62007CC0560
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNEGA PRAVOBRANILCA
DÁMASA RUIZ-JARABOJA COLOMERJA,
predstavljeni 17. februarja 2009 (
1
)
Zadeva C-560/07
Balbiino AS
proti
Põllumajandusminister in Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskus
„Pristop Estonije — Prehodni ukrepi — Kmetijski proizvodi — Sladkor — Presežne zaloge — Uredbe (ES) št. 1972/2003, št. 60/2004 in št. 832/2005“
I – Uvod
1.
Tallinna Halduskohus (upravno sodišče v Talinu) je Sodišču predložilo šest vprašanj za predhodno odločanje o prehodnih ukrepih, ki so bili sprejeti za lažji pristop desetih novih držav članic k Evropski uniji 1. maja 2004.
2.
Vprašanja se nanašajo na tri uredbe Skupnosti, katerih namen je prepričati nacionalne izvajalce, naj glede na moteče učinke, ki bi jih presežne zaloge kmetijskih proizvodov lahko imele na skupno ureditev trga, preprečijo kopičenje teh zalog. Skratka, namen teh omejevalnih mehanizmov je, da se na presežne zaloge, ki se oblikujejo v novih državah članicah, uvede dajatev in da se v nekaterih primerih te zaloge odpravijo (sladkor, izoglukoza in fruktoza).
3.
Sodišče je v okviru pristopov leta 1994 odločilo o podobnih ukrepih, s katerimi je bila prav tako predvidena dajatev na presežne zaloge kmetijskih proizvodov. (
2
) Sodišče je v sodbi Weidacher (
3
) potrdilo pristojnost Komisije za sprejetje te uredbe, potem ko je ugotovilo široko diskrecijsko pravico, ki jo imajo institucije Skupnosti za doseganje ciljev skupne kmetijske politike, in zavrnilo vsak dvom o ničnosti uredbe zaradi kršenja načela sorazmernosti ali načela varstva zaupanja v pravo.
4.
Vse do danes je sodba Weidacher edini precedens na tem področju, vendar ne bo zadnji. Sočasno in poleg te predhodne odločbe je šest od desetih novih držav članic na Sodišču prve stopnje Evropskih skupnosti izpodbijalo tri zgoraj navedene uredbe in eno odločbo Komisije. Postopki še potekajo. (
4
)
II – Pravni okvir
A – Skupnostna ureditev
1. Akt o pristopu (
5
)
5.
Komisija v skladu s členom 41, prvi pododstavek, Akta o pristopu „v obdobju treh let od dne pristopa“ sprejme ukrepe za prehod na sistem skupne kmetijske politike, ki so omejeni na to obdobje.
6.
Komisija je na podlagi zgoraj navedenega člena Akta o pristopu sprejela tri uredbe.
2. Uredba (ES) št. 1972/2003 (
6
)
7.
Uredba št. 1972/2003 vsebuje vrsto prehodnih določb „za preprečevanje preusmeritve trgovinskih tokov, ki bi lahko prizadela skupno ureditev kmetijskih trgov zaradi pristopa 10 novih držav k Evropski uniji 1. maja 2004“ (uvodna izjava 1).
8.
S tretjo uvodno izjavo se poudarja nujnost, da se uvedejo odvračilne dajatve na presežne zaloge kmetijskih proizvodov v novih državah članicah, ker preusmeritve, „ki utegnejo povzročiti motnje tržnih ureditev, pogosto vključujejo umetni pretok proizvodov, ki niso sestavni del običajnih zalog zadevne države, zaradi širitve,“ čeprav so „[p]resežne zaloge […] posledica nacionalne proizvodnje“.
9.
V členu 4(1) Uredbe št. 1972/2003 se zahteva, naj države članice, ki nimajo strožje zakonodaje, „začnejo s 1. majem 2004 imetnikom presežnih zalog proizvodov v prostem prometu odmerjati dajatve“.
10.
V členu 4(2) so navedeni trije dejavniki, ki jih morajo nove države članice upoštevati pri določitvi presežnih zalog vsakega izvajalca: (a) povprečje zalog v letih pred pristopom; (b) vzorec trgovanja v teh letih in (c) okoliščine, v katerih so bile te zaloge oblikovane.
11.
V skladu s členom 4(4) Uredbe morajo nove države članice, da bi se dajatev pravilno uporabljala, „brez odlašanja“ sestaviti popis zalog, ki so na voljo 1. maja 2004.
12.
Uredba št. 1972/2003 je začela veljati na isti dan kot pogodba o pristopu in se je uporabljala „do 30. aprila 2007“ (člen 10).
3. Uredba (ES) št. 60/2004 (
7
)
13.
V Uredbi št. 60/2004 so predvidena posebna pravila za sektor sladkorja zaradi znatnega tveganja za motnjo trgov v tem sektorju, ki so posledica ravnanj iz špekulacijskih namenov (peta uvodna izjava).
14.
Z Uredbo se nekatere obveznosti razdelijo med Komisijo in države članice.
15.
Komisija je morala „najpozneje do 31. oktobra 2004“ za vsako novo državo članico določiti količino čistega ali predelanega sladkorja, izoglukoze ali fruktoze, „ki presega količino, ki se šteje za običajno količino za prenos zalog in ki jo je treba izločiti iz trga na stroške novih držav članic. Za določitev presežne količine se zlasti upošteva razmere med letom pred pristopom glede na prejšnja leta: (a) uvoženih in izvoženih količin sladkorja kot takega ali v obliki predelanih proizvodov, izoglukoze in fruktoze; (b) proizvodnje, porabe in zalog sladkorja in izoglukoze; (c) okoliščin, v katerih so bile zaloge pridobljene“ (člen 6(1) Uredbe).
16.
Nove države članice so morale brez poseganja Skupnosti zagotoviti izločitev s trga količine sladkorja ali izoglukoze, ki je bila enaka presežni količini iz odstavka 1, „najpozneje do 30. aprila 2005“ (člen 6(2)). Zato so morali pristojni državni organi za zadevne glavne izvajalce imeti na voljo sistem za identifikacijo presežnih količin, s katerimi se trguje, bodisi proizvedenih presežnih količin sladkorja kot takega bodisi v predelanih proizvodih, izoglukozi ali fruktozi. V skladu s členom 6(3) te uredbe je lahko ta sistem temeljil „zlasti […] na sledenju uvoza, davčnem nadzoru, pregledih izvajalčevih računov in fizičnih zalog ter vseb[oval] ukrepe, kot so varščine za tveganje“. Poleg tega v skladu s to določbo „ta sistem identifikacije temelji na oceni tveganja, ki upošteva zlasti naslednja merila: vrsta dejavnosti zadevnih izvajalcev, zmogljivost skladišč, obseg dejavnosti“.
4. Uredba (ES) št. 832/2005 (
8
)
17.
Komisija je z Uredbo št. 832/2005 določila presežne količine sladkorja, izoglukoze in fruktoze, ki jih je morala vsaka nova država članica uničiti.
B – Nacionalna ureditev
18.
Estonski parlament je ob izvajanju te zakonodaje Skupnosti 7. aprila 2004 sprejel Üleliigse laovaru tasu seadus (zakon o dajatvi na presežne zaloge, v nadaljevanju: ÜLTS).
19.
Riigikohus (estonsko vrhovno sodišče) je s sodbo z dne 5. oktobra 2006 presodilo, da so nekatere določbe ÜLTS v nasprotju z Uredbo št. 1972/2003, in razveljavilo člen 6(1) ÜLTS, ker obveznost, da se pri izračunavanju prenosa zalog, ki je določen s to določbo, uporablja koeficient 1,2, ne omogoča dovolj različnega obravnavanja vsakega izvajalca. Poleg tega je Riigikohus kritiziralo člen 6(2) ÜLTS, ker se s pravom Skupnosti izvajalcu, ki ni začel dejavnosti pred letom 2004 ali ki svojo dejavnost opravlja manj kot štiri leta, ne nalaga obveznost, naj dokaže, da je njegova zaloga kmetijskih proizvodov na dan enaka zalogi kmetijskih proizvodov, ki jo običajno lahko proizvede, proda ali prenese ali drugače odplačno ali neodplačno pridobi.
20.
Po tej sodbi je Riigikogu (estonski parlament) 16. junija 2005 in v besedilo ÜLTS vnesel pomembne spremembe, ki so začele veljati in .
21.
Člen 7(1) ÜLTS vsebuje podrobnost, na podlagi katere presežne zaloge ustrezajo „razliki med zalogami kmetijskih proizvodov, s katerimi je izvajalec dejansko razpolagal na dan 1. maja 2004, in količino za prenos zalog“. Z reformo je bil temu členu dodan odstavek 2, v skladu s katerim „se šteje, da presežne zaloge ustrezajo celotni zalogi kmetijskih proizvodov izvajalca“, ko je to nujno „za doseganje cilja iz Uredbe (ES) št. 1972/2003 ali Uredbe (ES) št. 60/2004“.
22.
V členu 6(1) ÜLTS je „količina za prenos zalog“ opredeljena kot povprečna zaloga na dan 1. maja v zadnjih štirih letih pred letom 2004, pomnožena s koeficientom 1,2. V odstavkih 2 in 3 tega člena je to strogo pravilo o izračunu manj strogo za izvajalce, ki še ne delujejo štiri leta.
23.
Tako mora v skladu s členom 6(2) izvajalec, če pred letom 2004 ni opravljal dejavnosti na zadevnem področju ali če je opravljal tako dejavnost manj kot štiri leta, dokazati, da njegova zaloga kmetijskih proizvodov na dan 1. maja 2004 ustreza zalogi kmetijskih proizvodov, ki jo običajno lahko proizvede, proda ali prenese ali drugače odplačno ali neodplačno pridobi.
24.
Odstavek 3, ki je bil po reformi dodan členu 6, se nanaša na izvajalce, ki so dejavnost v sektorju opravljali manj kot štiri leta, a vsaj eno leto. V skladu s tem členom lahko za izračun količine za prenos zalog izbirajo med povprečno zalogo na dan 1. maja v zadnjih letih poslovanja, pomnoženo s koeficientom 1,2, ali zalogo z dne 1. maja v letu pred 1. majem 2004, pomnoženo s koeficientom 1,2.
25.
S členom 10(1) ÜLTS se ministrstvu za kmetijstvo nalaga, naj na podlagi podatkov, ki jih prijavijo zadevne stranke, določi količino za prenos zalog in količino presežnih zalog. V primeru utemeljene zahteve izvajalca se s členom 10(2) omogoča upoštevanje različnih okoliščin za ta posel, kot je povečanje obsega proizvodnje, predelave ali prodaje izvajalca (če je potekala v prejšnjem letu ali če se kaže v izvajalčevih gospodarskih rezultatih za zadnjih šest mesecev), čas zorenja kmetijskih proizvodov, dejstvo, da so bile zaloge oblikovane pred tretjim četrtletjem leta 2003, zmanjšanje obsega izvoza ali prodaje zaradi razlogov ali drugih dejavnikov, neodvisnih od izvajalca.
26.
S členom 23 ÜLTS se te določbe dopolnjujejo s pravili, ki omogočajo povečanje količine za prenos zalog. Tako se mora njihov obseg povečati zaradi večjega obsega proizvodnje, predelave ali prodaje v letu pred 1. majem 2004, če se to povečanje kaže v gospodarskih rezultatih za drugo polletje in če se je nadaljevalo v obdobju od do .
III – Spor o glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
27.
Tožeča stranka v postopku v glavni stvari Balbiino AS je estonska družba, ki prodaja sladoled in zamrznjene živilske proizvode.
28.
Zaradi sprememb, ki so nastale na trgu ob pristopu Estonije k Evropski uniji, je družba Balbiino izboljšala in povečala svoje objekte tako, da je zgradila novo skladišče za skladiščenje surovin, kot je sladkor. Takrat je podjetje začelo tudi novo dejavnost veleprodaje zamrznjenih proizvodov.
29.
Ministrstvo za kmetijstvo je po več zapletih 19. aprila 2007 na podlagi različice členov 6, 7 in 10 ÜLTS, ki je nastala po spremembi, ki se je zgodila po sodbi Riigikohus, določilo količino za prenos zalog in presežne zaloge podjetja Balbiino za skupno dvanajst kategorij kmetijskih proizvodov.
30.
Maksu- ja Tolliameti Põhja maksu- ja tollikeskus (davčni in carinski organi – davčni in carinski center Sever) je 30. aprila 2007 določil dajatev na presežne zaloge v višini 1.243.867 EEK (približno 77.000 EUR).
31.
Podjetje Balbiino je odločbo o odmeri dajatve in odločbo ministra za kmetijstvo z dne 19. aprila 2007 izpodbijalo pri Tallinna Halduskohus, ki dvomi o skladnosti ÜLTS, celo v njegovi spremenjeni različici, s pravom Skupnosti. Zato je na podlagi člena 234 ES Sodišču predložilo ta vprašanja za predhodno odločanje:
„1)
Ali pravo Evropske unije in zlasti povezane določbe člena 6(1) Uredbe (ES) št. 60/2004, uvodne izjave 3 Uredbe (ES) št. 832/2005 in člena 4(1) in (2) Uredbe (ES) št. 1972/2003 nasprotujejo temu, da se presežne zaloge izvajalcev določijo tako, da se od presežnih zalog (od količine za prenos zalog) avtomatično odbijejo povprečne zaloge na dan 1. maja zadnjih nekaj let delovanja – vendar ne več kot štirih let – pred 1. majem 2004, pomnožene s koeficientom 1,2?
Ob pritrdilnem odgovoru, ali bi bil odgovor drugačen, če bi bilo pri določitvi količine za prenos zalog in količine presežnih zalog mogoče upoštevati tudi povečanje obsega proizvodnje, predelave ali prodaje izvajalca, čas zorenja kmetijskih proizvodov, obdobje oblikovanja zalog ter druge dejavnike, neodvisne od izvajalca?
2)
Ali je to, da se šteje, da je celotna zaloga kmetijskih proizvodov izvajalca na dan 1. maja 2004 enaka njegovim presežnim zalogam, v skladu s ciljem prava Evropske unije, zlasti s ciljem Uredbe (ES) št. 1972/2003?
3)
Če je izvajalec začel dejavnost z zadevnimi kmetijskimi proizvodi manj kot eno leto pred 1. majem 2004, ali pravo Evropske unije, zlasti člen 4 Uredbe (ES) št. 1972/2003 in člen 6 Uredbe (ES) št. 60/2004, nasprotuje temu, da je zadevni izvajalec dolžan sam dokazati, da je količina njegovih zalog kmetijskih proizvodov na dan enaka količini zalog kmetijskih proizvodov, ki jo običajno lahko proizvede, proda ali prenese ali drugače odplačno ali neodplačno pridobi?
Ob pritrdilnem odgovoru, ali bi bil odgovor drugačen, če so ne glede na obveznost izvajalca glede dokazovanja upravni organi pri določitvi zalog za prenos in presežnih zalog izvajalca na podlagi njegove izjave o kmetijskem proizvodu dolžni upoštevati povečanje zalog in obsega proizvodnje, predelave ali prodaje izvajalca po 1. maju 2004?
4)
Ali je obračunavanje dajatev za presežne zaloge tudi v skladu s ciljem Uredbe (ES) št. 1972/2003 in Uredbe (ES) št. 60/2004, če se ugotovi obstoj presežnih zalog pri izvajalcu na dan 1. maja 2004, izvajalec pa dokaže, da mu trženje presežnih zalog po ni prineslo resničnega dobička, ki bi se izrazil v razliki v cenah?
5)
Ali je mogoče določbe člena 6(3) Uredbe (ES) št. 60/2004, da se pri identifikaciji presežnih količin sladkorja, izoglukoze ali fruktoze upošteva med drugim zmogljivost skladišč, razlagati tako, da je, če so se zmogljivosti skladišč izvajalca povečale v letu pred pristopom, upravičeno zmanjšanje presežnih zalog kmetijskih proizvodov, ki jih ima izvajalec na dan 1. maja 2004, neodvisno od gospodarske dejavnosti izvajalca, količine njegove predelave kmetijskih proizvodov in velikosti zalog kmetijskih proizvodov v letih delovanja pred 1. majem 2004 in v dveh letih po ?
6)
Ali člen 10 Uredbe (ES) št. 1972/2003 nasprotuje temu, da se dajatve na presežne zaloge od izvajalca izterjajo z odločbo o odmeri dajatve, če je bila odločba o odmeri dajatve zagotovo sprejeta v času veljavnosti Uredbe, to je do 30. aprila 2007, vendar je v skladu z nacionalnim pravom postala za izvajalca obvezna šele po koncu veljavnosti Uredbe, nacionalno pravo pa tudi ne določa končnega roka za izterjavo dajatev na zaloge?“
IV – Postopek pred Sodiščem
32.
Predlog za sprejetje predhodne odločbe je bil v register sodnega tajništva Sodišča vpisan 18. decembra 2007.
33.
Tožeča stranka v postopku v glavni stvari, estonska in litovska vlada ter Komisija so predložile pisna stališča.
34.
Na obravnavi 18. decembra 2008 so bili navzoči zastopniki družbe Balbiino AS, Republike Estonije, Republike Ciper in Komisije, ki so stališča predstavili ustno.
V – Uvodno vprašanje: uporaba uredb Skupnosti
35.
Tallinna Halduskohus je Sodišču predložilo šest vprašanj za predhodno odločanje v zvezi z uredbami št. 1972/2003, 60/2004 in 832/2005. Vendar podjetje, ki je tožeča stranka v postopku v glavni stvari, v skladu s sodbo Skoma-Lux (
9
) trdi, da teh uredb ni mogoče uveljavljati zoper njega, ker na dan pristopa niso bile uradno objavljene v estonskem jeziku.
36.
Sodišče je v sodbi Skoma-Lux presodilo, da člen 58 Akta o pristopu „nasprotuje temu, da bi se obveznosti, vsebovane v skupnostni ureditvi“, ki ni bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije v jeziku nove države članice, „uveljavljale zoper posameznike v tej državi, čeprav bi se te osebe s to ureditvijo lahko seznanile drugače“, na primer v elektronski različici, objavljeni na spletni strani EUR-Lex.
37.
Vendar ta sodna praksa samo omejeno vpliva na obravnavani primer, ker so se uredbe v Estoniji zakonsko izvajale pred pristopom. Kot sem že navedel, je estonski parlament ÜLTS sprejel 7. aprila 2004. S tem je uvedel dajatev na presežne zaloge kmetijskih proizvodov in določil način njihovega izračunavanja v skladu s členom 4(1) in (2) Uredbe št. 1972/2003.
38.
Sodišče si je v sodbi Skoma-Lux prizadevalo določiti, da okoliščina, da uredba Skupnosti ni bila objavljena v enem od uradnih jezikov in je torej ni mogoče uveljavljati zoper državljane zadevne države članice, nikakor ne vpliva na dejstvo, da so, glede na to, da je „del pravnega reda Skupnosti od pristopa njene določbe za zadevno državo članico zavezujoče“. (
10
) Uredba ostaja torej veljavna, Republika Estonija pa se ne more izogniti obveznosti uvedbe dajatve na presežne zaloge kmetijskih proizvodov na podlagi dejstva, da uredba, s katero se Republiki Estoniji predpisuje ta obveznost, v Uradnem listu ni bila objavljena v estonskem jeziku.
39.
Zato ni mogoče nasprotovati ÜLTS, (
11
) ki se torej za Estonce uporablja in deluje kot „pogonski jermen“ za uredbe Skupnosti. To velja vsaj za določbe zakonodaje Skupnosti, ki se obravnavajo kot „vključene“ v notranje pravo: določbe, ki zaradi neobjave posameznikom ne nalagajo obveznosti, te obveznosti predpisujejo prek nacionalnega zakona.
40.
Sodna praksa Skoma-Lux bi v obravnavanem primeru lahko imela presežno področje uporabe, kar zadeva določbe uredb, ki naj ne bi bile vključene v ÜLTS. V tem primeru se zaradi neobjave v estonskem jeziku ni mogoče sklicevati na zadevne določbe. Vendar mora to preučiti izključno nacionalno sodišče in odločiti, ali obstajajo deli zakonodaje Skupnosti, ki niso zajeti v nacionalnem zakonu in jih torej ni mogoče uporabiti zoper posameznike.
41.
Predložitveno sodišče mora zato pri odločitvi o sporu o glavni stvari upoštevati neobstoj objave zgoraj navedenih uredb v estonskem jeziku, kar pa nikakor ne vpliva na dopustnost vprašanj za predhodno odločanje. Na Sodišče je naslovljeno vprašanje, ali so bile uredbe pravilno in skladno prenesene v zakonski akt, kot je ÜLTS. To vprašanje se zdi pomembno, ker čeprav se zgoraj navedena zakonodaja Skupnosti ne uveljavlja zoper estonske državljane, pa so bile z njo uvedene obveznosti za novo državo članico. Sodišče v Talinu bo moralo presoditi nacionalno zakonodajo z vidika zakonodaje Skupnosti, predvsem merila, ki jih Sodišče predlaga za njeno razlago.
VI – Analiza vprašanj za predhodno odločanje
A – Značilnosti načina izračunavanja presežnih zalog
1. Splošne ugotovitve
42.
V prvih petih vprašanjih za predhodno odločanje se od Sodišča zahteva, naj določi pogoje, ki jih morajo nove države članice upoštevati pri izračunavanju presežnih zalog kmetijskih proizvodov v skladu z uredbami št. 1972/2003, 60/2004 in 832/2005.
43.
Iz besedila prvih dveh zgoraj navedenih uredb je razvidno, da je novim državam članicam dovoljeno sprejeti izvedbene ukrepe: uvedbo in pobiranje dajatve na presežne zaloge, odpravo teh zalog v nekaterih primerih (sektor sladkorja) in predhodno določitev obsega teh zalog.
44.
Državam članicam se z uredbami ne le izrecno dovoljuje njihovo izvajanje, ampak jim dajejo tudi dovolj širok manevrski prostor za uresničitev te naloge. V členu 4(2) Uredbe št. 1972/2003 in členu 6(3) Uredbe št. 60/2004 so našteta merila za določitev količine presežnih zalog, a je dovoljeno tudi, da se upoštevajo drugi elementi, glede na to, kaj se vsaki državi članici zdi primerno. Ti seznami torej niso izčrpni, čeprav je preučitev dejavnikov, ki jih naštevajo, obvezna.
45.
Poleg tega zgoraj navedene uredbe dopuščajo prilagodljiv način izračunavanja, ki ponuja veliko zmožnost prilagajanja posebnostim vsakega izvajalca in vsakega proizvoda. Zato te uredbe ne vsebujejo natančnega opisa postopka, ampak so v njih določena samo minimalna in zelo splošna merila za presojo: „vzorec trgovanja“, „okoliščine, v katerih so bile zaloge oblikovane“, „vrsta dejavnosti zadevnih izvajalcev“ in „obseg dejavnosti“ (zadnji pravili veljata za sektor sladkorja).
46.
Države članice so morale na podlagi teh osnovnih sestavin izdelati splošni mehanizem ocenjevanja, ki vsebuje različne elemente, od katerih ima vsak posebno težo.
47.
Zakonodaja Skupnosti vsekakor pomeni omejitev in referenco nacionalne zakonodaje, ki jo sprejme vsaka država članica, katere zakonodajna in izvršna pristojnost ne ogroža ciljev uredb, ne spreminja njihovih določb in ne presega tistega, kar dovoljujejo. (
12
)
48.
Odgovor na prvih pet vprašanj Tallinna Halduskohus temelji na teh predhodnih stališčih.
2. Prvo in peto vprašanje za predhodno odločanje
a) Prvo vprašanje za predhodno odločanje
49.
Tallinna Halduskohus s prvim vprašanjem za predhodno odločanje Sodišče sprašuje, ali člen 6(1) Uredbe št. 60/2004, uvodna izjava 3 Uredbe št. 832/2005 ter člen 4(1) in (2) Uredbe št. 1972/2003 nasprotujejo določitvi presežnih zalog izvajalca tako, da od dejanskih zalog na dan 1. maja 2004 odštejejo količino za prenos zalog, izračunano na podlagi povprečnih zalog na dan 1. maja v zadnjih štirih letih pred pristopom, pomnoženih s koeficientom 1,2. Če je odgovor na prvi del vprašanja pritrdilen, želi Tallinna Halduskohus vedeti, ali bi bil odgovor drugačen, če bi pri tem izračunu upoštevali „povečanje obsega proizvodnje, predelave ali prodaje izvajalca, čas zorenja kmetijskih proizvodov, obdobje oblikovanja zalog ter druge dejavnike, neodvisne od izvajalca“. (
13
)
50.
Da bi v tem prvem vprašanju za predhodno odločanje vzpostavili red v zmedi podatkov, je treba razlikovati med tremi ključnimi fazami postopka izračunavanja presežnih zalog, ki se obravnava: uporabo povprečja, dobljenega na podlagi zalog, nakopičenih na določen dan; uporabo splošnega koeficienta; in ponderiranjem rezultata glede na dejavnike, ki si jih izvajalec ne želi.
i) Izračun povprečja na podlagi podatkov o zalogah na določen dan
51.
Predložitvena odločba in stališča strank v tej zadevi porajajo dvom o skladnosti sistema izračunavanja presežnih zalog, ki temelji na zalogah vsakega podjetja na določen dan, s pravom Skupnosti.
52.
ÜLTS uporablja sistem izračunavanja, ki ga je mogoče povzeti z naslednjo matematično formulo:
Presežne zaloge = (zaloge 1. maja 2004) – (povprečne zaloge, 2001, 2002 in 2003) x 1,2 (
14
)
53.
V skladu s členom 4(2) Uredbe št. 1972/2003 se pri določanju presežnih zalog vsakega imetnika upoštevajo predvsem „povprečja razpoložljivih zalog v letih pred pristopom“. Zakonodaja Skupnosti torej pri izračunavanju presežnih zalog zahteva uporabo teh podatkov o preteklih zalogah, vendar državam članicam dopušča nekaj svobode pri določanju številk, ki jih je treba uporabiti kot referenco, in števila let ter načina izračunavanja povprečja.
54.
Tožeča stranka v postopku v glavni stvari v stališčih trdi, da dejstvo, da se količina zalog ocenjuje ob samo štirih določenih dnevih (1. maja zadnja štiri leta pred pristopom), vodi do rezultatov, ki so le malo reprezentativni, saj izvajalec ni vedel, da se bo stanje v njegovih objektih v teh določenih dneh uporabilo kot kazalnik njegovih „običajnih zalog“. Družba Balbiino dodaja, da je njena gospodarska dejavnost ciklična, predvsem kar zadeva prodajo sladoleda, kar zahteva obsežnejše shranjevanje teh proizvodov v mesecih pred poletjem. 1. maj natanko ustreza temu obdobju priprav na glavno sezono.
55.
Nobena od trditev, ki jih navaja Balbiino, se ne zdi prepričljiva. Uporabe teh podatkov ni mogoče grajati na podlagi načela enakopravnosti, ker čeprav niso vedno „natančna podoba“, če uporabimo računovodski izraz, običajnega stanja v skladiščih vsakega izvajalca, možnost za spreminjanje podatkov, pridobljenih glede na posebnosti vsakega izvajalca, omogoča pravičnejšo rešitev.
56.
Zato menim, da pravo Skupnosti ne nasprotuje izračunavanju količin za prenos zalog na podlagi povprečnih zalog na dan 1. maja v letih 2000, 2001, 2002 in 2003.
ii) Ponderiranje količin za prenos zalog z enotnim koeficientom 1,2
57.
Tallinna Halduskohus sprašuje tudi, ali je uvedba enotnega koeficienta 1,2 za ponderiranje količin za prenos zalog skladna z zakonodajo Skupnosti. Opozarja, da je Riigikohus v sodbi z dne 5. oktobra 2006 presodilo, da se s tem koeficientom krši člen 4(2) Uredbe št. 1972/2003, ker ne omogoča nobenega razlikovanja glede na okoliščine vsakega posameznega izvajalca.
58.
S stališčem Riigikohus se strinjata Balbiino in Komisija, ki v stališčih navaja, da v skladu z načelom enakopravnosti imetniki presežnih zalog, ki so v različnih položajih, ne morejo biti predmet enake obravnave.
59.
Estonska vlada ocenjuje, da je bil cilj uvedbe koeficienta 1,2 upoštevati hitro gospodarsko rast, ki jo je Estonija doživela v zadnjih letih pred pristopom. (
15
) Pomnožitev povprečja zalog v teh letih z 1,2 omogoča povečanje količin za prenos zalog vseh izvajalcev, posledica tega pa je zmanjšanje njihovih presežnih zalog.
60.
Po mojem mnenju uporaba koeficienta, namenjenega vrednotenju gospodarskega položaja države pristopnice, ne škoduje ciljem zakonodaje Skupnosti. Poleg tega se v Uredbi št. 1972/2003 zahteva upoštevanje splošnega gospodarskega položaja zadevne države, saj je v členu 4(2) Uredbe navedeno, da je treba upoštevati „vzorec trgovanja v letih pred pristopom“. Menim, da se ta izraz nanaša na spremembe, ki so nastale v obsegu trgovanja zadevne države. (
16
)
61.
Ta koeficient prav tako ne ogroža izvajanja zakonodaje Skupnosti, saj omogoča natančno oceno obsega presežnih zalog, ki lahko povzročijo tveganje za gospodarstvo v Evropski uniji. Uporaba koeficienta za količine za prenos zalog kaže običajne učinke gospodarske rasti, izhajajoče iz pričakovanj, ki jih vzbuja pristop: bolj dinamično gospodarstvo povzroča višjo stopnjo zalog.
62.
Širitve Evropske unije pomenijo očitno tveganje za špekulativna ravnanja, ki jih je treba preprečiti, vzbujajo pa tudi upravičena pričakovanja gospodarske rasti in bolj dinamičnih trgov, zato je razumljivo, da se izvajalci pripravljajo, da bi se s širitvami spoprijeli v čim boljših razmerah. Namen uredb Skupnosti je samo izogniti se škodljivim posledicam čezmernega kopičenja zalog, vendar je še posebno veliko povečanje količin zalog v letih pred pristopom naravna posledica širitve, to povečanje pa je treba oceniti, da se zniža stopnja motnje, ki jo presežne zaloge povzročajo pri običajnem delovanju kmetijskih trgov.
63.
Poleg tega menim, da z vidika načela enakopravnosti nič ne nasprotuje uporabi tega koeficienta, saj je samo dodaten element pri zapletenem načinu izračunavanja presežnih zalog. Možnost prilagajanja rezultata glede na druge okoliščine – kot navajam spodaj – odpravlja vsakršen dvom o neenaki obravnavi.
iii) Upoštevanje dejavnikov, ki si jih gospodarski izvajalec ne želi
64.
Predložitveno sodišče se sklicuje na ta zadnji vidik vprašanja za predhodno odločanje v podrednem vprašanju, verjetno zato, da bi moglo bolje oceniti, ali ÜLTS po spremembi upošteva zakonodajo Skupnosti. Vendar mora biti metoda izračunavanja novih držav članic predmet splošne presoje, v kateri so upoštevani vsi dejavniki. Uporaba splošnega koeficienta in izračunavanje povprečja na podlagi podatkov o zalogah na štiri določene dni ne smeta biti ločena od drugih značilnosti postopka vsake države članice. Sama ne pomenita zadovoljivega sistema za identifikacijo presežnih količin, vendar njune uporabe ni mogoče grajati, če ju, kot se zahteva z zakonodajo Skupnosti, dopolnjujejo dodatni elementi, ki omogočajo prilagoditev dobljene rešitve.
65.
Na podlagi določitve presežnih zalog, za katere se lahko plačuje dajatev, je v členu 4(2) Uredbe št. 1972/2003 za nove države članice določeno, da morajo upoštevati povprečje razpoložljivih zalog v letih pred pristopom, vzorec trgovanja v tem obdobju in okoliščine, v katerih so bile zaloge oblikovane.
66.
Tako so „povečanje obsega proizvodnje, predelave ali prodaje izvajalca, čas zorenja kmetijskih proizvodov, obdobje oblikovanja zalog ter drugi dejavniki, neodvisni od izvajalca“, elementi, ki se lahko znajdejo med merili, navedenimi v členu 4(2) Uredbe št. 1972/2003.
67.
Vendar vse te okoliščine niti s klavzulo, navedeno v zadnjem delu Uredbe, ne zadostujejo za usklajenost z zakonodajo Skupnosti.
68.
Prav tako je treba upoštevati neizogibno merilo zmogljivosti skladiščenja izvajalca, čeprav ni navedeno na zgornjem seznamu, ker je ta zmogljivost odvisna od odločitve izvajalca. Uredbe Skupnosti vendar zahtevajo upoštevanje povečane ali zmanjšane zmogljivosti skladišč zadevne stranke.
69.
Po eni strani to izhaja iz člena 4(2)(c) Uredbe št. 1972/2003, saj je pomemben element v postopku oblikovanja zalog, po drugi strani pa iz člena 6(3) Uredbe št. 60/2004, v katerem je predvideno, da se v sistemu za identifikacijo presežnih količin sladkorja, izoglukoze in fruktoze ustrezno upošteva „zmogljivost skladišč“. Poleg tega je v tretji uvodni izjavi Uredbe št. 832/2005 poudarjeno dejstvo, da je Komisija za določitev presežnih količin sladkorja, izoglukoze in fruktoze upoštevala „posebne okoliščine kopičenja zalog“. Res je, da se ti zadnji določbi uporabljata samo za sektor sladkorja na podlagi odpravljanja zalog, vendar sta pomembno merilo za razlago pravil, ki na splošno zadevajo vse kmetijske proizvode.
b) Peto vprašanje za predhodno odločanje
70.
Zaradi povezave petega vprašanja za predhodno odločanje z zgoraj obravnavanimi vidiki in za jasnejšo obrazložitev bom v nadaljevanju preučil to vprašanje, v katerem se predložitveno sodišče sprašuje o obliki in pomembnosti te zmogljivosti skladiščenja.
71.
Predložitveno sodišče želi vedeti, ali je mogoče člen 6(3) Uredbe št. 60/2004 razlagati tako, da povečanje zmogljivosti skladiščenja izvajalca v letu pred pristopom omogoča pripisovanje nižje vrednosti presežnim zalogam kmetijskih proizvodov, ki jih ima izvajalec na dan 1. maja 2004, neodvisno od gospodarske dejavnosti izvajalca, njegove količine predelave kmetijskih proizvodov in velikosti zalog kmetijskih proizvodov v letih delovanja pred 1. majem 2004 in dveh letih po tem datumu.
72.
Vprašanje temelji na dejstvu, da je v odločbi ministra za kmetijstvo z dne 30. marca 2007, ki jo družba Balbiino izpodbija v sporu o glavni stvari, navedeno, da povečanje zmogljivosti skladiščenja podjetja med letoma 2000 in 2003, ki je posledica gradnje dodatnih objektov, ni povzročilo sorazmernega povečanja obsega predelave skladiščenih proizvodov (posebno sladkorja), kar dokazuje, da družba Balbiino po navadi ne pridobiva in ne hrani velikih zalog sladkorja. (
17
) Zato količina presežnih zalog ni bila ocenjena na podlagi podatkov o novih objektih.
73.
Znova je treba poudariti, da je zakonodajalec Skupnosti želel vzpostaviti splošni mehanizem ocenjevanja, ki bi povezoval različne dejavnike, ki bi se preučevali skupaj. Zmogljivost skladiščenja ni izjema. Z zakonodajo Skupnosti (posebno Uredba št. 60/2004 za sektor sladkorja) se zahteva, naj se ta zmogljivost „ustrezno“ upošteva pri izračunavanju presežnih zalog vsakega izvajalca, kar ne pomeni, da vsako povečanje te zmogljivosti avtomatično povzroči zmanjšanje presežnih zalog zadevnega izvajalca.
74.
Ne smemo pozabiti, da sta namena zakonodaje Skupnosti odvračanje od kopičenja odvečnih zalog in določitev izvajalcev, ki se ukvarjajo s špekulativnimi tržnimi gibanji (osma uvodna izjava Uredbe št. 60/2004). Zato se lahko s spremembami zmogljivosti skladiščenja zadevne stranke spremeni ocena njene običajne količine zalog, če se je shranjevanje blaga v večjih količinah kazalo tudi pri obsegu dejavnosti v zvezi s tem blagom.
c) Sklep
75.
Zato menim, da se z uredbami Skupnosti ne prepoveduje določitev količine presežnih zalog izvajalca tako, da se od dejanskih zalog na dan 1. maja 2004 odbije količina za prenos zalog, ki je opredeljena kot povprečne zaloge na dan 1. maja v zadnjih štirih letih pred, pomnožena s koeficientom 1,2, če se pri tem izračunu upoštevajo povečanje obsega proizvodnje, predelave ali prodaje izvajalca, čas zorenja kmetijskih proizvodov, obdobje oblikovanja zalog in zmogljivost objektov izvajalca za skladiščenje ter drugi dejavniki, neodvisni od njega.
76.
Kar zadeva zmogljivost skladiščenja, člena 6(3) Uredbe št. 60/2004 ni mogoče razlagati tako, da povečanje zmogljivosti skladiščenja v letu pred pristopom upravičuje zmanjšanje presežnih zalog kmetijskih proizvodov, ki jih ima izvajalec, neodvisno od njegove gospodarske dejavnosti, obsega predelave kmetijskih proizvodov in obsega zalog kmetijskih proizvodov v letih delovanja pred 1. majem 2004 in dveh letih po tem datumu.
3. Drugo vprašanje za predhodno odločanje
77.
Tallinna Halduskohus želi z drugim vprašanjem za predhodno odločanje izvedeti, ali je to, da se šteje, da je celota zalog kmetijskih proizvodov izvajalca na dan 1. maja 2004 enaka njegovim presežnim zalogam, v skladu z Uredbo (ES) št. 1972/2003.
78.
Po mojem mnenju bi moral biti odgovor pritrdilen.
79.
Kot sem že navedel, je namen prehodnih ukrepov iz Uredbe št. 1972/2003 preprečiti, da bi umetni pretok proizvodov, ki niso del običajnih zalog države pristopnice, ali čezmerno skladiščenje blaga iz nacionalne proizvodnje zaradi pristopa povzročila preusmeritve prometa, ki bi lahko povzročile motnje skupne ureditve trga. (
18
)
80.
Poleg tega se s to uredbo predvideva postopek za izračunavanje presežnih zalog, na podlagi katerega je treba upoštevati celo vrsto dejavnikov skupaj. Med temi dejavniki so okoliščine, v katerih so bile zaloge oblikovane, in vzorec trgovanja v letih pred pristopom.
81.
Zato se z zakonodajo Skupnosti ne prepoveduje skupno obravnavanje zalog izvajalca kot presežnih zalog, če so izpolnjeni nekateri pogoji, kot je zmanjšana poslovna dejavnost v zvezi z zadevnim proizvodom.
82.
Estonska vlada navaja dejansko stanje v sporu o glavni stvari, ki je privedlo do tega predloga za sprejetje predhodne odločbe. Družba Balbiino je imela na dan 1. maja 2004 1346 kg sira camembert in 1338 kg sira brie. V mesecih pred 1. majem 2004 je družba Balbiino prodala 1,8% sira camembert in 2% sira brie, ki ju je nakupila v tem obdobju. Nasprotno ni v zadnjih dveh letih po pristopu (od do ) kupila niti kilograma teh sirov, vse zaloge obeh vrst sira, ki jih je imela leta 2004, pa je prodala do konca leta 2005.
83.
To stanje kaže, da se vse zaloge proizvoda, ki jih ima izvajalec ob pristopu, lahko štejejo za presežne zaloge, če obstajajo dokazi, da so zaloge nastale zaradi špekulacije, na primer zaradi dejstva, da po transakciji ni bilo nobenega sorazmernega gibanja na ravni prodaje in da ni bilo nadaljnje dobave.
84.
Po mnenju tožeče stranke v postopku v glavni stvari ima vsak podjetnik pravico do nakupa in prodaje katerega koli blaga ter do začetka dejavnosti ali prodaje raznovrstnega blaga takrat, ko mu to ustreza. S pravom Skupnosti se prosti trg seveda omejuje. V tem smislu lahko izvajalci iz držav pristopnic kopičijo zaloge kmetijskih proizvodov, vendar jih dejstvo, da je treba presežne zaloge odpraviti (kar zadeva sladkor) ali pa je zanje predpisano plačevanje dajatev, od tega verjetno odvrača.
85.
Zato je dejstvo, da se šteje, da je celota zalog kmetijskih proizvodov izvajalca na dan 1. maja 2004 enaka njegovim presežnim zalogam, v skladu s ciljem Uredbe (ES) št. 1972/2003, če so izpolnjeni opisani pogoji.
4. Tretje vprašanje za predhodno odločanje
86.
Tretje vprašanje za predhodno odločanje se nanaša na dokazno breme v zvezi z izračunavanjem presežnih zalog kmetijskih proizvodov. Predložitveno sodišče želi vedeti, ali je sistem, v katerem mora izvajalec, ki je začel dejavnost s proizvodi manj kot eno leto pred 1. majem 2004, dokazati, da je količina njegovih zalog na dan enaka količini zalog, ki jo običajno lahko proizvede, proda ali prenese ali drugače odplačno ali neodplačno pridobi, skladen s členom 4 Uredbe št. 1972/2003 in členom 6 Uredbe št. 60/2004. (
19
)
87.
V nobeni od zgoraj navedenih uredb ni omenjeno dokazno breme. To državam članicam omogoča, da vprašanje uredijo tako, kot jim ustreza, v skladu z notranjim pravom, če ni ogroženo uresničevanje ciljev evropske zakonodaje.
88.
Poleg tega se zdi logično, da mora zadevna stranka, če država članica nima primerjalnih elementov za določitev „običajne“ količine zalog, sama dokazati zneske, ki se na to nanašajo.
89.
Ker prvi del vprašanja zahteva nikalen odgovor, drugega dela ni treba preučiti.
5. Četrto vprašanje za predhodno odločanje
90.
Namen četrtega vprašanja za predhodno odločanje je ugotoviti, ali je obračunavanje dajatev na presežne zaloge, če se ugotovi obstoj presežnih zalog pri izvajalcu na dan 1. maja 2004, izvajalec pa dokaže, da mu trženje presežnih zalog po ni prineslo resničnega dobička, ki bi se izrazil v razliki v cenah, v skladu z zgoraj navedenimi uredbami Skupnosti.
91.
Treba je torej ugotoviti, ali je moral izvajalec imeti dobiček, da bi bila lahko na presežne zaloge uvedena dajatev.
92.
V uredbah take zahteve niso predvidene, kar je precej zgovorno. Iz njihovega besedila izhaja, da cilj dajatve ni kaznovati špekulanta, ampak je preprečiti, da bi morebitno tovrstno ravnanje povzročilo neupravičena izkrivljanja na kmetijskih trgih. Vendar je namen uvedbe te dajatve ne le nevtralizirati koristi izvajalcev, ki so si po nizki ceni nakopičili zaloge, ampak tudi preprečiti oblikovanje zalog iz špekulacijskih namenov. (
20
)
93.
Zato je treba odvračilni ukrep uporabljati za vsako dejavnost, ki bi morebiti lahko povzročila te motnje, neodvisno od dobička, ki ga je imel izvajalec.
B – Posledice neveljavnosti uredbe o nacionalnih ukrepih v zvezi z dajatvijo
94.
Tallinna Halduskohus se zaradi posplošenja sistema za določitev presežnih zalog kmetijskih proizvodov nazadnje sprašuje o razlagi člena 10 Uredbe št. 1972/2003, v skladu s katerim se navedena uredba uporablja do 30. aprila 2007. Težava nastane zaradi dejstva, da je bila odločba o odmeri dajatve, s katero se je od družbe Balbiino zahtevalo plačilo dajatve na presežne zaloge, sprejeta med veljavnostjo Uredbe (), (
21
) vendar v skladu z notranjim pravom plačilo ni bilo izterljivo pred navedenim datumom, za izterjavo pa ni bil določen noben končni rok.
95.
Po mojem mnenju estonski predpisi v zvezi z izterljivostjo davčnih dolgov v zvezi s tem niso pomembni. Kot poudarja Komisija, so morale države članice v treh letih med pristopom in prenehanjem veljavnosti Uredbe določiti dajatve na presežne zaloge, obseg in imetnike teh zalog ter pobirati dajatve. Ni pomembno, da iz kakršnih koli razlogov (na primer posebnosti notranjega prava ali dejstva, da poteka pritožbeni postopek zoper odločbe o odmeri dajatev) nobeden od dolgovanih zneskov ni bil pobran. Zadevne stranke bi lahko sicer zgoraj navedeni rok zlahka priredile.
96.
Zamuda pri izterjavi ne škoduje niti pravni varnosti (ker je morala biti odločba o odmeri dajatve poslana pred 30. aprilom 2007) niti ciljem zakonodaje Skupnosti, ker je dosežen njen učinek odvračanja od oblikovanja zalog, če je nacionalni zakon sprejet v predpisanem roku in če se v istem roku začne postopek obdavčitve.
97.
Zato se s členom 10 Uredbe št. 1972/2003 ne nasprotuje veljavnosti odločbe o odmeri dajatve, s katero se zahteva dajatev na presežne zaloge in ki je bila sprejeta 30. aprila 2007, čeprav je v skladu z nacionalnim pravom ta odločba za izvajalca postala obvezujoča šele po tem datumu in ni predviden končni rok za izterjavo.
VII – Predlog
98.
Ob upoštevanju zgornjih ugotovitev predlagam Sodišču, naj na vprašanja za predhodno odločanje, ki jih je postavilo Tallinna Halduskohus, odgovori:
1.
Člen 6(3) Uredbe Komisije (ES) št. 60/2004 z dne 14. januarja 2004 o prehodnih ukrepih v sektorju sladkorja zaradi pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške, uvodna izjava 3 Uredbe Komisije (ES) št. 832/2005 z dne o določitvi presežnih količin sladkorja, izoglukoze in fruktoze za Češko, Estonijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko, Slovenijo in Slovaško in člen 4(1) in (2) Uredbe Komisije (ES) št. 1972/2003 z dne o prehodnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti v zvezi s trgovino s kmetijskimi proizvodi zaradi pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške ne nasprotujejo določitvi količine presežnih zalog izvajalca tako, da se od dejanskih zalog na dan odštejejo količine za prenos zalog, ki so določene kot povprečne zaloge na dan 1. maja v zadnjih štirih letih pred, pomnožene s koeficientom 1,2, če so v tem izračunu upoštevani povečanje obsega proizvodnje, predelave ali prodaje izvajalca, čas zorenja kmetijskih proizvodov, obdobje oblikovanja zalog in zmogljivost objektov izvajalca za skladiščenje ter drugi dejavniki, neodvisni od njega.
Kar zadeva zmogljivost skladiščenja, člena 6(3) Uredbe št. 60/2004 ni mogoče razlagati tako, da povečanje zmogljivosti skladiščenja v letu pred pristopom upravičuje zmanjšanje presežnih zalog kmetijskih proizvodov, ki jih ima izvajalec, neodvisno od njegove gospodarske dejavnosti, količine predelave kmetijskih proizvodov in obsega zalog ustreznih kmetijskih proizvodov v letih delovanja pred 1. majem 2004 in dveh letih po tem datumu.
2.
To, da se šteje, da je celota zalog kmetijskih proizvodov izvajalca na dan 1. maja 2004 enaka njegovim presežnim zalogam, je v skladu s ciljem Uredbe št. 1972/2003, če obstajajo dokazi, ki kažejo na to, da je to skladiščenje zalog nastalo zaradi špekulacijskih namenov.
3.
S členom 4 Uredbe št. 1972/2003 in členom 6 Uredbe št. 60/2004 se ne nasprotuje sistemu, v katerem mora izvajalec, ki je začel dejavnost s proizvodi manj kot eno leto pred pristopom, dokazati, da je količina njegovih zalog na dan 1. maja 2004 enaka količini zalog, ki jo običajno lahko proizvede, proda ali prenese ali drugače odplačno ali neodplačno pridobi.
4.
Če ima izvajalec na dan 1. maja 2004 presežne zaloge, vendar dokaže, da mu trženje presežnih zalog po ni prineslo resničnega dobička, ki bi se izrazil v razliki v cenah, je obračunavanje dajatev na presežne zaloge v skladu z Uredbo št. 1972/2003 in Uredbo št. 60/2004.
5.
S členom 10 Uredbe št. 1972/2003 se ne nasprotuje temu, da se dajatve na presežne zaloge od izvajalca izterjajo z odločbo o odmeri dajatve, sprejeto med veljavnostjo Uredbe (30. aprila 2007), če je v skladu z nacionalnim pravom postala za izvajalca obvezujoča šele po koncu veljavnosti Uredbe, z notranjim pravom pa tudi ni določen končni rok za izterjavo dajatev.
(
1
)	Jezik izvirnika: španščina.
(
2
)	Predvsem Uredba Komisije (ES) št. 3108/94 z dne 19. decembra 1994 o prehodnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti zaradi pristopa Avstrije, Finske in Švedske v zvezi s trgovino s kmetijskimi proizvodi (UL L 328, str. 42).
(
3
)	Sodba z dne 15. januarja 2002 (C-179/00, Recueil, str. I-501, predvsem v točki 19).
(
4
)	To so zadeve T-257/04, Poljska proti Komisiji, T-258/04, Poljska proti Komisiji, T-300/05, Ciper proti Komisiji, T-316/05, Ciper proti Komisiji, T-324/05, Estonija proti Komisiji, T-247/07, Slovaška proti Komisiji, T-248/07, Češka republika proti Komisiji, in T-262/07, Litva proti Komisiji.
(
5
)	Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija (UL L 236, str. 33).
(
6
)	Uredba Komisije z dne 10. novembra 2003 o prehodnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti v zvezi s trgovino s kmetijskimi proizvodi zaradi pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške (UL L 293, str. 3).
(
7
)	Uredba Komisije z dne 10. januarja 2004 o prehodnih ukrepih v sektorju sladkorja zaradi pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške (UL L 9, str. 8).
(
8
)	Uredba Komisije z dne 31. maja 2005 o določitvi presežnih količin sladkorja, izoglukoze in fruktoze za Češko, Estonijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko, Slovenijo in Slovaško (UL L 138, str. 3).
(
9
)	Sodba z dne 11. decembra 2007 (C-161/06, ZOdl., str. I-10841).
(
10
)	Sodba Skoma-Lux (navedena zgoraj, točka 59).
(
11
)	Vsako nasprotovanje na podlagi notranjega prava glede veljavnosti ali uporabe ÜLTS (na primer domnevna prepozna objava ÜLTS, ki jo družba Balbiino navaja v točkah 22 in 23 stališč) se lahko navaja samo pred nacionalnim sodiščem.
(
12
)	V zvezi z diskrecijsko pravico držav članic pri uporabi in oblikovanju uredb Skupnosti glej sodbe z dne 30. novembra 1978 v zadevi Bussone (31/78, Recueil, str. 2429, točka 16), z dne v zadevi Mulligan in drugi (C-313/99, Recueil, str. I-5719, točka 33) in z dne v zadevi Arcor (C-55/06, ZOdl., str. I-2931, točka 140).
(
13
)	V vprašanju za predhodno odločanje je med upoštevnimi določbami prava Skupnosti naveden člen 6(1) Uredbe št. 60/2004. Vendar bi bilo ustrezneje navesti odstavek 3 tega člena, ker je treba oceniti točnost izračuna presežnih zalog vsakega izvajalca, ne pa določiti, kar je predmet odstavka 1, splošne presežne zaloge vsake države članice.
(
14
)	Ponderirano povprečje, ki izhaja iz tega odštevka, se imenuje „količina za prenos zalog“.
(
15
)	Obseg proizvodnje živilske industrije v letu 2004 se je povečal za 20,7% v primerjavi z letom 2000.
(
16
)	Besedilo Uredbe št. 3108/94, ki je bila sprejeta zaradi širitve leta 1994, je bilo jasnejše. Člen 4(2) Uredbe se je skliceval na nujnost upoštevanja „vzorcev trgovanja v letih pred pristopom“.
(
17
)	Pred 1. majem 2004 so se zaloge sladkorja družbe Balbiino gibale med 0,9% in 2,4% letnega obsega predelave, ker izvajalec ni imel dovolj velikih skladišč za shranjevanje potrebnih količin sladkorja. Na dan so zaloge sladkorja znova znašale le 3,0% obsega predelave v tem letu (od do ), kar je 9,7-krat manj kot na dan .
(
18
)	Uvodna izjava 3 Uredbe.
(
19
)	Presenetljivo je, da edini člen v ÜLTS, s katerim se uvaja sistem, ki je podoben sistemu v obravnavanem primeru, ne zadeva izvajalcev, ki so dejavni manj kot eno leto, ampak tiste, ki so dejavni manj kot štiri leta (člen 6(2)). Ta ugotovitev ne vpliva na predlagani odgovor.
(
20
)	Sodišče se je v sodbi Weidacher (navedena zgoraj, točka 22) tako opredelilo v zvezi z Uredbo št. 3108/94.
(
21
)	Odločba o odmeri dajatve je bila tega dne oddana na pošti.