62019CJ0551_RES
C‑551/19. P. és C‑552/19. P. sz. egyesített ügyek
ABLV Bank AS és társai
kontra
Európai Központi Bank
A Bíróság ítélete (harmadik tanács), 2021. május 6.
„Fellebbezés – Gazdasági és monetáris unió – Bankunió – 806/2014/EU rendelet – A hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus (ESZM) és az Egységes Szanálási Alap keretében történő szanálása – 18. cikk – Szanálási eljárás – Feltételek – Valamely szervezet fizetésképtelensége vagy valószínűleg fizetésképtelenné válása – Fizetésképtelenség vagy valószínűleg fizetésképtelenné válás állapotának az Európai Központi Bank (EKB) általi megállapítása – Előkészítő aktus – Keresettel nem megtámadható aktus – Elfogadhatatlanság”
Megsemmisítés iránti kereset – Keresettel megtámadható aktusok – Fogalom – Kötelező joghatásokat kiváltó aktusok – Előkészítő aktusok – Kizártság – Az Európai Központi Banknak valamely hitelintézet fizetésképtelenségét vagy valószínűleg fizetésképtelenné válását megállapító értékelése – Elfogadhatatlanság
(EUMSZ 263. cikk; 806/2014 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 18. cikk, (1) bekezdés, a) pont)
(lásd: 39–44., 46–49. pont)
Gazdaság‑ és monetáris politika – Gazdaságpolitika – A hitelintézetekre és bizonyos befektetési vállalkozásokra vonatkozó Egységes Szanálási Mechanizmus – Szanálási program elfogadása – Feltételek – A gyorsaság követelménye – Az Egységes Szanálási Testület (ESZT) és az Európai Központi Bank (EKB) különböző feladatai – Az ESZT felelőssége
(806/2014 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 18. cikk, (1) bekezdés, a) pont, és 86. cikk, (2) bekezdés)
(lásd: 55., 56., 60–75. pont)
Összefoglalás
A fellebbezők az ABLV Bank AS, amely egy Lettországban székhellyel rendelkező hitelintézet és az ABLV‑csoport anyavállalata (C‑551/19. P. sz. ügy), valamint az ABLV Bank AS részvényesei (C‑552/19. P. sz. ügy). Az ABLV Bank Luxembourg SA egy Luxemburgban székhellyel rendelkező hitelintézet, amely az ABLV‑csoport egyik leányvállalata, és amelynek az ABLV Bank az egyedüli részvényese. E két intézmény jelentősnek minősült, és ennek alapján az Egységes Felügyeleti Mechanizmusról szóló rendelet (
1
) (a továbbiakban: EFM‑rendelet) által bevezetett Egységes Felügyeleti Mechanizmus keretében az Európai Központi Bank (EKB) felügyelete alá tartozott.
2018. február 13‑án a United States Department of the Treasury (az Amerikai Egyesült Államok Kincstára) intézkedéstervezetet jelentett be annak megakadályozására, hogy az ABLV‑csoport hozzáférjen az USA‑dollár (USD) alapú pénzügyi rendszerhez. E bejelentést követően a csoport nehéz helyzetbe került, ami kiváltotta az Egységes Szanálási Mechanizmusról szóló rendelet (
2
) (a továbbiakban: ESZM‑rendelet) által előírt szanálás elfogadására vonatkozó vizsgálat megindítását.
A szanálási eljárás olyan összetett eljárás, amely az esettől függően több európai hatóság, így az EKB, az Egységes Szanálási Testület (a továbbiakban: ESZT), az Európai Bizottság és az Európai Unió Tanácsa, valamint az érintett nemzeti szanálási hatóságok bevonásával jár.
A jelen esetben az EKB 2018. február 18‑án megbízta a Finanšu un kapitāla tirgus komisijat (pénz‑ és tőkepiaci bizottság, Lettország), a lett nemzeti szanálási hatóságot, hogy rendeljen el fizetési moratóriumot annak érdekében, hogy az ABLV Bank stabilizálhassa helyzetét. Egyúttal felkérte a Commission de surveillance du secteur financier‑t, a luxemburgi nemzeti szanálási hatóságot, hogy hasonló intézkedéseket hozzon az ABLV Bank Luxembourg tekintetében.
Az ESZM‑rendeletnek megfelelően az EKB 2018. február 22‑én megküldte az ESZT‑nek az ABLV Bank és az ABLV Bank Luxembourg fizetésképtelenségére vagy valószínűleg fizetésképtelenné válására vonatkozó értékelésének tervezetét. 2018. február 23‑án az EKB megállapította, hogy az ABLV Bankot és az ABLV Bank Luxembourgot úgy kell tekinteni, hogy fizetésképtelen vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik. (
3
) Ugyanezen a napon azonban az ESZT úgy ítélte meg, hogy e bankokkal szemben nincs szükség közérdekből szanálási intézkedés elrendelésére. (
4
)
A Törvényszékhez benyújtott 2018. május 3‑i keresetleveleikkel (
5
) a fellebbezők az EKB azon aktusainak megsemmisítését kérték, amelyek megállapítják, hogy a bankokat úgy kell tekinteni, hogy fizetésképtelenek vagy valószínűleg fizetésképtelenné válnak. 2019. május 6‑i végzéseivel a Törvényszék a kereseteket mint elfogadhatatlanokat elutasította, mivel úgy ítélte meg, hogy a vitatott aktusok előkészítő intézkedéseket képeznek abban az eljárásban, amely arra irányul, hogy lehetővé tegye az ESZT számára, hogy határozatot hozzon. (
6
)
A Bíróság a fellebbezők fellebbezéseit elutasítja. A Bíróság az ítéletében megkülönbözteti az ESZT és az EKB feladatait.
A Bíróság álláspontja
Első jogalapjukban a fellebbezők arra hivatkoztak, hogy a keresetek elfogadhatóságának értékeléséhez a Törvényszéknek figyelembe kellett volna vennie a bankok fizetésképtelensége vonatkozásában az EKB által végzett értékelést.
A Bíróság úgy ítéli meg, hogy a Törvényszék nem sértette meg azt az ítélkezési gyakorlatot, amely szerint a kereset elfogadhatóságának értékeléséhez a megtámadott jogi aktus lényegét olyan objektív kritériumok alapján kell értékelni, mint az aktus tartalma, az elfogadásának kontextusa és az aktust elfogadó intézmény hatáskörei. Egyébiránt a Törvényszék nem alkalmazta tévesen a jogot, amikor figyelembe vette az EKB szándékát is, ugyanakkor e szubjektív szempontnak kiegészítő szerepet juttatott.
A Bíróság szerint téves azt feltételezni, hogy az intézmények valamennyi jogi aktusa határozati jellegű, kivéve, ha abban egyértelműen kimondják, hogy nem erről van szó. Egy ilyen vélelem alkalmazása ellentétes lenne a Bíróság által hivatkozott ítélkezési gyakorlattal. A fellebbezők érveire válaszolva a Bíróság megállapítja, hogy a tervezett intézkedés arányosságának az EKB általi értékelése nem olyan tényező, amely elegendő ezen értékelő aktus kötelező jellegének igazolására. Ugyanis bármely intézkedésnek meg kell felelnie az uniós jog általános elveinek, különösen az arányosság elvének, így valamely intézkedés arányossága egy több szakaszból álló közigazgatási eljárás során valamely közbenső aktusban is vizsgálható. Ami azt a tényt illeti, hogy az EKB a szóban forgó jogi aktusokat közli és közzéteszi, ez nem jelenti azt, hogy azokat kötelező erővel kívánta volna felruházni, sem pedig azt, hogy az említett aktusoknak eredendően ilyen jellege lenne. Ami az EKB‑nak a hitelintézetek elkerülhetetlen felszámolására vonatkozó állítását illeti, a Bíróság rámutat, hogy az ilyen felszámolásra nem az EKB aktusai miatt került sor, hanem a részvényesek által hozott határozat nyomán, amelyet az ESZT azon határozatát követően hoztak, amely szerint közérdekből nem volt szükség szanálási eszközök alkalmazására.
Mielőtt választ adna a második jogalapra, a Bíróság hangsúlyozza az ESZM‑rendelet sajátosságait. E rendelet egyik célja gyors döntések meghozatala annak érdekében, hogy a pénzügyi stabilitás ne kerüljön veszélybe. Márpedig annak elismerése, hogy valamely szervezet fizetésképtelenségének vagy valószínűleg fizetésképtelenné válásának az EKB általi értékelése határozati jellegű, jelentősen befolyásolhatná az eljárás gyorsaságát. Egyébiránt a Bíróság rámutat, hogy az, hogy csak az ESZT határozataival szemben biztosítanak bírósági jogorvoslatot, (
7
) megerősíteni látszik, hogy a jogalkotó nem kívánta elismerni az EKB döntéshozatali hatáskörét e területen.
A Bíróság emlékeztet arra, hogy az ESZT csak akkor fogadhat el szanálási programot, ha teljesül három feltétel (
8
): a szervezet fizetésképtelensége vagy valószínűleg fizetésképtelenné válása, az a tény, hogy észszerűen nem várható, hogy más intézkedésekkel észszerű időn belül megelőzhető lenne a szervezet csődje, és a szanálási intézkedés közérdekből történő elfogadásának szükségessége.
A Bíróság úgy érvel, hogy a fizetésképtelenség vagy valószínűleg fizetésképtelenné válás EKB általi értékelése e feltételek közül csak az egyik. Egyébiránt rámutat, hogy az értékelés az EKB elsődleges feladata a szakértelme és a prudenciális információkhoz való hozzáférése miatt. Mindazonáltal az ESZT maga is értékelheti a fizetésképtelenséget vagy valószínűleg fizetésképtelenné válást, például amikor az EKB úgy véli, hogy nem áll fenn fizetésképtelenség, és kizárólagos hatáskörrel rendelkezik annak meghatározására, hogy a három feltétel teljesül‑e. Az ESZT‑et nem köti az EKB értékelése, és előfordulhat, hogy nem ért egyet ezzel az értékeléssel. Épp ellenkezőleg, az ESZT‑nek kell orvosolnia a szabálytalanságot, mivel az ő határozataival szemben vannak előírva a bírósági jogorvoslatok. (
9
)
A Bíróság szerint az EKB mint felügyeleti hatóság különleges szakértelemmel rendelkezik. Ugyanakkor a hitelintézetek felügyelete és szanálása közötti különbségtétel nem befolyásolja az értékelés előkészítő aktus jellegét: a szervezet engedélyének visszavonására vonatkozó aktus tehát nem egyenértékű a szervezet fizetésképtelenségére vagy valószínűleg fizetésképtelenné válására vonatkozó értékeléssel.
(
1
)	Az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15‑i 1024/2013/EU tanácsi rendelet (HL 2013. L 287., 63. o.) 6. cikkének (4) bekezdése értelmében.
(
2
)	A hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15 i 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2014. L 225., 1. o.; helyesbítés: HL 2014. L 372., 9. o.).
(
3
)	Az ESZM‑rendelet 18. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontja szerint.
(
4
)	Az ESZM‑rendelet 18. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontja és 18. cikkének (5) bekezdése értelmében.
(
5
)	A T‑281/18. és T‑283/18. sz. ügyek.
(
6
)	Szintén a Törvényszékhez 2018. május 3‑án benyújtott keresetleveleikkel a fellebbezők kereseteket indítottak az ESZT 2018. február 23‑i határozatainak (T‑280/18 és T‑282/18) megsemmisítése iránt. E keresetek elbírálása folyamatban van a Törvényszék előtt.
(
7
)	Az ESZM‑rendelet 86. cikkének (2) bekezdése.
(
8
)	Az ESZM‑rendelet 18. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a)–c) pontja.
(
9
)	Az ESZM‑rendelet 86. cikkének (2) bekezdése.