62009CJ0288_CS
Účastníci řízení
Odůvodnění rozsudku
Výrok
Účastníci řízení
Ve spojených věcech C‑288/09 a C‑289/09,
jejímž předmětem jsou žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce na základě článku 234 ES, podané rozhodnutími First-tier Tribunal (Tax Chamber) (Spojené království) ze dne 6. července 2009, došlými Soudnímu dvoru dne 24. července 2009, v řízeních
British Sky Broadcasting Group plc
(C‑288/09),
Pace plc (C‑289/09)
proti
The Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs,
SOUDNÍ DVŮR (druhý senát),
ve složení J. N. Cunha Rodrigues, předseda senátu, A. Rosas, U. Lõhmus, A. Ó Caoimh a P. Lindh (zpravodajka), soudci,
generální advokát: Y. Bot,
vedoucí soudní kanceláře: L. Hewlett, vrchní rada,
s přihlédnutím k písemné části řízení a po jednání konaném dne 16. prosince 2010,
s ohledem na vyjádření předložená:
– za British Sky Broadcasting Group plc D. Andersonem, QC a L. Van den Hendem, advocaat,
– za Pace plc J. Graystonem, solicitor a J. Whitem, barrister,
– za vládu Spojeného království S. Hathawayem, jako zmocněncem, ve spolupráci s O. Thomasem, barrister,
– za Radu Evropské unie F. Florindo Gijónem a R. Liudvinaviciute-Cordeiro, jako zmocněnci,
– za Evropskou komisi R. Lyalem a L. Bouyon, jako zmocněnci,
s přihlédnutím k rozhodnutí, přijatému po vyslechnutí generálního advokáta, rozhodnout věc bez stanoviska,
vydává tento
Rozsudek
Odůvodnění rozsudku
1. Žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce se týkají výkladu podpoložek 8521 90 00 a 8528 71 13 kombinované nomenklatury uvedené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, s. 1; Zvl. vyd. 02/02, s. 382), ve znění nařízení Komise (ES) č. 1549/2006 ze dne 17. října 2006 (Úř. věst. L 301, s. 1) a nařízení Komise (ES) č. 1214/2007 ze dne 20. září 2007 (Úř. věst. L 286, s. 1, dále jen „KN“), jakož i výkladu čl. 12 odst. 5 písm. a) bodu i) a čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 302, s. 1; Zvl. vyd. 02/04, s. 307), ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 82/97 ze dne 19. prosince 1996 (Úř. věst. 1997, L 17, s. 1, a oprava Úř. věst. L 179, s. 11; Zvl. vyd. 02/08, s. 179, dále jen „celní kodex“).
2. Tyto žádosti byly podány v rámci sporu mezi British Sky Broadcasting Group plc (dále jen „Sky“) a Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs (dále jen „Commissioners“) a sporu mezi Pace plc (dále jen „Pace“) a Commissioners, ve věci sazebního zařazení set-top boxů s komunikační funkcí a pevným diskem na jedné straně a uhrazení cla vztahujícího se k tomuto zboží na straně druhé.
Právní rámec
Sazební zařazení zboží
Mezinárodní sazební zařazení zboží
3. Mezinárodní úmluva, která zavedla harmonizovaný systém popisu a číselného označování zboží (dále jen „HS“), uzavřená v Bruselu dne 14. června 1983, a její pozměňovací protokol ze dne 24. června 1986 (dále jen „úmluva o HS“), byly schváleny jménem Evropského hospodářského společenství rozhodnutím Rady 87/369/EHS ze dne 7. dubna 1987 (Úř. věst. L 198, s. 1; Zvl. vyd. 02/02, s. 288).
4. Na základě čl. 3 odst. 1 písm. a) úmluvy o HS se každá smluvní strana zavazuje, že její celní a statistické nomenklatury budou v souladu s HS, že bude používat bez dodatků a změn všechna čísla a položky harmonizovaného systému, jakož i jejich číselné znaky a dodržovat číselné uspořádání harmonizovaného systému. Totéž ustanovení rovněž smluvním stranám ukládá povinnost používat k výkladu HS všeobecná pravidla, jakož i všechny poznámky k jeho třídám, kapitolám a položkám a neměnit jejich rozsah.
5. Rada pro celní spolupráci, nyní Světová celní organizace, založená úmluvou, kterou byla zřízena uvedená Rada, uzavřenou v Bruselu dne 15. prosince 1950, schvaluje za podmínek stanovených v článku 8 úmluvy o HS vysvětlivky a stanoviska k zařazení přijaté Výborem pro HS, což je orgán, jehož působení se řídí článkem 6 této úmluvy. Podle čl. 7 odst. 1 úmluvy o HS je úkolem tohoto výboru zejména předkládat návrhy na změny této úmluvy a vypracovávat vysvětlivky, stanoviska k zařazení, jakož i další pokyny pro výklad HS.
6. Vysvětlivky k číslu 8521 HS znějí následovně:
„[...]
A.– Přístroje pro videofonní záznam a kombinované přístroje pro videofonní záznam nebo jeho reprodukci
Přístroje, které při připojení k televizní kameře nebo k televiznímu přijímači provádějí záznam na nosiče elektrických impulsů (analogové signály) nebo na analogové signály převedené do digitálního kódu (nebo jejich kombinace) [...]. Záznam může být proveden magnetickým nebo optickým způsobem a obecně jsou nosiči záznamu disky nebo pásky.
[...]
Do tohoto čísla nepatří:
[...]
c) Televizní přijímače (též s vestavěnými rozhlasovými přijímači nebo s přístroji pro záznam nebo reprodukci zvuku nebo obrazu) a videomonitory a videoprojektory (číslo 85.28).“
7. Pokud jde o číslo 8528 HS, vysvětlivky stanoví mimo jiné toto:
„[...]
D.– Televizní přijímače
Do této skupiny patří přijímače, též se zabudovanou zobrazovací jednotkou nebo obrazovkou, jako:
1) Přijímače televizního vysílání (pozemního, kabelového či družicového), které nemají obrazovkový přístroj (CRT, LCD atd.). Tyto přístroje přijímají signály a převádějí je na signály vhodné k zobrazení. Mohou v nich být zabudovány i modemy pro internetové připojení.
Tyto přístroje mají být používány spolu s přístroji pro videofonní záznam nebo jeho reprodukci, monitory, projektory nebo televizory. Nicméně zařízení, která izolují vysokofrekvenční televizní signály mají být zařazena jako části do čísla 85.29.
[...]
3) Všechny televizní přijímače (LCD, plazma, CRT atd.) používané v domácnosti (televizory), též s vestavěnými rozhlasovými přijímači, videorekordéry, DVD přehrávači, DVD rekordéry, satelitními přijímači atd.
[...]
Do tohoto čísla nepatří:
a)
Přístroje pro záznam nebo reprodukci zvuku (č. 85 21).
[...]“
KN
8. KN je založena na HS, jehož čísla a šesticiferné položky přejímá, pouze sedmá a osmá číslice tvořící podpoložky jsou jejím vlastním tříděním.
9. Podle čl. 12 odst. 1 nařízení č. 2658/87, ve znění nařízení Rady (ES) č. 254/2000 ze dne 31. ledna 2000 (Úř. věst. L 28, s. 16; Zvl. vyd. 02/09, s. 357, dále jen „nařízení č. 2658/87“), přijme Evropská komise každoročně nařízením úplnou verzi KN a celních sazeb vyplývající z opatření přijatých Radou Evropské unie nebo Komisí. Toto nařízení se použije ode dne 1. ledna následujícího roku.
10. Článek 8 nařízení č. 2658/87 uvádí, že výbor upravený v článku 247 celního kodexu může jednat o kterékoli záležitosti, kterou mu přednese předseda na žádost zástupce některého členského státu mimo jiné ohledně KN.
11. Znění KN použitelné ve věci C‑289/09 je znění vyplývající z nařízení č. 1549/2006, které vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2007.
12. Znění KN použitelné ve věci C‑288/09 je znění vyplývající z nařízení č. 1214/2007, které vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2008.
13. Všeobecná pravidla pro výklad KN jsou uvedena v její části první hlavě I bodě A. Tato pravidla jsou totožná ve zněních KN vyplývajících z nařízení č. 1549/2006 a nařízení č. 1214/2007. Stanoví:
„Zařazení zboží do [KN] se řídí těmito zásadami.
1. Názvy tříd, kapitol a podkapitol jsou pouze orientační; pro právní účely jsou pro zařazení směrodatná znění čísel a příslušných poznámek ke třídám nebo kapitolám a následující ustanovení, pokud znění těchto čísel nebo poznámek nestanoví jinak.
[...]
3. Zboží, které lze podle pravidla 2 b) nebo z jiných důvodů zařadit prima facie
do dvou nebo více čísel, se zařazuje takto:
[...]
b) směsi, zboží složené z různých materiálů nebo zhotovené z různých komponentů a zboží v soupravách (sadách) v balení pro drobný prodej, které nelze zařadit podle pravidla 3 a), se zařadí podle materiálu nebo komponentu, který jim dává podstatné rysy, je-li možno takový materiál nebo komponent určit;
[...]
[...]
6. Z právního hlediska jsou pro zařazení zboží do položek a podpoložek určitého čísla směrodatná znění těchto položek a podpoložek a příslušných poznámek k položkám a podpoložkám, a přiměřeně i výše uvedená pravidla, přičemž se rozumí, že srovnávány mohou být pouze položky a podpoložky stejné úrovně. Není-li stanoveno jinak, uplatňují se pro účely tohoto pravidla rovněž příslušné poznámky ke třídě a kapitole.“
14. Druhá část KN zahrnuje třídu XVI. Tato třída obsahuje kapitolu 85, která je věnována elektrickým strojům, přístrojům a zařízením a jejich částem a součástem, přístrojům pro záznam a reprodukci zvuku, přístrojům pro záznam a reprodukci televizního obrazu a zvuku a částem, součástem a příslušenství těchto přístrojů.
15. Poznámka č. 3 ke třídě XVI KN zní takto:
„3. Není-li stanoveno jinak, kombinované stroje sestávající ze dvou nebo více strojů sestavených společně do formy celku a jiné stroje konstruované k vykonávání dvou nebo více funkcí, které se navzájem doplňují nebo střídají, se zařazují, jako kdyby sestávaly pouze z té části, která vykonává hlavní funkci charakterizující celek, nebo jako by byly strojem, který vykonává hlavní funkci charakterizující celek.“
16. Znění čísel 8521 a 8528 je totožné se zněním KN vyplývajícím z nařízení č. 1549/2006 a nařízení č. 1214/2007. Tato nařízení kromě toho nestanoví dobu, po kterou může osoba oprávněná, které byla vydána závazná informace, která pozbyla platnosti, nadále používat tuto informaci po vyhlášení nebo oznámení.
17. Číslo 8521 KN zní takto:
„8521	Přístroje pro videofonní záznam nebo jeho reprodukci, též s vestavěným videotunerem:
8521 10 – Používající magnetické pásky:
[...]
8521 90 00 − Ostatní“.
18. Číslo 8528 KN zní takto:
„8528	Monitory a projektory, bez vestavěného televizního přijímacího přístroje; televizní přijímací přístroje, též s vestavěnými rozhlasovými přijímači nebo s přístroji pro záznam nebo reprodukci zvuku nebo obrazu:
[...]
– Televizní přijímací přístroje, též s vestavěnými rozhlasovými přijímači nebo s přístroji pro záznam nebo reprodukci zvuku nebo obrazu:
8528 71 − − Nekonstruované k zabudování video displeje nebo obrazovky:
[...]
8528 71 13 − − − − Přístroje se zařízením na bázi mikroprocesoru se zabudovaným modemem pro získání přístupu na internet a které mají funkci interaktivní výměny informací, schopné přijímat televizní signál (‚set-top boxy s komunikační funkcí‘)“ .
Vysvětlivky ke KN
19. Podle čl. 9 odst. 1 písm. a) druhé odrážky nařízení č. 2658/87 vypracovává Komise vysvětlivky ke KN, které pravidelně zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie . Vysvětlivk y zveřejněné dne 7. května 2008 (Úř. věst. C 112, s. 8) uvádějí ohledně čísel 8521 a 8528 toto:
„8521 90 00 Ostatní
Do této podpoložky patří přístroje bez obrazovky schopné přijímat televizní signál, takzvané ‚set-top boxy‘, se zabudovaným zařízením pro záznam nebo reprodukci (např. pevný disk nebo mechanika DVD).
[...]
8528 71 13 Přístroje se zařízením na bázi mikroprocesoru se zabudovaným modemem pro získání přístupu na internet a které mají funkci interaktivní výměny informací, schopné přijímat televizní signál (‚set-top boxy s komunikační funkcí‘).
Do této podpoložky patří přístroje bez obrazovky, takzvané ‚set-top boxy s komunikační funkcí‘, které sestávají z těchto hlavních součástí:
– mikroprocesoru,
– videotuneru,
Přítomnost RF konektoru naznačuje, že přístroj může být vybaven videotunerem.
– modemu.
[...]
Set-top boxy se zabudovaným zařízením pro záznam nebo reprodukci (např. pevný disk nebo mechanika DVD) do této podpoložky nepatří (podpoložka [8521 90 00]).
[...]“
20. Sazba dovozního cla použitelná na přístroje podpoložky 8521 90 00 dosahovala v době rozhodné z hlediska skutečností v původním řízení 13,9 %, zatímco přístroje spadající do podpoložky 8528 71 13 byly od cla osvobozeny.
Všeobecná dohoda o clech a obchodu z roku 1994 a Dohoda o obchodu s produkty informačních technologií
21. Všeobecná dohoda o clech a obchodu (GATT) z roku 1994 (dále jen „GATT z roku 1994“), a zejména Ujednání o výkladu článku II odst. 1 písm. b) GATT, jsou součástí Dohody o zřízení Světové obchodní organizace (WTO), která byla podepsána v Marrákeši a schválena rozhodnutím Rady 94/800/ES ze dne 22. prosince 1994 o uzavření dohod jménem Evropského společenství s ohledem na oblasti, které jsou v jeho pravomoci, v rámci Uruguayského kola mnohostranných jednání (1986–1994) (Úř. věst. L 336, s. 1; Zvl. vyd. 11/21, s. 80).
22. Dohoda o obchodu s produkty informačních technologií, kterou tvoří Ministerská deklarace o obchodu s produkty informačních technologií, jež byla přijata dne 13. prosince 1996 na první konferenci WTO v Singapuru, přílohy a dodatky této dohody (dále jen „ITA“), jakož i sdělení o jejím provedení, byly schváleny jménem Společenství rozhodnutím Rady 97/359/ES ze dne 24. března 1997 o odstranění cel pro produkty informačních technologií (Úř. věst. L 155, s. 1). ITA uvádí ve svém odstavci 1, že obchodní režim každé strany by se měl vyvíjet způsobem, který zlepšuje přístup na trh pro produkty informačních technologií.
23. Podle odstavce 2 ITA se každá strana omezí a odstraní cla a jiné dávky a poplatky jakéhokoli druhu ve smyslu čl. II odst. 1 písm. b) GATT z roku 1994, pokud jde o některé výrobky, k nimž patří „set-top boxy, které mají komunikační funkci: zařízení na bázi mikroprocesoru se zabudovaným modemem pro získání přístupu na internet a které mají funkci interaktivní výměny informací“.
24. Dne 16. listopadu 2000 bylo přijato nařízení Rady (ES) č. 2559/2000 ze dne 16. listopadu 2000, kterým se mění příloha I nařízení č. 2658/87 (Úř. věst. L 293, s. 1), pro účely použití ITA, jak vyplývá z druhého bodu odůvodnění tohoto nařízení.
Celní právní úprava
25. Celní právní úprava zahrnuje celní kodex a nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení č. 2913/92 (Úř. věst. L 253, s. 1; Zvl. vyd. 02/06, s. 3), ve znění nařízení Komise (ES) č. 12/97 ze dne 18. prosince 1996 (Úř. věst. 1997, L 9, s. 1, dále jen „prováděcí nařízení“).
Celní kodex
26. Článek 4 celního kodexu zní takto:
„Pro účely tohoto kodexu se
[...]
5) ‚rozhodnutím‘ rozumí správní akt vydaný celním orgánem vztahující se k celním předpisům, kterým se rozhoduje v jednotlivém případě a který má právní účinky vůči jedné nebo více určitým nebo určitelným osobám; tento pojem zahrnuje mimo jiné i závaznou informaci o sazebním zařazení zboží ve smyslu článku 12;
[...]“
27. Článek 12 odst. 1 až 6 celního kodexu stanoví:
„1. Celní orgány vydávají na základě písemné žádosti závazné informace o sazebním zařazení zboží nebo závazné informace o původu zboží způsobem stanoveným postupem projednávání ve výboru.
2. Závazná informace o sazebním zařazení zboží nebo závazná informace o původu zboží je závazná pro celní orgány ve vztahu k oprávněné osobě pouze pro účely sazebního zařazení zboží nebo určení původu zboží.
[...]
5. Závazná informace pozbývá platnosti:
a) v případě informace o sazebním zařazení zboží:
i) bylo‑li vydáno nařízení, a informace proto nadále není v souladu s takto stanoveným právem;
ii) není-li již v souladu s výkladem některé z nomenklatur uvedených v čl. 20 odst. 6:
– na úrovni Společenství z důvodů změny vysvětlivek ke kombinované nomenklatuře nebo na základě rozsudku Soudního dvora Evropských společenství,
[...]
6. Oprávněná osoba, které byla vydána závazná informace, která pozbývá platnosti podle odst. 5 písm. a) bodu ii) nebo iii) nebo písm. b) bodu ii) nebo iii), může tuto informaci nadále používat po dobu šesti měsíců ode dne zveřejnění nebo oznámení [...].
V případech uvedených v odst. 5 písm. a) bodě i) a písm. b) bodě i) lze nařízením nebo dohodou stanovit dobu, po kterou se použije první pododstavec.
[...]“
28. Článek 243 celního kodexu uvádí:
„1. Každá osoba má právo podat opravný prostředek proti rozhodnutí celních orgánů v rámci celních předpisů, jež se jí přímo a osobně dotýká.
[...]
Opravný prostředek musí být podán ve členském státě, kde bylo rozhodnutí učiněno nebo o ně bylo požádáno.
2. Opravný prostředek lze podat:
a) v prvním stupni u celních orgánů určených k tomuto účelu členskými státy;
b) ve druhém stupni u nezávislého orgánu, jímž může být v souladu s platnými předpisy členských států soud nebo rovnocenný zvláštní orgán.“
29. Z článků 247 a 247a celního kodexu vyplývá, že při provádění uvedeného kodexu je Komisi nápomocen Výbor pro celní kodex.
Prováděcí nařízení
30. Článek 11 prováděcího nařízení zní:
„Závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány kteréhokoli členského státu po 1. lednu 1991 jsou závazné pro příslušné orgány všech členských států za stejných podmínek.“
31. Článek 12 tohoto nařízení upřesňuje:
„1. Po přijetí některého z aktů nebo opatření podle čl. 12 odst. 5 [celního] kodexu učiní celní orgány kroky potřebné k zajištění toho, aby byly závazné informace vydávány pouze v souladu s daným aktem nebo opatřením.
2. a)	U závazných informací o sazebním zařazení zboží se pro účely odstavce 1 přihlíží k těmto datům:
[...]
– pokud jde o opatření uvedená v čl. 12 odst. 5 písm. b) bodě ii) [celního kodexu], která se týkají změn vysvětlivek ke kombinované nomenklatuře, den jejich zveřejnění v řadě C Úředního věstníku Evropských společenství,
[...]“
Spory v původním řízení a předběžné otázky
Věc C‑288/09
32. Sky je poskytovatelem služeb digitálního satelitního televizního vysílání. Dováží do Spojeného království určitý typ set-top boxu s komunikační funkcí a pevným diskem. Tento set-top box se nazývá „set-top box Sky+, model DRX 280“ (dále jen „set-top box Sky+“).
33. Set-top box Sky+ je přijímačem satelitního televizního vysílání. Takový přijímač přijímá a dekóduje digitální televizní signál přenášený prostřednictvím satelitní televizní platformy takového subjektu televizního vysílání, jako je Sky. Signál je dekódován až tehdy, když je odeslán za účelem zobrazení na obrazovce televizoru.
34. Subjekt televizního vysílání přenáší prostřednictvím satelitu digitální televizní signál, který je přijímán „konvertorem s nízkou hlučností“, jenž je umístěn na satelitním přijímači instalovaném v místě bydliště koncového spotřebitele. Digitální signál je tedy přenášen kabelem do přijímače.
35. Set-top box Sky+ je specificky konstruován a naprogramován tak, aby přijímal a dekódoval pouze digitální televizní signál šířený satelitní televizní platformou Sky.
36. Součástí set-top boxu Sky+ není obrazovka. Jeho součástí je modem umožňující přístup k internetu, a z toho důvodu zajišťuje interaktivní výměnu informací.
37. Set-top box Sky+ obsahuje pevný disk. Polovina paměťové kapacity tohoto disku je využívána službami Sky k tomu, aby bylo možné využívat službu videa na vyžádání. Druhou polovinu kapacity pevného disku může koncový spotřebitel používat k záznamu obsahu televizních programů přijímaných ze satelitní televizní platformy Sky. Tento set-top box neumožňuje záznam obrazového obsahu z žádného jiného vnějšího zdroje, včetně jiných televizních přijímacích přístrojů, kamer nebo videorekordérů. Uvedený set-top box nelze použít pro přehrávání obrazového záznamu z nahraných vnějších nosičů, jako jsou DVD nebo videokazety. Neumožňuje ani zaznamenávat obrazovou stopu na takovéto vnější nosiče.
38. Pevný disk set-top boxu Sky+ není pro koncového spotřebitele nezbytný, pokud se omezí na přímé sledování televizního vysílání. V tomto případě plní toto zařízení funkci pouhého televizního přijímače. Naproti tomu by uvedený set-top box nemohl fungovat s jediným pevným diskem, který je jeho součástí, aniž by přijímal digitální televizní signál, neboť i když přehrává obsah tohoto pevného disku, může fungovat, pouze pokud přijímá takový signál ze satelitní platformy Sky.
39. Dne 12. června 2008 Sky požádala Commissioners o závaznou informaci o sazebním zařazení (dále jen „ZISZ“) set-top boxu Sky+. Dne 9. července 2008 Commissioners vydal ZISZ, kterou zařadil set-top box Sky+ do podpoložky 8521 90 00 KN.
40. Sky zpochybnila tuto ZISZ, přičemž uvedla, že předmětný výrobek má být zařazen do podpoložky 8528 71 13 KN jako set-top box s komunikační funkcí, tedy jako „televizní přijímač“ spadající do čísla 8528.
41. Customs and International Reviews and Appeals Team zamítl tuto stížnost rozhodnutím ze dne 29. září 2008.
42. Dne 28. října 2008 podala Sky žalobu proti tomuto rozhodnutí k VAT and Duties Tribunal v Londýně, který se od 1. dubna 2009 stal First-tier Tribunal (Tax Chamber).
43. Za těchto podmínek se First-tier Tribunal (Tax Chamber) rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky:
„1) Musí být set-top box, jehož specifikace odpovídají [set-top boxu Sky+], zařazen do podpoložky 8528 71 13 [KN] v souladu s nařízením [č. 1214/2007], kterým se mění příloha I nařízení č. 2658/87, bez ohledu na vysvětlivky ke KN, které Komise přijala dne 7. května 2008 […], ohledně podpoložek 8521 90 00 a 8528 71 13?
2) Ukládá čl. 12 odst. 5 písm. a) [celního kodexu] […] vnitrostátním celním orgánům povinnost vydat závazné informace o sazebním zařazení zboží, které jsou v souladu s vysvětlivkami ke KN, pokud nebo dokud není určeno, že tyto vysvětlivky jsou v rozporu se zněním relevantních ustanovení KN, včetně Všeobecných pravidel pro výklad KN, nebo mohou tyto vnitrostátní celní orgány v této věci učinit vlastní závěr a nepřihlížet k vysvětlivce, domnívají-li se, že existuje takový rozpor?
3) V případě, že měl být set-top box, jehož specifikace odpovídají modelu Sky+ […], zařazen do podpoložky KN 8521 90 00, bylo by použití nenulové celní sazby podle práva [Unie] protiprávní, jelikož by představovalo porušení povinností [Evropské unie] vyplývajících z [ITA] a čl. II odst. 1 písm. b) [GATT z roku 1994] nebo by zařazení do čísla 8521 vedlo k závěru, že předmětný výrobek nespadá do oblasti působnosti dotčených ustanovení ITA?“
Věc C‑289/09
44. Pace je výrobcem a dovozcem set-top boxů s komunikační funkcí a pevným diskem (dále jen „set-top boxy STB-HDD“), které jsou určeny poskytovatelům služby placeného televizního vysílání. Pace dováží uvedené set-top boxy do Spojeného království, zejména model TDS 470NB SD PVR (zvaný také „set-top box Sky+“), vyráběný pro Sky a jí označený jako „model DRX 280“.
45. Set-top boxy STB-HDD mají vlastnosti popsané v bodech 33 až 38 tohoto rozsudku.
46. Pace vyrábí také velký počet modelů set-top boxů s komunikační funkcí, jejichž součástí však nejsou pevné disky. Jedná se mimo jiné o modely DS 430NB a DS 250NV. Tyto set-top boxy jsou zařazeny do podpoložky 8528 71 13.
47. Dne 8. dubna 2005 vydal Commissioners společnosti Pace ZISZ, která zařadila set-top box Sky+ do podpoložky 8528 12 91 KN, jak tato vyplývala z nařízení Komise (ES) č. 1810/2004 ze dne 7. září 2004, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 327, s. 1). Poté, co dne 1. ledna 2007 vstoupilo v platnost nařízení č. 1549/2006, se tato podpoložka stala podpoložkou 8528 71 13. Menší rozdíly, které existují mezi jednotlivými set-top boxy STB‑HDD z hlediska technického popisu nebo popisu výrobků, nemají vliv na jejich zařazení.
48. Dopisy ze dne 4. prosince 2006 a 29. ledna 2007 Commissioners informoval Pace o tom, že „s účinkem ode dne 1. ledna 2007 dojde k významným změnám kódů KN“, a že „v důsledku změn kódů bude ZISZ [ze dne 8. dubna 2005] s účinkem ode dne 31. prosince 2006 zrušena. Podle předkládajícího soudu tyto dopisy nebyly nikdy Pace doručeny.
49. Dopisem ze dne 8. srpna 2008 potvrdil Commissioners, že se i na model set-top boxu STB-HDD TDS 460, který se vyrábí ve dvou typech, a sice TDS 460NV a TDS 460NS, vztahuje ZISZ ze dne 8. dubna 2005 po dobu její platnosti.
50. Dopisem ze dne 8. srpna 2008 potvrdil Commissioners, že podle čl. 12 odst. 5 písm. a) bodu i) celního kodexu platnost ZISZ ze dne 8. dubna 2005 pozbyla platnosti dne 1. ledna 2007 z důvodů změn kódů zavedených změnou HS a každoroční aktualizací sazebního zařazení zboží.
51. Dne 17. listopadu 2008 vyzval Commissioners společnost Pace k zaplacení dodatečně doměřeného cla za všechny set-top boxy STB-HDD, včetně set-top boxu Sky+, dovezené v období od ledna 2007 do dubna 2008. Učinil tak z důvodu zařazení set-top boxů STB‑HDD do nesprávné podpoložky KN, a sice do podpoložky 8528 71 13, zatímco podle Commissioners měly být tyto výrobky zařazeny do podpoložky 8521 90 00.
52. Dne 4. prosince 2008 požádala společnost Pace o přezkum rozhodnutí Commissioners. Dne 16. ledna 2009 Customs and International Reviews and Appeals Team potvrdil rozhodnutí o zařazení předmětných set-top boxů STB-HDD do podpoložky 8521 90 00.
53. Dne 10. února 2009 podala Pace žalobu proti rozhodnutí Customs and International Reviews and Appeals Team k VAT and Duties Tribunal v Manchesteru. Dne 27. března 2009 byla tato žaloba postoupena First-tier Tribunal (Tax Chamber).
54. Ve své žalobě Pace zpochybnila slučitelnost vysvětlivek ke KN s touto KN. Pace tvrdí, že ZISZ týkající se předmětných set-top boxů zůstala platnou po dobu šesti měsíců ode dne vstupu nařízení č. 1549/2006 v platnost a že čl. 12 odst. 5 písm. a) bod i) celního kodexu musí být vykládán v tom smyslu, že nařízení č. 1549/2006 není „nařízením“ pro účely tohoto ustanovení.
55. Za těchto podmínek se First-tier Tribunal (Tax Chamber) rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky:
„1) Musí být set-top box s komunikační funkcí (‚STB‘) a pevným diskem (‚HDD‘) zařazen do podpoložky 8528 71 13 [KN] podle nařízení [č. 1549/2006 a č. 1214/2007] bez ohledu na [vysvětlivky ke KN], které Komise přijala dne 7. května 2008 ohledně podpoložek 8521 90 00 a 8528 71 13?
2) V případě, že by zařízení STB s HDD, jehož specifikace odpovídají STB-HDD, mělo být zařazeno do podpoložky KN 8521 90 00, bylo by použití nenulové celní sazby podle práva [Unie] protiprávní, neboť by představovalo porušení povinností [Unie] vyplývajících z [ITA] a čl. II odst. 1 písm. b) [GATT z roku 1994], nebo by zařazení do čísla 8521 vedlo k závěru, že předmětný výrobek nespadá do oblasti působnosti dotčených ustanovení ITA?
3) Je třeba čl. 12 odst. 5 písm. a) bod i) [celního kodexu] vykládat v tom smyslu, že ZISZ ze dne 8. dubna 2005, které se dovolává [Pace], pozbyla automaticky platnost po 31. prosinci 2006, protože již nebyla v souladu s pravidly zavedenými nařízením č. 1549/2006? Konkrétně, musí být čl. 12 odst. 5 písm. a) bod i) vykládán v tom smyslu, že na nařízení č. 1549/2006 není ‚nařízením‘ pro účely použití tohoto ustanovení, a to buď proto, že se jedná o roční aktualizaci KN, nebo proto, že se nejedná o zvláštní nařízení o sazebním zařazení?
4) Musí být ustanovení čl. 12 odst. 6 celního kodexu vykládána v tom smyslu, že při přijímání roční aktualizace KN, která neobsahuje ustanovení potvrzující délku přechodného období pro oprávněné osoby, kterým byla vydána ZISZ, nemají tyto oprávněné osoby na přechodné období nárok, nebo mohou mít na základě zásady legitimního očekávání nárok na přechodné období v délce šesti měsíců, které je obvyklé u nařízení Komise o sazebním zařazení?“
56. Usnesením ze dne 22. září 2009 nařídil předseda Soudního dvora spojení věcí C‑288/09 a C‑289/09 pro účely písemné a ústní části řízení.
57. Vzhledem k souvislosti uvedených věcí je důvodné je v souladu s článkem 43 jednacího řádu ve spojení s článkem 103 téhož řádu spojit pro účely rozsudku.
K předběžným otázkám
K první otázce ve věci C‑288/09 a první otázce ve věci C‑289/09
58. Těmito otázkami se předkládající soud táže Soudního dvora, zda KN musí být vykládána v tom smyslu, že takové set-top boxy s komunikační funkcí a pevným diskem, jako je set-top box Sky+, spadají do podpoložky 8528 71 13, bez ohledu na vysvětlivky ke KN zveřejněné dne 7. května 2008, z nichž vyplývá, že uvedené set-top boxy spadají do podpoložky 8521 90 00.
59. Všeobecná pravidla pro výklad KN stanoví, že pro zařazení jsou především směrodatná znění čísel a příslušných poznámek ke třídám nebo kapitolám, přičemž názvy tříd, kapitol a podkapitol jsou pouze orientační.
60. V tomto ohledu je třeba připomenout ustálenou judikaturu, podle níž je nutno za účelem zajištění právní jistoty a usnadnění kontrol hledat rozhodující kritérium pro sazební zařazení zboží obecně v jeho objektivních charakteristikách a vlastnostech, jak jsou definovány zněním čísla KN a poznámek ke třídám nebo kapitolám (viz zejména rozsudky ze dne 19. října 2000, Peacock, C‑339/98, Recueil, s. I‑8947, bod 9; ze dne 15. září 2005, Intermodal Transports, C‑495/03, Sb. rozh. s. I‑8151, bod 47; ze dne 18. července 2007, Olicom, C‑142/06, Sb. rozh. s. I‑6675, bod 16, a ze dne 19. února 2009, Kamino International Logistics, C‑376/07, Sb. rozh. s. I‑1167, bod 31).
61. Vysvětlivky ke KN zveřejněné dne 7. května 2008 uvádějí, že set-top boxy se zařízením, které má záznamovou a přehrávací funkci (například pevný disk), jsou vyloučeny z podpoložky 8528 71 13 a musí být zařazeny do podpoložky 8521 90 00.
62. Vysvětlivky k HS platné v době rozhodné z hlediska skutkového stavu původní věci však uvádějí, že televizní přijímače, dokonce i ty, jejichž součástí je zařízení k záznamu, musí být vyloučeny z čísla 8521 a musí být zařazeny do čísla 8528.
63. Je třeba připomenout, že podle judikatury Soudního dvora vysvětlivky ke KN vypracované Komisí a vysvětlivky k HS vypracované Světovou celní organizací přispívají významným způsobem k výkladu dosahu jednotlivých čísel, aniž jsou však právně závazné (viz rozsudky ze dne 16. června 1994, Develop Dr. Eisbein, C‑35/93, Recueil, s. I‑2655, bod 21; ze dne 11. ledna 2007, B.A.S. Trucks, C‑400/05, Sb. rozh. s. I‑311, bod 28, a ze dne 27. listopadu 2008, Metherma, C‑403/07, Sb. rozh. s. I‑8921, bod 48).
64. Obsah vysvětlivek ke KN, které nenahrazují vysvětlivky k HS, nýbrž musejí být považovány za jejich doplněk (viz v tomto smyslu rozsudek ze dne 6. prosince 2007, Van Landeghem, C‑486/06, Sb. rozh. s. I‑10661, bod 36) a konzultovány společně s nimi, musí být tudíž v souladu s ustanoveními KN a nemůže měnit jejich význam (viz zejména výše uvedený rozsudek Kamino International Logistics, bod 48).
65. Z toho vyplývá, že jestliže se ukáže, že vysvětlivky ke KN jsou v rozporu se zněním čísel KN a poznámek k třídám nebo kapitolám, pak k vysvětlivkám nelze přihlížet (viz v tomto smyslu rozsudky ze dne 19. dubna 2007, Sunshine Deutschland Handelsgesellschaft, C‑229/06, Sb. rozh. s. I‑3251, bod 31; ze dne 5. června 2008, JVC France, C‑312/07, Sb. rozh. s. I‑4165, bod 34, jakož i výše uvedený rozsudek Kamino International Logistics, body 49 a 50).
66. Jak vyplývá z jejího znění, podpoložka 8521 90 00 se vztahuje na přístroje pro videofonní záznam nebo jeho reprodukci, též s vestavěným videotunerem a pokud je k záznamu používán jiný nosič než magnetické páska. Přístroje, které k záznamu používají magnetickou pásku, spadají do podpoložky 8521 10.
67. Číslo 8528 obsahuje mimo jiné televizní přijímací přístroje, též s vestavěnými přístroji pro záznam zvuku nebo obrazu. Podpoložka 8528 71 13 se vztahuje na televizní přijímací přístroje, též s vestavěnými přístroji pro záznam zvuku nebo obrazu, které nejsou konstruovány k zabudování video displeje nebo obrazovky, mají zařízení na bázi mikroprocesoru se zabudovaným modemem pro získání přístupu na internet, mají funkci interaktivní výměny informací a jsou schopny přijímat televizní signál.
68. Jak Komise připustila na jednání, je třeba upřesnit, že výrazy „příjem videofonního signálu“ a „příjem televizního signálu“ jsou totožné pojmy.
69. Z těchto definic vyplývá, že zboží spadající do těchto dvou podpoložek může přijímat televizní signál a zároveň jej zaznamenávat. Rozdíl v těchto dvou položkách spočívá v tom, zda uvedené funkce mají hlavní, nebo vedlejší povahu. Podpoložka 8521 90 00 se vztahuje na přístroje pro záznam, jejichž vedlejší funkcí je příjem televizního signálu, zatímco podpoložka 8528 71 13 se vztahuje na televizní přijímací přístroje, jejichž vedlejší funkcí je záznamová funkce.
70. Poznámka č. 3 ke třídě XVI KN, k níž patří předmětná podpoložka, uvádí, že „kombinované stroje sestávající ze dvou nebo více strojů sestavených společně do formy celku a jiné stroje konstruované k vykonávání dvou nebo více funkcí, které se navzájem doplňují nebo střídají, se zařazují, jako kdyby sestávaly pouze z té části, která vykonává hlavní funkci charakterizující celek, nebo jako by byly strojem, který vykonává hlavní funkci charakterizující celek“.
71. Set-top box Sky+ dotčený v původním řízení, jehož fungování je popsáno v bodech 33 až 38 tohoto rozsudku, má nesporně obě funkce, záznamovou funkci i funkci příjmu televizního signálu. Je tedy třeba jej analyzovat jako přístroj konstruovaný k vykonávání dvou nebo více funkcí, které se navzájem doplňují nebo střídají, ve smyslu poznámky č. 3 ke třídě XVI KN.
72. Je tedy třeba určit, která ze dvou funkcí, záznamová funkce, nebo funkce příjmu televizního signálu, je hlavní a která je vedlejší.
73. Návrh Komise, jejž uvedla ve svém písemném vyjádření, podle něhož by zařazení do jedné z těchto podpoložek mohlo být provedeno podle počtu hodin záznamu, který může být uložen na pevném disku set-top boxů Sky+, musí být rovnou odmítnut. Vzhledem k tomu, že tato doba není definována v KN ani ve vysvětlivkách k ní, není toto rozlišovací kritérium v souladu se zásadou právní jistoty.
74. Rovněž skutečnost, že set-top box Sky+ nemůže fungovat s jediným pevným diskem, který je jeho součástí, a že tento disk není nezbytný ke sledování televizních programů, takže je k fungování uvedeného set-top boxu nezbytný příjem televizního signálu, neumožňuje určit, která funkce přístroje je hlavní. Jak poznamenala správně Komise, skutečnost, že je funkce přístroje nezbytná, jí sama o sobě nepřiznává charakter hlavní funkce, vzhledem k tomu, že určitá funkce může být nezbytná a přitom sekundární nebo vedlejší.
75. Z předkládacího rozhodnutí vyplývá, že set-top box Sky+ neumožňuje záznam obrazového obsahu z žádného jiného vnějšího zdroje, včetně jiných televizních přijímacích přístrojů, kamer nebo videorekordérů, nelze jej použít ani pro přehrávání obrazového záznamu z nahraných vnějších nosičů, jako jsou DVD nebo videokazety, a neumožňuje ani zaznamenávat obrazovou stopu na takové vnější nosiče. I když tyto skutečnosti nepředstavují objektivní charakteristiky a vlastnosti uvedeného set-top boxu ve smyslu judikatury citované v bodě 60 tohoto rozsudku, ale spíše popisují vzájemné ovlivňování záznamové funkce a funkce příjmu televizního signálu, poskytují užitečné objasnění ohledně účelu použití set-top boxů Sky+.
76. V tomto ohledu je třeba připomenout, že účel použití výrobku může tvořit objektivní kritérium pro zařazení, pokud je inherentní uvedenému výrobku, a to zda toto souhlasí, musí být posouzeno v závislosti na objektivních charakteristikách a vlastnostech tohoto výrobku (viz zejména rozsudky ze dne 28. března 2000, Holz Geenen, C‑309/98, Recueil, s. I‑1975, bod 15; ze dne 5. dubna 2001, Deutsche Nichimen, C‑201/99, Recueil, s. I‑2701, bod 20, a ze dne 15. února 2007, RUMA, C‑183/06, Sb. rozh. s. I‑1559, bod 36).
77. Jak uznala Komise na jednání, je v tomto ohledu nezbytné zohlednit, co je hlavní a co vedlejší pro spotřebitele.
78. Jak z předkládacích rozhodnutí, tak z vyjádření předložených Soudnímu dvoru přitom vyplývá, že set-top boxy typu Sky+ jsou prodávány takovým poskytovatelům televizních služeb, jako je Sky, kteří je dávají k dispozici svým zákazníkům za tím účelem, aby mohli sledovat programy, které nabízejí.
79. Když si tedy spotřebitel předplatí službu u takového poskytovatele, jako je Sky, je patrně jeho hlavní motivací přístup k nabízeným televizním programům, k čemuž je nezbytné, aby si opatřil takový set-top box, jako je set-top box Sky+. Možnost zaznamenávat přijímané televizní programy, kterou tento model mimo jiné nabízí, je pouze doplňkovou službou nabízenou tímto set-top boxem.
80. Vzájemné ovlivňování funkcí set-top boxu Sky+ popsaných v bodě 75 tohoto rozsudku, které prokazuje závislost záznamové funkce na funkci příjmu televizního signálu, ukazuje, že když si spotřebitel vybírá tento výrobek, nezajímá jej a priori záznamová funkce, ale důležitá je pro něj spíše funkce dekódování televizního signálu, i když možnost záznamu nebo počet hodin programů, který může být zaznamenán, může ovlivnit jeho volbu.
81. Ze všech těchto skutečností vyplývá, že hlavním účelem použití set-top boxu Sky+ je příjem televizního signálu a že tato funkce je inherentní tomuto přístroji. Představuje tedy jeho hlavní funkci a záznamová funkce záznamu je jeho vedlejší funkcí.
82. Z toho vyplývá, že vzhledem k tomu, že vysvětlivky ke KN jsou v tomto ohledu v rozporu s KN, je třeba se v souladu s judikaturou uvedenou v bodech 63 až 65 tohoto rozsudku zdržet jejich použití.
83. Kromě toho je třeba připomenout, že z ustálené judikatury vyplývá, že i když ustanovení takové dohody, jako je ITA, nemají takovou povahu, aby jednotlivcům zakládala práva, kterých by se tito jednotlivci mohli dovolávat přímo před soudem na základě práva Unie, platí, že pokud existuje právní úprava Unie v předmětné oblasti, přednost mezinárodních dohod uzavřených Unií před ustanoveními sekundárního práva Unie velí vykládat posledně uvedená ustanovení v co největším možném rozsahu v souladu s těmito dohodami (viz v tomto smyslu rozsudky ze dne 10. září 1996, Komise v. Německo, C‑61/94, Recueil, s. I‑3989, bod 52, a ze dne 6. července 2010, Monsanto Technology, C‑428/08, Sb. rozh. s. I‑6765, bod 72).
84. Ze všech těchto úvah vyplývá, že KN musí být vykládána v tom smyslu, že takové set-top boxy s komunikační funkci a pevným diskem, jako je set-top box Sky+, spadají do podpoložky 8528 71 13 bez ohledu na vysvětlivky ke KN.
Ke třetí otázce ve věci C‑288/09 a druhé otázce ve věci
C‑289/09
85. S ohledem na odpověď podanou na první otázky v obou věcech, není namístě odpovídat na třetí otázku ve věci C‑288/09 a na druhou otázku ve věci
C‑289/09.
Ke druhé otázce ve věci C‑288/09
86. Podstatou této otázky předkládajícího soudu je, zda čl. 12 odst. 5 písm. a) celního kodexu musí být vykládán v tom smyslu, že celní orgány jsou povinny vydat ZISZ, které jsou v souladu s vysvětlivkami ke KN, přinejmenším dokud nebylo určeno, že tyto vysvětlivky jsou v rozporu s KN, nebo naopak v tom smyslu, že tyto orgány nejsou povinny přihlížet k uvedeným vysvětlivkám, domnívají-li se, že jsou v rozporu s KN.
87. Článek 12 odst. 5 písm. a) bod ii) první odrážka celního kodexu uvádí, že ZISZ pozbývá platnosti, není-li již z důvodu změny vysvětlivek ke KN v souladu s jejím výkladem.
88. Přesně řečeno toto ustanovení neupravuje povinnosti celních orgánů v oblasti vydávání ZISZ, ale upravuje pozbytí platnosti těchto dokumentů.
89. V tomto ohledu je třeba připomenout, že z ustálené judikatury vyplývá, že i když po formální stránce předkládající soud omezil svou otázku na výklad čl. 12 odst. 5 písm. a) bod ii) první odrážky celního kodexu, pokud jde o chování celních orgánů v případě změny vysvětlivek ke KN, nebrání taková okolnost tomu, aby Soudní dvůr předkládajícímu soudu poskytl všechny prvky výkladu práva Unie, které mohou být užitečné pro rozhodnutí ve věci, která mu byla předložena, bez ohledu na to, zda uvedený soud tento výklad v rámci formulace své otázky zmínil, či nikoli (viz zejména rozsudky ze dne 25. ledna 2007, Dyson, C‑321/03, Sb. rozh. s. I‑687, bod 24; ze dne 26. dubna 2007, Alevizos, C‑392/05, Sb. rozh. s. I‑3505, bod 64 a citovaná judikatura, jakož i rozsudek ze dne 12. ledna 2010, Wolf, C‑229/08, Sb. rozh. s. I‑1, bod 32). V tomto ohledu přísluší Soudnímu dvoru, aby ze všech poznatků předložených vnitrostátním soudem, zejména z odůvodnění předkládacího rozhodnutí, vytěžil ty prvky práva Unie, které je s přihlédnutím k předmětu sporu třeba vyložit (viz výše uvedený rozsudek Wolf, bod 32).
90. Otázka musí být tedy chápána v tom smyslu, že se předkládající soud táže, zda ze skutečnosti, že ZISZ pozbývá platnosti z důvody změny vysvětlivek ke KN, lze vyvodit povinnost celních orgánů vydat ZISZ, které budou v souladu s těmito vysvětlivkami.
91. Článek 12 odst. 1 a 2 písm. a) třetí odrážka prováděcího nařízení přitom upřesňuje, že pokud jsou vysvětlivky ke KN změněny, musí celní o rgány přijmout veškerá opatření k tomu, aby byly ZISZ vydány pouze v souladu s uvedenými vysvětlivkami, jakmile jsou zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie.
92. Jak bylo nicméně připomenuto v bodě 63 toho rozsudku, platí, že i když vysvětlivky ke KN představují významné prostředky ke zajištění jednotného výkladu KN celními orgány členských států, nejsou právně závazné (viz výše uvedený rozsudek Develop Dr. Eisbein, bod 21, a rozsudek ze dne 3. prosince 1998, Clees, C‑259/97, Recueil, s. I‑8127, bod 12).
93. Z toho vyplývá, že pokud je celním orgánům předložena žádost o vydání ZISZ, musí postupovat v souladu s vysvětlivkami ke KN tak, aby bylo zajištěno jednotné použití celního práva Unie. Pokud dojde k rozporu mezi uvedenými orgány a hospodářskými subjekty ohledně slučitelnosti uvedených vysvětlivek s KN a zařazení zboží, mají hospodářské subjekty možnost podat k příslušnému orgánu opravný prostředek.
94. Je na soudu, kterému byla předložena žaloba ve věci sazebního zařazení zboží podle článku 243 celního kodexu, aby zařadil toto zboží v souladu s ustanoveními KN, v případě potřeby poté, co položí Soudnímu dvoru předběžnou otázku za podmínek stanovených v článku 267 SFEU.
95. Jak upozorňuje Komise, pokud se kromě toho celní orgány setkají s případem, v němž použití vysvětlivek patrně povede k výsledku neslučitelnému s KN, má tento členský stát možnost předložit věc výboru ve smyslu článku 247 celního kodexu podle postupu stanoveného v článku 8 nařízení č. 2658/87.
96. Proto je třeba na druhou otázku ve věci C‑288/09 odpovědět tak, že čl. 12 odst. 5 písm. a) celního kodexu a čl. 12 odst. 1 a 2 písm. a) třetí odrážka prováděcího nařízení musí být vykládány v tom smyslu, že celní orgány jsou povinny vydat ZISZ v souladu s vysvětlivkami ke KN. Pokud dojde k rozporu mezi uvedenými orgány a hospodářskými subjekty ohledně slučitelnosti uvedených vysvětlivek s KN a zařazení zboží, mají tyto hospodářské subjekty možnost podat v souladu s článkem 243 celního kodexu k příslušnému orgánu opravný prostředek. Soud, kterému je věc předložena, rozhodne o zařazení zboží, v případě potřeby poté, co položí Soudnímu dvoru předběžnou otázku za podmínek stanovených v článku 267 SFEU. Kromě toho členský stát, o jehož orgány se jedná, má možnost předložit věc výboru ve smyslu článku 247 celního kodexu postupem, stanoveným v článku 8 nařízení č. 2658/87.
Ke třetí otázce ve věci C‑289/09
97. Podstatou této otázky předkládajícího soudu je, zda čl. 12 odst. 5 písm. a) bod i) celního kodexu musí být vykládán v tom smyslu, že nařízení č. 1549/2006 musí být považováno za nařízení ve smyslu tohoto ustanovení. Konkrétně se tento soud táže, zda ZISZ, která již není v souladu s KN z důvodu vstupu nařízení č. 1549/2006 v platnost, pozbývá platnosti ode dne tohoto vstupu v platnost, či nikoliv.
98. Podle čl. 12 odst. 5 písm. a) bodu i) celního kodexu pozbývá ZISZ platnosti,
není-li z důvodu vydání nařízení nadále v souladu s platným právem.
99. Jak správně poznamenává Komise, čl. 12 odst. 5 písm. a) bod i) celního kodexu se vztahuje nejen na taková nařízení, jako je nařízení č. 1549/2006, která provádějí čl. 12 odst. 1 nařízení č. 2658/87, ale také na každé nařízení, které ovlivňuje nebo určuje zařazení zboží v KN.
100. Od 1. ledna 2007 byla příloha I nařízení č. 2658/87, která obsahovala KN, nahrazena zněním uvedeným v příloze nařízení č. 1549/2006, jak vyplývá z článku 1 tohoto nařízení.
101. Čtvrtý bod odůvodnění nařízení č. 1549/2006 uvádí, že v souladu s článkem 12 nařízení č. 2658/87 by s účinností ode dne 1. ledna 2007 měla být příloha I uvedeného nařízení nahrazena úplným zněním KN.
102. Znění KN obsažené v příloze nařízení č. 1549/09 již neuvádí podpoložku 8528 12 91 ZISZ, která zařazuje zboží do této podpoložky, tudíž již není v souladu s KN, a tedy automaticky pozbyla platnosti od 1. ledna 2007 podle ustanovení čl. 12 odst. 5 písm. a) bodu i) celního kodexu.
103. Z těchto skutečností vyplývá, že je třeba na třetí otázku ve věci C‑289/09 odpovědět tak, že čl. 12 odst. 5 písm. a) bod i) celního kodexu musí být vykládán v tom smyslu, že nařízení č. 1549/2006 musí být považováno za nařízení ve smyslu tohoto ustanovení. ZISZ, která již není v souladu s KN z důvodu vstupu nařízení č. 1549/2006 v platnost, pozbývá platnosti ode dne tohoto vstupu v platnost.
Ke čtvrté otázce ve věci C‑289/09
104. Touto otázkou se předkládající soud táže Soudního dvora, zda čl. 12 odst. 6 celního kodexu musí být vykládán v tom smyslu, že pokud je v souladu s článkem 12 nařízení č. 2658/87 přijato nařízení měnící KN a toto nařízení nestanoví dobu, po níž může oprávněná osoba, které byla vydána ZISZ – jež pozbyla platnosti – tuto ZIZS i nadále používat, pak se uvedená oprávněná osoba nemůže této ZISZ dovolávat, nebo naopak zda se jí dovolávat může, a to na základě zásady ochrany legitimního očekávání po dobu šesti měsíců, která je obvyklá v oblasti sazebního zařazení.
105. Článek 12 odst. 6 druhý pododstavec celního kodexu stanoví, že pokud ZISZ pozbyla platnosti podle čl. 12 odst. 5 písm. a) bodu i) celního kodexu, může nařízení uvedené v tomto ustanovení stanovit dobu, po kterou oprávněná osoba, které byla vydána tato ZISZ, může jí nadále používat za podmínek uvedených v čl. 12 odst. 6 prvním pododstavci celního kodexu.
106. Je třeba uvést, že ZISZ vydaná společnosti Pace dne 8. dubna 2005 nepozbyla platnosti z důvodu výskytu jedné z příčin uvedených v čl. 12 odst. 5 písm. a) bodě ii) nebo iii) celního kodexu.
107. Nařízení č. 1549/2006 nestanovilo dobu, po kterou oprávněné osoba, které byly vydány ZISZ, které pozbyly platnosti z důvodu jeho vstupu v platnost, může uvedené ZISZ používat.
108. Pokud jde o zásadu legitimního očekávání, které by se mohly subjekty dovolávat a která by odůvodňovala to, aby jim byla přiznána doba, v níž by mohly používat ZISZ, která pozbyla platnosti podle čl. 12 odst. 5 písm. a) bodu i) celního kodexu, je třeba připomenout, že článek 12 nařízení č. 2658/87 uvádí, že Komise přijme každoročně nařízením úplnou verzi KN. Toto nařízení se vyhlásí v Úředním věstníku Evropské unie nejpozději dne 31. října a použije se ode dne 1. ledna následujícího roku.
109. Možnost změny znění nebo obsahu čísel a podpoložek KN a následné nebezpečí ztráty platnosti ZISZ je tedy předvídatelné a hospodářským subjektům postupujícím s řádnou péčí známé.
110. Nařízení č. 1549/2006, které spadá do kategorie nařízení uvedených v článku 12 nařízení č. 2658/87, bylo vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie dne 31. října 2006 a vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2007 v souladu s ustanoveními uvedeného článku 12.
111. Z toho vyplývá, že se hospodářské subjekty nemohou dovolávat zásady legitimního očekávání k tomu, aby jim byla přiznána doba, po kterou by mohly používat ZISZ, která pozbyla platnosti v souladu s čl. 12 odst. 5 písm. a) bodem i) celního kodexu, v případě, že nařízení uvedené v tomto ustanovení takovou dobu nestanoví.
112. S ohledem na tyto úvahy je třeba odpovědět na čtvrtou otázku ve věci C‑289/09, že čl. 12 odst. 6 celního kodexu musí být vykládán v tom smyslu, že pokud je v souladu s článkem 12 nařízení č. 2658/87 přijato nařízení měnící KN a toto nařízení nestanoví dobu, po kterou může oprávněná osoba, které byla vydána ZISZ – jež pozbyla platnosti – tuto ZISZ nicméně i nadále používat, pak se uvedená oprávněná osoba nemůže této ZISZ již nadále dovolávat.
K nákladům řízení
113. Vzhledem k tomu, že řízení má, pokud jde o účastníky původního řízení, povahu incidenčního řízení ve vztahu ke sporu probíhajícímu před předkládajícím soudem, je k rozhodnutí o nákladech řízení příslušný uvedený soud. Výdaje vzniklé předložením jiných vyjádření Soudnímu dvoru než vyjádření uvedených účastníků řízení se nenahrazují.
Výrok
Z těchto důvodů Soudní dvůr (druhý senát) rozhodl takto:
1) Kombinovaná nomenklatura uvedená v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku ve znění nařízení Komise (ES) č. 1549/2006 ze dne 17. října 2006 a nařízení Komise (ES) č. 1214/2007 ze dne 20. září 2007 musí být vykládána v tom smyslu, že takové set-top boxy s komunikační funkci a pevným diskem, jako je set-top box Sky+, model DRX 280, spadají do podpoložky 8528 71 13 bez ohledu na vysvětlivky k uvedené kombinované nomenklatuře.
2) Článek 12 odst. 5 písm. a) nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství, ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 82/97 ze dne 19. prosince 1996 a čl. 12 odst. 1 a 2 písm. a) třetí odrážka nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení č. 2913/92, ve znění nařízení Komise (ES) č. 12/97 ze dne 18. prosince 1996, musí být vykládány v tom smyslu, že celní orgány jsou povinny vydat závazné informace o sazebním zařazení zboží v souladu s vysvětlivkami ke kombinované nomenklatuře. Pokud dojde k rozporu mezi uvedenými orgány a hospodářskými subjekty ohledně slučitelnosti uvedených vysvětlivek s kombinovanou nomenklaturou a zařazení zboží, mají tyto hospodářské subjekty možnost podat v souladu s článkem 243 celního kodexu k příslušnému orgánu opravný prostředek. Soud, kterému je věc předložena, rozhodne o zařazení zboží, v případě potřeby poté, co položí Soudnímu dvoru předběžnou otázku za podmínek stanovených v článku 267 SFEU. Kromě toho členský stát, o jehož orgány se jedná, má možnost předložit věc výboru ve smyslu článku 247 nařízení č. 2913/92, ve znění pozdějších změn, a to postupem, stanoveným v článku 8 nařízení č. 2658/87, ve znění nařízení Rady (ES) č. 254/2000 ze dne 31. ledna 2000.
3) Článek 12 odst. 5 písm. a) bod i) nařízení č. 2913/92 ve znění nařízení č. 82/97 musí být vykládán v tom smyslu, že nařízení č. 1549/2006 musí být považováno za nařízení ve smyslu tohoto ustanovení. Závazná informace o sazebním zařazení zboží, která již není v souladu s kombinovanou nomenklaturou z důvodu vstupu nařízení č. 1549/2006 v platnost, pozbývá platnosti ode dne tohoto vstupu v platnost.
4) Článek 12 odst. 6 nařízení č. 2913/92 ve znění nařízení č. 82/97 musí být vykládán v tom smyslu, že pokud je v souladu s článkem 12 nařízení č. 2658/87 ve znění nařízení č. 254/2000 přijato nařízení měnící kombinovanou nomenklaturu a toto nařízení nestanoví dobu, po kterou může oprávněná osoba, které byla vydána závazná informace o sazebním zařazení – jež pozbyla platnosti – tuto závaznou informaci o sazebním zařazení nicméně i nadále používat, pak se uvedená oprávněná osoba nemůže této závazné informace o sazebním zařazení již nadále dovolávat.