62002CJ0420_HU
Felek
Az ítélet indoklása
Rendelkező rész
Felek
A C‑420/02. sz. ügyben,
az EK 226. cikk alapján kötelezettségszegés megállapítása iránt
a Bírósághoz 2002. november 21-én
az Európai Közösségek Bizottsága
(képviseli: M. Konstantinidis, meghatalmazotti minőségben, kézbesítési cím: Luxembourg)
felperesnek
a Görög Köztársaság
(képviseli: E. Skandalou, meghatalmazotti minőségben, kézbesítési cím: Luxembourg)
alperes ellen
benyújtott keresete tárgyában,
A BÍRÓSÁG (első tanács),
tagjai: P. Jann tanácselnök, R. Silva de Lapuerta (előadó), K. Lenaerts, S. von Bahr és K. Schiemann bírák
főtanácsnok: L. A. Geelhoed,
hivatalvezető: M. Múgica Arzamendi főtanácsos,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2004. június 24‑i tárgyalásra,
a főtanácsnok indítványának a 2004. július 15‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
meghozta a következő
Ítéletet
Az ítélet indoklása
1. Keresetében az Európai Közösségek Bizottsága annak megállapítását kéri, hogy a Görög Köztársaság – mivel nem fogadta el a megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a Heraklion prefektúra (Görögország) területén lévő „Péra Galini” hulladéklerakóban a hulladék hasznosítása vagy ártalmatlanítása az emberi egészség, a víz, a levegő, a talaj, a növény- és állatvilág veszélyeztetése, valamint kellemetlen zaj vagy szag okozása nélkül történjék, továbbá azzal, hogy a létesítménynek olyan működési engedélyt adott, amely nem tartalmazza a szükséges információkat – nem teljesítette a 91/156/EGK irányelvvel (HL L 78., 32. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 3. o.) módosított, hulladékokról szóló 75/442/EGK irányelv (HL L 194., 39. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 1. kötet, 23. o.; a továbbiakban: irányelv) 4. és 9. cikkéből eredő kötelezettségeit.
Jogi háttér
2. Az irányelv 4. cikke a következőképpen rendelkezik:
„A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a hulladék hasznosítása vagy ártalmatlanítása az emberi egészség veszélyeztetése, valamint anélkül történjen, hogy olyan folyamatokat vagy módszereket használnának, amelyek veszélyesek lehetnek a környezetre, így különösen:
– ne jelentsen kockázatot a vízre, [a] levegőre, [a] talajra, [a] növény- és állatvilágra,
– ne okozzon kellemetlen zajt vagy szagot,
– ne befolyásolja hátrányosan a tájképet vagy a különleges érdeklődésre számot tartó helyeket.
A tagállamoknak megteszik a szükséges intézkedéseket azért is, hogy megtiltsák a hulladékok ellenőrizetlen elvezetését vagy lerakását, illetve ellenőrizetlen ártalmatlanítását.”
3. Az irányelv 9. cikke a következőképpen rendelkezik:
„A 4., 5. és 7. cikk végrehajtása céljából minden olyan létesítménynek vagy vállalkozásnak, amelyik a II. A. mellékletben meghatározott műveleteket végez, engedélyt kell beszereznie a 6. cikkben meghatározott illetékes hatóságtól.
Ennek az engedélynek különösen a következőkre kell kiterjednie:
– a hulladék típusára és mennyiségére,
– a műszaki követelményekre,
– a meghozandó biztonsági intézkedésekre,
– a hulladékártalmatlanítás helyére,
– a kezelési módszerre.
(2) Engedély adható egy meghatározott időszakra [helyesen: Az engedély megadható meghatározott időszakra], megújítható, alávethető bizonyos feltételeknek és kötelezettségeknek, vagy ha a tervezett ártalmatlanítási módszer környezetvédelmi szempontból nem elfogadható, akkor megtagadható.”
A pert megelőző eljárás
4. Az Európai Parlamenthez intézett, a Heraklion prefektúra területén lévő „Péra Galini” hulladéklerakóban történő jogellenes hulladékártalmatlanítás tárgyában benyújtott petíciók során tudomására jutott információk alapján a Bizottság 2000. február 23‑i levelében további információadásra szólította fel a görög hatóságokat, a szóban forgó hulladéklerakó működési feltételeivel, valamint a terület hulladékgazdálkodási terveinek állapotával kapcsolatban.
5. 2000. május 10‑i válaszukban a görög hatóságok arra hivatkoztak, hogy a nevezett körzet különböző területein „XYTA” típusú projekteket hajtottak végre a hulladéklerakóhelyeken. Létezik ilyen projektet a „Péra Galini” hulladéklerakó tekintetében is, amelynek helyszínét egy 1995. márciusi határozat hagyta jóvá. A beruházások környezetvédelmi feltételeit engedélyező közös miniszteri rendeletet még nem bocsátották ki.
6. 2000 májusában a Bizottság tudomást szerzett a Heraklioni Elsőfokú Bíróság határozatáról, amely megállapította, hogy a létesítmény működése jogellenes, veszélyezteti a környezetet és az emberi egészséget, és elrendelte a hulladék „Péra Galini” hulladéklerakóban történő lerakásának megszüntetését.
7. A 2000. december 13-án és 14-én folytatott megbeszéléseken a görög hatóságok közölték a Bizottsággal, hogy a heraklioni körzetre vonatkozó hulladékgazdálkodási tervet még nem fogadták el, és a „Péra Galini” helyen lévő új létesítmény tekintetében még nem készítették el a környezeti hatásvizsgálatot.
8. 2001. március 20‑i levelükkel a görög hatóságok értesítették a Bizottságot arról, hogy a Kréta régióra vonatkozó hulladékgazdálkodási terv első szakaszát lezárták. Utaltak továbbá egy szakértői véleményre, amelyben a „Péra Galini” helyen felállítandó új létesítményt vizsgálták. A helyszín alkalmasnak bizonyult új hulladékgazdálkodási létesítmény építésére.
9. Mivel a Bizottság azon az állásponton volt, hogy a Görög Köztársaság megszegte az irányelv 4. és 9. cikkéből eredő kötelezettségeit, 2001. április 24‑i felszólító levelével felhívta e tagállamot, hogy tegye meg észrevételeit.
10. 2001. november 16‑i válaszukban a görög hatóságok közölték a Bizottsággal, hogy a Krétai Regionális Tanács 2001. július 16‑án jóváhagyta a Kréta régió hulladékgazdálkodási tervét érintő vizsgálatot. E terv végrehajtása – a „Péra Galini” hulladéklerakó helyreállítására vonatkozó javaslat révén – döntően hozzájárulna a probléma megoldásához. A görög hatóságok különböző, ott foganatosított intézkedésekre hívták fel a figyelmet, amelyek célja a környezetre gyakorolt káros hatások és az emberi egészségre vonatkozó veszélyek korlátozása. Így a területet körbekerítették, éjjel-nappali őrzőrendszert és tűzvédelmi zónát létesítettek, a porkibocsátás csökkentése céljából leaszfaltoztak egy bekötőutat, esővíz-elvezető árkokat ástak, bevezették a kifolyó víz ellenőrzését és helyi újrafelhasználását, és a hulladéklerakót betakarták homokkal. A hatóságok szerint egyébként a régió kőzetei vízzáróak.
11. Mivel a Bizottság a nevezett intézkedéseket nem tartotta kielégítőnek, 2001. december 21‑én indokolással ellátott véleményt adott ki, amelyben felszólította a Görög Köztársaságot, hogy a véleményben foglaltak teljesítése érdekében a kézbesítéstől számított két hónapon belül tegye meg a szükséges intézkedéseket.
12. 2000. április 17‑i és június 7‑i válaszaikban a görög hatóságok ismételten a Kréta régió hulladékgazdálkodási tervének elkészültére utaltak, amely mind a Herakleon prefektúrára vonatkozó tervet, mind a „Péra Galini” hulladéklerakóra vonatkozó intézkedéseket magában foglalja. A Kréta régió által a hulladékgazdálkodás tekintetében végzett összes vizsgálatot 2002 júliusáig le kellett zárni, hogy a projekteket még abban az évben finanszírozni tudják. A terv szerint a „Péra Galini” hulladéklerakón modern „XYTA”-létesítményt kell megvalósítani és üzemeltetni, amely fedezi Heraklion, Rethymnon és Lassithi körzetek szükségleteit.
13. Miután a Bizottság a helyzetet továbbra sem találta kielégítőnek, benyújtotta a jelen keresetet.
A keresetről
Az első kifogásról: az irányelv 4. cikkének megszegése
A felek érvei
14. A Bizottság előadja, hogy az illetékes hatóságok 1998. február 11‑én tett ellenőrző látogatásakor kiderült, hogy a „Péra Galini” hulladéklerakóban működő üzem környezetszennyezési forrás, és veszélyezteti a lakosok egészségét.
15. A Bizottság megjegyzi, hogy a görög hatóságok a felszólító levélre és az indokolással ellátott véleményre adott válaszukban elismerték, hogy a hulladéklerakó üzemelése nem volt szünetmentes. A hulladéklerakóra vonatkozó intézkedések nem voltak elegendőek a megfelelő működés biztosítására és az irányelv 4. cikke szerinti természeti és emberi környezet veszélyeztetésének meggátolására. Így a Bizottság szerint a vízelvezető árkok építése mellett hidrogeológiai felméréseket, valamint a talaj vízáteresztő képességére irányuló vizsgálatokat kellett volna végezni. Ezenfelül nem írtak elő a talaj és a talajvíz szennyeződésének meggátolására irányuló intézkedéseket, mint például a geológiai szigeteléshez szükséges fal építése, az elfolyó víz felfogására és a tömítésre szolgáló új rendszer kiépítése, rendszeres helyszíni vizsgálatok, a vízminőség elemzése, valamint a biogáz összegyűjtése és feldolgozása.
16. Egyebekben a Bizottság arra utal, hogy a Heraklion prefektúra egészségügyi hatóságainak látogatásáról készített 2002. január 23‑i jelentés szerint a kiszivárgó szennyvizet nem fogták fel, így a szennyvíz először egy patakba, majd a tengerbe folyt. Nem bizonyított, hogy a kőzetek, amelyeken a hulladéklerakó található, vízzáróak, ezért ez nem is hozható fel érvként a talaj és a talajvizek szennyezésének megakadályozására irányuló intézkedések hiányának igazolására. Végül pedig a regionális hulladékgazdálkodási tervben előirányzott, a krétai hulladékgazdálkodás problémáinak megoldására irányuló intézkedések még mindig csak vizsgálati szakaszban vannak.
17. Emiatt a Görög Köztársaság a Bizottság szerint túllépte a számára az irányelv 4. cikke szerint biztosított mérlegelési jogkört, amennyiben a „Péra Galini” hulladéklerakó 1994 óta használatban van, és mind a mai napig működik.
18. A görög kormány azt állítja, hogy nem lépte túl a tagállamok számára az irányelv 4. cikke szerint biztosított mérlegelési jogkört. Tekintettel a „Péra Galini” hulladéklerakóval kapcsolatban végrehajtott intézkedésekre, a létesítmény jelenlegi működése nem veszélyezteti az emberi egészséget és a környezetet.
19. E tekintetben a következőkre hívja fel a figyelmet:
– az új hulladékgazdálkodási terv keretében a helyszín rehabilitációs terv tárgyát képezi;
– a Kréta régióra vonatkozó hulladékgazdálkodási terv második szakaszát lezárták;
– a befektetésekre és a csomagolóanyagok újrahasznosítására szolgáló berendezés üzemeltetésére vonatkozó tervnek és programnak, amelyeket a környezetvédelmi miniszter jóváhagyott, a 2004-es év folyamán el kell készülniük;
– a központi XYTA-létesítmény megvalósításának és a „Péra Galini” telep felszámolásának finanszírozása végett 2003-ban a Strukturális Alaphoz nyújtottak be pályázatot.
20. A Bizottság által említett 2002. januári jelentés a görög kormány előadása szerint olyan látogatást követően készült, amelyre az állandó esőzés miatt különösen nehéz körülmények között került sor. Egy 2003. március 12‑én készült jelentésből kiderül, hogy a kiszivárgó vizet kivételes esetektől eltekintve három vízálló víztárolóba gyűjtik, és a helyszínen újrahasznosítják. Egyebekben a „Péra Galini” hulladéklerakó felszámolásának környezeti hatástanulmányát 2003. február 10‑én benyújtották, és 2003. áprilisára várják a jóváhagyást. A régió kőzeteinek vízzáró voltát a hulladékgazdálkodási terv végrehajtására készített geológiai elemzések megerősítették. Ezenkívül az illetékes szervek által végzett vízminőségmérések nem mutatták ki a megengedett határértékek túllépését.
A Bíróság álláspontja
21. Bevezetésképpen arra kell utalni, hogy noha az irányelv 4. cikkének (1) bekezdése nem határozza meg tartalmilag pontosan azokat az intézkedéseket, amelyek az emberi egészség vagy a környezet károsítása nélküli hulladékártalmatlanítás biztosításához szükségesek, az irányelv az elérendő cél tekintetében kötelező a tagállamokra nézve; mindemellett az ilyen intézkedések szükségességének megítélését illetően mérlegelési jogkört biztosít számukra (lásd a Bíróság C‑365/97. sz., Bizottság kontra Olaszország ügyben 1999. november 9‑én hozott ítéletének [EBHT 1999., I‑7773. o.] 67. pontját).
22. Ezért főszabály szerint abból, hogy valamely helyzet nem felel meg az irányelv 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott céloknak, nem lehet közvetlenül arra következtetni, hogy az érintett tagállam szükségszerűen megszegte az e rendelkezésből eredő azon kötelezettségeit, hogy elfogadja az emberi egészség vagy a környezet károsítása nélküli hulladékártalmatlanítás biztosításához szükséges intézkedéseket. Az ilyen helyzet hosszabb időn keresztül való fennállása – különösen ha a környezet jelentős károsodásához vezet, és az illetékes hatóságok nem avatkoznak be – utalhat arra, hogy a tagállamok túllépték a rendelkezés által részükre biztosított mérlegelési jogkört (a fent hivatkozott, Bizottság kontra Olaszország ítélet 68. pontja).
23. Emlékeztetni kell arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a tagállami kötelezettségszegés meglétének kérdését a tagállamban az indokolással ellátott véleményben meghatározott időtartam lejártakor fennálló helyzet figyelembevételével kell megítélni, és a későbbi változásokat a Bíróság nem veheti figyelembe (lásd többek között a Bíróság C‑455/00. sz., Bizottság kontra Olaszország ügyben 2002. október 24‑én hozott ítéletének [EBHT 2002., I‑9231. o.] 21. pontját és a C‑348/02. sz., Bizottság kontra Olaszország ügyben 2003. október 2‑án hozott ítéletének [EBHT 2003., I‑11653. o.] 7. pontját).
24. Ezért azt kell vizsgálni, hogy a Bizottság jogilag szükséges mértékben bizonyította‑e azt, hogy a Görög Köztársaság az indokolással ellátott véleményben megszabott határidő leteltét követően hosszabb időn keresztül elmulaszotta megtenni az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a „Péra Galini” hulladéklerakóba letett hulladékot újrahasznosítsák vagy ártalmatlanítsák, anélkül hogy veszélyeztetnék az emberi egészséget, illetve környezetkárosító eljárásokat vagy módszereket alkalmaznának.
25. E tekintetben meg kell állapítani, hogy a Görög Köztársaság nem vitatja, hogy a „Péra Galini” hulladéklerakóban az emberi egészség veszélyeztetésére és a környezetet károsítására alkalmas hulladékokat tárolnak.
26. Ezenkívül megállapítandó, hogy az érintett terület ellenőrzésének eredményei miatt már 1998 óta ismert volt, hogy a „Péra Galini” hulladéklerakó működése környezetszennyezési forrás, és veszélyezteti a lakosok egészségét.
27. Ugyanabban az évben a Heraklioni Fellebviteli Bíróság egyik határozatában – amelyben megállapították a létesítmény működése jogellenességét, és elrendelték a „Péra Galini” hulladéklerakóban való hulladékelhelyezés megszüntetését – a környezetre és az emberi egészségre vonatkozó veszélyeket állapítottak meg.
28. A 2002. január 23‑án készített vizsgálati jelentésből kiderül, hogy a görög hatóságok intézkedései ellenére a szivárgó vizet az erre a célra épített fal nem fogja fel; a víz az egy patakon át a tengerbe ömlik.
29. Ezt a megállapítást az a körülmény sem érvényteleníti, hogy a vizsgálatra erős esőzések alatt került sor. Ugyanígy nem hivatkozhat a görög kormány a 2003. március 12‑i vizsgálatot követő jelentés megállapításaira sem, mivel erre a szemlére az indokolással ellátott véleményben megállapított határidő, azaz 2002. február 20‑a után került sor.
30. A görög kormány által előterjesztett, a hulladékok kezelésének Kréta területén történő javítására irányuló tervek és tanulmányok tekintetében egyrészt meg kell állapítani, hogy ezek nem tekinthetők olyan szükséges intézkedéseknek, amelyek annak biztosítására szolgálnak, hogy a „Péra Galini” hulladéklerakóban tárolt hulladékokat az emberi egészség veszélyeztetése, valamint a környezetet veszélyeztető eljárás vagy módszer nélkül ártalmatlanítsák vagy hasznosítsák.
31. Másrészt az említett tervek és tanulmányok semmi olyat nem tartalmaznak, amelyből megállapítható lenne a kérdéses hulladéklerakóban található hulladékok hasznosítása vagy ártalmatlanítása elvégzésének időpontja. Éppen ellenkezőleg: azt mutatják, hogy az indokolással ellátott véleményben meghatározott határidő leteltekor ezeket még nem hajtották végre.
32. Továbbá – mint arra indítványának 16. pontjában a főtanácsnok is rámutatott – ezen tervek és tanulmányok puszta léte is arra mutat, hogy a görög hatóságok felismerték a „Péra Galini” hulladéklerakó által az emberi egészségre és a környezetre jelentett veszélyt.
33. A Bizottság ezzel jogilag szükséges mértékben bizonyította, hogy a görög hatóságok hosszabb időtartamon keresztül elmulasztották azon szükséges intézkedések meghozatalát, amelyek annak biztosítására szolgálnak, hogy a „Péra Galini” hulladéklerakóban tárolt hulladékokat az emberi egészség veszélyeztetése, valamint a környezetet veszélyeztető eljárás vagy módszer nélkül ártalmatlanítsák vagy hasznosítsák.
34. A fentiekből következik, hogy az első kifogás, amelyben az irányelv 4. cikk (1) bekezdésének megszegésére hivatkoztak, megalapozott.
A második kifogásról: az irányelv 9. cikkének megszegése
35. Második kifogásával a Bizottság annak megállapítását kéri a Bíróságtól, hogy a Görög Köztársaság – azzal, hogy a „Péra Galini” hulladéklerakónak olyan működési engedélyt adott, amely nem tartalmazta a szükséges információkat –megszegte az irányelv 9. cikkéből eredő kötelezettségeit.
36. A Bizottság előadja, hogy a „Péra Galini” hulladéklerakó anélkül működik, hogy megfelelne a hatályos görög jogszabályok szerinti követelményeknek. Ezért tehát a Bizottság szerint a fortiori
nem vitatható, hogy a hulladéklerakó az irányelv 9. cikke szerinti feltételeknek megfelelő engedély nélkül működik.
37. A görög kormány nem vitatja ezt a feltételezést. Ezért, illetve a görög kormány ezzel ellenkező bizonyítékainak hiányában a Bizottság második kifogását, amellyel az irányelv 9. cikkének megszegését kifogásolja, megalapozottnak kell tekinteni.
38. A fentiekre tekintettel meg kell állapítani, hogy a Görög Köztársaság – mivel nem fogadta el a megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a Heraklion prefektúra területén lévő „Péra Galini” hulladéklerakóban a hulladék hasznosítása vagy ártalmatlanítása az emberi egészség, a víz, a levegő, a talaj, a növény- és állatvilág veszélyeztetése, valamint kellemetlen zaj vagy szag okozása nélkül történjék, továbbá azzal, hogy a létesítménynek olyan működési engedélyt adott, amely nem tartalmazza a szükséges információkat – nem teljesítette az irányelv 4. és 9. cikkéből eredő kötelezettségeit.
A költségekről
39.
Az eljárási szabályzat 69. cikkének 2. §‑a alapján a Bíróság a pervesztes felet kötelezi a költségek viselésére, ha a pernyertes fél ezt kérte. A Görög Köztársaságot, mivel pervesztes lett, a Bizottság kérelmének megfelelően kötelezni kell a költségek viselésére.
Rendelkező rész
A fenti indokok alapján a Bíróság (első tanács) a következőképpen határozott:
1) A Görög Köztársaság – mivel nem fogadta el a megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a Nomos Heraklion területén lévő „Péra Galini” hulladéklerakóban a hulladék hasznosítása vagy ártalmatlanítása az emberi egészség, a víz, a levegő, a talaj, a növény- és állatvilág veszélyeztetése, valamint kellemetlen zaj vagy szag okozása nélkül történjék, továbbá azzal, hogy a létesítménynek olyan működési engedélyt adott, amely nem tartalmazza a szükséges információkat – nem teljesítette a 91/156/EGK irányelvvel módosított, hulladékokról szóló, 75/442/EGK irányelv 4. és 9. cikkéből eredő kötelezettségeit.
2) A Bíróság a Görög Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.