62022TO0530(02)_RES
Sujungtos bylos T‑530/22–T‑533/22
Magistrats européens pour la démocratie et les libertés (Medel)International Association of JudgesAssociation of European Administrative JudgesStichting Rechters voor Rechters
prieš
Europos Sąjungos Tarybą
2024 m. birželio 4 d. Bendrojo Teismo (didžioji kolegija) nutartis
„Ieškinys dėl panaikinimo – Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241 – 2022 m. birželio 17 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas dėl Lenkijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano vertinimo patvirtinimo – Tiesioginės sąsajos nebuvimas – Nepriimtinumas“
Ieškinys dėl panaikinimo – Fiziniai ar juridiniai asmenys – Tiesiogiai ir konkrečiai su jais susiję aktai – Asociacijos ieškinys – Priimtinumas – Kriterijai
(SESV 263 straipsnio ketvirta pastraipa)
(žr. 40 punktą)
Ieškinys dėl panaikinimo – Fiziniai ar juridiniai asmenys – Tiesiogiai ir konkrečiai su jais susiję aktai – Savo narius ginančios ir jiems atstovaujančios profesinės asociacijos ieškinys – Tiesioginė sąsaja – Kriterijai – Asociacijos, atstovaujančios savo narių, kurie patys turi teisę pareikšti ieškinį, interesams – Tiesioginio ryšio tarp ginčijamo akto ir jo poveikio asmenims, kuriems atstovauja ieškovės asociacijos, nebuvimas – Nepriimtinumas
(SESV 263 straipsnio ketvirta pastraipa)
(žr. 62–89, 93, 109 punktus)
Ieškinys dėl panaikinimo – Fiziniai ar juridiniai asmenys – Tiesiogiai ir konkrečiai su jais susiję aktai – Tiesioginė sąsaja – Kriterijai – Galimybė užginčyti priimtinumo sąlygas remiantis teise į veiksmingą teisminę gynybą – Nebuvimas – Galimybė sušvelninti priimtinumo sąlygas, kad būtų galima kuo greičiau pašalinti su teisinės valstybės krize susijusius trūkumus valstybėje narėje – Nebuvimas
(ESS 2 straipsnis ir 19 straipsnio 1 dalies antra pastraipa; SESV 263 straipsnio ketvirta pastraipa ir 266 straipsnis; Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnis)
(žr. 113–115, 117, 118 punktus)
Santrauka
Bendrasis Teismas (didžioji kolegija) atmetė kaip nepriimtinus keturių teisėjų asociacijų (
1
) ieškinius dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo patvirtintas Lenkijos Respublikos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano vertinimas (
2
), panaikinimo.
Ieškovės yra teisėjams tarptautiniu lygmeniu atstovaujančios asociacijos, kurių nariai paprastai yra nacionalinės profesinės asociacijos, įskaitant Lenkijos teisėjų asociacijas.
2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamentas ir Europos Sąjungos Taryba priėmė Reglamentą 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – priemonė) (
3
). Pagal priemonę valstybėms narėms gali būti skiriamos lėšos, kaip finansinis įnašas, kurį sudaro negrąžintina finansinė parama, arba kaip paskola.
Ginčijamu sprendimu Taryba patvirtino Lenkijos Respublikos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimą ir priede nurodė tarpines ir siektinas reikšmes, kurias turi pasiekti ši valstybė narė, kad būtų galima išmokėti ginčijamu sprendimu jai skirtą finansinį įnašą. Šio priedo pirmoje dalyje numatytos, be kita ko, priemonės dėl Lenkijos teisingumo sistemos reformos ir jos nurodytos kaip tarpinės reikšmės F1G, F2G ir F3G (
4
). Ieškovės apskundė ginčijamą sprendimą, kiek šios tarpinės reikšmės nesuderinamos su Sąjungos teise.
Nutartimi Bendrasis Teismas patenkino Tarybos pagal Procedūros reglamento 130 straipsnio 1 dalį pateiktą nepriimtinumu grindžiamą prieštaravimą, todėl atmetė ieškovių ieškinius.
Bendrojo Teismo vertinimas
Pirmiausia Bendrasis Teismas pažymėjo, kad ginčijamas sprendimas skirtas Lenkijos Respublikai, todėl ieškinių priimtinumas turi būti nagrinėjamas atsižvelgiant į SESV 263 straipsnio ketvirtos pastraipos sakinio antrą ir trečią dalis, kuriose įtvirtinta tiesioginės sąsajos sąlyga (
5
).
Bendrasis Teismas visų pirma išnagrinėjo klausimą dėl ieškovių savo vardu pareikštų ieškinių priimtinumo.
Šiuo klausimu Bendrasis Teismas konstatavo, kad jokia su priemone susijusi teisės nuostata nesuteikia joms tokios procesinės teisės. Be to, tai, kad ieškovės nuolat veikia kaip Sąjungos institucijų partnerės sprendžiant su teismų nepriklausomumu susijusius klausimus, nepagrindžia jų teisės pareikšti ieškinį.
Bendrasis Teismas taip pat išnagrinėjo klausimą dėl ieškovių, veikiančių savo narių, kurių interesus jos gina, vardu, pareikštų ieškinių priimtinumo.
Šiuo klausimu ieškovės išskyrė tris teisėjų grupes, t. y. Lenkijos teisėjus, kuriems turi įtakos Drausmės bylų kolegijos sprendimai ir su kuriais tiesiogiai susijusi tarpinėse reikšmėse F2G ir F3G numatyta peržiūros procedūra, visus Lenkijos teisėjus, su kuriais tiesiogiai susijusi ši peržiūros procedūra ir F1G tarpinė reikšmė, taip pat visus kitus Europos teisėjus, su kuriais irgi tiesiogiai susijusios šios tarpinės reikšmės.
Kiek tai susiję su pirmosios grupės teisėjais, Bendrasis Teismas, pirma, išnagrinėjo ginčijamo sprendimo esmę, vertinamą atsižvelgiant į jo turinį ir kontekstą.
Jis konstatavo, kad pagal ginčijamą sprendimą finansinio įnašo mokėjimas susietas su tam tikrų sąlygų įvykdymu, t. y. Europos Komisijos vertinamų ir Tarybos tvirtinamų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų, įskaitant tarpinių ir siektinų reikšmių pasiekimą, kurie yra pažangos įgyvendinant reformą priemonės, įgyvendinimu. Kadangi tarpinės reikšmės F1G, F2G ir F3G yra lėšų skyrimo sąlyga, nes nuo jų pasiekimo priklauso finansavimo pagal priemonę skyrimas, šios tarpinės reikšmės atspindi ryšį tarp teisinės valstybės vertybės principo laikymosi ir veiksmingo Sąjungos biudžeto vykdymo vadovaujantis patikimo finansų valdymo bei Sąjungos finansinių interesų apsaugos principais.
Vis dėlto nustatydama tas tarpines reikšmes Taryba nesiekė pakeisti taisyklių, susijusių su teisinės valstybės vertybe ar veiksminga teismine gynyba, kaip jos išaiškintos Teisingumo Teismo jurisprudencijoje. Vadinasi, jas nustatydama Taryba nesiekė leisti Lenkijos Respublikai nevykdyti Teisingumo Teismo sprendimų, kuriuose konstatuota, kad ji nepaisė teisinės valstybės vertybės ar veiksmingos teisminės gynybos principo.
Būtent atsižvelgdamas į šiuos vertinimus Bendrasis Teismas nagrinėjo, antra, ar ginčijamas sprendimas daro tiesioginį poveikį pirmosios grupės teisėjams pagal tarpinę reikšmę F2G. Jis pažymėjo, jog tam, kad teisėjams, kuriems turi įtakos Drausmės bylų kolegijos sprendimai, būtų daromas tiesioginis poveikis, būtinas tiesioginis ryšys tarp ginčijamo sprendimo ir jo poveikio šiems teisėjams.
Šiuo klausimu pažymėtina, kad tarpinėje reikšmėje F2G tik nustatyta sąlyga, kurią Lenkijos Respublika turi įvykdyti, kad galėtų gauti finansavimą. Ginčijamu sprendimu teisėjams, kuriems turi įtakos Drausmės bylų kolegijos sprendimai, nebuvo pritaikytos jame numatytos sąlygos ir tiesiogiai netaikyta konkreti jiems skirta taisyklė. Taigi ginčijamame sprendime numatant tarpinę reikšmę F2G nebuvo galutinai nustatyti specialūs įpareigojimai dėl Lenkijos Respublikos santykių su teisėjais, kuriems turi įtakos Drausmės bylų kolegijos sprendimai, todėl tiesioginio ryšio nėra.
Vadinasi, net ir priėmus ginčijamą sprendimą teisėjų, kuriems turi įtakos Drausmės bylų kolegijos sprendimai, padėtis ir toliau buvo reglamentuojama atitinkamomis šiai padėčiai taikytinomis Lenkijos teisės nuostatomis, taip pat Sąjungos teisės nuostatomis ir Teisingumo Teismo sprendimais, o šiame sprendime nurodyta tarpinė reikšmė F2G tiesiogiai nepakeitė šių teisėjų teisinės padėties, kaip to reikalaujama pagal SESV 263 straipsnio ketvirtą pastraipą.
Dėl antrosios grupės teisėjų Bendrasis Teismas konstatavo, kad ieškovės neįrodė pakankamai glaudaus ryšio tarp visų Lenkijos teisėjų padėties ir tarpinės reikšmės F1G. Kiek tai susiję su trečiosios grupės teisėjais, Bendrasis Teismas taip pat atmetė ieškovių argumentą, kad tarpinės reikšmės F1G, F2G ir F3G daro tiesioginį poveikį visiems kitiems Europos teisėjams.
Taigi, kadangi teisėjai, kurių interesus gina ieškovės, patys neturėtų teisės pareikšti ieškinio, ieškovės taip pat neatitinka sąlygų, kad jų ieškiniai būtų priimtini.
Galiausiai Bendrasis Teismas atmetė ieškovių argumentą dėl priimtinumo sąlygų sušvelninimo. Iš tiesų toks sušvelninimas prieštarautų ir SESV 263 straipsnio ketvirtai pastraipai, ir Teisingumo Teismo jurisprudencijai. Ieškovių nurodomais Lenkijos teismų sistemos sisteminiais trūkumais bet kuriuo atveju nebūtų galima pateisinti to, kad Bendrasis Teismas nukryptų nuo tiesioginės sąsajos sąlygos, taikomos fizinių ar juridinių asmenų reiškiamiems ieškiniams.
Bendrasis Teismas pabrėžė, kad ši išvada nedaro poveikio pagal ESS 19 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą ir SESV 266 straipsnį Lenkijos Respublikai tenkančiai pareigai kuo greičiau ištaisyti Teisingumo Teismo nustatytus trūkumus, susijusius su teisinės valstybės krize. Panašiai toks sprendimas neturi įtakos valstybių narių ir Sąjungos institucijų galimybei pareikšti ieškinį dėl bet kokių Sąjungos institucijų, įstaigų ir organų priimtų aktų, kurie sukelia privalomas teisines pasekmes, taip pat Komisijos veiksmams, kuriais siekiama padėti užtikrinti, kad būtų laikomasi su teisine valstybe susijusių Sąjungos teisės nuostatų reikalavimų.
(
1
)	Magistrats européens pour la démocratie et les libertés (Medel) (byla T‑530/22), International Association of Judges (IAJ) (byla T‑531/22), Association of European Administrative Judges (AEAJ) (byla T‑532/22) ir Stichting Rechters voor Rechters (byla T‑533/22).
(
2
)	2022 m. birželio 17 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas dėl Lenkijos Respublikos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano vertinimo patvirtinimo, iš dalies pakeistas 2023 m. gruodžio 8 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimu (toliau – ginčijamas sprendimas).
(
3
)	2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021, p. 17).
(
4
)	Pagal nurodytas tarpines reikšmes, kurios yra pažangos įgyvendinant reformą priemonės, reikalaujama sustiprinti Lenkijos teisėjų nepriklausomumą ir nešališkumą (F1G tarpinė reikšmė), užtikrinti, kad teisėjai, kuriems turi įtakos Sąd Najwyższy (Aukščiausiasis Teismas, Lenkija) Izba Dyscyplinarna (Drausmės bylų kolegija) (toliau – Drausmės bylų kolegija) sprendimai, galėtų pasinaudoti jiems poveikį darančių šios kolegijos sprendimų peržiūros procedūra (F2G tarpinė reikšmė), ir užtikrinti, kad F2G tarpinėje reikšmėje nurodytos peržiūros procedūros pagal orientacinį tvarkaraštį iš esmės būtų baigtos 2023 m. ketvirtąjį ketvirtį (F3G tarpinė reikšmė).
(
5
)	Pagal SESV 263 straipsnio ketvirtą pastraipą kiekvienas fizinis ar juridinis asmuo gali pirmoje ir antroje pastraipose numatytomis sąlygomis pareikšti ieškinį dėl jam skirtų aktų arba aktų, kurie yra tiesiogiai ir konkrečiai su juo susiję, ar dėl reglamentuojamojo pobūdžio teisės aktų, tiesiogiai su juo susijusių ir dėl kurių nereikia patvirtinti įgyvendinimo priemonių.