62024CC0084
TAMARA ĆAPETA
FŐTANÁCSNOK INDÍTVÁNYA
Az ismertetés napja: 2025. július 3. (
1
)
C‑84/24. sz. ügy
„EM SYSTEM” UAB
kontra
SEB bankas AB,
„Citadele banka” AS Lietuvos filialas
(a Lietuvos Aukščiausiasis Teismas [Litvánia legfelsőbb bírósága, Litvánia] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
„Előzetes döntéshozatal – Közös kül- és biztonságpolitika – A Fehéroroszországgal szemben hozott korlátozó intézkedések – 765/2006/EK rendelet – Egyes személyek és szervezetek pénzeszközeinek befagyasztása – Olyan társaság pénzeszközeire gyakorolt hatás, amelyben egy jegyzékbe vett személy 50%‑os részesedéssel rendelkezik”
I. Bevezetés
1.
A jachtok, gyors autók és luxuslakások lefoglalása az uniós korlátozó intézkedések végrehajtásának részeként az elmúlt években jelentős médiafigyelmet kapott. Bár ezek a kezdeményezések megnyugtathatják a közhangulatot, ezen intézkedések hatékony alkalmazásának igazi kihívása abban rejlik, hogy az Európai Unió Tanácsa által jegyzékbe vett személyek pénzügyi érdekeit célozzák meg.
2.
A jelen ügy pontosan ezt a szempontot érinti. A kérdés arra irányul, hogy egy természetes személy azon „pénzeszközei és gazdasági erőforrásai”, amelyeket azért kell befagyasztani, mert e személy szerepel a korlátozó intézkedéseket elrendelő rendeletben foglalt jegyzékben, magukban foglalják‑e egy olyan társaság vagyoni eszközeit is, amelyben e személy 50%‑os részesedéssel rendelkezik.
3.
Ez a kérdés a 765/2006/EK rendelet (a továbbiakban: a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet) (
2
) összefüggésében merül fel. Miután a fehérorosz állampolgárságú A. V. S.‑t felvették az említett rendelet mellékletébe, a SEB bankas AB és a „Citadele banka” AS Lietuvos filialas (a továbbiakban: alperes bankok) zárolták az EM SYSTEM UAB litván társaság számláit, amelyben A. V. S. pontosan 50%‑os részesedéssel rendelkezik.
4.
Az EM SYSTEM megtámadja ezt a határozatot az illetékes litván bíróságok előtt. E társaság lényegében azzal érvel, hogy önálló jogi személynek minősül, és ezért nem feltételezhető, hogy a vagyoni eszközöknek az egyik részvényesére vonatkozóan elrendelt befagyasztása kiterjedne annak pénzeszközeire és gazdasági erőforrásaira is.
II. Az alapeljárás háttere és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
5.
Az Európai Tanács 2006. március 24‑én elítélte „a fehérorosz hatóságok […] tetteit, amelyek során békés tüntetőket tartóztattak le, akik a szabad gyülekezéshez való törvényes jogukkal élve tiltakoztak az elnökválasztás lebonyolítása miatt” Fehéroroszországban és „úgy határozott, hogy korlátozó intézkedéseket kell bevezetni a nemzetközi választási normák megsértéséért felelős személyekkel, így Lukasenko elnökkel szemben is”. (
3
)
6.
2006. április 10‑én a Tanács elfogadta a 2006/276/KKBP közös álláspontot. (
4
)
7.
Ezt a közös álláspontot a 2006/362/KKBP közös álláspont (
5
) módosította azzal, hogy bizonyos olyan személyekkel szemben, akik szerepet játszottak a civil társadalommal és a demokratikus ellenzékkel szembeni kemény rendőrségi intézkedésben, a vagyoni eszközök befagyasztását rendelt el.
8.
Mindkét közös álláspontot a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet hajtotta végre a (jelenlegi) EUMSZ 215. cikk alapján.
9.
A Tanács 2012. október 15‑én elfogadta a 2012/642/KKBP határozatot. (
6
) Az említett határozat kifejtette, hogy tekintettel „a nemzetközi emberi jogi normák és a Fehérorosz Köztársaság jogszabályainak szisztematikus és összehangolt megsértésére”, a meglévő „intézkedéseket […] a Fehéroroszországban vezető pozícióban lévő személyek ellen, továbbá a Lukasenko‑rezsimből hasznot húzó, vagy azt támogató személyek és szervezetek ellen, mindenekelőtt pedig a rezsimnek pénzügyi vagy anyagi támogatást nyújtó személyek és szervezetek ellen [is foganatosítani kell]”. (
7
)
10.
Ennek megfelelően a 2012/642 határozat 4. cikke a következőket állapította meg:
„(1)   Be kell fagyasztani minden olyan pénzeszközt és gazdasági erőforrást, amely az alábbiakhoz tartozik, azok tulajdonában vagy birtokában van, vagy ellenőrzése alatt áll:
a)
azon személyek, szervezetek és szervek, akik vagy amelyek felelősek az emberi jogok súlyos megsértéséért vagy a civil társadalom és a demokratikus ellenzék elnyomásáért, illetve akik vagy amelyek tevékenysége egyéb módon komolyan aláássa a demokráciát és a jogállamiságot Fehéroroszországban, vagy azok a természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek, akik vagy amelyek velük kapcsolatban állnak, továbbá azon jogi személyek, szervezetek, vagy szervek, amelyek az említettek tulajdonában vannak vagy irányítása alatt állnak;
b)
azon természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek, akik vagy amelyek hasznot húznak a Lukasenko-rezsimből vagy azt támogatják, valamint azon jogi személyek, szervezetek, vagy szervek, amelyek az említettek tulajdonában vannak vagy irányítása alatt állnak,
a mellékletben felsoroltak szerint.
(2)   A mellékletben felsorolt ilyen természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek számára vagy javára semmilyen pénzeszközt vagy gazdasági forrást sem közvetve, sem közvetlenül nem szabad rendelkezésre bocsátani.”
11.
Ezt a határozatot az 1014/2012/EU rendelet (
8
) hajtotta végre, amely többek között azért módosította a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendeletet, mert a 2012/642 határozat „úgy döntött, hogy pontosítja a természetes vagy jogi személyeknek, szervezeteknek és szerveknek [a jegyzékbe] vételére vonatkozó kritériumokat. (
9
)
12.
A Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet módosított 2. cikke a következőképpen szól:
„(1)   Be kell fagyasztani minden olyan pénzeszközt és gazdasági erőforrást, amely az I. mellékletben felsorolt természetes vagy jogi személyekhez, szervezetekhez és szervekhez tartozik, vagy azok tulajdonában, birtokában vagy ellenőrzése alatt áll.
(2)   Az I. mellékletben felsorolt természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek rendelkezésére vagy javára – sem közvetlenül, sem közvetve – semmiféle pénzeszköz vagy gazdasági erőforrás nem bocsátható.
(3)   Tilos a tudatos és szándékos részvétel az olyan tevékenységekben, amelyek közvetett vagy közvetlen célja vagy hatása az (1) és (2) bekezdésben említett műveletek [helyesen: intézkedések] megkerülése.
(4)   Az I. melléklet azokat a természetes és jogi személyeket, szervezeteket és szerveket [helyesen: azon természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek jegyzékét] tartalmazza, akiknek vagy amelyeknek a […] [2012/642] […] tanácsi határozat 4. cikke (1) bekezdése a) pontja alapján, illetve akik vagy amelyek tevékenysége egyéb módon jelentős mértékben aláássa a demokráciát és a jogállamiságot Fehéroroszországban, vagy bármely, velük kapcsolatban álló természetes és jogi személyt, szervezetet, illetve szervet, csakúgy mint azok tulajdonában vagy irányítása alatt álló jogi személyeket, szervezeteket és szerveket.
(5)   Az I. melléklet azokat a természetes és jogi személyeket, szervezeteket és szerveket [helyesen: azon természetes és jogi személyek, szervezetek és szervek jegyzékét is] tartalmazza, akiket vagy amelyeket a [2012/642] […] határozat 4. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően a Tanács a Lukasenko‑rezsimből hasznot húzó, illetve azt támogató személyekként és szervezetekként azonosított, csakúgy mint az azok tulajdonában vagy irányítása alatt álló jogi személyeket, szervezeteket és szerveket.”
13.
A Tanács a fehéroroszországi civil társadalommal szembeni folytatódó elnyomásra tekintettel 2020. december 17‑én elfogadta az (EU) 2020/2129 végrehajtási rendeletet (a továbbiakban: a 2020. évi jegyzékbe vételről szóló rendelet), (
10
) amely a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet I. mellékletét számos természetes és jogi személlyel egészítette ki.
14.
A Tanács által jegyzékbe felvett személyek egyike A. V. S. volt. A Tanács A. V. S. jegyzékbe való felvételének indokolásában kifejtette, hogy a Lukasenko‑rezsim előnyeit élvezte, és azt támogatta, valamint hogy a Fehéroroszországban zajló ellenzéki tüntetéseket elítélő nyilvános nyilatkozatokat tett, és ezzel hozzájárult a civil társadalom és a demokratikus ellenzék elnyomásához ebben az országban. (
11
)
15.
2020. december 18‑án, egy nappal azután, hogy a Tanács felvette A. V. S.‑t a jegyzékbe, az alperes bankok egyoldalúan, tehát saját kezdeményezésükre befagyasztották az EM SYSTEM által birtokolt vagyoni eszközöket, tekintettel arra, hogy A. V. S. 50%‑os részesedéssel rendelkezik e társaságban.
16.
A nemzeti ügyiratokból kitűnik, hogy az alperes bank, a SEB bankas AB ezen a napon felvette a kapcsolatot a Litván Köztársaság külügyminisztériumával is annak tisztázása érdekében, hogy tekintettel arra, hogy A. V. S.‑t felvették a vagyoni eszközök befagyasztásának hatálya alá tartozó személyek jegyzékébe, valamint az EM SYSTEM‑ben való részesedésére, helyes volt‑e a vagyoni eszközök befagyasztása, és hogy a banknak továbbra is be kell‑e fagyasztania az EM SYSTEM számláit.
17.
Amint azt a tárgyaláson megerősítették, az illetékes litván hatóságok nem adtak ki semmiféle olyan nyilatkozatot, amely megerősítette volna, hogy az EM SYSTEM azon vagyoni eszközök körébe tartozik, amelyet a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 2. cikkének (1) bekezdése alapján be kell fagyasztani. A Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnyba prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerija (a Litván Köztársaság belügyminisztériumához tartozó, a pénzügyi bűncselekményeket kivizsgáló szolgálat) igazgatója csak 2022. október 14‑én, az új jogszabály hatálybalépését követően hozott határozatot, amelyben tisztázta, hogy az EM SYSTEM kapcsolatban állt egy olyan személlyel, akire korlátozó intézkedések vonatkoznak. Az előzetes döntéshozatalra utaló határozat szerint az e határozat megsemmisítése iránti kereset elbírálása folyamatban van a Vilniaus apygardos administracinis teismas (Vilnius megyei közigazgatási bíróság, Litvánia) előtt.
18.
Az EM SYSTEM 2021. november 30‑án a Vilniaus miesto apylinkės teismas (vilniusi körzeti bíróság, Litvánia) előtt megtámadta az alperes bankok által hozott, a vagyoni eszközeinek befagyasztására vonatkozó határozatot.
19.
A Vilniaus miesto apylinkės teismas (vilniusi körzeti bíróság) 2023. január 25‑i ítéletével elutasította a keresetet. Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy az említett bíróság ítélete alapvetően azon a felfogáson alapul, hogy az a tény, hogy A. V. S. az EM SYSTEM‑ben 50%‑os részesedéssel rendelkezik, a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében „ellenőrzést” jelent e társaság pénzeszközei és gazdasági erőforrásai felett. Ennek megfelelően a vagyoni eszközök e rendelkezéssel elrendelt befagyasztása az EM SYSTEM azon eszközeire is vonatkozik, amelyek A. V. S. ellenőrzése alatt állnak.
20.
Az EM SYSTEM fellebbezést nyújtott be ezen ítélet ellen a Vilniaus apygardos teismashoz (vilniusi megyei bíróság, Litvánia), amely 2023. május 23‑án helybenhagyta az említett ítéletet és annak indokolását.
21.
A jelen ügyben a Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Litvánia legfelsőbb bírósága), a kérdést előterjesztő bíróság a felülvizsgálati eljárásban benyújtott kérelem tekintetében megállapította, hogy a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 2. cikkének (1) bekezdése nem határozza meg azt a kritériumot, amelyet annak értékelésekor kell figyelembe venni, hogy egy jogi személy vagy szervezet egy másik személy vagy szervezet „tulajdonában, birtokában vagy ellenőrzése alatt áll‑e”. E bíróság ugyanakkor megjegyzi, hogy a 2018. évi iránymutatás (
12
) és a 2022. évi legjobb gyakorlatok dokumentum (
13
) litván nyelvű változatában az 55a. és a 62. pont a tulajdonjog fogalmának kritériumaként a szervezet tulajdonosi jogainak „több mint 50%‑át” határozza meg. (
14
) Emellett a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet későbbi módosításai, amelyeket az 1j. cikk és az 1k. cikk c) pontja tükröz, olyan jogi személyekkel, szervezetekkel vagy testületekkel szemben alkalmazandó szankciókat említenek, „amelynek tulajdonosi jogai több mint 50%‑ban – közvetlenül vagy közvetve –” a jegyzékben szereplő személy tulajdonában vannak. (
15
) A kérdést előterjesztő bíróság mindenesetre megjegyzi, hogy a Tanács Főtitkársága szankciókról szóló 2018. évi iránymutatásának és 2022. évi legjobb gyakorlatok dokumentumának 55b., illetve 63. pontja arra utal, hogy az „ellenőrzés” fogalmát többek között úgy kell értelmezni, hogy az a társaság vezető tisztségviselőjének kinevezését megakadályozó jogkörben tükröződik.
22.
Ennek megfelelően a kérdést előterjesztő bíróság megjegyzi, hogy bizonytalanság áll fenn a tekintetben, hogy a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 2. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában hogyan kell meghatározni a „tulajdonjogot” vagy az „ellenőrzést” egy olyan helyzetben, mint amilyen a jelen ügyben szóban forgó ügy, amikor egy, jegyzékbe felvett személy pontosan 50%‑os részesedéssel rendelkezik egy jegyzékbe fel nem vett szervezetben.
23.
Végül a kérdést előterjesztő bíróság megjegyzi, hogy amennyiben vélelmezhető, hogy a 2. cikk (1) bekezdése alkalmazásának feltétele teljesül, felmerül a kérdés, hogy ez a vélelem megdönthető‑e, és ha igen, akkor az e rendelkezés hatálya alá tartozó szervezet hivatkozhat‑e arra, hogy a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltétel – amely szerint a pénzeszközökhöz való hozzáférés tilalma akkor alkalmazandó, ha a társaság pénzeszközeit az említett rendelet I. mellékletében felsorolt személy használja fel vagy annak javára használják fel – teljesül.
24.
E ténybeli és jogi körülmények között a Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Litvánia legfelsőbb bírósága) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)
Úgy kell‑e értelmezni a [Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet] 2. cikkének (1) és (2) bekezdését, hogy amennyiben megállapítást nyer, hogy a rendelet I. mellékletében felsorolt valamely személy pontosan 50%‑os részesedéssel rendelkezik egy társaságban, vélelmezni kell, hogy a társaság pénzeszközei a rendelet I. mellékletében felsorolt jogalany tulajdonában, birtokában vagy ellenőrzése alatt állnak?
2)
A nemzeti bíróság előtt folyamatban lévő, az alapügyben szóban forgóhoz hasonló eljárásban, amelyben egy olyan társaság, amelynek pénzeszközeit befagyasztották amiatt, hogy a társaságban egy, a [Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet] I. mellékletében felsorolt személy pontosan 50%‑os részesedéssel rendelkezik, azt kéri a bíróságtól, hogy kötelezze az alperes bankokat arra, hogy teljesítsék a bankszámla vezetésére vonatkozó megállapodásokat, lehetővé téve e társaság számára, hogy a bankszámláin található pénzeszközökhöz korlátozások nélkül hozzáférhessen, vitatható‑e a banknak a pénzeszközök befagyasztására vonatkozó döntése azon az alapon, hogy e társaság pénzeszközeit nem az e rendelet I. mellékletében felsorolt személy használja fel, illetve nem annak javára használják fel?
3)
A második kérdésre adott igenlő válasz esetén milyen kritériumokat kell alkalmazni a nemzeti bíróság előtti ilyen eljárásban annak megítélése érdekében, hogy a pénzeszközöket nem a [Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet] I. mellékletében felsorolt személy használja‑e fel, illetve azokat nem annak javára használják‑e fel? Úgy tekinthető‑e, hogy olyan körülmények, mint (1) a társaság eszközeinek a tagjai eszközeitől való elkülönülése, (2) az, hogy a társaság nevében a társaság vezetője (aki a rendelet I. mellékletében felsorolt személytől eltérő személy) jár el, és (3) az, hogy a társaság bankszámláihoz csak a társaság vezetője számára biztosítanak hozzáférést, kizárják a társaság pénzeszközeinek a rendelet I. mellékletében felsorolt, a társaságban pontosan 50%‑os részesedéssel rendelkező személy javára történő felhasználását?”
25.
Az elsőfokú eljárás alperesei, Finnország, Észtország, Lettország, Litvánia és Németország kormánya, valamint az Európai Bizottság írásbeli észrevételeket nyújtottak be. Az EM SYSTEM, a SEB bankas AB és a „Citadele banka” AS Lietuvos filialas, Spanyolország, Németország, Litvánia és Lettország kormánya, valamint az Európai Unió Tanácsa és a Bizottság a 2025. március 27‑én tartott tárgyaláson szóbeli érveket is előterjesztett.
III. Elemzés
26.
Az Európai Unió által Fehéroroszországgal szemben bevezetett korlátozó intézkedések többek között a Lukasenko‑rezsimet támogató vagy abból hasznot húzó személyekkel szemben írnak elő célzott intézkedéseket. Ezek az intézkedések előírják, hogy be kell fagyasztani minden olyan pénzeszközt és gazdasági erőforrást, amely a jegyzékben felsorolt személyekhez „tartozik, vagy azok tulajdonában, birtokában vagy ellenőrzése alatt áll”.
27.
Ha a jegyzékben felsorolt személy 50%‑os részesedéssel rendelkezik egy tagállamban székhellyel rendelkező társaságban, úgy kell értelmezni a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 2. cikkének (1) bekezdését, hogy a bankok kötelesek e társaság pénzeszközeit és gazdasági erőforrásait is befagyasztani? Ez a jelen ügyben előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdés lényege.
28.
Javaslom, hogy e kérdés két lépésben kerüljön megválaszolásra. Először is kifejtem, hogy a vagyoni eszközöknek a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet által előírt befagyasztása nem terjed ki automatikusan minden olyan társaságra, amelyben a jegyzékben felsorolt személy részesedéssel rendelkezik. Más szóval, egy részvényes jegyzékbe való felvétele, még ha az adott személy többségi részvényes is, önmagában nem eredményezi annak a társaságnak a jegyzékbe vételét, amelynek részvényeit az adott személy birtokolja (III.A. szakasz). Ezt követően kifejtem, hogy még ha maga a társaság nem is szerepel a jegyzékben, úgy értelmezhető, hogy vagyoni eszközei a jegyzékbe felvett személy „ellenőrzése” alatt állnak. Az 50%‑os részesedést úgy kell értelmezni, hogy az nem csak a társaság, hanem annak pénzeszközei és gazdasági erőforrásai feletti „ellenőrzés” vélelmét is felállítja (III.B. szakasz). A jelen ügy szempontjából ez azt jelenti, hogy az alperes bankok nem követtek el hibát, amikor az EM SYSTEM vagyoni eszközeit arra tekintettel fagyasztották be, hogy A. V. S. 50%‑os részesedéssel rendelkezik a társaságban. Mindazonáltal, amint azt szintén ki fogom fejteni, ez a vélelem megdönthető. Lehetővé kell tennie a társaság számára annak bizonyítását, hogy a jegyzékbe felvett személy a részesedés ellenére nem képes a társaság vagyoni eszközei felett ellenőrzést gyakorolni (III.C. szakasz).
29.
A második kérdéssel a kérdést előterjesztő bíróság lényegében azt kívánja megállapítani, hogy egy olyan társaság, amelyről azt vélelmezik, hogy egy részvényes ellenőrzése alatt áll, megdöntheti‑e ezt a vélelmet annak bizonyításával, hogy a társaság vagyoni eszközeit nem a jegyzékbe felvett személy javára használják fel. Amint azonban be fogom mutatni, a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása, amelyet a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 2. cikkének (1) bekezdése ír elő, valamint a pénzeszközöknek és a gazdasági erőforrásoknak a jegyzékbe felvett személy rendelkezésére bocsátásának tilalma, amelyet a rendelet 2. cikkének (2) bekezdése ír elő, két önálló és egymástól független intézkedés. Ezért azt javaslom, hogy a Bíróság a kérdést előterjesztő bíróság második kérdésére nemleges választ adjon – azaz azt a választ adja, hogy a vagyoni eszközök befagyasztásának hatásait nem lehet megtámadni azon az alapon, hogy a szóban forgó pénzeszközöket nem a jegyzékbe felvett személy használja fel, vagy azokat nem annak a javára használják fel. Ilyen körülmények között nem szükséges megválaszolni a Bíróság elé terjesztett harmadik kérdést (III.D. szakasz).
A.
A vagyoni eszközök automatikus befagyasztása nem lehetséges a jegyzékbe való felvétel nélkül
30.
A német kormány beadványaiban megjegyzi, hogy a kérdést előterjesztő bíróság elemzése azt sugallja, hogy az EM SYSTEM pénzeszközei és gazdasági forrásai kizárólag azért vannak befagyasztva, mert a társaság részvényeinek 50%‑a A. V. S. tulajdonában van.
31.
Más szóval a kérdést előterjesztő bíróság a jelek szerint úgy értelmezi a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 2. cikkének (1) bekezdését, hogy az automatikusan befagyasztja a független és jogilag elkülönült személyek pénzeszközeit és gazdasági erőforrásait, még akkor is, ha e jogi személyt magát nem vették fel a jegyzékbe.
32.
Az ilyen értelmezés nem fogadható el.
33.
A 2012/642 határozat kimondja, hogy a Tanács befagyaszthatja azon személyek vagy szervezetek pénzeszközeit és gazdasági erőforrásait, amelyek felett a jegyzékbe felvett személy „ellenőrzést” gyakorol.
34.
Ezt a határozatot az EUSZ 29. cikk alapján fogadták el, amely előírja, hogy a külpolitikai intézkedéseket olyan meghatározott „földrajzi vagy tematikus természetű” kontextusban kell elfogadni, amelyre vonatkozóan a Tanács határozza meg „az Unió viszonyulását”.
35.
Az EUSZ 29. cikk alapján elfogadott közös kül‑ és biztonságpolitikai (KKBP) intézkedéseket az EUMSZ 215. cikk alapján elfogadott tanácsi rendeletek hajtják végre. Az ilyen típusú rendelet kétféle formát ölthet: i. az egy vagy több harmadik országgal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok részbeni vagy teljes megszakítását vagy korlátozását előíró, az EUMSZ 215. cikk (1) bekezdése alapján elfogadott rendeletek; (
16
) és ii. az EUMSZ 215. cikk (2) bekezdésének hatálya alá tartozó, az egyes természetes és jogi személyekkel, csoportokkal vagy nem állami, illetve államisággal nem rendelkező entitásokkal szemben hozott rendeletek.
36.
Mindkét esetben a Tanács minősített többséggel fogadja el rendeletét az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság által előterjesztett együttes javaslat alapján, és az intézkedésekről tájékoztatja az Európai Parlamentet.
37.
Még ha az EUMSZ 215. cikk (2) bekezdése lehetővé is teszi a Tanács számára, hogy egyes személyekkel vagy szervezetekkel szemben szankciókat fogadjon el, az így a Tanácsra ruházott hatáskörök nem adnak ezen intézménynek „szabad kezet” arra, hogy korlátozó intézkedéseket rendeljen el bármely természetes vagy jogi személlyel szemben.
38.
Tekintettel az EUSZ 29. cikkhez való eredendő kapcsolódásukra, az EUMSZ 215. cikk (2) bekezdése alapján elrendelt korlátozó intézkedések csak azokat a természetes és jogi személyeket érinthetik, akik kellően szoros kapcsolatban állnak a szóban forgó intézkedések tematikus vagy földrajzi természetével. (
17
)
39.
Az uniós bíróságok a természetes vagy jogi személyeknek az említett földrajzi vagy tematikus természettel való kapcsolatán alapuló jegyzékbe vételének indokolásán (
18
) keresztül gyakorolják teljes körű felülvizsgálati jogkörüket (
19
) a Tanács mérlegelési jogkörének ellenőrzését illetően. (
20
)
40.
A jelen ügyben a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet bizonyos korlátozó intézkedéseket vezetett be Fehéroroszországgal szemben. Ezen intézkedések részét képezi a vagyoni eszközöknek a 2. cikk (1) bekezdésében az I. mellékletben szereplő természetes és jogi személyekkel szemben előírt befagyasztása. A Tanács úgy véli, hogy az e mellékletben felsorolt személyek tematikus kapcsolatban állnak az emberi jogok megsértésével, valamint a civil társadalom és a demokrácia elnyomásával az adott országban.
41.
A Tanács a 2020. évi jegyzékbe vételről szóló rendelet révén A. V. S.-t felvette a természetes vagy jogi személyek e jegyzékébe.
42.
A 2020. évi jegyzékbe vételről szóló rendelet azonban nem hivatkozik az EM SYSTEM‑re A. V. S. felvételénél. (
21
)
43.
A rendelet ezt a társaságot külön bejegyzésben sem veszi fel a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet I. mellékletébe. (
22
)
44.
Más szóval, amikor 2020. december 18‑án az alperes bankok befagyasztották az EM SYSTEM számláit az említett társaság A. V. S.‑hez fűződő kapcsolata miatt, e társaság nem szerepelt a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet I. mellékletében.
45.
Ennek megfelelően, míg egyértelmű, hogy A. V. S. esetében a Tanács úgy ítélte meg, hogy elegendő kapcsolat áll fenn a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet által előírt intézkedések „földrajzi vagy tematikus természetével”, semmi nem utal arra, hogy a Tanács úgy ítélte volna meg, hogy az EM SYSTEM esetében is fennáll ilyen kapcsolat – függetlenül attól, hogy A. V. S.‑t milyen okokból vették fel a jegyzékbe. (
23
)
46.
Ennek megfelelően e társaság pénzeszközeit és gazdasági erőforrásait nem fagyasztották be automatikusan a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet alapján.
47.
Ha feltételezzük, hogy az EM SYSTEM tekintetében ilyen jegyzékbe való felvétel történt, – akár erre vonatkozó tanácsi intézkedés hiányában is – az ellentétes lenne az uniós jog által garantált alapvető jogok védelmének követelményeivel.
48.
A Bíróság megállapítása szerint ugyanis a természetes vagy jogi személyeket értesíteni kell a korlátozó intézkedésekről és a jegyzékbe való felvételük indokairól, és lehetőséget kell biztosítani számukra a meghallgatásra. (
24
)
49.
Amint a német kormány megjegyzi, a 2012/642 határozat 4. cikkének (1) bekezdéséből, amelyet a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet hajt végre, egyértelműen következik, hogy csak a mellékletben felsorolt személyek, szervezetek vagy szervek vagyonát fagyasztják be automatikusan. Ez még akkor is így van, ha olyan társaságokról van szó, amelyek olyan személyekkel állnak kapcsolatban, vagy olyan személyek tulajdonában vagy ellenőrzése alatt állnak, akiket azért vettek fel a jegyzékbe, mert felelősek az emberi jogok megsértéséért, vagy mert súlyosan aláássák a demokráciát Fehéroroszországban.
50.
Következésképpen, bár az ilyen személyekkel kapcsolatban álló, illetve az ilyen személyek tulajdonában vagy ellenőrzése alatt álló társaságok a jegyzékben szereplő személyhez fűződő kapcsolatuk miatt jegyzékbe vehetők, a 2012/642 határozat nem teszi lehetővé, hogy az ilyen társaságok által birtokolt pénzeszközöket és gazdasági erőforrásokat automatikusan befagyasszák anélkül, hogy a jegyzékbe való felvételre sor kerülne. (
25
)
51.
Tekintettel arra, hogy a Tanács EUMSZ 215. cikk alapján elfogadott intézkedései a 2012/642 határozat uniós jogba való átültetésére és végrehajtására irányultak, a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendeletet – amennyire lehetséges – e határozat fényében kell értelmezni. (
26
)
52.
Ilyen módon értelmezve véleményem szerint egyértelmű, hogy a vagyoni eszközöknek a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet által előírt befagyasztása csak az I. mellékletben felsorolt természetes és jogi személyekre terjed ki.
53.
Ebből következik, hogy a vagyoni eszközök befagyasztása nem vonatkozik az EM SYSTEM pénzeszközeire és gazdasági erőforrásaira.
54.
Mindazonáltal ezek a pénzeszközök és gazdasági erőforrások továbbra is az említett intézkedés hatálya alá tartozhatnak, ha a szóban forgó eszközök valójában nem e társaság, hanem egy jegyzékbe felvett személy ellenőrzése alatt állnak. (
27
)
55.
Ezzel eljutottam a kérdést előterjesztő bíróság első kérdéséhez: vélelmezhető‑e az ilyen ellenőrzés megléte, ha egy jegyzékbe felvett személy egy jegyzékbe fel nem vett társaság részvényeinek 50%‑át birtokolja?
B.
Ha egy jegyzékbe fel nem vett társaság vagyoni eszközei a jegyzékben szereplő személy ellenőrzése alatt állnak
56.
A jelen ügyben a nemzeti ügyiratokból kitűnik, hogy az alperes bankok az EM SYSTEM számláit azon az alapon fagyasztották be, hogy az azokon tartott vagyoni eszközök egy jegyzékbe felvett személy „ellenőrzése” alatt álltak. Az említett „ellenőrzés” abból ered, hogy A. V. S. az említett társaságban 50%‑os részesedéssel rendelkezik.
57.
Mivel a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 2. cikkének (1) bekezdése minden olyan pénzeszközre és gazdasági erőforrásra vonatkozik, amely A. V. S.‑hez „tartozik, vagy [annak] tulajdonában, birtokában vagy ellenőrzése alatt áll”, egyértelmű, hogy az e személy birtokában lévő részvényeket be kell fagyasztani. (
28
)
58.
Az említett intézkedés célja annak megakadályozása, hogy az érintett személy e részvényeket pénzeszközök és gazdasági erőforrások megszerzése céljából eladja, és ezáltal megkerülje a vagyoni eszközök befagyasztását.
59.
Mivel az EUMSZ 215. cikk alapján elfogadott rendeletek az uniós jog valamennyi alanya számára közvetlen kötelezettségeket keletkeztetnek, (
29
) anélkül, hogy ehhez végrehajtási intézkedésekre lenne szükség, (
30
) az alperes bankok kötelesek voltak biztosítani a vagyoni eszközöknek az A. V. S. ellen elrendelt befagyasztásának hatékonyságát.
60.
Mindazonáltal – megerősítés függvényében – úgy tűnik, hogy a jelen jogvita tárgyát képező pénzeszközök nem állnak A. V. S. „tulajdonában” vagy „birtokában”, és azok nem is „tartoznak” hozzá. Úgy tűnik, hogy az alperes bankok által befagyasztott pénzeszközök az EM SYSTEM tulajdonában vannak.
61.
A kérdést előterjesztő bíróság előtti eljárás szempontjából tehát elsősorban az „ellenőrzés” fogalmának értelmezése bír relevanciával.
62.
Ugyanis csak abban az esetben tartozhatnak az EM SYSTEM számláin tartott pénzeszközök a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében a vagyoni eszközökre vonatkozóan előírt befagyasztás hatálya alá, ha megállapítást nyer, hogy A. V. S. képes az EM SYSTEM számlái feletti ellenőrzés gyakorlására.
63.
A Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet azonban nem határozza meg az „ellenőrzés” fogalmát.
64.
Ezért nem meglepő, hogy a jelen eljárásban részt vevő felek eltérően értelmezik e fogalmat, amennyiben az a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében szerepel.
65.
Lényegében Spanyolország, Észtország, Lettország, Litvánia és Finnország kormánya, valamint a Tanács és a Bizottság úgy véli, hogy az A. V. S. által az EM SYSTEM felett az abban való részesedése miatt gyakorolt „ellenőrzés” kiterjed az e társaság pénzeszközei és gazdasági erőforrásai felett általa gyakorolt ellenőrzésre is. Az ellenőrzést megalapozó részesedés tehát az e társaság pénzeszközei és gazdasági erőforrásai feletti ellenőrzést feltételezi.
66.
A német kormány ezzel ellentétes álláspontot képvisel. Úgy véli, hogy egy társaság felett az abban való részesedés alapján gyakorolt ellenőrzés nem elegendő az e társaság pénzeszközei és gazdasági erőforrásai feletti ellenőrzés megállapításához. Ezért az ellenőrzést megalapozó részesedés nem eredményezheti a társaság eszközei és gazdasági erőforrásai feletti ellenőrzés vélelmét; az csak arra utaló jelként értelmezhető, hogy az ellenőrzés fennállhat. Ezért további bizonyítékok szükségesek annak megállapításához, hogy a társaság feletti ellenőrzés a társaság pénzeszközeire és gazdasági erőforrásaira is kiterjed. Az említett kormány azt is állítja, hogy az e társaság pénzeszközei és gazdasági erőforrásai feletti ellenőrzés vélelme a bizonyítási teher áthárítását eredményezné, amelyről a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet nem rendelkezik.
67.
Pusztán a társasági jog területén az „ellenőrzés” fogalmának tulajdonított szokásos jelentés szempontjából természetesen igaza van a német kormánynak. A társaságban való puszta részesedés, még többségi részesedés esetén sem biztosít közvetlen jogot a társaság pénzeszközei és gazdasági erőforrásai feletti ellenőrzésre. A részvénytulajdon bizonyos jogokra jogosítja a tulajdonost, ilyen például a vezetőség kinevezése és az osztalékok megszerzése terén gyakorolt szavazati jog. Mindazonáltal ez általában nem érinti a társaság pénzeszközei és gazdasági erőforrásai feletti ellenőrzést. Ezek használata továbbra is magának a társaságnak a mérlegelési jogkörében marad, és azt az igazgatói gyakorolják. Ez utóbbiakra viszont bizonyos etikai és jogi kötelezettségek vonatkoznak, amelyek biztosítják, hogy a társaság vagyonának kezelése során a társaság és ne a részvényesek érdekei szerint járjanak el.
68.
Ha az „ellenőrzés” fogalmának a német kormány által adott értelmezését vennénk alapul, akkor nem haboznék egyetérteni azzal, hogy a társaságban való részesedés nem eredményezheti a társaság pénzeszközei és gazdasági erőforrásai feletti ellenőrzés vélelmét.
69.
Az „ellenőrzés” fogalma a korlátozó intézkedések területén azonban nem ugyanazzal a jelentéssel bír, mint amelyet általában a társasági jog területén annak tulajdonítanak. (
31
)
70.
A korlátozó intézkedések területén e fogalomnak olyan jelentést kell tulajdonítani, amely tükrözi az azon intézkedésekkel elérni kívánt célt, amelyeknek részét képezi.
71.
Ezek az intézkedések olyan természetes és jogi személyekre irányulnak, akik a Tanács megítélése szerint hozzájárulnak a civil társadalom és a demokratikus ellenzék elnyomásához Fehéroroszországban, illetve akikre úgy tekint, hogy azok a Lukasenko‑rezsimet támogatják vagy abból hasznot húznak. (
32
)
72.
Ebben az összefüggésben az „ellenőrzés” fogalmának a német kormány által szorgalmazott korlátozó értelmezése nem venné figyelembe azt a számtalan lehetőséget, amelyekkel A. V. S. közvetve befolyásolhatná e vagyoni eszközök felhasználását, lehetővé téve ezáltal a szóban forgó intézkedések kijátszását. (
33
)
73.
A kijátszás e veszélye különösen fontos, amikor a korlátozó intézkedések által célzott rezsimből hasznot húzó és azt támogató személyek pártfogó és lojális hálózatának jelenlétéről van szó. (
34
)
74.
Ilyen helyzetben a társasági jog pontos részletei (beleértve a független igazgatók kötelezettségeit) nem tükrözik a gyakorlati valóságot a tekintetben, hogy a vagyoni eszközök rövid időn belül hogyan mozgathatók. (
35
)
75.
Ebből következik, hogy a szóban forgó vagyoni eszközök befagyasztása hatékonyságának biztosítása érdekében a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett „ellenőrzés” fogalmát úgy kell értelmezni, hogy az a jegyzékben szereplő személyhez kapcsolódó jogalany pénzeszközei és gazdasági erőforrásai felhasználásának közvetlen és közvetett befolyásolására egyaránt lehetőséget adjon. (
36
)
76.
A jelen ügyben tehát nem az a kérdés, hogy az EM SYSTEM‑ben való részesedése révén A. V. S. szabadon rendelkezhet‑e e társaság pénzeszközei és gazdasági erőforrásai felett, hanem az, hogy az EM SYSTEM‑hez fűződő kapcsolata lehetővé teszi‑e számára, hogy befolyásolja a társaság e pénzeszközökkel és gazdasági erőforrásokkal kapcsolatos döntéseit. (
37
)
77.
Amikor a pénzeszközök befagyasztásáról van szó, az idő a legfontosabb tényező. Ezért a Bíróság már elismerte, hogy az ilyen intézkedések végrehajtásának késedelme esetén fennáll annak a veszélye, hogy a tőke a korlátozó intézkedések célpontjának szánt természetes vagy jogi személytől elvonásra kerül. A meglepetésszerű hatást tehát mindenkor biztosítani kell. (
38
)
78.
Ez azt jelenti, hogy az uniós jog hatálya alá tartozó valamennyi jogalanynak képesnek kell lennie arra, hogy a lehető legrövidebb időn belül végrehajtsa a vagyoni eszközök befagyasztását.
79.
Ennek érdekében bizonyos vélelmekből kell kiindulni a potenciálisan érintett jogi személyek belső döntéshozatali struktúráját illetően.
80.
Ez a Tanács 2018. évi iránymutatásából és 2022. évi legjobb gyakorlatok dokumentumából is kitűnik, amelyek rögzítik, hogy az „ellenőrzés” egyik mutatója lehet a jogi személy feletti meghatározó befolyás gyakorlására irányuló jogkör. (
39
)
81.
Bár ilyen jogkör kisebb mértékű részesedés esetén is fennállhat, ha egy személy 50%‑os részesedéssel rendelkezik egy társaságban, akkor általában képes bizonyos döntéseket befolyásolni vagy megakadályozni az adott társaságon belül, vagy legalábbis képes biztosítani, hogy a társaság ügyeit az ő kívánságainak megfelelően vezessék. (
40
)
82.
Ezért joggal feltételezhető, hogy az 50%-os társasági részesedés nemcsak a társaság, hanem annak pénzeszközei és gazdasági erőforrásai feletti ellenőrzést is lehetővé teszi.
83.
A jelen ügy szempontjából ebből az következik, hogy az alperes bankok nem követtek el hibát, amikor befagyasztották az EM SYSTEM számláit A. V. S. 50%‑os részesedése miatt, sőt a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 2. cikkének (1) bekezdése alapján kötelesek voltak befagyasztani ezeket a számlákat.
84.
Bár a kérdést előterjesztő bíróság azt is kifejti, hogy az A. V. S. általi „ellenőrzés” ugyanúgy levezethető lett volna az EM SYSTEM alapszabályából, sem ezt, sem másfajta kiegészítő értékelést nem tartok szükségesnek vagy hasznosnak. Végül is nem várható el észszerűen, hogy az uniós jog hatálya alá tartozó valamennyi jogalany számára hozzáférhető legyen az Európai Unióban bejegyzett valamennyi társaság alapszabálya.
85.
Hasonlóképpen igaz lehet, hogy a részesedésből eredő bizonyos szavazati jogok gyakorlásának joga nem feltétlenül jelenti a társaság vagyona és gazdasági erőforrásai feletti „ellenőrzést”. Mindazonáltal még akkor is, ha valaki rendelkezésére állna az érintett társaságok irányítási struktúrája (és a szükséges szakértelem), meg kellene vizsgálni, hogy adott esetben a részesedésből eredő szavazati jogosultság az ellenőrzés lehetőségét eredményezi‑e.
86.
Az ilyen további lépésekhez időre van szükség, és az idő olyan tényező, amelyből kevés van, amikor a vagyoni eszközök befagyasztását azonnal végre kell hajtani.
87.
Ugyanakkor a vélelmek alkalmazását nem lehet közömbösen kezelni, és bizonyos korlátok közé kell szorítani. Most ezzel a kérdéssel fogok foglalkozni.
C.
Az „ellenőrzés” vélelmének megdöntése
88.
Egy társaság pénzeszközeinek és gazdasági erőforrásainak befagyasztása jelentős negatív hatással van a társaság hírnevére és üzleti tevékenységének folytatására. (
41
)
89.
Következésképpen, ha a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 2. cikkének (1) bekezdése alapján felállítjuk azt a vélelmet, hogy az 50%‑os részesedés azt jelenti, hogy a részvényes jogot szerzett a társaság pénzeszközei és gazdasági erőforrásai feletti ellenőrzésre, ez a vélelem csak akkor igazolható, ha az érintett társaság bizonyíthatja az ellenkezőjét, és biztosított számára a védelemhez való jog. (
42
)
90.
Amint ez a vélelem felállításra kerül (jelen esetben az alperes bankok által), a bizonyítási teher az érintett társaságra hárul, amelynek bizonyítania kell, hogy a jegyzékbe felvett személy 50%‑os részesedésének megléte ellenére nem gyakorolhat ellenőrzést pénzeszközei és gazdasági erőforrásai felett.
91.
A német kormány észrevételeivel ellentétben a bizonyítási teher ilyen „áthárítását” nem kell kifejezetten törvényben előírni. Ez az eredmény akkor következhet be, ha a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 2. cikkének (1) bekezdését úgy értelmezzük, hogy az 50%‑os részesedés alapján vélelmezi az ellenőrzést.
92.
De ki számára kell igazolni az ellenőrzés hiányát?
93.
Az egyik lehetőség a szóban forgó korlátozó intézkedést végrehajtó személy számára. Jelen esetben e személyek az alperes bankok lennének. Az ilyen kérdésben való döntés azonban túl nagy feladatot jelenthet az említett szervezeteknek. Emellett nem feltétlenül vannak ösztönözve álláspontjuk megváltoztatására, mivel a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendeletben szerepel egy olyan kifejezett rendelkezés, amely a szóban forgó szervezeteket, valamint azok vezetőit és alkalmazottjait mentesíti a felelősség alól a szóban forgó intézkedések jóhiszemű végrehajtása során. (
43
)
94.
Egy másik lehetőség az, hogy az ilyen bizonyítékokat a szóban forgó tagállam valamely szervének nyújtják be. A jelen ügyben, bár – amint azt kifejtettem – a litván jogszabályok a jelek szerint megváltoztak, a jelen jogvita tényállásának idején nem volt ilyen szerv. (
44
)
95.
Ilyen esetben az „ellenőrzés” vélelmét csak a tagállam illetékes bírósága előtt lehet megdönteni.
96.
Az említett bíróságok előtt az érintett társaságnak képesnek kell lennie annak bizonyítására, hogy a jegyzékbe felvett személy nem gyakorolhat ellenőrzést pénzeszközei és gazdasági erőforrásai felett. A spanyol kormány állítása szerint e bíróságoknak teljes jogkörrel kell rendelkezniük az eléjük terjesztett bizonyítékok vizsgálatára.
97.
Amint azt a jelen eljárás mutatja, Litvániában az EUSZ 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdéséből eredő követelményekkel összhangban rendelkezésre áll a független felülvizsgálat ezen útja, mivel az EM SYSTEM az illetékes polgári bíróságok előtt támadja az alperes bankoknak a számlái befagyasztásáról szóló határozatát. (
45
)
98.
Mindazonáltal a kérdést előterjesztő bíróság bizonytalannak tűnik a tekintetben, hogy miként kell bizonyítani az ellenőrzés hiányát.
99.
Ebben az értelemben a második kérdésében azt kérdezi, hogy az a tény, hogy egy társaságra vonatkozik a pénzeszközöknek vagy gazdasági erőforrásoknak a jegyzékbe felvett személyek rendelkezésére bocsátásának a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti tilalma, felhasználható‑e érvként az ellenőrzés hiányának bizonyítására. (
46
)
100.
Nehéz in abstracto felsorolni azokat az érveket, amelyekre egy, az „ellenőrzés” vélelmének hatálya alá tartozó társaság hivatkozhat. Ezek számos tényezőtől függenek, például a társaság irányítási struktúrájától, alapszabályától és a társaság működésének valós körülményeitől. (
47
)
101.
Azok a körülmények, amelyeket a kérdést előterjesztő bíróság a harmadik kérdésében felvet, nevezetesen i. a társaság eszközeinek a tagjai eszközeitől való elkülönülése, ii. az, hogy a társaság nevében vezetője (aki nem a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet I. mellékletében felsorolt személytől eltérő személy) jár el, és iii. az, hogy a társaság bankszámláihoz csak a társaság vezetője számára biztosítanak hozzáférést, mind arra utalhatnak, hogy nem áll fenn az ellenőrző részvényes általi ellenőrzés.
102.
Ugyanakkor ezen elemek egyike sem elegendő önmagában annak bizonyítására, hogy nem áll fenn ellenőrzés az 50%‑os részesedés alapján, és ezek az elemek önmagukban nem tudják garantálni, hogy az említett részvényes nem tudja befolyásolni és nem befolyásolja a társaság pénzeszközeinek és gazdasági erőforrásainak felhasználását.
103.
Ebből következik, hogy az első kérdésre azt a választ kell adni, hogy a vagyoni eszközöknek a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 2. cikkének (1) bekezdése által a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet I. mellékletében felsorolt személyekkel szemben elrendelt befagyasztása nem terjed ki automatikusan az e mellékletben nem szereplő társaságokra. Ha azonban az e mellékletben felsorolt személy az adott társaság részvényeinek legalább 50%‑át birtokolja, akkor vélelmezhető, hogy a társaság pénzeszközei és gazdasági forrásai a mellékletben felsorolt személy ellenőrzése alatt állnak, és ezért azokat be kell fagyasztani. Ez a vélelem megdönthető, és a nemzeti bíróság által felülvizsgálható.
D.
A pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások rendelkezésre bocsátásának tilalma és az „ellenőrzés” követelménye közötti kapcsolat
104.
Második kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében azt kérdezi, hogy az EM SYSTEM megállapíthatja‑e, hogy A. V. S. nem gyakorol ellenőrzést pénzeszközei és gazdasági erőforrásai felett, mivel e vagyoni eszközöket sem közvetlenül, sem közvetve nem bocsátották a rendelkezésére.
105.
Röviden kitérek erre a pontra.
106.
A Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott, a pénzeszközök vagy gazdasági erőforrások közvetlenül vagy közvetve a jegyzékbe felvett természetes vagy jogi személyek számára vagy javára történő rendelkezésre bocsátására vonatkozó tilalom véleményem szerint önálló és elkülönül a 2. cikkének (1) bekezdésében foglalt, a pénzeszközök befagyasztására vonatkozó kötelezettségtől.
107.
Ezt a nézetet a Bizottság és a német kormány is osztja.
108.
Először is, a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet nem kapcsolja össze e két intézkedést, és ilyen kapcsolat nem is következik a céljukból.
109.
Másodszor, a pénzeszközöknek egy A. V. S.‑hez hasonló, jegyzékbe felvett személy számára történő rendelkezésre bocsátásának puszta tilalma nem zárja ki, hogy ez a személy ellenőrzést gyakoroljon egy olyan jegyzékbe fel nem vett társaság, mint az EM SYSTEM pénzeszközei és gazdasági erőforrásai felett.
110.
Harmadszor, egy A. V. S.‑hez hasonló, jegyzékbe felvett személy számára történő rendelkezésre bocsátás tilalma továbbra is fennáll, függetlenül attól, hogy egy olyan jegyzékbe fel nem vett társaságnak, mint az EM SYSTEM, sikerül‑e bizonyítania, hogy ez a személy nem gyakorol ellenőrzést a pénzeszközei és gazdasági erőforrásai felett. (
48
)
111.
Ebből az következik, hogy a második kérdésre azt a választ kell adni, hogy a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet I. mellékletében felsorolt személyek ellenőrzése alatt álló, a jegyzékbe fel nem vett szervezet pénzeszközeinek és gazdasági erőforrásainak befagyasztására vonatkozó határozathozatalra a pénzeszközök és gazdasági erőforrások e személy rendelkezésére bocsátásának tilalmától függetlenül kerül sor. A pénzeszközök befagyasztásáról szóló határozat nem támadható meg azon az alapon, hogy a befagyasztott pénzeszközökkel rendelkező társaság vagyoni eszközeit nem a jegyzékbe felvett személy használja, illetve nem a jegyzékbe felvett személy javára használja.
112.
Mivel a harmadik kérdést azzal a feltétellel tették fel, hogy a második kérdésre igenlő választ kell adni, e kérdésre nem szükséges válaszolni.
IV. Végkövetkeztetés
113.
A fenti megfontolásokra tekintettel azt javaslom, hogy a Bíróság a Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Litvánia legfelsőbb bírósága, Litvánia) által előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekre a következőképpen válaszoljon:
1)
A Lukasenko elnökkel és egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2006. május 18‑i 765/2006/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet) 2. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy
a vagyoni eszközöknek a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet I. mellékletében felsorolt személyekkel szemben elrendelt befagyasztása nem terjed ki automatikusan az e mellékletben nem szereplő társaságokra.
Ha azonban az e mellékletben felsorolt személy az adott társaság részvényeinek legalább 50%‑át birtokolja, akkor vélelmezhető, hogy a társaság pénzeszközei és gazdasági forrásai a mellékletben felsorolt személy ellenőrzése alatt állnak, és ezért azokat be kell fagyasztani.
Ez a vélelem megdönthető, és a nemzeti bíróság által felülvizsgálható.
2)
A Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 2. cikkének (1) bekezdését és 2. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy
a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet I. mellékletében felsorolt személyek ellenőrzése alatt álló, a jegyzékbe fel nem vett szervezet pénzeszközeinek és gazdasági erőforrásainak befagyasztására vonatkozó határozathozatalra a pénzeszközök és gazdasági erőforrások e személy rendelkezésére bocsátásának tilalmától függetlenül kerül sor.
A pénzeszközök befagyasztásáról szóló határozat nem támadható meg azon az alapon, hogy a befagyasztott pénzeszközökkel rendelkező társaság vagyoni eszközeit nem a jegyzékbe felvett személy használja, illetve nem a jegyzékbe felvett személy javára használja.
(
1
)	Eredeti nyelv: angol.
(
2
)	A Lukasenko elnökkel és egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2006. május 18‑i tanácsi rendelet (HL 2006. L 134., 1. o.), amelyet a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2012. november 6‑i 1014/2012/EU tanácsi rendelet (HL 2012. L 307., 1. o.) módosított.
(
3
)	Az Európai Tanács 2006. március 23–24‑i brüsszeli ülésének elnökségi következtetései, CONCL 1, ST/7775/1/06, 2006. március 24., 35. o.
(
4
)	Az egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről, és a 2004/661/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. április 10‑i 2006/276/KKBP tanácsi közös álláspont (HL 2006. L 101., 5. o.).
(
5
)	A 2006/276 közös álláspont módosításáról szóló, 2006. május 18‑i tanácsi közös álláspont (HL 2006. L 134., 45.o.).
(
6
)	A Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2012. október 15‑i tanácsi határozat (HL 2012. L 285., 1. o.) (a továbbiakban: 2012/642 határozat).
(
7
)	A 2012/642 határozat (5) és (6) preambulumbekezdése.
(
8
)	A Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2012. november 6‑i tanácsi rendelet (HL 2012. L 307., 1. o.) (a továbbiakban: 1014/2012 rendelet).
(
9
)	Az 1014/2012 rendelet (2) preambulumbekezdése.
(
10
)	[A Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet] 8a. cikke (1) bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2020. december 17‑i tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2020. L 426I., 1. o.).
(
11
)	Ez az indokolás teljes terjedelmében a következőképpen szól: „A Fehéroroszországban tevékenységet folytató legjelentősebb üzletemberek egyike; üzleti érdekeltségei vannak az építőiparban, a gépiparban, a mezőgazdaságban és más ágazatokban. A beszámolók szerint egyike azoknak, akik a legtöbb hasznot húzták a Lukasenko elnöksége alatti privatizációkból. Tagja emellett a »Belaya Rus« Lukasenko‑párti szövetség elnökségének, valamint a Fehérorosz Köztársaság Vállalkozásfejlesztési Tanácsának (Council for the Development of Entrepreneurship of the Republic of Belarus). Ebbéli minőségében hasznot húz a Lukasenko‑rezsimből és támogatja azt. 2020 júliusában a Fehéroroszországban zajló ellenzéki tüntetéseket elítélő nyilvános nyilatkozatokat tett, hozzájárulva ezzel a civil társadalom és a demokratikus ellenzék elnyomásához.”
(
12
)	A Tanács Főtitkársága, Az EU közös kül‑ és biztonságpolitikája keretében elrendelt korlátozó intézkedések (szankciók) végrehajtására és értékelésére vonatkozó iránymutatások, ST/5664/18, 2018. május 4., a továbbiakban: 2018. évi iránymutatás.
(
13
)	A Tanács Főtitkársága, A korlátozó intézkedések hatékony végrehajtására vonatkozó legjobb uniós gyakorlatok, ST/10572/22, 2022. június 27., a továbbiakban: 2022. évi legjobb gyakorlatok.
(
14
)	Kiemelés tőlem. A 2018. évi iránymutatás 55a. pontjához és a 2022. évi legjobb gyakorlatok dokumentum 63. pontjához fűzött lábjegyzetben mindkét dokumentum hivatkozik a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, 2001. december 27‑i 2580/2001/EK tanácsi rendeletre (HL 2001. L 344., 70. o.; magyar nyelvű különkiadás 18. fejezet, 1. kötet, 207. o.; helyesbítés: HL 2014. L 200., 23. o.) (a továbbiakban: 2001. évi terrorizmus elleni rendelet), amelynek 1. cikke 5. pontjában megállapítja, hogy „»jogi személy, csoport vagy szervezet tulajdonlása«: egy jogi személy, csoport vagy szervezet tulajdonjoga feletti legalább 50%‑os rendelkezési jog vagy többségi részesedés”.
(
15
)	Kiemelés tőlem.
(
16
)	Amint az ítélkezési gyakorlatból kitűnik, az ilyen típusú intézkedések „az […] ország vezetőire, valamint a velük kapcsolatban álló, illetőleg általuk közvetlenül vagy közvetetten ellenőrzött személyekre vagy szervezetekre” is kiterjednek; lásd: 2008. szeptember 3‑iKadi és Al Barakaat International Foundation kontra Tanács és Bizottság ítélet (C‑402/05 P és C‑415/05 P, EU:C:2008:461, 166. pont), valamint lásd ebben az értelemben: 2012. március 13‑iTay Za kontra Tanács ítélet (C‑376/10 P, EU:C:2012:138, 61. pont).
(
17
)	Ebben az értelemben lásd: 2015. április 21‑iAnbouba kontra Tanács ítélet (C‑605/13 P, EU:C:2015:248, 52. pont) (kifejtve, hogy „a Tanács eleget tesz a rá háruló bizonyítási tehernek, ha az uniós bíróság előtt kielégítően konkrét, pontosan meghatározott és egybevágó valószínűsítő körülmények olyan együttesét mutatja be, amely lehetővé teszi a pénzeszközei befagyasztására vonatkozó intézkedéssel érintett személy és a megdönteni kívánt rezsim közötti elégséges kapcsolat fennállásának megállapítását”). Lásd még ebben az értelemben azon rendelkezést illetően, amely jelenleg az EUMSZ 215. cikk (1) bekezdése: 2008. szeptember 3‑iKadi és Al Barakaat International Foundation kontra Tanács és Bizottság ítélet (C‑402/05 P és C‑415/05 P, EU:C:2008:461, 166. pont); 2012. március 13‑i Tay Za kontra Tanács ítélet (C‑376/10 P, EU:C:2012:C:2012:138, 64. pont); 2016. július 28‑iTomana és társai kontra Tanács és Bizottság ítélet (C‑330/15 P, EU:C:2016:601, 46. pont) (mindegyik az érintett személyek és az Európai Unió által elfogadott korlátozó intézkedések által célzott harmadik ország közötti „elégséges kapcsolat” szükségességéről szólt).
(
18
)	Lásd ebben az értelemben: 2013. július 18‑iBizottság és társai kontra Kadi ítélet (C‑584/10 P, C‑593/10 P és C‑595/10 P, EU:C:2013:518, 116. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat) (kifejtve, hogy az EUMSZ 296. cikkben előírt indokolási kötelezettség megköveteli, hogy „ezen indokolás meghatározza azon egyedi, különös és konkrét okokat, amelyek alapján az illetékes hatóságok úgy vélik, hogy az érintett személlyel szemben ilyen intézkedéseket kell hozni”).
(
19
)	Lásd: 2008. szeptember 3‑iKadi és Al Barakaat International Foundation kontra Tanács és Bizottság ítélet (C‑402/05 P és C‑415/05 P, EU:C:2008:461, 326. pont) (kifejtve, hogy „a közösségi bíróságoknak az EK‑Szerződés alapján biztosított hatáskörüknek megfelelően biztosítaniuk kell valamennyi közösségi jogi aktus jogszerűségének a közösségi jog általános elveinek szerves részét képező alapvető jogokra tekintettel történő, főszabály szerint teljes felülvizsgálatát, beleértve” a KKPB‑intézkedéseket is).
(
20
)	Lásd ebben az értelemben: 2017. március 28‑iRosneft ítélet (C‑72/15, EU:C:2017:236, 88. pont) (kifejtve, hogy „a KKBP‑nek az EUSZ 3. cikk (5) bekezdésében és az EUSZ 21. cikkben, valamint a KKBP‑re vonatkozó különös rendelkezésekben, így különösen az EUSZ 23. cikkben és az EUSZ 24. cikkben meghatározott céljainak és célkitűzéseinek a tág körére tekintettel a Tanács e cél meghatározása során széles mozgástérrel rendelkezik”).
(
21
)	Ez volt az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 423/2007/EK rendelet 7. cikke (2) bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2008. június 23‑i 2008/475/EK tanácsi határozat (HL 2008. L 163., 29. o.) által elfogadott minta, amely az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2007. április 19‑i 423/2007/EK tanácsi rendelet (HL 2007. L 103., 1. o.) mellékletét a következőkkel egészíti ki: „Bank Melli, Melli Bank Iran, valamint minden fiókjuk és leányvállalatuk, beleértve a következőket: a) Melli Bank plc, b) Bank Melli Iran Zao”. Míg azonban, amint azt a német kormány és a Bizottság a 2009. július 9‑iMelli Bank kontra Tanács ítéletre (T‑246/08 és T‑332/08, EU:T:2009:266, 146. pont) hivatkozva állítja, több szervezet ugyanazon indokolás szerinti felsorolása megfelelhet az alapvető jogok védelmére vonatkozó követelménynek, a több, nem megjelölt szervezet közös jellemzőjére, például arra való határozatlan hivatkozás, hogy egy jegyzékbe felvett társaság „leányvállalata”, nem felel meg e követelménynek.
(
22
)	Amikor a tárgyaláson megkérdezték, hogy miért nem vették fel magát az EM SYSTEM társaságot a jegyzékbe, különösen azt követően, hogy az e társaság részvényeinek fennmaradó 50%‑át birtokló másik részvényes 2024‑ben felkerült a jegyzékbe, a Tanács azt válaszolta, hogy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője nem javasolta a jegyzékbe való felvételt (lásd a belarusz helyzetre és Belarusznak az Ukrajna elleni orosz agresszióban való részvételére tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet 8a. cikke (1) bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2024. december 16‑i (EU) 2024/3177 tanácsi végrehajtási rendelet [HL L, 2024/3177.] 278. bejegyzését).
(
23
)	Lásd e tekintetben a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 8a. cikkét is, amely meghatározza a Tanács által követendő konkrét eljárást arra az esetre, ha módosítani kívánja a rendelet I. mellékletét. Az (1) bekezdése kifejezetten úgy rendelkezik, hogy „[a]mennyiben a Tanács úgy határoz, hogy egy természetes vagy jogi személyt, szervezetet vagy szervet a 2. cikk (1) bekezdésében említett intézkedések hatálya alá von, ennek megfelelően módosítja az I. mellékletet”. A (2) bekezdése kimondja, hogy „[a] Tanács közli döntését – beleértve a jegyzékbe vétel okait – az [érintett] természetes vagy jogi személlyel, szervezettel vagy szervvel – amennyiben a cím ismert, közvetlenül, egyéb esetben pedig értesítés közzététele útján –, lehetővé téve, hogy az érintett természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv észrevételeket nyújtson be”.
(
24
)	Lásd e tekintetben: 2008. szeptember 3‑iKadi és Al Barakaat International Foundation kontra Tanács és Bizottság ítélet (C‑402/05 P és C‑415/05 P, EU:C:2008:461, 284. pont) (kifejtve, hogy az emberi jogok tiszteletben tartása az uniós jogi aktusok jogszerűségének feltétele, és nem engedhetők meg olyan intézkedések az uniós jogrendben, amelyek összeegyeztethetetlenek ezek tiszteletben tartásával). Lásd még az EUMSZ 215. cikk (3) bekezdését, amely kimondja, hogy az e rendelkezés alapján elrendelt korlátozó intézkedésekben „rendelkezni kell a szükséges jogi biztosítékokról”, valamint az [EUMSZ] 75. és 215. cikkről szóló 25. nyilatkozatot (amely szerint „az alapvető jogok és szabadságok tisztelete magában foglalja különösen azt, hogy az érintett magánszemélyek vagy más jogalanyok tisztességes eljáráshoz való jogának védelmére és tiszteletben tartására kellő figyelmet kell fordítani. E célból és annak érdekében, hogy a valamely magánszemélyt vagy más jogalanyt korlátozó intézkedésnek kitevő bármely határozat teljes körű bírói felülvizsgálatát biztosítsák, az ilyen határozatoknak világos és pontosan meghatározott követelményeken kell alapulniuk. Ezeknek a követelményeknek minden esetben a korlátozó intézkedés sajátosságaihoz kell igazodniuk”).
(
25
)	Meg kell még jegyeznem, hogy a 2012/642 határozat 4. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában és a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében használt „irányítása alatt álló” kifejezés jelentése eltérni látszik ugyanezen szónak a 2012/642 határozat 4. cikke (1) bekezdésének első mondatában használt jelentésétől. Míg az előbbi megállapítja azokat a kritériumokat, amelyek alapján a Tanács meghatározza, hogy mely jogalanyok kerülhetnek a jegyzékbe (azaz az intézkedés személyi hatályát), az utóbbi azt határozza meg, hogy a jegyzékbe vett szervezet által ellenőrzött eszközöket be kell fagyasztani (azaz az intézkedés tárgyi hatályát).
(
26
)	Lásd: 2017. március 28‑iRosneft ítélet (C‑72/15, EU:C:2017:236, 141. pont) (kifejtve, hogy mivel az EUMSZ 215. cikk alapján elfogadott tanácsi rendelet célja a KKBP területén hozott tanácsi határozatok érvényesülésének biztosításához szükséges intézkedések elfogadása, e rendelet szövegét a lehető legteljesebb mértékben e határozat rendelkezéseinek alapulvételével kell értelmezni).
(
27
)	Úgy tűnik, hogy a Tanács is erre a következtetésre jutott a 2022. évi legjobb gyakorlatok dokumentum 35. pontjában: „[…] a kijelölt személytől vagy szervezettől különálló jogi személyiséggel rendelkező, nem kijelölt szervezet pénzeszközei és gazdasági erőforrásai nem tartoznak a hatálya alá, kivéve, ha azokat a kijelölt személy vagy szervezet ellenőrzi vagy azok annak tulajdonában vannak”.
(
28
)	A Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 1. cikkének (1) bekezdése a „pénzeszközök” fogalmát úgy határozza meg, mint „bármilyen pénzügyi eszköz és előny, beleértve, de nem korlátozva az alábbiakban: […] c) nyilvánosan és zárt körben forgalmazott értékpapírok […] beleértve a részvényeket és üzletrészeket […]”. Ezért egyértelmű, hogy a részvények a vagyoni eszközöknek a 2. cikkének (1) bekezdésében előírt befagyasztásának hatálya alá tartoznak.
(
29
)	Érdemes e tekintetben emlékeztetni az EUMSZ 288. cikkre, amely kimondja, hogy a „rendelet általános hatállyal bír, [valamint] teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban”.
(
30
)	Lásd analógia útján: 2021. június 22‑iVenezuela kontra Tanács (Harmadik állam érintettsége) ítélet (C‑872/19 P, EU:C:2021:507, 90. pont) (kifejtve, hogy a Venezuelával szembeni korlátozó intézkedések „továbbá anélkül alkalmazandók, hogy ehhez akár az Unió, akár a tagállamok részéről végrehajtási intézkedések elfogadása lenne szükséges”).
(
31
)	Lásd ebben az értelemben: 2019. szeptember 10‑iHTTS kontra Tanács ítélet (C‑123/18 P, EU:C:2019:694, 70. pont) (kifejtve, hogy „a »tulajdonban vagy ellenőrzés alatt álló társaság« fogalmának a korlátozó intézkedések területén tehát nem ugyanaz a hatálya, mint általánosságban a társasági jogban, amikor arról van szó, hogy jogilag egy másik kereskedelmi szervezet döntési irányítása alatt álló valamely társaság kereskedelmi felelősségét kell meghatározni”).
(
32
)	A 2012/642 határozat (6) és (7) preambulumbekezdése.
(
33
)	Lásd ebben az értelemben: 2019. szeptember 10‑iHTTS kontra Tanács ítélet (C‑123/18 P, EU:C:2019:694, 69. pont) (azt az álláspontot képviselve, hogy a „tulajdonban” vagy „ellenőrzés alatt áll” fogalmaknak csak a tulajdonjogra vagy a közvetlen ellenőrzésre kiterjedő értelmezése lehetővé tenné, hogy a korlátozó intézkedések számos módon – például szerződésen alapuló ellenőrzés vagy tényleges ellenőrzés révén – kijátszhatóak legyenek).
(
34
)	Lásd: 2023. június 7‑iShakutin kontra Tanács ítélet (T‑141/21, EU:T:2023:303, 153. pont) (elfogadva, hogy a Tanács megállapította, hogy „a fehéroroszországi vállalkozók jelentős gazdasági tevékenységének gyakorlása csak a Lukasenko‑rezsim jóváhagyásával lehetséges”). Lásd még analógia útján a Court of Appeal of England and Wales (fellebbviteli bíróság [Anglia és Wales]) 2024. február 27‑i Dalston Projects Ltd és társai kontra Secretary of State for Transport ítéletét (2024) (EWCA Civ 172, 122. pont), amely egy tanúvallomásra hivatkozik, amely kifejti, hogy „az orosz politikai gazdaság természete alapvetően a klientúrára épül”, azaz „egy olyan rendszerről van szó, amelyben az állam a lehetőségeket és az anyagi előnyöket, a kormányzati szerződéseket, valamint a kormányban és a kormányhoz kapcsolódó szervezetekben betöltött vezető pozíciókat egy szűk bennfentes kör számára biztosítja, hűségükért és támogatásukért cserébe”).
(
35
)	Lásd még a Court of Appeal of England and Wales (fellebbviteli bíróság [Anglia és Wales]) 2024. február 27‑i Dalston Projects Ltd és társai kontra Secretary of State for Transport ítéletét (2024) (EWCA Civ 172, 183. pont), amelyben a bíróság „józan ész által diktált következtetésnek” és „nem a társasági jog részletes szabályai alapján eldöntendő kérdésnek” minősítette, hogy ha két vagy több üzleti partner, akik kapcsolatban állnak egy olyan rendszerrel, amely ellen korlátozó intézkedésekkel kell fellépni, közös részesedéssel rendelkezik egy társaságban, fennáll a vagyoni eszközök befagyasztása megkerülésének veszélye.
(
36
)	Lásd analógia útján: 2021. november 11‑iBank Sepah ítélet (C‑340/20, EU:C:2021:903, 43. és 56. pont) (a vagyoni eszközök befagyasztásának hatályát illetően megjegyezve, hogy „a pénzeszközök befagyasztásának az a célja, hogy a minimálisra korlátozza a befagyasztott pénzeszközökkel kapcsolatban végezhető műveleteket”, és hogy „[a korlátozó intézkedés által követett célok] elérése érdekében nemcsak jogszerű, hanem egyúttal elengedhetetlen, hogy a »pénzeszközök befagyasztása« és a »gazdasági források befagyasztása« fogalmak meghatározását tágan értelmezzék, mivel a befagyasztott vagyon minden olyan felhasználásának megakadályozásáról van szó, amely lehetővé tenné a szóban forgó rendeletek megkerülését és a rendszer gyenge pontjainak kihasználását”).
(
37
)	Lásd ebben az értelemben: 2019. szeptember 10‑iHTTS kontra Tanács ítélet (C‑123/18 P, EU:C:2019:694, 70. és 71. pont) (kifejtve, hogy a „tulajdonában vagy ellenőrzése alatt álló társaság” fogalmát úgy kell értelmezni, hogy az olyan helyzetre vonatkozik, amelyben egy természetes vagy jogi személy „befolyást tud gyakorolni egy másik olyan vállalkozás kereskedelmi választásaira, amellyel kereskedelmi kapcsolatot tart fenn, az e két gazdasági szervezet közötti bármely jogi kapcsolat, tulajdoni viszony vagy a tőkében való részesedés hiányában is”).
(
38
)	Lásd ebben az értelemben: 2011. december 21‑iFranciaország kontra People’s Mojahedin Organization of Iran ítélet (C‑27/09 P, EU:C:2011:853, 61. pont) (kifejtve, hogy a vagyoni eszközök befagyasztása esetén ezen intézkedés hatékonysága veszélyeztetésének elkerülése érdekében „az ilyen intézkedésnek meglepetésszerűnek és azonnal alkalmazandónak kell lennie”).
(
39
)	Lásd a 2018. évi iránymutatás 55b. pontját és a 2022. évi legjobb gyakorlatok dokumentum 63. pontját. Ezek a rendelkezések különbséget tesznek az ilyen befolyás gyakorlásának joga, illetve az ilyen jog hiányában is gyakorolható jogkör között.
(
40
)	Ezen a ponton hasznos lehet megjegyezni, hogy a nemzeti ügyiratok szerint röviddel a 2020. évi jegyzékbe vételről szóló rendelet közzététele után kísérletet tettek arra, hogy az EM SYSTEM számláiról jelentős pénzösszeget utaljanak át az EM SYSTEM igazgatójának személyes bankszámlájára. Ezt az átutalást az egyik alperes bank zárolta.
(
41
)	Lásd ebben az értelemben: 2018. november 29‑iNational Iranian Tanker Company kontra Tanács ítélet (C‑600/16 P, EU:C:2018:966, 33. pont) (elismerve, hogy a jó hírnév helyreállításához fűződő érdek a korlátozó intézkedések által érintett vállalkozásokra is vonatkozik).
(
42
)	Lásd a 2018. évi iránymutatás 55c. pontját és a 2022. évi legjobb gyakorlatok dokumentum 65. pontját, amelyben a Tanács kifejti, hogy a tulajdonjog vagy ellenőrzés kritériumát megdönthető vélelemnek tekinti. Lásd analógia útján: 2019. szeptember 10‑iHTTS és Tanács ítélet (C‑123/18 P, EU:C:2019:694, 74. pont) (kiemelve a Törvényszék indokolását, amely szerint a korlátozó intézkedések területén „jóllehet egy társasághoz fűződő jogi és tulajdoni viszony vagy a tőkében való részesedés bizonyos esetekben a tulajdonban vagy ellenőrzés alatt álló szervezet választásainak befolyásolásával kapcsolatos lehetőségben nyilvánulhat meg, ez nem képezi az ilyen befolyásgyakorlás elengedhetetlen feltételét”).
(
43
)	Lásd a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 6. cikkét.
(
44
)	Amint azt a litván kormány kifejtette, most már lehetőség van az „ellenőrzés” vélelmének megdöntésére az azon szervezetek jegyzékének összeállításával megbízott állami szerv előtt, amelyek vagyoni eszközeit a jegyzékbe felvett személy ellenőrzi. E „végrehajtás” sikertelen megtámadása ezután megnyitja a lehetőséget arra, hogy bírósági eljárást indítsanak az említett tagállam közigazgatási bíróságai előtt.
(
45
)	Ezen túlmenően, amint azt a kérdést előterjesztő bíróság határozata kiemeli, úgy tűnik, Litvániában egy olyan rendszer létezik, amelyen keresztül kérhető a befagyasztott eszközök felszabadítása, amennyiben a szóban forgó eszközök már nem állnak a jegyzékbe felvett személy tulajdonában vagy ellenőrzése alatt, vagy amennyiben az uniós jogban előírt eltérések egyike – például a Fehéroroszországot érintő szankciókról szóló rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében foglalt eltérés – alkalmazandó.
(
46
)	Amint azt a III.D. szakaszban kifejtem, ezt nem tartom lehetségesnek.
(
47
)	Amint arra a litván kormány helyesen rámutat, e vizsgálat szempontjából irreleváns, hogy az 50%‑os részesedéssel rendelkező, jegyzékbe felvett személy a múltban ténylegesen meghatározó ellenőrzést gyakorolt‑e vagy beavatkozott‑e a jegyzékbe fel nem vett szervezet pénzeszközeire és gazdasági erőforrásaira vonatkozó napi döntéshozatalba. Az a lényeges, hogy az említett személynek az említett társaságban való részesedése alapján fennáll‑e ez a lehetőség. Lásd még ugyanebben az értelemben: 2009. július 9‑iMelli Bank kontra Tanács ítélet (T‑246/08 és T‑332/08, EU:T:2009:266, 125. pont); 2014. február 4‑iSyrian Lebanese Commercial Bank kontra Tanács ítélet (T‑174/12 és T‑80/13, EU:T:2014:52, 110. pont) (mindkettő elutasította azt az érvet, hogy az ellenőrzést gyakorló részvényes múltbeli beavatkozásának hiánya meghatározó lenne e személy jövőbeli cselekvéseit illetően a korlátozó intézkedésekkel összefüggésben).
(
48
)	Például, függetlenül attól, hogy a társaság pénzeszközei és gazdasági erőforrásai befagyasztásra kerülnek‑e A. V. S. EM SYSTEM‑ben való részesedése miatt, e társaság nem fizethet neki osztalékot a részvényei után.