62024CJ0563
SODBA SODIŠČA (sedmi senat)
z dne 13. novembra 2025 (
*1
)
„Predhodno odločanje – Opredelitev, opis, predstavitev, označevanje in zaščita žganih pijač – Uredba (EU) 2019/787 – Člen 10(7) – Prepoved uporabe pravnih imen za pijače, ki ne izpolnjujejo zahtev zadevnih kategorij – Gin – Ime pijače ‚brezalkoholni gin‘ – Člen 12(1) – Sklicevanja – Veljavnost člena 10(7) – Člen 16 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah – Svoboda gospodarske pobude – Načelo sorazmernosti“
V zadevi C‑563/24,
katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 267 PDEU, ki ga je vložilo Landgericht Potsdam (deželno sodišče v Potsdamu, Nemčija) z odločbo z dne 6. avgusta 2024, ki je na Sodišče prispela 20. avgusta 2024, v postopku
Verband Sozialer Wettbewerb eV
proti
PB Vi Goods GmbH,
SODIŠČE (sedmi senat),
v sestavi F. Schalin (poročevalec), predsednik senata, M. Gavalec in Z. Csehi, sodnika,
generalni pravobranilec: M. Szpunar,
sodni tajnik: A. Calot Escobar,
na podlagi pisnega postopka,
ob upoštevanju stališč, ki so jih predložili:
–
za Verband Sozialer Wettbewerb eV D. Marquardt, Rechtsanwalt,
–
za nemško vlado J. Möller in P.-L. Krüger, agenta, skupaj s C. Eggers, Rechtsanwalt,
–
za grško vlado Z. Chatzipavlou in M. Tassopoulou, agentki,
–
za francosko vlado P. Chansou in B. Travard, agentki,
–
za italijansko vlado S. Fiorentino, M. Maugeri in P. Passolunghi, agenti,
–
za Evropski parlament G. C. Bartram in W. D. Kuzmienko, agenta,
–
za Svet Evropske unije M. Alver, N. Brzezinski in L. Hamtcheva, agenti,
–
za Evropsko komisijo B. Rechena in M. Zerwes, agenta,
na podlagi sklepa, sprejetega po opredelitvi generalnega pravobranilca, da bo v zadevi razsojeno brez sklepnih predlogov,
izreka naslednjo
Sodbo
1
Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago člena 10(7) in člena 12(1) Uredbe (EU) 2019/787 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o opredelitvi, opisu, predstavitvi in označevanju žganih pijač, uporabi imen žganih pijač pri predstavitvi in označevanju drugih živil, zaščiti geografskih označb žganih pijač ter uporabi etanola in destilatov kmetijskega porekla v alkoholnih pijačah, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 110/2008 (UL 2019, L 130, str. 1), kakor je bila spremenjena z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/1096 z dne 21. aprila 2021 (UL 2021, L 238, str. 1) (v nadaljevanju: Uredba 2019/787), in na veljavnosti člena 10(7) Uredbe 2019/787 glede na člen 16 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: Listina).
2
Ta predlog je bil vložen v okviru spora med združenjem Verband Sozialer Wettbewerb eV (v nadaljevanju: VSW) in družbo PB Vi Goods GmbH (v nadaljevanju: PB) glede trženja in promocije pijače, imenovane Virgin Gin alkoholfrei, ki ju je izvajala družba PB.
Pravni okvir
3
V uvodnih izjavah 2, 3 in 10 Uredbe 2019/787 je navedeno:
„(2)
Pravila, ki veljajo za žgane pijače, bi morala prispevati k doseganju visoke ravni varstva potrošnikov, odpravi informacijske asimetrije, preprečevanju zavajajočega ravnanja ter doseganju preglednosti trga in poštene konkurence. Varovati bi morala sloves, ki so ga žgane pijače Unije dosegle na trgu Unije in svetovnem trgu, z nadaljnjim upoštevanjem tradicionalnih postopkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji žganih pijač, ter večjih zahtev po varstvu in obveščanju potrošnikov. […]
(3)
Žgane pijače so pomemben prodajni segment za kmetijski sektor Unije, njihova proizvodnja pa je tesno povezana s tem sektorjem. Ta povezava določa kakovost, varnost in sloves žganih pijač, proizvedenih v Uniji. […]
(10)
Treba bi bilo določiti pravila glede pravnih imen, ki se uporabljajo za žgane pijače, ki se dajo na trg Unije, da bi zagotovili, da se takšna pravna imena uporabljajo harmonizirano po vsej Uniji, in zaščitili preglednost informacij za potrošnike.“
4
Člen 10(7), prvi pododstavek, te uredbe določa:
„Brez poseganja v člena 11 in 12 ter člen 13(2), (3) in (4) je prepovedano uporabljati pravna imena iz odstavka 2 tega člena ali geografske označbe pri opisu, predstavitvi ali označevanju katere koli pijače, ki ne ustreza zahtevam za ustrezno kategorijo iz Priloge I ali zadevno geografsko označbo. Ta prepoved velja tudi za pravna imena ali geografske označbe, ki se uporabljajo skupaj z besedami ali izrazi, kot na primer ‚kot‘, ‚tip‘, ‚slog‘, ‚narejen‘, ‚aroma‘ ali kateri koli drug podoben izraz.“
5
Člen 12(1) navedene uredbe določa:
„Pri predstavitvi in označevanju živila, ki ni alkoholna pijača, se sklicevanje na pravna imena, določena v eni ali več kategorijah žganih pijač iz Priloge I, ali na eno ali več geografskih označb za žgane pijače dovoli, pod pogojem, da alkohol, uporabljen pri proizvodnji živila, izvira izključno iz žgane pijače ali žganih pijač iz sklicevanja, razen alkohola, ki je lahko prisoten v aromah, barvilih ali drugih odobrenih sestavinah, ki se uporabljajo pri proizvodnji tega živila.“
6
Priloga I k isti uredbi je naslovljena „Kategorije žganih pijač“. Točka 20 navedene uredbe, naslovljena „Gin“, določa:
„(a)
Gin je žgana pijača z aromo brinja, proizvedena z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla z brinovimi jagodami (Juniperus communis L.).
(b)
Najmanjši volumenski delež alkohola v ginu je 37,5 %.
(c)
Za proizvodnjo gina se uporabljajo le aromatične snovi ali aromatični pripravki ali oboje, tako da prevladuje okus po brinu.
(d)
Izraz ‚gin‘ se lahko dopolni z izrazom ‚dry‘, če pijača ne vsebuje dodatnih sladil, ki presegajo 0,1 grama sladil na liter končnega proizvoda, izraženih kot invertni sladkor.“
Spor o glavni stvari in vprašanji za predhodno odločanje
7
VSW je nemško združenje, katerega naloga je zlasti boj proti nelojalni konkurenci. PB je družba, ki med drugim ponuja v prodajo in promovira brezalkoholno pijačo z imenom „Virgin Gin alkoholfrei“ (brezalkoholni Virgin Gin).
8
Ker je združenje VSW menilo, da je oglaševanje te pijače v nasprotju z določbami Uredbe 2019/787, je 31. oktobra 2023 pri Landgericht Potsdam (deželno sodišče v Potsdamu, Nemčija), ki je predložitveno sodišče, zoper to družbo vložilo tožbo za opustitev prodaje navedene pijače. V zvezi s tem trdi, da mora biti v skladu s Prilogo 1, točka 20, k Uredbi (EU) 2019/787 gin proizveden z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla z brinovimi jagodami, minimalen volumenski delež alkohola pa mora biti 37,5 %. Združenje VSW meni, da bi morala družba PB zaradi nespoštovanja teh zahtev zadevno pijačo prenehati ponujati v prodajo pod oznako „gin“.
9
Družba PB pa trdi, da oglaševanje te pijače ni v nasprotju z Uredbo 2019/787, ker je vsem potrošnikom očitno, da ne vsebuje alkohola.
10
V tem okviru predložitveno sodišče navaja, da dvomi o veljavnosti člena 10(7) Uredbe 2019/787 zaradi morebitne kršitve svobode gospodarske pobude iz člena 16 Listine. Prepoved predstavljanja in označevanja brezalkoholne pijače kot „brezalkoholnega gina“ naj bi bila namreč nesorazmerna, ker se zdi, da ne sledi legitimnemu cilju. To sodišče meni, da zaradi navedbe „brezalkoholni“ ni tveganja zavajanja potrošnika. Prepoved naj bi bila nesorazmerna tudi zato, ker v skladu z Uredbo 2019/787 pijače ni mogoče označiti na primer z izrazom „z okusom gina“, kar pomeni, da proizvoda ni mogoče opisati na način, ki bi ga potrošnik razumel. Ta položaj naj bi poleg tega dajal konkurenčno prednost proizvajalcem, ki hkrati distribuirajo brezalkoholne pijače in gin, v primerjavi s proizvajalci, ki tržijo le brezalkoholne pijače, ki jih zato potrošniki ne bodo povezovali z ginom.
11
Če Sodišče člena 10(7) Uredbe 2019/787 ne bi štelo za neveljavnega, želi predložitveno sodišče izvedeti, ali je mogoče določbe te uredbe razlagati tako, da ne prepovedujejo predstavitve ali označevanja brezalkoholnih pijač kot „brezalkoholni gin“. Vendar meni, da te določbe nedvoumno izražajo voljo zakonodajalca Unije, da tako predstavitev in označevanje prepove.
12
V teh okoliščinah je Landgericht Potsdam (deželno sodišče v Potsdamu) prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ti vprašanji:
„1.
Ali je člen 10(7) [Uredbe 2019/787] zaradi kršitve člena 16 [Listine] neveljaven v delu, v katerem prepoveduje predstavitev ali označevanje brezalkoholnih pijač kot ‚brezalkoholni gin‘?
2.
Podredno: ali je treba člen 10(7) ali člen 12(1) [Uredbe 2019/787] razlagati tako, da na podlagi teh določb predstavitev ali označevanje brezalkoholne pijače kot ‚brezalkoholni gin‘ ni prepovedano samo zato, ker ta pijača ne izpolnjuje minimalnega deleža alkohola, potrebnega za ime ‚gin‘, in ni proizvedena z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla z brinovimi jagodami (temveč z aromatiziranjem vode)?“
Vprašanji za predhodno odločanje
Dopustnost
13
Italijanska vlada trdi, da sta postavljeni vprašanji nedopustni. V zvezi s prvim vprašanjem naj predložitveno sodišče ne bi predložilo dovolj elementov, da bi Sodišče lahko presodilo veljavnost člena 10(7) Uredbe 2019/787. Predložitveno sodišče naj v okviru drugega vprašanja ne bi navedlo razlogov, iz katerih se sprašuje o razlagi zadevnih določb prava Unije. Nasprotno, to sodišče naj bi ocenilo, da te določbe jasno vsebujejo prepoved predstavitve in označevanja brezalkoholnih pijač kot „brezalkoholni gin“.
14
V zvezi s tem je treba ugotoviti, da je predložitveno sodišče dovolj jasno predstavilo okvir spora o glavni stvari in razloge, iz katerih meni, da je za izdajo sodbe potrebna razlaga zadevnih določb prava Unije.
15
Poleg tega je treba opozoriti, da je Sodišče že razsodilo, da navajana očitnost odgovorov na postavljena vprašanja nacionalnemu sodišču nikakor ne preprečuje, da Sodišču postavi vprašanje za predhodno odločanje, in sodišču ne odvzema pristojnosti za odločanje o takih vprašanjih (sodba z dne 21. decembra 2011, Evroetil, C‑503/10, EU:C:2011:872, točka 36).
16
Iz tega sledi, da sta postavljeni vprašanji dopustni.
Vsebinska presoja
17
Ker se prvo vprašanje, ki se nanaša na veljavnost člena 10(7) Uredbe 2019/787, postavlja le, če bi se ta določba razlagala tako, da prepoveduje predstavitev in označevanje brezalkoholnih pijač kot „brezalkoholni gin“, je treba najprej preučiti drugo vprašanje za predhodno odločanje.
Drugo vprašanje
18
Predložitveno sodišče s tem vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 10(7) in člen 12(1) Uredbe 2019/787 razlagati tako, da prepovedujeta uporabo imena „brezalkoholni gin“ pri predstavitvi in označevanju brezalkoholne pijače, ker ta pijača ne izpolnjuje zahtev iz točke 20(a) in (b) Priloge I k tej uredbi za kategorijo žganih pijač, ki ustrezajo imenu „gin“.
19
Iz člena 10(7) Uredbe 2019/787 izhaja, da je pri predstavitvi in označevanju pijače, ki ne ustreza zahtevam za ustrezno kategorijo pijač iz Priloge I k navedeni uredbi, prepovedano uporabljati pravna imena, med drugim ime „gin“. Ta prepoved velja tudi za pravna imena ali geografske označbe, ki se uporabljajo skupaj z besedami ali izrazi, kot so „kot“, „tip“, „slog“, „narejen“, „aroma“ ali kateri koli drug podoben izraz.
20
V skladu s Prilogo I, točka 20(a) in (b), k Uredbi 2019/787 se gin proizvaja z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla z brinovimi jagodami, njegov minimalni volumenski delež alkohola pa mora znašati 37,5 %.
21
Člen 10(7) Uredbe 2019/787 se v skladu s svojim besedilom uporablja brez poseganja v nekatere določbe Uredbe 2019/787, ki urejajo uporabo pravnega imena v sestavljenem izrazu, sklicevanja na tako ime, uvrstitev takega imena na seznam sestavin in žgane pijače, ki štejejo za mešanice ali tipizirane žgane pijače. Te določbe v okviru postopka v glavni stvari niso upoštevne, ker se uporabljajo le za izdelke, ki vsebujejo alkohol.
22
V zvezi s členom 12(1) Uredbe 2019/787, ki ga predložitveno sodišče omenja v drugem vprašanju, je treba ugotoviti, da ta določba ni upoštevna za odgovor na to vprašanje. Navedena določba se namreč uporablja le za živila, proizvedena z uporabo alkohola. Te določbe torej ni mogoče uporabiti v okviru spora o glavni stvari.
23
Ugotoviti je treba, da je iz samega besedila člena 10(7) Uredbe 2019/787 jasno razvidno, da je pijačo, kakršna je ta v postopku v glavni stvari, prepovedano predstavljati in označevati kot „brezalkoholni gin“ zgolj zato, ker ta pijača ne vsebuje alkohola. Navedena pijača se torej se ne proizvaja z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla z brinovimi jagodami, kar je v nasprotju z eno od zahtev za uporabo pravnega imena „gin“, na katere napotuje ta člen 10(7) in ki so določene v Prilogi I, točka 20, k tej uredbi.
24
Poleg tega iz navedenega člena 10(7) izhaja, da je dejstvo, da je pravnemu imenu „gin“ dodana navedba „brezalkoholen“, brezpredmetno, ker prepoved velja tudi, kadar so dodani izrazi, uporabljeni za to, da bi se označilo, da se neka pijača ne sme zamenjati z žgano pijačo s tem imenom.
25
V teh okoliščinah je treba na drugo vprašanje odgovoriti, da je treba člen 10(7) Uredbe 2019/787 razlagati tako, da prepoveduje uporabo imena „brezalkoholni gin“ pri predstavitvi in označevanju brezalkoholne pijače, ker ta pijača ne izpolnjuje zahtev iz točke 20(a) in (b) Priloge I k tej uredbi za kategorijo žganih pijač, ki ustrezajo pravnemu imenu „gin“.
Prvo vprašanje
26
Predložitveno sodišče s prvim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je člen 10(7) Uredbe 2019/787 veljaven glede na svobodo gospodarske pobude iz člena 16 Listine v delu, v katerem prepoveduje predstavitev in označevanje brezalkoholne pijače kot „brezalkoholni gin“.
27
Pravica do svobode gospodarske pobude namreč med drugim zajema pravico vseh podjetij, da lahko v mejah odgovornosti, ki jo imajo na podlagi svojih aktov, prosto razpolagajo z ekonomskimi, tehničnimi in finančnimi sredstvi, s katerimi razpolagajo. Poleg tega ta pravica zajema svobodo opravljanja gospodarske ali trgovske dejavnosti, pogodbeno svobodo in svobodno konkurenco (glej v tem smislu sodbo z dne 30. junija 2016, Lidl, C‑134/15, EU:C:2016:498, točki 27 in 28 ter navedena sodna praksa).
28
Najprej je treba spomniti, da člen 52(1) Listine določa, da mora biti kakršno koli omejevanje uresničevanja pravic in svoboščin, ki jih priznava Listina, predpisano z zakonom ter mora spoštovati bistveno vsebino teh pravic in svoboščin. Ob upoštevanju načela sorazmernosti so omejitve dovoljene samo, če so potrebne in če dejansko ustrezajo ciljem splošnega interesa, ki jih priznava Unija, ali če so potrebne zaradi zaščite pravic in svoboščin drugih.
29
V skladu s sodno prakso Sodišča svoboda opravljanja poklicne dejavnosti ni absolutna pravica, ampak jo je treba upoštevati glede na vlogo, ki jo ima v družbi. Zato je mogoče uresničevanje svobode gospodarske pobude omejiti le, če te omejitve dejansko ustrezajo ciljem v splošnem interesu, ki jim sledi Unija, in če glede na uresničevani cilj ne pomenijo pretiranega in nesprejemljivega posega, ki bi okrnil bistvo te pravice (glej v tem smislu sodbo z dne 6. septembra 2012, Deutsches Weintor, C‑544/10, EU:C:2012:526, točka 54 in navedena sodna praksa).
30
Poleg tega glede na široko diskrecijsko pravico zakonodajalca Unije na področju skupne kmetijske politike, ki zahteva kompleksno presojo, lahko na zakonitost ukrepa, sprejetega na tem področju, vpliva le očitna neprimernost tega ukrepa za dosego cilja, ki mu sledi pristojna institucija (glej v tem smislu sodbi z dne 14. junija 2017, TofuTown.com, C‑422/16, EU:C:2017:458, točka 46, in z dne 2. septembra 2021, Irish Ferries, C‑570/19, EU:C:2021:664, točka 151).
31
Najprej je treba ugotoviti, da je prepoved uporabe pravnih imen za katero koli pijačo, ki ne izpolnjuje zahtev zadevne kategorije, predpisana z zakonom v smislu člena 52(1) Listine, saj je določena v členu 10(7) Uredbe 2019/787.
32
Dalje, navesti je treba, da se ta prepoved nanaša le na uporabo pravnih imen žganih pijač, ne ovira pa proizvodnje ali, na splošno, distribucije pijač, ki ne izpolnjujejo zahtev iz te uredbe. Tako ne posega v samo bistvo svobode gospodarske pobude (glej v tem smislu sodbi z dne 13. decembra 1994, SMW Winzersekt, C‑306/93, EU:C:1994:407, točka 24, in z dne 6. septembra 2012, Deutsches Weintor, C‑544/10, EU:C:2012:526, točke od 56 do 58). Ugotoviti je torej treba, da zadevna prepoved spoštuje bistveno vsebino svobode gospodarske pobude.
33
Nazadnje, v zvezi s spoštovanjem načela sorazmernosti je treba, čeprav se predložitveno sodišče sklicuje na člen 16 Listine, upoštevati tudi njen člen 38, katerega namen je zagotoviti visoko raven varstva potrošnikov. To varstvo je omenjeno tudi v uvodni izjavi 2 Uredbe 2019/787 kot cilj, ki mu ta uredba sledi. Poleg tega je v skladu s to uvodno izjavo in uvodno izjavo 10 te uredbe njen namen preprečiti zavajajoče prakse in ohraniti transparentnost informacij, ki se zagotavljajo potrošnikom. Ob tem je iz uvodnih izjav 2 in 3 navedene uredbe razvidno, da so žgane pijače pomemben prodajni segment za kmetijski sektor Unije in da je namen te uredbe zagotoviti pošteno konkurenco in zaščititi ugled teh pijač. Ti cilji so cilji v splošnem interesu (glej po analogiji sodbe z dne 13. decembra 1994, SMW Winzersekt, C‑306/93, EU:C:1994:407, točka 25; z dne 8. maja 2014, Assica in Kraft Foods Italia, C‑35/13, EU:C:2014:306, točka 37, in z dne 30. junija 2016, Lidl, C‑134/15, EU:C:2016:498, točka 37).
34
Kar zadeva primernost zadevne prepovedi za zagotovitev uresničitve teh uresničevanih ciljev, je treba ugotoviti, da spoštovanje opredelitev pijač, označenih s pravnimi imeni in danih na trg Unije, potrošnikom zagotavlja, da vsi ti proizvodi ustrezajo istim standardom kakovosti, in jih ščiti pred vsakršno verjetnostjo zmede glede sestave proizvodov, ki jih nameravajo kupiti. Poleg tega ta prepoved zagotavlja, da se lahko pod zadevnim pravnim imenom tržijo samo pijače, ki so proizvedene na določen način in imajo enake lastnosti. S takim ukrepom se prepreči, da bi proizvajalec pijače, ki ne ustreza zahtevam iz Uredbe 2019/787, lahko za svoj proizvod izkoristil ugled, ki so ga pridobili proizvajalci žganih pijač s pravnim imenom. Zato je zadevna prepoved primerna za dosego ciljev, ki jim sledi Uredba 2019/787.
35
Kar zadeva nujnost zadevne prepovedi glede na cilje Uredbe 2019/787, je treba navesti, da če bi pravna imena lahko spremljali opisni izrazi, kot je „brezalkoholen“, za označevanje proizvodov, ki ne izpolnjujejo zahtev za pridobitev takih imen, bi lahko bili potrošniki zavedeni glede sestave proizvodov, ki jih nameravajo kupiti (glej v tem smislu sodbi z dne 16. decembra 1999, UDL, C‑101/98, EU:C:1999:615, točki 33 in 34, in z dne 14. junija 2017, TofuTown.com, C‑422/16, EU:C:2017:458, točki 47 in 48). Čeprav je namreč potrošniku jasno, da proizvod, imenovan „brezalkoholni gin“, ne vsebuje alkohola, pa bi bil ta potrošnik lahko v zmoti glede drugih lastnosti tega proizvoda, saj se zahteve v zvezi s pravnim imenom „gin“ ne nanašajo zgolj na vsebnost alkohola, temveč tudi na druge elemente, in sicer med drugim na to, da ga je treba proizvajati z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla. Poleg tega naj ugled, ki so ga proizvajalci, ki izpolnjujejo zahteve iz Uredbe 2019/787, pridobili za določeno pijačo, ne bi bil zaščiten, kar naj bi povzročilo tveganje nelojalne konkurence (glej v tem smislu sodbi z dne 13. decembra 1994, SMW Winzersekt, C‑306/93, EU:C:1994:407, točka 25, in z dne 14. junija 2017, TofuTown.com, C‑422/16, EU:C:2017:458, točke od 43 do 48). Zato je treba prepoved iz člena 10(7) Uredbe 2019/787 šteti za nujno.
36
Prav tako je treba upoštevati dejstvo, na katero je bilo opozorjeno v točki 32 te sodbe, da je proizvajalcem, ki nimajo pravice uporabljati pravna imena žganih pijač, onemogočena le uporaba navedenih imen, ni pa jim odvzeta pravica do trženja njihovih proizvodov, dokler spoštujejo upoštevne predpise.
37
V teh okoliščinah prepoved uporabe pravnih imen za katero koli pijačo, ki ne izpolnjuje zahtev kategorij zadevnih pijač, kot so določene v Uredbi 2019/787, ni v nasprotju z načelom sorazmernosti.
38
Iz zgornjih preudarkov izhaja, da pri preučitvi prvega vprašanja ni bil ugotovljen noben element, ki bi lahko vplival na veljavnost člena 10(7) Uredbe 2019/787 glede na svobodo gospodarske pobude, določeno v členu 16 Listine.
Stroški
39
Ker je ta postopek za stranki v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (sedmi senat) razsodilo:
1.
Člen 10(7) Uredbe (EU) 2019/787 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o opredelitvi, opisu, predstavitvi in označevanju žganih pijač, uporabi imen žganih pijač pri predstavitvi in označevanju drugih živil, zaščiti geografskih označb žganih pijač, uporabi etanola in destilatov kmetijskega porekla v alkoholnih pijačah ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 110/2008, kakor je bila spremenjena z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/1096 z dne 21. aprila 2021,
je treba razlagati tako, da
prepoveduje uporabo imena „brezalkoholni gin“ pri predstavitvi in označevanju brezalkoholne pijače, ker ta pijača ne izpolnjuje zahtev iz točke 20(a) in (b) Priloge I k tej uredbi za kategorijo žganih pijač, ki ustrezajo pravnemu imenu „gin“.
2.
Pri preučitvi prvega vprašanja za predhodno odločanje ni bil ugotovljen noben element, ki bi lahko vplival na veljavnost člena 10(7) Uredbe 2019/787, kakor je bila spremenjena z Delegirano uredbo 2021/1096, glede na svobodo gospodarske pobude, določeno v členu 16 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.
Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: nemščina.