62023CJ0233_RES
Asia C‑233/23
Alphabet Inc. ym.
vastaan
Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato,
(Consiglio di Staton esittämä ennakkoratkaisupyyntö)
Unionin tuomioistuimen tuomio (suuri jaosto) 25.2.2025
Ennakkoratkaisupyyntö – Kilpailu – Määräävä markkina-asema – SEUT 102 artikla – Digimarkkinat – Digitaalinen alusta – Määräävässä markkina-asemassa oleva yritys, joka on kehittänyt digitaalinen alustan, kieltäytyy myöntämästä kolmannelle yritykselle, joka on kehittänyt sovelluksen, käyttöoikeutta kyseiseen alustaan sen ja sovelluksen yhteentoimivuus varmistamalla – Digitaalisen alustan käyttöoikeuden välttämättömyyden arvioiminen – Moititun menettelyn vaikutukset – Objektiiviset perustelut – Määräävässä markkina-asemassa olevan yrityksen tarve kehittää ohjelmistomalli sovellusten luokkaa varten käyttöoikeuden myöntämiseksi – Merkityksellisten tuotantoketjun loppupään markkinoiden määrittely
Määräävä markkina-asema – Väärinkäyttö – Määräävässä markkina-asemassa oleva yritys kieltäytyy antamasta toiselle yritykselle oikeutta käyttää sen toiminnan kannalta välttämätöntä tuotetta tai palvelua – Määräävässä markkina-asemassa olevan yrityksen infrastruktuuri, jonka se on kehittänyt, jotta kolmannet yritykset voivat käyttää sitä, eikä yksinomaan oman toimintansa tarpeisiin – Väärinkäytön arviointi – Edellytyksen, joka koskee kyseisen infrastruktuurin käyttöoikeuden välttämättömyyttä sitä pyytäneen yrityksen kannalta, soveltaminen – Edellytystä ei sovelleta
(SEUT 102 artikla)
(ks. 37–52 kohta)
Määräävä markkina-asema – Väärinkäyttö – Käsite – Objektiivinen käsite, jolla viitataan käyttäytymiseen, joka voi vaikuttaa markkinoiden rakenteeseen ja jonka seurauksena kilpailun säilyminen tai voimistuminen estyy – Määräävässä markkina-asemassa olevan yrityksen velvollisuudet – Yksinomaan ansioihin perustuva kilpailu – Arviointiperusteet – Näyttö menettelytavoista, joilla voi olla kilpailunvastaisia vaikutuksia markkinoilla – Seikat, jotka voidaan ottaa huomioon
(SEUT 102 artikla)
(ks. 54–61 kohta)
Määräävä markkina-asema – Väärinkäyttö – Määräävässä markkina-asemassa oleva yritys, joka on digitaalisen alustan haltija, kieltäytyy varmistamasta kolmannen yrityksen kehittämän sovelluksen yhteentoimivuutta kyseisen alustan kanssa – Objektiiviset perustelut – Edellytykset – Todistustaakka – Määräävässä markkina-asemassa olevan yrityksen velvollisuudet, kun kieltäytyminen ei ole perusteltua
(SEUT 102 artikla)
(ks. 70–81 kohta)
Määräävä markkina-asema – Merkitykselliset markkinat – Rajaaminen – Erilliset markkinat – Tuotantoketjun loppupään markkinoiden yksilöinti – Arviointiperusteet – Potentiaalisten markkinoiden yksilöinti – Velvollisuutta määritellä täsmällisesti asianomaiset tuotemarkkinat ja maantieteelliset markkinat ei ole
(SEUT 102 artikla)
(ks. 83–86 kohta)
Tiivistelmä
Unionin tuomioistuin täsmentää suuren jaoston kokoonpanon käsiteltävänä olleessa ennakkoratkaisuasiassa edellytykset, joiden täyttyessä se, että määräävässä markkina-asemassa oleva yritys kieltäytyy varmistamasta digitaalisen alustansa yhteentoimivuutta kolmannen osapuolen sovelluksen kanssa, voi olla määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä ja aiheuttaa kilpailunvastaisia vaikutuksia. Se selventää myös seikat, joihin voidaan vedota objektiivisina perusteluina tällaiselle kieltäytymiselle, sekä velvollisuudet, jotka määräävässä markkina-asemassa olevalla yrityksellä on, kun tällainen kieltäytyminen ei ole perusteltua.
Google LLC on Alphabet Inc.:n tytäryhtiö, ja Italiaan sijoittautunut Google Italy Srl on sen määräysvallassa. Vuonna 2015 Google julkaisi Android Auton, jonka avulla Android OS ‑käyttöjärjestelmän avulla toimivien mobiililaitteiden käyttäjät voivat käyttää kyseisillä laitteilla olevia sovelluksia suoraan ajoneuvon tietoviihdejärjestelmän ruudulla.
Vuonna 2018 Enel X Italia Srl, joka kuuluu Enel-konserniin, joka hallinnoi yli 60:tä prosenttia Italiassa käytössä olevista sähköajoneuvojen latausasemista, pyysi Googlea toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että Juice Pass, joka on sen kehittämä sähköajoneuvojen lataussovellus, on yhteentoimiva Android Auton kanssa.
Googlen kieltäydyttyä tästä Enel X Italia saattoi asian Italian kilpailuviranomaisen käsiteltäväksi. Se katsoi vuonna 2021 tekemällään päätöksellä, että Googlen menettely, joka muodostui siitä, että JuicePass-sovelluksen käytettävyys Android Auto ‑alustalla estettiin ja sitä viivästytettiin, merkitsi SEUT 102 artiklassa tarkoitettua määräävän aseman väärinkäyttöä, ja määräsi yli 100 miljoonan euron sakon Alphabetille, Googlelle ja Google Italylle.
Mainitut yhtiöt nostivat kyseisestä päätöksestä kanteen hallintotuomioistuimessa Italiassa. Koska kanne hylättiin, ne valittivat Consiglio di Statoon (ylin hallintotuomioistuin, Italia), joka päätti tiedustella unionin tuomioistuimelta SEUT 102 artiklassa tarkoitetun määräävän aseman väärinkäytön käsitteen tulkinnasta käsiteltävässä asiassa kyseessä olevan kaltaisessa käyttöoikeuden epäämistilanteessa.
Unionin tuomioistuimen arviointi asiasta
Katsottuaan, että ennakkoratkaisupyyntö voidaan ottaa tutkittavaksi, unionin tuomioistuin käsittelee ensiksi kysymystä siitä, voiko se, että digitaalisen alustan kehittänyt määräävässä markkina-asemassa oleva yritys kieltäytyy varmistamasta mainitun alustan yhteentoimivuutta kolmannen yrityksen kehittämän sovelluksen kanssa viimeksi mainitun pyynnöstä, merkitä määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä, vaikka kyseinen alusta ei ole välttämätön mainitun sovelluksen kaupallista hyödyntämistä varten tuotantoketjun loppupään markkinoilla Bronner-tuomioon (
1
) perustuvassa oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla.
Unionin tuomioistuin aloittaa muistuttamalla, että SEUT 102 artiklassa puututaan määräävässä markkina-asemassa olevien yritysten senkaltaisiin menettelyihin, joilla estetään muilla keinoin kuin ansioihin perustuvalla kilpailulla kilpailun säilyminen tai vahvistuminen markkinoilla, joilla kilpailu on juuri määräävässä asemassa olevan yhden tai useamman yrityksen olemassaolon vuoksi jo vähentynyt.
Unionin tuomioistuin on todennut tässä yhteydessä Bronner-tuomiossa, että se, että evätään mahdollisuus käyttää infrastruktuuria, jonka määräävässä markkina-asemassa oleva yritys on kehittänyt oman toimintansa tarpeisiin ja jonka haltija se on, voi olla määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä, mutta tämä edellyttää paitsi sitä, että epäämisellä voidaan poistaa kaikki kilpailu merkityksellisillä markkinoilla käyttömahdollisuutta pyytäneen yrityksen taholta eikä sitä voida objektiivisesti perustella, myös sitä, että kyseinen infrastruktuuri sinänsä on mainitun yrityksen toiminnan harjoittamisen kannalta välttämätön siten, että infrastruktuuria ei voida tosiasiallisesti eikä mahdollisesti korvata millään toisella infrastruktuurilla.
Unionin tuomioistuin korostaa tältä osin, että kyseisten edellytysten asettaminen oli perusteltua asialle Bronner ominaisissa olosuhteissa, joissa määräävässä markkina-asemassa ollut yritys oli kieltäytynyt antamasta kilpailijalle mahdollisuutta käyttää oman toimintansa tarpeisiin kehittämäänsä infrastruktuuria, eikä kyse ollut muunlaisesta käyttäytymisestä.
Sillä, että määräävässä markkina-asemassa oleva yritys velvoitetaan sen kieltäytymisen väärinkäytön luonteen takia tekemään sopimus kilpailijan kanssa, jotta tämä saisi käyttöoikeuden kyseiseen infrastruktuuriin, merkitsee erityisen vakavaa puuttumista sen sopimusvapauteen ja omaisuudensuojaan. On lisäksi niin, että jos tällainen käyttöoikeus annettaisiin liian helposti, määräävässä markkina-asemassa oleva yritys olisi vähemmän innokas investoimaan tehokkaisiin infrastruktuureihin ja laadukkaiden tavaroiden tai palvelujen kehittämiseen kuluttajien edun mukaisesti, eikä muilla yrityksillä olisi halua kehittää kilpailevia välineistöjä.
Sen sijaan kun määräävässä markkina-asemassa oleva yritys on kehittänyt infrastruktuurin tarkoituksenaan sallia kolmansien yritysten käyttää kyseistä infrastruktuuria, unionin tuomioistuimen Bronner-tuomiossa vahvistamaa edellytystä, joka koskee kyseisen infrastruktuurin välttämättömyyttä käyttöoikeuden pyytäjän toiminnan harjoittamisen kannalta, ei sovelleta, koska määräävässä markkina-asemassa olevan yrityksen sopimusvapauden tai omaisuudensuojan turvaaminen tai tarve kannustaa kyseistä yritystä investoimaan ei voi olla sen perusteena. Sen edellyttäminen, että määräävässä markkina-asemassa oleva yritys antaa käyttää infrastruktuuria, joka on kehitetty, jotta kolmannet yritykset voivat käyttää sitä, ei pohjimmiltaan muuta sen kehittämiseen johtanutta liiketoimintamallia.
Jos ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tarkistuksista ei muuta johdu, käsiteltävässä asiassa vaikuttaa siltä, että haltijayritys ei kehittänyt digitaalista alustaa yksinomaan oman toimintansa tarpeisiin, koska kolmannet yritykset voivat käyttää kyseistä digitaalista alustaa. Näin ollen kyseisen digitaalisen alustan käyttöoikeuden epääminen voi merkitä määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä, vaikka kyseinen alusta ei ole välttämätön mainitun sovelluksen kaupallista hyödyntämistä varten tuotantoketjun loppupään markkinoilla, mutta se voi tehdä sovelluksesta kuluttajien kannalta houkuttelevamman.
Toiseksi unionin tuomioistuin katsoo, että vaikka sekä yritys, joka on pyytänyt määräävässä markkina-asemassa olevaa yritystä varmistamaan digitaalisen alustansa yhteentoimivuuden, että ensin mainitun yrityksen kilpailijat ovat edelleen toimineet merkityksellisillä markkinoilla ja vahvistaneet asemaansa kyseisillä markkinoilla, vaikka ne eivät ole hyötyneet tällaisesta yhteentoimivuudesta, pelkästään tämä seikka ei voi osoittaa, ettei se, että määräävässä markkina-asemassa oleva yritys kieltäytyi hyväksymästä kyseistä pyyntöä, ollut omiaan aiheuttamaan kilpailunvastaisia vaikutuksia.
Unionin tuomioistuin muistuttaa, että määräävässä markkina-asemassa olevan yrityksen menettely voidaan luokitella väärinkäytöksi, jos osoitetaan, että tällaisen menettelyn tosiasiallisena tai mahdollisena seurauksena on – muilla keinoin kuin ansioihin perustuvalla kilpailulla – kilpailun rajoittuminen syrjäyttämällä yhtä tehokkaat kilpailevat yritykset merkityksellisiltä markkinoilta tai estämällä niitä vahvistumasta kyseisillä markkinoilla.
Tämä luokittelu ei kuitenkaan edellytä, että osoitetaan, että tällaisen käyttäytymisen, jolla yritys pyrkii syrjäyttämään kilpailijansa asianomaisilta markkinoilta, odotettu tulos on saavutettu. Kilpailuviranomainen voi näin ollen todeta SEUT 102 artiklan rikkomisen osoittamalla konkreettisin todistein, että kyseisellä menettelyllä saattoi tosiasiallisesti olla kilpailunvastaisia vaikutuksia.
Kilpailun säilyminen saman suuruisena tai jopa voimistuminen kyseessä olevilla markkinoilla ei nimittäin välttämättä merkitse sitä, että kyseessä oleva menettely ei ole omiaan aiheuttamaan kilpailunvastaisia vaikutuksia. Unionin tuomioistuin toteaa erityisesti, että se, onko tällainen menettely väärinkäyttöä, ei riipu siitä, miten kilpailijat kykenevät lieventämään tällaisia vaikutuksia.
Unionin tuomioistuin tutkii kolmanneksi objektiivisia perusteluja, joihin voidaan vedota käsiteltävänä olevan kaltaisen käyttöoikeuden epäämisen tueksi, sekä määräävässä markkina-asemassa olevan yrityksen mahdollisia velvollisuuksia, kun epääminen ei ole perusteltua. Se toteaa tämän osalta, että se, että kieltäydytään varmistamasta kolmannen yrityksen sovelluksen yhteentoimivuutta määräävässä markkina-asemassa olevan yrityksen digitaalisen alustan kanssa, voi olla objektiivisesti perusteltavissa, kun tällaisen yhteentoimivuuden antaminen vaarantaisi asianomaisen alustan eheyden tai sen käytön turvallisuuden tai kun yhteentoimivuus olisi muista teknisistä syistä mahdotonta.
Jos näin ei ole, määräävässä markkina-asemassa olevan yrityksen on varmistettava yhteentoimivuus kohtuullisessa ajassa, kun otetaan samanaikaisesti huomioon kyseisen yrityksen vaikeudet tässä kehitystyössä ja kolmannen yrityksen tarpeet, ja tarvittaessa asianmukaista taloudellista vastiketta vastaan, ja tämän vastikkeen on oltava oikeudenmukainen ja oikeasuhteinen, kun otetaan huomioon kehitystyön tosiasialliset kustannukset ja määräävässä markkina-asemassa olevan yrityksen oikeus saada asianmukainen voitto.
Neljänneksi ja viimeiseksi unionin tuomioistuin toteaa, että sen arvioimiseksi, käytetäänkö määräävää markkina-asemaa väärin, kun määräävässä asemassa oleva yritys kieltäytyy varmistamasta kolmannen yrityksen sovelluksen yhteentoimivuutta digitaalisen alustansa kanssa, kilpailuviranomainen voi tyytyä yksilöimään markkinat, joilla kyseisellä kieltäytymisellä voi olla kilpailunvastaisia vaikutuksia, eli tuotantoketjun loppupään markkinat, myös siinä tapauksessa, että ne ovat yksinomaan potentiaaliset. Tämä yksilöinti ei välttämättä edellytä merkityksellisten tuotemarkkinoiden ja maantieteellisten markkinoiden täsmällistä määrittelyä erityisesti, kun tuotantoketjun loppupään markkinat ovat vielä kehittymässä tai kehittyvät nopeasti, jolloin niiden laajuus ei ole täysin vakiintunut silloin, kun menettely, jonka väitetään olevan väärinkäyttöä, toteutetaan.
(
1
)	Tuomio 26.11.1998, Bronner (C‑7/97, EU:C:1998:569).