62019CJ0551_RES
Sujungtos bylos C‑551/19 P ir C‑552/19 P
ABLV Bank AS ir kt.
prieš
Europos Centrinį Banką
2021 m. gegužės 6 d. Teisingumo Teismo (trečioji kolegija) sprendimas
„Apeliacinis skundas – Ekonominė ir pinigų sąjunga – Bankų sąjunga – Reglamentas (ES) Nr. 806/2014 – Kredito įstaigų ir tam tikrų investicinių įmonių pertvarkymas, kiek tai susiję su bendru pertvarkymo mechanizmu (BPeM) ir Bendru pertvarkymo fondu – 18 straipsnis – Pertvarkymo procedūra – Sąlygos – Subjekto žlugimas arba galimas žlugdymas – Europos Centrinio Banko (ECB) pareiškimas dėl žlugimo arba galimo žlugimo – Parengiamasis aktas – Aktas, dėl kurio negalima pareikšti ieškinio – Nepriimtinumas“
Ieškinys dėl panaikinimo – Aktai, dėl kurių galima pareikšti ieškinį – Sąvoka – Aktai, sukeliantys privalomų teisinių pasekmių – Parengiamieji aktai – Neįtraukimas – Europos Centrinio Banko vertinimas, kuriuo kredito įstaiga pripažįstama žlungančia arba galinčia žlugti – Nepriimtinumas
(SESV 263 straipsnis; Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 806/2014 18 straipsnio 1 dalies a punktas)
(žr. 39–44 ir 46–49 punktus)
Ekonominė ir pinigų politika – Ekonominė politika – Kredito įstaigų ir tam tikrų investicinių įmonių bendras pertvarkymo mechanizmas – Pertvarkymo schemos patvirtinimas – Sąlygos – Skubos reikalavimas – Bendros pertvarkymo valdybos (Valdyba) ir Europos Centrinio Banko (ECB) funkcijos – Valdybos atsakomybė
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 806/2014 18 straipsnio 1 dalies a punktas ir 86 straipsnio 2 dalis)
(žr. 55, 56, 60–75 punktus)
Santrauka
Apeliantai yra ABLV Bank AS, Latvijoje įsteigta kredito įstaiga ir ABLV grupės patronuojančioji bendrovė (byla C‑551/19 P), ir ABLV Bank AS akcininkai (byla C‑552/19 P). ABLV Bank Luxembourg SA yra Liuksemburge įsteigta kredito įstaiga – viena iš ABLV grupės patronuojamųjų bendrovių, kurios vienintelė akcininkė yra ABLV Bank. Šios dvi įstaigos buvo laikomos svarbiomis, todėl joms taikyta Europos Centrinio Banko (ECB) priežiūra pagal bendrą priežiūros mechanizmą, nustatytą pagal bendrą priežiūros mechanizmą (
1
) (toliau – BPeM reglamentas).
2018 m. vasario 13 d.United States Department of the Treasury (Jungtinių Amerikos Valstijų iždo departamentas) paskelbė, kad ketina imtis specialių priemonių, siekdamas uždrausti grupei ABLV patekti į Jungtinių Amerikos Valstijų dolerių (USD) finansinę sistemą. Po šio pranešimo grupė patyrė sunkumų ir tai lėmė Bendro pertvarkymo mechanizmo reglamente (
2
) (toliau – BPeM reglamentas) numatytos pertvarkymo schemos nagrinėjimo pradžią.
Pertvarkymo procedūra – tai sudėtinga procedūra, kurioje, nelygu atvejis, dalyvauja kelios Europos institucijos, kaip antai ECB, Bendra pertvarkymo valdyba (toliau – Valdyba), Europos Komisija ir Europos Sąjungos Taryba, taip pat atitinkamos nacionalinės pertvarkymo institucijos.
Nagrinėjamu atveju 2018 m. vasario 18 d. ECB pavedė Finanšu un kapitāla tirgus komisija (Finansų ir kapitalo rinkų komisija, Latvija), Latvijos nacionalinei pertvarkymo institucijai, nustatyti moratoriumą, kad ABLV Bank galėtų stabilizuoti savo situaciją. Jis taip pat paragino Commission de surveillance de surveillance du secteur financier (Liuksemburgo nacionalinė pertvarkymo institucija) imtis panašių priemonių dėl ABLV Bank Luxembourg.
Remdamasis BPeM reglamentu ECB 2018 m. vasario 22 d. pateikė Valdybai savo vertinimo projektą dėl ABLV Bank ir ABLV Bank Luxembourg žlugimo ar galimo žlugimo. 2018 m. vasario 23 d. jis padarė išvadą, kad ABLV Bank ir ABLV Luxembourg žlunga arba galėtų žlugti (
3
). Vis dėlto tą pačią dieną Valdyba nusprendė, kad šiems bankams nereikia nustatyti pertvarkymo schemos dėl viešojo intereso (
4
).
2018 m. gegužės 3 d. Bendrojo Teismo pateiktais ieškiniais (
5
) ieškovai prašė panaikinti ECB aktus, kuriuose padaryta išvada, kad bankai žlunga arba galėtų žlugti. 2019 m. gegužės 6 d. nutartimis Bendrasis Teismas atmetė ieškinius kaip nepriimtinus ir nusprendė, kad ginčijami aktai yra procedūros, kuria siekiama sudaryti galimybę Valdybai priimti sprendimą, parengiamosios priemonės (
6
).
Teisingumo Teismas atmetė apeliantų apeliacinius skundus. Savo sprendime jis atskyrė Valdybos ir ECB funkcijas.
Teisingumo Teismo vertinimas
Pirmajame pagrinde apeliantai teigia, kad vertindamas ieškinių priimtinumą Bendrasis Teismas turėjo atsižvelgti į ECB atliktą bankų žlugimo vertinimą.
Teisingumo Teismas mano, kad Bendrasis Teismas nepažeidė jurisprudencijos, pagal kurią, vertinant ieškinio priimtinumą, reikia išanalizuoti ginčijamo akto esmę remiantis objektyviais kriterijais, t. y. jo turiniu, priėmimo kontekstu ir jį priėmusios institucijos įgaliojimais. Be to, Bendrasis Teismas nepadarė teisės klaidos, kai taip pat atsižvelgė į ECB ketinimą, tačiau paliko šiam subjektyviam kriterijui papildomą vaidmenį.
Teisingumo Teismo teigimu, klaidinga preziumuoti, kad visi institucijų aktai yra sprendžiamojo pobūdžio, nebent juose aiškiai nurodyta, kad taip nėra. Tokios prezumpcijos taikymas prieštarautų Teisingumo Teismo primintai jurisprudencijai. Atsakydamas į apeliantų argumentus Teisingumo Teismas pažymėjo, kad ECB atliktas numatytos priemonės proporcingumo vertinimas nėra pakankamas įrodymas, patvirtinantis šio vertinimo akto privalomąjį pobūdį. Iš tiesų bet kokia priemonė turi atitikti bendruosius Sąjungos teisės principus, visų pirma proporcingumo principą, todėl jos proporcingumas gali būti nagrinėjamas tarpiniame akte per administracinę procedūrą, kurią sudaro keli etapai. Kalbant apie tai, kad ECB pranešė apie nagrinėjamus aktus ir juos paskelbė, pažymėtina, jog tai nereiškia, kad jis norėjo suteikti jiems privalomąjį pobūdį ar kad šie aktai dėl savo pobūdžio yra tokie. Dėl ECB teiginio, kad kredito įstaigos neišvengiamai bus likviduojamos, Teisingumo Teismas pažymėjo, kad toks likvidavimas įvyko ne dėl ECB aktų, o dėl akcininkų sprendimo priėmus Valdybos sprendimą, pagal kurį dėl viešojo intereso nebuvo būtina taikyti pertvarkymo schemų.
Prieš atsakydamas į antrąjį pagrindą Teisingumo Teismas atkreipė dėmesį į BPeM reglamento požymius. Vienas iš šio reglamento tikslų – priimti skubius sprendimus, kad nekiltų pavojaus finansiniam stabilumui. Tai, kad ECB pripažino, jog subjekto žlugimo arba galimo žlugimo vertinimas yra sprendžiamojo pobūdžio, gali turėti didelę įtaką procedūros spartai. Be to, Teisingumo Teismas pažymėjo, jog tai, kad numatyta galimybė pareikšti ieškinį teisme tik dėl Valdybos sprendimų (
7
), patvirtina, kad teisės aktų leidėjas neketino pripažinti ECB sprendimų priėmimo kompetencijos šioje srityje.
Teisingumo Teismas priminė, kad Valdyba gali priimti pertvarkymo schemą tik tuo atveju, jei įvykdytos trys sąlygos (
8
): įstaigos žlugimas arba galimas žlugimas, nėra jokių pagrįstų galimybių, kad kitos priemonės nei pertvarkymas užkirs kelią jos žlugimui per pagrįstą terminą, ir būtinybė priimti pertvarkymo priemonę dėl viešojo intereso.
Teisingumo Teismas nurodė, kad ECB atliktas žlugimo arba galimo žlugimo vertinimas susijęs tik su viena iš šių sąlygų. Be to, jis pažymėjo, kad ECB vertinimas yra prioritetinis dėl jo kaip eksperto žinių ir galimybės susipažinti su rizikos ribojimu pagrįsta informacija. Vis dėlto Valdyba gali pati įvertinti žlugimą arba galimą žlugimą, pavyzdžiui, jeigu ECB mano, kad nėra jokio žlugimo, ir ji turi išimtinę kompetenciją nustatyti, ar įvykdytos trys sąlygos. ECB vertinimas jai nėra privalomas ir ji gali su juo nesutikti. Ji turi ištaisyti trūkumus, kai teisminės gynybos priemonės numatytos būtent dėl jos sprendimų (
9
).
Teisingumo Teismo teigimu, ECB, kaip priežiūros institucija, turi eksperto žinių. Vis dėlto kredito įstaigų priežiūros ir pertvarkymo atskyrimas neturi įtakos parengiamojo vertinimo akto pobūdžiui: taigi subjekto leidimo panaikinimo veiksmas neprilygsta subjekto žlugimo arba galimo žlugimo įvertinimui.
(
1
)	Kaip tai suprantama pagal 2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (OL L 287, 2013, p. 63), 6 straipsnio 4 dalį.
(
2
)	2014 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 806/2014, kuriuo nustatomos kredito įstaigų ir tam tikrų investicinių įmonių pertvarkymo vienodos taisyklės ir vienoda procedūra, kiek tai susiję su bendru pertvarkymo mechanizmu ir Bendru pertvarkymo fondu, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (OL L 225, 2014, p. 1).
(
3
)	BPeM reglamento 18 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punktas.
(
4
)	Kaip tai suprantama pagal BPeM reglamento 18 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punktą ir 18 straipsnio 5 dalį.
(
5
)	Bylos T‑281/18 ir T‑283/18.
(
6
)	2018 m. gegužės 3 d. Bendrojo Teismo kanceliarija gavo ieškovų ieškinius dėl 2018 m. vasario 23 d. Valdybos sprendimų (T‑280/18 ir T‑282/18) panaikinimo. Šie ieškiniai nagrinėjami Bendrajame Teisme.
(
7
)	BPeM reglamento 86 straipsnio 2 dalis.
(
8
)	BPeM reglamento 18 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a–c punktai.
(
9
)	BPeM reglamento 86 straipsnio 2 dalis.