62025TJ0069
A TÖRVÉNYSZÉK ÍTÉLETE (öt bíróval eljáró ötödik tanács)
2026. február 25. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Vámunió – Közös Vámtarifa – Tarifális besorolás – Kombinált Nómenklatúra – Értelmezés – Két vagy több önálló termékből összeállított »árukészlet« fogalma – A 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés”
A T‑69/25. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Bundesfinanzhof (szövetségi pénzügyi bíróság, Németország) a Bírósághoz 2025. január 15‑én érkezett, 2024. november 12‑i határozatával terjesztett elő
az A GmbH
és
a Hauptzollamt C
között folyamatban lévő eljárásban,
A TÖRVÉNYSZÉK (öt bíróval eljáró ötödik tanács),
tagjai: M. Sampol Pucurull elnök, T. Pynnä, J. Laitenberger, M. Stancu és W. Valasidis (előadó) bírák,
főtanácsnok: J. Martín y Pérez de Nanclares,
hivatalvezető: V. Di Bucci,
tekintettel arra, hogy a Bíróság az Európai Unió Bírósága alapokmánya 50b. cikkének harmadik bekezdése alapján 2025. január 30‑án továbbította az előzetes döntéshozatal iránti kérelmet a Törvényszékhez,
tekintettel az Európai Unió Bírósága alapokmánya 50b. cikke első bekezdésének a) pontjában említett ügycsoportra és az említett alapokmány 50b. cikkének második bekezdése értelmében vett, értelmezéssel kapcsolatos önálló kérdés hiányára,
tekintettel az eljárás írásbeli szakaszára,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–
az A GmbH képviseletében P. Kalski igazgató és R. Schwerin Rechtsanwalt,
–
az Európai Bizottság képviseletében A. Demeneix és B. Eggers, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a 2014. október 16‑i 1101/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (HL 2014. L 312., 1. o.; helyesbítés: JO 2015. L 273., 15. o.) módosított__ a vám‑ és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (HL 1987. L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.) I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúrának (a továbbiakban: KN), különösen pedig az említett melléklet VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés értelmében vett „árukészlet” fogalmának értelmezésére vonatkozik.
2
E kérelmet a német jog szerinti A GmbH társaság és a Hauptzollamt C (C fővámhivatal, Németország) között egy fogászati ezüstamalgám kikeverésére szolgáló, ötvözetport és folyékony higanyt tartalmazó, a fogszuvasodás kezelésére tömőanyagként használt kapszularendszer tarifális besorolása tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
Jogi háttér
A nemzetközi jog
3
A harmonizált áruleíró és kódrendszert (a továbbiakban: HR) a később a Vámigazgatások Világszervezetévé (WCO) átalakult Vámegyüttműködési Tanács állapította meg, amelyet a vámegyüttműködési tanács felállításáról szóló, Brüsszelben 1950. december 15‑én megkötött megállapodás hozott létre. A HR‑t a harmonizált áruleíró és kódrendszerről szóló, 1983. június 14‑én Brüsszelben aláírt nemzetközi egyezmény (Az Egyesült Nemzetek Szerződéseinek Tára, 1503. kötet, 4. o., 25910. szám [1988]) hozta létre, amely egyezményt – annak 1986. június 24‑én kelt módosító jegyzőkönyvével együtt – az Európai Gazdasági Közösség nevében az 1987. április 7‑i 87/369/EGK tanácsi határozat (HL 1987. L 198., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 288. o.) hagyta jóvá.
4
A WCO a HR‑ről szóló egyezmény 8. cikkében meghatározott feltételek szerint jóváhagyja a HR‑bizottság által elfogadott magyarázó megjegyzéseket és áruosztályozási véleményeket.
5
A HR VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzéséhez fűzött magyarázó megjegyzésekben szereplő általános megfontolások alapügyre alkalmazandó változata szerinti szövege a következő:
„A Megjegyzésnek ez a pontja rendelkezik a részben vagy kizárólag a VI. Áruosztályba tartozó két vagy több önálló termékből álló árukészletek osztályozásáról. A Megjegyzés azonban csak az olyan árukészletekre vonatkozik, amelyeknél ha a készletekben levő árukat összekeverik, akkor a VI. vagy a VII. Áruosztályba tartozó új terméket nyernek. Az ilyen árukészletek az új termék megfelelő vtsz‑a alá sorolandók, feltéve, hogy a készletben levő áruk megfelelnek a Megjegyzés 3. (a)–(c) pontjaiban foglalt feltételeknek.
Ilyen készletekben lévő árukra vonatkozó példák: a 3006 vtsz. alá tartozó fogcement és más fogászati tömőanyag és a 3208–3210 vtsz. alá tartozó bizonyos mázak és festékek, valamint a 3214 vtsz. alá tartozó masztixok, stb. […]
Meg kell azonban jegyezni, hogy a részben vagy kizárólag az áruosztályba tartozó két vagy több önálló termékből álló árukészletekre, amelyeket egymást követően előzetes keverés nélküli felhasználásra szántak, az ehhez az áruosztályhoz tartozó Megjegyzés 3. pontja nem vonatkozik. Az ilyen kiskereskedelmi forgalom számára kiszerelt árukat a Nómenklatúra Értelmezésének Általános Szabályai (rendszerint a 3. (b) szabály) alapján kell osztályozni; ha pedig ezek az árukészletek a kiskereskedelmi forgalom számára nincsenek kiszerelve, akkor az azt alkotó termékeket külön‑külön kell osztályozni.”
Az uniós jog
KN
6
Az Európai Unióba behozott áruk vámtarifális besorolását a KN szabályozza. Ez utóbbi a HR‑en alapul. A KN átveszi a HR hat számjegyű vámtarifaszámait és vámtarifaalszámait, csak a hetedik és nyolcadik számjegy képez speciális KN‑albontást.
7
A 2658/87 rendelet 12. cikkének (1) bekezdése szerint az Európai Bizottság minden évben rendelettel elfogadja a KN egységes szerkezetű változatát a vámtételekkel együtt, amint az az Európai Unió Tanácsa vagy a maga a Bizottság által elfogadott intézkedésekből következik. Ezt a rendeletet a következő év január 1‑jétől kell alkalmazni.
8
A Törvényszék rendelkezésére álló iratokból kitűnik, hogy a KN‑nek az alapügyben szóban forgó tényállásra alkalmazandó változata a 1101/2014 rendeletből eredő változat, amely 2015. január 1‑jei hatállyal módosította a KN‑t.
9
A KN értelmezésére vonatkozó általános szabályok, amelyek az 1101/2014 végrehajtási rendelet I. melléklete első része I. szakaszának A. pontjában szerepelnek, a következőket írják elő:
„(1) Az áruosztályok, árucsoportok és árualcsoportok címe csak a hivatkozások megkönnyítésére szolgál; jogi szempontból az áruk besorolását a vámtarifaszámokban szereplő árumegnevezések és az azokhoz kapcsolódó, az áruosztályokhoz, illetve az árucsoportokhoz tartozó Megjegyzések alapján, valamint – ha az adott vámtarifaszám vagy Megjegyzés eltérően nem rendelkezik – a következő rendelkezések alapján kell meghatározni.
[…]
(3) Ha a 2. b) szabály alkalmazásából vagy bármely más okból kifolyólag az árut első látásra két vagy több vámtarifaszám alá lehetne besorolni, a besorolást az alábbiak szerint kell elvégezni:
a)
Azt a vámtarifaszámot, amely az árut legpontosabban határozza meg, előnyben kell részesíteni azokkal a vámtarifaszámokkal szemben, amelyek általánosabb meghatározást tartalmaznak. Ha azonban a két vagy több vámtarifaszám mindegyike csak a kevert vagy összetett árukat alkotó alapanyagok vagy anyagok valamelyikére, illetve a kiskereskedelmi forgalom számára készletben kiszerelt áruk egyes darabjaira vonatkozik, akkor ezeket a vámtarifaszámokat a kérdéses árukra vonatkozóan egyformán pontosnak kell tekinteni még akkor is, ha valamelyik vámtarifaszám teljesebb és pontosabb leírást ad, mint a szóba jöhető többi.
b)
Az áruk keverékét és azokat a különböző alapanyagokból álló, illetve különböző alkotórészekből előállított összetett árukat, valamint azokat a kiskereskedelmi forgalom számára készletben kiszerelt árukat, amelyek a 3. a) szabály alkalmazásával nem sorolhatók be, aszerint az alapanyag, illetve alkotórész szerint kell besorolni, amelyik az ilyen áru lényeges jellemzőjét meghatározza, ha ez az anyag vagy alkotórész megállapítható.
[…]”
10
A KN „Vámtarifa” címet viselő második része magában foglalja „A vegyipar vagy vele rokon iparok termékei” című VI. áruosztályt.
11
A KN VI. áruosztályához tartozó 1. megjegyzés B) pontja előírja, hogy „[a] fenti A) pontban foglaltaknak megfelelően a 2843, 2846 vagy a 2852 vtsz. alatti árumegnevezéseknek megfelelő termékek ezek alá a vtsz.‑ok alá tartoznak és nem az áruosztály más vtsz.‑ai alá”.
12
A KN VI. áruosztályhoz tartozó 2. megjegyzés a következőképpen szól:
„E Megjegyzések fenti 1. pontjának megfelelően a 3004, 3005, 3006, 3212, 3303, 3304, 3305, 3306, 3307, 3506, 3707 vagy a 3808 vtsz.‑ok alá tartozó áruk kimért adagokban vagy a kiskereskedelmi forgalom számára kiszerelve az említett vtsz.‑ok alá tartoznak, és nem a Nómenklatúra más vtsz‑ai alá.”
13
A KN VI. áruosztályhoz tartozó 3. megjegyzés szövege a következő:
„Azokat az árukészleteket, amelyeket részben vagy kizárólag ebbe az áruosztályba tartozó két vagy több önálló termékből úgy állítottak össze, hogy ha a készletben levő árukat összekeverik, akkor a VI. vagy VII. Áruosztályba tartozó terméket nyernek, az új termék vtsz‑a alá kell besorolni, feltéve, hogy a készletben levő áruk megfelelnek az alábbi feltételeknek:
a)
a kiszerelés módjáról világosan felismerhető, hogy azok előzetes átcsomagolás nélkül együttes felhasználásra szolgálnak;
b)
együtt hozzák be (mutatják be) azokat; és
c)
az alkotórészek jellegéből vagy jelenlévő arányukból felismerhetően alkalmasak egymás kiegészítésére.”
14
Ezen áruosztály tartalmazza a KN „Szervetlen vegyi anyagok; szervetlen vagy szerves vegyületek nemesfémből, ritkaföldfémből, radioaktív elemekből vagy izotópokból” címet viselő 28. árucsoportját és „Gyógyszeripari termékek” címet viselő 30. árucsoportját.
15
A KN 28. árucsoportja tartalmazza a 2805 vámtarifaszámot, amely az „Alkálifémek vagy alkáliföldfémek; ritkaföldfémek, ittrium és szkandium, ezeknek egymással való keverékei vagy ötvözetei is; higany” címet viseli.
16
A KN 28. árucsoportja magában foglalja továbbá a 2843 vámtarifaszámot, amelynek címe az alábbi táblázatnak felel meg:
2843
Nemesfémek kolloid állapotban; nemesfémek szervetlen vagy szerves vegyületei, vegyileg nem meghatározottak is; nemesfémek amalgámjai:
[…]
[…]
[…]
[…]
2843 90
Más vegyületek; amalgámok
2843 90 10
– – Amalgámok (nemesfémek)
5,3
–
17
A KN 30. árucsoportjához tartozó 4. megjegyzés a következőket írja elő:
„A 3006 vtsz. alá csak az alábbiak tartoznak, amelyek a nómenklatúra más vtsz.‑a alá nem sorolhatók be:
[…]
f)
a fogcement és más fogtömő anyagok; csontpótló cement;
[…]”
18
A KN 30. árucsoportja tartalmazza a 3006 vámtarifaszámot, amely „Az árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 4. pontjában meghatározott gyógyászati termékek” címet viseli. A 30064000 vámtarifaalszám a „Fogászati cement és más fogászati tömőanyagok; csontpótló cementek” címet viseli.
Iránymutatás
19
A kiskereskedelmi forgalom számára készletben kiszerelt áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról szóló iránymutatás (HL 2013. C 105., 1. o., a továbbiakban: iránymutatás) többek között a következőket írja elő:
„[A KN értelmezésére vonatkozó 3. b) általános] szabály alkalmazásában »a kiskereskedelmi forgalom számára készletben kiszerelt áruk« kifejezés alatt olyan árukat kell érteni:
a)
amelyek legalább két különböző, első látásra eltérő vámtarifaszámok alá besorolható árucikkekből állnak;
b)
amelyek egy speciális igény kielégítése vagy egy meghatározott tevékenység elvégzése céljából összeállított termékekből vagy árucikkekből állnak; valamint
c)
amelyek közvetlenül a felhasználók számára újracsomagolás nélkül (pl. dobozban vagy ládában vagy táblára rögzítve) értékesítésre alkalmas módon kerültek összeállításra.
[…]
Valamennyi fenti feltételnek teljesülnie kell.
A fent említett szabályok nem vonatkoznak azon »készletekre«, amelyeket az 1. és a 6. általános értelmezési szabály értelmében kell besorolni, amennyiben a »készlet« kifejezés szerepel a KN‑kód szövegében, például:
[…]
vagy konkrét rendelkezésekből adódóan, például:
– A VI. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 3. pontja:
[…]”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
20
2015 szeptemberében az alapeljárás felperese, A kötelező érvényű tarifális felvilágosítás kibocsátását kérte a C fővámhivataltól egy olyan kapszularendszerre vonatkozóan, amely két alkotóelemet – nevezetesen ötvözetport és folyékony higanyt – tartalmaz, amelyeket különálló rekeszekben helyeztek el. Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy e rekeszek az azokat tartalmazó kapszula megrongálása nélkül nem választhatók szét. A rekeszek szétválasztása ugyanis közvetlenül az alkotóelemek összekeveredését eredményezi, mivel az azokat elválasztó fal megrongálódik. A kapszulákat használati útmutatóval együtt kiskereskedelmi értékesítésre szánt mennyiségben csomagolják. A rendeltetésszerű felhasználás az, hogy a fogorvosi rendelőkben kis gépek segítségével a kapszulákból egy egyszerű lépésben egy fogtömésnyi adag feldolgozásra kész ezüstamalgám keverhető.
21
A 2015. november 5‑i kötelező érvényű tarifális felvilágosításában a C fővámhivatal – az A kérelmében foglaltakkal ellentétben – az alapügyben szóban forgó kapszularendszert nem a KN 30064000 vámtarifaalszám alá sorolta be, amelyre 0%‑os vámtétel vonatkozik, hanem a KN 28439010 vámtarifaalszám alá, amely 5,3%‑os vámtétel alá tartozik.
22
A panaszt nyújtott be e határozattal szemben.
23
Panaszának elutasítását követően A a Finanzgerichthez (pénzügyi bíróság, Németország) fordult, amely nem adott helyt a keresetének. Ez utóbbi arra a megállapításra jutott, hogy a szóban forgó termék a KN 2843 vámtarifaszám, nem pedig a KN 3006 vámtarifaszám alá tartozik, mivel azt a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés értelmében vett készletben levő árunak állították össze.
24
A Finanzamt ezen ítélettel szemben felülvizsgálati kérelmet terjesztett a Bundesfinanzhof (szövetségi pénzügyi bíróság, Németország) elé, aki a kérdést előterjesztő bíróság.
25
A kérdést előterjesztő bíróság megítélése szerint az alapügy megoldása az azon kérdésre adott választól függ, hogy a szóban forgó termék a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés értelmében vett „árukészletnek” minősülhet‑e Amennyiben ez a helyzet áll fenn, a tarifális besorolást az e két alkotóelem összekeveréséből keletkező termék alapján kell elvégezni. E végtermék a KN 2843 vámtarifaszám alá tartozik, amely elsőbbséget élvez a 3006 vámtarifaszámmal szemben. Ezzel szemben a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés értelmében vett „árukészlet” hiányában az összekeverést követően kapott végtermék a besorolás szempontjából nem meghatározó. A kapszularendszer tehát a KN 30064000 vámtarifaalszám alá, nem pedig a KN 28439010 vámtarifaszám alá tartozik, mivel az ötvözetpor és a higany még nem alkot amalgámot.
26
A kérdést előterjesztő bíróság mindenekelőtt arra keresi a választ, hogy a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzésében szereplő „készletben levő áru” fogalmát eltérően kell‑e értelmezni a „kiskereskedelmi forgalom számára készletben kiszerelt áruk” fogalmától, amely a KN értelmezésére vonatkozó, az iránymutatásban pontosított 3. b) általános szabályban szerepel. Különösen arra a kérdésre keresi a választ, hogy az iránymutatásban előírt azon követelmény, amely szerint egy árukészletnek két vagy több önálló vagy szétválasztható áruból kell állnia, a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés értelmében vett „árukészlet” fogalmára is alkalmazandó‑e. A kérdést előterjesztő bíróság megjegyzi, hogy az alapügyben felmerült jogkérdést meg kell különböztetni a Bíróság által a 2016. március 10‑iVAD és van Aert ítéletben (C‑499/14, EU:C:2016:155) elbírált kérdéstől, amely a KN értelmezésére vonatkozó 3. b) általános szabály értelmében vett „készletben kiszerelt áru” fogalmának értelmezésére vonatkozott.
27
A kérdést előterjesztő bíróság továbbá arra keresi a választ, hogy a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés b) pontjában foglalt, az alkotóelemek „együttes behozatal[ának] (bemutatás[ának])” követelménye magában foglalja ezen készletben levő áruk önállóan történő bemutatásának feltételét.
28
Végül a kérdést előterjesztő bíróság szerint kérdésként merül fel az is, hogy az a körülmény, hogy a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés német nyelvi változatában szereplő „einige” (egyes) kifejezést többes számban használják, azt jelenti‑e, hogy amennyiben valamely termék két különálló elemből áll, mindkettőnek kötelezően a VI. áruosztályba kell tartoznia, vagy elegendő, ha csak egy tartozik az alá.
29
E körülmények között a Bundesfinanzhof (szövetségi pénzügyi bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„A [KN] VI. áruosztályához tartozó megjegyzések 3. pontja értelmében vett »árukészlet« fogalma kiterjed‑e azokra a kapszularendszerekre, amelyekben a fogászati ezüstamalgám keveréséhez használt két alkotóelem – ötvözetpor és folyékony higany – önálló, roncsolásmentesen szét nem választható rekeszekben van?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
30
Kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság arra vár választ, hogy úgy kell‑e értelmezni az „árukészletnek” a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzése értelmében vett fogalmát, hogy az kiterjed az olyan kapszularendszerre, amelyben a fogászati ezüstamalgám kikeveréséhez használt két, készletben lévő áru – nevezetesen az ötvözetpor és a folyékony higany – külön rekeszekben található, és e rekeszek az azokat tartalmazó kapszula megrongálása nélkül nem választhatók szét.
31
E kérdés megválaszolása érdekében elsősorban meg kell határozni, hogy eltérően kell‑e értelmezni a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés értelmében vett „készletben levő áru” fogalmát, mint a KN értelmezésére vonatkozó, az iránymutatásban pontosított 3. b) általános szabály értelmében vett „kiskereskedelmi forgalom számára készletben kiszerelt áruk” fogalmát.
32
E tekintetben meg kell jegyezni egyrészt, hogy sem a KN, sem a KN magyarázó megjegyzései nem határozzák meg a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzésben szereplő „készletben levő áru” fogalmát.
33
Másrészt meg kell állapítani, hogy a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés alkalmazásával összefüggésben az áruk tarifális besorolását nem a jelleget meghatározó, készletben lévő áru, hanem a teljes egészében vagy részben a KN VI. áruosztályába tartozó, készletben lévő áruk összekeverésével létrejövő termék alapján kell meghatározni. A KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés tehát olyan különös rendelkezésnek minősül, amely a KN értelmezésére vonatkozó 3. b) általános szabálytól eltérő saját alkalmazási feltételeket rögzít. E megjegyzés mint különös szabály elsőbbséget élvez a KN értelmezésére vonatkozó 3. b) általános szabállyal szemben (lásd a fenti 9. pontot).
34
Ezen, a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés értelmében vett „készletben levő áru” fogalmának önálló jellegével kapcsolatos következtetést az iránymutatás is megerősíti, amely kifejezetten előírja, hogy a „készletekre” vonatkozó különös rendelkezések fennállása esetén a KN értelmezésére vonatkozó 3. b) általános szabály nem alkalmazandó. A KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés szerepel az iránymutatásban kifejezetten felsorolt különleges rendelkezésekre hozott példák között (lásd a fenti 19. pontot).
35
Ebből az következik, hogy a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés értelmében vett „készletben levő áru” fogalmát az abban foglalt különös feltételekre tekintettel önállóan kell értelmezni.
36
Ennélfogva, másodsorban, pontosítani kell a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés alkalmazási feltételeit.
37
E tekintetben először is meg kell állapítani, hogy ahhoz, hogy a termékek a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés értelmében vett „készletben levő árunak” minősüljenek, két vagy több önálló termékből kell állniuk. A „két vagy több önálló termék” fogalmát úgy kell értelmezni, hogy az megköveteli, hogy a készletben levő áruk, vagyis azok, amelyek a késztermék alkotóelemeiként azonosíthatók, fizikailag elkülönüljenek egymástól.
38
A jelen ügyben a kérdést előterjesztő bíróság által szolgáltatott információkból kitűnik, hogy a szóban forgó két alkotóelem, bár a két különálló rekeszbe történő csomagolása folytán fizikailag elkülönül egymástól, elválaszthatatlanul összekapcsolódik, mivel e rekeszek az azokat tartalmazó kapszula megrongálása nélkül nem választhatók szét. E bíróság szerint e körülmény azzal a következménnyel járhat, hogy ezen alkotóelemek kiesnek a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés értelmében vett „készletben levő áru” fogalma alól.
39
Mindazonáltal meg kell állapítani, hogy sem a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés szövegéből, sem a HR magyarázó megjegyzéseiből nem tűnik ki, hogy az említett megjegyzés értelmében vett „két vagy több önálló termék” fogalma azt jelenti, hogy ezen készletben levő áruknak elválaszthatóknak kell lenniük, anélkül hogy ez azzal az eredménnyel járna, hogy az azokat összekapcsoló tárolóeszköz megrongálódik.
40
Így a készletben levő áruk elválaszthatatlansága nem releváns kritérium annak meghatározása szempontjából, hogy a szóban forgó kapszularendszer a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés értelmében vett „készletben levő árunak” minősíthető‑e. Ezen elemek olyan különálló rekeszbe csomagolása, amely egyetlen egységet képező rendszer részét képezi, megfelel az e 3. megjegyzésben szereplő „két vagy több önálló termék” fogalmának, még akkor is, ha ezen rekeszek a rendszer megrongálása nélkül nem választhatók szét.
41
Ez az értelmezés egyébként megfelel a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés céljának, amely a termékek összekeverésével létrejövő terméken alapuló tarifális besorolás biztosítására irányul, amennyiben két vagy több önálló terméket úgy állítottak össze, hogy azokat a szabad forgalomba bocsátást követően késztermékbe való összeállításra szánják.
42
Másodszor, a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés a „készletben levő árunak” minősítést attól a feltételtől teszi függővé, hogy két vagy több önálló termék részben vagy kizárólag a VI. áruosztályba tartozzon.
43
Ami a kérdést előterjesztő bíróság által azzal kapcsolatban kifejezett kétséget illeti, hogy szükséges‑e, hogy két készletben levő áru esetén mindkettő a VI. áruosztályba tartozzon, meg kell állapítani, hogy e kétség a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés német nyelvi változatából ered, amely a „einige oder alle” (egyes vagy mindegyik) fordulatot használja. Ebben a változatban ugyanis a „einige” kifejezés olyan számnév, amely határozatlan többes számot jelöl, így a tisztán szó szerinti értelmezés arra engedhet következtetni, hogy amennyiben csak két készletben levő áruról van szó, mindkettőnek a VI. áruosztályba kell tartoznia.
44
E tekintetben a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés különböző nyelvi változatainak összehasonlításából kitűnik, hogy a német és a finn nyelvi változat az „einige oder alle” és a „jotkkut tai kaikki” fordulatot használja, amelyek a többes szám használata miatt bizonyos készletben levő árura vagy azok összességére utalnak. Ezzel szemben a görög, a spanyol a francia, az olasz, a portugál, a román, a svéd és az angol nyelvi változatban a „teljes egészében vagy részben”, így az „olikos i merikos”, „en su totalidad o en parte”, „en totalité ou en partie”, „in tutto o in parte”, „no todo ou em parte”, „in totalitate sau partial”, „åtminstone någon” és „some or all of which” fordulatokat használják, amelyek vagy a készletben levő áruk egy részére, vagy azok összességére utalnak.
45
Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint egy uniós jogi rendelkezés valamely nyelvi változatának megfogalmazása nem szolgálhat e rendelkezés értelmezésének kizárólagos alapjául, illetve e tekintetben nem élvezhet elsőbbséget más nyelvi változatokkal szemben. Az uniós jog rendelkezéseit ugyanis egységesen az Unió valamennyi nyelvén készült változatok figyelembevételével kell értelmezni és alkalmazni. Valamely uniós jogi szöveg egyes nyelvi változatai közötti eltérés esetén a szóban forgó rendelkezést azon szabályozás szövegkörnyezetére és céljára tekintettel kell értelmezni, amelynek az a részét képezi (lásd: 2020. január 23‑iBundesagentur für Arbeit ítélet, C‑29/19, EU:C:2020:36, 48. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
46
Nem vitatott, hogy a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés olyan értelmezése, amely megköveteli, hogy két készletben levő áru fennállása esetén mindkettő ezen áruosztályba tartozzon, megfosztaná hatékony érvényesülésétől az említett megjegyzésben szereplő azon árukészletre való hivatkozást, amelynek az alkotórészeit ha összekeverik, akkor a VI. vagy a VII. áruosztályba tartozó új terméket nyernek. Ha ugyanis az ilyen értelmezés szerint valamennyi készletben levő áru a VI. áruosztályba tartozna, ezen alkotórészek összekeverése csak az ugyanezen áruosztályba tartozó termék előállítását eredményezhetné, így megfosztanák hatékony érvényesülésétől a VII. szakaszra való kifejezett hivatkozást.
47
Ebből az következik, hogy a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés akkor alkalmazandó, ha két vagy több önálló termék valamelyike ezen áruosztályba tartozik.
48
Harmadszor, a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzéssel összhangban csak azok az áruk minősülnek az e megjegyzés értelmében vett „készletben levő árunak”, amelyeknél ha a készletekben levő árukat összekeverik, akkor a VI. vagy a VII. áruosztályba tartozó új terméket nyernek. A jelen ügyben ez a helyzet, mivel az összekeverést követően kapott végtermék, vagyis az fogászati ezüstamalgám a KN VI. áruosztályába tartozó, a KN 28–38. árucsoportot magában foglaló különböző vámtarifaszámok alá sorolható.
49
Negyedszer, a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés szövegéből kitűnik, hogy a készletben levő áruk csak akkor tartoznak e megjegyzés hatálya alá, ha három együttes feltétel teljesül, nevezetesen ha a kiszerelés módjáról először is világosan felismerhető, hogy azok előzetes átcsomagolás nélkül együttes felhasználásra szolgálnak; másodszor azokat együtt hozzák be (mutatják be), harmadszor pedig az alkotórészek jellegéből vagy jelen lévő arányukból felismerhetően alkalmasak egymás kiegészítésére.
50
Ami az első feltételt illeti, magából a kapszularendszer szerkezetéből kitűnik, hogy az alapügyben szóban forgó termék két alkotóelemét előzetes átcsomagolás nélkül történő együttes használatra szánják. Ezen alkotóelemeket, amelyeket két különálló rekeszben, pontos adagokban tárolnak, arra szánják, hogy egy kis gép segítségével történő összekeverésük révén fogászati ezüstamalgámot állítsanak elő.
51
Ami a kérdést előterjesztő bíróság kérdéseinek tárgyát képező második feltételt illeti, az akkor teljesül, ha a készletekben levő árukat együtt mutatják be a vámkezeléskor.
52
Ezzel szemben e feltétel egyáltalán nem jelenti azt, hogy a készletekben levő áruknak külön is bemutathatóknak kell lenniük.
53
Amint az a fenti 41. pontból kitűnik, az az értelmezés, amely szerint a készletekben levő áruk „egyidejű bemutatására” vonatkozó feltétel azon lehetőségnek van alárendelve, hogy ezen áruk fizikailag szétválaszthatók‑e, ellentétes lenne a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés céljával.
54
Ebből az következik, hogy az a körülmény, hogy az alapügyben szóban forgó termék alkotóelemei nem mutathatók be külön‑külön anélkül, hogy az azokat tartalmazó kapszularendszer a rekeszeit összekötő elválaszthatatlan kapcsolat miatt ne rongálódna meg, nem zárja ki, hogy e terméket a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés értelmében vett „árukészletnek” minősítsék, mivel e minősítés szempontjából az a meghatározó tényező, hogy a fizikailag elkülönülő készletekben levő áruk a vámkezelés időpontjában egyidejűleg kerüljenek bemutatásra, függetlenül attól, hogy azok szétválaszthatatlanul kapcsolódnak egymáshoz.
55
Ami a harmadik feltételt illeti, az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy a vámkezelés időpontjában az alapügyben szóban forgó termék két alkotóeleme egymást kiegészítőnek tekinthető, mivel bár még nincsenek oly módon összekeverve, hogy fogászati ezüstamalgámot képezzenek, kiszerelésük már pontosan megfelel annak, ami egy adag előállításához szükséges, így e feltétel teljesül.
56
Még ha a jelen ügyben első ránézésre úgy is tűnik, hogy az alapügyben szóban forgó termék tekintetében teljesülnek a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzés alkalmazási feltételei, a kérdést előterjesztő bíróság feladata annak vizsgálata, hogy az előtte folyamatban lévő jogvita tényállását illetően a 3. megjegyzésben előírt valamennyi feltétel teljesül‑e.
57
A fenti megfontolásokra tekintettel az előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy az „árukészletnek” a KN VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzése értelmében vett fogalmát úgy kell értelmezni, hogy azt alkalmazni kell az olyan kapszularendszerre, amelyben a fogászati ezüstamalgám kikeveréséhez használt két alkotóelemet – nevezetesen az ötvözetport és a folyékony higanyt – külön rekeszekben helyezik el, és e rekeszek az azokat tartalmazó kapszula megrongálása nélkül nem választhatók szét.
A költségekről
58
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Törvényszék elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján
A TÖRVÉNYSZÉK (öt bíróval eljáró ötödik tanács)
a következőképpen határozott:
Az „árukészletnek” a 2014. október 16‑i 1101/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelettel módosított, a vám‑ és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. melléklete VI. áruosztályához tartozó 3. megjegyzése értelmében vett fogalmát úgy kell értelmezni, hogy azt alkalmazni kell az olyan kapszularendszerre, amelyben a fogászati ezüstamalgám kikeveréséhez használt két alkotóelemet – nevezetesen az ötvözetport és a folyékony higanyt – külön rekeszekben helyezik el, és e rekeszek az azokat tartalmazó kapszula megrongálása nélkül nem választhatók szét.
Sampol Pucurull
Pynnä
Laitenberger
Stancu
Valasidis
Kihirdetve Luxembourgban, a 2026. február 25‑i nyilvános ülésen.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: német.