цена на дребно, прилагана към 30 септември 2022 г.,
a)
ако брутната продажна цена на дребно, прилагана към 30 септември 2022 г., не е налице, се прилага последната брутна продажна цена на дребно, прилагана от търговеца преди 30 септември 2022 г.,
b)
ако брутната продажна цена на дребно по буква а) не може да бъде установена, се прилага средната потребителска цена, публикувана на уебсайта на Központi Statisztikai Hivatal [Централна статистическа служба, Унгария] за септември 2022 г., доколкото е налице.
[…]
(6)   При определяне на цените в съответствие с параграф 2 не могат да се начисляват други разходи или такси“.
17
Съгласно член 2 от спорното правителствено постановление:
„(1)   Търговецът е длъжен
a)
да предлага на пазара изброените в приложение 1 продукти, които е предлагал на пазара към 15 октомври 2021 г.;
b)
да предлага за продажба горепосочените продукти в количества, които съответстват най-малко на средните дневни складови наличности, които е имал през 2021 г. в съответния ден от седмицата
c)
да гарантира складови наличности на посочените продукти — при необходимост до двойно по-голям от посочения в буква b) размер — и предлагането им на клиентите в количество, което е достатъчно, за да се гарантира непрекъснатото снабдяване, като се избягва недостигът.
(2)   Търговецът е длъжен да посочи информацията по член 1, параграф 1 във форма и съдържание, които ще бъдат уточнени от министъра за координиране на общите политики, на видно място в магазина, а в случай на дистанционна продажба, да я публикува на своя уебсайт“.
18
Член 2/A от спорното правителствено постановление предвижда:
„(1)   Търговецът е длъжен
a)
да предлага на пазара изброените в приложение 2 продукти, които е предлагал на пазара към 30 септември 2022 г.;
b)
да предлага за продажба горепосочените продукти в количества, които съответстват най-малко на средните дневни складови наличности, които е имал през 2022 г. в съответния ден от седмицата
c)
да гарантира складови наличности на посочените продукти — при необходимост до двойно по-голям от посочения в буква b) размер — и предлагането им на клиентите в количество, което е достатъчно, за да се гарантира непрекъснатото снабдяване, като се избягва недостигът.
(2)   Търговецът е длъжен да посочи информацията по член 1, параграф 1 във форма и съдържание, които ще бъдат уточнени от министъра за координиране на общите политики, на видно място в магазина, а в случай на дистанционна продажба, да я публикува на своя уебсайт“.
19
Член 3, параграфи 1—4 от спорното правителствено постановление гласи:
„(1)   По несъстезателните административни производства по член 16 от [Закон № LXXXVII от 1990 г. за определянето на цените], които имат за предмет прилагането на разпоредбите на настоящото правителствено постановление общият орган за защита на потребителите, определен с правителственото постановление за определянето на общ орган за защита на потребителите (наричан по-нататък „органът“), действа служебно с оглед на член 1, параграф 5 и член 1/А, параграф 5 при участието на Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal [(Национална служба за безопасност на хранителната верига, Унгария)].
(2)   Чрез дерогация от член 16 от (Закон №o LXXXVII от 1990 г. за определянето на цените), и член 38/B от Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény [(Закон № CXCIV от 2011 г. за икономическата стабилност на Унгария)], органът, който при осъществявания от него контрол узнае за нарушение на задълженията по членове 1 и 2:
a)
налага глоба или имуществена санкция в размер от 50000 унгарски форинта [(HUF) (около 131 евро)] до 3000000 [HUF (около 7849 евро)], или
б)
може с решение да разпореди на търговеца да преустанови временно дейността си за срок, който не може да бъде по-кратък от един ден и по-дълъг от шест месеца.
(3)   Санкцията по параграф 2, буква а) може да се прилага многократно в случай на нарушения, установени при многократни последователни проверки, дори в един и същи ден и в един и същи магазин, като новата глоба или имуществена санкция се налага в размер, равен най-малко на двойния размер на наложената за предишното нарушение глоба или имуществена санкция, без да е необходимо да се взема предвид разпоредбата за максималния размер на глобата или имуществената санкция.
(4)   При повторно нарушение санкциите по параграф 2, букви а) и б) могат да се налагат едновременно“.
20
Приложение 1 към спорното правителствено постановление предвижда:
„Продукти с регулирани цени
1.
кристална захар (бяла захар)
2.
фино пшеничено брашно T55
3.
рафинирано слънчогледово масло
4.
шунка от домашни свине (включително необезкостена, с кожата, филетирана, нарязана, транширана или смляна, продавана предварително пакетирана или непакетирана, прясна, охладена или замразена)
5.
пилешки гърди, пилешки фенери — гръбчета, трътки и връхчета на крилца, заедно или поотделно (включително необезкостени продукти, с кожа, филетирани, нарязани, транширани или смлени, продавани предварително пакетирани или непакетирани, пресни, охладени или замразени)
6.
краве мляко, ултрапастьоризирано, с 2,8 % масленост“.
21
В приложение 2 към спорното правителствено постановление се посочва:
„Продукти с регулирани цени
1.
Пресни яйца с черупки от вида Gallus domesticus (различни от яйцата за люпене, оплодени)
2.
Трапезни картофи, с изключение на пресните картофи“.
Спорът в главното производство и преюдициалните въпроси
22
От акта за преюдициално запитване е видно, че за да се предотвратят неблагоприятните последици от проблемите при функционирането на пазара в контекста на извънредната ситуация, свързана с пандемията от COVID–19, в началото на 2022 г. унгарското правителство приема спорното правителствено постановление, по силата на което някои основни селскостопански продукти, изброени в приложение I към него, а именно някои видове захар, пшенично брашно, слънчогледово масло, свинско и птиче месо, както и мляко, се предлагат на пазара на регулирани цени. Съгласно спорното правителствено постановление брутната продажна цена на дребно на тези стоки, прилагана от търговците, които продават стоки за ежедневно потребление, не може да бъде по-висока от брутната цена на дребно, прилагана към 15 октомври 2021 г. Освен това, ако към тази дата посочените търговци са предлагали на пазара същите продукти, те са длъжни да ги предложат на пазара, и то в дневно количество, съответстващо най-малко на средното дневно количество, предложено за продажба в съответния ден от седмицата през 2021 г.
23
Поради войната в Украйна унгарското правителство изменя спорното правителствено постановление в смисъл, че считано от 10 ноември 2022 г., референтното количество, което следва да се вземе предвид, вече не е средното дневно количество, предлагано за продажба през 2021 г., а средното дневно количество, с което съответният търговец разполага като складова наличност в съответния ден от седмицата през тази година.
24
Считано от същата дата, унгарското правителство разширява обхвата на прилагане на регулирани цени и спрямо други два вида стоки, а именно яйцата и картофите. Търговците, които продават тези продукти, са длъжни да ги предлагат на пазара в количества, съответстващи на средните дневни количества, с които са разполагали като складова наличност в съответния ден от седмицата през 2022 г., а цената на посочените продукти не може да бъде по-висока от прилаганата към 30 септември 2022 г. Спорното правителствено постановление остава в сила до 31 юли 2023 г., след като е било последно изменено, считано от 12 януари 2023 г.
25
След направена проверка от националния орган на 1 февруари 2023 г. в един от търговските обекти на SPAR Magyarország в Унгария, въпросният орган установява, че за пет от посочените в спорното правителствено постановление селскостопански продукти предлаганите за продажба средни дневни количества са по-малки от средните дневни количества, които са били в складова наличност в съответния ден от седмицата през 2021 или 2022 г. С решение от 9 май 2023 г. посоченият орган установява нарушение на разпоредбите на спорното правителствено постановление и налага на SPAR Magyarország имуществена санкция с оглед на защитата на потребителите. При определянето на размера на имуществената санкция същият орган по-специално взема предвид необратимия характер на причинената от нарушението вреда, големия брой потребители, засегнати от това нарушение, като се има предвид местоположението на разглеждания търговски обект, продължителността на посоченото нарушение, повторността и честотата на противоправното поведение, тежестта на същото нарушение предвид значимостта на SPAR Magyarország и законовите задължения, за които се твърди, че са нарушени, а също и оказаното от този търговец съдействие.
26
Spar Magyarország подава пред запитващата юрисдикция жалба за отмяна на решението на националния орган, като оспорва правното основание на това решение и размера на наложената му имуществена санкция. В подкрепа на жалбата си то изтъква, че съгласно неговото тълкуване спорното правителствено постановление не е имало за цел да въведе общо задължение за снабдяване, тъй като в крайна сметка целта е търговците да задоволят напълно търсенето от страна на потребителите. Макар да не е предложило за продажба предвидените в това постановление количества, то все пак твърди, че винаги напълно е задоволявало търсенето от страна на потребителите и че в деня на проверката е разполагало с оставаща стокова наличност на всеки от въпросните продукти. Ето защо то не извършило нарушение.
27
Националният орган моли жалбата да бъде отхвърлена. Той подчертава, че нарушение е извършено, когато търговецът не спази своето задължение да предложи за продажба количествата, предвидени в спорното правителствено постановление. В това отношение съществувала обективна отговорност, както потвърдил Kúria (Върховен съд, Унгария). Последният приел по-специално, че с оглед на предотвратяването на вредните последици от проблемите при функционирането на пазара и засилената защита на потребителите като цел от общ интерес разглежданите законодателни разпоредби установяват обективна отговорност. Ето защо търговецът бил длъжен да гарантира посочените в това постановление количества стоки на регулирани цени.
28
Запитващата юрисдикция изпитва съмнения дали спорното правителствено постановление, което установява задължение за предлагане за продажба на определено количество селскостопански продукти, попадащи в приложното поле на Регламента за ООП, на регулирана продажна цена на дребно, за неизпълнението на което се налага глоба или имуществена санкция, е съвместимо с правото на Съюза, доколкото такава правна уредба накърнява принципа на свободно определяне на продажните цени на селскостопанските продукти въз основа на свободната конкуренция и не зачита принципа на пропорционалност.
29
При тези обстоятелства Szegedi Törvényszék (Окръжен съд Сегед, Унгария) решава да спре производството и да постави на Съда следните преюдициални въпроси:
„1)
Трябва ли член 83, параграф 5 от [Регламента за ООП] да се тълкува в смисъл, че не допуска национална мярка като разглежданата в главното производство, която поради извънредна ситуация налага на търговците задължение да пускат в продажба на разрешена фиксирана цена редица селскостопански продукти, попадащи в приложното поле на Регламента за ООП, в количества, които се определят не въз основа на продадените от търговеца средни дневни количества през референтната година, а независимо от това, въз основа на средните дневни складови наличности на търговеца през референтната година?
2)
Трябва ли член 90а, параграф 3 от Регламента за ООП да се тълкува в смисъл, че не допуска национална мярка като разглежданата в главното производство, която предвижда задължителното налагане на глоба или имуществена санкция дори когато в деня на проверката търговецът е пуснал в продажба редица селскостопански продукти, попадащи в приложното поле на Регламента за ООП, в количества, равни на продадените от него средни дневни количества през референтната година, и когато такива продукти са на разположение на потребителите?“.
По преюдициалните въпроси
30
В самото начало следва да се разгледат доводите, изложени в писмените становища на австрийското правителство и на Комисията, че посочените от запитващата юрисдикция разпоредби, а именно член 83, параграф 5 и член 90а, параграф 3 от Регламента за ООП, не се прилагат нито за повечето от продуктите, за които се отнася спорното правителствено постановление, нито за установените с това постановление изисквания.
31
Съгласно член 83, параграф 5 от Регламента за ООП държавите членки могат да приемат или да запазят допълнителни национални разпоредби за продуктите, обхванати от пазарен стандарт на Съюза, при условие че тези разпоредби са в съответствие с правото на Съюза, и по-специално с принципа на свободно движение на стоки. Член 90а, параграф 3 от този регламент предвижда задължение за държавите членки да извършват проверки във връзка с правилата за предлагане на пазара на тези продукти и да налагат санкции в случай на несъответствие на посочените продукти с тези правила. Тъй като тези две разпоредби са включени в част II, дял I, глава I, раздел 1 от посочения регламент, който се отнася до пазарните стандарти, те следва да се прилагат само при наличие на такива стандарти, отнасящи се до елементите, изброени в член 75, параграф 3 от същия регламент.
32
От една страна обаче, определянето на максимална цена за някои продукти и задължението да се предлага за продажба определено количество от тези продукти не спадат към специфичните елементи, посочени в член 75, параграф 3 от Регламента за ООП, или към специфичните характеристики, посочени в параграф 5 от този член. От друга страна, от параграф 1 от посочения член следва, че от осемте продукта, посочени в спорното правителствено постановление, само за яйцата и птичето месо може да се прилага пазарен стандарт. В това отношение обаче нито Регламент (ЕО) № 589/2008 на Комисията от 23 юни 2008 година за определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета относно стандартите за търговия с яйца (ОВ L 163, 2008 г., стр. 6), нито Регламент (ЕО) № 543/2008 на Комисията от 16 юни 2008 година относно въвеждането на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета по отношение на определени стандарти за предлагането на пазара на месо от домашни птици (ОВ L 157, 2008 г., стр. 46) съдържат правила за предлагане на пазара, отнасящи се, от една страна, до определянето на минимална цена и от друга страна, до задължението на търговците да предлагат за продажба определено количество от тези два продукта. Следователно нито едно обстоятелство не дава основание да се заключи, че по отношение на посочените два продукта съществува пазарен стандарт, който да обосновава прилагането на разпоредбите, посочени в точка 30 от настоящото решение.
33
Ето защо следва да се приеме, че разпоредбите, посочени във въпросите на запитващата юрисдикция, сами по себе си не са релевантни за преценката на съответствието на спорното правителствено постановление с Регламента за ООП. Като се има предвид обаче, че задачата на Съда е да тълкува всички разпоредби на правото на Съюза, които са необходими на националните юрисдикции, за да се произнасят по споровете, с които са сезирани, дори тези разпоредби да не са изрично посочени във въпросите, отправени от тези юрисдикции до Съда (решение от 22 февруари 2024 г., Deutsche Rentenversicherung Bund, C‑283/21, EU:C:2024:144, т. 39 и цитираната съдебна практика), тази констатация не е пречка да се провери съответствието на това постановление с правото на Съюза, и по-специално с разпоредбите на посочения регламент, тъй като постановлението се отнася до продукти, които попадат в приложното поле на посочения регламент.
34
При тези условия посочените въпроси, които следва да се разгледат заедно, трябва да се разбират в смисъл, че имат за цел да се установи дали Регламентът за ООП трябва да се тълкува в смисъл, че не допуска национална мярка, която поради извънредна ситуация, от една страна, задължава търговец да предлага за продажба селскостопански продукти, попадащи в приложното поле на този регламент, на регулирана цена и в средно дневно количество, вписано в стоковата наличност на търговеца през дадена референтна година, и от друга страна, предвижда задължителното налагане на глоба или имуществена санкция в случай на нарушение на предвидените в тази национална мярка задължения.
35
В това отношение следва да се отбележи, че в рамките на общата селскостопанска политика (ОСП), която съгласно член 4, параграф 2, буква г) ДФЕС попада в рамките на споделената компетентност между Съюза и държавите членки, последните разполагат със законодателна власт, която им позволява, както следва от член 2, параграф 2 ДФЕС, да упражняват своята компетентност, доколкото Съюзът не е упражнил своята (решение от 11 март 2021 г., Комисия/Унгария (Маржове на печалбата), C‑400/19, EU:C:2021:194, т. 34 и цитираната съдебна практика).
36
Съгласно постоянната съдебна практика, когато има регламент за обща организация на пазарите (наричана по-нататък „ООП“) в определен сектор, държавите членки все пак са длъжни да се въздържат от всякакви мерки, които биха могли да я нарушат или да създадат изключение от нея. Несъвместими с ООП са и правилата, които пречат на доброто ѝ функциониране, дори съответната област да не е уредена изчерпателно от посочената ООП (решение от 11 март 2021 г., Комисия/Унгария (Маржове на печалбата), C‑400/19, EU:C:2021:194, т. 35 и цитираната съдебна практика).
37
Когато обаче няма механизъм за определяне на цените, свободното определяне на продажната цена въз основа на свободната конкуренция е съставен елемент на Регламента за ООП и представлява израз на принципа на свободното движение на стоки в условия на ефективна конкуренция (вж. в този смисъл решение от 11 март 2021 г., Комисия/Унгария (Маржове на печалбата), C‑400/19, EU:C:2021:194, т. 36 и цитираната съдебна практика).
38
Установяването на ООП обаче не възпрепятства държавите членки да прилагат национални норми, които преследват цел от общ интерес, различна от набелязаните с тази ООП, макар посочените норми да имат евентуално отражение върху функционирането на общия пазар в съответния сектор, стига тези норми да са в състояние да гарантират осъществяването на преследваната цел и да не надхвърлят необходимото за постигането ѝ (решение от 11 март 2021 г., Комисия/Унгария (Маржове на печалбата), C‑400/19, EU:C:2021:194, т. 37 и цитираната съдебна практика).
39
На първо място, както следва от констатациите на запитващата юрисдикция и от писмените становища на SPAR Magyarország, на австрийското правителство и на Комисията, спорното правителствено постановление нарушава свободната конкуренция, която, както бе припомнено в точка 37 от настоящото решение, е съставен елемент на Регламента за ООП. Всъщност задължението да се предлагат за продажба селскостопански продукти на регулирани цени и в определени количества пречи на търговците да определят свободно продажните си цени и количествата, които желаят да продадат въз основа на икономически съображения, основани на свободната конкуренция.
40
На второ място, съгласно съдебната практика, припомнена в точка 38 от настоящото решение, спорното правителствено постановление трябва да бъде обосновано от преследването на цел от общ интерес, различна от набелязаните с разглежданата ООП.
41
В случая според унгарското правителство това правителствено постановление преследва двойна цел, а именно борба с инфлацията и защита на уязвимите потребители чрез гарантирано снабдяване с основни храни на достъпни цени.
42
В това отношение несъмнено следва да се отбележи, че при определени условия Комисията е оправомощена по силата на членове 219 и 221 от Регламента за ООП да вземе необходимите мерки, за да отговори, от една страна, на заплахите от смущения на пазара, причинени от значителни увеличения или понижения на цените на вътрешните или външните пазари или от други събития и обстоятелства, включително в извънредни ситуации, и от друга страна, на специфични проблеми при извънредни ситуации. Като се имат предвид обаче специфичните положения, които уреждат, тези разпоредби не могат да се тълкуват разширително, така че да се приеме, че Регламентът за ООП като цяло обхваща целите от общ интерес, преследвани със спорното правителствено постановление, а именно борбата с инфлацията и защитата на уязвимите потребители посредством гарантирано снабдяване с основни храни на достъпни цени.
43
При тези условия държава членка може да се позове на целта за борба с инфлацията или за защита на уязвимите потребители, за да обоснове мерки като съдържащите се в спорното правителствено постановление, които накърняват системата за определяне на цените в условията на ефективна конкуренция, на която се основава Регламентът за ООП.
44
Мерките за определяне на максимална цена, както и задължението за предлагане за продажба на определено количество продукти като предвидените в спорното правителствено постановление, трябва обаче да отговарят на произтичащите от практиката на Съда условия за пропорционалност, с други думи, да са в състояние да гарантират осъществяването на преследваната цел и да не надхвърлят необходимото за постигането ѝ. В това отношение при проверката на пропорционалността трябва да се вземат предвид целите на ОСП, както и правилното функциониране на ООП, а това налага да се претеглят тези цели и преследваните със спорното правителствено постановление (вж. в този смисъл решение от 23 декември 2015 г., Scotch Whisky Association и др., C‑333/14, EU:C:2015:845, т. 28).
45
Освен това, що се отнася до въпроса дали разглежданата мярка е годна да гарантира постигането на преследваните цели, следва да се отбележи, че съгласно постоянната практика на Съда дадена национална правна уредба е годна да гарантира осъществяването на преследваната цел само ако действително е проява на загриженост за постигането ѝ чрез последователни и систематични действия (решение от 23 декември 2015 г., Scotch Whisky Association и др., C‑333/14, EU:C:2015:845, т. 37).
46
В случая следва да се отбележи, че дори да се предположи, че спорното правителствено постановление е годно да защити уязвимите потребители чрез гарантирано снабдяване с основни храни на достъпни цени и да се бори с инфлацията, това постановление надхвърля необходимото за постигането на посочените цели (вж. по аналогия решение от 11 март 2021 г., Комисия/Унгария (Маржове на печалбата), C‑400/19, EU:C:2021:194, т. 37 и цитираната съдебна практика).
47
Всъщност, както по същество изтъкват германското правителство и Комисията в писмените си становища, накърняването на свободния достъп на търговците до пазара в условията на ефективна конкуренция, който свободен достъп е гарантиран от Регламента за ООП, а следователно и смущенията върху цялата верига на доставки, причинени от наложените на тези търговци регулирани цени, и задължението на последните да предлагат за продажба изискваните количества от съответните продукти надхвърлят необходимото за постигане на преследваните с това постановление цели.
48
С оглед на всички изложени съображения на поставените въпроси следва да се отговори, че Регламентът за ООП трябва да се тълкува в смисъл, че не допуска национална мярка, която поради извънредна ситуация, от една страна, задължава търговец да предлага за продажба селскостопански продукти, попадащи в приложното поле на този регламент, на регулирана цена и в средно дневно количество, вписано в стоковата наличност на търговеца през дадена референтна година, и от друга страна, предвижда задължителното налагане на глоба или имуществена санкция в случай на нарушение на предвидените в тази национална мярка задължения.
По съдебните разноски
49
С оглед на обстоятелството, че за страните по главното производство настоящото дело представлява отклонение от обичайния ход на производството пред запитващата юрисдикция, последната следва да се произнесе по съдебните разноски. Разходите, направени за представяне на становища пред Съда, различни от тези на посочените страни, не подлежат на възстановяване.
По изложените съображения Съдът (трети състав) реши:
Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 година за установяване на обща организация на пазарите на селскостопански продукти и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 922/72, (ЕИО) № 234/79, (ЕО) № 1037/2001 и (ЕО) № 1234/2007 [на Съвета], изменен с Регламент (ЕС) 2021/2117 на Европейския парламент и на Съвета от 2 декември 2021 г.,
трябва да се тълкува в смисъл, че
не допуска национална мярка, която поради извънредна ситуация, от една страна, задължава търговец да предлага за продажба селскостопански продукти, попадащи в приложното поле на този регламент, на регулирана цена и в средно дневно количество, вписано в стоковата наличност на търговеца през дадена референтна година, и от друга страна, предвижда задължителното налагане на глоба или имуществена санкция в случай на нарушение на предвидените в тази национална мярка задължения.
Подписи
(
*1
)	Език на производството: унгарски.