DOMSTOLENS KENDELSE (Syvende Afdeling)
8. december 2025 (*)
» Præjudiciel forelæggelse – artikel 99 i Domstolens procesreglement – alderspension til dommere – beregningsgrundlag – udstationeringsdagpenge ikke taget i betragtning – udeholdt på grund af forpligtelser i forbindelse med nedbringelse af budgetunderskuddet – artikel 2 TEU – artikel 19, stk. 1, andet afsnit, TEU – princippet om dommeres uafhængighed – kompetence for den lovgivende og den udøvende magt i en medlemsstat til at nedsætte dommeres løn – betingelser «
I sag C-257/25,
angående en anmodning om præjudiciel afgørelse i henhold til artikel 267 TEUF, indgivet af Tribunalul Neamţ (retten i første instans i Neamţ, Rumænien) ved afgørelse af 7. februar 2025, indgået til Domstolen den 7. april 2025, i sagen
B.V.
mod
I.J.,
har
DOMSTOLEN (Syvende Afdeling),
sammensat af afdelingsformanden, F. Schalin, og dommerne M. Gavalec (refererende dommer) og Z. Csehi,
generaladvokat: D. Spielmann,
justitssekretær: A. Calot Escobar,
idet Domstolen efter at have hørt generaladvokaten har besluttet at træffe afgørelse ved begrundet kendelse i overensstemmelse med artikel 99 i Domstolens procesreglement,
afsagt følgende
Kendelse
1        Anmodningen om præjudiciel afgørelse vedrører fortolkningen af artikel 2 TEU og artikel 19, stk. 1, andet afsnit, TEU, sammenholdt med artikel 47 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (herefter »chartret«).
2        Anmodningen er blevet indgivet i forbindelse med en tvist mellem B.V., som er pensioneret dommer, og I.J. (det rumænske retsinspektorat) vedrørende sidstnævntes afslag på at udstede en standardattest til B.V. med oplysning om de udstationeringsdagpenge, som B.V. havde modtaget, med henblik på en genbehandling af B.V.s pensionsrettigheder.
Retsforskrifter
Lov om dommeres og anklageres tidligere status
3        Artikel 82, stk. 1, i Legea nr. 303 privind statutul judecătorilor și procurorilor (lov nr. 303 om dommeres og anklageres status) af 28. juni 2004 (offentliggjort på ny i Monitorul Oficial al României, del I, nr. 826 af 13.9.2005) i den affattelse, der finder anvendelse på tvisten i hovedsagen (herefter »lov om dommeres og anklageres tidligere status«), fastsatte i det væsentlige, at dommere med en anciennitet på mindst 25 år i dommerembedet, »kan, når de fylder 60 år, få udbetalt en alderspension svarende til 80% af beregningsgrundlaget, der alt efter omstændighederne omfatter den månedlige bruttoindkomst eller den månedlige bruttogrundløn samt de tillæg, der blev oppebåret i den sidste beskæftigelsesmåned inden pensionstidspunktet«.
Regeringsbeslutning nr. 1275 af 18. oktober 2005
4        Artikel 7 i de metodologiske normer vedtaget ved Hotărârea Guvernului nr. 1275 pentru aprobarea Normelor metodologice de aplicare a prevederilor Legii nr. 303/2004 privind statutul judecătorilor și procurorilor, republicată, și ale Legii nr. 47/1992 privind organizarea și funcționarea Curții Constituționale, republicată, referitoare la pensiile de serviciu și la acordarea indemnizațiilor pentru creșterea copilului în vârstă de până la 2 ani (regeringsbeslutning nr. 1275 om godkendelse af metodologiske normer for anvendelse af bestemmelserne i lov nr. 303/2004 om dommeres og anklageres status, offentliggjort på ny, og lov nr. 47/1992 om forfatningsdomstolens organisation og funktion, offentliggjort på ny, vedrørende alderspension og tildeling af børneydelse for børn under to år) af 18. oktober 2005 (Monitorul Oficial al României, del I, nr. 979 af 3.11.2005) fastsætter i stk. 1 og 3:
»1.      Den alderspension, der er omhandlet i artikel 82, stk. 1 og 2, er lig med 80% af den gennemsnitlige bruttoindkomst i de sidste 12 beskæftigelsesmåneder inden pensionstidspunktet.
[...]
3.      Bruttoindkomsten omfatter ud over den månedlige bruttoløn også permanente og ikke-permanente tillæg. Bruttoindkomsten omfatter ikke beløb, der oppebæres i form af tillæg, bonusser, refusion af udgifter, betaling af ydelser vedrørende en anden periode, godtgørelsen svarende til syv månedlige bruttolønninger i medfør af lovens artikel 81, stk. 1, eller andre rettigheder, der ikke har karakter af løn.«
5        Artikel 13, stk. 1, litra b), i disse metodologiske normer har følgende ordlyd:
»Med henblik på fastsættelse af alderspensionen skal pensionssagen indeholde:
[...]
b)      standardattesten for alderspension [...] udstedt af den institution, der senest var arbejdsgiver, med angivelse af ancienniteten inden for retsvæsenet, ancienniteten i embedet som dommer og offentlig anklager, den gennemsnitlige bruttoindkomst i løbet af de sidste 12 måneder forud for pensionstidspunktet og bruttoindkomsten på pensionstidspunktet.«
Regeringshastedekret nr. 27/2006
6        Artikel 13, stk. 1, litra a), i Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 27 privind salarizarea și alte drepturi ale judecătorilor și procurorilor și altor categorii de personal din sistemul justiției (regeringshastedekret nr. 27 om aflønning og andre rettigheder for dommere, anklagere og andre kategorier af ansatte i retsvæsenet) af 29. marts 2006 (Monitorul Oficial al României, del I, nr. 314 af 7.4.2006) (herefter »OUG nr. 27/2006«) bestemmer:
»Dommere, anklagere, hertil svarende personale og fuldmægtige, der er udstationerede eller forflyttede til et andet sted end der, hvor de har bopæl, har under hele forflyttelsen eller udstationeringen ret til:
a)      dagpenge svarende til 2% af den månedlige bruttoløn, idet beløbet dog ikke kan være lavere end det, der er fastsat for personalet i de budgetterede enheder.«
Lov om dommeres og anklageres nye status
7        Legea nr. 303/2022 privind statutul judecătorilor și procurorilor (lov nr. 303/2022 om dommeres og anklageres status) af 15. november 2022 (Monitorul Oficial al României, del I, nr. 1102 af 16.11.2022) trådte i kraft den 16. december 2022 og blev ændret ved Legea nr. 282 pentru modificarea și completarea unor acte normative din domeniul pensiilor de serviciu și a Legii nr. 227/2015 privind codul fiscal (lov nr. 282 om ændring og supplering af reglerne om tjenestepension og lov nr. 227/2015 om skatteloven) af 19. oktober 2023 (Monitorul Oficial al României, del I, nr. 950 af 20.10.2023) (herefter »lov om dommeres og anklageres nye status«).
8        Som følge af disse ændringer blev artikel 211 i lov om dommeres og anklageres nye status suppleret med et stk. 41, der med virkning fra den 1. januar 2024 har følgende ordlyd:
»Beregningsgrundlaget for fastsættelse af alderspension omfatter ikke beløb, der er modtaget i form af tillæg, bonusser, refusion af udgifter, betaling af ydelser for en anden periode end den, der tages i betragtning ved fastsættelsen af retten til pension, udstationeringsdagpenge eller enhver anden rettighed, der ikke er af varig karakter.«
9        Af forarbejderne til det lovforslag, der førte til denne lovændring, fremgår, at »det forhold, at størrelsen af alderspensionerne ændres, udgør ikke ekspropriation hos modtagerne af disse pensioner, men har til formål at nedsætte pensionsrettighederne i forhold til det nuværende niveau i medfør af den offentlige forpligtelse til at overholde statsbudgettet. En genberegning af alderspensionerne udgør heller ikke en begrænsning af en forfatningsmæssig ret, men er nødvendig for at nedbringe de budgetterede udgifter«.
Tvisten i hovedsagen og det præjudicielle spørgsmål
10      Sagsøgeren i hovedsagen, B.V., varetog embedet som dommer indtil den 1. december 2022, hvor han gik på pension. I den periode, hvor han var dommer og inspektør ved det rumænske retsinspektorat, dvs. fra den 28. december 2018 til den 1. december 2022, modtog han udstationeringsdagpenge, der i henhold til artikel 13, stk. 1, litra a), i OUG nr. 27/2006 svarede til 2% af den månedlige bruttoløn.
11      Med henblik på at opgøre sine pensionsrettigheder anmodede B.V. den 10. november 2022 I.J.s chefinspektør om at udstede en standardattest, der angav den bruttoindkomst, som han havde oppebåret i november 2022, hvilket omfattede udstationeringsdagpenge. Disse dagpenge udgjorde 10 143 rumænske lei (RON) (ca. 2 000 EUR) i november 2022.
12      Det rumænske retsinspektorat afslog B.V.s anmodning med den begrundelse, at disse dagpenge ikke indgår i beregningsgrundlaget for alderspension i henhold til artikel 82, stk. 1, i lov om dommeres og anklageres tidligere status.
13      I november 2023 anlagde B.V. sag til prøvelse af dette afslag ved Tribunalul Neamţ (retten i første instans i Neamţ, Rumænien), som er den forelæggende ret.
14      Det fremgår af anmodningen om præjudiciel afgørelse, at de rumænske dommere siden ikrafttrædelsen af lov om dommeres og anklageres tidligere status er blevet tillagt ret til en alderspension svarende til 80% af beregningsgrundlaget, der alt efter omstændighederne omfatter den månedlige bruttoløn eller den månedlige bruttogrundløn samt de tillæg, der er oppebåret i den sidste beskæftigelsesmåned inden pensioneringen.
15      Den forelæggende ret har for det første anført, at Înalta Curte de Casație și Justiție (kassationsdomstol, Rumænien) efter at have kvalificeret udstationeringsdagpenge som en lønrettighed ved afgørelser af bl.a. 7. februar 2022 og af 13. marts 2023 udeholdt disse dagpenge fra beregningsgrundlaget for alderspension ved afgørelse af 11. november 2024 (Monitorul Oficial al României, del I, nr. 1269 af 17.12.2024), og, for det andet, at denne løsning siden den 1. januar 2024 udtrykkeligt har været fastsat i artikel 211, stk. 41, i lov om dommeres og anklageres nye status.
16      I denne sammenhæng ønsker den forelæggende ret oplyst, om udeholdelsen af de nævnte dagpenge fra beregningsgrundlaget for alderspension uden et objektivt kriterium i den lovgivning, der regulerer dommeres løn, tilsidesætter princippet om dommeres uafhængighed, som følger af artikel 2 TEU og 19 TEU samt chartrets artikel 47, og som kræver, at dommerne modtager en stabil løn, der står i forhold til betydningen af og de særlige kendetegn ved den udøvede funktion. Der lægges i øvrigt vægt på dette punkt i forskellige internationale instrumenter, navnlig punkt 54 i henstilling CM/Rec(2010) 12 fra Europarådets Ministerkomité med overskriften »Dommere: uafhængighed, effektivitet og ansvar«, der blev vedtaget den 17. november 2010, og punkt 6.4 i det europæiske charter om dommeres status, der blev vedtaget i Strasbourg den 10. juli 1998 af Europarådet.
17      På denne baggrund har Tribunalul Neamţ (retten i første instans i Neamţ) besluttet at udsætte sagen og forelægge Domstolen følgende præjudicielle spørgsmål:
»Skal artikel 2 [TEU], der fastsætter de værdier, som Unionen bygger på, med henvisning til overholdelsen af retsstatsprincippet, og artikel 19, stk. 1, andet afsnit[, TEU,] sammenholdt med [chartrets] artikel 47 […], ifølge hvilke medlemsstaterne sikrer en effektiv retsbeskyttelse, som bygger på retten til en uafhængig og upartisk domstol, fortolkes således, at princippet om dommernes uafhængighed er til hinder for, at det nægtes, at beregningsgrundlaget for [alderspension] også inkluderer den del af lønnen, som udgøres af [udstationeringsdagpenge], […] – […] som ikke udbetales som godtgørelse af udgifter, der reelt er afholdt i forbindelse med udstationering, såsom udgifter til rejse, kost eller logi – fordi denne nægtelse fraviger mekanismen for fastsættelse af dommernes [alderspension] på grundlag af objektive kriterier, som er uafhængige af vilkårlig indgriben fra den udøvende og den lovgivende magts side, og bevirker en permanent nedsættelse af lønniveauet i strid med de forfatningsmæssige garantier, som skal sikre dels, at dommerne modtager en [alderspension], som står i rimeligt forhold til deres hvervs værdighed og det ansvar, de påtager sig, dels at retsplejen forvaltes af uafhængige retsinstanser og uafhængige dommere?«
Om det præjudicielle spørgsmål
18      Ifølge artikel 99 i Domstolens procesreglement kan Domstolen, såfremt besvarelsen af et præjudicielt spørgsmål klart kan udledes af retspraksis, eller såfremt besvarelsen af det præjudicielle spørgsmål ikke giver anledning til nogen rimelig tvivl, til enhver tid på forslag fra den refererende dommer og efter at have hørt generaladvokaten beslutte at træffe afgørelse ved begrundet kendelse.
19      Denne bestemmelse skal anvendes i den foreliggende sag.
20      Med sit spørgsmål ønsker den forelæggende ret nærmere bestemt oplyst, om artikel 2 TEU og artikel 19, stk. 1, andet afsnit, TEU, sammenholdt med chartrets artikel 47, skal fortolkes således, at princippet om dommeres uafhængighed er til hinder for et afslag på at tage udstationeringsdagpenge i betragtning ved beregningen af alderspension, når et sådant afslag dels fraviger den mekanisme, hvorefter dommeres alderspension fastsættes på grundlag af objektive kriterier, der er uafhængige af den udøvende og den lovgivende magts vilkårlige indgreb, dels medfører en varig nedsættelse af indkomstniveauet for pensionerede dommere.
21      Det fremgår af Domstolens praksis, at selv om domstolenes uafhængighed i overensstemmelse med det princip om magtens tredeling, der er kendetegnende for en retsstats funktionsmåde, skal sikres i forhold til en medlemsstats lovgivende og udøvende magt, kan den omstændighed alene, at den lovgivende og den udøvende magt i en medlemsstat er involveret i fastsættelsen af dommeres løn, ikke i sig selv skabe en afhængighed for dommerne af den lovgivende og den udøvende magt eller give anledning til tvivl med hensyn til dommernes uafhængighed eller upartiskhed. Medlemsstaterne råder nemlig over et vidt skøn, når de udformer deres budget og foretager afvejninger mellem de forskellige offentlige udgiftsposter. Denne vide skønsmargen omfatter fastsættelsen af metoden til beregning af disse udgifter og navnlig af dommeres løn, da den nationale lovgivende og udøvende magt er bedst i stand til at tage hensyn til den særlige socioøkonomiske kontekst i den medlemsstat, hvor budgettet skal udarbejdes og dommernes uafhængighed sikres (dom af 25.2.2025, Sąd Rejonowy w Białymstoku og Adoreikė, C-146/23 og C-374/23, EU:C:2025:109, præmis 50 og 51).
22      Det forholder sig ikke desto mindre således, at de nationale regler vedrørende aflønning af dommere ikke må give anledning til, at der opstår rimelig tvivl i offentligheden om, hvorvidt de pågældende dommere er uimodtagelige for påvirkninger udefra og neutrale i forhold til de interesser, som står over for hinanden. Med henblik herpå kan chartre, rapporter og andre dokumenter, der er udarbejdet af Europarådets organer eller af FN-organer, give relevante retningslinjer for fortolkningen af EU-retten, når der foreligger nationale bestemmelser, der er vedtaget på området (dom af 25.2.2025, Sąd Rejonowy w Białymstoku og Adoreikė, C-146/23 og C-374/23, EU:C:2025:109, præmis 52 og 53).
23      Som Domstolen bemærkede i præmis 65 i dom af 25. februar 2025, Sąd Rejonowy w Białymstoku og Adoreikė (C-146/23 og C-374/23, EU:C:2025:109), kan den lovgivende og den udøvende magt i en medlemsstat fravige den nationale lovgivning, som på objektiv vis fastlægger de nærmere regler for fastsættelse af dommeres løn, ved at beslutte at nedsætte størrelsen af den nævnte løn, forudsat at en række krav er opfyldt.
24      For det første skal en foranstaltning til nedsættelse af dommeres løn eller pension i overensstemmelse med retssikkerhedsprincippet fastsættes ved lov samt være objektiv, forudsigelig og gennemsigtig (dom af 5.6.2025, Curtea de Apel Bucureşti (Ophævelse af dommeres fratrædelsesgodtgørelse ved pensionering), C-762/23, EU:C:2025:400, præmis 25 og den deri nævnte retspraksis).
25      I denne henseende skal det præciseres, at kravet om forudsigelighed er opfyldt, når borgerne ud fra den relevante bestemmelses ordlyd og, om fornødent, ved hjælp af de nationale retters fortolkning heraf kan vide, hvad denne bestemmelses rækkevidde er (jf. analogt dom af 3.5.2007, Advocaten voor de Wereld, C-303/05, EU:C:2007:261, præmis 50, og af 26.6.2025, Makeleio og Zougla, C-555/23 og C-556/23, EU:C:2025:484, præmis 88). Retssikkerhedsprincippet, som kræver, at retsreglerne skal være klare og præcise, og at deres anvendelse skal være forudsigelig for borgerne, især når disse regler kan have bebyrdende virkninger, kan nemlig ikke forstås således, at det pålægger den nationale lovgiver eller retsinstanserne inden for rammerne af en norm, som den førstnævnte vedtager, og den anden fortolker, at nævne de forskellige konkrete tilfælde, hvor en abstrakt norm kan finde anvendelse, for så vidt som alle disse tilfælde ikke kan fastlægges på forhånd (jf. analogt dom af 1.8.2025, Timchenko mod Rådet, C-703/23 P, EU:C:2025:608, præmis 33).
26      For det andet skal en foranstaltning til nedsættelse af dommeres løn eller pension være begrundet i et mål af almen interesse, såsom et krav om nedbringelse af et uforholdsmæssigt stort offentligt underskud som omhandlet i artikel 126, stk. 1, TEUF, idet det præciseres, at en medlemsstats mulighed for at påberåbe sig et sådant krav ikke forudsætter, at der over for denne medlemsstat indledes en procedure i henhold til protokol (nr. 12) om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til EU-traktaten og EUF-traktaten (dom af 5.6.2025, Curtea de Apel Bucureşti (Ophævelse af dommeres fratrædelsesgodtgørelse ved pensionering), C-762/23, EU:C:2025:400, præmis 26 og den deri nævnte retspraksis).
27      De budgetmæssige grunde, der ligger til grund for vedtagelsen af en foranstaltning, der fraviger de almindelige retsregler om aflønning af dommere, skal præciseres klart. Med forbehold af behørigt begrundede ekstraordinære omstændigheder bør disse foranstaltninger desuden ikke specifikt være rettet mod medlemmer af de nationale domstole, men skal indgå i en mere generel ramme, der har til formål at sikre, at en bredere gruppe af medlemmer af den nationale offentlige forvaltning bidrager til den finanspolitiske indsats, der forfølges (dom af 5.6.2025, Curtea de Apel Bucureşti (Ophævelse af dommeres fratrædelsesgodtgørelse ved pensionering), C-762/23, EU:C:2025:400, præmis 27 og den deri nævnte retspraksis).
28      Det fremgår således af punkt 54 i henstilling CM/Rec(2010) 12 af 17. november 2010, at »[d]er bør indføres særlige lovbestemmelser for beskyttelse mod en lønnedsættelse, der specifikt er rettet mod dommere«. Som det derimod præciseres i punkt 57 i begrundelsen for denne henstilling, er »[b]estemmelsen om ikke specifikt at nedsætte dommeres løn ikke til hinder for en lønnedsættelse, der indgår i offentlige politikker, der tager sigte på en generel nedsættelse af lønnen for ansatte i den offentlige sektor«.
29      Når en medlemsstat vedtager budgetbegrænsende foranstaltninger, der rammer dens tjenestemænd og offentligt ansatte, kan den følgelig i et samfund præget af solidaritet, således som det er fremhævet i artikel 2 TEU, beslutte også at anvende disse foranstaltninger på de nationale retter (dom af 5.6.2025, Curtea de Apel Bucureşti (Ophævelse af dommeres fratrædelsesgodtgørelse ved pensionering), C-762/23, EU:C:2025:400, præmis 29 og den deri nævnte retspraksis).
30      For det tredje skal en foranstaltning til nedsættelse af dommeres løn eller pension i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, som udgør et almindeligt princip i EU-retten, være egnet til at sikre gennemførelsen af det forfulgte mål af almen interesse om at fjerne uforholdsmæssigt store offentlige underskud, begrænse sig til, hvad der er strengt nødvendigt for at nå dette mål, og ikke være uforholdsmæssig i forhold til det nævnte mål, hvilket indebærer en afvejning af betydningen af fjernelsen af uforholdsmæssigt store offentlige underskud og alvoren af indgrebet i princippet om dommeres uafhængighed (dom af 5.6.2025, Curtea de Apel Bucureşti (Ophævelse af dommeres fratrædelsesgodtgørelse ved pensionering), C-762/23, EU:C:2025:400, præmis 30).
31      Når dette er sagt, står det, henset til den vide skønsmargen, der er indrømmet medlemsstaterne, når de udarbejder deres budget og foretager afvejninger mellem de forskellige offentlige udgiftsposter, som nævnt i denne kendelses præmis 21, en medlemsstat frit for at vedtage en lovgivningsmæssig foranstaltning, der ikke tilsigter at fravige den grundlæggende lovgivning, der fastsætter dommeres løn, for at imødegå en budgetkrise, men at ændre denne lovgivning for fremtiden ved at nedsætte dommeres løn med henblik på at forbedre medlemsstatens langsigtede budgetmæssige stilling (dom af 5.6.2025, Curtea de Apel Bucureşti (Ophævelse af dommeres fratrædelsesgodtgørelse ved pensionering), C-762/23, EU:C:2025:400, præmis 32).
32      Princippet om dommeres uafhængighed, som følger af artikel 19, stk. 1, andet afsnit, TEU, sammenholdt med artikel 2 TEU, kan ikke være til hinder for en sådan ændring, selv hvis den ikke er tidsbegrænset, for så vidt som det nyligt fastsatte lønniveau for dommere fortsat er tilstrækkeligt til at sikre deres uafhængighed. Bevarelsen af dommernes uafhængighed kræver nemlig, at selv om der anvendes en budgetmæssig begrænsende foranstaltning over for dem, skal niveauet for deres løn altid være passende i forhold til betydningen af det hverv, som de udøver, således at de forbliver beskyttet mod indgreb og pres udefra, der kan bringe deres uafhængige bedømmelse i fare og påvirke deres afgørelser (dom af 5.6.2025, Curtea de Apel Bucureşti (Ophævelse af dommeres fratrædelsesgodtgørelse ved pensionering), C-762/23, EU:C:2025:400, præmis 33 og 34).
33      Dommerne skal under hensyntagen til de socioøkonomiske forhold i den pågældende medlemsstat have et tilstrækkeligt højt lønniveau til at give dem en vis økonomisk uafhængighed, der beskytter dem mod risikoen for, at der sker indgreb eller udøves pres udefra til skade for objektiviteten af deres retsafgørelser. Lønniveauet skal således være af en sådan art, at det beskytter dommerne mod risikoen for korruption. Vurderingen af, om dommeres løn er passende, forudsætter navnlig, at der tages hensyn til den pågældende medlemsstats økonomiske, sociale og finansielle situation. Ud fra dette perspektiv er det hensigtsmæssigt at sammenligne dommernes gennemsnitlige løn med gennemsnitslønnen i den nævnte stat (dom af 5.6.2025, Curtea de Apel Bucureşti (Ophævelse af dommeres fratrædelsesgodtgørelse ved pensionering), C-762/23, EU:C:2025:400, præmis 35 og 36).
34      Disse betragtninger gælder mutatis mutandis for pensionerede dommere. Den omstændighed, at fungerende dommere har sikkerhed for, at de efter deres pensionering vil modtage en tilstrækkeligt høj pension, kan nemlig beskytte dem mod risikoen for korruption i deres tjenesteperiode (dom af 5.6.2025, Curtea de Apel Bucureşti (Ophævelse af dommeres fratrædelsesgodtgørelse ved pensionering), C-762/23, EU:C:2025:400, præmis 37 og den deri nævnte retspraksis).
35      Der skal i denne forbindelse henvises til punkt 54 i henstilling CM/Rec(2010) 12 af 17. november 2010, hvorefter »der bør sikres [...] udbetaling af en alderspension, hvis størrelse bør stå i rimeligt forhold til niveauet for aflønningen af siddende dommere«. Det fremgår ligeledes af punkt 6.4 i det europæiske charter om dommeres status, der er nævnt i nærværende kendelses præmis 16, at denne status skal sikre de dommere, »der har nået den lovbestemte alder for udtræden af tjenesten efter at have udøvet embedet i en nærmere fastsat periode, at der udbetales en alderspension, hvis niveau skal ligge så tæt som muligt på niveauet for deres seneste løn for judiciel virksomhed«.
36      For det fjerde skal en nedsættelse af lønnen kunne gøres til genstand for en effektiv domstolsprøvelse i henhold til de processuelle regler, der er fastsat i den omhandlede medlemsstats lovgivning.
37      Selv om det inden for rammerne af den procedure, der er fastsat i artikel 267 TEUF, ikke tilkommer Domstolen at anvende de EU-retlige regler på et bestemt tilfælde, kan Domstolen på grundlag af sagsakterne i hovedsagen og de skriftlige indlæg, som den råder over, og med henblik på at give de forelæggende retter et hensigtsmæssigt svar, vejlede dem på en sådan måde, at disse retter kan træffe afgørelse (dom af 25.2.2025, Sąd Rejonowy w Białymstoku og Adoreikė, C-146/23 og C-374/23, EU:C:2025:109, præmis 77 og den deri nævnte retspraksis).
38      I denne henseende bemærker Domstolen, at i det foreliggende tilfælde har hverken lov om dommeres og anklageres tidligere status, regeringsbeslutning nr. 1275 af 18. oktober 2005 eller OUG nr. 27/2006 udtrykkeligt afgjort spørgsmålet om, hvorvidt udstationeringsdagpenge efter sin karakter er en del af lønnen eller ej. Også henset til de udsving i retspraksis fra Înalta Curte de Casație și Justiție (kassationsdomstol), der er nævnt i denne kendelses præmis 15, tyder dette på, at retten til at få disse dagpenge medregnet ved beregningen af alderspensionen ikke kan anses for at hvile på et tilstrækkeligt grundlag i rumænsk ret (jf. analogt dom af 5.6.2025, Curtea de Apel Bucureşti (Ophævelse af dommeres fratrædelsesgodtgørelse ved pensionering), C-762/23, EU:C:2025:400, præmis 48).
39      Henset til ovenstående betragtninger skal det forelagte spørgsmål besvares med, at artikel 2 TEU og artikel 19, stk. 1, andet afsnit, TEU, sammenholdt med chartrets artikel 47, skal fortolkes således, at princippet om dommeres uafhængighed ikke er til hinder for et afslag på at tage udstationeringsdagpenge i betragtning ved beregningen af alderspension, selv om et sådant afslag dels fraviger den mekanisme, hvorefter alderspensionen for dommere fastsættes på grundlag af objektive kriterier, der er uafhængige af den udøvende og den lovgivende magts vilkårlige indgriben, dels medfører en varig nedsættelse af indkomstniveauet for pensionerede dommere.
Sagsomkostninger
40      Da sagens behandling i forhold til hovedsagens parter udgør et led i den sag, der verserer for den forelæggende ret, tilkommer det denne at træffe afgørelse om sagsomkostningerne. Bortset fra nævnte parters udgifter kan de udgifter, som er afholdt i forbindelse med afgivelse af indlæg for Domstolen, ikke erstattes.
På grundlag af disse præmisser kender Domstolen (Syvende Afdeling) for ret:
Artikel 2 TEU og artikel 19, stk. 1, andet afsnit, TEU, sammenholdt med artikel 47 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, skal fortolkes således, at princippet om dommeres uafhængighed ikke er til hinder for et afslag på at tage udstationeringsdagpenge i betragtning ved beregningen af alderspension, selv om et sådant afslag dels fraviger den mekanisme, hvorefter alderspensionen for dommere fastsættes på grundlag af objektive kriterier, der er uafhængige af den udøvende og den lovgivende magts vilkårlige indgriben, dels medfører en varig nedsættelse af indkomstniveauet for pensionerede dommere.
Underskrifter
*      Processprog: rumænsk.