62024CC0316
NÁVRHY GENERÁLNEJ ADVOKÁTKY
JULIANE KOKOTT
prednesené 5. júna 2025 (
1
)
Vec C‑316/24 P
Pesticide Action Network Europe (PAN Europe)
proti
Európskej komisii
„Odvolanie – Poľnohospodárstvo – Prípravky na ochranu rastlín – Nariadenie (EÚ) č. 1107/2009 – Obnovenie schválenia účinnej látky cypermetrín – Vykonávacie nariadenie (EÚ) 2021/2049 – Žiadosť o vnútorné preskúmanie – Článok 10 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1367/2006 – Zamietnutie žiadosti – Zásada obozretnosti – Posúdenie EFSA – Starostlivé a nestranné preskúmanie relevantných okolností – Medzery v údajoch – Toxicita izomérov – Účinky na endokrinný systém – Dlhodobá toxicita prípravkov na ochranu rastlín – Identifikácia kritických oblastí obáv – Zloženie účinnej látky – Realistické podmienky používania – Povinnosť odôvodnenia Komisie“
Obsah
I. Úvod
II. Právny rámec
A. Nariadenie o ochrane rastlín
B. Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 844/2012
C. Nariadenie (EÚ) č. 283/2013
D. Nariadenie o uplatňovaní Aarhuského dohovoru
III. Skutkový stav a okolnosti predchádzajúce sporu
IV. Posúdenie odvolacích dôvodov
A. Úvodné poznámky
1. Konanie o obnovení a ustanovenia, ktoré sa v ňom majú použiť
2. Úvodná poznámka týkajúca sa aktívnej legitimácie PAN Europe
B. Tretí odvolací dôvod – medzery v údajoch
C. Prvá časť štvrtého odvolacieho dôvodu – vyžiadanie potvrdzujúcich informácií o toxicite izomérov
1. Prípustnosť tvrdení týkajúcich sa bodu 1.9 časti A prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 283/2013
2. Bod 1.9 časti A prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 283/2013
3. Článok 6 písm. f) nariadenia o ochrane rastlín
4. Úplnosť žiadosti a posúdenie kritérií schválenia
5. Predbežný záver
D. Druhý odvolací dôvod a druhá časť štvrtého odvolacieho dôvodu – posúdenie účinkov na endokrinný systém
1. Prvá časť druhého odvolacieho dôvodu – dôsledky chýbajúcich údajov a rozdelenie dôkazného bremena
a) Odôvodnenie
b) Dôkazné bremeno
2. Druhá časť štvrtého odvolacieho dôvodu – vyžiadanie dodatočných údajov
3. Druhá časť druhého odvolacieho dôvodu – voľná úvaha Komisie
4. Tretia časť druhého odvolacieho dôvodu – dôkaz o zjavnom pochybení
5. Predbežný záver
E. Piaty odvolací dôvod – dlhodobá toxicita
1. Kritériá na posúdenie reprezentatívneho použitia prípravku na ochranu rastlín
2. Posúdenie dlhodobej toxicity
3. Predbežný záver
F. Prvý odvolací dôvod – kritické oblasti obáv
1. Zloženie účinnej látky
2. Vodné organizmy
a) Aplikácia na jeseň
b) Ekologická hodnota obnovy
c) Predbežný záver
3. Článkonožce, ktoré nepatria k cieľovej skupine
G. Výsledok skúmania odvolacích dôvodov
V. O žalobe podanej na Všeobecnom súde
VI. O trovách
VII. Návrh
„I’m addicted to you
Don’t you know that you’re toxic?“ (
2
)
I. Úvod
1.
Prípravky na ochranu rastlín, takzvané „pesticídy“, majú kľúčový význam pre (konvenčné (
3
)) poľnohospodárstvo, a teda osobitne pre našu výživu. Predpokladom ich účinku je, že sú škodlivé pre organizmy, proti ktorým sa má bojovať. Môžu však škodiť aj iným organizmom, teda životnému prostrediu alebo dokonca ľuďom.
2.
Nariadenie o ochrane rastlín (
4
) má zabezpečiť, aby prípravky na ochranu rastlín síce boli účinné, ale nemali žiadne škodlivé účinky najmä na zdravie ľudí ani neprijateľné účinky na životné prostredie. Na tento účel stanovuje podmienku autorizácie prípravkov na ochranu rastlín a schválenia účinných látok, ktoré sú v nich použité. Autorizácia, resp. schválenie sa udelí až po tom, čo sa v zložitom postupe preukázalo, že nedochádza k uvedeným škodlivým účinkom.
3.
Toto konanie sa týka obnovenia schválenia účinnej látky cypermetrín (ďalej len „sporné obnovenie“). (
5
) Komisia rozhodla o spornom obnovení v roku 2021, hoci Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EFSA) v posúdení žiadosti o obnovenie vyjadril pochybnosti o súlade s kritériami schválenia.
4.
Preto Pesticide Action Network Europe (PAN Europe) najprv požiadala Komisiu o vnútorné preskúmanie sporného obnovenia podľa nariadenia o uplatňovaní Aarhuského dohovoru (
6
) a následne napadla rozhodnutie o preskúmaní na Všeobecnom súde. PAN Europe po tom, čo Všeobecný súd napadnutým rozsudkom z 21. februára 2024, PAN Europe/Komisia (T‑536/22, EU:T:2024:98), zamietol jej žalobu, napokon podala prejednávané odvolanie.
5.
Predmetom sporu sú najmä povinnosť Komisie starostlivo a nestranne preskúmať všetky relevantné okolnosti sporného obnovenia, (
7
) ako aj úloha, ktorú zohráva v tejto súvislosti EFSA. V týchto návrhoch ukážem, že Všeobecný súd nesprávne predpokladal, že boli k dispozícii úplné informácie potrebné pre sporné obnovenie, a nekritizoval nedostatočné odôvodnenie odklonu od určitých posúdení EFSA.
II. Právny rámec
6.
Právny rámec prejednávaného sporu vyplýva z ustanovení týkajúcich sa prípravkov na ochranu rastlín, ako aj z nariadenia o uplatňovaní Aarhuského dohovoru.
A.
Nariadenie o ochrane rastlín
7.
Podstatné požiadavky na schválenie účinnej látky sú stanovené v článku 4 nariadenia o ochrane rastlín:
„1.   Účinná látka sa schváli v súlade s prílohou II, ak vzhľadom na aktuálne vedecké a technické poznatky možno očakávať, že pri zohľadnení kritérií schválenia stanovených v bodoch 2 a 3 uvedenej prílohy bude prípravok na ochranu rastlín, ktorý túto účinnú látku obsahuje, spĺňať požiadavky ustanovené v odsekoch 2 a 3.
…
3.   Prípravok na ochranu rastlín po aplikácii v súlade so správnou praxou ochrany rastlín a so zreteľom na realistické podmienky používania spĺňa tieto požiadavky:
…
b)
nemá bezprostredný ani neskorší škodlivý účinok na zdravie ľudí vrátane zraniteľných skupín alebo zvierat priamo alebo prostredníctvom pitnej vody (zohľadňujúc látky vznikajúce pri úprave vody), potravy, krmiva alebo vzduchu ani následky na pracovisku alebo prostredníctvom iných nepriamych účinkov, pričom sa zohľadňujú známe kumulatívne a synergické účinky, ak sú dostupné vedecké metódy na posúdenie takýchto účinkov schválené úradom, alebo na podzemnú vodu;
…
e)
nemá žiadne neprijateľné účinky na životné prostredie…;
…“
5.   Na účely schválenia účinnej látky sa odseky 1, 2 a 3 považujú za splnené, ak sa to stanovilo pre jedno alebo viaceré reprezentatívne použitia aspoň jedného prípravku na ochranu rastlín, ktorý obsahuje túto účinnú látku.
…“
8.
Článok 6 nariadenia o ochrane rastlín upravuje ukladanie podmienok a obmedzení pri schvaľovaní účinných látok:
„Schválenie môže podliehať podmienkam a obmedzeniam, medzi ktoré patrí:
…
f)
predloženie ďalších potvrdzujúcich informácií členským štátom, Komisii a [EFSA], ak sa počas hodnotiaceho procesu stanovia nové požiadavky alebo v dôsledku nových vedeckých a technických poznatkov;
…“
9.
Obnovenie schválenia účinnej látky je upravené v článku 14 nariadenia o ochrane rastlín:
„1.   Schválenie účinnej látky sa na základe žiadosti obnoví, ak sa stanoví, že kritériá schválenia stanovené v článku 4 sú splnené.
Kritériá článku 4 sa považujú za splnené, ak sa tak stanovilo vzhľadom na jedno alebo viaceré reprezentatívne použitia aspoň jedného prípravku na ochranu rastlín, ktorý túto účinnú látku obsahuje.
Takéto obnovenie schválenia môže obsahovať podmienky a obmedzenia, ako sú uvedené v článku 6.
…“
10.
Bod 2.2 prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín sa týka úplnosti informácií predložených žiadateľom:
„Účinná látka… sa v zásade schvaľuje iba vtedy, ak sa predloží úplná dokumentácia.
Vo výnimočných prípadoch možno účinnú látku… schváliť, aj keď sa určité informácie ešte len majú predložiť, ak sa:
a)
požiadavky na údaje zmenili a doplnili alebo spresnili po predložení dokumentácie alebo
b)
informácie považujú za potvrdzujúce, čo sa vyžaduje na zvýšenie istoty pri rozhodovaní [zvýšenie dôveryhodnosti rozhodnutia – neoficiálny preklad].“
11.
Bod 3.6.5 prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín sa týka vlastností účinných látok narúšajúcich endokrinný systém u ľudí:
„Účinná látka … sa schvál[i] iba vtedy, ak sa na základe posúdenia usmernení k testom schválených v Spoločenstve alebo na medzinárodnej úrovni alebo iných dostupných údajov a informácií vrátane prehľadu vedeckej literatúry, ktoré preskúma úrad, nepovažujú za látku s vlastnosťami narúšajúcimi endokrinný systém, ktoré môžu mať škodlivé účinky u ľudí…“.
12.
Podľa bodu 3.6.5 tretieho odseku prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín sa za látky s vlastnosťami narúšajúcimi endokrinný systém považujú látky, ktoré sa klasifikujú alebo musia klasifikovať v zmysle nariadenia (ES) č. 1272/2008 (
8
) ako karcinogénne kategórie 2 alebo reprodukčne toxické kategórie 2. Podľa štvrtého odseku látky, ktoré sa klasifikujú alebo musia klasifikovať ako reprodukčne toxické kategórie 2 a ktoré majú toxické účinky na endokrinné orgány, tiež možno považovať za látky s vlastnosťami narúšajúcimi endokrinný systém.
13.
Komisia nariadením (EÚ) 2018/605 (
9
) doplnila nariadenie o ochrane rastlín o vedecké kritériá určovania vlastností narúšajúcich endokrinný systém v bode 3.6.5 prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín. Podľa článku 2 nariadenia (EÚ) 2018/605 sa nové kritériá uplatňujú od 10. novembra 2018. (
10
) Sú stanovené v piatom odseku bodu 3.6.5 prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín:
„Účinná látka… sa od 10. novembra 2018 považuj[e] za látk[u] s vlastnosťami, ktoré narúšajú endokrinný systém a ktoré môžu mať nepriaznivé účinky na ľudí, ak na základe šiesteho odseku bodov 1 až 4 ide o látky, ktoré spĺňajú všetky nasledujúce kritériá, pokiaľ neexistujú dôkazy preukazujúce, že identifikované nepriaznivé účinky nie sú relevantné pre ľudí:
1.
prejavuje nepriaznivý účinok na intaktný organizmus alebo jeho potomstvo, ako je zmena morfológie, fyziológie, rastu, vývinu, reprodukcie alebo dĺžky života organizmu, systému alebo populácie (subpopulácie) …, čo má za následok zhoršenie funkčnej kapacity, zhoršenie kapacity na kompenzáciu ďalšieho stresu alebo zvýšenie vnímavosti na iné vplyvy;
2.
pôsobí na endokrinný systém, t. j. mení jeho funkciu (funkcie);
3.
nepriaznivý účinok je dôsledkom pôsobenia na endokrinný systém.“
14.
Šiesty odsek bodu 3.6.5 prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín, ktorý bol tiež doplnený, upravuje údaje, z ktorých sa má vychádzať, a metódy, ktoré sa majú použiť:
„Identifikácia účinnej látky… ako látky s vlastnosťami narúšajúcimi endokrinný systém, ktoré môžu mať nepriaznivý účinok na ľudí, v súlade s piatym odsekom sa zakladá na všetkých týchto bodoch:
1.
všetky dostupné relevantné vedecké údaje (štúdie in vivo alebo adekvátne validované alternatívne testovacie systémy zisťovania nepriaznivých účinkov na ľudí alebo zvieratá; ako aj štúdie in vivo, in vitro alebo v prípade potreby in silico o spôsoboch účinku na endokrinný systém):
a)
vedecké údaje získané v súlade s medzinárodne dohodnutými protokolmi štúdií, najmä tie, ktoré sú v súlade s týmto nariadením uvedené v oznámeniach Komisie v rámci stanovovania požiadaviek na údaje týkajúce sa účinných látok a prípravkov na ochranu rastlín;
b)
iné vedecké údaje vybrané uplatnením metodiky systematického preskúmavania, najmä v nadväznosti na usmernenie k údajom z literatúry uvedené v súlade s týmto nariadením v oznámeniach Komisie v rámci stanovovania požiadaviek na údaje týkajúce sa účinných látok a prípravkov na ochranu rastlín;
2.
posúdenie dostupných relevantných vedeckých údajov použitím prístupu založeného na váhe dôkazov s cieľom určiť, či sú splnené kritériá stanovené v piatom odseku; pri určovaní váhy dôkazov sa v rámci posudzovania vedeckých dôkazov predovšetkým zohľadňujú všetky tieto faktory:
a)
pozitívne aj negatívne výsledky;
b)
relevantnosť návrhov štúdií na posúdenie nepriaznivých účinkov a spôsobu účinku na endokrinný systém;
c)
kvalita a konzistentnosť údajov vzhľadom na štruktúru a koherentnosť výsledkov v rámci podobne navrhnutých štúdií, medzi nimi a naprieč rôznymi druhmi;
d)
spôsob expozície, toxikokinetické a metabolické štúdie;
e)
pojem limitná dávka a medzinárodné usmernenia o maximálnych odporúčaných dávkach a o posudzovaní mätúcich účinkov nadmernej toxicity;
3.
na základe biologickej plauzibility, ktorá sa určí na základe súčasných vedeckých poznatkov a s ohľadom na medzinárodne dohodnuté usmernenia, a určí súvislosť medzi nepriaznivým účinkom (nepriaznivými účinkami) a spôsobom účinku na endokrinný systém použitím prístupu založeného na váhe dôkazov;
4.
nepriaznivé účinky, ktoré sú nešpecifickými druhotnými dôsledkami iných toxických účinkov, sa na účely identifikácie látky ako endokrinného disruptora nezohľadňujú.“
B.
Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 844/2012
15.
Článok 13 ods. 1 prvá veta medzičasom zrušeného vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 844/2012 (
11
), zmeneného vykonávacím nariadením (EÚ) 2018/1659 (
12
), upravovala úlohu EFSA pri posudzovaní žiadosti o schválenie:
„… [EFSA] na základe aktuálnych vedeckých a technických poznatkov a s využitím usmerňujúcich dokumentov uplatniteľných k dátumu predloženia doplňujúcej dokumentácie prijme závery o tom, či možno očakávať, že účinná látka splní kritériá schválenia podľa článku 4 [nariadenia o ochrane rastlín].“
16.
Článok 14 ods. 1a vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 844/2012 sa týkal otázky, či sú potrebné ďalšie informácie, ak EFSA prijal závery pred nadobudnutím účinnosti doplnených kritérií na určenie vlastností narúšajúcich endokrinný systém:
„1a. Na účely posúdenia kritérií schválenia stanovených v bode 3.6.5 a bode 3.8.2 prílohy II k [nariadeniu o ochrane rastlín], zmenenému nariadením Komisie (EÚ) 2018/605, pokiaľ ide o žiadosti, v súvislosti s ktorými [EFSA] prijal záver pred 10. novembrom 2018, a v prípade, že výbor uvedený v článku 79 ods. 1 [nariadenia o ochrane rastlín] ešte nehlasoval o návrhu nariadenia o obnovení alebo neobnovení tejto účinnej látky do uvedeného dátumu, Komisia sa môže domnievať, že sú potrebné ďalšie informácie na posúdenie toho, či sú tieto kritériá schválenia splnené. V takýchto prípadoch Komisia požiada [EFSA], aby v primeranej lehote opätovne posúdil dostupné informácie a informoval žiadateľa o tejto žiadosti.
Na žiadosť Komisie v súlade s prvým pododsekom môže [EFSA]… požiadať žiadateľa, aby poskytol takéto informácie…“.
C.
Nariadenie (EÚ) č. 283/2013
17.
Nariadenie (EÚ) č. 283/2013 (
13
) stanovuje, ktoré údaje sa majú predložiť na účely rozhodovania o účinných látkach. Podľa článku 5 ods. 2 sa uplatňuje odo dňa nadobudnutia účinnosti, teda od 23. apríla 2013, na postupy týkajúce sa obnovenia schválenia účinných látok, platnosť schválenia ktorých sa skončí 1. januára 2016 alebo neskôr. Platnosť pôvodného schválenia pre cypermetrín sa skončila 28. februára 2016, takže na postup týkajúci sa jeho obnovenia sa uplatňovalo nariadenie (EÚ) č. 283/2013.
18.
Bod 1.9 časti A prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 283/2013 obsahuje požiadavky na špecifikáciu čistoty účinnej látky. Štvrtý odsek sa týka izomérov:
„Ak je účinná látka zmesou izomérov, musí sa poskytnúť pomer alebo rozsah pomeru obsahu izomérov. Musí sa uviesť relatívna biologická aktivita každého izoméru, pokiaľ ide o účinnosť a toxicitu.“
D.
Nariadenie o uplatňovaní Aarhuského dohovoru
19.
V článku 2 ods. 1 písm. g) nariadenia o uplatňovaní Aarhuského dohovoru je pojem správny akt vymedzený ako „nelegislatívny akt prijatý inštitúciou alebo orgánom Únie, ktorý má právne a vonkajšie účinky a obsahuje ustanovenia, ktoré môžu byť v rozpore s právom životného prostredia“.
20.
Článok 10 nariadenia o uplatňovaní Aarhuského dohovoru upravuje postup vnútorného preskúmania správnych aktov:
„1.   Každá mimovládna organizácia alebo iní príslušníci verejnosti, ktorí spĺňajú kritériá stanovené v článku 11, sú oprávnení požiadať o vnútorné preskúmanie inštitúciu alebo orgán Únie, ktoré správny akt prijali alebo v prípade údajnej správnej nečinnosti ho prijať mali, a to z dôvodu, že daný akt alebo nečinnosť je v rozpore s právom životného prostredia v zmysle článku 2 ods. 1 písm. f).
… V žiadosti sa uvedú dôvody na preskúmanie.
2.   Inštitúcia alebo orgán Únie uvedení v odseku 1 zvážia každú takúto žiadosť…. … Inštitúcia alebo orgán Únie uvedie svoje dôvody v písomnej odpovedi …
…“
21.
Článok 12 ods. 1 nariadenia o uplatňovaní Aarhuského dohovoru odkazuje na možnosť podania žaloby na súdoch Únie:
„Mimovládna organizácia, ktorá požiadala o vnútorné preskúmanie podľa článku 10, môže začať konanie pred Súdnym dvorom v súlade s príslušnými ustanoveniami ZFEÚ.“
III. Skutkový stav a okolnosti predchádzajúce sporu
22.
Cypermetrín je insekticídom zo skupiny pyretroidov. Táto skupina insekticídov je vo veľkom rozsahu používaná v Európskej únii na účely boja proti škodcom plodín. Cypermetrín je vysoko toxický pre hmyz.
23.
Komisia schválila cypermetrín už v roku 2005 podľa smernice o ochrane rastlín (
14
), ktorá bola účinná v minulosti. Toto schválenie bolo časovo obmedzené do roku 2016. Pracovná skupina vytvorená dvoma spoločnosťami – Arysta LifeScience Benelux sprl a SBM Développement – (ďalej len „žiadateľ“) požiadala o obnovenie tohto schválenia. Zo spisu nevyplýva presný okamih podania žiadosti. Počas konania o preskúmaní obnovenia Komisia viackrát na kratšie obdobia predĺžila platnosť schválenia, aby zabránila tomu, že platnosť schválenia sa skončí z dôvodov, na ktoré žiadateľ nemá vplyv, pred prijatím rozhodnutia o obnovení (článok 17 nariadenia o ochrane rastlín).
24.
Keďže žiadateľ podal žiadosť v Belgicku a Nemecku, Belgicko sa stalo spravodajským členským štátom a Nemecko sa stalo spoluspravodajským členským štátom v zmysle článku 7 nariadenia o ochrane rastlín. Tieto štáty podľa článku 11 predložili návrh hodnotiacej správy o obnovení. EFSA následne podľa článku 12 preskúmal tento návrh za účasti žiadateľa, členských štátov a verejnosti.
25.
EFSA predložil 31. júla 2018 vedecké stanovisko s názvom „Peer Review of the pesticide risk assessment of the active substance cypermetrín“ (Preskúmanie inter pares posúdenia rizík pesticídov účinnej látky cypermetrín)[ (
15
)] (ďalej len „závery EFSA“). EFSA tu identifikoval okrem iného štyri „kritické oblasti obáv“, ktoré by mohli brániť schváleniu.
26.
Po diskusiách v príslušnom výbore, ktorým bol Stály výbor pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá, si Komisia vyžiadala ďalšie stanovisko EFSA k opatreniam na zmiernenie rizík v súvislosti s cypermetrínom (
16
) (ďalej len „stanovisko z roku 2019“).
27.
Napokon Komisia 24. novembra 2021 obnovila schválenie cypermetrínu.
28.
Dňa 20. januára 2022 predložila PAN Europe Komisii na základe článku 10 ods. 1 nariadenia č. 1367/2006 vo francúzskom jazyku žiadosť o vnútorné preskúmanie sporného obnovenia. Touto žiadosťou sa konkrétne navrhovalo zrušiť a nahradiť sporné obnovenie prijatím nariadenia, ako aj zamietnuť žiadosť o obnovenie schválenia účinnej látky cypermetrín. Komisia listom komisárky Stelly Kyriakidesovej, ktorý zaregistrovala pod číslom Ares(2022)4621502 – 23/06/2022, a rozhodnutím pripojeným k tomuto listu (ďalej len „sporné rozhodnutie o preskúmaní“) zamietla túto žiadosť. Komisia zaslala tento list a sporné rozhodnutie o preskúmaní PAN Europe 23. júna 2022 v anglickom jazyku a 18. júla 2022 vo francúzskom jazyku.
29.
PAN Europe následne podala na Všeobecnom súde žalobu proti spornému rozhodnutiu o preskúmaní. Všeobecný súd túto žalobu zamietol. PAN Europe prejednávaným odvolaním navrhuje
–
určiť, že odvolanie je prípustné a dôvodné,
–
zrušiť napadnutý rozsudok,
–
podľa článku 61 ods. 1 Štatútu Súdneho dvora a článku 170 ods. 1 Rokovacieho poriadku Súdneho dvora rozhodnúť spor a vyhovieť návrhom, ktoré odvolateľka uplatnila na prvom stupni, konkrétne určiť, že sporné rozhodnutie o preskúmaní je neplatné,
–
uložiť Komisii povinnosť nahradiť trovy konania na oboch stupňoch.
30.
Komisia navrhuje
–
zamietnuť odvolanie a
–
uložiť PAN Europe povinnosť nahradiť trovy konania.
31.
Účastníci konania predložili písomné pripomienky. Súdny dvor podľa článku 76 ods. 2 rokovacieho poriadku nenariadil vo veci pojednávanie, lebo sa domnieva, že má k dispozícii dostatok informácií na to, aby o veci rozhodol.
IV. Posúdenie odvolacích dôvodov
32.
Pre lepšie pochopenie jednotlivých odvolacích dôvodov je vhodné uviesť najprv niekoľko úvodných poznámok (pozri v tejto súvislosti časť A). Následne preskúmam najprv tretí odvolací dôvod, ktorý sa týka medzier v údajoch, ktoré identifikoval EFSA, vo všeobecnosti (pozri v tejto súvislosti časť B), potom prvú časť štvrtého odvolacieho dôvodu týkajúcu sa chýbajúcich informácií o toxicite izomérov cypermetrínu (pozri v tejto súvislosti časť C), druhý odvolací dôvod a druhú časť štvrtého odvolacieho dôvodu, ktoré sa týkajú údajne nedostatočných informácií o účinkoch cypermetrínu na endokrinný systém (pozri v tejto súvislosti časť D), piaty odvolací dôvod týkajúci sa dlhodobej toxicity skúmaného prípravku na ochranu rastlín na báze cypermetrínu (pozri v tejto súvislosti časť E) a napokon prvý odvolací dôvod, ktorého predmetom sú tri zo štyroch kritických oblastí obáv, ktoré identifikoval EFSA (pozri v tejto súvislosti časť F).
A.
Úvodné poznámky
33.
Keďže schvaľovanie účinných látok podľa nariadenia o ochrane rastlín a procesnoprávny rámec žalôb environmentálnych združení proti ich schváleniu sú z právneho a technického hľadiska zložité, je vhodné charakterizovať sporné konanie o obnovení, ako aj právne kritériá, ktoré sú preň najdôležitejšie (pozri v tejto súvislosti oddiel 1), a opísať aktívnu legitimáciu PAN Europe (pozri v tejto súvislosti oddiel 2).
1. Konanie o obnovení a ustanovenia, ktoré sa v ňom majú použiť
34.
Nariadenie o ochrane rastlín stanovuje, že účinné látky použité v prípravkoch na ochranu rastlín si vyžadujú schválenie Komisie. Prípravky na ochranu rastlín ako také naopak autorizujú členské štáty.
35.
Komisia schváli účinnú látku podľa článku 4 nariadenia o ochrane rastlín, ak možno očakávať, že prípravky na ochranu rastlín, ktoré obsahujú túto účinnú látku, najmä nemajú žiadny škodlivý účinok na zdravie ľudí alebo zvierat alebo na podzemnú vodu a žiadny neprijateľný účinok na životné prostredie. Podľa článku 4 ods. 5 sa tieto požiadavky na schválenie účinnej látky považujú za splnené, ak sa to stanovilo pre jedno alebo viaceré reprezentatívne použitia aspoň jedného prípravku na ochranu rastlín, ktorý obsahuje túto účinnú látku.
36.
Súdny dvor z tohto ustanovenia v spojení s článkom 7 ods. 1 a článkom 29 ods. 2, ako aj so zásadou obozretnosti vyvodil, že žiadateľ musí preukázať, že účinná látka nemá uvedené škodlivé účinky. (
17
) Pokiaľ Komisia vyhovie takej žiadosti, teda konštatuje, že žiadateľ predložil potrebné dôkazy, znáša v spore týkajúcom sa schválenia, o ktorom sa rozhodlo, dôkazné bremeno týkajúce sa správnosti tohto konštatovania.
37.
Keďže Komisia môže schváliť účinné látky podľa článku 5 nariadenia o ochrane rastlín maximálne len na desať rokov, na ich ďalšie používanie sa vyžaduje obnovenie schválenia, ktoré sa môže udeliť najviac na obdobie pätnástich rokov. Predpokladom toho podľa článku 14 rovnako je, že sú splnené kritériá schválenia stanovené v článku 4.
38.
Pri rozhodovaní o obnovení schválenia účinnej látky musí Komisia vykonať komplexné vedecké a technické posúdenie, takže má širokú mieru voľnej úvahy, ktorej výkon môžu súdy Únie z vecného hľadiska preskúmať, len pokiaľ ide o existenciu zjavne nesprávneho posúdenia. (
18
) V takomto kontexte súd Únie nemôže svojím posúdením skutkových okolností vedeckej a technickej povahy nahradiť posúdenie inštitúcií, ktorým výlučne zveril túto úlohu normotvorca. (
19
)
39.
Najmä ak sa jeden účastník konania odvoláva na zjavne nesprávne posúdenie, ktorého sa mala dopustiť príslušná inštitúcia, musí však súd Únie overiť, či táto inštitúcia starostlivo a nestranne preskúmala všetky relevantné okolnosti daného prípadu, na ktorých je toto posúdenie založené. (
20
)
40.
Pri schvaľovaní účinných látok podľa nariadenia o ochrane rastlín sa toto skúmanie začína informáciami, ktoré žiadateľ poskytol v konaní na základe svojho dôkazného bremena. Spolu so žiadosťou o schválenie totiž podľa článkov 7 a 8 musí predložiť úplnú dokumentáciu, pomocou ktorej preukáže, že účinná látka spĺňa kritériá schválenia. Komisia ďalej konkretizovala požiadavky na takú dokumentáciu. (
21
)
41.
Podľa článkov 11 a 12 nariadenia o ochrane rastlín najprv spravodajský členský štát a následne EFSA za účasti ostatných členských štátov a verejnosti posúdia tieto informácie v tom zmysle, či možno očakávať, že účinná látka splní kritériá schválenia stanovené v článku 4. Toto posúdenie však nie je obmedzené na predložené informácie, ale podľa článku 11 ods. 2 druhého pododseku a článku 12 ods. 2 druhého pododseku musí navyše zohľadňovať aktuálne vedecké a technické poznatky. (
22
)
42.
Ako Všeobecný súd správne konštatoval v bodoch 88 a 89 napadnutého rozsudku, ktoré PAN Europe nenapadla, je pravda, že Komisia pri rozhodovaní o obnovení nie je viazaná posúdením EFSA. Podľa článku 13 ods. 1 nariadenia o ochrane rastlín ho však pri svojom rozhodovaní o účinnej látke musí zohľadniť. (
23
)
43.
Pokiaľ inštitúcie Únie – ako Komisia v prejednávanom prípade – disponujú širokou mierou voľnej úvahy, má navyše dodržiavanie záruk, ktoré právny poriadok Únie stanovuje pre správne konania, o to väčší význam. K týmto zárukám patrí popri už spomenutej povinnosti preskúmania právo na dostatočné odôvodnenie rozhodnutia. (
24
) Povinnosť odôvodnenia neslúži len na to, aby sa dotknutej osobe poskytli potrebné informácie, aby mohla posúdiť pravdepodobnosť úspechu žaloby podanej na súde Únie, ale má tiež umožniť súdu Únie vykonať preskúmanie zákonnosti aktu. (
25
) Len tak môže tento súd preskúmať, či existovali najmä vecné a právne okolnosti, ktoré sú rozhodujúce pre výkon voľnej úvahy Komisie, (
26
) teda najmä či Komisia starostlivo a nestranne preskúmala všetky relevantné okolnosti daného prípadu.
44.
Ak sa Komisia odkloní od vedeckého zistenia EFSA, musí preto najmä odôvodniť, prečo dospela k inému záveru než EFSA.
45.
Podľa záverov EFSA predložil žiadateľ informácie o „cypermetríne 500 EC“. Je to emulzifikovateľný koncentrát s obsahom 500 g/L účinnej látky. Ako reprezentatívne použitie sa posudzovala aplikácia postrekom ako insekticídu na poliach pre zimné a jarné obilniny, ako aj zemiaky v južnej Európe a pre zimnú, ako aj jarnú repku olejnú v strednej a severnej Európe. (
27
)
46.
Tieto informácie najprv posúdili dva spravodajské členské štáty a EFSA následne preskúmal toto posúdenie za účasti všetkých členských štátov a verejnosti. Výsledky tohto preskúmania sú uvedené v záveroch EFSA z roku 2018. EFSA v nich identifikoval spolu 24 medzier v údajoch v žiadosti o obnovenie, ktoré sú predmetom tretieho odvolacieho dôvodu (pozri v tejto súvislosti časť B), tri oblasti skúmania, ktorých posúdenie nemohol ukončiť, ako aj štyri kritické oblasti obáv (pozri v tejto súvislosti časť F). Dostupné informácie týkajúce sa týchto posledných uvedených oblastí podľa názoru EFSA neumožňujú dospieť k záveru, že reprezentatívny prípravok na ochranu rastlín v zmysle článku 4 nariadenia o ochrane rastlín nebude mať žiadny škodlivý účinok na zdravie ľudí alebo zvierat, životné prostredie alebo podzemné vody alebo neprijateľné účinky na životné prostredie.
47.
Komisia však podrobnejšie rozobrala obnovenie schválenia v Stálom výbore pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá a vyžiadala si stanovisko EFSA z roku 2019 o možnosti zníženia určitých nepriaznivých účinkov používania prípravkov na ochranu rastlín na báze cypermetrínu. Komisia napokon vydala sporné obnovenie, ktoré ukladá určité podmienky a obmedzenia používania prípravkov na ochranu rastlín na báze cypermetrínu (pozri v tejto súvislosti časť F). Komisia najmä vyžaduje, aby žiadateľ v určitých lehotách predložil „ďalšie potvrdzujúce informácie“ týkajúce sa štyroch tematických okruhov (pozri v tejto súvislosti časti C a D.2).
2. Úvodná poznámka týkajúca sa aktívnej legitimácie PAN Europe
48.
PAN Europe je neziskové združenie založené podľa belgického práva, ktorého cieľom je obmedziť používanie pesticídov. (
28
)
49.
Environmentálne združenie, akým je PAN Europe, však nie je priamo dotknuté obnovením schválenia účinnej látky pre prípravky na ochranu rastlín, lebo účinné látky sa dostávajú do životného prostredia len vo forme prípravkov na ochranu rastlín, ktoré si vyžadujú ďalšiu autorizáciu. Environmentálne združenie preto nemôže podať priamo žalobu proti takému obnoveniu na súdoch Únie. (
29
)
50.
Nariadenie o uplatňovaní Aarhuského dohovoru síce poskytuje environmentálnym združeniam možnosť požiadať orgán, ktorý prijal správny akt podľa zákona o životnom prostredí, o vnútorné preskúmanie. Environmentálne združenie môže napadnúť rozhodnutie prijaté v nadväznosti na túto žiadosť na súdoch Únie. Schválenie účinnej látky však najprv neplatilo ako správny akt, na ktorý by sa uplatnil tento postup, ale ako akt so všeobecnou pôsobnosťou. (
30
)
51.
Článok 1 bodom 1 nariadenia (EÚ) 2021/1767 však bola definícia pojmu „správny akt“ v nariadení o uplatňovaní Aarhuského dohovoru rozšírená na každý nelegislatívny akt prijatý inštitúciou alebo orgánom Únie. Toto ustanovenie podľa článku 297 ods. 1 tretieho pododseku ZFEÚ – ako je uvedené aj v článku 2 prvom odseku nariadenia (EÚ) 2021/1767 – nadobudlo účinnosť 20. dňom po uverejnení tohto nariadenia, teda 28. októbra 2021.
52.
Sporné obnovenie je takým nelegislatívnym aktom. Preto mohla PAN Europe 20. januára 2022 požiadať o jeho vnútorné preskúmanie podľa článku 10 nariadenia o uplatňovaní Aarhuského dohovoru s cieľom dosiahnuť jeho zrušenie alebo nahradenie prostredníctvom nariadenia, ktorým sa zamietne žiadosť o obnovenie schválenia účinnej látky cypermetrín.
53.
V dôsledku rozdelenia dôkazného bremena podľa nariadenia o ochrane rastlín (
31
) nemusela PAN Europe, aby mala vo veci úspech, preukázať, že účinná látka má škodlivé účinky na zdravie ľudí alebo zvierat alebo na podzemnú vodu alebo neprijateľné účinky na životné prostredie.
54.
PAN Europe však musela, ako Všeobecný súd správne uviedol v bode 42 napadnutého rozsudku, spolu so žiadosťou o preskúmanie predložiť konkrétne a presné dôvody, ktoré môžu spochybniť úsudky, na ktorých je akt, ktorý sa má preskúmať, založený. Musela teda uviesť zásadné skutkové okolnosti alebo právne tvrdenia, ktoré môžu vyvolať dôvodné, teda podstatné pochybnosti, čo sa týka posúdenia inštitúcie alebo orgánu Únie v danom akte. (
32
)
55.
Komisia nepovažovala tvrdenia PAN Europe za presvedčivé. Preto sporným rozhodnutím o preskúmaní zamietla žiadosť o preskúmanie. PAN Europe následne mohla napadnúť toto rozhodnutie podľa článku 12 nariadenia o uplatňovaní Aarhuského dohovoru.
56.
Predmet súdneho konania pritom zodpovedá predmetu žiadosti o preskúmanie. Žaloba proti jej zamietnutiu v zásade (
33
) nemôže byť založená na nových dôvodoch alebo dôkazoch, ktoré sa nenachádzali v žiadosti o vnútorné preskúmanie. Inak by bola požiadavka týkajúca sa odôvodnenia takejto žiadosti, ktorá je uvedená v článku 10 ods. 1 nariadenia o uplatňovaní Aarhuského dohovoru, zbavená potrebného účinku a zmenil by sa predmet konania začatého na základe tejto žiadosti. (
34
)
B.
Tretí odvolací dôvod – medzery v údajoch
57.
PAN Europe prostredníctvom tretieho odvolacieho dôvodu napáda posúdenie jej tvrdení týkajúcich sa celkovo 24 medzier v údajoch v žiadosti o obnovenie schválenia cypermetrínu, ktoré konštatoval EFSA, v bodoch 309 až 316 napadnutého rozsudku.
58.
PAN Europe uvádza tri konkrétne námietky týkajúce sa na prvý pohľad veľmi vysokého celkového počtu medzier v údajoch. Prvá a tretia námietka sa priamo týkajú významu medzier v údajoch pre obnovenie. PAN Europe tvrdí, že už v dôsledku týchto medzier v údajoch sa sporné obnovenie nemohlo udeliť. Naproti tomu sa druhá námietka, ktorú treba následne preskúmať, týka úplnosti žiadosti o obnovenie.
59.
Po prvé Všeobecný súd v bode 309 napadnutého rozsudku nesprávne konštatoval, že medzery v údajoch nevyhnutne nesvedčia o tom, že nie sú splnené podmienky na udelenie schválenia. To nie je v súlade so zásadou obozretnosti. Počet a druh medzier naopak svedčí o takej veľkej neistote, že Komisii – v rozpore s názorom Všeobecného súdu – treba vytknúť zjavne nesprávne posúdenie pri obnovení schválenia.
60.
V tom istom zmysle vyznieva tretia námietka, ktorá smeruje proti bodu 312 napadnutého rozsudku. Podľa neho PAN Europe musela uviesť, prečo medzery v údajoch museli viesť k záveru, že kritériá na obnovenie schválenia nie sú splnené. Vzhľadom na medzery v údajoch však podľa zásady obozretnosti prináleží Komisii preukázať, že tieto medzery v údajoch nebránia obnoveniu schválenia.
61.
Tieto konštatovania Všeobecného súdu však nevychádzajú z nesprávneho právneho posúdenia.
62.
Súdny dvor síce so zreteľom na zásadu obozretnosti vyložil niekoľko predpisov v tom zmysle, že určité činnosti nemožno povoliť, pokiaľ existujú vedecké pochybnosti o tom, či možno vylúčiť škodlivé účinky týchto činností na príslušný chránený záujem. (
35
) V tomto zmysle vyznieva aj článok 4 ods. 3 nariadenia o ochrane rastlín. Podľa neho prípravok na ochranu rastlín nemôže mať škodlivý účinok na zdravie ľudí alebo zvierat alebo na podzemnú vodu ani neprijateľný účinok na životné prostredie. To musí podľa článku 7 ods. 1 a článku 29 ods. 2 preukázať žiadateľ. (
36
) Napokon predpokladom výkonu voľnej úvahy Komisie v súlade s právom je, že predtým starostlivo a nestranne preskúmala všetky relevantné okolnosti daného prípadu. (
37
)
63.
Medzery v údajoch však nevyhnutne neznamenajú, že sa nepodarilo preukázať neexistenciu škodlivých účinkov. V prvom rade svedčia len o tom, že určité vedecké informácie nie sú dostupné. Zásada obozretnosti však nevyžaduje, aby sa prostredníctvom ďalších štúdií zistili všetky prípadné vedecké informácie. Naopak sa musia posúdiť riziká na základe najspoľahlivejších dostupných vedeckých údajov a najnovších výsledkov medzinárodného výskumu. (
38
) Ďalej nesiaha ani informačná povinnosť Komisie.
64.
Síce si možno predstaviť, že v dôsledku určitých medzier v údajoch nemožno vylúčiť účinky zakázané podľa článku 4 ods. 3 nariadenia o ochrane rastlín, konkrétne jednak škodlivý účinok na zdravie ľudí alebo zvierat alebo na podzemnú vodu a jednak (iný) neprijateľný účinok na životné prostredie.
65.
V rámci konania o žalobe na základe žiadosti o vnútorné preskúmanie však žalobca musí preukázať, prečo určité medzery v údajoch bránia vylúčeniu uvedených účinkov. (
39
)
66.
PAN Europe síce najmä štvrtým odvolacím dôvodom odôvodňuje svoje tvrdenia týkajúce sa určitých medzier v údajoch (pozri v tejto súvislosti časti C a D.2), ale predmetný odvolací dôvod sa týka všetkých medzier v údajoch.
67.
Zo záverov EFSA tiež nevyplýva, že predmetné medzery v údajoch bránia preukázaniu neexistencie škodlivých účinkov cypermetrínu. EFSA skutočnosti vo svojich záveroch vôbec neposudzuje väčšinu medzier v údajoch. (
40
) Síce konštatuje, že tri oblasti skúmania nemohla definitívne posúdiť, avšak PAN Europe na to nepoukazuje, takže tento aspekt záverov nie je predmetom konania.
68.
Všeobecný súd preto správne konštatoval, že z medzier v údajoch ako takých ani z tvrdení PAN Europe týkajúcich sa medzier v údajoch nevyplýva, že podmienky na udelenie sporného obnovenia neboli splnené.
69.
Prostredníctvom druhej námietky PAN Europe vytýka Všeobecnému súdu, že v bode 310 napadnutého rozsudku nesprávne rozlišoval medzi úplnosťou žiadosti o obnovenie schválenia v zmysle nariadenia (EÚ) č. 283/2013 (
41
) a konštatovaním medzier v údajoch pri posúdení zo strany EFSA. Ak žiadosť nespĺňa obsahové požiadavky stanovené Komisiou, Komisia nemôže uviesť potrebné konštatovania, aby mohla rozhodnúť o schválení.
70.
Toto tvrdenie však nerešpektuje obsah napadnutého konštatovania Všeobecného súdu. Toto konštatovanie sa netýka ani otázky, či vôbec existujú medzery v údajoch v zmysle nariadenia (EÚ) č. 283/2013, ani následkov takých medzier. Všeobecný súd naopak predostrel možnosť, že EFSA z vedeckého hľadiska konštatuje medzery v údajoch, ktoré nespôsobujú porušenie požiadaviek uvedeného nariadenia.
71.
Ak by PAN Europe týmito tvrdeniami chcela namietať porušenie nariadenia (EÚ) č. 283/2013, išlo by o prekročenie predmetu sporu, ktorý vyplýva z jej žiadosti o preskúmanie. (
42
) PAN Europe síce uviedla toto nariadenie v súvislosti s inými námietkami, ale nie vo vzťahu k celkovému počtu medzier v údajoch.
72.
Tretí odvolací dôvod je teda ako celok nedôvodný.
C.
Prvá časť štvrtého odvolacieho dôvodu – vyžiadanie potvrdzujúcich informácií o toxicite izomérov
73.
V štvrtom odvolacom dôvode sa rozvíja myšlienka medzier v údajoch a konkretizuje sa so zreteľom na dve určité otázky. PAN Europe totiž kritizuje, že Komisia pri obnovení schválenia požadovala, aby žiadateľ v určitých lehotách predložil „ďalšie potvrdzujúce informácie“. Cieľom týchto tvrdení nie je zrušiť túto povinnosť. PAN Europe nimi chce naopak ukázať, že žiadateľ mal predložiť predmetné informácie už s dokumentáciou pripojenou k žiadosti o obnovenie schválenia. Keďže tieto informácie chýbali, Komisia mala zamietnuť obnovenie schválenia.
74.
Druhá časť štvrtého odvolacieho dôvodu sa tak ako druhý odvolací dôvod týka účinkov na endokrinný systém. Tieto námietky preto preskúmam spolu s druhým odvolacím dôvodom (pozri v tejto súvislosti časť D).
75.
Predmetom prvej časti štvrtého odvolacieho dôvodu je toxicita izomérov. Podľa bodu 2 šiesteho stĺpca prílohy I k spornému obnoveniu musel žiadateľ do 15. decembra 2023 poskytnúť potvrdzujúce informácie o relatívnej toxicite jednotlivých izomérov cypermetrínu, najmä enantiomérov (1S cis αR).
76.
Táto požiadavka sa vzťahuje na jedenástu medzeru v údajoch, ktorú identifikoval EFSA. Podľa nej v žiadosti chýbali informácie o relatívnej toxicite jednotlivých izomérov. (
43
) Na rozdiel od iných medzier v údajoch EFSA v tejto súvislosti konštatoval, že tieto informácie sú potrebné, keďže rezíduá v prežúvavcoch sú obohatené o oba enantioméry, z ktorých sa skladá alfa‑cypermetrín. V dodatku označenom zátvorkami EFSA uvádza nižšie referenčné hodnoty než pre cypermetrín. (
44
) EFSA navyše zdôraznil potrebu znížiť neistotu v tejto oblasti. (
45
)
77.
PAN Europe preto zastáva názor, že tieto informácie sa mali predložiť pred obnovením schválenia. Pritom sa opiera najmä o bod 1.9 časti A prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 283/2013. Podľa neho sa v prípade zmesí izomérov musí uviesť relatívna biologická aktivita každého izoméru, pokiaľ ide o toxicitu.
78.
Všeobecný súd v bodoch 342 až 348 napadnutého rozsudku odmietol tento názor. PAN Europe však spochybňuje tieto argumenty Všeobecného súdu.
1. Prípustnosť tvrdení týkajúcich sa bodu 1.9 časti A prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 283/2013
79.
Všeobecný súd zamietol tvrdenia týkajúce sa bodu 1.9 časti A prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 283/2013 v bode 345 napadnutého rozsudku ako neprípustné, lebo PAN Europe sa vo svojej žiadosti o vnútorné preskúmanie podľa článku 10 nariadenia o uplatňovaní Aarhuského dohovoru neodvolala na toto ustanovenie.
80.
Ako uvádza PAN Europe, Všeobecný súd tým však skreslil (
46
) jej tvrdenia uvedené v bode 44 tejto žiadosti (
47
). V ňom výslovne namietala porušenie tohto ustanovenia so zreteľom na vyžiadané ďalšie údaje. Komisia navyše v duplike uznala, že PAN Europe už v bode 89 žaloby podanej na Všeobecnom súde zopakovala svoje tvrdenia uvedené v žiadosti o preskúmanie, ktorá sa týkali tohto ustanovenia.
81.
Konštatovanie o neprípustnosti týchto tvrdení v bode 345 napadnutého rozsudku je preto v zjavnom rozpore s obsahom spisu, a preto vychádza z nesprávneho právneho posúdenia. Tvrdenia týkajúce sa bodu 1.9 časti A prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 283/2013 boli naopak prípustné a Všeobecný súd ich mal zohľadniť.
2. Bod 1.9 časti A prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 283/2013
82.
Bod 1.9 štvrtý odsek časti A prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 283/2013 konkretizuje požiadavky na starostlivé a nestranné preskúmanie okolností, ktoré sú relevantné pre schválenie účinnej látky. (
48
) Podľa neho musí totiž žiadateľ predložiť údaje o relatívnej toxicite izomérov cypermetrínu.
83.
Povinnosť dodržať bod 1.9 štvrtý odsek časti A prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 283/2013 tiež nezaniká len preto, lebo EFSA v čase podania žiadosti ešte nepredložil žiadne usmernenia týkajúce sa zisťovania týchto údajov. EFSA zverejnil tieto usmernenia až v roku 2019. (
49
) Bod 1.9 štvrtý odsek však nie je spojený s odkladacou podmienkou, že údaje, ktoré sa podľa neho vyžadujú, sa musia predložiť až po tom, čo EFSA zverejnil príslušné usmernenia. Z bodu 1.7 úvodu k prílohe naopak vyplýva, že ak neexistujú vhodné medzinárodne alebo vnútroštátne validované usmernenia k testom, majú sa použiť testovacie usmernenia, ktoré boli prerokované s príslušným európskym orgánom. Podľa tohto bodu sa tiež akékoľvek odchýlky majú opísať a odôvodniť.
84.
Okrem toho závery EFSA v rozpore s názorom Komisie (
50
) nemožno chápať v tom zmysle, že EFSA len kritizoval, že predložené informácie nezodpovedajú spomenutým usmerneniam. EFSA tieto závery totiž prijal už v roku 2018, teda pred tým, ako v roku 2019 zverejnil usmernenia.
85.
Keďže Komisia obnovila schválenie účinnej látky bez údajov potrebných podľa bodu 1.9 štvrtého odseku časti A prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 283/2013, porušila svoju povinnosť starostlivo a nestranne preskúmať relevantné okolnosti.
3. Článok 6 písm. f) nariadenia o ochrane rastlín
86.
Nezohľadnenie bodu 1.9 štvrtého odseku časti A prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 283/2013 má za následok, že ani bod 342 napadnutého rozsudku nemá nijaký základ. Všeobecný súd v ňom konštatoval, že dodatočné predloženie vyžiadaných informácií je prípustné podľa článku 6 písm. f) nariadenia o ochrane rastlín, keďže počas konania sa v dôsledku nových vedeckých a technických poznatkov stanovili nové požiadavky. Všeobecný súd sa pritom odvolal na už spomenuté usmernenia.
87.
Komisia preto mohla spojiť sporné obnovenie s povinnosťou, aby žiadateľ na základe nových usmernení predložil informácie o toxicite izomérov cypermetrínu, namiesto toho, aby predlžovala konanie, kým tieto informácie budú k dispozícii.
88.
Ani nové usmernenia, ani článok 6 písm. f) nariadenia o ochrane rastlín však nemenia nič na tom, že žiadateľ mal už so žiadosťou podľa bodu 1.9 štvrtého odseku časti A prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 283/2013 predložiť dostatočné údaje o toxicite izomérov cypermetrínu. Článok 6 písm. f) dovoľuje len vyžiadanie „ďalších potvrdzujúcich informácií“. Pod tento pojem nemožno zaradiť informácie, ktoré sa majú predložiť už so žiadosťou.
89.
Článok 6 písm. f) nariadenia o ochrane rastlín preto nemôže odôvodniť nezohľadnenie údajov potrebných podľa bodu 1.9 štvrtého odseku časti A prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 283/2013.
4. Úplnosť žiadosti a posúdenie kritérií schválenia
90.
PAN Europe napokon tiež ukazuje, že úvahy Všeobecného súdu uvedené v bodoch 343, 344 a 346 napadnutého rozsudku nemôžu odôvodniť sporné obnovenie napriek chýbajúcim informáciám o toxicite izomérov.
91.
V bode 343 sa Všeobecný súd odvoláva na to, že Súdny dvor uznal, že formálne posúdenie úplnosti dokumentácie pripojenej k žiadosti zo strany spravodajského členského štátu a kvalitatívne posúdenie zo strany EFSA môžu viesť k odlišným záverom. (
51
) Nie je však zrejmé, ako toto konštatovanie dovoľuje obnovenie schválenia, hoci EFSA konštatoval, že chýbajú potrebné informácie o toxicite izomérov, ktoré mal žiadateľ predložiť podľa bodu 1.9 časti A prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 283/2013. Ak členský štát nekritizoval túto medzeru v údajoch, nemôže to predsa znamenať, že Komisia môže túto medzeru po tom, čo ju EFSA odhalil, ignorovať.
92.
Rozsudok Súdneho dvora vo veci Agrochem‑Maks/Komisia, ktorý cituje Všeobecný súd, sa navyše týkal odlišného prípadu. Tento prípad sa síce zhoduje s prejednávaným prípadom v tom, že spravodajský členský štát akceptoval žiadosť ako úplnú, zatiaľ čo EFSA neskôr konštatoval medzery v údajoch. Tieto medzery v údajoch však viedli k odmietnutiu obnovenia a Súdny dvor toto odmietnutie potvrdil.
93.
Keďže EFSA môže konštatovať medzery v údajoch relevantné pre rozhodnutie, kritika uvedená v bode 344 napadnutého rozsudku, že PAN Europe si zamieňa obe skúmania, je tiež neúčinná.
94.
Na tom nič nemení konštatovanie v bode 346 napadnutého rozsudku, v ktorom sa odkazuje na konštatovania opísané v bode 341, ktoré Komisia uviedla v spornom rozhodnutí o preskúmaní, že izoméry určite boli zohľadnené, ale EFSA konštatoval medzeru v údajoch, lebo sú potrebné konkrétnejšie informácie. Možno ho nanajvýš chápať ako nadbytočné zopakovanie konštatovaní týkajúcich sa rozdielov v posúdení spisu zo strany spravodajského členského štátu a EFSA.
95.
Pokiaľ Všeobecný súd naproti tomu chcel v bode 346 napadnutého rozsudku vyjadriť, že sa uskutočnilo dostatočné posúdenie rizík v dôsledku toxicity izomérov, predstavovalo by to skreslenie opísaných konštatovaní Komisie. Podľa opisu uvedeného v bode 341 totiž Komisia len spresnila, že boli predložené informácie, ktoré spravodajský členský štát považoval za dostatočné na vykonanie hodnotenia rizika. (
52
) Tým sa nespochybňuje protichodné konštatovanie EFSA. Opis uvedený v bode 341 navyše zodpovedá obsahu sporného rozhodnutia o preskúmaní. (
53
)
5. Predbežný záver
96.
Prvá časť štvrtého odvolacieho dôvodu je teda dôvodná, lebo Všeobecný súd nekritizoval skutočnosť, že Komisia nezistila informácie o toxicite izomérov cypermetrínu potrebné podľa bodu 1.9 štvrtého odseku časti A prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 283/2013. Už preto treba napadnutý rozsudok zrušiť.
D.
Druhý odvolací dôvod a druhá časť štvrtého odvolacieho dôvodu – posúdenie účinkov na endokrinný systém
97.
Predmetom druhého odvolacieho dôvodu a druhej časti štvrtého odvolacieho dôvodu je posúdenie účinkov na ľudský endokrinný systém. Tieto účinky sa týkajú funkcie hormónov. (
54
)
98.
Podľa bodu 3.6.5 prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín Komisia nemôže schváliť účinnú látku, ak sa zistia vlastnosti narúšajúce ľudský endokrinný systém (takzvaný „endokrinný disruptor“). Ako Všeobecný súd konštatoval v bode 100 napadnutého rozsudku, ide teda o „vylučovacie kritérium“.
99.
Podľa EFSA sú síce účinky cypermetrínu na endokrinný systém identifikovateľné, ale posúdenie potenciálu pre vlastnosti narúšajúce endokrinný systém v dôsledku medzery v údajoch nie je možné. (
55
) EFSA to však nepovažoval za kritickú oblasť obáv ani skúmanú problematiku, o ktorej nemožno definitívne rozhodnúť. (
56
)
100.
Komisia v odôvodnení 9 sporného obnovenia vyjadrila názor, že cypermetrín sa na základe dostupných vedeckých dôkazov zhrnutých v záveroch EFSA nemá považovať za látku s vlastnosťami narúšajúcimi endokrinný systém. „V záujme zvýšenia dôvery v [tento záver]“ (
57
) Komisia v bode 4 šiesteho stĺpca prílohy I k spornému obnoveniu vyžadovala od žiadateľa do15. decembra 2023 aktualizované posúdenie už predložených informácií a prípadne ďalšie informácie. V spornom rozhodnutí o preskúmaní navyše oznámila, že považuje za nepravdepodobné, že cypermetrín má vlastnosti narúšajúce endokrinný systém.
101.
PAN Europe v tejto súvislosti namieta, že vzhľadom na medzeru v údajoch, ktorú identifikoval EFSA, nie je možné vylúčiť vlastnosti narúšajúce endokrinný systém (druhý odvolací dôvod). Táto medzera sa naopak mala vyplniť vyžiadaním ďalších informácií pred sporným obnovením (druhá časť štvrtého odvolacieho dôvodu).
102.
V tejto súvislosti sa treba zaoberať najprv dôkazným bremenom, pokiaľ ide o neexistenciu vlastností narúšajúcich endokrinný systém (pozri v tejto súvislosti oddiel 1), následne vyžiadaním dodatočných informácií (pozri v tejto súvislosti oddiel 2), potom mierou voľnej úvahy Komisie (pozri v tejto súvislosti oddiel 3) a napokon otázkou, či PAN Europe preukázala zjavne nesprávne posúdenie (pozri v tejto súvislosti oddiel 4).
1. Prvá časť druhého odvolacieho dôvodu – dôsledky chýbajúcich údajov a rozdelenie dôkazného bremena
103.
PAN Europe v prvom rade kritizuje konštatovanie uvedené v bode 272 napadnutého rozsudku, že medzera v údajoch neznamená, že nie sú splnené kritériá stanovené v článku 4 nariadenia o ochrane rastlín. To nie je ďalej odôvodnené a nie je to v súlade so zásadou obozretnosti, ako aj s dôkazným bremenom, ktoré preto niesla Komisia.
a) Odôvodnenie
104.
PAN Europe prostredníctvom výhrady týkajúcej sa chýbajúceho odôvodnenia namieta nedostatok odôvodnenia napadnutého rozsudku. Z odôvodnenia rozsudku totiž musia byť jasne a jednoznačne zrejmé úvahy Všeobecného súdu, aby to dotknutým osobám umožnilo zistiť dôvody prijatého rozhodnutia a Súdnemu dvoru vykonať svoje súdne preskúmanie. (
58
)
105.
Všeobecný súd síce na účely odôvodnenia odkazuje na body 69 až 97 napadnutého rozsudku, ale z nich v skutočnosti nie je zrejmé ani konštatovanie týkajúce sa chýbajúcej dôkaznej sily medzery v údajoch, ani súvisiace konkrétne odôvodnenie.
106.
Komisia sa však domnieva, že odôvodnenie vyplýva z bodu 73 napadnutého rozsudku. Všeobecný súd v ňom konštatoval, že pokiaľ vedecké hodnotenie neumožňuje určiť existenciu rizika s dostatočnou istotou, uplatnenie alebo neuplatnenie zásady obozretnosti závisí vo všeobecnosti od úrovne ochrany, ktorú si zvolil príslušný orgán pri výkone svojej širokej právomoci voľnej úvahy.
107.
To tiež nie je konštatovanie týkajúce sa dôkaznej sily medzery v údajoch. Ako však už bolo vysvetlené, (
59
) samotná medzera v údajoch ešte neodôvodňuje dostatočné pochybnosti o tom, že sú splnené podmienky schválenia. Preto Súdny dvor nemôže napraviť tento nedostatok odôvodnenia nahradením odôvodnenia (
60
), resp. jeho doplnením.
b) Dôkazné bremeno
108.
Dôležitejšie sú námietky týkajúce sa dôkazného bremena. PAN Europe v tejto súvislosti zastáva názor, že v prípade neistoty týkajúcej sa vylučovacieho kritéria nie je možné schválenie. V tejto súvislosti sa opiera o článok 4 ods. 3 písm. b) nariadenia o ochrane rastlín. Podľa tohto ustanovenia sa prípravok na ochranu rastlín môže autorizovať len vtedy, ak nemá škodlivý účinok na zdravie ľudí. Ako PAN Europe správne vysvetľuje, Súdny dvor z tohto ustanovenia v spojení s článkom 7 ods. 1 a článkom 29 ods. 2, ako aj so zásadou obozretnosti vyvodil, že žiadateľ musí preukázať, že účinná látka nemá uvedený škodlivý účinok. (
61
)
109.
Prinajmenšom podľa záverov EFSA však chýbal dôkaz o tom, že cypermetrín nemá žiadne vlastnosti narúšajúce ľudský endokrinný systém. EFSA naopak nemohol posúdiť potenciál pre vlastnosti narúšajúce endokrinný systém v dôsledku medzery v údajoch. (
62
)
110.
Posúdenie účinkov na endokrinný systém však nie je upravené len v ustanoveniach nariadenia o ochrane rastlín a najmä článku 4 ods. 3 písm. b), ktoré Súdny dvor vyložil so zreteľom na dôkazné bremeno. Naopak sa podľa článku 4 ods. 1 prvého pododseku majú zohľadniť aj kritériá schválenia stanovené v bodoch 2 a 3 prílohy II.
111.
Vlastnosti narúšajúce endokrinný systém sú predmetom bodu 3.6.5 prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín. Týmto ustanovením sa obracia dôkazné bremeno: ako Všeobecný súd zdôraznil v bode 276 napadnutého rozsudku, podľa tohto ustanovenia sa účinná látka schváli už vtedy, keď sa nepredpokladá, že má vlastnosti narúšajúce ľudský endokrinný systém.
112.
O tomto obrátení dôkazného bremena by sa pri pohľade na nemecké alebo talianske znenie bodu 3.6.5 ods. 1 prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín dalo pochybovať. Podľa týchto jazykových znení môže Komisia schváliť účinnú látku iba vtedy, ak sa zistí, že nemá vlastnosti narúšajúce ľudský endokrinný systém. Podľa nich by si sporné obnovenie vyžadovalo doteraz chýbajúce konštatovanie a dôkaz o tom, že také vlastnosti neexistujú.
113.
Podľa španielskeho, anglického, francúzskeho a holandského znenia tohto ustanovenia je naopak predpokladom schválenia, aby sa nezistili vlastnosti narúšajúce endokrinný systém. Konštatovanie EFSA, že nemôže posúdiť potenciál pre vlastnosti narúšajúce endokrinný systém v dôsledku medzery v údajoch, podľa týchto jazykových znení teda vylučovalo možnosť odmietnuť sporné obnovenie z dôvodu takých vlastností.
114.
Súvislosť s ostatnými odsekmi bodu 3.6.5 prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín a kritériami schválenia pre genotoxicitu (bod 3.6.2), karcinogenitu (bod 3.6.3) a reprodukčnú toxicitu (bod 3.6.4) svedčí o tom, že pri výklade bodu 3.6.5 prvého odseku treba uprednostniť posledné uvedené jazykové znenia.
115.
Podľa bodu 3.6.5 tretieho a štvrtého odseku prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín, ako aj ostatných uvedených kritérií schválenia totiž vlastnosti narúšajúce endokrinný systém a genotoxické, karcinogénne alebo reprodukčne toxické vlastnosti bránia schváleniu účinnej látky len vtedy, keď sa príslušná vlastnosť pripisuje alebo musí pripísať látke podľa nariadenia (ES) č. 1272/2008.
116.
Od roku 2018 navyše bod 3.6.5 piaty odsek prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín stanovuje, že účinná látka má vlastnosti narúšajúce endokrinný systém, ak pôsobí na endokrinný systém a tým spôsobuje určitý nepriaznivý účinok na intaktný organizmus alebo jeho potomstvo.
117.
Vo všetkých týchto prípadoch teda predpokladom schválenia práve nie je dôkaz o tom, že príslušné nebezpečné vlastnosti neexistujú. Na odmietnutie schválenia sa naopak vyžadujú výslovné konštatovania predmetných vlastností na základe zodpovedajúcich dôkazov.
118.
Tieto kritériá sú síce stanovené „len“ v jednej prílohe k nariadeniu o ochrane rastlín, ale vo vzťahu k článku 4 ods. 3 písm. b) nie sú a priori menej dôležité.
119.
Je pravda, že Komisia prijala doplňujúce odseky 5 a 6 bodu 3.6.5 prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín v roku 2018 na základe svojich delegovaných vykonávacích právomocí, zatiaľ čo Parlament a Rada prijali článok 4 ods. 3 písm. b) v legislatívnom postupe. Ostatné kritériá stanovené v bode 3.6 prílohy II sú však tiež výsledkom tohto legislatívneho postupu, keďže už boli súčasťou pôvodného znenia tohto nariadenia.
120.
Prekročenie delegovaných vykonávacích právomocí Komisie pri prijímaní doplnenia bodu 3.6.5 prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín je preto tiež nepravdepodobné. Komisia sa naopak so zreteľom na dôkazné bremeno pridržiava už existujúcich kritérií schválenia. Toto ustanovenie navyše zodpovedá odporúčaniam Svetovej zdravotníckej organizácie, ktoré podporil EFSA. (
63
) PAN Europe navyše ani nekritizuje žiadne prekročenie týchto právomocí pri prijímaní doplnenia.
121.
Vzniká však otázka, či kritérium schválenia podľa bodu 3.6.5 prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín vzhľadom na právne predpisy vyššie právnej sily skutočne možno obmedziť na to, že vlastnosti narúšajúce endokrinný systém nebránia schváleniu, pokiaľ dostupné informácie nepovoľujú konštatovania, ktoré sú tam uvedené.
122.
Tento záver by bol sotva v súlade s povinnosťou Komisie starostlivo a nestranne preskúmať všetky relevantné okolnosti daného prípadu. (
64
) Konkrétne v súvislosti so schvaľovaním účinných látok navyše Súdny dvor opakovane konštatoval, že dôkazné bremeno žiadateľa, pokiaľ ide o podmienky schválenia, prispieva k dodržiavaniu zásady predbežnej opatrnosti (stanovenej v primárnom práve) tým, že zabezpečuje, že neexistencia škodlivého účinku účinných látok a prípravkov na ochranu rastlín nie je stanovená ako predpoklad. (
65
)
123.
Preto Súdny dvor v rozsudku Blaise najmä z článku 4 ods. 3 písm. b) nariadenia o ochrane rastlín vyvodil, že dôkazy predložené žiadateľom musia byť vzhľadom na aktuálne vedecké a technické poznatky dostatočné na vylúčenie rizika, že prípravok na ochranu rastlín vykazuje karcinogenitu alebo dlhodobú toxicitu v zmysle bodov 3.6.3 a 3.6.4 prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín. Samotné „súhrnné testy“ nemôžu postačovať na riadne vykonanie tohto overenia. (
66
)
124.
Dôkaz o tom, že možno vylúčiť riziko karcinogénnych alebo toxických vlastností, má však inú kvalitu než neexistencia dostatočných informácií na klasifikáciu účinnej látky ako karcinogénnej alebo reprodukčne toxickej podľa nariadenia (ES) č. 1272/2008, ktorá prima facie zrejme postačuje na účely kritérií schválenia podľa bodov 3.6.3 a 3.6.4 prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín.
125.
Kontext uvedených konštatovaní Súdneho dvora v rozsudku Blaise však svedčí o tom, že Súdny dvor nechcel rozhodnúť v rozpore so znením, ako aj systematickým kontextom kritérií schválenia stanovených v bodoch 3.6.3 a 3.6.4 prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín. Súdny dvor totiž tiež pripomenul, že posúdenie, ktoré sa má vykonať podľa týchto kritérií, sa musí uskutočniť na základe určitých testov. (
67
) Podľa uvedených ustanovení ide o posúdenie testovania vykonaného v súlade s požiadavkami na údaje o účinných látkach a ostatných dostupných údajov a informácií vrátane prehľadu vedeckej literatúry, ktoré preskúma úrad.
126.
Bod 3.6.5 prvý odsek prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín podobným spôsobom stanovuje, že testy musia byť v súlade s „usmernen[iami] k testom schválený[mi] v [Únii] alebo na medzinárodnej úrovni“. Doplnený šiesty odsek bodu 3.6.5 opäť jednoznačne podrobnejšie vyžaduje, aby sa všetky dostupné relevantné vedecké údaje zohľadnili a posúdili použitím prístupu založeného na váhe dôkazov. (
68
) Tieto údaje sa majú získať v súlade s medzinárodne stanovenými testovacími plánmi, najmä tými, ktoré sú uvedené v oznámeniach Komisie o stanovení požiadaviek na údaje týkajúcich sa účinných látok a prípravkov na ochranu rastlín. (
69
)
127.
Schválenie preto nie je možné už preto, lebo chýbajú údaje o vlastnostiach narúšajúcich endokrinný systém. Naopak sa musia predložiť a zohľadniť prinajmenšom údaje uvedené v bode 3.6.5 prvom a šiestom odseku prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín. Len tak si môže Komisia splniť povinnosť starostlivo a nestranne preskúmať všetky relevantné okolnosti daného prípadu. (
70
)
128.
Týmto výkladom kritérií schválenia stanovených v bodoch 3.6.3, 3.6.4 a 3.6.5 prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín sa síce zásada obozretnosti realizuje menej prísne než v prípade niektorých iných predpisov, pri ktorých vedecká neistota o škodlivých účinkoch podľa Súdneho dvora bráni už povoleniu určitých činností. (
71
) Podľa toho by nepostačovalo, aby žiadateľ predložil stanovené údaje a Komisia ich (s podporou EFSA a členských štátov) posúdila v tom zmysle, že nemožno konštatovať predmetné škodlivé účinky. Naopak musia tieto údaje tiež preukázať, že uvedené účinky sú vylúčené. Predmetný, menej extenzívny výklad je však potrebný najmä v dôsledku znenia uvedených kritérií.
129.
Vyššie uvedenému výkladu by síce odporovalo, ak by konštatovanie Všeobecného súdu uvedené v bode 276 napadnutého rozsudku skutočne malo znamenať, že chýbajúci dôkaz o vlastnostiach narúšajúcich endokrinný systém má už nezávisle od kvality predložených údajov o testoch za následok splnenie kritéria schválenia podľa bodu 3.6.5 prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín.
130.
Treba však vychádzať z toho, že Všeobecný súd tým chcel len vyjadriť, že toto kritérium je splnené, ak uvedený dôkaz napriek dostatočným údajom o testoch nie je možný. V prospech tohto záveru svedčí najmä odkaz na návrh správy o obnovení vypracovaný spravodajským členským štátom v bode 275 napadnutého rozsudku, lebo tento členský štát podľa informácií, ktoré poskytla Komisia, vykonal veľmi rozsiahle posúdenie škodlivých účinkov na endokrinný systém.
131.
Prvá časť druhého odvolacieho dôvodu je teda nedôvodná.
2. Druhá časť štvrtého odvolacieho dôvodu – vyžiadanie dodatočných údajov
132.
Pokiaľ ide o posúdenie vlastností narúšajúcich endokrinný systém cypermetrínu, odvolanie môže byť podľa vyššie uvedených úvah úspešné len vtedy, keď PAN Europe preukáže, že Všeobecný súd nesprávne predpokladal, že údaje potrebné podľa bodu 3.6.5 prvého a šiesteho odseku prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín boli predložené a Komisia ich posúdila.
133.
PAN Europe síce výslovne neuvádza žiadnu takú výhradu. Prostredníctvom druhej časti štvrtého odvolacieho dôvodu však kritizuje, že Komisia v spornom obnovení vyžadovala dodatočné informácie o účinkoch cypermetrínu na endokrinný systém.
134.
Komisia totiž v bode 4 šiesteho stĺpca prílohy I sporného obnovenia uložila žiadateľovi povinnosť predložiť do 15. decembra 2023 aktualizované posúdenie už predložených informácií a prípadne ďalšie informácie, ktorými sa potvrdzuje neprítomnosť endokrinného pôsobenia.
135.
Okolnosť, že Komisia vyžadovala tieto dodatočné potvrdzujúce údaje, by mohla na prvý pohľad nasvedčovať tomu, že pôvodne predložené informácie neboli postačujúce.
136.
Taký účinok nepriameho dôkazu však v skutočnosti nie je relevantný. Nemohol by totiž nahradiť preskúmanie, či sú informácie predložené v konaní o obnovení v súlade s uplatniteľnými predpismi. V súvislosti s týmto preskúmaním PAN Europe neuviedla nijaké tvrdenie.
137.
Druhá časť štvrtého odvolacieho dôvodu je preto irelevantná.
3. Druhá časť druhého odvolacieho dôvodu – voľná úvaha Komisie
138.
Na základe vyššie uvedených úvah týkajúcich sa bodu 3.6.5 prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín ďalšie námietky PAN Europe proti bodom 273 a 276 napadnutého rozsudku tiež nemôžu uspieť. Všeobecný súd v nich vzhľadom na širokú mieru voľnej úvahy, ktorou Komisia disponuje v oblasti „riadenia rizika“, potvrdil jej názor, že je nepravdepodobné, že účinná látka cypermetrín má vlastnosti narúšajúce endokrinný systém.
139.
PAN Europe v tejto súvislosti namieta, že EFSA neuviedol žiadne konštatovania týkajúce sa tejto pravdepodobnosti a Komisii neprináleží zaujať iné vedecké stanovisko.
140.
Je však irelevantné, či sú názor Komisie a konštatovania Všeobecného súdu týkajúce sa jej miery voľnej úvahy správne. Ako už bolo vysvetlené, riziká, pokiaľ ide o vlastnosti narúšajúce endokrinný systém, totiž bránia schváleniu podľa bodu 3.6.5 prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín len vtedy, ak tieto vlastnosti možno zistiť na základe dostatočných údajov. Podľa EFSA však také zistenie nebolo možné.
141.
Preto sú námietky proti bodom 273 a 276 napadnutého rozsudku irelevantné.
4. Tretia časť druhého odvolacieho dôvodu – dôkaz o zjavnom pochybení
142.
PAN Europe napokon kritizuje body 275 a 301 napadnutého rozsudku. Podľa bodu 275 PAN Europe nepreukázala žiadne zjavné nesprávne posúdenie, pokiaľ ide o vlastnosti narúšajúce endokrinný systém. Okrem toho Všeobecný súd v bode 301 odmietol čo i len okrajové preskúmanie vo vzťahu ku Komisii a tým skôr vo vzťahu k hodnoteniu rizika, ktoré vykonal EFSA. Preto neoveril, či EFSA a Komisia starostlivo a nestranne preskúmali všetky relevantné okolnosti daného prípadu. Naopak pripísal vo všetkých prípadoch prevažujúci význam štúdiám, ktoré predložil žiadateľ, a systematicky podcenil nezávislé štúdie, ktoré predložila PAN Europe. Všeobecný súd tiež nepreskúmal, či záver Komisie, že cypermetrín nemá žiadny škodlivý účinok na zdravie ľudí alebo zvierat, bol vzhľadom na tieto štúdie prijateľný. Toto posledné uvedené tvrdenie chápem v súvislosti s predmetným odvolacím dôvodom v tom zmysle, že PAN Europe má na mysli len predpoklad, že neexistuje žiadny škodlivý účinok na endokrinný systém.
143.
Vo vzťahu k týmto tvrdeniam však treba uviesť, že Všeobecný súd neignoroval kritériá skúmania, ktoré uviedla PAN Europe, ale ich v bode 301 buď výslovne vymenoval, alebo aspoň na ne poukázal.
144.
PAN Europe navyše neoznačila žiadne body napadnutého rozsudku, v ktorých Všeobecný súd údajne porušil uvedené kritériá skúmania. V skutočnosti sa tieto námietky vzťahujú na posúdenie uvedených štúdií Všeobecným súdom, teda na posúdenie skutkového stavu, ktoré Súdny dvor v odvolacom konaní nemôže skúmať. Preto by boli zodpovedajúce tvrdenia tiež neprípustné.
145.
Tretia časť druhého odvolacieho dôvodu je teda nedôvodná.
5. Predbežný záver
146.
Druhý odvolací dôvod a druhá časť štvrtého odvolacieho dôvodu sú preto prevažne nedôvodné alebo irelevantné. Nedostatočné je len odôvodnenie chýbajúcej dôkaznej sily medzier v údajoch v napadnutom rozsudku, avšak Súdny dvor môže napraviť tento nedostatok nahradením alebo doplnením odôvodnenia.
E.
Piaty odvolací dôvod – dlhodobá toxicita
147.
Piaty odvolací dôvod sa týka posúdenia dlhodobej toxicity reprezentatívneho použitia prípravku na ochranu rastlín na báze cypermetrínu.
148.
PAN Europe vo svojej žiadosti o preskúmanie kritizovala, že neexistujú žiadne štúdie o dlhodobej toxicite reprezentatívneho použitia skúmaného prípravku na ochranu rastlín na báze cypermetrínu. To je však potrebné, lebo mutagénnosť, karcinogenita a reprodukčná toxicita sú kritériami, ktoré vylučujú schválenie.
149.
Komisia v spornom rozhodnutí o preskúmaní v tejto súvislosti uviedla, že zloženie prípravku na ochranu rastlín, ktorého reprezentatívne použitie bolo predmetom konania o obnovení, bolo sprístupnené podrobne a pomocou kariet bezpečnostných údajov pre každú zložku. Tieto informácie boli opísané a posúdené v dôvernom štvrtom zväzku návrhu správy o obnovení. Spravodajský členský štát ani EFSA neuviedli pochybnosti, pokiaľ ide o dlhodobú toxicitu, a ani počas konzultácie s verejnosťou neboli v tejto súvislosti predložené nijaké komentáre. Okrem toho sa kritériá podľa bodu 3.6 prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín, ktoré sa týkajú mutagénnosti, karcinogenity a reprodukčnej toxicity, neuplatňujú na autorizáciu prípravkov na ochranu rastlín, ale len na schválenie účinných látok.
150.
V tejto súvislosti treba najprv spresniť kritériá na posúdenie reprezentatívneho použitia prípravku na ochranu rastlín a potom preskúmať ich uplatnenie Všeobecným súdom.
1. Kritériá na posúdenie reprezentatívneho použitia prípravku na ochranu rastlín
151.
Ako PAN Europe správne kritizuje, Všeobecný súd založil svoje zamietnutie námietok proti názoru Komisie, ktoré uviedla PAN Europe, na rozporuplných konštatovaniach týkajúcich sa smerodajných kritérií.
152.
Podľa bodu 418 napadnutého rozsudku, ktorý PAN Europe kritizuje, treba rozlišovať medzi schválením účinnej látky a autorizáciou prípravku na ochranu rastlín. Článok 4 ods. 1 až 3 nariadenia o ochrane rastlín, ako aj kritériá stanovené v bodoch 2 a 3 prílohy II sa uplatňujú na účinné látky a podľa Všeobecného súdu sa nemajú prostredníctvom článku 4 ods. 5 rozšíriť na prípravky na ochranu rastlín.
153.
Nasledujúce úvahy Všeobecného súdu však odporujú týmto konštatovaniam. V bode 421 napadnutého rozsudku Všeobecný súd uznal, že Komisia nemohla schváliť účinnú látku použitú jedine v skúmanom prípravku na ochranu rastlín, ktorý sa javí dlhodobo toxický. Podľa bodu 424 preto existuje súvislosť medzi postupmi schválenia účinných látok a autorizácie prípravkov na ochranu rastlín. Podľa bodov 425 a 426 sa navyše reprezentatívne použitie prípravku na ochranu rastlín potom predsa má posudzovať podľa článku 4 ods. 1 až 3 nariadenia o ochrane rastlín.
154.
Správne sú len tieto posledné uvedené úvahy.
155.
Je pravda, že v nariadení o ochrane rastlín sa v zásade rozlišuje medzi schválením účinných látok Komisiou podľa kapitoly II a autorizáciou prípravkov na ochranu rastlín členskými štátmi podľa kapitoly III. Podľa článku 4 ods. 5 sa však na účely schválenia účinnej látky článok 4 ods. 1 až 3 považuje za splnený (len v prípade), ak sa to stanovilo pre jedno alebo viaceré reprezentatívne použitia aspoň jedného prípravku na ochranu rastlín, ktorý obsahuje túto účinnú látku. V článku 14 ods. 1 druhom pododseku je to výslovne zopakované vo vzťahu k obnoveniu schválenia.
156.
Predpokladom schválenia účinnej látky teda je, aby Komisia preskúmala jedno alebo viaceré reprezentatívne použitia aspoň jedného prípravku na ochranu rastlín, ktorý obsahuje túto účinnú látku. Kritérium preskúmania tvorí článok 4 ods. 1 až 3 nariadenia o ochrane rastlín. Odseky 2 a 3 článku 4 dokonca výslovne stanovujú na tento účel požiadavky na prípravky na ochranu rastlín.
157.
Naproti tomu článok 4 ods. 1 nariadenia o ochrane rastlín upravuje požiadavky na účinnú látku, avšak na tento účel odkazuje jednak na odseky 2 a 3 a jednak na kritériá schválenia stanovené v bodoch 2 a 3 prílohy II.
158.
Body 2.1 a 3.2 prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín sa vzťahujú – tak ako článok 4 ods. 2 a 3 – výslovne na prípravky na ochranu rastlín.
159.
V rozpore s názorom PAN Europe je však názor Komisie, ktorý Všeobecný súd potvrdil v rovnako kritizovanom bode 420 napadnutého rozsudku, že bod 3.6 prílohy II k nariadeniu o ochrane rastlín sa neuplatní na prípravky na ochranu rastlín, správny. Najmä kritériá schválenia stanovené v bodoch 3.6.2 až 3.6.4, ktoré PAN Europe uviedla vo svojej žiadosti o preskúmanie, ale aj väčšina iných ustanovení bodov 2 a 3 sa v skutočnosti nevzťahujú na prípravky na ochranu rastlín, ale na ich zložky, konkrétne najmä na účinné látky. Body 3.6.2 až 3.6.4 tak výslovne stanovujú, že účinná látka sa schváli len vtedy, ak sa nemá klasifikovať ako genotoxická, karcinogénna alebo reprodukčne toxická. Preto tieto kritériá neplatia priamo pre preskúmanie reprezentatívneho použitia prípravku na ochranu rastlín, (
72
) ale samostatne pre preskúmanie príslušnej účinnej látky alebo iných zložiek.
160.
Ako Súdny dvor už konštatoval, preskúmanie dlhodobej toxicity kombinácie jednotlivých zložiek v prípravku na ochranu rastlín však nie je zbytočné. (
73
) Podľa článku 4 ods. 3 písm. b) nariadenia o ochrane rastlín možno totiž prípravok na ochranu rastlín autorizovať len vtedy, ak sa preukáže, že nemá bezprostredný ani neskorší škodlivý účinok na zdravie ľudí. Prípravok na ochranu rastlín nespĺňa túto podmienku, ak prejavuje známky karcinogenity alebo dlhodobej toxicity. (
74
)
161.
Preto musí žiadateľ predložiť dôkazy, medzi ktorými sa v prvom rade nachádzajú testy, analýzy a štúdie prípravku na ochranu rastlín a ktoré sú vzhľadom na aktuálne vedecké a technické poznatky dostatočné na vylúčenie rizika, že tento prípravok vykazuje takúto karcinogenitu alebo toxicitu. (
75
)
162.
PAN Europe preto správne kritizuje, že konštatovania uvedené v bode 418 napadnutého rozsudku sú nesprávne a odporujú nasledujúcim úvahám. To predstavuje nedostatok odôvodnenia, (
76
) ktorý by Súdny dvor mal odstrániť tým, že nahradí odôvodnenie vo vyššie opísanom zmysle.
163.
Ak však Súdny dvor doplní a vyloží napadnutý rozsudok v tomto zmysle, námietky PAN Europe proti kritériám, ktoré uznal Všeobecný súd, sú v konečnom dôsledku nedôvodné a treba ich zamietnuť.
2. Posúdenie dlhodobej toxicity
164.
PAN Europe však treba dať za pravdu v tom, že preskúmanie uplatnenia týchto kritérií vykonané Všeobecným súdom vychádza z viacnásobného nesprávneho právneho posúdenia.
165.
Medzi PAN Europe a Komisiou je v podstate sporné, či Komisia bez výslovného posúdenia EFSA mohla vylúčiť dlhodobú toxicitu prípravku na ochranu rastlín. V bode 427 napadnutého rozsudku Všeobecný súd zamietol zodpovedajúcu výhradu, lebo PAN Europe neuviedla nijaké okolnosti, ktoré by svedčili o takej toxicite. V bode 428 navyše súhlasil s Komisiou v tom, že neexistencia pochybností spravodajského členského štátu, EFSA a verejnosti je dostatočným dôkazom na vylúčenie dlhodobej toxicity.
166.
Žiadateľ však musí so žiadosťou o schválenie prípravku na ochranu rastlín podľa článku 4 ods. 3 písm. b) a článku 29 ods. 2 nariadenia o ochrane rastlín predložiť dôkazy o tom, že prípravok na ochranu rastlín nemá bezprostredný ani neskorší škodlivý účinok na zdravie ľudí. (
77
) To musí platiť aj vtedy, keď sa prípravok na ochranu rastlín skúma na účely obnovenia schválenia účinnej látky. Spravodajský členský štát a EFSA musia posúdiť tieto dôkazy (
78
) a Komisia musí podľa článku 13 ods. 1 a 2 zohľadniť toto posúdenie pri rozhodovaní o účinnej látke. (
79
) V záujme dodržiavania zásady predbežnej opatrnosti sa totiž nemôže predpokladať neexistencia škodlivého účinku prípravkov na ochranu rastlín. (
80
) Zodpovedajúce dôkazy teda patria k relevantným okolnostiam prípadu, ktoré Komisia musí pred prijatím rozhodnutia nestranne a starostlivo preskúmať. (
81
)
167.
Osobitný význam majú závery EFSA. Tieto závery majú podľa článku 12 ods. 2 druhého pododseku nariadenia o ochrane rastlín a článku 13 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 844/2012, ktoré vtedy platilo, na základe aktuálnych vedeckých a technických poznatkov a s využitím usmerňujúcich dokumentov uplatniteľných k dátumu predloženia doplňujúcej dokumentácie odpovedať na otázku, či možno očakávať, že účinná látka splní kritériá schválenia podľa článku 4 nariadenia o ochrane rastlín. Posúdenie, ktoré je potrebné na tento účel, musí – ako bolo vysvetlené vyššie – zahŕňať dlhodobú toxicitu prípravku na ochranu rastlín, ktorého reprezentatívne použitia sa skúmajú na účely schválenia účinnej látky.
168.
Ak sa EFSA naproti tomu nevyjadrí k relevantnému kritériu – v prejednávanom prípade k dlhodobej toxicite –, absentuje dostatočné preskúmanie okolnosti relevantnej pre rozhodnutie.
169.
Tvrdenie, že spravodajský členský štát posúdil dlhodobú toxicitu v dôvernom štvrtom zväzku správy o obnovení (bod 431 napadnutého rozsudku), ani autorizácia skúmaného prípravku na ochranu rastlín v rôznych členských štátoch (bod 429) nemôžu nahradiť neexistenciu posúdenia zo strany EFSA.
170.
Komisia síce podľa článku 13 ods. 1 druhého pododseku vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 844/2012, ktoré vtedy platilo, môže rozhodnúť, že závery EFSA nie sú potrebné. V prejednávanom prípade však Komisia nerozhodla, že tieto závery nie sú potrebné. Tým skôr neodôvodnila, prečo by bolo odôvodnené upustenie od požiadavky posúdenia dlhodobej toxicity skúmaného prípravku na ochranu rastlín zo strany EFSA.
171.
Piaty odvolací dôvod je teda dôvodný už preto, lebo EFSA sa nevyjadril k dlhodobej toxicite skúmaného prípravku na ochranu rastlín.
172.
Aj keby však Súdny dvor považoval nahradenie skúmania EFSA skúmaniami členských štátov za dostačujúce, tvrdenia PAN Europe odôvodňujú značné pochybnosti o tom, že tieto skúmania sa prinajmenšom v prejednávanom prípade skutočne zrealizovali v dostatočnej miere.
173.
V zásade je pravda, že spravodajský členský štát a členské štáty, ktoré autorizujú prípravky na ochranu rastlín, musia posúdiť dlhodobú toxicitu prípravku na ochranu rastlín skúmaného v danom prípade. (
82
)
174.
Je však otázne, či ktorýkoľvek členský štát vôbec skúmal prípravok na ochranu rastlín skúmaný v konaní o obnovení, pokiaľ ide o jeho dlhodobú toxicitu.
175.
Relevantné vykonávacie predpisy síce výslovne stanovujú, že žiadatelia predložia údaje o dlhodobej toxicite účinných látok. (
83
) Ako vysvetľuje PAN Europe, chýbajú však zodpovedajúce požiadavky, pokiaľ ide o prípravky na ochranu rastlín skúmané na účely schválenia účinnej látky. V tejto súvislosti musia žiadatelia, aspoň podľa týchto ustanovení, predložiť len údaje o určitých iných formách toxicity. (
84
)
176.
To určite súvisí aj s tým, že až Súdny dvor v rozsudku Blaise konštatoval nevyhnutnosť posúdenia dlhodobej toxicity prípravkov na ochranu rastlín. PAN Europe však pripomína, že tento rozsudok bol vydaný až 1. októbra 2019, teda po posúdení žiadosti spravodajskými členskými štátmi a prijatí záverov EFSA. Preto je namieste obava, že predtým sa význam preskúmania dlhodobej toxicity prípravkov na ochranu rastlín podceňoval.
177.
Okrem toho nie je zrejmé, že v konaní o obnovení boli zohľadnené autorizácie skúmaného prípravku na ochranu rastlín zo strany jednotlivých členských štátov a najmä posúdenia jeho dlhodobej toxicity vykonané týmito štátmi.
178.
Komisia síce považuje tvrdenie týkajúce sa pochybností o posúdení dlhodobej toxicity členskými štátmi za neprípustné rozšírenie predmetu konania, avšak PAN Europe bola oprávnená uviesť ho po prvý raz v odvolacom konaní, keďže ním odpovedala na argumentáciu Všeobecného súdu. (
85
)
179.
Napokon sa Komisia pokúša preukázať, že predsa bolo vykonané dostatočné posúdenie dlhodobej toxicity skúmaného prípravku na ochranu rastlín. Tvrdí totiž, že žiadateľ sprístupnil podrobné zloženie prípravku na ochranu rastlín, ako aj karty bezpečnostných údajov pre každú zložku. Na tomto základe bola posúdená dlhodobá toxicita podľa príslušných metód výpočtu na klasifikáciu zmesí v súlade s nariadením (ES) č. 1272/2008.
180.
Tento postup spočíva – pokiaľ ide o karty bezpečnostných údajov – na bode 1.4.3 úvodu k časti A prílohy k nariadeniu (EÚ) č. 284/2013 a – pokiaľ ide o metódy výpočtu – na bode 1 úvodu k oddielu 7 časti A. Všeobecný súd preto v bode 433 napadnutého rozsudku v zásade správne zamietol príslušné námietky PAN Europe.
181.
Na posúdenie dlhodobej toxicity sa však podľa Súdneho dvora vyžadujú špecifické testy, ktoré postačujú na vylúčenie rizika takej toxicity. (
86
) Samotné „súhrnné testy“ podľa Súdneho dvora naopak nestačia. (
87
) Pochybnosti PAN Europe o tom, či postačuje len posúdenie na základe kariet bezpečnostných údajov a metód výpočtu, sú preto oprávnené.
182.
Už z dôvodu týchto pochybností o dostatočnom preskúmaní dlhodobej toxicity prípravku na ochranu rastlín spravodajským členským štátom mal Všeobecný súd overiť posúdenie obsiahnuté v dôvernom štvrtom zväzku návrhu správy – v každom prípade, ak by také posúdenie mohlo nahradiť chýbajúce posúdenie EFSA. Výhrada PAN Europe, že k tomu nedošlo, je teda dôvodná.
183.
Pokiaľ by Všeobecný súd dospel k záveru, že sa uskutočnilo v zásade dostatočné posúdenie dlhodobej toxicity, následne by musel preskúmať, či bolo odôvodnené nesprístupniť toto posúdenie PAN Europe. Bolo by totiž v rozpore so základným právom na účinný prostriedok nápravy, pokiaľ by súdne rozhodnutie vychádzalo zo skutočností a z dokumentov, s ktorými sa ktorýkoľvek z účastníkov konania nemohol oboznámiť, a teda ku ktorým sa nemohol vyjadriť. (
88
)
184.
Len výnimočne môže byť odôvodnené obmedziť toto základné právo v dôsledku prevažujúcich záujmov na dôvernom zaobchádzaní s určitými informáciami. To si však vyžaduje účinné súdne preskúmanie existencie a opodstatnenia dôvodov tejto dôvernosti. (
89
)
185.
Všeobecný súd nevykonal ani toto preskúmanie. Okrem toho je opodstatnenosť dôvernosti sporná. Ako Všeobecný súd sám spomenul, obchodné tajomstvo podľa článku 4 ods. 2 druhého pododseku smernice o informáciách o životnom prostredí (
90
) a článku 6 ods. 1 prvej vety nariadenia o uplatňovaní Aarhuského dohovoru totiž nemôže odôvodniť odmietnutie prístupu k informáciám o emisiách do životného prostredia. Tieto informácie zahŕňajú uvoľňovanie prípravkov a látok do životného prostredia, ako sú prípravky na ochranu rastlín, a látok, ktoré tieto výrobky obsahujú, ak je toto uvoľňovanie skutočné alebo predvídateľné za bežných alebo realistických podmienok používania. (
91
) V prejednávanom prípade ide o informácie týkajúce sa posúdenia dlhodobej toxicity prípravku na ochranu rastlín, ktorý je určený na použitie vo vonkajšom prostredí, teda na uvoľňovanie do životného prostredia. (
92
)
3. Predbežný záver
186.
Piaty odvolací dôvod je teda dôvodný už preto, lebo závery EFSA neobsahujú posúdenie dlhodobej toxicity skúmaného prípravku na ochranu rastlín.
187.
Piaty odvolací dôvod by však bol dôvodný aj v prípade, ak by Súdny dvor považoval za dostatočné posúdenie tejto otázky spravodajským členským štátom alebo členskými štátmi, ktoré autorizovali prípravky na ochranu rastlín na báze účinnej látky. Všeobecný súd totiž neoveril, či tieto členské štáty skutočne dostatočne preskúmali dlhodobú toxicitu skúmaného prípravku na ochranu rastlín. Preto tiež dostatočne neoveril, či si Komisia splnila povinnosť starostlivo a nestranne preskúmať relevantné okolnosti.
F.
Prvý odvolací dôvod – kritické oblasti obáv
188.
Prostredníctvom prvého odvolacieho dôvodu PAN Europe kritizuje, že Všeobecný súd dostatočne nezohľadnil kritické oblasti obáv, ktoré identifikoval EFSA. Otázky, na ktoré poukazuje PAN Europe, sa týkajú zloženia účinnej látky, ktorá bola použitá v štúdiách predložených žiadateľmi (pozri v tejto súvislosti oddiel 1), vysokého rizika pre vodné organizmy (pozri v tejto súvislosti oddiel 2), ako aj vysokého rizika pre článkonožce, ktoré nepatria k cieľovej skupine, nachádzajúce sa mimo ošetrenej oblasti (pozri v tejto súvislosti oddiel 3).
1. Zloženie účinnej látky
189.
Predpokladom schválenia účinnej látky je, aby sa vylúčili škodlivé účinky používania a rezíduí na zdravie ľudí alebo zvierat [článok 4 ods. 3 písm. b)], ako aj neprijateľné účinky na životné prostredie [článok 4 ods. 3 písm. e)]. Na preukázanie týchto skutočností žiadateľ predložil toxikologické a ekotoxikologické štúdie.
190.
EFSA však na základe údajov o šaržách a profilov znečistenia nesúhlasil s navrhnutou referenčnou špecifikáciou účinnej látky a navrhol aktualizovať ju v súlade s údajmi týkajúcimi sa obnovenia. (
93
) Preto nebolo jasné, či účinná látka použitá pri predložených štúdiách zodpovedala tejto aktualizovanej špecifikácii, pokiaľ ide o možné znečistenia a jej zloženie. Z tohto dôvodu EFSA nemohol ukončiť posúdenie toxicity pre cicavce (
94
), ako aj životné prostredie (
95
). Podľa názoru EFSA to predstavuje kritickú oblasť obáv, v ktorej na základe dostupných informácií nemožno predpokladať, že sú splnené podmienky schválenia. (
96
)
191.
Hoci EFSA nemohol vylúčiť najmä genotoxický potenciál znečistení, (
97
) konštatoval, že na základe štúdií vykonaných podľa usmernení je nepravdepodobné, že samotná účinná látka cypermetrín je genotoxická. Štúdia, ktorá nezodpovedá usmerneniam, však nabáda na podrobnejšie preskúmanie určitých súvisiacich otázok. (
98
)
192.
Po konzultácii so spravodajským členským štátom, ktorým bolo Belgicko, Komisia usúdila, že tieto pochybnosti EFSA nebránia schváleniu cypermetrínu. Všeobecný súd súhlasil s názorom Komisie a zamietol námietky PAN Europe.
193.
PAN Europe v odvolaní napáda v prvom rade konštatovania týkajúce sa rozdelenia dôkazného bremena uvedené v bodoch 134, 146, 147 a 158 napadnutého rozsudku. Tieto tvrdenia však spočívajú na nedorozumeniach. Na rozdiel od toho, ako to je v súvislosti s piatym odvolacím dôvodom (
99
), Všeobecný súd v týchto bodoch neuviedol žiadne konštatovania týkajúce sa týchto tvrdení, ale nadviazal na posúdenie určitých námietok proti odôvodneniu sporného rozhodnutia o preskúmaní. Tvrdenia týkajúce sa dôkazného bremena sú preto irelevantné.
194.
Námietky PAN Europe proti konštatovaniam Komisie týkajúcim sa následkov novej špecifikácie cypermetrínu sú naopak dôvodné.
195.
Konkrétne ide o porovnateľnosť rozličných špecifikácií účinnej látky, jej väčšiu čistotu, význam posúdenia neurotoxicity, reprodukčnej toxicity a vývojovej toxicity pre posúdenie genotoxicity a o možnosť odpovedať na tieto otázky pri neskoršej autorizácii prípravkov na ochranu rastlín alebo pri ďalšom obnovení.
196.
Všeobecný súd v bodoch 147, 148 a 154 napadnutého rozsudku v súlade s názorom Komisie vychádzal z toho, že spravodajský členský štát konštatoval, že účinná látka použitá v predložených štúdiách je porovnateľná s aktualizovanou špecifikáciou.
197.
Ako PAN Europe namieta, toto konštatovanie odporuje záverom EFSA. Tento rozpor má tým väčší význam, keďže EFSA vedel o porovnateľnosti konštatovanej spravodajským členským štátom, vzhľadom na to, že vo svojich záveroch predsa identifikoval kritickú oblasť obáv, pokiaľ ide o rozličné špecifikácie.
198.
Komisia síce pri schvaľovaní účinnej látky nie je viazaná posúdením EFSA, ale podľa článku 13 ods. 1 nariadenia o ochrane rastlín ho musí len zohľadniť. Tiež je možné, že normotvorca chcel pripísať význam nezávislému a objektívnemu posúdeniu odborníkmi členských štátov, ako to Všeobecný súd zdôraznil v bode 139 napadnutého rozsudku.
199.
Ak sa však Komisia odkloní od názoru EFSA, musí uviesť prinajmenšom prijateľné dôvody na tento účel. V opačnom prípade poruší svoju povinnosť odôvodnenia. (
100
)
200.
Všeobecný súd ani Komisia však neodôvodnili, prečo treba názor spravodajského členského štátu v prejednávanom prípade uprednostniť pred názorom EFSA. Posledný uvedený názor navyše spočíva rovnako na hodnoteniach odborníkov členských štátov. Ani z vecného hľadiska nie je pochopiteľné, ako spravodajský členský štát mohol dospieť k záveru týkajúcemu sa rovnocennosti, ak presné rozdiely medzi rozličnými špecifikáciami vôbec nie sú známe.
201.
Všeobecný súd v bode 148 napadnutého rozsudku súhlasil s Komisiou aj v súvislosti s argumentom, že väčšia čistota účinnej látky podľa novej špecifikácie (920 g/kg namiesto 900 g/kg) znižuje riziká spojené so znečisteniami. Podľa bodov 164 a 165 Komisia na základe kontaktov s EFSA a so spravodajským členským štátom v nadväznosti na závery EFSA mohla dospieť k záveru, že iné znečistenia než hexán sú toxikologicky bezpečné.
202.
Aj v tomto smere však chýba odôvodnenie, čo Všeobecný súd v napadnutom rozsudku nekritizoval.
203.
Okolnosť, že množstvo znečistení je menšie, ešte neznamená, že ich škodlivé účinky sú tiež menšie. Podľa sporného rozhodnutia o preskúmaní totiž účinná látka v dôsledku zmien vo výrobnom postupe obsahuje iné znečistenia než predtým (
101
) a tie prirodzene môžu spôsobiť aj iné, teda aj väčšie riziká.
204.
Identifikácia kritickej oblasti obáv v záveroch EFSA dokonca výslovne spočíva na tom, že nemožno vylúčiť genotoxický potenciál týchto iných znečistení, a preto nemožno ukončiť posúdenie ich toxikologického významu. (
102
)
205.
Bod 157 napadnutého rozsudku sa týka námietky PAN Europe, že štúdie týkajúce sa neurotoxicity, reprodukčnej toxicity a vývojovej toxicity na základe aktualizovanej špecifikácie účinnej látky nemôžu zohľadniť obavy týkajúce sa genotoxicity. Všeobecný súd túto námietku zamietol s odôvodnením, že EFSA považuje genotoxicitu cypermetrínu za nepravdepodobnú a podľa Komisie účinná látka vo svojej novej špecifikácii nemá škodlivejšie účinky než v skoršej špecifikácii. Genotoxické vlastnosti cypermetrínu však treba odlíšiť od takých vlastností znečistení. Posledné uvedené vlastnosti však EFSA nemohol definitívne posúdiť a najmä vylúčiť. (
103
) Tvrdenie Komisie uvedené v tejto súvislosti preto tiež nie je dostatočne odôvodnené.
206.
Málo presvedčivý je napokon argument spravodajského členského štátu, na ktorý poukázala Komisia, že pochybnosti EFSA by sa mohli v budúcnosti objasniť pri autorizácii prípravkov na ochranu rastlín na báze cypermetrínu alebo v budúcom konaní o obnovení. Z nariadenia o ochrane rastlín a najmä z článku 4 totiž nevyplýva, že pochybnosti o neškodnosti účinnej látky by sa mohli ignorovať na základe takých úvah. Všeobecný súd síce spomenul kritiku týkajúcu sa tohto argumentu v bode 159 napadnutého rozsudku, avšak v bode 160 ju zamietol bez toho, aby ju z vecného hľadiska preskúmal. Preto možnosť takej neskoršej nápravy nemôže napraviť nedostatky odôvodnenia sporného rozhodnutia o preskúmaní.
207.
Prvá časť prvého odvolacieho dôvodu je teda dôvodná.
2. Vodné organizmy
208.
V záveroch EFSA bolo konštatované vysoké riziko pre vodné organizmy, ktoré bolo považované za kritickú oblasť obáv. (
104
) Podľa stanoviska EFSA z roku 2019 možno toto riziko dostatočne znížiť určitými, obzvlášť intenzívnymi opatreniami na zmiernenie rizika. (
105
) V spornom obnovení Komisia vyžadovala, aby sa pri aplikácii postrekom vo vonkajšom prostredí prijali opatrenia na zmiernenie rizika, ktorými sa dosiahne zníženie úletu a ktoré vedú v prípade aplikácií na jar ku koncentrácií vo vodných útvaroch ≤ 0,0038 μg účinnej látky/l. Podľa sporného rozhodnutia o preskúmaní má táto hraničná hodnota dostatočne znížiť riziko pre vodné organizmy.
209.
Odvolacie dôvody PAN Europe sa týkajú po prvé okolnosti, že nebola výslovne vylúčená aplikácia na jeseň [pozri v tejto súvislosti písmeno a)]. PAN Europe po druhé napáda stanovenie hraničnej hodnoty na základe ekologickej hodnoty obnovy [Ecological Recovery Option (ERO)], podľa ktorej možno po dočasnom narušení očakávať obnovu. Namiesto toho mala Komisia použiť podstatne prísnejšiu ekologickú hraničnú hodnotu [Ecological Threshold Option (ETO)], ktorá by vylúčila narušenie [pozri v tejto súvislosti písmeno b)].
a) Aplikácia na jeseň
210.
PAN Europe zastáva názor, že Komisia musela zakázať aplikáciu cypermetrínu na jeseň, keďže podľa záverov EFSA nie je preukázaný súlad takej aplikácie s nariadením o ochrane rastlín. Domnieva sa, že zamietnutie tohto tvrdenia Všeobecným súdom vychádza z nesprávneho právneho posúdenia.
211.
Toto tvrdenie však nie je presvedčivé.
212.
Podľa článku 6 nariadenia o ochrane rastlín môže Komisia pri schválení účinnej látky uložiť podmienky a obmedzenia, ale nie je to povinná urobiť. Z článku 4 možno vyvodiť povinnosť len v rozsahu, v akom by v opačnom prípade účinná látka alebo skúmané reprezentatívne použitie prípravku na ochranu rastlín, ktorý obsahuje túto účinnú látku, nespĺňalo požiadavky. Ako sa konštatuje aj v bode 198 napadnutého rozsudku, Komisia však založila sporné obnovenie na aplikácii skúmaného prípravku na ochranu rastlín na jar. Preto musela Komisia stanoviť len podmienky a obmedzenia, ktoré sú nevyhnutné na to, aby táto aplikácia spĺňala požiadavky.
213.
Naproti tomu Komisia nie je povinná alebo vôbec schopná upraviť pri schválení účinnej látky každé použitie, ktoré prichádza do úvahy, všetkých prípravkov na ochranu rastlín, ktoré obsahujú túto účinnú látku. Ako je zrejmé aj z bodu 198 napadnutého rozsudku, je to úlohou členských štátov, keď podľa článku 29 ods. 1 písm. e) nariadenia o ochrane rastlín autorizujú prípravky na ochranu rastlín. Skutočnosť, že Komisia neuloží ďalšie obmedzenia, pre toto konanie o autorizácii neznamená, že sú prípustné použitia, ktoré v spornom obnovení neboli výslovne zakázané. Naopak členské štáty tiež môžu povoliť len použitia, ktoré sú v súlade s článkom 4 ods. 3 Preto tieto použitia najmä nemôžu mať žiadne neprijateľné účinky na životné prostredie [článok 4 ods. 3 písm. e)].
214.
Podľa článku 29 ods. 2 musí žiadateľ o autorizáciu preukázať, že také účinky sú vylúčené. Konkrétne prípadne môže predložiť štúdie, ktoré EFSA nemá k dispozícii a ktoré preukazujú, že aplikácia na jeseň je tiež prijateľná. Alternatívne by na umožnenie tejto aplikácie mohli postačovať prísnejšie opatrenia na zmiernenie rizika, napr. väčšie bezpečnostné vzdialenosti alebo prísnejšie hraničné hodnoty.
215.
Preto je tvrdenie PAN Europe týkajúce sa absentujúceho zákazu aplikácie na jeseň nedôvodné.
b) Ekologická hodnota obnovy
216.
Námietky PAN Europe proti použitiu ekologickej hodnoty obnovy smerujú po prvé v zásade proti skutočnosti, že Všeobecný súd v bodoch 204 a 210 napadnutého rozsudku akceptoval túto hodnotu, a po druhé proti tomu, že stanovená hraničná hodnota je podstatne vyššia než príslušná hodnota environmentálnej kvality, ktorú Únia stanovila na vykonanie rámcovej smernice o vode (
106
).
217.
Čo sa týka zásadných námietok proti použitiu hodnoty obnovy, článok 4 ods. 3 písm. e) nariadenia o ochrane rastlín nevyžaduje, aby sa vylúčilo akékoľvek poškodenie životného prostredia. Na rozdiel napríklad od škôd na zdraví [písmeno b)] sú neprípustné len neprijateľné účinky na životné prostredie. Námietky PAN Europe síce nasvedčujú nepriaznivým účinkom na životné prostredie, ale nepreukazujú, že hraničná hodnota založená na ekologickej hodnote obnovy bude viesť k neprijateľným účinkom. Pritom treba vziať do úvahy, že Komisia disponuje pri kvalifikácii účinkov ako prijateľných alebo neprijateľných širokou mierou voľnej úvahy, ktorá nie je primárne vedecká, ale politická (
107
), aby stanovila, ktoré nepriaznivé účinky na životné prostredie sú s prihliadnutím na výhody účinnej látky ešte prijateľné.
218.
Porušenie environmentálnych noriem kvality podľa rámcovej smernice o vode, na ktoré poukazuje PAN Europe, by však mohlo byť významnou okolnosťou nasvedčujúcou neprijateľným účinkom na životné prostredie. Tieto normy predsa stanovil normotvorca Únie a hraničná hodnota pre cypermetrín stanovená v spornom obnovení vo výške 0,0038 μg/l pre vody na okrajoch polí je podstatne menej prísna než prípustná maximálna koncentrácia pre vnútrozemské povrchové vody (0,0006 μg/l) a pre ostatné povrchové vody (0,00006 μg/l). (
108
)
219.
Týmito tvrdeniami sa však netreba podrobnejšie zaoberať.
220.
PAN Europe sa totiž odvolala na hraničné hodnoty stanovené v právnych predpisoch týkajúcich sa vody po prvý raz v žalobe podanej na Všeobecnom súde, a to len jednou vetou. Tým teda rozšírila predmet konania v porovnaní so svojou žiadosťou o preskúmanie.
221.
PAN Europe v odvolaní tvrdí, že týmto tvrdením len reagovala na argumentáciu Komisie uvedenú v spornom rozhodnutí o preskúmaní. Komisia sa na účely odôvodnenia hodnoty obnovenia údajne opierala o usmernenia EFSA. (
109
) Tvrdenia o právnych predpisoch týkajúcich sa vody majú len ukázať, že hraničná hodnota nie je v súlade s týmito usmerneniami.
222.
V súvislosti s týmito tvrdeniami treba uznať, že musí byť možné reagovať v žalobe podanej na Všeobecnom súde na nové argumenty, pomocou ktorých Komisia zamietla žiadosť o preskúmanie. (
110
) Nie je však zrejmé, do akej miery by údajné porušenie hraničných hodnôt stanovených v právnych predpisoch týkajúcich sa vody preukázalo, že hraničná hodnota stanovená v spornom obnovení je v rozpore s uvedenými usmerneniami. V týchto usmerneniach sú síce vysvetlené rozdiely medzi hraničnými hodnotami stanovenými v právnych predpisoch týkajúcich sa vody a hraničnými hodnotami súvisiacimi s autorizáciou prípravkov na ochranu rastlín, (
111
) avšak tieto úvahy nasvedčujú skôr tomu, že EFSA predpokladá, že hraničné hodnoty stanovené v právnych predpisoch týkajúcich sa vody nie sú v každom prípade záväzné pre autorizáciu prípravkov na ochranu rastlín (
112
).
223.
Tvrdenia týkajúce sa možného porušenia hraničných hodnôt stanovených v právnych predpisoch týkajúcich sa vody boli teda v zmysle judikatúry týkajúcej sa predmetu konania v prípade žalôb podaných na základe konaní o vnútornom preskúmaní (
113
) oneskorené, lebo PAN Europe ich neuviedla už v žiadosti o preskúmanie, ale po prvý raz v žalobe. Preto ich Všeobecný súd v bode 216 napadnutého rozsudku správne zamietol ako neprípustné.
c) Predbežný záver
224.
Námietky proti konštatovaniam Všeobecného súdu týkajúcim sa možných účinkov na vodné organizmy sú preto čiastočne nedôvodné a v zostávajúcej časti neprípustné.
3. Článkonožce, ktoré nepatria k cieľovej skupine
225.
V záveroch EFSA sa konštatovalo vysoké riziko pre článkonožce, ktoré nepatria k cieľovej skupine, teda hlavne hmyz, čo sa považovalo za kritickú oblasť obáv. (
114
) Podľa stanoviska EFSA z roku 2019 možno toto riziko znížiť určitými, obzvlášť intenzívnymi opatreniami na zmiernenie rizík, ktoré najmä musia znížiť straty pri aplikácii postrekom o viac ako 95 %. Úspešné uplatňovanie týchto opatrení je však v praxi náročné najmä z dôvodu premenlivých veterných pomerov a v inom než rovinatom teréne. (
115
) V spornom obnovení Komisia vyžadovala, aby sa pri aplikácii postrekom vo vonkajšom prostredí prijali opatrenia na zmiernenie rizika, ktorými sa dosiahne zníženie úletu a ktoré vedú k expozícii ≤ 5,8 mg účinnej látky/ha v neobrábaných oblastiach. Podľa sporného rozhodnutia o preskúmaní má táto hraničná hodnota dostatočne znížiť riziko pre článkonožce, ktoré nepatria k cieľovej skupine.
226.
PAN Europe v nadväznosti na stanovisko EFSA z roku 2019 tak v žiadosti o preskúmanie, ako aj v žalobe podanej na Všeobecnom súde spochybnila, že táto hraničná hodnota sa v zmysle článku 4 ods. 3 nariadenia o ochrane rastlín môže dodržiavať za realistických podmienok používania.
227.
Všeobecný súd naopak v bode 235 napadnutého rozsudku potvrdil názor Komisie, že bezpečné používanie bolo potvrdené (väčšinou odborníkov členských štátov) v Stálom výbore pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá.
228.
Na rozdiel od názoru PAN Europe toto konštatovanie neprestavuje skreslenie dôkazov. Ako uvádza Komisia, naopak je nesporné, že kvalifikovaná väčšina členských štátov v tomto výbore podporila sporné obnovenie a konštatovania, ktoré v tejto súvislosti uviedla Komisia. Preto treba vychádzať z toho, že tieto členské štáty predpokladali, že je možné bezpečné používanie za realistických podmienok.
229.
Ako však PAN Europe správne vysvetľuje, toto konštatovanie nie je spôsobilé vyvrátiť jej pochybnosti založené na konštatovaniach EFSA. Ako už bolo spomenuté, Komisia musí dostatočne odôvodniť odklon od stanoviska EFSA. (
116
) Komisia však v súvislosti s realistickými podmienkami používania neuviedla nijaké odôvodnenie. Preto je uvedený predpoklad bezpečného používania za realistických podmienok len tvrdením.
230.
Práve v kontexte podpory zo strany členských štátov sa preto obávam, že veľký počet poľnohospodárov pri praktickom používaní nedodrží stanovenú hraničnú hodnotu a nebude dodržiavať prípadné pokyny na používanie s cieľom jej dodržiavania. Sotva si možno predstaviť účinné celoplošné kontrolné opatrenia. To by mohlo spôsobiť škody na článkonožcoch, ktoré nepatria k cieľovej skupine, ktoré Komisia považuje za neprijateľné.
231.
Bod 235 napadnutého rozsudku teda vychádza z nesprávneho právneho posúdenia.
232.
V bode 236 napadnutého rozsudku toto nesprávne posúdenie nie je napravené, ale tento bod rovnako vychádza z nesprávneho právneho posúdenia. Síce je pravda, že aj členské štáty môžu autorizovať prípravky na ochranu rastlín podľa článku 29 ods. 1 písm. e) a článku 4 ods. 3 nariadenia o ochrane rastlín len vtedy, keď bolo preukázané bezpečné používanie za realistických podmienok. Ako však už bolo podobným spôsobom vysvetlené v súvislosti s posúdením dlhodobej toxicity, (
117
) Komisia preto pri schvaľovaní účinnej látky nemôže upustiť od požiadavky tohto dôkazu.
233.
Okrem toho hraničná hodnota stanovená Komisiou nabáda členské štáty, aby pri autorizácií prípravkov na ochranu rastlín stanovili podobné opatrenia na zmiernenie rizika, ktoré sa za realistických podmienok používania nemôžu zrealizovať, takže sa prakticky nedodržiavajú.
234.
Preto je aj tretia časť prvého odvolacieho dôvodu dôvodná.
G.
Výsledok skúmania odvolacích dôvodov
235.
Odvolanie je teda úspešné, lebo Všeobecný súd nesprávne akceptoval, že Komisia pred sporným obnovením dostatočne starostlivo nepreskúmala
–
toxicitu izomérov cypermetrínu (prvá časť štvrtého odvolacieho dôvodu) a
–
dlhodobú toxicitu skúmaného prípravku na ochranu rastlín (piaty odvolací dôvod)
a neodôvodnila,
–
prečo nie sú potrebné štúdie toxicity s použitím novej špecifikácie cypermetrínu (prvá časť prvého odvolacieho dôvodu) a
–
ako možno zabrániť neprijateľným škodám pre článkonožce, ktoré nepatria k cieľovej skupine, za realistických podmienok používania (tretia časť prvého odvolacieho dôvodu).
236.
Z tohto dôvodu treba napadnutý rozsudok zrušiť.
V. O žalobe podanej na Všeobecnom súde
237.
Podľa článku 61 prvého odseku Štatútu Súdneho dvora, ak je odvolanie dôvodné, Súdny dvor zruší rozhodnutie Všeobecného súdu. V danej veci môže vydať konečný rozsudok sám, ak to stav konania dovoľuje, alebo môže vec vrátiť na rozhodnutie Všeobecného súdu.
238.
Ako bolo zhrnuté vyššie, úspech odvolania spočíva na tom, že Všeobecný súd v napadnutom rozsudku potvrdil konštatovania Komisie uvedené v spornom rozhodnutí o preskúmaní, hoci Komisia v týchto bodoch buď nezistila všetky relevantné okolnosti, alebo dostatočne neodôvodnila, prečo sa odklonila od názoru EFSA. Preto stav konania dovoľuje, aby Súdny dvor sám vydal v týchto bodoch konečný rozsudok, a sporné rozhodnutie o preskúmaní tiež treba zrušiť.
239.
Len pri piatom odvolacom dôvode by mohlo byť užitočné ďalšie preskúmanie Všeobecným súdom, pokiaľ by sa Súdny dvor – na rozdiel odo mňa – domnieval, že chýbajúce posúdenie EFSA možno nahradiť posúdením spravodajského členského štátu. (
118
) Nepovažovala by som však za užitočné len z tohto dôvodu vrátiť vec Všeobecnému súdu, keďže PAN Europe nemala prístup k údajne existujúcemu posúdeniu. Okrem toho sa ostatné nedostatky napadnutého rozsudku v každom prípade týkajú sporného rozhodnutia o preskúmaní. Preto by som aj v tomto prípade navrhla zrušiť sporné rozhodnutie o preskúmaní.
240.
To navyše nevyhnutne neznamená, že Komisia by musela zrušiť alebo zmeniť sporné obnovenie. Naopak by musela – prípadne v súčinnosti s EFSA a s prihliadnutím na nové informácie, ktoré by boli medzičasom dostupné – opäť preskúmať odôvodnené námietky PAN Europe. Všetky ďalšie kroky závisia od výsledku tohto preskúmania.
VI. O trovách
241.
Podľa článku 184 ods. 2 Rokovacieho poriadku Súdneho dvora, ak je odvolanie dôvodné a Súdny dvor sám rozhodne s konečnou platnosťou vo veci samej, potom rozhodne aj o trovách konania.
242.
Podľa článku 138 ods. 1 rokovacieho poriadku, ktorý sa podľa článku 184 ods. 1 rokovacieho poriadku mutatis mutandis použije na konanie o odvolaní, Súdny dvor uloží účastníkovi konania, ktorý vo veci nemal úspech, povinnosť nahradiť trovy konania, ak to bolo v tomto zmysle navrhnuté.
243.
Komisia preto musí nahradiť trovy konania, ktoré vznikli PAN Europe, a znášať svoje vlastné trovy konania.
VII. Návrh
244.
Preto navrhujem, aby Súdny dvor rozhodol takto:
1.
Rozsudok Všeobecného súdu z 21. februára 2024, PAN Europe/Komisia (T‑536/22, EU:T:2024:98), sa zrušuje.
2.
Sporné rozhodnutie o preskúmaní, ktoré Európska komisia zaslala Pesticide Action Network Europe listom komisárky Stelly Kyriakides 23. júna 2022 v anglickom jazyku a 18. júla 2022 vo francúzskom jazyku a zaregistrovala pod číslom Ares(2022)4621502 – 23/06/2022, je neplatné.
3.
Európska komisia je povinná nahradiť trovy konania, ktoré vznikli Pesticide Action Network Europe tak v konaní na Všeobecnom súde, ako aj v konaní na Súdnom dvore, a znáša svoje vlastné trovy konania, ktoré jej vznikli tak v konaní na Všeobecnom súde, ako aj v konaní na Súdnom dvore.
(
1
)	Jazyk prednesu: nemčina.
(
2
)	KARLSSON, C., WINNBERG, P., DENNIS, C., JONBACK, H.: Toxic, 2003 (pôvodná interpretka Britney Spears).
(
3
)	Pokiaľ ide o používanie prípravkov na ochranu rastlín v ekologickom poľnohospodárstve, pozri článok 1 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2021/1165 z 15. júla 2021, ktorým sa povoľujú určité produkty a látky na používanie v ekologickej poľnohospodárskej výrobe a stanovujú ich zoznamy (Ú. v. EÚ L 253, 2021, s. 13).
(
4
)	Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zrušení smerníc Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Ú. v. EÚ L 309, 2009, s. 1).
(
5
)	Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/2049 z 24. novembra 2021, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh obnovuje schválenie účinnej látky cypermetrín ako látky, ktorá sa má nahradiť, a ktorým sa mení príloha k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011 (Ú. v. EÚ L 420, 2021, s. 6).
(
6
)	Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 zo 6. septembra 2006 o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 264, 2006, s. 13), zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1767 zo 6. októbra 2021 (Ú. v. EÚ L 356, 2021, s. 1).
(
7
)	Pozri rozsudky z 21. novembra 1991, Technische Universität München (C‑269/90, EU:C:1991:438, bod 14); z 18. júla 2007, Industrias Químicas del Vallés/Komisia (C‑326/05 P, EU:C:2007:443, bod 77); z 22. decembra 2010, Gowan Comércio Internacional e Serviços (C‑77/09, EU:C:2010:803, bod 57), a z 22. novembra 2017, Komisia/Bilbaína de Alquitranes a i. (C‑691/15 P, EU:C:2017:882, bod 35).
(
8
)	Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady zo 16. decembra 2008 o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí, o zmene, doplnení a zrušení smerníc 67/548/EHS a 1999/45/ES a o zmene a doplnení nariadenia (ES) č. 1907/2006 (Ú. v. EÚ L 353, 2008, s. 1).
(
9
)	Nariadenie z 19. apríla 2018, ktorým sa mení príloha II k nariadeniu (ES) č. 1107/2009 stanovením vedeckých kritérií určovania vlastností narúšajúcich endokrinný systém (Ú. v. EÚ L 101, 2018, s. 33).
(
10
)	Podľa druhej časti vety tohto ustanovenia sa to síce nevzťahuje na postupy, v prípade ktorých výbor hlasoval o predloženom návrhu nariadenia do uvedeného dátumu, avšak v prejednávanom prípade sa konzultácie výboru začali až v roku 2019.
(
11
)	Vykonávacie nariadenie Komisie z 18. septembra 2012, ktorým sa stanovujú ustanovenia potrebné na vykonávanie postupu obnovenia účinných látok podľa [nariadenia o ochrane rastlín] (Ú. v. EÚ L 252, 2012, s. 26).
(
12
)	Vykonávacie nariadenie Komisie zo 7. novembra 2018, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 844/2012 z hľadiska vedeckých kritérií určovania vlastností narúšajúcich endokrinný systém zavedených nariadením (EÚ) 2018/605 (Ú. v. EÚ L 278, 2018, s. 3).
(
13
)	Nariadenie Komisie z 1. marca 2013, ktorým sa v súlade s [nariadením o ochrane rastlín] stanovujú požiadavky na údaje o účinných látkach (Ú. v. EÚ L 93, 2013, s. 1), zmenené nariadením Komisie (EÚ) č. 1136/2014 z 24. októbra 2014, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 283/2013, pokiaľ ide o prechodné opatrenia, ktoré sa uplatňujú na postupy týkajúce sa prípravkov na ochranu rastlín (Ú. v. EÚ L 307, 2014, s. 26).
(
14
)	Smernica Rady 91/414/EHS z 15. júla 1991 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh (Ú. v. ES L 230, 1991, s. 1; Mim. vyd. 03/011, s. 332).
(
15
)	EFSA, ARENA, M., AUTERI, D. et al., 2018. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance cypermethrin. In: EFSA Journal, 2018;16(8):5402, 28 s, doi: 10.2903/j.efsa.2018.5402.
(
16
)	EFSA, 2019. Statement on risk mitigation measures on cypermethrin. In: EFSA Journal, 2019;17(10):5822, 16 s, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5822.
(
17
)	Rozsudok z 1. októbra 2019, Blaise a i. (C‑616/17, EU:C:2019:800, body 78, 79, 95 a 114).
(
18
)	Rozsudok z 9. decembra 2021, Agrochem‑Maks/Komisia (C‑374/20 P, EU:C:2021:990, body 53 a 54), a už v súvislosti so smernicou o ochrane rastlín rozsudky z 18. júla 2007, Industrias Químicas del Vallés/Komisia (C‑326/05 P, EU:C:2007:443, body 75 a 76), ako aj z 22. decembra 2010, Gowan Comércio Internacional e Serviços (C‑77/09, EU:C:2010:803, body 55 a 56).
(
19
)	Rozsudky z 15. októbra 2009, Enviro Tech (Europe) (C‑425/08, EU:C:2009:635, bod 47); z 21. júla 2011, Etimine (C‑15/10, EU:C:2011:504, bod 60), a z 9. marca 2023, PlasticsEurope/ECHA (C‑119/21 P, EU:C:2023:180, bod 46).
(
20
)	Rozsudky z 21. novembra 1991, Technische Universität München (C‑269/90, EU:C:1991:438, bod 14); z 18. júla 2007, Industrias Químicas del Vallés/Komisia (C‑326/05 P, EU:C:2007:443, bod 77); z 22. decembra 2010, Gowan Comércio Internacional e Serviços (C‑77/09, EU:C:2010:803, bod 57), a z 22. novembra 2017, Komisia/Bilbaína de Alquitranes a i. (C‑691/15 P, EU:C:2017:882, bod 35).
(
21
)	Najprv nariadenie Komisie (EÚ) č. 544/2011 z 10. júna 2011, ktorým sa vykonáva [nariadenie o ochrane rastlín], pokiaľ ide o požiadavky na údaje o účinných látkach (Ú. v. EÚ L 155, 2011, s. 1), a neskôr nariadenie Komisie (EÚ) č. 283/2013 z 1. marca 2013, ktorým sa v súlade s [nariadením o ochrane rastlín] stanovujú požiadavky na údaje o účinných látkach (Ú. v. EÚ L 93, 2013, s. 1).
(
22
)	Rozsudok z 1. októbra 2019, Blaise a i. (C‑616/17, EU:C:2019:800, bod 69).
(
23
)	Rozsudok z 1. októbra 2019, Blaise a i. (C‑616/17, EU:C:2019:800, bod 70).
(
24
)	Rozsudky z 21. novembra 1991, Technische Universität München (C‑269/90, EU:C:1991:438, bod 14), a zo 6. novembra 2008, Holandsko/Komisia (C‑405/07 P, EU:C:2008:613, bod 56).
(
25
)	Rozsudky z 26. novembra 1981, Michel/Parlament (195/80, EU:C:1981:284, bod 22); z 29. apríla 2004, IPK‑München a Komisia (C‑199/01 P a C‑200/01 P, EU:C:2004:249, bod 66), a z 26. júla 2017, Rada/LTTE (C‑599/14 P, EU:C:2017:583, bod 29).
(
26
)	Rozsudok z 21. novembra 1991, Technische Universität München (C‑269/90, EU:C:1991:438, bod 14).
(
27
)	Citované v poznámke pod čiarou 15, bod 7 (s. 7).
(
28
)	Rozsudok Všeobecného súdu z 13. novembra 2024, PAN Europe/Komisia (T‑104/23, EU:T:2024:823, bod 2).
(
29
)	Rozsudok z 28. októbra 2020, Associazione GranoSalus/Komisia (C‑313/19 P, EU:C:2020:869, bod 63).
(
30
)	Rozsudok z 3. septembra 2020, Mellifera/Komisia (C‑784/18 P, EU:C:2020:630, bod 79 a nasl.).
(
31
)	Pozri bod 36 vyššie.
(
32
)	Rozsudok z 12. septembra 2019, TestBioTech a i./Komisia (C‑82/17 P, EU:C:2019:719, body 68 a 69). Pozri tiež odôvodnenie 21 nariadenia (EÚ) 2021/1767, ktoré je v nemčine žiaľ nešťastne preložené.
(
33
)	Pozri však bod 222 nižšie.
(
34
)	Rozsudok z 12. septembra 2019, TestBioTech a i./Komisia (C‑82/17 P, EU:C:2019:719, bod 39).
(
35
)	Pokiaľ ide o smernicu Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 1992, s. 7; Mim. vyd. 15/002, s. 102), pozri rozsudky zo 7. septembra 2004, Waddenvereniging a Vogelbeschermingsvereniging (C‑127/02, EU:C:2004:482, bod 59), a z 10. októbra 2019, Luonnonsuojeluyhdistys Tapiola (C‑674/17, EU:C:2019:851, bod 66), pokiaľ ide o predpisy týkajúce sa odpadov, pozri rozsudok z 24. októbra 2019, Prato Nevoso Termo Energy (C‑212/18, EU:C:2019:898, bod 58), a pokiaľ ide o smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (Ú. v. EÚ L 334, 2010, s. 17), pozri rozsudok z 9. marca 2023, Sdruženie Za Zemjata – dostap do pravosadie a i. (C‑375/21, EU:C:2023:173, bod 53). Pozri tiež SOBOTTA, C.: Recent applications of the precautionary principle in the jurisprudence of the CJEU – a new yardstick in EU environmental decision making? In: ERA Forum, 2020, s. 723.
(
36
)	Rozsudok z 1. októbra 2019, Blaise a i. (C‑616/17, EU:C:2019:800, body 78, 79 a 114).
(
37
)	Pozri bod 39 vyššie.
(
38
)	Rozsudky z 9. septembra 2003, Monsanto Agricoltura Italia a i. (C‑236/01, EU:C:2003:431, bod 113); z 1. októbra 2019, Blaise a i. (C‑616/17, EU:C:2019:800, bod 46), a z 9. novembra 2023, Global Silicones Council a i./Komisia (C‑558/21 P, EU:C:2023:839, bod 66).
(
39
)	Pozri bod 54 vyššie.
(
40
)	Opačný názor je vyjadrený v záveroch o obnovení schválenia glyfozátu [ÁLVAREZ, F., ARENA, M. et al., 2023. Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate. EFSA Journal, 21(7), s. 1 až 52, http://doi.org.10.2903/j.efsa.2023.8164]. V nich EFSA uvádza „ostatné medzery v údajoch, ktoré nevedú ku kritickým oblastiam obáv alebo neuzavretým otázkam, ale považujú sa za nevyhnutné na splnenie požiadaviek na údaje a ktoré sú relevantné pre niektoré alebo všetky reprezentatívne použitia posudzované na úrovni EÚ (pokiaľ nie je uvedené niečo iné). Hoci tieto medzery v údajoch nie sú kritické, môžu viesť k neistotám pri posudzovaní a považujú sa za relevantné“ (s. 37).
(
41
)	Nariadenie Komisie z 1. marca 2013, ktorým sa v súlade s [nariadením o ochrane rastlín] stanovujú požiadavky na údaje o účinných látkach (Ú. v. EÚ L 93, 2013, s. 1), zmenené nariadením Komisie (EÚ) č. 1136/2014 z 24. októbra 2014, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 283/2013, pokiaľ ide o prechodné opatrenia, ktoré sa uplatňujú na postupy týkajúce sa prípravkov na ochranu rastlín (Ú. v. EÚ L 307, 2014, s. 26).
(
42
)	Pozri bod 54 vyššie.
(
43
)	Oddiel 2 záverov (citované v poznámke pod čiarou 15, s. 10, piaty odsek).
(
44
)	Oddiel 3.1 záverov (citované v poznámke pod čiarou 15, s. 11, posledný odsek).
(
45
)	Oddiel 3.1 záverov (citované v poznámke pod čiarou 15, s. 12, predposledný odsek oddielu).
(
46
)	Pokiaľ ide o skreslenie tvrdení, pozri rozsudok zo 6. mája 2021, Bayer CropScience a Bayer/Komisia (C‑499/18 P, EU:C:2021:367, body 60 a 61).
(
47
)	S. 67 príloh k žalobe podanej na Všeobecnom súde.
(
48
)	Pozri bod 39 vyššie.
(
49
)	Pozri oddiel 1 EFSA, BURA, L., FRIEL, A., MAGRANS, J. O. et al., 2019. Guidance of EFSA on risk assessments for active substances of plant protection products that have stereoisomers as components or impurities and for transformation products of active substances that may have stereoisomers. In: EFSA Journal, 2019;17(8):5804, 33 s, doi: 10.2903/j.efsa.2019.5804.
(
50
)	Bod 51 vyjadrenia k odvolaniu.
(
51
)	Rozsudok z 9. decembra 2021, Agrochem‑Maks/Komisia (C‑374/20 P, EU:C:2021:990, bod 71).
(
52
)	„[D]es informations ont été fournies et jugées suffisantes par l’EMR pour effectuer l’évaluation des risques“.
(
53
)	S. 96 príloh k žalobe.
(
54
)	Pozri v tejto súvislosti návrhy, ktoré predniesla generálna advokátka Medina v spojených veciach PAN Europe (Hodnotenie vlastností narúšajúcich endokrinný systém) (C‑309/22 a C‑310/22, EU:C:2023:717, bod 6).
(
55
)	Oddiel 2 záverov (citované v poznámke pod čiarou 15, s. 9, siedmy odsek).
(
56
)	Oddiel 9 záverov (citované v poznámke pod čiarou 15, s. 19 a nasl.).
(
57
)	Odôvodnenie 16 sporného obnovenia.
(
58
)	Rozsudky z 2. apríla 2009, France Télécom/Komisia (C‑202/07 P, EU:C:2009:214, bod 29); z 13. decembra 2018, Európska únia/Kendrion (C‑150/17 P, EU:C:2018:1014, bod 80), a z 8. júna 2023, Severstal a NLMK/Komisia (C‑747/21 P a C‑748/21 P, EU:C:2023:459, bod 40).
(
59
)	Pozri body 61 až 65 vyššie.
(
60
)	Pozri rozsudky z 9. júna 2011, Diputación Foral de Vizcaya/Komisia (C‑465/09 P až C‑470/09 P, EU:C:2011:372, bod 171), a zo 17. januára 2023, Španielsko/Komisia (C‑632/20 P, EU:C:2023:28, bod 48).
(
61
)	Rozsudok z 1. októbra 2019, Blaise a i. (C‑616/17, EU:C:2019:800, body 78, 79, 95 a 114).
(
62
)	Oddiel 2 záverov (citované v poznámke pod čiarou 15, s. 9, siedmy odsek).
(
63
)	Rozsudok z 25. apríla 2024, PAN Europe (Hodnotenie vlastností narúšajúcich endokrinný systém) (C‑309/22 a C‑310/22, EU:C:2024:356, bod 86).
(
64
)	Pozri bod 39 vyššie.
(
65
)	Rozsudky z 1. októbra 2019, Blaise a i. (C‑616/17, EU:C:2019:800, bod 80); z 9. decembra 2021, Agrochem‑Maks/Komisia (C‑374/20 P, EU:C:2021:990, bod 128), a z 22. júna 2023, Arysta LifeScience Great Britain/Komisia (C‑259/22 P, EU:C:2023:513, bod 73).
(
66
)	Rozsudok z 1. októbra 2019, Blaise a i. (C‑616/17, EU:C:2019:800, body 112, 114 a 116).
(
67
)	Rozsudok z 1. októbra 2019, Blaise a i. (C‑616/17, EU:C:2019:800, bod 112).
(
68
)	Rozsudok z 25. apríla 2024, PAN Europe (Hodnotenie vlastností narúšajúcich endokrinný systém) (C‑309/22 a C‑310/22, EU:C:2024:356, bod 87).
(
69
)	Tieto požiadavky ďalej konkretizujú ECHA (European Chemicals Agency) a EFSA (European Food Safety Authority) s technickou podporou Joint Research Centre (JRC), ANDERSSON N., ARENA M. et al., 2018. Guidance for the identification of endocrine disruptors in the context of Regulations (EU) No 528/2012 and (EC) No 1107/2009. In: EFSA Journal, 2018;16(6):5311, 135 s, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5311. ECHA‑18‑G‑01‑EN.
(
70
)	Pozri bod 39 vyššie.
(
71
)	Pozri judikatúru citovanú v poznámke pod čiarou 35.
(
72
)	Pozri v tomto zmysle rozsudok z 1. októbra 2019, Blaise a i. (C‑616/17, EU:C:2019:800, bod 112).
(
73
)	Rozsudok z 1. októbra 2019, Blaise a i. (C‑616/17, EU:C:2019:800, bod 113).
(
74
)	Rozsudok z 1. októbra 2019, Blaise a i. (C‑616/17, EU:C:2019:800, bod 115).
(
75
)	Rozsudok z 1. októbra 2019, Blaise a i. (C‑616/17, EU:C:2019:800, bod 116). Pozri tiež body 124 až 128 vyššie.
(
76
)	Pozri rozsudok z 3. apríla 2014, Francúzsko/Komisia (C‑559/12 P, EU:C:2014:217, bod 103).
(
77
)	Rozsudok z 1. októbra 2019, Blaise a i. (C‑616/17, EU:C:2019:800, bod 114).
(
78
)	Rozsudok z 1. októbra 2019, Blaise a i. (C‑616/17, EU:C:2019:800, body 69 a 116).
(
79
)	Rozsudok z 1. októbra 2019, Blaise a i. (C‑616/17, EU:C:2019:800, bod 70).
(
80
)	Rozsudok z 1. októbra 2019, Blaise a i. (C‑616/17, EU:C:2019:800, bod 80).
(
81
)	Pozri bod 39 vyššie.
(
82
)	Rozsudok z 1. októbra 2019, Blaise a i. (C‑616/17, EU:C:2019:800, body 113 až 116).
(
83
)	Bod 5.5 prílohy k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 544/2011 z 10. júna 2011, ktorým sa vykonáva [nariadenie o ochrane rastlín], pokiaľ ide o požiadavky na údaje o účinných látkach (Ú. v. EÚ L 155, 2011, s. 1), resp. k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 283/2013 z 1. marca 2013, ktorým sa v súlade s [nariadením o ochrane rastlín] stanovujú požiadavky na údaje o účinných látkach (Ú. v. EÚ L 93, 2013, s. 1). Komisia a Všeobecný súd sa odvolávajú na posledný uvedený predpis, ale na základe dostupných informácií o konaní o obnovení ani v tomto prípade nebolo možné preskúmať to.
(
84
)	Oddiel 7 časti A prílohy k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 545/2011 z 10. júna 2011, ktorým sa vykonáva [nariadenie o ochrane rastlín], pokiaľ ide o požiadavky na údaje o prípravkoch na ochranu rastlín (Ú. v. EÚ L 155, 2011, s. 67), resp. k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 284/2013 z 1. marca 2013, ktorým sa v súlade s [nariadením o ochrane rastlín] stanovujú požiadavky na údaje o prípravkoch na ochranu rastlín (Ú. v. EÚ L 93, 2013, s. 85). Komisia a Všeobecný súd sa odvolávajú na posledný uvedený predpis, ale na základe dostupných informácií o konaní o obnovení nebolo možné preskúmať to.
(
85
)	Pozri rozsudky zo 6. septembra 2018, Česká republika/Komisia (C‑4/17 P, EU:C:2018:678, bod 24), a z 19. marca 2020, ClientEarth/Komisia (C‑612/18 P, EU:C:2020:223, bod 15).
(
86
)	Rozsudok z 1. októbra 2019, Blaise a i. (C‑616/17, EU:C:2019:800, body 113 a 114).
(
87
)	Rozsudok z 1. októbra 2019, Blaise a i. (C‑616/17, EU:C:2019:800, bod 116).
(
88
)	Rozsudky z 22. marca 1961, Snupat/Vysoký úrad (42/59 a 49/59, EU:C:1961:5, s. 169), a zo 4. júna 2013, ZZ (C‑300/11, EU:C:2013:363, bod 56).
(
89
)	Rozsudok zo 4. júna 2013, ZZ (C‑300/11, EU:C:2013:363, bod 58).
(
90
)	Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES z 28. januára 2003 o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí, ktorou sa zrušuje smernica Rady 90/313/EHS (Ú. v. EÚ L 41, 2003, s. 26; Mim. vyd. 15/007, s. 375).
(
91
)	Rozsudky z 23. novembra 2016, Komisia/Stichting Greenpeace Nederland a PAN Europe (C‑673/13 P, EU:C:2016:889, bod 74), a Bayer CropScience a Stichting De Bijenstichting (C‑442/14, EU:C:2016:890, bod 77).
(
92
)	Pozri rozsudky z 23. novembra 2016, Komisia/Stichting Greenpeace Nederland a PAN Europe (C‑673/13 P, EU:C:2016:889, bod 75), a Bayer CropScience a Stichting De Bijenstichting (C‑442/14, EU:C:2016:890, bod 78), ako aj rozsudok z 1. októbra 2019, Blaise a i. (C‑616/17, EU:C:2019:800, bod 108).
(
93
)	Oddiel 1 záverov (citované v poznámke pod čiarou 15, s. 8, druhý odsek).
(
94
)	Oddiel 2 záverov (citované v poznámke pod čiarou 15, s. 8, tretí odsek).
(
95
)	Oddiel 5 záverov (citované v poznámke pod čiarou 15, s. 14, tretí odsek).
(
96
)	Oddiel 9.2 záverov (citované v poznámke pod čiarou 15, s. 20).
(
97
)	Oddiel 2 záverov (citované v poznámke pod čiarou 15, s. 8, tretí odsek).
(
98
)	Oddiel 2 záverov (citované v poznámke pod čiarou 15, s. 9, štvrtý odsek).
(
99
)	Pozri bod 164 a nasl. vyššie.
(
100
)	Pozri body 43 a 44 vyššie.
(
101
)	S. 84 príloh k žalobe.
(
102
)	Oddiely 2 a 5 záverov (citované v poznámke pod čiarou 15, s. 8, tretí odsek, a s. 14, tretí odsek).
(
103
)	Oddiel 2 záverov (citované v poznámke pod čiarou 15, s. 8, tretí odsek).
(
104
)	Oddiel 5 záverov (citované v poznámke pod čiarou 15, s. 14, piaty a šiesty odsek).
(
105
)	Citované v poznámke pod čiarou 16, oddiel 2.1, s. 6 a nasl., ako aj príloha A, s. 13 a 14.
(
106
)	Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 2000, s. 1; Mim. vyd. 15/005, s. 275).
(
107
)	Pozri návrhy, ktoré predniesla generálna advokátka Ćapeta v spojených veciach Francúzsko/Komisia a Komisia/CWS Powder Coatings a i. (C‑71/23 P a C‑82/23 P, EU:C:2025:65, body 72 a 73).
(
108
)	Pozri bod 41 prílohy I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/105/ES zo 16. decembra 2008 o environmentálnych normách kvality v oblasti vodnej politiky, o zmene a doplnení a následnom zrušení smerníc Rady 82/176/EHS, 83/513/EHS, 84/156/EHS, 84/491/EHS a 86/280/EHS a o zmene a doplnení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (Ú. v. EÚ L 348, 2008, s. 84), zmenenej smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/39/EÚ z 12. augusta 2013 (Ú. v. EÚ L 226, 2013, s. 1).
(
109
)	EFSA PPR Panel (EFSA Panel on Plant Protection Products and their Residues), 2013. Guidance on tiered risk assessment for plant protection products for aquatic organisms in edge‑of‑field surface waters. In: EFSA Journal, 2013; 11(7):3290, 268 s, doi:10.2903/j.efsa.2013.3290.
(
110
)	Pokiaľ ide o reakciu na nové argumenty uvedené v napadnutom rozsudku, pozri judikatúru citovanú v poznámke pod čiarou 85.
(
111
)	Usmernenia citované v poznámke pod čiarou 109, oddiel 11.5, s. 157 až 159.
(
112
)	Pozri usmernenia citované v poznámke pod čiarou 109, s. 165.
(
113
)	Pozri bod 56 vyššie.
(
114
)	Oddiel 5 záverov (citované v poznámke pod čiarou 15, s. 14, siedmy odsek, a s. 15, štvrtý odsek).
(
115
)	Citované v poznámke pod čiarou 16, oddiely 2.2 a 2.3, s. 8 a nasl., ako aj príloha A, s. 14 a nasl.
(
116
)	Pozri bod 43 vyššie.
(
117
)	Pozri bod 169 a nasl. vyššie.
(
118
)	Pozri body 172 až 185 vyššie.