61986CJ0292_DA
Dommens præmisser
Afgørelse om sagsomkostninger
Afgørelse
Dommens præmisser
1 VED DOM AF 17 . NOVEMBER 1986, INDGAAET TIL DOMSTOLEN DEN 25 . NOVEMBER 1986, HAR COUR D' APPEL DE COLMAR I MEDFOER AF EOEF-TRAKTATENS ARTIKEL 177 FORELAGT TO PRAEJUDICIELLE SPOERGSMAAL VEDROERENDE FORTOLKNINGEN AF TRAKTATENS ARTIKLER 52 OG 59 OG BESTEMMELSERNE I RAADETS DIREKTIV 77/249 AF 22 . MARTS 1977 OM LETTELSER MED HENBLIK PAA DEN FAKTISKE GENNEMFOERELSE AF ADVOKATERS FRI UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER ( EFT L*78, S.*17 ).
2 SPOERGSMAALENE ER BLEVET REJST UNDER EN SAG ANLAGT MOD CONSEIL DE L' ORDRE DES AVOCATS DU BARREAU DE COLMAR ( 1 ) OG CONSEIL DE L' ORDRE DES AVOCATS DU BARREAU DE SAVERNE AF GULLUNG, SOM ER JURIST MED FRANSK OG TYSK STATSBORGERSKAB OG ADVOKAT I OFFENBURG I FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND . GULLUNG HAR PAABERAABT SIG DE FRIHEDER, EOEF-TRAKTATENS BESTEMMELSER SIKRER, MED HENBLIK PAA AT UDOEVE SIT ERHVERV I FRANKRIG, SKOENT HAN PAA GRUND AF SIN VANDEL ER BLEVET NAEGTET BESKIKKELSE I DETTE LAND .
3 GULLUNG HAVDE FUNGERET SOM NOTAR I HIRSINGUE I FRANKRIG FRA SEPTEMBER 1947 TIL MARTS 1966, PAA HVILKET TIDSPUNKT HAN INDGAV SIN AFSKEDSBEGAERING, EFTER AT CHAMBRE DE DISCIPLINE DES NOTAIRES DU HAUT-RHIN HAVDE IVAERKSAT DISCIPLINAERSANKTIONER OVER FOR HAM . HEREFTER ANSOEGTE HAN
FOERST OM AT BLIVE OPFOERT PAA LISTEN OVER "CONSEILS JURIDIQUES" ( JURIDISKE RAADGIVERE ) I MARSEILLE, OG DERNAEST OM AT BLIVE BESKIKKET SOM ADVOKAT I MULHOUSE . BEGGE ANSOEGNINGERNE BLEV AFSLAAET MED DEN BEGRUNDELSE, AT GULLUNG IKKE OPFYLDTE DE VANDELSKRAV, DER STILLES TIL ADVOKATER, OG SOM EFTER FRANSK LOVGIVNING OGSAA SKAL OVERHOLDES AF PERSONER, SOM ER OPFOERT PAA LISTEN OVER JURIDISKE RAADGIVERE . DER BLEV ANLAGT FLERE SAGER TIL PROEVELSE AF DE TO AFSLAG, MEN DER BLEV IKKE GIVET GULLUNG MEDHOLD I NOGEN AF DEM, DA DE PAAGAELDENDE RETTER PAA GRUNDLAG AF DE OVERTRAEDELSER AF DE FAGLIGE REGLER, SOM HAN BLEV BESKYLDT FOR AT HAVE BEGAAET, MENS HAN VIRKEDE SOM NOTAR, FANDT, AT HAN IKKE BESAD DE EGENSKABER, DER ER NOEDVENDIGE FOR UDOEVELSEN AF ADVOKATERHVERVET, NEMLIG VAERDIGHED, HAEDERLIGHED OG PAALIDELIGHED .
4 EFTER AT HAVE FAAET TILLADELSE TIL AT VIRKE SOM ADVOKAT I OFFENBURG FIK GULLUNG, SOM SAMTIDIG HERMED HAVDE NEDSAT SIG SOM "JURISCONSULTE" ( JURIDISK KONSULENT ) I MULHOUSE, FORKYNDT EN AFGOERELSE TRUFFET AF CONSEIL DE L' ORDRE DES AVOCATS DU BARREAU DE MULHOUSE, DER FORBOED ALLE ADVOKATER I DENNE KREDS "AT YDE CLAUDE GULLUNG OG ANDRE ADVOKATER, SOM IKKE OPFYLDER VANDELSKRAVENE, BISTAND PAA DE VILKAAR, DER ER FASTSAT I FAELLESSKABSLOVGIVNINGEN OG ANORDNING AF 22 . MARTS 1979", SOM GENNEMFOERER DIREKTIV 77/249 I FRANSK RET, "IDET DE ELLERS RISIKERER AT IFALDE DISCIPLINAERE SANKTIONER ".
5 TILSVARENDE AFGOERELSER BLEV TRUFFET AF CONSEILS DES ORDRES DES AVOCATS DES BARREAUX DE COLMAR ET DE SAVERNE, EFTER AT GULLUNG SOM TJENESTEYDER, DER HANDLEDE I FORBINDELSE MED EN ADVOKAT FOR COUR D' APPEL DE COLMAR, HAVDE GIVET MOEDE FOR "CHAMBRE D' ACCUSATION"
( FORUNDERSOEGELSESAFDELINGEN ) VED DENNE RET SOM RAADGIVER FOR DEN FORURETTEDE .
6 HOVEDSAGEN VEDROERER DE SOEGSMAAL, SOM GULLUNG HAR ANLAGT TIL PROEVELSE AF DISSE TO AFGOERELSER . TIL STOETTE HERFOR HAR HAN PAABERAABT SIG DE BESTEMMELSER I DIREKTIV 77/249, SOM SIKRER ADVOKATER, DER ER ETABLERET I ANDRE MEDLEMSSTATER, RET TIL FRI UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER, SAMT BESTEMMELSERNE I TRAKTATEN OM ETABLERINGSRETTEN, SOM BEVIRKER, AT EN PERSON KAN ETABLERE SIG SOM ADVOKAT UDEN AT HAVE PLIGT TIL AT OPNAA BESKIKKELSE .
7 DE TO SAGER ER INDBRAGT FOR COUR D' APPEL DE COLMAR, SOM HAR UDSAT SAGERNE OG FORELAGT DOMSTOLEN FOELGENDE PRAEJUDICIELLE SPOERGSMAAL :
"1 ) KAN EN PERSON, DER ER STATSBORGER I TO AF FAELLESSKABETS MEDLEMSSTATER I KRAFT AF DOBBELT STATSBORGERSKAB, OG SOM HAR OPNAAET BESKIKKELSE SOM ADVOKAT I EN AF DISSE TO MEDLEMSSTATER, PAABERAABE SIG RAADETS DIREKTIV AF 22 . MARTS 1977 'OM LETTELSER MED HENBLIK PAA DEN FAKTISKE GENNEMFOERELSE AF ADVOKATERS FRI UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER' MED HENBLIK PAA AT UDNYTTE RETTEN TIL FRI UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER I DEN ANDEN MEDLEMSSTAT, HVOR EN DOMSTOL HAR NAEGTET HAM ADGANG TIL ADVOKATERHVERVET, FORDI HAN IKKE BESIDDER DE DERFOR NOEDVENDIGE EGENSKABER, NEMLIG VAERDIGHED, HAEDERLIGHED OG PAALIDELIGHED? BEGRAENSES ANVENDELSEN AF DIREKTIVET AF 22 . MARTS 1977 IKKE - NAAR HENSES TIL OVENSTAAENDE - GENERELT AF NATIONAL ORDRE PUBLIC?
2 ) SKAL EN ADVOKAT, DER ER STATSBORGER I EN AF FAELLESSKABETS MEDLEMSSTATER, FOR AT KUNNE ETABLERE SIG I EN ANDEN MEDLEMSSTAT I MEDFOER AF ROM-TRAKTATENS ARTIKEL 52, HAVE OPNAAET BESKIKKELSE I VAERTSLANDET, NAAR EN SAADAN BESKIKKELSE KRAEVES EFTER DETTE LANDS LOVGIVNING?
I BENAEGTENDE FALD, KAN EN ADVOKAT, DER ER STATSBORGER I EN AF FAELLESSKABETS MEDLEMSSTATER, OG SOM HAR ETABLERET SIG I EN ANDEN MEDLEMSSTAT UDEN DOG AT HAVE OPNAAET BESKIKKELSE I SIDSTNAEVNTE MEDLEMSSTAT, PAABERAABE SIG OVENNAEVNTE DIREKTIV AF 22 . MARTS 1977 OM ADVOKATERS FRI UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER?"
8 FOR EN NAERMERE REDEGOERELSE FOR BAGGRUNDEN FOR SAGEN OG EN SAMMENFATNING AF DE SKRIFTLIGE INDLAEG, DER ER INDGIVET TIL DOMSTOLEN, HENVISES TIL RETSMOEDERAPPORTEN . DISSE OMSTAENDIGHEDER OMTALES DERFOR KUN I DET FOELGENDE, SAAFREMT DET PAA DE ENKELTE PUNKTER ER NOEDVENDIGT FOR FORSTAAELSEN AF DOMSTOLENS ARGUMENTATION .
9 DET FOERSTE PRAEJUDICIELLE SPOERGSMAAL VEDROERER ADVOKATERS FRI UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER, DET ANDET DERES ETABLERINGSRET . DET FOERSTE SPOERGSMAAL REJSER DESUDEN PROBLEMET OM FOELGERNE AF DET DOBBELTE STATSBORGERSKAB, OG DETTE PROBLEM VIL BLIVE UNDERSOEGT FOERST .
DET DOBBELTE STATSBORGERSKAB
10 DET DOBBELTE STATSBORGERSKAB REJSER PROBLEMET OM, HVORVIDT EN PERSON, DER ER STATSBORGER I TO MEDLEMSSTATER, OG SOM HAR OPNAAET ADGANG TIL ADVOKATERHVERVET I EN AF DISSE STATER, KAN PAABERAABE SIG BESTEMMELSERNE I DIREKTIV 77/249 I DEN ANDEN STAT .
11 DET BEMAERKES, AT DOMSTOLEN I DOMMEN AF 7 . FEBRUAR 1979 ( KNOORS, 115/78, SML . S.*399 ) MED HENSYN TIL ET DIREKTIV OM ETABLERINGSRET UDTALTE, AT DETTE KAN PAABERAABES AF ALLE MEDLEMSSTATERNES STATSBORGERE, SOM OPFYLDER DE AF DIREKTIVET FASTSATTE BETINGELSER FOR DETS ANVENDELSE, OG OGSAA OVER FOR
DEN STAT, HVORI DE ER STATSBORGERE . DET SAMME GAELDER MED HENSYN TIL ET DIREKTIV OM FRI UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER .
12 DEN FRIE BEVAEGELIGHED FOR PERSONER, ETABLERINGSRETTEN OG DEN FRIE UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER, SOM ER AF GRUNDLAEGGENDE BETYDNING FOR FAELLESSKABET, VILLE NEMLIG IKKE KUNNE GENNEMFOERES FULDT UD, HVIS EN MEDLEMSSTAT KUNNE NAEGTE AT LADE BESTEMMELSERNE I FAELLESSKABSRETTEN FINDE ANVENDELSE PAA DE AF DENS STATSBORGERE, DER ER ETABLERET I EN ANDEN MEDLEMSSTAT, SOM DE LIGELEDES ER STATSBORGERE I, OG SOM BENYTTER SIG AF DE MULIGHEDER, FAELLESSKABSRETTEN GIVER, TIL AT UDOEVE DERES VIRKSOMHED I FORM AF TJENESTEYDELSER I DEN FOERSTE STAT .
13 DET MAA DERFOR FASTSLAAS, AT EN PERSON, DER ER STATSBORGER I TO MEDLEMSSTATER, OG SOM HAR OPNAAET BESKIKKELSE SOM ADVOKAT I EN AF DISSE STATER, I DEN ANDEN STAT KAN PAABERAABE SIG BESTEMMELSERNE I DIREKTIV 77/249, NAAR DE BETINGELSER FOR ANVENDELSEN, DER ER FASTLAGT I DIREKTIVET, ER OPFYLDT .
UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER
14 MED DET FOERSTE PRAEJUDICIELLE SPOERGSMAAL OENSKER COUR D' APPEL DE COLMAR NAVNLIG OPLYST, OM EN ADVOKAT, DER ER ETABLERET I EN MEDLEMSSTAT, UNDER PAABERAABELSE AF BESTEMMELSERNE I DIREKTIV 77/249 KAN VIRKE SOM TJENESTEYDER I EN ANDEN MEDLEMSSTAT, NAAR HAN I DENNE MEDLEMSSTAT ER BLEVET NAEGTET ADGANG TIL ADVOKATERHVERVET, FORDI HAN IKKE BESIDDER DE HERFOR NOEDVENDIGE EGENSKABER, NEMLIG VAERDIGHED, HAEDERLIGHED OG PAALIDELIGHED . HVIS SPOERGSMAALET BESVARES BEKRAEFTENDE, OENSKER DEN NATIONALE RET OPLYST, OM ORDRE
PUBLIC IKKE ER TIL HINDER FOR ANVENDELSEN AF DIREKTIVET .
15 DIREKTIV 77/249 HAR TIL FORMAAL AT LETTE DEN FAKTISKE GENNEMFOERELSE AF ADVOKATERS FRI UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER . I DETTE OEJEMED FORPLIGTER DET MEDLEMSSTATERNE TIL AT ANERKENDE ENHVER PERSON, DER ER ETABLERET SOM ADVOKAT I EN ANDEN MEDLEMSSTAT UNDER EN AF DE BETEGNELSER, DER ER ANFOERT I ARTIKEL 1, STK . 2, HERUNDER SOM "RECHTSANWALT" I FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND, MED HENBLIK PAA UDOEVELSEN AF DISSE FORMER FOR VIRKSOMHED .
16 ARTIKEL 4, STK . 1, BESTEMMER IMIDLERTID, AT VIRKSOMHED I FORBINDELSE MED REPRAESENTATION OG FORSVAR AF EN KLIENT FOR RETTEN ELLER OVER FOR OFFENTLIGE MYNDIGHEDER UDOEVES I DEN MEDLEMSSTAT, DER ER VAERTSLAND, PAA DE BETINGELSER, SOM GAELDER FOR ADVOKATER, DER ER ETABLERET I DENNE STAT, BORTSET FRA BETINGELSER OM BOPAEL ELLER MEDLEMSKAB AF EN FAGLIG ORGANISATION I NAEVNTE STAT . I SAMME ARTIKELS STK . 2 ANFOERES DET UDTRYKKELIGT, AT ADVOKATEN UNDER UDOEVELSEN AF DISSE FORMER FOR VIRKSOMHED SKAL IAGTTAGE DE FAGLIGE REGLER, DER GAELDER I VAERTSLANDET, IDET HAN DOG FORTSAT ER UNDERGIVET DE FORPLIGTELSER, DER PAAHVILER HAM I DEN MEDLEMSSTAT, HAN KOMMER FRA .
17 MED HENSYN TIL TJENESTEYDERENS UDOEVELSE AF ANDRE FORMER FOR VIRKSOMHED ANFOERER ARTIKEL 4, STK . 4, AT ADVOKATEN FORBLIVER UNDERGIVET DE BETINGELSER OG FAGLIGE REGLER, DER GAELDER I DEN MEDLEMSSTAT, HAN KOMMER FRA, IDET HAN DOG TILLIGE ER UNDERGIVET DE REGLER, SOM GAELDER FOR ADVOKATSTANDEN I VAERTSLANDET, FOR SAA VIDT SOM DISSE DELS KAN EFTERKOMMES AF EN ADVOKAT, DER IKKE ER ETABLERET I VAERTSLANDET, OG DELS ER OBJEKTIVT BEGRUNDET I
ADVOKATGERNINGEN, STANDENS OMDOEMME OG OVERHOLDELSEN AF REGLERNE OM UFORENELIGHED .
18 DET FREMGAAR AF DISSE BESTEMMELSER, AT TJENESTEYDENDE ADVOKATER ER FORPLIGTET TIL AT OVERHOLDE DE FAGLIGE REGLER, SOM ER I KRAFT I VAERTSLANDET .
19 DENNE FORTOLKNING STYRKES AF ORDLYDEN AF DIREKTIVETS ARTIKEL 7, STK . 2, SOM BESTEMMER, AT "SAAFREMT DER SKER OVERTRAEDELSE AF DE FORPLIGTELSER, DER GAELDER I VAERTSLANDET", TRAEFFER DEN KOMPETENTE MYNDIGHED I DETTE LAND "I HENHOLD TIL SINE EGNE MATERIELLE OG PROCESSUELLE RETSREGLER" AFGOERELSE OM FOELGERNE HERAF . DEN SKAL UNDERRETTE DEN KOMPETENTE MYNDIGHED I DET LAND, UDOEVEREN KOMMER FRA, OM AFGOERELSEN .
20 UNDER RETSFORHANDLINGERNE FOR DOMSTOLEN ER DET BLEVET PAAPEGET, AT OVENNAEVNTE BESTEMMELSER I DIREKTIVET SYNES AT FORESKRIVE, AT DE FAGLIGE REGLER SKAL OVERHOLDES VED UDFOERELSEN AF TJENESTEYDELSEN, MENS DET AF DEN NATIONALE RET FORELAGTE SPOERGSMAAL TAGER SIGTE PAA EN OVERTRAEDELSE AF DISSE REGLER, SOM LIGGER FORUD FOR TJENESTEYDELSEN .
21 DETTE ARGUMENT VIRKER DOG IKKE OVERBEVISENDE . NAAR DIREKTIVET FORESKRIVER, AT DE FAGLIGE REGLER I VAERTSLANDET SKAL OVERHOLDES, FORUDSAETTER DET, AT TJENESTEYDEREN KAN OVERHOLDE SAADANNE REGLER . HVIS DEN KOMPETENTE MYNDIGHED I VAERTSLANDET ALLEREDE I FORBINDELSE MED BEHANDLINGEN AF SPOERGSMAALET OM ADGANG TIL ADVOKATERHVERVET HAR KONSTATERET, AT DETTE IKKE ER TILFAELDET, OG AT DEN PAAGAELDENDE AF DEN GRUND ER BLEVET NAEGTET ADGANG TIL ERHVERVET, MAA DET ANTAGES, AT HAN IKKE OPFYLDER SELVE DE BETINGELSER, SOM DIREKTIVET OPSTILLER FOR FRI UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER .
22 HERAF FOELGER, AT DIREKTIV 77/249 SKAL FORTOLKES SAALEDES, AT EN ADVOKAT, DER ER ETABLERET I EN MEDLEMSSTAT, IKKE UNDER PAABERAABELSE AF DIREKTIVETS BESTEMMELSER KAN VIRKE SOM TJENESTEYDER I EN ANDEN MEDLEMSSTAT, NAAR HAN I DENNE SIDSTE MEDLEMSSTAT ER BLEVET NAEGTET ADGANG TIL ADVOKATERHVERVET, FORDI HAN IKKE BESIDDER DE HERFOR NOEDVENDIGE EGENSKABER, NEMLIG VAERDIGHED, HAEDERLIGHED OG PAALIDELIGHED .
23 NAAR HENSES TIL DETTE SVAR ER DET IKKE NOEDVENDIGT AT UNDERSOEGE SPOERGSMAALET OM MULIGHEDEN AF AT UNDER HENVISNING TIL ORDRE PUBLIC AT NAEGTE EN ADVOKAT, DER ER ETABLERET I EN ANDEN MEDLEMSSTAT, OG SOM IKKE HAR OPNAAET BESKIKKELSE I VAERTSLANDET, FORDI HAN IKKE HAR OVERHOLDT DE FAGLIGE REGLER, RET TIL FRI UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER .
ETABLERINGSRETTEN
24 DET ANDET SPOERGSMAAL, DER ER FORELAGT AF DEN NATIONALE RET, VEDROERER FORTOLKNINGEN AF TRAKTATENS ARTIKEL 52 . RETTEN OENSKER SPECIELT OPLYST, OM EN ADVOKATS ETABLERING I EN ANDEN MEDLEMSSTAT I DENNE BESTEMMELSES FORSTAND FORUDSAETTER, AT HAN HAR OPNAAET BESKIKKELSE I VAERTSMEDLEMSSTATEN, NAAR EN SAADAN BESKIKKELSE KRAEVES I HENHOLD TIL DENNE MEDLEMSSTATS LOVGIVNING . FOR DET TILFAELDE, AT SPOERGSMAALET BESVARES BENAEGTENDE, HAR DEN NATIONALE RET FORELAGT ENDNU ET SPOERGSMAAL VEDROERENDE ANVENDELSEN AF DIREKTIV 77/249 FOR SAA VIDT ANGAAR EN ADVOKAT, SOM IKKE HAR OPNAAET BESKIKKELSE .
25 INDLEDNINGSVIS MAA DET FASTSLAAS, HVILKEN RAEKKEVIDDE DET FORELAGTE SPOERGSMAAL HAR, NAVNLIG NAAR HENSES TIL DE DROEFTELSER, DER HAR FUNDET STED FOR DOMSTOLEN .
26 KOMMISSIONEN HAR GJORT OPMAERKSOM PAA, AT DE FAKTISKE OMSTAENDIGHEDER, SOM HAR GIVET ANLEDNING TIL HOVEDSAGEN, KAN FOREKOMME TVETYDIGE, FOR SAA VIDT SOM EN PERSON, DER ER ETABLERET SOM "RECHTSANWALT" I FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND, LIGELEDES HAR NEDSAT SIG SOM "JURISCONSULTE" I FRANKRIG; MAN KAN DERFOR REJSE DET SPOERGSMAAL, OM DENNE PERSON IKKE ALLEREDE VAR "ETABLERET" I FRANKRIG MED HENBLIK PAA UDOEVELSEN AF SIN VIRKSOMHED, SAALEDES AT BESTEMMELSERNE OM ETABLERINGSRET IKKE KAN ANVENDES PAA HAM . DET TILKOMMER IMIDLERTID IKKE DOMSTOLEN AT AFGOERE DEN TVIST, SOM ER INDBRAGT FOR DEN NATIONALE RET, OG DET SPOERGSMAAL, DENNE HAR FORELAGT, ANGAAR KUN DEN SITUATION, HVOR EN ADVOKAT, SOM ER ETABLERET I EN MEDLEMSSTAT, HAR TIL HENSIGT AT ETABLERE SIG I EN ANDEN MEDLEMSSTAT, HVOR MAN SKAL HAVE OPNAAET BESKIKKELSE FOR AT KUNNE VIRKE SOM ADVOKAT .
27 ENDVIDERE HAR DE TO CONSEILS DE L' ORDRE DES AVOCATS OG DEN BRITISKE REGERING I DERES MUNDTLIGE INDLAEG DROEFTET SPOERGSMAALET OM, HVORVIDT EN ADVOKAT, DER ER ETABLERET I EN MEDLEMSSTAT, KAN ETABLERE SIG I EN ANDEN MEDLEMSSTAT, HVOR DER KRAEVES BESKIKKELSE, UDEN AT HAN HAR OPNAAET EN SAADAN BESKIKKELSE, NAAR HAN OPTRAEDER SOM ADVOKAT I DEN BETYDNING, DER ER FORUDSAT I LOVGIVNINGEN I DEN MEDLEMSSTAT, HAN KOMMER FRA, F.EKS . ETABLERE SIG SOM TYSK "RECHTSANWALT" ELLER BRITISK "SOLICITOR" I FRANKRIG . DETTE PROBLEM HOERER HELLER IKKE IND UNDER DET FORELAGTE SPOERGSMAAL, SOM EFTER SIN ORDLYD TAGER SIGTE PAA DET TILFAELDE, HVOR EN JURIST, SOM ER ADVOKAT I DEN BETYDNING, DER ER FORUDSAT I LOVGIVNINGEN I DEN MEDLEMSSTAT, HVOR HAN ER ETABLERET, PAATAENKER AT NEDSAETTE SIG SOM ADVOKAT I EN ANDEN MEDLEMSSTAT I DEN BETYDNING, DER ER FORUDSAT I DENNE MEDLEMSSTATS LOVGIVNING .
28 MED HENBLIK PAA BESVARELSEN AF DET SAALEDES PRAECISEREDE SPOERGSMAAL, MAA DET UNDERSTREGES, AT ETABLERINGSFRIHEDEN I MEDFOER AF TRAKTATENS ARTIKEL 52, STK . 2, INDEBAERER ADGANG TIL AT OPTAGE OG UDOEVE SELVSTAENDIG ERHVERVSVIRKSOMHED "PAA DE VILKAAR, SOM I ETABLERINGSLANDETS LOVGIVNING ER FASTSAT FOR LANDETS EGNE STATSBORGERE ". SOM DOMSTOLEN HAR FASTSLAAET I DOMMEN AF 12 . JULI 1984 ( KLOPP, 107/83, SML . S.*2971 ), FOELGER DET AF DENNE REGEL, AT SAA LAENGE DER IKKE FORELIGGER DETALJEREDE FAELLESSKABSREGLER PAA OMRAADET, KAN HVER MEDLEMSSTAT I PRINCIPPET FRIT FASTSAETTE REGLER FOR UDOEVELSEN AF ADVOKATERHVERVET PAA SIT OMRAADE .
29 HERTIL KOMMER, AT DET KRAV OM BESKIKKELSE, SOM ER FASTSAT AF VISSE MEDLEMSSTATER, MAA BETRAGTES SOM LOVLIGT I FORHOLD TIL FAELLESSKABSRETTEN, MEN DOG PAA BETINGELSE AF, AT STATSBORGERE I ALLE MEDLEMSSTATER KAN OPNAA EN SAADAN BESKIKKELSE UDEN FORSKELSBEHANDLING . KRAVET OM BESKIKKELSE SKAL NEMLIG SIKRE EN GOD VANDEL OG OVERHOLDELSE AF DE FAGLIGE PRINCIPPER SAMT DEN DISCIPLINAERE KONTROL MED ADVOKATERS VIRKSOMHED; DET FORFOELGER DERFOR ET FORMAAL, SOM FORTJENER BESKYTTELSE .
30 HERAF FOELGER, AT DE MEDLEMSSTATER, HVIS LOVGIVNING KRAEVER, AT PERSONER, SOM VIL ETABLERE SIG SOM ADVOKATER PAA DERES OMRAADE I HENHOLD TIL DEN NATIONALE LOVGIVNING, SKAL HAVE OPNAAET BESKIKKELSE, KAN STILLE SAMME KRAV TIL ADVOKATER FRA ANDRE MEDLEMSSTATER, SOM PAABERAABER SIG DEN I TRAKTATEN FASTSATTE ETABLERINGSRET MED HENBLIK PAA AT BENYTTE SIG AF DENNE STATUS .
31 DET ANDET PRAEJUDICIELLE SPOERGSMAAL MAA DERFOR BESVARES MED, AT TRAKTATENS ARTIKEL 52 SKAL FORTOLKES SAALEDES, AT EN
MEDLEMSSTAT, HVIS LOVGIVNING KRAEVER, AT ADVOKATER SKAL HAVE OPNAAET BESKIKKELSE, KAN STILLE SAMME KRAV TIL ADVOKATER FRA ANDRE MEDLEMSSTATER, SOM BENYTTER SIG AF DEN I TRAKTATEN SIKREDE ETABLERINGSRET TIL AT ETABLERE SIG SOM ADVOKATER I FOERSTNAEVNTE MEDLEMSSTAT .
32 I BETRAGTNING AF DETTE SVAR ER DET SUBSIDIAERE SPOERGSMAAL, SOM DEN NATIONALE RET HAR STILLET, BLEVET UDEN GENSTAND .
Afgørelse om sagsomkostninger
SAGENS OMKOSTNINGER
33 DE UDGIFTER, DER ER AFHOLDT AF FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLANDS REGERING, DEN HELLENSKE REGERING, DEN SPANSKE REGERING, DET FORENEDE KONGERIGES REGERING, DEN FRANSKE REGERING, DEN NEDERLANDSKE REGERING OG AF KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER, SOM HAR AFGIVET INDLAEG FOR DOMSTOLEN, KAN IKKE GODTGOERES . DA SAGENS BEHANDLING I FORHOLD TIL HOVEDSAGENS PARTER UDGOER ET LED I DEN SAG, DER VERSERER FOR DEN NATIONALE RET, TILKOMMER DET DENNE AT TRAEFFE AFGOERELSE OM SAGENS OMKOSTNINGER .
Afgørelse
PAA GRUNDLAG AF DISSE PRAEMISSER
KENDER
DOMSTOLEN ( SJETTE AFDELING )
VEDROERENDE DE SPOERGSMAAL, SOM ER FORELAGT AF COUR D' APPEL DE COLMAR VED DOM AF 17 . NOVEMBER 1986, FOR RET :
1 ) EN PERSON, DER ER STATSBORGER I TO MEDLEMSSTATER, OG SOM HAR OPNAAET BESKIKKELSE SOM ADVOKAT I EN AF DISSE STATER, KAN I DEN ANDEN STAT PAABERAABE SIG BESTEMMELSERNE I DIREKTIV 77/249 OM LETTELSER MED HENBLIK PAA DEN FAKTISKE GENNEMFOERELSE AF ADVOKATERS FRI UDVEKSLING AF TJENESTEYDELSER, NAAR DE BETINGELSER FOR ANVENDELSEN, DER ER FASTLAGT I DIREKTIVET, ER OPFYLDT .
2 ) DIREKTIV 77/249 SKAL FORTOLKES SAALEDES, AT EN ADVOKAT, DER ER ETABLERET I EN MEDLEMSSTAT, IKKE UNDER PAABERAABELSE AF DIREKTIVETS BESTEMMELSER KAN VIRKE SOM TJENESTEYDER I EN ANDEN MEDLEMSSTAT, NAAR HAN I DENNE SIDSTE MEDLEMSSTAT ER BLEVET NAEGTET ADGANG TIL ADVOKATERHVERVET, FORDI HAN IKKE BESIDDER DE HERFOR NOEDVENDIGE EGENSKABER, NEMLIG VAERDIGHED, HAEDERLIGHED OG PAALIDELIGHED .
3 ) TRAKTATENS ARTIKEL 52 SKAL FORTOLKES SAALEDES, AT EN MEDLEMSSTAT, HVIS LOVGIVNING KRAEVER, AT ADVOKATER SKAL HAVE OPNAAET BESKIKKELSE, KAN STILLE SAMME KRAV TIL ADVOKATER FRA ANDRE MEDLEMSSTATER, SOM BENYTTER SIG AF DEN I TRAKTATEN SIKREDE ETABLERINGSRET TIL AT ETABLERE SIG SOM ADVOKATER I FOERSTNAEVNTE MEDLEMSSTAT .