62017CJ0663_RES
Cauzele conexate C‑663/17 P, C‑665/17 P și C‑669/17 P
Banca Centrală Europeană (BCE) și alții
împotriva
Trasta Komercbanka AS și alții
Hotărârea Curții (Marea Cameră) din 5 noiembrie 2019
„Recurs – Admisibilitate – Reprezentare a unei părți în fața Curții – Mandat acordat avocatului – Retragere a mandatului de către lichidatorul societății reclamante – Continuare a procedurii de către organul de conducere al societății reclamante – Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene – Articolul 47 – Dreptul la o cale de atac efectivă – Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 – Supraveghere prudențială a instituțiilor de credit – Decizie de retragere a autorizației unei instituții de credit – Acțiune în anulare în fața Tribunalului Uniunii Europene – Admisibilitate – Afectare directă a acționarilor societății a cărei autorizație a fost retrasă”
Procedură jurisdicțională – Reprezentarea părților – Acțiune a unei persoane juridice de drept privat – Mandat eliberat avocatului – Instituție de credit intrată în lichidare ca urmare a unei decizii de retragere a autorizației sale de către Banca Centrală Europeană – Revocare a mandatului avocatului de către lichidatorul instituției menționate – Continuare a acțiunii în anulare împotriva acestei decizii de retragere a autorizației, introdusă de vechiul organ de conducere al acestei instituții – Lichidator care se află într‑o situație de conflict de interese – Dreptul fundamental al instituției de credit la o protecție jurisdicțională efectivă – Admisibilitatea acțiunii
(Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, art. 47)
(a se vedea punctele 57, 59-62 și 69-79)
Acțiune în anulare – Persoane fizice sau juridice – Acte care le privesc direct și individual – Afectare directă – Criterii – Decizie de retragere a autorizației unei instituții de credit – Determinarea unui eventual caracter direct al efectelor deciziei menționate asupra situației juridice a acționarilor respectivei instituții – Lipsa afectării dreptului acționarilor de a percepe dividende și de a participa la gestionarea acestei instituții de credit – Lipsa afectării directe – Inadmisibilitate
(art. 263 al patrulea paragraf TFUE)
(a se vedea punctele 102-115)
Rezumat
Răspunderea revocării mandatului eliberat avocatului unei instituții de credit, intrată în lichidare ca urmare a unei decizii de retragere a acordului său adoptate de BCE, pentru introducerea unei acțiuni în fața instanței Uniunii împotriva acestei decizii, nu poate fi încredințată unui lichidator care se află într‑o situație de conflict de interese, fără a aduce atingere dreptului fundamental al acestei instituții la o protecție jurisdicțională efectivă, garantată de dreptul Uniunii
În Hotărârea BCE/Trasta Komercbanka și alții (cauzele conexate C‑663/17 P, C‑665/17 P și C‑669/17 P) din 5 noiembrie 2019, Curtea, întrunită în Marea Cameră, a anulat o ordonanță a Tribunalului (
1
) prin care acesta, pe de o parte, a statuat că, întrucât societatea reclamantă nu mai era reprezentată de un avocat care să dispună de un mandat legal întocmit, în sensul Regulamentului de procedură (
2
), nu era necesar să se pronunțe asupra acțiunii sale având ca obiect anularea deciziei Băncii Centrale Europene (BCE) de retragere a autorizației sale (
3
) și, pe de altă parte, a respins în parte excepția de inadmisibilitate invocată de BCE, în măsura în care privea acțiunea formulată de ceilalți reclamanți, și anume mai mulți acționari ai acestei societăți.
Societatea reclamantă, Trasta Komercbanka, este o instituție de credit letonă care furnizează servicii financiare pe baza unei autorizații care i‑a fost acordată de Comisia pentru Piețele Financiare și de Capital (denumită în continuare „CPFC”). După ce a primit o propunere a CPFC de a retrage autorizația societății reclamante și după ce a primit observațiile acesteia, BCE a adoptat, la 3 martie 2016, decizia în litigiu (
4
). La 14 martie 2016, la cererea CPFC, instanța letonă competentă a adoptat o decizie prin care dispunea deschiderea unei proceduri de lichidare a societății reclamante și a desemnat un lichidator. Printr‑o hotărâre împotriva căreia nu poate fi introdusă nicio cale de atac, această instanță a respins și cererea acestei instituții de credit de menținere a competențelor de reprezentare ale organului său de conducere în ceea ce privește introducerea unei cereri de reexaminare la Comisia administrativă de reexaminare a BCE (
5
) și introducerea unei acțiuni împotriva deciziei în litigiu în fața instanței Uniunii. La 17 martie 2016, un anunț privind deschiderea procedurii de lichidare a societății reclamante și de înlocuire a conducerii acestei instituții de credit cu lichidatorul a fost publicat în Jurnalul Oficial al Republicii Letonia. În aceeași zi, acest lichidator a adoptat o decizie de revocare a tuturor mandatelor care fuseseră emise de societatea reclamantă. La 21 martie 2016, un notar a trimis spre publicare în Jurnalul Oficial un anunț de revocare a tuturor mandatelor adoptate anterior datei de 17 martie 2016. După respingerea cererii sale de reexaminare a deciziei în litigiu, societatea reclamantă și mai mulți acționari ai săi au introdus, la 13 mai 2016, o acțiune în fața Tribunalului având ca obiect anularea deciziei în litigiu. BCE a invocat o excepție de inadmisibilitate împotriva acestei acțiuni.
În ceea ce privește recursul în cauza C‑669/17 P, astfel cum a fost introdus de societatea reclamantă, Curtea a statuat că Tribunalul a săvârșit o eroare de drept atunci când a considerat că aplicarea dreptului leton nu determina o încălcare a dreptului acestei societăți la o protecție jurisdicțională efectivă și când a dedus că avocatul care a introdus acțiunea în fața sa în numele societății reclamante nu mai dispunea de un mandat legal întocmit, în numele acestei societăți, de o persoană calificată în acest scop, din moment ce mandatul său ad litem fusese revocat de lichidator. În această privință, Curtea a subliniat legăturile existente între CMFC și lichidator, caracterizate printr‑o relație de încredere, precum și rolul jucat de aceasta în adoptarea deciziei în litigiu. Aceste elemente, cuplate cu competența CMFC de a solicita revocarea lichidatorului dacă acesta nu mai avea încrederea sa, au consecința că lichidatorul menționat se află într‑o situație de conflict de interese și că răspunderea unei eventuale revocări a mandatului eliberat avocatului societății reclamante în scopul introducerii unei acțiuni în fața instanței Uniunii împotriva acestei decizii nu i‑ar putea fi încredințată fără a se aduce atingere dreptului la o protecție jurisdicțională efectivă a societății menționate, în sensul articolului 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Întrucât recursul introdus de societatea reclamantă era atât admisibil, cât și fondat, Curtea a decis să trimită această cauză Tribunalului spre rejudecare, pentru ca acesta să se pronunțe asupra fondului acțiunii introduse de Trasta Komercbanka. În ceea ce privește recursurile în cauzele C‑663/17 P și C‑665/17 P, introduse de BCE și, respectiv, de Comisie, Curtea a statuat că Tribunalul a săvârșit o eroare de drept atunci când a considerat că decizia în litigiu îi privea direct pe acționarii societății reclamante. Astfel, pe de o parte, privilegiind un criteriu eronat, întemeiat pe „intensitatea” efectelor deciziei în litigiu, Tribunalul nu a procedat, așa cum era obligat, la determinarea caracterului eventual direct al efectelor acestei decizii asupra situației juridice a acționarilor societății reclamante. Pe de altă parte, Tribunalul a luat în considerare în mod eronat efectele economice ale deciziei în litigiu asupra situației acționarilor societății menționate, iar nu efectele juridice. Or, dreptul acționarilor de a percepe dividende și de a participa la gestionarea societății reclamante, ca societate constituită în conformitate cu dreptul leton, nu a fost afectat de decizia în litigiu, întrucât intrarea în lichidare a Trasta Komercbanca a rezultat dintr‑o decizie judiciară adoptată pe baza unei dispoziții de drept leton neprevăzute de reglementarea Uniunii. Curtea a considerat, așadar, că, întrucât decizia în litigiu nu îi privea direct pe acționarii acestei societăți, în sensul articolului 263 al patrulea paragraf TFUE, trebuia să se admită excepția de inadmisibilitate a BCE în măsura în care viza acțiunea acestor acționari și, în consecință, să se respingă această acțiune ca inadmisibilă.
(
1
)	Ordonanța din 12 septembrie 2017, Fursin și alții/BCE (T‑247/16, nepublicată, EU:T:2017:623).
(
2
)	Articolul 51 alineatul (3) din Regulamentul de procedură al Tribunalului prevede că, atunci când partea pe care o reprezintă este o persoană juridică de drept privat, avocații au obligația să depună la grefă un mandat eliberat de aceasta din urmă.
(
3
)	Decizia ECB/SSM/2016 ‐ 529900WIP0INFDAWTJ81/1 WOANCA‑2016‑0005 a Băncii Centrale Europene din 3 martie 2016 privind retragerea autorizației acordate Trasta Komercbanka. Această autorizație constă într‑o licență bancară. Termenul „autorizație” este utilizat de Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului din 15 octombrie 2013 de conferire a unor atribuții specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (JO 2013, L 287, p. 63).
(
4
)	Decizia în litigiu a fost adoptată în temeiul articolului 4 alineatul (1) litera (a) și al articolului 14 alineatul (5) din Regulamentul nr. 1024/2013.
(
5
)	Această comisie este prevăzută la articolul 24 din Regulamentul nr. 1024/2013.