61982CJ0205_DA
Dommens præmisser
Afgørelse om sagsomkostninger
Afgørelse
Dommens præmisser
1 Ved elleve kendelser af 3 . juni 1982, indgaaet til Domstolen den 11 . august 1982, har Verwaltungsgericht Frankfurt am Main i medfoer af EOEF-traktatens artikel 177 forelagt en raekke praejudicielle spoergsmaal vedroerende fortolkningen af forskellige bestemmelser i Raadets forordning nr . 986/68 af 15 . juli 1968 om fastsaettelse af almindelige regler for ydelse af stoette til skummetmaelk og skummetmaelkspulver til foderbrug ( EFT 1968 I, s . 250 ), i Kommissionens forordning nr . 990/72 af 15 . maj 1972 om gennemfoerelsesbestemmelser vedroerende ydelse af stoette til skummetmaelk, der forarbejdes til foderblandinger, og til skummetmaelkspulver bestemt til foderbrug ( EFT 1972 II, s . 414 ) og i Raadets forordning nr . 729/70 af 21 . april 1970 om finansiering af den faelles landbrugspolitik ( EFT 1970 I, s . 196 ) samt vedroerende faellesskabsrettens principper om tilbagesoegning af uretmaessigt udbetalt stoette .
2 Spoergsmaalene er blevet rejst under en raekke retssager, der verserer for Verwaltungsgericht Frankfurt am Main, mellem Bundesamt fuer Ernaehrung und Forstwirtschaft, der er den kompetente myndighed i Forbundsrepu
blikken Tyskland, for saa vidt angaar udbetaling af stoette til forarbejdning af skummetmaelkspulver, og en raekke virksomheder, der fremstiller foderblandinger og forhandler mejeriprodukter . Under hovedsagerne har de sagsoegende virksomheder nedlagt paastand om ophaevelse af de af Bundesamt fuer Ernaehrung und Forstwirtschaft trufne afgoerelser, hvorefter de naevnte virksomheder skal tilbagebetale beloeb, de havde faaet udbetalt som stoette til skummetmaelkspulver i henhold til artikel 10, stk . 1, i Raadets forordning nr . 804/68 af 27 . juni 1968 om den faelles markedsordning for maelk og mejeriprodukter ( EFT 1968 I, s . 169 ) samt i henhold til Raadets og Kommissionens foernaevnte forordninger, nr . 986/68, henholdsvis nr . 990/72, og Kommissionens forordning nr . 1624/76 af 2 . juli 1976 om saerlige bestemmelser vedroerende udbetaling af stoette til skummetmaelkspulver, der denatureres eller forarbejdes til foderblandinger paa en anden medlemsstats omraade ( EFT L 180, s . 9 ).
3 I henhold til de naevnte bestemmelser havde sagsoegerne i hovedsagen oppebaaret stoette til skummetmaelk med henblik paa forarbejdning til blandfoder eller med henblik paa eksport til Italien, hvor en saadan forarbejdning skulle finde sted . Bundesamt fuer Ernaehrung und Forstwirtschaft har under hovedsagerne gjort gaeldende, at det skummetmaelkspulver, sagsoegerne oppebar stoette til, ikke opfyldte de i faellesskabsforordningerne fastsatte betingelser, for saa vidt som det var fremstillet af varer, der var indkoebt fra virksomheden Milchwerke Auetal-Beyer KG ( herefter benaevnt »Auetal« ).
4 I forbindelse med fremstillingen af skummetmaelkspulver havde Auetal i aarene 1978 og 1979 foruden skummetmaelk anvendt betydelige maengder af et produkt, der indeholdt 56 % vallepulver, 31 % natriumkaseinat og 13 % lactose . Det saaledes fremstillede pulver havde samme indhold af protein, kulhydrater, osv . som skummetmaelkspulver fremstillet af frisk skummetmaelk . Det er under hovedsagen i enkelte tilfaelde omtvistet, hvorvidt og i hvilket omfang sagsoegerne i hovedsagen i forbindelse med den omhandlede forarbejdning eller eksport har anvendt almindeligt skummetmaelkspulver, modtaget fra Auetal eller fra en anden leverandoer, eller pulver, der var fremstillet af Auetal efter den ovennaevnte saerlige metode, og som firmaet havde markedsfoert som skummetmaelkspulver .
5 Den nationale ret har lagt til grund, at hverken virksomhederne i den paagaeldende branche eller offentlige laboratorier paa det tidspunkt, da disse begivenheder fandt sted, ved hjaelp af de da saedvanligvis anvendte kemiske analysemetoder var i stand til at fastslaa en forskel mellem det skummetmaelkspulver, der var fremstillet af frisk skummetmaelk, og det pulver, Auetal havde fremstillet ved den omhandlede saerlige metode . Sagsoegerne i hovedsagen har gjort gaeldende, at de ikke kunne opdage, om de i givet fald modtog og anvendte et andet produkt end skummetmaelkspulver fremstillet at frisk skummetmaelk .
6 I maj 1979 opdagede de kompetente tyske myndigheder, at Auetal anvendte denne saerlige fremstillingsmetode . Det er under hovedsagen omtvistet mellem parterne, hvorvidt denne opdagelse kunne og burde vaere sket tidligere, eftersom der allerede paa et tidligere tidspunkt var konstateret visse forhold, som indicerede, at der var tale om usaedvanlige produktionsmetoder . Som foelge af denne opdagelse besluttede Bundesamt fuer Ernaehrung und Forstwirtschaft at tilbagekalde afgoerelserne om ydelse af stoette samt at kraeve de beloeb tilbagebetalt, som efter Bundesamt ' s opfattelse var udbetalt uretmaessigt paa grundlag af disse afgoerelser, idet myndigheden gjorde gaeldende, at betingelserne for ydelse af stoette, nemlig at der anvendtes det foreskrevne mindstekvantum skummetmaelkspulver, ikke var opfyldt, eftersom de sagsoegende virksomheder i hvert fald delvis havde anvendt det af Auetal fremstillede pulver .
7 Sagsoegerne i hovedsagen indbragte de af Bundesamt fuer Ernaehrung und Forstwirtschaft trufne afgoerelser for Verwaltungsgericht Frankfurt am Main, idet de gjorde gaeldende, at de krav ikke i det foreliggende tilfaelde var opfyldt, som § 48 i forvaltningsloven af 25 . maj 1976 ( Bundesgesetzblatt I, s . 1253 ) opstiller som betingelser for, at der kan ske tilbagekaldelse af en forvaltningsakt gaaende ud paa en pengeydelse samt tilbagesoegning af beloeb udbetalt i henhold til en saadan forvaltningsakt .
8 Verwaltungsgericht Frankfurt am Main var af den opfattelse, at disse retstvister gav anledning til en raekke spoergsmaal vedroerende fortolkningen af faellesskabsretten . Retten har derfor forelagt Domstolen foelgende praejudicielle spoergsmaal :
1 . Er et produkt, der bestaar af en forstoevningstoerret blanding af skummetmaelk og et toermaelksprodukt, omfattet af begrebet »skummetmaelks
pulver«, jfr . artikel 1, litra c ), ( litra d ), i henhold til forordning ( EOEF ) nr . 472/75 ), i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 986/68 af 15 . juli 1968 ( EFT 1968 I, s . 250 ), naar dette slutprodukt har samme indhold ( aeggehvide, kulhydrater etc .) som skummetmaelkspulver, der stammer umiddelbart fra den af koen udmalkede maelk?
2.Indebaerer artikel 10 i Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 990/72 af 15 . maj 1972 ( EFT 1972 II, s . 414 ) en forpligtelse for medlemsstaternes myndigheder til at kontrollere fremstillingen af skummetmaelkspulveret i fremstillingsvirksomheden?
3.Kan tredjemand, herunder en stoettemodtager, stoette ret paa artikel 10 i Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 990/72 af 15 . maj 1972, dvs ., kan stoettemodtageren paaberaabe sig en eventuel forsoemmelse, som myndighederne maatte have udvist, med det resultat, at tilbagesoegning er udelukket?
4.Indeholder faellesskabsretten, navnlig artikel 8, stk . 1, i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 729/70 af 21 . april 1970 ( EFT 1970 I, s . 196 ) materielle bevisbyrderegler om spoergsmaalet, hvorvidt der i et konkret tilfaelde uretmaessigt er ydet stoette til skummetmaelk og skummetmaelkspulver til foderbrug i henhold til Raadets forordning ( EOEF ) nr . 986/68 og de af Kommissionen i tilslutning hertil udstedte gennemfoerelsesforordninger, eller skal saadanne regler soeges i den nationale ret? Saafremt faellesskabsretten indeholder bevisbyrderegler, oenskes det oplyst, hvilke regler det drejer sig om .
5.Indeholder artikel 8, stk . 1, i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 729/70 af 21 . april 1970 en umiddelbar hjemmel for de nationale myndigheder til at tilbagesoege uretmaessigt tildelte stoettebeloeb, saaledes at de faktiske betingelser for tilbagesoegningskravet er udtoemmende reguleret i denne bestemmelse?
6.Saafremt spoergsmaal 5 besvares bekraeftende : Indebaerer bestemmelsen, eventuelt suppleret med uskrevne retsgrundsaetninger i faellesskabsretten, en beskyttelse af stoettemodtagerens berettigede forventning, i bekraeftende fald paa hvilke betingelser og i hvilken udstraekning? Kan stoettemodtageren efter omstaendighederne paaberaabe sig, at berigelsen er bortfaldet, og kan det eventuelt haevdes, at der allerede foreligger en afgivelse af berigelsen derved, at stoettemodtageren har videregivet stoetten gennem sin salgspris? Er tilbagesoegning udelukket, naar myndighederne vidste eller groft uagtsomt var uvidende om, at stoetten blev ydet uretmaessigt?
7.Saafremt spoergsmaal 5 besvares benaegtende : Er det foreneligt med faellesskabsretten, hvis den nationale ret afskaerer tilbagesoegning af uretmaessigt ydede stoettebeloeb,
, naar den begunstigede har forventet, at stoettetildelingen stod ved magt, og hans tillid hertil set i forhold til det offentliges interesse i tilbagebetalingen er beskyttelsesvaerdig ( § 48, stk . 2, 1.-3 . pkt . i den tyske forvaltningslov af 25 . 5 . 1976, BGBl . I, s . 1253 ),
‚naar den begunstigede kan paaberaabe sig berigelsens bortfald, medmindre han var bekendt med eller groft uagtsomt var uvidende om de omstaendigheder, som har foert til stoettetildelingens retsstridighed ( § 48, stk . 2, 7 . pkt . i forvaltningsloven ),
‚naar der er udloebet en frist paa et aar, der loeber fra det tidspunkt, hvor myndighederne har faaet kendskab til de faktiske forhold, som kan begrunde omgoerelsen af en retsstridig stoettetildeling, uanset om den paagaeldende maatte have viden om, at myndighederne havde faaet kendskab til forholdet ( § 48, stk . 4, i forvaltningsloven ),
‚naar myndighederne vidste eller groft uagtsomt var uvidende om, at stoetten tildeltes uretmaessigt ( § 48, stk . 2, 6 . pkt ., i forvaltningsloven, jfr . § 814 i den borgerlige lovbog)?
9 Mens det foerste af disse spoergsmaal drejer sig om betingelserne for ydelse af stoette, vedroerer spoergsmaalene 2-7 forskellige problemer i forbindelse med nationale myndigheders tilbagesoegning af stoette, naar denne er blevet udbetalt, uden at betingelserne herfor var opfyldt . Det bemaerkes, at de principper, der finder anvendelse i sagen, og som skal goere det muligt for den nationale domstol at traeffe afgoerelse i de for den verserende retssager, vil kunne fremstilles bedre, dersom de forelagte spoergsmaal opstilles og behandles i foelgende raekkefoelge :
, betingelserne for ydelse af stoette ( spoergsmaal 1 );
‚anvendelsesomraadet for faellesskabsretten og for national ret i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessigt udbetalt stoette ( spoergsmaal 5 og 6 );
‚beskyttelsen af den berettigede forventning og af retssikkerheden i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessigt udbetalt stoette ( spoergsmaal 7 );
‚bevisbyrden i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessigt udbetalt stoette ( spoergsmaal 4 );
‚forpligtelsen til at kontrollere fremstillingen af skummetmaelkspulver i producentvirksomheden ( spoergsmaal 2 og 3 ).
Betingelserne for ydelse af stoette
10 Verwaltungsgericht Frankfurt am Main har i sit foerste spoergsmaal udbedt sig en fortolkning af begrebet »skummetmaelkspulver«, saaledes som dette anvendes i faellesskabsforordningerne om stoette til skummetmaelkspulver, og navnlig i artikel 1 i Raadets forordning nr . 986/68, for derved at kunne afgoere om et pulver, som det af Auetal fremstillede, opfylder betingelserne for ydelse af stoette .
11 Sagsoegeren Frischli-Milchwerke Holtorf + Schaekel KG har i sine indlaeg
for Domstolen anfoert, at det er den materielle sammensaetning og ikke fremstillingsmaaden, der er afgoerende for begrebet »skummetmaelkspulver«, og det saa meget mere, som det i Faellesskabets mejerier er en almindelig og anerkendt fremgangsmaade at regenerere mejeriprodukter ud fra de bestanddele, de forud er blevet opdelt i .
12 Det bemaerkes i saa henseende, at artikel 1, litra d ), i Raadets forordning nr . 986/68 definerer skummetmaelkspulver som »maelk . . . i form af pulver«, og samtidig fastlaegger fedt- og vandindholdet . For saa vidt angaar maelk, defineres dette i samme artikels litra a ), som »det af en eller flere koeer udmalkede produkt, som ikke har faaet nogen tilsaetning, og som kun er blevet frataget en del af fedtstofferne« . Det fremgaar af disse definitioner, at et produkt, til hvis fremstilling der er anvendt andre stoffer end det af en eller flere koeer udmalkede produkt, ikke kan vaere genstand for stoette i henhold til den ovenfor omtalte interventionsordning, hvorved den kemiske sammensaetning af de saaledes fremstillede faerdige produkt er uden betydning .
13 Denne fortolkning under hensyn til ordlyden understoettes af maalet med den omhandlede stoetteordning . Inden for rammerne af det interventionssystem, der er indfoert ved Raadets forordning nr . 804/68, skal stoetten bidrage til at
lette afsaetningen af maelk til den pris, der er fastsat som led i den faelles markedsordning for maelk og mejeriprodukter . Det ville vaere i strid med dette maal, dersom stoette til skummetmaelkspulver ogsaa skulle ydes til et produkt fremstillet af raavarer, der enten ikke laengere findes paa markedet for maelk, eller til hvilke der allerede er ydet en lignende stoette under fremstillingen, saaledes som det er tilfaeldet i forbindelse med forarbejdningen af skummetmaelk til kasein og kaseinat i henhold til artikel 11 i Raadets forordning nr . 804/68 .
14 Det foerste spoergsmaal maa derfor besvares med, at et produkt bestaaende af en forstoevningstoerret blanding af skummetmaelk og et pulver sammensat af valle, natriumkaseinat og lactose, ikke er skummetmaelkspulver i henhold til faellesskabsforordningerne om stoette til skummetmaelkspulver og navnlig ikke i henhold til artikel 1 i Raadets forordning nr . 986/68 af 15 . juli 1968, selv om produktet har samme sammensaetning som skummetmaelkspulver fremstillet af den af koen udmalkede maelk .
Anvendelsesomraadet for faellesskabsretten og for national ret i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessigt udbetalt stoette
15 Som det fremgaar af de af Verwaltungsgericht Frankfurt am Main fremsatte bemaerkninger, drejer det femte spoergsmaal sig i det vaesentlige om, hvorvidt faellesskabsretten og navnlig artikel 8, stk . 1, i Raadets forordning nr . 729/70 af 21 . april 1970 indeholder en umiddelbar hjemmel for de nationale myndigheder til at tilbagesoege uretmaessigt udbetalt stoette, saaledes at de faktiske betingelser for tilbagesoegningskravet udtoemmende er reguleret i denne bestemmelse, eller om en saadan tilbagesoegning skal finde sted i henhold til bestemmelserne i national ret . I bekraeftende fald udbeder retten sig oplysning om graenserne for anvendelsen af national ret .
16 Ved besvarelsen af dette spoergsmaal skal der foerst henvises til de gaeldende faellesskabsretlige bestemmelser og almindelige grundsaetninger, saaledes som de er udviklet i Domstolens praksis .
17 I overensstemmelse med de almindelige principper, som ligger til grund for opbygningen af Faellesskabets institutioner, og som finder anvendelse paa forbindelserne mellem Faellesskabet og medlemsstaterne, paahviler det i henhold til traktatens artikel 5 medlemsstaterne at sikre gennemfoerelsen af faellesskabsbestemmelserne paa deres omraader, isaer inden for rammerne af den faelles landbrugspolitik . For saa vidt som faellesskabsretten, herunder dens almindelige principper, ikke indeholder faelles forskrifter herom, foelger de nationale myndigheder i forbindelse med gennemfoerelsen af faellesskabsbestemmelserne de formelle og materielle bestemmelser i deres nationale ret, hvorved det imidlertid forudsaettes, som Domstolen allerede fastslog i dommen af 6 . juni 1972 ( Schlueter, sag 94/71, Sml . 1972, s . 91 ; org.ref . Recueil s . 307, praemis 11 ), at denne regel skal vaere forenelig med kravet om en ensartet anvendelse af faellesskabsretten, hvilket er noedvendigt for at undgaa forskelsbehandling af de erhvervsdrivende .
18 I denne forbindelse bestemmer artikel 8, stk . 1, i Raadets forordning nr . 729/70, at medlemsstaterne »i overensstemmelse med de nationale administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser« traeffer de fornoedne foranstaltninger for at forhindre og forfoelge uregelmaessigheder, hvorved EUGFL ' s virksomhed kunne blive forstyrret, samt for at tilbagesoege de beloeb, der er udbetalt paa grund af uregelmaessigheder eller forsoemmelser . Det paahviler foelgelig de kompetente nationale myndigheder at varetage alle de kontrolopgaver, der er noedvendige for at sikre, at stoetten kun tildeles paa de i faellesskabsreglerne fastsatte betingelser, og at enhver overtraedelse af faellesskabsbestemmelserne sanktioneres paa passende maade . Faellesskabsretten indeholder ikke paa sit nuvaerende udviklingstrin saerlige forskrifter om de nationale myndigheders varetagelse af denne funktion .
19 I overensstemmelse med disse principper har Domstolen gentagne gange fastslaaet ( domme af 5 . 3 . 1980, Ferwerda, sag 265/78, Sml ., s . 617 ; af 12 . 6 . 1980, Lippische Hauptgenossenschaft, sagerne 119 og 126/79, Sml ., s . 1863 ; af 6 . 5 . 1982, Fromme, sag 54/81, Sml ., s . 1449, og af 6 . 5 . 1982, BayWa, sagerne 146, 192 og 193/81, Sml ., s . 1503 ), at tvister vedroerende tilbagesoegning af beloeb, der er udbetalt med urette i henhold til faellesskabsretten, i mangel af faellesskabsretlige forskrifter skal afgoeres af de nationale retter under anvendelse af disses nationale ret, om end under hensyntagen til de i
faellesskabsretten fastsatte graenser, hvilket vil sige, at de bestemmelser, der gaelder i henhold til national ret, ikke i praksis maa umuliggoere gennemfoerelsen af faellesskabsbestemmelserne, og at anvendelse af den nationale lovgivning ikke maa medfoere forskelsbehandling i forhold til de regler, der gaelder for rent nationale tvister af samme art .
20 Heraf foelger, at artikel 8, stk . 1, i forordning nr . 729/70 ikke finder anvendelse paa forholdet mellem interventionsorganerne og de paagaeldende erhvervsdrivende, og at bestemmelsen navnlig ikke giver de nationale myndigheder hjemmel for at fremsaette krav om tilbagebetaling over for modtagerne af uretmaessigt udbetalt stoette, idet saadanne krav er omfattet af national ret .
21 Denne henvisning til national ret kan ganske vist medfoere, at betingelserne for tilbagesoegning af uretmaessigt udbetalt stoette i et vist omfang afviger fra medlemsstat til medlemsstat . Saadanne afvigelser, der i oevrigt er uundgaaelige paa faellesskabsrettens nuvaerende udviklingstrin, kan imidlertid kun forekomme i mindre omfang som foelge af de graenser, Domstolen i sine ovenfor anfoerte domme har fastsat for anvendelsen af national ret .
22 For det foerste maa anvendelsen af national ret ikke begraense faellesskabsrettens raekkevidde og virkning . Dette vil navnlig vaere tilfaeldet, saafremt anvendelsen af national ret i praksis ville umuliggoere tilbagesoegning af uretmaessigt udbetalte beloeb . Desuden ville det vaere uforeneligt med den pligt, som de nationale myndigheder i henhold til artikel 8, stk . 1, i forordning nr . 729/70 har til at tilbagesoege beloeb, der er udbetalt med urette eller paa grund af uregelmaessigheder, at disse myndigheder kunne udoeve et skoen med hensyn til, om det er hensigtsmaessigt at kraeve tilbagebetaling af faellesskabsmidler, der er udbetalt med urette eller paa grund af uregelmaessigheder .
23 For det andet maa anvendelsen af national ret ikke foere til forskelsbehandling sammenholdt med behandlingen af sager angaaende rent nationale, men i oevrigt lignende tvister . Paa den ene side skal de nationale myndigheder herved udvise lige saa stor omhu som i de lignende tilfaelde, der udelukkende drejer sig om haandhaevelsen af nationale retsforskrifter af samme art, og de skal foelge en fremgangsmaade, som ikke goer tilbagesoegningen af de omtalte beloeb
mere vanskelig end i de naevnte lignende tilfaelde . Paa den anden side maa de forpligtelser, der efter national ret paalaegges virksomheder, der i strid med forskrifterne har modtaget oekonomisk stoette i henhold til faellesskabsretten, ikke vaere strengere end dem, der paalaegges virksomheder, der i strid med forskrifterne har modtaget tilsvarende ydelser i henhold til national ret, dog saaledes, at enhver udoevelse af et skoen med hensyn til, om det er hensigtsmaessigt at kraeve tilbagebetaling, som ovenfor omtalt er udelukket . Det forudsaettes, at de to grupper modtagere befinder sig i sammenlignelige situationer, og at der saaledes ikke er objektivt grundlag for at behandle dem forskelligt .
24 Saafremt det i oevrigt viser sig, at forskellene mellem de nationale retsregler kan medfoere hindringer for ligebehandlingen af de erhvervsdrivende i de forskellige medlemsstater eller fremkalde fordrejninger eller skade det faelles markeds funktion, tilkommer det de kompetente faellesskabsinstitutioner at vedtage de bestemmelser, der er noedvendige for at fjerne disse forskelle .
25 Det af Verwaltungsgericht Frankfurt am Main stillede femte spoergsmaal maa derfor besvares med, at de nationale myndigheders tilbagesoegning af beloeb, der med urette er udbetalt som stoette i henhold til faellesskabsbestemmelserne, paa faellesskabsrettens nuvaerende udviklingstrin er omfattet af reglerne i national ret, dog med forbehold af de i faellesskabsretten fastlagte graenser for anvendelsen af national ret .
26 Eftersom det sjette spoergsmaal er blevet forelagt, for saa vidt som det maatte blive fastslaaet, at faellesskabsrettens bestemmelser finder anvendelse i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette, bortfalder spoergsmaalet som indholdsloest paa grund af svaret paa det femte spoergsmaal .
Beskyttelsen af den berettigede forventning og af retssikkerheden i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette
27 Det syvende spoergsmaal, som Verwaltungsgericht Frankfurt am Main har forelagt, drejer sig i det vaesentlige om, hvorvidt de i faellesskabsretten fastsatte graenser for anvendelsen af national ret i givet fald er til hinder for, at der tages hensyn til beskyttelsen af den berettigede forventning og retssikkerheden i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessig ydet stoette .
28 Det fremgaar af forelaeggelseskendelserne, at Verwaltungsgericht Frankfurt am Main har forelagt dette spoergsmaal for at kunne afgoere, hvorvidt der er i overensstemmelse med de ovenfor omtalte principper i faellesskabsretten at bringe den tyske forvaltningslovs § 48 i anvendelse paa et tilfaelde som det foreliggende . Med henblik paa beskyttelsen af den berettigede forventning og retssikkerheden bestemmer den omtalte paragraf bl.a .
, at en ulovlig forvaltningsakt, der tilkender en pengeydelse, ikke kan omgoeres, dersom adressaten har indrettet sig i tillid til forvaltningsakten, og hensynet til denne indrettelse er beskyttelsesvaerdig i forhold til det offentliges interesse i omgoerelsen ;
‚at modtageren af en saadan ydelse kan paaberaabe sig berigelsens bortfald i overensstemmelse med den borgerlige rets regler herom, medmindre han kendte eller ved grov uagtsomhed var uvidende om de omstaendigheder, som gjorde ydelsen uretmaessig ;
‚at omgoerelsen af en ulovlig forvaltningsakt kun kan ske inden for et aar efter det tidspunkt, hvor myndighederne fik kendskab til de relevante omstaendigheder, medmindre forvaltningsakten er blevet fremkaldt ved svig, trussel eller bestikkelse ;
‚at tilbagesoegning af den med urette udbetalte ydelse er udelukket, dersom myndighederne vidste eller ved grov uagtsomhed var uvidende om, at de tildelte ydelsen med urette .
29 De i den omhandlede nationale bestemmelse fastlagte kriterier vedroerende spoergsmaalet om udelukkelse af tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette kan ifoelge Kommissionen i hvert fald for nogles vedkommende komme i strid med princippet om, at anvendelsen af national ret ikke maa begraense faellesskabsrettens raekkevidde og virkning . Dette ville ifoelge Kommissionen navnlig vaere tilfaeldet, dersom tilbagesoegningen af den uretmaessige ydelse alene var mulig inden for en meget kort frist, eller dersom forsaet eller uagtsomhed hos den nationale myndighed i sig selv ville vaere tilstraekkelig til at udelukke tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette .
30 Det bemaerkes foerst, at principperne om beskyttelse af den berettigede forventning og retssikkerheden udgoer en del af Faellesskabets retsorden . Det kan derfor ikke anses som stridende mod denne retsorden, at nationale retsregler beskytter den berettigede forventning og retssikkerheden i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessigt ydet faellesskabsstoette . Det fremgaar endvidere af en gennemgang af medlemsstaternes nationale forskrifter vedroerende omgoerelse af forvaltningsakter og tilbagesoegning af pengeydelser, der uretmaessigt er udbetalt af de offentlige myndigheder, at oensket om paa den ene eller anden maade at sikre en ligevaegt mellem dels princippet om forvaltningens lovlighed, dels princippet om retssikkerhed og beskyttelse af den berettigede forventning er faelles for medlemsstaternes retsordener .
31 Eftersom de nationale myndigheder anvender de samme retsregler og foelger samme fremgangsmaader i forbindelse med tilbagesoegning af faellesskabsstoette, som naar de behandler tilsvarende sager vedroerende rent nationale pengeydelser, kan det i princippet ikke antages, at disse retsregler og fremgangsmaader er i modstrid med de forpligtelser, der paahviler de nationale myndigheder til i medfoer af artikel 8 i forordning nr . 729/70 at tilbagesoege beloeb, der er udbetalt med urette, og at de derfor begraenser faellesskabsrettens virkninger . Dette gaelder navnlig, for saa vidt angaar de grunde til at udelukke tilbagesoegning, der vedroerer myndighedernes egen adfaerd, og som de derfor kan undgaa .
32 Det skal imidlertid tilfoejes, at det princip, hvorefter anvendelsen af den nationale lovgivning skal ske uden forskelsbehandling i forhold til rent nationale sager af samme art, indebaerer, at der fuldt ud skal tages hensyn til Faellesskabets interesser i forbindelse med anvendelsen af en bestemmelse, der, som § 48, stk . 2, foerste punktum, i forvaltningsloven, fastslaar, at omgoerelsen af en ulovlig forvaltningsakt afhaenger af en afvejning af de forskellige beroerte interesser, nemlig paa den ene side det offentliges interesse i at omgoere forvaltningsakten og paa den anden side beskyttelsen af adressatens berettigede forventning .
33 Det syvende spoergsmaal maa derfor besvares med, at faellesskabsretten ikke er til hinder for, at der i vedkommende nationale lovgivning som kriterier for at udelukke tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette tages hensyn til beskyt
telsen af den berettigede forventning, bortfald af den ugrundede berigelse, den omstaendighed, at et vist tidsrum er forloebet, eller at myndigheden vidste eller paa grund af grov uagtsomhed var uvidende om, at den tildelte stoetten med urette . Dog forudsaettes det herved, at de fastsatte betingelser er de samme som i forbindelse med tilbagesoegning af rent nationale pengeydelser, og at der fuldt ud tages hensyn til Faellesskabets interesser .
Bevisbyrden i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette
34 Verwaltungsgericht Frankfurt am Main har i sit fjerde spoergsmaal udbedt sig oplysning om reglerne om bevisbyrden i sager vedroerende tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette .
35 I saa henseende bemaerkes, at spoergsmaalet om bevisbyrden, som ogsaa anfoert af Kommissionen i dennes indlaeg, i sager af den foreliggende art kun opstaar i begraenset omfang . De nationale myndigheder skal foerst ex officio udtoemme alle bevismuligheder med hensyn til, om de i faellesskabsbestemmelserne forudsatte faktiske omstaendigheder foreligger i den enkelte sag . Kun i de tilfaelde, hvor det er umuligt at fastslaa, hvorvidt disse omstaendigheder foreligger, kan der opstaa spoergsmaal om, hvem der baerer risikoen for denne umulighed, og om de nationale myndigheder desuagtet kan retsforfoelge den paagaeldende virksomhed .
36 Med hensyn til spoergsmaalet om, hvilke retsregler der herved finder anvendelse, bemaerkes, at den i artikel 8, stk . 1, i forordning nr . 729/70 indeholdte henvisning til national ret i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette ikke sondrer mellem de materielle betingelser for en saadan tilbagesoegning og de processuelle og formelle regler for gennemfoerelsen af tilbagesoegningen . National ret finder derfor anvendelse paa begge disse regelsaet, herunder ogsaa paa bevisbyrdereglerne, med forbehold af de ovenfor omtalte begraensninger, der i saa henseende kan foelge af faellesskabsretten . De i forelaeggelseskendelserne givne oplysninger vedroerende indholdet af de relevante bestemmelser i national ret goer det ikke muligt for Domstolen at udvikle yderligere kriterier til brug ved fortolkningen af faellesskabsretten i denne sammenhaeng .
37 Sagsoegerne Deutsche Milchkontor GmbH, E . Kampffmeyer, Schwarzwaldmilch GmbH og Inntaler Milchfutter GmbH & Co . KG har imidlertid ydermere gjort gaeldende, at faellesskabsretten finder anvendelse paa det skummetmaelkspulver, der blev eksporteret til Italien i henhold til Kommissionens forordning nr . 1624/76, for saa vidt angaar beviset for, at det eksporterede produkt var i overensstemmelse med faellesskabsbestemmelserne . Ifoelge sagsoegerne maa beviset anses for foert derved, at de italienske importoerer for de italienske myndigheder har fremlagt de beviser, der er noedvendige for at opnaa frigivelse af den i vedkommende forordning foreskrevne sikkerhedsstillelse .
38 Det bemaerkes herved, at det, som importoeren i henhold til forordning nr . 1624/76 skal bevise over for myndighederne i indfoerselsmedlemsstaten, er, at han har denatureret eller forarbejdet skummetmaelkspulveret for derved at opnaa, at myndighederne i denne medlemsstat frigiver sikkerheden . Det paagaeldende bevis vedroerer ikke spoergsmaalet om, hvorvidt det skummetmaelkspulver, der er blevet eksporteret med henblik paa denaturering eller forarbejdning, opfylder betingelserne i forordning nr . 986/68 for at kunne oppebaere stoette i udfoerselsmedlemsstaten .
39 Det fjerde spoergsmaal fra Verwaltungsgericht Frankfurt am Main maa derfor besvares med, at spoergsmaalet om bevisbyrden i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette afgoeres efter national ret, med forbehold af de graenser, som i saa henseende foelger af faellesskabsretten .
Forpligtelsen til at kontrollere fremstillingen af skummetmaelkspulver i producentvirksomheden
40 Verwaltungsgericht Frankfurt am Main har endelig i andet og tredje spoergsmaal forespurgt, hvorvidt de nationale myndigheder er pligtige at kontrollere fremstillingen af skummetmaelkspulver i producentvirksomheden, og om en tilsidesaettelse af en saadan forpligtelse i givet fald kan have til foelge, at tilbagesoegning af de uretmaessigt udbetalte stoettebeloeb er udelukket .
41 Forbundsrepublikken Tysklands og Det forenede Kongeriges regeringer har afvist, at der findes en saadan forpligtelse, idet de har gjort gaeldende, at Kommissionens forordning nr . 990/72, hvis artikel 10 Verwaltungsgericht Frankfurt am Main har henvist til i sine spoergsmaal, udelukkende omhandler denatureringen af skummetmaelkspulver og dettes forarbejdning til blandfoder, men ikke fremstilling heraf .
42 Det bemaerkes i denne forbindelse, at naar en raekke bestemmelser paalaegger de nationale myndigheder en forpligtelse til at gennemfoere visse kontrolforanstaltninger for at sikre overholdelsen af de relevante faellesskabsbestemmelser, jfr . artikel 10 i Kommissionens forordning nr . 990/70 og artikel 8 i Raadets forordning nr . 729/70, er dette blot en udtrykkelig bekraeftelse af en forpligtelse, der allerede paahviler medlemsstaterne i medfoer af det samarbejdsprincip, der opstilles i traktatens artikel 5 .
43 Medlemsstaterne skal foelgelig gennem passende kontrolforanstaltninger efterproeve, hvorvidt skummetmaelkspulveret opfylder de relevante faellesskabsbestemmelser for derved at sikre, at der ikke udbetales faellesskabsstoette til produkter, der ikke er stoetteberettigede . Det tilkommer den nationale ret at afgoere, hvilke kontrolforanstaltninger der er noedvendige med henblik herpaa, navnlig under hensyn til sagens faktiske omstaendigheder og de tekniske fremgangsmaader, der var til raadighed paa det paagaeldende tidspunkt .
44 Med hensyn til spoergsmaalet om hvilke foelger en tilsidesaettelse af denne kontrolforpligtelse har, for saa vidt angaar tilbagesoegningen af uretmaessig udbetalt stoette, og navnlig spoergsmaalet om, hvorvidt stoettemodtagerne under henvisning hertil kan afvise et krav om tilbagebetaling, bemaerkes, at det foelger af det foran anfoerte vedroerende anvendelsesomraadet for faellesskabsretten og for national ret i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette samt af det anfoerte vedroerende beskyttelsen af den berettigede forventning og retssikkerheden, at disse konsekvenser paa faellesskabsrettens nuvaerende udviklingstrin afhaenger af national ret og ikke af faellesskabsretten . Det tilkommer derfor ogsaa de nationale retter at tage stilling hertil paa grundlag af de relevante nationale retsregler .
45 Det andet og tredje spoergsmaal maa derfor besvares med, at de nationale myndigheder skal kontrollere fremstillingen af skummetmaelkspulver ved kontrolbesoeg i producentvirksomheden, dersom en saadan kontrol er noedvendig for at sikre overholdelsen af faellesskabsbestemmelserne, og det tilkommer den nationale ret at tage stilling til konsekvenserne af en eventuel overtraedelse af denne forpligtelse paa grundlag af de relevante nationale retsregler .
Afgørelse om sagsomkostninger
Sagens omkostninger
46 De udgifter, der er afholdt af regeringerne for Forbundsrepublikken Tyskland og Det forenede Kongerige samt af Kommissionen for De europaeiske
Faellesskaber, som har afgivet indlaeg for Domstolen, kan ikke godtgoeres . Da sagens behandling i forhold til hovedsagens parter udgoer et led i den sag, der verserer for den nationale ret, tilkommer det denne at traeffe afgoerelse om sagens omkostninger .
Afgørelse
Paa grundlag af disse praemisser
kender
DOMSTOLEN ( femte afdeling )
vedroerende de spoergsmaal, der er forelagt den af Verwaltungsgericht Frankfurt am Main ved kendelser af 3 . juni 1982, for ret :
1 . Et produkt bestaaende af en forstoevningstoerret blanding af skummetmaelk og et pulver sammensat af valle, natriumkaseinat og lactose er ikke skummetmaelkspulver i henhold til faellesskabsforordningerne om stoette til skummetmaelkspulver og navnlig ikke i henhold til artikel 1 i Raadets forordning nr . 986/68 af 15 . juli 1968, selv om produktet har samme sammensaetning som skummetmaelkspulver fremstillet af den af koen udmalkede maelk .
2.Nationale myndigheders tilbagesoegning af beloeb, der med urette er udbetalt som stoette i henhold til faellesskabsbestemmelserne, er paa faellesskabsrettens nuvaerende udviklingstrin omfattet af reglerne i den nationale ret, dog med forbehold af de i faellesskabsretten fastlagte graenser for anvendelsen af national ret .
3.Faellesskabsretten er ikke til hinder for, at der i vedkommende nationale lovgivning som kriterier for at udelukke tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette tages hensyn til beskyttelsen af den berettigede forventning, bortfald af den ugrundede berigelse, den omstaendighed, at et vist tidsrum er forloebet, eller at myndigheden vidste eller paa grund af grov uagtsomhed var uvidende om, at den tildelte stoetten med urette . Dog forudsaettes det herved, at de fastsatte betingelser er de samme som i forbindelse med tilbagesoegning af rent nationale pengeydelser, og at der fuldt ud tages hensyn til Faellesskabets interesser .
4.Spoergsmaalet om bevisbyrden i forbindelse med tilbagesoegning af uretmaessig udbetalt stoette afgoeres efter national ret, med forbehold af de graenser, som i saa henseende foelger af faellesskabsretten .
5.De nationale myndigheder skal kontrollere fremstillingen af skummetmaelkspulver ved kontrolbesoeg i producentvirksomheden, dersom en saadan kontrol er noedvendig for at sikre overholdelsen af faellesskabsbestemmelserne . Det tilkommer den nationale ret at tage stilling til konsekvenserne af en eventuel overtraedelse af denne forpligtelse paa grundlag af de relevante nationale retsregler .