62019CC0666
NÁVRHY GENERÁLNEHO ADVOKÁTA
EVGENI TANČEV
prednesené 6. októbra 2021 (
1
)
Vec C‑666/19 P
Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd
proti
Európskej komisii
„Odvolanie – Dumping – Dovoz aspartámu s pôvodom v Číne – Časová uplatniteľnosť nariadenia (EÚ) 2016/1036 – Článok 2 ods. 7 písm. a) nariadenia (ES) č. 1225/2009 – Určenie normálnej hodnoty na základe ceny podobného výrobku v Európskej únii – Článok 2 ods. 10 nariadenia (ES) č. 1225/2009 – Úpravy na účely určenia dumpingového rozpätia – Úpravy na účely určenia existencie ujmy“
Obsah
I. Právny rámec
II. Okolnosti predchádzajúce sporu
III. Konanie na Všeobecnom súde a napadnutý rozsudok
IV. Konanie na Súdnom dvore a návrhy účastníkov konania
V. Analýza
A. Uplatní sa nariadenie 2016/1036 z časového hľadiska v prejednávanej veci?
1. Tvrdenia účastníkov konania
2. Posúdenie
B. Druhý odvolací dôvod
1. Tvrdenia účastníkov konania
2. Posúdenie
a) Prípustnosť
b) O veci samej
1) Tretia časť druhého odvolacieho dôvodu
2) Prvá časť druhého odvolacieho dôvodu
C. Tretí odvolací dôvod
1. Tvrdenia účastníkov konania
2. Posúdenie
a) Prípustnosť
b) O veci samej
1) Tretia časť tretieho odvolacieho dôvodu
2) Prvá časť tretieho odvolacieho dôvodu
3) Štvrtá časť tretieho odvolacieho dôvodu
4) Druhá časť tretieho odvolacieho dôvodu
D. Štvrtý odvolací dôvod
1. Tvrdenia účastníkov konania
2. Posúdenie
VI. O trovách
VII. Návrh
1.
Spoločnosť Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd týmto odvolaním navrhuje, aby Súdny dvor zrušil rozsudok z 28. júna 2019, Changmao Biochemical Engineering/Komisia (ďalej len „napadnutý rozsudok“), (
2
) ktorým Všeobecný súd zamietol jej žalobu o neplatnosť vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2016/1247 (ďalej len „sporné nariadenie“), (
3
) ktorým bolo uložené antidumpingové clo vo výške 55,4 % na dovoz jej výroby aspartámu.
2.
Toto odvolanie je pre Súdny dvor príležitosťou rozhodnúť o tom, v akom rozsahu môže Komisia v prípade dovozu z krajín s iným než trhovým hospodárstvom určiť normálnu hodnotu nie použitím hlavnej metódy stanovenej v článku 2 ods. 7 písm. a) nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009, (
4
) t. j. na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty v tretej krajine s trhovým hospodárstvom (tzv. „analogická krajina“), ale použitím alternatívnej metódy, t. j. na základe ceny skutočne zaplatenej alebo obvykle platenej v Európskej únii za podobné výrobky. Táto vec vyvoláva aj otázku právomoci alebo povinnosti Komisie vykonať úpravy na účely určenia nielen dumpingového rozpätia, ale aj existencie ujmy.
I. Právny rámec
3.
Článok 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009, ktorý zodpovedá článku 2 ods. 7 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036, (
5
) stanovuje:
„V prípade dovozov z krajín s iným ako trhovým hospodárstvom sa normálna hodnota určí na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty v tretej krajine s trhovým hospodárstvom alebo na základe ceny z takejto tretej krajiny voči iným krajinám vrátane [EÚ], alebo ak toto nie je možné, na inom odôvodnenom základe, vrátane ceny skutočne zaplatenej alebo bežne platenej v [EÚ] za podobný výrobok, ktorá sa v prípade potreby riadne upraví tak, aby zahŕňala primerané ziskové rozpätie.
Vhodná tretia krajina s trhovým hospodárstvom sa vyberie vhodným spôsobom, pričom sa vezmú do úvahy spoľahlivé informácie dostupné v čase výberu. Do úvahy sa vezmú aj lehoty; ak je to vhodné, použije sa tretia krajina s trhovým hospodárstvom, ktorá je predmetom toho istého zisťovania [prešetrovania – neoficiálny preklad].
…“
4.
Článok 2 ods. 10 nariadenia č. 1225/2009, ktorý zodpovedá článku 2 ods. 10 nariadenia 2016/1036, stanovuje:
„Medzi vývoznou cenou a normálnou hodnotou sa vykonáva spravodlivé porovnanie. Toto porovnanie sa uskutoční na tej istej úrovni obchodovania a vo vzťahu k predaju uskutočnenému, pokiaľ je to možné, v rovnakom čase a s náležitým prihliadnutím na ostatné rozdiely, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien. Tam, kde normálna hodnota a vývozná cena nie sú stanovené na takomto porovnateľnom základe, prihliadne sa vo forme úprav v každom prípade, podľa podstaty veci, na rozdiely vo faktoroch, o ktorých sa tvrdí alebo sa preukáže, že ovplyvňujú ceny a cenové porovnanie…“
5.
Odseky 2 a 3 článku 3 nariadenia č. 1225/2009, nazvaného „Vymedzenie ujmy“, ktoré zodpovedajú odsekom 2 a 3 článku 3 nariadenia 2016/1036, stanovujú:
„2.   Vymedzenie ujmy je založené na nesporných dôkazoch a zahŕňa objektívne preskúmanie jednak:
a)
objemu dumpingových dovozov a vplyvu dumpingových dovozov na ceny podobných výrobkov na trhu [EÚ]; a
b)
následný dopad takýchto dovozov na príslušné výrobné odvetvie [EÚ].
3.   Pokiaľ ide o objem dumpingových dovozov, pozornosť sa venuje tomu, či došlo k významnému nárastu dumpingových dovozov v absolútnom vyjadrení alebo relatívnom vyjadrení vo vzťahu k výrobe alebo spotrebe v [EÚ]. Pokiaľ ide o vplyv dumpingových dovozov na ceny, pozornosť sa venuje tomu, či došlo prostredníctvom dumpingových dovozov k významnému zníženiu cien v porovnaní s cenou podobného výrobku výrobného odvetvia [EÚ] alebo či vplyv takýchto dovozov inak spôsobí zníženie cien vo významnej miere, alebo zabráni vo významnej miere rastu cien, ku ktorému by inak došlo. Ani jeden, ani viaceré z týchto faktorov nemôžu byť nevyhnutne rozhodujúcim vodidlom.“
II. Okolnosti predchádzajúce sporu
6.
Dňa 30. mája 2015 Komisia v nadväznosti na sťažnosť, ktorú podal 16. apríla 2015 jediný výrobca aspartámu v EÚ, konkrétne spoločnosť Ajinomoto Sweeteners Europe SAS, teraz Hyet Sweet SAS, začala antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu aspartámu s pôvodom v Číne do EÚ.
7.
Aspartám je sladidlo vyrábané vo forme bielych kryštálov bez zápachu rôznych veľkostí s chuťou podobnou cukru, ale s vyššou účinnosťou sladkosti a podstatne nižšou kalorickou hodnotou. Používa sa hlavne ako náhrada cukru v nealkoholických nápojoch, potravinách a mliekarenskom priemysle. (
6
)
8.
Dňa 25. februára 2016 Komisia prijala dočasné nariadenie.
9.
Dňa 28. júla 2016 prijala Komisia sporné nariadenie, ktorým uložila konečné antidumpingové clo na dovoz aspartámu vyrábaného niekoľkými čínskymi spoločnosťami vrátane cla vo výške 55,4 % na dovoz aspartámu vyrábaného spoločnosťou Changmao Biochemical Engineering, ako je uvedené v bode 1 vyššie.
III. Konanie na Všeobecnom súde a napadnutý rozsudok
10.
Dňa 21. októbra 2016 spoločnosť Changmao Biochemical Engineering podala žalobu o neplatnosť sporného nariadenia.
11.
Všeobecný súd napadnutým rozsudkom túto žalobu zamietol.
12.
Vzhľadom na to, že Súdny dvor ma požiadal, aby som sa v týchto návrhoch obmedzil na preskúmanie druhého, tretieho a štvrtého odvolacieho dôvodu, ktoré smerujú proti posúdeniu druhého a tretieho žalobného dôvodu zo strany Všeobecného súdu, nižšie zhrniem len posúdenie týchto dvoch žalobných dôvodov, ktoré vykonal Všeobecný súd.
13.
V prvom rade Všeobecný súd zamietol druhý žalobný dôvod založený na tom, že Komisia porušila článok 2 ods. 7 písm. a) nariadenia 2016/1036, keď vypočítala normálnu hodnotu na základe cien jediného výrobcu v EÚ, ktorý vyrába podobné výrobky na trhu Únie, a nie na základe vývozných cien výrobcu zamýšľanej analogickej krajiny, konkrétne Japonska. Podľa Všeobecného súdu z prvej zarážky tohto ustanovenia vyplýva, že v prípade dovozu z krajín s iným ako trhovým hospodárstvom sa Komisia môže rozhodnúť, že neuplatní všeobecné pravidlo stanovené v uvedenom ustanovení (podľa ktorého sa normálna hodnota musí určiť na základe ceny v analogickej krajine alebo na základe ceny z tejto krajiny voči iným krajinám) a použije „iný odôvodnený základ“, len ak nie je možné uplatniť toto všeobecné pravidlo. Je to tak v prípade, že informácie dostupné v čase výberu nie sú spoľahlivé a pravdepodobne povedú k nevhodnému a neprimeranému výberu analogickej krajiny. V prejednávanej veci údaje poskytnuté japonským výrobcom neboli spoľahlivé a zainteresované strany vyjadrili obavy, pokiaľ ide o výber Japonska ako analogickej krajiny. Okrem toho vzhľadom na to, že výrobcovia aspartámu sú v podobných krajinách zriedkaví a je ťažké nájsť výrobcu, ktorý by bol ochotný spolupracovať, Komisia pri hľadaní analogických krajín vyvinula náležitú starostlivosť.
14.
V druhom rade Všeobecný súd zamietol tretí žalobný dôvod založený na tom, že Komisia porušila článok 2 ods. 10, článok 3 ods. 2 písm. a), článok 3 ods. 3 a článok 9 ods. 4 nariadenia 2016/1036 a zásadu riadnej správy vecí verejných tým, že odmietla vykonať úpravy potrebné na zabezpečenie spravodlivého porovnania cien. Po prvé podľa Všeobecného súdu Komisia neporušila článok 2 ods. 10 tohto nariadenia odmietnutím vykonať úpravy na účely určenia dumpingového rozpätia. Dôvodom bolo to, že spoločnosť Changmao Biochemical Engineering nepreukázala, že údajné rozdiely vo výrobných nákladoch medzi výrobcom v EÚ a ňou samou ovplyvnili ceny a porovnateľnosť cien, a teda si vyžadovali úpravy. Okrem toho ani jedno z ustanovení, na ktoré sa odvolávala spoločnosť Changmao Biochemical Engineering, si nevyžadovalo, aby Komisia vykonala úpravy na účely určenia rozpätia ujmy. Po druhé Všeobecný súd zamietol tvrdenie spoločnosti Changmao Biochemical Engineering, podľa ktorého jej Komisia uložila neprimerané dôkazné bremeno, keď od nej požadovala, aby preukázala, že údajné rozdiely vo výrobných nákladoch ovplyvnili ceny a porovnateľnosť cien, hoci nemala prístup k údajom výrobného odvetvia EÚ. Podľa názoru Všeobecného súdu bolo dôvodom to, že údaje týkajúce sa výrobcu z EÚ boli spoločnosti Changmao Biochemical Engineering poskytnuté a tejto spoločnosti prináležalo preukázať vplyv na ceny.
IV. Konanie na Súdnom dvore a návrhy účastníkov konania
15.
Spoločnosť Changmao Biochemical Engineering svojím odvolaním navrhuje, aby Súdny dvor: zrušil napadnutý rozsudok, vydal konečný rozsudok vo veci a zrušil sporné nariadenie v rozsahu, v akom sa týka spoločnosti Changmao Biochemical Engineeringa, a uložil Komisii a spoločnosti Hyet Sweet povinnosť nahradiť jej trovy konania. Subsidiárne spoločnosť Changmao Biochemical Engineering navrhuje, aby Súdny dvor vrátil vec Všeobecnému súdu na rozhodnutie o druhej časti prvého žalobného dôvodu vzneseného na prvom stupni, ktorá sa týka článku 2 ods. 7 písm. c) druhej zarážky nariadenia 2016/1036, alebo aby ďalej subsidiárne rozhodol o akýchkoľvek iných žalobných dôvodoch vznesených na prvom stupni a vyhradil rozhodnutie o trovách konania.
16.
Komisia navrhuje, aby Súdny dvor zamietol odvolanie a zaviazal spoločnosť Changmao Biochemical Engineering na náhradu trov konania.
V. Analýza
17.
Spoločnosť Changmao Biochemical Engineering uvádza päť odvolacích dôvodov. Ako som uviedol v bode 12 vyššie, Súdny dvor ma požiadal, aby som sa v týchto návrhoch obmedzil na preskúmanie druhého, tretieho a štvrtého odvolacieho dôvodu.
18.
Vzniká však predbežná otázka, pokiaľ ide o časovú uplatniteľnosť nariadenia 2016/1036, z ktorého sporné nariadenie vychádza. (
7
) Nariadenie 2016/1036, ktorým bolo zrušené a nahradené nariadenie č. 1225/2009, totiž nadobudlo účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po dátume jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, t. j. v dvadsiaty deň po 30. júni 2016. (
8
) Nariadenie 2016/1036 preto nadobudlo účinnosť pred prijatím sporného nariadenia 28. júla 2016, ale po vzniku vyšetrovaných skutočností. Vzniká teda otázka, či Komisia a Všeobecný súd (
9
) nesprávne uplatnili nariadenie 2016/1036 namiesto nariadenia č. 1225/2009. Účastníkom konania bola na tento účel položená otázka na písomné zodpovedanie, na ktorú odpovedali v lehote stanovenej Súdnym dvorom. V dôsledku toho preskúmam, či sa nariadenie 2016/1036 uplatňovalo z časového hľadiska (časť A), a až potom posúdim druhý, tretí a štvrtý odvolací dôvod (časti B, C a D).
A. Uplatní sa nariadenie 2016/1036 z časového hľadiska v prejednávanej veci?
1.
Tvrdenia účastníkov konania
19.
Spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že na prijatie antidumpingového cla v prejednávanej veci sa vzťahovali hmotnoprávne ustanovenia nariadenia č. 1225/2009, keďže uvedené nariadenie bolo v platnosti ku dňu vzniku skutkových okolností, ich konečného posúdenia vo všeobecnom dokumente o zverejnení a pripomienok spoločnosti Changmao Biochemical Engineering k uvedenému dokumentu. Komisia teda v spornom nariadení nesprávne odkazuje na nariadenie 2016/1036.
20.
Naopak, Komisia sa domnieva, že na prijatie antidumpingového cla v prejednávanej veci sa vzťahovalo nariadenie 2016/1036. Podľa jej názoru to vyplýva zo skorej, ale ustálenej judikatúry, ktorá nerozlišuje medzi hmotnoprávnou a procesnou úpravou, a zo skutočnosti, že nariadenie 2016/1036 je len kodifikáciou nariadenia č. 1225/2009 a zmien a doplnení tohto nariadenia. Komisia takisto tvrdí, že z rozsudku z 10. decembra 2013, Komisia/Írsko a i. (C‑272/12 P, EU:C:2013:812, bod 28), vyplýva, že Súdny dvor nemôže bez návrhu skúmať časovú uplatniteľnosť hmotnoprávnych ustanovení.
2.
Posúdenie
21.
Na úvod by som chcel zdôrazniť, že ustanovenia nariadenia 2016/1036, ktorých porušenie sa namieta v prejednávanej veci, (
10
) sú totožné so zodpovedajúcimi ustanoveniami nariadenia č. 1225/2009. Ak by teda Súdny dvor konštatoval, že Komisia a Všeobecný súd nesprávne určili uplatniteľné nariadenie, nemalo by to nijaký vplyv na výsledok veci. Napriek tomu je podľa môjho názoru dôležité určiť, ktoré nariadenie sa uplatní na prejednávanú vec, lebo rozsudok Súdneho dvora by mohol byť založený na nariadení, ktoré z časového hľadiska nie je uplatniteľné.
22.
Po prvé preskúmam, či na rozdiel od toho, čo tvrdí Komisia, Súdny dvor môže z vlastného podnetu preskúmať, či sa nariadenie 2016/1036 z časového hľadiska uplatní na prejednávanú vec, a po druhé, či sa toto nariadenie uplatní alebo neuplatní.
23.
Po prvé sa domnievam, že Súdny dvor môže bez návrhu preskúmať uplatniteľnosť nariadenia 2016/1036.
24.
Je pravda, že z judikatúry Súdneho dvora vyplýva, že hoci niektoré žalobné dôvody môžu či dokonca musia súdy EÚ vziať do úvahy ex offo, žalobný dôvod týkajúci sa vecnej zákonnosti predmetného rozhodnutia môže súd EÚ preskúmať len vtedy, ak ho uvádza žalobca. (
11
)
25.
Z judikatúry Súdneho dvora však vyplýva aj to, že súdy EÚ nemôžu byť viazané len tvrdeniami, na ktoré účastníci konania na podporu svojich nárokov odkazujú, lebo by mohli byť za určitých okolností nútené založiť svoje rozhodnutia na chybných právnych úvahách. (
12
) Súdy EÚ teda majú právomoc a v prípade potreby povinnosť vzniesť bez návrhu určité žalobné dôvody vecnej zákonnosti. Všeobecný súd a Súd pre verejnú službu už rozhodli, že to platí pre žalobný dôvod založený na nesprávnom pochopení pôsobnosti právnej normy. (
13
)
26.
Je potrebné poukázať najmä na rozsudok zo 16. septembra 2013, Wurster/EIGE (F‑20/12 a F‑43/12, EU:F:2013:129), v ktorom Súd pre verejnú službu bez návrhu skúmal časovú uplatniteľnosť všeobecných vykonávacích ustanovení týkajúcich sa zamestnancov stredného manažmentu Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť, (
14
) ktoré boli prijaté po tom, čo žalobkyňa podpísala dočasnú pracovnú zmluvu, ale skôr ako ukončila skúšobnú lehotu, ktorú tieto všeobecné vykonávacie ustanovenia predĺžili. Súd pre verejnú službu konštatoval, že všeobecné vykonávacie ustanovenia sa z časového hľadiska neuplatnia. (
15
)
27.
Analogicky som teda dospel k záveru, že Súdny dvor môže z vlastného podnetu preskúmať, či sa nariadenie 2016/1036 z časového hľadiska uplatní na prejednávanú vec.
28.
Po druhé sa domnievam, že nariadenie 2016/1036 sa v prejednávanej veci z časového hľadiska neuplatní.
29.
Podľa ustálenej judikatúry sa nové pravidlo v zásade bezodkladne uplatňuje na budúce právne účinky situácie, ktorá vznikla za účinnosti predchádzajúceho pravidla. Naopak, hmotnoprávne predpisy práva EÚ sa majú na zabezpečenie dodržiavania zásady právnej istoty a zásady ochrany legitímnej dôvery vykladať ako pravidlá vzťahujúce sa na situácie, ktoré vznikli pred nadobudnutím ich účinnosti, iba vtedy, ak z ich znenia, účelu alebo štruktúry jasne vyplýva, že im má byť takýto účinok priznaný. (
16
) Inými slovami, zatiaľ čo procesné pravidlá sa vo všeobecnosti uplatňujú bezodkladne na situácie existujúce pred nadobudnutím ich účinnosti, hmotnoprávne pravidlá sa na tieto situácie vo všeobecnosti nevzťahujú, pokiaľ nie je stanovené inak.
30.
Je nesporné, že ustanovenia nariadenia 2016/1036, ktorých porušenie sa namieta v prejednávanej veci, (
17
) upravujú hmotnoprávne pravidlá. (
18
) Okrem toho nijaké ustanovenie nariadenia 2016/1036 nestanovuje, že toto nariadenie sa vzťahuje na situácie existujúce pred nadobudnutím jeho účinnosti.
31.
Z judikatúry citovanej v bode 29 týchto návrhov preto vyplýva, že ustanovenia nariadenia 2016/1036, ktorých porušenie sa namieta, sa nevzťahujú na prejednávanú vec.
32.
Záver, ku ktorému som dospel v bode 31 týchto návrhov, nie je spochybnený rozsudkami z 27. marca 2019, Canadian Solar Emea a i./Rada (C‑236/17 P, EU:C:2019:258), z 9. júna 2011, Diputación Foral de Vizcaya/Komisia (C‑465/09 P až C‑470/09 P, neuverejnený, EU:C:2011:372), a z 11. decembra 2008, Komisia/Freistaat Sachsen (C‑334/07 P, EU:C:2008:709), na základe ktorých Komisia tvrdí, že by sa nemalo rozlišovať medzi procesnými a hmotnoprávnymi pravidlami, čo by viedlo k tomu, že akékoľvek nové pravidlá, dokonca aj hmotnoprávne, by sa mali uplatňovať okamžite na situácie existujúce pred nadobudnutím ich účinnosti.
33.
Je pravda, že v rozsudku z 27. marca 2019, Canadian Solar Emea a i./Rada (C‑236/17 P, EU:C:2019:258, body 129 až 140), Súdny dvor konštatoval, že nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1168/2012, (
19
) ktorým sa predĺžila trojmesačná lehota na to, aby Komisia rozhodla o žiadosti o priznanie trhovohospodárskeho zaobchádzania, sa z časového hľadiska uplatní napriek tomu, že nadobudlo účinnosť po uplynutí trojmesačnej lehoty v tomto konkrétnom prípade, v ktorej Komisia nerozhodla o žiadosti čínskych vyvážajúcich výrobcov. (
20
) Situácia v prejednávanej veci sa však líši od situácie v tomto rozsudku. Po prvé nariadenie č. 1168/2012 na rozdiel od nariadenia 2016/1036 obsahuje prechodné ustanovenia. Výslovne stanovuje, že sa uplatňuje „na všetky prebiehajúce prešetrovania od 15. decembra 2012“ (
21
) – dátum, ku ktorému v tomto prípade prešetrovanie stále prebiehalo. Po druhé nariadenie č. 1168/2012 v rozsahu, v akom predlžuje trojmesačnú lehotu uvedenú vyššie, možno považovať za procesné pravidlo. Ako také by sa podľa judikatúry citovanej v bode 29 týchto návrhov malo okamžite uplatňovať na existujúce situácie. Na základe bodov 135 a 136 uvedeného rozsudku, v ktorom Súdny dvor konštatuje, že situácia čínskych vyvážajúcich výrobcov bola s konečnou platnosťou stanovená až po nadobudnutí účinnosti nariadenia, ktorým sa im ukladá antidumpingové clo, teda nemožno tvrdiť, ako to v podstate robí Komisia, že uloženie antidumpingového cla sa riadi akýmikoľvek pravidlami platnými v deň jeho uloženia.
34.
Je tiež pravda, že v rozsudku z 9. júna 2011, Diputación Foral de Vizcaya/Komisia (C‑465/09 P až C‑470/09 P, neuverejnený, EU:C:2011:372, body 121 až 129), Súdny dvor rozhodol, že usmernenie o národnej regionálnej pomoci (
22
) sa z časového hľadiska uplatní napriek tomu, že nadobudlo účinnosť po prijatí plánovanej pomoci. (
23
) V tomto usmernení je však výslovne uvedené, že sa uplatňuje na neoznámenú pomoc poskytnutú pred jeho prijatím – čo bol prípad predmetných opatrení pomoci. Situácia v prejednávanej veci sa teda líši od situácie v uvedenom rozsudku, keďže nariadenie 2016/1036 na rozdiel od usmernenia, o ktoré išlo v uvedenom rozsudku, neobsahuje nijaké prechodné ustanovenia.
35.
Nakoniec je pravda, že v rozsudku z 11. decembra 2008, Komisia/Freistaat Sachsen (C‑334/07 P, EU:C:2008:709, body 43 až 59), Súdny dvor rozhodol, že nariadenie Komisie (ES) č. 70/2001 (
24
) sa z časového hľadiska uplatní, hoci bolo prijaté po oznámení predmetnej pomoci. (
25
) Chcem však poukázať na to, že aby Súdny dvor dospel k tomuto záveru, vychádzal v bodoch 52 a 53 uvedeného rozsudku zo skutočnosti, že oznámenie plánovanej pomoci nevedie k definitívne stanovenej situácii, lebo je určené výlučne na to, aby mohla Komisia uskutočniť preventívnu kontrolu štátnej pomoci. Je zrejmé, že v oblasti antidumpingového práva neexistuje oznamovacia povinnosť. Na tento rozsudok sa teda nemožno odvolávať s cieľom tvrdiť, ako to robí Komisia, že uloženie antidumpingového cla sa riadi hmotnoprávnymi pravidlami platnými v deň ich uloženia.
36.
V každom prípade zdôrazňujem, že aj keby Súdny dvor súhlasil s Komisiou, že hmotnoprávne ustanovenia práva EÚ sa bezodkladne uplatňujú na situácie existujúce pred nadobudnutím ich účinnosti, nevyplývalo by z toho, že nariadenie 2016/1036 sa z časového hľadiska uplatní v prejednávanej veci.
37.
Dôvodom je to, že podľa môjho názoru situáciu v prejednávanej veci nemožno považovať za „existujúcu“ v deň nadobudnutia účinnosti nariadenia 2016/1036. Obdobie, ktoré sa zohľadnilo s cieľom určiť, či boli splnené podmienky na uloženie antidumpingového cla, totiž trvalo do 31. marca 2015. (
26
) Skutkové okolnosti teda predchádzali nadobudnutiu účinnosti nariadenia 2016/1036. Okrem toho boli tieto skutkové okolnosti určené pred nadobudnutím účinnosti uvedeného nariadenia, keďže konečné poskytnutie informácií, resp. dôvodov, na základe ktorých malo byť odporučené uloženie konečných opatrení, predloženie pripomienok týkajúcich sa poskytnutia týchto informácií i vypočutie sa uskutočnilo pred nadobudnutím účinnosti nariadenia 2016/1036. (
27
) Inými slovami, skutkové okolnosti boli s konečnou platnosťou určené pred nadobudnutím účinnosti nariadenia 2016/1036.
38.
Prístup, ktorý som uplatnil v bode 37 týchto návrhov, je v súlade s judikatúrou Súdneho dvora, podľa ktorej dodržanie zásad upravujúcich uplatňovanie právnych predpisov v čase, ako aj požiadaviek týkajúcich sa právnej istoty a ochrany legitímnej dôvery, si vyžaduje uplatnenie hmotnoprávnej úpravy platnej v čase, keď vznikli predmetné skutočnosti, hoci táto právna úprava už neplatí v čase prijatia aktu inštitúciou EÚ. (
28
)
39.
Tento prístup je tiež v súlade s judikatúrou Všeobecného súdu, podľa ktorej v prípade, že skutočnosti, na ktoré sa vzťahuje antidumpingové prešetrovanie, predchádzajú nadobudnutiu účinnosti nariadenia 2016/1036, ale uloženie antidumpingových opatrení nasleduje po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia, situácia sa riadi procesnými pravidlami stanovenými v nariadení 2016/1036 a hmotnoprávnymi pravidlami stanovenými v nariadení č. 1225/2009. (
29
)
40.
Dospel som k záveru, že nariadenie 2016/1036 sa v prejednávanej veci z časového hľadiska neuplatní a že Všeobecný súd v bode 1 napadnutého rozsudku nesprávne odkázal na toto nariadenie ako na uplatniteľné nariadenie.
41.
Chcem však pripomenúť, že ako som uviedol v bode 21 týchto návrhov, keďže ustanovenia nariadenia č. 1225/2009, ktorých porušenie sa namieta v prejednávanej veci, sú totožné s ustanoveniami nariadenia 2016/1036, nemá to vplyv na výsledok prípadu.
42.
Napriek tomu sa nižšie vo svojej analýze druhého, tretieho a štvrtého odvolacieho dôvodu nebudem odvolávať na nariadenie 2016/1036, ale na nariadenie č. 1225/2009.
B. Druhý odvolací dôvod
1.
Tvrdenia účastníkov konania
43.
Druhým odvolacím dôvodom spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že Všeobecný súd skreslil skutkové okolnosti a dopustil sa nesprávneho právneho posúdenia, keď konštatoval, že Komisia tým, že si nevyžiadala a nepreskúmala podrobný zoznam vývozných transakcií japonského vyvážajúceho výrobcu, neporušila článok 2 ods. 7 písm. a) a článok 6 ods. 8 nariadenia 2016/1036 ani zásadu riadnej správy vecí verejných, ani svoju povinnosť náležitej starostlivosti. Druhý odvolací dôvod je rozdelený na tri časti.
44.
V prvej časti druhého odvolacieho dôvodu spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že Všeobecný súd v bodoch 113, 115, 116, 128 a 129 napadnutého rozsudku nesprávne konštatoval, že Komisia neporušila článok 2 ods. 7 písm. a) nariadenia 2016/1036, zásadu riadnej správy vecí verejných ani svoju povinnosť náležitej starostlivosti tým, že určila normálnu hodnotu na základe údajov výrobného odvetvia EÚ, aj keď nepožiadala japonského vyvážajúceho výrobcu, aby poskytol údaje o jednotlivých transakciách svojho vývozného predaja. Podľa názoru spoločnosti Changmao Biochemical Engineering z článku 2 ods. 7 písm. a) nariadenia 2016/1036 vyplýva, že v prípade dovozu z krajín s iným než trhovým hospodárstvom sa normálna hodnota môže stanoviť na základe údajov výrobného odvetvia EÚ len vtedy, ak domáca cena v analogickej krajine a vývozná cena z tejto krajiny nie je spoľahlivá. V prejednávanej veci však nemožno vylúčiť, že určité vývozné transakcie japonského vyvážajúceho výrobcu boli ziskové, a preto spoľahlivé, keďže Komisia mala k dispozícii iba súhrnné údaje, nie údaje podľa transakcií týkajúce sa vývozného predaja tohto výrobcu. Všeobecný súd teda skreslil skutkové okolnosti, keď v bode 113 napadnutého rozsudku konštatoval, že všetky vývozné predaje tohto výrobcu boli stratové. Z toho vyplýva, že Komisia nemohla určiť normálnu hodnotu na základe údajov výrobného odvetvia EÚ.
45.
Druhou časťou druhého odvolacieho dôvodu spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že Všeobecný súd v bodoch 125 a 126 napadnutého rozsudku nesprávne konštatoval, že Komisia tým, že nepožiadala japonského vyvážajúceho výrobcu o údaje podľa jednotlivých transakcií a nepreskúmala tieto informácie, neporušila svoju povinnosť podľa článku 6 ods. 8 nariadenia 2016/1036, na základe ktorej musí „v miere, v akej je to možné, skontrolovať, či informácie, ktoré poskytli zainteresované strany… sú presné“.
46.
V tretej časti druhého odvolacieho dôvodu spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že Všeobecný súd v bodoch 117 a 118 napadnutého rozsudku nesprávne konštatoval, že žalobkyni prináleží preukázať, že dumpingové rozpätie by bolo nižšie ako rozpätie ujmy, ak by sa zohľadnil vývozný predaj japonského vyvážajúceho výrobcu. Naopak, je na Komisii, aby z vlastnej iniciatívy posúdila všetky dostupné informácie.
47.
Komisia tvrdí, že druhý odvolací dôvod je neúčinný v celom rozsahu, lebo nespochybňuje konštatovanie Všeobecného súdu v bodoch 112 a 114 napadnutého rozsudku, podľa ktorého boli údaje poskytnuté japonským vyvážajúcim výrobcom nespoľahlivé, a nevysvetľuje, prečo by dodatočné údaje požadované od tohto výrobcu nemali rovnaké nedostatky.
48.
Subsidiárne Komisia tvrdí, že tretia časť druhého odvolacieho dôvodu, ktorá je zhrnutá v bode 46 týchto návrhov, je nedôvodná, v dôsledku čoho je prvá a druhá časť tohto dôvodu, zhrnutá v bodoch 44 a 45 týchto návrhov, neúčinná.
49.
Ďalej subsidiárne Komisia tvrdí, že prvá a druhá časť druhého odvolacieho dôvodu, ktoré sú zhrnuté v bodoch 44 a 45 týchto návrhov, sú buď neúčinné (prvá časť v rozsahu, v akom namieta skreslenie skutkových okolností v bode 113 napadnutého rozsudku), alebo neprípustné (druhá časť), a že v každom prípade sú nedôvodné.
2.
Posúdenie
50.
Druhým odvolacím dôvodom spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že Všeobecný súd nesprávne konštatoval, že Komisia neporušila článok 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009, zásadu riadnej správy vecí verejných ani svoju povinnosť náležitej starostlivosti tým, že určila normálnu hodnotu na základe údajov výrobného odvetvia EÚ, hoci nepožiadala japonského vyvážajúceho výrobcu, aby jej poskytol údaje podľa transakcií týkajúce sa jeho vývozného predaja.
51.
Ako som vysvetlil v bodoch 44 až 46 týchto návrhov, druhý odvolací dôvod je rozdelený na tri časti. Prvá časť, ktorá smeruje proti bodom 113, 115, 116, 128 a 129 napadnutého rozsudku, namieta porušenie článku 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009, zásady riadnej správy vecí verejných a povinnosti Komisie vynaložiť náležitú starostlivosť. Druhá časť, ktorá smeruje proti bodom 125 a 126 napadnutého rozsudku, namieta porušenie článku 6 ods. 8 tohto nariadenia. V tretej časti, ktorá smeruje proti bodom 117 a 118 napadnutého rozsudku, spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že Všeobecný súd nesprávne konštatoval, že je na žalobkyni, aby preukázala, že dumpingové rozpätie by bolo nižšie ako rozpätie ujmy, ak by sa zohľadnil vývozný predaj japonského vyvážajúceho výrobcu.
a)
Prípustnosť
52.
Komisia spochybňuje prípustnosť druhej časti druhého odvolacieho dôvodu na základe toho, že tento dôvod nebol vznesený na prvom stupni.
53.
Pred Všeobecným súdom spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdila, že stanovením normálnej hodnoty na základe údajov výrobného odvetvia EÚ Komisia porušila článok 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009 a svoju povinnosť náležitej starostlivosti. Netvrdila, že Komisia tým porušila článok 6 ods. 8 tohto nariadenia. V písomných podaniach spoločnosti Changmao Biochemical Engineering pred Všeobecným súdom sa totiž posledné uvedené ustanovenie vôbec nespomína.
54.
Navyše článok 6 ods. 8 nariadenia č. 1225/2009 nie je spomenutý v bodoch 102 až 130 napadnutého rozsudku, v ktorých Všeobecný súd preskúmal a zamietol žalobný dôvod zhrnutý v bode 53 týchto návrhov. Predovšetkým nie je toto ustanovenie spomenuté v bodoch 125 a 126 tohto rozsudku, proti ktorému smeruje druhá časť druhého odvolacieho dôvodu.
55.
Preto sa domnievam, že druhá časť druhého odvolacieho dôvodu je neprípustná.
b)
O veci samej
56.
Najprv preskúmam tretiu časť druhého odvolacieho dôvodu a až následne prvú časť tohto dôvodu.
1) Tretia časť druhého odvolacieho dôvodu
57.
Na úvod chcem uviesť, že podľa pravidla „nižšieho cla“ stanoveného v poslednej vete článku 9 ods. 4 nariadenia č. 1225/2009 „výška antidumpingového cla nepresiahne stanovené dumpingové rozpätie, mala by však byť nižšia ako dumpingové rozpätie, ak by takéto nižšie clo bolo dostatočné na odstránenie ujmy výrobnému odvetviu [EÚ]“. Rozpätie ujmy sa teda používa na určenie sadzby antidumpingového cla, ak je dumpingové rozpätie vyššie ako rozpätie ujmy. V prejednávanej veci bolo antidumpingové clo uložené spoločnosti Changmao Biochemical Engineering stanovené na úrovni rozpätia ujmy (55,4 %), keďže bolo nižšie ako dumpingové rozpätie (124 %). (
30
)
58.
S cieľom zamietnuť tvrdenie spoločnosti Changmao Biochemical Engineering, podľa ktorého sa mala normálna hodnota stanoviť na základe vývozných cien japonského vyvážajúceho výrobcu, a nie údajov výrobného odvetvia EÚ, Všeobecný súd v bodoch 117 a 118 napadnutého rozsudku vychádzal zo skutočnosti, že spoločnosť Changmao Biochemical Engineering nepreukázala, že ak by sa normálna hodnota vypočítala tak, ako navrhla, dumpingové rozpätie by bolo nižšie ako rozpätie ujmy, a preto by antidumpingové clo, ktoré jej bolo uložené, bolo stanovené na základe dumpingového rozpätia.
59.
Ako som uviedol v bode 51 týchto návrhov, treťou časťou svojho druhého odvolacieho dôvodu spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že body 117 a 118 napadnutého rozsudku obsahujú nesprávne právne posúdenie.
60.
Ako tvrdí Komisia, ak by Súdny dvor v týchto bodoch nezistil nesprávne právne posúdenie, prvú časť druhého odvolacieho dôvodu by musel zamietnuť ako neúčinnú. Ak by totiž Súdny dvor konštatoval, že spoločnosť Changmao Biochemical Engineering mala preukázať, že dumpingové rozpätie by bolo nižšie ako rozpätie ujmy, keby sa normálna hodnota vypočítala na základe vývozných cien japonského vyvážajúceho výrobcu, čo spoločnosť Changmao Biochemical Engineering nepopierateľne neurobila, bolo by nepodstatné, či by sa normálna hodnota mohla vypočítať týmto spôsobom bez porušenia článku 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009, zásady riadnej správy vecí verejných a povinnosti Komisie vynaložiť náležitú starostlivosť. Ako som uviedol v bode 56 týchto návrhov, práve preto preskúmam najprv tretiu časť druhého odvolacieho dôvodu a až následne prvú časť tohto dôvodu.
61.
Zastávam názor, že tretia časť druhého odvolacieho dôvodu je dôvodná, ale napriek tomu musí byť zamietnutá ako neúčinná.
62.
Domnievam sa, že v prípadoch, keď je antidumpingové clo stanovené na základe rozpätia ujmy, výrobca, ktorému bolo uložené antidumpingové clo, môže napadnúť výpočet dumpingového rozpätia, aj keď nepreukázal, že ak by sa dumpingové rozpätie vypočítalo tak, ako navrhuje, bolo by nižšie ako rozpätie ujmy, a preto by bolo antidumpingové clo stanovené na základe dumpingového rozpätia. Podľa môjho názoru teda bod 118 napadnutého rozsudku obsahuje nesprávne právne posúdenie a tretia časť druhého odvolacieho dôvodu je dôvodná z nižšie uvedených dôvodov.
63.
Po prvé je pravda, že v niektorých prípadoch bol žalobca, ktorý chcel napadnúť výpočet dumpingového rozpätia, povinný preukázať, že dumpingové rozpätie by bolo nižšie ako rozpätie ujmy, ak by sa vypočítalo tak, ako navrhuje.
64.
V tejto súvislosti treba odkázať na rozsudok z 5. októbra 1988, Brother Industries/Rada (250/85, EU:C:1988:464, bod 24). V tomto rozsudku Súdny dvor zamietol žalobný dôvod založený v podstate na nesprávnom výpočte dumpingového rozpätia z dôvodu, že i) antidumpingové clo bolo stanovené na základe rozpätia ujmy 21 %, zatiaľ čo ii) dumpingové rozpätie predstavovalo 33,6 %, v dôsledku čoho iii) údajná chyba, ktorá by viedla k zníženiu dumpingového rozpätia o 1,5 %, „by nemala nijaký vplyv na sadzbu antidumpingového cla“.
65.
Je potrebné odkázať aj na rozsudok z 10. marca 2009, Interpipe Niko Tube a Interpipe NTRP/Rada (T‑249/06, EU:T:2009:62, bod 111). V tomto rozsudku Všeobecný súd zamietol žalobný dôvod založený na nesprávnom výpočte rozpätia ujmy (ktorý v podstate spočíval v tom, že Komisia nezohľadnila predaj výrobcov z EÚ prepojeným spoločnostiam) konštatovaním, že: i) antidumpingové clo uložené žalobcom bolo stanovené na základe dumpingového rozpätia vo výške 25,7 %, nie na základe rozpätia ujmy vo výške 57 %, (
31
) ii) údajná chyba pri výpočte rozpätia ujmy sa týkala nanajvýš 10 % celkového predaja výrobného odvetvia EÚ, v dôsledku čoho iii) by predajné ceny účtované spoločnosťami prepojenými s výrobcami z EÚ museli byť úplne neprimerané vo vzťahu k ostatným predajom, ktoré sa zohľadnili pri výpočte rozpätia ujmy, aby toto rozpätie bolo nižšie ako dumpingové rozpätie. Súdny dvor v tomto odôvodnení nezistil nesprávne právne posúdenie. Okrem toho rozhodol, že v dôsledku toho je potrebné ostatné žalobné dôvody, ktoré spochybňujú určenie ujmy, vyhlásiť za neúčinné. (
32
)
66.
Podobne v rozsudku zo 4. marca 2010, Foshan City Nanhai Golden Step Industrial/Rada (T‑410/06, EU:T:2010:70, body 94 až 98), Všeobecný súd zamietol ako neúčinný žalobný dôvod založený na chybe pri výpočte rozpätia predaja pod cenu vo výške 66 % z dôvodu, že bez tejto chyby by rozpätie predaja pod cenu predstavovalo buď 20,5 % (podľa Rady), alebo 17,3 % (podľa žalobkyne), a teda by stále bolo vyššie ako dumpingové rozpätie 9,7 %, na základe ktorého bolo stanovené antidumpingové clo uložené žalobkyni. (
33
)
67.
Chcem však poukázať na to, že v rozsudkoch z 5. októbra 1988, Brother Industries/Rada (250/85, EU:C:1988:464), a z 10. marca 2009, Interpipe Niko Tube a Interpipe NTRP/Rada (T‑249/06, EU:T:2009:62) – hoci nie v rozsudku zo 4. marca 2010, Foshan City Nanhai Golden Step Industrial/Rada (T‑410/06, EU:T:2010:70) –, bolo zrejmé, že bez údajnej chyby pri výpočte rozpätia ujmy by toto rozpätie nekleslo pod úroveň dumpingového rozpätia (alebo že bez údajnej chyby pri výpočte dumpingového rozpätia by toto rozpätie nekleslo pod úroveň rozpätia ujmy). V týchto prvých dvoch rozsudkoch bola totiž údajná chyba malá a/alebo rozdiel medzi dumpingovým rozpätím a rozpätím ujmy bol významný.
68.
Po druhé je pravda, že v rozsudku zo 14. marca 1990, Nashua Corporation a i./Komisia a Rada (C‑133/87 a C‑150/87, EU:C:1990:115, bod 38), na ktorý sa Všeobecný súd odvoláva v bode 118 napadnutého rozsudku, Súdny dvor zamietol žalobný dôvod založený na tom, že Rada nesprávne vypočítala antidumpingové clo výlučne na základe ujmy spôsobenej predajom japonských výrobcov, pričom nezohľadnila ujmu spôsobenú predajom japonských výrobcov originálnych zariadení. Tento žalobný dôvod bol zamietnutý v dôsledku toho, že žalobca, japonský výrobca Ricoh, „nepreukázal, že [prístup Rady spočívajúci vo vylúčení predaja výrobcov originálnych zariadení] ovplyvnil úroveň uloženého antidumpingového cla, ani do akej miery by sa táto úroveň líšila, keby Rada vzala do úvahy aj predaj výrobcov originálnych zariadení“.
69.
Chcem však poukázať na to, že v rozsudku uvedenom v bode 68 týchto návrhov bolo antidumpingové clo stanovené na základe rozpätia ujmy (
34
) a žalobca spochybňoval práve určenie ujmy. Súdny dvor teda od žalobcu požadoval preukázanie toho, že bez údajnej chyby by antidumpingové clo bolo nižšie, nie preukázanie toho, že bez tejto chyby by sa clo stanovilo na základe dumpingového rozpätia, a nie rozpätia ujmy.
70.
Po tretie chcem uviesť, že existuje mnoho príkladov situácií, v ktorých súdy EÚ preskúmali žalobné dôvody založené na nesprávnom výpočte dumpingového rozpätia, aj keď žalobca nepreukázal, že bez údajnej chyby by dumpingové rozpätie bolo nižšie ako rozpätie ujmy. Treba poukázať napríklad na rozsudok z 15. septembra 2016, PT Musim Mas/Rada (T‑80/14, neuverejnený, EU:T:2016:504). Hoci antidumpingové clo uložené žalobcovi bolo stanovené na základe rozpätia ujmy, (
35
) Všeobecný súd preskúmal žalobný dôvod založený na tom, že Rada a Komisia nesprávne určili normálnu hodnotu na základe výrobných nákladov hlavnej suroviny, ktoré sa odrážajú v zverejnených medzinárodných cenách, pričom od žalobcu nepožadoval preukázanie toho, že ak by sa normálna hodnota nevypočítala takto, dumpingové rozpätie by bolo nižšie ako rozpätie ujmy.
71.
Po štvrté chcem poukázať na to, že v rozsudku z 2. apríla 2020, Hansol Paper/Komisia (T‑383/17, neuverejnený, EU:T:2020:139, body 162 až 169), Všeobecný súd s odkazom na rozsudok zo 4. marca 2010, Foshan City Nanhai Golden Step Industrial/Rada (T‑410/06, EU:T:2010:70, bod 94), ktorý je uvedený v bode 66 týchto návrhov, rozhodol, že žalobný dôvod spochybňujúci výpočet rozpätia ujmy je prípustný, aj keď žalobca presne neurčil rozsah, v akom by bez údajnej chyby bolo rozpätie ujmy nižšie ako dumpingové rozpätie. Podľa názoru Všeobecného súdu žalobca týmto žalobným dôvodom vo všeobecnosti spochybnil určenie existencie ujmy a príčinnej súvislosti, ktoré boli základnými podmienkami na účely uloženia antidumpingového cla a ktorých nesprávne posúdenie teda „mohlo viesť k zrušeniu sporného vykonávacieho nariadenia, pričom… nie je potrebné položiť otázku, či rozpätie ujmy bolo nižšie ako dumpingové rozpätie“. (
36
)
72.
Po piate chcem poukázať na to, že keby vyvážajúci výrobcovia, ktorým boli uložené antidumpingové clá, museli preukázať, že bez údajnej chyby pri výpočte dumpingového rozpätia by toto rozpätie bolo nižšie ako rozpätie ujmy, znamenalo by to, ako tvrdí spoločnosť Changmao Biochemical Engineering, pre vyvážajúcich výrobcov ťažké dôkazné bremeno, ktoré by vzhľadom na zložitosť príslušných výpočtov nemuseli byť schopní znášať. Platilo by to aj v prípade, že vyvážajúci výrobcovia by boli povinní preukázať len to, že bez údajnej chyby by dumpingové rozpätie mohlo byť nižšie ako rozpätie ujmy, (
37
) lebo je zložité vymedziť, za akých podmienok alebo za akých okolností by to tak bolo.
73.
Dospel som k záveru, že Všeobecný súd v bode 118 napadnutého rozsudku nesprávne konštatoval, že spoločnosti Changmao Biochemical Engineering prináleží preukázať, že dumpingové rozpätie by bolo nižšie ako rozpätie ujmy, keby sa vypočítalo tak, ako navrhuje. Tretia časť druhého odvolacieho dôvodu je teda dôvodná.
74.
Ako som však uviedol v bode 61 týchto návrhov, tretiu časť druhého odvolacieho dôvodu treba napriek tomu zamietnuť ako neúčinnú. Dôvodom je to, že na účely zamietnutia druhého žalobného dôvodu, ktorý mu bol predložený, Všeobecný súd nevychádzal len z toho, že spoločnosť Changmao Biochemical Engineering nepreukázala, že dumpingové rozpätie by bolo nižšie ako rozpätie ujmy, ak by sa normálna hodnota vypočítala tak, ako navrhla. Všeobecný súd v bodoch 111 až 116 napadnutého rozsudku vychádzal aj z toho, že informácie dostupné v čase výberu neboli spoľahlivé a mohli viesť k nevhodnému a neprimeranému výberu analogickej krajiny.
2) Prvá časť druhého odvolacieho dôvodu
75.
V prvej časti druhého odvolacieho dôvodu spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že Komisia porušila článok 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009, zásadu riadnej správy vecí verejných a svoju povinnosť náležitej starostlivosti tým, že určila normálnu hodnotu na základe údajov výrobného odvetvia EÚ, hoci nepožiadala japonského vyvážajúceho výrobcu, aby poskytol údaje o svojom vývoznom predaji podľa jednotlivých transakcií.
76.
Zastávam názor, že prvá časť druhého odvolacieho dôvodu je nedôvodná.
77.
Pokiaľ ide po prvé o porušenie článku 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009, chcem poukázať na to, že prvý pododsek tohto ustanovenia stanovuje, že v prípade dovozu z krajín s iným ako trhovým hospodárstvom platí pravidlo, že normálna hodnota sa odchylne od ustanovení článku 2 ods. 1 až 6 tohto nariadenia určí na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty v tretej krajine s trhovým hospodárstvom, t. j. v súlade s metódou analogickej krajiny.
78.
Podľa judikatúry sa však Komisia môže odchýliť od uplatnenia všeobecného pravidla na stanovenie normálnej hodnoty výrobkov pochádzajúcich z krajiny s iným než trhovým hospodárstvom, ktoré je upravené v článku 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009, a vychádzať z iného odôvodneného základu len v prípade, že sa toto všeobecné pravidlo nemôže uplatniť. (
38
)
79.
V prejednávanej veci sa v dočasnom nariadení normálna hodnota počítala na základe informácií získaných od spolupracujúceho výrobcu v tretej krajine s trhovým hospodárstvom, konkrétne v Japonsku (ďalej len „japonský výrobca“). Týmto výrobcom bola spoločnosť Ajinomoto Co., Japonsko. (
39
) Svetová výroba aspartámu bola totiž sústredená v niekoľkých krajinách, t. j. v Číne, Francúzsku, Japonsku a Južnej Kórei, a zatiaľ čo jediný známy výrobca v Južnej Kórei odmietol spolupracovať, japonský výrobca so spoluprácou súhlasil. (
40
)
80.
V spornom nariadení však bola normálna hodnota vypočítaná na „inom odôvodnenom základe“, ako je uvedené v prvom pododseku článku 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009. Vychádzala z cien jediného výrobcu podobného výrobku v EÚ, konkrétne spoločnosti Ajinomoto Sweeteners Europe SAS, teraz Hyet Sweet, ktorá bola dcérskou spoločnosťou japonského výrobcu. (
41
) Dôvody, pre ktoré sa Komisia v spornom nariadení rozhodla nepoužiť údaje poskytnuté japonským výrobcom, boli takéto: i) tento výrobca bol jediným výrobcom pôsobiacim na japonskom trhu, ktorý konkuroval dovozom z Číny a Kórey, a ii) čo je ešte dôležitejšie, ziskové rozpätia japonského výrobcu sa značne líšili v závislosti od typu a veľkosti zákazníka, pričom prešetrovanie neodhalilo nijaký racionálny dôvod veľkého rozdielu medzi ziskovými maržami. (
42
)
81.
V bodoch 105 to 116 napadnutého rozsudku Všeobecný súd rozhodol, že Komisia neporušila článok 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009 tým, že vypočítala normálnu hodnotu na základe cien jediného výrobcu z EÚ na trhu EÚ. Podľa názoru Všeobecného súdu bolo dôvodom to, že: i) údaje poskytnuté japonským výrobcom nie sú spoľahlivé z dôvodu veľkých a neodôvodniteľných rozdielov v ziskových rozpätiach tohto výrobcu, ii) ako uvádza tabuľka 15 odpovede japonského výrobcu na dotazník Komisie, zatiaľ čo všetok domáci predaj tohto výrobcu bol vysoko ziskový, všetok jeho vývozný predaj bol stratový, a iii) zainteresované strany vyjadrili obavy týkajúce sa výberu Japonska ako analogickej krajiny.
82.
Spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že Komisia požiadala japonského výrobcu, aby jej poskytol údaje podľa transakcií o svojom domácom predaji, ale nie o vývoznom predaji. Spoločnosť Changmao Biochemical Engineering sa preto domnieva, že nemožno vylúčiť, že niektoré vývozné predaje tohto výrobcu sú ziskové. Z toho vyplýva, že Komisia nepreukázala, že údaje poskytnuté japonským výrobcom boli nespoľahlivé a že tieto údaje nebolo možné použiť na účely výpočtu normálnej hodnoty. Spoločnosť Changmao Biochemical Engineering na základe toho konštatuje, že Komisia tým, že nevypočítala normálnu hodnotu na základe vývozných cien japonského výrobcu, ale na základe údajov výrobného odvetvia EÚ, porušila článok 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009, a že body 113, 115 a 116 napadnutého rozsudku obsahujú nesprávne právne posúdenie.
83.
Spoločnosť Changmao Biochemical Engineering teda nespochybňuje, že ako je vysvetlené v bodoch 77 a 78 týchto návrhov, metóda stanovenia normálnej hodnoty na základe cien v EÚ je alternatívnou metódou, ktorá sa môže použiť len vtedy, ak nie je možné použiť hlavnú metódu. Spoločnosť Changmao Biochemical Engineering spochybňuje zistenie Všeobecného súdu, podľa ktorého v prejednávanej veci nebolo možné použiť údaje japonského výrobcu (a preto normálnu hodnotu nebolo možné vypočítať na tomto základe).
84.
Komisia odpovedá, že výhrada založená na porušení článku 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009 je neúčinná a v každom prípade nedôvodná.
85.
Podľa môjho názoru treba výhradu založenú na porušení článku 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009 zamietnuť ako nedôvodnú, nie ako neúčinnú. Nižšie vysvetlím, prečo nesúhlasím s názorom Komisie, že táto výhrada je neúčinná, a následne vysvetlím, prečo je nedôvodná.
86.
Podľa názoru Komisie je výhrada založená na porušení článku 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009 neúčinná, lebo po prvé spoločnosť Changmao Biochemical Engineering nespochybňuje konštatovanie Všeobecného súdu, že informácie poskytnuté japonským výrobcom boli nespoľahlivé, po druhé spochybňuje len jeden z troch dôvodov, ktoré viedli Všeobecný súd k zamietnutiu výhrady založenej na porušení článku 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009, konkrétne dôvod uvedený v bode 113 napadnutého rozsudku, nie dôvody uvedené v bodoch 112 a 114 tohto rozsudku, a po tretie body 124 až 128 tohto rozsudku postačujú na podporu konštatovania Všeobecného súdu o neexistencii porušenia.
87.
Po prvé je však pravda, že ako tvrdí Komisia, spoločnosť Changmao Biochemical Engineering netvrdí, že údaje poskytnuté japonským výrobcom sú nesprávne. Tvrdí však, že tieto údaje sú neúplné, keďže japonský výrobca poskytol Komisii súhrnné údaje o svojom vývoznom predaji, a nie údaje o jednotlivých transakciách tohto predaja. Ja sa domnievam, že na rozdiel od tvrdení Komisie spoločnosť Changmao Biochemical Engineering týmto spochybňuje spoľahlivosť údajov poskytnutých japonským výrobcom v zmysle druhého pododseku článku 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009.
88.
Po druhé je pravda, že ako tvrdí Komisia, spoločnosť Changmao Biochemical Engineering spochybňuje len bod 113 napadnutého rozsudku, nie body 112 a 114 tohto rozsudku. V bodoch 112 a 113 však nie sú uvedené samostatné dôvody, pre ktoré sa Všeobecný súd domnieval, že Komisia nepochybila, keď odmietla vypočítať normálnu hodnotu na základe údajov poskytnutých japonským výrobcom. Oba body sa odvolávajú na nevysvetliteľné rozdiely v ziskových rozpätiach japonského výrobcu. Pokiaľ ide o bod 114 napadnutého rozsudku, sú v ňom len zopakované pripomienky zainteresovaných strán počas správneho konania, pričom Komisia ani Všeobecný sa s týmito pripomienkami nestotožňujú. Takže na rozdiel od tvrdení Komisie to, že spoločnosť Changmao Biochemical Engineering spochybňuje bod 113 napadnutého rozsudku, ale nie body 112 a 114 tohto rozsudku, neznamená, že výhrada založená na porušení článku 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009 je neúčinná.
89.
Po tretie chcem poukázať na to, že na rozdiel od tvrdení Komisie spoločnosť Changmao Biochemical Engineering spochybňuje bod 128 napadnutého rozsudku.
90.
Ako som však uviedol v bode 85 týchto návrhov, súhlasím s názorom Komisie, že výhrada založená na porušení článku 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009 je nedôvodná.
91.
Po prvé je dôvodom to, že podľa môjho názoru nebolo potrebné, aby Komisia získala údaje o jednotlivých transakciách týkajúcich sa vývozného predaja japonského výrobcu, na to, aby sa údaje poskytnuté týmto výrobcom považovali za nespoľahlivé a spôsobilé viesť k neprimeranému a nedôvodnému výberu analogickej krajiny.
92.
Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) druhého pododseku nariadenia č. 1225/2009 sa vhodná tretia krajina s trhovým hospodárstvom vyberie tak, že „sa vezmú do úvahy spoľahlivé informácie dostupné v čase výberu“.
93.
Je pravda, že v rozsudku z 22. marca 2012, GLS (C‑338/10, EU:C:2012:158, body 31 a 32), Súdny dvor rozhodol, že pojem „dostupné spoľahlivé informácie“ v zmysle článku 2 ods. 7 písm. a) druhého pododseku nariadenia č. 1225/2009 nie je obmedzený na informácie poskytnuté sťažovateľom alebo dotknutými účastníkmi, lebo Komisia je povinná z úradnej povinnosti skúmať všetky dostupné informácie.
94.
Zdôrazňujem však, že podľa judikatúry má Komisia určitú mieru voľnej úvahy pri určovaní dostupnosti informácií, keďže uvedené vyšetrovacie prostriedky sú nepovinné a o to ťažšie sa uplatňujú, ak sa týkajú informácií o tretej krajine. Článok 6 ods. 4 nariadenia č. 1225/2009 totiž stanovuje, že je možné vykonať zisťovanie v tretích krajinách, okrem iného „ak s tým zainteresované podniky súhlasia“. Navyše článok 6 ods. 8 tohto nariadenia stanovuje, že presnosť informácií sa skúma „v miere, v akej je to možné“. (
43
)
95.
V prejednávanej veci je síce nesporné, že počas správneho konania si Komisia nevyžiadala ani nedostala údaje o vývoznom predaji japonského výrobcu podľa transakcií a o ziskových rozpätiach dosiahnutých z tohto predaja, mala však k dispozícii súhrnné údaje o vývoznom predaji tohto výrobcu. To, že Komisia nepovažovala za potrebné vyžiadať si údaje podľa transakcií, patrí do jej vlastnej úvahy uvedenej v bode 94 týchto návrhov, na základe ktorej môže určiť spoľahlivosť informácií, ktoré už má k dispozícii.
96.
Okrem toho sa situácia v prejednávanej veci líši od situácie v rozsudku z 22. marca 2012, GLS (C‑338/10, EU:C:2012:158), v ktorom Súdny dvor konštatoval, že Rada a Komisia sa dopustili nesprávneho výpočtu normálnej hodnoty na základe cien v EÚ, keďže nevyvinuli všetku náležitú starostlivosť na to, aby určili, či normálnu hodnotu možno vypočítať na základe cien v analogickej krajine. Komisia sa v uvedenej veci obmedzila iba na zaslanie jedného dotazníka dvom thajským podnikom a z absencie ich odpovede vyvodila nemožnosť určiť normálnu hodnotu na základe cien platených v tretích krajinách s trhovým hospodárstvom. To znamená, že nepreskúmala, či by niektorú z ďalších troch tretích krajín s trhovým hospodárstvom, ktorých dovoz do EÚ bol výrazne vyšší ako dovoz z Thajska, bolo možné vybrať ako analogickú krajinu. (
44
) V prejednávanej veci však ani jeden z účastníkov konania pred Súdnym dvorom netvrdí, že Komisia neprešetrila iné tretie krajiny s trhovým hospodárstvom ako Japonsko. (
45
)
97.
Po druhé, a čo je ešte dôležitejšie, spoločnosť Changmao Biochemical Engineering nepreukázala, že rozhodnutie Komisie vypočítať normálnu hodnotu na základe údajov výrobného odvetvia EÚ nebolo vôbec prípustné.
98.
Z judikatúry totiž vyplýva, že v súvislosti so žalobou, ktorá spochybňuje metódu stanovenia normálnej hodnoty, sa žalobca nemôže jednoducho odvolávať na metódu stanovenia normálnej hodnoty, ktorá je alternatívou k metóde zvolenej Komisiou, ale musí predložiť dostatočné dôkazy toho, že posúdenie, na ktorom je táto voľba založená, je úplne neprípustné, keďže súdy EÚ nemôžu nahradiť posúdenie Komisie vlastným posúdením. (
46
)
99.
V prejednávanej veci spoločnosť Changmao Biochemical Engineering v odvolacom konaní jednoducho uvádza, že „nemožno vylúčiť“, že „určité“ vývozné transakcie japonského výrobcu sú ziskové, a teda že môžu byť použité na výpočet normálnej hodnoty. Spoločnosť Changmao Biochemical Engineering netvrdí, a už vôbec nepreukazuje, že všetky vývozné transakcie japonského výrobcu alebo väčšina týchto transakcií je zisková, čo by mohlo spochybniť rozhodnutie Komisie vypočítať normálnu hodnotu nie na základe vývozných cien japonského výrobcu, ale na základe údajov výrobného odvetvia EÚ. Spoločnosť Changmao Biochemical Engineering nepreukázala neprípustnosť konštatovania Komisie, že údaje týkajúce sa vývozného predaja japonského výrobcu sú nespoľahlivé.
100.
Dospel som k záveru, že prvú časť druhého odvolacieho dôvodu treba zamietnuť ako nedôvodnú v rozsahu, v akom je založená na porušení článku 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009.
101.
Po druhé pokiaľ ide o porušenie povinnosti Komisie vynaložiť náležitú starostlivosť, chcem poukázať na to, že podľa judikatúry musí Komisia podľa článku 2 ods. 7 písm. a) druhého pododseku nariadenia č. 1225/2009 preskúmať skutočnosti uvedené v spise s náležitou starostlivosťou potrebnou na to, aby sa dalo konštatovať, že normálna hodnota bola určená vhodným spôsobom, a nie neprimerane. (
47
) Zdá sa mi teda, že výhrada založená na porušení povinnosti Komisie vynaložiť náležitú starostlivosť musí byť zamietnutá ako nedôvodná z rovnakých dôvodov ako výhrada založená na porušení článku 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009.
102.
Po tretie pokiaľ ide o porušenie zásady riadnej správy vecí verejných, chcem poukázať na to, že Komisia je na základe tejto zásady povinná so všetkou náležitou starostlivosťou a nestrannosťou preskúmať predložené dôkazy a zobrať do úvahy všetky relevantné skutočnosti. (
48
) Výhradu založenú na porušení zásady riadnej správy vecí verejných je teda opäť potrebné zamietnuť ako nedôvodnú z rovnakých dôvodov ako výhradu založenú na porušení článku 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009.
103.
Dospel som k záveru, že prvú časť druhého odvolacieho dôvodu treba zamietnuť ako nedôvodnú, a preto tento odvolací dôvod treba zamietnuť v celom rozsahu.
C. Tretí odvolací dôvod
1.
Tvrdenia účastníkov konania
104.
Tretím odvolacím dôvodom spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že Všeobecný súd tým, že v bodoch 141 až 144, 151 až 153 a 155 až 162 napadnutého rozsudku konštatoval, že Komisia nepochybila, keď odmietla vykonať úpravy, ktoré táto spoločnosť požadovala na účely výpočtu dumpingového rozpätia, skreslil skutkové okolnosti a porušil tieto ustanovenia: článok 2 ods. 10 nariadenia 2016/1036; poslednú vetu článku 2.4 Dohody o uplatňovaní článku VI Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 (GATT) (
49
) (ďalej len „antidumpingová dohoda“); článok 20 ods. 2 a 4 nariadenia 2016/1036 a článok 6.2 antidumpingovej dohody v rozsahu, v akom tieto ustanovenia upravujú právo spoločnosti Changmao Biochemical Engineering na obhajobu; článok 12.2.1 a článok 12.2.2 antidumpingovej dohody; článok 6.4 tej istej dohody; článok 9 ods. 4 nariadenia 2016/1036; zásadu riadnej správy vecí verejných a povinnosť Komisie vynaložiť náležitú starostlivosť.
105.
Tretí odvolací dôvod je v podstate rozdelený na štyri časti.
106.
V prvej časti tretieho odvolacieho dôvodu spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že Všeobecný súd skreslil skutkové okolnosti, keď v bodoch 141 až 144 napadnutého rozsudku konštatoval, že spoločnosť Changmao Biochemical Engineering neposkytla dôkazy na podloženie svojho tvrdenia, že medzi výrobcom z Únie a čínskym výrobcom existujú rozdiely vo výrobných nákladoch a že tieto rozdiely ovplyvnili porovnateľnosť cien.
107.
V druhej časti svojho tretieho odvolacieho dôvodu spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že Všeobecný súd porušil článok 2 ods. 10 nariadenia 2016/1036 tým, že v bodoch 151 až 153 napadnutého rozsudku konštatoval, že žiadosti o úpravy zo strany čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo priznané trhovohospodárske zaobchádzanie, sa nemôžu vzťahovať na skutočné náklady v Číne.
108.
V tretej časti svojho tretieho odvolacieho dôvodu spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že Všeobecný súd v bodoch 143 a 144 napadnutého rozsudku nesprávne konštatoval, že spoločnosti Changmao Biochemical Engineering prináležalo preukázať, že rozdiely vo faktoroch uvedených v článku 2 ods. 10 písm. a) až j) nariadenia 2016/1036, akými sú rozdiely vo výrobných nákladoch, ovplyvnili porovnateľnosť cien. Podľa jej názoru to vyplýva zo znenia článku 2 ods. 10 Akékoľvek iné riešenie by pre výrobcov z iného než trhového hospodárstva znamenalo neprimerané dôkazné bremeno, ak sa normálna hodnota vypočíta na základe údajov výrobného odvetvia EÚ.
109.
V štvrtej časti tretieho odvolacieho dôvodu spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že Všeobecný súd konštatovaním uvedeným v bodoch 155 až 160 napadnutého rozsudku, podľa ktorého jej Komisia neuložila neprimerané dôkazné bremeno tým, že požadovala dôkaz o tom, že rozdiely vo výrobných nákladoch sa premietli do cenových rozdielov, porušil tieto ustanovenia: poslednú vetu článku 2.4 antidumpingovej dohody v zmysle výkladu v rozhodnutiach Orgánu na urovnávanie sporov Svetovej obchodnej organizácie (WTO); článok 20 ods. 2 a 4 nariadenia 2016/1036 a článok 6.2 antidumpingovej dohody v rozsahu, v akom tieto ustanovenia upravujú právo spoločnosti Changmao Biochemical Engineering na obhajobu; článok 6.4, článok 12.2.1 a článok 12.2.2 tejto dohody; zásadu riadnej správy vecí verejných a povinnosť Komisie vynaložiť náležitú starostlivosť. Okrem toho Všeobecný súd pochybil, keď v bode 207 napadnutého rozsudku odmietol Komisii prostredníctvom opatrenia na zabezpečenie priebehu konania alebo opatrenia na vykonanie dokazovania nariadiť, aby predložila analýzu, na základe ktorej v odôvodnení 70 sporného nariadenia konštatovala, že medzi príslušným výrobkom a podobným výrobkom nie sú nijaké rozdiely, ktoré by sa systematicky premietali do cien.
110.
Komisia tvrdí, že tretí odvolací dôvod treba zamietnuť.
111.
Podľa názoru Komisie je prvú časť tretieho odvolacieho dôvodu potrebné zamietnuť preto, že v odvolaní v podstate nie je uvedené, ktoré skutkové okolnosti alebo dôkazy Všeobecný súd skreslil, ani v ňom nie je preukázané, že rozdiely vo výrobných nákladoch sa premietli do cenových rozdielov.
112.
Pokiaľ ide o druhú časť tretieho odvolacieho dôvodu, Komisia tvrdí, že je neprípustná, lebo nebola vznesená pred Všeobecným súdom. V každom prípade je neúčinná, keďže body 151 až 153 napadnutého rozsudku obsahujú len alternatívne odôvodnenie a hlavné dôvody sú uvedené v bodoch 137 až 150 tohto rozsudku. Nakoniec je nedôvodná vzhľadom na to, že predovšetkým pôvod údajov použitých na vykonanie úpravy je nepodstatný. Dôležité je, aby úprava nespôsobila neúčinnosť článku 2 ods. 7 nariadenia 2016/1036.
113.
Podľa Komisie je tretia časť tretieho odvolacieho dôvodu nedôvodná, lebo zo znenia úvodného pododseku článku 2 ods. 10 nariadenia 2016/1036, znenia článku 2 ods. 10 písm. k) tohto nariadenia a judikatúry vyplýva, že požiadavka preukázať vplyv na ceny a porovnateľnosť cien platí pre všetky faktory uvedené v článku 2 ods. 10 toho istého nariadenia.
114.
Komisia tvrdí, že štvrtá časť tretieho odvolacieho dôvodu je neprípustná v rozsahu, v akom namieta porušenie týchto ustanovení: posledná veta článku 2.4 antidumpingovej dohody; článok 20 ods. 2 a 4 nariadenia 2016/1036 a článok 6.2 antidumpingovej dohody v rozsahu, v akom tieto ustanovenia upravujú právo spoločnosti Changmao Biochemical Engineering na obhajobu; a články 6.4, 12.2.1 a 12.2.2 tejto dohody. Dôvodom je to, že porušenie týchto ustanovení nebolo namietané na prvom stupni. V každom prípade štvrtá časť tretieho odvolacieho dôvodu je nedôvodná v rozsahu, v akom je založená na porušení týchto ustanovení. Nakoniec pokiaľ ide o zostávajúcu časť štvrtej časti tretieho odvolacieho dôvodu, t. j. žiadosť spoločnosti Changmao Biochemical Engineering o opatrenie na zabezpečenie priebehu konania alebo opatrenie na vykonanie dokazovania, Komisia tvrdí, že je neúčinná v každom prípade nedôvodná.
2.
Posúdenie
115.
Tretím odvolacím dôvodom spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že Všeobecný súd konštatovaním, že Komisia nepochybila, keď odmietla vykonať úpravy, ktoré táto spoločnosť požadovala na účely výpočtu dumpingového rozpätia, skreslil skutkové okolnosti a porušil článok 2 ods. 10, článok 9 ods. 4 a článok 20 ods. 2 a 4 nariadenia č. 1225/2009; článok 2.4 a ďalšie ustanovenia antidumpingovej dohody; zásadu riadnej správy vecí verejných a povinnosť Komisie vynaložiť náležitú starostlivosť.
116.
Ako som vysvetlil v bodoch 105 až 109 týchto návrhov, tretí odvolací dôvod je rozdelený na štyri časti. Prvá časť, ktorá smeruje proti bodom 141 až 144 napadnutého rozsudku, je založená na tom, že Všeobecný súd skreslil skutkové okolnosti konštatovaním, že spoločnosť Changmao Biochemical Engineering nepredložila dôkazy o existencii rozdielov vo výrobných nákladoch, ktoré ovplyvnili porovnateľnosť cien. Druhá časť, ktorá smeruje proti bodom 151 až 153 tohto rozsudku, je založená na tom, že Všeobecný súd porušil článok 2 ods. 10 nariadenia č. 1225/2009 konštatovaním, že žiadosti o úpravy zo strany výrobcov v krajine s iným ako trhovým hospodárstvom sa nemôžu vzťahovať na skutočné náklady v tejto krajine. V tretej časti spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že v bodoch 143 a 144 napadnutého rozsudku Všeobecný súd porušil článok 2 ods. 10 nariadenia č. 1225/2009 a uložil výrobcom z iného než trhového hospodárstva neprimerané dôkazné bremeno tým, že od nich požadoval, aby preukázali, že rozdiely vo výrobných nákladoch ovplyvnili ceny a porovnateľnosť cien. Štvrtá časť smeruje proti bodom 155 až 160 napadnutého rozsudku a je založená na tom, že Všeobecný súd tým, že od spoločnosti Changmao Biochemical Engineering požadoval, aby preukázala vplyv na porovnateľnosť cien, aj keď nemala prístup k údajom výrobného odvetvia EÚ, porušil články 2.4, 6.2, 6.4, 12.2.1 a 12.2.2 antidumpingovej dohody, článok 20 ods. 2 a 4 nariadenia č. 1225/2009, zásadu riadnej správy vecí verejných a povinnosť Komisie vynaložiť náležitú starostlivosť. Štvrtá časť tretieho odvolacieho dôvodu smeruje aj proti tomu, že Všeobecný súd v bode 207 napadnutého rozsudku odmietol nariadiť opatrenie na zabezpečenie priebehu konania alebo opatrenie na vykonanie dokazovania.
a)
Prípustnosť
117.
Komisia namieta neprípustnosť druhej časti tretieho odvolacieho dôvodu v celom rozsahu a čiastočne štvrtej časti tohto dôvodu.
118.
Po prvé Komisia tvrdí, že druhá časť tretieho odvolacieho dôvodu je neprípustná, keďže ide o nový žalobný dôvod.
119.
Podľa môjho názoru treba túto námietku neprípustnosti zamietnuť.
120.
Po prvé spoločnosť Changmao Biochemical Engineering nepredložila Súdnemu dvoru nijaké tvrdenie, ktoré neuviedla pred Všeobecným súdom.
121.
V druhej časti svojho tretieho odvolacieho dôvodu totiž spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že Komisia porušila článok 2 ods. 10 nariadenia č. 1225/2009, keď odmietla vykonať úpravy, ktoré táto spoločnosť požadovala, z dôvodu, že žiadosť o úpravu zo strany čínskeho vyvážajúceho výrobcu, ktorému nebolo priznané trhovohospodárske zaobchádzanie, sa nemôže vzťahovať na skutočné náklady v Číne. Spoločnosť Changmao Biochemical Engineering v tejto súvislosti poukazuje na to, že požiadala Komisiu o úpravu nie na základe vlastných výrobných nákladov, ale na základe nákladov v EÚ.
122.
Spoločnosť Changmao Biochemical Engineering pred Všeobecným súdom v rámci svojho tretieho žalobného dôvodu založeného na tom, že Komisia porušila okrem iného článok 2 ods. 10 nariadenia č. 1225/2009, keď odmietla vykonať úpravy, ktoré táto spoločnosť požadovala, tvrdila, že skutočnosť, že čínskemu vyvážajúcemu výrobcovi nebolo priznané trhovohospodárske zaobchádzanie, nebráni tomu, aby tento výrobca požiadal o úpravy. Spoločnosť Changmao Biochemical Engineering sa domnieva, že hoci tieto úpravy nebolo možné vykonať na základe vlastných nákladov tohto výrobcu, napriek tomu sa mohli týkať iných parametrov v Číne, než sú ceny a náklady, napríklad použitia odlišného výrobného procesu v tejto krajine.
123.
Po druhé z judikatúry vyplýva, že odvolateľ má právo podať odvolanie, v rámci ktorého uvedie odvolacie dôvody vyplývajúce z napadnutého rozsudku, ktoré majú z právneho hľadiska spochybniť jeho dôvodnosť, bez ohľadu na to, či odvolateľ predložil alebo nepredložil tieto dôvody Všeobecnému súdu. (
50
) V tomto prípade je to tak, lebo otázka, či vyvážajúci výrobca, ktorému nebolo priznané trhovohospodárske zaobchádzanie, môže napriek tomu požiadať o úpravy a v súvislosti s ktorými parametrami, je predmetom bodov 151 až 153 napadnutého rozsudku.
124.
Po druhé Komisia namieta neprípustnosť štvrtej časti tretieho odvolacieho dôvodu v rozsahu, v akom je založená na porušení poslednej vety článku 2.4 antidumpingovej dohody, článkov 6.2, 6.4, 12.2.1 a 12.2.2 tejto dohody a článku 20 ods. 2 a 4 nariadenia č. 1225/2009. Komisia sa domnieva, že porušenie ani jedného z týchto ustanovení nebolo namietané na Všeobecnom súde.
125.
Podľa môjho názoru by sa tejto námietke neprípustnosti malo vyhovieť. Porušenie nijakého z ustanovení uvedených v bode 124 týchto návrhov totiž nebolo namietané pred Všeobecným súdom v súvislosti s odmietnutím Komisie vykonať úpravy požadované spoločnosťou Changmao Biochemical Engineering.
126.
Štvrtá časť tretieho odvolacieho dôvodu však zostáva prípustná v rozsahu, v akom je založená na porušení zásady riadnej správy vecí verejných a povinnosti Komisie vynaložiť náležitú starostlivosť, ako aj v rozsahu, v akom smeruje proti tomu, že Všeobecný súd odmietol nariadiť opatrenie na zabezpečenie priebehu konania alebo opatrenie na vykonanie dokazovania.
127.
Dospel som k záveru, že druhá časť tretieho odvolacieho dôvodu je prípustná a štvrtá časť tohto odvolacieho dôvodu je neprípustná v rozsahu, v akom je založená na porušení poslednej vety článku 2.4 antidumpingovej dohody, článkov 6.2, 6.4, 12.2.1 a 12.2.2 tejto dohody a článku 20 ods. 2 a 4 nariadenia č. 1225/2009.
b)
O veci samej
128.
Preskúmam tretiu časť tretieho odvolacieho dôvodu, potom prvú časť tohto odvolacieho dôvodu, štvrtú časť a nakoniec druhú časť.
1) Tretia časť tretieho odvolacieho dôvodu
129.
Podľa článku 2 ods. 10 nariadenia č. 1225/2009 sa medzi vývoznou cenou a normálnou hodnotou vykonáva spravodlivé porovnanie. Úvodný odsek tohto ustanovenia stanovuje, že „tam, kde normálna hodnota a vývozná cena nie sú stanovené na takomto porovnateľnom základe, prihliadne sa vo forme úprav v každom prípade, podľa podstaty veci, na rozdiely vo faktoroch, o ktorých sa tvrdí alebo sa preukáže, že ovplyvňujú ceny a cenové porovnanie“.
130.
Z ustálenej judikatúry vyplýva, že ak niektorý účastník konania podľa článku 2 ods. 10 nariadenia č. 1225/2009 žiada o úpravy určené na to, aby sa mohla porovnať normálna hodnota s vývoznými cenami s cieľom určiť dumpingové rozpätie, musí preukázať, že jeho žiadosť je odôvodnená. Bremeno preukázať, že je potrebné vykonať konkrétne úpravy uvedené v článku 2 ods. 10 písm. a) až k) tohto nariadenia, znášajú tí, ktorí sa ich dovolávajú. (
51
)
131.
V prejednávanej veci odôvodnenie 48 sporného nariadenia stanovuje, že spoločnosť Changmao Biochemical Engineering požiadala Komisiu, aby vykonala úpravy na účely výpočtu dumpingového rozpätia, lebo medzi čínskym výrobcom a výrobcom z EÚ existovali rozdiely vo výrobných nákladoch. Podľa odôvodnenia 49 tohto nariadenia Komisia zamietla túto žiadosť o úpravu z dôvodu, že spoločnosť Changmao Biochemical Engineering nepodložila svoje tvrdenie a najmä neposkytla dôkazy o tom, že „zákazníci sústavne platia rozdielne ceny na domácom trhu v dôsledku rozdielu [vo výrobných nákladoch]“.
132.
V bodoch 143 a 144 napadnutého rozsudku Všeobecný súd rozhodol, že spoločnosti Changmao Bioochemical Engineering prináležalo preukázať, že rozdiely vo výrobných nákladoch sa premietli do rozdielov v cenách, čo neurobila, a že Komisia preto neporušila článok 2 ods. 10 nariadenia č. 1225/2009, keď zamietla jej žiadosť o úpravu.
133.
V tretej časti svojho tretieho odvolacieho dôvodu spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že Všeobecný súd sa tým dopustil nesprávneho právneho posúdenia.
134.
Zastávam názor, že tretia časť tretieho odvolacieho dôvodu je nedôvodná.
135.
Po prvé to vyplýva zo znenia článku 2 ods. 10 nariadenia č. 1225/2009. Nesúhlasím s tvrdením spoločnosti Changmao Biochemical Engineering, že strana, ktorá žiada o úpravu, musí preukázať vplyv na ceny a porovnateľnosť cien len vtedy, ak požaduje úpravu podľa písm. k) tohto ustanovenia pre „in[é] faktor[y], ktoré nie sú uvedené v písmenách a) až j)“, ale nie vtedy, ak požaduje úpravu pre rozdiely vo faktoroch uvedených v písm. a) až j). Je pravda, že písm. k) výslovne stanovuje, že je potrebné „preuká[zať], že [rozdiely vo faktoroch] ovplyvňujú porovnateľnosť cien“, zatiaľ čo písm. a) až j) to ako také výslovne nestanovujú. (
52
) Chcem však poukázať na to, že úvodný pododsek článku 2 ods. 10 nariadenia č. 1225/2009, citovaný v bode 129 týchto návrhov, stanovuje, že sa musí „preuká[zať]“, že rozdiely vo „faktoroch“„ovplyvňujú ceny a cenové porovnanie“. Úvodný pododsek sa vzťahuje na všetky faktory uvedené v písm. a) až k). Ďalej zdôrazňujem, že podľa písm. k) je potrebné preukázať, rozdiely v iných faktoroch „ovplyvňujú porovnateľnosť cien požadovanú v [uvedenom] odseku“. (
53
) Samotné písm. k) teda naznačuje, že preukázanie je potrebné vo všetkých prípadoch, v ktorých sa požaduje úprava podľa odseku 10, bez ohľadu na to, o ktorý faktor ide.
136.
Po druhé je to v súlade s judikatúrou Všeobecného súdu, podľa ktorej zo znenia a štruktúry článku 2 ods. 10 nariadenia č. 1225/2009 vyplýva, že úprava vývoznej ceny alebo normálnej hodnoty sa môže vykonať len s cieľom zohľadniť rozdiely vo faktoroch, ktoré ovplyvňujú ceny, a teda ich porovnateľnosť. Napríklad v rozsudku z 29. apríla 2015, Changshu City Standard Parts Factory a Ningbo Jinding Fastener/Rada (T‑558/12 a T‑559/12, neuverejnený, EU:T:2015:237, bod 114), Všeobecný súd rozhodol, že Rada a Komisia musia odmietnuť úpravu rozdielov vo faktoroch, o ktorých sa nepreukázalo, že by ovplyvňovali ceny, a teda ich porovnateľnosť. (
54
) Podobne v rozsudku z 18. októbra 2016, Crown Equipment (Suzhou) a Crown Gabelstapler/Rada (T‑351/13, neuverejnený, EU:T:2016:616, bod 138), Všeobecný súd dospel k záveru, že vyvážajúcim výrobcom, ktorí požiadali o úpravu sumy zodpovedajúcu dovoznému clu 14 % účtovanému orgánmi analogickej krajiny, prináleží predložiť dôkazy preukazujúce, že toto dovozné clo malo vplyv na cenové úrovne, ktoré predstavovali normálnu hodnotu, a na možnosť porovnať tieto ceny s vývoznými cenami.
137.
Po tretie nesúhlasím s tvrdením spoločnosti Changmao Biochemical Engineering, podľa ktorého jej Všeobecný súd tým, že od nej požadoval, aby preukázala vplyv na ceny a porovnateľnosť cien, uložil neprimerané dôkazné bremeno, lebo normálna hodnota sa vypočítala na základe údajov poskytnutých výrobcom z EÚ, ku ktorým spoločnosť Changmao Biochemical Engineering ako čínsky vyvážajúci výrobca nemala prístup.
138.
Chcem poukázať na to, že Všeobecný súd sa týmto tvrdením zaoberal a zamietol ho v bodoch 155 až 159 napadnutého rozsudku, ktoré spoločnosť Changmao Biochemical Engineering spochybňuje v štvrtej časti svojho tretieho odvolacieho dôvodu. Budem sa ním však zaoberať aj na tomto mieste, inak by analýza tretej časti tretieho odvolacieho dôvodu bola neúplná.
139.
Je pravda, že podľa judikatúry osoba, ktorá žiada o úpravu podľa článku 2 ods. 10 nariadenia č. 1225/2009 a ktorej prináleží preukázať potrebu požadovanej úpravy, nesmie niesť neprimerané dôkazné bremeno. (
55
) V tomto prípade to tak však nie je z nasledujúcich dôvodov.
140.
Zdôrazňujem, že neexistuje nijaká výhrada v súvislosti s požiadavkou, ktorá vyplýva z úvodného pododseku článku 2 ods. 10 nariadenia č. 1225/2009 a podľa ktorej je potrebné preukázať, že rozdiely vo faktoroch uvedených v písm. a) až k) tohto nariadenia ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien. To znamená, že tento dôkaz sa musí poskytnúť bez ohľadu na metódu použitú na výpočet normálnej hodnoty, a teda aj vtedy, ak sa vypočíta na základe údajov výrobného odvetvia EÚ. Keby to tak nebolo, Komisia by mohla byť na požiadanie povinná vykonať úpravu, ktorá neovplyvní ceny a porovnateľnosť cien, a teda vedie k vytvoreniu asymetrie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou.
141.
Navyše na rozdiel od toho, čo tvrdí spoločnosť Changmao Biochemical Engineering, nemožno vychádzať z toho, že čínski vyvážajúci výrobcovia nemajú prístup k údajom použitým na výpočet normálnej hodnoty a vývoznej ceny, pokiaľ tieto údaje predložil Komisii výrobca z analogickej krajiny alebo, ako je to v tomto prípade, výrobca z EÚ.
142.
Musím poukázať na to, že podľa článku 6 ods. 7 nariadenia č. 1225/2009 sa vývozcovia môžu oboznámiť so všetkými informáciami sprístupnenými ktoroukoľvek stranou prešetrovania a podľa článku 20 ods. 2 nariadenia môžu požiadať o konečné poskytnutie informácií, resp. dôvodov, na základe ktorých má byť odporučené uloženie konečných opatrení. Je pravda, že oboznámenie sa s informáciami a konečné poskytnutie informácií sa vzťahuje len na informácie, ktoré nie sú dôverné v zmysle článku 19 tohto nariadenia. (
56
) V prejednávanej veci však z odôvodnenia 40 sporného nariadenia vyplýva, že Komisia sprístupnila spoločnosti Changmao Bioochemical Engineering údaje týkajúce sa výrobcu z EÚ.
143.
Chcem poukázať aj na to, že ako tvrdí Komisia, spoločnosť Changmao Biochemical Engineering na podporu svojho tvrdenia, podľa ktorého jej Všeobecný súd uložil neprimerané dôkazné bremeno, neuvádza, že Komisia jej neposkytla údaje potrebné na to, aby požiadala o úpravu (okrem všeobecného a nepodloženého vyhlásenia v odvolaní, podľa ktorého „výrobcovia z iného než trhového hospodárstva nemajú údaje o cenách analogického výrobcu“). Naopak, na podporu tohto tvrdenia spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí najmä to, že výrobca z EÚ nepredložil všetky informácie potrebné na to, aby bolo možné vykonať spravodlivé porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou.
144.
Je pravda, že spoločnosť Changmao Biochemical Engineering namieta aj voči tomu, že Všeobecný súd odmietol prostredníctvom opatrenia na zabezpečenie priebehu konania alebo opatrenia na vykonanie dokazovania nariadiť, aby Komisia predložila analýzu, na základe ktorej v odôvodnení 70 sporného nariadenia konštatovala, že medzi príslušným výrobkom a podobným výrobkom neexistujú rozdiely, ktoré by sa systematicky odrážali v cenách. Napriek tomu chcem poukázať na to, že spoločnosť Changmao Biochemical Engineering v tomto smere netvrdí len to, že Komisia (jej vlastnými slovami) „zatajila“ informácie potrebné na vykonanie úprav, ale predovšetkým to, že Komisia tieto informácie jednoducho možno nezhromaždila, najmä faktúry a zmluvy výrobného odvetvia EÚ. Domnievam sa preto, že spoločnosť Changmao Biochemical Engineering sa tým, že spochybňuje odmietnutie Všeobecného súdu nariadiť predloženie vyššie spomenutej analýzy, usiluje v podstate určiť, či Komisia zhromaždila dostatočné informácie, a nie preukázať, že Komisia jej neposkytla dostatočné informácie.
145.
Dospel som k záveru, že tretia časť tretieho odvolacieho dôvodu je nedôvodná.
2) Prvá časť tretieho odvolacieho dôvodu
146.
V bodoch 141 až 144 napadnutého rozsudku Všeobecný súd rozhodol, že Komisia tým, že odmietla vykonať úpravy požadované spoločnosťou Changmao Biochemical Engineering, neporušila článok 2 ods. 10 nariadenia č. 1225/2009, keďže táto spoločnosť nepredložila dôkazy na podporu svojej žiadosti a nepreukázala, že údajné rozdiely vo výrobných nákladoch sa premietli do cenových rozdielov.
147.
V prvej časti tretieho odvolacieho dôvodu spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že Všeobecný súd tým skreslil skutkové okolnosti.
148.
Domnievam sa, že prvú časť tretieho odvolacieho dôvodu treba zamietnuť.
149.
Podľa judikatúry je na odvolateľovi, aby presne uviedol, ktoré dôkazné prostriedky boli skreslené, a preukázal nesprávne posúdenia, ku ktorým údajne došlo. (
57
)
150.
V prejednávanej veci síce spoločnosť Changmao Biochemical Engineering v odvolaní uvádza dôkazy, na ktoré sa odvolávala v rámci správneho konania, nevysvetľuje však, ako údajné rozdiely v každom z relevantných faktorov ovplyvnili ceny a porovnateľnosť cien a ako v dôsledku toho Všeobecný súd skreslil skutkové okolnosti, keď v bode 143 uvedeného rozsudku konštatoval, že nepreukázala, že rozdiely vo výrobných nákladoch sa premietli do cenových rozdielov.
151.
Chcem poukázať aj na to, že na rozdiel od tvrdení spoločnosti Changmao Biochemical Engineering neexistuje rozpor medzi odôvodnením 49 sporného nariadenia, v ktorom je uvedené, že spoločnosť Changmao Biochemical Engineering nepreukázala vplyv na ceny a porovnateľnosť cien, a odôvodnením 76 tohto nariadenia, podľa ktorého čínsky dumpingový dovoz spôsobil podhodnotenie cien v EÚ o 21,1 %. Zistenie Komisie o podhodnotení cien totiž znamená, že výrobné odvetvie EÚ utrpelo ujmu, pričom neexistuje náznak, že podhodnotenie cien bolo spôsobené rozdielmi vo výrobných nákladoch, ktoré si vyžadujú úpravu.
152.
Prvú časť tretieho odvolacieho dôvodu teda treba zamietnuť.
3) Štvrtá časť tretieho odvolacieho dôvodu
153.
V bodoch 155 až 160 napadnutého rozsudku Všeobecný súd rozhodol, že Komisia neuložila spoločnosti Changmao Biochemical Engineering neprimerané dôkazné bremeno tým, že od nej požadovala, aby preukázala, že údajné rozdiely vo výrobných nákladoch sa premietli do cenových rozdielov, hoci nemala prístup k údajom výrobného odvetvia EÚ.
154.
V štvrtej časti tretieho odvolacieho dôvodu spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že Všeobecný súd tým porušil poslednú vetu článku 2.4 antidumpingovej dohody, články 6.2, 6.4, 12.2.1 a 12.2.2 tejto dohody, článok 20 ods. 2 a 4 nariadenia č. 1225/2009, zásadu riadnej správy vecí verejných a povinnosť Komisie vynaložiť náležitú starostlivosť. Navyše spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že Všeobecný súd pochybil, keď v bode 207 napadnutého rozsudku odmietol prostredníctvom opatrenia na zabezpečenie priebehu konania alebo opatrenia na vykonanie dokazovania nariadiť, aby Komisia predložila analýzu, ktorá ju viedla k zamietnutiu jej žiadostí o úpravu.
155.
Ako som vysvetlil v bodoch 124 až 127 týchto návrhov, štvrtá časť tretieho odvolacieho dôvodu je čiastočne neprípustná. Pre úplnosť však nižšie vysvetlím, prečo ak by sa Súdny dvor domnieval, že štvrtá časť tretieho odvolacieho dôvodu je prípustná v celom rozsahu, musel by ju aj tak zamietnuť ako nedôvodnú.
156.
Po prvé štvrtá časť tretieho odvolacieho dôvodu je nedôvodná v rozsahu, v akom je založená na porušení poslednej vety článku 2.4 antidumpingovej dohody a článkov 6.2, 6.4, 12.2.1 a 12.2.2 tejto dohody.
157.
Podľa ustálenej judikatúry dohody WTO vzhľadom na svoju povahu a štruktúru v zásade nepatria medzi pravidlá, na základe ktorých možno preskúmať zákonnosť opatrení prijatých inštitúciami EÚ. Len v dvoch výnimočných situáciách, ktoré vyplývajú z úmyslu normotvorcu EÚ obmedziť vlastnú právomoc voľnej úvahy pri uplatňovaní pravidiel WTO, Súdny dvor pripustil, že súdom EÚ prináleží v prípade potreby preskúmať zákonnosť opatrenia EÚ a opatrení prijatých na jeho vykonávanie na základe dohôd WTO. Po prvé ide o prípad, keď Európska únia zamýšľa splniť konkrétny záväzok, ktorý prevzala v rámci týchto dohôd WTO, a po druhé o prípad, keď predmetný akt práva EÚ výslovne odkazuje na konkrétne ustanovenia týchto dohôd. (
58
)
158.
Ani jeden článok nariadenia č. 1225/2009 neodkazuje na nijaké konkrétne ustanovenie dohôd WTO. Podľa judikatúry sa však článkom 2 ods. 10 nariadenia č. 1225/2009 vykonáva článok 2.4 antidumpingovej dohody, ktorého ustanovenia sú v ňom v podstate zopakované. (
59
)
159.
V článku 2 ods. 10 nariadenia č. 1225/2009 však nie je výslovne zopakovaná požiadavka poslednej vety článku 2.4 antidumpingovej dohody, podľa ktorej „úrady oznámia dotyčným stranám, ktoré informácie sú nevyhnutné na zabezpečenie celkového porovnania a nebudú ich neprimerane zaťažovať pri dokazovaní“. (
60
) Zdá sa mi teda, že normotvorca EÚ nemal jasný úmysel vykonať osobitnú povinnosť stanovenú v poslednej vete článku 2.4 antidumpingovej dohody. Z toho vyplýva, že zákonnosť sporného nariadenia nie je možné skúmať z hľadiska poslednej vety článku 2.4 antidumpingovej dohody. (
61
)
160.
Okrem toho sa aj bez potreby preskúmať, či osobitné ustanovenia nariadenia č. 1225/2009 vykonávajú články 6.2, 6.4, 12.2.1 alebo 12.2.2 antidumpingovej dohody a či je v dôsledku toho možné skúmať zákonnosť sporného nariadenia z hľadiska týchto ustanovení, domnievam, že výhrade založenej na porušení článkov 6.2, 6.4, 12.2.1 alebo 12.2.2 antidumpingovej dohody nemožno vyhovieť. Podľa mňa totiž nie sú relevantné články 12.2.1 a 12.2.2, ktoré sa týkajú verejných oznámení o uložení antidumpingových opatrení, ani článok 6.2, ktorý sa týka stretnutí s protistranami. Pokiaľ ide o článok 6.4, v ktorom sa uvádza, že orgány umožnia zainteresovaným stranám oboznámiť sa so všetkými relevantnými informáciami, ktoré nie sú dôverné, chcem poukázať na to, že ako vysvetľujem v bode 143 vyššie a v bode 161 nižšie, spoločnosť Changmao Biochemical Engineering netvrdí, že Komisia jej neposkytla informácie potrebné na vyžiadanie úprav.
161.
Po druhé sa domnievam, že štvrtá časť tretieho odvolacieho dôvodu je nedôvodná v rozsahu, v akom je založená na porušení článku 20 ods. 2 a 4 nariadenia č. 1225/2009. Ako som uviedol v bode 142 týchto návrhov, podľa článku 20 ods. 2 a 4 nariadenia č. 1225/2009 môžu vývozcovia požiadať o konečné poskytnutie informácií, resp. dôvodov, „pri zohľadnení ochrany dôverných informácií“. V bode 143 týchto návrhov som však vysvetlil, že v prejednávanej veci spoločnosť Changmao Biochemical Engineering na podporu svojej výhrady založenej na porušení článku 20 ods. 2 a 4 nariadenia č. 1225/2009 netvrdí, že Komisia jej neposkytla informácie potrebné na vyžiadanie úprav. Naopak, na podporu tejto výhrady tvrdí, že Komisia najmä nezhromaždila všetky informácie potrebné na určenie toho, či takým žiadostiam vyhovieť alebo nevyhovieť. Ak by sa toto pochybenie preukázalo, nemohlo by ísť o porušenie článku 20 ods. 2 a 4 nariadenia č. 1225/2009.
162.
Po tretie štvrtá časť tretieho odvolacieho dôvodu je nedôvodná v rozsahu, v akom namieta porušenie povinnosti Komisie vynaložiť náležitú starostlivosť. Podľa judikatúry citovanej v bode 102 týchto návrhov bola Komisia povinná so všetkou náležitou starostlivosťou a nestrannosťou preskúmať dôkazy, ktoré predložila spoločnosť Changmao Biochemical Engineering na podporu svojich žiadostí o úpravu. Ako som však ukázal v bodoch 148 až 152 týchto návrhov, Všeobecný súd neskreslil skutkové okolnosti tým, že v bodoch 141 až 144 napadnutého rozsudku konštatoval, že spoločnosť Changmao Biochemical Engineering nepreukázala, že údajné rozdiely vo výrobných nákladoch ovplyvnili ceny a porovnateľnosť cien.
163.
Po štvrté sa domnievam, že štvrtá časť tretieho odvolacieho dôvodu je nedôvodná v rozsahu, v akom je založená na porušení zásady riadnej správy vecí verejných. Podľa judikatúry zo zásady riadnej správy vecí verejných vyplýva, že dôkazné bremeno, ktoré Komisia ukladá vyvážajúcim výrobcom, ktorí žiadajú o úpravu podľa článku 2 ods. 10 nariadenia č. 1225/2009, nesmie byť neprimerané. (
62
) V bodoch 139 až 144 týchto návrhov som však uviedol, prečo keď Komisia od spoločnosti Changmao Biochemical Engineering požadovala, aby preukázala, že údajné rozdiely vo výrobných nákladoch ovplyvnili ceny a porovnateľnosť cien, neuložila jej tým neprimerané dôkazné bremeno.
164.
Po piate štvrtá časť tretieho odvolacieho dôvodu je nedôvodná v rozsahu, v akom sa v nej tvrdí, že Všeobecný súd pochybil, keď v bode 207 napadnutého rozsudku odmietol prostredníctvom opatrenia na zabezpečenie priebehu konania alebo opatrenia na vykonanie dokazovania nariadiť, aby Komisia predložila analýzu, na základe ktorej v odôvodnení 70 sporného nariadenia konštatovala, že neexistujú rozdiely medzi príslušným výrobkom a podobným výrobkom, ktoré by sa systematicky premietali do cien. Z judikatúry vyplýva, že pokiaľ ide o posúdenie návrhov strán na prijatie opatrení na zabezpečenie priebehu konania alebo opatrení na vykonanie dokazovania zo strany Všeobecného súdu, treba zdôrazniť, že Všeobecný súd sám rozhoduje o prípadnej potrebe doplniť informácie, ktorými disponuje vo veciach, ktoré sú mu predložené. (
63
) Okrem toho ako som ukázal v bodoch 148 až 152 týchto návrhov, v prejednávanej veci nebolo preukázané skreslenie skutkového stavu.
165.
Dospel som k záveru, že štvrtá časť tretieho odvolacieho dôvodu musí byť zamietnutá v celom rozsahu.
4) Druhá časť tretieho odvolacieho dôvodu
166.
V bodoch 151 až 153 napadnutého rozsudku Všeobecný súd rozhodol, že čínski vyvážajúci výrobcovia, ktorým nebolo priznané trhovohospodárske zaobchádzanie, môžu podať žiadosti o úpravu, tieto žiadosti sa však nemôžu „vzťahovať na skutočné náklady v Číne“, lebo inak by bol článok 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009 neúčinný.
167.
V druhej časti svojho tretieho odvolacieho dôvodu spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že Všeobecný súd tým porušil článok 2 ods. 10 nariadenia č. 1225/2009.
168.
Zastávam názor, že hoci druhá časť tretieho odvolacieho dôvodu je dôvodná, napriek tomu musí byť zamietnutá ako neúčinná. Nižšie uvádzam dôvody, pre ktoré sa domnievam, že je dôvodná, a potom vysvetlím, prečo je neúčinná.
169.
Podľa judikatúry má článok 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009 za cieľ predchádzať zohľadneniu cien a nákladov, ktoré platia v krajinách s iným ako trhovým hospodárstvom, keďže tieto parametre nie sú normálnym výsledkom síl, ktoré pôsobia na trhu. (
64
)
170.
Komisia tvrdí, že ak by sa úprava vykonala na základe rozdielov vo výrobných nákladoch medzi Čínou a EÚ, článok 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009 by sa stal neúčinným, lebo výrobné náklady v Číne sú spojené s postavením Číny ako netrhového hospodárstva a sú skreslené.
171.
Podľa môjho názoru toto tvrdenie nemožno prijať.
172.
Je pravda, že v rozsudku z 29. apríla 2015, Changshu City Standard Parts Factory a Ningbo Jinding Fastener/Rada (T‑558/12 a T‑559/12, neuverejnený, EU:T:2015:237), Všeobecný súd konštatoval, že nie je možné vykonať úpravy týkajúce sa rozdielov v efektívnosti a produktivite medzi čínskymi vyvážajúcimi výrobcami, ktorým boli uložené antidumpingové clá, a výrobcom z analogickej krajiny, lebo čínskym výrobcom nebolo priznané trhovohospodárske zaobchádzanie, a preto údaje, ktoré sa ich týkajú, nemožno zohľadniť na účely určenia normálnej hodnoty. (
65
) Pred Súdnym dvorom čínski vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že zohľadnenie úprav súvisiacich s rozdielmi v efektívnosti a produktivite nie je v rozpore s cieľom metódy analogickej krajiny, keďže ich nižšia spotreba surovín a elektrickej energie a vyššia produktivita na zamestnanca (v porovnaní s výrobcom z analogickej krajiny) nemajú nijakú súvislosť ani s cenami a nákladmi, ani s trhovými silami v Číne. (
66
) Generálny advokát Mengozzi navrhol zamietnuť toto tvrdenie z dôvodu, že „podnik, ktorý nezískal trhovohospodárske zaobchádzanie, [sa] nemôže na účely žiadosti o úpravy normálnej hodnoty dovolávať rozdielov týkajúcich sa produktivity a efektívnosti“, keďže produktivita a efektívnosť „sú výsledkom pôsobenia viacerých faktorov… o ktorých možno odôvodnene predpokladať, že sú prinajmenšom nepriamo ovplyvnené parametrami, ktoré nie sú normálnym výsledkom síl pôsobiacich na trhu“. (
67
) Súdny dvor však nerozhodol o výhradách založených na tom, že Rada a Komisia odmietli vykonať požadované úpravy. (
68
)
173.
Je tiež pravda, že v rozsudku z 23. apríla 2018, Shanxi Taigang Stainless Steel/Komisia (T‑675/15, neuverejnený, EU:T:2018:209), Všeobecný súd rozhodol, že nie je možné vykonať úpravy z dôvodu rozdielov vo výrobnom procese a prístupe k surovinám medzi Čínou a analogickou krajinou, keďže po prvé Čína sa v čase skutkových okolností nepovažovala za trhové hospodárstvo a po druhé žalobca, čínsky vyvážajúci výrobca, nepredložil žiadosť o priznanie trhovohospodárskeho postavenia. Podľa názoru Všeobecného súdu tak nič nenasvedčovalo tomu, že získavanie niklu alebo výrobný proces podniku pôsobiaceho v podmienkach iného než trhového hospodárstva neboli ovplyvnené parametrami, ktoré neboli výsledkom pôsobenia trhových síl. (
69
) Pred Súdnym dvorom čínski vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že Všeobecný súd mal skúmať, či by účinkom prijatia požadovaných úprav bolo, že by do normálnej hodnoty boli opätovne zahrnuté náklady ovplyvnené parametrami, ktoré nevyplývajú z pôsobenia trhových síl, čo Všeobecný súd nevykonal. (
70
) Súdny dvor zamietol toto tvrdenie ako neúčinné z dôvodu, že čínski vyvážajúci výrobcovia výslovne nespochybnili skutkové zistenie Všeobecného súdu, podľa ktorého sa nezdalo, že úpravy sa týkajú faktorov, ktoré sú výsledkom pôsobenia trhových síl. (
71
)
174.
Chcem však poukázať na to, že v rozsudku z 5. apríla 2017, Changshu City Standard Parts Factory a Ningbo Jinding Fastener/Rada (C‑376/15 P a C‑377/15 P, EU:C:2017:269), ani v rozsudku z 29. júla 2019, Shanxi Taigang Stainless Steel/Komisia (C‑436/18 P, EU:C:2019:643), Súdny dvor nepreskúmal z vecnej stránky otázku, či čínski vyvážajúci výrobcovia, ktorým nebolo priznané trhovohospodárske zaobchádzanie, môžu požiadať o úpravy rozdielov vo výrobnom procese a v spotrebe surovín a prístupe k nim medzi Čínou a analogickou krajinou.
175.
Ďalej chcem uviesť, že spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, pričom Komisia jej neprotirečí, že situácia v prejednávanej veci sa líši od situácie v rozsudku z 29. júla 2019, Shanxi Taigang Stainless Steel/Komisia (C‑436/18 P, EU:C:2019:643), lebo v prejednávanej veci by sa úpravy nevykonali na základe vlastných výrobných nákladov čínskeho vyvážajúceho výrobcu ani výrobných nákladov v Číne, ale na základe výrobných nákladov v EÚ. Spoločnosť Changmao Biochemical Engineering v podstate tvrdí, že určenie normálnej hodnoty v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009 nebráni Komisii v tom, aby vyhovela žiadostiam o úpravu, ak Komisia nepoužije na určenie výšky úprav údaje z čínskeho trhu.
176.
Spoločnosť Changmao Biochemical Engineering vysvetľuje, že v prejednávanej veci Komisiu nepožiadala o vykonanie úprav na základe vlastných výrobných nákladov. Po prvé požiadala Komisiu, aby v prípade, že výrobné odvetvie EÚ a ona samotná používajú rôzne suroviny a zdroje, buď znížila normálnu hodnotu, alebo zvýšila jej vývoznú cenu o sumu rovnajúcu sa rozdielu medzi i) nákladmi na surovinu alebo zdroje používané výrobným odvetvím EÚ a ii) nákladmi v EÚ na zodpovedajúcu surovinu alebo zdroj, ktorý používa ona samotná. (
72
) Po druhé spoločnosť Changmao Biochemical Engineering požiadala Komisiu, aby v prípade, že náklady vznikli len výrobnému odvetviu EÚ, nie jej samotnej, vykonala úpravy o sumy rovnajúce sa týmto nákladom. Spoločnosť Changmao Biochemical Engineering zdôrazňuje, že v oboch prípadoch by Komisia pri uskutočňovaní požadovaných úprav nezohľadnila jej vlastné výrobné náklady ani skutočné náklady v Číne. Spoločnosť Changmao Biochemical Engineering sa preto domnieva, že článok 2 ods. 7 nariadenia č. 1225/2009 nebránil Komisii vykonať tieto úpravy.
177.
Podľa môjho názoru iba vtedy, ak sa na určenie výšky úpravy použijú vlastné výrobné náklady čínskych vyvážajúcich výrobcov alebo výrobné náklady v Číne, v dôsledku čoho tieto náklady vstupujú do výpočtu normálnej hodnoty, bráni článok 2 ods. 7 nariadenia č. 1225/2009 tomu, aby Komisia vyhovela žiadostiam o úpravy zo strany čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo priznané trhovohospodárske zaobchádzanie. Naopak, ak sa výrobné náklady v Číne použijú len na preukázanie, že existujú rozdiely vo faktoroch uvedených v článku 2 ods. 10 písm. a) až k) tohto nariadenia, článok 2 ods. 7 nariadenia nebráni Komisii v tom, aby vyhovela žiadostiam o úpravy predloženým týmito vyvážajúcimi výrobcami.
178.
Dôvodom je to, že ak by čínski vyvážajúci výrobcovia nemohli žiadať o úpravy, pokiaľ je normálna hodnota určená v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009, ani keď sa na výpočet výšky úprav nepoužijú nijaké údaje z čínskeho trhu, títo vyvážajúci výrobcovia by vlastne nemohli žiadať o úpravy, ak sa normálna hodnota určí v súlade s uvedeným ustanovením. Z judikatúry citovanej v bode 169 týchto návrhov, podľa ktorej cieľom článku 2 ods. 7 písm. a) nariadenia č. 1225/2009 je zabrániť zohľadneniu cien a nákladov v krajinách s iným ako trhovým hospodárstvom, ktoré nie sú normálnym výsledkom trhových síl, však nevyplýva, že normálnu hodnotu nie je možné vôbec upraviť, ak je stanovená v súlade s týmto ustanovením. Práve naopak, v uvedenom nariadení nič nenaznačuje, že článok 2 ods. 7 písm. a) tohto nariadenia stanovuje všeobecnú odchýlku od požiadavky vykonať úpravy na základe článku 2 ods. 10 tohto nariadenia na účely porovnateľnosti. (
73
)
179.
Okrem toho riešenie navrhnuté v bode 177 týchto návrhov je v súlade s konštatovaním Všeobecného súdu v bodoch 607 a 608 rozsudku z 19. mája 2021, China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products a i./Komisia (T‑254/18, EU:T:2021:278), že článok 2 ods. 10 nariadenia č. 1225/2009 sa má vykladať z hľadiska a v kontexte článku 2 ods. 7 písm. a) tohto nariadenia, v dôsledku čoho vykonané úpravy nesmú mať za následok zavedenie alebo opätovné zavedenie skresľujúceho prvku čínskeho systému do výpočtu normálnej hodnoty určenej na základe metódy analogickej krajiny.
180.
V rozsudku uvedenom v bode 179 týchto návrhov Všeobecný súd dospel k názoru, že úpravu normálnej hodnoty možno vykonať uplatnením sadzby DPH vo výške 12 % stanovenej čínskym právom na vývoz príslušného výrobku z Číny, a to v podstate z toho dôvodu, že tento prvok nebol skreslený. (
74
) Je pravda, že situácia v uvedenej veci sa líši od situácie v prejednávanej veci, lebo v danej veci o úpravu nepožiadali čínski vyvážajúci výrobcovia. (
75
) Faktom však zostáva, že podľa tohto rozsudku sa úprava môže vykonať na základe prvku čínskeho systému – no za predpokladu, že tento prvok nespôsobuje skreslenie, ale je výsledkom trhových síl.
181.
Z toho vyplýva, že Všeobecný súd v bode 153 napadnutého rozsudku nesprávne konštatoval, že žiadosti o úpravu zo strany čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo priznané trhovohospodárske zaobchádzanie, sa nemôžu vzťahovať na skutočné náklady v Číne. Podľa môjho názoru sa žiadosti týchto vyvážajúcich výrobcov môžu zamietnuť len vtedy, ak sa údaje týkajúce sa skutočných nákladov v Číne použijú na určenie výšky úpravy, nie vtedy, ak sa na základe týchto údajov zisťuje existencia rozdielov v nákladoch medzi Čínou a analogickou krajinou.
182.
Druhá časť tretieho odvolacieho dôvodu je teda dôvodná.
183.
Ako som však uviedol v bode 168 týchto návrhov, musí byť napriek tomu zamietnutá ako neúčinná z nasledujúcich dvoch dôvodov.
184.
Po prvé sa domnievam, že aby Komisia vyhovela žiadostiam o úpravu, ktoré sa vzťahujú na skutočné náklady v Číne, čínski vyvážajúci výrobcovia, ktorí predkladajú tieto žiadosti, musia preukázať, že predmetné osobitné náklady sú normálnym výsledkom trhových síl, aj keď sa údaje o týchto nákladoch používajú len na preukázanie existencie rozdielov vo faktoroch uvedených v článku 2 ods. 10 písm. a) až k) nariadenia č. 1225/2009. Vyplýva to z judikatúry citovanej v bode 130 týchto návrhov, podľa ktorej bremeno preukázať, že sa musia vykonať osobitné úpravy, spočíva na tých, ktorí sa ich dovolávajú.
185.
V prejednávanej veci však podľa môjho názoru spoločnosť Changmao Biochemical Engineering nepreukázala, že používanie rôznych surovín a zdrojov alebo náklady, ktoré vznikli len výrobnému odvetviu EÚ, (
76
) sú normálnym výsledkom trhových síl. Jednoducho len opísala rozdiely v surovinách a zdrojoch použitých v procese zošľachťovania medzi Čínou a EÚ, pričom nevysvetlila, prečo tieto prvky nie sú ovplyvnené tým, že Čína nemá postavenie trhového hospodárstva.
186.
Po druhé dôvody uvedené v bodoch 151 až 153 napadnutého rozsudku sú alternatívne, keďže v bode 144 tohto rozsudku už Všeobecný súd konštatoval, že keď Komisia odmietla vykonať úpravy požadované spoločnosťou Changmao Biochemical Engineering, neporušila tým článok 2 ods. 10 nariadenia č. 1225/2009, lebo tento podnik nepreukázal, že údajné rozdiely vo výrobných nákladoch sa premietli do rozdielov v cenách. Svedčí o tom použitie výrazu „v každom prípade“ v bode 151 napadnutého rozsudku.
187.
Takže hoci je druhá časť tretieho odvolacieho dôvodu dôvodná, je potrebné zamietnuť ju ako neúčinnú.
188.
Pre úplnosť chcem uviesť, že z toho vyplýva, že je potrebné zamietnuť aj výhradu založenú na porušení článku 9 ods. 4 nariadenia č. 1225/2009. Spoločnosť Changmao Biochemical Engineering na podporu tejto výhrady tvrdí, že ak by Komisia vykonala požadované úpravy, dumpingové rozpätie by kleslo pod rozpätie ujmy, na základe ktorého bolo antidumpingové clo stanovené. Keďže však Komisia podľa môjho názoru nepochybila tým, že odmietla vykonať tieto úpravy, nedošlo k porušeniu článku 9 ods. 4 nariadenia č. 1225/2009.
189.
Dospel som k záveru, že tretí odvolací dôvod treba zamietnuť v celom rozsahu.
D. Štvrtý odvolací dôvod
1.
Tvrdenia účastníkov konania
190.
Štvrtým odvolacím dôvodom spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že keď Všeobecný súd v bodoch 148 a 150 napadnutého rozsudku konštatoval, že Komisia nepochybila tým, že odmietla vykonať úpravy požadované na účely určenia existencie ujmy, porušil článok 3 ods. 2 a 3 nariadenia 2016/1036 v znení zmien, článok 9 ods. 4 tohto nariadenia, zásadu riadnej správy vecí verejných a povinnosť Komisie vynaložiť náležitú starostlivosť. Podľa spoločnosti Changmao Biochemical Engineering rozdiely vo výrobných nákladoch medzi výrobcom z EÚ a čínskymi vyvážajúcimi výrobcami odôvodňovali nielen úpravy na účely určenia dumpingového rozpätia, ale aj úpravy na účely určenia rozpätia ujmy v súlade s článkom 2 ods. 10 a/alebo článkom 3 ods. 2 nariadenia.
191.
Komisia tvrdí, že štvrtý odvolací dôvod treba zamietnuť, keďže (predovšetkým) článok 2 ods. 10 a článok 3 ods. 2 a 3 nariadenia 2016/103 neodkazujú na úpravy.
2.
Posúdenie
192.
V spornom nariadení Komisia zamietla žiadosť spoločnosti Changmao Biochemical Engineering o vykonanie úprav nie na účely určenia dumpingového rozpätia, ale rozpätia ujmy, z dôvodu rozdielov vo výrobných nákladoch medzi výrobcom z Únie a čínskymi vyvážajúcimi výrobcami. Dôvodom Komisie na zamietnutie týchto žiadostí bolo v podstate to, že tieto rozdiely sa nevyhnutne nepremietli do rozdielov v cenách alebo že nevyhnutne neovplyvnili porovnateľnosť cien. (
77
)
193.
V bodoch 148 a 150 napadnutého rozsudku Všeobecný súd v podstate rozhodol, že Komisia tým, že odmietla vykonať úpravy požadované na účely určenia existencie ujmy, neporušila článok 2 ods. 10 nariadenia č. 1225/2009, článok 3 ods. 2 písm. a) a článok 3 ods. 3 tohto nariadenia ani jeho článok 9 ods. 4.
194.
Štvrtým odvolacím dôvodom spoločnosť Changmao Biochemical Engineering tvrdí, že Všeobecný súd tým porušil tieto ustanovenia, povinnosť Komisie vynaložiť náležitú starostlivosť a zásadu riadnej správy vecí verejných.
195.
Zastávam názor, že tento odvolací dôvod treba zamietnuť. Hoci je podľa môjho názoru dôvodný v rozsahu, v akom namieta porušenie článku 3 ods. 2 písm. a) a článku 3 ods. 3 nariadenia č. 1225/2009, napriek tomu je neúčinný v celom rozsahu. Nižšie uvediem dôvody, prečo je čiastočne dôvodný, a potom vysvetlím, prečo je neúčinný.
196.
Článok 1 ods. 1 nariadenia č. 1225/2009 stanovuje, že aby mohlo byť uložené antidumpingové clo, dumpingový dovoz musí spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu EÚ. Podľa článku 3 ods. 2 písm. a) tohto nariadenia vymedzenie ujmy zahŕňa objektívne preskúmanie „objemu dumpingových dovozov a vplyvu dumpingových dovozov na ceny podobných výrobkov na trhu [Únie]“. Článok 3 ods. 3 toho istého nariadenia stanovuje, že „pokiaľ ide o vplyv dumpingových dovozov na ceny, pozornosť sa venuje tomu, či došlo prostredníctvom dumpingových dovozov k významnému zníženiu cien v porovnaní s cenou podobného výrobku výrobného odvetvia [EÚ] alebo či vplyv takýchto dovozov inak spôsobí zníženie cien vo významnej miere, alebo zabráni vo významnej miere rastu cien, ku ktorému by inak došlo“.
197.
Je pravda, že článok 3 ods. 2 písm. a) a článok 3 ods. 3 ani nijaké iné ustanovenie nariadenia č. 1225/2009 nestanovuje, že Komisia musí vykonať úpravy na účely určenia rozpätia ujmy. V tomto kontexte neexistuje ekvivalent článku 2 ods. 10 tohto nariadenia, ktorý stanovuje, že sa musia vykonať úpravy na účely určenia dumpingového rozpätia.
198.
Podľa judikatúry si však povinnosť vykonať objektívne preskúmanie vplyvov dumpingových dovozov zakotvená v článku 3 ods. 2 nariadenia č. 1225/2009 vyžaduje, aby bolo vykonané spravodlivé porovnanie ceny príslušného výrobku a ceny podobného výrobku uvedeného výrobného odvetvia EÚ pri predaji uskutočnenom na území EÚ. Takéto spravodlivé porovnanie je podmienkou zákonnosti výpočtu ujmy spôsobenej tomuto výrobnému odvetviu. (
78
)
199.
Domnievam sa, že ak sú potrebné úpravy s cieľom zaručiť spravodlivosť porovnania medzi cenou príslušného výrobku a cenou podobného výrobku výrobného odvetvia EÚ v EÚ, Komisia sa musí považovať za povinnú vykonať tieto úpravy. Obnovila by sa teda symetria medzi cenou príslušného výrobku a cenou podobného výrobku, rovnako ako podľa judikatúry úprava na normálnu hodnotu vykonaná v súlade s článkom článok 2 ods. 10 nariadenia č. 1225/2009 opätovne zavádza symetriu medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou výrobku, a tým zaručuje porovnateľnosť cien. (
79
)
200.
Aj keď nijaké ustanovenie nariadenia č. 1225/2009 výslovne nestanovuje, že Komisia musí vykonať úpravy, aby zabezpečila spravodlivé porovnanie ceny príslušného výrobku a ceny podobného výrobku výrobného odvetvia EÚ v EÚ, táto povinnosť môže byť podľa môjho názoru založená na článku 3 ods. 2 písm. a) a článku 3 ods. 3 tohto nariadenia v rozsahu, v akom si toto ustanovenie vyžaduje spravodlivé porovnanie.
201.
Je pravda, že ako tvrdí Komisia, Všeobecný súd sa nedopustil pochybenia, keď v bode 149 napadnutého rozsudku konštatoval, že rozsudok zo 17. februára 2011, Zhejiang Xinshiji Foods a Hubei Xinshiji Foods/Rada (T‑122/09, neuverejnený, EU:T:2011:46), sa týkal porušenia práva žalobcov na obhajobu a nedostatku odôvodnenia sporného nariadenia. V uvedenom rozsudku totiž Všeobecný súd neskúmal vecnú stránku tvrdenia, že úprava vývoznej ceny vykonaná v rámci výpočtu podhodnotenia cien bola neprimeraná. (
80
)
202.
Je však potrebné odkázať na rozsudok z 5. októbra 1988, Canon a i./Rada (277/85 a 300/85, EU:C:1988:467, body 65 a 66), v ktorom Súdny dvor rozhodol, že Komisia nepochybila, keď v rámci posúdenia ujmy vykonala úpravu rozdielov medzi dovážanými modelmi príslušného výrobku (elektronickými písacími strojmi) a najpodobnejšími modelmi Únie. (
81
)
203.
Podobne v rozsudku z 10. apríla 2019, Jindal Saw a Jindal Saw Italia/Komisia (T‑301/16, EU:T:2019:234, body 172 až 189), Všeobecný súd konštatoval, že výpočet podhodnotenia cien zo strany Komisie bol v rozpore s článkom 3 ods. 2 nariadenia č. 1225/2009, lebo Komisia porovnala ceny predaja výrobného odvetvia EÚ prvým nezávislým kupujúcim podobných výrobkov s cenami CIF (náklady, poistenie a prepravné) čínskeho vyvážajúceho výrobcu. Podľa Všeobecného súdu si požiadavka na porovnanie cien na rovnakej obchodnej úrovni vyžadovala, aby Komisia nepoužila ceny CIF čínskeho vyvážajúceho výrobcu, ale predajné ceny tohto vyvážajúceho výrobcu prvým nezávislým zákazníkom. Komisia teda mala vykonať zodpovedajúce úpravy, čo neurobila. (
82
)
204.
Všeobecný súd preto v bode 148 napadnutého rozsudku nesprávne konštatoval, že ani jedno z ustanovení nariadenia č. 1225/2009 citovaných spoločnosťou Changmao Biochemical Engineering – t. j. článok 2 ods. 10, článok 3 ods. 2 a 3 a článok 9 ods. 4 tohto nariadenia – si nevyžadovalo, aby Komisia vykonala úpravy na účely určenia existencie ujmy. Podľa môjho názoru článok 3 ods. 2 písm. a) a článok 3 ods. 3 nariadenia č. 1225/2009 to od Komisie požaduje. Štvrtý odvolací dôvod je teda dôvodný v rozsahu, v akom je založený na porušení článku 3 ods. 2 písm. a) a článku 3 ods. 3 tohto nariadenia.
205.
Ako som však uviedol v bode 195 týchto návrhov, štvrtý odvolací dôvod treba podľa môjho názoru zamietnuť ako neúčinný.
206.
Domnievam sa totiž, že ak sa Komisia považuje za povinnú vykonať potrebné úpravy v súvislosti s posúdením ujmy, mali by sa uplatňovať zásady, ktorými sa riadia žiadosti o úpravu predložené v súvislosti s určením dumpingu. Analogicky s judikatúrou citovanou v bode 130 týchto návrhov teda strana žiadajúca o úpravu na účely určenia existencie ujmy musí preukázať, že jej žiadosť je opodstatnená. Musí predovšetkým preukázať, že rozdiely (napríklad) vo výrobných nákladoch sa premietajú do rozdielov v cenách.
207.
V bode 160 napadnutého rozsudku však Všeobecný súd v podstate rozhodol, že spoločnosť Changmao Biochemical Engineering nepreukázala, že rozdiely vo výrobných nákladoch medzi Čínou a EÚ sa premietli do cenových rozdielov. Zdôrazňujem, že bod 160 napadnutého rozsudku sa osobitne týka žiadosti spoločnosti Changmao Biochemical Engineering o vykonanie úprav na účely určenia rozpätia cenového podhodnotenia. V znení tohto bodu je totiž zopakované znenie odôvodnenia 70 sporného nariadenia, v ktorom Komisia uvádza dôvod, pre ktorý zamieta žiadosti spoločnosti Changmao Biochemical Engineering o úpravu na účely určenia rozpätia podhodnotenia ceny.
208.
Spoločnosť Changmao Biochemical Engineering nespochybňuje bod 160 napadnutého rozsudku v rámci svojho štvrtého odvolacieho dôvodu, ktorý sa týka zákonnosti úprav vykonaných na účely určenia rozpätia podhodnotenia. Toto bod napadla len v rámci tretieho odvolacieho dôvodu, ktorý sa týka úprav vykonaných na účely určenia dumpingového rozpätia.
209.
Hoci je teda štvrtý odvolací dôvod dôvodný, treba ho zamietnuť ako neúčinný.
210.
Dospel som k záveru, že odvolanie treba zamietnuť v celom rozsahu.
VI. O trovách
211.
Podľa článku 184 ods. 2 rokovacieho poriadku, ak je odvolanie dôvodné a Súdny dvor sám vydá konečný rozsudok vo veci, rozhodne aj o trovách konania.
212.
Podľa článku 138 ods. 1 rokovacieho poriadku, ktorý sa uplatní na odvolacie konanie na základe článku 184 ods. 1 rokovacieho poriadku, Súdny dvor uloží účastníkovi konania, ktorý vo veci nemal úspech, povinnosť nahradiť trovy konania, ak to bolo v tomto zmysle navrhnuté. V prejednávanej veci spoločnosť Changmao Biochemical Engineering nemala vo veci úspech a Komisia navrhla, aby jej bola uložená povinnosť nahradiť trovy konania. Je teda opodstatnené rozhodnúť, že spoločnosť Changmao Biochemical Engineering znáša vlastné trovy konania a je povinná nahradiť trovy konania, ktoré vznikli Komisii.
VII. Návrh
213.
Preto navrhujem, aby Súdny dvor:
–
zamietol odvolanie a
–
rozhodol, že spoločnosť Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd znáša vlastné trovy konania a je povinná nahradiť trovy konania, ktoré vznikli Európskej komisii.
(
1
)	Jazyk prednesu: angličtina.
(
2
)	T‑741/16, neuverejnený, EU:T:2019:454.
(
3
)	Nariadenie z 28. júla 2016, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo uložené na dovoz aspartámu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 204, 2016, s. 92).
(
4
)	Nariadenie z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (Ú. v. EÚ L 343, 2009, s. 51).
(
5
)	Nariadenie z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (Ú. v. EÚ L 176, 2016, s. 21). Nariadením 2016/1036 bolo zrušené a nahradené nariadenie č. 1225/2009.
(
6
)	Pozri odôvodnenia 19 až 22 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2016/262 z 25. februára 2016, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz aspartámu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 50, 2016, s. 4) (ďalej len „dočasné nariadenie“), a odôvodnenie 18 sporného nariadenia.
(
7
)	Pozri preambulu („so zreteľom na [nariadenie 2016/1036]…“) a odôvodnenie 142 sporného nariadenia.
(
8
)	Článok 25 nariadenia 2016/1036.
(
9
)	Bod 1 napadnutého rozsudku.
(
10
)	Ako je uvedené v poznámkach pod čiarou 18 a 19 nižšie.
(
11
)	Rozsudok z 25. októbra 2017, Komisia/Taliansko (C‑467/15 P, EU:C:2017:799, bod 15). Pozri tiež návrhy, ktoré predniesol generálny advokát Mengozzi vo veci Bensada Benallal (C‑161/15, EU:C:2016:3, body 62 a 63).
(
12
)	Rozsudok z 20. januára 2021, Komisia/Printeos (C‑301/19 P, EU:C:2021:39, bod 58).
(
13
)	Rozsudky z 15. júla 1994, Browet a i./Komisia (T‑576/93 až T‑582/93, EU:T:1994:93, bod 35), z 12. júna 2019, RV/Komisia (T‑167/17, EU:T:2019:404, body 60 a 65), z 31. januára 2008, Valero Jordana/Komisia (F‑104/05, EU:F:2008:13, bod 53), z 21. februára 2008, Putterie‑De‑Beukelaer/Komisia (F‑31/07, EU:F:2008:23, bod 52) (v tomto bode nebol zrušený rozsudkom z 8. júla 2010, Komisia/Putterie‑De‑Beukelaer, T‑160/08 P, EU:T:2010:294, bod 67), z 23. septembra 2009, Neophytou/Komisia (F‑22/05 RENV, EU:F:2009:120, bod 56), z 13. apríla 2011, Vakalis/Komisia (F‑38/10, EU:F:2011:43, body 28, 38 a 40), a zo 16. septembra 2013, Wurster/EIGE (F‑20/12 a F‑43/12, EU:F:2013:129, bod 84).
(
14
)	Rozsudok zo 16. septembra 2013, Wurster/EIGE (F‑20/12 a F‑43/12, EU:F:2013:129, bod 84).
(
15
)	Dôvodom, pre ktorý tieto všeobecné vykonávacie ustanovenia neboli z časového hľadiska uplatniteľné, bolo to, že v nich nebolo uvedené, že sa uplatňujú retroaktívne, ale že sa uplatnia odo dňa nasledujúceho po ich prijatí. Okrem toho bola situácia žalobkyne s konečnou platnosťou stanovená pred prijatím všeobecných vykonávacích ustanovení, keďže už v čase svojho prijatia spĺňala všetky podmienky oprávnenosti na pracovné miesto a skúšobná lehota ovplyvnila len dobu jej zmluvy (rozsudok zo 16. septembra 2013, Wurster/EIGE_F‑20/12 a F‑43/12, EU:F:2013:129, body 93 až 97).
(
16
)	Rozsudok zo 6. októbra 2015, Komisia/Andersen (C‑303/13 P, EU:C:2015:647, body 49 a 50 a tam citovaná judikatúra).
(
17
)	Konkrétne článok 2 ods. 7 písm. a) a c), článok 2 ods. 10, článok 3 ods. 2, 3 a 5, článok 6 ods. 8 a článok 9 ods. 4 tohto nariadenia.
(
18
)	Vzhľadom na to, že štvrtá časť tretieho odvolacieho dôvodu je podľa môjho názoru neprípustná v rozsahu, v akom namieta porušenie článku 20 ods. 2 a 4 toho istého nariadenia (pozri bod 127 nižšie).
(
19
)	Nariadenie z 12. decembra 2012, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie č. 1225/2009 (Ú. v. EÚ L 344, 2012, s. 1).
(
20
)	Nariadenie č. 1168/2012 však nadobudlo účinnosť pred prijatím nariadenia, ktorým sa v tomto prípade ukladajú antidumpingové opatrenia.
(
21
)	Článok 2 nariadenia č. 1168/2012.
(
22
)	Ú. v. ES C 74, 1998 s 9; Mim. vyd. 08/001, s. 226.
(
23
)	Nadobudlo však účinnosť pred prijatím rozhodnutí, v ktorých Komisia považovala predmetné opatrenia pomoci za nezlučiteľné s vnútorným trhom.
(
24
)	Nariadenie Komisie z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (Ú. v. ES L 10, 2001, s. 33; Mim. vyd. 08/002, s. 141).
(
25
)	Nariadenie č. 1370/2007 však nadobudlo účinnosť pred prijatím rozhodnutia, ktorým Komisia konštatovala, že pomoc je čiastočne zlučiteľná s vnútorným trhom.
(
26
)	Obdobie prešetrovania a obdobie zohľadnené na účely posúdenia ujmy trvalo do 31. marca 2015 (pozri odôvodnenie 3 sporného nariadenia).
(
27
)	Konečné poskytnutie informácií sa uskutočnilo 2. júna 2016, pripomienky boli predložené 13. júna 2016 a vypočutie sa uskutočnilo 5. júla 2016 (pozri body 7 až 9 napadnutého rozsudku).
(
28
)	Rozsudok zo 14. júna 2016, Komisia/McBride a i. (C‑361/14 P, EU:C:2016:434, bod 40). Pozri tiež rozsudky z 15. marca 2018, Deichmann (C‑256/16, EU:C:2018:187, bod 76), a z 19. júna 2019, C & J Clark International (C‑612/16, neuverejnený, EU:C:2019:508, bod 54).
(
29
)	Rozsudok z 20. septembra 2019, Jinan Meide Casting/Komisia (T‑650/17, EU:T:2019:644, body 41 a 42). Pozri tiež rozsudok z 19. septembra 2019, Zhejiang Jndia Pipeline Industry/Komisia (T‑228/17, EU:T:2019:619, bod 2).
(
30
)	Odôvodnenie 131 sporného nariadenia.
(
31
)	Situácia v rozsudku z 10. marca 2009, Interpipe Niko Tube a Interpipe NTRP/Rada (T‑249/06, EU:T:2009:62), je teda opakom situácie v prejednávanej veci (v ktorej bolo antidumpingové clo stanovené na základe rozpätia ujmy, nie na základe dumpingového rozpätia).
(
32
)	Rozsudok zo 16. februára 2012, Rada/Interpipe Niko Tube a Interpipe NTRP (C‑191/09 P a C‑200/09 P, EU:C:2012:78, body 153 až 158). Pozri tiež návrhy, ktoré predniesol generálny advokát Mengozzi v spojených veciach Rada/Interpipe Niko Tube a Interpipe NTRP (C‑191/09 P a C‑200/09 P, EU:C:2011:245, body 254, 277 a 278).
(
33
)	Je potrebné odkázať aj na rozsudok z 21. marca 2012, Fiskeri og Havbruksnæringens Landsforening a i./Rada (T‑115/06, neuverejnený, EU:T:2012:136, body 35, 36 a 45 až 47).
(
34
)	Pozri odôvodnenia 27, 107 a 114 nariadenia Rady (EHS) č. 535/87 z 23. februára 1987, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovozy kopírovacích strojov používajúcich obyčajný papier s pôvodom v Japonsku [neoficiálny preklad] (Ú. v. ES L 54, 1987, s. 12).
(
35
)	Odôvodnenie 215 vykonávacieho nariadenia Rady (EÚ) č. 1194/2013 z 19. novembra 2013, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz bionafty s pôvodom v Argentíne a Indonézii (Ú. v. EÚ L 315, 2013, s. 2).
(
36
)	Rozsudok z 2. apríla 2020, Hansol Paper/Komisia (T‑383/17, neuverejnený, EU:T:2020:139, bod 168). Kurzívou zvýraznil generálny advokát.
(
37
)	Pozri v tomto smere bod 194 rozsudku z 10. apríla 2019, Jindal Saw a Jindal Saw Italia/Komisia (T‑301/16, EU:T:2019:234), v ktorom Všeobecný súd rozhodol, že „nemožno vylúčiť, že ak by bolo cenové podhodnotenie vypočítané správne, rozpätie ujmy výrobného odvetvia Únie by bolo stanovené na nižšej úrovni než dumpingové rozpätie“ (kurzívou zvýraznil generálny advokát).
(
38
)	Rozsudok z 22. marca 2012, GLS (C‑338/10, EU:C:2012:158, bod 26).
(
39
)	Pozri odôvodnenie 17 písm. e) a odôvodnenia 45 a 46 dočasného nariadenia.
(
40
)	Pozri odôvodnenia 42 až 46 dočasného nariadenia. Pozri tiež odôvodnenie 29 sporného nariadenia.
(
41
)	Pozri odôvodnenia 2, 26, 32 a 33 sporného nariadenia.
(
42
)	Pozri odôvodnenie 31 sporného nariadenia.
(
43
)	Pozri v tomto smere rozsudky z 23. septembra 2015, Schroeder/Rada a Komisia (T‑205/14, EU:T:2015:673, bod 44), z 23. septembra 2015, Hüpeden/Rada a Komisia (T‑206/14, neuverejnený, EU:T:2015:672, bod 45), a z 19. mája 2021, China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products a i./Komisia (T‑254/18, EU:T:2021:278, bod 198). (Musím doplniť, že proti poslednému rozsudku bolo podané odvolanie, o ktorom Súdny dvor ešte nerozhodol.)
(
44
)	Rozsudok z 22. marca 2012, GLS (C‑338/10, EU:C:2012:158, body 33 a 34).
(
45
)	Pripomínam, že aspartám sa vyrába v zopár krajinách, že len jedna ďalšia tretia krajina, konkrétne Južná Kórea, mohla byť vybratá ako analogická krajina a že jediný známy juhokórejský výrobca odmietol spolupracovať (pozri bod 79 vyššie).
(
46
)	Rozsudok z 20. septembra 2019, Jinan Meide Casting/Komisia (T‑650/17, EU:T:2019:644, bod 191). Pozri tiež analogicky rozsudky z 11. septembra 2014, Gold East Paper a Gold Huasheng Paper/Rada (T‑444/11, EU:T:2014:773, bod 62), a z 15. októbra 2020, Zhejiang Jiuli Hi‑Tech Metals/Komisia (T‑307/18, neuverejnený, EU:T:2020:487, body 241 a 242). (Musím doplniť, že proti poslednému rozsudku bolo podané odvolanie, o ktorom Súdny dvor ešte nerozhodol.)
(
47
)	Rozsudky z 22. marca 2012, GLS (C‑338/10, EU:C:2012:158, bod 22), z 10. septembra 2015, Fliesen‑Zentrum Deutschland (C‑687/13, EU:C:2015:573, bod 51), a z 29. júla 2019, Shanxi Taigang Stainless Steel/Komisia (C‑436/18 P, EU:C:2019:643, bod 31).
(
48
)	Rozsudok z 19. júla 2012, Rada/Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group (C‑337/09 P, EU:C:2012:471, bod 104).
(
49
)	Ú. v. ES L 336, 1994, s. 103; Mim. vyd. 11/021, s. 189.
(
50
)	Rozsudky zo 16. júna 2016, Evonik Degussa a AlzChem/Komisia (C‑155/14 P, EU:C:2016:446, bod 55), a z 28. februára 2018, Komisia/Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (C‑301/16 P, EU:C:2018:132, bod 90).
(
51
)	Rozsudky zo 7. mája 1987, Nachi Fujikoshi/Rada (255/84, EU:C:1987:203, bod 33), z 10. marca 1992, Canon/Rada (C‑171/87, EU:C:1992:106, bod 32), zo 16. februára 2012, Rada/Interpipe Niko Tube a Interpipe NTRP (C‑191/09 P a C‑200/09 P, EU:C:2012:78, bod 58), z 26. októbra 2016, PT Musim Mas/Rada (C‑468/15 P, EU:C:2016:803, bod 83), a z 9. júla 2020, Donex Shipping a Forwarding (C‑104/19, EU:C:2020:539, bod 60).
(
52
)	Ale s výnimkou článku 2 ods. 10 písm. d) bodu i) nariadenia č. 1225/2009, ktorý stanovuje, že úprava kvôli rozdielom v úrovniach obchodu sa vykoná, ak „sa… ukáže, že vývozná cena… je na inej úrovni obchodu ako normálna hodnota a že rozdiel ovplyvnil porovnateľnosť cien, čo dokazujú pretrvávajúce a zjavné rozdiely v pôsobení a cenách predajcu na jednotlivé rozdielne úrovne obchodu na domácom trhu krajiny vývozu.“ (Kurzívou zvýraznil generálny advokát.)
(
53
)	Kurzívou zvýraznil generálny advokát.
(
54
)	Chcel by som poukázať na to, že hoci Súdny dvor tento rozsudok zrušil rozsudkom z 5. apríla 2017, Changshu City Standard Parts Factory a Ningbo Jinding Fastener/Rada (C‑376/15 P a C‑377/15 P, EU:C:2017:269), toto zrušenie bolo v podstate založené na porušení článku 2 ods. 11 nariadenia č. 1225/2009, pričom Súdny dvor neskúmal druhý odvolací dôvod založený na porušení článku 2 ods. 10 tohto nariadenia.
(
55
)	Rozsudok z 19. mája 2021, China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products a i./Komisia (T‑254/18, EU:T:2021:278, bod 580). Pozri tiež rozsudky z 8. júla 2008, Huvis/Rada (T‑221/05, neuverejnený, EU:T:2008:258, body 77 a 78), a z 18. októbra 2016, Crown Equipment (Suzhou) a Crown Gabelstapler/Rada (T‑351/13, neuverejnený, EU:T:2016:616, bod 137).
(
56
)	Podľa článku 6 ods. 7 a článku 20 ods. 4 nariadenia č. 1225/2009.
(
57
)	Rozsudky z 27. apríla 2017, FSL a i./Komisia (C‑469/15 P, EU:C:2017:308, bod 48), z 26. septembra 2018, Philips a Philips France/Komisia (C‑98/17 P, neuverejnený, EU:C:2018:774, bod 70), a z 10. júla 2019, Caviro Distillerie a i./Komisia (C‑345/18 P, neuverejnený, EU:C:2019:589, bod 56).
(
58
)	Rozsudky z 27. septembra 2007, Ikea Wholesale (C‑351/04, EU:C:2007:547, body 29 a 30), zo 16. júla 2015, Komisia/Rusal Armenal (C‑21/14 P, EU:C:2015:494, body 38 až 41), zo 4. februára 2016, C & J Clark International a Puma (C‑659/13 a C‑34/14, EU:C:2016:74, body 85 až 87), a z 9. júla 2020, Donex Shipping a Forwarding (C‑104/19, EU:C:2020:539, bod 46).
(
59
)	Rozsudky z 8. júla 2008, Huvis/Rada (T‑221/05, neuverejnený, EU:T:2008:258, bod 73), a z 20. septembra 2019, Jinan Meide Casting/Komisia (T‑650/17, EU:T:2019:644, bod 250). Pozri tiež návrhy, ktoré predniesol generálny advokát Mengozzi v spojených veciach Changshu City Standard Parts Factory a Ningbo Jinding Fastener/Rada (C‑376/15 P a C‑377/15 P, EU:C:2016:928, bod 37).
(
60
)	Rozsudky z 8. júla 2008, Huvis/Rada (T‑221/05, neuverejnený, EU:T:2008:258, bod 77), a zo 6. septembra 2013, Godrej Industries a VVF/Rada (T‑6/12, EU:T:2013:408, bod 51).
(
61
)	Návrhy, ktoré predniesol generálny advokát Pitruzzella vo veci Donex Shipping a Forwarding (C‑104/19, EU:C:2020:159, body 46 až 49).
(
62
)	Pozri judikatúru citovanú v poznámke pod čiarou 56 vyššie.
(
63
)	Rozsudky z 30. septembra 2003, Freistaat Sachsen a i./Komisia (C‑57/00 P a C‑61/00 P, EU:C:2003:510, bod 47), zo 14. septembra 2016, Ori Martin a SLM/Komisia (C‑490/15 P a C‑505/15 P, neuverejnený, EU:C:2016:678, bod 108), z 22. októbra 2020, Silver Plastics a Johannes Reifenhäuser/Komisia (C‑702/19 P, EU:C:2020:857, bod 28), a zo 4. marca 2021, Liaño Reig/SRB (C‑947/19 P, EU:C:2021:172, bod 98).
(
64
)	Rozsudky z 22. októbra 1991, Nölle (C‑16/90, EU:C:1991:402, bod 10), z 29. mája 1997, Rotexchemie (C‑26/96, EU:C:1997:261, bod 9), z 10. septembra 2015, Fliesen‑Zentrum Deutschland (C‑687/13, EU:C:2015:573, bod 48), a zo 4. februára 2016, C & J Clark International a Puma (C‑659/13 a C‑34/14, EU:C:2016:74, bod 106).
(
65
)	Rozsudok z 29. apríla 2015, Changshu City Standard Parts Factory a Ningbo Jinding Fastener/Rada (T‑558/12 a T‑559/12, neuverejnený, EU:T:2015:237, bod 111). Pozri tiež body 115 a 116 uvedeného rozsudku.
(
66
)	Návrhy, ktoré predniesol generálny advokát Mengozzi v spojených veciach Changshu City Standard Parts Factory a Ningbo Jinding Fastener/Rada (C‑376/15 P a C‑377/15 P, EU:C:2016:928, bod 93).
(
67
)	Návrhy, ktoré predniesol generálny advokát Mengozzi v spojených veciach Changshu City Standard Parts Factory a Ningbo Jinding Fastener/Rada (C‑376/15 P a C‑377/15 P, EU:C:2016:928, body 107 a 108).
(
68
)	Rozsudok z 5. apríla 2017, Changshu City Standard Parts Factory a Ningbo Jinding Fastener/Rada (C‑376/15 P a C‑377/15 P, EU:C:2017:269, bod 73).
(
69
)	Rozsudok z 23. apríla 2018, Shanxi Taigang Stainless Steel/Komisia (T‑675/15, neuverejnený, EU:T:2018:209, body 63 a 64).
(
70
)	Rozsudok z 29. júla 2019, Shanxi Taigang Stainless Steel/Komisia (C‑436/18 P, EU:C:2019:643, bod 49).
(
71
)	Rozsudok z 29. júla 2019, Shanxi Taigang Stainless Steel/Komisia (C‑436/18 P, EU:C:2019:643, body 51 a 52).
(
72
)	Predpokladajme napríklad, že výrobné odvetvie EÚ používa surovinu A, zatiaľ čo spoločnosť Changmao Biochemical Engineering používa surovinu B, v dôsledku čoho má nižšie výrobné náklady. Podľa spoločnosti Changmao Biochemical Engineering mala Komisia buď znížiť normálnu hodnotu, alebo zvýšiť jej vývoznú cenu o sumu rovnajúcu sa rozdielu medzi i) nákladmi na surovinu A v EÚ a ii) nákladmi na surovinu B nie v Číne, ale v EÚ.
(
73
)	Rozsudok z 19. mája 2021, China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products a i./Komisia (T‑254/18, EU:T:2021:278, bod 605).
(
74
)	Rozsudok z 19. mája 2021, China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products a i./Komisia (T‑254/18, EU:T:2021:278, body 602 až 610). Musím vysvetliť, že v uvedenej veci bola normálna hodnota vypočítaná na základe cien v analogickej krajine, konkrétne v Indii, zatiaľ čo použitou vývoznou cenou bola skutočná vývozná cena účtovaná čínskymi vyvážajúcimi výrobcami zaradenými do vzorky, pričom bola vykonaná úprava rozdielu v DPH medzi vývozným predajom z Číny do EÚ (kde bola pri vývoze účtovaná daň vo výške 17 %, z ktorej bolo 5 % následne vrátených) a DPH z domáceho predaja v Indii (kde boli dane z domácej ceny vylúčené). Všeobecný súd rozhodol, že hoci úpravy nemôžu opätovne zaviesť faktory spojené s parametrami, ktoré v Číne nie sú normálnym výsledkom trhových síl, v tomto prípade to tak nie je. Podľa Všeobecného súdu bol totiž dôvodom, pre ktorý čínsky systém DPH vyvoláva skreslenie, len spôsob, akým Čína uplatňuje vývoznú DPH, keďže vrátenie dane sa uplatní na určité výrobky a na iné nie. (Aj tu chcem poukázať na to, že proti rozsudku bolo podané odvolanie, o ktorom Súdny dvor ešte nerozhodol.)
(
75
)	Odôvodnenie 79 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2018/140 z 29. januára 2018, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá predbežné clo uložené na dovoz určitých výrobkov z liatiny s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a ktorým sa ukončuje prešetrovanie týkajúce sa dovozu určitých výrobkov z liatiny s pôvodom v Indii (Ú. v. EÚ L 25, 2018, s. 6).
(
76
)	Pozri bod 176 vyššie.
(
77
)	Odôvodnenia 64 až 74 sporného nariadenia.
(
78
)	Rozsudok z 10. apríla 2019, Jindal Saw a Jindal Saw Italia/Komisia (T‑301/16, EU:T:2019:234, bod 176).
(
79
)	Rozsudok z 19. mája 2021, China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products a i./Komisia (T‑254/18, EU:T:2021:278, bod 593).
(
80
)	Rozsudok zo 17. februára 2011, Zhejiang Xinshiji Foods a Hubei Xinshiji Foods/Rada (T‑122/09, neuverejnený, EU:T:2011:46, bod 93).
(
81
)	Pozri tiež rozsudok z 5. októbra 1988, Brother Industries/Rada (250/85, EU:C:1988:464, bod 36).
(
82
)	Pozri tiež rozsudok z 30. novembra 2011, Transnational Company Kazchrome a ENRC Marketing/Rada a Komisia (T‑107/08, EU:T:2011:704, body 50 až 71).