62024CJ0510
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (seitsemäs jaosto)
16 päivänä lokakuuta 2025 (
*1
)
Ennakkoratkaisupyyntö – Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus – Euroopan unionin rahastot – Hallinto ja valvonta – Jäsenvaltioiden velvollisuus ottaa käyttöön järjestelyt, joilla varmistetaan rahastoja koskevien valitusten tehokas tutkiminen – Kansallinen lainsäädäntö, jonka mukaan tuomioistuimelta ei voida hakea muutosta päätökseen, jolla unionin rahoitus määrätään sääntöjenvastaisuuden johdosta palautettavaksi – Euroopan unionin perusoikeuskirja – 47 artikla – Oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin
Asiassa C‑510/24,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Fővárosi Törvényszék (Budapestin alioikeus, Unkari) on esittänyt 11.7.2024 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 23.7.2024, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
PROFIL-COPY 2002 Irodatechnikai Kft.
vastaan
Közigazgatási és Területfejlesztési Minisztérium,
UNIONIN TUOMIOISTUIN (seitsemäs jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja F. Schalin (esittelevä tuomari) sekä tuomarit M. Gavalec ja Z. Csehi,
julkisasiamies: A. Biondi,
kirjaaja: A. Calot Escobar,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä esitetyn,
ottaen huomioon huomautukset, jotka sille ovat esittäneet
–
Unkarin hallitus, asiamiehinään Zs. Biró-Tóth ja M. Z. Fehér,
–
Euroopan komissio, asiamiehinään B. Béres ja C. Ehrbar,
päätettyään julkisasiamiestä kuultuaan ratkaista asian ilman ratkaisuehdotusta,
on antanut seuraavan
tuomion
1
Ennakkoratkaisupyyntö koskee Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä perusoikeuskirja) 47 artiklan tulkintaa.
2
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa ovat vastakkain unkarilainen yhtiö PROFIL-COPY 2002 Irodatechnikai Kft. (jäljempänä Profil-Copy) ja Közigazgatási és Területfejlesztési Minisztérium (julkishallinto- ja aluekehitysasioista vastaava ministeriö, Unkari; jäljempänä ministeriö), joka toimii hallintoviranomaisena toimenpideohjelmassa ”Talouskehitys ja innovaatio plus”, ja joka koskee Profil-Copylle maksetun tuen takaisinperintää.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Unionin oikeus
3
Perusoikeuskirjan 47 artiklassa määrätään seuraavaa:
”Jokaisella, jonka unionin oikeudessa taattuja oikeuksia ja vapauksia on loukattu, on oltava tässä artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti käytettävissään tehokkaat oikeussuojakeinot tuomioistuimessa.
Jokaisella on oikeus kohtuullisen ajan kuluessa oikeudenmukaiseen ja julkiseen oikeudenkäyntiin riippumattomassa ja puolueettomassa tuomioistuimessa, joka on etukäteen laillisesti perustettu. Jokaisella on oltava mahdollisuus saada neuvoja ja antaa toisen henkilön puolustaa ja edustaa itseään.
– –”
4
Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä 24.6.2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (EUVL 2021, L 231, s. 159) 69 artiklassa säädetään seuraavaa:
”– –
2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava komissiolle toimitettuun tilitykseen sisältyvien menojen laillisuus ja sääntöjenmukaisuus ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet ehkäistäkseen, havaitakseen ja korjatakseen sääntöjenvastaisuudet, mukaan lukien petokset, ja raportoidakseen niistä. – –
– –
7.   Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön järjestelyt, joilla varmistetaan rahastoja koskevien valitusten tehokas tutkiminen. Kyseisten järjestelyjen soveltamisala, säännöt ja menettelyt ovat jäsenvaltioiden vastuulla niiden institutionaalisten ja oikeudellisten puitteiden mukaisesti. – –
Tätä artiklaa sovellettaessa valituksilla tarkoitetaan kaikkia potentiaalisten tuensaajien ja valittujen tuensaajien välisiä riitoja, jotka koskevat ehdotettua tai valittua toimea, ja kaikkia ohjelman toteuttamista tai siihen liittyviä toimia koskevia riitoja kolmansien osapuolten kanssa, riippumatta siitä, millaisista oikeussuojakeinoista kansallisessa lainsäädännössä säädetään.”
Unkarin oikeus
Asetus nro 256/2021
5
Tietyistä Euroopan unionin rahastoista ohjelmakaudella 2021–2027 myönnettyjen tukien käyttöä koskevasta järjestelmästä 18.5.2021 annetun hallituksen asetuksen nro 256/2021 (a 2021-2027 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 256/2021. (V. 18.) Korm. rendelet; Magyar Közlöny 2021/91; jäljempänä asetus nro 256/2021) 132 §:n 1 momentissa säädetään, että hallintoviranomainen tekee tuensaajan kanssa siviilioikeudellisen tukisopimuksen ja että tukisopimukseen sovellettavia sääntöjä sovelletaan mutatis mutandis, jos tuen perustana oleva oikeussuhde perustetaan hallintoviranomaisen tuen myöntämisestä antamalla oikeustoimella.
6
Jos on syytä epäillä sääntöjenvastaisuutta, hallintoviranomainen aloittaa sääntöjenvastaisuuden toteamista koskevan menettelyn asetuksen nro 256/2021 XIII luvun mukaisesti.
7
Kyseisen asetuksen 397 §:n 2 momentissa säädetään, että jos sääntöjenvastaisuus on todettu, hallintoviranomainen voi muun muassa purkaa tukisopimuksen.
8
Mainitun asetuksen 403 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:
”Jos päätös, jolla sääntöjenvastaisuus todetaan, on lainvastainen tai tukisopimuksen tai ehdotuspyynnön vastainen, tuensaaja voi hakea kyseiseen päätökseen muutosta vain kerran.”
9
Asetuksen nro 256/2021 408 §:n 1 momentin d kohdassa säädetään tältä osin, että Belső Ellenőrzési és Integritási Igazgatóság du Miniszterelnökség (pääministerin kanslian sisäisen tarkastuksen ja integriteetin osasto, Unkari; jäljempänä sisäisen tarkastuksen ja integriteetin osasto) hylkää muutoksenhaun sen asiasisältöä tutkimatta, jos tuensaajan tekemä muutoksenhaku koskee muutoksenhausta jo annettua päätöstä.
10
Asetuksen 414 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:
”Muutoksenhakumenettelyn päätteeksi sisäisen tarkastuksen ja integriteetin osasto
a)
pysyttää päätöksen, jolla sääntöjenvastaisuus todetaan
b)
kumoaa päätöksen, jolla sääntöjenvastaisuus todetaan, tai
c)
kumoaa päätöksen, jolla sääntöjenvastaisuus todetaan, ja käynnistää hallintoviranomaisessa uuden sääntöjenvastaisuuksien toteamista koskevan menettelyn.”
11
Kyseisen asetuksen 418 §:ssä säädetään seuraavaa:
”Jos tuki on saatu perusteettomasti tai jos sitä on käytetty lainvastaisesti tai muuhun kuin siihen tarkoitukseen, johon se on myönnetty, tai jos tuki peruutetaan tai tukisopimus puretaan yksipuolisesti tai yhteisestä sopimuksesta, tuensaaja on velvollinen palauttamaan perusteettomasti saamansa tuen.”
12
Hallintoviranomainen perii velan takaisin maksamismääräyksellä, kuittauksella tai luvalla maksaa velka erissä. Jos nämä toimenpiteet eivät tuota tulosta, hallintoviranomainen vaatii välittömästi verohallintoa saman asetuksen 436 §:n 1 momentin nojalla perimään palauttamattoman tuen takaisin soveltamalla samoja menettelyjä kuin sovelletaan veronkantoon.
Vuoden 2016 laki nro CXXX siviiliprosessikoodeksista
13
Siviiliprosessikoodeksista vuonna 2016 annetun lain nro CXXX (a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény; Magyar Közlöny 2016/190) 103 §:n 1 momentissa säädetään, että toimivaltainen siviilituomioistuin voi hakemuksesta määrätä turvaamistoimista.
Vuoden 2017 laki nro CLIII verohallinnon toteuttamista täytäntöönpanomenettelyistä
14
Verohallinnon toteuttamista täytäntöönpanomenettelyistä vuonna 2017 annetussa laissa nro CLIII (az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló 2017. évi CLIII. törvény; Magyar Közlöny 2017/193; jäljempänä verohallinnon toteuttamista täytäntöönpanomenettelyistä annettu laki) ei mainita tuomioistuimia niiden elinten joukossa, joilla on toimivalta keskeyttää verohallinnon toteuttama täytäntöönpanomenettely.
15
Jos hallintoviranomainen saattaa asetuksen nro 256/2021 436 §:n 1 momentin perusteella asian verohallinnon käsiteltäväksi, tämä antaa tilisiirtomääräyksen, joka palauttamiseen velvollisen osapuolen pankin on pantava täytäntöön verohallinnon toteuttamista täytäntöönpanomenettelyistä annetun lain 42 §:n 1 momentin mukaisesti. Verohallinto kohdistaa tämän lain nojalla myös pakkotäytäntöönpanon irtaimeen ja kiinteään omaisuuteen.
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
16
Profil-Copy sai 125184193 Unkarin forintin (HUF) (n. 315000 euroa) suuruisen tuen aurinkopaneelien asennukseen. Tuki myönnettiin kaudella 2021–2027 toteutettavasta unkarilaisesta toimenpideohjelmasta ”Talouskehitys ja innovaatio plus”, jota Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahasto plus (ESR+) tukevat.
17
Sääntöjenvastaisuuden todettuaan ministeriö määräsi kyseisen ohjelman hallintoviranomaisena tukipäätöksen peruutettavaksi ja maksetun tuen perittäväksi takaisin.
18
Profil-Copyn haettua tähän päätökseen muutosta sisäisen tarkastuksen ja integriteetin osastolta kyseinen päätös pysytettiin eikä siihen asetuksen nro 256/2021 403 §:n 1 momentin ja 408 §:n 1 momentin d kohdan mukaan voida enää kohdistaa mitään muuta hallinnollista muutoksenhakua.
19
Niinpä hallintoviranomainen peruutti tuen, joka Profil-Copylle oli perusteettomasti myönnetty, vaati tältä tuen palautusta ja ilmoitti tälle samalla, että jollei tukea palautettaisi, hallintoviranomaisella olisi oikeus pyytää kansallista verohallintoa ryhtymään perusteetonta tukea vastaavan saatavan perintään.
20
Koska Unkarin oikeuden mukaan hallintoviranomaisen ja unionin tuen saajan välinen suhde on luonteeltaan siviilioikeudellinen, Profil-Copy on nostanut siviilioikeudellisen kanteen Fővárosi Törvényszékissä (Budapestin alioikeus, Unkari), joka on ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin, saamansa tuen takaisinperinnästä annetun päätöksen seurausten ehkäisemiseksi.
21
Se on vaatinut kanteessaan sekä sääntöjenvastaisuuden toteavan päätöksen että perusteettomaksi väitetyn tuen takaisinperintäpäätöksen toteamista lainvastaisiksi. Se on vaatinut myös, että kyseinen tuomioistuin antaa siviiliprosessikoodeksista vuonna 2016 annetun lain nro CXXX 103 §:n 1 momenttiin perustuvan turvaamistoimen, jonka tarkoituksena olisi kieltää ministeriötä ryhtymästä vaaditun summan takaisinperintään tai pakkoperintään. Tätä varten Profil-Copy väittää, että kun ministeriö voi saattamalla asian verohallinnon käsiteltäväksi ryhtyä pakkotäytäntöönpanoon Profil-Copyä vastaan ennen kuin tämän kanteesta annetaan lainvoimainen siviilioikeudellinen asiaratkaisu, Profil-Copy voi vedota oikeuksiinsa kyseistä ministeriötä vastaan vain tavanomaisen siviilioikeudellisen menettelyn yhteydessä. Ministeriö puolestaan väittää ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa, ettei tällä tuomioistuimella ole toimivaltaa antaa kyseisen kaltaista turvaamistoimea.
22
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin täsmentää tältä osin, että sen on pääasian oikeudenkäynnin yhteydessä selvitettävä, onko hallintoviranomainen noudattanut tukien takaisinperinnän yhteydessä asetusta nro 256/2021, jolla pannaan täytäntöön asetus 2021/1060.
23
Lisäksi kyseinen tuomioistuin selittää saaneensa viime aikoina käsiteltäväkseen useita samankaltaisia asioita, joissa yksityiset vaativat, että ministeriötä kielletään väliaikaisesti perimästä saatavaa. Kyseisten yksityisten mielestä pakkotäytäntöönpano tekisi heille mahdottomaksi jatkaa taloudellista toimintaansa, koska se aiheuttaisi riskin maksukyvyttömyydestä tai jopa joutumisesta selvitystilaan ennen oikeudenkäynnin lopullista päättymistä. Näin ollen on olemassa todellinen riski siitä, että tuen takaisinperintäpäätöksen adressaatit lakkaavat olemasta jo ennen oikeudenkäynnin päättämistä lainvoimaisella ratkaisulla, mikä tekisi niille mahdottomaksi vedota oikeuksiinsa.
24
Juuri tässä asiayhteydessä Unkarin siviilituomioistuimet sallivat tuen täytäntöönpanokelpoisen takaisinperintäpäätöksen adressaatin nostaa myöhemmin siviilioikeudellisen kanteen kyseisen päätöksen lainvastaisuuden toteamiseksi sellaisen kanteen yhteydessä, joka on nostettu tukisopimuksen purkamista koskevasta päätöksestä.
25
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin selittää kuitenkin, että unkarilaisessa oikeuskäytännössä on esitetty toisistaan poikkeavia näkemyksiä siviilituomioistuinten toimivallasta tällaisissa asioissa esitettyjen turvaamistoimia koskevien hakemusten osalta. Oikeuskäytännön ensimmäisen suuntauksen mukaan turvaamistoimien toteuttamiselle ei ole estettä, koska Unkarin lainsäädännön mukaan unionin tukisopimus kuuluu siviilioikeuden soveltamisalaan. Oikeuskäytännön toisen suuntauksen mukaan tällainen turvaamistoimihakemus on sitä vastoin hylättävä sillä perusteella, ettei asian käsiteltäväkseen saaneella tuomioistuimella ole toimivaltaa, koska verohallinnon toteuttamista täytäntöönpanomenettelyistä annetun lain 15 §:ssä ei mainita tuomioistuimia niiden elinten joukossa, joilla on toimivalta keskeyttää verohallinnon toteuttama pakkotäytäntöönpanomenettely.
26
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että koska ensinnäkin se joutuu tutkimaan asetuksen 2021/1060 nojalla myönnetyn unionin tuen takaisinperinnän laillisuuden, toiseksi kyseisen asetuksen 69 artiklan 7 kohdassa jäsenvaltiot velvoitetaan varmistamaan unionin rahastoja koskevien valitusten tehokas tutkiminen ja kolmanneksi perusoikeuskirjan 47 artiklassa annetaan oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin jokaiselle, jonka unionin oikeudessa taattuja oikeuksia on loukattu, unionin tuomioistuimelta on tarpeen pyytää arviointia siitä, sopiiko Unkarin oikeudessa säädetty sääntöjenvastaisuuksien käsittelyjärjestelmä yhteen mainitun 47 artiklan kanssa.
27
Tässä tilanteessa Fővárosi Törvényszék on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)
Voiko tuensaaja käyttää [perusoikeuskirjan] 47 artiklassa määrättyä oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin tuomioistuimessa sellaista täytäntöönpanokelpoista päätöstä vastaan, jolla hallintoviranomainen määrää tuensaajan palauttamaan maksetun [unionin] tuen?
2)
Jos hallintoviranomainen velvoittaa täytäntöönpanokelpoisella päätöksellä tuensaajan palauttamaan maksetun [unionin] tuen ja jos tuensaaja muiden oikeussuojakeinojen puuttuessa nostaa siviilioikeudellisen kanteen kyseisen päätöksen seurausten ehkäisemiseksi, onko tällaista siviilioikeudellista kannetta pidettävä [perusoikeuskirjan] 47 artiklassa tarkoitettuna oikeussuojakeinona tuomioistuimessa?
3)
Voidaanko [perusoikeuskirjan] 47 artiklaa sovellettaessa pitää sellaista oikeussuojakeinona tehokkaana, jolla ei ole mahdollista ehkäistä todellista riskiä siitä, että asianomaisesta osapuolesta tulee maksukyvytön sellaisen toimenpiteen seurauksena, joka on kanteen yhteydessä tutkittavana mutta joka pannaan täytäntöön ennen kuin kyseinen kanne on ratkaistu?
4)
Mitä kansallinen tuomioistuin voi tehdä, jos vastaus kolmanteen kysymykseen on kieltävä mutta jos se katsoo, ettei kansallisessa säännöstössä anneta sille mahdollisuutta ehkäistä todellista riskiä siitä, että asianomaisesta osapuolesta tulee maksukyvytön sellaisen toimenpiteen seurauksena, joka on kanteen yhteydessä tutkittavana mutta joka pannaan täytäntöön ennen kuin kyseinen kanne on ratkaistu? Onko tuomioistuimella toimivalta poistaa kyseistä asianomaista uhkaava maksukyvyttömyysriski turvaamistoimella, kunnes asia on ratkaistu lainvoimaisella tuomiolla, vaikka se katsoo, ettei kansallisessa oikeudessa anneta sille tähän mahdollisuutta, jos se on sille ainoa keino varmistaa oikeussuojakeinon tehokkuus?”
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
Ensimmäinen ennakkoratkaisukysymys
28
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee ensimmäisellä kysymyksellään pääasiallisesti, onko perusoikeuskirjan 47 artiklaa tulkittava siten, että asetuksen 2021/1060 täytäntöönpanon yhteydessä myönnetyn unionin tuen saajalla on oltava käytettävissään tehokas oikeussuojakeino tuomioistuimessa sellaista unionin rahastoista tuetun ohjelman hallintoviranomaisen täytäntöönpanokelpoista päätöstä vastaan, jolla tuensaaja velvoitetaan palauttamaan kyseinen tuki.
29
Kuten perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohdasta ilmenee, perusoikeuskirjan määräykset koskevat jäsenvaltioita ainoastaan silloin, kun ne soveltavat unionin oikeutta.
30
Näin on nyt käsiteltävässä asiassa, koska päätös, jossa määrätään Profil-Copylle maksettu tuki peruutettavaksi ja perittäväksi takaisin, perustuu asetukseen nro 256/2021, jolla pannaan täytäntöön asetus 2021/1060 täsmentämällä yksityiskohtaiset säännöt tietyistä unionin rahastoista peräisin olevien tukien käytöstä ohjelmakaudella 2021–2027.
31
Perusoikeuskirjan 47 artiklassa taatun tehokkaita oikeussuojakeinoja koskevan oikeuden tunnustaminen tietyssä yksittäistapauksessa edellyttää kuitenkin, että henkilö, joka vetoaa siihen, vetoaa unionin oikeudessa taattuihin oikeuksiin tai vapauksiin tai että tämä henkilö on sellaisten syytetoimien kohteena, jotka merkitsevät unionin oikeuden soveltamista (ks. mm. tuomio 22.2.2022, RS (Perustuslakituomioistuimen tuomioiden vaikutus), C‑430/21, EU:C:2022:99, 34 kohta).
32
Nyt käsiteltävässä asiassa Profil-Copyn nostamalla siviilioikeudellisella kanteella vaaditaan toteamaan lainvastaiseksi yhtäältä hallintoviranomaisen päätös, jolla peruutetaan Profil-Copylle EAKR:stä ja ESR+:sta tuetun ohjelman ”Talouskehitys ja innovaatio plus” yhteydessä myönnetty tuki, ja toisaalta ja tämän seurauksena kyseisen tuen takaisinperintäpäätös.
33
Edellä esitetyn perusteella ensimmäiseen kysymykseen on vastattava, että perusoikeuskirjan 47 artiklaa on tulkittava siten, että asetuksen 2021/1060 täytäntöönpanon yhteydessä myönnetyn unionin tuen saajalla on oltava käytettävissään tehokas oikeussuojakeino tuomioistuimessa sellaista unionin rahastoista tuetun ohjelman hallintoviranomaisen täytäntöönpanokelpoista päätöstä vastaan, jolla tuensaaja velvoitetaan palauttamaan kyseinen tuki.
34
On muistutettava, että ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävänä on määrittää käsiteltävinään olevissa asioissa, mikä on kansallisen oikeuden oikea tulkinta (tuomio 22.6.2010, Melki ja Abdeli, C‑188/10 ja C‑189/10, EU:C:2010:363, 49 kohta).
Toinen, kolmas ja neljäs ennakkoratkaisukysymys
35
Toisella, kolmannella ja neljännellä kysymyksellään, jotka on tutkittava yhdessä, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee pääasiallisesti, onko perusoikeuskirjan 47 artiklaa tulkittava siten, että unionin tuen saajan mahdollisuus yhtäältä riitauttaa liitännäisesti sellainen täytäntöönpanokelpoinen päätös, jolla se velvoitetaan palauttamaan mainittu tuki, sellaisen kanteen yhteydessä, joka on nostettu siviilituomioistuimessa kyseisen tuen peruuttamisesta tehdyn päätöksen lainvastaisuuden toteamiseksi, ja toisaalta vaatia tällaisen kanteen yhteydessä turvaamistoimien määräämistä kyseisen päätöksen täytäntöönpanon lykkäämiseksi on tehokas oikeussuojakeino tuomioistuimessa.
36
Aluksi on muistutettava, että SEUT 267 artiklassa tarkoitetussa menettelyssä, joka perustuu kansallisten tuomioistuinten ja unionin tuomioistuimen tehtävien selkeään jakoon, yksinomaan kansallinen tuomioistuin on toimivaltainen tulkitsemaan ja soveltamaan kansallista oikeutta (tuomio 4.5.1999, Sürül, C‑262/96, EU:C:1999:228, 95 kohta; tuomio 14.6.2012, Banco Español de Crédito, C‑618/10, EU:C:2012:349, 76 kohta; tuomio 22.9.2022, Servicios prescriptor y medios de pagos EFC, C‑215/21, EU:C:2022:723, 26 kohta ja tuomio 9.4.2024, Profi Credit Polska (Lainvoimaisella ratkaisulla päätetyn menettelyn aloittaminen uudelleen), C‑582/21, EU:C:2024:282, 31 ja 54 kohta).
37
Näin ollen unionin tuomioistuin lähtee tämän tuomion 25 kohdassa mainitusta olettamasta, jonka mukaan unkarilaisessa oikeuskäytännössä on esitetty toisistaan poikkeavia näkemyksiä siviilituomioistuinten toimivallasta määrätä turvaamistoimista sellaisten kanteiden yhteydessä, joilla pyritään kieltämään väliaikaisesti hallintoviranomaista perimästä takaisin tukea, jonka se katsoo maksetun perusteettomasti tuensaajalle.
38
Perusoikeuskirjan 47 artiklassa määrätään, että jokaisella, jonka unionin oikeudessa taattuja oikeuksia ja vapauksia on loukattu, on oltava tässä artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti käytettävissään tehokkaat oikeussuojakeinot tuomioistuimessa, mikä merkitsee sitä, että jokaisella on oikeus kohtuullisen ajan kuluessa oikeudenmukaiseen ja julkiseen oikeudenkäyntiin riippumattomassa ja puolueettomassa tuomioistuimessa, joka on etukäteen laillisesti perustettu.
39
Kyseistä oikeutta vastaa jäsenvaltioille SEU 19 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa asetettu velvollisuus säätää tarvittavista muutoksenhakukeinoista tehokkaan oikeussuojan takaamiseksi unionin oikeuteen kuuluvilla aloilla (tuomio 16.5.2017, Berlioz Investment Fund, C‑682/15, EU:C:2017:373, 44 kohta ja tuomio 6.10.2020, Luxemburgin valtio (Muutoksenhakuoikeus verotietopyyntöön), C‑245/19 ja C‑246/19, EU:C:2020:795, 47 kohta).
40
Tältä osin on niin, että vaikka asiaa koskevien unionin erityissääntöjen puuttuessa menettelysäännöt sellaisia tuomioistuimessa käytettäviä oikeussuojakeinoja varten, joilla turvataan unionin oikeusjärjestyksestä johdetut yksityisten oikeudet, on vahvistettava menettelyllisen itsemääräämisoikeuden periaatteen nojalla kunkin jäsenvaltion sisäisessä oikeusjärjestyksessä, kunhan vastaavuus- ja tehokkuusperiaatetta noudatetaan, jäsenvaltioiden vastuulla on kuitenkin varmistaa, että kussakin tapauksessa kunnioitetaan mainittujen oikeuksien tehokasta oikeussuojaa koskevaa oikeutta, sellaisena kuin se on taattu perusoikeuskirjan 47 artiklassa (tuomio 19.11.2019, A. K. ym. (Ylimmän tuomioistuimen kurinpitojaoston riippumattomuus), C‑585/18, C‑624/18 ja C‑625/18, EU:C:2019:982, 115 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen; tuomio 2.6.2022, Skeyes, C‑353/20, EU:C:2022:423, 52 kohta ja tuomio 1.8.2025, Alace ja Canpelli, C‑758/24 ja C‑759/24, EU:C:2025:591, 64 kohta).
41
Unionin oikeudesta ei kuitenkaan seuraa jäsenvaltiolle velvoitetta ottaa käyttöön muita kuin kansallisessa oikeudessa säädettyjä oikeussuojakeinoja, paitsi jos kyseessä olevan kansallisen oikeusjärjestyksen rakenteesta ilmenee, ettei ole olemassa mitään sellaista tuomioistuimessa käytettävää oikeussuojakeinoa, jolla voitaisiin vaikka vain liitännäisestikin varmistaa yksityisillä unionin oikeuden perusteella olevien oikeuksien kunnioittaminen, tai jos yksityisten ainoana keinona saada asiansa käsitellyksi tuomioistuimessa olisi se, että ne joutuvat rikkomaan lakia (ks. vastaavasti tuomio 13.3.2007, Unibet, C‑432/05, EU:C:2007:163, 40, 41, 64 ja 65 kohta ja tuomio 2.6.2022, Skeyes, C‑353/20, EU:C:2022:423, 54 kohta).
42
Nyt käsiteltävässä asiassa ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että kun Unkarin säännöstön tila otetaan huomioon, siviilituomioistuimet ovat katsoneet olevansa toimivaltaisia arvioimaan liitännäisesti, sopiiko unionin oikeuden kanssa yhteen hallintoviranomaisen sellainen täytäntöönpanokelpoinen päätös, jolla unionin tuki määrätään perittäväksi takaisin, sellaisen kanteen yhteydessä, jonka kyseisen tuen saaja on nostanut muun muassa kyseisen tuen peruuttamista tai tukisopimuksen purkamista koskevasta päätöksestä.
43
On lisättävä, että unionin oikeuden soveltamisalaan kuuluvaa oikeudenkäyntiasiaa käsittelevän kansallisen tuomioistuimen on voitava määrätä turvaamistoimista sellaisen myöhemmän tuomioistuinratkaisun täyden tehokkuuden turvaamiseksi, joka koskee unionin oikeuteen perustuvien oikeuksien olemassaoloa (ks. vastaavasti tuomio 19.6.1990, Factortame ym., C‑213/89, EU:C:1990:257, 21 kohta; tuomio 13.3.2007, Unibet, C‑432/05, EU:C:2007:163, 67 ja 77 kohta ja tuomio 2.6.2022, Skeyes, C‑353/20, EU:C:2022:423, 53 kohta). Tästä seuraa, että tuomioistuimen, joka määräisi näissä olosuhteissa turvaamistoimista, jollei niiden määrääminen olisi vastoin kansallista oikeussääntöä, on jätettävä soveltamatta tätä oikeussääntöä.
44
Lisäksi on niin, että siltä osin kuin – kuten tämän tuomion 25 kohdassa todettiin – unkarilaisessa oikeuskäytännössä on esitetty toisistaan poikkeavia näkemyksiä siviilituomioistuinten toimivallasta määrätä turvaamistoimista sellaisten kanteiden yhteydessä, joilla pyritään kieltämään väliaikaisesti hallintoviranomaista perimästä takaisin tukea, jonka se katsoo maksetun perusteettomasti tuensaajalle, on viitattava vaatimukseen tulkita kansallista oikeutta unionin oikeuden mukaisesti. Tämä vaatimus sisältää kansallisille tuomioistuimille velvollisuuden muuttaa tarvittaessa vakiintunutta oikeuskäytäntöä, jos se perustuu sellaiseen kansallisen oikeuden tulkintaan, joka ei sovi yhteen direktiivin tavoitteiden kanssa. Niinpä kansallinen tuomioistuin ei voi katsoa pätevästi, että sen on mahdoton tulkita kansallista säännöstä unionin oikeuden mukaisesti vain sen takia, että tätä säännöstä on vakiintuneesti tulkittu merkityksessä, joka ei sovi yhteen unionin oikeuden kanssa (ks. vastaavasti tuomio 19.4.2016, DI, C‑441/14, EU:C:2016:278, 33 ja 34 kohta).
45
Nyt käsiteltävässä asiassa on todettava, että koska Unkarin oikeudessa hallintoviranomaisen ja unionin tuen saajan välinen suhde luokitellaan siviilioikeudelliseksi suhteeksi ja koska siviiliprosessikoodeksista vuonna 2016 annetun lain nro CXXX 103 §:n 1 momentissa annetaan toimivaltaiselle siviilituomioistuimelle toimivalta määrätä hakemuksesta turvaamistoimia, ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävänä on asettaa etusijalle tämän tuomion 25 kohdassa mainittu oikeuskäytännön ensimmäinen suuntaus ja näin ollen todettava, että sillä on toimivalta lykätä sen täytäntöönpanokelpoisen päätöksen täytäntöönpanoa, jolla hallintoviranomainen on määrännyt Profil-Copylle alun perin maksetun unionin tuen peruutettavaksi ja perittäväksi takaisin.
46
On nimittäin niin, että koska ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ei voi lykätä edellisessä kohdassa mainitun takaisinperintäpäätöksen soveltamista, hallintoviranomainen voisi saada verohallinnon toteuttamaan kyseisen päätöksen pakkotäytäntöönpanon. Perusoikeuskirjan 47 artiklassa tarkoitettu oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin olisi kuitenkin pelkkä illuusio, jos kansallisessa säännöstössä sallittaisiin, että lopullinen ja sitova tuomioistuinratkaisu jää tehottomaksi jonkin asianosaisen vahingoksi. Tällaisessa kansallisessa säännöstössä jätettäisiin huomiotta mainitussa 47 artiklassa vahvistetun tehokkaita oikeussuojakeinoja koskevan oikeuden keskeinen sisältö (ks. vastaavasti tuomio 19.12.2019, Deutsche Umwelthilfe, C‑752/18, EU:C:2019:1114, 35 ja 36 kohta ja tuomio 3.7.2025, TOODE, C‑653/23, EU:C:2025:517, 28 kohta).
47
Edellä esitetyn perusteella toiseen, kolmanteen ja neljänteen kysymykseen on vastattava, että perusoikeuskirjan 47 artiklaa on tulkittava siten, että unionin tuen saajan mahdollisuus yhtäältä riitauttaa liitännäisesti sellainen täytäntöönpanokelpoinen päätös, jolla se velvoitetaan palauttamaan mainittu tuki, sellaisen kanteen yhteydessä, joka on nostettu siviilituomioistuimessa kyseisen tuen peruuttamisesta tehdyn päätöksen lainvastaisuuden toteamiseksi, ja toisaalta vaatia tällaisen kanteen yhteydessä turvaamistoimien määräämistä kyseisen päätöksen täytäntöönpanon lykkäämiseksi on tehokas oikeussuojakeino tuomioistuimessa.
Oikeudenkäyntikulut
48
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (seitsemäs jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
1)
Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklaa
on tulkittava siten, että
Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä 24.6.2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 täytäntöönpanon yhteydessä myönnetyn Euroopan unionin tuen saajalla on oltava käytettävissään tehokas oikeussuojakeino tuomioistuimessa sellaista unionin rahastoista tuetun ohjelman hallintoviranomaisen täytäntöönpanokelpoista päätöstä vastaan, jolla tuensaaja velvoitetaan palauttamaan kyseinen tuki.
2)
Perusoikeuskirjan 47 artiklaa
on tulkittava siten, että
Euroopan unionin tuen saajan mahdollisuus yhtäältä riitauttaa liitännäisesti sellainen täytäntöönpanokelpoinen päätös, jolla se velvoitetaan palauttamaan mainittu tuki, sellaisen kanteen yhteydessä, joka on nostettu siviilituomioistuimessa kyseisen tuen peruuttamisesta tehdyn päätöksen lainvastaisuuden toteamiseksi, ja toisaalta vaatia tällaisen kanteen yhteydessä turvaamistoimien määräämistä kyseisen päätöksen täytäntöönpanon lykkäämiseksi on tehokas oikeussuojakeino tuomioistuimessa.
Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: unkari.