62000TO0209_FI
Asianosaiset
Tuomion perustelut
Päätökset oikeudenkäyntikuluista
Päätöksen päätösosa
Asianosaiset
Asiassa T-209/00,
Frank Lamberts, Likebeek (Belgia), edustajanaan asianajaja É. Boigelot, prosessiosoite Luxemburgissa,
kantajana,
vastaan
Euroopan oikeusasiamies, asiamiehenään J. Sant'anna, prosessiosoite Luxemburgissa,
ja
Euroopan parlamentti, asiamiehinään H. Krück ja C. Karamarcos, prosessiosoite Luxemburgissa,
vastaajina,
jossa kantaja vaatii korvausta siitä aineellisesta ja aineettomasta vahingosta, jonka hän väittää kärsineensä oikeusasiamiehen menettelystä tämän käsitellessä kantajan 23.6.1998 hänelle tekemää kantelua,
EUROOPAN YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIN (kolmas jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja J. Azizi sekä tuomarit K. Lenaerts ja M. Jaeger,
kirjaaja: H. Jung,
on antanut seuraavan
määräyksen
Tuomion perustelut
Sovellettavat oikeussäännöt
1 EY 195 artiklassa määrätään seuraavaa:
"1. Euroopan parlamentti nimittää oikeusasiamiehen valtuuksin ottaa vastaan unionin kansalaisilta sekä niiltä luonnollisilta henkilöiltä tai oikeushenkilöiltä, joiden asuinpaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa, kanteluja yhteisön toimielinten ja laitosten toiminnassa ilmenneistä epäkohdista, lukuun ottamatta yhteisön tuomioistuimen ja yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen toimintaa lainkäyttöeliminä.
Tehtävänsä mukaisesti oikeusasiamies suorittaa tutkimukset, joita hän pitää perusteltuina, omasta aloitteestaan taikka hänelle suoraan tai Euroopan parlamentin jäsenen välityksellä toimitetun kantelun perusteella, niitä tapauksia lukuun ottamatta, joissa epäilyksenalaisia seikkoja käsitellään tai on käsitelty oikeudenkäynnissä. Jos oikeusasiamies toteaa epäkohdan, hän saattaa asian sen toimielimen käsiteltäväksi, jota asia koskee, ja tämä toimielin antaa lausuntonsa asiasta hänelle kolmen kuukauden määräajassa. Tämän jälkeen oikeusasiamies antaa asiasta kertomuksen Euroopan parlamentille ja asianomaiselle toimielimelle.
Kantelun tekijälle annetaan tiedoksi näiden tutkimusten tulokset. Oikeusasiamies antaa Euroopan parlamentille vuosittain kertomuksen tutkimustensa tuloksista.
2. Oikeusasiamies nimitetään jokaisten Euroopan parlamentin vaalien jälkeen Euroopan parlamentin vaalikauden ajaksi. Sama henkilö voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi.
Yhteisön tuomioistuin voi Euroopan parlamentin pyynnöstä erottaa oikeusasiamiehen, jos hän ei enää täytä niitä vaatimuksia, joita hänen tehtävänsä edellyttävät, tai jos hän on syyllistynyt vakavaan rikkomukseen.
3. Oikeusasiamies hoitaa tehtäväänsä täysin riippumattomana. Tehtäväänsä hoitaessaan hän ei pyydä eikä ota ohjeita miltään taholta. Oikeusasiamies ei saa toimikautensa aikana harjoittaa muuta palkallista tai palkatonta ammattitoimintaa.
4. Euroopan parlamentti vahvistaa komission lausunnon ja neuvoston määräenemmistöllä antaman hyväksymisen saatuaan oikeusasiamiehen tehtävien hoitamista koskevan ohjesäännön ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevat yleiset ehdot."
2 Parlamentti teki 9.3.1994 EY 195 artiklan 4 kohdan mukaisesti oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom (EYVL L 113, s. 15).
Kanteen perustana olevat tosiseikat
3 Kanne sai alkunsa siitä, että kantaja osallistui Euroopan yhteisöjen komission järjestämään sisäiseen kilpailuun (KOM/T/A/98), jonka tarkoituksena oli ura-alueen A määräaikaisten muuhun henkilöstöön kuuluvien toimihenkilöiden vakinaistaminen. Menestyttyään kirjallisissa kokeissa kantaja osallistui 27.4.1998 pidettyyn suulliseen kokeeseen siitä huolimatta, että hänelle oli 2.4.1998 tapahtunut onnettomuus, josta toipuminen edellytti merkittäviä hoitotoimenpiteitä ja lääkitystä. Hänelle ilmoitettiin tämän suullisen kokeen jälkeen, ettei hän ollut saanut kaikista kokeista vaadittavaa vähimmäispistemäärää ja ettei häntä tästä syystä ollut otettu soveltuvien hakijoiden luetteloon, minkä vuoksi hän vaati kilpailulautakunnan puheenjohtajaa tutkimaan uudelleen hänen tapauksensa. Kantaja vetosi tässä yhteydessä siihen, että hän oli osallistunut suulliseen kokeeseen sellaisten lääkkeiden vaikutuksen alaisena, jotka saattoivat aiheuttaa väsymystä, mutta että hän oli tästä huolimatta luullut, että hänen oli osallistuttava tähän kokeeseen, koska kutsukirjeessä todettiin, että "kokeiden järjestämistä koskevien seikkojen vuoksi ei [ollut mahdollista] muuttaa [hänelle] ilmoitettua aikataulua". Komission asiasta vastaavan yksikön päällikkö vahvisti 10.6.1998 päivätyssä kirjeessään kilpailun tuloksen.
4 Kantaja kanteli 23.6.1998 oikeusasiamiehelle edellä mainitusta 10.6.1998 tehdystä päätöksestä, jolla kilpailun tulos vahvistettiin. Oikeusasiamies totesi 21.10.1999 kantelun johdosta tekemässään päätöksessä, että komission olisi pitänyt hyvän hallintotavan mukaisesti ilmoittaa hakijoille suullista koetta koskevassa kutsukirjeessä siitä, että he voivat pyytää kokeen siirtämistä myöhempään ajankohtaan, jos jokin poikkeuksellinen tilanne estää hakijan osallistumisen kokeeseen kutsukirjeessä mainittuna päivänä. Oikeusasiamies kuitenkin katsoi, että koska kantajan kantelu "liittyi menettelyihin, jotka koskivat tiettyjä menneisyydessä tapahtuneita tosiseikkoja, asiassa ei ollut aiheellista pyrkiä löytämään sovintoratkaisua" kantajan hyväksi. Kantaja kääntyi tämän päätöksen johdosta useita kertoja oikeusasiamiehen puoleen pyytäen tätä neuvottelemaan komission kanssa sovintoratkaisun löytämiseksi hänen tapaustaan varten. Oikeusasiamies hylkäsi tämän ehdotuksen.
Asian käsittelyn vaiheet ja asianosaisten vaatimukset
5 Kantaja pani nyt käsiteltävänä olevan asian vireille ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen 9.8.2000 toimittamallaan kanteella, joka rekisteröitiin tämän tuomioistuimen kirjaamossa 10.8.2000.
6 Kantaja vaatii, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin
- ottaa parlamenttia ja oikeusasiamiestä vastaan nostetun kanteen tutkittavaksi ja hyväksyy sen
- velvoittaa oikeusasiamiehen ja parlamentin maksamaan yhteisvastuullisesti yhtäältä 2 468 787 euroa, tai toissijaisesti 1 234 394 euroa, korvauksena aineellisesta vahingosta ja toisaalta 124 000 euroa korvauksena aineettomasta vahingosta tuomioistuimen määräämine korkoineen siihen saakka, kunnes korvaukset on täysin maksettu
- velvoittaa parlamentin ja oikeusasiamiehen korvaamaan yhteisvastuullisesti oikeudenkäyntikulut.
7 Oikeusasiamies ja parlamentti tekivät 13.10. ja 16.10.2000 toimittamillaan erillisillä asiakirjoilla ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen työjärjestyksen 114 artiklassa tarkoitetut oikeudenkäyntiväitteet.
8 Oikeusasiamies vaatii, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin
- toteaa, että kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi puuttuvat
- päättää oikeudenkäyntikuluista sovellettavien oikeussääntöjen mukaisesti.
9 Parlamentti vaatii, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin
- jättää kanteen tutkimatta
- velvoittaa kantajan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
10 Kantaja toimitti 21.11.2000 huomautuksensa oikeudenkäyntiväitteistä.
Tutkittavaksi ottaminen
11 Työjärjestyksen 114 artiklan 1 ja 4 kohdan mukaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi asianosaisen pyynnöstä ratkaista tutkittavaksi ottamisen edellytysten puuttumista koskevan väitteen käsittelemättä itse pääasiaa.
12 Tässä tapauksessa kanne on nostettu oikeusasiamiestä ja parlamenttia vastaan. Siltä osin kuin kanne kohdistuu parlamenttiin, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoo saaneensa asiakirja-aineistosta riittävän selvityksen ratkaistakseen asian työjärjestyksen 114 artiklan 3 kohdan mukaisesti suullista käsittelyä aloittamatta. Näin ollen tämä määräys koskee ainoastaan kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytyksiä siltä osin kuin kanne kohdistuu parlamenttiin.
13 Parlamentti toteaa oikeusasiamiehen tukemana, ettei kannetta voida ottaa tutkittavaksi siltä osin kuin se kohdistuu parlamenttiin, koska parlamentin ei voida missään tapauksessa katsoa olevan vastuussa oikeusasiamiehen menettelystä tämän hoitaessa tehtäviään.
14 Kantaja myöntää, ettei oikeusasiamies ole parlamentin elin. Oikeusasiamiestä voidaan kuitenkin kantajan mielestä pitää parlamentin valtuutettuna, jonka on hoidettava tehtävänsä täysipainoisesti ja uskollisesti tai muutoin hänen päämiehensä, eli parlamentti, voidaan saattaa yksityisoikeudelliseen vastuuseen. Kantajan mukaan parlamentin on katsottava olevan vastuussa oikeusasiamiehen toimista useiden seikkojen vuoksi, jotka luovat siteen tämän toimielimen ja oikeusasiamiehen välille. Tältä osin kantaja esittää, että EY 195 artiklan mukaan parlamentti nimittää oikeusasiamiehen, että yhteisöjen tuomioistuin voi Euroopan parlamentin pyynnöstä erottaa hänet ja että parlamentti valvoo oikeusasiamiehen toimintaa, koska se vahvistaa oikeusasiamiehen tehtävien hoitamista koskevan ohjesäännön ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevat yleiset ehdot. Lisäksi kantaja väittää, että oikeusasiamiehen toiminta täydentää parlamentin toimintaa, koska oikeusasiamies toimii yhteistyössä vetoomusvaliokunnan kanssa, ja että parlamentti valvoo ja ohjaa oikeusasiamiehen toimintaa tarkastaessaan viimeksi mainitun vuosikertomuksen. Lopuksi kantaja huomauttaa, että oikeusasiamies on taloudellisesti parlamentista riippuvainen.
15 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin toteaa ensinnäkin, että tässä kanteessa kantaja arvostelee oikeusasiamiestä yhtäältä siitä, ettei tämä ole ajoissa neuvonut häntä nostamaan kannetta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa siitä kilpailulautakunnan päätöksestä, jolla kantaja jätettiin ottamatta soveltuvien hakijoiden luetteloon, ja toisaalta siitä, että oikeusasiamies on menetellyt lainvastaisesti, kun hän ei ole neuvotellut komission kanssa sovintoratkaisun löytämiseksi kantajan hyväksi. Nyt käsiteltävänä olevassa kanteessa vaaditaan siten vahingonkorvausta siitä, miten oikeusasiamies on menetellyt EY 195 artiklassa määrättyjä tehtäviä hoitaessaan.
16 On muistettava, että EY 195 artiklan 3 kohdassa määrätään seuraavaa:
"Oikeusasiamies hoitaa tehtäväänsä täysin riippumattomana. Tehtäväänsä hoitaessaan hän ei pyydä eikä ota ohjeita miltään taholta. Oikeusasiamies ei saa toimikautensa aikana harjoittaa muuta palkallista tai palkatonta ammattitoimintaa."
17 Näin ollen parlamentilla ei ole ollut minkäänlaista laillista mahdollisuutta vaikuttaa oikeusasiamiehen toimintaan tämän käsitellessä kantajan 23.6.1998 tekemää kantelua, minkä vuoksi parlamentin ei missään tapauksessa voida katsoa olevan vastuussa virheistä, jotka oikeusasiamies on mahdollisesti tehnyt suorittaessaan EY:n perustamissopimuksen mukaisia tehtäviään.
18 Toisin kuin kantaja väittää, tähän päätelmään eivät vaikuta ne oikeusasiamiehen ja parlamentin väliset siteet, jotka perustuvat EY 195 artiklaan. Nämä siteet, jotka ovat ainoastaan organisatorisia eivätkä toiminnallisia, eivät anna parlamentille mahdollisuutta vaikuttaa oikeusasiamiehen toimintaan tämän käsitellessä tiettyä kantelua, joka hänelle on tehty EY 195 artiklan 1 kohdan perusteella.
19 Edellä esitetyn perusteella kanne on jätettävä tutkimatta siltä osin kuin se kohdistuu parlamenttiin.
Päätökset oikeudenkäyntikuluista
Oikeudenkäyntikulut
20 Työjärjestyksen 87 artiklan 2 kohdan mukaan asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voi kuitenkin tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti poikkeuksellisista syistä määrätä, että kukin asianosainen vastaa omista oikeudenkäyntikuluistaan.
21 Tässä tapauksessa on määrättävä, että kukin asianosainen vastaa tästä kanteesta aiheutuneista oikeudenkäyntikuluistaan siltä osin kuin kanne kohdistuu parlamenttiin, koska käsiteltävänä olevassa asiassa esiin tuotu kysymys koskee sellaista yleistä intressiä, josta yhteisöjen tuomioistuin tai yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ei ole vielä antanut päätöstä.
Päätöksen päätösosa
Näillä perusteilla
YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIN (kolmas jaosto)
on määrännyt seuraavaa:
1) Kanne jätetään tutkimatta siltä osin kuin se kohdistuu parlamenttiin.
2) Kukin asianosainen vastaa tästä kanteesta aiheutuneista omista oikeudenkäyntikuluistaan siltä osin kuin kanne kohdistuu parlamenttiin.