Predmet T-530/24
FU
protiv
Europskog parlamenta
Presuda Općeg suda (četvrto vijeće) od 29. listopada 2025.
„Javna služba – Dužnosnici – Socijalna sigurnost – Članak 73. Pravilnika o osoblju – Nesreća – Odbijanje prijave nesreće – Nepravodobna prijava – Prekoračenje roka od deset radnih dana od nesreće – Pojam ‚opravdani razlog’”
1.      Dužnosnici – Socijalna sigurnost – Osiguranje za slučaj nesreće i profesionalne bolesti – Nesreća – Nepravodobna prijava – Odbijanje – Iznimka – Viša sila ili opravdani razlog – Pojam – Odbijanje prijave koja je podnesena nepravodobno, a da za to nisu postojali ni viša sila ni opravdani razlog – Povreda načela dobre uprave i dužnosti brižnog postupanja – Nepostojanje
(Pravilnik o osoblju za dužnosnike, čl. 73. st. 1.; Pravila o osiguranju od rizika nesreće i profesionalne bolesti, čl. 2. st. 1. i čl. 15. st. 1. i 2.)
(t. 38.- 40., 42.- 45., 48.)
2.      Dužnosnici – Socijalna sigurnost – Osiguranje za slučaj nesreće i profesionalne bolesti – Nesreća – Nepravodobna prijava – Odbijanje – Obveza obrazlaganja – Doseg
(čl. 296. UFEU-a; Povelja Europske unije o temeljnim pravima, čl. 41. st. 2. t. (c); Pravila o osiguranju od rizika nesreće i profesionalne bolesti, čl. 15. st. 2.)
(t. 41.)
3.      Dužnosnici – Socijalna sigurnost – Osiguranje za slučaj nesreće i profesionalne bolesti – Nesreća – Sustav osiguranja – Uvjetovanje poštovanjem uvjeta koji se tiče roka za podnošenje prijava  – Neusklađenost s Pravilnikom o osoblju – Nepostojanje
(Pravilnik o osoblju, čl. 73. st. 1.; Pravila o osiguranju od rizika nesreće i profesionalne bolesti, čl. 15. st. 2.)
(t. 57.-61.)
Kratak prikaz
U svojoj presudi Opći sud odbija tužbu koju je podnijela osoba FU, dužnosnica Europskog parlamenta, kojom je ona zahtijevala poništenje odluke Parlamenta kojom se odbija njezina prijava nesreće (u daljnjem tekstu: pobijana odluka) i definira pojam „opravdani razlog” koji osiguraniku omogućuje da proglasi nesreću nakon isteka roka predviđenog pravilima o osiguranju(1).
U kolovozu 2023., tijekom putovanja u Grčku, tužiteljica je osjetila bol pri doskoku u desnom koljenu. Zatim je otišla kod liječnika koji joj je, među ostalim, savjetovao da ode na pregled magnetskom rezonancom (MR), nakon što oteklina na koljenu splasne.
Budući da je u rujnu 2023. nakon povratka s putovanja i dalje osjećala bolove u koljenu, tužiteljica se savjetovala sa svojim liječnikom koji je od nje zatražio da obavi liječničke preglede. Na temelju rezultata MR-a, specijalist ortopedije preporučio je tužiteljici da se savjetuje s kirurgom kako bi dobila drugo mišljenje i da po potrebi razmotri kirurški zahvat. Nakon toga su kirurg i drugi specijalist potvrdili potrebu za takvim zahvatom.
U studenome 2023. tužiteljica je prijavila nesreću Parlamentu. Nekoliko dana kasnije, pobijanom odlukom institucija je obavijestila tužiteljicu da je njezina prijava nesreće, koja se smatra nepravodobnom, odbijena.
Ocjena Općeg suda
Opći sud najprije podsjeća na to da Pravila o osiguranju predviđaju da osiguranik koji je žrtva nesreće ili njegovi pravni sljednici moraju prijaviti nesreću upravi ustanove kojoj pripada osiguranik. Rok od deset radnih dana u kojem se mora podnijeti prijava počinje teći od datuma na koji se nesreća dogodila. Međutim, to se razdoblje može prekoračiti u slučaju više sile ili zbog bilo kojeg drugog opravdanog razloga, pod uvjetom da osiguranik podnese dokaz o nesreći i dokaže uzročnu vezu između te nesreće i povreda njegovog tjelesnog i psihičkog integriteta.
U tom kontekstu, pojam „opravdani razlog” treba usko primjenjivati, s jedne strane, zato što predstavlja iznimku od ustaljene obveze podnošenja prijave nesreće u roku od deset radnih dana i, s druge strane, zato što se odnosi na odredbe prava Unije koje propisuju pravo na novčana davanja.
U tom pogledu, pojam „opravdani razlog” treba tumačiti na način da osiguranik mora dokazati da je bio suočen s izvanrednom situacijom koja proizlazi iz uzroka koji mu se ne mogu pripisati i zbog kojih nije mogao podnijeti prijavu nesreće u roku od deset radnih dana od nesreće.
Uostalom, samo dokazivanje nesreće nije dovoljno da opravda kašnjenje s podnošenjem prijave nesreće. Međutim, čak i ako osiguranik ne može ostvariti pravo na dodatno pokriće na temelju osiguranja od nesreće jer nije podnio dokaz o slučaju više sile ili o bilo kojem drugom opravdanom razlogu, on i dalje ima pravo na naknadu svojih zdravstvenih troškova iz zajedničkog sustava zdravstvenog osiguranja.
U ovom slučaju, s obzirom na to da je tužiteljica u svojoj prijavi nesreće opisala simptome koje je mogla utvrditi od dana nakon nesreće, da joj je liječnik kod kojeg je otišla na pregled taj dan savjetovao da napravi MR nakon što se vrati s putovanja i da je i dalje osjećala bolove, nije moguće da ona prije isteka roka od deset radnih dana od datuma nesreće nije znala da je pretrpjela nesreću u smislu Pravila o osiguranju. Stoga ne može tvrditi da je nepravodobno saznala za težinu svojih ozljeda kako bi dokazala da je za kašnjenje s podnošenjem prijave nesreće postojao opravdan razlog.
Osim toga, točno je da iz obrasca prijave nesreće proizlazi da se toj prijavi mora priložiti liječničko mišljenje koje daje liječnik. Međutim, ne zahtijeva se potpuna dijagnoza kako bi se moglo prijaviti nesreću. Naime, Pravilima o osiguranju predviđa se samo podnošenje liječničkog nalaza u kojem se navode priroda ozljeda i vjerojatne posljedice nesreće.
S obzirom na prethodna razmatranja, Opći sud zaključuje da tužiteljica nije dokazala postojanje slučaja više sile ili opravdanog razloga koji bi je spriječio da poštuje rok od deset radnih dana propisan Pravilima o osiguranju.
1      Zajednička pravila o osiguranju od rizika nesreće i profesionalne bolesti dužnosnika Europskih zajednica, koja su 13. prosinca 2005. donijele institucije Unije na temelju članka 73. Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije (u daljnjem tekstu: Pravila o osiguranju).