62024CJ0252
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (kilencedik tanács)
2025. május 8. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal – Vámunió – Közös Vámtarifa – Kombinált Nómenklatúra – Tarifális besorolás – 2106 és 2202 vámtarifaszám – Folyékony étrend‑kiegészítők”
A C‑252/24. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Curtea de Apel Bucureşti (bukaresti ítélőtábla, Románia) a Bírósághoz 2024. április 9‑én érkezett, 2024. február 28‑i határozatával terjesztett elő
a Prisum Healthcare SRL
és
az Autoritatea Vamală Română
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (kilencedik tanács),
tagjai: N. Jääskinen tanácselnök, M. Condinanzi (előadó) és R. Frendo bírák,
főtanácsnok: M. Campos Sánchez‑Bordona,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel az írásbeli szakaszra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–
a Prisum Healthcare SRL képviseletében I. A. Hrisafi‑Josan és M. Petcu avocați,
–
a román kormány képviseletében E. Gane, L. Ghiţă és A. Wellman, meghatalmazotti minőségben,
–
a lengyel kormány képviseletében B. Majczyna, meghatalmazotti minőségben,
–
az Európai Bizottság képviseletében A. Demeneix és T. Isacu de Groot, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a vám‑ és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendeletnek (HL 1987. L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.) a 2022. szeptember 20‑i (EU) 2022/1998 bizottsági végrehajtási rendeletből (HL 2022. L 282., 1. o.; helyesbítés HL 2023. L 159., 150. o.) eredő változata I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúra (a továbbiakban: KN) 2106 és 2202 vámtarifaszámának értelmezésére vonatkozik.
2
E kérelmet a Prisum Healthcare SRL és az Autoritatea Vamală Română (román vámhatóság) között egy „Feroglobin liquid plus” elnevezésű étrend‑kiegészítő tarifális besorolása tárgyában folyamatban lévő jogvitában terjesztették elő.
Jogi háttér
A nemzetközi jog
3
A Harmonizált Áruleíró és Kódrendszert (a továbbiakban: HR) a Vámigazgatások Világszervezete (WCO) keretében a harmonizált áruleíró és kódrendszerről szóló, 1983. június 14‑én Brüsszelben aláírt nemzetközi egyezmény [az Egyesült Nemzetek Szerződéseinek Tára, 1503. kötet, 4. o., 25910. szám (1988)] hozta létre, amely egyezményt – annak 1986. június 24‑én kelt módosító jegyzőkönyvével együtt – az Európai Gazdasági Közösség nevében az 1987. április 7‑i 87/369/EGK tanácsi határozat (HL 1987. L 198., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 288. o.) hagyta jóvá.
4
A WCO az ezen egyezmény 8. cikkében meghatározott feltételek szerint jóváhagyja az ezen egyezmény 6. cikkében létrehozott HR‑bizottság által elfogadott magyarázó megjegyzéseket és áruosztályozási véleményeket.
5
A HR 21. árucsoportja a „Különféle ehető készítmények” címet viseli, és magában foglalja a „Máshol nem említett élelmiszer‑készítmények” című 2106 vámtarifaszámot.
6
A HR 22. árucsoportja az „Italok, alkoholtartalmú folyadékok és ecet” címet viseli, és magában foglalja a „Víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009 vámtarifaszám alá besorolt gyümölcs‑ vagy zöldséglevek kivételével” című 2202 vámtarifaszámot.
7
A HR 2106 vámtarifaszámára vonatkozó magyarázó megjegyzések szövege a következő:
„[…]
E vámtarifaszám alá tartoznak többek között:
[…]
(16)
A gyakran étrend‑kiegészítőknek nevezett készítmények, amelyek egy vagy több ásványi anyagból, vitaminból, aminosavból, koncentrátumból, kivonatból, izolátumból vagy az élelmiszerekben lévő anyagok hasonló formáiból, illetve az ilyen anyagok szintetikus változataiból állnak vagy azokon alapulnak, és amelyeket a szokásos étrend kiegészítéseként mutatnak be. Ezek a termékek akkor is ide tartoznak, ha édesítőszereket, színezékeket, ízesítőanyagokat, illatanyagokat, hordozókat, töltőanyagokat, stabilizátorokat vagy egyéb technikai segédanyagokat is tartalmaznak. Ezeket a termékeket gyakran olyan állításokkal csomagolják, amelyek szerint a szervezet jó egészségi állapotát vagy általános jó közérzetét fenntartják, javítják a sportteljesítményt, megelőzik az esetleges táplálkozási hiányosságokat vagy korrigálják a tápanyagok nem optimális szintjét.
Ezek a készítmények nem tartalmaznak elegendő mennyiségű hatóanyagot ahhoz, hogy az érintett táplálkozási hiányosságokon kívüli betegségek vagy állapotok ellen terápiás vagy profilaktikus hatást fejtsenek ki. Nem tartoznak ide az olyan egyéb készítmények, amelyek elegendő mennyiségű hatóanyagot tartalmaznak ahhoz, hogy terápiás vagy profilaktikus hatást fejtsenek ki egy adott betegség vagy betegség ellen (30.03 vagy 30.04 vtsz.).”
8
A HR 2202 vámtarifaszámra vonatkozó magyarázó megjegyzés szerint:
„(A)
Víz, ásványvíz és szénsavas víz, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve. Víz, ásványvíz és szénsavas víz, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve.
Ezen csoportba tartoznak többek között:
(1)
Édesített vagy ízesített ásványvíz (természetes vagy mesterséges).
(2)
Italok, mint pl.: limonádé, narancsszörp, kóla, amelyek közönséges ivóvízből állnak, és amelyeket gyümölcslevekkel vagy eszenciákkal vagy összetett kivonatokkal ízesítettek, lehetnek édesítve is, és amelyhez esetenként citrom‑ vagy borkősavat adtak. Gyakran széndioxiddal telítik és általában palackokban vagy más légmentes tartályokban kerülnek bemutatásra (behozatalra).
[…]
(C)
Más alkoholmentes ital, a 2009 vtsz. alá tartozó gyümölcs‑ és zöldséglevek kivételével.
Ezen csoportba tartoznak többek között:
(1)
Tamarind nektár, amely víz és cukor hozzáadásával és szűrésével készült és italként fogyasztható..
(2)
Fogyasztásra kész más ital, mint pl. tej, kakaó alapú ital.
Nem tartozik ide:
(a)
A folyékony joghurt és más erjesztett vagy savanyított tej és tejföl, kakaó, gyümölcs vagy ízesítőanyag tartalommal (0403 vtsz.).
(b)
A 1702 vtsz. alá tartozó cukorszirup és a 2106 vtsz. alá tartozó ízesített cukorszirup.
(c)
Gyümölcs‑ vagy zöldséglé, akár italként használják, akár nem (2009 vtsz.).
(d)
A 3003 vagy 3004 vtsz. alá tartozó gyógyszer.”
Az uniós jog
A KN
9
Amint az a 2658/87 rendelet 1. cikkének (1) bekezdéséből következik, az Európai Unióba importált áruk tarifális besorolását a KN szabályozza. E rendelet 3. cikkének (1) bekezdése értelmében ezen Nómenklatúra átveszi a HR hat számjegyű vámtarifaszámait és vámtarifaalszámait, csak a hetedik és nyolcadik számjegyet tartja fenn a KN‑alszámok részére.
10
A KN első része bevezető rendelkezéseket tartalmaz. Ebben a részben, az „Általános szabályok” című I. szakaszban „A KN értelmezésére vonatkozó általános szabályokra” vonatkozó A pont ekképp rendelkezik:
„Az áruknak a [KN‑ba] történő besorolására a következő elvek az irányadók.
1.
Az áruosztályok, árucsoportok és árualcsoportok címe csak a hivatkozások megkönnyítésére szolgál; jogi szempontból az áruk besorolását a vámtarifaszámokban szereplő árumegnevezések és az azokhoz kapcsolódó, az áruosztályokhoz, illetve az árucsoportokhoz tartozó Megjegyzések alapján, valamint – ha az adott vámtarifaszám vagy Megjegyzés eltérően nem rendelkezik – a következő rendelkezések alapján kell meghatározni.
[…]
6.
A vámtarifaszámok alszámai alá történő árubesorolást a vámtarifa‑alszámok szövegében foglalt árumegnevezések, az azokhoz kapcsolódó esetleges Alszámos megjegyzések, valamint a fenti általános szabályok megfelelő alkalmazásával kell meghatározni azzal, hogy csak azonos szintű vámtarifa‑alszámok hasonlíthatók össze. E szabály értelmében a vonatkozó áruosztályhoz és árucsoporthoz tartozó Megjegyzéseket is alkalmazni kell, feltéve, hogy azok ellentétes rendelkezést nem tartalmaznak.”
11
A KN „Vámtarifa” című II. része tartalmazza a IV. áruosztályt, amely a következő címet viseli: „Élelmiszer‑készítmények; italok, alkoholtartalmú folyadékok és ecet; dohány és feldolgozott dohánypótlók; égés nélküli belégzésre szánt termékek, nikotintartalommal is; az emberi szervezetbe való nikotinbevitelre szánt más nikotintartalmú termékek”. Ez az áruosztály foglalja magában a KN 21. és 22. árucsoportját, amelyek címe „Különféle ehető készítmények”, illetve „Italok, alkoholtartalmú folyadékok és ecet”.
12
A KN 21. árucsoportjához fűzött 5. kiegészítő megjegyzés értelmében:
„A kimért adagokban, például kapszulában, tablettában, pasztillában és pirulában kiszerelt, étrend‑kiegészítőként való felhasználásra szánt más élelmiszer‑készítményeket a 2106 vtsz. alá kell besorolni, kivéve, ha azokat máshol említik.”
13
Ezen árucsoportba többek között az alábbi vámtarifaszámok és ‑alszámok tartoznak:
KN‑kód
Árumegnevezés
Szerződéses vámtétel (%)
Kieg. mértékegység
1
2
3
4
[…]
2106
Máshol nem említett élelmiszer‑készítmény:
[…]
2106 90
– Más
[…]
2106 90 98
– – – Más
9 […]
–
14
A KN 22. árucsoportja az említett nómenklatúra 2202 vámtarifaszámát és annak ‑alszámait foglalja magában, a következő szövegezéssel:
KN‑kód
Árumegnevezés
Szerződéses vámtétel (%)
Kieg. mértékegység
1
2
3
4
[…]
2202
Víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a gyümölcsökből, diófélékből vagy zöldségekből nyert, a 2009 vtsz. alá tartozó gyümölcslé, diófélék leve vagy zöldséglé kivételével:
[…]
2202 99
– – Más:
[…]
[…]
2202 99 19
– – – – Más:
[…]
9,6
1
[…]
15
Az alapügyben felmerült jogvita szempontjából az Európai Bizottság által a 2658/87 rendelet 9. cikke (1) bekezdése a) pontjának második franciabekezdése alapján összeállított és az Európai Unió Hivatalos Lapjában2019. március 29‑én közzétett KN‑magyarázat (HL 2019. C 119., 1. o., a továbbiakban: KN‑magyarázat) az irányadó.
16
A KN 21. árucsoportjára vonatkozó magyarázó megjegyzések bevezető része az „Általános megjegyzések” címet viseli, és a következőképpen szól:
„Az »étrend‑kiegészítők« (a 2106 vtsz‑hoz tartozó HR‑magyarázat (16) pontjában említettek szerint), különösen a kimért adagokban, például kapszulában, tablettában, pasztillában és pirulában kiszerelt, étrend‑kiegészítőként történő felhasználásra szánt egyéb élelmiszer‑készítmények besorolásakor figyelembe kell venni [a 2009. december 17‑iSwiss Caps ítéletben, C‑410/08–C‑412/08, EU:C:2009:794] meghatározott kritériumokat.”
17
A KN 22. fejezetéhez fűzött magyarázó megjegyzések bevezető részében kifejtett általános megfontolások szerint:
„[…]
Feltéve, hogy nem gyógyszerek, ebbe az árucsoportba tartoznak az erősítőszerek, amelyek italként közvetlen fogyasztásra alkalmasak, még akkor is, ha csak kis mennyiségben (pl. kiskanalanként) kell azokat bevenni. Az alkoholt nem tartalmazó, fogyasztás előtt felhígítandó erősítőszerek nem tartoznak a 22. árucsoportba (általában 2106 vtsz.).”
18
A 2202 KN vámtarifaszám tekintetében a KN‑magyarázat megállapítja:
„[…]
E vámtarifaszám alá azok a nem alkoholtartalmú italok tartoznak, amelyek emberi fogyasztásra közvetlenül alkalmas és emberi fogyasztásra szánt folyadékok, függetlenül attól a mennyiségtől, amelyben felszívódnak, vagy azoktól a különleges céloktól, amelyekre a különböző folyadékokat fogyasztani lehet, és amelyek nem tartoznak más, pontosabban meghatározott vámtarifaszám alá. Az olyan tisztán szubjektív, változó tényezők, mint például az ilyen italok elfogyasztásának módja vagy célja, például a szomjoltás vagy az egészség javítása, az italok besorolása szempontjából nem relevánsak. (lásd: [1981. március 26‑iDr Ritter ítélet, 114/80, EU:C:1981:79]). […]”
19
A 22029919 KN vámtarifaalszám tekintetében a KN‑magyarázat megállapítja:
„Idetartoznak az ezen árucsoportra vonatkozó magyarázat általános megjegyzéseinek második bekezdése értelmében vett erősítőszerek. Ezek az alkoholmentes italok – más néven táplálékkiegészítők – növényi kivonatokból (beleértve a gyógynövények kivonatait is), vitaminok és/vagy ásványi anyagok hozzáadásával készülhetnek. Általában a jó egészségi állapot és a jó közérzet fenntartására szolgálnak, ezért különböznek a 2202 vtsz.‑hoz tartozó HR Magyarázat (A) bekezdésében említett, a 22021000 alszám alá tartozó ízesített vagy édesített vizektől és más üdítőitaloktól
A 2002/46/EK irányelv
20
Az étrend‑kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2002. június 10‑i 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2002. L 183., 51. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 29. kötet, 490. o.) 2. cikke kimondja:
„Ezen irányelv alkalmazásában:
a)
»étrend‑kiegészítők«: olyan élelmiszerek, amelyek a hagyományos étrend kiegészítésére szolgálnak, és amelyek koncentrált tápanyagforrások, vagy egyéb olyan anyagok forrásai, amelyek önmagukban vagy kombinálva táplálkozási vagy fiziológiás hatással bírnak, továbbá amelyeket dózisformában, azaz kapszulák, pasztillák, tabletták, pirulák formájában vagy egyéb hasonló formában, port tartalmazó zacskókban, folyadék‑ampullákban, cseppentő üvegekben és más hasonló, por‑ vagy folyadékformában forgalmaznak, hogy kimért kis egységekben lehessen bevenni őket;
[…]”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
21
A Prisum Healthcare „Feroglobin liquid plus” elnevezésű, 200 milliliteres (ml) műanyag palackokban forgalmazott folyékony étrend‑kiegészítőt forgalmaz, amely vas‑szulfát formájában vasat, többféle vitamint, ásványi sókat, növényi kivonatokat, természetes gyümölcskivonatokat, egyéb tápanyagokat, mézet, cukrot és glükózszirupot tartalmaz (a továbbiakban: szóban forgó termék). A Prisum Healthcare a szóban forgó termékből naponta kétkanálnyi bevételét ajánlja, és azt állítja, hogy a termék a hemoglobin és a vörösvértestek képződését szolgálja, és ezáltal hozzájárul a kiegyensúlyozott egészségi állapot fenntartásához, a szervezet általános jó közérzetéhez és az immunrendszer normális működéséhez.
22
A Prisum Healthcare 2023 márciusában a román vámhatósághoz fordult a szóban forgó terméknek a 2106 KN‑kód, és elsősorban a 21069098 alszám alá történő besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosításért.
23
E hatóság 2023. július 7‑én kötelező érvényű tarifális felvilágosítást tartalmazó határozatot hozott, amelyben megállapította, hogy a szóban forgó termék a tarifális besorolás szempontjából a KN 2202 vámtarifaszáma szerinti palackozott erősítőszernek tekintendő.
24
A Prisum Healthcare jogorvoslati kérelmet nyújtott be e határozattal szemben.
25
2023. szeptember 6‑án a román vámhatóság elutasította e kérelmet, és megtagadta, hogy a szóban forgó terméket a KN 2106 vámtarifaszám alá sorolta. E hatóság ugyanis úgy ítélte meg, hogy a KN nem tartalmaz konkrét vámtarifaszámokat az étrend‑kiegészítőkként forgalmazott termékekre vonatkozóan, és ebből a nómenklatúrából az sem tűnik ki, hogy az étrend‑kiegészítőket tulajdonságaiktól függetlenül kötelezően a KN 2106 vámtarifaszám alá kellene sorolni. Az említett hatóság, különösen a KN értelmezésére vonatkozó 1. általános szabályra hivatkozva megállapította, hogy a KN 2106 vámtarifaszáma alá csak azokat a termékeket célszerű besorolni, amelyek nem sorolhatók be más egyedi vámtarifaszámok alá. Márpedig a szóban forgó termékhez hasonló étrend‑kiegészítőket a KN különböző vámtarifaszámai alá lehet besorolni. Ezen indokok alapján a román vámhatóság úgy ítélte meg, hogy a szóban forgó termék egy olyan folyékony készítmény, amelyet tiszta állapotban történő fogyasztásra szántak, így azt a 2202 KN‑kód alá kell besorolni
26
A Prisum Healthcare fellebbezést nyújtott be e határozat ellen a Curtea de Apel Bucureşti (bukaresti ítélőtábla, Románia), a kérdést előterjesztő bírósághoz.
27
A nemzeti bíróság előtt a felek között lényegében arról a kérdésről folyik vita, hogy az étrend‑kiegészítőként forgalmazott folyékony termékeket a 2106 vámtarifaszámtól eltérő vámtarifaszám alá kell‑e besorolni, mivel a KN nem tartalmaz egyedi vámtarifaszámot az étrend‑kiegészítőként forgalmazott termékekre, függetlenül azok formájától (folyékony, szilárd, kapszula stb.).
28
A Prisum Healthcare lényegében azt állítja, hogy a szóban forgó termék, tekintettel sajátos műszaki jellemzőire és folyékony formája ellenére, a 2002/46 irányelv értelmében vett étrend‑kiegészítőnek minősül, és ezért azt a KN 2106 vámtarifaszáma, pontosabban annak 21069098 alszáma alá kellett volna besorolni. Ezenfelül, a román vámhatóság az említett termék folyékony formájával kapcsolatos határozatának indokolásával nem vette figyelembe a Swiss Caps ügyben 2009. december 17-én hozott ítéletből (C‑410/08–C‑412/08, EU:C:2009:794) eredő ítélkezési gyakorlatot.
29
Ezzel szemben a román vámhatóság szerint az 1981. március 26‑iDr Ritter ítéletből (114/80, EU:C:1981:79) az következik, hogy minden folyékony formában kiszerelt árut, mint a szóban forgó termék esetében is, szükségszerűen a 2202 KN‑kód alá kell besorolni, amely az „alkoholmentes italokat” és az „erősítőszereket” foglalja magában, függetlenül attól, hogy étrend‑kiegészítőként vannak‑e címkézve.
30
A kérdést előterjesztő bíróság kétségbe vonja azt a tényt, hogy az ezen ítéletből eredő ítélkezési gyakorlat alkalmazható‑e az előtte folyamatban lévő jogvitára. Az említett ítéletet a 2658/87 rendelet hatálybalépése előtt hozták, és egy erősítőszerre, nem pedig egy étrend‑kiegészítőre vonatkozott. Ezenfelül, egyrészt a HR‑bizottság úgy határozott, hogy egy, a szóban forgó termékhez hasonló tulajdonságokkal rendelkező terméket az említett rendszer 2106 vámtarifaszáma alá sorol be, másrészt a C‑410/08–C‑412/08. sz. Swiss Caps ügyben 2009. december 17‑én hozott ítéletből (EU:C:2009:794) az következik, hogy a kapszula formájú étrend‑kiegészítőt a 2106 KN‑kód alá kell besorolni.
31
E megfontolásokra tekintettel a Curtea de Apel București (bukaresti ítélőtábla) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„Úgy kell‑e értelmezni a [KN‑t], hogy
a (vas‑szulfát formájában) vasat, vitaminokat, ásványi anyagokat, növényi kivonatokat, természetes gyümölcskivonatokat, egyéb tápanyagokat, mézet, cukrot és glükózszirupot tartalmazó folyékony élelmiszer‑készítmény, amelyet mint ilyet naponta 2 kiskanálnyi adagban fogyasztanak, 200 ml‑es műanyag flakonokban forgalmaznak, amelyet a hemoglobin és a vörösvérsejtek képződését elősegítő konkrét felhasználásra szántak, és amely az egészség egyensúlyához, a szervezet általános jólétéhez és az immunrendszer rendes működéséhez hozzájáruló étrend‑kiegészítő funkcióval rendelkezik, a fent említett [KN] 2202 vámtarifaszáma alá tartozik, mivel folyékony formája kizárja annak a 2106 vámtarifaszám alá történő besorolását?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
32
Kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keresi a választ, hogy úgy kell‑e értelmezni a KN‑t, hogy egy, a vasat vas‑szulfát formájában, komplex vitaminokat, ásványi sókat, növényi kivonatokat, természetes gyümölcskivonatokat, egyéb tápanyagokat, mézet, cukrot és glükózszirupot tartalmazó, folyékony élelmiszer‑készítmény, amelyet úgy kell fogyasztani, amilyen állapotban van, napi kétkanálnyi mennyiségben, amelyet 200 ml‑es műanyag palackokban hoznak forgalomba, és amelyet kifejezetten a hemoglobin és a vörösvérsejtek képződéséhez való felhasználásra szánnak, és amely étrend‑kiegészítőként hozzájárul a kiegyensúlyozott egészséghez, a szervezet általános jólétéhez és az immunrendszer normális működéséhez, e nómenklatúra 2106 vagy 2202 vámtarifaszáma alá tartozik.
33
Ahhoz, hogy az előterjesztett kérdésre választ lehessen adni, elöljáróban emlékeztetni kell arra, hogy ha a Bíróság elé tarifális besorolással kapcsolatban terjesztenek előzetes döntéshozatal iránti kérelmet, a Bíróság feladata inkább az, hogy megvilágítsa nemzeti bíróság számára azokat a szempontokat, amelyek alapján lehetővé válik az utóbbi számára, hogy az érintett árukat helyesen sorolja be a KN alá, mintsem hogy a Bíróság maga végezze el ezt a besorolást. E besorolás minősítésének alapja ugyanis olyan tiszta ténymegállapítás, amely nem a Bíróság feladata az előzetes döntéshozatali eljárásban (2022. október 20‑iMikrotīkls ítélet, C‑542/21, EU:C:2022:814, 21. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
34
Emlékeztetni kell arra is, hogy a KN értelmezésére vonatkozó 1. általános szabály szerint az áruk tarifális besorolását a vámtarifaszámok megnevezései, valamint az e nómenklatúra áruosztályaihoz és árucsoportjaihoz tartozó megjegyzések alapján kell meghatározni. A jogbiztonság és az ellenőrzések elősegítése érdekében ezen áruk tarifális besorolásának meghatározó feltételeit általában az áruk objektív jellemzői és tulajdonságai között kell keresni, amint azokat a KN vonatkozó vámtarifaszámai és az áruosztályok, illetve árucsoportok megjegyzései meghatározzák. Az érintett termék rendeltetése a besorolás objektív szempontját képezheti, amennyiben az szorosan e termékhez tartozik, amely kötődést az említett termék objektív jellemzői és tulajdonságai alapján kell értékelni (lásd ebben az értelemben 2022. október 20‑iMikrotīkls ítélet, C‑542/21, EU:C:2022:814, 22. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
35
Ezenkívül a Bíróság már több alkalommal kimondta, hogy bár a HR és a KN magyarázó megjegyzéseinek nincs kötelező erejük, a Közös Vámtarifa egységes alkalmazásának biztosítását szolgáló lényeges eszközöknek minősülnek, és ily módon hasznos segítséget nyújtanak annak értelmezéséhez (2022. október 20‑iMikrotīkls ítélet, C‑542/21, EU:C:2022:814, 23. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
36
Ebben a vonatkozásban a KN 2106 vámtarifaszámának szövege a „máshol nem említett élelmiszer‑készítményekre” vonatkozik. A KN 21. árucsoportjához fűzött 5. kiegészítő megjegyzés szerint a vitatott vámtarifaszám alá többek között a kimért adagokban, például kapszulában, tablettában, pasztillában és pirulában kiszerelt, étrend‑kiegészítőként való felhasználásra szánt más élelmiszer‑készítmények tartoznak, kivéve, ha azokat máshol említik.
37
Következésképpen, ha egy élelmiszer‑készítmény a KN 2202 vámtarifaszáma alá tartozik, akkor éppen e tény okán nem tartozik a KN 2106 vámtarifaszáma alá.
38
Azt kell tehát megvizsgálni, hogy egy folyékony élelmiszer‑készítmény az említett nómenklatúra 2202 vámtarifaszáma alá tartozhat‑e.
39
Ez utóbbi vámtarifaszám megfogalmazása szerint magában foglalja a vizet, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes italokat, a gyümölcsökből, diófélékből vagy zöldségekből nyert, italokat, a gyümölcslé, a diófélék leve vagy a zöldséglé kivételével.
40
Ami először is az „ital” fogalmát illeti, amelyet sem a KN, sem a HR, sem pedig a KN, illetve a HR magyarázó megjegyzései nem határoznak meg, a Bíróság már az 1981. március 26‑iDr Ritter ítélet (114/80, EU:C:1981:79) 8. és 9. pontjában lényegében kimondta, hogy ezt a kifejezést olyan általános fogalomként kell értelmezni, amely minden emberi fogyasztásra szánt folyadékot jelöl, amennyiben nem tartozik más különleges besorolás alá, így ez a kifejezés minden emberi fogyasztásra alkalmas és e célra szánt folyadékot magában foglal, tekintet nélkül az elfogyasztott mennyiségre vagy azokra a sajátos célokra, amelyekre különböző fogyasztott folyadéktípusok szolgálhatnak, illetve a felhasznált nyersanyagokra.
41
E tekintetben, bár az említett ítéletet a 2658/87 rendelet hatálybalépése előtt hozták, és a korábbi Közös Vámtarifa 2106 és 2202 vámtarifaszámainak értelmezésére vonatkozik, a jelen ügyben teljes mértékben megőrzi relevanciáját, mivel a szóban forgó vámtarifaszámok vonatkozó rendelkezései és az értelmezésükre irányadó rendelkezések nem módosultak.
42
Másodszor, a KN 22. árucsoportjához fűzött magyarázó megjegyzések bevezető részében kifejtett általános megfontolásokból egyértelműen kitűnik, hogy ebbe az árucsoportba tartoznak a közvetlenül italként fogyasztható erősítőszerek, „még akkor is, ha csak kis mennyiségben (pl. kiskanalanként) kell azokat bevenni”. Ezzel szemben az alkoholt nem tartalmazó, „fogyasztás előtt felhígítandó erősítőszerek” általában a 2106 KN‑kód alá tartoznak.
43
Az 1981. március 26‑iDr Ritter ítéletre (114/80, EU:C:1981:79) hivatkozva a KN 2202 vámtarifaszámhoz fűzött magyarázó megjegyzés pontosítja, hogy e vámtarifaszám alá azok a nem alkoholtartalmú italok tartoznak, amelyek emberi fogyasztásra közvetlenül alkalmas és emberi fogyasztásra szánt folyadékok, függetlenül attól a mennyiségtől, amelyben felszívódnak, vagy azoktól a különleges céloktól, amelyekre a különböző folyadékokat fogyasztani lehet, és amelyek nem tartoznak a KN más, pontosabban meghatározott vámtarifaszáma alá. Az olyan tisztán szubjektív, változó tényezők, mint például az ilyen italok elfogyasztásának módja vagy célja, például a szomjoltás vagy az egészség javítása, az italok besorolása szempontjából nem relevánsak.
44
Továbbá, amint azt a KN 22029919 alszámhoz tartozó magyarázó megjegyzések is jelzik, a gyakran „étrend‑kiegészítőként” emlegetett, az egészség és a jó közérzet szempontjából előnyösnek hirdetett alkoholmentes italokat, amelyek növényi kivonatokból (beleértve a gyógynövények kivonatait is), vitaminok és/vagy ásványi anyagok hozzáadásával készülhetnek, főszabály szerint a KN ezen vámtarifaalszáma alá kell besorolni.
45
Harmadszor, amint azt a román és a lengyel kormány, valamint a Bizottság megjegyezte, a 2009. december 17‑iSwiss Caps ítéletből (C‑410/08–C‑412/08, EU:C:2009:794) nem következik, hogy bármely étrend‑kiegészítőnek tekintett élelmiszer‑készítményt a KN 2106 vámtarifaszáma alá kell besorolni. Az említett ítéletben a Bíróság ugyanis anélkül, hogy kizárta volna annak lehetőségét, hogy egy folyékony étrend‑kiegészítő az említett nómenklatúra 2202 vámtarifaszáma alá sorolható, arra a megállapításra szorítkozott, hogy a kapszula formájú étrend‑kiegészítőket a KN 2106 vámtarifaszáma alá kell besorolni.
46
Negyedszer, az a körülmény, hogy a szóban forgó terméket a 2002/46 irányelv értelmében vett „étrend‑kiegészítőként” forgalmazzák, nem ellentétes e terméknek a KN 2202 vámtarifaszáma alá történő besorolásával, tekintettel ezen irányelv és a KN alapvetően eltérő céljaira. (lásd analógia útján: 2016. december 15‑iLEK ítélet, C‑700/15, EU:C:2016:959, 34–37. pont).
47
Ötödször és utolsósorban, ami a HR‑bizottság által 2023 márciusában tartott hetvenegyedik ülésén elfogadott 2106.90/43 besorolási véleményt illeti, amelyre a Prisum Healthcare írásbeli észrevételeiben hivatkozott, és amely egy, a szóban forgó termékhez hasonló tulajdonságokkal rendelkező terméket a HR 2106 vámtarifaszám alá sorolt, a román és a lengyel kormányhoz, valamint a Bizottsághoz hasonlóan emlékeztetni kell arra, hogy az 1981. március 26‑iDr Ritter ítélet (114/80, EU:C:1981:79) alapján az Európai Unió az említett besorolási vélemény felülvizsgálatát kérte. Mivel azonban a HR‑bizottság elutasította ezt a kérelmet, a Bizottság 2023. december 15‑én kelt írásbeli közleményében tájékoztatta a WCO főtitkárát, hogy az ítélet következtében nem fogja tudni alkalmazni az említett besorolási véleményt.
48
A Bíróság mindenesetre már megállapította, hogy bár a HR‑vélemények olyan támpontokat jelentenek, amelyek fontos szerepet játszanak a különböző KN‑vámtarifaszámok terjedelmének értelmezésében, jogilag nem kötelező erejűek, és figyelmen kívül kell hagyni őket, ha értelmezésük összeegyeztethetetlennek tűnik a szóban forgó KN‑vámtarifaszám megfogalmazásával (lásd ebben az értelemben: 2005. január 19‑iSmithKline Beecham végzés, C‑206/03, EU:C:2005:31, 24–28. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
49
Ebből következik, hogy a folyékony élelmiszer‑készítmények, amennyiben ezen állapotuk lehetővé teszi, hogy azokat italként emberi fogyasztásra szánják, függetlenül attól a mennyiségtől, amelyben felszívódnak, vagy azoktól a különleges céloktól, amelyekre a különböző folyadékokat fogyasztani lehet, besorolhatók a KN 2202 vámtarifaszáma alá, ha azok nem tartoznak a KN valamely más, pontosabban meghatározott vámtarifaszáma alá. A folyékony formát, amelyben az ilyen élelmiszer‑készítményeket kiszerelik, olyan objektív jellemzőnek kell tekinteni, amely kizárja, hogy azokat a KN 2106 vámtarifaszáma alá lehessen besorolni.
50
A fenti megfontolások összességére figyelemmel az előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy a KN‑t úgy kell értelmezni, hogy egy, a vasat vas‑szulfát formájában, komplex vitaminokat, ásványi sókat, növényi kivonatokat, természetes gyümölcskivonatokat, egyéb tápanyagokat, mézet, cukrot és glükózszirupot tartalmazó, folyékony élelmiszer‑készítmény, amelyet úgy kell fogyasztani, amilyen állapotban van, napi kétkanálnyi mennyiségben, amelyet 200 ml‑es műanyag palackokban hoznak forgalomba, kifejezetten a hemoglobin és a vörösvérsejtek képződéséhez való felhasználásra szánnak, továbbá étrend‑kiegészítőként hozzájárul a kiegyensúlyozott egészséghez, a szervezet általános jólétéhez és az immunrendszer normális működéséhez, e nómenklatúra 2202 vámtarifaszáma alá tartozik.
A költségekről
51
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (kilencedik tanács) a következőképpen határozott:
A vám‑ és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendeletnek a 2022. szeptember 20‑i (EU) 2022/1998 bizottsági végrehajtási rendeletből eredő változata I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúrát
a következőképpen kell értelmezni:
egy, a vasat vas‑szulfát formájában, komplex vitaminokat, ásványi sókat, növényi kivonatokat, természetes gyümölcskivonatokat, egyéb tápanyagokat, mézet, cukrot és glükózszirupot tartalmazó, folyékony élelmiszer‑készítmény, amelyet úgy kell fogyasztani, amilyen állapotban van, napi kétkanálnyi mennyiségben, 200 milliliteres műanyag palackokban hoznak forgalomba, kifejezetten a hemoglobin és a vörösvérsejtek képződéséhez való felhasználásra szánnak, továbbá amely étrend‑kiegészítőként hozzájárul a kiegyensúlyozott egészséghez, a szervezet általános jólétéhez és az immunrendszer normális működéséhez, e nómenklatúra 2202 vámtarifaszáma alá tartozik.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: román