62023TJ1042_RES
Kohtuasi T‑1042/23
BSW – management company of „BMC“ holding
versus
Euroopa Liidu Nõukogu
Üldkohtu (neljas koda) 19. märtsi 2025. aasta otsus
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Piiravad meetmed seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu – Rahaliste vahendite külmutamine – Selliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist – Hageja nime kandmine loeteludesse – Lukašenka režiimi toetamine – Lukašenka režiimist saadav kasu – Riigile kuuluv ettevõtja – Hindamisviga – Omandiõigus – Ettevõtlusvabadus
Euroopa Liit – Institutsioonide aktide seaduslikkuse kohtulik kontroll – Valgevene vastu suunatud piiravad meetmed – Teatavate isikute ja üksuste rahaliste vahendite külmutamine seoses olukorraga Valgevenes – Kontrolli ulatus – Liidu pädeva organi kohustus vaidlustamise korral tõendada puudutatud isikute ja üksuste suhtes kasutatud põhjenduste paikapidavust – Loeteludesse kandmine täpsete, konkreetsete ja ühtelangevate kaudsete tõendite kogumi alusel
(Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 47; nõukogu otsus 2012/642/ÜVJP, muudetud otsusega (ÜVJP) 2023/1592, I lisa; nõukogu määrus nr 765/2006, I lisa, ja määrus 2023/1591)
(vt punktid 31–33)
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Valgevene vastu suunatud piiravad meetmed – Piiravate meetmete vastuvõtmise kriteeriumid – Füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused, kes saavad kasu Lukašenka režiimist või toetavad seda – Režiimi toetamise mõiste – Hindamisviga – Puudumine
(Nõukogu otsus 2012/642/ÜVJP, muudetud otsusega (ÜVJP) 2023/1592, I lisa; nõukogu määrus nr 765/2006, I lisa, ja määrus 2023/1591)
(vt punktid 34–47, 62, 80)
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Valgevene vastu suunatud piiravad meetmed – Piiravate meetmete vastuvõtmise kriteeriumid – Füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused, kes saavad kasu Lukašenka režiimist või toetavad seda – Valitsuse toetamine – Mõiste – Avalik-õigusliku üksuse poolne rahasummade tasumine riigile vastavalt riigi kehtestatud eeskirjadele, mis selle ette näevad – Hõlmamine – Selle raha kvalifitseerimine maksuks või dividendiks – Mõju puudumine
(Nõukogu otsus 2012/642/ÜVJP, artikli 4 lõike 1 punkt b; nõukogu määrus nr 765/2006, artikli 2 lõige 5, ning määrus nr 1014/2012)
(vt punktid 48–61)
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Valgevene vastu suunatud piiravad meetmed – Piiravate meetmete vastuvõtmise kriteeriumid – Füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused, kes saavad kasu Lukašenka režiimist või toetavad seda – Mõiste „kasu“ – Hindamisviga – Puudumine
(Nõukogu otsus 2012/642/ÜVJP, muudetud otsusega (ÜVJP) 2023/1592, I lisa; nõukogu määrus nr 765/2006, I lisa, ja määrus 2023/1591)
(vt punktid 63–65, 73–80)
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Valgevene vastu suunatud piiravad meetmed – Kohaldamisala – Füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused, kes saavad kasu Lukašenka režiimist või toetavad seda – Mõiste – Isikud, kes on need teod toime pannud minevikus, sõltumata sellest, et puuduvad tõendid nende seotuse või osalemise kohta nendes tegudes praegu – Hõlmamine
(Nõukogu otsus 2012/642/ÜVJP, artikli 4 lõike 1 punkt b; nõukogu määrus nr 765/2006, artikli 2 lõige 5, ning määrus nr 1014/2012)
(vt punkt 69)
Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Valgevene vastu suunatud piiravad meetmed – Teatavate isikute ja üksuste rahaliste vahendite külmutamine seoses olukorraga Valgevenes – Omandiõiguse ja ettevõtlusvabaduse piiramine – Lubatavus – Tingimused – Seadusega ette nähtud piirang – Selle õiguse olemuse austamine, millele tuginetakse – Niisuguse üldist huvi pakkuva eesmärgi taotlemine, mida liit on sellisena tunnustanud – Proportsionaalsuse põhimõtte järgimine – Täidetud tingimused
(Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artiklid 16, 17 ja artikli 52 lõige 1; nõukogu otsus 2012/642/ÜVJP, muudetud otsusega (ÜVJP) 2023/1592, I lisa; nõukogu määrus nr 765/2006, I lisa, ja määrus 2023/1591)
(vt punktid 91–106)
Kokkuvõte
Üldkohus jättis oma otsusega rahuldamata tühistamishagi, mille AAT Byelorussian Steel Works – management company of „Byelorussian Metallurgical Company“ holding (BSW – management company of „BMC“ holding) esitas aktide peale, millega Euroopa Liidu Nõukogu kandis selle äriühingu 2023. aasta augustis (
1
) selliste isikute, üksuste ja asutuste loetelusse, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu. See kohtuotsus täiendab kohtupraktikat, mis käsitleb täielikult riigile kuuluva riigi äriühingu tasutud maksusummade arvessevõtmist asjaoluna, mis võib tõendada režiimi toetamist selle ettevõtja poolt.
Kohtuotsus asetub selliste piiravate meetmete konteksti, mida Euroopa Liit on alates 2004. aastast võtnud demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste olukorra tõttu Valgevenes ning Valgevene osalemise tõttu Venemaa agressioonis Ukraina vastu. Hageja, kes on riigi üks suurimaid ettevõtjaid, tegutseb terasetoodete valdkonnas. Tema rahalised vahendid ja majandusressursid külmutati, kuna ta sai kasu president Lukašenka režiimist, toetas seda (
2
) ja vastutas kodanikuühiskonna vastu suunatud repressioonide eest (
3
).
Üldkohtu hinnang
Mis puudutab hindamisviga käsitlevat väidet, siis leidis Üldkohus, et nõukogu ei teinud viga, kui ta leidis otsuse 2023/1592 ja määruse 2023/1591 vastuvõtmisel, et hageja on oluline sissetulekuallikas Lukašenka režiimi ning Valgevene riigi jaoks, kes said tema tuludest otsest kasu, ning et seetõttu toetas ta Lukašenka režiimi otsuse 2012/642 artikli 4 lõike 1 punkti b tähenduses.
Üldkohus märkis, et selleks, et asuda seisukohale, et hageja toetab režiimi, võttis nõukogu muu hulgas arvesse märkimisväärseid maksusummasid, mida hageja Valgevene riigile tasus. Kuigi on juba otsustatud, et nõukogu ei saa pelgalt maksude tasumisest tuletada „režiimi toetamist“, märkis Üldkohus, et käesolevas asjas on olukord teistsugune. Selles kohtuasjas (
4
) oli tegemist režiimi toetamisega füüsiliste ja eraõiguslike juriidiliste isikute poolt, kellel lasub – „seadusjärgse kohustusena, mis kuulub kohaldamisele kõigi Valgevene maksumaksjate suhtes“ – kohustus tasuda makse. Käsitletavas asjas on hageja avalik-õiguslik juriidiline isik, kes kuulub riigile ja kelle kogu kapital kuulub Valgevene Vabariigile.
Lisaks täpsustas Üldkohus, et valitsusele makstava summa kvalifitseerimine kas maksuks või dividendideks ei ole „valitsuse toetamise“ tuvastamisel määrava tähtsusega. Mõlemal juhul on nimelt tegemist summadega, mille avalik-õiguslik üksus on riigile maksnud vastavalt riigisisestele õigusnormidele, mis näevad ette sellise makse tegemise. Selliste maksete välistamine mõiste „valitsuse toetamine“ alt ainuüksi põhjusel, et tasumisele kuuluvad summad kvalifitseeritakse maksudeks, võib võimaldada liidu eeskirjadest mööda hiilida. Ilmselgelt võidakse tõsta nende üksuste teenitud kasumi maksumäära vastutasuks selle eest, et vähendatakse dividendide summat, mille maksmine riigile on riigisiseste õigusnormide kohaselt kohustuslik kõigile avalik-õiguslikele äriühingutele.
Neil asjaoludel on riigil võimalus käsutada hageja tulu ja kasumit, kasutades selleks ühtaegu nii avaliku õiguse instrumente, nagu maksud, ning omandiõigusest tulenevaid instrumente, nagu dividendid. See, millises vormis kaebaja ressursid riigile üle kantakse, sõltub samuti riigist kui seadusandjast ja omanikust. Mis puudutab režiimi toetamiseks saadud vahendeid, siis on väheoluline, kas riik saab neid riigi osalusega äriühingu makstavate maksudena või dividendidena, st osalusena selle ettevõtja kasumis pärast maksude mahaarvamist.
Lisaks, nagu nähtub hageja nime kõnealustesse loeteludesse kandmise põhjendustest, on ta „Valgevene metallurgiatööstuse ainulaadne riigi osalusega äriühing ja üks riigi suurimaid ettevõtjaid“ ning „sellisena on ta Lukašenka režiimi jaoks oluline tuluallikas“. Sellest järeldub, et kogu hageja saadud tulu või kasum võidakse riigile üle kanda, sõltumata sellest, millises vormis selline toetamine võib toimuda.
Eeltoodut arvestades leidis Üldkohus, et kui tegemist on ettevõtjaga, kelle kogu kapital kuulub riigile, võib dividendide ja maksude maksmist arvesse võtta, et teha selle analüüsimisel, kas režiimi toetati, kindlaks, kas ta kujutab endast süsteemi jaoks olulist tuluallikat. Üldkohus tuvastas sellega seoses, et hageja maksis 2021. aastal tulumaksu summas 11600000 USA dollarit (USD), tegi makseid sotsiaalkaitsefondi summas 27900000 USA dollarit ning tasus kinnisvaramaksu hoonestatud ja hoonestamata kinnisvara pealt summas 6780000 USA dollarit.
(
1
)	Nõukogu 3. augusti 2023. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2023/1592, millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu (ELT 2023, L 195 I, lk 31), ning nõukogu 3. augusti 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/1591, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu) artikli 8a lõiget 1 (ELT 2023, L 195 I, lk 1).
(
2
)	Vt nõukogu 15. oktoobri 2012. aasta otsuse 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb Valgevene vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT 2012, L 285, lk 1), artikli 4 lõike 1 punkt b ning nõukogu 18. mai 2006. aasta määruse (EÜ) nr 765/2006, mis käsitleb president Lukašenko ja teatavate Valgevene ametnike vastu suunatud piiravaid meetmeid, mida on muudetud nõukogu 6. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1014/2012 (ELT 2012, L 307, lk 1), artikli 2 lõiked 1 ja 5.
(
3
)	Vt otsuse 2012/642/ÜVJP artikli 4 lõike 1 punkt a ja määruse (EÜ) nr 765/2006 artikli 2 lõige 4.
(
4
)	6. oktoobri 2015. aasta kohtuotsus Chyzh jt vs. nõukogu (T‑276/12, ei avaldata, EU:T:2015:748, punkt 169).