62020CJ0151_RES
Asia C-151/20
Bundeswettbewerbsbehörde
vastaan
Agrana Zucker GmbH_Nordzucker AGjaSüdzucker AG
(Ennakkoratkaisupyyntö – Oberster Gerichtshof)
Unionin tuomioistuimen tuomio (suuri jaosto) 22.3.2022
Ennakkoratkaisupyyntö – Kilpailu – SEUT 101 artikla – Kahden kansallisen kilpailuviranomaisen tutkima yhteistoimintajärjestely – Euroopan unionin perusoikeuskirja – 50 artikla – Ne bis in idem -periaate – Sama rikkominen – 52 artiklan 1 kohta – Ne bis in idem -periaatteen rajoitukset – Edellytykset – Yleisen edun mukaisen päämäärän tavoitteleminen – Oikeasuhteisuus
Perusoikeudet – Ne bis in idem -periaate – Soveltamisen edellytykset – Rikosoikeudellisten menettelyjen ja seuraamusten päällekkäisyys – Rikosoikeudellisen luonteen arviointi – Rikkomisen oikeudellinen luonnehdinta kansallisessa oikeudessa, rikkomisen luonne ja seuraamuksen ankaruuden aste
(Euroopan unionin perusoikeuskirjan 50 artikla)
(ks. 30 ja 31 kohta)
Perusoikeudet – Ne bis in idem -periaate – Soveltamisten edellytykset – Luonteeltaan rikosoikeudellisten menettelyiden ja seuraamusten päällekkäisyys – Käsite – Kilpailuoikeuden alaan kuuluvien sellaisten menettelyjen päällekkäisyys, joiden tarkoituksena on sakkojen määrääminen tai vain rikkomisen toteaminen, kuuluu käsitteen soveltamisalaan
(Euroopan unionin perusoikeuskirjan 50 artikla)
(ks. 32 ja 60–67 kohta)
Perusoikeudet – Ne bis in idem -periaate – Soveltamisen edellytykset – Aiempi lopullinen ratkaisu – Arviointiperusteet – Lopullinen ratkaisu, joka on annettu pääasiasta tehdyn arvioinnin perusteella
(Euroopan unionin perusoikeuskirjan 50 artikla)
(ks. 34 ja 35 kohta)
Perusoikeudet – Ne bis in idem -periaate – Soveltamisen edellytykset – Sama rikkominen – Arviointiperuste – Tapahtuneiden tekojen samuus – Kahden kansallisen kilpailuviranomaisen tutkima yhteistoimintajärjestely – Tekojen samuuden arviointi ottaen huomioon mainittujen viranomaisten aloittamien menettelyjen kohteina oleva alue, tuotemarkkinat ja ajanjakso
(Euroopan unionin perusoikeuskirjan 50 artikla)
(ks. 38–48 kohta)
Perusoikeudet – Euroopan unionin perusoikeuskirja – Perusoikeuskirjassa vahvistettujen oikeuksien ja vapauksien käytön rajoittaminen – Ne bis in idem -periaatteen rajoitukset – Edellytykset – Yleisen edun mukaisen päämäärän tavoitteleminen – Kahden kansallisen kilpailuviranomaisen tutkima yhteistoimintajärjestely – Sellaisten menettelyiden päällekkäisyyttä, joiden kohteena on saman lainvastaisen menettelyn samat ulottuvuudet, ei voida hyväksyä
(Euroopan unionin perusoikeuskirjan 50 artikla ja 52 artiklan 1 kohta)
(ks. 49–57 kohta)
Tiivistelmä
Nordzucker AG ja Südzucker AG ovat kaksi saksalaista sokerintuottajaa, joilla on kolmannen suuren tuottajan kanssa määräävä asema Saksan sokerimarkkinoilla. Nämä markkinat oli perinteisesti jaettu kolmeen pääasialliseen maantieteelliseen alueeseen, joista kullakin yhdellä näistä suurista tuottajista oli määräävä asema.
Agrana Zucker GmbH (jäljempänä Agrana), joka on Südzuckerin tytäryhtiö, on suurin sokerintuottaja Itävallassa.
Viimeistään vuodesta 2004 alkaen Nordzucker ja Südzucker sopivat, etteivät ne kilpaile keskenään pyrkimällä toistensa perinteisille pääasiallisille myyntialueille. Tässä yhteydessä Südzuckerin myyntijohtaja soitti vuoden 2006 alussa Nordzuckerin myyntijohtajalle valittaakseen tälle siitä, että Nordzuckerin slovakialainen tytäryhtiö oli toimittanut sokeria Itävallan markkinoille, ja antoi ymmärtää, että tällä saattaisi olla vaikutuksia Saksan sokerimarkkinoihin (jäljempänä vuoden 2006 puhelinkeskustelu).
Voidakseen hyötyä kansallisista sakoista vapauttamista tai niiden lieventämistä koskevista ohjelmista Nordzucker ilmoitti tämän jälkeen sekä Bundeskartellamtille (Sakan kilpailuviranomainen) että Bundeswettbewerbsbehördelle (Itävallan kilpailuviranomainen) siitä, että se oli osallistunut kartelliin Saksan ja Itävallan sokerimarkkinoilla. Nämä kaksi kilpailuviranomaista aloittivat rinnakkaiset tutkintamenettelyt.
Saksan kilpailuviranomainen totesi vuonna 2014 lopullisella päätöksellään, että Nordzucker, Südzucker ja kolmas saksalainen tuottaja olivat osallistuneen kilpailua rajoittavaan kartelliin SEUT 101 artiklan ja Saksan oikeuden vastaavien säännösten vastaisesti, ja määräsi Südzuckerille 195500000 euron sakon. Tässä ratkaisussa toistetaan myös vuoden 2006 puhelinkeskustelun Itävallan sokerimarkkinoita koskeva sisältö.
Oberlandesgericht Wien (Wienin osavaltion ylioikeus, Itävalta) sen sijaan hylkäsi Itävallan kilpailuviranomaisen kanteen, jossa vaadittiin yhtäältä toteamaan, että Nordzucker, Südzucker ja Agrana olivat rikkoneet SEUT 101 artiklaa ja Itävallan oikeuden vastaavia säännöksiä, ja toisaalta määräämään Südzuckerille kaksi sakkoa, joista toinen yhteisvastuullisesti Agranan kanssa.
Itävallan kilpailuviranomainen valitti tästä ratkaisusta Oberster Gerichtshofiin (ylin tuomioistuin, Itävalta), joka on esittänyt ennakkoratkaisupyynnön. Se pohtii tässä yhteydessä, onko Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä perusoikeuskirja) 50 artiklassa vahvistettu ne bis in idem -periaate esteenä sille, että se ottaa huomioon vuoden 2006 puhelinkeskustelun siinä vireillä olevassa menettelyssä, vaikka tämä keskustelu on nimenomaisesti mainittu Saksan kilpailuviranomaisen vuonna 2014 antamassa päätöksessä. Kyseinen tuomioistuin pohtii lisäksi, sovelletaanko ne bis in idem -periaatetta unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön valossa kilpailusääntöjen rikkomisen toteamista koskevassa menettelyssä, joka ei johda sakon määräämiseen sen vuoksi, että yritys osallistuu sakoista vapauttamista tai niiden lieventämistä koskevaan kansalliseen ohjelmaan.
Unionin tuomioistuin, joka on kokoontunut suuressa jaostossa, täsmentää vastauksena näihin kysymyksiin sitä, miten ne bis in idem -periaatetta sovelletaan kilpailuoikeutta koskevissa rinnakkaisissa tai toisiaan seuraavissa menettelyissä, joissa on kyse samasta kilpailunvastaista käyttäytymisestä useissa jäsenvaltioissa.
Unionin tuomioistuimen arviointi asiasta
Unionin tuomioistuin muistuttaa aluksi, että ne bis in idem -periaate, sellaisena kuin se on vahvistettu perusoikeuskirjan 50 artiklassa, kieltää sekä mainitussa artiklassa tarkoitettujen syytteiden että luonteeltaan rikosoikeudellisten seuraamusten päällekkäisyyden samasta teosta samalle henkilölle.
Tämä periaate on esteenä erityisesti kilpailuasioissa sille, että todetaan uudelleen, että yritys on syyllistynyt kilpailunvastaiseen käyttäytymiseen, tai että sitä vastaan ryhdytään toimenpiteisiin sellaisen kilpailunvastaisen käyttäytymisen perusteella, josta sille on määrätty seuraamus tai jonka osalta on todettu, ettei se ole vastuussa siitä, sellaisella aiemmalla ratkaisulla, johon ei enää voida hakea muutosta. Ne bis in idem -periaatteen soveltaminen kilpailuoikeudellisissa menettelyissä edellyttää siten kahden edellytyksen täyttymistä, eli yhtäältä sitä, että aikaisempi lopullinen ratkaisu on olemassa (bis–edellytys), ja toisaalta sitä, että aikaisempi ratkaisu ja sen jälkeiset menettelyt tai ratkaisut koskevat samaa käyttäytymistä (idem–edellytys).
Koska Saksan kilpailuviranomaisen vuonna 2014 tekemä päätös on aikaisempi lopullinen ratkaisu, joka on annettu pääasiasta tehdyn arvioinnin perusteella, bis–edellytys täyttyy Itävallan kilpailuviranomaisen menettelyn osalta.
Idem–edellytyksestä on todettava, että arvioitaessa, onko kyseessä sama rikkominen, merkityksellinen kriteeri on tapahtuneiden tekojen samuus riippumatta kyseisten tekojen tai suojatun oikeudellisen intressin oikeudellisesta luonnehdinnasta kansallisessa oikeudessa. Kilpailua rajoittavien menettelytapojen samuutta koskevan tutkinnan on kohdistuttava alueeseen ja tuotemarkkinoihin, joilla tarkoituksena on ollut estää, rajoittaa tai vääristää kilpailua tai josta on seurannut, että kilpailu estyy, rajoittuu tai vääristyy, ja ajanjaksoon, jonka aikana kyseisellä menettelyllä on ollut tällainen tarkoitus tai vaikutus.
Näin ollen ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävänä on kaikkien merkityksellisten seikkojen arvioinnin perusteella tarkistaa, onko Saksan kilpailuviranomaisen vuoden 2014 lopullisessa päätöksessä todettu kyseessä olevan kartellin kilpailua rajoittava tarkoitus tai vaikutus paitsi Saksan alueella myös Itävallan alueella ja onko siitä määrätty seuraamus. Jos näin olisi, muut menettelyt ja muut mahdolliset seuraamukset SEUT 101 artiklan ja Itävallan oikeuden vastaavien säännösten rikkomisesta Itävallan alueella toimineen kartellin johdosta merkitsisi perusoikeuskirjan 50 artiklassa taatun perusoikeuden rajoittamista.
Tällaista rajoitusta ei voida perustella myöskään perusoikeuskirjan 52 artiklan 1 kohdalla. Kyseisessä määräyksessä määrätään muun muassa, että perusoikeuskirjassa tunnustettujen oikeuksien ja vapauksien rajoitusten on vastattava tosiasiallisesti unionin tunnustamia yleisen edun mukaisia tavoitteita tai tarvetta suojella muiden henkilöiden oikeuksia ja vapauksia.
Koska SEUT 101 artiklassa määrätyllä kartellikiellolla pyritään yleisen edun mukaiseen tavoitteeseen taata vääristymätön kilpailu sisämarkkinoilla, perusoikeuskirjan 50 artiklassa taatun ne bis in idem -periaatteen rajoittamista, joka johtuu kahden kansallisen kilpailuviranomaisen toteuttamien luonteeltaan rikosoikeudellisten menettelyiden ja seuraamusten päällekkäisyydestä, voidaan perustella perusoikeuskirjan 52 artiklan 1 kohdalla silloin, kun mainituilla menettelyillä ja seuraamuksilla pyritään toisiaan täydentäviin päämääriin, joiden kohteena mahdollisesti ovat kyseessä olevan saman rangaistavan teon eri ulottuvuudet. Tilanteessa, jossa kaksi kansallista kilpailuviranomaista toteuttaa menettelyn ja määrää seuraamuksen samojen tosiseikkojen pohjalta varmistaakseen SEUT 101 artiklan ja kansallisen oikeutensa vastaavien säännösten, joissa kielletään SEUT 101 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltioiden väliseen kauppaan vaikuttavat kartellit, nämä molemmat viranomaiset pyrkivät samaan tavoitteeseen eli sen takaamiseen, ettei kilpailua sisämarkkinoilla vääristetä. Tällainen menettelyjen ja seuraamusten päällekkäisyys ei vastaa unionin oikeudessa tunnustettua yleisen edun mukaista tavoitetta, joten sitä ei voida oikeuttaa myöskään perusoikeuskirjan 52 artiklan 1 kohdan nojalla.
Itävallan kilpailuviranomaisen Nordzuckerin osalta toteuttamasta menettelystä unionin tuomioistuin vahvistaa lopuksi, että tällaiseen kilpailuoikeuden täytäntöönpanomenettelyyn, jossa Nordzuckerin sakoista vapauttamista tai niiden lieventämistä koskevaan kansalliseen ohjelmaan osallistumisen vuoksi voidaan ainoastaan todeta, että tätä oikeutta on rikottu, voidaan myös soveltaa ne bis in idem -periaatetta.
Läheisesti res judicata ‑periaatteeseen liittyvänä periaatteena ne bis in idem -periaatteen tarkoituksena on näet taata oikeusvarmuus ja oikeudenmukaisuus varmistamalla, että kun fyysistä henkilöä tai oikeushenkilöä on syytetty ja mahdollisesti rangaistu, hänellä on varmuus siitä, ettei häntä vastaan tulla käymään uudelleen menettelyä samasta rikkomisesta. Tästä seuraa, että luonteeltaan rikosoikeudellisten menettelyjen aloittaminen voi sellaisenaan kuulua ne bis in idem periaatteen soveltamisalaan riippumatta siitä, johtaako menettely tosiasiallisesti seuraamuksen määräämiseen.