61980CJ0262_DA
Dommens præmisser
Afgørelse om sagsomkostninger
Afgørelse
Dommens præmisser
1 VED STAEVNING, INDGAAET TIL DOMSTOLENS JUSTITSKONTOR DEN 25 . NOVEMBER 1980, HAR KIRSTEN ANDERSEN OG 28 ANDRE TJENESTEMAEND VED EUROPA-PARLAMENTET I MEDFOER AF EOEF-TRAKTATENS ARTIKEL 179 ANLAGT SAG MED PAASTAND OM ANNULLATION AF DERES LOENSEDLER FOR FEBRUAR OG MARTS 1980, FOR SAA VIDT LOENSEDLERNE STOETTES PAA BESTEMMELSERNE I RAADETS FORORDNING NR . 160/80 AF 21 . JANUAR 1980 OM AENDRING AF VEDTAEGTEN FOR TJENESTEMAEND I DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER SAMT ANSAETTELSESVILKAARENE FOR DE OEVRIGE ANSATTE I FAELLESSKABERNE ( EFT L 20, S . 1 ).
2 SAGSOEGERNE HAR UDTRYKKELIGT ANFOERT, AT DE I DERES STAEVNINGER ANFAEGTER DE INDIVIDUELLE BESLUTNINGER, SOM ER RETTET TIL DEM, VED AT GOERE GAELDENDE, AT FORORDNING NR . 160/80, SOM ER HJEMMELEN FOR DE ANFAEGTEDE BESLUTNINGER, ER UGYLDIG .
3 EUROPA-PARLAMENTET HAR REJST TO FORMALITETSINDSIGELSER . FOR DET FOERSTE HAR DET GJORT GAELDENDE, AT LOENSEDLERNE, SOM PAASTAAS ANNULLERET, BLOT ER UDTRYK FOR
ADMINISTRATIONENS GENNEMFOERELSE AF FORORDNINGSBESTEMMELSER VEDROERENDE TJENESTEMAENDENES LOEN ; FOELGELIG KAN DE IKKE BETRAGTES SOM BESLUTNINGER, IDET DET IKKE PAAHVILEDE NOGEN ADMINISTRATIV MYNDIGHED AT TAGE STILLING TIL NOGET SOM HELST PROBLEM .
4 DENNE INDSIGELSE KAN IKKE LAEGGES TIL GRUND . DET FREMGAAR NEMLIG AF DOMSTOLENS PRAKSIS, NAVNLIG AF DOMMEN AF 27 . OKTOBER 1981 ( VENUS OG OBERT, FORENEDE SAGER 783 OG 786/79, SML . 1981, S . 2445 ), AT DEN AF EN INSTITUTION UDSTEDTE LOENSEDDEL, SOM UDLEVERES TIL EN TJENESTEMAND, KAN BETRAGTES SOM EN RETSAKT, DER INDEHOLDER ET KLAGEPUNKT, HVORFOR DEN KAN GOERES TIL GENSTAND FOR EN KLAGE OG EVENTUELT EFTERFOELGENDE FOR ET SOEGSMAAL . DET FORHOLD, AT DEN PAAGAELDENDE INSTITUTION BLOT HANDLER I OVERENSSTEMMELSE MED GAELDENDE FORORDNINGER, ER I DENNE HENSEENDE UDEN BETYDNING FOR SAGEN .
5 PARLAMENTET HAR DERNAEST ANFOERT, AT SAGSOEGERNES UGYLDIGHEDSINDSIGELSE IKKE KAN REALITETSBEHANDLES . HVIS SAGSOEGERNE IKKE HAR KOMPETENCE TIL AT ANLAEGGE ET DIREKTE SOEGSMAAL TIL PROEVELSE AF EN FORORDNING, KAN DE NEMLIG SOM DET FREMGAAR AF DOMSTOLENS PRAKSIS HELLER IKKE NAA SAMME MAAL VED AT GOERE GAELDENDE, AT FORORDNINGEN ER UGYLDIG . TRAKTATENS ARTIKEL 184 KAN IKKE ANVENDES I DEN FORELIGGENDE SAG, DA ARTIKLEN TAGER SIGTE PAA DET SAERLIGE TILFAELDE, HVOR EN SAGSOEGER KAN ANLAEGGE DIREKTE SOEGSMAAL EFTER ARTIKEL 173, MEN IKKE HAR OVERHOLDT DEN DERI ANGIVNE SOEGSMAALSFRIST .
6 HER ER DET TILSTRAEKKELIGT AT HENVISE TIL, AT DOMSTOLEN NAVNLIG I DOMMEN AF 6 . MARTS 1979 ( SIMMENTHAL, SAG 92/78, SML . 1979, S . 777 ) HAR UDTALT, AT EOEF-TRAKTATENS ARTIKEL 184 ER UDTRYK FOR ET ALMINDELIGT PRINCIP, HVOREFTER HVER PART I EN RETSSAG, MED HENBLIK PAA AT OPNAA ANNULLATION AF EN BESLUTNING, SOM BEROERER HAM UMIDDELBART OG INDIVIDUELT, ER BERETTIGET TIL AT ANFAEGTE GYLDIGHEDEN AF TIDLIGERE RETSAKTER FRA INSTITUTIONERNE, SOM ER HJEMMEL FOR BESLUTNINGEN .
7 DET BEMAERKES HEREFTER, AT PARLAMENTETS FORMALITETSINDSIGELSER IKKE KAN TAGES TIL FOELGE, HVORFOR SAGEN KAN FREMMES TIL REALITETSBEHANDLING .
8 SAGSOEGERNE HAR I DERES SEKS ANBRINGENDER ANFAEGTET GYLDIGHEDEN AF FORORDNING NR . 160/80 . I DENNE HENSEENDE HAR EUROPA-PARLAMENTET ANFOERT, AT DEN HENHOLDER SIG TIL DOMSTOLENS AFGOERELSE .
9 DET FOERSTE ANBRINGENDE STOETTES PAA, AT FORORDNINGEN ER FEJLAGTIGT BEGRUNDET . I BETRAGTNINGERNE TIL FORORDNINGEN ANFOERES, AT DET ER NOEDVENDIGT AT KORRIGERE DE "UTILSIGTEDE" FOROEGELSER AF DE SKYLDIGE BELOEB, SOM ER OPSTAAET VED INDFOERELSEN AF JUSTERINGSKOEFFICIENTEN I TJENESTEMAENDENES LOENTABELLER, SKOENT RAADET I VIRKELIGHEDEN VAR BLEVET UNDERRETTET OM DEN RISIKO, SOM VAR FORBUNDET MED DEN MAADE, HVORPAA JUSTERINGSKOEFFICIENTEN BLEV INDARBEJDET, SAMT OM DE SKAEVHEDER, DEN PAAGAELDENDE INDARBEJDELSE KUNNE GIVE ANLEDNING TIL ; RAADET GENNEMFOERTE ALLIGEVEL DENNE FORANSTALTNING OG HANDLEDE SAALEDES MED FULDT KENDSKAB TIL DE EVENTUELLE FOELGER .
10 DEN 29 . JUNI 1976 BESLUTTEDE RAADET AT INDARBEJDE JUSTERINGSKOEFFICIENTEN I DE I VEDTAEGTEN FORESKREVNE GRUNDLOENSTABELLER I FORBINDELSE MED EN NY METODE FOR TILPASNING AF TJENESTEMAENDENES VEDERLAG . INDFOERELSEN AF JUSTERINGSKOEFFICIENTEN BLEV GENNEMFOERT VED RAADETS FORORDNING NR . 3177/76 AF 21 . DECEMBER 1976 OM TILPASNING AF VEDERLAG OG PENSIONER TIL TJENESTEMAEND OG OEVRIGE ANSATTE I DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER, SAMT AF JUSTERINGSKOEFFICIENTERNE FOR DISSE VEDERLAG OG PENSIONER ( EFT L 359, S . 1 ). VED FORORDNINGEN BLEV DER MED VIRKNING FRA 1 . JANUAR 1977 INDFOERT NYE LOENTABELLER, HVORVED JUSTERINGSKOEFFICIENTEN FOR BELGIEN OG LUXEMBOURG, SOM PR . 1 . JULI 1976 VAR FASTSAT TIL 157,8, SAMTIDIG BLEV NEDSAT TIL 100 .
11 DET BEMAERKES, AT DET I BETRAGTNINGERNE TIL FORORDNING NR . 160/80 UDTRYKKELIGT ANFOERES, AT DET EFTER INDFOERELSEN AF JUSTERINGSKOEFFICIENTEN PAA 157,8 I GRUNDLOENSTABELLERNE ER BLEVET KONSTATERET, "AT DEN MAADE, HVORPAA INDFOERELSEN BLEV GENNEMFOERT, HAR FOERT TIL UTILSIGTEDE FOROEGELSER AF DE SKYLDIGE BELOEB", OG AT DET DERFOR FOREKOM "HENSIGTSMAESSIGT AT RAADE BOD HERPAA VED PAA NY AT JUSTERE GRUNDLOENSTABELLERNE" . DET FREMGAAR SAALEDES AF BETRAGTNINGERNE TIL FORORDNINGEN, AT FORMAALET VAR AT RETTE OP PAA VISSE FORHOLD, SOM VAR EN FOELGE AF REFORMEN AF 1976, OG SOM HAVDE FOERT TIL FOROEGELSER AF DE SKYLDIGE BELOEB, SOM IKKE VAR TILSIGTET MED REFORMEN .
12 DISSE BETRAGTNINGER UDGOER EN TILSTRAEKKELIG BEGRUNDELSE FOR DEN FORANSTALTNING, SOM BLEV BETEGNET SOM "JUSTERING AF LOENSKALAEN" . NAVNLIG FREMGAAR DET IKKE PAA NOGEN MAADE AF DE BESLUTNINGER OG FORORDNINGER, SOM BLEV UDSTEDT FORUD FOR FORORDNING NR . 160/80, AT RAADET VED DEN METODE FOR TILPASNING AF
VEDERLAGENE, DET VALGTE I 1976, SNARERE HAVDE TIL HENSIGT AT BEGUNSTIGE VISSE TJENESTEMAEND FREMFOR ANDRE END AT REGULERE INDFOERELSEN AF JUSTERINGSKOEFFICIENTEN I LOENSKALAEN SAALEDES, AT DET SENERE VILLE VAERE NOEDVENDIGT AT RETTE OP PAA VISSE SKAEVHEDER, HVIS OMFANG RAADET I OEVRIGT DENGANG UNDERVURDEREDE .
13 DET ANDET ANBRINGENDE STOETTES PAA EN OVERTRAEDELSE AF RETSREGLER, IDET RAADET IFOELGE SAGSOEGERNE IKKE RESPEKTEREDE DE KRITERIER, DET SELV HAVDE FASTLAGT VED UDSTEDELSEN AF BESLUTNINGEN AF 1976 VEDROERENDE METODEN FOR TILPASNING AF VEDERLAG . MENS DEN I HENHOLD TIL BESLUTNINGEN INDFOERTE TILPASNINGSMETODE BLEV KORREKT GENNEMFOERT VED FORORDNING NR . 3177/76, HAVDE FORORDNING NR . 160/80 TIL FORMAAL AT AENDRE DENNE GENNEMFOERELSE VED EN NY JUSTERING AF GRUNDLOENNEN, HVILKET IFOELGE SAGSOEGERNE UDGJORDE EN TILSIDESAETTELSE AF DE FORPLIGTELSER, DER VAR INDGAAET I FORBINDELSE MED TILPASNINGEN AF VEDERLAGENE .
14 SAGSOEGERNES ANDET ANBRINGENDE KAN IKKE TAGES TIL FOELGE . DELS HAR SAGSOEGERNE SET BORT FRA, AT RAADET I BESLUTNINGEN AF 1976 HAVDE INDFOEJET EN REVISIONSKLAUSUL, SOM ISAER VEDROERTE SKAEVHEDER, SOM KUNNE OPSTAA VED INDSAETTELSEN AF JUSTERINGSKOEFFICIENTEN I LOENTABELLEN . DELS BLEV DEN I BESLUTNINGEN INDEHOLDTE METODE FASTSAT TIL GENNEMFOERELSE AF VEDTAEGTENS ARTIKEL 65 ; SELV OM METODEN SAALEDES KUNNE BINDE RAADET, FOR SAA VIDT ANGAAR DETS BEFOEJELSE EFTER VEDTAEGTENS ARTIKEL 65 TIL AT TILPASSE VEDERLAGENE, ER DEN UDEN VIRKNING FOR FORORDNING NR . 160/80, SOM ER UDSTEDT TIL AENDRING AF VEDTAEGTEN I MEDFOER AF ARTIKEL 24 I TRAKTATEN OM OPRETTELSE AF ET FAELLES RAAD OG EN FAELLES KOMMISSION EFTER DEN FREMGANGSMAADE OG MED DE GARANTIER, SOM EN SAADAN AENDRING KRAEVER .
15 SAGSOEGERNE HAR I DET TREDJE ANBRINGENDE GJORT GAELDENDE, AT RAADET HAR TILSIDESAT PRINCIPPET OM AT UDVISE FORSIGTIGHED, IDET DE SKAEVHEDER, SOM DET VILLE RETTE OP PAA VED FORORDNING NR . 160/80, VAR EN DIREKTE FOELGE AF FORORDNING NR . 3177/76 . RAADET KUNNE HAVE UNDGAAET SKAEVHEDERNE, HVIS DET HAVDE UDSAT INDSAETTELSEN AF JUSTERINGSKOEFFICIENTEN I LOENSKALAEN, SOM FORESLAAET AF PERSONALEREPRAESENTANTERNE, FOR SAALEDES AT KUNNE FORETAGE DE NOEDVENDIGE BEREGNINGER TIL EN NOEJE REVURDERING AF EVENTUELLE SKAEVHEDER .
16 DET BEMAERKES, AT SAGSOEGERNE I DERES ANBRINGENDE SER BORT FRA, AT FORORDNING NR . 3177/76 HAR ET ANDET FORMAAL END FORORDNING NR . 160/80 . FORMAALET MED FORORDNING NR . 3177/76 ER AT GENNEMFOERE RAADETS BESLUTNING AF 29 . JUNI 1976 VED AT INDFOERE JUSTERINGSKOEFFICIENTEN I LOENTABELLEN, MED FORBEHOLD AF SENERE REVISION, NAVNLIG FOR SAA VIDT ANGAAR EVENTUELLE SKAEVHEDER, HVORIMOD FORORDNING NR . 160/80 NETOP HAR TIL FORMAAL AT RETTE OP PAA DISSE SKAEVHEDER . DET PAAHVILEDE NEMLIG RAADET HURTIGST MULIGT AT FJERNE DE SKAEVHEDER, HVORVED VISSE TJENESTEMAEND BLEV STILLET GUNSTIGERE END ANDRE, FOR SAA VIDT ANGAAR DERES PEKUNIAERE RETTIGHEDER . ANBRINGENDET KAN DERFOR IKKE TAGES TIL FOELGE .
17 SAGSOEGERNE HAR I FJERDE OG FEMTE ANBRINGENDE GJORT GAELDENDE, AT RAADET VED AT UDSTEDE FORORDNING NR . 160/80 HAR TILSIDESAT PRINCIPPET OM BESKYTTELSE AF DEN BERETTIGEDE FORVENTNING HENHOLDSVIS KRAENKET SAGSOEGERNES VELERHVERVEDE RETTIGHEDER .
18 DISSE ANBRINGENDER STOETTES FOERST OG FREMMEST PAA DEN OPFATTELSE, AT FORORDNING NR . 160/80 AFVIGER VAESENTLIGT FRA DEN METODE, RAADET HAVDE VEDTAGET I JUNI 1976 . DET FREMGAAR IMIDLERTID ALLEREDE AF DET OVENFOR ANFOERTE, AT FORORDNINGEN FALDER UDEN FOR ANVENDELSESOMRAADET FOR DEN METODE, SOM BLEV VEDTAGET TIL GENNEMFOERELSE AF VEDTAEGTENS ARTIKEL 65 .
19 DE TO ANBRINGENDER STOETTES LIGELEDES PAA EN LIDT ANDEN OPFATTELSE, HVOREFTER TJENESTEMAENDENES VELERHVERVEDE RETTIGHEDER EFTER FORORDNING NR . 3177/76 IKKE KAN ANFAEGTES AF RAADET, MEDMINDRE DER VEDTAGES EN NY METODE FOR TILPASNING AF VEDERLAGENE .
20 I DENNE FORBINDELSE BEMAERKES, AT FORORDNING NR . 160/80, SOM HAR TILBAGEVIRKENDE GYLDIGHED FRA 1 . JULI 1979, BESTEMMER, AT DER IKKE SKER TILBAGEKRAEVNING AF DE SKYLDIGE BELOEB, SOM ER UDBETALT MELLEM DENNE DATO OG FORORDNINGENS IKRAFTTRAEDELSESDATO, NEMLIG DEN 27 . JANUAR 1980 . YDERLIGERE INDEHOLDER FORORDNINGEN EN OVERGANGSORDNING, SOM GRADVIS SKAL KORRIGERE SKAEVHEDERNE UDEN AT FORAARSAGE EN NEDSAETTELSE AF DE FAKTISK MODTAGNE BELOEB . RAADETS FORORDNING NR . 161/80 AF 21 . JANUAR 1980 OM EN AARLIG TILPASNING AF VEDERLAGENE IFOELGE DE JUSTEREDE LOENTABELLER ( EFT L 20, S . 5 ) HAR ENDVIDERE, LIGELEDES FRA 1 . JULI 1979, MEDFOERT EN FORHOEJELSE AF DE VEDERLAG, SOM BEREGNES PAA GRUNDLAG AF FORORDNING NR . 160/80, SAALEDES AT DEN NEDSAETTELSE AF GRUND
LOENNEN, SOM SKETE VED JUSTERINGEN AF LOENSKALAEN, NAAR BORTSES FRA VISSE SAERTILFAELDE, OEJEBLIKKELIGT BLEV OPHAEVET .
21 UNDER DISSE OMSTAENDIGHEDER ER DER HVERKEN SKET EN TILSIDESAETTELSE AF PRINCIPPET OM BESKYTTELSE AF DEN BERETTIGEDE FORVENTNING ELLER EN KRAENKELSE AF VELERHVERVEDE RETTIGHEDER . SAGSOEGERNES ARGUMENT, HVOREFTER DET VED AFGOERELSEN AF, OM DISSE PRINCIPPER ER TILSIDESAT, IKKE ER NOEDVENDIGT AT UNDERSOEGE, OM DER HAR FUNDET EN NEDSAETTELSE AF DE FAKTISK MODTAGNE BELOEB STED, MEN DERIMOD OM DER I EN VIS PERIODE ER SKET EN FASTFRYSNING AF SATSEN FOR VEDERLAGENE, KAN IKKE TAGES TIL FOELGE I DENNE SAG, HVOR FORMAALET MED DEN OMTVISTEDE FORORDNING NETOP ER AT FJERNE DE UBERETTIGEDE FORHOEJELSER, SOM ER OPSTAAET PAA GRUNDLAG AF DEN TIDLIGERE GAELDENDE LOENTABEL .
22 DET SJETTE ANBRINGENDE VEDROERER TILSIDESAETTELSEN AF VAESENTLIGE FORMKRAV . VED AT UDSTEDE FORORDNING NR . 160/80 DEN 21 . JANUAR 1980, SKOENT EUROPA-PARLAMENTETS UDTALELSE FOERST FORELAA DEN 18 . JANUAR 1980, HAR RAADET IFOELGE SAGSOEGERNE TILSIDESAT SIN PLIGT TIL AT TAGE UDTALELSEN I BETRAGTNING ; HERVED HAR RAADET SAMTIDIG TILSIDESAT REGLERNE FOR FORHANDLING MELLEM RAADET OG PERSONALET, SOM FORUDSAETTER, ER ALLE SAGENS OMSTAENDIGHEDER ER BEKENDT . ENDELIG HAR RAADET OVERTRAADT FAELLESERKLAERINGEN OM SAMRAAD MELLEM INSTITUTIONERNE, IDET PARLAMENTET FORGAEVES ANMODEDE OM ET SAMRAAD I DEN FORELIGGENDE SAG .
23 DET ARGUMENT, AT RAADET HAR UNDLADT AT TAGE EUROPA-PARLAMENTETS UDTALELSE I BETRAGTNING, STOETTES IKKE AF DE FAKTISKE OMSTAENDIGHEDER . DET FREMGAAR NEMLIG AF DOKUMENTER UDFAERDIGET AF RAADETS SEKRETARIAT, SOM ER VEDLAGT SAGEN, AT DE FASTE REPRAESENTANTERS KOMITE DEN 18 . JANUAR 1980 EFTER AT VAERE BLEVET UNDERRETTET OM, AT DEN UDTALELSE, SOM PARLAMENTET VEDTOG SAMME DATO, VAR I OVERENSSTEMMELSE MED DET UDKAST TIL EN UDTALELSE, KOMITEEN HAVDE FAAET UNDERRETNING OM, BESLUTTEDE AT GOERE PROBLEMET VEDROERENDE PERSONALETS VEDERLAG TIL GENSTAND FOR FORNYET OVERVEJELSE OG AT ANBEFALE RAADET AT VEDTAGE TO FORORDNINGER SAMT VISSE ERKLAERINGER, DER SKULLE OPTAGES I RAADETS MOEDEREFERAT . DET FREMGAAR SAALEDES HERAF, AT RAADET TOG SKYLDIGT HENSYN TIL PARLAMENTETS UDTALELSE .
24 FOR SAA VIDT ANGAAR SAMRAADET MELLEM INSTITUTIONERNE, HAR SAGSOEGERNE HENVIST TIL FAELLESERKLAERINGEN FRA EUROPA-PARLAMENTET, RAADET OG KOMMISSIONEN AF
4 . MARTS 1975 ( EFT C 89, S . 1 ). ERKLAERINGEN BESTEMMER, AT DEN SAMRAADSPROCEDURE, SOM INDFOERES, KAN ANVENDES PAA FAELLESSKABETS ALMENGYLDIGE RETSAKTER, DER HAR BETYDELIGE FINANSIELLE FOELGEVIRKNINGER, OG HVIS VEDTAGELSE IKKE KRAEVES I MEDFOER AF ALLEREDE EKSISTERENDE RETSAKTER .
25 DET KAN HEREFTER FASTSLAAS, AT PROCEDUREN IKKE SKAL ANVENDES, NAAR DEN ANFAEGTEDE FAELLESSKABSRETSAKT IKKE HAR BETYDELIGE FINANSIELLE FOELGEVIRKNINGER . FOR SAA VIDT ANGAAR FORORDNING NR . 160/80, HAR SAGSOEGERNE HVERKEN GODTGJORT ELLER HAEVDET, AT DEN HAR SAADANNE FOELGEVIRKNINGER . UNDER DISSE OMSTAENDIGHEDER KAN DERES KLAGEPUNKT IKKE LAEGGES TIL GRUND, DA ALENE DEN OMSTAENDIGHED, AT PARLAMENTET HAVDE ANMODET OM EN SAMRAADSPROCEDURE, IKKE KAN REJSE TVIVL OM LOVLIGHEDEN AF FORORDNINGEN .
26 SOM FOELGE AF DET ANFOERTE VIL SAGSOEGTE VAERE AT FRIFINDE .
Afgørelse om sagsomkostninger
SAGENS OMKOSTNINGER
27 IFOELGE PROCESREGLEMENTETS ARTIKEL 69, STK . 2, DOEMMES DEN PART, DER TABER SAGEN, TIL AF AFHOLDE SAGENS OMKOSTNINGER . IMIDLERTID BAERER INSTITUTIONERNE I HENHOLD TIL PROCESREGLEMENTETS ARTIKEL 70 SELV DE UDGIFTER, DE HAR AFHOLDT I SAGER ANLAGT AF ANSATTE VED FAELLESSKABERNE .
Afgørelse
PAA GRUNDLAG AF DISSE PRAEMISSER
UDTALER OG BESTEMMER
DOMSTOLEN ( FOERSTE AFDELING )
1 . SAGSOEGTE FRIFINDES .
2 . HVER PART BAERER SINE OMKOSTNINGER .