62024CO0262_INF
A Bíróság (hatodik tanács) 2025. február 12‑i végzése –Pegazus Busz
(C‑262/24. sz. ügy)
„Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése és 99. cikke – Nyilvánvaló elfogadhatatlanság – Az ítélkezési gyakorlatból egyértelműen levezethető válasz – Adózás – A hozzáadottérték–adó (héa) közös rendszere – Az előzetesen felszámított héa levonásához való jog – Megtagadás – Adócsalás – Az adóalany kötelezettségei – Bizonyítási teher – Az arányosság és a jogbiztonság elve – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke – A nemzeti ítélkezési gyakorlat és az uniós jog közötti ellentmondás – EUMSZ 267. cikk – Az uniós jog elsőbbsége – Előzetes döntéshozatalra utalási kötelezettség”
1.
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések – A Bíróság hatásköre – Korlátok – A tényállás értékelése – Az uniós jognak az alapjogvitára való alkalmazása – A Bíróság hatáskörének nyilvánvaló hiánya
(EUMSZ 267. cikk)
(lásd: 21–24. pont és a rendelkező rész 1. pontja)
2.
Az adójogszabályok harmonizálása – Közös hozzáadottértékadó‑rendszer – Visszaélésszerű magatartásnak minősülő ügyletek – Bizonyítási követelmények – A csalás tényállási elemeinek pontosítása – A csalárd cselekményekre vonatkozó bizonyítékok előterjesztése – A csalásban való aktív részvétel vagy a csalásról való tudomás bizonyítása – A nemzeti bíróságokra háruló vizsgálat
(lásd: 27., 28. pont)
3.
Az adójogszabályok harmonizálása – Közös hozzáadottértékadó‑rendszer – Az előzetesen felszámított adó levonása – Levonási jog – Az adóalany adócsalásban való részvétele miatti megtagadás – Megengedhetőség – Feltétel – Az Alapjogi Charta szerinti tisztességes eljáráshoz való jog tiszteletben tartása
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 47. cikk; 2006/112 tanácsi irányelv)
(lásd: 29. pont és a rendelkező rész 2. pontja)
4.
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések – A Bíróság hatásköre – Korlátok – Általános vagy hipotetikus kérdések – Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben említett uniós jogi rendelkezések közötti kapcsolat hiánya – Elfogadhatatlanság
(EUMSZ 267. cikk)
(lásd: 32., 33. pont, és rendelkező rész, 3. pont)
5.
Uniós jog – Elsőbbség – Valamely tagállam legfelsőbb bíróságának a Bíróság által az uniós jog rendelkezései vonatkozásában adott értelmezésével ellentétes határozatai – Az e tagállam bíróságait az ezen határozatok tiszteletben tartására kötelező nemzeti szabályozás – Megengedhetetlenség – E bíróságok azon kötelezettsége, hogy újból előzetes döntéshozatal iránti kérelemmel forduljanak a Bírósághoz – Hiány
(EUMSZ 267. cikk)
(lásd: 36–40. pont és a rendelkező rész 4. pontja)
Rendelkező rész
1)
Az Európai Unió Bírósága nyilvánvalóan nem rendelkezik hatáskörrel a Fővárosi Törvényszék (Magyarország) által a 2024. február 29‑i határozatával előzetes döntéshozatalra előterjesztett első, második és harmadik kérdés megválaszolására, az első kérdés c) pontja kivételével.
2)
Az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkében biztosított tisztességes eljáráshoz való jogot úgy kell értelmezni, hogy annak tiszteletben tartása megköveteli, hogy az adóalany az eljáró nemzeti bíróság előtt tudomást szerezzen azokról a bizonyítékokról, amelyekre az adóhatóság annak megállapítása érdekében támaszkodik, hogy ezen adóalany hozzáadottértékadó‑csalásban vesz részt, és kontradiktórius eljárásban megvitathassa azokat.
3)
A Fővárosi Törvényszék (Magyarország) által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem az e bíróság által feltett negyedik kérdés tekintetében nyilvánvalóan elfogadhatatlan.
4)
Az uniós jog elsőbbségének elvét és az EUMSZ 267. cikket úgy kell értelmezni, hogy az a nemzeti bíróság, amely a felülvizsgálatot követő visszautaláson alapuló eljárásban jár el, amelyben a nemzeti jog szerint arra köteles, hogy kövesse a visszautaló határozatban foglalt iránymutatásokat, mindazonáltal köteles figyelmen kívül hagyni ezeket az iránymutatásokat, ha azokat – különösen a Bíróság ítélkezési gyakorlatára tekintettel – ellentétesnek ítéli az uniós joggal, anélkül hogy ezt megelőzően előzetes döntéshozatal céljából kérdést kellene a Bíróság elé terjesztenie.