62021TJ0598_RES
T‑598/21. sz. ügy
European Association of Non‑Integrated Metal Importers & distributors (Euranimi)
kontra
Európai Bizottság
A Törvényszék (tizedik tanács) 2023. október 4‑i ítélete
„Védintézkedések – Az acéltermékek piaca – Egyes acéltermékek behozatala – (EU) 2021/1029 végrehajtási rendelet – Megsemmisítés iránti kereset – Az eljáráshoz fűződő érdek – Kereshetőségi jog – Elfogadhatóság – Védintézkedés érvényességi idejének meghosszabbítása – Szükségesség – Jelentős kár veszélye – Kiigazító intézkedések – Az Unió érdeke – Nyilvánvaló értékelési hiba”
Megsemmisítés iránti kereset – Természetes vagy jogi személyek – Az eljáráshoz fűződő érdek – Létrejött és fennálló érdek szükségessége – Kereset, amelyből a felperesnek előnye származhat – A védintézkedések érvényességi idejét vámkontingensrendszer formájában meghosszabbító rendelet elleni kereset – Az érintett termék importőrei érdekeinek védelmét és képviseletét ellátó szakmai társulás által benyújtott kereset – Elfogadhatóság
(EUMSZ 263. cikk, (4) bekezdés)
(lásd: 24–36. pont)
Megsemmisítés iránti kereset – Természetes vagy jogi személyek – Az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdése értelmében vett rendeleti jellegű jogi aktus fogalma – Valamennyi általános hatályú aktus, a jogalkotási aktus kivételével – Valamely védintézkedés érvényességi idejét vámkontingensrendszer formájában meghosszabbító rendelet – Bennfoglaltság
(EUMSZ 263. cikk, (4) bekezdés; 2021/1029 bizottsági rendelet)
(lásd: 43–45. pont)
Megsemmisítés iránti kereset – Természetes vagy jogi személyek – Rendeleti jellegű jogi aktusok – Végrehajtási intézkedéseket maguk után nem vonó és a felperest közvetlenül érintő jogi aktusok – A közvetlen érintettség fogalma – Szempontok – A felperes jogi helyzetére közvetlenül hatást gyakorló jogi aktusok – Vámkontingensrendszer formájában megjelenő védintézkedést bevezető bizottsági rendelet – Az érintett termék importőreinek védelmét és képviseletét ellátó szakmai társulás által benyújtott kereset – A képviselt tagok közvetlen érintettsége
(EUMSZ 263. cikk, (4) bekezdés; 2021/1029 bizottsági rendelet)
(lásd: 46–52. pont)
Megsemmisítés iránti kereset – Természetes vagy jogi személyek – Rendeleti jellegű jogi aktusok – Végrehajtási intézkedéseket maguk után nem vonó és a felperest közvetlenül érintő jogi aktusok – A végrehajtási intézkedések fogalma – Szempontok – Vámkontingensrendszer formájában megjelenő védintézkedést bevezető bizottsági rendelet – Végrehajtási intézkedésektől nem függő, joghatásokat kiváltó kontingensrendszer – Elfogadhatóság
(EUMSZ 263. cikk, (4) bekezdés; 2021/1029 bizottsági rendelet)
(lásd: 57–61. pont)
Közös kereskedelempolitika – Közös behozatali rendszer – Védintézkedések – Az intézmények mérlegelési jogköre – Bírósági felülvizsgálat – Korlátok
(lásd: 67. pont)
Közös kereskedelempolitika – Közös behozatali rendszer – Védintézkedések – Valamely védintézkedés érvényességi idejét vámkontingensrendszer formájában meghosszabbító rendelet – Feltételek – Jelentős kár megelőzéséhez vagy jóvátételéhez szükséges meghosszabbítás – Figyelembe veendő tényezők
(2015/478 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 19. cikk, (2) bekezdés, a) pont)
(lásd: 72–93. pont)
Közös kereskedelempolitika – Közös behozatali rendszer – Védintézkedések – Valamely védintézkedés érvényességi idejét vámkontingensrendszer formájában meghosszabbító rendelet – Feltételek – Az uniós gyártók által végzett kiigazítások bizonyítéka
(2015/478 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 19. cikk, (2) bekezdés, a) pont)
(lásd: 95–101. pont)
Közös kereskedelempolitika – Közös behozatali rendszer – Védintézkedések – Valamely védintézkedés érvényességi idejét vámkontingensrendszer formájában meghosszabbító rendelet – Az Uniónak a védintézkedés érvényességi idejének meghosszabbításához fűződő érdeke – Értékelési szempontok
(2015/478 európai parlamenti és tanácsi rendelet)
(lásd: 106–119. pont)
Összefoglalás
Az Unió kereskedelemvédelmi politikája keretében az Európai Bizottság a különféle harmadik országokból származó egyes acélipari termékek (a továbbiakban: érintett termékek) behozatalát előzetes felügyeletnek vetette alá. Az e címen gyűjtött statisztikai adatokra tekintettel védintézkedési vizsgálatot indított, amelynek végén megállapította, hogy az érintett termékkategóriák többségét illetően az uniós acélipart jelentős kár felmerülésének veszélye fenyegeti. Ennek következtében előbb ideiglenes védintézkedést vezetett be a szóban forgó acéltermékek behozatalára, (
1
) majd végleges védintézkedést hozott, (
2
) termékkategóriánként meghatározott egyedi vámkontingensek formájában. (
3
) Az így bevezetett védelmi mechanizmus két szakaszból áll, amelyek közül az első a termékkategóriánként szokásos kereskedelmi forgalom fenntartását lehetővé tevő szintekben meghatározott vámkontingensek meghatározásából áll, a második pedig egy 25%‑os kiegészítő vám azon behozatalokra való alkalmazásából, amelyeknél túllépik e vámkontingensek meghatározott mennyiségi küszöbét (a továbbiakban: kontingensen felüli vám). (
4
)2021. június 24‑én a Bizottság a 2021/1029 rendelettel (a továbbiakban: megtámadott rendelet) (
5
) három évvel – azaz 2024. június 30‑ig – meghosszabbította az említett intézkedés érvényességi idejét.
A felperes, a European Association of Non Integrated Metal Importers & distributors (Euranimi) – az importőrök, forgalmazók, kereskedők és feldolgozók érdekeit képviselő európai uniós vállalkozások társulása a nem integrált acél, a rozsdamentes acél és a fémáruk tekintetében – keresetet nyújtott be a megtámadott rendelet megsemmisítése iránt.
A Törvényszék, bár elfogadhatónak nyilvánítja e keresetet, azt érdemben elutasítja. Ítéletében többek között pontosításokkal szolgál azon feltételeket illetően, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az érintett termék importőreinek, forgalmazóinak, kereskedőinek és feldolgozóinak érdekeit képviselő társulásnak mind az eljáráshoz fűződő érdeke, mind pedig a kereshetőségi joga elismerhető legyen egy védintézkedést bevezető jogi aktus megsemmisítése iránti kereset esetében.
A Törvényszék álláspontja
Első lépésben a Törvényszék megvizsgálja a kereset elfogadhatóságát és megállapítja, hogy az elfogadható, e tekintetben elutasítva a Bizottságnak a felperes eljáráshoz fűződő érdekének és kereshetőségi jogának hiányára alapított érvelését.
A felperes eljáráshoz fűződő érdekét illetően a Törvényszék megállapítja, hogy a megtámadott rendelet részbeni megsemmisítése önmagában véve is jogi következményekkel, és a felperes számára előnyökkel járhat.
Ugyanis egy ilyen megsemmisítés először is a vámkontingensek teljes liberalizációjához hasonlítható, ami lehetővé tenné a felperes számára, hogy tevékenységét olyan jogi rendszer keretében gyakorolja, amely nem tartalmaz mennyiségi küszöbértékekhez kapcsolódó kötöttségeket.
Másodszor, a felperes érdeke létrejött és fennáll, mivel a kontingensen felüli vám alkalmazásának lehetősége a kereset benyújtásának napján fennállt. Ezen érdek fennállása is bizonyos, mivel a kvótarendszer a megtámadott rendelet alkalmazásának időpontjában hatályban volt.
Harmadszor, a felperes eljáráshoz fűződő érdekének fennállása nem tehető függővé a kontingensen felüli vám kivetésétől. A felperes ugyanis egyrészt nem csupán arra szorítkozik, hogy e vám kivetését vitatja, hanem a kontingensrendszert is vitatja, amely már a létezése folytán megváltoztatta tagjainak jogi helyzetét. Másrészt az eljáráshoz fűződő érdek fennállását a kontingensen felüli vám kivetésétől tenni függővé azzal a következménnyel járhatna, hogy a felperes tagjait arra köteleznék, hogy importáljanak a mennyiségi küszöbértékeket meghaladó mennyiségeket annak érdekében, hogy vitathassák az említett rendszert, és hogy hagyják figyelmen kívül azt a kedvezőtlen helyzetet, amelyet az ilyen rendszer alkalmazása jelent.
Végül a Bizottság hiába állítja, hogy a Törvényszék egy korábbi ítéletben (
6
) elutasította azt a feltételezést, hogy a vámkontingensek joghatásokat váltanak ki. Ebben az ítéletben ugyanis a Törvényszék nem az eléje terjesztett kereset elfogadhatóságáról, hanem a Bizottság elemzésében vétett nyilvánvaló mérlegelési hiba fennállásáról határozott, így az utóbbi által hivatkozott megfontolások a jelen ügyben a felperes eljáráshoz fűződő érdekének vizsgálata keretében nem relevánsak.
Ami a felperes kereshetőségi jogát illeti, a Törvényszék megállapítja, hogy a felperes mint képviseleti szervezet az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdésének harmadik tagmondata alapján kereshetőségi joggal rendelkezik a megtámadott rendelettel szembeni keresetindításra. E tekintetben emlékeztet arra, hogy e rendelkezés értelmében a képviseleti szervezet megsemmisítés iránti keresetet indíthat az olyan jogi aktus ellen, amelynek nem címzettje, feltéve hogy a megtámadott jogi aktus olyan rendeleti jellegű jogi aktus, amely a tagjait közvetlenül érinti, és nem von maga után végrehajtási intézkedéseket.
A jelen ügyben a Törvényszék mindenekelőtt megállapítja a megtámadott rendelet rendeleti jellegét, tekintettel általános hatályára, valamint elfogadásának részletes szabályaira, mivel az nem jogalkotási aktus.
Ezt követően megállapítja, hogy e rendelet közvetlenül érinti a felperes tagjait, mivel először is közvetlen hatást gyakorol jogi helyzetükre: meghatározza ugyanis a jogi keretet, és azokat a feltételeket, amelyek mellett a felperes tagjainak lehetősége van arra, hogy az Unióba exportáljanak, mind a mennyiséget, mind pedig az árakat tekintve, mivel termékeikre immár kontingensrendszer vonatkozik, nem pedig az Unióban történő szabad forgalomba bocsátás, amely nem írja elő sem mennyiségek meghatározását, sem pedig a Bizottság általi engedélyezést. Másodszor, a megtámadott rendelet nem hagy semmilyen mérlegelési jogkört a tagállam illetékes hatóságai számára a védintézkedés végrehajtása során, sem a védintézkedési mechanizmus első szakaszában, mivel a kvótarendszer hatályossá válik a megtámadott rendelet alkalmazásának időpontjában, sem e mechanizmus második szakasza keretében, hiszen az illetékes hatóságok a vámkontingensek kimerítését követően kötelesek a kontingensen felüli vámot alkalmazni.
Végül a Törvényszék megerősíti, hogy az említett rendelet a felperes tagjai tekintetében nem tartalmaz végrehajtási intézkedéseket. A kvótarendszer joghatásainak bekövetkezése ugyanis semmilyen végrehajtási intézkedéstől nem függ. Ebből következik, hogy a vámkontingens kimerülése előtt nem léteznek olyan végrehajtási intézkedések, amelyeket a felperes azon tagjai, akiknek a jogi helyzetét a kvótarendszer létrehozása érinti, azt vitathatnák a nemzeti bíróságok előtt.
Az ügy érdemét illetően a Törvényszék először is elutasítja a védintézkedésekről szóló alaprendelet 19. cikkének megsértésére alapított jogalapot, (
7
) mivel a Bizottság nem vétett nyilvánvaló mérlegelési hibát, amikor arra a következtetésre jutott, hogy a védintézkedések érvényességi ideje meghosszabbításának e rendelkezés szerinti feltételei teljesülnek.
(
8
)
Másodszor, a Törvényszék elutasítja a védintézkedés meghosszabbításához fűződő uniós érdek értékelése során a Bizottság által vétett nyilvánvaló hibákra alapított jogalapot, mivel a felperes nem tudta bizonyítani azok fennállását.
E megfontolásokra tekintettel a Törvényszék a keresetet teljes egészében elutasítja.
(
1
)	Az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó ideiglenes védintézkedések bevezetéséről szóló, 2018. július 17‑i (EU) 2018/1013 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2018. L 181., 39. o.).
(
2
)	Az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges védintézkedések bevezetéséről szóló, 2019. január 31‑i (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2019. L 31., 27. o.)
(
3
)	Az (EU) 2019/159 végrehajtási rendelet a beszállítóként jelentős érdekeltséggel rendelkező országok számára országspecifikus vámkontingenst, az Unióba exportáló többi ország számára pedig „maradvány” vámkontingenst állapított meg.
(
4
)	Az (EU) 2019/159 rendelet (164)–(180) preambulumbekezdése.
(
5
)	Az (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendeletnek az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó védintézkedés meghosszabbítása érdekében történő módosításáról szóló, 2021. június 24‑i (EU) 2021/1029 bizottsági végrehajtási rendeletet (HL 2021. L 225., 1. o.).
(
6
)	2021. október 20‑iNovolipetsk Steel kontra Bizottság ítélet, T‑790/19, EU:T:2021:706.
(
7
)	A behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló, 2015. március 11‑i (EU) 2015/478 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2015. L 83., 16. o.).
(
8
)	E rendelkezés értelmében a védintézkedés meghosszabbítható, ha megállapítást nyer, hogy a meghosszabbítás jelentős kár megelőzése vagy orvoslása érdekében szükséges (a 19. cikk (2) bekezdésének a) pontja), és ha megállapítást nyer, hogy vannak arra utaló bizonyítékok, hogy az uniós gyártók kiigazításokat végeznek (a 19. cikk (2) bekezdésének b) pontja).