Privremena verzija
MIŠLJENJE NEZAVISNE ODVJETNICE
JULIANE KOKOTT
od 16. travnja 2026.(1)
Spojeni predmeti C-27/25 i C-356/25
SU
i
Wild Ireland Defence CLG
protiv
An Coimisiún Pleanála, ranije An Bord Pleanála, i dr.,
uz sudjelovanje:
Knocknamona Windfarm Limited
(zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio Court of Appeal ((Žalbeni sud, Irska))
i
Paddy Massey
protiv
An Coimisiún Pleanála, ranije An Bord Pleanála,
i dr.,
uz sudjelovanje:
Curns Energy Limited
(zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio
High Court (Visoki sud, Irska))
„Zahtjev za prethodnu odluku – Direktiva 92/43/EEZ – Očuvanje prirodnih staništa i divlje faune i flore – Direktiva 2009/147/EZ – Očuvanje divljih ptica – Posebna područja očuvanja – Ocjena prihvatljivosti planova ili projekata koji bi mogli imati utjecaj na zaštićeno područje s obzirom na ciljeve očuvanja tog područja – Prethodna ocjena radi utvrđivanja potrebe za provođenjem ocjene prihvatljivosti – Nedostatak utvrđivanja ciljeva specifičnih za određeno područje”
I.      Uvod
1.        Člankom 6. stavkom 3. prvom rečenicom Direktive o staništima(2) zahtijeva se da države članice ex
ante ocijene utjecaj planova i projekata koji bi mogli imati značajan utjecaj na područja Natura 2000. Predmet ocjene je prihvatljivost tih planova ili projekata s obzirom na ciljeve očuvanja. Međutim, je li takva ocjena uopće moguća ako države članice za dotično područje nisu utvrdile specifične ciljeve očuvanja? Jesu li takvi ciljevi očuvanja specifični za određeno područje ujedno i preduvjet, to jest screening, za prethodnu ocjenu, prikupljanje činjenica, u pogledu potrebe za provođenje cjelovite ocjene prihvatljivosti?
2.        Za potrebe tih ocjena moguće je, ako je to potrebno, ciljeve očuvanja odrediti i drugačije od toga da ih se utvrdi specifično za određeno područje. To nužno ne mora dovesti do smanjenja opsega zaštite, dapače opseg zaštite nakon određivanja posebnih ciljeva očuvanja koji uključuju odvagivanje različitih ciljeva i drugih interesa može biti i širi. Usto, Direktiva o staništima predviđa ocjene utjecaja na to područje na takvom temelju, barem prijelazno.
3.        Pitanje je li utvrđenje ciljeva očuvanja specifičnih za određeno područje ipak preduvjet za ocjenu utjecaja i screening nema samo postupovno značenje. Odnosno, dvojbeno je mogu li uopće tijela država članica odobriti plan ili projekt, ako zbog nedostatka utvrđenja ciljeva očuvanja ne mogu provesti screening ili, ako je to potrebno, ocjenu. Naime, takva se ocjena zahtijeva za odobrenje nadležnih tijela u skladu s člankom 6. stavkom 3. drugom rečenicom Direktive o staništima. Mnogi projekti u Uniji mogli bi biti zahvaćeni tim problemom jer je dvojbeno u kojem su opsegu i, eventualno, kada su države članice utvrdile ciljeve očuvanja specifične za dotično područje.
II.    Pravni okvir
A.      Direktiva o pticama
4.        Direktiva o pticama koja je trenutačno na snazi(3) kodificirana je verzija izvorne Direktive o pticama  iz 1979.(4) kojom je tadašnja Europska ekonomska zajednica prvi puta donijela pravila o zaštiti prirode. Međutim, za potrebe ovog postupka obje su verzije, koliko je razvidno, istovjetne.
5.        Člankom 4. Direktive o pticama predviđa se određivanje posebnih zaštićenih područja za ptice (u daljnjem tekstu: PZP):
„1.      Vrste ptica navedene u Prilogu I. predmet su posebnih mjera očuvanja koje se odnose na njihova staništa, kako bi se osiguralo njihovo preživljavanje i razmnožavanje na njihovom području raširenosti.
S tim u vezi, uzimaju se u obzir:
(a)      vrste u opasnosti od izumiranja;
(b)      vrste osjetljive na određene promjene u njihovim staništima;
(c)      vrste koje se smatraju rijetkima zbog male populacije ili ograničene lokalne raširenosti;
(d)      druge vrste koje zahtijevaju posebnu pažnju zbog posebne prirode njihovih staništa.
Trendovi i promjene populacijskih razina uzimaju se u obzir kao podloga za ocjenjivanje.
Države članice posebno klasificiraju područja koja su s obzirom na broj i veličinu najprimjerenija kao posebna zaštićena područja za očuvanje tih vrsta u okviru morskih i kopnenih zemljopisnih područja gdje se primjenjuje ova Direktiva
2.      Države članice poduzimaju slične mjere za migracijske vrste koje se redovito pojavljuju a nisu navedene u Prilogu I., imajući na umu potrebu za njihovom zaštitom u okviru morskih i kopnenih zemljopisnih područja gdje se ova Direktiva primjenjuje s obzirom na područja za njihovo razmnožavanje, mitarenje i prezimljavanje te odmorišta duž njihovih migracijskih putova. U tu svrhu države članice trebaju obratiti posebnu pozornost na zaštitu močvarnih područja, a posebno na močvarna područja od međunarodnog značaja.
3.      […]
4.      U vezi sa zaštićenim područjima iz stavaka 1. i 2., države članice poduzimaju odgovarajuće mjere za sprečavanje onečišćavanja ili pogoršavanja stanja staništa ili bilo kakvih poremećaja koji negativno utječu na ptice u tolikoj mjeri da bi to bilo značajno s obzirom na ciljeve iz ovog članka. Države članice nastoje spriječiti onečišćavanje ili pogoršavanje stanja staništa i izvan tih zaštićenih područja.”
B.      Direktiva o staništima
6.        Direktivom o staništima iz 1992. proširuje se područje primjene prava Unije o zaštiti prirode na druge životinjske i biljne vrste te na određene stanišne tipove i u nju je djelomično uključena starija Direktiva o pticama.
7.        Ciljevi očuvanja spominju se uvodnoj izjavi 8. i 10. Direktive o staništima:
„budući da je u svakom od određenih područja potrebno provoditi nužne mjere, uzimajući u obzir ciljeve očuvanja kojima se teži;
[…]
budući da se mora izvršiti ocjena prihvatljivosti bilo kakvog plana ili programa koji bi mogao imati značajan utjecaj na ciljeve očuvanja područja koji je određen ili će se odrediti u budućnosti;”
8.        Člankom 3. stavkom 1. Direktive o staništima opisuje se mreža europskih područja očuvanja:
„Koherentna europska ekološka mreža posebnih područja očuvanja osniva se pod nazivom Natura 2000. Ova mreža, sastavljena od područja u kojima se nalaze prirodni stanišni tipovi navedeni u Prilogu I. i staništa vrsta navedenih u Prilogu II., omogućuje održavanje određenih prirodnih stanišnih tipova i staništa vrsta ili, kad je to potrebno, njihov povrat u povoljno stanje očuvanosti u njihovom prirodnom arealu.
Mreža Natura 2000 obuhvaća područja posebne zaštite koja su države članice klasificirale u skladu s [Direktivom o pticama].”
9.        Određivanje područja očuvanja u skladu s Direktivom o staništima zahtijeva da države članice ponajprije na temelju znanstvenih kriterija identificiraju prikladna područja i predlože Komisiji (članak 4. stavak 1.). Potom Komisija mora ta područja proglasiti područjima od značaja za Zajednicu (članak 4. stavak 2.).
10.      Člankom 4. stavkom 4. Direktive o staništima uređuje se određivanje područja od značaja za Zajednicu posebnim područjima očuvanja:
„Kad se područje od značaja za Zajednicu usvoji u skladu s postupkom utvrđenim u stavku 2, dotična država članica ga određuje kao posebno područje očuvanja što je prije moguće, a najkasnije u roku od šest godina, ustanovljujući prioritete u svjetlu značaja tih područja za održavanje ili obnavljanje povoljnog stanja očuvanosti prirodnog stanišnog tipa iz Priloga I. ili vrste iz Priloga II. te koherentnosti mreže Natura 2000, u svjetlu prijetnji od pogoršanja ili uništenja kojima su ta područja izložena.”
11.      Međutim, već prije toga u skladu s člankom 4. stavkom 5. Direktive o staništima vrijede određene zaštitne odredbe za područja od značaja za Zajednicu:
„Čim se područje uvrsti na popis naveden u [članak 4. stavak 2. točka 3.] podložan je odredbama članka 6. stavaka 2., 3. i 4.”
12.      Zaštitne odredbe za ta posebna područja očuvanja utvrđene su u članku 6. Direktive o staništima:
„1.      Za posebna područja očuvanja, države članice utvrđuju potrebne mjere za očuvanje koje prema potrebi uključuju odgovarajuće planove upravljanja, posebno priređene za ta područjima ili integrirane u druge razvojne planove te odgovarajuće zakonske, administrativne ili ugovorne mjere koje odgovaraju ekološkim zahtjevima prirodnih stanišnih tipova iz Priloga I. i vrstama iz Priloga II. koji su prisutni na tim područjima.
2.      Države članice poduzimaju odgovarajuće korake kako bi se u posebnim područjima očuvanja izbjeglo pogoršanje prirodnih staništa i staništa vrsta, kao i uznemiravanje vrsta za koje su ta područja određena, u mjeri u kojoj bi takvo uznemiravanje moglo utjecati na ciljeve ove Direktive.
3.      Svaki plan ili projekt koji nije izravno povezan s upravljanjem područjem ili potreban za njegovo upravljanje, ali bi na njega mogao imati značajan utjecaj, bilo pojedinačno bilo u kombinaciji s ostalim planovima ili projektima, predmet je ocjene prihvatljivosti utjecaja koje bi mogao imati na ta područje, s obzirom na ciljeve očuvanja područja. U svjetlu zaključaka procjene utjecaja na područje i sukladno odredbama stavka 4., nadležna tijela državne vlasti odobravaju plan ili projekt tek nakon što se uvjere da on neće negativno utjecati na cjelovitost dotičnog područja te, ako je to potrebno, nakon dobivanja mišljenja od šire javnosti.
4.      Ako se, unatoč negativnoj ocjeni utjecaja na područje i u nedostatku drugih pogodnih mogućnosti, plan ili projekt ipak moraju provesti zbog imperativnih razloga prevladavajućeg javnog interesa, uključujući interese socijalne ili gospodarske prirode, država članica poduzima sve kompenzacijske mjere kako bi osigurala zaštitu koherentnosti mreže Natura 2000. Ona Komisiju izvješćuje o usvojenim kompenzacijskim mjerama.
[…]”
13.      Člankom
7. Direktive o staništima odredba o zaštiti iz Direktive o pticama zamjenjuje se određenim pravilima iz Direktive o staništima:
„Obveze koje proizlaze iz članka 6. stavaka 2., 3. i 4. ove Direktive zamjenjuju sve obveze koje proizlaze iz prve rečenice članka 4. stavka 4. [Direktive o pticama] u vezi [PZP‑ova] klasificiranih na temelju članka 4. stavka 1. ili slično priznatih prema njezinom članku 4. stavku 2. od datuma provedbe ove Direktive ili datuma klasifikacije ili priznanja od strane države članice u skladu s [Direktivom o pticama], pod uvjetom da je potonji datum kasniji.”
III. Činjenično stanje
A.      Predmet Knocknamona
14.      An Coimisiún Pleanála (ranije An Board Pleanála, Agencija za prostorno planiranje, Irska), izdala je društvu
Knocknamona Windfarm Limited (u daljnjem tekstu: Knocknamona) dana 28. rujna 2022. odobrenje za provedbu projekta za izmjene prethodno već odobrene vjetroelektrane u County Waterford, Irska. Tom je odlukom Agencija za prostorno planiranje odobrila izgradnju viših vjetroturbina do 155 m ukupne visine i višeg meteorološkog mjernog stupa (99 m).
15.      Tijekom ispitivanja zahtjeva za izdavanje odobrenja za provedbu projekta, Agencija za prostorno planiranje provela je ocjenu prihvatljivosti ocjenu prihvatljivosti u pogledu učinaka tog projekta izgradnje na pet utvrđenih područja očuvanja prema Direktivi o staništima i Direktivi o pticama, među njima i PZP Blackwater Callow koje se nalazi u Corku
i Waterfordu. Taj PZP zaštićen u skladu s Direktivom o pticama nalazi se, mjereno prema najbližem mjestu, 13
km od područja vjetroelektrane i 13,5
km od najbliže vjetroturbine. Nesporno je da u trenutku donošenja odluke Agencije za prostorno planiranje nisu postojali ciljevi očuvanja specifični za PZP Blackwater Callows.
16.      Agencija za prostorno planiranje svoju je odluku temeljila na izvješću svojeg inspektora. Prema tom izvješću, u slučaju ciljeva očuvanja za PZP bila je riječ o „općenitom dokumentu o ciljevima očuvanja”. Predmet zaštite tog područja, odnosno, vrste i staništa zbog kojih se to područje štiti,
jesu žutokljuni labud (Cygnus cygnus), zviždara (Mareca penelope ili
Anas penelope), kržulja (Anas crecca), crnorepa muljača (Limosa limosa)
kao i određena vlažna staništa i ptice vodnih područja koje ta staništa koriste.
17.      Inspektor Agencije za prostorno planiranje zaključio je u pogledu predmeta zaštite (osim žutokljunog labuda) da se utjecaj na dotično područje može isključiti jer su staništa u područjima vjetroelektrane za sve te vrste neprikladna. U pogledu žutokljunog labuda, Inspektor je zaključio da iz relevantnih istraživanja ne proizlaze nikakve naznake za njegovu prisutnost u područjima vjetroelektrane ili u njezinoj blizini. Stoga je zaključio da takvo zatraženo povećanje visine i promjera lopatica rotora PZP neće utjecati na navedene vrste. Tom činjeničnom utvrđenju nije se usprotivila ni jedna od stranaka. Agencija za prostorno planiranje stoga je zaključila da projekt izgradnje neće utjecati na dotični PZP Blackwater Callows.
18.      SU i Wild Ireland Defence pokrenuli su sudsko preispitivanje zakonitosti te odluke, pri čemu su, među ostalim, istaknuli da Agencija za prostorno planiranje zbog nedostatka ciljeva očuvanja za PZP Blackwater Callows nije bila ovlaštena provesti ocjenu prihvatljivosti za taj projekt izgradnje.
19.      High Court (Visoki sud, Irska) odlučio je da su u određenim slučajevima, odnosno čak u većini njih, za provedbu valjane ocjene prihvatljivosti potrebni ciljevi očuvanja. Međutim, taj sud smatra da je u slučaju posebnog činjeničnog stanja u ovom predmetu valjanu ocjenu prihvatljivosti bilo moguće provesti i bez takvih ciljeva. To obrazlaže činjenicom da su znanstveni dokazi pokazali da, sasvim neovisno o utvrđenju ciljeva očuvanja, projekt izgradnje svakako ne bi utjecao na predmet zaštite, u ovom slučaju prisutnost žutokljunog labuda. Agencija za prostorno planiranje zaključila je s odgovarajućom znanstvenom sigurnošću da predmetni projekt „neće utjecati na dotično područje” jer bi za dotične učinke izvan područja projekta bila potrebna fizička prisutnost žutokljunog labuda na području vjetroelektrane Knocknamona; međutim, takva je prisutnost isključena. To utvrđenje odnosi se na opasnost da ptice kolidiraju s vjetroturbinama(5).
20.      Protiv te su odluke SU i Wild Ireland Defence podnijeli žalbu Courtu of Appeal (Žalbeni sud, Irska) .
B.      Predmet Curns
21.      Curns Energy Limited (u daljnjem tekstu: Curns) podnio je 8. siječnja 2021.
Agenciji za prostorno planiranje zahtjev za izdavanje odobrenja za izgradnju vjetroelektrane. Područje provedbe projekta udaljeno je 9,9 km od PZP-a Blackwater Callows. Dokumentacija priložena zahtjevu sadržavala
je, među ostalim, izvješće o ocjeni utjecaja na okoliš, izvješće o prethodnoj ocjeni radi utvrđivanja potrebe za provođenjem ocjene prihvatljivosti i takozvanu „Natura Impact Statement”, irskim pravom predviđenu znanstvenu izjavu o učincima projekta na područja Natura
2000.
22.      Odlukom od 8. studenoga 2023.
Odbor za prostorno planiranje izdao je odobrenje za provedbu spornog projekta.
Paddy Massey podnio je tužbu protiv odobrenja za provedbu projekta 11. siječnja 2024.
23.      Međutim, ciljevi i mjere očuvanja specifični za područje PZP-a Blackwater Callows utvrđeni su tek 24. ožujka 2024. Tijekom sudskog postupka priznato je da je to utvrđenje zakašnjelo.
24.      High Court
(Visoki sud) utvrdio je 11. travnja 2025. da može isključiti svaku razumnu mogućnost da bi, kad se u ovom slučaju ne bi uzeli u obzir ciljevi i/ili mjere očuvanja, to moglo utjecati na bilo koje područje
Natura 2000. Stoga je taj sud odbio zahtjev za poništenje odobrenja za provedbu projekta, neovisno o ishodu ovog zahtjeva za prethodnu odluku. Međutim, on traži od Suda da ispita prethodno pitanje kako bi odlučio treba li barem u tužiteljevu korist donijeti utvrđenje prema kojem su ciljevi očuvanja specifični za područje preduvjet za prethodnu ocjenu utvrđivanja potrebe za provođenjem ocjene prihvatljivosti.
IV.    Zahtjevi za prethodnu odluku
25.      Court of Appeal (Žalbeni sud) je u predmetu Knocknamona uputio Sudu sljedeće pitanje:
Jesu li valjani ciljevi očuvanja za posebno zaštićeno područje preduvjet za nadležnost nadležnog tijela da provede valjanu ocjenu prihvatljivosti na temelju članka 6. stavka 3. Direktive 92/43/EEZ (1) o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore, kako je izmijenjena (Direktiva o staništima), prilikom ispitivanja zahtjeva za izdavanje odobrenja za provedbu projekta?
26.      Predsjednik Suda je rješenjem od 20. ožujka 2025., Knocknamona (C-27/25, EU:C:2025:203) odbio zahtjev Courta of Appeal (Žalbeni sud) za provedbu ubrzanog postupka. Međutim, odlučio je da se predmetu treba dati prednost pri odlučivanju.
27.      SU i Wild Ireland Defence CLG, Agencija za prostorno planiranje, Knocknamona Windfarms Limited, Irska kao i Europska komisija podnijeli su pisana očitovanja.
28.      Nakon prethodno navedenog zahtjeva za prethodnu odluku, High Court (Visoki sud) je dodatno u predmetu Curns Sudu uputio sljedeće pitanje:
Treba li članak 6. stavak 3. Direktive 92/43, kako se primjenjuje na Direktivu 2009/147 na temelju članka 7. prvonavedene direktive, tumačiti na način da odluku nadležnog tijela države članice o tome može li plan ili projekt koji nije izravno povezan s upravljanjem nekim područjem ili potreban za njegovo upravljanje u smislu Direktive 2009/147 imati značajan utjecaj na bilo koje takvo područje, bilo pojedinačno bilo u kombinaciji s ostalim planovima ili projektima, treba donijeti uzimajući u obzir ciljeve i/ili mjere očuvanja utvrđene za bilo koje područje o kojem je riječ i/ili konkretno za bilo koje područje za koje se predlaže da ga se isključi na temelju analitičkog pregleda jer nije vjerojatno da bi plan ili projekt na njega imali značajan utjecaj?
29.      High Court (Visoki sud) je, osim toga, priopćio da Paddy Massey izričito ne želi da Sud anonimizira njegovo ime u objavama vezanim za predmet.
30.      Paddy Massey, Irska i Komisija podnijeli su pisana očitovanja.
31.      Dana 22. listopada 2025. Predsjednik Suda spojio je ta dva predmeta te naložio da se predmetu Curns da prednost pri odlučivanju. Na raspravi održanoj 25. ožujka 2026.
sudjelovali su SU i Wild Ireland Defence CLG, P. Massey zajedno, Agencija za prostorno planiranje, Knocknamona, Curns,
Irska i Europska komisija.
V.      Pravna ocjena
32.      Temeljem zahtjeva za prethodnu odluku u predmetu Knocknamona potrebno je razjasniti može li se provesti ocjena prihvatljivosti u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima ako nadležna tijela nisu utvrdila ciljeve očuvanja specifične za dotično područje očuvanja. U predmetu Curns postavlja se pitanje koje prethodi tom pitanju, odnosno jesu li ciljevi očuvanja specifični za područje čak preduvjet za prethodnu ocjenu o tome je li ocjena prihvatljivosti uopće potrebna.
33.      Stoga se s obzirom na neke napomene u pogledu dopuštenosti predmeta Curns (odjeljak A.) ponajprije nameće uvodno razmatranje u pogledu obje faze ispitivanja (odjeljak B.). Potom je potrebno objasniti obvezu utvrđivanja ciljeva očuvanja specifičnih za područja Natura 2000 (odjeljak C.). Tek nakon toga moguće je ispitati posljedice nepostojanja ciljeva očuvanja specifičnih za područje kada je riječ o ocjeni prihvatljivosti (odjeljak D.) i prethodnoj ocjeni (odjeljak E.). U slučaju da Sud ne prihvati moje mišljenje, zaključno ću još predložiti vremensko ograničenje učinka njegove odluke (odjeljak F.).
A.      Dopuštenost predmeta Curns
34.      Komisija zahtjev za prethodnu odluku u predmetu Curns smatra nedopuštenim jer je High Court (Visoki sud) već odlučio o meritumu. Stoga odgovor prema njezinu mišljenju više nije relevantan za odlučivanje.
35.      Prema navodima Irske, premda ta odluka o meritumu još nije postala pravomoćnom jer je pred irskim Supreme Courtom (Vrhovni sud, Irska) još u tijeku postupak povodom zahtjeva za dopuštanje žalbe, međutim, to ništa ne mijenja u pogledu činjenice da High Court (Visoki sud) u ovom trenutku nije (više) upućen na odgovor kako bi odlučio o meritumu spora.
36.      Međutim, High Court (Visoki sud) je priopćio, da on još mora utvrditi jesu li ciljevi očuvanja specifični za područje preduvjet za prethodnu ocjenu potrebe provedbe ocjene prihvatljivosti. To se utvrđenje odnosi se na prvotnu osnovanost tužbe. Ako je tužba prvotno bila osnovana, to bi rezultiralo u najmanju ruku troškovima postupka koji su pred irskim sudovima često značajni.
37.      Stoga je zahtjev za prethodnu odluku osnovan.
B.      Funkcioniranje ocjene prihvatljivosti i prethodne ocjene
38.      Člankom 6.
Direktive o staništima predviđa se čitav niz specifičnih obveza i postupaka. Kao što to proizlazi iz članka 2. stavka 2., oni su namijenjeni održavanju ili povratu u povoljno stanje očuvanosti, prirodnih staništa i vrsta divlje faune i flore od interesa za Uniju. Time se treba ostvariti općenitiji cilj Direktive, odnosno jamčenje visoke razine zaštite okoliša u pogledu njome zaštićenih područja(6).
39.      Za postupak odobrenja prije svega je važna ocjena prihvatljivosti u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima jer nadležna tijela državne vlasti u skladu s drugom rečenicom te odredbe mogu odobriti plan ili projekt tek nakon što se u svjetlu zaključaka procjene utjecaja na područje uvjere da taj projekt neće negativno utjecati na dotično područje Natura 2000. U skladu s ustaljenom sudskom praksom, nadležna tijela to mogu utvrditi samo kada sa znanstvenog gledišta ne postoji razumna sumnja u pogledu činjenice da projekt nema negativnih učinaka na dotično područje(7).
40.      Ocjena prihvatljivosti stoga ne može biti manjkava te se mora sastojati od potpunih, preciznih i konačnih utvrđenja i zaključaka, takvih da mogu otkloniti svaku razumnu znanstvenu sumnju o učincima planova ili projekata koji su predviđeni na dotičnom zaštićenom području(8).
41.      Ali kada treba provesti ocjenu prihvatljivosti?
42.      U skladu s člankom 6. stavkom 3. prvom rečenicom Direktive o staništima, svaki plan ili projekt koji bi bilo pojedinačno bilo u kombinaciji s ostalim planovima ili projektima mogao imati značajan utjecaj na područje Natura 2000 predmet je ocjene prihvatljivosti.
43.      Potreba za provođenjem ocjene prihvatljivosti stoga ovisi o tome, postoji li vjerojatnost ili opasnost da će planovi ili projekti značajno utjecati na dotično područje. Prilikom tumačenja Direktive o staništima u tom smislu osobito treba uzeti u obzir načelo opreznosti, koje je jedan od temelja politike povećane razine zaštite koju Unija u skladu s člankom 191. stavkom 2. prvim podstavkom UFEU-a vodi u području okoliša. Sud je iz toga izveo da takva vjerojatnost ili opasnost postoji kad se, na temelju objektivnih elemenata, ne može isključiti da će taj plan ili projekt imati značajan utjecaj na predmetno područje(9). Stoga je u slučaju dvojbe u nepostojanje značajnih učinaka potrebno provesti cjelovitu ocjenu prihvatljivosti(10).
44.      Navela sam da i u području prethodne ocjene takve sumnje moraju biti razumne znanstvene naravi(11). Inače bi postojala opasnost da da je provođenje ocjene prihvatljivosti uvijek potrebno jer se nerazumne ili neznanstvene sumnje uvijek mogu isticati, ali teško da se mogu smisleno opovrgnuti. Sud je prihvatio takvo shvaćanje(12).
45.      Stoga je kriterij kako u slučaju prethodne ocjene tako i u slučaju glavne ocjene prihvatljivosti isključenje razumnih znanstvenih sumnji u pogledu nepostojanja značajnih utjecaja za područja mreže Natura 2000.
46.      Obje faze ispitivanja razlikuju se, međutim, u pogledu stupnja ispitivanja. Točno odijeljivanje u pravilu će ovisi o okolnostima pojedinačnog slučaja kao i o relevantnim znanstvenim i tehničkim saznanjima. Ako u okviru prethodne ocjene informacija, koje već postoje neovisno o predmetnom projektu, nedvojbeno pokazuju da projekt ne može utjecati na područje Natura 2000, nije potrebno provoditi cjelovitu ocjenu prihvatljivosti. Međutim, ako se na prvom koraku pokaže da je potrebno novo znanstveno vještačenje i/ili prijenos saznanja iz drugih područja, tada treba provesti ocjenu prihvatljivosti(13) koja u tom slučaju uključuje i sudjelovanje javnosti(14).
47.      Referentna točka obiju ocjena nalazi se u ciljevima očuvanja dotičnog područja.
48.      U pogledu glavne ocjene prihvatljivosti to proizlazi već iz članka 6. stavka 3. prve rečenice Direktive o staništima kojim se izričito predviđa ocjena prihvatljivosti s obzirom na ciljeve očuvanja utvrđene za to područje. Točno je da cilj ocjene prihvatljivosti planova ili projekata s obzirom na ciljeve očuvanja tako jasno dolazi do izražaja samo u njemačkoj jezičnoj verziji te odredbe, dok se u drugim izvornim verzijama zahtijeva samo uzimanje u obzir ciljeva očuvanja. Međutim, iz uvodne izjave 10. jasno proizlazi i iz drugih jezičnih verzija da se mora izvršiti ocjena prihvatljivosti bilo kakvog plana ili programa koji bi mogao imati značajan utjecaj na ciljeve očuvanja područja koji je određen.(15)
49.      To odgovara funkciji ciljeva očuvanja. Oni definiraju staništa ili vrste koje su prisutne na području kao i koji se potencijali razvoja staništa i vrsta(16) trebaju štititi člankom 6. stavkom 3. Suprotno tomu, učinci na staništa, vrste ili potencijale razvoja koji nisu predmet ciljeva očuvanja, nemaju nikakvo značenje u pogledu primjene te odredbe pa stoga ni u pogledu ocjene prihvatljivosti(17).
50.      Međutim, u skladu s ustaljenom sudskom praksom, i u slučaju prethodne ocjene potrebe provedbe cjelovite ocjene prihvatljivosti mora se ocijeniti postoji li opasnost da dotični plan ili dotični projekt ugrozi ciljeve očuvanja tog područja(18).
51.      Međutim, irski High Court (Visoki sud) u zahtjevu za prethodnu odluku Curns zastupa shvaćanje da ne bi bilo izvedivo uzimati u obzir ciljeve očuvanja svih isključenih područja. Velika većina područja može se isključiti zbog udaljenosti ili nepostojanja uvjerljivih smjerova utjecaja dotičnog plana ili projekta na dotično područje. U Direktivi pak nema nikakve tekstualne poveznice između prethodne ocjene i ciljeva očuvanja. Stoga prethodna ocjena, prema mišljenju tog suda, ne ovisi o utvrđivanju ciljeva očuvanja specifičnih za to područje.
52.      Površnim promatranjem to se shvaćanje čini uvjerljivim. Natura 2000 obuhvaća 27 000 područja(19) s odgovarajuće velikim brojem ciljeva očuvanja. Nezamislivo je svako pojedinačno područje i sve ciljeve očuvanja utvrđene za ta područja konkretno ispitati u pogledu činjenice može li određeni plan ili određeni projekt
na njih značajno utjecati. U praksi se gotovo sva područja isključuju od provođenja ocjene prihvatljivosti bez konkretnog uzimanja u obzir njihovih ciljeva očuvanja jer se učinci plana ili projekta čine nemogućima. Razlog za takvu pretpostavku vjerojatno je najčešće udaljenost između projekta i područja isključenih od provođenja ocjene.
53.      Međutim, takav način postupanja počiva barem na implicitnim pretpostavkama u pogledu ciljeva očuvanja isključenih područja i mogućih učinaka projekta.
54.      Mogućnost nekog učinka ovisi, naime, o predmetu u pogledu kojeg bi se to moglo ostvariti. Bez takvog predmeta nijedan se učinak ne može ni utvrditi ni isključiti. Međutim, ciljevi očuvanja konkretiziraju predmet učinaka planova ili projekata(20) koji se moraju ocijeniti u okviru prethodne ocjene.
55.      Stoga, ako se ciljevi očuvanja ne mogu pojedinačno ocijeniti za gotovo sva postojeća područja Natura 2000, razlog za to samo je taj da nije zamisliv nikakav učinak projekta na ciljeve očuvanja, primjerice zbog udaljenosti područja. Međutim, i takva se pretpostavka u određenim okolnostima može osporiti, primjerice ako rijeka povezuje projekt s udaljenim područjem mreže Natura 2000(21).
56.      Stoga se pitanje mogućnosti značajnog utjecaja plana ili projekta na područje mreže Natura 2000 može isto tako ocijeniti samo na temelju ciljeva očuvanja tog područja.
C.      Utvrđivanje ciljeva očuvanja
57.      Premda su time ciljevi očuvanja referentna točka ocjene prihvatljivosti i prethodne ocjene, iz Direktive o staništima i Direktive o pticama može se samo posredno razabrati da su države članice dužne za svako područje Natura 2000 utvrditi specifične ciljeve očuvanja.
58.      Među prvotnim jezičnim verzijama članka 6. stavka 3. prve rečenice Direktive o staništima samo se u njemačkoj verziji koristi pojam Festlegung, odnosno utvrđivanje, ciljeva očuvanja čime se izričito zahtijeva donošenje odluke o tim ciljevima. Suprotno tomu, u drugim jezičnim verzijama poziva se(22) samo na ciljeve očuvanja dotičnog područja, a da se pritom ne navodi kako oni nastaju.
59.      Međutim, kada je riječ o područjima očuvanja u skladu s Direktivom o staništima, iz funkcije ciljeva očuvanja proizlazi da se zahtijeva njihovo utvrđenje, što je uostalom razvidno i iz drugih odredaba Direktive o staništima (pododjeljak 1.). Isti se zaključak mora prenijeti i na PZP u skladu s Direktivom o pticama (pododjeljak 2.), kao što je primjerice PZP Blackwater Callows.
1.      Ciljevi očuvanja prema Direktivi o staništima
60.      Utvrđivanje ciljeva očuvanja osobito se zahtijeva člankom 4. stavkom 4. i člankom 6. stavkom 1. Direktive o staništima(23).
61.      Člankom 4. stavkom 4. Direktive o staništima države članice se obvezuju da prilikom određivanja područja očuvanja ustanove prioritete. Pritom trebaju uzeti u obzir značaj tih područja za održavanje stanišnog tipa ili njegov povrat u povoljno stanje očuvanosti prirodnog stanišnog tipa iz Priloga I. ili vrste iz Priloga II. te koherentnosti mreže Natura 2000 kao i prijetnju od pogoršanja ili uništenja. Potrebna je, dakle, znanstvena ocjena dotičnog područja, naročito staništa i vrsta prisutnih na tom području, u kontekstu područja Natura 2000, europske mreže posebnih područja očuvanja.
62.      Međutim, ustanovljivanje tih prioriteta podrazumijeva da su i ciljevi očuvanja već bili utvrđeni(24). Naime, ustanovljivanjem prioriteta nadležna tijela odlučuju o važnosti koju pridaju pojedinim ciljevima očuvanja dotičnog područja u njihovu međusobnom odnosu, ali i u ukupnom kontekstu područja Natura 2000. Međutim, ako se ciljevi očuvanja utvrde tek kasnije, ne bi se moglo jamčiti njihovo potpuno uzimanje u obzir prethodno ustanovljenim prioritetima.
63.      Osim toga, člankom 6. stavkom 1. Direktive o staništima predviđa se da države članice utvrđuju potrebne mjere za očuvanje
koje odgovaraju ekološkim zahtjevima prirodnih stanišnih tipova iz Priloga I. i vrstama iz Priloga II. koji su prisutni na tim područjima(25).
64.      Određivanje ekoloških zahtjeva i s njima povezanih mjera očuvanja isto tako obvezno(26) podrazumijeva da su ciljevi očuvanja već utvrđeni(27). Ti ekološki zahtjevi su znanstvene naravi i odnose se na određena staništa i vrste u dotičnom području očuvanja, a definiraju se ciljevima očuvanja. Stoga se i uvodnom izjavom 8. Direktive o staništima povezuje mjere očuvanja iz članka 6. stavka 1. s ciljevima očuvanja.
2.      Ciljevi očuvanja za zaštićena područja (PZP) u skladu s Direktivom o pticama
65.      Prethodna razmatranja o utvrđivanju ciljeva očuvanja za područja očuvanja prema Direktivi o staništima ne mogu se izravno prenijeti na PZP-ove prema Direktivi o pticama. Člankom 7. Direktive o staništima predviđa se da se članak 6. stavci 2. do 4. primjenjuje na PZP, pri čemu se člankom 6. stavkom 3. podrazumijeva postojanje ciljeva očuvanja. Međutim, članak 4. stavak 4. i članak 6. stavak 1. nisu primjenjivi na PZP-ove.
66.      U pogledu PZP-ova štoviše i nadalje se primjenjuje članak 4. stavak 1. i stavak 2. Direktive o pticama. Premda su te obveze u pogledu zaštite općenitije formulirane, njima se praktički nastoji PZP‑ovima zajamčiti zaštita istovjetna onoj iz članka
4. stavka
4. i članka
6. stavka
1. Direktive o staništima(28). Međutim, istovjetna zaštita uključuje utvrđivanje ciljeva očuvanja.
67.      Ustanovljivanje prioriteta također je već uređeno člankom
4. stavcima
1. i
2. Direktive o pticama. Naime, s tim u skladu se mjere treba poduzeti uzimajući u obzir zahtjeve u pogledu zaštite vrsta. Ti zahtjevi ovise o konkretnoj situaciji na predmetnom PZP‑u(29).
68.      Zbog navedenih razloga je Sud u presudi Elliniki Ornithologhiki Etaireia i dr. već potvrdio da države članice i ciljeve očuvanja za PZP-ove moraju utvrditi u skladu s Direktivom o pticama(30).
D.      Posljedice u pogledu ocjene prihvatljivosti
69.      Međutim, proizlazi li iz obveze utvrđivanja ciljeva očuvanja to da ocjena prihvatljivosti bez takvog utvrđenja nije dopuštena?
70.      Mora se priznati da ocjena prihvatljivosti uistinu ne bi bila moguća u slučaju nemogućnosti identifikacije ciljeva očuvanja bez utvrđenja specifičnog za područje.
71.      Naime, kako je prethodno navedeno(31), prihvatljivost dotičnog plana ili projekta u pogledu ciljeva očuvanja tog područja predmet je ocjene u skladu s člankom 6. stavkom 3. prvom rečenicom Direktive o staništima.
72.      Kao što to SU i Wild Ireland Defence točno naglašavaju, Sud je stoga nedavno utvrdio da ciljevi očuvanja dotičnog područja predstavljaju obveznu referentnu točku za ocjenu prihvatljivosti(32).
Iz daljnjeg konteksta tog utvrđenja proizlazi i to da je Sud stvarno mislio na ciljeve očuvanja koje nadležna tijela moraju posebno utvrditi za dotična područja(33).
73.      Međutim, iz toga se ne može zaključiti da je to utvrđenje
obvezan uvjet za ocjenu prihvatljivosti, jer je ciljeve očuvanja moguće utvrditi i na drugačiji način (vidjeti pod 1.). Direktiva o staništima predviđa ocjenu prihvatljivosti na tom temelju barem na prijelaznoj osnovi, a da to ne smanjuje zaštitu područjâ (vidjeti pod 2).
1.      Privremeno određivanje ciljeva očuvanja
74.      Stručnjaci
nositeljâ projekta
i tijela koja izdaju odobrenja mogu izvesti ciljeve očuvanja potrebne za ocjenu osobito iz informacija
koje su dovele do određivanja dotičnih područja očuvanja(34) i informacija koje su u takozvanim standardnim obrascima(35) utvrđene za to područje(36) kao i, gdje je to moguće, uzimajući u obzir dodatna saznanja o drugim vrstama i staništima prisutnima na tom području(37).
75.      Za ocjenu utjecaja nekog plana ili projekta na ciljeve očuvanja dovoljna je, naime, u pravilu pretpostavka da su ciljevima očuvanja obuhvaćane sve na dotičnom području prisutne vrste i staništa koja zahtijevaju zaštitu. U slučaju područja prema Direktivi o staništima riječ je o prirodnim stanišnim tipovima iz Priloga
I. te direktive uključujući njegove tipične vrste (članak 1. točka (e)) i vrstama iz Priloga
II. U slučaju PZP-ova to su u Prilogu I. Direktivi o pticama navedene vrste ptica kao i migracijske vrste koje se redovito pojavljuju a nisu navedene u Prilogu I. te staništa tih vrsta. Zanemariti se može samo prisutnost staništa i vrsta koja se (opravdano) smatra neznatnom(38).
76.      Dodatno će možda biti potrebno proširiti ciljeve očuvanja na određene potencijale razvoja ako je potrebno poboljšanje stanja stanišnih tipova ili populacije vrsta kako bi se obnovilo njihovo povoljno stanje očuvanosti(39). Naime, u skladu s člankom 4. stavkom 4. Direktive o staništima države članice trebaju ustanoviti prioritete područja očuvanja, među ostalim, u svjetlu značaja tih područja za obnavljanje povoljnog stanja očuvanosti prirodnog stanišnog tipa iz Priloga I. ili vrste iz Priloga II.
77.      Za PZP-ove u skladu s Direktivom o pticama države članice isto tako u određenim okolnostima u ciljeve očuvanja moraju uključiti ciljeve razvoja jer u skladu s člankom 3. stavkom 1. moraju održavati ili ponovno uspostaviti dovoljnu raznolikost i veličinu staništa za sve vrste ptica.
78.      Stoga se uključivanje potencijala razvoja zahtijeva ako su oni potrebni s obzirom na stanje očuvanosti dotičnih stanišnih tipova i vrsta u okviru područja Natura 2000 sveukupno, svojstva područja kao i s obzirom na razvojne potencijale i odgovarajuće ciljeve očuvanja drugih područja Natura 2000.
79.      Osim toga, Komisija uvjerljivo objašnjava da ocjena prihvatljivosti bez utvrđenih ciljeva očuvanja specifičnih za to područje može biti povezana s posebnim obvezama istraživanja i dokazivanja za podnositelje zahtjeva za odobrenje i tijela koja izdaju takva odobrenja. Ciljevi očuvanja utvrđeni na sigurnoj znanstvenoj osnovi znatno su pouzdaniji od ciljeva očuvanja koji su identificirani samo privremeno povodom ocjene prihvatljivosti. Stoga mogu biti potrebna dodatna istraživanja kako bi se ispunilo zahtjeve ocjene. Naime, njome se mora, kao što je to navedeno, na temelju potpunih, preciznih i konačnih utvrđenja i zaključaka, uzimajući u obzir najbolja znanstvena dostignuća u tom području, otkloniti svaku razumnu znanstvenu sumnju o negativnim učincima projekta na dotično područje(40). Stoga se moraju isključiti i sumnje u pogledu dostatnosti ciljeva očuvanja na kojima se ocjena temelji.
80.      Sličan pristup slijedi i Komisija s novijim prijedlogom uređenja. U slučaju da su utvrđeni te se uzimaju u obzir ciljevi očuvanja specifični za područje, tada je prilikom ocjene prihvatljivosti pod određenim uvjetima dopušteno koristiti podatke stare do pet godina(41).
Taj prijedlog implicira da je ocjena prihvatljivosti moguća i bez utvrđivanja ciljeva očuvanja specifičnih za određeno područje. U tom bi se slučaju samo morali koristiti aktualniji podaci. Osim toga, taj prijedlog objašnjava Komisijino shvaćanje prema kojem ciljevi očuvanja specifični za područje mogu olakšati provedbu ocjene prihvatljivosti.
81.      Stoga treba utvrditi da se ocjena prihvatljivosti praktički može provesti na temelju privremeno identificiranih ciljeva očuvanja ako nadležna tijela još nisu utvrdila ciljeve očuvanja specifične za dotično područje.
2.      Dopuštenost ocjene prihvatljivosti na temelju privremenih ciljeva očuvanja
82.      Za područja koja se identificiraju na temelju Direktive o staništima zakonodavac je takvu metodu privremene identifikacije ciljeva očuvanja čak prešutno podrazumijevao, što Knocknamona, Agencija za prostorno planiranje i Irska pravilno naglašavaju. Naime, člankom 4. stavkom 4. državama članicama se za ustanovljivanje prioriteta i time ciljeva očuvanja područja daje rok od šest godina nakon što ih je Komisija u skladu s člankom 4. stavkom 2. uvrstila na popis Unije kao područja od značaja za Zajednicu, to jest proglasila područjima Natura 2000(42). Međutim, ta područja tijekom tog razdoblja u skladu s člankom 4. stavkom 5. već podliježu članku 6. stavku 3. za čiju su primjenu, kao što je navedeno(43), ciljevi očuvanja obvezna referentna točka.
83.      Točno jest da SU i
Wild Ireland Defence smatraju da je takvo privremeno identificiranje ciljeva očuvanja dopušteno samo tijekom prijelaznog razdoblja izričito dopuštenog Direktivom o staništima. Stoga bi to identificiranje zbog nedostatka odgovarajućeg prijelaznog roka u Direktivi o pticama u slučaju PZP-a o kojem je riječ u ovom postupku bilo u potpunosti isključeno.
84.      Tom se shvaćanju mora priznati da je utvrđivanje ciljeva očuvanja bez odgađanja, ili barem pravodobno, potrebno kako bi se zajamčila optimalna zaštita za potrebe dotičnog područja očuvanja. Sve dok ciljevi očuvanja još nisu utvrđeni, prioriteti zaštite područja nisu poznati. Stoga još nije jasno kako bi se po naravi stvari ograničena sredstva za upravljanje područjem trebala raspodijeliti među različitim ciljevima očuvanja. Osim toga, sukobi između različitih ciljeva očuvanja mogu čak onemogućavati zaštitne mjere sve dok je nejasno koji cilj očuvanja ima prednost(44).
85.      Nepostojanje ciljeva očuvanja usto sprječava učinkovit nadzor takozvane višestruke sukladnosti u skladu s člankom 93.
stavkom 2.
i Prilogom II. Uredbi br. 1306/2013(45),
odnosno poštovanje članka 6.
stavaka 1.
i 2. Direktive o staništima prilikom upravljanja poljoprivrednim površinama. Naime, ciljevi očuvanja potrebni su kako bi se odredile obveze poljoprivrednika u tom pogledu. U slučaju da se te obveze ne mogu odrediti, nije moguće nadzirati njihovo poštovanje(46).
Budući da stoga nedostaje uvjet za odobravanje poljoprivrednih potpora, nepostojanje ciljeva očuvanja moglo bi isključiti isplatu poljoprivrednih potpora državama članicama(47).
86.      Međutim, kao što je istaknuo Curns, svi se ti aspekti odnose više na upravljanje zaštićenim područjima, a manje na ocjenu negativnih učinaka projekata na ta područja.
87.      Prije svega, međutim, u slučaju PZP-ova prema Direktivi o pticama ne postoji prijelazni rok već zato što u toj direktivi nisu sadržana izričita pravila o ciljevima očuvanja ili o njihovom utvrđivanju. Tek u kontekstu kasnije donesene Direktive o staništima postaje jasno da države članice i za PZP-ove prema Direktivi o pticama moraju utvrditi ciljeve očuvanja. Međutim, to ne znači da se može smatrati kako je zakonodavac donošenjem Direktive o staništima za ocjenu prihvatljivosti kad je riječ o PZP-ovima htio prešutno i bez usporedivog prijelaznog razdoblja odrediti strože zahtjeve od onih kad je riječ o područjima očuvanja prema Direktivi o staništima.
88.      Zapravo je Sud već više puta presudio o primjeni članka 6. stavka 3. Direktive o staništima na PZP-ove, a da pritom nisu bili razvidni ciljevi očuvanja utvrđeni za dotično područje(48).
89.      Naposljetku, zaštitni učinak ocjene prihvatljivosti planova ili projekata uobičajeno se ne smanjuje ako se nepostojanje ciljeva očuvanja specifičnih za područje i prioriteti nadomjeste privremeno identificiranim ciljevima očuvanja. Naime, u slučaju paritetnog uzimanja u obzir svih vrsta i stanišnih tipova prisutnih na određenom području kao i potencijala razvoja, ta ocjena rezultira, suprotno shvaćanju SU-a i Wild Ireland Defencea, zaštitom područja koja ima uglavnom širi doseg nego kada je ciljevima očuvanja pojašnjeno značenje različitih predmeta zaštite.
90.      Tako se u standardnom obrascu za PZP Blackwater Callows navodi ukupno deset vrsta ptica iz Priloga I.(49),
dok u međuvremenu utvrđeni ciljevi očuvanja(50) obuhvaćaju samo pet od tih deset vrsta. Ako preostale vrste prilikom određivanja ciljeva očuvanja u konačnici opravdano nisu smatrane značajnima, tada učinci na te vrste ne mogu biti prepreka projektu.
91.      Bez utvrđenja ciljeva očuvanja specifičnih za područje, odnosno, na temelju privremeno identificiranih ciljeva očuvanja, bilo bi vjerojatno znatno teže ili čak nemoguće obrazložiti navedeni zaključak. Utvrđenje ciljeva očuvanja specifičnih za područje i s time povezano određivanje prioriteta podrazumijeva, naime, temeljitu znanstvenu ocjenu svojstava dotičnog područja(51) koje u okviru samo privremene identifikacije ciljeva očuvanja još nedostaje. To je razlog za to, a da se pritom ne pretpostavljaju ciljevi očuvanja specifični za područje, da su sva staništa, populacije i potencijali razvoja u jednakoj mjeri značajni i da zahtijevaju zaštitu.
92.      Kao što to pokazuje Komisijina argumentacija o kojoj je već bilo riječi(52), ciljevi očuvanja specifični za područje stoga mogu praktično olakšati odobravanje projekata.
93.      Dodatno treba napomenuti kako ocjena prihvatljivosti na temelju privremeno identificiranih ciljeva očuvanja može rezultirati daljnjim problemima ako rezultira zaključkom da dotični projekt možda utječe na dotično područje. U tom se slučaju postavlja pitanje može li se iznimno izdati odobrenje zbog imperativnih razloga prevladavajućeg javnog interesa u skladu s člankom 6. stavkom 4. Direktive o staništima. Međutim, u ovom slučaju Sud ne mora donijeti odluku o tome može li se u tu svrhu potrebno odvagivanje provesti bez ciljeva očuvanja specifičnih za područje i ustanovljavanja prioriteta. Naime, prema sudu koji je uputio zahtjev u glavnim postupcima ne postoje naznake za to da bi odobrene vjetroelektrane uopće imale utjecaj na moguće ciljeve očuvanja.
94.      Ako država članica za područje na koje se odnosi neki plan ili projekt još nije utvrdila ciljeve očuvanja specifične za područje Natura 2000, ocjena u skladu s člankom 6. stavkom 3. prvom rečenicom Direktive o staništima mora počivati na pretpostavci da ciljevi očuvanja područja očuvanja prema toj direktivi obuhvaćaju sve stanište tipove iz Priloga I. prisutne na tom području uključujući za njih tipične vrste i sve na tom području prisutne vrste iz Priloga II. kao i da ciljevi očuvanja PZP-a obuhvaćaju sve na tom području prisutne vrste iz Priloga I. Direktive o pticama i sve tamo prisutne migracijske vrste koje se redovito pojavljuju a nisu navedene u tom Prilogu I. Dodatno može biti potrebno u tako određene ciljeve očuvanja uvrstiti i potencijale razvoja koji su potrebni s obzirom na stanje očuvanja dotičnih stanišnih tipova i vrsta unutar područja Natura 2000 sveukupno, svojstava područja kao i potencijala razvoja i odgovarajućih ciljeva očuvanja drugih područja Natura 2000, kako bi se omogućila obnova staništa i populacija. Zanemariti se mogu samo stanišni tipovi i vrste čija je prisutnost beznačajna.
E.      Posljedice u pogledu prethodne ocjene
95.      Prethodno navedena razmatranja o značenju ciljeva očuvanja specifičnih za područje kada je riječ o ocjeni prihvatljivosti u skladu s člankom 6. stavkom 3. Direktive o staništima primjenjuju se odgovarajuće na prethodnu ocjenu o tome je li takva ocjena prihvatljivosti uopće potrebna.
96.      Kao što je to već navedeno, ciljevi očuvanja su referentna točka za tu ocjenu(53). Međutim, ni za prethodnu ocjenu se ne zahtijeva da države članice prethodno utvrde ciljeve očuvanja specifične za područje. Štoviše, dovoljno je da ih se privremeno identificira na temelju svojstava područja.
97.      Tu je mogućnost zakonodavac za područja prema Direktivi o staništima tijekom prijelaznog razdoblja u skladu s člankom 4. stavkom 4. točno kao i kod glavne ocjene prihvatljivosti prešutno podrazumijevao. Kada je riječ o PZP-ovima prema Direktivi o pticama, u kojoj niti se koristi pojam ciljeva očuvanja niti ona sadržava izričitu obvezu njihova utvrđenja ili rok za to, ta mogućnost stoga tim više mora postojati.
98.      Stoga se smanjenje zaštitnog učinka sustava ocjene prihvatljivosti ne može očekivati ni u slučaju prethodne ocjene.
Upravo suprotno, bez ciljeva očuvanja specifičnih za područje u pravilu će biti teže već u prethodnoj ocjeni isključiti znatne utjecaje na područje Natura 2000.
99.      Kao prvo, u dotičnom području mogu se nalaziti staništa, vrste ili postojati potencijali razvoja kojima ciljevi očuvanja specifični za to područje pridaju neznatno značenje. U okviru privremenih ciljeva očuvanja, međutim, to u pravilu nije moguće(54). Stoga se u prethodnoj ocjeni moraju uzeti u obzir mogući utjecaji na ta staništa, vrste ili potencijale razvoja i rezultirati cjelovitom ocjenom.
100. Kao drugo, bez izričitog određivanja ciljeva očuvanja specifičnih za područje može doći do dvojbe u pogledu opsega privremeno pretpostavljenih ciljeva očuvanja, osobito zbog manjkavog poznavanja staništa, vrsta i potencijala razvoja prisutnih na tom području na koje projekt možda može utjecati. U slučaju da se te dvojbe ne mogu otkloniti bez daljnjih pojašnjenja, cjelovita ocjena potrebna je da bi se stekla saznanja o ciljevima očuvanja koje treba usvojiti.
101. Stoga za prethodnu ocjenu vrijedi isto što i za glavnu ocjenu prihvatljivosti: ako država članica još nije utvrdila ciljeve očuvanja specifične za područje Natura 2000 na koje se odnosi neki plan ili projekt, prethodna ocjena, to jest screening. u pogledu potrebe ocjene u skladu s člankom 6. stavkom 3. prve rečenice Direktive o staništima treba počivati na pretpostavci da su ciljevima očuvanja za područja očuvanja prema toj direktivi obuhvaćeni svi na tom području prisutni stanišni tipove iz Priloga I. uključujući njegove tipične vrste i sve na tom području prisutne vrste iz Priloga II. kao i da ciljevi očuvanja PZP-a uključuju sve na tom području prisutne, u Prilogu I. Direktive o pticama navedene vrste i sve migracijske vrste koje se redovito pojavljuju a nisu navedene u Prilogu I. Dodatno će možda biti potrebno u tako određene ciljeve očuvanja uvrstiti potencijale razvoja tog područja, koji su potrebni s obzirom na stanje očuvanosti dotičnih stanišnih tipova i vrsta unutar područja Natura 2000 sveukupno, svojstava područja kao i potencijala razvoja i odgovarajućih ciljeva očuvanja drugih područja Natura
2000 kako bi se omogućila obnova staništa i populacija. Zanemariti se može samo prisutnost staništa i vrsta koja se smatra neznatnom(55).
F.      Vremensko ograničenje učinka?
102. U slučaju da Sud ne prihvati moje mišljenje te utvrdi da je za provođenje procjene prihvatljivosti i prethodne ocjene potrebno odrediti ciljeve očuvanja specifične za određeno područje, on bi morao u najmanju ruku vremenski ograničiti učinke svoje odluke.
103. Točno je da tumačenje nekog pravnog pravila prava Unije koje Sud daje izvršavajući ovlast koju mu dodjeljuje članak 267. UFEU‑a pojašnjava i precizira značenje i doseg tog pravnog pravila onako kako ono treba ili je trebalo biti shvaćeno i primijenjeno nakon stupanja na snagu(56). U tom pogledu valja podsjetiti na to da Sud samo iznimno može, primjenjujući opće načelo pravne sigurnosti svojstveno pravnom poretku Unije, biti doveden u situaciju da ograniči mogućnost da se zainteresirane osobe pozovu na odredbu koju je protumačio s ciljem dovođenja u pitanje pravnih odnosa ustanovljenih u dobroj vjeri. Da bi se takvo ograničenje moglo uvesti, moraju biti ispunjena dva osnovna kriterija – dobra vjera zainteresiranih osoba i opasnost od ozbiljnih poremećaja(57).
104. Ti bi uvjeti bili ispunjeni ako bi Sud odlučio da su u slučaju PZP-ova prema Direktivi o pticama ocjena prihvatljivosti i prethodna ocjena njezine potrebe provedbe mogući samo nakon što su države članice utvrdile ciljeve očuvanja specifične za područje.
105. Postoji bojazan da države članice do sada za mnoge PZP-ove još nisu utvrdile ciljeve očuvanja specifične za područje. Odnosno, one tek od presude od 12. rujna 2024., Elliniki Ornithologiki Etaireia i dr. (C-66/23, EU:C:2024:733) moraju računati s obvezom utvrđivanja tih ciljeva očuvanja. Kad je riječ o PZP-ovima, naime, niti Direktiva o pticama niti Direktiva o staništima izričito ne određuju takvu obvezu. Za razliku od Direktive o staništima, koja određuje konkretne rokove za određivanje ciljeva očuvanja, u Direktivi o pticama pojam ciljeva očuvanja uopće nije upotrebljen.
106. Sve i da Sud državama članicama ne prizna dobru vjeru u vezi s PZP-ovima, ne bi bilo moguće pripisati manjak dobre vjere nositeljima projekta koji, vjerujući primjenjivim nacionalnim propisima, nisu morali očekivati da zbog toga što nisu određeni ciljevi očuvanja za određena područje neće moći dobiti valjano odobrenje. Komisija u svojim smjernicama također navodi da je ocjena prihvatljivosti za područje bez određenih ciljeva očuvanja povezana s povećanom opasnošću od povrede članka 6. stavka 3. Direktive o staništima, ali je ipak moguća(58).
107. Istodobno pak postoji opasnost od ozbiljnih poremećaja. Trenutačno nitko ne može predvidjeti koliko je područja Natura 2000 zahvaćeno tim problemom, a pogotovo se ne može predvidjeti koliko bi uistinu provedenih ocjena prihvatljivosti ili prethodnih ocjena zbog tog nedostatka bilo pobojno. Stoga bi moglo doći do znatnih kašnjenja u provedbi planova i projekta pokrenutih u dobroj vjeri(59), a da ta kašnjenja ne bi bila opravdana negativnim učincima na područje Natura 2000.
108. Agencija za prostorno planiranje je na raspravi to objasnila na primjeru Dublina: budući da je Komisija izrazila dvojbe u pogledu kvalitete određenih posebnih ciljeva očuvanja već određenih za pet PZP-ova u Dublinskom zaljevu, postoji opasnost da u gradu ne bude moguće odobriti nijedan projekt, što bi moglo dovesti do ispuštanje
otpadnih voda u zaljev. Pri tom ne bi bilo važno što su otpadne vode u postrojenjima za pročišćavanje pročišćene do te mjere da je isključen bilo kakav štetan utjecaj na PZP-ove.
109. Odgovarajuća odluka Suda trebala bi se stoga primjenjivati samo na planove i projekte koji se odobravaju nakon objave presude u ovim predmetima. Sud bi čak mogao razmotriti i to da primjenu takve odluke ograniči na postupke odobravanja koji se pokrenu tek nakon objave presude. Naime, i za postupke odobravanja koji su već u tijeku mogle već biti izrađene zahtjevne studije prihvatljivosti projekata na temelju privremeno određenih ciljeva očuvanja, a da ne budu utvrđeni ciljevi očuvanja specifični za područje(60).
VI.    Zaključak
110. Predlažem stoga Sudu, da na zahtjeve za prethodnu odluku u predmetima Knocknamona i Curns odgovori kako slijedi:
Ako država članica još nije utvrdila ciljeve očuvanja specifične za područje Natura 2000 na koje se odnosi plan ili projekt, ocjena u skladu s člankom 6. stavkom 3. prvom rečenicom Direktive 92/43/EEZ o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore, ali i prethodna ocjena potrebe takve prethodne ocjene, to jest screeninga, mora počivati na pretpostavci da su ciljevima očuvanja za područje očuvanja prema toj direktivi obuhvaćeni svi na tom području prisutni stanišni tipove iz Priloga I. uključujući njegove tipične vrste i sve na tom području prisutne vrste iz Priloga II. te da su ciljevima očuvanja posebnog područja zaštite prema Direktivi 2009/147/EZ o očuvanju divljih ptica obuhvaćene sve na tom području prisutne, u Prilogu I. potonje direktive navedene vrste ptica i sve migracijske vrste koje se redovito pojavljuju a nisu navedene u Prilogu I. Dodatno će možda biti potrebno u tako određene ciljeve očuvanja uvrstiti potencijale razvoja tog područja koji su potrebni s obzirom na stanje očuvanosti dotičnih stanišnih tipova i vrsta unutar područja Natura 2000 sveukupno, svojstava područja kao i potencijala razvoja i odgovarajućih ciljeva očuvanja drugih područja Natura 2000 kako bi se omogućila obnova staništa i populacija. Zanemariti se može samo prisutnost staništa i vrsta koja se smatra neznatnom.
1      Izvorni jezik: njemački
2      U glavnom predmetu relevantna je Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL 1992., L 206, str. 7.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 15., svezak 2., str. 14.), kako je izmijenjena Direktivom Vijeća 2013/17/EU od 13. svibnja 2013. (SL 2013., L 158, str. 193.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 15., svezak 27., str. 143.).
3      Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL 2010., L 20, str. 7.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 15., svezak 32., str. 128. i ispravak SL 2015., L 75, str. 20) kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2019/1010 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. (SL 2019., L 170, str. 115.)
4      Direktiva Vijeća 79/409/EEZ od 2. travnja 1979. o očuvanju divljih ptica (SL 1979., L 103, str.
1.)
5      Kao što to Komisija primjećuje, polazeći od zahtjeva za prethodnu odluku nije jasno je li predmetom ocjene bilo i pogoršanje zaštićenih staništa zbog uznemiravanja prouzročenog postrojenjima; vidjeti u pogledu potrebe ocjene tog aspekta presudu od 14. siječnja 2016., Komisija/Bugarska
(Kaliakra) (C-141/14, EU:C:2016:8, t. 59.) i moje mišljenje u tom predmetu (C-141/14, EU:C:2015:528, t. 94.
do 99.).
6      Presude od 17. travnja 2018., Komisija/Poljska (Beloveška šuma) (C-441/17, EU:C:2018:255, t. 106.) i od 29. srpnja 2019., Inter-Environnement Wallonie i Bond Beter Leefmilieu Vlaanderen (C-411/17, EU:C:2019:622, t. 116.)
7      Presude od 7. rujna 2004., Waddenvereniging i Vogelbeschermingsvereniging (C-127/02, EU:C:2004:482, t. 59.) od 29. srpnja 2019., Inter-Environnement Wallonie i Bond Beter Leefmilieu Vlaanderen (C-411/17, EU:C:2019:622, t. 120.) te od 15. lipnja 2023., Eco Advocacy (C-721/21, EU:C:2023:477, t. 38.)
8      Presude od 24. studenoga 2011., Komisija/Španjolska (C-404/09, EU:C:2011:768, t. 100.), od 17. travnja 2018., Komisija/Poljska (Beloveška šuma) (C-441/17, EU:C:2018:255, t. 139.), od 7. studenoga 2018., Coöperatie Mobilisation for the Environment i dr. (C-293/17 i C-294/17, EU:C:2018:882, t. 98.) i od 15. lipnja 2023., Eco Advocacy (C-721/21, EU:C:2023:477, t. 39.)
9      Presude od 7. rujna 2004., Waddenvereniging i Vogelbeschermingsvereniging (C-127/02, EU:C:2004:482, t. 43. i 44.), od 13. prosinca 2007., Komisija/Irska (C-418/04, EU:C:2007:780, t. 226.) i od 12. travnja 2018., People Over Wind i Sweetman (C-323/17, EU:C:2018:244, t. 34.)
10      Presude od 7. rujna 2004., Waddenvereniging i Vogelbeschermingsvereniging (C-127/02, EU:C:2004:482, t. 44.), od 13. prosinca 2007., Komisija/Irska (C-418/04, EU:C:2007:780, t. 254.) i od 7. studenoga 2018., Coöperatie Mobilisation for the Environment i dr. (C-293/17 i C-294/17, EU:C:2018:882, t. 114.)
11      Mišljenje u predmetu Eco Advocacy (C-721/21, EU:C:2023:39, t. 91. do 93.)
12      Presude od 15. lipnja 2023., Eco Advocacy (C-721/21, EU:C:2023:477, t. 42.) i od 6. ožujka 2025., Waltham Abbey Residents Association (C-41/24, EU:C:2025:140, t. 48.)
13      Kao primjer, moje mišljenje u predmetu Eco Advocacy (C-721/21, EU:C:2023:39, t. 105.).
14      Presuda od 8. studenoga 2016., Lesoochranárske zoskupenie VLK
(C-243/15, EU:C:2016:838, t. 49.)
15
Presuda od 7. rujna 20024., Waddenvereniging i
Vogelbeschermingsvereniging (C-127/02, EU:C:2004:482, t. 46)
16      U pogledu razvojnih potencijala vidjeti u nastavku točke 6. do 8.
17      Vidjeti presude od 7. rujna 2004., Waddenvereniging i Vogelbeschermingsvereniging (C-127/02, EU:C:2004:482, t. 47.) i od 4. listopada 2007, Komisija/Italija (C-179/06, EU:C:2007:578, t. 35.).
18      Presude od 7. rujna 2004., Waddenvereniging i Vogelbeschermingsvereniging (C-127/02, EU:C:2004:482, t. 48.), od 11. travnja 2013., Sweetman i dr. (C-258/11, EU:C:2013:220, t. 30.) i od 17. travnja 2018., Komisija/Poljska (Beloveška šuma) (C-441/17, EU:C:2018:255, t. 112.)
19      Europska agencija za okoliš, Natura 2000 sites designated under the EU Habitats and Birds Directives (objavljeno 5. studenoga 2025.), https://www.eea.europa.eu/en/analysis/indicators/natura-2000-sites-designated-under
20      Vidjeti točku 9. ovog mišljenja.
21      Vidjeti primjerice presudu od 26. travnja 2017., Komisija/Njemačka (C-142/16, EU:C:2017:301, t. 29. do 33.).
22      To su engleska, danska, francuska, grčka, talijanska, nizozemska, portugalska i španjolska jezična verzija. Druge jezične verzije nisu bile predmetom zakonodavnog postupka koji je rezultirao donošenjem članka 6. stavka 3. Direktive o staništima.
23      Presude od 17. prosinca 2020., Komisija/Grčka (Zaštita posebnih područja očuvanja) (C-849/19, EU:C:2020:1047, t. 46. do 53.), od 29. lipnja 2023., Komisija/Irska (Zaštita posebnih područja očuvanja) (C-444/21, EU:C:2023:524, t. 64. i 65.) kao i od 21. rujna 2023., Komisija/Njemačka (Zaštita posebnih područja očuvanja) (C-116/22, EU:C:2023:687, t. 105. i 106.)
24      Presude od 17. prosinca 2020., Komisija/Grčka (Zaštita posebnih područja očuvanja) (C-849/19, EU:C:2020:1047, t. 46.), od 29. lipnja 2023., Komisija/Irska (Zaštita posebnih područja očuvanja) (C-444/21, EU:C:2023:524, t. 64.) kao i od 21. rujna 2023, Komisija/Njemačka (Zaštita posebnih područja očuvanja) (C-116/22, EU:C:2023:687, t. 105.)
25      Vidjeti i presude od 17. travnja 2018., Komisija/Poljska (Beloveška šuma) (C-441/17, EU:C:2018:255, t. 213.) i od 17. prosinca 2020., Komisija/Grčka (Zaštita posebnih područja očuvanja) (C-849/19, EU:C:2020:1047, t. 59.).
26      Presude od 17. prosinca 2020., Komisija/Grčka (Zaštita posebnih područja očuvanja) (C-849/19, EU:C:2020:1047, t. 52.) kao i od 29. lipnja 2023., Komisija/Irska (Zaštita posebnih područja očuvanja) (C-444/21, EU:C:2023:524, t. 157.)
27      Presude od 17. travnja 2018., Komisija/Poljska (Beloveška šuma) (C-441/17, EU:C:2018:255, t. 207.), od 17. prosinca 2020., Komisija/Grčka (Zaštita posebnih područja očuvanja) (C-849/19, EU:C:2020:1047, t. 49. i 50.), od 29. lipnja 2023., Komisija/Irska (Zaštita posebnih područja očuvanja) (C-444/21, EU:C:2023:524, t. 155.)
28      Vidjeti u tom smislu presudu od 17. travnja 2018., Komisija/Poljska (Beloveška šuma) (C-441/17, EU:C:2018:255, t. 207. do 209. kao i 213. i 221.).
29      Vidjeti u tom smislu presudu od 14. listopada 2010., Komisija/Austrija (Hanság i Niedere Tauern) (C-535/07, EU:C:2010:602, t. 62. do 66.).
30      Presuda od 12. rujna 2024.(C-66/23, EU:C:2024:733, t. 46.)
31      Vidjeti točke 8. i 9. ovog mišljenja
32      Presuda od 12. rujna 2024., Elliniki Ornithologiki Etaireia i dr. (C-66/23, EU:C:2024:733, t. 42.)
33      Presuda od 12. rujna 2024., Elliniki Ornithologiki Etaireia i dr. (C-66/23, EU:C:2024:733, osobito t. 45.
i 46.)
34      Vidjeti presude od 7. rujna 2004., Waddenvereniging i Vogelbeschermingsvereniging (C-127/02, EU:C:2004:482, t. 54.) i od 7. studenoga 2018., Holohan i dr. (C-461/17, EU:C:2018:883, t. 35. i 37.) kao i moje mišljenje u predmetima CFE i Terre wallonne (C-43/18 i C-321/18, EU:C:2019:56, t. 76) i u predmetu Elliniki Ornithologiki Etaireia i dr. (C-66/23, EU:C:2024:150, t. 45.) kao i mišljenje nezavisne odvjetnice Ćapeta u predmetu Komisija/Njemačka (Zaštita posebnih područja očuvanja) (C-116/22, EU:C:2023:317, t. 31.).
35      Provedbena odluka Komisije 2011/484/EU od 11. srpnja 2011. o obrascu za podatke o područjima mreže Natura 2000 (priopćeno pod brojem dokumenta K(2011) 4892) (SL 2011., L 198, str. 39.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku poglavlje 15., svezak 13., str. 216. – 247.)
36      Vidjeti moje mišljenje u predmetu Komisija/Italija (Santa Caterina) (C-304/05, EU:C:2007:228, t. 33.).
37      Vidjeti presudu od 12. rujna 2024., Elliniki Ornithologiki Etaireia i dr. (C-66/23, EU:C:2024:733, t. 47.
do 49.).
38      Presuda od 12. rujna 2024., Elliniki Ornithologiki Etaireia i dr. (C-66/23, EU:C:2024:733, osobito t. 48.) kao i moje mišljenje u predmetu Komisija/Italija (Santa Caterina) (C-304/05, EU:C:2007:228, t. 34.)
39      Vidjeti moje mišljenje u predmetu Vereniging Hoekschewaards Landschap (C-281/16, EU:C:2017:476, t. 52. do 63.).
40      Vidjeti upućivanja u bilješci 8.
41      Članak 4. stavak 5. druga rečenica Prijedloga uredbe europskog parlamenta i vijeća o ubrzavanju procjena utjecaja na okoliš (COM(2025)984 final, str. 28. i 29.)
42      Presude od 17. prosinca 2020., Komisija/Grčka (Zaštita posebnih područja očuvanja) (C-849/19, EU:C:2020:1047, t. 53.), od 29. lipnja 2023., Komisija/Irska (Zaštita posebnih područja očuvanja) (C-444/21, EU:C:2023:524, t. 65.), kao i od 21. rujna 2023., Komisija/Njemačka (Zaštita posebnih područja očuvanja) (C-116/22, EU:C:2023:687, t. 106.)
43      Vidjeti točku 72. ovog mišljenja.
44      Presuda od 4. ožujka 2010., Komisija/Francuska (C-241/08, EU:C:2010:114, t. 53.), kao i primjerice moje mišljenje u predmetu Latvijas valsts meži (C-434/22, EU:C:2023:595, t. 41) o mjerama zaštite od požara u područjima Natura 2000.
45      Uredba (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013.
o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike (SL 2013., L 347, str. 549.)
46      Vidjeti presudu Općeg suda od 20. studenoga 2024., Španjolska/Komisija (T-508/22, EU:T:2024:855, t. 78. do 80.).
47      Vidjeti presudu od 17. prosinca 2020., Francuska/Komisija (C-404/19 P, EU:C:2020:1041, t. 51. i navedena sudska praksa).
48      Vidjeti primjerice presude od 29. siječnja 2004., Komisija/Austrija (Wörschacher Moos) (C-209/02, EU:C:2004:61, t. 22. i sljedeće), od 20. rujna 2007., Komisija/Italija (Santa Caterina) (C-304/05, EU:C:2007:532, t. 16., 17.
i 95.) i od 24. studenoga 2011., Komisija/Španjolska (Alto Sil) (C-404/09, EU:C:2011:768, t. 101.
i 102.).
49      https://natura2000.eea.europa.eu/?sitecode=IE0004094&views=Sites_View
50      https://www.npws.ie/sites/default/files/protected-sites/conservation_objectives/CO004094_0.pdf
51      Primjerice moje mišljenje u predmetu Elliniki Ornithologiki Etaireia i dr. (C-66/23, EU:C:2024:150, t. 56. do 64.).
52      Vidjeti točke 79. i80. ovog mišljenja.
53      Vidjeti točke 50. do 56. ovog mišljenja.
54      Vidjeti točku 91. ovog mišljenja.
55      Vidjeti točku 94. ovog mišljenja
56      Presude od 6. ožujka 2007., Meilicke i dr. (C-292/04, EU:C:2007:132, t. 34.) i od 23. travnja 2020., Herst (C-401/18, EU:C:2020:295, t. 54.)
57      Presude od 6. ožujka 2007., Meilicke i dr. (C-292/04, EU:C:2007:132, t. 35.) i od 23. travnja 2020., Herst (C-401/18, EU:C:2020:295, t. 56.)
58
Vidjeti Smjernice za procjenu planova i projekata za područja mreže Natura 2000 (rujan 2021., str. 7.).
59      Vidjeti presudu od 28. travnja 2016., Borealis Polyolefine i dr. (C-191/14, C-192/14, C-295/14, C-389/14 i C-391/14 do C-393/14, EU:C:2016:311, t. 105.).
60      Vidjeti presudu od 18. lipnja 1998., Gedeputeerde Staten van Noord-Holland (C-81/96, EU:C:1998:305, t. 23. i 24.) o općenitoj procjeni utjecaja na okoliš i od 23. ožujka 2006, Komisija/Austrija (Lauteracher Ried) (C-209/04, EU:C:2006:195, t. 56. i 57.) o ocjeni prihvatljivosti prema Direktivi o staništima.