62024CJ0211
HOTĂRÂREA CURȚII (Camera a treia)
4 septembrie 2025 (
*1
)
„Trimitere preliminară – Desen sau model industrial comunitar – Regulamentul (CE) nr. 6/2002 – Articolul 8 alineatul (3) – Desen sau model industrial care permite asamblarea sau conectarea multiplă a unor produse interschimbabile în interiorul unui sistem modular – Întinderea protecției conferite de un astfel de desen sau model industrial – Articolul 10 – Noțiunea de «utilizator avizat» – Articolul 89 alineatul (1) – Sancțiuni în cadrul acțiunii în contrafacere – Motive speciale care permit instanței naționale să nu pronunțe ordonanțele prevăzute de această dispoziție – Contrafacerea elementelor unui joc de construcție, puțin numeroase din punct de vedere cantitativ în raport cu ansamblul componentelor acestui joc”
În cauza C‑211/24,
având ca obiect o cerere de decizie preliminară formulată în temeiul articolului 267 TFUE de Fővárosi Törvényszék (Curtea din Budapesta‑Capitală, Ungaria), prin decizia din 5 martie 2024, primită de Curte la 18 martie 2024, în procedura
LEGO A/S
împotriva
Pozitív Energiaforrás Kft.,
CURTEA (Camera a treia),
compusă din domnul C. Lycourgos, președinte de cameră, domnii S. Rodin și N. Piçarra, doamna O. Spineanu‑Matei (raportoare) și domnul N. Fenger, judecători,
avocat general: domnul M. Szpunar,
grefier: domnul A. Calot Escobar,
având în vedere procedura scrisă,
luând în considerare observațiile prezentate:
–
pentru LEGO A/S, de Á. György, P. Lukácsi, K. Szamosi, ügyvédek, V. von Bomhard și L. von Gerlach, Rechtsanwälte;
–
pentru Pozitív Energiaforrás Kft., de A Lendvai, ügyvéd;
–
pentru guvernul maghiar, de M. Z. Fehér și R. Kissné Berta, în calitate de agenți;
–
pentru Comisia Europeană, de P. Němečková și A. Tokár, în calitate de agenți,
după ascultarea concluziilor avocatului general în ședința din 6 martie 2025,
pronunță prezenta
Hotărâre
1
Cererea de decizie preliminară privește interpretarea articolului 8 alineatul (3), a articolului 10 și a articolului 89 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 6/2002 al Consiliului din 12 decembrie 2001 privind desenele sau modelele industriale comunitare (JO 2002, L 3, p. 1, Ediție specială, 13/vol. 33, p. 70).
2
Această cerere a fost formulată în cadrul unui litigiu între LEGO A/S (denumită în continuare „Lego”), pe de o parte, și Pozitív Energiaforrás Kft., pe de altă parte, în legătură cu o pretinsă contrafacere de către aceasta din urmă a două desene sau modele industriale comunitare al căror titular este Lego.
Cadrul juridic
3
Regulamentul nr. 6/2002 a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2024/2822 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2024 (JO 2024, L 2822, p. 1). Cu toate acestea, ținând seama de data faptelor care stau la baza litigiului principal, prezenta trimitere preliminară trebuie examinată în raport cu versiunea inițială a Regulamentului nr. 6/2002.
4
Considerentele (7), (10), (11) și (14) ale Regulamentului nr. 6/2002 au următorul cuprins:
„(7)
Protecția sporită a esteticii industriale încurajează autorii individuali să contribuie la afirmarea superiorității comunitare în domeniu, favorizând, în același timp, inovația și dezvoltarea de noi produse și investițiile în producerea acestora.
[…]
(10)
Acordarea protecției pentru desene sau modele industriale […] unor caracteristici impuse exclusiv de o funcție tehnică nu ar trebui să perturbe inovația tehnologică, înțelegându‑se faptul că protecția desenului sau modelului în cauză nu înseamnă că acesta trebuie să prezinte un anumit caracter estetic. De asemenea, nu trebuie perturbată interoperabilitatea produselor de fabricație diferită prin extinderea protecției asupra unor desene sau modele industriale de componente mecanice. Așadar, caracteristicile unui desen sau model care sunt excluse de la protecție pentru aceste motive nu trebuie luate în considerare pentru a aprecia dacă alte caracteristici ale desenului sau modelului în cauză îndeplinesc condițiile pentru a obține protecția.
(11)
Cu toate acestea, componentele mecanice ale produselor modulare pot constitui un element important al caracteristicilor inovatoare ale respectivelor produse și un avantaj important pentru comercializarea acestora, astfel încât trebuie să se prevadă și pentru ele posibilitatea de a beneficia de sistemul de protecție în cauză.
[…]
(14)
Evaluarea caracterului individual al unui desen sau al unui model industrial presupune să se stabilească dacă există o diferență clară între impresia globală pe care acesta o produce asupra unui utilizator avizat care îl privește și impresia produsă asupra aceluiași utilizator de totalitatea desenelor sau modelelor deja existente, ținându‑se seama de natura produsului căruia i se aplică sau în care este încorporat desenul sau modelul și mai ales de sectorul industrial căruia îi aparține și de gradul de libertate a autorului la elaborarea desenului sau a modelului.”
5
Articolul 3 din acest regulament, intitulat „Definiții”, prevede:
„În sensul prezentului regulament:
(a)
«desen sau model industrial» înseamnă aspectul exterior al unui produs sau al unei părți a acestuia, care îi conferă, în special, caracteristicile liniilor, contururilor, culorilor, formei, texturii și/sau a materialelor și/sau a ornamentației produsului în sine;
(b)
«produs» înseamnă orice articol industrial sau artizanal, inclusiv, printre altele, piesele concepute spre a fi asamblate într‑un produs complex, ambalaj, formă de prezentare, simboluri grafice și caractere tipografice, cu excepția programelor de calculator;
(c)
«produs complex» înseamnă un produs compus din mai multe piese ce pot fi înlocuite astfel încât să permită dezasamblarea și reasamblarea produsului.”
6
Potrivit articolului 4 alineatul (1) din regulamentul menționat:
„Un desen sau un model industrial este protejat printr‑un desen sau model industrial comunitar numai dacă are caracter individual și de noutate.”
7
Articolul 5 din același regulament, intitulat „Noutatea”, prevede:
„(1)   Se consideră că un desen sau model industrial reprezintă o noutate dacă niciun desen sau model identic nu a fost făcut public:
(a)
în cazul unui desen sau model industrial comunitar neînregistrat, înainte de data la care desenul sau modelul pentru care se solicită protecție a fost făcut public pentru prima dată;
(b)
în cazul unui desen sau model industrial comunitar înregistrat, înainte de data de depunere a cererii de înregistrare a desenului sau modelului pentru care se solicită protecție sau, dacă se revendică o prioritate, înainte de data de prioritate.
(2)   Desenele sau modelele sunt considerate identice dacă caracteristicile lor diferă între ele numai la nivelul unor detalii nesemnificative.”
8
Potrivit articolului 6 din Regulamentul nr. 6/2002, intitulat „Caracterul individual”:
„(1)   Se consideră că un desen sau un model industrial are caracter individual dacă impresia globală pe care o produce asupra utilizatorului avizat diferă de impresia produsă asupra unui asemenea utilizator de orice alt desen sau model care a fost făcut public:
(a)
în cazul unui desen sau model industrial comunitar neînregistrat, înainte de data la care desenul sau modelul pentru care se solicită protecție a fost făcut public pentru prima dată;
(b)
în cazul unui desen sau model industrial comunitar înregistrat, înainte de data de depunere a cererii de înregistrare sau, dacă se revendică o prioritate, înainte de data de prioritate.
(2)   Pentru aprecierea caracterului individual trebuie să se ia în considerare gradul de libertate a autorului în elaborarea desenului sau a modelului.”
9
Articolul 8 din acest regulament, intitulat „Desene sau modele industriale impuse de funcția lor tehnică și desene sau modele industriale de interconexiuni”, are următorul cuprins:
„(1)   Un desen sau un model industrial comunitar nu conferă drepturi asupra caracteristicilor aspectului unui produs care sunt impuse exclusiv de funcția sa tehnică.
(2)   Un desen sau un model industrial comunitar nu conferă drepturi asupra caracteristicilor aspectului unui produs care trebuie să fie reproduse obligatoriu în forma și dimensiunile lor exacte pentru ca produsul în care este încorporat sau căruia i se aplică desenul sau modelul să poată fi racordat mecanic la un alt produs, să poată fi plasat în interiorul sau în jurul unui alt produs sau pus în contact cu un alt produs, astfel încât fiecare dintre produse să‑și îndeplinească funcția proprie.
(3)   Prin derogare de la dispozițiile alineatului (2), un desen sau un model industrial comunitar conferă drepturi asupra unui desen sau model care respectă condițiile stabilite în articolele 5 și 6 și care are drept obiectiv acela de a permite asamblarea sau conectarea multiplă a unor produse interschimbabile în interiorul unui sistem modular.”
10
Articolul 10 din regulamentul menționat, intitulat „Întinderea protecției”, prevede:
„(1)   Protecția conferită de desenul sau modelul industrial comunitar se întinde asupra oricărui desen sau model care nu produce asupra utilizatorului avizat o impresie vizuală globală diferită.
(2)   Pentru stabilirea întinderii protecției, trebuie să se ia în considerare gradul de libertate pe care‑l deține autorul în realizarea desenului sau a modelului.”
11
Articolul 19 alineatul (1) din același regulament, intitulat „Drepturi conferite de desenul sau modelul industrial comunitar”, prevede:
„Desenul sau modelul industrial comunitar înregistrat conferă titularului său dreptul exclusiv de a‑l utiliza și [de a] interzice oricărui terț utilizarea acestuia fără consimțământul titularului. Prin utilizare, în înțelesul prezentei dispoziții, se înțelege, în special, fabricarea, ofertarea, introducerea pe piață, importul, exportul sau utilizarea propriu‑zisă a unui produs în care a fost încorporat sau căruia i s‑a aplicat desenul sau modelul în cauză, precum și depozitarea produsului respectiv în scopurile menționate anterior.”
12
Articolul 89 din Regulamentul nr. 6/2002, intitulat „Sancțiunile acțiunii în contrafacere”, are următorul cuprins:
„(1)   În cazul în care, într‑o acțiune în contrafacere sau acțiune privind riscul de contrafacere, o instanță competentă în domeniul desenelor sau modelelor comunitare constată că pârâtul a contrafăcut sau există riscul să contrafacă un desen sau un model comunitar, aceasta dispune, cu excepția cazului în care există anumite motive speciale care o determină să nu acționeze astfel:
(a)
printr‑o ordonanță prin care i se interzice pârâtului să‑și continue actele de contrafacere sau actele care prezintă riscul de contrafacere;
(b)
printr‑o ordonanță de sechestrare a produselor contrafacerii;
(c)
printr‑o ordonanță de sechestrare a materialelor și instrumentelor care au servit, în special, la crearea sau la producerea mărfurilor contrafăcute, dacă proprietarul acestora cunoștea scopul în care erau utilizate materialele sau instrumentele în cauză sau dacă scopul respectiv era flagrant în circumstanțele respective;
(d)
prin orice ordonanță care impune alte sancțiuni recomandate în cazul în speță și prevăzute de legea – inclusiv de dreptul internațional privat – statului membru în care au fost săvârșite actele de contrafacere sau care prezintă riscul de contrafacere.
(2)   Instanța competentă în domeniul desenelor sau modelelor industriale comunitare ia măsurile adecvate pentru garantarea respectării ordonanțelor menționate la alineatul (1), în conformitate cu dreptul intern.”
Litigiul principal și întrebările preliminare
13
Lego este titulara desenului sau modelului industrial comunitar nr. 001950981‑0001, înregistrat cu data de prioritate 22 noiembrie 2011, al cărui obiect este un element de conectare pentru un joc de construcție. Acest element de conectare este constituit dintr‑un cilindru mulurat și două axuri în formă de cruce, perpendicular unul pe celălalt și pe cilindru, legate cu cilindrul printr‑o bază cilindrică. Reprezentarea acestui desen sau model industrial comunitar este următoarea:
14
Aceasta este de asemenea titulara desenului sau modelului industrial comunitar nr. 002137190‑0002, înregistrat cu data de prioritate 16 noiembrie 2012 (denumite în continuare, împreună cu desenul sau modelul industrial comunitar menționat la punctul precedent, „desenele sau modelele industriale Lego”). Acesta are ca obiect un element modular al unui joc de construcție, având forma unei cărămizi ce prezintă două protuberanțe pe partea superioară, două tuburi dedesubt și două protuberanțe cu găuri pe o latură. Reprezentarea acestui desen sau model industrial comunitar este următoarea:
15
Jocurile de construcție din care fac parte aceste două elemente sunt sisteme modulare în care diferitele elemente de construcție din material plastic pot fi cu ușurință îmbinate și dezasamblate, ceea ce permite crearea și demontarea după dorință a structurilor de construcție a căror formă poate varia.
16
Pozitív Energiaforrás a încercat să importe în Ungaria, sub marca Qman, jocuri de construcție compuse tot din elemente modulare din plastic (denumite în continuare „jocurile în cauză”), care cuprind, printre altele, unul sau mai multe dintre elementele de construcție a căror imagine este reprodusă mai jos (denumite în continuare „elementele în cauză”):
17
În urma unei plângeri formulate de Lego, Nemzeti Adó- és Vámhivatal Veszprém Megyei Adó- és Vámigazgatósága (Direcția Fiscală și Vamală din Veszprém, care face parte din Administrația Națională Fiscală și Vamală, Ungaria) a dispus confiscarea jocurilor în cauză, apoi a inițiat împotriva administratorului societății Pozitív Energiaforrás o procedură în contrafacere ca urmare a unei suspiciuni de încălcare a drepturilor de proprietate industrială ale Lego.
18
La 22 iunie 2022, Lego a introdus la Fővárosi Törvényszék (Curtea din Budapesta‑Capitală, Ungaria), o cerere de măsuri provizorii întemeiată pe articolele 10 și 89 din Regulamentul nr. 6/2002 având ca obiect menținerea confiscării.
19
Instanța menționată a respins prin ordonanță această cerere. Ea a considerat că desenele sau modelele industriale Lego beneficiau de protecția prevăzută la articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul nr. 6/2002 și că, întrucât forma elementelor de conectare protejate prin aceste desene sau modele industriale era impusă exclusiv de funcția lor tehnică, ele trebuiau neapărat să fie reproduse în forma și în dimensiunile lor exacte pentru a‑și îndeplini funcția de conectori în jocul de construcție în care se integrau, astfel încât gradul de libertate a autorului în realizarea unei asemenea forme era foarte limitat. Considerând că „utilizatorul avizat” care trebuie avut în vedere la aprecierea întinderii protecției era cel care privea astfel de desene sau modele industriale cu un ochi deosebit de atent la cel mai mic detaliu, această instanță a apreciat, pe baza unei comparații între reprezentările înregistrate ale desenelor sau modelelor industriale Lego și reproducerile fotografice ale elementelor în cauză, că acestea din urmă produceau asupra utilizatorului avizat o impresie globală diferită de cea produsă de desenele sau modelele industriale Lego.
20
În ceea ce privește desenul sau modelul industrial comunitar nr. 001950981‑0001, menționat la punctul 13 din prezenta hotărâre, instanța a apreciat în ordonanța sa că divergențele în ceea ce privește bazele cilindrice, suprafețele de conectare, forma crucilor și anumite linii atrăgeau după sine diferențe în impresia globală produsă asupra utilizatorului avizat. Referitor la desenul sau modelul industrial comunitar nr. 002137190‑0002, menționat la punctul 14 din prezenta hotărâre, instanța a considerat că respectivele cărămizi importate de Pozitív Energiaforrás, care aveau peretele posterior curbat și forme rotunjite în locul unghiurilor drepte ale cărămizilor Lego, produceau de asemenea o impresie globală diferită asupra utilizatorului avizat.
21
Fővárosi Ítélőtábla (Curtea Regională de Apel din Budapesta‑Capitală, Ungaria), care a fost sesizată cu apel de Lego, a modificat această ordonanță și a dispus confiscarea jocurilor în cauză pentru motivul că desenele sau modelele industriale Lego nu produceau asupra utilizatorului avizat o impresie globală diferită de cea produsă de elementele în cauză.
22
Această decizie a fost confirmată de Kúria (Curtea Supremă, Ungaria) în recursul formulat de Pozitív Energiaforrás. Raportându‑se în special la jurisprudența Curții, această instanță a decis, contrar considerațiilor instanței de prim grad, că nu se poate aștepta din partea utilizatorului avizat ca, la aprecierea întinderii protecției conferite de desenele sau modelele industriale Lego, să recurgă la un nivel de concentrare precum cel impus de o examinare minuțioasă și atentă în cel mai mic detaliu a produselor în conflict. În consecință, Kúria a statuat că elementele în cauză nu produceau asupra utilizatorului avizat o impresie globală diferită de cea produsă de desenele sau modelele industriale Lego, întrucât ele nu erau semnificativ diferite ca dimensiune sau concepție.
23
Lego a sesizat ulterior Fővárosi Törvényszék (Curtea din Budapesta‑Capitală), care este instanța de trimitere, cu o acțiune în contrafacere formulată împotriva Pozitív Energiaforrás.
24
Potrivit instanței de trimitere, desenele sau modelele industriale ale Lego intră sub incidența derogării prevăzute la articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul nr. 6/2002, întrucât au ca obiect să permită asamblarea sau conectarea multiplă a unor produse interschimbabile în interiorul unui sistem modular.
25
Potrivit acestei instanțe, articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul nr. 6/2002 permite astfel să se confere protecție, ca desen sau model industrial comunitar, caracteristicilor aspectului unui produs care sunt impuse exclusiv de funcția sa tehnică și să se garanteze titularului unui asemenea desen sau model industrial drepturi echivalente cu cele conferite în mod normal de un brevet. O asemenea situație ar fi totuși susceptibilă să determine ca acest titular să reușească, întemeindu‑se pe desene și modele industriale comunitare succesive obținute după expirarea brevetului care protejează produsul său, să împiedice concurenții să propună un produs care încorporează unele dintre caracteristicile funcționale ale produsului său sau să limiteze soluțiile tehnice care pot fi avute în vedere. Aceasta ar fi de altfel situația Lego, care se prevalează în cauza principală de protecția obținută cu titlu derogatoriu pentru desene sau modele industriale care fac obiectul unor brevete expirate și care au fost elaborate printr‑o muncă de concepție tehnică de rutină, pentru a se opune importului jocurilor în cauză ca urmare a faptului că acestea din urmă conțin elemente în privința cărora Fővárosi Ítélőtábla (Curtea Regională de Apel din Budapesta‑Capitală) și Kúria (Curtea Supremă) au considerat că nu produceau asupra utilizatorului avizat o impresie globală diferită de cea produsă de desenele sau modelele industriale Lego.
26
Instanța de trimitere ridică problema aptitudinilor pe care „utilizatorul avizat” menționat la articolul 10 din Regulamentul nr. 6/2002 trebuie să le aibă atunci când este vorba despre aprecierea impresiei globale produse asupra sa de astfel de desene sau modele industriale. În special, aceasta dorește să afle dacă această noțiune, a cărei întindere rezultă îndeosebi din Hotărârea din 20 octombrie 2011, PepsiCo/Grupo Promer Mon Graphic (C‑281/10 P, EU:C:2011:679), și anume cea de utilizator care nu este un expert sau un specialist capabil să observe în detaliu diferențele minime care pot exista între modelele sau desenele industriale în conflict, este aplicabilă în contextul articolului 8 alineatul (3) din Regulamentul nr. 6/2002. Potrivit acestei instanțe, nu se poate exclude faptul că, ținând seama de caracterul derogatoriu al protecției conferite de articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul nr. 6/2002, un asemenea utilizator ar trebui considerat cel care are cunoștințe tehnice, precum și capacități de observare și de analiză comparabile cu cele prevalente în dreptul brevetelor atunci când este vorba despre aprecierea caracterului inventiv al unei activități.
27
În acest sens, în opinia instanței de trimitere, dacă noțiunea de „utilizator avizat” în sensul articolului 8 alineatul (3) din Regulamentul nr. 6/2002 nu ar trebui definită în special prin referire la capacitatea unui astfel de utilizator de a observa în detaliu, dată fiind priceperea sa tehnică, modelele sau desenele industriale în conflict și de a decela diferențele minime care ar putea exista între ele, acest lucru ar putea determina ca asemenea diferențe să fie considerate imposibil de detectat în cadrul unei percepții globale a acestor desene sau modele industriale, astfel încât desenele sau modelele industriale comunitare care le protejează ar deveni de facto de neocolit.
28
Instanța de trimitere ridică de asemenea problema întinderii noțiunii de „impresie globală” produsă asupra utilizatorului avizat de desenul sau modelul industrial ale cărui caracteristici sunt impuse exclusiv de funcția sa tehnică și care nu conține niciun element cu caracter pur estetic. În această privință, ea consideră că efectul vizual al unui asemenea desen sau model industrial are o importanță secundară în raport cu caracteristicile sale funcționale. Astfel, similitudinile și diferențele dintre asemenea desene sau modele industriale nu ar fi detectabile prin observarea și prin recurgerea la concepte care țin de impresia vizuală, ci printr‑o analiză și un raționament efectuate din punct de vedere tehnic. Prin urmare, s‑ar putea avea în vedere extinderea noțiunii de „impresie globală” pentru a include nu numai percepția vizuală a aspectului desenului sau modelului industrial, ci și opinia tehnică a specialistului.
29
Cererea de decizie preliminară vizează totodată interpretarea articolului 89 alineatul (1) din Regulamentul nr. 6/2002 și în special întinderea noțiunii de „motive speciale” care permit unei instanțe competente în domeniul desenelor sau modelelor industriale comunitare să se abțină, dacă este cazul, de la pronunțarea uneia dintre ordonanțele menționate în această dispoziție.
30
Astfel, în contextul cauzei cu care este sesizată, instanța de trimitere ridică problema dacă, în ipoteza în care ar ajunge să constate că Pozitív Energiaforrás a contrafăcut desenele sau modelele industriale Lego, ar putea, ținând seama, pe de o parte, mai ales de caracterul parțial al contrafacerii, dat fiind că ea nu ar viza ansamblul jocurilor în cauză, ci numai elementele în discuție, prezente doar în cantități minime, și, pe de altă parte, de un obiectiv care urmărește evitarea creării de obstacole inutile în calea comerțului legitim, să decidă să nu admită decât în parte cererea titularului desenului sau modelului industrial sau chiar să o respingă.
31
În aceste condiții, Fővárosi Törvényszék (Curtea din Budapesta‑Capitală) a hotărât să suspende judecarea cauzei și să adreseze Curții următoarele întrebări preliminare:
„1)
Într‑o cauză precum cea din procedura principală, în care titularul invocă un desen sau model industrial protejat în temeiul articolului 8 alineatul (3) din Regulamentul [nr. 6/2002] cu privire la una sau la mai multe cărămizi de construcție ale unui joc de construcție al pârâtei, care îndeplinesc aceeași funcție de asamblare ca și cărămizile din desenul sau modelul industrial al reclamantei, este conformă cu dreptul Uniunii o practică jurisdicțională în temeiul căreia instanțele judecătorești, pentru a stabili întinderea protecției desenului sau modelului industrial al reclamantei, în sensul articolului 10 din Regulamentul nr. 6/2002:
–
se bazează pe un utilizator avizat care, în ceea ce privește funcția desenului sau modelului industrial și cea a produsului, dispune de cunoștințele tehnice care pot fi așteptate de la un specialist în domeniu,
–
consideră că utilizatorul avizat este cel care compară desenul sau modelul industrial al reclamantei cu produsul pârâtei prin intermediul unei analize minuțioase, tehnice și metodice și
–
presupun că acest utilizator avizat își formează impresia vizuală globală asupra desenului sau modelului industrial și asupra produsului în principal pe baza unor considerații tehnice?
2)
În cazul în care, într‑o cauză cu caracteristicile descrise, trebuie să se constate că protecția conferită de desenul sau modelul industrial al reclamantei se întinde asupra uneia sau a câtorva piese din jocurile de construcție ale pârâtei, care totuși vizează un număr redus de cărămizi de construcție în raport cu numărul total, este conformă cu dreptul Uniunii recunoașterea unei puteri de apreciere în temeiul căreia o instanță, luând în considerare caracterul parțial al încălcării, gravitatea redusă și întinderea redusă a încălcării în raport cu produsul în ansamblul său, precum și interesele comerțului neîngrădit al unui joc de construcție în cea mai mare parte necontestabil, circumstanțe calificate drept «motive [speciale]» de articolul 89 alineatul (1) din Regulamentul nr. 6/2002, respinge cererea de interzicere a continuării importului jocului de construcție în această țară?”
Cu privire la întrebările preliminare
Cu privire la admisibilitate
32
Lego susține că cele două întrebări preliminare pot fi declarate inadmisibile întrucât interpretarea Regulamentului nr. 6/2002 sugerată în cererea de decizie preliminară se întemeiază atât pe o încălcare a dispozițiilor relevante din acest regulament și a principiilor care stau la baza acestuia, cât și pe o încălcare a jurisprudenței constante a Curții.
33
Trebuie amintit în această privință că, în cadrul procedurii prevăzute la articolul 267 TFUE, numai instanța națională sesizată cu soluționarea litigiului principal și care trebuie să își asume răspunderea pentru hotărârea judecătorească ce urmează a fi pronunțată are competența să aprecieze, luând în considerare particularitățile fiecărei cauze, atât necesitatea unei decizii preliminare pentru a fi în măsură să pronunțe propria hotărâre, cât și pertinența întrebărilor pe care le adresează Curții. În consecință, în cazul în care întrebările adresate privesc interpretarea dreptului Uniunii, Curtea este, în principiu, obligată să se pronunțe. Rezultă că întrebările privind dreptul Uniunii beneficiază de o prezumție de pertinență. Respingerea de către Curte a unei cereri formulate de o instanță națională este astfel posibilă numai dacă este evident că interpretarea solicitată a dreptului Uniunii nu are nicio legătură cu realitatea sau cu obiectul litigiului principal sau atunci când problema este de natură ipotetică sau Curtea nu dispune de elementele de fapt și de drept necesare pentru a răspunde în mod util la întrebările care i‑au fost adresate (Hotărârea din 29 iulie 2024, LivaNova, C‑713/22, EU:C:2024:642, punctul 53 și jurisprudența citată).
34
În speță, instanța de trimitere sesizată cu o acțiune în contrafacere trebuie să stabilească, pentru a putea aprecia temeinicia acestei acțiuni, întinderea protecției conferite titularului desenelor sau modelelor industriale menționate la articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul nr. 6/2002 și, dacă este cazul, marja de care ea dispune în ceea ce privește sancțiunile prevăzute de acest regulament în cazul constatării unei contrafaceri. În acest scop, instanța ridică problema interpretării articolului 8 alineatul (3), a articolului 10 și a articolului 89 alineatul (1) din acest regulament.
35
Nu rezultă, așadar, că dispozițiile de drept al Uniunii a căror interpretare este solicitată de instanță nu au nicio legătură cu obiectul litigiului principal sau că problemele invocate prin aceste întrebări nu sunt pertinente pentru soluționarea acestui litigiu.
36
În aceste condiții, obiecția întemeiată pe nerespectarea de către instanța de trimitere a domeniului de aplicare al dreptului Uniunii nu are legătură cu admisibilitatea cererii de decizie preliminară, ci este legată indisociabil de răspunsul care trebuie dat la întrebările adresate și, prin urmare, nu pot să determine inadmisibilitatea acestor întrebări [a se vedea prin analogie Hotărârea din 28 iunie 1984, Moser, 180/83, EU:C:1984:233, punctul 10, și Hotărârea din 15 iulie 2021, Latvijas dzelzceļš (Infrastructuri de servicii feroviare), C‑60/20, EU:C:2021:610, punctul 27].
37
În consecință, întrebările sunt admisibile.
Cu privire la fond
Cu privire la prima întrebare
38
Prin intermediul primei întrebări, instanța de trimitere solicită în esență să se stabilească dacă articolul 10 din Regulamentul nr. 6/2002 trebuie interpretat în sensul că întinderea protecției conferite de un desen sau model industrial comunitar în temeiul articolului 8 alineatul (3) din acest regulament se impune a fi apreciată pe baza percepției unui utilizator avizat care, având cunoștințe tehnice similare celor care pot fi așteptate de la un profesionist, examinează în cel mai mic detaliu desenul sau modelul industrial în cauză și care își formează impresia globală în principal pe baza unor considerații tehnice.
39
În această privință, trebuie amintit, cu titlu introductiv, că, potrivit articolului 3 litera (a) din Regulamentul nr. 6/2002, un desen sau model industrial este definit ca fiind „aspectul exterior al unui produs sau al unei părți a acestuia, care îi conferă, în special, caracteristicile liniilor, contururilor, culorilor, formei, texturii și/sau a materialelor și/sau a ornamentației produsului în sine”. Prin urmare, în cadrul sistemului prevăzut de acest regulament, aspectul exterior constituie elementul determinant al unui desen sau model industrial (Hotărârea din 21 septembrie 2017, Easy Sanitary Solutions și EUIPO/Group Nivelles, C‑361/15 P și C‑405/15 P, EU:C:2017:720, punctul 62, precum și Hotărârea din 2 martie 2023, Papierfabriek Doetinchem, C‑684/21, EU:C:2023:141, punctul 19).
40
Potrivit articolului 10 din regulamentul sus‑menționat, dreptul exclusiv prevăzut de articolul 19 din același regulament, care este conferit de un desen sau model industrial comunitar, se întinde asupra oricărui desen sau model care nu produce asupra „utilizatorului avizat” o „impresie vizuală globală” diferită de acest desen sau model industrial comunitar. Pentru stabilirea întinderii protecției, trebuie să se ia în considerare „gradul de libertate pe care‑l deține autorul în realizarea desenului sau a modelului”.
41
Articolul 8 din Regulamentul nr. 6/2002 exclude, la alineatul (1), de la protecția menționată caracteristicile aspectului care sunt impuse exclusiv de funcția tehnică a produsului și, la alineatul (2), caracteristicile aspectului care trebuie să fie reproduse obligatoriu în forma și dimensiunile lor exacte pentru ca produsul în care este încorporat sau căruia i se aplică desenul sau modelul să poată fi racordat mecanic la un alt produs, să poată fi plasat în interiorul sau în jurul unui alt produs sau pus în contact cu un alt produs, astfel încât fiecare dintre produse să își îndeplinească funcția proprie.
42
Cu toate acestea, conform articolului 8 alineatul (3) din Regulamentul nr. 6/2002, prin derogare de la articolul 8 alineatul (2) din acest regulament, un desen sau model industrial care are ca obiectiv să permită asamblarea sau conectarea multiplă a unor produse interschimbabile în interiorul unui sistem modular este protejat, cu condiția să îndeplinească cerințele de noutate și de caracter individual stabilite la articolele 5 și 6 din regulamentul menționat.
43
Instanța de trimitere urmărește să afle dacă interpretarea, astfel cum rezultă aceasta din jurisprudența Curții, a noțiunii de „utilizator avizat” de la articolul 10 din Regulamentul nr. 6/2002, care nu este definită de acest regulament, este aplicabilă atunci când se pune problema de a aprecia întinderea protecției acordate desenelor sau modelelor industriale comunitare care intră sub incidența articolului 8 alineatul (3) din regulamentul menționat sau dacă nivelul de atenție așteptat din partea unui utilizator avizat trebuie să se apropie, pentru acest tip de desene sau modele industriale, de cel care se poate aștepta de la un profesionist.
44
Potrivit acestei instanțe, în cazul desenelor sau modelelor industriale menționate de această ultimă dispoziție, gradul de libertate a autorului este foarte scăzut. Prin urmare, s‑ar justifica luarea în considerare a unui „utilizator avizat” capabil să examineze în cel mai mic detaliu desenele sau modelele industriale care pot fi protejate. De altfel, într‑o asemenea situație, noțiunea de „impresie globală” ar trebui, în opinia acestei instanțe, să includă nu numai modul în care un astfel de utilizator percepe vizual aspectul exterior al desenelor sau modelelor industriale menționate, ci și opinia sa tehnică în calitate de expert referitoare la caracteristicile lor funcționale.
45
În această privință, trebuie amintit că reiese chiar din textul articolului 10 din Regulamentul nr. 6/2002 că protecția conferită de un desen sau model industrial comunitar se întinde asupra oricărui desen sau model care nu produce asupra „utilizatorului avizat” o „impresie vizuală globală diferită”, fiind necesar să se aprecieze această întindere a protecției luând în considerare „gradul de libertate pe care‑l deține autorul”.
46
Această dispoziție nu exclude din domeniul său de aplicare desenele sau modelele industriale vizate la articolul 8 alineatul (3) din acest regulament, care este o dispoziție consacrată în mod specific sistemelor modulare, printre care se regăsesc și jocurile de construcție. În consecință, articolul 10 din regulamentul menționat se aplică într‑o situație precum cea în discuție în cauza principală, în care titularul desenelor sau modelelor industriale comunitare prevăzute la acest articol 8 alineatul (3) introduce o acțiune în contrafacere împotriva unui terț pentru a i se interzice utilizarea unor desene sau modele industriale care nu produc, în opinia acestui titular, o impresie vizuală globală diferită asupra utilizatorului avizat.
47
În ceea ce privește, în primul rând, „impresia […] globală” menționată la articolul 10 din Regulamentul nr. 6/2002, precum și la articolul 6 din acest regulament, la care face trimitere în mod expres articolul 8 alineatul (3) din acesta, trebuie remarcat că această impresie constă în modul în care utilizatorul avizat percepe vizual aspectul exterior al produsului în cauză, conferit în special de caracteristicile enumerate la articolul 3 litera (a) din acest regulament.
48
În ceea ce privește, în al doilea rând, noțiunea de „utilizator avizat”, care figurează de asemenea la articolele 6 și 10 din Regulamentul nr. 6/2002 și care trebuie, astfel cum a arătat avocatul general la punctul 21 din concluzii, să fie interpretată în același mod pentru cele două dispoziții, rezultă dintr‑o jurisprudență constantă că întinderea acestei noțiuni se situează între cea de consumator mediu, aplicabilă în materia mărcilor, căruia nu i se cere să aibă cunoștințe specifice și care în general nu face o corelare directă a mărcilor în conflict, și cea a specialistului, expert care are cunoștințe tehnice aprofundate. Noțiunea de „utilizator avizat” desemnează, așadar, un utilizator care este dotat nu cu o atenție medie, ci cu o vigilență particulară, datorită fie experienței personale, fie cunoștințelor sale extinse din sectorul avut în vedere. Calificativul „avizat” semnifică faptul că utilizatorul, fără a fi designer sau expert tehnic, cunoaște diversele desene sau modele industriale existente în sectorul respectiv, are un anumit nivel de cunoștințe în ceea ce privește elementele pe care de regulă aceste desene sau modele industriale le conțin și, datorită interesului său pentru produsele respective, dă dovadă de un grad de atenție relativ ridicat atunci când le utilizează (a se vedea în acest sens Hotărârea din 20 octombrie 2011, PepsiCo/Grupo Promer Mon Graphic, C‑281/10 P, EU:C:2011:679, punctele 53 și 59, precum și Hotărârea din 21 septembrie 2017, Easy Sanitary Solutions și EUIPO/Group Nivelles, C‑361/15 P și C‑405/15 P, EU:C:2017:720, punctele 124 și 125).
49
Niciun element din modul de redactare sau din contextul Regulamentului nr. 6/2002 nu indică faptul că această noțiune de „utilizator avizat” trebuie interpretată în mod diferit atunci când protecția conferită de un desen sau model industrial comunitar intră sub incidența articolului 8 alineatul (3) din acest regulament.
50
Desigur, nivelul de atenție al unui astfel de utilizator, care este, în orice caz, relativ ridicat, poate varia în funcție de sectorul în cauză (a se vedea prin analogie, în ceea ce privește dreptul mărcilor, Hotărârea din 14 noiembrie 2024, Compass Banca, C‑646/22, EU:C:2024:957, punctul 55), inclusiv atunci când este vorba despre desene sau modele industriale care intră sub incidența articolului 8 alineatul (3) din regulamentul menționat. În consecință, nu se poate exclude că, în această ultimă situație, trebuie să se ia în considerare un nivel de atenție sau o vigilență adaptate sectorului vizat. Cu toate acestea, chiar și într‑o astfel de situație, nu este necesar să se ia în considerare percepția unui utilizator care este expert în sectorul avut în vedere și care are competențe tehnice aprofundate, cum este cazul experților, și nici să se considere că acest utilizator își formează impresia globală în principal pe baza unei opinii tehnice.
51
În al treilea rând, în virtutea articolului 10 alineatul (2) din Regulamentul nr. 6/2002, „gradul de libertate pe care‑l deține autorul în realizarea desenului sau a modelului” trebuie luat în considerare pentru a aprecia, pe baza noțiunilor de „utilizator avizat” și de „impresie vizuală globală” enunțate la alineatul (1) al acestui articol, întinderea protecției conferite de un desen sau model industrial comunitar.
52
Astfel cum a subliniat avocatul general la punctele 36 și 37 din concluzii, cu cât este mai restrânsă libertatea autorului în realizarea unui desen sau model industrial, cu atât diferențele nesemnificative dintre desenele sau modelele industriale în conflict pot produce o impresie globală diferită asupra utilizatorului avizat. Și invers, cu cât este mai mare libertatea autorului în realizarea unui desen sau model industrial, cu atât mai puțin diferențele nesemnificative dintre desenele sau modelele industriale în conflict îi pot produce utilizatorului avizat o impresie globală diferită. Astfel, atunci când libertatea autorului este restrânsă de un număr ridicat de caracteristici ale aspectului exterior al produsului sau al părții în discuție a produsului care sunt impuse exclusiv de funcția tehnică a acestui produs sau a acestei părți a produsului, existența unor diferențe nesemnificative între desenele sau modelele industriale în conflict poate fi suficientă pentru a‑i produce utilizatorului avizat o impresie globală diferită.
53
Noțiunea de „grad de libertate pe care‑l deține autorul în realizarea desenului sau a modelului”, astfel cum este interpretată la punctul 52 din această hotărâre, este aplicabilă, la fel ca noțiunile de „impresie globală” și de „utilizator avizat” amintite la punctele 47 și 48 din prezenta hotărâre, în cazul unei acțiuni în contrafacere introduse de titularul unor desene sau modele industriale comunitare care intră sub incidența articolului 8 alineatul (3) din Regulamentul nr. 6/2002.
54
Efectul util al articolului 8 alineatul (3) din Regulamentul nr. 6/2002 implică însă faptul că, spre deosebire de caracteristicile aspectului avute în vedere la articolul 8 alineatul (2) din acest regulament, caracteristicile aspectului care permit interconectarea, protejate de acest alineat (3), trebuie luate în considerare la aprecierea „impresiei vizuale globale” în sensul articolului 10 din regulamentul menționat. Prin urmare, existența unor elemente de interconectare, protejate de articolul 8 alineatul (3) din același regulament, în cadrul desenului sau modelului industrial comunitar în cauză poate juca în defavoarea constatării unei impresii vizuale globale diferite în sensul acestui articol 10, astfel încât, în lipsa unor diferențe suficient de semnificative în aspectul global al desenelor sau modelelor industriale în conflict, existența unor puncte de racordare care au aceeași formă și aceleași dimensiuni în scopul asamblării sau conectării multiple a unor produse interschimbabile în interiorul unui sistem modular este susceptibilă să excludă o asemenea constatare.
55
Această interpretare a întinderii protecției în cazul unui desen sau model industrial comunitar care intră sub incidența articolului 8 alineatul (3) din Regulamentul nr. 6/2002 se coroborează cu finalitatea acestui regulament, care, astfel cum se enunță în considerentul (7) al acestuia, constă în special în încurajarea inovației și a dezvoltării de noi produse.
56
În această privință, reiese, pe de o parte, din considerentul (11) al regulamentului menționat că legiuitorul Uniunii, după ce a constatat că componentele mecanice ale produselor modulare pot constitui un element important al caracteristicilor inovatoare ale respectivelor produse și un avantaj important pentru comercializarea acestora, a urmărit să permită ca acestea să beneficieze, sub rezerva respectării condițiilor privind noutatea și caracterul individual, de protecția conferită desenelor sau modelelor industriale prin Regulamentul nr. 6/2002.
57
Pe de altă parte, această voință a legiuitorului Uniunii, astfel cum este exprimată în considerentul (11) și la articolul 8 alineatul (3) din acest regulament, de a conferi o protecție sporită operatorului economic care a creat un aspect nou din elemente de conectare sau de asamblare în interiorul unui sistem modular nu a restrâns voința, la fel de importantă, a acestui legiuitor, exprimată în prima teză a considerentului (10) al regulamentului menționat și la articolul 8 alineatul (1) din acesta, de a permite oricărui alt operator economic să inoveze de asemenea, creând, la rândul său, un aspect nou din astfel de elemente de conectare sau de asamblare care nu au aceleași forme și dimensiuni în punctele lor de racordare și care au anumite caracteristici ce produc o impresie vizuală globală diferită asupra utilizatorului avizat.
58
Având în vedere ansamblul considerațiilor care precedă, este necesar să se răspundă la prima întrebare că articolul 10 din Regulamentul nr. 6/2002 trebuie interpretat în sensul că întinderea protecției conferite de un desen sau model industrial în temeiul articolului 8 alineatul (3) din acest regulament se impune a fi apreciată prin referire la impresia vizuală globală produsă de acest desen sau model industrial asupra unui utilizator avizat care, fără a fi designer sau expert tehnic, cunoaște diferite desene sau modele industriale existente în sectorul în cauză, dispune de un anumit grad de cunoaștere în ceea ce privește elementele pe care aceste desene sau modele industriale le conțin în mod normal și, datorită interesului său pentru produsele în discuție, dă dovadă de un nivel de atenție relativ ridicat atunci când le utilizează ca elemente ale sistemului modular din care fac parte, iar nu asupra unui utilizator care, dispunând de cunoștințe tehnice similare celor care pot fi așteptate de la un profesionist, examinează în cel mai mic detaliu desenul sau modelul industrial în cauză și care își formează impresia globală în principal pe baza unor considerații de ordin tehnic.
Cu privire la a doua întrebare
59
Prin intermediul celei de a doua întrebări, instanța de trimitere solicită în esență să se stabilească dacă articolul 89 alineatul (1) din Regulamentul nr. 6/2002 trebuie interpretat în sensul că intră în sfera noțiunii de „motive speciale” în sensul acestei dispoziții, care permit unei instanțe competente în domeniul desenelor sau modelelor industriale comunitare să nu pronunțe una sau mai multe dintre ordonanțele menționate de această dispoziție, împrejurarea că o contrafacere privește doar anumite elemente ale unui sistem modular, prezente într‑un număr redus în raport cu numărul total al componentelor acestui sistem.
60
Articolul 89 din Regulamentul nr. 6/2002, care privește sancțiunile care trebuie aplicate în caz de contrafacere sau de risc de contrafacere, enumeră, la alineatul (1), tipurile de ordonanțe pe care instanța competentă în domeniul desenelor sau modelelor industriale comunitare este obligată să le pronunțe într‑un astfel de caz. Dispoziția amintită precizează însă că instanța pronunță ordonanțele „cu excepția cazului în care există anumite motive speciale care o determină să nu acționeze astfel”.
61
Noțiunea de „motive speciale” în sensul acestui articol 89 alineatul (1) din Regulamentul nr. 6/2002 trebuie să primească o interpretare uniformă și strictă în ordinea juridică a Uniunii.
62
Astfel, pe de o parte, dacă această noțiune ar trebui interpretată diferit în diferitele state membre, aceleași împrejurări ar putea atrage în anumite state membre interdicții cu privire la săvârșirea în continuare a actelor de contrafacere sau a actelor care prezintă riscul de contrafacere, dar nu în altele, astfel încât protecția garantată desenelor sau modelelor industriale nu ar fi uniformă pe întreg teritoriul Uniunii (a se vedea prin analogie Hotărârea din 14 decembrie 2006, Nokia, C‑316/05, EU:C:2006:789, punctul 27).
63
Pe de altă parte, termenii imperativi în care este redactat articolul 89 alineatul (1) din Regulamentul nr. 6/2002 permit să se susțină că noțiunea de „motive speciale” conține o derogare de la obligația instanței de a pronunța ordonanțele prevăzute de această dispoziție. Rezultă că această noțiune trebuie să facă obiectul unei interpretări stricte (a se vedea prin analogie Hotărârea din 14 decembrie 2006, Nokia, C‑316/05, EU:C:2006:789, punctele 29 și 30).
64
Curtea a considerat de asemenea că noțiunea de „motive speciale” în sensul articolului 89 alineatul (1) din Regulamentul nr. 6/2002 se raportează la împrejurări de fapt proprii unei anumite spețe (Hotărârea din 13 februarie 2014, H. Gautzsch Großhandel, C‑479/12, EU:C:2014:75, punctul 48).
65
Astfel, noțiunea menționată nu privește decât situații excepționale în care, având în vedere caracteristicile specifice ale comportamentului reproșat terțului, în special faptul că acesta este în imposibilitatea de a continua actele de contrafacere sau actele care prezintă riscul de contrafacere care îi sunt reproșate, o instanță competentă în domeniul desenelor și modelelor industriale comunitare nu este obligată să pronunțe o ordonanță prin care să i se interzică unui terț să continue astfel de acte (a se vedea prin analogie Hotărârea din 22 iunie 2016, Nikolajeva, C‑280/15, EU:C:2016:467, punctul 33).
66
Or, împrejurarea că o contrafacere privește doar anumite elemente ale unui sistem modular, cum sunt în speță elementele vizate ale jocului în cauză, prezente într‑un număr redus în raport cu numărul total al componentelor acestui sistem, nu se încadrează, ca atare, într‑o astfel de situație excepțională care să permită instanței naționale să nu pronunțe una sau mai multe dintre ordonanțele prevăzute la articolul 89 alineatul (1) din Regulamentul nr. 6/2002.
67
Având în vedere aceste motive, este necesar să se răspundă la a doua întrebare că articolul 89 alineatul (1) din Regulamentul nr. 6/2002 trebuie interpretat în sensul că nu intră în sfera noțiunii de „motive speciale” în sensul acestei dispoziții, care permit unei instanțe competente în domeniul desenelor sau modelelor industriale comunitare să nu pronunțe una sau mai multe dintre ordonanțele menționate de această dispoziție, împrejurarea că o contrafacere privește doar anumite elemente ale unui sistem modular, prezente într‑un număr redus în raport cu numărul total al componentelor acestui sistem.
Cu privire la cheltuielile de judecată
68
Întrucât, în privința părților din litigiul principal, procedura are caracterul unui incident survenit la instanța de trimitere, este de competența acesteia să se pronunțe cu privire la cheltuielile de judecată. Cheltuielile efectuate pentru a prezenta observații Curții, altele decât cele ale părților menționate, nu pot face obiectul unei rambursări.
Pentru aceste motive, Curtea (Camera a treia) declară:
1)
Articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 6/2002 al Consiliului din 12 decembrie 2001 privind desenele sau modelele industriale comunitare
trebuie interpretat în sensul că
întinderea protecției conferite de un desen sau model industrial în temeiul articolului 8 alineatul (3) din acest regulament se impune a fi apreciată prin referire la impresia vizuală globală produsă de acest desen sau model industrial asupra unui utilizator avizat care, fără a fi designer sau expert tehnic, cunoaște diferite desene sau modele industriale existente în sectorul în cauză, dispune de un anumit grad de cunoaștere în ceea ce privește elementele pe care aceste desene sau modele industriale le conțin în mod normal și, datorită interesului său pentru produsele în discuție, dă dovadă de un nivel de atenție relativ ridicat atunci când le utilizează ca elemente ale sistemului modular din care fac parte, iar nu asupra unui utilizator care, dispunând de cunoștințe tehnice similare celor care pot fi așteptate de la un profesionist, examinează în cel mai mic detaliu desenul sau modelul industrial în cauză și care își formează impresia globală în principal pe baza unor considerații de ordin tehnic.
2)
Articolul 89 alineatul (1) din Regulamentul nr. 6/2002
trebuie interpretat în sensul că
nu intră în sfera noțiunii de „motive speciale” în sensul acestei dispoziții, care permit unei instanțe competente în domeniul desenelor sau modelelor industriale comunitare să nu pronunțe una sau mai multe dintre ordonanțele menționate de această dispoziție, împrejurarea că o contrafacere privește doar anumite elemente ale unui sistem modular, prezente într‑un număr redus în raport cu numărul total al componentelor acestui sistem.
Semnături
(
*1
)	Limba de procedură: maghiara.