62021CJ0521_RES
C‑521/21. sz. ügy
MJ
kontra
AA
(a Sąd Rejonowy Poznań [Lengyelország] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
A Bíróság ítélete (nagytanács), 2026. március 24.
„Előzetes döntéshozatal – Jogállamiság – Hatékony bírói jogvédelem az uniós jog által szabályozott területeken – Bírói függetlenség – Az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdése – Az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének második bekezdése – Nemzeti szabályozás és ítélkezési gyakorlat, amely megtiltja a nemzeti bíróságok számára, hogy megkérdőjelezzék a bíróságok és az alkotmányos szervek legitimitását, illetve hogy megállapítsák vagy értékeljék a bírák kinevezésének jogszerűségét vagy bírói jogkörét – A más bíró kizárása iránti kérelemmel megkeresett bíró azon kötelezettsége, hogy győződjön meg a »törvény által megelőzően létrehozott bíróság« követelményének tiszteletben tartásáról – A rendes bíróságok bíráinak kinevezése Lengyelországban – A Krajowa Rada Sądownictwa (nemzeti igazságszolgáltatási tanács, Lengyelország) függetlenségének hiánya – Az érintett bírói álláshelyre pályázók hatékony jogorvoslati lehetőségének hiánya – »Törvény által megelőzően létrehozott független és pártatlan bíróságnak« nem minősülő bíró – A bíró ítélkező testületből való kizárásának lehetősége”
Tagállamok – Kötelezettségek – A hatékony bírói jogvédelem biztosítása érdekében szükséges jogorvoslati lehetőségek megteremtése – A bírói függetlenség elvének tiszteletben tartása – Elsőbbség – A nemzeti bíróságok kötelezettségei – Nemzeti szabályozás és ítélkezési gyakorlat, amely megtiltja a nemzeti bíróságok számára, hogy megkérdőjelezzék a bíróságok és az alkotmányos szervek legitimitását, illetve hogy megállapítsák vagy értékeljék a bírák kinevezésének jogszerűségét vagy bírói jogkörét – Megengedhetetlenség – A más bíró kinevezésének feltételein alapuló kizárás iránti kérelemmel megkeresett bíró azon kötelezettsége, hogy győződjön meg a törvény által megelőzően létrehozott bíróság követelményének tiszteletben tartásáról
(EUSZ 19. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés; EUMSZ 267. cikk; az Európai Unió Alapjogi Chartája, 47. cikk)
(lásd: 55–66. pont és a rendelkező rész 1. pontja)
Előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések – A Bíróság hatásköre – Korlátok – Az uniós jognak az alapjogvitára való alkalmazása – Kizártság – Az uniós jog értelmezéséhez szükséges valamennyi információnak a kérdést előterjesztő bíróság számára történő megadása – Bennfoglaltság
(EUMSZ 267. cikk)
(lásd: 80. pont)
Tagállamok – Kötelezettségek – A hatékony bírói jogvédelem biztosítása érdekében szükséges jogorvoslati lehetőségek megteremtése – A törvény által létrehozott bíróság követelményének tiszteletben tartása – Bíró kizárása iránti kérelem – Ezen követelménynek az ilyen kérelem tárgyában eljáró nemzeti bíróság általi vizsgálata – A függetlenség garanciáival nem rendelkező testület részvételével lefolytatott eljárás nyomán ilyen álláshelyre kinevezett bíró – Az érintett bírói álláshelyre pályázók hatékony jogorvoslati lehetőségének hiánya – E körülményeknek az említett bíró függetlenségére és pártatlanságára gyakorolt hatásának hiánya – Feltétel
(EUSZ 19. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés; EUMSZ 267. cikk; az Európai Unió Alapjogi Chartája, 47. cikk)
(lásd: 79., 81–94. pont és a rendelkező rész 2. pontja)
Összefoglalás
A Sąd Rejonowy Poznań‑Stare Miasto w Poznaniu (poznańi Poznań‑Stare Miastó‑i kerületi bíróság, Lengyelország) által előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem alapján nagytanácsban eljáró Bíróság pontosítja az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: Charta) 47. cikke értelmében vett „törvény által megelőzően létrehozott bíróság” követelményére vonatkozó ítélkezési gyakorlatát. Konkrétabban a Bíróság valamely rendes bírónak a kinevezésével kapcsolatos szabálytalanságok miatti kizárása iránti kérelemről határozó bíró által elvégzendő vizsgálat terjedelméről, valamint az abból levonandó következtetésekről határoz.
Egy követelés tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében az alapeljárás alperese a 2021. május 21‑i levelében az ezen ügyben határozni hivatott S. C. bíró kizárását kérte. Arra hivatkozott, hogy e személyt nem nevezték ki érvényesen a bírói tisztségre, mivel a kinevezésére vonatkozó határozatot az új összetételű Krajowa Rada Sądownictwa (nemzeti igazságszolgáltatási tanács, Lengyelország; a továbbiakban: KRS) fogadta el, amelynek alkotmányosságát a Naczelny Sąd Administracyjny (legfelsőbb közigazgatási bíróság, Lengyelország) vitatta.
E kizárás iránti kérelem vizsgálatát az egyesbíróként eljáró kérdést előterjesztő bíróság elé terjesztették, amely kétségeit fejezte ki S. C. bíró kinevezésének bizonyos vonatkozásait illetően.
A kérdést előterjesztő bíróság ebben az összefüggésben úgy határozott, hogy felfüggeszti az eljárást, és lényegében azt a kérdést terjeszti a Bíróság elé, hogy összeegyeztethető‑e az uniós joggal egyrészt a szóban forgó bíró kinevezésére irányuló eljárás, különösen a KRS ezen eljárásban betöltött összetételére és szerepére, valamint az említett eljárásban részt vevő személyek hatékony jogorvoslati lehetőségének hiányára tekintettel, másrészt pedig az alkalmazandó, a Trybunał Konstytucyjny (alkotmánybíróság, Lengyelország) által értelmezett (
1
) nemzeti rendelkezések, amelyek értelmében a bíró kinevezése jogszerűségének vizsgálata a Sąd Najwyższy (legfelsőbb bíróság, Lengyelország) Izba Kontroli Nadzwyczajnej i Spraw Publicznych (rendkívüli ellenőrzéssel és közügyekkel foglalkozó tanács, Lengyelország) kizárólagos, korlátozott hatáskörébe tartozik.
A Bíróság álláspontja
Elsősorban a Bíróság kimondja, hogy az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével, a Charta 47. cikkével, valamint az uniós jog elsőbbségének elvével ellentétes az olyan tagállami szabályozás és a tagállami alkotmánybíróságnak az e tagállam alkotmányát, valamint e szabályozást értelmező ítélkezési gyakorlata, amelyek kizárólagos hatáskört biztosítanak valamely testület számára a bíró kinevezésének feltételein alapuló kizárás iránti kérelem elbírálására, ugyanakkor megfosztják e testületet attól a lehetőségtől, hogy megvizsgálja az ilyen kérelmet, amennyiben az megkérdőjelezi e bíró kinevezésére irányuló eljárás jogszerűségét. A Bíróság pontosítja, hogy az ilyen kizárás iránti kérelem tárgyában eljáró nemzeti bíróság feladata, hogy mellőzze az alkotmánybíróság ítélkezési gyakorlatában értelmezett szabályozás alkalmazását, és hogy maga vizsgálja meg az említett bíró kinevezésének jogszerűségét, különösen annak ellenőrzése révén, hogy e bíró megfelel‑e a „törvény által megelőzően létrehozott bíróság” követelményének, és adott esetben elrendelje ugyanezen bíró kizárását, ha a kinevezéssel kapcsolatos esetleges szabálytalanságok e követelmény megsértését jelentik.
A jelen ügyben a kérdést előterjesztő bíróságnak tehát mellőznie kell a többek között az alkotmánybíróság által a 2021. július 14‑i ítéletében értelmezett lengyel szabályozás alkalmazását, amely megtiltja számára S. C. bíró kinevezése jogszerűségének vizsgálatát, és arra kötelezi, hogy e vizsgálatot a rendkívüli ellenőrzéssel és közügyekkel foglalkozó tanács elé utalja, annak érdekében, hogy maga végezze el az említett vizsgálatot, és ebből adott esetben levonja a következtetéseket.
E tekintetben a Bíróság megjegyzi továbbá, hogy tekintettel a lengyelországi bírói álláshelyekre történő szabálytalan kinevezések rendszerszintű jellegére, amely e tagállam bíráinak hozzávetőleg 30%‑át érinti, a „törvény által megelőzően létrehozott bíróság” követelményének az érintett bírák kinevezésének feltételein alapuló kizárás iránti eljárások keretében való tiszteletben tartásának esetről esetre történő értékelése főszabály szerint nem elegendő az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdéséből eredő azon követelmény teljes körű tiszteletben tartásához, hogy az uniós jog hatálya alá tartozó ügyeket független bíróságok vizsgálják. A nemzeti igazságszolgáltatás függetlenségébe való rendszerszintű vagy általános beavatkozás ugyanis veszélyeztetheti mind az előzetes döntéshozatali eljárás megfelelő működését, mind pedig az ezen eljárás lényeges elemét képező hatékony bírói jogvédelemhez való jog egységességét, koherenciáját és teljes érvényesülését.
Ennélfogva, egyrészt az igazságszolgáltatási rendszerbe vetett közbizalom helyreállításához és a hatalmi ágak szétválasztása elvének tiszteletben tartása biztosításához, másrészt pedig az igazságszolgáltatás működése folyamatosságának és hatékonyságának – köztük az előzetes döntéshozatali mechanizmus hatékonyságának – biztosításához a nemzeti jogrendnek az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdése alapján olyan szabályozási keretet kell létrehoznia, amely lehetővé teszi annak értékelését, hogy a bírói álláshelyekre szabálytalanul kinevezett személyek továbbra is gyakorolhatják‑e tisztségüket. Ez a rendelkezés azonban nem ír elő egységes modellt a tagállamok számára sem a hatékony bírói jogvédelem biztosítására, sem pedig az igazságszolgáltatásba vetett közbizalom helyreállítására. Így a tagállamok széles mérlegelési mozgástérrel rendelkeznek az e célból létrehozott jogszabályi keret konkrét tartalmát illetően, feltéve azonban, hogy kizárólag azok a szabálytalanul kinevezett személyek gyakorolhassák továbbra is tisztségüket, akik rendelkeznek a függetlenség és pártatlanság megfelelő garanciáival.
Másodsorban a Bíróság megállapítja, hogy az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével és a Charta 47. cikkével nem ellentétes, ha „független és pártatlan bíróságnak” minősül az az ítélkező testület, amelynek keretében olyan kinevezési eljárás nyomán kinevezett egyesbíró jár el, amelyet az jellemez, hogy egyfelől a pályázatát egy olyan testület ajánlotta, amely nem nyújt elegendő garanciát a függetlenségre vonatkozóan ahhoz, hogy a jogalanyokban felmerülő, a bírák kinevezésére irányuló – e szerv részvételével lefolytatott – eljárás szabályszerűségével kapcsolatos minden jogos kétség eloszlatható legyen, másfelől pedig e kinevezési eljárásban részt vevők nem rendelkeztek hatékony bírósági jogorvoslathoz való joggal, amennyiben nem állnak fenn az említett eljárást övező körülményeket illető más olyan releváns tényezők, amelyek – együttvéve – jellegüknél és súlyuknál fogva kérdésessé tehetik az említett bíró függetlenségét vagy pártatlanságát.
A Bíróság emlékeztet arra, hogy a bírónak vagy a bíráknak az érintett igazságszolgáltatási rendszeren belüli kinevezése során elkövetett szabálytalanság a „törvény által megelőzően létrehozott bíróság” követelményének megsértését vonja maga után, különösen akkor, ha e szabálytalanság olyan jellegű és súlyú, hogy valós kockázatot jelent arra, hogy más hatalmi ágak, különösen a végrehajtó hatalom indokolatlan diszkrecionális jogkört gyakorolhatnak, veszélyeztetve a kinevezési eljárás eredményének feddhetetlenségét, ezáltal pedig a jogalanyok részéről jogos kétség merülhet fel az érintett bíró vagy bírák függetlenségét és pártatlanságát illetően.
Végső soron a kérdést előterjesztő bíróság feladata, hogy értékelje az S. C. kinevezésére irányuló eljárás keretében elkövetett esetleges szabálytalanságokat, valamint azt, hogy e szabálytalanságok milyen hatással lehetnek arra, hogy e bíró megfelel‑e a Charta 47. cikkében előírt feltételeknek.
Ami az e tekintetben figyelembe veendő megfontolásokat illeti, a Bíróság hangsúlyozza, hogy azon tényt illetően, hogy S. C. bíró pályázatát az új összetételű KRS javasolta, az a körülmény, hogy e testület nem nyújt elegendő garanciát a függetlenségre, önmagában nem elegendő az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében és a Charta 47. cikkében foglalt követelmények megsértésének megállapításához. Ugyanez igaza az érintett kinevezési eljárásban részt vevők hatékony bírósági jogorvoslathoz való jogának hiányát illetően is, amennyiben keresetet kizárólag a rendkívüli ellenőrzéssel és közügyekkel foglalkozó tanácshoz nyújthatnak be, amely maga sem felel meg a „törvény által megelőzően létrehozott bíróság” követelményének. (
2
) E két körülmény külön‑külön vizsgálva tehát nem teszi lehetővé annak megállapítását, hogy az érintett bíró nem felel meg e követelménynek, és ennélfogva nem teszi lehetővé a kizárását.
Annak értékeléséhez ugyanis, hogy a bírák megfelelnek‑e a függetlenség és pártatlanság követelményeinek, és a fent hivatkozott rendelkezések értelmében vett „törvény által megelőzően létrehozott bíróságnak” minősülnek‑e, nem csupán a kinevezési eljárásukkal kapcsolatos tényezőket kell vizsgálni, hanem a kinevezésüket kísérő valamennyi körülmény átfogó értékelése során figyelembe kell venni más releváns összefüggésbeli elemeket is.
A jelen ügyben – a kérdést előterjesztő bíróság által elvégzendő vizsgálat függvényében – úgy tűnik, hogy semmilyen más, S. C. bíró kinevezését övező ténybeli vagy jogi körülmény sem teheti kérdésessé e bíró függetlenségét vagy pártatlanságát.
(
1
)	Különösen az alkotmánybíróság 2021. július 14‑i ítélete (P 7/20. sz. ügy) által. Ezt az ítéletet a Bíróság a szóban forgó előzetes döntéshozatal iránti kérelem benyújtását követően a 2025. december 18‑i Bizottság kontra Lengyelország (A Bíróság ítélkezési gyakorlatának ultra vires felülvizsgálata – Az uniós jog elsőbbsége) ítéletben (C‑448/23, EU:C:2025:975) vizsgálta.
(
2
)	A Bíróság a 2023. december 21‑i Krajowa Rada Sądownictwa (A bírói tisztség további betöltése) ítéletében (C‑718/21, EU:C:2023:1015) megállapította, hogy e tanács nem minősül „törvény által megelőzően létrehozott független és pártatlan bíróságnak”.