Laikina versija
TEISINGUMO TEISMO (devintoji kolegija) SPRENDIMAS
2026 m. balandžio 23 d.(*)
„ Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Valstybių narių teisės aktų, susijusių su mašinomis, derinimas – Techniniai standartai ir reglamentai – Direktyva 98/37/EB – Mašina, turinti normalaus ir avarinio stabdymo įtaisus – Esminiai sveikatos ir saugos reikalavimai – Pavojai žmonių saugai ir sveikatai – Nesąmoningas ar sąmoningas avarinio stabdymo įtaiso aktyvinimas – Avarinio stabdymo įtaiso blokavimas – Tinkamas veiksmas, galintis išjungti avarinio stabdymo įtaisą “
Byloje C‑887/24
dėl Oberlandesgericht München (Miuncheno aukštesnysis apygardos teismas, Vokietija) 2024 m. gruodžio 9 d. nutartimi, kurią Teisingumo Teismas gavo 2024 m. gruodžio 20 d., pagal SESV 267 straipsnį pateikto prašymo priimti prejudicinį sprendimą byloje
YH
prieš
Widl GmbH
TEISINGUMO TEISMAS (devintoji kolegija),
kurį sudaro kolegijos pirmininkas M. Condinanzi, teisėjai N. Jääskinen ir A. Kornezov (pranešėjas),
generalinis advokatas A. Biondi,
kancleris A. Calot Escobar,
atsižvelgęs į rašytinę proceso dalį,
išnagrinėjęs pastabas, pateiktas:
–        Europos Komisijos, atstovaujamos T. S. Bohr ir M. Owsiany-Hornung,
atsižvelgęs į sprendimą, priimtą susipažinus su generalinio advokato nuomone, nagrinėti bylą be išvados,
priima šį
Sprendimą
1        Prašymas priimti prejudicinį sprendimą pateiktas dėl 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/37/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su mašinomis, suderinimo (OL L 207, 1998, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 13 sk., 20 t., p. 349) 3 straipsnio ir jos I priedo 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6, 1.2.7 punktų bei 2.3 punkto c papunkčio išaiškinimo.
2        Prašymas pateiktas nagrinėjant YH ir Widl GmbH ginčą dėl YH patirtos žalos, kurią sukėlė Widl pagaminta mašina, atlyginimo.
Teisinis pagrindas
Sąjungos teisė
3        Direktyvos 98/37 2, 6, 7 ir 9 konstatuojamosiose dalyse nurodyta:
„(2)      kadangi vidaus rinką sudaro erdvė be vidaus sienų, kurioje laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas yra užtikrinamas;
<...>
(6)      kadangi valstybių narių teisės dėl nelaimingų atsitikimų prevencijos sistemos [nelaimingų atsitikimų prevencijos teisinis reglamentavimas] labai skiriasi; kadangi dėl to, kad svarbios privalomosios nuostatos, dažnai papildytos de facto privalomomis techninėmis sąlygomis ir (arba) savanoriškai taikomais standartais, sveikatos apsaugos ir saugos lygis nebūtinai yra skirtingas, tačiau dėl savo skirtingumo sudaro kliūčių prekiauti [Europos] Bendrijoje; kadangi, be to, atitikties sertifikavimo ir nacionalinės mašinų sertifikavimo sistemos gerokai skiriasi;
(7)      kadangi esamos nacionalinės sveikatos ir saugos nuostatos, užtikrinančios apsaugą nuo mašinų keliamų pavojų, turi būti suderintos taip, kad būtų užtikrintas laisvas mašinų judėjimas rinkoje nemažinant valstybėse narėse taikomų patvirtintų apsaugos lygmenų; kadangi šios direktyvos nuostatas, susijusias su mašinų projektavimu bei gamyba ir būtinas, kad darbo aplinka būtų saugesnė, papildo konkrečios nuostatos dėl tam tikro pavojaus, su kuriuo darbininkai susiduria darbe, prevencijos, taip pat nuostatos, pagrįstos darbininkų saugos darbo aplinkoje organizavimu;
<...>
(9)      kadangi Baltosios knygos dėl vidaus rinkos sukūrimo, Europos Vadovų Tarybos patvirtintos 1985 m. birželio mėn. [(COM(85) 310 final)], 65 ir 68 straipsniai pateikia naują požiūrį į įstatymų derinimą; kadangi šiuo atveju įstatymų derinimą turi riboti reikalavimai, būtini [įstatymų derinimas turi apsiriboti nuostatomis, būtinomis] tenkinant privalomus ir esminius sveikatos ir saugos reikalavimus, susijusius su mašinomis; kadangi tie reikalavimai turi pakeisti atitinkamas nacionalines nuostatas, nes jie yra pagrindiniai“.
4        Šios direktyvos 3 straipsnyje nurodyta:
„Mašinos ir saugos įranga, kurioms taikoma ši direktyva, turi atitikti esminius sveikatos ir saugos reikalavimus, išdėstytus I priede.“
5        Nurodytos direktyvos I priedo 1.1.2 punkte „Saugos integravimo principai“ numatyta:
„a)      Mašina turi būti pagaminta taip, kad vykdytų savo funkcijas, nerizikuojant ją prižiūrintiems ir reguliuojantiems asmenims, kai visos operacijos atliekamos gamintojo numatytomis sąlygomis.
Privalomų priemonių paskirtis siekti, kad būtų išvengta bet kokių nelaimingų atsitikimų rizikos per visą numatytą mašinos naudojimo laiką, įskaitant mašinos surinkimo ir išardymo etapus, net tada, kai nelaimingo atsitikimo rizika kyla dėl iš anksto numatomų nenormalių situacijų.
b)      Gamintojas, parinkdamas pačius tinkamiausius saugos būdus, privalo šių principų laikytis tokia eilės tvarka:
–        pagal galimybes pašalinti ar sumažinti riziką (visiškai saugių mašinų projektavimas ir konstravimas),
–        imtis visų būtinų apsaugos priemonių rizikai, kurios neįmanoma panaikinti, sumažinti,
–        informuoti naudotoją apie riziką, išliekančią dėl naudojamų apsaugos priemonių trūkumų, informuoti, ar reikalingas specialus mokymas[,] ir nurodyti, kokios reikalingos asmeninės apsaugos priemonės.
c)      Gamintojas, projektuodamas bei gamindamas mašinas ir rengdamas jų instrukcijas, privalo numatyti, kad mašinos bus naudojamos ne tik normaliomis sąlygomis, bet ir tokiomis, kurias pagrįstai galima numatyti.
Mašinos turi būti suprojektuotos taip, kad jų nebūtų galima naudoti nenormaliomis sąlygomis, jei dėl to kyla rizika naudotojui.
Kitais atvejais instrukcijose naudotojo dėmesys turi būti atkreiptas į būdus, kurie, kaip parodė patirtis, gali būti pavojingi naudotojui ir kuriais mašinos neturi būti naudojamos.
<...>“
6        Šio priedo 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6 ir 1.2.7 punktuose nustatyta:
„1.2.1.      Valdymo sistemų sauga ir patikimumas
Valdymo sistemos turi būti suprojektuotos ir pagamintos taip, kad būtų saugios, patikimos ir neleistų atsirasti pavojingai situacijai. Svarbiausia jos turi būti suprojektuotos ir pagamintos taip, kad:
–        jas įprastai naudojant jų nepaveiktų išoriniai faktoriai ir pasitaikantys sunkumai,
–        logikos klaidos nesukeltų pavojingų situacijų.
1.2.2.            Valdymo įtaisai
Valdymo įtaisai turi būti:
–        aiškiai matomi, atpažįstami ir prireikus atitinkamai paženklinti,
–        įrengti taip, kad saugiai veiktų, kad nebūtų abejojama arba gaištama laiko ir kad nekiltų neaiškumų,
–        suprojektuoti taip, kad valdymo įtaiso judesys būtų suderintas su įtaiso veikimu,
–        išdėstyti ne pavojingose zonose, išskyrus tam tikrus valdymo įtaisus, kurie turi būti toje zonoje, pvz., avarinio stabdymo įtaisas, robotų parengimo darbui pultas,
–        išdėstyti taip, kad juos naudojant nekiltų jokios papildomos rizikos,
–        suprojektuoti arba apsaugoti taip, kad norimą operaciją, susijusią su rizika, būtų galima įvykdyti tik atlikus sąmoningą veiksmą,
–        pagaminti taip, kad galėtų išlaikyti numatomas deformacijas;
ypatingas dėmesys turi būti skiriamas avarinio stabdymo įtaisams, kuriems gali tekti ypač didelės deformacijos.
<...>
1.2.4.            Stabdymo įtaisas
Normalus stabdymas
Kiekviena mašina turi turėti valdymo įtaisą, kuris galėtų ją saugiai ir visiškai sustabdyti.
Kiekvienas darbo pultas turi turėti valdymo įtaisą, atsiradus pavojui, sustabdantį tam tikras arba visas judamąsias mašinų dalis, kad jos taptų saugios. Pirmenybę turi turėti mašinų stabdymo valdymas, o ne paleidimo valdymas.
Kai tik mašinos arba jų pavojingos dalys sustabdomos, nutraukiamas energijos tiekimas atitinkamiems vykdytuvų paleidikams [paleidikliams].
Avarinis stabdymas
Kiekviena mašina turi turėti vieną arba kelis avarinio stabdymo įtaisus, padedančius išvengti esančio arba gresiančio pavojaus. Išimtys taikomos:
–        mašinoms, kuriose avarinio stabdymo įtaisas nė kiek nesumažina rizikos, nes arba nesutrumpina mašinos stabdymo trukmės, arba neleidžia imtis rizikos šalinimo specialiomis priemonėmis,
–        nešiojamosioms ir rankomis valdomoms mašinoms.
Šis įtaisas turi:
–        būti atpažįstamas, aiškiai matomas ir greitai pasiekiamas valdyti,
–        kiek įmanoma greičiau sustabdyti pavojingą procesą, nesukeldamas jokių papildomų rizikų,
–        prireikus sukelti arba leisti tam tikro saugos įrenginio judėjimą.
Įjungtas avarinio stabdymo įtaisas turi veikti visą laiką; jis išjungiamas tam tikru veiksmu; kai avarinio stabdymo valdymo įtaisas baigia veikti po stabdymo komandos, išjungus šį įtaisą, mašin[a] neturi pradėti veikti, bet turi susidaryti sąlygos vėl ją paleisti. [Jei po to, kai buvo aktyvinta avarinio stabdymo komanda, su avarinio stabdymo įtaisu neatliekamas joks kitas veiksmas, ši komanda dėl avarinio stabdymo įtaiso blokavimo turi išlikti aktyvi, kol įtaisas bus išjungtas; negali būti įmanoma blokuoti įtaiso taip, kad jis neaktyvintų avarinio stabdymo komandos; išjungti įtaisą turi būti įmanoma tik tinkamu veiksmu; išjungiant įtaisą mašina negali būti paleidžiama, o tik turi būti sudaroma galimybė ją paleisti.]
<...>
1.2.6.            Energijos tiekimo sistemos gedimas
Tiekiamos energijos pertrūkis, įjungimas po tokio pertrūkio ar kitokio pobūdžio energijos tiekimo mašinoms svyravimai neturi sukelti pavojingos situacijos.
Ypač svarbu, kad:
–        mašinos netikėtai neįsijungtų,
–        mašinas būtų galima sustabdyti jau davus komandą jas paleisti
[jau davus stabdymo komandą],
–        jokia mašinų judamoji dalis ar apdirbamasis ruošinys negalėtų nukristi arba būti išmestas,
–        nebūtų trukdomas automatinis arba rankinis visų judamųjų dalių stabdymas,
–        apsaugos įtaisai išliktų visiškai veiksmingi.
1.2.7.            Valdymo sistemos grandinės gedimas
Valdymo sistemos grandinės loginė klaida, jos gedimas ar pažeidimas neturi sukelti pavojingos situacijos.
Ypač svarbu, kad:
–        mašinos netikėtai neįsijungtų,
–        mašinas būtų galima sustabdyti jau davus komandą jas paleisti [jau davus stabdymo komandą],
–        jokia mašinų judamoji dalis ar apdirbamasis ruošinys negalėtų nukristi arba būti išmestas,
–        nebūtų trukdomas automatinis arba rankinis visų judamųjų dalių stabdymas,
–        apsaugos įtaisai išliktų visiškai veiksmingi.“
7        Nurodyto priedo 2 punkto „Esminiai sveikatos ir saugos reikalavimai, keliami tam tikroms mašinų kategorijoms“, 2.3 punkto „Medienos ir panašių medžiagų apdirbimo mašinos“ c papunktyje numatyta:
„Mašinos, skirtos apdirbti medienai ir medžiagoms, savo fizinėmis ir technologinėmis charakteristikomis panašioms į medieną, tokioms kaip kamštis, kaulas, guma, plastikas ir kitoms panašioms standžioms medžiagoms, turi atitikti šiuos esminius sveikatos ir saugos reikalavimus:
<...>
c)      mašinos turi turėti tokį automatinį stabdymo įtaisą, kuris sustabdo darbo įrankį per gana trumpą laiką, jei stabdant lėčiau atsiranda sąlyčio su juo rizika“.
Vokietijos teisė
8        Direktyva 98/37 į Vokietijos teisę buvo perkelta 2004 m. sausio 6 d.
Gesetz zur Neuordnung der Sicherheit von technischen Arbeitsmitteln und Verbraucherprodukten (Įstatymas dėl techninių darbo priemonių ir vartojimo prekių saugos reorganizavimo;
BGBl. 2004 I, p. 2) 1 ir 16 straipsniais.
9        Remdamasis šio įstatymo 1 straipsniu, Vokietijos įstatymų leidėjas priėmė
2004 m. sausio 6 d.
Gesetz über technische Arbeitsmittel und Verbraucherprodukte (Geräte- und Produktsicherheitsgesetz – GPSG) (Techninių darbo priemonių ir vartojimo prekių įstatymas (Prietaisų ir prekių saugos įstatymas);
BGBl. 2004 I, p. 2).
10      Remdamasis Įstatymo dėl techninių darbo priemonių ir vartojimo prekių saugos reorganizavimo 16 straipsniu, šis įstatymų leidėjas, viena vertus, iš dalies pakeitė 1993 m. gegužės 12 d.
Neunte Verordnung zum Gerätesicherheitsgesetz (Devintasis reglamentas dėl Prietaisų saugos įstatymo (Mašinų reglamentas);
BGBl. 1993 I, p. 704)[, iš pradžių priimtą remiantis 1993 m. gegužės 12 d.
Verordnung zum Gerätesicherheitsgesetz und zur Änderung von Verordnungen zum Gerätesicherheitsgesetz (Reglamentas dėl prietaisų saugos, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai dėl Prietaisų saugos įstatymo; BGBl. 1993 I, p. 704)], ir, kita vertus, pervadino šį devintąjį reglamentą į „Neunte Verordnung zum Geräte- und Produktsicherheitsgesetz (Maschinenverordnung – 9
e GSGV)“ (Devintasis reglamentas dėl Prietaisų ir prekių saugos įstatymo (Mašinų reglamentas – 9 GSGV)).
11      Mašinų reglamento – 9 GSGV 2 straipsnyje numatyta:
„Mašinos gali būti išleistos į rinką tik jeigu atitinka esminius saugos ir sveikatos reikalavimus, įtvirtintus Direktyvos [98/37] I priede, ir jeigu, tinkamai sumontuotos ir prižiūrimos bei naudojamos pagal paskirtį, jos nekelia pavojaus žmonių saugai ir sveikatai, taip pat naminių gyvūnų ir turto saugai.“
Pagrindinė byla ir prejudiciniai klausimai
12      2009 m. YH iš platintojo įsigijo Widl pagamintą diskinį medienos pjūklą (toliau – pagrindinėje byloje nagrinėjamas pjūklas).
13      Pjūklo veikimo režimą buvo galima pakeisti iš stalinio į lovinį.
Pjūklas turėjo žalią įjungiklį ir raudoną išjungiklį (toliau – normalaus stabdymo įtaisas); abu jungikliai buvo po skydeliu, ant kurio buvo raudonas avarinio išjungimo mygtukas (toliau – avarinio stabdymo įtaisas).
14      Paspaudus normalaus ar avarinio stabdymo įtaisą buvo aktyvinamas elektroninis stabdys, ir po maždaug 10 sekundžių pjūklo diskas buvo visiškai sustabdomas.
15      2016 m. gruodžio 14 d. YH, dirbdamas su pagrindinėje byloje nagrinėjamu pjūklu, patyrė nelaimingą atsitikimą. Jis norėjo pjūklo veikimo režimą pakeisti iš lovinio į stalinį ir vienu iš stabdymo įtaisų išjungė jo variklį. Kraudamas supjautas malkas į karutį, YH netyčia dar kartą paspaudė vieną iš tų įtaisų – laikė jį nuspaudęs mažiausiai 4–5 sekundes, arba paspaudė kelis kartus paeiliui, iš viso 4–5 sekundes.
16      Šiuo veiksmu pjūklo disko stabdymas buvo pertrauktas ir diskas be garso sukosi lėtėdamas dar maždaug 11 minučių, kol visiškai sustojo.
17      YH ant pjūklo disko dėjo apsauginį antdėklą, pastumdamas šį į priekį, bet nepamatė, kad diskas dar sukasi be garso. Taigi diskas kliudė ir sužalojo YH kairįjį smilių.
18      Po šio nelaimingo atsitikimo YH pareiškė Landgericht Deggendorf (Degendorfo apygardos teismas, Vokietija) ieškinį Widl, kuriuo siekė prisiteisti naudojant pagrindinėje byloje nagrinėjamą pjūklą patirtos sunkios žalos atlyginimą.
19      Teismui nagrinėjant bylą buvo gauta ekspertizės išvada. Joje ekspertas konstatavo, kad nors pagrindinėje byloje nagrinėjamo pjūklo atveju užprogramuotas disko stabdymo laikas buvo 13 sekundžių, paspaudus avarinio stabdymo įtaisą, diską buvo galima sustabdyti per 8–9 sekundes. Be to, jis pažymėjo, kad dar kartą aktyvinus avarinio stabdymo įtaisą, t. y. laikant jį nuspaustą mažiausiai 4–5 sekundes arba paspaudžiant kelis kartus iš eilės, iš viso mažiausiai 4–5 sekundes, pjūklo diskas nesustodavo per užprogramuotą stabdymo laiką, o toliau sukdavosi maždaug 11 minučių.
20      Landgericht Deggendorf (Degendorfo apygardos teismas) atmetė YH ieškinį dėl žalos atlyginimo.
21      Dėl šio sprendimo YH pateikė apeliacinį skundą Oberlandesgericht München (Miuncheno aukštesnysis apygardos teismas, Vokietija) – prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui. Jis iš esmės teigia, kad pagrindinėje byloje nagrinėjamas pjūklas neatitinka Direktyvoje 98/37 įtvirtintų saugos reikalavimų.
22      Tas teismas pažymi, kad nors YH daug prisidėjo prie patirtos žalos atsiradimo, Widl taip pat gali kilti atsakomybė už dalį šios žalos, jeigu būtų konstatuota pagrindinėje byloje nagrinėjamo pjūklo neatitiktis Direktyvoje 98/37 numatytiems saugos reikalavimams.
23      Šiuo klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas laikosi nuomonės, kad pagrindinėje byloje nagrinėjamas pjūklas turi projektavimo trūkumą ir neatitinka iš Direktyvos 98/37 3 straipsnio ir jos I priedo kylančių saugos reikalavimų, nes, konkrečiai kalbant, dar kartą aktyvinus avarinio stabdymo įtaisą, t. y. laikant jį nuspaustą ilgesnį laiką arba paspaudžiant kelis kartus iš eilės, pjūklo diskas toliau be garso sukdavosi dar maždaug 11 minučių. Tas teismas pažymi, kad avarinėje situacijoje neatmestina, kad naudotojas, puolęs į paniką, šį įtaisą gali aktyvinti vieną kartą ir laikyti jį nuspaudęs kurį laiką, arba paspausti kelis kartus iš eilės, ir tokiu atveju pjūklo disko stabdymas turi būti užtikrintas, norint laikytis minėtų saugos reikalavimų.
24      Vis dėlto prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui kyla abejonių dėl Direktyvos 98/37 I priedo 1.2.4 punkto aiškinimo. Anot jo, šiame punkte esanti frazė „kai avarinio stabdymo valdymo įtaisas baigia veikti po stabdymo komandos, išjungus šį įtaisą, mašin[a] neturi pradėti veikti, bet turi susidaryti sąlygos vėl ją paleisti [jei po to, kai buvo aktyvinta avarinio stabdymo komanda, su avarinio stabdymo įtaisu neatliekamas joks kitas veiksmas, ši komanda dėl avarinio stabdymo įtaiso blokavimo turi išlikti aktyvi, kol įtaisas bus išjungtas]“, gali būti aiškinama taip, kad jei su stabdymo įtaisu dar kartą atliekamas veiksmas, stabdymo komanda neturi išlikti aktyvi. Pasirinkus tokį aiškinimą, pagrindinėje byloje nagrinėjamas pjūklas atitiktų Direktyvoje 98/37 įtvirtintus saugos reikalavimus. Be to, šiam teismui kilo klausimas, ar toks sąmoningas ar nesąmoningas veiksmas laikytinas „tam tikru [tinkamu] veiksmu“, kuriuo įtaisas išjungiamas, kaip tai suprantama pagal Direktyvos 98/37/EB I priedo 1.2.4 punktą.
25      Šiomis aplinkybėmis Oberlandesgericht München (Miuncheno aukštesnysis apygardos teismas) nutarė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šiuos prejudicinius klausimus:
„1.      Ar Direktyvos [98/37] 3 straipsnis ir jos I priedas, visų pirma jo 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6, 1.2.7 punktai ir 2.3 punkto c papunktis, turi būti aiškinami taip, kad diskinio pjūklo avarinio stabdymo įtaisas atitinka šiose nuostatose įtvirtintus saugos reikalavimus, jei po to, kai buvo aktyvinta avarinio stabdymo komanda, sąmoningai arba nesąmoningai su avarinio stabdymo įtaisu dar kartą mažiausiai 4–5 sekundes atliekant kartojamą arba ištisinį veiksmą stabdomasis poveikis pertraukiamas ir dėl to pjūklo diskas ne sustabdomas, o be garso sukasi lėtėdamas dar maždaug 11 minučių, kol sustoja?
2.      a.      Ar Direktyvos 98/37 3 straipsnis ir jos I priedo 1.2.4 punktas turi būti aiškinami taip, kad nesąmoningas ar netyčinis avarinio stabdymo komandos aktyvinimas (dar kartą) per stabdymo laiką taip pat yra „veiksmas“, kaip tai suprantama pagal [pastarąją] nuostatą?
b.      Jei į antrojo klausimo a dalį būtų atsakyta teigiamai: ar toks nesąmoningas ar netyčinis veiksmas laikytinas „tam tikru [tinkamu] veiksmu“, kuriuo įtaisas išjungiamas, kaip tai suprantama pagal Direktyvos 98/37 3 straipsnį ir jos I priedo 1.2.4 punktą?
3.      a.      Ar Direktyvos 98/37 3 straipsnis ir jos I priedo 1.2.4 punktas turi būti aiškinami taip, kad tik sąmoningas ir tyčinis avarinio stabdymo įtaiso aktyvinimas (dar kartą) yra „veiksmas“, kaip tai suprantama pagal [pastarąją] nuostatą?
b.      Jei į trečiojo klausimo a dalį būtų atsakyta teigiamai: ar toks sąmoningas ir tyčinis veiksmas laikytinas „tam tikru [tinkamu] veiksmu“, kuriuo įtaisas išjungiamas, kaip tai suprantama pagal Direktyvos 98/37 3 straipsnį ir jos I priedo 1.2.4 punktą?“
Dėl proceso Teisingumo Teisme
26      2024 m. kovo 3 d. Teisingumo Teismo pirmininko sprendimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui buvo pateiktas prašymas suteikti informacijos, siekiant išsiaiškinti, ar Direktyvos 98/37 nuostatos buvo perkeltos į Vokietijos teisę, nes ginče tarp privačių asmenų, koks nagrinėjamas pagrindinėje byloje, šios direktyvos nuostatos, neperkeltos į nacionalinę teisę, savaime nesukuria prievolių atsakovei pagrindinėje byloje. Be to, Teisingumo Teismas paklausė prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo, ar nelaimingo atsitikimo metu YH buvo aktyvinęs normalaus ar avarinio stabdymo įtaisą.
27      2025 m. kovo 20 d. prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas atsakė į šį prašymą suteikti informacijos. Pirma, jis nurodė, kad Direktyvos 98/37 nuostatos į Vokietijos teisę buvo perkeltos Mašinų reglamentu – 9 GSGV, kurio 2 straipsnyje numatyta, kad mašinos gali būti išleistos į rinką tik jeigu atitinka esminius saugos ir sveikatos reikalavimus, įtvirtintus Direktyvos 98/37 I priede, ir jeigu, tinkamai sumontuotos ir prižiūrimos bei naudojamos pagal paskirtį, jos nekelia pavojaus žmonių saugai ir sveikatai, taip pat naminių gyvūnų ir turto saugai. Antra, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas paaiškino, kad Landgericht Deggendorf (Degendorfo apygardos teismas) YH teigė, jog nelaimingo atsitikimo metu jis buvo aktyvinęs normalaus stabdymo įtaisą, o Oberlandesgericht München (Miuncheno aukštesnysis apygardos teismas) nurodė, jog buvo aktyvintas avarinio stabdymo įtaisas. Vis dėlto, anot prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo, nebūtina nustatyti, koks iš šių įtaisų buvo aktyvintas, nes kiekvienas jų turėjo atlikti tą pačią funkciją – sustabdyti pagrindinėje byloje nagrinėjamą pjūklą.
Dėl prejudicinių klausimų
28      Savo trimis klausimais, kuriuos tikslinga nagrinėti kartu, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės siekia išsiaiškinti, ar Direktyvos 98/37 3 straipsnis ir jos I priedo 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6, 1.2.7 punktai bei 2.3 punkto c papunktis turi būti aiškinami taip, kad diskinio pjūklo medienai normalaus ir (arba) avarinio stabdymo įtaisas atitinka šiose nuostatose įtvirtintus saugos ir sveikatos reikalavimus, jei po to, kai buvo aktyvinta stabdymo komanda, su atitinkamu stabdymo įtaisu dar kartą sąmoningai arba nesąmoningai atliekant ištisinį arba kartojamą veiksmą pjūklo stabdymas pertraukiamas ir dėl to jo diskas ne sustabdomas, o be garso sukasi lėtėdamas, kol galiausiai sustoja po kelių minučių.
29      Šiuo aspektu primintina, kad Direktyva 98/37 Sąjungos lygmeniu išsamiai suderina taisykles, susijusias su esminiais mašinų saugos reikalavimais ir jų atitikties šiems reikalavimams patvirtinimu, taip pat taisykles dėl valstybių narių galimo elgesio dėl mašinų, kurios tariamai atitinka šiuos reikalavimus (šiuo klausimu žr. 2007 m. balandžio 17 d. Sprendimo AGM-COS.MET, C‑470/03, EU:C:2007:213, 53 punktą).
30      Iš tiesų, remiantis šios direktyvos 2, 6, 7 ir 9 konstatuojamosiomis dalimis, ja siekiama užtikrinti laisvą mašinų judėjimą vidaus rinkoje ir patenkinti privalomus ir esminius saugos ir sveikatos reikalavimus, susijusius su šiomis mašinomis, nacionalines serifikavimo ir atitikties liudijimo sistemas pakeičiant suderinta sistema. Šiuo tikslu nurodytos direktyvos 3 straipsnyje ir I priede konkrečiai išvardyti esminiai saugos ir sveikatos reikalavimai, kuriuos turi atitikti valstybėse narėse pagamintos mašinos ir saugos įranga (2005 m. rugsėjo 8 d. Sprendimo Yonemoto, C‑40/04, EU:C:2005:519, 31 punktas ir 2007 m. balandžio 17 d. Sprendimo AGM-COS.MET, C‑470/03, EU:C:2007:213, 52 punktas).
31      Tarp šių reikalavimų nurodyto priedo 1.1.2 punkte pirmiausia nurodyti saugos integravimo principai, kuriuos turi atitikti mašinos ir jų saugos įranga. Konkrečiai pagal šio 1.1.2 punkto a papunktį, mašinos turi būti pagamintos taip, kad tiktų vykdyti savo funkcijas ir nekeltų rizikos jas reguliuojantiems ir prižiūrintiems asmenims, kai visos operacijos atliekamos gamintojo numatytomis sąlygomis. Šioje nuostatoje taip pat numatyta, kad priemonėmis, kurių imamasi, turi būti siekiama išvengti nelaimingų atsitikimų rizikos per visą numatytą mašinos naudojimo laiką, įskaitant mašinos surinkimo ir išardymo etapus, net tada, kai nelaimingo atsitikimo rizika kyla dėl iš anksto numatomų nenormalių situacijų.
32      Be to, remiantis Direktyvos 98/37 I priedo 1.1.2 punkto b papunkčiu, gamintojas, parinkdamas pačius tinkamiausius būdus, nurodyta eilės tvarka privalo, visų pirma, pašalinti ar sumažinti riziką saugai ar sveikatai, po to imtis visų būtinų apsaugos priemonių dėl rizikos, kurios neįmanoma pašalinti, ir galiausiai informuoti naudotojus apie riziką, išliekančią dėl naudojamų apsaugos priemonių trūkumų, nurodyti, ar reikalingas specialus mokymas, ir pranešti, kokios reikalingos asmeninės apsaugos priemonės.
33      Taip pat pagal šio priedo 1.1.2 punkto c papunktį iš atitinkamos mašinos gamintojo reikalaujama, kad ją projektuodamas, gamindamas ir rengdamas jos naudojimo instrukciją jis numatytų šios mašinos naudojimą ne tik normaliomis sąlygomis, bet ir tokiomis, kurių pagrįstai galima tikėtis.
34      Antra, minėto priedo 1.2.1 punkte numatyta, kad valdymo sistemos turi būti suprojektuotos ir pagamintos taip, kad būtų saugios, patikimos ir neleistų atsirasti jokiai pavojingai situacijai, visų pirma, kad naudojimo logikos klaidos nesukeltų pavojingų situacijų, o to paties priedo 1.2.2 punkte konkrečiai numatyta, kad valdymo įtaisai turi būti suprojektuoti taip, kad jų judesys būtų suderintas su įtaiso veikimu.
35      Trečia, Direktyvos 98/37 I priedo 1.2.4 punkte reikalaujama, kad kiekviena mašina turėtų valdymo įtaisą, kuris leistų ją
visiškai ir saugiai sustabdyti, t. y. normalaus stabdymo įtaisą ir, išskyrus tam tikras sprendimui pagrindinėje byloje nesvarbias išimtis, vieną ar kelis avarinio stabdymo įtaisus, padedančius išvengti esamo arba gresiančio pavojaus.
36      Kiek tai susiję, pirma, su normalaus stabdymo įtaisu, šiame 1.2.4 punkte numatyta, kad jis turi leisti, nelygu pavojus, sustabdyti visas arba tik tam tikras judamąsias atitinkamos mašinos dalis, kad mašina taptų saugi. Be to, mašinos stabdymo komanda turi turėti pirmumą prieš jos paleidimo komandas. Kai tik mašina arba jos pavojingos funkcijos sustabdomos, turi būti nutraukiamas energijos tiekimas atitinkamiems paleidikliams.
37      Antra, dėl avarinio stabdymo įtaiso tame 1.2.4 punkte nurodyta, kad jis turi turėti aiškiai atpažįstamus, gerai matomus ir greitai pasiekiamus valdiklius. Be to, jis turi kuo greičiau sustabdyti pavojingą procesą, nesukeldamas jokių papildomų rizikų ir, prireikus, sukelti arba leisti tam tikro saugos įrenginio judėjimą.
38      Tame pačiame 1.2.4 punkte taip pat nurodyta, kad „kai avarinio stabdymo valdymo įtaisas baigia veikti po stabdymo komandos, išjungus šį įtaisą, mašin[a] neturi pradėti veikti, bet turi susidaryti sąlygos vėl ją paleisti [jei po to, kai buvo aktyvinta avarinio stabdymo komanda, su avarinio stabdymo įtaisu neatliekamas joks kitas veiksmas, ši komanda dėl avarinio stabdymo įtaiso blokavimo turi išlikti aktyvi, kol įtaisas bus išjungtas]“ ir kad
negali būti įmanoma blokuoti įtaiso taip, kad jis neaktyvintų avarinio stabdymo komandos. Be to, išjungti avarinio stabdymo įtaisą turi būti įmanoma tik tinkamu veiksmu, įtaiso išjungimas negali mašinos paleisti iš naujo, o tik turi būti sudaroma galimybė ją paleisti.
39      Darytina išvada, kad avarinio stabdymo įtaiso aktyvinimas turi paleisti stabdymo komandą, kuri turi išlikti aktyvi dėl šio įtaiso blokavimo. Nustojus aktyvinti nurodytą įtaisą jis neturi išsijungti, o išjungti jį turi būti galima tik atlikus tinkamą veiksmą. Taigi Direktyvos 98/37 I priedo 1.2.4 punkte vartojama sąvoka „tinkamas veiksmas“ turi būti suprantama kaip reiškianti tikslų ir atskirą to paties įtaiso valdymo veiksmą, konkrečiai skirtą jam išjungti.
40      Taip pat pabrėžtina, kad, tokiu tinkamu veiksmu išjungiant avarinio stabdymo įtaisą, atitinkama mašina jokiu atveju neturi pasileisti iš naujo. Paleisti ją iš naujo turi būti įmanoma tik vėliau paspaudus tam skirtą kitą valdymo mygtuką.
41      Ketvirta, Direktyvos 98/37 I priedo 1.2.6 ir 1.2.7 punktuose iš esmės nustatyta, kad valdymo sistemos grandinės loginė klaida ar maitinimo defektas neturi nei sukelti pavojingų situacijų, nei užkirsti kelio sustabdyti atitinkamą mašiną jau paleidus stabdymo komandą.
42      Galiausiai, penkta, pažymėtina, kad šio priedo 2.3 punkte įtvirtinti papildomi reikalavimai medienai skirtoms mašinoms, kaip antai pagrindinėje byloje nagrinėjamam pjūklui.
43      Konkrečiai dėl tokių mašinų stabdymo Direktyvos 98/37 I priedo 2.3 punkto c papunktyje numatyta, kad atitinkama mašiną turi turėti tokį automatinį stabdymo įtaisą, kuris sustabdytų darbo įrankį per gana trumpą laiką, jei stabdant lėčiau atsiranda sąlyčio su juo rizika.
44      Toks reikalavimas yra medienai skirtoms mašinoms taikoma papildoma saugos priemonė, kuria siekiama užtikrinti, kad sveikatos ir saugos reikalavimų būtų laikomasi užblokuojant atitinkamos mašinos darbo įrankį, pavyzdžiui, ašmenis, frezas ir t. t. per pakankamai trumpą laiką, kad būtų išvengta atsitiktinio sąlyčio pavojaus per šio įrankio lėtėjimo fazę.
45      Nagrinėjamu atveju iš prašymo priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad paleidęs stabdymo komandą YH netyčia aktyvino avarinio ar normalaus stabdymo įtaisą, paspaudęs jį vieną kartą ilgesnį laiką arba kelis kartus iš eilės, ir dėl to stabdomasis poveikis buvo pertrauktas ir pagrindinėje byloje nagrinėjamo pjūklo diskas toliau be garso sukosi dar kelias minutes.
46      Net jei, kaip numatyta atitinkamos mašinos naudojimo instrukcijoje, avarinį stabdymo įtaisą būtų galima išjungti aktyvinus šį įtaisą vienkartiniu ilgesniu paspaudimu arba spaudžiant kelis kartus iš eilės, – tai turės patikrinti prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, – vis dėlto toks išjungimas niekada neturėtų lemti mašinos paleidimo iš naujo, o tik sudaryti galimybę ją vėl paleisti, kaip numatyta Direktyvos 98/37 I priedo 1.2.4 punkte ir priminta šio sprendimo 38 punkte.
47      Vadinasi tai, kad dėl šio sprendimo 45 punkte aprašytų sąmoningų ar nesąmoningų veiksmų stabdomasis poveikis buvo pertrauktas ir pagrindinėje byloje nagrinėjamo pjūklo diskas toliau be garso sukosi dar kelias minutes, prieštarauja Direktyvos 98/37 I priedo 1.2.4 punkte numatytam reikalavimui, taigi, negali būti laikoma „tinkamu veiksmu“ avarinio stabdymo įtaisui išjungti, kaip tai suprantama pagal šį 1.2.4 punktą.
48      Ta pati išvada mutatis mutandis būtų taikoma ir tuo atveju, jei YH būtų aktyvinęs normalaus stabdymo įtaisą, paspausdamas jį vieną kartą ilgesnį laiką arba kelis kartus iš eilės. Iš tiesų nors normalaus ir avarinio stabdymo įtaisams nustatyti esminiai sveikatos ir saugos reikalavimai šiek tiek skiriasi, jiems galioja iš esmės tie patys saugos integravimo principai ir jie atlieka tą pačią pagrindinę funkciją, t. y. stabdo atitinkamos mašinos veikimą, kad ji taptų saugi. Taigi normalaus stabdymo įtaiso aktyvinimas paspaudžiant jį vieną kartą ilgesnį laiką arba kelis kartus iš eilės jokiu atveju negali nei pertraukti stabdymo komandos, kurią šis valdymo įtaisas turi vykdyti, nei leisti diskiniam pjūklui toliau suktis kelias minutes.
49      Be to, tokia pasekmė taip pat prieštarauja Direktyvos 98/37 I priedo 1.1.2 punkte įtvirtintiems saugos integravimo principams, kuriuos turi atitikti mašinos ir jų saugos įranga, ir iš šio priedo 1.2.1, 1.2.2, 1.2.6, 1.2.7 punktų bei 2.3 punkto c papunkčio kylantiems saugos ir sveikatos reikalavimams, primintiems šio sprendimo 31–34 ir 41–44 punktuose, nes dėl jos kyla padidintas pavojus atitinkamą mašiną naudojančių asmenų saugumui ir sveikatai. Iš tiesų, kaip pabrėžia prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, galima nesunkiai numatyti, kad puolęs į paniką mašinos naudotojas, siekdamas kuo greičiau ją sustabdyti, aktyvins normalaus ar avarinio stabdymo įtaisą spausdamas jį vieną kartą ilgesnį laiką arba kelis kartus iš eilės. Tokiomis aplinkybėmis leisdami atitinkamos mašinos ašmenims toliau be garso suktis kelias minutes, užuot gana greitai juos sustabdę, šie įtaisai pažeidžia visus pirma nurodytus reikalavimus.
50      Atsižvelgiant į visa tai, kas išdėstyta, į pateiktus klausimus reikia atsakyti: Direktyvos 98/37 3 straipsnis ir jos I priedo 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6, 1.2.7 punktai bei 2.3 punkto c papunktis turi būti aiškinami taip, kad diskinio medienos pjūklo normalaus ir (arba) avarinio stabdymo įtaisas neatitinka šiose nuostatose įtvirtintų saugos ir sveikatos reikalavimų, jei po to, kai buvo aktyvinta stabdymo komanda, su atitinkamu stabdymo įtaisu dar kartą sąmoningai arba nesąmoningai atliekant ištisinį arba kartojamą veiksmą pjūklo stabdymas pertraukiamas ir dėl to jo diskas ne sustabdomas, o be garso sukasi lėtėdamas, kol galiausiai sustoja po kelių minučių.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
51      Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (devintoji kolegija) nusprendžia:
1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/37/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su mašinomis, suderinimo 3 straipsnis ir jos I priedo 1.1.2, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.4, 1.2.6, 1.2.7 punktai bei 2.3 punkto c papunktis
turi būti aiškinami taip:
diskinio medienos pjūklo normalaus ir (arba) avarinio stabdymo įtaisas neatitinka šiose nuostatose įtvirtintų saugos ir sveikatos reikalavimų, jei po to, kai buvo aktyvinta stabdymo komanda, su atitinkamu stabdymo įtaisu dar kartą sąmoningai arba nesąmoningai atliekant ištisinį arba kartojamą veiksmą, pjūklo stabdymas pertraukiamas ir dėl to jo diskas ne sustabdomas, o be garso sukasi lėtėdamas, kol galiausiai sustoja po kelių minučių.
Parašai.
*      Proceso kalba: vokiečių.