62022CJ0017
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (neljäs jaosto)
12 päivänä syyskuuta 2024 (
*1
)
Ennakkoratkaisupyyntö – Luonnollisten henkilöiden suojelu henkilötietojen käsittelyssä – Asetus (EU) 2016/679 – 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b, c ja f alakohta – Käsittelyn lainmukaisuus – Käsittelyn tarpeellisuus sellaisen sopimuksen täytäntöön panemiseksi, jossa rekisteröity on osapuolena – Käsittelyn tarpeellisuus rekisterinpitäjälle asetetun lakisääteisen velvoitteen noudattamiseksi – Käsittelyn tarpeellisuus rekisterinpitäjän tai kolmannen osapuolen oikeutettujen etujen toteuttamiseksi – Sijoitusrahasto, joka on rakenteeltaan kommandiittiyhtiö, johon yleisö voi tehdä sijoituksia – Yhtiömiehen pyyntö saada välillisesti omaisuudenhoitoyhtiön kautta sijoitusrahastosta osuuksia omistavien muiden yhtiömiesten yhteystiedot
Yhdistetyissä asioissa C‑17/22 ja C‑18/22,
joissa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvista ennakkoratkaisupyynnöistä, jotka Amtsgericht München (alioikeus, München, Saksa) on esittänyt 21.12.2021 tekemillään päätöksillä, jotka ovat saapuneet unionin tuomioistuimeen 7.1.2022, saadakseen ennakkoratkaisun asioissa
HTB Neunte Immobilien Portfolio geschlossene Investment UG & Co. KG
vastaan
Müller Rechtsanwaltsgesellschaft mbH (C‑17/22),
ja
Ökorenta Neue Energien Ökostabil IV geschlossene Investment GmbH & Co. KG
vastaan
WealthCap Photovoltaik 1 GmbH Co.KG,
WealthCap PEIA Komplementär GmbH ja
WealthCap Investorenbetreuung GmbH (C‑18/22),
UNIONIN TUOMIOISTUIN (neljäs jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja C. Lycourgos sekä tuomarit O. Spineanu-Matei, J.-C. Bonichot, S. Rodin ja L. S. Rossi (esittelevä tuomari),
julkisasiamies: J. Richard de la Tour,
kirjaaja: hallintovirkamies I. Illéssy,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 29.2.2024 pidetyssä istunnossa esitetyn,
ottaen huomioon huomautukset, jotka sille ovat esittäneet
–
HTB Neunte Immobilien Portfolio geschlossene Investment UG & Co. KG, edustajinaan M. Handlos ja R. Veil, Rechtsanwälte,
–
Ökorenta Neue Energien Ökostabil IV geschlossene Investment GmbH & Co. KG, edustajanaan U. Brinkmöller, Rechtsanwalt,
–
WealthCap Photovoltaik 1 GmbH Co.KG, WealthCap PEIA Komplementär GmbH ja WealthCap Investorenbetreuung GmbH, edustajinaan N. Bartmann, U. Baumgartner ja A. Höder, Rechtsanwälte,
–
Euroopan komissio, asiamiehinään A. Bouchagiar, M. Heller ja M. H. Kranenborg,
päätettyään julkisasiamiestä kuultuaan ratkaista asian ilman ratkaisuehdotusta,
on antanut seuraavan
tuomion
1
Ennakkoratkaisupyynnöt koskevat luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27.4.2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL 2016, L 119, s. 1) 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja f alakohdan tulkintaa.
2
Nämä pyynnöt on esitetty asioissa, joissa vastakkain ovat yhtäältä HTB Neunte Immobilien Portfolio geschlossene Investment UG & Co. KG (jäljempänä HTB) ja Müller Rechtsanwaltsgesellschaft mbH (asia C‑17/22) ja toisaalta Ökorenta Neue Energien Ökostabil IV geschlossene Investment GmbH & Co. KG (jäljempänä Ökorenta) sekä WealthCap Photovoltaik 1 GmbH Co.KG, WealthCap PEIA Komplementär GmbH ja WealthCap Investorenbetreuung GmbH (asia C‑18/22).
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Unionin oikeus
3
Yleisen tietosuoja-asetuksen johdanto-osan 1, 10, 39, 41, 47 ja 48 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”(1)
Luonnollisten henkilöiden suojelu henkilötietojen käsittelyn yhteydessä on perusoikeus. Euroopan unionin perusoikeuskirjan [(jäljempänä perusoikeuskirja)] 8 artiklan 1 kohdan ja [SEUT]16 artiklan 1 kohdan mukaan jokaisella on oikeus henkilötietojensa suojaan.
– –
(10)
Jotta voitaisiin varmistaa yhdenmukainen ja korkeatasoinen luonnollisten henkilöiden suojelu ja poistaa henkilötietojen liikkuvuuden esteet [Euroopan] unionissa, luonnollisten henkilöiden oikeuksien ja vapauksien suojelun tason näiden tietojen käsittelyssä olisi oltava vastaava kaikissa jäsenvaltioissa. Luonnollisten henkilöiden perusoikeuksien ja ‑vapauksien suojelua henkilötietojen käsittelyssä koskevien sääntöjen johdonmukainen ja yhtenäinen soveltaminen olisi varmistettava kaikkialla [Euroopan] unionissa. – –
– –
(39)
Henkilötietojen käsittelyn olisi oltava laillista ja asianmukaista. Luonnollisille henkilöille olisi oltava läpinäkyvää, että heitä koskevia henkilötietoja kerätään ja käytetään ja niihin tutustutaan tai niitä käsitellään muulla tavoin sekä missä määrin henkilötietoja käsitellään tai on määrä käsitellä. – –
– –
(41)
Aina kun tässä asetuksessa viitataan käsittelyn oikeusperusteeseen tai lainsäädäntötoimeen, siinä ei välttämättä edellytetä parlamentissa hyväksyttyä säädöstä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asianomaisen jäsenvaltion perustuslaillisen järjestyksen edellyttämien vaatimusten soveltamista. Kyseisen käsittelyn oikeusperusteen tai lainsäädäntötoimen olisi kuitenkin oltava selkeä ja täsmällinen ja sen soveltamisen olisi oltava ennakoitavissa henkilöille, joita se koskee, Euroopan unionin tuomioistuimen – – ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti.
– –
(47)
Rekisterinpitäjän, myös sellaisen rekisterinpitäjän, jolle henkilötiedot voidaan luovuttaa, tai kolmannen osapuolen oikeutetut edut voivat muodostaa käsittelyn oikeusperusteen edellyttäen, että rekisteröidyn edut tai perusoikeudet ja ‑vapaudet eivät syrjäytä niitä ja että otetaan huomioon rekisteröityjen kohtuulliset odotukset, jotka perustuvat heidän ja rekisterinpitäjän väliseen suhteeseen. Tällainen oikeutettu etu voi olla olemassa esimerkiksi, kun rekisteröidyn ja rekisterinpitäjän välillä on merkityksellinen ja asianmukainen suhde, kuten että rekisteröity on rekisterinpitäjän asiakas tai tämän palveluksessa. Oikeutetun edun olemassaoloa on joka tapauksessa arvioitava huolellisesti; on arvioitava muun muassa, voiko rekisteröity kohtuudella odottaa henkilötietojen keruun ajankohtana ja sen yhteydessä, että henkilötietoja voidaan käsitellä tätä tarkoitusta varten. Etenkin rekisteröidyn edut ja perusoikeudet voisivat syrjäyttää rekisterinpitäjän edun, jos henkilötietoja käsitellään olosuhteissa, joissa rekisteröity ei voi kohtuudella odottaa jatkokäsittelyä. – – Henkilötietojen käsittelyä suoramarkkinointitarkoituksissa voidaan pitää oikeutetun edun toteuttamiseksi suoritettuna.
(48)
Rekisterinpitäjillä, jotka kuuluvat konserniin tai keskuselimeen kuuluvaan laitokseen, saattaa olla sisäisistä hallinnollisista syistä johtuen oikeutettu etu siirtää konsernin sisällä henkilötietoja, asiakkaiden tai työntekijöiden henkilötietojen käsittely mukaan luettuna. Tämä ei vaikuta yleisperiaatteisiin, joita sovelletaan henkilötietojen siirtoon konsernin sisällä kolmannessa maassa sijaitsevaan yritykseen.”
4
Yleisen tietosuoja-asetuksen 1 artiklan, jonka otsikko on ”Kohde ja tavoitteet”, 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Tällä asetuksella suojellaan luonnollisten henkilöiden perusoikeuksia ja ‑vapauksia ja erityisesti heidän oikeuttaan henkilötietojen suojaan.”
5
Kyseisen asetuksen 4 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Tässä asetuksessa tarkoitetaan
1)
’henkilötiedoilla’ kaikkia tunnistettuun tai tunnistettavissa olevaan luonnolliseen henkilöön, jäljempänä ’rekisteröity’, liittyviä tietoja; tunnistettavissa olevana pidetään luonnollista henkilöä, joka voidaan suoraan tai epäsuorasti tunnistaa erityisesti tunnistetietojen, kuten nimen, henkilötunnuksen, sijaintitiedon, verkkotunnistetietojen taikka yhden tai useamman hänelle tunnusomaisen fyysisen, fysiologisen, geneettisen, psyykkisen, taloudellisen, kulttuurillisen tai sosiaalisen tekijän perusteella,
2)
’käsittelyllä’ toimintoa tai toimintoja, joita kohdistetaan henkilötietoihin tai henkilötietoja sisältäviin tietojoukkoihin joko automaattista tietojenkäsittelyä käyttäen tai manuaalisesti, kuten tietojen keräämistä, tallentamista, järjestämistä, jäsentämistä, säilyttämistä, muokkaamista tai muuttamista, hakua, kyselyä, käyttöä, tietojen luovuttamista siirtämällä, levittämällä tai asettamalla ne muutoin saataville, tietojen yhteensovittamista tai yhdistämistä, rajoittamista, poistamista tai tuhoamista,
– –
7)
’rekisterinpitäjällä’ luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, viranomaista, virastoa tai muuta elintä, joka yksin tai yhdessä toisten kanssa määrittelee henkilötietojen käsittelyn tarkoitukset ja keinot; jos tällaisen käsittelyn tarkoitukset ja keinot määritellään unionin tai jäsenvaltioiden lainsäädännössä, rekisterinpitäjä tai tämän nimittämistä koskevat erityiset kriteerit voidaan vahvistaa unionin oikeuden tai jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti,
– –
11)
rekisteröidyn ’suostumuksella’ mitä tahansa vapaaehtoista, yksilöityä, tietoista ja yksiselitteistä tahdonilmaisua, jolla rekisteröity hyväksyy henkilötietojensa käsittelyn antamalla suostumusta ilmaisevan lausuman tai toteuttamalla selkeästi suostumusta ilmaisevan toimen,
– –”
6
Yleisen tietosuoja-asetuksen 5 artiklassa, jonka otsikko on ”Henkilötietojen käsittelyä koskevat periaatteet”, säädetään seuraavaa:
”1.   Henkilötietojen suhteen on noudatettava seuraavia vaatimuksia:
a)
niitä on käsiteltävä lainmukaisesti, asianmukaisesti ja rekisteröidyn kannalta läpinäkyvästi (’lainmukaisuus, kohtuullisuus ja läpinäkyvyys’);
b)
ne on kerättävä tiettyä, nimenomaista ja laillista tarkoitusta varten, eikä niitä saa käsitellä myöhemmin näiden tarkoitusten kanssa yhteensopimattomalla tavalla; – –
c)
niiden on oltava asianmukaisia ja olennaisia ja rajoitettuja siihen, mikä on tarpeellista suhteessa niihin tarkoituksiin, joita varten niitä käsitellään (’tietojen minimointi’);
– –
2.   Rekisterinpitäjä vastaa siitä, ja sen on pystyttävä osoittamaan se, että 1 kohtaa on noudatettu (’osoitusvelvollisuus’).”
7
Yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan, jonka otsikko on ”Käsittelyn lainmukaisuus”, sanamuoto on seuraava:
”1.   Käsittely on lainmukaista ainoastaan jos ja vain siltä osin kuin vähintään yksi seuraavista edellytyksistä täyttyy:
a)
rekisteröity on antanut suostumuksensa henkilötietojensa käsittelyyn yhtä tai useampaa erityistä tarkoitusta varten;
b)
käsittely on tarpeen sellaisen sopimuksen täytäntöön panemiseksi, jossa rekisteröity on osapuolena, tai sopimuksen tekemistä edeltävien toimenpiteiden toteuttamiseksi rekisteröidyn pyynnöstä;
c)
käsittely on tarpeen rekisterinpitäjän lakisääteisen velvoitteen noudattamiseksi;
– –
f)
käsittely on tarpeen rekisterinpitäjän tai kolmannen osapuolen oikeutettujen etujen toteuttamiseksi, paitsi milloin henkilötietojen suojaa edellyttävät rekisteröidyn edut tai perusoikeudet ja ‑vapaudet syrjäyttävät tällaiset edut, erityisesti jos rekisteröity on lapsi.
Ensimmäisen alakohdan f alakohtaa ei sovelleta tietojenkäsittelyyn, jota viranomaiset suorittavat tehtäviensä yhteydessä.
2.   Jäsenvaltiot voivat pitää voimassa tai ottaa käyttöön yksityiskohtaisempia säännöksiä tässä asetuksessa vahvistettujen sääntöjen soveltamisen mukauttamiseksi sellaisessa käsittelyssä, joka tehdään 1 kohdan c ja e alakohdan noudattamiseksi määrittämällä täsmällisemmin tietojenkäsittely- ja muita toimenpiteitä koskevat erityiset vaatimukset, joilla varmistetaan laillinen ja asianmukainen tietojenkäsittely muun muassa muissa erityisissä käsittelytilanteissa siten kuin IX luvussa säädetään.
3.   Edellä olevan 1 kohdan c ja e alakohdassa tarkoitetun käsittelyn perustasta on säädettävä joko
a)
unionin oikeudessa; tai
b)
rekisterinpitäjään sovellettavassa jäsenvaltion lainsäädännössä.
– – Unionin oikeuden tai jäsenvaltion lainsäädännön on täytettävä yleisen edun mukainen tavoite ja oltava oikeasuhteinen sillä tavoiteltuun oikeutettuun päämäärään nähden.”
8
Kyseisen asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Kerättäessä rekisteröidyltä häntä koskevia henkilötietoja rekisterinpitäjän on silloin, kun henkilötietoja saadaan, toimitettava rekisteröidylle kaikki seuraavat tiedot:
– –
c)
henkilötietojen käsittelyn tarkoitukset sekä käsittelyn oikeusperuste;
d)
rekisterinpitäjän tai kolmannen osapuolen oikeutetut edut, jos käsittely perustuu 6 artiklan 1 kohdan f alakohtaan;
– –”
Saksan oikeus
9
Kauppalain (Handelsgesetzbuch), sellaisena kuin sitä sovelletaan pääasioiden tosiseikkoihin, 161 §:ssä säädetään seuraavaa:
”(1)   Yhtiö, jonka tarkoituksena on harjoittaa kaupallista toimintaa yhteisellä toiminimellä, on kommandiittiyhtiö, jos yhden tai useamman yhtiömiehen vastuu yhtiön velkojia kohtaan on rajoitettu tietyn omaisuuspanoksen määrään (äänettömät yhtiömiehet) ja kun muiden yhtiömiesten vastuuta ei ole rajoitettu (vastuunalaiset yhtiömiehet).
(2)   Jollei tässä jaksossa toisin säädetä, kommandiittiyhtiöihin sovelletaan avoimiin yhtiöihin sovellettavia säännöksiä.”
10
Kauppalain 162 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:
(1) Yhtiön rekisteröinti-ilmoitukseen on sisällytettävä 106 §:n 2 momentissa säädettyjen tietojen[, joita ovat muun muassa jokaisen yhtiömiehen sukunimi, etunimi, syntymäaika ja asuinpaikka,] lisäksi maininta siitä, ketkä ovat äänettömiä yhtiömiehiä, ja heidän panoksensa määrä. – –”
11
Osakeyhtiölain (Aktiengesetz), sellaisena kuin sitä sovelletaan pääasioiden tosiseikkoihin, 127a §:n 1 ja 3 momentissa säädetään seuraavaa:
”(1)   Osakkeenomistajat tai osakkeenomistajien yhdistykset voivat pyytää muita osakkeenomistajia liittovaltion virallisen lehden (Bundesanzeiger) verkkosivustolla olevassa osakkeenomistajien foorumissa tekemään yhdessä tai valtakirjalla tämän lain mukaisen esityksen tai pyynnön taikka käyttämään äänioikeutta yhtiökokouksessa.
– –
(3)   Pyynnössä voidaan viitata pyynnön esittäneen tahon verkkosivuilla oleviin perusteluihin ja tämän sähköiseen osoitteeseen. – –”
12
Arvopaperikauppalain (Wertpapierhandelsgesetz), sellaisena kuin sitä sovelletaan pääasioiden tosiseikkoihin, 33 §:n 1 momentin ensimmäisessä virkkeessä säädetään seuraavaa:
”Henkilön, joka hankkimalla, luovuttamalla tai muulla tavoin saavuttaa, ylittää tai alittaa omistamillaan osakkeilla 3 prosenttia, 5 prosenttia, 10 prosenttia, 15 prosenttia, 20 prosenttia, 25 prosenttia, 30 prosenttia, 50 prosenttia tai 75 prosenttia äänioikeuksista liikkeeseenlaskijassa, jonka kotivaltio on Saksan liittotasavalta (ilmoitusvelvollinen henkilö), on ilmoitettava siitä viipymättä liikkeeseenlaskijalle ja samalla liittovaltion viranomaiselle viimeistään neljän kaupankäyntipäivän kuluessa ottaen huomioon 34 §:n 1 ja 2 momentti. – –”
Pääasiat ja ennakkoratkaisukysymykset
13
Ennakkoratkaisupyynnöistä ilmenee, että HTB ja Ökorenta ovat sijoitusyhtiöitä, jotka omistavat kumpikin välillisesti osuuksia sijoitusrahastoista omaisuudenhoitoyhtiön kautta. Nämä sijoitusrahastot ovat rakenteeltaan kommandiittiyhtiöitä eli henkilöyhtiöitä, joihin yleisö voi tehdä sijoituksia (Publikumspersonengesellschaft). Osuuksien omistaminen näistä kommandiittiyhtiöistä merkitsee rahasijoitusta. Jos omistusosuus on välillinen, yhtiömiehet käyttävät oikeuksiaan omaisuudenhoitajana toimivien holdingyhtiöiden kautta.
14
Pääasioiden kantajat vaativat pääasioiden vastaajilta, jotka ovat omaisuudenhoitajana toimivia holdingyhtiöitä, että nämä luovuttavat kaikkien niiden yhtiömiesten nimet ja osoitteet, jotka omistavat välillisesti osuuksia asianomaisissa sijoitusrahastoista omaisuudenhoitoyhtiöiden kautta.
15
Pääasioiden vastaajat vastustavat tällaista luovuttamista, sillä ne katsovat, että pyydetyillä tiedoilla pyritään edistämään pääasioiden kantajien omia taloudellisia etuja omien sijoitustuotteidensa mainostamiseen, epävarmuuden aiheuttamiseen sijoittajissa tai näiden omistamien osuuksien ostamiseen alihintaan ja voiton hankkimiseen myymällä niitä eteenpäin. Osuuksien ostamista koskevissa sopimuksissa ja omaisuudenhoitosopimuksissa, joiden nojalla pääasioiden vastaajien yhtiömiehet ovat hankkineet välillisiä osuuksia asianomaisista sijoitusrahastoista, on sopimusmääräyksiä, joilla kielletään kyseisten tietojen toimittaminen muille osuuksien omistajille.
16
Pääasioiden kantajat kiistävät tällaiset aikomukset ja vetoavat oikeuteensa saada yhteys muihin äänettömiin yhtiömiehiin, jotka omistavat osuuksia kyseisistä sijoitusrahastoista, etenkin neuvotellakseen näiden osuuksien ostamisesta.
17
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin huomauttaa lähinnä, että Bundesgerichtshofin (ylin yleinen tuomioistuin, Saksa) ja Oberlandesgericht Münchenin (osavaltion ylioikeus, München, Saksa) oikeuskäytännön mukaan pääasioiden kantajien pyytämien henkilötietojen luovuttaminen voi osoittautua pakolliseksi. Se korostaa kuitenkin, että koska kyseinen oikeuskäytäntö on annettu osittain ennen yleisen tietosuoja-asetuksen voimaantuloa, sitä on mahdollisesti arvioitava eri tavalla nyt käsiteltävissä asioissa, kun otetaan huomioon kyseisen asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja f alakohta, joiden tulkitseminen on ratkaisevaa pääasioiden ratkaisun kannalta.
18
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa erityisesti, että 19.11.2019 annetusta Bundesgerichtshofin tuomiosta (II ZR 263/18) seuraa, että kommandiittiyhtiön kaltaisessa henkilöyhtiössä yhtiömiehen oikeus saada tietoonsa muiden yhtiömiesten nimet ja osoitteet kuuluu ”yhtiömiesten oikeuksien luovuttamattomaan ydinalaan”. Tätä oikeutta sovelletaan myös äänettömiin yhtiömiehiin, jotka omistavat osuuksia vain välillisesti. Jokaiselle sellaisen henkilöyhtiön yhtiömiehelle, johon yleisö voi tehdä sijoituksia, on näet välttämätöntä tuntea kaikki muut, myös osuuksia välillisesti omistavat yhtiömiehet, jotta he voivat käyttää tehokkaasti oikeuksiaan. Näiden henkilötietojen luovuttaminen muille yhtiömiehille on siis yhtiölle yhtiösopimuksen nojalla kuuluvien velvoitteiden mukaista. Saksan oikeudessa ainoa poikkeus oikeudesta saada tällaisia tietoja on oikeuden väärinkäytön kielto, jonka mukaan tähän tiedonsaantioikeuteen pätee oikeuksien väärinkäytön kielto ja shikaanikielto.
19
Bundesgerichtshofin oikeuskäytännön mukaan oikeuden väärinkäytöstä ei missään tapauksessa ole kyse silloin, kun sijoittaja pyrkii saamaan yhteyden muihin sijoittajiin keskustellakseen heidän kanssaan yhtiötä koskevista kysymyksistä ja mahdollisesti perustaakseen eturyhmän sijoittajien kesken. Yhtiömiestä koskevien tietojen toimittamisesta ei myöskään ole syytä kieltäytyä sillä perusteella, että on olemassa pelkkä abstrakti vaara näiden henkilötietojen väärinkäytöstä. Yhtiömiehen olisi lisäksi voitava saada tutustua suoraan yhtiön muiden yhtiömiesten tietoihin tarvitsematta kääntyä yhtiön johtoelinten puoleen.
20
Tästä oikeuskäytännöstä ilmenee myös, ettei tällaista tiedonsaantioikeutta voida sivuuttaa sopimusmääräyksillä, koska muutoin poistettaisiin todellisuudessa eräs yhtiömiesten olennainen oikeus eli oikeus kutsua koolle ylimääräinen yhtiökokous, sillä hyvin pienen osuuden omistava yhtiömies voi saavuttaa tätä varten tarvittavat määräenemmistöt vain yhdessä muiden yhtiömiesten kanssa, mikä edellyttää pakosta, että hän tietää heidän nimensä ja osoitteensa (21.9.2009 annettu Bundesgerichtshofin tuomio (II ZR 264/08)). Mainitun oikeuskäytännön mukaan yleisen tietosuoja-asetuksen johdanto-osan 48 perustelukappaleessa oikeutetaan myös se, että kaikkien yhtiömiesten henkilötiedot voidaan siirtää konsernin sisällä jollekin heistä sisäisistä hallinnollisista syistä johtuen.
21
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan Bundesgerichtshofin oikeuskäytännössä vahvistetaan siis lähtökohtaisesti se, että yhtiömiehillä on tiedonsaantioikeus, jota rajoittaa vain oikeuden väärinkäyttö.
22
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin viittaa myös 16.1.2019 annettuun Oberlandesgericht Münchenin tuomioon (7 U 342/18), jonka mukaan yhtiösopimuksen pääasiallisena kohteena on yhtiömiesten oikeuksien, myös yhtiömiesten aseman vahvistamista yhtiössä koskevan oikeuden, käyttäminen. Yhtiöosuuksien ostaminen merkitsee näin ollen näiden oikeuksien laillista käyttämistä, ja muita yhtiömiehiä koskevien tietojen luovuttamiseen muille yhtiömiehille tätä varten on järkevä intressi. Tällaisesta tietojen luovuttamisesta saadaan kieltäytyä ainoastaan, jos siihen ei ole mitään järkevää intressiä.
23
Ennakkoratkaisua pyytäneellä tuomioistuimella on epäilyjä Bundesgerichtshofin ja Oberlandesgericht Münchenin oikeuskäytännön yhteensopivuudesta unionin oikeuden kanssa siltä osin kuin kyseisessä oikeuskäytännössä sallitaan sijoitusrahastosta osuuksia välillisesti omistavien yhtiömiesten henkilötietojen laajamittainen luovuttaminen sen perusteella, että täysin muodollisesti väitetään, että muilla yhtiömiehillä on intressi saada tällaisia tietoja esimerkiksi osuuksien hankkimista varten.
24
Se näet katsoo, että unionin oikeuden nojalla henkilötietojen suojelu on pääsääntö, joten muun muassa yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 1 kohden ensimmäisen alakohdan b ja f alakohdassa säädetyn tätä periaatetta koskevan poikkeuksen, jolla sallitaan näiden tietojen julkistaminen, on perustuttava ”riittävään oikeuttamisperusteeseen”. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa lisäksi, ettei Saksan oikeudessa ole mitään lakisääteistä velvollisuutta julkaista tietoja, jotka koskevat omaisuudenhoitoyhtiöstä osuuksia omistavia henkilöitä. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii näin ollen, olisiko yhtiömiesten tietoihin tutustumista koskevan oikeuden edellytykseksi asetettava yhtäältä se, että – samalla tavalla kuin Saksan oikeudessa säädetään arvopaperipörssissä noteerattujen osakeyhtiöiden osalta – on olemassa tietty omistusosuutta koskeva kynnysarvo, ja toisaalta se, että on olemassa konkreettinen ja täsmällinen yhtiöön liittyvä syy niiden yhtiömiesten osalta, joista tällaisia tietoja pyydetään.
25
Tässä tilanteessa Amtsgericht München (alioikeus, München, Saksa) päätti lykätä asian käsittelyä näissä kahdessa pääasiassa ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat identtiset ennakkoratkaisukysymykset:
”(1)
a)
Ilmeneekö yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan [ensimmäisen alakohdan] b ja f alakohdan tulkinnasta, että kun kyseessä on henkilöyhtiö, johon yleisö voi tehdä sijoituksia, riittää jo se, että asianomaisella on osuus yhtiöstä yhtiömiehenä, jonka vastuu ei ole henkilökohtainen, jonka vastuu on vain vähäinen ja joka ei toimi liikkeenjohtajana, jotta kyseessä on ’oikeutettu etu’ siihen, että hän saa tietoja kaikista välillisesti omaisuudenhoitajan kautta osuuksia omistavista yhtiömiehistä, heidän yhteystiedoistaan ja osuuksistaan kyseisestä henkilöyhtiöstä, ja jotta yhtiösopimuksesta johdetaan vastaava sopimusvelvoite,
b)
vai rajoittuuko oikeutettu etu tällaisissa olosuhteissa vain siihen, että yhtiöltä saadaan tietoja niistä välillisesti osuuksia omistavista, joiden vastuu ei ole vähäinen vaan jotka omistavat vähimmäisosuuden, jonka perusteella on ainakin mahdollista, että ne voivat vaikuttaa yhtiön kehitykseen?
(2)
a)
Riittääkö tarkoitus ottaa yhteyttä tutustumista tai näkemysten vaihtamista varten taikka yhtiöosuuksien ostamista koskevien neuvottelujen käymiseksi siihen, että tällaisen rajoittamattoman oikeuden yhteydessä [ensimmäisen kysymyksen a kohta] ei ylitetä oikeuden väärinkäytön rajoja tai ei tehdä poikkeusta rajoitettua tiedonsaantioikeutta [ensimmäisen kysymyksen b kohta] koskevasta rajoituksesta,
b)
vai voiko tiedon saamiseen liittyvä etu olla merkityksellinen vasta silloin, jos tietojen antamista vaaditaan siinä nimenomaisessa tarkoituksessa, että otetaan yhteyttä muihin yhtiömiehiin, jotta näiltä voidaan vaatia toiminnan yhteensovittamista sellaisista konkreettisista syistä, joiden vuoksi tahdonmuodostus on tarpeen yhtiömiesten päätösten yhteydessä?”
Asian käsittelyn vaiheet unionin tuomioistuimessa
26
Unionin tuomioistuimen presidentti lykkäsi 23.9.2022 tekemällään päätöksellä näiden asioiden käsittelyä, kunnes asiassa C‑252/21 annetaan lopullinen ratkaisu.
27
Unionin tuomioistuimen presidentin 7.7.2023 tekemän päätöksen mukaisesti kirjaamo antoi ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle tiedoksi 4.7.2023 annetun tuomion Meta Platforms ym. (Yhteisöpalvelun yleiset käyttöehdot) (C‑252/21, EU:C:2023:537) ja kehotti tätä ilmoittamaan sille, haluaako tämä kyseisen tuomion perusteella pysyttää ennakkoratkaisupyyntönsä kokonaan tai osittain.
28
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ilmoitti unionin tuomioistuimen kirjaamoon 4.8.2023 toimittamallaan samana päivänä päivätyllä kirjeellä pysyttävänsä ennakkoratkaisupyyntönsä.
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
29
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee ennakkoratkaisukysymyksillään, jotka on tutkittava yhdessä, onko yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja f alakohtaa tulkittava siten, että henkilötietojen käsittelyä, jossa sijoitusrahaston, joka on rakenteeltaan henkilöyhtiö, johon yleisö voi tehdä sijoituksia, yhtiömiehen pyynnöstä luovutetaan tietoja kaikista yhtiömiehistä, jotka omistavat välillisesti osuuksia tästä rahastosta omaisuudenhoitoyhtiöiden kautta, riippumatta siitä, miten suuri heidän omistusosuutensa kyseisestä rahastosta on, yhteyden ottamiseksi tällaisiin yhtiömiehiin ja neuvottelujen käymiseksi heidän kanssaan heidän yhtiöosuuksiensa ostamiseksi tai toiminnan yhteensovittamiseksi heidän kanssa yhteisen tahdon muodostamiseksi yhtiömiesten päätösten yhteydessä, voidaan pitää tarpeellisena kyseisen b alakohdan tarkoituksessa sellaisen sopimuksen täytäntöön panemiseksi, jossa rekisteröidyt ovat osapuolina, tai kyseisen f alakohdan tarkoituksessa rekisterinpitäjän tai kolmannen osapuolen oikeutettujen etujen toteuttamiseksi.
30
Koska ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii sitä, onko kansallisten tuomioistuinten oikeuskäytäntöön Saksan oikeudessa perustuva tällaisten tietojen luovuttamista koskeva velvollisuus yhteensopiva yleisen tietosuoja-asetuksen kanssa, esitetyt kysymykset on muotoiltava uudelleen siten, että ne koskevat myös kyseisen asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan tulkintaa, ja on katsottava, että ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii kysymyksillään myös sitä, voidaanko tällaisen luovuttamisen katsoa perustuvan rekisterinpitäjän lakisääteiseen velvollisuuteen.
31
Näihin kysymyksiin vastaamiseksi on aluksi muistutettava, että yleisen tietosuoja-asetuksen tavoite, sellaisena kuin se ilmenee sen 1 artiklasta ja sen johdanto-osan ensimmäisestä ja kymmenennestä perustelukappaleesta, on erityisesti se, että turvataan luonnollisten henkilöiden perusoikeuksien ja ‑vapauksien ja erityisesti heidän yksityisyyttä koskevan oikeutensa korkeatasoinen suoja henkilötietojen käsittelyssä; tämä oikeus on vahvistettu perusoikeuskirjan 8 artiklan 1 kohdassa ja SEUT 16 artiklan 1 kohdassa (tuomio 7.3.2024, IAB Europe, C‑604/22, EU:C:2024:214, 53 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
32
Kyseisen tavoitteen mukaisesti henkilötietojen käsittelyssä on etenkin noudatettava kyseisen asetuksen 5 artiklassa ilmaistuja henkilötietojen käsittelyä koskevia periaatteita, ja sen on täytettävä asetuksen 6 artiklassa luetellut lainmukaisuuden edellytykset (ks. vastaavasti tuomio 6.10.2020, La Quadrature du Net ym., C‑511/18, C‑512/18 ja C‑520/18, EU:C:2020:791, 208 kohta ja tuomio 11.7.2024, Meta Platforms Ireland (Edustajakanne), C‑757/22, EU:C:2024:598, 49 kohta).
33
Tältä osin on korostettava, että yleisen tietosuoja-asetuksen 5 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan henkilötietoja on käsiteltävä lainmukaisesti, asianmukaisesti ja rekisteröidyn kannalta läpinäkyvästi.
34
Erityisesti siltä osin kuin on kyse käsittelyn lainmukaisuuden edellytyksistä on huomautettava, että – kuten unionin tuomioistuin on todennut – yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa vahvistetaan tyhjentävä luettelo tilanteista, joissa henkilötietojen käsittelyn voidaan katsoa olevan lainmukaista. Jotta käsittelyn voidaan siis katsoa olevan oikeutettua, sen on kuuluttava johonkin tässä säännöksessä säädetyistä tapauksista (tuomio 4.7.2023, Meta Platforms ym. (Yhteisöpalvelun yleiset käyttöehdot), C‑252/21, EU:C:2023:537, 90 kohta).
35
Kun otetaan huomioon pääasioiden erityispiirteet, on lisäksi huomautettava, että kyseisen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä kohdassa ei sinällään aseteta velvollisuutta vaan siinä vain ilmaistaan mahdollisuus käsitellä henkilötietoja siinä luetelluissa tapauksissa (ks. analogisesti tuomio 4.5.2017, Rīgas satiksme, C‑13/16, EU:C:2017:336, 26 kohta).
36
Yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaan henkilötietojen käsittely on lainmukaista, jos ja siltä osin kuin rekisteröity on antanut sitä koskevan suostumuksensa yhtä tai useampaa erityistä tarkoitusta varten. Jos tällainen suostumus puuttuu tai sitä ei ole annettu yleisen tietosuoja-asetuksen 4 artiklan 11 alakohdan mukaisesti vapaaehtoisesti, yksilöidysti, tietoisesti ja yksiselitteisesti, tällainen käsittely on kuitenkin oikeutettua, jos sen osalta täyttyy jokin 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b–f alakohdassa mainituista tarvetta koskevista edellytyksistä.
37
Tässä yhteydessä yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b–f alakohdassa olevia oikeuttamisperusteita on tulkittava suppeasti, koska niiden perusteella ilman rekisteröidyn suostumusta suoritettavasta henkilötietojen käsittelystä tulee lainmukaista (tuomio 4.7.2023, Meta Platforms ym. (Yhteisöpalvelun yleiset käyttöehdot), C‑252/21, EU:C:2023:537, 93 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
38
Lisäksi on niin, että – kuten unionin tuomioistuin on todennut – kun henkilötietojen käsittelyn voidaan todeta olevan tarpeen jonkin yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b–f alakohdassa olevan oikeuttamisperusteen vuoksi, ei ole tarpeen määrittää, kuuluuko tämä käsittely myös näistä oikeuttamisperusteista jonkin muun piiriin (tuomio 4.7.2023, Meta Platforms ym. (Yhteisöpalvelun yleiset käyttöehdot), C‑252/21, EU:C:2023:537, 94 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
39
Unionin tuomioistuin on myös todennut, että yleisen tietosuoja-asetuksen 5 artiklan mukaan juuri rekisterinpitäjällä on todistustaakka siitä, että nämä tiedot muun muassa kerätään tiettyä, nimenomaista ja laillista tarkoitusta varten ja että niitä käsitellään lainmukaisesti, asianmukaisesti ja rekisteröidyn kannalta läpinäkyvästi. Lisäksi kyseisen asetuksen 13 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan silloin, kun henkilötietoja kerätään rekisteröidyltä, rekisterinpitäjän on annettava hänelle tiedoksi näiden tietojen käsittelyn tarkoitukset sekä käsittelyn oikeusperuste (tuomio 4.7.2023, Meta Platforms ym. (Yhteisöpalvelun yleiset käyttöehdot), C‑252/21, EU:C:2023:537, 95 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
40
Nyt käsiteltävissä asioissa unionin tuomioistuimen käytössä olevasta asiakirja-aineistosta ilmenee, että osuuksia asianomaisista sijoitusrahastoista välillisesti omaisuudenhoitoyhtiöiden kautta omistavat yhtiömiehet eivät ole antaneet yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan tarkoituksessa suostumustaan siihen, että pääasioiden vastaajat luovuttavat heidän henkilötietonsa kolmansille osapuolille ja etenkin HTB:lle ja Ökorentalle.
41
Esitettyihin kysymyksiin vastaamiseksi on siis tarkastettava, voidaanko kyseisen asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja f alakohdan säännöksiin, joita ennakkoratkaisupyynnöt erityisesti koskevat, vedota sen oikeuttamiseksi, että tällaisia tietoja mahdollisesti luovutetaan näille kolmansille osapuolille.
42
Ensimmäiseksi siltä osin kuin on kyse yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdasta on todettava, että sen mukaan henkilötietojen käsittely on lainmukaista, jos se ”on tarpeen sellaisen sopimuksen täytäntöön panemiseksi, jossa rekisteröity on osapuolena, tai sopimuksen tekemistä edeltävien toimenpiteiden toteuttamiseksi rekisteröidyn pyynnöstä”.
43
Unionin tuomioistuin on tältä osin jo todennut, että jotta henkilötietojen käsittelyn voidaan katsoa olevan tarpeen sopimuksen täytäntöön panemiseksi tässä säännöksessä tarkoitetussa merkityksessä, sen on oltava objektiivisesti välttämätöntä sellaisen tarkoituksen toteuttamiseksi, joka on rekisteröidylle tarkoitetun sopimusperusteisen suorituksen olennainen osa. Rekisterinpitäjän on siis voitava osoittaa, miltä osin sopimuksen pääkohdetta ei voitaisi toteuttaa ilman kyseessä olevaa käsittelyä (tuomio 4.7.2023, Meta Platforms ym. (Yhteisöpalvelun yleiset käyttöehdot), C‑252/21, EU:C:2023:537, 98 kohta).
44
Kuten unionin tuomioistuin on myös todennut, yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun oikeuttamisperusteen soveltamisen kannalta ratkaisevaa on nimittäin se, että rekisterinpitäjän suorittama henkilötietojen käsittely on olennaisen tärkeää tämän rekisterinpitäjän ja rekisteröidyn välisen sopimuksen asianmukaista täyttämistä varten, eikä näin ollen ole muita toimivia ja vähemmän intrusiivisia vaihtoehtoja (tuomio 4.7.2023, Meta Platforms ym. (Yhteisöpalvelun yleiset käyttöehdot), C‑252/21, EU:C:2023:537, 99 kohta).
45
Nyt käsiteltävissä asioissa ennakkoratkaisupyynnöistä ilmenee, että pääasioissa kyseessä olevissa osuuksien ostamista koskevissa sopimuksissa ja omaisuudenhoitosopimuksissa, joiden nojalla välilliset omistusosuudet asianomaisista sijoitusrahastoista on hankittu, määrätään nimenomaisesti kiellosta toimittaa välillisiä sijoittajia koskevat tiedot muille osuuksien omistajille.
46
Tältä osin on huomautettava, että sen, että sijoitusrahastosta, johon yleisö voi tehdä sijoituksia, hankitaan välillisesti omistusosuus omaisuudenhoitoyhtiön kautta, olennainen piirre on nimenomaan yhtiömiesten anonymiteetti, ja näin on myös yhtiömiesten itsensä välisissä suhteissa. Eli tietyt henkilöt päättävät sijoittaa varoja sijoitusrahastoon omaisuudenhoitoyhtiön kautta omistamansa osuuden muodossa juuri sen johdosta, että sijoitusrahasto käsittelee heidän tietojaan luottamuksellisesti.
47
Jollei ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen selvityksestä muuta johdu, henkilötietojen käsittelyä, jossa luovutetaan tietoja yhtiömiehistä, jotka omistavat välillisesti osuuksia sijoitusrahastosta, johon yleisö voi tehdä sijoituksia, omaisuudenhoitoyhtiöiden kautta, ei voida katsoa olevan ”tarpeen – – sopimuksen täytäntöön panemiseksi” yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoituksessa merkityksessä, kun tällaisen osuuden hankkimisen perustana olevassa sopimuksessa todetaan nimenomaisesti, ettei näitä tietoja saa luovuttaa muille osuuksien omistajille.
48
Toiseksi on todettava yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan f alakohdasta, että sen mukaan henkilötietojen käsittely on lainmukaista, jos se on tarpeen rekisterinpitäjän tai kolmannen osapuolen oikeutettujen etujen toteuttamiseksi, paitsi milloin henkilötietojen suojaa edellyttävät rekisteröidyn edut tai perusoikeudet ja ‑vapaudet syrjäyttävät tällaiset edut.
49
Kuten unionin tuomioistuin on jo todennut, kyseisessä säännöksessä säädetään kolmesta kumulatiivisesta edellytyksestä henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuudelle, eli siinä edellytetään ensinnäkin, että tavoitellaan rekisterinpitäjän tai kolmannen osapuolen oikeutettua etua, toiseksi, että henkilötietojen käsittely on tarpeen oikeutetun edun toteuttamiseksi, ja kolmanneksi, että henkilön, jota tietosuoja koskee, edut tai perusoikeudet ja ‑vapaudet eivät syrjäytä rekisterinpitäjän tai kolmannen osapuolen oikeutettua etua (tuomio 4.7.2023, Meta Platforms ym. (Yhteisöpalvelun yleiset käyttöehdot), C‑252/21, EU:C:2023:537, 106 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
50
Ensinnäkin oikeutetun edun tavoitteluun liittyvästä edellytyksestä on todettava, että koska oikeutetun edun käsitettä ei ole määritelty yleisessä tietosuoja-asetuksessa, hyvin monenlaisia etuja voidaan lähtökohtaisesti pitää oikeutettuina, kuten unionin tuomioistuin on jo katsonut (tuomio 7.12.2023, SCHUFA Holding (Jäännösveloista vapauttaminen), C‑26/22 ja C‑64/22, EU:C:2023:958, 76 kohta).
51
Toiseksi edellytyksestä, joka koskee henkilötietojen käsittelyn tarpeellisuutta tavoitellun oikeutetun edun toteuttamiseksi, on todettava, että ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on sen nojalla selvitettävä, että henkilötietojen käsittelyllä tavoiteltua oikeutettua etua ei voida kohtuudella saavuttaa yhtä tehokkaasti muilla rekisteröityjen perusoikeuksia ja ‑vapauksia, erityisesti perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa taattuja yksityiselämän kunnioitusta ja henkilötietojen suojaa koskevia oikeuksia, vähemmän rajoittavilla keinoilla (tuomio 7.12.2023, SCHUFA Holding (Jäännösveloista vapauttaminen), C‑26/22 ja C‑64/22, EU:C:2023:958, 77 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
52
Tässä yhteydessä on myös muistutettava, että käsittelyn tarpeellisuutta koskevaa edellytystä on tarkasteltava yhdessä yleisen tietosuoja-asetuksen 5 artiklan 1 kohdan c alakohdassa vahvistetun tietojen minimoinnin periaatteen kanssa, jonka mukaan henkilötietojen on oltava ”asianmukaisia ja olennaisia ja rajoitettuja siihen, mikä on tarpeellista suhteessa niihin tarkoituksiin, joita varten niitä käsitellään” (tuomio 4.7.2023, Meta Platforms ym. (Yhteisöpalvelun yleiset käyttöehdot), C‑252/21, EU:C:2023:537, 109 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
53
Lopuksi on todettava kolmanneksi edellytyksestä, jonka mukaan henkilön, jota tietosuoja koskee, edut tai perusoikeudet ja ‑vapaudet eivät syrjäytä rekisterinpitäjän tai kolmannen osapuolen oikeutettua etua, että unionin tuomioistuin on jo katsonut, että se merkitsee kyseessä olevien vastakkaisten oikeuksien ja etujen punnintaa, joka riippuu lähtökohtaisesti kunkin tapauksen konkreettisista olosuhteista, ja että ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on näin ollen suoritettava tämä punninta ottamalla huomioon nämä erityiset olosuhteet (tuomio 4.7.2023, Meta Platforms ym. (Yhteisöpalvelun yleiset käyttöehdot), C‑252/21, EU:C:2023:537, 110 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
54
Yleisen tietosuoja-asetuksen johdanto-osan 47 perustelukappaleessa todetaan lisäksi, että rekisteröidyn edut ja perusoikeudet voivat syrjäyttää rekisterinpitäjän edun etenkin, jos henkilötietoja käsitellään olosuhteissa, joissa rekisteröity ei voi kohtuudella odottaa tällaista käsittelyä (tuomio 4.7.2023, Meta Platforms ym. (Yhteisöpalvelun yleiset käyttöehdot), C‑252/21, EU:C:2023:537, 112 kohta).
55
Vaikka ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on viime kädessä arvioitava, täyttyvätkö tämän tuomion 49 kohdassa mainitut kolme edellytystä pääasioissa kyseessä olevan henkilötietojen käsittelyn osalta, unionin tuomioistuin voi ennakkoratkaisupyyntöä käsitellessään tehdä täsmennyksiä ohjatakseen tätä tuomioistuinta kyseisessä selvityksessä (tuomio 4.7.2023, Meta Platforms ym. (Yhteisöpalvelun yleiset käyttöehdot), C‑252/21, EU:C:2023:537, 96 kohta ja tuomio 7.12.2023, SCHUFA Holding (Jäännösveloista vapauttaminen), C‑26/22 ja C‑64/22, EU:C:2023:958, 81 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
56
Nyt käsiteltävissä asioissa on todettava ensinnäkin edellytyksestä, joka koskee rekisterinpitäjän tai kolmannen osapuolen oikeutetun edun tavoittelemista yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan f alakohdan tarkoituksessa, että ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin viittaa kolmannen osapuolen etuun eli sijoitusrahastosta, joka on rakenteeltaan kommandiittiyhtiö, johon yleisö voi tehdä sijoituksia, välillisesti osuuden omistavan yhtiömiehen intressiin saada kyseisen yhtiön muita välillisiä yhtiömiehiä koskevat henkilötiedot saadakseen yhteyden tällaisiin yhtiömiehiin tai käydäkseen heidän kanssaan neuvotteluja yhtiöosuuksien ostamisesta tai yhteensovittaakseen toimintaa heidän kanssaan yhteisen tahdon muodostamiseksi yhtiömiesten päätösten yhteydessä.
57
On todettava, että tällainen etu voi lähtökohtaisesti olla yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan f alakohdassa tarkoitettu oikeutettu etu henkilötietojen luovuttamisen kannalta, kun otetaan huomioon tällaisen yhtiön asema, sellaisena kuin se ilmenee asianomaisen jäsenvaltion kansallisesta oikeudesta, ja riippumatta siitä, miten suuren osuuden luovutuspyynnön esittänyt yhtiömies omistaa yhtiöstä ja mitä valtuuksia yhtiömiehellä siinä on. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on kuitenkin arvioitava tapauskohtaisesti tällaisen edun olemassaoloa ottamalla huomioon sovellettavat oikeussäännöt ja kaikki asiaan liittyvät olosuhteet.
58
Jos tällainen oikeutettu etu on ilmeinen, on vielä tarpeen, että rekisterinpitäjä noudattaa kaikkia muita sille yleisen tietosuoja-asetuksen mukaan kuuluvia velvollisuuksia, jotta kyseisen edun tavoittelu voisi mahdollistaa henkilötietojen käsittelyn yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan f alakohdan nojalla.
59
Siltä osin kuin toiseksi on kyse edellytyksestä, joka koskee henkilötietojen käsittelyn tarpeellisuutta kyseisen edun toteuttamiseksi ja erityisesti siitä, onko olemassa muita rekisteröityjen perusoikeuksia ja ‑vapauksia vähemmän rajoittavia ja yhtä asianmukaisia keinoja, on todettava, että sijoitusrahaston yhtiömiehellä, joka haluaa saada tietoja toisesta yhtiömiehestä, joka omistaa välillisesti osuuden kyseisestä rahastosta omaisuudenhoitoyhtiön kautta, on etenkin mahdollisuus pyytää suoraan kyseiseltä rahastolta tai kyseiseltä yhtiöltä, että hänen pyyntönsä toimitetaan asianomaiselle yhtiömiehelle, jotta hän voisi tutustua tähän tai vaihtaa näkemyksiä tämän kanssa. Viimeksi mainittu voisi tämän jälkeen vapaasti päättää, haluaako hän ottaa yhteyttä pyynnön esittäneeseen yhtiömieheen vai haluaako hän mieluummin olla hyväksymättä tällaista pyyntöä ja säilyttää anonymiteettinsä. Tällainen ratkaisu voitaisiin omaksua myös siitä tapauksessa, että pyynnön esittänyt yhtiömies haluaa aloittaa toisen yhtiömiehen kanssa neuvottelut tämän osuuksien ostamiseksi tai toiminnan yhteensovittamiseksi tämän kanssa yhteisen tahdon muodostamiseksi kaikkien yhtiömiesten päätösten yhteydessä.
60
Tämän ratkaisun nojalla yhtiömies, jota tietopyyntö koskee, voisi lisäksi tämän tuomion 52 kohdassa mainitun tietojen minimoinnin periaatteen mukaisesti valvoa edelleen henkilötietojensa käsittelyä ja rajata siis niiden luovuttamisen toiselle yhtiömiehelle siihen, mikä on tosiasiallisesti tarpeellista ja merkityksellistä niiden tarkoitusten kannalta, joihin mainittuja tietoja pyydetään ja käsitellään.
61
On siis mahdollista, että tämän tuomion edellisessä kohdassa kuvatun kaltaista menettelyä voitaisiin pitää toimenpiteenä, jolla puututaan vähemmän rekisteröidyn henkilötietojen luottamuksellisuuden suojaa koskevaan oikeuteen samalla kuin sillä sallitaan rekisterinpitäjän tavoitella yhtä tehokkaasti asianomaisen kolmannen osapuolen oikeutettua etua, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on kuitenkin selvitettävä.
62
Siltä osin kuin kolmanneksi on kyse etujen punninnasta, joka ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on suoritettava käsiteltävien asioiden erityisten olosuhteiden perusteella, on todettava, että kyseisen tuomioistuimen on otettava huomioon muun muassa rekisteröidyn kohtuulliset odotukset sekä kyseessä olevan käsittelyn laajuus ja vaikutus, joka sillä on tähän henkilöön (tuomio 4.7.2023, Meta Platforms ym. (Yhteisöpalvelun yleiset käyttöehdot), C‑252/21, EU:C:2023:537, 116 kohta).
63
Tästä seuraa, että tällaista punnintaa suoritettaessa yhtäältä ei lähtökohtaisesti voida sulkea pois sitä, että henkilöyhtiön – myös välillisten – yhtiömiesten henkilötietojen luovuttamisella muille yhtiömiehille voidaan edistää mahdollisesti heistä jokaisen taloudellisia etuja ja siis myös välillisten yhtiömiesten, joiden henkilötietoihin muut yhtiömiehet toivovat saavansa tutustua, etuja.
64
Toisaalta ei voida myöskään sulkea pois sitä, etteikö välillisesti sijoitusrahastosta osuuden omistavien yhtiömiesten intressi siihen, että heidän henkilötietonsa pidetään luottamuksellisina, voisi syrjäyttää muiden sellaisten yhtiömiesten etua, jotka haluavat saada heidän yhteystietonsa. Tältä kannalta katsoa on annettava erityistä merkitystä sille seikalle, että etenkin tämän tuomion 45 kohdassa mainittujen sopimusmääräysten nojalla on todennäköistä, että tällaisen sijoitusrahaston välilliset yhtiömiehet eivät voineet kohtuudella odottaa heidän henkilötietojensa keruun ajankohtana, että nämä tiedot luovutetaan kolmansille osapuolille eli nyt käsiteltävissä asioissa muille kyseisen sijoitusrahaston välillisille yhtiömiehille.
65
Kaikesta edellä esitetystä ilmenee – ja jollei ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen arvioinnista muuta johdu –, että on kyseenalaista, voiko pääasioiden kantajien pyytämien tietojen luovuttamisen kaltainen henkilötietojen käsittely olla oikeutettua yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artikla 1 kohdan ensimmäisen alakohdan f alakohdassa tarkoitetun oikeutetun edun perusteella.
66
Siltä osin kuin kolmanneksi on kyse yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdasta, on todettava, että siinä säädetään, että henkilötietojen käsittely on lainmukaista, jos se on tarpeen rekisterinpitäjän lakisääteisen velvoitteen noudattamiseksi.
67
Yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 3 kohdassa täsmennetään tältä osin muun muassa, että käsittelyn on perustuttava unionin oikeuteen tai rekisterinpitäjään sovellettavaan jäsenvaltion lainsäädäntöön ja että tämän oikeusperustan on täytettävä yleisen edun mukainen tavoite ja oltava oikeasuhteinen sillä tavoiteltuun oikeutettuun päämäärään nähden (tuomio 4.7.2023, Meta Platforms ym. (Yhteisöpalvelun yleiset käyttöehdot), C‑252/21, EU:C:2023:537, 128 kohta).
68
Kuten kyseisen asetuksen johdanto-osan 41 perustelukappaleessa lisäksi todetaan, aina kun asetuksessa viitataan käsittelyn oikeusperusteeseen tai lainsäädäntötoimeen, siinä ei välttämättä edellytetä parlamentissa hyväksyttyä säädöstä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asianomaisen jäsenvaltion perustuslaillisen järjestyksen edellyttämien vaatimusten soveltamista. Kyseisen käsittelyn oikeusperusteen tai lainsäädäntötoimen olisi kuitenkin oltava selkeä ja täsmällinen ja sen soveltamisen olisi oltava ennakoitavissa henkilöille, joita se koskee, Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti.
69
Nyt käsiteltävissä asioissa on yhtäältä niin, että unionin oikeudessa ei säädetä mistään pääasioissa kyseessä olevien kaltaisille sijoitusrahastoille tai omaisuudenhoitoyhtiöille asetetusta velvollisuudesta luovuttaa sellaisten yhtiömiesten henkilötietoja, jotka omistavat välillisesti osuuksia näistä rahastoista.
70
Ennakkoratkaisupyynnöistä ilmenee toisaalta, että tällainen velvollisuus voitaisiin kuitenkin johtaa – jollei niistä selvityksistä muuta johdu, jotka ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tältä osin tehtävä – Bundesgerichtshofin ja Oberlandesgericht Münchenin oikeuskäytännöstä, jonka mukaan sopimusmääräyksiä, joilla taataan pääasioissa kyseessä olevien kaltaisen henkilöyhtiön, johon yleisö voi tehdä sijoituksia, välillisten yhtiömiesten yhteystietojen luottamuksellisuus, on pidettävä pätemättöminä, joten sijoitusrahastosta, joka on rakenteeltaan kommandiittiyhtiö, johon yleisö voi tehdä sijoituksia, välillisesti osuuksia omistavien yhtiömiesten henkilötiedot olisi luovutettava.
71
Tältä osin on huomautettava, että tämän tuomion 68 kohdassa mainitun mukaisesti ei voida sulkea pois sitä, että yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmaisu ”rekisterinpitäjään sovellettava jäsenvaltion lainsäädäntö” kattaa myös kansallisen oikeuskäytännön.
72
Kuten kyseisen asetuksen johdanto-osan 41 perustelukappaleesta ilmenee, vaatimuksena on kuitenkin, että tällainen oikeuskäytäntö on selkeää ja täsmällistä ja sen soveltaminen olisi oltava ennakoitavissa henkilöille, joita se koskee, unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti.
73
Tämän tuomion 67 kohdassa mainitun oikeuskäytännön mukaan on lisäksi vielä tarpeen, että kyseinen oikeuskäytäntö muodostaa oikeusperustan, joka täyttää yleisen edun mukaisen tavoitteen, että se on oikeasuhteinen kyseiseen tavoitteeseen nähden ja että asianomainen käsittely suoritetaan täysin välttämättömän rajoissa, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on selvitettävä (ks. vastaavasti tuomio 4.7.2023, Meta Platforms ym. (Yhteisöpalvelun yleiset käyttöehdot), C‑252/21, EU:C:2023:537, 134 ja 138 kohta).
74
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on siis määritettävä muun muassa, onko niin, ettei ole omassa toimenpiteitä, joilla voidaan taata henkilöyhtiöiden yhtiömiesten välinen avoimuus, sellaisena kuin se näyttää ilmenevän Saksan oikeudesta – kuten tämän tuomion 18–22 kohdassa on esitetty –, mutta joilla rajoitettaisiin vähemmän kommandiittiyhtiöiden, joihin yleisö voi tehdä sijoituksia, välillisten yhtiömiesten luottamuksellisten henkilötietojen suojaa kuin velvollisuudella luovuttaa nämä tiedot kenelle tahansa muulle yhtiömiehelle, joka sitä pyytää.
75
Kaiken edellä esitetyn perusteella esitettyihin kysymyksiin on vastattava, että yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohtaa on tulkittava siten, että henkilötietojen käsittelyä, jossa sijoitusrahaston, joka on rakenteeltaan henkilöyhtiö, johon yleisö voi tehdä sijoituksia, yhtiömiehen pyynnöstä luovutetaan tietoja kaikista yhtiömiehistä, jotka omistavat välillisesti osuuksia tästä rahastosta omaisuudenhoitoyhtiöiden kautta, riippumatta siitä, miten suuri heidän omistusosuutensa kyseisestä rahastosta on, yhteyden ottamiseksi tällaisiin yhtiömiehiin ja neuvottelujen käymiseksi heidän kanssaan heidän yhtiöosuuksiensa ostamiseksi tai toiminnan yhteensovittamiseksi heidän kanssaan yhteisen tahdon muodostamiseksi yhtiömiesten päätösten yhteydessä, voidaan pitää tarpeellisena kyseisen säännöksen tarkoituksessa sellaisen sopimuksen täyttämiseksi, jonka nojalla nämä yhtiömiehet ovat hankkineet tällaisia osuuksia, ainoastaan sillä edellytyksellä, että tämä käsittely on objektiivisesti välttämätöntä sellaisen tarkoituksen toteuttamiseksi, joka on näille yhtiömiehille tarkoitetun sopimusperusteisen suorituksen olennainen osa, joten sopimuksen pääkohdetta ei voitaisi toteuttaa ilman kyseessä olevaa käsittelyä. Näin ei ole, jos kyseisessä sopimuksessa nimenomaisesti suljetaan pois näiden henkilötietojen luovuttaminen muille omistusosuuksien haltijoille.
76
Yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan f alakohtaa on tulkittava siten, että tällaista käsittelyä voidaan pitää tarpeellisena kyseisen säännöksen tarkoituksessa kolmannen osapuolen oikeutettujen etujen toteuttamiseksi ainoastaan sillä edellytyksellä, että tämä käsittely on tällaisen oikeutetun edun toteuttamisen kannalta täysin välttämätöntä ja että kun otetaan huomioon kaikki merkitykselliset olosuhteet, näiden yhtiömiesten edut tai perusoikeudet ja ‑vapaudet eivät syrjäytä kyseistä oikeutettua etua.
77
Yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohtaa on tulkittava siten, että mainittu henkilötietojen käsittely on kyseisen säännöksen nojalla oikeutettua, kun se on tarpeen rekisterinpitäjällä asianomaisen jäsenvaltion oikeuden, sellaisena kuin se on täsmennettynä kyseisen jäsenvaltion oikeuskäytännössä, nojalla olevan lakisääteisen velvoitteen noudattamiseksi, sillä edellytyksellä, että tämä oikeuskäytäntö on selkeää ja täsmällistä, että sen soveltaminen on ennakoitavissa henkilöille, joita se koskee, ja että se täyttää yleisen edun mukaisen tavoitteen ja on oikeasuhteinen siihen nähden.
Oikeudenkäyntikulut
78
Pääasioiden asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevien asioiden käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (neljäs jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
1)
Luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27.4.2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohtaa
on tulkittava siten, että
henkilötietojen käsittelyä, jossa sijoitusrahaston, joka on rakenteeltaan henkilöyhtiö, johon yleisö voi tehdä sijoituksia, yhtiömiehen pyynnöstä luovutetaan tietoja kaikista yhtiömiehistä, jotka omistavat välillisesti osuuksia tästä rahastosta omaisuudenhoitoyhtiöiden kautta, riippumatta siitä, miten suuri heidän omistusosuutensa kyseisestä rahastosta on, yhteyden ottamiseksi tällaisiin yhtiömiehiin ja neuvottelujen käymiseksi heidän kanssaan heidän yhtiöosuuksiensa ostamiseksi tai toiminnan yhteensovittamiseksi heidän kanssaan yhteisen tahdon muodostamiseksi yhtiömiesten päätösten yhteydessä, voidaan pitää tarpeellisena kyseisen säännöksen tarkoituksessa sellaisen sopimuksen täyttämiseksi, jonka nojalla nämä yhtiömiehet ovat hankkineet tällaisia osuuksia, ainoastaan sillä edellytyksellä, että tämä käsittely on objektiivisesti välttämätöntä sellaisen tarkoituksen toteuttamiseksi, joka on näille yhtiömiehille tarkoitetun sopimusperusteisen suorituksen olennainen osa, joten sopimuksen pääkohdetta ei voitaisi toteuttaa ilman kyseessä olevaa käsittelyä. Näin ei ole, jos kyseisessä sopimuksessa nimenomaisesti suljetaan pois näiden henkilötietojen luovuttaminen muille omistusosuuksien haltijoille.
2)
Asetuksen 2016/679 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan f alakohtaa
on tulkittava siten, että
tällaista käsittelyä voidaan pitää tarpeellisena kyseisen säännöksen tarkoituksessa kolmannen osapuolen oikeutettujen etujen toteuttamiseksi ainoastaan sillä edellytyksellä, että tämä käsittely on tällaisen oikeutetun edun toteuttamisen kannalta täysin välttämätöntä ja että kun otetaan huomioon kaikki merkitykselliset olosuhteet, näiden yhtiömiesten edut tai perusoikeudet ja ‑vapaudet eivät syrjäytä kyseistä oikeutettua etua.
3)
Asetuksen 2016/679 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohtaa
on tulkittava siten, että
mainittu henkilötietojen käsittely on kyseisen säännöksen nojalla oikeutettua, kun se on tarpeen rekisterinpitäjällä asianomaisen jäsenvaltion oikeuden, sellaisena kuin se on täsmennettynä kyseisen jäsenvaltion oikeuskäytännössä, nojalla olevan lakisääteisen velvoitteen noudattamiseksi, sillä edellytyksellä, että tämä oikeuskäytäntö on selkeää ja täsmällistä, että sen soveltaminen on ennakoitavissa henkilöille, joita se koskee, ja että se täyttää yleisen edun mukaisen tavoitteen ja on oikeasuhteinen siihen nähden.
Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: saksa