62012CC0359
NÁVRHY GENERÁLNEJ ADVOKÁTKY
ELEANOR SHARPSTON
prednesené 26. novembra 2013 (
1
)
Vec C‑359/12
Michael Timmel
proti
Aviso Zeta AG
[návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Handelsgericht Wien (Rakúsko)]
„Smernica 2003/71/ES a nariadenie (ES) č. 809/2004 — Základný prospekt — Dodatky k prospektu — Konečné podmienky — Uverejnenie prospektu v elektronickej podobe“
1.
Smernica o prospekte (
2
) stanovuje, že pri verejnej ponuke cenných papierov musí byť vypracovaný „prospekt“ (
3
), ktorý obsahuje údaje potrebné na to, aby sa investorom umožnilo vykonať informované posúdenie finančnej situácie emitenta a práv, ktoré sú s týmito cennými papiermi spojené (
4
). Táto smernica stanovuje právny rámec a nariadenie (
5
), ktorým sa vykonáva, stanovuje podrobné pravidlá pre obsah a formu, v akých sa majú údaje obsiahnuté v prospekte predkladať. Pravidlá vypracovania prospektu sú paradoxné, pretože niektoré „požadované údaje“ musia byť obsiahnuté v každom prospekte, ale vykonávacie nariadenie stanovuje, že takéto údaje (aj keď sú „požadované“) sa môžu vynechať, ak pri schvaľovaní základného prospektu nie sú známe a dajú sa stanoviť iba v čase emisie (
6
). Z tohto dôvodu v prejednávanej veci vznikla neobvyklá otázka – do akej miery sú „požadované údaje“ požadované?
2.
V konaní vo veci samej pán Timmel tvrdí, že niektoré údaje, ktoré v zásade mali byť uverejnené, boli zo základného prospektu týkajúceho sa cenných papierov, ktoré upísal, vynechané. Okrem toho tieto údaje neboli uvedené v dodatku k základnému prospektu, ale namiesto toho boli vložené do samostatného dokumentu známeho ako „konečné podmienky“, ktorý v súlade s vnútroštátnou právnou úpravou, ktorou sa vykonáva smernica o prospekte, nebol predložený príslušným orgánom relevantného členského štátu na schválenie. Pán Timmel preto podal na vnútroštátny súd žalobu s odôvodnením, že prospekt nebol platne uverejnený a že z tohto dôvodu bol oprávnený odstúpiť od zmluvy o kúpe predmetných cenných papierov. V tejto súvislosti Handelsgericht Wien (Obchodný súd vo Viedni) žiada usmernenie, pokiaľ ide o výklad smernice o prospekte a jej vykonávacieho nariadenia. V podstate sa pýta: Kedy musí emitent cenných papierov pri verejnej ponuke uverejniť dodatok k základnému prospektu a čo predstavuje platné uverejnenie základného prospektu v elektronickej forme?
Právna úprava Únie
Smernica o prospekte
3.
Smernica o prospekte okrem iného upravuje i) obsah a formu prospektu (
7
), ii) právomoci a opatrenia, podľa ktorých príslušné vnútroštátne orgány schvaľujú prospekt (
8
), iii) uverejnenie prospektu (
9
) a iv) pravidlá vzájomného uznávania, ktoré zaručia, že prospekt, ktorý schválil domovský členský štát (
10
), je platný pre verejné ponuky cenných papierov na celom území Európskej únie.
4.
V prejednávanej veci sú relevantné nasledujúce odôvodnenia smernice o prospekte. Odôvodnenie 10 stanovuje, že cieľom tejto smernice a jej vykonávacích opatrení je zabezpečiť ochranu investorov a efektívnosť trhu (
11
). Odôvodnenie 19 vysvetľuje, že vzhľadom na to, že investovanie do cenných papierov obsahuje riziko, investori by mali byť plne informovaní, aby mohli vykonať posúdenie tohto rizika. Pokiaľ ide o obsah a formu prospektu, odôvodnenie 24 stanovuje, že obsah základného prospektu by mal prihliadať najmä na potrebu prispôsobivosti vo vzťahu k informáciám, ktoré má poskytovať o predmetných cenných papieroch. Odôvodnenie 34 stanovuje, že akúkoľvek novú záležitosť, ktorá môže ovplyvniť hodnotenie investície a ktorá sa vyskytla po uverejnení prospektu, ale ešte pred uzatvorením ponuky, by investori mali riadne vyhodnotiť, a preto si vyžaduje schválenie a rozšírenie dodatku k prospektu.
5.
Článok 2 ods. 1 smernice o prospekte definuje okrem iného tieto pojmy. Pojem „cenné papiere“ znamená „prevoditeľné cenné papiere“. (
12
) Tento článok rozlišuje medzi pojmami „majetkové cenné papiere“ a „nemajetkové cenné papiere“. (
13
) Pojem „emitent“ znamená právnickú osobu, ktorá vydáva alebo navrhuje vydanie cenných papierov. (
14
) Pojem „osoba uskutočňujúca ponuku“ (alebo „ponúkajúci“) znamená právnickú osobu alebo fyzickú osobu, ktorá verejne ponúka cenné papiere. (
15
) Pojem „ponukový program“ znamená plán, ktorý povoľuje emisiu nemajetkových cenných papierov vrátane záruk v akejkoľvek forme, ktoré majú podobný druh a/alebo triedu, priebežne alebo opakovane počas špecifikovaného emisného obdobia. (
16
) Napokon pojem „základný prospekt“ znamená prospekt obsahujúci všetky príslušné informácie stanovené v článkoch 5, 7 a 16 smernice v prípade, že obsahuje dodatok týkajúci sa emitenta a cenných papierov, ktoré sa majú verejne ponúkať alebo prijať na obchodovanie, a podľa voľby emitenta konečné podmienky ponuky. (
17
)
6.
Článok 3 ods. 1 smernice o prospekte vyžaduje, aby členské štáty prijali opatrenia, ktoré nedovolia, by sa v rámci ich územia vykonala verejná ponuka cenných papierov bez predchádzajúceho uverejnenia prospektu.
7.
Pokiaľ ide o obsah a formu prospektu, všeobecným pravidlom stanoveným v článku 5 ods. 1 smernice o prospekte je, že prospekt musí „obsahovať všetky údaje, ktoré sú podľa konkrétnej povahy emitenta a cenných papierov verejne ponúkaných alebo prijímaných na obchodovanie na regulovanom trhu potrebné na to, aby sa investorom umožnilo vytvoriť fundované hodnotenie aktív a pasív, finančnej situácie, ziskov a strát a vyhliadky emitenta a akýchkoľvek ručiteľoch a o právach, ktoré sú s týmito cennými papiermi spojené. Tieto údaje sa podajú v ľahko analyzovateľnej a zrozumiteľnej forme“ (
18
). Podľa článku 5 ods. 3 smernice o prospekte sa môže emitent rozhodnúť vypracovať prospekt i) ako jeden dokument, ako sa uvádza v prílohe I tejto smernice, ii) ako tri samostatné dokumenty pozostávajúce z registračného dokumentu, opisu cenných papierov a súhrnu, ako sa uvádza v prílohách II, III a IV tejto smernice, alebo iii) ako základný dokument, ako sa uvádza v článku 5 ods. 4, doplnený o konečné podmienky.
8.
Článok 5 ods. 4 stanovuje:
„Pri nasledujúcich druhoch cenných papierov sa prospekt môže podľa voľby emitenta, ponúkajúceho alebo osoby žiadajúcej o prijatie na obchodovanie na regulovanom trhu skladať zo základného prospektu obsahujúceho všetky príslušné údaje týkajúce sa emitenta a cenných papierov verejne ponúkaných, alebo ktoré majú byť prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu:
a)
nemajetkové cenné papiere vrátane záruk v akejkoľvek podobe, vydaných pod ponukovým programom;
b)
nemajetkové cenné papiere vydávané priebežne alebo opakovane úverovými inštitúciami;
…
Údaje uvedené v základnom prospekte sa doplnia, ak je to potrebné, v súlade s článkom 16 o aktualizované údaje o emitentovi a cenných papieroch, ktoré majú byť verejne ponúkané alebo prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu.
Ak základný prospekt ani dodatok neobsahujú konečný termín [konečné podmienky – neoficiálny preklad] ponuky, konečné termíny [konečné podmienky – neoficiálny preklad] sa poskytnú investorom a podajú príslušnému orgánu pri každej verejnej ponuke, ktorá sa stane možnou, a ak možno vopred pred začiatkom tejto ponuky. V každom takomto prípade sa uplatnia ustanovenia článku 8 odseku 1 písmena a).“
9.
Článok 7 smernice o prospekte stanovuje, že prospekt musí bez ohľadu na jeho formu obsahovať údaje, ktoré investor potrebuje na posúdenie rizika. Konkrétne údaje, ktoré musia byť v prospekte obsiahnuté, stanovuje relevantné vykonávacie nariadenie. (
19
)
10.
Článok 8 ods. 1 stanovuje, že členské štáty v prípade, keď cenu konečnej ponuky a množstvo cenných papierov, ktoré sa verejne ponúknu, nemožno zahrnúť do prospektu, zabezpečia, že a) v prospekte sa poskytnú kritériá a/alebo podmienky, v súlade s ktorými sa vyššie uvedené prvky určia, alebo v prípade ceny maximálna cena alebo že b) prijatie nákupu alebo upísania cenných papierov bude možné odvolať v období nie kratšom ako dva pracovné dni po podaní dokumentu, v ktorom je určená konečná ponuka a množstvo cenných papierov, ktoré sa verejne ponúknu.
11.
Pokiaľ ide o uverejnenie prospektu, článok 14 stanovuje, že po schválení prospektu príslušným orgánom domovského členského štátu sa prospekt sprístupní verejnosti napríklad prostredníctvom emitenta alebo ponúkajúceho, len čo to bude možné, a v každom prípade v primeranom čase vopred, najneskôr však na začiatku verejnej ponuky jedným zo spôsobov stanovených v článku 14 ods. 2. Článok 14 ods. 2 písm. b) stanovuje, že prospekt je verejne sprístupnený v tlačenej podobe, keď je „verejne sprístupnený… bezplatne v kanceláriách trhu, na ktorom sa cenné papiere prijímajú na obchodovanie, alebo v sídle emitenta a v kanceláriách finančných sprostredkovateľov umiestňujúcich alebo predávajúcich cenné papiere, vrátane platobných agentov“. (
20
)
12.
Pokiaľ ide o dodatky k prospektu, článok 16 ods. 1 stanovuje: „Každý významný nový faktor [Každá nová významná skutočnosť – neoficiálny preklad], vecná chyba alebo nepresnosť týkajúca sa údajov zahrnutých do prospektu, ktoré sú schopné ovplyvniť hodnotenie cenných papierov a ktoré vzniknú alebo sa zistia v čase medzi schvaľovaním prospektu a konečným uzatvorením verejnej ponuky alebo začatím obchodovania na regulovanom trhu, podľa toho, ktorý prípad nastane neskôr, sa uvedie v dodatku k prospektu. Takýto dodatok sa schvaľuje rovnakým spôsobom maximálne do siedmich pracovných dní a zverejňuje sa aspoň v súlade s rovnakými opatreniami, ktoré sa uplatnili pri zverejňovaní pôvodného prospektu. Súhrn a jeho akýkoľvek preklad sa tiež doplnia, ak je v ňom potrebné zohľadniť nové údaje zahrnuté do dodatku.“
Vykonávacie nariadenie
13.
Vykonávacie nariadenie stanovuje podrobné pravidlá, pokiaľ ide o to, ktoré údaje musia byť v prospekte obsiahnuté. (
21
) Odôvodnenie 21 stanovuje, že v základnom prospekte a v jeho konečných podmienkach by sa mali nachádzať rovnaké informácie ako v prospekte. Všetky všeobecné zásady uplatniteľné na prospekt sa uplatňujú aj na konečné podmienky. Ak však konečné podmienky nie sú súčasťou prospektu, nemusí ich schváliť príslušný orgán. Pokiaľ ide o získanie prístupu k údajom, odôvodnenie 25 stanovuje, že „vyššia flexibilita v členení základného prospektu s jeho konečnými podmienkami v porovnaní s prospektom pre jedinú emisiu by nemala brániť… jednoduchému prístupu investorov k významným informáciám“. Odôvodnenie 26 stanovuje, že základný prospekt by mal jednoduchým spôsobom stanoviť druh informácií, ktorý sa zahrnie ako konečné podmienky. Táto požiadavka by sa mala dať splniť rôznymi spôsobmi, napríklad tak, že základný prospekt obsahuje formulár, do ktorého je možné vložiť informácie o konečných podmienkach, alebo že základný prospekt obsahuje zoznam chýbajúcich informácií.
14.
Článok 1 vykonávacieho nariadenia okrem iného stanovuje formát prospektu, minimálne údaje, ktoré musia byť súčasťou prospektu (podľa článku 7 smernice o prospekte), a spôsoby uverejnenia prospektu tak, aby bolo zabezpečené, že prospekt bude verejne dostupný.
15.
Článok 22 vykonávacieho nariadenia má názov „Minimálne informácie, ktoré musia byť zahrnuté do základného prospektu a do jeho súvisiacich konečných podmienok“. Článok 22 ods. 1 stanovuje, že základný prospekt musí obsahovať informačné položky požadované okrem iného v prílohe V, uvedenej v článku 8 tohto nariadenia. Podľa článku 22 ods. 2 vykonávacieho nariadenia „emitent, ponúkajúci alebo osoba žiadajúca o prijatie na obchodovanie na regulovanom trhu môže vynechať informačné položky, ktoré nie sú známe pri schvaľovaní základného prospektu a ktoré sa dajú stanoviť iba v čase jednotlivej emisie“. Článok 22 ods. 5 vykonávacieho nariadenia stanovuje, že do základného prospektu musia byť zahrnuté: i) označenie informácií, ktoré budú zahrnuté do konečných podmienok, a ii) spôsob uverejnenia konečných podmienok, a ak emitent v čase schvaľovania prospektu nie je schopný určiť spôsob uverejnenia konečných podmienok, informácia o spôsobe informovania verejnosti o spôsobe, ktorý sa použije na uverejnenie konečných podmienok.
16.
Pokiaľ ide o uverejňovanie dodatkov, článok 22 ods. 7 vykonávacieho nariadenia stanovuje: „Ak medzi schválením základného prospektu a konečným uzatvorením ponuky každej emisie cenných papierov podľa základného prospektu alebo, podľa okolností, časom, v ktorom sa začne obchodovanie na regulovanom trhu s takýmito cennými papiermi, nastane situácia ustanovená v článku 16 ods. 1 [smernice o prospekte], emitent, ponúkajúci alebo osoba žiadajúca o prijatie na obchodovanie na regulovanom trhu uverejní dodatok pred konečným uzatvorením ponuky alebo pred prijatím takýchto cenných papierov na obchodovanie.“
17.
Článok 26 vykonávacieho nariadenia stanovuje pravidlá formátu základného prospektu a jeho súvisiacich konečných podmienok. Článok 26 ods. 5 stanovuje, že konečné podmienky pripojené k základnému prospektu musia byť uvedené v podobe samostatného dokumentu, ktorý obsahuje iba konečné podmienky, alebo prostredníctvom ich začlenenia do základného prospektu.
18.
Pravidlá uverejňovania prospektu v elektronickej podobe stanovuje článok 29 ods. 1 vykonávacieho nariadenia, ktorý vyžaduje, aby bol prospekt alebo základný prospekt pri otvorení príslušnej internetovej stránky ľahko prístupný.
Vnútroštátne právo
19.
§ 5 Kapitalmarktgesetz (zákon o kapitálových trhoch, ďalej len „KMG“) stanovuje, že ak v prípade predloženia ponuky cenných papierov, ktorá sa musí uverejniť v prospekte, nebol vopred uverejnený prospekt alebo údaje podľa ustanovení § 6, môžu investori, ktorí sú spotrebiteľmi (
22
), odstúpiť od prijatia ponuky alebo od zmluvy. § 6 KMG stanovuje, že každý významný nový faktor, vecná chyba alebo nepresnosť týkajúce sa údajov zahrnutých do prospektu, ktoré by mohli ovplyvniť hodnotenie cenných papierov a investície, sa uvedie v dodatku k prospektu. Podľa § 10 KMG sa prospekt považuje za uverejnený, keď bol uverejnený okrem iného v elektronickej podobe na internetovej stránke emitenta a prípadne na internetovej stránke finančných sprostredkovateľov umiestňujúcich alebo predávajúcich cenné papiere.
Skutkové okolnosti, konanie a prejudiciálne otázky
20.
Základný prospekt cenného papiera „Dragon FX Garant“ vypracovala spoločnosť Lehman Brothers Treasury Co. BV (ďalej len „Lehman Brothers“), ktorá je emitentom a v relevantnom čase mala registrované sídlo v Amsterdame. Podľa všetkého bol prospekt predložený írskej burze cenných papierov, ktorá ho schválila 9. augusta 2006. (
23
) K tomuto základnému prospektu boli vypracované tri dodatky, a to 29. augusta, 6. septembra a 26. septembra 2006. Návrh konečných podmienok bol sprístupnený 19. septembra 2006 a konečná verzia tohto dokumentu bola uverejnená 4. decembra 2006.
21.
Pán Timmel tvrdí, že predmetný prospekt nebol riadne uverejnený ani v mieste burzy, ani v sídle spoločnosti Lehman Brothers či v kancelárii finančného sprostredkovateľa. Tieto dokumenty si však bolo možné istý čas prezrieť na domovskej stránke luxemburskej burzy.
22.
Na vyhľadanie a prezretie si dokumentov však bola potrebná registrácia. Okrem toho bolo možné prezrieť si zadarmo len dva dokumenty mesačne, pričom následne bolo za každý prezretý dokument potrebné zaplatiť poplatok. V každom prípade však bolo potrebné uhradiť poplatok za prezretie si dokumentu nazvaného „konečné podmienky“. Samotný proces registrácie bol náročný, pričom si vyžadoval rozsiahle čítanie „právneho upozornenia“ a uvedenie e‑mailovej adresy na doručenie potvrdzujúceho e‑mailu v angličtine.
23.
Dňa 30. októbra 2006 pán Timmel upísal 40000 kusov cenných papierov Dragon FX Garant za cenu 40800 eur. Tieto cenné papiere získal 1. decembra 2006.
24.
Pán Timmel v prejednávanej veci tvrdí, že do základného prospektu neboli zahrnuté údaje týkajúce sa kódu ISIN (
24
), meny, opisu emitovaných cenných papierov alebo ich minulej a budúcej výnosnosti a ich volatility, ako ani údaje o metóde výpočtu výnosov predmetných cenných papierov. V dôsledku toho vyhlásil, že chce odstúpiť od zmluvy o kúpe cenných papierov s odôvodnením, že nebola splnená povinnosť uverejniť prospekt v zmysle § 5 a 6 KMG.
25.
Pán Timmel preto podal na Handelsgericht Wien žalobu, ktorou sa domáha odstúpenia od zmluvy o kúpe cenných papierov a vrátenia ich kúpnej ceny aj s úrokmi. Vnútroštátny súd sa domnieva, že rozhodnutie sporu závisí od toho, či spoločnosť Aviso Zeta AG (ďalej len „Aviso Zeta“ alebo „ponúkajúci“) bola povinná uverejniť informácie stanovené v článku 22 ods. 2 vykonávacieho nariadenia, ktoré sa v zásade musia uverejniť, ale ktoré v čase schvaľovania základného prospektu neboli známe. V dôsledku toho kladie Súdnemu dvoru tieto otázky:
„1.
Má sa článok 22 ods. 2 [vykonávacieho nariadenia] vykladať v tom zmysle, že informácie, ktoré sa v zásade požadujú a ktoré v čase schválenia základného prospektu ešte neboli známe, ale v čase uverejnenia dodatku k prospektu už známe boli, majú byť do tohto dodatku zahrnuté?
2.
Uplatní sa ustanovenie o výnimke uvedené v článku 22 ods. 2 [vykonávacieho nariadenia], podľa ktorého možno vynechať informačné položky v zmysle článku 22 ods. 1 [druhého pododseku] aj vtedy, keď boli tieto (požadované) informácie známe pred dátumom emisie, avšak po uverejnení základného prospektu, v ktorom sa tieto informácie nenachádzali?
3.
Možno hovoriť o ‚riadnom uverejnení‘, keď bol uverejnený len základný prospekt bez požadovaných informácií stanovených v článku 22 ods. 1 [druhom pododseku] [vykonávacieho nariadenia], najmä (pri cenných papieroch s jednotkovou nominálnou hodnotou menej ako 50000 eur) podľa prílohy V uvedeného nariadenia, po ktorom nenasledovalo uverejnenie konečných podmienok?
4.
Je splnená požiadavka stanovená v článku 29 ods. 1 bode 1 [vykonávacieho nariadenia], podľa ktorej prospekt alebo základný prospekt musí byť pri otvorení internetovej stránky, na ktorej je umiestnený, ľahko prístupný:
a)
keď je na jeho prezretie, uloženie a vytlačenie potrebná registrácia na internetovej stránke, na ktorej si ho následne možno prezrieť, pričom na registráciu treba akceptovať právne upozornenie o vylúčení zodpovednosti a uviesť e‑mailovú adresu, alebo
b)
keď je za to potrebné zaplatiť poplatok, alebo
c)
keď je bezplatné prezretie častí prospektu obmedzené na dva dokumenty za mesiac, ale na získanie všetkých potrebných informácií v zmysle článku 22 ods. 1 [druhého pododseku] [vykonávacieho nariadenia] je potrebné uložiť minimálne tri dokumenty?
5.
Má sa článok 14 ods. 2 písm. b) [smernice o prospekte] vykladať v tom zmysle, že základný prospekt musí byť k dispozícii v sídle emitenta a v kanceláriách finančných sprostredkovateľov?“
26.
Písomné pripomienky predložili pán Timmel a Aviso Zeta (ďalej len „účastníci konania vo veci samej“), belgická, česká, holandská a portugalská vláda a Európska komisia. Na pojednávaní, ktoré sa konalo 11. septembra 2013, predniesli vyjadrenia účastníci konania vo veci samej, portugalská vláda a Komisia.
Posúdenie
Úvodné poznámky
27.
Belgická a holandská vláda a Komisia tvrdia, že nová právna úprava (
25
) objasňuje pravidlá upravujúce typ informácií, ktoré by mohli byť zahrnuté do konečných podmienok, a rozdiel medzi týmto dokumentom a dodatkom k základnému prospektu. Domnievam sa však, že skutkový stav v prípade pána Timmela je potrebné skúmať vzhľadom na právne predpisy uplatňované v relevantnom čase (
26
). Z tohto dôvodu vo svojom posúdení nebudem odkazovať na novú právnu úpravu.
28.
V tejto súvislosti by sa vykonávacie nariadenie malo vykladať s prihliadnutím na všeobecný rámec smernice o prospekte. Vzhľadom na to, že znenie týchto dvoch opatrení je nepresné, je potrebné preskúmať systém predmetných právnych predpisov a ich ciele. Preto pri skúmaní otázok, ktoré položil vnútroštátny súd, budem odkazovať na kontext, v ktorom sa predmetná právna úprava uplatňuje, najmä na účel, ktorému slúži formát základného prospektu.
Dôvody týkajúce sa formátu základného prospektu
29.
V niektorých ohľadoch sa typy cenných papierov, ktoré sa používali s cieľom zvýšiť finančný kapitál, odvtedy, ako ich tak po prvýkrát použila holandská východoindická spoločnosť, a to vydaním akcií v 17. storočí, výrazne zmenili. (
27
) Finančné nástroje sa vyvinuli s cieľom umožniť obchodným spoločnostiam väčšiu flexibilitu, pokiaľ ide o nástroje používané pri zvyšovaní finančného kapitálu, ktorý potrebujú. Existuje široká škála takýchto nástrojov vrátane Euro Medium Term Notes (europoukážky so strednodobou splatnosťou), krytých záruk alebo hypotekárnych záložných listov. (
28
) Môžu byť emitované v rámci ponukového programu, v ktorom sa cenné papiere verejne ponúkajú v rôznych úrokových sadzbách a s rôznymi dátumami splatnosti. Za týchto okolností by mal byť investor ešte pred upísaním schopný určiť typ cenných papierov, ktoré si želá kúpiť, napríklad dlhové cenné papiere, ako je „poukážka“, totožnosť emitenta a prípadne aj ručiteľa. Môže sa však stať, že mu nemožno poskytnúť údaje potrebné na dokončenie transakcie, ako je napríklad dátum splatnosti poukážky, úroková sadzba poukážky alebo dokonca jej cena.
30.
Z prospektu pripojeného k pripomienkam pána Timmela vyplýva, že spoločnosť Lehman Brothers vypracovala program, podľa ktorého boli „poukážky“ (
29
) so strednodobou splatnosťou emitované v sérii „tranží“ (
30
).
31.
Právne predpisy Únie boli zámerne formulované (
31
) tak, aby zohľadňovali vývoj, pokiaľ ide o spôsoby, akými obchodné spoločnosti zvyšujú finančný kapitál, a aby zároveň zabezpečovali prístup investorov k dostatočnému množstvu informácií, ktoré im umožnia posúdiť riziko, ktorému sa vystavujú. Zvolené formulácie odrážajú politickú vôľu umožniť emitentom flexibilitu pri vypracovávaní informácií obsiahnutých v prospektoch. Podľa článku 5 smernice o prospekte si emitenti môžu vybrať formát prospektu, ktorý najlepšie vyhovuje typu cenných papierov, ktoré majú byť emitované. (
32
) Emitenti si môžu vybrať jednu z troch možností: i) jeden dokument, ii) osobitné dokumenty pozostávajúce z registračného dokumentu, opisu cenných papierov a súhrnu (
33
) alebo iii) základný dokument doplnený o konečné podmienky, čo je možnosť, pre ktorú sa emitent rozhodol v prejednávanej veci (
34
).
32.
Účelom formátu základného prospektu je znížiť záťaž emitenta pri vypracovávaní viacerých prospektov obsahujúcich tie isté všeobecné informácie. Základný prospekt umožňuje, aby sa emitent rozhodol pre vypracovanie jedného dokumentu, ktorý musia schváliť príslušné orgány relevantného členského štátu, obsahujúceho informácie o emitentovi, prípadne o ručiteľovi a predmetných cenných papieroch. Ten istý prospekt možno potom použiť pre ľubovoľný počet tranží cenných papierov emitovaných v rámci programu. Podľa Komisie a belgickej, holandskej a portugalskej vlády zo znenia článku 5 ods. 4 druhého a tretieho pododseku smernice o prospekte vyplýva, že základný prospekt, dodatok k prospektu a konečné podmienky sú v zásade samostatné dokumenty. Z tohto dôvodu sa emitenti môžu rozhodnúť, že konečné podmienky predložia oddelene od základného prospektu, ako je to stanovené v článku 26 ods. 5 vykonávacieho nariadenia. Emitent sa môže rozhodnúť, že v nich poskytne podrobné údaje týkajúce sa cenných papierov potrebných na dokončenie transakcie (ako je cena alebo počet cenných papierov v tranži). Za týchto okolností sa konečné podmienky jednoducho predložia príslušnému orgánu a nepodliehajú povinnosti schválenia.
Prvá a druhá otázka
33.
Svojou prvou a druhou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa požadované informácie, na ktoré sa v zásade vzťahuje povinnosť uverejnenia (ako to stanovuje článok 22 ods. 1 vykonávacieho nariadenia), ktoré v čase uverejnenia základného prospektu emitentovi (
35
) neboli známe, ale v čase uverejnenia dodatku k prospektu už známe boli, musia zahrnúť do tohto (alebo akéhokoľvek ďalšieho) dodatku. Ak bude odpoveď na túto otázku záporná, chce zistiť, či sa ustanovenie o výnimke z povinnosti uverejnenia uplatní aj vtedy, keď boli tieto požadované informácie známe pred dátumom emisie cenných papierov (avšak po uverejnení základného prospektu). Týmito dvomi otázkami sa budem zaoberať spoločne.
34.
Pri skúmaní prvej a druhej otázky je potrebné zohľadniť pravidlá upravujúce uverejňovanie dodatku k základnému prospektu a rozdiel medzi dodatkom a konečnými podmienkami.
35.
Normotvorca použil spojenia „konečné podmienky“ v článku 2 ods. 1 písm. r) a „požadované údaje“ v článku 5 ods. 3 smernice o prospekte, avšak v tomto opatrení ani vo vykonávacom nariadení neposkytol ich definície. Okrem toho sa v predmetnej právnej úprave nenachádza žiadna zmienka o rozdiele medzi informáciami, ktoré by mali byť zahrnuté do i) základného prospektu, ii) dodatku alebo iii) konečných podmienok.
36.
Neexistuje žiadna výslovne stanovená povinnosť predložiť požadované údaje, ktoré sú známe po uverejnení základného prospektu v prípadoch neuvedených v článku 16 ods. 1 smernice o prospekte, ktorý upravuje uverejňovanie dodatkov k prospektu. Aby takáto povinnosť vznikla, bolo by teda potrebné vykladať znenie vykonávacieho nariadenia v tomto zmysle.
37.
Domnievam sa však, že výklad, podľa ktorého takúto povinnosť stanovuje vykonávacie nariadenie, nie je v súlade so systémom právnej úpravy. Článok 22 ods. 1 tohto nariadenia stanovuje pravidlá týkajúce sa minimálnych informácií, ktoré musia byť zahrnuté do základného prospektu a do konečných podmienok s ním súvisiacich. (
36
) Všeobecný rámec, pokiaľ ide o informácie, ktoré musia byť poskytnuté investorom, je stanovený v článku 5 ods. 1 smernice o prospekte. (
37
) V tejto súvislosti článok 22 ods. 1 vykonávacieho nariadenia stanovuje osobitné ustanovenia, pokiaľ ide o informácie, ktoré by mali byť zahrnuté do základného prospektu. Tieto informácie sa líšia v závislosti od typu predmetných cenných papierov.
38.
Článok 22 ods. 2 vykonávacieho nariadenia pripúšťa, že hoci sú niektoré informácie klasifikované ako „požadované“, v zásade nemusia byť emitentovi známe v čase schvaľovania základného prospektu, a navyše niektoré informácie sa dajú určiť iba v čase jednotlivej emisie predmetných cenných papierov (
38
). Z tohto dôvodu emitent nie je povinný poskytnúť informácie, ktoré mu nie sú známe a nedajú sa určiť v čase uverejnenia základného prospektu. Toto ustanovenie výslovne nestanovuje, ale viac‑menej to z neho implicitne vyplýva, že ak požadované údaje stanovené v článku 22 ods. 1 vykonávacieho nariadenia sú emitentovi známe alebo je schopný ich určiť, takéto informácie musia byť uverejnené v základnom prospekte.
39.
Na rozdiel od vnútroštátneho súdu by som článok 22 ods. 2 vykonávacieho nariadenia neopisovala ako ustanovenie o oslobodení od povinnosti predložiť požadované údaje v základnom prospekte stanovenej v článku 22 ods. 1 tohto nariadenia alebo o výnimke z nej, pretože osoba nemôže podliehať povinnosti uverejniť niečo, v súvislosti s čím sa uznalo, že to nevie. Skôr si myslím, že článok 22 ods. 2 potvrdzuje, že takúto povinnosť nemožno uložiť v prípade, keď požadované informácie emitentovi nie sú známe a nemá ich k dispozícii.
40.
Vzniká teda otázka: Mali by sa takéto informácie uverejniť v dodatku alebo v konečných podmienkach, keď sa stanú známe?
41.
Článok 16 ods. 1 smernice o prospekte stanovuje, že dodatok musí byť uverejnený, ak sa vyskytne „významný nový faktor, vecná chyba alebo nepresnosť týkajúca sa údajov zahrnutých do prospektu, ktoré sú schopné ovplyvniť hodnotenie cenných papierov a ktoré vzniknú alebo sa zistia v čase medzi schvaľovaním prospektu a konečným uzatvorením verejnej ponuky“. (
39
)
42.
Dodatky majú osobitný účel, ako je to vysvetlené v odôvodnení 34 smernice o prospekte. To potvrdzuje článok 22 ods. 7 vykonávacieho nariadenia, ktorý uvádza, že dodatok musí byť uverejnený, ak sa článok 16 ods. 1 smernice o prospekte uplatní medzi schvaľovaním základného prospektu a konečným uzatvorením ponuky každej emisie cenných papierov podľa tohto základného prospektu.
43.
Vzniká teda otázka, či sú informácie, ktoré sú známe po uverejnení základného prospektu, tým typom informácií, pri ktorých sa uplatní článok 16 ods. 1 smernice o prospekte. To musí preskúmať vnútroštátny súd, keďže to zahŕňa posúdenie dôkazov týkajúcich sa povahy informácií a ich vplyvu na rozhodnutie investora upísať cenné papiere. V prípade, že sa vnútroštátny súd domnieva, že chýbajúce informácie nemajú vplyv na rozhodnutie investovať, ale sú relevantné na dokončenie predmetnej transakcie, neexistuje žiadna povinnosť poskytnúť ich v dodatku. Vhodným dokumentom na tento účel by boli skôr konečné podmienky.
44.
V rámci ponukového programu, akým je ponukový program vo veci samej, by do konečných podmienok mohli byť riadne zahrnuté informácie nevyhnutné na dokončenie konkrétnej transakcie, ako je cena konečnej ponuky a/alebo množstvo predmetných cenných papierov. To, či v prejednávanej veci ide o tento prípad, je záležitosťou vnútroštátneho súdu.
45.
Pokiaľ ide o systém spornej právnej úpravy, základný prospekt a jeho dodatky sú rôzne dokumenty s rôznymi funkciami. To nevyhnutne neznamená, že pravidlá, ktoré určujú obsah a formát základného prospektu, sa uplatňujú aj na dodatok.
46.
Základný prospekt a konečné podmienky sa považujú za dokumenty rovnocenné prospektu uverejnenému v prípadoch, keď obchodná spoločnosť uskutoční jedinú emisiu cenných papierov s cieľom zvýšiť kapitál. (
40
) Okrem toho emitent podlieha povinnosti uviesť v základnom prospekte povahu informácií, ktoré majú byť zahrnuté do konečných podmienok. (
41
) Neexistuje žiadne tomu zodpovedajúce ustanovenie, ktoré by stanovovalo pravidlá upravujúce vzťah medzi dodatkami a konečnými podmienkami.
47.
Tento názor potvrdzuje ďalšie skúmanie právnej úpravy, ktorá rozlišuje medzi informáciami, ktoré musia byť zahrnuté do základného prospektu a prípadných dodatkov, a informáciami, ktoré by mohli byť uvedené v konečných podmienkach.
48.
Po prvé tak ako základný prospekt musí byť každý dodatok schválený príslušnými orgánmi členského štátu (
42
), zatiaľ čo v smernici o prospekte neexistuje žiadna tomu zodpovedajúca požiadavka týkajúca sa schvaľovania konečných podmienok. Článok 5 ods. 4 tretí pododsek smernice o prospekte jednoducho stanovuje, že konečné podmienky sa investorom sprístupnia pri každej verejnej ponuke čo najskôr, pokiaľ možno ešte pred začiatkom tejto ponuky, a predložia sa príslušnému orgánu.
49.
Po druhé je potrebné rozlišovať medzi typom informácií obsiahnutých v dodatku a typom informácií obsiahnutých v konečných podmienkach. Z tohto dôvodu článok 8 ods. 1 písm. a) smernice o prospekte stanovuje, že keď do prospektu nemožno zahrnúť údaje o cene konečnej ponuky a množstve cenných papierov, ktoré sa verejne ponúkajú, poskytnú sa kritériá a/alebo podmienky, v súlade s ktorými sa vyššie uvedené prvky určia.
50.
Domnievam sa, že v prejednávanej veci normotvorca rozlišuje medzi údajmi potrebnými na dokončenie konkrétnej transakcie (ako je konečná cena predmetných cenných papierov) na jednej strane a všeobecnými informáciami (ako je možná maximálna cena alebo spôsob jej určenia) na strane druhej. Všeobecné informácie umožňujú investorom vykonať informované posúdenie všetkých rizík ešte predtým, ako sa rozhodnú upísať, a teda im umožňujú prijímať investičné rozhodnutia s poznaním všetkých skutočností. (
43
)
51.
Ak konkrétne informácie nemožno zahrnúť do základného prospektu, pretože v čase uverejnenia tohto dokumentu nie sú známe, avšak po jeho uverejnení už známe sú, a zároveň majú vplyv na hodnotenie cenných papierov, uplatní sa článok 16 ods. 1 smernice o prospekte a dodatok musí byť uverejnený. Informácie o konečnej cene ponuky však majú inú povahu. Sú relevantné skôr pri uzatváraní konkrétnej transakcie než pri hodnotení cenných papierov, a teda pri rozhodovaní o upisovaní a investovaní.
52.
Po tretie článok 16 ods. 2 smernice o prospekte zakotvuje právo odstúpiť od prijatia ponuky v prípade nesplnenia si povinnosti vypracovať dodatok. Neexistuje však žiadne tomu zodpovedajúce právo odstúpiť od ponuky v prípade nepredloženia konečných podmienok.
53.
Z toho vyplýva, že vynechanie požadovaných informácií, ktoré sú emitentovi známe v čase uverejnenia, z prospektu, keď tieto informácie nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 16 ods. 1 smernice o prospekte, v dôsledku čoho sa neuplatní povinnosť uverejnenia dodatku, predstavuje výnimku z povinnosti uverejniť požadované informácie stanovené v článku 22 ods. 1 vykonávacieho nariadenia. Myslím si, že výklad v tomto zmysle je v súlade s cieľmi tejto smernice a jej vykonávacieho nariadenia.
54.
Takýto výklad nebráni cieľu smernice o prospekte zvyšovať efektívnosť trhu a súčasne podporovať zachovanie regulačných noriem. (
44
) Je tiež v súlade s cieľom zabezpečiť, aby sa potenciálnym investorom, ktorí by mali prístup k informáciám potrebným na dokončenie transakcie v konečných podmienkach, v plnom rozsahu poskytli informácie.
55.
V prípadoch, keď bol základný prospekt uverejnený, i) možno z dodatku vynechať požadované informácie, ak bol takýto dodatok uverejnený, aj keď tieto informácie boli známe ešte pred dátumom emisie predmetných cenných papierov? Alebo ii) možno z takéhoto dodatku vynechať iba informácie, ktoré boli známe v deň emisie cenných papierov?
56.
Odpoveď na tieto dve otázky je v prvom prípade áno a v druhom nie.
57.
Dátum emisie cenných papierov nie je relevantný pri posudzovaní, či by určité informácie mali byť zahrnuté do dodatku alebo do konečných podmienok. Dôležité je, či sú informácie, ktoré sú známe, tým typom informácií, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článku 16 ods. 1 smernice o prospekte, čo vedie k povinnosti uverejniť dodatok. Prináleží vnútroštátnemu súdu, aby to posúdil.
58.
Takýto názor je v súlade s cieľom zabezpečiť investorom prístup k informáciám, ktoré im umožnia posúdiť riziká. Keď sa teda článok 16 ods. 1 uplatní, dodatok sa musí uverejniť. Keď sa neuplatní, je prípustná istá miera flexibility a požadované informácie, ktoré v čase uverejnenia základného prospektu neboli známe, môžu byť uvedené neskôr v konečných podmienkach.
59.
Z tohto dôvodu by sa mal článok 22 ods. 2 vykonávacieho nariadenia vykladať v tom zmysle, že informácie, ktoré sa v zásade musia poskytnúť investorom v zmysle článku 22 ods. 1 uvedeného nariadenia, ktoré v čase schválenia základného prospektu ešte neboli známe, ale v čase uverejnenia dodatku k prospektu už známe boli, nemusia byť zahrnuté do dodatku, pokiaľ nepredstavujú významný nový faktor, vecnú chybu alebo nepresnosť týkajúce sa údajov zahrnutých do prospektu, ktoré by mohli ovplyvniť hodnotenie cenných papierov na účely článku 16 ods. 1 smernice o prospekte. Táto výnimka sa uplatní aj vtedy, keď boli požadované informácie známe pred dátumom emisie predmetných cenných papierov (ale po uverejnení základného prospektu).
Tretia otázka
60.
Svojou treťou otázkou sa vnútroštátny súd pýta, či možno hovoriť o riadnom uverejnení, keď bol uverejnený len základný prospekt bez informácií požadovaných podľa článku 22 ods. 1 vykonávacieho nariadenia, najmä podľa schémy v prílohe V (pri cenných papieroch s jednotkovou denomináciou menej ako 50000 eur), po ktorom nenasledovalo uverejnenie konečných podmienok (ktoré pravdepodobne obsahujú tieto informácie).
61.
Vnútroštátny súd vysvetľuje, že v konaní vo veci samej pán Timmel tvrdí, že základný prospekt nebol riadne uverejnený ani v mieste burzy, ani v sídle spoločnosti Lehman Brothers či v kancelárii finančného sprostredkovateľa. Predmetné dokumenty si bolo možné istý čas prezrieť na domovskej stránke luxemburskej burzy. V základnom prospekte, ktorý je pripojený k pripomienkam pána Timmela, sa uvádza, že tento dokument bol predložený na schválenie príslušným orgánom v Írsku (
45
). Vnútroštátny súd však nevykonal žiadne skutkové zistenia týkajúce sa obsahu tohto základného prospektu, alebo pokiaľ ide o to, ktorý členský štát sa mal považovať za domovský štát na účely smernice o prospekte, alebo či boli splnené postupy stanovené v predmetných právnych predpisoch týkajúce sa schvaľovania tohto dokumentu, všetkých dodatkov a konečných podmienok.
62.
Predpokladom, na ktorom je založená otázka vnútroštátneho súdu, je, že informácie uvedené v prílohe V k vykonávaciemu nariadeniu boli začlenené do konečných podmienok a nie do základného prospektu. Na to, aby bolo možné určiť, či začlenenie týchto informácií do konečných podmienok a nie do prospektu bolo v súlade s právom, by mal vnútroštátny súd po prvé zistiť, či táto informácia bola známa v čase uverejnenia základného prospektu. Po druhé by mal vnútroštátny súd zistiť, či základný prospekt naznačoval, že takéto informácie budú neskôr uvedené v konečných podmienkach v súlade s článkom 22 ods. 5 vykonávacieho nariadenia. Po tretie by mal overiť, či základný prospekt spĺňa požiadavky stanovené v článku 13 ods. 1 smernice, pretože bol uverejnený po schválení príslušnými orgánmi.
63.
Z otázky vnútroštátneho súdu implicitne vyplýva, že požadované informácie neboli zahrnuté do žiadneho z dodatkov. Pri neexistencii konkrétnych konštatovaní vnútroštátneho súdu je však potrebné položiť si otázku, či predmetné informácie predstavovali ten typ informácií, pri ktorých sa musí uplatniť článok 16 ods. 1 smernice o prospekte, a teda povinnosť uverejniť dodatok.
64.
Ak po preskúmaní skutkových okolností vnútroštátny súd zistí, že požadované informácie neboli v čase uverejnenia základného prospektu známe a že nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 16 ods. 1 smernice o prospekte, potom by bolo prípustné zahrnúť tieto informácie len do konečných podmienok.
65.
Na rozdiel od základného prospektu alebo dodatku nie je potrebné, aby príslušné orgány schválili konečné podmienky ešte predtým, ako budú uverejnené. Na to, aby išlo o riadne uverejnenie tohto dokumentu, musí byť poskytnutý investorom a predložený príslušnému orgánu pri každej verejnej ponuke čo najskôr, pokiaľ možno ešte pred jej začiatkom. (
46
) Prináleží vnútroštátnemu sudu overiť, či to tak naozaj je.
66.
Preto možno hovoriť o riadnom uverejnení, keď bol základný prospekt uverejnený bez informácií požadovaných podľa článku 22 ods. 1 vykonávacieho nariadenia, najmä podľa schémy v prílohe V k tomuto nariadeniu, pokiaľ nie sú známe v čase schvaľovania predmetného základného prospektu a dajú sa určiť iba v čase jednotlivej emisie, a za predpokladu, že požiadavky stanovené v článku 22 ods. 5 vykonávacieho nariadenia sú splnené a konečné podmienky sa poskytnú investorom a predložia sa príslušným orgánom pri každej verejnej ponuke čo najskôr, pokiaľ možno ešte pred jej začiatkom, ako to stanovuje článok 5 ods. 4 smernice o prospekte.
Štvrtá otázka
67.
Vnútroštátny súd sa svojou štvrtou otázkou pýta, či možno povedať, že základný prospekt je „ľahko prístupný“ potenciálnym investorom pri otvorení internetovej stránky v prípade, že emitent podmieňuje tento prístup splnením určitých podmienok, ako je napríklad i) registrácia, ii) akceptovanie právneho upozornenia na používanie a uvedenie e‑mailovej adresy na účel tejto registrácie, iii) uhradenie poplatku alebo iv) obmedzenie bezplatného prístupu k požadovaným informáciám v zmysle článku 22 ods. 1 vykonávacieho nariadenia na dva dokumenty za mesiac.
68.
Článok 29 ods. 1 bod 1 vykonávacieho nariadenia, ktorý stanovuje pravidlá uverejňovania v elektronickej podobe, je formulovaný jasne, pretože stanovuje, že základný prospekt musí byť investorom pri otvorení internetovej stránky ľahko prístupný.
69.
Myslím si, že samotná požiadavka registrácie by mohla byť v súlade s týmto ustanovením za predpokladu, že postup registrácie je investorom jasný. Podmienenie prístupu k internetovej stránke splnením požiadavky registrácie, akceptovaním právneho upozornenia (
47
) a poskytnutím e‑mailovej adresy však považujem za podmienku, ktorá je nezlučiteľná s pojmom ľahkej prístupnosti.
70.
Hoci je pravda, že žijeme v dobe, ktorá sa bežne označuje za „informačný vek“, neznamená to, ako zdôrazňujú Komisia a holandská vláda, že všetci potenciálni investori majú zriadenú e‑mailovú adresu. Takáto podmienka by teda automaticky vylučovala všetkých investorov, ktorí nepoužívajú e‑mail.
71.
Okrem toho uloženie povinnosti akceptovať právne upozornenie vytvára nerovnosť zbraní, čo je v rozpore s cieľom smernice o prospekte, ktorým je ochrana investorov, pretože emitent (strana, ktorá má k dispozícii informácie) v skutočnosti môže investorovi uložiť povinnosť akceptovať právne upozornenie, ale investor nemôže získať prístup k požadovaným informáciám týkajúcim sa jeho prípadných investícií bez toho, aby toto právne upozornenie akceptoval. Takáto podmienka by pravdepodobne odrádzala potenciálnych investorov a/alebo (prinajmenšom potenciálne) obmedzovala právnu ochranu, ktorú by inak požívali.
72.
Podľa smernice o prospekte sa musia kópie prospektu v tlačenej podobe sprístupniť bezplatne. (
48
) Z tohto dôvodu by spoplatnenie elektronického prístupu k dokumentom nebolo v súlade s týmto ustanovením. Je zrejmé, že uloženie povinnosti investorom uhradiť poplatok za prístup k internetovým stránkam im bráni v takomto prístupe, a preto je v rozpore s článkom 29 ods. 1 vykonávacieho nariadenia.
73.
Napokon, keď je bezplatný prístup obmedzený na dva dokumenty za mesiac, ale na získanie potrebných informácií potrebuje investor viac ako dva dokumenty, takáto požiadavka je zjavne v rozpore s povinnosťou stanovenou v článku 5 ods. 1 smernice o prospekte sprístupniť investorovi v ľahko analyzovateľnej a zrozumiteľnej forme informácie, ktoré mu umožnia vykonať informované posúdenie.
74.
Preto sa domnievam, že je v rozpore s článkom 29 vykonávacieho nariadenia podmieniť prístup k prospektu alebo základnému prospektu prostredníctvom internetovej stránky podmienkami, ako sú i) registrácia, ktorá vyžaduje akceptovanie právneho upozornenia na používanie a uvedenie e‑mailovej adresy, ii) uhradenie poplatku alebo iii) obmedzenie bezplatného prístupu k požadovaným informáciám stanoveným v článku 22 ods. 1 vykonávacieho nariadenia na dva dokumenty za mesiac.
Piata otázka
75.
Piata otázka sa týka článku 14 ods. 2 písm. b) smernice o prospekte, podľa ktorého sa základný prospekt považuje za verejne dostupný, keď je uverejnený niekoľkými rozličnými spôsobmi (
49
). Touto otázkou kladie vnútroštátny súd klasickú otázku, ako by sa malo vykladať ustanovenie práva Únie v prípade, že existujú rozdiely medzi jednotlivými jazykovými verziami. Vnútroštátny súd sa pýta, či by sa mal článok 14 ods. 2 písm. b) smernice vykladať v tom zmysle, že základný prospekt musí byť sprístupnený v sídle emitenta a zároveň v kanceláriách finančných sprostredkovateľov, alebo existuje možnosť voľby v tom zmysle, že emitent môže sprístupniť dokumenty buď vo svojom sídle, alebo v kanceláriách finančných sprostredkovateľov.
76.
Vnútroštátny súd vysvetľuje, že podľa nemeckého znenia smernice je správny druhý výklad. Podľa anglického, francúzskeho a španielskeho znenia smernice sa však vyžaduje sprístupnenie dokumentov na oboch miestach. (
50
)
77.
Podľa ustálenej judikatúry v prípade rozporu medzi rôznymi jazykovými verziami textu Spoločenstva sa má predmetné ustanovenie vykladať podľa všeobecnej štruktúry a účelu právneho predpisu, ktorého je súčasťou. (
51
) Potreba jednotného uplatňovania a výkladu právnej úpravy Únie teda vylučuje, aby bola táto právna úprava posudzovaná izolovane v jednej zo svojich verzií, ale naopak, vyžaduje, aby bola vykladaná podľa skutočnej vôle normotvorcu účelu, ktorý sleduje, a to s prihliadnutím na všetky jazykové verzie. (
52
)
78.
Žalobca, holandská a portugalská vláda a Komisia sa domnievajú, že článok 14 ods. 2 písm. b) smernice o prospekte by sa mal vykladať v tom zmysle, že prospekt by mal byť dostupný v sídle emitenta a zároveň v kanceláriách finančných sprostredkovateľov. Belgická vláda zastáva opačný názor. Domnieva sa, že podľa článku 14 ods. 2 písm. b) smernice o prospekte majú emitenti možnosť voľby a že základný prospekt môže byť sprístupnený buď v sídle emitenta, alebo v kanceláriách finančných sprostredkovateľov.
79.
Súhlasím s prvým názorom. Vzhľadom na to, že existuje rozdiel v jednotlivých jazykových verziách smernice, ktoré sú všetky rovnako autentické, je potrebné stanoviť jednotný výklad, ktorý je v súlade s cieľmi a so systémom článku 14 ods. 2 písm. b) smernice o prospekte.
80.
Myslím si, že keď je základný prospekt sprístupnený verejnosti v tlačenej podobe, mal by byť sprístupnený v sídle emitenta a zároveň v kanceláriách finančných sprostredkovateľov.
81.
Tento názor je v súlade s cieľmi smernice o prospekte. Ako tvrdí holandská vláda, jedeným z týchto cieľov je zabezpečiť efektívnosť trhu, čo možno dosiahnuť udelením jednorazového povolenia emitentovi platného pre predmetné cenné papiere na celom území vnútorného trhu (
53
). Ak má emitent sídlo v jednom členskom štáte a základný prospekt je k dispozícii iba v tlačenej podobe v tomto štáte, ale cenné papiere ponúkajú na predaj finanční sprostredkovatelia v iných členských štátoch, v ktorých tlačená podoba tohto prospektu nie je k dispozícii, investori v týchto štátoch budú v nevýhode. To by narúšalo ďalší z cieľov smernice, ktorým je ochrana investora.
82.
Tento názor je tiež v súlade so systémom právnej úpravy. Článok 14 ods. 7 smernice o prospekte stanovuje, že ak sa prospekt sprístupní uverejnením v elektronickej podobe, investorovi musí byť na jeho žiadosť bezplatne doručená tlačená kópia. Súhlasím s Komisiou, že investori sú oprávnení podať takúto žiadosť buď v sídle emitenta, alebo v kanceláriách finančných sprostredkovateľov.
83.
Z tohto dôvodu sa domnievam, že na zabezpečenie súladu s cieľmi a so systémom právnych predpisov by sa tlačené kópie prospektu mali sprístupniť v sídle emitenta a zároveň v kanceláriách finančných sprostredkovateľov.
84.
Preto zastávam názor, že článok 14 ods. 2 písm. b) smernice o prospekte by sa mal vykladať v tom zmysle, že základný prospekt musí byť sprístupnený v sídle emitenta a v kanceláriách finančných sprostredkovateľov.
Návrh
85.
Z uvedených dôvodov navrhujem Súdnemu dvoru, aby na prejudiciálne otázky položené Handelsgericht Wien odpovedal takto:
1.
Článok 22 ods. 2 nariadenie Komisie (ES) č. 809/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa vykonáva smernica 2003/71/ES Európskeho parlamentu a Rady, pokiaľ ide o informácie obsiahnuté v prospekte, ako aj ich formát, uvádzanie odkazov a uverejnenie týchto prospektov a šírenie reklamy, sa má vykladať v tom zmysle, že:
—
informácie, ktoré sa v zásade musia poskytnúť investorom v zmysle článku 22 ods. 1 uvedeného nariadenia, ktoré v čase schválenia základného prospektu ešte neboli známe, ale v čase uverejnenia dodatku k prospektu už známe boli, nemusia byť zahrnuté do dodatku, pokiaľ nepredstavujú významný nový faktor, vecnú chybu alebo nepresnosť týkajúce sa údajov zahrnutých do prospektu, ktoré by mohli ovplyvniť hodnotenie cenných papierov na účely článku 16 ods. 1 smernice 2003/71,
—
táto výnimka z povinnosti poskytnúť (požadované) informačné položky stanovené v článku 22 ods. 1 druhom pododseku nariadenia č. 809/2004 sa uplatní aj vtedy, keď boli (požadované) informácie známe pred dátumom emisie predmetných cenných papierov (ale po uverejnení základného prospektu).
2.
O riadnom uverejnení možno hovoriť, keď bol základný prospekt uverejnený bez (požadovaných) informácií stanovených v článku 22 ods. 1 druhom pododseku nariadenia č. 809/2004, najmä podľa schémy v prílohe V k tomuto nariadeniu, pokiaľ tieto informácie nie sú známe v čase schvaľovania základného prospektu a dajú sa určiť iba v čase jednotlivej emisie, a za predpokladu, že požiadavky stanovené v článku 22 ods. 5 uvedeného nariadenia sú splnené a konečné podmienky sa poskytnú investorom a predložia sa príslušným orgánom pri každej vykonanej verejnej ponuke, ako to stanovuje článok 5 ods. 4 smernice 2003/71.
3.
Je v rozpore s článkom 29 nariadenia č. 809/2004 podmieniť prístup k prospektu alebo základnému prospektu prostredníctvom internetovej stránky podmienkami, ako sú i) registrácia, ktorá vyžaduje akceptovanie právneho upozornenia na používanie a uvedenie e‑mailovej adresy, ii) uhradenie poplatku alebo iii) obmedzenie bezplatného prístupu k požadovaným informáciám stanoveným v článku 22 ods. 1 nariadenia č. 809/2004 na dva dokumenty za mesiac.
4.
Článok 14 ods. 2 písm. b) smernice 2003/71 sa má vykladať v tom zmysle, že základný prospekt musí byť sprístupnený v sídle emitenta aj v kanceláriách finančných sprostredkovateľov.
(
1
)	Jazyk prednesu: angličtina.
(
2
)	Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/71/ES zo 4. novembra 2003 o prospekte, ktorý sa zverejňuje pri verejnej ponuke cenných papierov alebo ich prijatí na obchodovanie, a o zmene a doplnení smernice 2001/34/ES (Ú. v. EÚ L 345, s. 64; Mim. vyd. 06/006, s. 356). Táto smernica bola odvtedy trikrát zmenená a doplnená, vrátane zmien a doplnení uskutočnených smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/73/EÚ z 24. novembra 2010, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2003/71/ES o prospekte, ktorý sa zverejňuje pri verejnej ponuke cenných papierov alebo ich prijatí na obchodovanie, a 2004/109/ES o harmonizácii požiadaviek na transparentnosť v súvislosti s informáciami o emitentoch, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu (Ú. v. EÚ L 327, s. 1). Pozri bod 27 týchto návrhov.
(
3
)	Pojem „prospekt“ predmetná právna úprava nedefinuje. Vnímam ho tak, že odkazuje na zverejnený dokument obsahujúci finančné informácie o emitentovi a cenných papieroch, ktoré sa verejne ponúkajú alebo boli prijaté na obchodovanie. Názorný príklad udalosti ilustrujúcej nešťastné dôsledky, ktoré môžu nastať v prípadoch, keď investori uskutočnili rozhodnutie bez toho, aby využili zverejnené údaje, a ešte predtým, než boli prijaté regulačné opatrenia, ako je napríklad smernica o prospekte, možno nájsť v BALEN, M.: A very English deceit – The South Sea Bubble and the world’s first great financial scandal. London: Fourth Estate.
(
4
)	Článok 5 smernice o prospekte, citovaný v bode 7 týchto návrhov.
(
5
)	Nariadenie Komisie (ES) č. 809/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa vykonáva smernica 2003/71/ES Európskeho parlamentu a Rady, pokiaľ ide o informácie obsiahnuté v prospekte, ako aj ich formát, uvádzanie odkazov a uverejnenie týchto prospektov a šírenie reklamy (Ú. v. EÚ L 149, s. 1; Mim. vyd. 06/007, s. 307) (ďalej len „vykonávacie nariadenie“). Toto nariadenie bolo viackrát zmenené a doplnené, vrátane zmien a doplnení uskutočnených delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 486/2012 z 30. marca 2012, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 809/2004, pokiaľ ide o formát a obsah prospektu, základného prospektu, súhrnu a konečných podmienok a pokiaľ ide o požiadavky na zverejňovanie (Ú. v. EÚ L 150, s. 1); pozri bod 27 týchto návrhov.
(
6
)	Pozri článok 22 vykonávacieho nariadenia, citovaný v bode 15 týchto návrhov.
(
7
)	Pozri napríklad články 5 a 8.
(
8
)	Článok 13.
(
9
)	Článok 14.
(
10
)	Článok 2 ods. 1 písm. m); okrem toho pozri články 17 a 18 uvedenej smernice, ktoré sa týkajú schvaľovania prospektu príslušnými orgánmi domovského členského štátu a ustanovení o vzájomnom uznávaní takýchto prospektov v rámci územia Únie.
(
11
)	Pozri tiež odôvodnenie 4.
(
12
)	Pozri článok 2 ods. 1 písm. a). Definícia odkazuje na článok 1 ods. 4 smernice Rady č. 93/22/EHS z 10. mája 1993 o investičných službách v oblasti cenných papierov (Ú. v. ES L 141, s. 27; Mim. vyd. 06/002, s. 43) (ktorá bola odvtedy zrušená a nahradená). Táto definícia sa vzťahuje na akcie akciových spoločností a iné cenné papiere rovnocenné akciám akciových spoločností, dlhopisy alebo iné formy dlhových cenných papierov, ktoré sú obchodovateľné na kapitálovom trhu, a všetky ostatné cenné papiere, s ktorými sa bežne obchoduje a ktoré dávajú právo na nadobudnutie takýchto prevoditeľných cenných papierov prostredníctvom upísania alebo výmeny, alebo ktoré dávajú právo na peňažné vyrovnanie, okrem platobných prostriedkov.
(
13
)	Článok 2 ods. 1 písm. b) a c).
(
14
)	Článok 2 ods. 1 písm. h).
(
15
)	Článok 2 ods. 1 písm. i).
(
16
)	Článok 2 ods. 1 písm. k).
(
17
)	Článok 2 ods. 1 písm. r). Priznám sa, že prinajmenšom v anglickom jazyku mám určité ťažkosti s pochopením presného významu formulácie „v prípade, že obsahuje dodatok“, ktorú táto definícia obsahuje.
(
18
)	Článok 8 ods. 2 stanovuje, že príslušný orgán môže povoliť vynechanie určitých údajov z prospektu.
(
19
)	Pozri vykonávacie nariadenie, citované v bodoch 13 až 18 týchto návrhov.
(
20
)	Alternatívne spôsoby sprístupnenia prospektu zahŕňajú: i) inzerovanie v novinách značne rozšírených v členských štátoch, v ktorých sa verejná ponuka realizuje, a ii) uverejnenie v elektronickej podobe na internetovej stránke emitenta, prípadne na stránke finančných sprostredkovateľov umiestňujúcich alebo predávajúcich predmetné cenné papiere či na internetovej stránke príslušného orgánu domovského členského štátu.
(
21
)	Pozri odôvodnenie 1 vykonávacieho nariadenia.
(
22
)	Spotrebiteľmi v zmysle tohto ustanovenia sú súkromné osoby konajúce vo vlastnom mene, nie v mene spoločnosti. Zdá sa, že na pána Timmela sa v súvislosti s kúpou cenných papierov vzťahuje táto definícia.
(
23
)	Ako sa uvádza v kópii základného prospektu pripojeného k pripomienkam, ktoré predložil pán Timmel.
(
24
)	Kód ISIN je 12‑miestny alfanumerický kód identifikujúci cenný papier. Tieto kódy používajú obchodné spoločnosti všetkých typov na celom svete.
(
25
)	Čiže smernica 2010/73 a nariadenie č. 486/2012.
(
26
)	Rozsudok z 22. decembra 2010, Bavaria (C-120/08, Zb. s. I-3393, bod 41). Relevantným obdobím bol rok 2006 (pozri bod 20 týchto návrhov).
(
27
)	Holandská východoindická spoločnosť bola privilegovaná spoločnosť založená v roku 1602, keď jej holandské generálne stavy udelili na 21 rokov monopol na vykonávanie „koloniálnych činností“ v Ázii. Považuje sa za prvú obchodnú spoločnosť, ktorá zvýšila svoj finančný kapitál (približne 6424588 holandských guldenov) vydaním akcií.
(
28
)	Pozri napríklad s. 14 zmeneného a doplneného návrhu Komisie na smernicu Európskeho parlamentu a Rady o prospekte, ktorý sa zverejňuje pri verejnej ponuke cenných papierov alebo ich prijatí na obchodovanie, a o zmene a doplnení smernice 2001/34 [KOM(2002) 460 v konečnom znení] a sprievodnú tlačovú správu IP/01/1209 z 9. augusta 2002.
(
29
)	„Poukážky“ sú finančný nástroj alebo druh dlhového cenného papiera; držiteľ je oprávnený, aby mu bola vyplatená istina (v deň splatnosti) a úrok spoločne s ostatnými zmluvnými právami podľa podmienok emitenta. Zvyčajne sú emitované v rámci plánu priebežne alebo opakovane počas stanoveného obdobia; okrem toho pozri definíciu pojmu „ponukový program“ stanovenú v článku 2 písm. k) smernice, už citovanú v bode 5 týchto návrhov.
(
30
)	„Tranža“ predstavuje určité množstvo určitého typu cenných papierov emitovaných v rámci ponukového programu.
(
31
)	Pôvodné znenie návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o prospekte, ktorý sa zverejňuje pri verejnej ponuke cenných papierov alebo ich prijatí na obchodovanie [KOM(2001) 280], odporúčalo jeden formát prospektu, a preto neobsahovalo takéto ustanovenie. Možnosť zvoliť si formát prospektu bola vložená do zmeneného a doplneného návrhu [KOM(2002) 460] v nadväznosti na stanovisko Európskeho parlamentu prijaté v prvom čítaní 14. marca 2002. Pozri Ú. v. EÚ C 47 E, 2003, s. 525, a okrem toho pozri tlačovú správu IP/02/1209 z 9. augusta 2002.
(
32
)	Pozri odôvodnenie 24 smernice o prospekte, už citované v bode 4 týchto návrhov.
(
33
)	Pozri článok 5 ods. 3 smernice o prospekte, už citovaný v bode 7 týchto návrhov.
(
34
)	Článok 5 ods. 4 smernice o prospekte.
(
35
)	Článok 22 ods. 2 odkazuje na emitenta, ponúkajúceho alebo osobu žiadajúcu o prijatie na obchodovanie na regulovanom trhu. Kvôli ľahšej orientácii sa v rámci týchto návrhov odvolávam jednoducho na emitenta.
(
36
)	Článok 22 ods. 1 vykonáva povinnosť stanovenú v článku 7 smernice o prospekte týkajúcom sa osobitných údajov, ktoré musia byť zahrnuté do prospektu, aby sa vyhlo duplicite údajov v prípade, že sa prospekt skladá zo samostatných dokumentov, ako je napríklad základný prospekt a jeho konečné podmienky. Pozri bod 9 týchto návrhov.
(
37
)	Pozri bod 7 týchto návrhov.
(
38
)	Pozri napríklad odkaz na ponukový program v článku 2 ods. 1 písm. k) smernice o prospekte a bod 29 týchto návrhov.
(
39
)	Pozri tiež odôvodnenie 34 smernice o prospekte.
(
40
)	Pozri odôvodnenie 21 vykonávacieho nariadenia.
(
41
)	Článok 22 ods. 5 bod 1 vykonávacieho nariadenia.
(
42
)	Pozri článok 13 ods. 1 a článok 16 ods. 1 smernice o prospekte.
(
43
)	Pozri odôvodnenie 19 smernice o prospekte.
(
44
)	Pozri odôvodnenie 10 smernice o prospekte.
(
45
)	Registrované sídlo spoločnosti Lehman Brothers sa v relevantnom čase nachádzalo v Holandsku.
(
46
)	Pozri článok 5 ods. 4 tretí pododsek smernice o prospekte.
(
47
)	Z návrhu na začatie prejudiciálneho konania vyplýva, že predmetné právne upozornenie si vyžadovalo rozsiahle čítanie a muselo byť akceptované ešte pred registráciou. Pozri bod 22 týchto návrhov.
(
48
)	Pozri článok 14 ods. 2 písm. b) smernice o prospekte. Potenciálni investori však budú musieť v prípade, že prístup k prospektu získajú týmto spôsobom, znášať náklady spojené s kúpou novín [pozri článok 14 ods. 2 písm. a)]. Keď sa – ako v prejednávanej veci – zvažuje značná investícia (pozri bod 23 týchto návrhov), znášanie takýchto nákladov sa nemôže javiť ako neprimerané.
(
49
)	Pozri poznámku pod čiarou 20.
(
50
)	V čase nadobudnutia účinnosti smernice o prospekte (31. decembra 2003) existovalo 15 členských štátov a 11 oficiálnych jazykových verzií. V 10 jazykových verziách sa v článku 14 ods. 2 písm. b) smernice o prospekte nachádza spojka „a“. Spojka „alebo“ je použitá iba v nemeckej jazykovej verzii.
(
51
)	Pozri rozsudky zo 6. októbra 1982, CILFIT/Ministero della Sanità (283/81, Zb. s. 3415, body 18 až 20), a z 1. apríla 2004, Borgmann (C-1/02, Zb. s. I-3219, bod 25).
(
52
)	Pozri rozsudok z 3. júna 2010, Internetportal und Marketing (C-569/08, Zb. s. I-4871, bod 35 a citovanú judikatúru).
(
53
)	Pozri odôvodnenia 10 a 14 smernice o prospekte.