Predbežné znenie
NÁVRHY
GENERÁLNEHO
ADVOKÁTA
José
MARTÍN y PÉREZ
DE
NANCLARES
prednesené
21. januára
2026(1)
Vec T‑150/25
Zollamt Österreich
za účasti
G GmbH
[návrh
na
začatie
prejudiciálneho
konania,
ktorý
podal
Verwaltungsgerichtshof (Najvyšší
správny
súd,
Rakúsko)]
„ Návrh
na
začatie
prejudiciálneho
konania – Colná
únia – Colný
kódex
Únie – Článok 33
nariadenia
(EÚ)
č. 952/2013 – Rozhodnutie o záväznej
informácii o nomenklatúrnom
zatriedení
tovaru – Článok 34 ods. 3
až
6
nariadenia
č. 952/2013 – Strata
platnosti,
vyhlásenie
za
nulitné a zrušenie
rozhodnutí o záväznej
informácii o nomenklatúrnom
zatriedení
tovaru – Článok 44 ods. 4
nariadenia
č. 952/2013 – Odvolanie
proti
rozhodnutiu o záväznej
informácii o nomenklatúrnom
zatriedení
tovaru – Oprava – Spätná
účinnosť
súdneho
rozhodnutia “
I.      Úvod
1.        Otázka
časových
účinkov
noriem
je
úplne
klasickou
témou
právnej
doktríny.
Od
rímskeho
práva
sa
totiž
uplatňuje
všeobecná
zásada,
podľa
ktorej
„normy
nemajú
retroaktívny
účinok“(2),
najmä
ak
ide o normy,
ktoré
sankcionujú
alebo
obmedzujú
práva.
Ide o jeden z hlavných
základov,
na
ktorých
je
založená
požiadavka
určitosti a právnej
istoty.
Naproti
tomu
odpoveď
na
otázku
týkajúcu
sa
časových
účinkov
súdnych
rozhodnutí
je
menej
kategorická,
najmä v prípade
rozhodnutí o zrušení
právnych
aktov.
2.        To
je
presne
ústrednou a novou
otázkou,
ktorú
nastoľuje
prejednávaná
vec.
Táto
otázka
totiž
ponúka
Všeobecnému
súdu
príležitosť
zaoberať
sa
časovými
účinkami
rozhodnutia
prijatého
vnútroštátnym
súdnym
orgánom v súlade s článkom 44
nariadenia  Európskeho
parlamentu a Rady
(EÚ)
č. 952/2013 z 9. októbra
2013,
ktorým
sa
ustanovuje
Colný
kódex
Únie(3) (ďalej
len
„Colný
kódex
Únie“)
vo
vzťahu k rozhodnutiu o záväznej
informácii o nomenklatúrnom
zatriedení
tovaru
(ďalej
len
„rozhodnutie
ZINZ“).
3.        Rozhodnutie
ZINZ
je
dokument,
ktorým
colné
orgány
členských
štátov
Európskej
únie
informujú
hospodárske
subjekty
na
ich
žiadosť o colnej
položke
(stanovenej
colnou
nomenklatúrou),
do
ktorej
by
sa
mal
tovar
zatriediť,
ak
majú v úmysle
dovážať
alebo
vyvážať
tovar.
Táto
informácia,
ktorá
predpokladá
výklad
kombinovanej
nomenklatúry
tovarov,
umožňuje
hospodárskym
subjektom
predvídať
clo
(ktoré
môžu
byť
povinné
zaplatiť),
ako
aj
vypočítať
sumu
vývozných
náhrad
(ktoré
môžu
využívať v rámci
spoločnej
poľnohospodárskej
politiky).(4)
4.        Cieľom
zavedenia
tejto
praxe
bolo
zabezpečiť
hospodárskym
subjektom
pri
výkone
ich
činnosti
určitú
právnu
istotu,
ale
tiež
uľahčiť
prácu
samotných
colných
orgánov a dosiahnuť
väčšiu
jednotnosť
pri
uplatňovaní
colného
práva
Únie.(5)
5.        V spore
vo
veci
samej
stoja
proti
sebe
hospodársky
subjekt a Zollamt Österreich (colný
úrad,
Rakúsko,
ďalej
len
„colný
úrad“) v súvislosti s rozhodnutím
ZINZ.
Títo
dvaja
účastníci
konania
vo
veci
samej
sa
totiž
nezhodujú v colnom
zatriedení
tovaru
uvádzaného
na
trh
hospodárskym
subjektom.
6.        Bundesfinanzgericht (Spolkový
finančný
súd,
Rakúsko)
vyhovel
návrhu
hospodárskeho
subjektu a zmenil
rozhodnutie
ZINZ.
7.        Vnútroštátny
súd,
na
ktorý
bol
podaný
opravný
prostriedok
„Revision“,
sa
pýta,
či
rozhodnutie
Bundesfinanzgericht (Spolkový
finančný
súd)
má
účinky
ex
tunc.
II.    Právny rámec
A.      Právo Únie
8.        Odôvodnenie
26
Colného
kódexu
Únie
stanovuje,
že
„s
cieľom
zaručiť
rovnováhu
medzi
potrebou
colných
orgánov
zabezpečiť
správne
uplatňovanie
colných
predpisov
na
jednej
strane a právom
hospodárskych
subjektov
na
spravodlivé
zaobchádzanie
na
strane
druhej,
colným
orgánom
by
sa
mali
udeliť
rozsiahle
kontrolné
právomoci a hospodárskym
subjektom
právo
odvolať
sa“.
9.        Článok 33
Colného
kódexu
Únie,
nazvaný
„Rozhodnutia
[ZINZ]“
stanovuje
vo
svojom
odseku
1,
že
„colné
orgány
vydávajú
na
základe
žiadosti
rozhodnutia
[ZINZ]“.
10.      Článok 34
tohto
kódexu s názvom
„Právny
režim
rozhodnutí
[ZINZ]“
stanovuje:
„1.      Rozhodnutie
ZINZ
stráca
platnosť
pred
koncom
doby
uvedenej v článku 33 ods. 3,
ak
už
nie
je v súlade s právom, v dôsledku
jedného z týchto
prípadov:
a)      prijatia
zmeny
nomenklatúr
uvedených v článku 56 ods. 2 písm. a) a b);
b)      prijatia
opatrení
uvedených v článku 57 ods. 4,
s účinnosťou
odo
dňa
uplatňovania
takejto
zmeny
alebo
takýchto
opatrení.
…
3.      Rozhodnutia
ZINZ… nestrácajú
platnosť
so
spätnou
účinnosťou.
4.      Odchylne
od článku 23 ods. 3 a článku 27
sa
rozhodnutia
ZINZ…
vyhlasujú
za
nulitné,
ak
boli
vydané
na
základe
nesprávnych
alebo
neúplných
informácií
poskytnutých
žiadateľom.
5.      Rozhodnutia
ZINZ…
sa
zrušia v súlade s článkom 23 ods. 3 a článkom 28.
Na
žiadosť
ich
držiteľa
sa
však
takéto
rozhodnutia
nezrušia.
6.      Rozhodnutia
ZINZ…
nie
je
možné
zmeniť.
…“
11.      Článok 43
tohto
kódexu
stanovuje,
že
„články
44 a 45
sa
nevzťahujú
na
odvolania
podané
na
účely
vyhlásenia
rozhodnutia
súdneho
orgánu
alebo
colných
orgánov,
ktoré
konajú
ako
súdne
orgány,
týkajúceho
sa
uplatňovania
colných
predpisov
za
nulitné,
zrušenia
takéhoto
rozhodnutia
alebo
jeho
zmeny“.
12.      Podľa článku 44
Colného
kódexu
Únie s názvom
„Právo
na
odvolanie“:
„1.      Každá
osoba
má
právo
na
odvolanie
proti
rozhodnutiu
colných
orgánov
týkajúceho
sa
uplatňovania
colných
predpisov,
ktoré
sa
jej
priamo a osobne
dotýka.
…
2.      Právo
na
odvolanie
sa
môže
uplatniť
najmenej
na
dvoch
úrovniach:
a)      najprv
pred
colnými
orgánmi,
súdnym
orgánom
alebo
iným
orgánom
určeným
na
tento
účel
členskými
štátmi;
b)      následne
pred
vyšším
nezávislým
orgánom,
ktorým
môže
byť…
súdny
orgán
alebo
rovnocenný
špecializovaný
orgán.
…
4.      Členské
štáty
zabezpečujú,
aby
odvolacie
konanie
umožnilo
bezodkladné
potvrdenie
alebo
nápravu
rozhodnutí
vydaných
colnými
orgánmi.“
13.      Podľa článku 45
tohto
kódexu s názvom
„Odklad
vykonateľnosti:
„1.      Podanie
odvolania
nemá
odkladný
účinok
na
vykonateľnosť
napadnutého
rozhodnutia.
2.      Colné
orgány
však
úplne
alebo
čiastočne
odložia
vykonateľnosť
takéhoto
rozhodnutia,
ak
majú
dôvodné
podozrenie,
že
napadnuté
rozhodnutie
nie
je v súlade s colnými
predpismi
alebo
že
dotknutej
osobe
hrozí
nenapraviteľná
škoda.
…“
B.      Rakúske právo
14.      Ustanovenie § 279
Bundesabgabenordnung (Spolkový
poriadok o poplatkoch,
ďalej
len
„BAO“)
stanovuje:
„1.      S výnimkou
prípadov
uvedených v § 278
Verwaltungsgericht (správny
súd)
vždy
rozhoduje
vo
veci
samej
formou
rozsudku.
Je
oprávnený
nahradiť
názor
daňového
orgánu
svojím
názorom
tak
vo
výroku,
ako
aj v odôvodnení, a v súlade s tým
napadnuté
rozhodnutie
zmeniť
alebo
zrušiť v každom
ohľade
alebo
sťažnosť
zamietnuť
ako
nedôvodnú.
2.      Zrušením
napadnutého
rozhodnutia
sa
konanie
vracia
do
stavu, v akom
bolo
pred
vydaním
tohto
rozhodnutia.
…“
III. Skutkové okolnosti sporu a návrh na začatie prejudiciálneho konania
15.      Dňa
27. októbra
2022
vydal
colný
úrad
na
žiadosť
spoločnosti
G
GmbH
rozhodnutie
ZINZ
pre
výrobok s označením
„jednorazové
škrtidlo“,
ktoré
zatriedil
pod
číslo
výrobku
4008 2190 00, s uvedenou
dobou
platnosti
od
27. októbra
2022
do
26. októbra
2025.
16.      Dňa
22. novembra
2022
podala
spoločnosť
G
proti
tomuto
rozhodnutiu
sťažnosť s uvedením,
že
colné
zatriedenie
nebolo
vecne
správne.
Colný
orgán
zamietol
túto
sťažnosť.
17.      Bundesfinanzgericht (Spolkový
finančný
súd)
rozhodnutím z 12. marca 2024
vyhovel
odvolaniu
G a zmenil
napadnuté
rozhodnutie
ZINZ v tom
zmysle,
že
predmetný
tovar
bol
zaradený
pod
číslo
tovaru
4014 9000 00.
18.      Colný
úrad
podal
proti
rozhodnutiu
Bundesfinanzgericht (Spolkový
finančný
súdu)opravný
prostriedok
„Revision“ na
Verwaltungsgerichtshof (Najvyšší
správny
súd,
Rakúsko).
Domnieva
sa,
že
Bundesfinanzgericht (Spolkový
finančný
súd)
mal
svojím
rozhodnutím,
opierajúc
sa o § 279
BAO, v úmysle
zmeniť
rozhodnutie
ZINZ
so
spätnou
účinnosťou,
čo
Colný
kódex
Únie
nepovoľuje,
konkrétne
jeho článok 34 ods. 3 a 6.
Navyše
podmienky
zrušenia
ZINZ
so
spätnou
účinnosťou,
tak
ako
sú
stanovené v článku 27 ods. 1
uvedeného
kódexu,
nie
sú v prejednávanej
veci
splnené.
19.      Vnútroštátny
súd
uvádza,
že v súlade s § 279 ods. 1
BAO
je
Bundesfinanzgericht (Spolkový
finančný
súd)
oprávnený
nahradiť
svojím
stanoviskom
stanovisko
daňového
orgánu
tak
vo
výroku,
ako
aj v odôvodnení, a teda
zmeniť
napadnuté
správne
rozhodnutie,
zrušiť
ho
alebo
zamietnuť
sťažnosť
proti
tomuto
rozhodnutiu
ako
nedôvodnú.
Okrem
toho v súlade s § 279
BAO
má
rozhodnutie
Bundesfinanzgericht (Spolkový
finančný
súd), o ktoré
ide
vo
veci
samej,
spätnú
účinnosť
ku
dňu
vydania
ZINZ
colným
úradom,
čo
je v súlade
so
zásadou
účinnej
súdnej
ochrany
vyžadovanou
právom
Únie.
20.      Vnútroštátny
súd
však v podstate
uvádza,
že
Colný
kódex
Únie
vo
svojom článku 34
výslovne
stanovil
prípady, v ktorých
rozhodnutia
ZINZ
strácajú
platnosť,
sú
zrušené
alebo
vyhlásené
za
nulitné, a časové
účinky
týchto
udalostí. V tejto
súvislosti
zdôrazňuje,
že v súlade s článkom 34 ods. 5
Colného
kódexu
Únie
sa
rozhodnutia
ZINZ
nezrušia
na
žiadosť
držiteľa
rozhodnutí,
že
podľa
odseku
3
tohto
článku
rozhodnutia
ZINZ
nestrácajú
platnosť
so
spätnou
účinnosťou a že v odseku
6
tohto
článku
sa
uvádza,
že
rozhodnutia
ZINZ
nie
je
možné
zmeniť.
21.      Za
týchto
okolností
má
vnútroštátny
súd
pochybnosti
pokiaľ
ide o otázku,
či
sa
vyššie
uvedené
ustanovenia
Colného
kódexu
Únie
vzťahujú
na
odvolania
podané
na
základe článku 44
uvedeného
kódexu, a ak
áno,
ktoré z nich.
22.      Za
týchto
okolností
Verwaltungsgerichtshof (Najvyšší
správny
súd)
rozhodol
prerušiť
konanie a položiť
podľa článku 267 ZFEÚ tieto
prejudiciálne
otázky:
„1.      Majú
sa
články 33,
34,
44 a 45
nariadenia
Európskeho
parlamentu a Rady
(EÚ)
č. 952/2013 z 9. októbra
2013,
ktorým
sa
ustanovuje
Colný
kódex
Únie,
so
zreteľom
na
to,
že
členské
štáty v súlade s článkom 44
ods. 4
tohto
nariadenia
zabezpečujú,
aby
odvolacie
konanie
umožnilo
bezodkladné
potvrdenie
alebo
nápravu
rozhodnutí
vydaných
colnými
orgánmi,
vykladať v tom
zmysle,
že
rozhodnutie o odvolaní
podanom
podľa
článku 44
ods. 2
tohto
nariadenia
proti
záväznej
informácii o nomenklatúrnom
zatriedení
tovaru
vydanej
podľa
článku 33
tohto
nariadenia
má
spätnú
účinnosť
ku
dňu
vydania
tejto
záväznej
informácie o nomenklatúrnom
zatriedení
tovaru
colným
úradom?
2.      V prípade,
že
odpoveď
na
prvú otázku
je
záporná:
Majú
sa
články 33,
34,
44 a 45
nariadenia
Európskeho
parlamentu a Rady
(EÚ)
č. 952/2013 z 9. októbra
2013,
ktorým
sa
ustanovuje
Colný
kódex
Únie,
vykladať v tom
zmysle,
že
členské
štáty
môžu
vo
svojich
vnútroštátnych
procesných
predpisoch
stanoviť,
že
rozhodnutie o odvolaní
podanom
podľa
článku 44
ods. 2
tohto
nariadenia
proti
záväznej
informácii o nomenklatúrnom
zatriedení
tovaru
vydanej
podľa
článku 33
tohto
nariadenia
má
spätnú
účinnosť
ku
dňu,
keď
colný
úrad
vydal
túto
záväznú
informáciu o nomenklatúrnom
zatriedení
tovaru?“
IV.    Konanie na Súdnom dvore a Všeobecnom súde
23.      Tento
návrh
na
začatie
prejudiciálneho
konania
bol
podaný
do
kancelárie
Súdneho
dvora
21. februára
2025.
Podľa článku 50b
Štatútu
Súdneho
dvora
Európskej
únie
bol
tento
návrh
postúpený
Všeobecnému
súdu.
24.      Písomné
pripomienky
predložili
spoločnosť
G,
talianska
vláda a Európska
komisia.
Komisia
sa
zúčastnila
na
pojednávaní,
ktoré
sa
konalo
10. decembra
2025.
V.      Právne posúdenie
25.      Svojimi
dvoma
prejudiciálnymi
otázkami,
ktoré
navrhujem
preskúmať
spoločne,
sa
vnútroštátny
súd v podstate
pýta
na
zlučiteľnosť s právom
Únie
vnútroštátneho
ustanovenia,
podľa
ktorého
má
rozhodnutie o odvolaní
podanom v súlade s článkom 44 ods. 2
Colného
kódexu
Únie
proti
rozhodnutiu
ZINZ
vydanému
podľa článku 33
uvedeného
kódexu
retroaktívny
účinok
ku
dňu
vydania
tohto
rozhodnutia
ZINZ
colnými
orgánmi.
26.      Na
úvod
sa
mi
zdá
užitočné
zdôrazniť,
že
hoci
vnútroštátny
súd
spresňuje,
že
podľa § 279 ods. 1
BAO
má
Bundesfinanzgericht (Spolkový
finančný
súd)
možnosť
zmeniť
rozhodnutie
ZINZ
vydané
colnými
orgánmi,
nekladie
otázku o zlučiteľnosti
tejto
právomoci
zmeniť
rozhodnutie s článkom 44
colného
kódexu
Únie.(6) Snaží
sa
iba
určiť
časové
účinky
rozhodnutia
prijatého
vnútroštátnym
súdom v oblasti
ZINZ.
27.      Vnútroštátny
súd
tak
žiada o výklad článku 44 ods. 4
Colného
kódexu
Únie.
Konkrétne
sa
pýta,
či
oprava
stanovená
týmto
ustanovením v prípade
vyhovenia
odvolaniu
musí
mať
retroaktívny
účinok a či
pravidlá
stanovené
konkrétne v článku 33 a článku 34 ods. 3
až
6
uvedeného
kódexu
môžu
ovplyvniť
odpoveď,
ktorú
treba
dať
na
jeho
otázku.
28.      V tejto
súvislosti
je
podľa
ustálenej
judikatúry
pri
výklade
ustanovenia
práva
Únie
nutné
vziať
do
úvahy
nielen
jeho
znenie,
ale
aj
jeho
kontext a ciele
sledované
právnou
úpravou,
ktorej
je
súčasťou.(7)
29.      Za
týchto
okolností
navrhujem
začať
moju
analýzu
výkladom článku 44 ods. 4
Colného
kódexu
Únie
(časť A) a následne
overiť
zlučiteľnosť § 279
BAO s týmto
ustanovením
(časť B).
A.      Výklad článku 44 ods. 4 Colného kódexu Únie
30.      Vzhľadom
na
pochybnosti
uvedené
vnútroštátnym
súdom,
najmä
pokiaľ
ide o vplyv,
ktorý
by
mohli
mať články 33 a 34
Colného
kódexu
Únie
na
výklad článku 44 ods. 4
uvedeného
kódexu,
považujem
za
vhodnejšie
začať
analýzou
kontextu a cieľov
sledovaných
týmito
rôznymi
ustanoveniami
(časť 1)
predtým,
ako
sa
budem
zaoberať
samotným
znením článku 44 ods. 4
tohto
kódexu, a teda
jeho
rozsahom
(časť 2).
1.      Kontext a ciele článkov 33, 34 a 44 Colného kódexu Únie
31.      V prvom
rade a v záujme
lepšieho
pochopenia
cieľa
sledovaného článkom 44
Colného
kódexu
Únie a najmä
jeho
odsekom
4
považujem
za
zaujímavé
vrátiť
sa
trochu
späť a pripomenúť
kontext, v ktorom
vzniklo
právo
hospodárskych
subjektov
na
odvolanie v colnej
oblasti
na
úrovni
Únie.
32.      Začiatkom
80.
rokov
sa
Komisia
zaoberala
právom
hospodárskych
subjektov
na
odvolanie a 29. januára
1981
predložila
Rade
návrh
smernice o harmonizácii
zákonov,
iných
právnych
predpisov a správnych
opatrení
týkajúcich
sa
výkonu
práva
na
odvolanie v colnej
oblasti.(8)
33.      Predovšetkým
sa v ňom v podstate
zdôraznilo,
že
vzhľadom
na
značné
rozdiely
medzi
členskými
štátmi,
pokiaľ
ide o dôsledky
odvolania
podaného
proti
colnému
rozhodnutiu,
sa
zdalo
nevyhnutné
stanoviť
na
úrovni
Spoločenstva
podmienky
podania
takéhoto
odvolania.
34.      V dôsledku
toho článok 2 ods. 1
uvedeného
návrhu
stanovoval
možnosť
podať
odvolanie s cieľom
zrušiť
alebo
zmeniť
rozhodnutie
týkajúce
sa
uplatňovania
colných
predpisov.
Pokiaľ
ide o jeho článok 7,
stanovoval,
že
podanie
odvolania
nemá
odkladný
účinok
na
výkon
napadnutého
rozhodnutia,
pokiaľ
colný
orgán
nerozhodol
inak.
35.      Bolo
však
potrebné
počkať
na
nariadenie
Rady
(EHS) č. 2913/92 z 12. októbra
1992,
ktorým
sa
ustanovuje
Colný
kódex
spoločenstva(9) (ďalej
len
„bývalý
colný
kódex“) a na
prijatie
jeho článkov 243
až
246,
keď
došlo k stanoveniu
skutočného
práva
hospodárskych
subjektov
na
odvolanie.
36.      Následne
pri
prijímaní
nariadenia
Európskeho
parlamentu a Rady
(ES) č. 450/2008 z 23. apríla
2008,
ktorým
sa
ustanovuje
Colný
kódex
Spoločenstva
(modernizovaný
Colný
kódex)(10),
bola v porovnaní s článkom 243
bývalého
colného
kódexu
zavedená
novinka. Článok 23 ods. 4
tohto
nariadenia
totiž
zaviedol
povinnosť
členských
štátov
zabezpečiť,
aby
odvolacie
konanie
umožnilo
rýchle
potvrdenie
alebo
nápravu
rozhodnutí
prijatých
colnými
orgánmi.
37.      Napokon článok 44 ods. 4
Colného
kódexu
Únie
preberá článok 23 ods. 4
nariadenia č. 450/2008.
38.      Toto
doplnenie,
ktoré
je
jadrom
prejednávanej
veci,
podľa
môjho
názoru
odráža
vôľu
normotvorcu
Únie
viac
vymedziť a harmonizovať
dôsledky
spojené
so
zamietnutím
alebo
vyhovením
odvolaniu v colnej
oblasti,
ako
aj,
ako
uviedla
Komisia
na
pojednávaní,
zabezpečiť
väčšiu
efektívnosť a účinnosť
súdnej
ochrany
hospodárskych
subjektov.
39.      Po
druhé
považujem
tiež
za
užitočné
zdôrazniť,
že s cieľom
zabezpečiť
rovnováhu
medzi
povinnosťou
colných
orgánov
zabezpečiť
správne
uplatňovanie
colných
predpisov
na
jednej
strane a právom
hospodárskych
subjektov
na
spravodlivé
zaobchádzanie
na
strane
druhej
boli
týmto
správnym
orgánom
stanovené
rozsiahle
kontrolné
právomoci a právo
týchto
subjektov
odvolať
sa.(11)
40.      V tomto
zmysle
bolo
právo
hospodárskych
subjektov
na
odvolanie
stanovené
tak,
aby
ich
chránilo
pred
prípadným
zneužitím
zo
strany
colných
orgánov
alebo
pred
chybami,
ktorých
by
sa
mohli
dopustiť
pri
uplatňovaní
colných
predpisov.
41.      Po
tretie
na
účely
pochopenia
vzťahu
medzi článkami 33,
34 a 44
Colného
kódexu
Únie
treba
vychádzať z ich
úlohy v Colnom
kódexe
Únie.
42.      V prvom
rade
sa tieto
ustanovenia
nachádzajú v rôznych
oddieloch
tohto
kódexu. Články 33 a 34
sa
tak
nachádzajú v oddiele
3,
nazvanom
„Rozhodnutia
týkajúce
sa
uplatňovania
colných
predpisov“,
zatiaľ
čo článok 44
patrí
do
oddielu
6 s názvom
„Odvolania“.
43.      Zjednodušene
povedané,
rozhodnutia
prijímané v súlade s článkami 33 a 34
Colného
kódexu
Únie
sú
prijímané
colnými
orgánmi,
ktoré
konajú
ako
správny
orgán a uplatňujú
hmotnoprávne
predpisy,
zatiaľ
čo
rozhodnutia
prijaté v súlade s článkom 44
uvedeného
kódexu
sú
prijímané
buď
súdnym
orgánom,
alebo
colným
orgánom
konajúcim
ako
súdny
orgán v rámci
správneho
konania.
44.      Inak
povedané, články 33 a 34
Colného
kódexu
Únie
na
jednej
strane a článok 44
uvedeného
kódexu
na
strane
druhej
majú
za
cieľ
upraviť
odlišné
konania a vymedziť
právomoci
odlišných
orgánov.(12)
45.      Články 33 a 34
Colného
kódexu
Únie
sa
tak
snažia
vymedziť
právomoci
zverené
colným
orgánom v postavení
správneho
orgánu.
Konkrétnejšie článok 33
upravuje
konanie,
ktoré
má
viesť k vydaniu
rozhodnutia
ZINZ,
zatiaľ
čo článok 34
sa
zaoberá
právnym
režimom
týchto
rozhodnutí
uvedenými
orgánmi.
46.      Cieľom článku 34 ods. 3
Colného
kódexu
Únie
je v tomto
kontexte
upraviť
časové
účinky
straty
platnosti
rozhodnutia
ZINZ v prípade,
keď
by z dôvodu,
že
nastali
okolnosti
vymenované v jeho
odseku
1,
takéto
rozhodnutie
ZINZ
stratilo
platnosť
pred
uplynutím
obdobia
uvedeného v článku 33 ods. 3
uvedeného
kódexu.
47.      Pokiaľ
ide o článok 34 ods. 4
tohto
kódexu,
týka
sa
osobitného
prípadu
vyhlásenia
rozhodnutia
ZINZ
colnými
orgánmi
za
nulitné v prípade,
že
žiadateľ
poskytol
nesprávne
alebo
neúplné
informácie,
zatiaľ
čo
jeho
odsek
5
sa
týka
prípadu
zrušení
rozhodnutí
ZINZ a jeho
odsek
6
stanovuje,
že
rozhodnutia
ZINZ
nie
je
možné
zmeniť.
48.      Pokiaľ
ide o článok 44
toho
istého
kódexu,
zaoberá
sa
sporovým
konaním
týkajúcim
sa
rozhodnutí
prijatých
colnými
orgánmi.
V odseku
1
tak
stanovuje
právo
každej
osoby
na
odvolanie
proti
rozhodnutiam
colných
orgánov,
ktoré
sa
jej
priamo a osobne
týkajú(13) a v odsekoch
2
až
4
stanovuje
všeobecné
zásady,
ktorými
sa
majú
členské
štáty
riadiť
pri
vypracovaní
svojich
procesných
pravidiel v tejto
oblasti.
49.      Po
štvrté
čitateľovi
neuniklo,
že
terminológia
použitá v článkoch 33 a 34
Colného
kódexu
Únie a v článku 44 ods. 4
uvedeného
kódexu
sa
líši.
Kým
rozhodnutia
prijaté
colnými
orgánmi
môžu
viesť k strate
platnosti,
vyhláseniu
za
nulitné
alebo k zrušeniu
rozhodnutí
ZINZ,
rozhodnutia
prijaté
súdnymi
orgánmi
majú
totiž
za
následok
buď
potvrdenie
(v prípade
zamietnutia
odvolania)
alebo
opravu
(v prípade
vyhovenia
odvolaniu)
rozhodnutí
ZINZ,
ktoré
boli
pred
nimi
napadnuté.
Tento
posledný
aspekt
sa
mi
zdá
ako
obzvlášť
dôležitý,
keďže
oprava
rozhodnutia
nevyhnutne
znamená
jeho
zmenu a pokiaľ
ide o rozhodnutia
ZINZ,
výkon
tejto
právomoci
je
vyhradený
súdnym
orgánom.
50.      Podľa
môjho
názoru
zo
všetkých
týchto
skutočností
vyplýva,
že články 33 a 34
na
jednej
strane a článok 44
Colného
kódexu
Únie
na
druhej
strane
sa
musia
pri
posudzovaní
ich
rozsahu
preskúmať
oddelene.
Časové
účinky
rozhodnutí
colných
orgánov
tak
nemôžu
podmieňovať
ani
mať
akýkoľvek
vplyv
na
účinky
rozhodnutí
súdnych
orgánov.
Všeobecnejšie
sa
mi
zdá,
že
normotvorca
Únie
nemal v úmysle
zosúladiť
zaobchádzanie s rozhodnutiami
súdnych
orgánov
so
zaobchádzaním s rozhodnutiami
colných
orgánov. V tomto
zmysle
okolnosť,
že z článku 34
tohto
kódexu
vyplýva,
že
len
vyhlásenia
rozhodnutí
ZINZ
za
nulitné
colnými
orgánmi
za
podmienok
stanovených v jeho
odseku
4
majú
retroaktívny
účinok, a nie
straty
platnosti
ani
zrušenia
rozhodnutí
ZINZ,
nie
je
relevantná
pre
výklad
pôsobnosti článku 44
uvedeného
kódexu.
Predovšetkým
nemôže
podľa
môjho
názoru v zásade
odôvodniť
záver,
že
oprava
rozhodnutí
ZINZ v nadväznosti
na
rozhodnutie
vnútroštátneho
súdu v súlade s článkom 44 ods. 4
uvedeného
kódexu
nemôže
byť
retroaktívna.
51.      Za
týchto
podmienok
sa
mi
zdá,
že
nie
je
potrebné
zaoberať
sa
časovými
účinkami
rozhodnutí o vyhlásení
ZINZ
za
nulitné, o ich
zrušení
alebo
strate
platnosti,
prijatých
colnými
orgánmi
podľa článku 34
Colného
kódexu
Únie,
na
účely
určenia
časových
účinkov
rozhodnutí
súdnych
orgánov
chápaných v širšom
zmysle,
prijatých
na
základe článku 44
uvedeného
kódexu.
2.      Rozsah pôsobnosti článku 44 ods. 4 Colného kódexu Únie
52.      V článku 44 ods. 4
Colného
kódexu
Únie
sa
uvádza,
že
členské
štáty
zabezpečia,
aby
odvolacie
konanie
umožnilo
bezodkladné
potvrdenie
alebo
nápravu
rozhodnutí
vydaných
colnými
orgánmi.
53.      V tejto
súvislosti
pripomínam,
že
podľa
ustálenej
judikatúry
určenie
významu a rozsahu
pojmov,
ktoré
právo
Únie
nedefinuje, a ani
neodkazuje
na
právo
členských
štátov,
sa
musí
vykonať
podľa
ich
obvyklého
významu v bežnom
jazyku
pri
súčasnom
zohľadnení
súvislostí, v ktorých
sa
používajú,
ako
aj
pri
zohľadnení
cieľov
sledovaných
právnou
úpravou, v ktorej
sa
nachádzajú.(14)
54.      Pojem
„oprava“
nie
je
definovaný v Colnom
kódexe
Únie. V jeho
širšom
ponímaní
je
však
účelom
opravy
napraviť
chybu,
pričom
cieľom
opravy
je,
aby
sa
tento
akt
javil
tak,
ako
sa
mal
javiť
pri
jeho
prijatí.(15) Pojem
„oprava“
teda v sebe
zahŕňa
samotnú
myšlienku
retroaktivity.
55.      Je
síce
pravda,
že v zásade
sa
hovorí o „oprave“,
pokiaľ
ide o opravenie
vecných
chýb, a to
pravopisných,
gramatických,
zjavných
nepresností
alebo
chýb
vo
výpočte, a že
naopak
nemožno
hovoriť
len o „oprave“,
ak
zmena
má
za
následok
zmenu
obsahu
dotknutého
aktu,
inak
povedané
zmenu
jeho
podstaty.(16)
56.      V rámci článku 44 ods. 4
Colného
kódexu
Únie
je
však
zamýšľaná
oprava
dôsledkom
rozhodnutia
súdneho
orgánu
vyhovieť
odvolaniu
podanému
hospodárskym
subjektom. V tomto
kontexte a najmä
vzhľadom
na
právo
na
účinný
prostriedok
nápravy
nemožno
pojem
„oprava“
vykladať v tom
zmysle,
že
znamená
„nápravu
vecnej
chyby“,
ale
tak,
že
jej
cieľom
je
skôr
„napraviť
nesprávnosť“,
ak
je možný
tento
výraz.
Napokon
myšlienka
ostáva
rovnaká:
ide o to,
aby
rozhodnutie
ZINZ
bolo
také,
aké
malo
byť
od
momentu
jeho
pôvodného
prijatia.
57.      Preto
sa
podľa
môjho
názoru článok 44 ods. 4
Colného
kódexu
Únie
má
vykladať v tom
zmysle,
že
oprava
rozhodnutia
ZINZ
má v zásade
účinok
ex
tunc.
58.      Tento
výklad
sa
mi
okrem
toho
zdá
byť v súlade s rovnováhou,
ktorá
musí
existovať
medzi
zásadou
právnej
istoty
na
jednej
strane a právom
na
účinnú
súdnu
ochranu
zaručeným článkom 47
prvým
odsekom
Charty
základných
práv
Európskej
únie
na
strane
druhej.
59.      Podľa
ustálenej
judikatúry
Súdneho
dvora
totiž
uznanie
právoplatnej
povahy
správneho
rozhodnutia,
ktorá
nastala
uplynutím
primeraných
lehôt
na
podanie
opravného
prostriedku
alebo
vyčerpaním
opravných
prostriedkov,
prispieva k právnej
istote,
bez
toho,
aby
prakticky
znemožňovalo
alebo
nadmerne
sťažovalo
výkon
práv
priznaných
právnym
poriadkom.(17)
60.      Zásada
právnej
istoty
teda
vyžaduje
len
to,
aby
sa
účinky
rozhodnutia
ZINZ,
ktoré
je
predmetom
odvolania,
stali
konečnými,
teda
„vytesanými
do
kameňa“,
až
po
zamietnutí
odvolania
alebo v prípade
nepodania
opravného
prostriedku
po
uplynutí
lehôt
stanovených
na
tento
účel.
61.      Domnievam
sa
preto,
že
na
zásadu
právnej
istoty
sa
nemožno
odvolávať
na
účely
odôvodnenia
zachovania
účinkov
rozhodnutia
ZINZ v období
medzi
jeho
nadobudnutím
právoplatnosti a vyhovením
súdnemu
opravnému
prostriedku
podanému
proti
nemu.
Opačné
riešenie
by
totiž
viedlo k tomu,
že
takéto
účinky
by
sa
stali
definitívnymi,
pričom
vnútroštátny
súdny
orgán
by
rozhodol o nezákonnosti
rozhodnutia
ZINZ a samotné
toto
rozhodnutie
by
teda
nenadobudlo
takýto
charakter.
62.      Rovnako
ponechanie
účinkov
rozhodnutia
ZINZ, o nezákonnosti
ktorého
bolo
rozhodnuté,
by
mohlo
byť v rozpore s právom
na
účinnú
súdnu
ochranu,
keďže
tieto
účinky
by
sa
zachovali
voči
hospodárskemu
subjektu,
ktorý
pritom v stanovenej
lehote
podal
odvolanie
proti
rozhodnutiu
ZINZ. V tomto
zmysle
by
konštatovanie,
že
oprava
nepôsobila
so
spätnou
účinnosťou,
malo
závažný
dôsledok
pre
hospodársky
subjekt,
ktorý
by
bol
zbavený
výhody
colného
zaradenia,
ktoré
pritom
od
začiatku
požadoval, a to
napriek
tomu,
že
chyba
vyplývala z nesprávneho
posúdenia
zo
strany
colných
orgánov a vôbec
nevyplývala z jeho
konania.
63.      Napokon
domnievať
sa,
že
oprava
stanovená v článku 44 ods. 4
Colného
kódexu
Únie
má
iba
účinok
ex
nunc,
sa
nezdá
byť v súlade s cieľom
sledovaným článkom 45 ods. 2
uvedeného
kódexu,
ktorým
je
zabezpečiť
účinnosť
opravných
prostriedkov.
64.      Toto
posledné
uvedené
ustanovenie
totiž
stanovuje,
že
colné
orgány
úplne
alebo
čiastočne
odložia
vykonateľnosť
napadnutého
rozhodnutia,
najmä
ak
majú
dôvodné
podozrenie,
že
dotknutej
osobe
hrozí
nenapraviteľná
škoda.
65.      Súdny
dvor
však
už
mal
príležitosť
uviesť,
že
podmienka
„nenapraviteľnej
škody“ v podstate
vyžaduje
preskúmať,
či
by
prípadné
zrušenie
sporného
rozhodnutia
umožnilo
zvrátenie
situácie,
ktorá
by
bola
spôsobená
jeho
okamžitým
výkonom.(18)
66.      Odklad
výkonu
teda
ide
ruka v ruke s možnosťou
retroaktívne
zmeniť
právnu
situáciu
osoby,
ktorá
podala
odvolanie.
67.      Pre
úplnosť
považujem
za
užitočné
zaoberať
sa
pripomienkou
talianskej
vlády,
podľa
ktorej
by
bolo
ťažké
zabezpečiť,
aby
sa
všetky
ostatné
členské
štáty
skutočne
dozvedeli o vnútroštátnom
súdnom
rozhodnutí o zrušení
alebo
oprave
majúcom
retroaktívny
účinok.
68.      Toto
tvrdenie
ma
nepresvedčilo z dôvodu
systému
výmeny
informácií
zavedeného
na
úrovni
Únie. V tejto
súvislosti
treba
uviesť,
že
podľa článku 21 ods. 1
vykonávacieho
nariadenia
Komisie
(EÚ)
2015/2447 z 24. novembra
2015, ktorým
sa
stanovujú
podrobné
pravidlá
vykonávania
určitých
ustanovení
nariadenia
Európskeho
parlamentu a Rady
(EÚ) č. 952/2013,
ktorým
sa
ustanovuje
Colný
kódex
Únie(19),
elektronický
systém
zavedený
podľa článku 16 ods. 1
Colného
kódexu
Únie
sa
používa
na
výmenu a uchovávanie
informácií v súvislosti
so
žiadosťami a rozhodnutiami v oblasti
ZINZ a s následnými
udalosťami,
ktoré
by
mohli
ovplyvniť
pôvodnú
žiadosť
alebo
rozhodnutie.
Príslušný
colný
orgán sprístupní
na
tento
účel
informácie
prostredníctvom
uvedeného
systému
bezodkladne,
no
najneskôr v lehote
siedmich
dní
odo
dňa,
kedy
sa
tento
orgán o nich
dozvedel.
69.      Z tohto
dôvodu a ako
uviedla
Komisia
na
pojednávaní,
ak
je
rozhodnutie
ZINZ
zrušené
alebo
zmenené v nadväznosti
na
rozhodnutie
vnútroštátneho
súdu,
príslušný
colný
orgán
bezodkladne
vloží
túto
informáciu
do
tohto
elektronického
systému,
kde
je
viditeľná
pre
všetky
ostatné
colné
orgány.
B.      Zlučiteľnosť § 279 BAO s článkom 44 Colného kódexu Únie
70.      Podľa
vnútroštátneho
súdu v súlade s § 279
BAO
rozhodnutie
prijaté
Bundesfinanzgericht (Spolkový
finančný
súd)
pôsobí
spätne
ku
dňu
vydania
rozhodnutia
ZINZ
colným
úradom.
71.      V tejto
súvislosti
pripomínam,
že
Súdnemu
dvoru
ani
Všeobecnému
súdu
neprináleží
rozhodnúť v rámci
návrhu
na
začatie
prejudiciálneho
konania o výklade
vnútroštátneho
práva,
keďže
táto
úloha
prislúcha
výlučne
vnútroštátnemu
súdu.
Súdnemu
dvoru
alebo
Všeobecnému
súdu
totiž v rámci
rozdelenia
právomocí
medzi
súdy
Európskej
únie a vnútroštátne
súdy
prináleží
zohľadniť skutkový a právny
rámec,
do
ktorého
patria
prejudiciálne
otázky,
tak
ako
ho
vymedzilo
rozhodnutie
vnútroštátneho
súdu.(20)
72.      Preto
sa
treba
domnievať,
že
podľa § 279
BAO
majú
rozhodnutia o zmene
rozhodnutí
ZINZ
prijaté
Bundesfinanzgericht (Spolkový
finančný
súd)
spätnú
účinnosť.
Toto
posúdenie
zodpovedá
podľa
vnútroštátneho
súdu
názoru
prevládajúcemu v právnej
vede v Rakúsku.(21)
73.      Po
tomto
konštatovaní
treba
poznamenať,
že
Súdny
dvor
už
mal
príležitosť
rozhodnúť
vo
svojom
uznesení z 19. januára
2005,
SmithKline Beecham (C‑206/03,
EU:C:2005:31, bod 52),
že
je
na
príslušných
orgánoch a súdoch
členského
štátu,
aby v rámci
svojich
právomocí
prijali
všetky
opatrenia,
všeobecné
alebo
osobitné,
potrebné
na
odstránenie
nesúladu
nesprávneho
ZINZ.
Medzi
takéto
osobitné
opatrenia
patrí
najmä
zrušenie
nesprávneho
ZINZ a prijatie
novej
informácie,
ktorá
je v súlade s právom
Únie.
74.      Toto
uznesenie
bolo
vydané
za
účinnosti
bývalého
colného
kódexu.
75.      Súdny
dvor
tak
spresnil,
že
uplatniteľné
procesné
pravidlá
sa
nachádzali v článkoch 243
až
246
bývalého
colného
kódexu a subsidiárne,
na
základe článku 245
tohto
bývalého
kódexu a zásady
procesnej
autonómie
členských
štátov,
vo
vnútroštátnom
právnom
poriadku
každého
členského
štátu,
avšak
za
predpokladu,
že
tieto
pravidlá
nie
sú
menej
výhodné
ako
pravidlá
upravujúce
podobné
vnútroštátne
situácie
(zásada
ekvivalencie) a že
nevedú k praktickej
nemožnosti
alebo
nadmernému
sťaženiu
výkonu
práv
priznaných
právnym
poriadkom
Únie
(zásada
efektivity).(22)
76.      Napokon
je
dôležité
zdôrazniť,
že
podľa
Súdneho
dvora postupy
prijatia a účinky
rozhodnutí
prijatých
vnútroštátnym
súdom o opravnom
prostriedku
patria, v hraniciach
stanovených
zásadami
ekvivalencie a efektivity,
tiež
do
vnútroštátneho
práva.(23)
77.      Podľa
môjho
názoru
táto
judikatúra,
vydaná
za
účinnosti
bývalého
colného
kódexu,
ostáva
relevantná,
pokiaľ
ide o postupy
prijatia
rozhodnutí
vnútroštátnych
súdov,
keďže v tejto
súvislosti
sú články 43
až
45
Colného
kódexu
Únie
takpovediac
zhodné s článkami 243
až
246
bývalého
colného
kódexu.
Obmedzujú
sa
teda
na
stanovenie
práva
dotknutých
osôb
na
odvolanie,
nevyhnutnosti
dvojstupňového
preskúmania,
členského
štátu
príslušného
na
prejednanie
veci a prípadov
odkladu
výkonu
rozhodnutí
colných
orgánov,
proti
ktorým
bolo
podané
odvolanie.
Inými
slovami a v súlade s článkom 43
uvedeného
kódexu,(24) tieto
ustanovenia
nehovoria
nič o postupoch
prijatia
rozhodnutí
vnútroštátnymi
súdmi.
78.      Naproti
tomu
pokiaľ
ide o účinky
rozhodnutí
prijatých
vnútroštátnymi
súdmi,
zdá
sa
mi,
že
riešenie
prijaté
Súdnym
dvorom
by
malo
byť
spresnené.
Konkrétne
podľa článku 44 ods. 4
Colného
kódexu
Únie
členské
štáty
zabezpečia,
aby
odvolacie
konanie
umožnilo
bezodkladné
potvrdenie
alebo
opravu
rozhodnutí
vydaných
colnými
orgánmi.
Toto
ustanovenie
nemalo
ekvivalent v bývalom
colnom
kódexe.(25)
79.      Je
síce
pravda,
že článok 44 ods. 4
Colného
kódexu
Únie
nespresňuje,
kedy,
ani
akým
spôsobom
sa
má
vykonať
oprava
rozhodnutí
ZINZ(26),
vyžaduje
však
rýchlu
reakciu v nadväznosti
na
odvolacie
konanie.
Zdá
sa
mi
však,
že
toto
ustanovenie
ukladá
na
jednej
strane
členským
štátom
povinnosť
prijať
opatrenia
umožňujúce,
aby
hospodársky
subjekt
mohol
mať k dispozícii
rozhodnutie
ZINZ,
ktoré
je v súlade s právom, a na
druhej
strane
spätnú
účinnosť
takto
vykonanej
opravy.
Práve
to
je
cieľ,
ktorý
sleduje § 279
BAO.
80.      Za
týchto
podmienok
sa
domnievam,
že článok 44 ods. 4
Colného
kódexu
Únie
sa
má
vykladať v tom
zmysle,
že
nebráni
takému
vnútroštátnemu
ustanoveniu, o aké
ide
vo
veci
samej,
podľa
ktorého
rozhodnutie o odvolaní
podanom v súlade s článkom 44 ods. 2
uvedeného
kódexu
proti
rozhodnutiu
ZINZ
vydanému
podľa článku 33
toho
istého
kódexu
má
spätnú
účinnosť
ku
dňu
vydania
tohto
rozhodnutia
ZINZ
colnými
orgánmi.
VI.    Návrh
81.      Vzhľadom
na
vyššie
uvedené
navrhujem
odpovedať
na
otázky,
ktoré
položil
Verwaltungsgerichtshof (Najvyšší
správny
súd,
Rakúsko),
takto:
Článok 44 ods. 4
nariadenia
Európskeho
parlamentu a Rady
(EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra
2013,
ktorým
sa
ustanovuje
Colný
kódex
Únie,
sa
má
vykladať v tom
zmysle,
že:
nebráni
takému
vnútroštátnemu
ustanoveniu, o aké
ide
vo
veci
samej,
podľa
ktorého
rozhodnutie o odvolaní
podanom v súlade s článkom 44 ods. 2
tohto
nariadenia
proti
rozhodnutiu o záväznej
informácii o nomenklatúrnom
zatriedení
tovaru
vydanému
podľa článku 33
toho
istého
nariadenia
má
spätnú
účinnosť
ku
dňu
vydania
tohto
rozhodnutia
colnými
orgánmi.
M. Martín y Pérez de
Nanclares
Prednesené
na
verejnom
pojednávaní v Luxemburgu
21. januára
2026.
Podpisy
1      Jazyk
prednesu:
francúzština.
2      Táto
zásada
sa
totiž
nachádza
na
úvodnej
strane
Justiniánovho kódexu:
„Legeset constitutionesfuturiscertumestdare formamnegotiis, nonad factapraeteritarevocari, nisinominatimet de praeteritotemporeet adhucpendentibusnegotiis, cautumsit“
(Prvá
kniha,
oddiel
14,
zákon
7).
3      Ú. v. EÚ L 269,
2013, s. 1.
4      Návrhy,
ktoré
predniesol
generálny
advokát
Léger v spojených
veciach
Timmermans Transport a Hoogenboom Production (C‑133/02 a C‑134/02,
EU:C:2003:460, bod 4).
5      Pozri v tomto
zmysle
rozsudok z 29. januára
1998,
Lopex Export
(C‑315/96,
EU:C:1998:31, bod 19).
Hlavným
cieľom
bolo
tiež
zabrániť
nadmernému
počtu
sporov s hospodárskymi
subjektmi:
ALBERT,
J.‑L.:
Droit douanier européen. In:
JurisClasseur Europe Traité – Synthèse,
LexisNexis,
2021, bod 35.
6      Pre
všetky
účely
poznamenávam,
že
sa
mi
zdá,
že
judikatúra
Súdneho
dvora
by
sa
skôr
mala
vykladať
tak,
že
nebráni
výkonu
právomoci
zmeniť
rozhodnutie
zo
strany
vnútroštátnych
súdov v tejto
súvislosti
(pozri v tomto
zmysle
uznesenie z 19. januára
2005,
SmithKline Beecham, C‑206/03,
EU:C:2005:31, bod 55, a rozsudok
zo
14. apríla
2011,
British
Sky Broadcasting Group a Pace, C‑288/09 a C‑289/09,
EU:C:2011:248, bod 94).
7      Pozri
rozsudok z 21. decembra
2023, G. K. a i. (Európska
prokuratúra)
(C‑281/22,
EU:C:2023:1018, bod 46 a citovaná
judikatúra).
8      Ú. v. ES C 33,
1981, s. 2;
pre
prehľad
vývoja
práva
na
odvolanie v colnej
oblasti
pozri
WALSH,
T.:
European Union Customs Code.
Kluwer Law International
in
Alphen aan den Rijn,
The Netherlands:
Wolters Kluwer,
2015, s. 985
–
1021
(s. 986).
9      Ú. v. ES L 302,
1992, s. 1;
Mim.
vyd.
02/004, s. 307.
10      Ú. v. EÚ L 145,
2008, s. 1.
11      Odôvodnenie
26
Colného
kódexu
Únie.
12      Pokiaľ
ide o rozdelenie
právomocí
medzi
colné a súdne
orgány v oblasti
colných
kontrol,
pozri
rozsudok z 21. septembra
2023,
OGL‑Food Trade Lebensmittelvertrieb (C‑770/21,
EU:C:2023:690, body 69 a 72).
13      Len
pripomínam,
že
takto
stanovené
právo
na
odvolanie
sa
netýka
špecificky
rozhodnutí
ZINZ,
ale
vzťahuje
sa
na
všetky
rozhodnutia
prijaté
colnými
orgánmi.
14      Pozri
rozsudok z 20. novembra
2025,
Servoprax (Garrots médicaux)
(C‑631/23,
EU:C:2025:906, bod 45 a citovaná
judikatúra).
15      Tento
názor
sa
mi
zdá
potvrdený,
keď
sa v súlade s výkladovými
pravidlami
stanovenými
Súdnym
dvorom
(pozri v tomto
zmysle
rozsudok z 5. decembra
2024,
Network One Distribution, C‑506/23,
EU:C:2024:1003, bod 27 a citovaná
judikatúra)
porovnajú jazykové
verzie článku 44 ods. 4
Colného
kódexu
Únie:
„corrección“ v španielčine,
„correction“ v angličtine,
„Berichtigung“ v nemčine a „correzione“ v taliančine.
16      Pokiaľ
ide o opravy
nariadenia,
pozri
obmedzenia
stanovené
Súdnym
dvorom v jeho
rozsudkoch z 2. júna
1994,
AC‑ATEL
Electronics
Vertriebs (C‑30/93,
EU:C:1994:224, body 20
až
24), a z 22. decembra
2010,
Premis Medical (C‑273/09,
EU:C:2010:809, body 29,
30,
36 a 59);
pokiaľ
ide o obmedzenia
opravy
rozhodnutí
prijatých
Úradom
Európskej
únie
pre
harmonizáciu
vnútorného
trhu a Úradom
Spoločenstva
pre
odrody
rastlín,
pozri
rozsudky z 9. septembra
2011,
dm‑drogerie markt/ÚHVT – Distribuciones Mylar (dm)
(T‑36/09,
EU:T:2011:449, body 74 a 75), a z 25. júna
2020,
Siberia Oriental/CPVO
(Siberia)
(T‑737/18,
EU:T:2020:289, bod 53);
pokiaľ
ide o obmedzenia
opravy
rozhodnutí
prijatých
Súdnym
dvorom a Všeobecným
súdom,
pozri
postupne
uznesenia z 24. novembra
2022,
European Food a i. (C‑333/19,
neuverejnené,
EU:C:2022:936, bod 6 a citovaná
judikatúra), a z 27. mája
2024,
EVH/Komisia
(T‑53/21
REC,
neuverejnené,
EU:T:2024:338, body 9,
11 a citovaná
judikatúra).
17      Pozri v tomto
zmysle
rozsudky z 13. januára
2004,
Kühne & Heitz (C‑453/00,
EU:C:2004:17, bod 24); z 12. februára
2008,
Kempter (C‑2/06,
EU:C:2008:78, body 57 a 58); z 27. júna
2013,
Agrokonsulting‑04
(C‑93/12,
EU:C:2013:432, bod 48), a z 9. septembra
2021,
Adler
Real Estate a i. (C‑546/18,
EU:C:2021:711, bod 38).
18      Treba
tiež
naopak
overiť,
či
by
odklad
výkonu
tohto
rozhodnutia
mohol
brániť
jeho
plnému
účinku v prípade,
že
by
bolo
odvolanie
vo
veci
samej
zamietnuté
(pozri v tomto
zmysle a analogicky
rozsudok
zo
17. júla
1997,
Giloy, C‑130/95,
EU:C:1997:372, body 35 a 36).
19      Ú. v. EÚ L 343,
2015, s. 558.
20      Pozri v tomto
zmysle
uznesenia z 24. apríla
2009,
Koukou (C‑519/08,
EU:C:2009:269, bod 43 a citovaná
judikatúra),
ako
aj z 30. júna
2011,
Wamo (C‑288/10,
EU:C:2011:443, bod 27).
21      Podľa
rakúskej
právnej
vedy
účinok
ex
tunc rozhodnutí
prijatých
na
základe § 279
BAO
vyplýva
zo
znenia
odseku
2
tohto
ustanovenia,
ako
aj z práva
na
účinný
prostriedok
nápravy.
Pozri v tejto
súvislosti
FISCHERLEHNER
J.:
Das
neue Abgabenverfahren. Wien:
Manz,
2013, s. 325,
ako
aj
GUNACKER‑SLAWITSCH,
B.:
III.
Das
Verfahren vor
dem Bundesfinanzgericht.
In:
EHRKE‑RABEL, T. (ed.),
Rechtsmittelverfahren in
Abgabensachen. Wien: Manz,
2013, s. 37
–
101
(s. 77 a 78).
Výslovne
potvrdzujúc
účinok
ex
tunc rozhodnutí o zmene:
RITZ,
C.: § 279
BAO.
In:
RITZ/KORAN
(ed.):
BAO – Bundesabgabenordnung.
Ed.
no
8,
Wien: Linde,
2025, body 2 a 18.
22      Uznesenie z 19. januára
2005,
SmithKline Beecham (C‑206/03,
EU:C:2005:31, bod 53).
23      Uznesenie z 19. januára
2005,
SmithKline Beecham (C‑206/03,
EU:C:2005:31, bod 55).
24      Pozri v tomto
zmysle
rozsudok z 11. apríla
2024,
OSTP
Italy (C‑770/22,
EU:C:2024:299, bod 47).
25      Pozri bod 36
vyššie.
Treba
však
poznamenať,
že
zmena
rozhodnutia
ZINZ
so
spätnou
účinnosťou v nadväznosti
na
odvolanie
podané
na
vnútroštátne
súdy
sa
už
uplatňovala
za
účinnosti
bývalého
colného
kódexu,
prinajmenšom v niektorých
členských
štátoch
[pozri v tomto
zmysle
rozsudok
zo
7. apríla
2011,
Sony
Supply Chain Solutions
(Europe), C‑153/10,
EU:C:2011:224, body 16 a 17].
26      Napríklad články 44 a 45
Colného
kódexu
Únie
tak
nebránia
vnútroštátnej
právnej
úprave,
ktorá
stanovuje
okamžitú
vykonateľnosť
prvostupňových
rozsudkov,
ktoré
ešte
nenadobudli
právoplatnosť,
ani
nevyžadujú,
aby
vnútroštátna
právna
úprava
stanovovala,
že
takéto
rozsudky
majú
takúto
povahu
(pozri v tomto
zmysle
rozsudok z 11. apríla
2024,
OSTP
Italy, C‑770/22,
EU:C:2024:299, bod 42).