62018CJ0002_RES
C‑2/18. sz. ügy
Lietuvos Respublikos Seimo narių grupė
(a Lietuvos Respublikos Konstitucinis Teismas [Litvánia] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
A Bíróság ítélete (második tanács), 2019. november 13.
„Előzetes döntéshozatal – Közös agrárpolitika – Közös piacszervezés – Tej és tejtermékek – 1308/2013/EU rendelet – A 148. cikk (4) bekezdése – Nyerstej‑szállítási szerződés – Az ár szabad megtárgyalása – A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelem – A naponta értékesített mennyiség alapján ugyanazon csoportba tartozó nyerstej‑termelőkkel szemben különböző árak alkalmazására és indokolatlan árcsökkentésre vonatkozó tilalom”
Mezőgazdaság – Közös piacszervezés – Tej és tejtermékek – Az ezen ágazatbeli szerződéses jogviszonyok – A naponta értékesített mennyiség alapján ugyanazon csoportba tartozó nyerstej‑termelőkkel szemben különböző árak alkalmazását megtiltó nemzeti szabályozás – Megengedhetőség – Feltételek – A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelemre irányuló célkitűzés elérésére alkalmas szabályozás – Az arányosság elvének tiszteletben tartása
(1308/2013 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 148. cikk)
(lásd: 30., 35., 45., 49–53., 56–57., 62., 70. pont és a rendelkező rész 1. pontja)
Mezőgazdaság – Közös piacszervezés – Tej és tejtermékek – Az ezen ágazatbeli szerződéses jogviszonyok – Olyan nemzeti szabályozás, amely megtiltja a nyerstej‑felvásárló számára, hogy a termelővel közösen megállapított árat indokolás nélkül csökkentse, és amely a 3%‑nál nagyobb árcsökkenést az illetékes nemzeti hatóság engedélyéhez köti – Megengedhetőség – Feltételek – A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelemre irányuló célkitűzés elérésére alkalmas szabályozás – Az arányosság elvének tiszteletben tartása
(1308/2013 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 148. cikk)
(lásd: 72–74., 78., 82. pont és a rendelkező rész 2. pontja)
Összefoglalás
Az uniós joggal nem ellentétesek a nyerstej‑ágazatban a tisztességtelen gyakorlatok elleni küzdelemre irányuló, az árakra vonatkozó szabad tárgyalási folyamatot korlátozó nemzeti intézkedések
A Bíróság a 2019. november 13‑i Lietuvos Respublikos Seimo narių grupė ítéletében (C‑2/18) kimondta, hogy a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013 rendelettel (
1
) nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelem érdekében megtiltja, hogy a nyerstej‑felvásárlók eltérő felvásárlási árat fizessenek a nyers tej napi értékesített mennyiségére tekintettel ugyanazon csoportba tartozónak tekintendő termelőknek azonos összetételű és minőségű, valamint ugyanolyan módon leszállított nyers tej vonatkozásában, amennyiben az említett szabályozás alkalmas az elérni kívánt cél megvalósításának biztosítására, és nem haladja meg az említett cél eléréséhez szükséges mértéket. A Bíróság kifejtette továbbá, hogy szintén a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelem érdekében a tagállamok elfogadhatnak olyan nemzeti szabályozást, amely megtiltja, hogy a nyerstej‑felvásárló indokolás nélkül csökkentse a termelővel közösen megállapított árat, és amely a 3%‑nál nagyobb árcsökkenést az illetékes nemzeti hatóság engedélyéhez köti.
Az alapügy egy litván parlamenti képviselőcsoport által kezdeményezett, a litván gazdasági szereplők részéről a nyers tej vásárlása és értékesítése során tanúsított tisztességtelen gyakorlatok tilalmáról szóló törvény alkotmányosságának vizsgálatára irányuló eljárás keretébe illeszkedik. E törvény a fent említett két tilalomra vonatkozó rendelkezéseken kívül a nyerstej‑értékesítőket a nyers tej napi értékesített mennyisége alapján tíz csoportba sorolta. A törvény kimondta továbbá, hogy az érintett gazdasági szereplők a nyers tej vásárlásakor kötelesek írásbeli szerződést kötni, amint azt az 1308/2013 rendelet 148. cikkének (1) bekezdése előírja. Ezen intézkedések összessége az ágazat sajátos jellemzőire tekintettel elsődlegesen a nyerstej‑felvásárlóknak a gyengébbnek tekintett féllel, azaz a tejtermelőkkel szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatai elleni küzdelemre irányult. Az előterjesztő bíróságban felmerült a kérdés, hogy a fent említett két tilalom összeegyeztethető‑e az 1308/2013 rendelet 148. cikkének (4) bekezdésében rögzített tárgyalási szabadság elvével.
A Bíróság mindenekelőtt emlékeztetett arra, hogy a közös agrárpolitika az EUMSZ 4. cikk (2) bekezdésének d) pontja alapján az Unió és a tagállamok között megosztott hatáskörbe tartozik, így ez utóbbiak jogalkotási hatáskörrel rendelkeznek, amely lehetővé teszi számukra, hogy hatáskörüket olyan mértékben gyakorolják, amilyen mértékben az Unió nem gyakorolta hatáskörét. Ezt követően a Bíróság kimondta, hogy a közös piacszervezés létrehozása nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy olyan nemzeti szabályokat alkalmazzanak, amelyek az e közös piacszervezés célkitűzéseitől eltérő közérdekű célkitűzéseket követnek, még akkor sem, ha e szabályok hatással lehetnek a belső piac működésére az érintett ágazatban. A Bíróság ezzel kapcsolatban kifejtette, hogy az 1308/2013 rendeletnek és különösen e rendelet 148. cikkének az elfogadásával az Unió nem gyakorolta hatáskörét kimerítő jelleggel a nyerstej‑szállítási szerződés felei közötti szerződéses jogviszonyok területén, és hogy az e rendeletben foglalt, egyes tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra való hivatkozások nem teszik lehetővé annak megállapítását, hogy a tisztességtelen gyakorlatok elleni küzdelemre irányuló cél az említett rendelet hatálya alá tartozik. Ezenkívül a Bíróság álláspontja szerint e cikk akként való értelmezése, hogy az megtiltja a tagállamok számára, hogy a tejágazatban a tisztességtelen gyakorlatok elleni küzdelmet célzó intézkedéseket hozzanak, sértené az 1308/2013 rendelet által követett célkitűzést, azaz a közös agrárpolitika célkitűzéseivel összhangban a termelés megvalósítható fejlesztésének, és így a tejtermelők megfelelő életszínvonalának biztosítását, amint azt a célkitűzést is, hogy a mezőgazdasági termékek piacán biztosítsák a tényleges verseny fenntartását. A Bíróság így elismerte, hogy a tagállamok fennmaradó hatáskörrel rendelkeznek a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelemre irányuló, az árakra vonatkozó szabad tárgyalási folyamatot korlátozó intézkedések elfogadására, még akkor is, ha ezen intézkedések hatással vannak az 1308/2013 rendelet 148. cikkéből eredő azon elvre, hogy a nyers tej szállításáért fizetendő árról a felek szabadon tárgyalhatnak. A Bíróság mindazonáltal kimondta, hogy az ilyen intézkedéseknek arányosaknak kell lenniük az általuk követett célkitűzéssel. A jelen ügyben a Bíróság kimondta, hogy a szóban forgó litván szabályozás alkalmasnak tűnik azon kockázat megelőzésére, hogy a szerződésben részes gyengébb fél – azaz a tejtermelő – kénytelen legyen indokolatlan árcsökkenéseket elfogadni, és ezáltal alkalmas az esetleges tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelemre, és hogy figyelemmel a közös agrárpolitika célkitűzéseire, valamint a közös piacszervezés megfelelő működésére, e szabályozás nem haladja meg az általa követett célok eléréséhez szükséges mértéket, amit azonban a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia.
(
1
)	A 2017. december 13‑i (EU) 2017/2393 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL 2017. L 350., 15. o.) módosított, a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17‑i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 671. o.; helyesbítések: HL 2014. L 189., 261. o.; HL 2014. L 232., 25. o.; HL 2016. L 130., 9. o.; HL 2017. L 262., 16. o.).