62007CJ0403
TEISINGUMO TEISMO (septintoji kolegija) SPRENDIMAS
2008 m. lapkričio 27 d. (
*1
)
„Bendrasis muitų tarifas — Kombinuotoji nomenklatūra — Tarifinė klasifikacija — 8101 ir 8102 pozicijos — Volframo ar molibdeno strypų ir juostų, „pagamintų paprasto sukepinimo būdu“, atraižos ir nuolaužos — Neapdoroti volframas ir molibdenas, įskaitant strypus ir juostas, pagamintus paprasto sukepinimo būdu — Atliekos ir laužas“
Byloje C-403/07
dėl Bundesfinanzhof (Vokietija) 2007 m. liepos 31 d. Sprendimu, kurį Teisingumo Teismas gavo 2007 m. rugpjūčio 31 d., pagal EB 234 straipsnį pateikto prašymo priimti prejudicinį sprendimą byloje
Metherma GmbH & Co. KG
prieš
Hauptzollamt Düsseldorf,
TEISINGUMO TEISMAS (septintoji kolegija),
kurį sudaro septintosios kolegijos pirmininko pareigas einantis A. Ó Caoimh (pranešėjas), teisėjai J. N. Cunha Rodrigues ir U. Lõhmus,
generalinis advokatas P. Mengozzi,
kancleris R. Grass,
atsižvelgęs į rašytinę proceso dalį ir įvykus 2008 m. birželio 12 d. posėdžiui,
išnagrinėjęs pastabas, pateiktas:
—
Metherma GmbH & Co. KG, atstovaujamos advokato W.-D. Glockner,
—
Europos Bendrijų Komisijos, atstovaujamos G. Wilms,
atsižvelgęs į sprendimą, priimtą susipažinus su generalinio advokato nuomone, nagrinėti bylą be išvados,
priima šį
Sprendimą
1
Prašymas priimti prejudicinį sprendimą susijęs su 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, p. 1) I priede pateikiamos Kombinuotosios nomenklatūros 8101 ir 8102 pozicijų išaiškinimo.
2
Šis prašymas buvo pateiktas nagrinėjant ginčą tarp Metherma GmbH & Co. KG (toliau – Metherma) ir Hauptzollamt Düsseldorf (Diuseldorfo centrinė muitinė, toliau HZA Düsseldorf) dėl pastarosios atsisakymo patenkinti Metherma prašymą leisti taikyti muitinės prižiūrimo perdirbimo procedūrą, kad volframo ir molibdeno strypai bei juostos, pagaminti paprasto sukepinimo būdu, būtų perdirbti į atliekas ir laužą, supjaustant rankiniu būdu.
Teisinis pagrindas
Muitinės prižiūrimo perdirbimo sistema
3
1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2913/92, nustatantis Bendrijos muitinės kodeksą (OL L 302, p. 1), iš dalies pakeistas 2000 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2700/2000 (OL L 311, p. 17, toliau – Muitinės kodeksas), įtvirtina tam tikras ekonomines sistemas, tarp jų ir 130–136 straipsniuose nustatytą muitinės prižiūrimo perdirbimo sistemą.
4
Pagal Muitinės kodekso 130 straipsnį:
„Įforminus muitinės prižiūrimo perdirbimo procedūrą Bendrijos muitų teritorijoje leidžiama, netaikant prekybos politikos priemonių, naudoti importo muitais neapmokestintas ne Bendrijos prekes, atliekant perdirbimo operacijas, kurios pakeičia šių prekių rūšį arba pavidalą, o atlikus šias operacijas gautus produktus išleisti į laisvą apyvartą, taikant už juos nustatytas importo muitų normas. <…>“
5
Kodekso 132 straipsnyje nustatyta, kad „leidimas perdirbti prekes muitinei prižiūrint išduodamas asmens, kuris atlieka arba organizuoja perdirbimą, prašymu“.
6
Kodekso 133 straipsnyje nustatyta:
„Leidimai išduodami tik:
<…>
e)
tada, jeigu įvykdyti būtini šios procedūros taikymo reikalavimai – padėti sudaryti arba išlaikyti gamybinės veiklos Bendrijoje sąlygas, nepadarant neigiamo poveikio esminiams panašias prekes gaminančių Bendrijos gamintojų interesams (ekonominės sąlygos).“
7
1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (OL L 253, p. 1), iš dalies pakeisto 2001 m. gegužės 4 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 993/2001 (OL L 141, p. 1), 551 straipsnio 1 dalies pirmojoje pastraipoje nustatyta, kad „muitinės prižiūrimo perdirbimo procedūra yra taikoma prekėms, kurias perdirbus gaunami produktai, kuriems taikomi mažesni negu importo prekėms importo muitai“.
8
Pagal Reglamento Nr. 2454/93, iš dalies pakeisto Reglamentu Nr. 993/2001, 552 straipsnio 1 dalies pirmąją pastraipą, skaitomą kartų su to paties iš dalies pakeisto reglamento 76 priedo A dalies 2 punktu, muitinės prižiūrimo perdirbimo procedūros atžvilgiu ekonominės sąlygos laikomos įvykdytomis bet kurios rūšies prekių pavertimo atliekomis ir laužu atveju.
Kombinuotoji nomenklatūra (KN)
9
Tarptautinė suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos konvencija, sudaryta 1983 m. birželio 14 d. Briuselyje, ir 1986 m. birželio 24 d. jos pakeitimo protokolas (toliau – SS konvencija) Bendrijos vardu buvo patvirtinti 1987 m. balandžio 7 d. Tarybos sprendimu 87/369/EEB (OL L 198, p. 1).
10
Reglamentas Nr. 2658/87 nustatė prekių nomenklatūrą, vadinamą „Kombinuotoji nomenklatūra“ (toliau – KN), kuri yra pagrįsta suderinta prekių aprašymo ir kodavimo sistema (toliau – SS) ir kuri perima tas pačias šešių skaitmenų SS pozicijas ir subpozicijas, ir tik septintas ir aštuntas skaitmenys yra jai būdingi poskyriai.
11
KN ir autonominių, ir konvencinių muitų normos bei papildomi statistiniai matavimo vienetai yra nurodyti šio reglamento I priede.
12
Pagal minėto reglamento, iš dalies pakeisto 2000 m. sausio 31 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 254/2000 (OL L 28, p. 16), kiekvienais metais Europos Bendrijų Komisija priima reglamentą, kuriame pateikiama tiksli Kombinuotosios nomenklatūros redakcija kartu su muito normomis, nustatytomis pagal Europos Sąjungos Tarybos ar Komisijos patvirtintas priemones. Minėtas reglamentas taikomas nuo kitų metų sausio 1 dienos.
13
Taip nuo 2001 m. sausio 1 d. Reglamento Nr. 2658/87 I priedas buvo pakeistas 2000 m. spalio 13 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2388/2000 (OL L 264, p. 1) priedu.
14
KN antrojoje dalyje, įtvirtintoje pastarajame reglamente, yra XV skyrius „Netaurieji metalai ir netauriųjų metalų gaminiai“, kuriame, be kita ko, yra 81 skirsnis „Kiti netaurieji metalai; kermetai; dirbiniai iš šių medžiagų“.
KN nuostatos, susijusios su volframu
15
KN 8101 pozicija, įtvirtinta 81 skirsnyje, apibrėžiama taip: „Volframas ir volframo dirbiniai, įskaitant atliekas ir laužą“. Ji padalyta į dvi kategorijas – „Milteliai“ (81011000 subpozicija) ir „Kiti“.
16
Reglamente Nr. 2388/2000 pateiktoje KN redakcijoje pastaroji kategorija „Kiti“ apima, be kita ko, 810191 subpoziciją, kurios tekstas: „Neapdorotas volframas, įskaitant strypus ir juostas, pagamintus paprasto sukepinimo būdu; atliekos ir laužas“. Ši subpozicija buvo padalyta į 81019110 subpoziciją „Neapdorotas volframas, įskaitant strypus ir juostas, pagamintus paprasto sukepinimo būdu“ ir 81019190 subpoziciją „Atliekos ir laužas“.
KN nuostatos, susijusios su molibdenu
17
KN 8102 pozicija, taip pat įtvirtinta 81 skirsnyje, apibrėžiama kaip „Molibdenas ir molibdeno dirbiniai, įskaitant atliekas ir laužą“ ir padalyta į dvi kategorijas – „Milteliai“ (81021000 subpozicija) ir „Kiti“.
18
Reglamente Nr. 2388/2000 pateiktoje KN redakcijoje pastaroji kategorija „Kiti“ apima, be kita ko, 810291 subpoziciją, kurios tekstas: „Neapdorotas molibdenas, įskaitant strypus ir juostas, pagamintus paprasto sukepinimo būdu; atliekos ir laužas“. Ši subpozicija buvo padalyta į 81029110 subpoziciją „Neapdorotas molibdenas, įskaitant strypus ir juostas, pagamintus paprasto sukepinimo būdu“ ir 81029190 subpoziciją „Atliekos ir laužas“.
KN aiškinimas
19
Bendrosios KN aiškinimo taisyklės, nustatytos jos I skyriaus A skirsnio pirmoje dalyje, be kita ko, nurodo:
„Klasifikuojant prekes pagal KN, turi būti vadovaujamasi šiais principais:
1.
Skyrių, skirsnių ir poskirsnių pavadinimai pateikiami tik nurodymui palengvinti; juridiniais tikslais prekių klasifikacija turi būti nustatoma pagal pozicijų pavadinimus bei skyrių ir skirsnių pastabas ir, jeigu šiuose pozicijų pavadinimuose ir pastabose nenurodyta kitaip, vadovaujantis toliau išdėstytomis nuostatomis.
<…>
6.
Juridiniais tikslais klasifikuojant prekes bet kurios pozicijos subpozicijose vadovaujamasi subpozicijų pavadinimais ir visomis taikytinomis subpozicijų pastabomis, taip pat mutatis mutandis pirmiau išdėstytomis taisyklėmis, laikantis nuostatos, kad gali būti sugretinamos tik to paties lygio subpozicijos. Taikant šią taisyklę taip pat reikia remtis atitinkamo skyriaus ar skirsnio pastabomis, jeigu pagal kontekstą nereikalaujama kitaip.“
20
Remiantis KN XV skyriaus 8 pastabos a punktu, „atliekos ir laužas“ yra „metalo atliekos ir laužas, susidarę metalų gamybos arba mechaninio apdorojimo metu, taip pat metalinės prekės, akivaizdžiai netinkamos naudoti pagal paskirtį dėl jų sulūžimo, supjaustymo, nusidėvėjimo arba dėl kitų priežasčių“.
21
KN 81 skirsnyje esanti subpozicijų pastaba nurodo, kad 74 skirsnio 1 pastaba, kurioje apibrėžti „strypai ir juostos, profiliai, viela ir plokštės, lakštai, juostelės ir folija“, mutatis mutandis taikoma ir 81 skirsnyje. Pagal šios 1 pastabos d punktą „strypai ir juostos“ yra:
„Valcuoti, išspausti (ekstruzijos būdu pagaminti), tempti arba kalti produktai, nesuvynioti į ritinius, kurių viso ilgio skerspjūvis vientisas ir netuščiaviduris, skritulių, ovalų, stačiakampių (įskaitant kvadratus), lygiakraščių trikampių arba iškilių taisyklingų daugiakampių formos (įskaitant „suplotus skritulius“ ir „modifikuotus stačiakampius“, kurių dvi priešingos kraštinės – iškilūs lankai, o kitos dvi kraštinės – tiesios, vienodo ilgio ir lygiagrečios). Stačiakampio (įskaitant kvadratą), trikampio arba daugiakampio formos skerspjūvio produktų kampai per visą ilgį gali būti suapvalinti. Stačiakampio (įskaitant „modifikuotą stačiakampį“) formos skerspjūvio produktų storis turi būti didesnis už vieną dešimtąją dalį jų pločio. Ši sąvoka taip pat apima tų pačių formų ir matmenų lietinius arba sukepintus produktus, kurie pagaminti buvo toliau apdorojami (išskyrus paprastą šerpetų arba dzindrų pašalinimą), jeigu jie neturi savybių, būdingų dirbiniams arba produktams, klasifikuojamiems kitose pozicijose.
Tačiau vielos gamybai skirtos juostos ir kiti ruošiniai, kurių galai kūgiškai nusmailinti arba apdoroti kitu paprastu būdu tam, kad juos būtų lengviau įdėti į mechaninius įrenginius, kurie šiuos ruošinius perdirba į temptus dirbinius arba vamzdžius, pavyzdžiui („profiliai“, „viela“, „plokštės, lakštai, juostelės ir folija“ bei „vamzdžiai ir vamzdeliai“), turi būti laikomi neapdorotu variu, klasifikuojamu 7403 pozicijoje.“
SS aiškinamosios pastabos
22
Muitinių bendradarbiavimo taryba, tapusi Pasaulio muitinių organizacija (toliau – PMO, įsteigta 1950 m. gruodžio 15 d. Briuselyje sudarytos tarptautinės konvencijos pagrindu, laikydamasi tarptautinės suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos konvencijos 8 straipsnio sąlygų, tvirtina aiškinamąsias pastabas ir klasifikavimo nuomones, kuriuos priėmė SS komitetas. Pagrindinės bylos faktinių aplinkybių metu buvo taikoma po atnaujinimo Nr. 11, padaryto 2001 m. vasario mėn., galiojusi aiškinamųjų pastabų (toliau – SS aiškinamosios pastabos) versija.
23
Iš SS aiškinamosios pastabos, susijusios su SS 81.01 pozicija, matyti, kad volframas gaunamas metalo miltelių pavidalu, kurie suslegiami į prizmės formos luitus arba strypus ir juostas, vėliau sukepinamus elektrinėje vandenilio krosnyje. Pastarosios operacijos metu dėl didelės temperatūros milteliai susilieja į kietą ir atsparią masę, nesuskaldant strypų ir juostų. Pastarieji vėliau mechaniškai kalami ir valcuojant, ištampant ar tempiant transformuojami į skardą, mažesnio skersmens strypus arba vielą. Volframas naudojamas, be kita ko, gaminant kaitinamųjų lempų siūlus, tačiau šis metalas „dažniausiai naudojimas kaip ferovolframas, nurodytas (SS) 72 skirsnyje, gaminant specialias plieno rūšis“.
24
Paskutinė SS aiškinamosios pastabos, susijusios su 81.01 pozicija, dalis konkrečiai nurodo, kad ši pozicija „apima volframą:
a)
miltelių pavidalu;
b)
neapdorotą volframą, įskaitant lydinius, luitus ar strypus ir juostas, pagamintą sukepinimo būdu, taip pat atliekas ir laužą (dėl pastarųjų žiūrėti aiškinamąją pastabą Nr. 72.04);
c)
pusfabrikačių pavidalu, t. y. strypus ir juostas, pagamintus ne sukepinimo būdu, kotus, profilius, plokštes, lakštus plokšteles ir vielą;
d)
dirbinių pavidalu <…>“
25
Dėl molibdeno iš SS aiškinamosios pastabos, susijusios su 81.02 pozicija, matyti, kad pagal naudojamą gavimo metodą šis metalas gali būti kietos formos arba miltelių pavidalu, kurie apdirbami tuo pačiu metodu kaip ir volframo atveju. Šis metalas naudojamas kaip feromolibdenas, nurodytas SS 72 skirsnyje, plieno gamyboje. Šioje aiškinamojoje pastaboje taip pat nurodoma: kadangi volframo ir molibdeno metalurgijos yra labai panašios ir kadangi šie metalai naudojami taip pat panašiai, SS aiškinamosios pastabos, susijusios su 81.01 pozicija, paskutinės dalies nuostatos taikomos ir molibdenui.
26
SS aiškinamojoje pastaboje, susijusioje su SS 72.04 pozicija, „Juodųjų metalų atliekos ir laužas; geležies arba plieno laužo liejiniai, perlydyti“ nurodyta:
„<…>
Ši pozicija apima juodųjų metalų atliekas ir laužą, apibrėžtus (SS) XV skyriaus 8 pastabos a punkte.
Šie produktai, bendrai vadinami juodųjų metalų laužu, yra labai įvairūs ir paprastai būna tokių formų:
1)
atliekos susidariusios ketaus, geležies ar plieno gamybos ar mechaninio apdirbimo metu, pavyzdžiui, tekinimo drožlės, dulkės, luitų, strypų ir juostų bei profilių atraižos.
<…>
Ši pozicija neapima nei produktų, kuriuos galima naudoti iš karto arba pataisius pagal pirminę paskirtį ar kitiems tikslams, nei produktų, kuriuos galima perdaryti į kitus daiktus, neregeneruojant metalo <…>
Ši pozicija taip pat neapima:
<…>
c)
ketaus ir veidrodinio ketaus luitų blokų ar kitų pirminių formų laužo gabalų <…>“
Pagrindinė byla ir prejudicinis klausimas
27
2001 m. spalio mėn. Metherma pateikė prašymą leisti taikyti muitinės prižiūrimo perdirbimo procedūrą, kad volframo ir molibdeno strypai bei juostos, pagaminti paprasto sukepinimo būdu, būtų perdirbti į atliekas ir laužą, supjaustant rankiniu būdu. Šis prašymas buvo pateiktas dėl to, kad pagal KN „atliekos ir laužas“ yra atleidžiami nuo muitų, o neapdirbtiems volframui ir molibdenui, „įskaitant strypus ir juostas, pagamintus paprasto sukepinimo būdu“, muito normos atitinkamai buvo 5 % ir 3 %.
28
Ištyręs keletą pavyzdžių, Muitinės bandymų ir mokymo institutas prie Kelno centrinės finansų direkcijos (Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt bei Oberfinanzdirection Köln) nusprendė, kad molibdeno strypai, pagaminti sukepinimo būdu, yra neapdorotas molibdenas ir kad šie strypai negalėjo sulaužant ar supjaustant būti perdirbti į atliekas ir laužą, nes juos dar buvo galima panaudoti, pavyzdžiui, lydant.
29
HZA Düsseldorf sutiko su šia nuomone ir atsisakė išduoti leidimą taikyti muitinės prižiūrimo neapdoroto volframo ar molibdeno, esančio blokų, strypų ir juostų arba granulių, pagamintų sukepinimo būdu, pavidalu, perdirbimo procedūrą.
30
Tačiau Finanzgericht, išnagrinėjęs jam pateiktą ieškinį, įpareigojo HZA Düsseldorf išduoti leidimą, dėl kurio buvo pateiktas prašymas. Finanzgericht nusprendė, jog ekonominės sąlygos išduoti leidimą taikyti muitinės prižiūrimo perdirbimo procedūrą buvo tenkinamos, kad strypai ir juostos, pagaminti sukepinimo būdu, būtų perdirbti į atliekas ir laužą supjaustant rankiniu būdu. Jo nuomone, strypų ir juostų, pagamintų sukepinimo būdu, laužas, kurio vėliau negalima perdirbti į skardą, strypus ir juostas ar vielą, tampa visiškai nenaudotinas.
31
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui HZA Düsseldorf pateiktame kasaciniame skunde teigiama, kad metalo strypai ir juostos, pagaminti sukepinimo būdu, yra ne „metalo dirbiniai“ Kombinuotosios nomenklatūros XV skyriaus 8 pastabos a punkto prasme, o neapdoroti produktai. Kita vertus, net supjausčius metalinius strypus ir juostas, pagamintus sukepinimo būdu, vis tiek tai būtų neapdorotas metalas.
32
Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas mano, kad leidimas taikyti muitinės prižiūrimo perdirbimo procedūrą, kurio prašo Metherma, turėtų būti suteiktas, jei importuojami produktai, t. y. volframo ar molibdeno strypai ir juostos, pagaminti paprasto sukepinimo būdu, po jų sulaužymo ar supjaustymo taptų „atliekomis ir laužu“. Šiame teisme nėra ginčijama, kad kitos tokio leidimo suteikimo sąlygos yra įvykdytos.
33
Minėtas teismas nurodo, jog jis remiasi tuo, kad nagrinėjami neapdoroti metalai sulaužyti ar supjaustyti negali tapti laužu. Pjaustant gryno volframo ar molibdeno luitą, bus gaunamos naujos šio neapdoroto metalo dalys, o ne laužas.
34
Šis teismas vis dėlto pažymi, kad KN subpozicijos, kurioms taikomos atitinkamai 5 % muito norma (volframui) ir 3 % muito norma (molibdenui), apima ne tik šiuos neapdorotus metalus, bet ir šių metalų strypus bei juostas, „pagamintus paprasto sukepinimo būdu“.
35
Taigi kyla klausimas, ar iš KN atitinkamų subpozicijų teksto galima daryti išvadą, kad metalo strypai ir juostos, „pagaminti paprasto sukepinimo būdu“, nors yra po pirminio apdorojimo gauti metalo produktai, gali būti klasifikuojami kaip neapdorotas metalas, o tai reikštų, kad net sulaužius ar supjausčius jų nebūtų galima klasifikuoti kaip atliekų, nurodytų KN subpozicijose, kurioms netaikomas muitas, ar vis dėlto, atvirkščiai, iš minėto teksto reikia daryti išvadą, kad metalo strypai ir juostos, „pagaminti paprasto sukepinimo būdu“, nors ir klasifikuojami pagal tą pačią subpoziciją kaip ir neapdorotas metalas, yra „metalo gaminiai“, kurie sulaužyti arba supjaustyti gali tapti nenaudotini.
36
Jei turėtų būti patvirtintas pastarasis aiškinimas, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas nurodo, kad tokiu atveju reikėtų išsiaiškinti, ar volframo ar molibdeno strypai ir juostos, „pagaminti paprasto sukepinimo būdu“, gali tapti laužu, juos sulaužius ar supjausčius, jei ši operacija neleidžia vėliau jų perdirbti į skardas, strypus ir juostas arba vielas, ar vis dėlto vienintelė jų panaudojimo galimybė po sulaužymo ar supjaustymo, t. y. gabalų, gautų sukepinimo būdu, panaudojimas lydymui gaminant plieną, neleidžia teigti, kad buvę strypai ir juostos nuo šiol yra galutinai „nenaudotini kaip (tokie)“ KN XV skyriaus 8 pastabos a punkto prasme.
37
Tokiomis aplinkybėmis Bundesfinanzhof nusprendė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir Teisingumo Teismui pateikti šį prejudicinį klausimą:
„Ar volframo arba molibdeno strypai, „pagaminti paprasto sukepinimo būdu“, kurie klasifikuojami atitinkamai (KN) 81019400 ir 81029400 subpozicijose, gali būti tapti laužu, klasifikuojamu atitinkamai (KN) 81019700 ir 81029700 subpozicijose, juos sulaužius arba supjausčius?“
Dėl prejudicinio klausimo
38
Pirmiausia reikia pažymėti, kad nacionalinis sprendimas dėl pagrindinėje byloje ginčijamos tarifinės klasifikacijos buvo priimtas remiantis Reglamentu Nr. 2388/2000. Iš tikrųjų iš Teisingumo Teismui pateiktos bylos medžiagos matyti, kad Metherma prašymą suteikti leidimą pateikė 2001 m. spalio 5 d., o HZA Düsseldorf jį atmetė 2001 m. gruodžio 3 dieną.
39
Šiuo klausimu reikia priminti, kad reglamentas, tikslinantis klasifikavimo tarifinėse pozicijose ir subpozicijose sąlygas, yra pamatinio pobūdžio ir negali veikti atgaline data (1979 m. kovo 28 d. Sprendimo Biegi, 158/78, Rink. p. 1103, 11 punktas ir 2001 m. birželio 7 d. Sprendimo CBA Computer, C-479/99, Rink. p. I-4391, 31 punktas). Be to, Teisingumo Teismas gali nagrinėti ir tas Bendrijos teisės normas, kurių nacionalinis teismas savo prejudiciniame klausime nepaminėjo (šiuo klausimu žr. 1986 m. kovo 20 d. Sprendimo Tissier, 35/85, Rink. p. 1207, 9 punktą; 1990 m. kovo 27 d. Sprendimo Bagli Pennacchiotti, C-315/88, Rink. p. I-1323, 10 punktą; 1999 m. lapkričio 18 d. Sprendimo Teckal, C-107/98, Rink. p. I-8121, 39 punktą ir 2008 m. birželio 26 d. Sprendimo Wiedemann ir Funk, C-329/06 ir C-343/06, Rink. p. I-4635, 45 punktą).
40
Tokiomis aplinkybėmis, kaip teisingai pasiūlė Komisija, prejudicinis klausimas turi būti nagrinėjamas atsižvelgiant ne į 2004 m. rugsėjo 7 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1810/2004, iš dalies keičiančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės prekių nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedą (OL L 327, p. 1), nuostatas, kaip tai siūloma nutartyje dėl prašymo priimti prejudicinį sprendimą, o į Reglamento Nr. 2388/2000 nuostatas.
41
Nors Metherma savo rašytinėse pastabose rėmėsi Reglamente Nr. 1810/2004 išdėstyta KN versija, ji vėliau Teisingumo Teismo posėdyje aiškiai pritarė tam, kad pagrindinėje byloje būtų taikoma Reglamente Nr. 2388/2000 išdėstyta KN versija. Be to, šiame posėdyje patvirtinta, kad, neatsižvelgiant į numeraciją ir išskaidymą, šių dviejų reglamentų nuostatų turinys, kiek tai susiję su šioje byloje nagrinėjamomis KN subpozicijomis, yra identiškas. Tokiomis aplinkybėmis Metherma argumentus, išdėstytus ir žodžiu, ir raštu, reikia suprasti kaip susijusius su Reglamente Nr. 2388/2000 išdėstytos KN versijos 8101 ir 8102 pozicijomis.
42
Taip pat reikia pažymėti, kad nagrinėjamos subpozicijos yra tokio paties lygio ir, remiantis bendrų KN aiškinimo taisyklių 6 punktu, gali būti lyginamos.
43
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, prejudicinį klausimą reikia aiškinti taip, kad juo iš esmės siekiama sužinoti, ar 2001 m. taikyta KN versija, t. y. Reglamente Nr. 2388/2000 įtvirtinta versija, turi būti aiškinama taip, kad volframo ar molibdeno strypai ir juostos, „pagaminti paprasto sukepinimo būdu“, klasifikuojami atitinkamai 81019110 ir 81029110 subpozicijose, gali tapti laužu, klasifikuojamu atitinkamai 81019190 ir 81029190 subpozicijose, juos sulaužius ar supjausčius.
44
Dėl esmės Metherma, remdamasi SS aiškinamosiomis pastabomis, iš esmės tvirtina, kad, viena vertus, volframo ar molibdeno strypai ir juostos, „pagaminti paprasto sukepinimo būdu“, nėra prilygintini neapdorotiems nagrinėjamiems metalams ir kad, kita vertus, net jeigu būtų jiems prilyginti, sulaužyti šie strypai ir juostos taptų laužu.
45
Komisija pateikia priešingą nuomonę ir tvirtina, kad tokie strypai ir juostos turėtų būti laikomi ekvivalentiškais neapdorotiems nagrinėjamiems metalams ir kad šių strypų ir juostų sulaužymas ar supjaustymas nieko nekeičia šiuo klausimu. Ši nuomonė, kaip matyti iš šio sprendimo 31 punkto, iš esmės sutampa su nuomone, pagrindinėje byloje remiama HZA Düsseldorf, kuri Teisingumo Teismui nepateikė savo pastabų.
46
Iš nusistovėjusios teismo praktikos matyti, kad, siekiant užtikrinti teisinį saugumą ir lengvesnę kontrolę, prekių tarifinę klasifikaciją lemiantis kriterijus paprastai turi būti nustatytas atsižvelgiant į šių prekių požymius ir objektyvias savybes, išvardytas KN pozicijos ir skyriaus ar skirsnio pastabose (žr. 1982 m. liepos 1 d. Sprendimo Wünsche, 145/81, Rink. p. 2493, 12 punktą; 2006 m. balandžio 27 d. Sprendimo Kawasaki Motors Europe, C-15/05, Rink. p. I-3657, 38 punktą ir 2007 m. liepos 18 d. Sprendimo FTS International, C-310/06, Rink. p. I-6749, 27 punktą).
47
Be to, prekės paskirtis taip pat gali būti objektyvus klasifikavimo kriterijus, jei ji būdinga šiai prekei, ir šį būdingumą galima įvertinti remiantis šios prekės objektyviais požymiais bei savybėmis (žr. 1995 m. birželio 1 d. Sprendimo Thyssen Haniel Logistic, C-459/93, Rink. p. I-1381, 13 punktą; 2001 m. balandžio 5 d. Sprendimo Deutsche Nichimen, C-201/99, Rink. p. I-2701, 20 punktą ir 2007 m. liepos 18 d. Sprendimo Olicom, C-142/06, Rink. p. I-6675, 18 punktą).
48
Taip pat reikia priminti, kad pagal Teisingumo Teismo praktiką Komisijos parengtos KN aiškinamosios pastabos ir Pasaulio muitinių organizacijos parengtos SS aiškinamosios pastabos yra svarbios aiškinant atskiras pozicijas, tačiau jos nėra privalomos (žr. 1994 m. birželio 16 d. Sprendimo Develop Dr. Eisbein, C-35/93, Rink. p. I-2655, 21 punktą ir 2007 m. sausio 11 d. Sprendimo B.A.S. Trucks, C-400/05, Rink. p. I-311, 28 punktą). Todėl minėtų pastabų turinys turi būti suderintas su KN nuostatomis ir negali keisti jų apimties (1999 m. vasario 9 d. Sprendimo ROSE Elektrotechnik, C-280/97, Rink. p. I-689, 23 punktas; 2005 m. rugsėjo 15 d. Sprendimo Intermodal Transports, C-495/03, Rink. p. I-8151, 48 punktas ir 2005 m. gruodžio 8 d. Sprendimo Possehl Erzkontor, C-445/04, Rink. p. I-10721, 20 punktas).
49
Nagrinėjamu atveju dėl klausimo, ar volframo ir molibdeno strypai ir juostos, „pagaminti paprasto sukepinimo būdu“, yra prilyginti neapdorotiems minėtiems metalams, Metherma pirmiausia tvirtina, kad sąvoka „neapdorotas“ (pranc. k. forme brute) šiuo atveju apima „formas, suformuotus elementus ar medžiagų formavimą“.
50
Šio aiškinimo negalima patvirtinti. Iš tikrųjų iš nagrinėjamų KN subpozicijų teksto ir situacijos, kurioje jos buvo išdėstytos, matyti, kad sąvoka „neapdorotas“, įtraukta į minėtų subpozicijų tekstą, apibrėžia ne nagrinėjamų metalų objektų apimtis, o jų iš esmės neapdirbtą pobūdį. Toks aiškinimas išplaukia iš Reglamento Nr. 2388/2000 ypač aiškių tam tikrų kalbinių versijų, pavyzdžiui, danų (ubearbejdet), anglų (unwrought), italų (greggio), suomių (muokkaamaton) ir švedų (i obearbetad form).
51
Be to, Metherma mano, kad volframo ir molibdeno strypai ir juostos, „pagaminti paprasto sukepinimo būdu“, negali būti prilyginami neapdorotiems metalams, nes sukepinimas volframui ir molibdenui suteikia kitų savybių, dėl kurių jie tampa produktais, taip pat „metalų gaminiais“.
52
Atsižvelgiant į SS aiškinamąsias pastabas, susijusias su 81.01 ir 81.02 pozicijomis, tikriausia būtų galima pripažinti, kad volframo ir molibdeno miltelių sukepinimas suteikia šiems metalams papildomų savybių, pavyzdžiui, tinkamumą apdoroti. Vis dėlto iš to negalima daryti išvados, kad, kaip matyti iš šių aiškinamųjų pastabų, volframo ar molibdeno strypai ir juostos, pagaminti paprasto sukepinimo būdu, yra „miltelių suliejimas į kietą ir atsparią masę, nesuskaldant strypų ir juostų“. Kaip matyti iš paskutinės SS aiškinamosios pastabos, susijusios su minėta 81.01 pozicija, dalies, vėliau neapdirbus ar neperdirbus tokių strypų ir juostų aplinkybė, kad dėl sukepinimo volframas ar molibdenas bus ne miltelių, o kietos masės pavidalo, pati savaime bent jau KN taikymo tikslais negali lemti požiūrio į šiuos metalus kaip į apdorotus.
53
Bet kuriuo atveju, kaip nurodo Komisija, iš paties KN 81019110 ir 82019110 subpozicijų teksto, galiojusio faktinių pagrindinės bylos aplinkybių metu, matyti, kad neapdoroti nagrinėjami metalai KN apėmė „strypus ir juostas, pagamintus paprasto sukepinimo būdu“. Tačiau akivaizdu, kad pagrindinėje byloje, kaip matyti iš prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo klausimo ir šio sprendimo 32, 35 ir 51 punktų, yra nagrinėjami būtent tokie strypai ir juostos.
54
Iš to reikia daryti išvadą: kadangi volframo ir molibdeno strypai ir juostos, „pagaminti paprasto sukepinimo būdu“, KN 8101 ir 8102 pozicijose yra prilyginami neapdorotam atitinkamam metalui, tokie strypai ir juostos negali būti vertinami kaip patenkantys į sąvoką „šių metalų gaminiai“ minėtų pozicijų prasme.
55
Metherma mano, kad nors pagrindinėje byloje nagrinėjami neapdirbti metalai ar šių metalų derbiniai, vis dėl to volframo ar molibdeno strypai ir juostos, „pagaminti paprasto sukepinimo būdu“, galėtų tapti galutinai nenaudotini juos sulaužius ar supjausčius. Metherma mano, kad iš tikrųjų tokie sulaužyti ar supjaustyti strypai ir juostos negali būti perdaryti į lakštus, strypus ir juostas ar vielas. Dėl pastarojo požiūrio Metherma remiasi KN XV skyriaus 8 pastabos a punktu, pagal kurį „atliekos ir laužas“ yra metalo atliekos ir laužas, susidarę metalų gamybos arba mechaninio apdorojimo metu, taip pat metalo gaminiai, akivaizdžiai netinkami naudoti pagal paskirtį dėl sulaužymo ar supjaustymo.
56
Kadangi šis argumentas grindžiamas prielaida, kad nesugadinti volframo ar molibdeno strypai ir juostos, pagaminti paprasto sukepinimo būdu, yra metalo gaminiai, jis negali būti priimtas, nes iš šio sprendimo 54 punkto matyti, kad tokie strypai ir juostos KN 8101 ir 8102 pozicijose prilyginami neapdorotiems atitinkamai volframui ir molibdenui.
57
Šiuo klausimu Metherma ginčija prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo aiškinimą, pagal kurį neapdoroti volframas ir molibdenas iš principo negali būti perdirbti į atliekas ir laužą. Pirma, ji, darydama nuorodą į SS aiškinamąją pastabą, susijusią su 81.01 pozicija, tvirtina, kad neapdorotam metalui gali būti prilyginamos tam tikros nagrinėjamų metalų kietosios formos, pavyzdžiui, milteliai, suslėgti į prizmės formos luitus arba strypus ir juostas. Antra, atliekos ir laužas gali susidaryti ir iš neapdoroto metalo, kaip tai matyti iš SS aiškinamosios pastabos, susijusios su 72,04 pozicija, pagal kurią atliekos ir laužas gali būti „atraižos ir liejiniai“.
58
Dėl pirmojo argumento reikia priminti, kad pagrindinėje byloje nagrinėjamų KN subpozicijų tekstai nurodo „neapdorotą (volframą ar molibdeną), įskaitant strypus ir juostas, pagamintus paprasto sukepinimo būdu“. Iš to matyti, kad šie metalai gali būti neapdorotos formos, kitokios nei tokiu būdu pagaminti strypai ir juostos. Taigi negalima atmesti galimybės, kad volframo ar molibdeno strypų ir juostų, „pagamintų paprasto sukepinimo būdu“, dalys taip pat yra neapdirbtų nagrinėjamų metalų forma.
59
Dėl antro argumento reikia pažymėti, kad Metherma remiasi SS aiškinamosios pastabos, susijusios su 72.04 pozicija, selektyviu aiškinimu. Konkrečiai iš šios pastabos aišku, kad toks laužas, koks yra atraižos ir liejiniai, turi susidaryti nagrinėjamų metalų gamybos ar mechaninio apdorojimo metu. Pagrindinėje byloje nagrinėjamas neapdorotų volframo ir molibdeno supjaustymas rankiniu būdu nepatenka į minėtą apibrėžimą.
60
Be to, iš SS aiškinamųjų pastabų, susijusių su SS 81.01 ir 81.02 pozicijomis, ištraukų, nurodytų šio sprendimo 24 ir 25 punkte, matyti, kad volframo ar molibdeno strypai ir juostos, pagaminti paprasto sukepinimo būdu, nėra „produktai“ SS aiškinamosios pastabos, susijusios su 72.04 pozicija, pagal kurią kategorija „atliekos ir laužas“ neapima nei produktų, kuriuos galima naudoti iš karto arba pataisius pagal pirminę paskirtį ar kitiems tikslams, nei produktų, kuriuos galima perdaryti į kitus daiktus, neregeneruojant metalo, prasme. Be to, net jei Metherma teiginys, kad volframo ar molibdeno strypai ir juostos, pagaminti paprasto sukepinimo būdu, galėtų būti pripažinti „produktais“, būtų priimtinas, iš prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo pastabų, kurių Metherma neginčijo, matyti, kad pagrindinėje byloje nagrinėjami sulaužyti strypai ir juostos, neregeneruojant nagrinėjamų metalų, naudojami kaip lydiniai gaminant plieną.
61
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, į pateiktą klausimą reikia atsakyti taip, kad Reglamento Nr. 2658/87 I priede įtvirtinta KN versija, galiojusi 2001 m., t. y. Reglamente Nr. 2388/2000 įtvirtinta versija, turi būti aiškinama taip, kad volframo ar molibdeno strypai ir juostos, „pagaminti paprasto sukepinimo būdu“, yra klasifikuojami 81019110 ir 81029110 subpozicijose. Tokie strypai ir juostos, priskiriami neapdorotiems nagrinėjamiems metalams, o ne šių metalų gaminiams, juos sulaužius ar supjausčius negali tapti atliekomis ir laužu, klasifikuojamais KN 81019190 ir 81029190 subpozicijose.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
62
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (septintoji kolegija) nusprendžia:
1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priede įtvirtintos Kombinuotosios nomenklatūros versija, galiojusi 2001 m., t. y. 2000 m. spalio 13 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2388/2000, iš dalies keičiančiame Reglamento Nr. 2658/87 I priedą, įtvirtinta versija, turi būti aiškinama taip, kad volframo ar molibdeno strypai ir juostos, „pagaminti paprasto sukepinimo būdu“, yra klasifikuojami atitinkamai 81019110 ir 81029110 subpozicijose. Tokie strypai ir juostos, priskiriami neapdorotiems nagrinėjamiems metalams, o ne šių metalų gaminiams, juos sulaužius ar supjausčius negali tapti atliekomis ir laužu, klasifikuojamais Kombinuotosios nomenklatūros 81019190 ir 81029190 subpozicijose.
Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: vokiečių.