Esialgne tõlge
ÜLDKOHTU OTSUS (teine koda viieliikmelises koosseisus)
29. aprill 2026(*)
Eelotsusetaotlus – Maksustamine – Aktsiis – Tubakatoodetele kohaldatav aktsiis – Suitsetamistubakas – Mõiste „tubakas, mida võib tarvitada ilma täiendava tööstusliku töötlemiseta“ – Direktiivi 2011/64/EL artikli 5
lõike 1 punkt a – Purustatud ja leherootsudeta lõikamata toortubaka tükid (jäägid), mida tarbijal on võimalik kodus keeruka protsessi teel vesipiibutubakaks töödelda
Kohtuasjas T‑194/25,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Bundesfinanzhofi (Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim maksukohus) 17. septembri 2024. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 5. märtsil 2025, menetluses
Hauptzollamt A
versus
Scrap-Transporteur,
ÜLDKOHUS (teine koda viieliikmelises koosseisus),
koosseisus: koja president N. Półtorak, kohtunikud G. Hesse (ettekandja), G. Steinfatt, D. Petrlík ja I. Dimitrakopoulos,
kohtujurist: M. Brkan,
kohtusekretär: ametnik P. Cullen,
arvestades, et Euroopa Kohus edastas 20. märtsil 2025 Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 50b kolmanda lõigu alusel eelotsusetaotluse Üldkohtule,
arvestades Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 50b esimese lõigu punktis b nimetatud valdkonda ja eraldiseisva tõlgendamisküsimuse puudumist selle põhikirja artikli 50b teise lõigu tähenduses,
arvestades menetluse kirjalikku osa,
arvestades 15. jaanuari 2026. aasta kohtuistungil esitatut,
arvestades seisukohti, mille esitasid:
–        Scrap-Transporteur, esindajad: advokaadid L. Beernink, T. Krause ja M. Nagel,
–        Saksamaa valitsus, esindajad: J. Möller ja N. Scheffel,
–        Euroopa Komisjon, esindajad: M. Björkland ja B. Eggers,
arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi ilma kohtujuristi ettepanekuta,
on teinud järgmise
kohtuotsuse
1        Eelotsusetaotlus käsitleb nõukogu 21. juuni 2011. aasta
direktiivi 2011/64/EL tubakatoodetele kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta (ELT 2011, L 176, lk 24) artikli 5
lõike 1 punkti a tõlgendamist.
2        Taotlus on esitatud Hauptzollamt A (Saksamaa peatolliameti A osakond; edaspidi „toll“) ja Scrap-Transporteuri vahelises kohtuvaidluses, mis puudutab viimati nimetatule kuuluva sõidukiga Saksamaale veetud kauba arestimist.
Õigusraamistik
Liidu õigus
3        Direktiivi 2011/64 põhjendustes 2, 3, 8, 9 ja 15 on märgitud:
„(2)      Tubakatooteid käsitlevad liidu maksualased õigusnormid peavad tagama siseturu nõuetekohase toimimise ning samal ajal ka […] tervise kõrgetasemelise kaitse […].
(3)      Euroopa Liidu lepingu üheks eesmärkidest on majandusliidu säilitamine, mille tunnusjooned sarnaneksid liikmesriikide siseturgude omadega, mille raames valitseb aus konkurents. Selle eesmärgi saavutamise eelduseks on see, et tubakatoodete tarbimist mõjutavate maksude rakendamine liikmesriikides ei moonutaks konkurentsitingimusi ja ei takistaks tubakatoodete vaba liikumist Euroopa Liidu piires.
[…]
(8)      Ühtse ja õiglase maksustamise huvides tuleks sigarettide, sigarite, sigarillode ja muu suitsetamistubaka määratlus sätestada nii, et […] suitsetamistubakat, mis on paljude omaduste poolest sarnane sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubakaga, koheldaks aktsiisiga maksustamisel peeneks lõigatud tubakana […].
(9)      Aktsiisi struktuuri ühtlustamine peaks eelkõige vältima samasse rühma kuuluvate eri tubakatoodete kategooriate konkurentsi moonutamist maksustamisel ja avama liikmesriikide turud.
[…]
(15)      Hindade ja aktsiisimäärade puhul, eelkõige sigarettide puhul, mis on ülekaalukalt tähtsaim tubakatoodete kategooria, ning samuti sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka puhul, on liikmesriikide vahel endiselt märgatavad erinevused, mis võivad häirida siseturu toimimist. Liikmesriikide maksustamistasemete teatud määral lähendamine aitaks vähendada pettust ja salakaubandust liidus.“
4        Direktiivi 2011/64 artikli 2
lõikes 1 on sätestatud:
„Käesoleva direktiivi mõistes on tubakatooted:
[…]
c)      suitsetamistubakas:
i)      sigarettideks keeratav peeneks lõigatud valmistubakas,
ii)      muu suitsetamistubakas.“
5        Direktiivi 2011/64 artikli 4
lõikes 1 on sätestatud:
„Käesoleva direktiivi mõistes käsitatakse järgmisi tooteid sigarite ja sigarillodena, kui neid saab sellisena suitsetada ja kui need on nende omadusi ja tavalisi tarbijaootusi arvestades eranditult mõeldud sellisena suitsetamiseks […]“.
6        Direktiivi 2011/64 artikli 5
lõikes 1 on sätestatud:
„Käesoleva direktiivi mõistes on suitsetamistubakas:
a)      peeneks lõigatud või muul viisil purustatud või kangideks pressitud valmistubakas, mida võib tarvitada ilma täiendava tööstusliku töötlemiseta;
b)      […] tubakajäätmed […]“.
Saksa õigus
7        15. juuli 2009. aasta tubakaaktsiisi seaduse (Tabaksteuergesetz; BGBl. 2009 I, lk 1870), muudetud 21. detsembri 2010. aasta viienda seadusega, millega muudetakse aktsiisiseadusi (Fünftes Gesetz zur Änderung von Verbrauchsteuergesetzen; BGBl. 2010 I, lk 2221),
§ 1 on sõnastatud järgmiselt:
„(1)      Tubakatooted maksustatakse maksu kohaldamispiirkonnas tubakaaktsiisiga. […] Tubakaaktsiis on tarbimismaks maksuseadustiku tähenduses.
(2)      Tubakatooted on:
[…]
3.      suitsetamistubakas (peeneks lõigatud tubakas ja piibutubakas): peeneks lõigatud või muul viisil purustatud või kangideks pressitud valmistubakas, mida võib tarvitada ilma täiendava tööstusliku töötlemiseta;
[…]“.
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
8        Liikmesriigis asutatud äriühing B segab tubakasordi „Flue cured Virginia“ töötlemata tubakalehed enne nendelt leherootsude eemaldamist ja pakendab need eri suurusega pakenditesse. Ta tarnis Saksamaal asutatud äriühingule C seitse kasti tubakalehti kogukaaluga 1225 kg, mille Zollfahndungsamt (Saksamaa tolliinspektsioon, ) arestis 7. veebruaril 2017. See kaup, mis oli mõeldud teisele Saksamaal asuvale äriühingule D vesipiibutubaka tootmiseks, asus kaubikus, mida juhtis C volitatud Scrap-Transporteuri esindaja.
9        Tolliinspektsioon algatas Scrap-Transporteuri suhtes kontrollimenetluse, kahtlustades maksudest kõrvalehoidmist. Küsitlemisel täpsustas viimati
nimetatu, et arestitud kaup ei olnud suitsetamistubakas, vaid toortubakas, mis pidi Saksamaal töödeldama vesipiibutubakaks.
10      Bildungs- und Wissenschaftszentrum der Bundesfinanzverwaltung (Saksamaa Liitvabariigi rahandusministeeriumi haridus- ja teaduskeskus) analüüsis arestitud kauba proovi ja esitas eksperdiarvamuse, et see koosneb tubakatükkidest (jäägid), see tähendab lõhnastamata ja maitsestamata töötlemata toortubakalehtede tükkidest, mis tekivad tubakalehtede purustamisel ja sobivad tarbimiseks, kusjuures ei ole välistatud nende kasutamine piibus või käsitsi keeratavate sigarettide täidisena. Seda tubakat, millest vaid väike osa tükeldati oksapurustiga, sai pärast keetmist vee, glütserooli ja suhkruga ning seejärel vesipiibutubaka maitse- ja lõhnaseguga segamist suitsetada vesipiibus. Samas arvamuses oli märgitud, et neid töötlemisetappe on võimalik läbi viia lõpptarbijal, kasutades veebis kättesaadavaid juhiseid. Lõpuks asus ta seisukohale, et neid tubakatükke tuleb käsitada tubakajäätmetena, mis kuuluvad nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT 1987, L 256, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382) I lisas esitatud kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 2401.
11      Seetõttu määras toll kindlaks tubakaaktsiisi summa, mille pidid tasuma C ja Scrap-Transporteur
solidaarselt. Scrap-Transporteur esitas selle maksuotsuse peale vaide ja esitas eksperdiarvamuse, milles kinnitati, et arestitud kaup on kvaliteetne toortubakas, mida on võimalik töödelda vesipiibutubakaks või muudeks tubakatoodeteks.
12      Tema vaie jäeti rahuldamata ja Scrap-Transporteur esitas kaebuse selles asjas pädevale Finanzgerichtile (maksukohus, Saksamaa), kes selle rahuldas. Nimelt tuvastas selle kohtu määratud ekspert, et asjaomase kauba keskmine niiskusesisaldus 6,9% on iseloomulik toortubakale ja et seda ei saa tarvitada ilma täiendava tööstusliku töötlemiseta. Seetõttu otsustas Finanzgericht (maksukohus), et arestitud kaup oli töötlemata toortubakas ega kuulu seega tubakaaktsiisiga maksustamisele.
13      Toll esitas Finanzgerichti (maksukohus) otsuse peale kassatsioonkaebuse Bundesfinanzhofile (Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim maksukohus), kes on eelotsusetaotluse esitanud kohus.
14      Kuna Bundesfinanzhof (kõrgeim maksukohus) ei ole kindel, kas asjaomast toodet saab kvalifitseerida tubakaks, „mida võib tarvitada ilma täiendava tööstusliku töötlemiseta“ direktiivi 2011/64 artikli 5
lõike 1 punkti a tähenduses, otsustas ta menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.      Kas direktiivi [2011/64] artikli 5
lõike 1 punktis a sisalduvat mõistet „tubakas, […] mida võib tarvitada“ tuleb tõlgendada nii, et tarvitamiskõlblikud on ainult need tooted, mida asjaomase avalikkuse arvamuse kohaselt suitsetatakse?
2.      Kas direktiivi [2011/64] artikli 5
lõike 1 punktis a sisalduvat mõistet „ilma täiendava tööstusliku töötlemiseta“ tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab ka keerulisemaid meetodeid, mida tarbijad võivad ka kodus kasutada?“
Eelotsuse küsimuste analüüs
Esimene küsimus
15      Esimese küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 2011/64 artikli 5
lõike 1 punkti a tuleb tõlgendada nii, et hindamisel, kas toodet „võib tarvitada“, tuleb lähtuda avalikkuse tajust.
16      Direktiivi 2011/64 artikli 5
lõike 1 punkti a kohaselt hõlmab „suitsetamistubakas“ „peeneks lõigatud või muul viisil purustatud või kangideks pressitud valmistubakat, mida võib tarvitada ilma täiendava tööstusliku töötlemiseta“.
17      Mis puudutab väljendit „võib tarvitada“, siis tuleb kõigepealt märkida, et sellise Euroopa Liidu õigusnormi sõnastust, mis ei viita sõnaselgelt liikmesriikide õigusele õigusnormi tähenduse ja ulatuse kindlaksmääramiseks, tuleb tavaliselt kogu liidus tõlgendada autonoomselt ja ühetaoliselt ning sellise tõlgenduse andmisel tuleb lisaks õigusnormi sõnastusele arvesse võtta selle konteksti ja selle õigusaktiga taotletavaid eesmärke, mille osa see õigusnorm on (vt 24. oktoobri 2024. aasta kohtuotsus Kwantum Nederland ja Kwantum België, C‑227/23, EU:C:2024:914, punkt 56 ja seal viidatud kohtupraktika).
18      Esiteks tuleb tõdeda, et direktiivi 2011/64 artikli 5
lõike 1 punkti a sõnastus ei viita toote „suitsetamistubakaks“ klassifitseerimise küsimuses mingil moel sellele, kuidas tarbijad seda tajuvad. Seega tähendab väljend „võib tarvitada“, et toodet võib kasutada nii, et selle kuumutamine ja põletamine tekitab sisse hingatava suitsu (vt selle kohta 16. septembri 2020. aasta kohtuotsus Skonis ir kvapas, C‑674/19, EU:C:2020:710, punkt 34). Sellest järeldub, et väljend „võib tarvitada“ ei sisalda kriteeriumi, mis puudutaks seda, kuidas tarbijad seda tajuvad.
19      Teiseks kinnitab seda tõlgendust direktiivi 2011/64 artikli 5
lõike 1 punkti a kontekst. Nii on selle direktiivi artikli 4
lõikes 1 ette nähtud, et tubakatoodetena käsitatakse „sigareid ja sigarillosid, kui neid saab sellisena suitsetada ja kui need on nende omadusi ja tavalisi tarbijaootusi arvestades eranditult mõeldud sellisena suitsetamiseks“. Nagu on märgitud eespool punktis 18, ei ole aga nimetatud direktiivi artikli 5
lõike 1 punktis a esitatud tingimust, mis puudutaks tavalisi tarbijaootusi. Kuna mõlemad sätted kuuluvad sama direktiivi samasse peatükki, oleks seadusandja võinud lisada direktiivi 2011/64 artikli 5
lõike 1 punkti a tavaliste tarbijaootuste või avalikkuse taju kriteeriumi, kui ta oleks soovinud sellele sättele sellist tähendust anda.
20      Lisaks ilmneb direktiivi 2011/64 põhjendusest 3, et direktiiviga püütakse tagada, et tubakatoodete tarbimist mõjutavate maksude rakendamine liikmesriikides ei moonutaks konkurentsitingimusi ega takistaks tubakatoodete vaba liikumist liidu piires. Täpsemalt on direktiivi põhjenduses 8 selgitatud, et tooteid, mis on paljude omaduste poolest sarnased selle direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate toodetega, tuleks ühtse ja õiglase maksustamise huvides kohelda viimastega ühtemoodi, samas kui direktiivi põhjenduses 9 on märgitud, et aktsiisi struktuuri ühtlustamine peaks vältima samasse rühma kuuluvate eri tubakatoodete kategooriate konkurentsi moonutamist maksustamisel ja avama liikmesriikide turud (vt selle kohta 6. aprilli 2017. aasta kohtuotsus Eko-Tabak, C‑638/15, EU:C:2017:277, punkt 18).
21      Lisaks nähtub direktiivi 2011/64 põhjendusest 15, et „liikmesriikide maksustamistasemete teatud määral lähendamine aitaks vähendada pettust ja salakaubandust liidus“. Lõpuks olgu märgitud, et direktiivi 2011/64 põhjenduse 2 kohaselt on direktiivi eesmärk eelkõige tagada tervise kõrgetasemeline kaitse.
22      Eespool nimetatud eesmärkide saavutamiseks ei saa direktiivi 2011/64 artikli 5
lõike 1 punkti a tõlgendada kitsalt (vt selle kohta 6. aprilli 2017. aasta kohtuotsus Eko-Tabak, C‑638/15, EU:C:2017:277, punkt 24). Nimelt võib selle sätte tõlgendus, milles võetakse arvesse, mida tarbijad tajuvad, piirata nende toodete hulka, mis klassifitseeritakse „suitsetamistubakaks“ direktiivi 2011/64 tähenduses, ning see võib mõjutada selles direktiivis ette nähtud tervisekaitse taset, kuna neid tooteid ei maksustata asjaomasel juhul ühtmoodi. Lõpuks, mis puudutab tubakakategooriate ühtlustamist konkurentsikaitse, kaupade vaba liikumise ja pettuste ärahoidmise eesmärgil, siis on tarbijate taju kriteerium, mis võib liikmesriigiti erineda ja seda ühtlustamist kahjustada.
23      Seega tuleb esimesele küsimusele vastata, et direktiivi 2011/64 artikli 5
lõike 1 punkti a tuleb tõlgendada nii, et hindamisel, kas toodet „võib tarvitada“, ei ole vaja lähtuda sellest, kuidas avalikkus seda tajub.
Teine küsimus
24      Teise küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 2011/64 artikli 5
lõike 1 punkti a tuleb tõlgendada nii, et mõiste „ilma täiendava tööstusliku töötlemiseta“ hõlmab ka mitmeetapilisi meetodeid, mida tarbijad võivad ka kodus kasutada.
25      Mis puudutab direktiivi 2011/64 artikli 5
lõike 1 punktis a kasutatud mõistet „tööstuslik töötlemine“, siis see mõiste tähendab tavaliselt standarditud protsessi abil tooraine üldjuhul suuremahulist töötlemist materiaalseks varaks (6. aprilli 2017. aasta kohtuotsus Eko-Tabak, C‑638/15, EU:C:2017:277, punkt 30).
26      Euroopa Kohtu praktikast tuleneb, et direktiivi 2011/64 artikli 5
lõike 1 punkti a tähenduses mõiste „tööstuslik töötlemine“ alla ei kuulu lihtsad toimingud, millega veel mittevalmis tubakatoode muudetakse tarvitatavaks (vt selle kohta 6. aprilli 2017. aasta kohtuotsus Eko-Tabak, C‑638/15, EU:C:2017:277, punkt 31 ja seal viidatud kohtupraktika).
27      Neil asjaoludel tuleb sedastada, et tarvitatavaks ilma täiendava „tööstusliku töötlemiseta“ direktiivi 2011/64 artikli 5
lõike 1 punkti a tähenduses tuleb pidada tubakatooteid, mis on valmis tarvitamiseks või mida on selleks võimalik kergesti ettevalmistada mittetööstuslikke vahendeid kasutades (6. aprilli 2017. aasta kohtuotsus Eko-Tabak, C‑638/15, EU:C:2017:277, punkt 32). Siiski ei anna ettevalmistusprotsessi suhteline keerukus iseenesest alust arvata, et seda tuleks pidada tööstuslikuks direktiivi 2011/64 artikli 5
lõike 1 punkti a tähenduses.
28      Põhikohtuasjas ei piirdu tubaka tarvitamiseks ettevalmistamise toimingud tubakarulli panemisega sigaretihülssi (vt selle kohta 6. aprilli 2017. aasta kohtuotsus Eko-Tabak,
C‑638/15, EU:C:2017:277, punkt 31 ja seal viidatud kohtupraktika). Eelotsusetaotluse esitanud kohus täpsustab sellega seoses, et kõnealust toodet võib tarvitada pärast töötlemist, mida tarbija saab teha kodus. Kõnealune tubakas on läbinud esimese kuivatamisprotsessi ja seejärel tuleb seda hoida kontrollitud niiskuses. Lisaks tuleb seda veel keeta vee, glütserooli ja suhkruga ning segada tavalise vesipiibutubaka maitse- ja lõhnaseguga. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul on asjaomased juhendvideod veebis kättesaadavad.
29      Ühelt poolt ei eelda eelotsusetaotluse esitanud kohtu kirjeldatud toote eri töötlemisetapid, nimelt keetmine vee, glütserooli ja suhkruga ning segamine tavalise vesipiibutubaka maitse- ja lõhnaseguga, käsitletaval juhul mingit standarditud protsessi. Teiselt poolt kinnitab asjaolu, et tarbija saab veebist vabalt ligi üksikasjalikele juhistele nende etappide läbiviimiseks, et see protsess erineb tööstuslikust tootmisest eespool punktis 25 viidatud kohtupraktika tähenduses.
30      Kui eelotsusetaotluse esitanud kohtu kontrolli tulemusel ei ilmne vastupidist, on tegemist meetoditega, mida tarbijad võivad kasutada oma kodus ja mis ei nõua võimalust töödelda suuri tubakakoguseid standarditud protsesside teel.
31      Seega tuleb teisele küsimusele vastata, et direktiivi 2011/64 artikli 5
lõike 1 punkti a tuleb tõlgendada nii, et mõiste „ilma täiendava tööstusliku töötlemiseta“ hõlmab mitmest etapist koosnevaid meetodeid, mida tarbijad võivad ka oma kodus kasutada.
Kohtukulud
32      Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse sama kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes
ÜLDKOHUS (teine koda viieliikmelises koosseisus)
otsustab:
1.      Nõukogu 21. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/64/EL tubakatoodetele kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta artikli 5 lõike 1 punkti a tuleb tõlgendada nii, et hindamisel, kas toodet „võib tarvitada“, ei ole vaja lähtuda sellest, kuidas avalikkus seda tajub.
2.      Direktiivi 2011/64 artikli 5 lõike 1 punkti a tuleb tõlgendada nii, et mõiste „ilma täiendava tööstusliku töötlemiseta“ hõlmab mitmest etapist koosnevaid meetodeid, mida tarbijad võivad ka oma kodus kasutada.
Półtorak
Hesse
Steinfatt
Petrlík
Dimitrakopoulos
Kuulutatud avalikul kohtuistungil 29. aprillil 2026 Luxembourgis.
Allkirjad
*      Kohtumenetluse keel: saksa.