Acțiune introdusă la 15 mai 2014 - Kurchenko/Consiliul
(Cauza T-339/14)
Limba de procedură: engleza
Părțile
Reclamant: Serhiy Vitaliyovych Kurchenko (Ciuhuiv, Ucraina) (reprezentanți: B. Kennelly și J. Pobjoy, Barristers, M. Drury și A. Swan, Solicitors)
Pârât: Consiliul Uniunii Europene
Concluziile
Reclamantul solicită Tribunalului:
anularea, în măsura în care se aplică reclamantului, a Deciziei 2014/119/PESC a Consiliului din 5 martie 2014 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Ucraina (JO L 66, p. 26) [denumită în continuare „decizia”] și a Regulamentului (UE) nr. 208/2014 al Consiliului din 5 martie 2014 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Ucraina, (JO L 66, p. 1) [denumit în continuare „regulamentul”]; și
obligarea pârâtului la plata cheltuielilor de judecată.
Motivele și principalele argumente
În susținerea acțiunii, reclamantul invocă șapte motive.
Primul motiv întemeiat pe faptul că Consiliul nu a identificat un temei juridic pertinent. Articolul 29 TUE nu constituia un temei juridic pertinent pentru decizie, deoarece în plângerea formulată împotriva reclamantului acesta nu a fost desemnat drept persoană care a adus atingere statului de drept sau drepturilor omului în Ucraina [în sensul articolului 21 alineatul (2) TUE și articolului 23 TUE]. Întrucât decizia era lipsită de validitate, Consiliul nu se putea întemeia pe articolul 215 alineatul (2) TFUE pentru a emite regulamentul. În momentul în care au fost impuse măsurile restrictive, nu a existat nicio acuzație sau reclamație împotriva reclamantului, în nicio jurisdicție, că activitățile sale amenințau să aducă atingere statului de drept sau încălcau drepturile omului în Ucraina.
Al doilea motiv întemeiat pe faptul că Consiliul nu a îndeplinit criteriul includerii pe listă, și anume ca persoana să fi fost „identificată ca fiind responsabilă” pentru deturnare de fonduri publice ucrainene sau pentru încălcări ale drepturilor omului în Ucraina, sau ca aceasta să fie o asociată cu orice persoană care a fost identificată astfel. Singurul motiv oferit pentru a justifica includerea pe listă a reclamantului a fost faptul că s-a pretins că acesta făcea obiectul unei „anchete” în Ucraina pentru participare la infracțiuni în legătură cu deturnarea de fonduri publice ucrainene și transferul ilegal al acestora în afara Ucrainei. Nu există așadar nici măcar o afirmație (aplicând raționamentul Tribunalului în cauza T-256/11 Ezz), că reclamantul era o persoană responsabilă pentru deturnare de fonduri publice ucrainene sau pentru încălcări ale drepturilor omului în Ucraina, sau a fost asociată cu o persoană care a fost în mod adecvat desemnată responsabilă.
Al treilea motiv întemeiat pe faptul că Consiliul a încălcat dreptul la apărare și dreptul la protecție jurisdicțională efectivă ale reclamantului. Acestuia din urmă nu i-au fost furnizate în niciun moment informații specifice cu privire la „anchetă” care ar justifica includerea sa pe listă, și nici măcar dovezi „serioase și credibile” sau „concrete” în acest sens. În pofida solicitărilor, Consiliul nu a furnizat aceste informații.Al patrulea motiv întemeiat pe faptul că Consiliul nu a furnizat reclamantului motive suficiente pentru includerea pe listă. Motivele furnizate nu erau suficient de detaliate și de precise. Nu s-au furnizat precizări cu privire la natura comportamentului reclamantului, care ar fi „antrenat participarea sa” la „infracțiuni”, sau pentru a explica modul în care o astfel de presupusă „participare la infracțiuni” este în vreun fel legată de „deturnarea de fonduri publice ucrainene” sau de „transferul ilegal al acestora în afara Ucrainei”. Nu a fost furnizată nicio precizare cu privire la „anchetă”, la entitatea care ar realiza-o, la natura acesteia sau la data la care se presupune că a început.Al cincilea motiv întemeiat pe faptul că Consiliul a încălcat grav drepturile fundamentale la proprietate și la reputație ale reclamantului. Măsurile restrictive nu erau „prevăzute de lege”. Acestea au fost impuse fără suficiente garanții care să permită reclamantului să își prezinte argumentele în mod eficient în fața Consiliului. Ele nu se limitează la un activ concret considerat a proveni din fonduri publice deturnate, nici la valoarea fondurilor care ar fi fost deturnate.Al șaselea motiv întemeiat pe faptul că Consiliul s-au bazat pe fapte substanțial inexacte. Contrar
motivului unic invocat pentru includerea pe listă a reclamantului, nu există informații sau dovezi disponibile că acesta a făcut într-adevăr obiectul unei „anchete” în Ucraina, de natura celei prevăzute în decizie și în regulament.Al șaptelea motiv întemeiat pe faptul că Consiliul nu s-a asigurat cu privire la relevanța și la validitatea dovezilor care au stat la baza includerii reclamantului pe listă: nu a verificat dacă actualul procuror general interimar al Ucrainei era competent, în conformitate cu constituția Ucrainei, să inițieze o anchetă împotriva reclamantului și nu a luat în considerare faptul că, de fapt, reclamantul nu făcea obiectul pretinsei „anchete”.