62020TO0727_RES
Byla T‑727/20
Nigar Kirimova
prieš
Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybą
2022 m. kovo 9 d. Bendrojo Teismo (ketvirtoji išplėstinė kolegija) nutartis
„Ieškinys dėl panaikinimo – Atvejis, kai atstovauja advokatas, kuris ieškovo atžvilgiu neturi nepriklausomo trečiojo asmens statuso – Nepriimtinumas“
Teismo procesas – Ieškinys – Formos reikalavimai – Advokato parašas – Advokato sąvoka – Savarankiškas aiškinimas
(Teisingumo Teismo statuto 19 straipsnio trečia pastraipa; Bendrojo Teismo procedūros reglamento 51 straipsnio 1 dalis)
(žr. 17 punktą)
Teismo procesas – Ieškinys – Formos reikalavimai – Reikalavimai pasirašančiam asmeniui – Trečiojo asmens statusas bylos šalių atžvilgiu – Atvejis, kai atstovauja advokatas, kuris yra bylos šalį įdarbinusio subjekto narys – Nepriklausomumo reikalavimo nesilaikymas
(Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnis; Teisingumo Teismo statuto 19 straipsnio trečia pastraipa)
(žr. 18–22, 24–27, 31–33, 37 ir 46 punktus)
Teismo procesas – Ieškinys – Formos reikalavimai – Reikalavimai pasirašančiam asmeniui – Trečiojo asmens statusas bylos šalių atžvilgiu – Atvejis, kai atstovauja advokatas, neturintis trečiojo asmens statuso – Nepriimtinumas – Trūkumo ištaisymas pasibaigus ieškinio pareiškimo terminui – Nepriimtinumas
(Teisingumo Teismo statuto 19 straipsnio trečia pastraipa; Bendrojo Teismo procedūros reglamento 78 straipsnio 6 dalis)
(žr. 47 punktą)
Santrauka
N. Kirimova, Azerbaidžano pilietė, dirbo teisininke advokatų kontoroje. Kad būtų įtraukta į profesionalių atstovų Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnyboje (EUIPO) sąrašą, ji paprašė taikyti reikalavimo būti vienos iš Europos ekonominės erdvės (EEE) valstybių narių piliete išimtį. EUIPO vykdomajam direktoriui šį prašymą atmetus, N. Kirimova pareiškė ieškinį Bendrajame Teisme. Ieškinį pasirašė tos pačios kontoros, kurioje N. Kirimova dirbo ieškinio pareiškimo momentu, advokatė.
Bendrojo Teismo ketvirtoji išplėstinė kolegija nutarė atmesti ieškinį kaip nepriimtiną. Ji pažymėjo, kad ieškovė ir jos advokatė palaikė labai glaudžius profesinius santykius ir kad tiek advokatė, tiek advokatų kontora, kurioje ji dirbo, buvo tiesiogiai suinteresuoti šios bylos, glaudžiai susijusios su advokatų kontoroje ieškovės vykdoma profesine veikla, baigtimi. Todėl Bendrasis Teismas nusprendė, kad akivaizdžiai nepaisyta advokatui keliamo reikalavimo ieškovo atžvilgiu būti nepriklausomam trečiajam asmeniui (
1
).
Bendrojo Teismo vertinimas
Pirmiausia Bendrasis Teismas priminė, kad bylos šalis, norinti Bendrajame Teisme pareikšti ieškinį, turi naudotis trečiojo asmens paslaugomis; jis turi veikti nepriklausomai, kad apsaugotų ir kuo geriau apgintų atstovaujamojo interesus, konkrečiai – teisę į veiksmingą teisinę gynybą (
2
). Teisiniam atstovavimui reikalingas pasitikėjimo santykis, grindžiamas privačiu pasirinkimu ir sutartiniu pobūdžiu, nes teisės subjektas gali laisvai pasirinkti advokatą, o advokatas iš esmės gali laisvai pasirinkti klientus. Atsižvelgiant į tai, bet koks kišimasis į šiuos santykius turėtų būti grindžiamas svariomis priežastimis, rodančiomis aiškią ir neatidėliotiną būtinybę apsaugoti ieškovą nuo jo advokato. Todėl advokato nepriklausomumas suprantamas ne kaip apskritai jokių ryšių su klientu nebuvimas, o kaip nebuvimas ryšių, kurie akivaizdžiai kenkia jo gebėjimui užtikrinti jam tenkančią gynybos funkciją geriausiai atstovauti savo kliento interesams.
Toliau Bendrasis Teismas pažymėjo, kad Sąjungos teismas gali atmesti ieškinius kaip nepriimtinus tik tuomet, kai advokatas akivaizdžiai nėra nepriklausomas. Atvejai, kai advokatui gali kilti kliūčių atstovauti klientui, turi būti tokio pobūdžio ir laipsnio, kad būtų akivaizdu, jog advokatas su byla arba su viena iš šalių turi ekonominių ar asmeninių ryšių, kurie kelia abejonių dėl jo tikrojo nepriklausomumo. Šiuo klausimu Bendrasis Teismas pabrėžė, kad kiekviena situacija turi būti vertinama konkrečiai, atsižvelgiant į advokato profesinę aplinką.
Galiausiai Bendrasis Teismas konstatavo, kad nagrinėjamu atveju ieškovė ir jos advokatė palaikė labai glaudžius profesinius santykius toje pačioje advokatų kontoroje. Be to, advokatų kontora ir advokatė ne kartą domėjosi ieškovės EUIPO pateiktu prašymu ir bylos, tiesiogiai susijusios su advokatų kontoroje ieškovės vykdoma profesine veikla, baigtimi ir netgi teigė, kad ginčijamas sprendimas jiems padarė žalos. Taigi, atsižvelgiant į šias aplinkybes, ieškovės advokatė negalėjo būti laikoma nepriklausomu trečiuoju asmeniu, vadinasi, ir prisistatyti kaip nepriklausoma „advokatė“, turinti trečiojo asmens statusą.
Be to, ieškinio priimtinumui neturi jokios įtakos tai, kad ryšys, kuris advokatų kontorą ir advokatę siejo su ieškove, pareiškus ieškinį buvo nutrauktas ir ieškovei nuo tol padeda antras minėtai kontorai nepriklausantis advokatas. Bendrasis Teismas priminė, pirma, kad ieškinio priimtinumas turi būti vertinamas atsižvelgiant į situaciją ieškinio pareiškimo momentu, ir, antra, kad reikalavimo būti atstovaujamam įgalioto advokato trūkumai negali būti pašalinti pasibaigus ieškinio pareiškimo terminui (
3
).
(
1
)	Šis reikalavimas kyla iš Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto 19 straipsnio trečios pastraipos.
(
2
)	Užtikrinamą pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnį.
(
3
)	Pagal Bendrojo Teismo procedūros reglamento 78 straipsnio 6 dalį.