62024CC0084
JULKISASIAMIEHEN RATKAISUEHDOTUS
TAMARA ĆAPETA
3 päivänä heinäkuuta 2025 (
1
)
Asia C‑84/24
”EM SYSTEM UAB”
vastaan
SEB bankas AB,
”Citadele banka” AS Lietuvos filialas
(Ennakkoratkaisupyyntö – Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Liettuan ylin tuomioistuin)
Ennakkoratkaisupyyntö – Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka – Valko-Venäjään kohdistetut rajoittavat toimenpiteet – Asetus (EY) N:o 765/2006 – Tiettyjen henkilöiden ja yhteisöjen varojen jäädyttäminen – Vaikutus sellaisen yhtiön varoihin, josta luetteloon merkitty henkilö omistaa 50 prosenttia
I Johdanto
1.
Viime aikoina on saanut runsaasti mediahuomiota huvialusten, nopeiden autojen ja luksuskotien takavarikointi pantaessa täytäntöön Euroopan unionin rajoittavia toimenpiteitä. Tällainen toiminta voi olla suuren yleisön mieleen, mutta todellinen haaste silloin, kun halutaan näiden toimenpiteiden olevan tehokkaita, on niiden kohdentamisessa Euroopan unionin neuvoston luetteloihin merkittyjen henkilöiden talousintresseihin.
2.
Tämä asia koskee juuri tätä näkökohtaa. Käsittävätkö henkilön varat ja taloudelliset resurssit, jotka on määrä jäädyttää siksi, että kyseinen henkilö mainitaan rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen luettelossa, myös sellaisen yhtiön varat, josta kyseinen henkilö omistaa 50 prosenttia?
3.
Tällainen kysymys on noussut esille asetuksen (EY) N:o 765/2006 (
2
) (jäljempänä asetus N:o 765/2006) yhteydessä. Sen jälkeen, kun Valko-Venäjän kansalainen A.V.S. merkittiin kyseisen asetuksen liitteessä olevaan luetteloon, SEB bankas AB ja ‘Citadele banka’ AS Lietuvos filialas (vastaajina olevat pankit) jäädyttivät EM SYSTEM UAB ‑nimisen liettualaisen yhtiön tilit; A.V.S. omistaa täsmälleen 50 prosenttia kyseisestä yhtiöstä.
4.
EM SYSTEM on riitauttanut kyseisen päätöksen toimivaltaisissa liettualaisissa tuomioistuimissa. Yhtiö väittää olennaisin osin olevansa itsenäinen oikeushenkilö, minkä vuoksi ei voida olettaa, että yhtiön yhteen osuudenomistajaan kohdistettu varojen jäädyttäminen olisi ulotettava koskemaan yhtiön varoja ja taloudellisia resursseja.
II Asian tausta ja ennakkoratkaisukysymykset
5.
Eurooppa-neuvosto tuomitsi 24.3.2006”Valko-Venäjän viranomaisten – – suorittamat rauhanomaisten mielenosoittajien pidätykset[, sillä] mielenosoittajat käyttivät laillista oikeuttaan kokoontumisvapauteen protestoidakseen sitä tapaa vastaan, jolla presidentinvaalit [Valko-Venäjällä] järjestettiin”, ja tämän johdosta Eurooppa-neuvosto päätti ”kohdistaa rajoittavia toimenpiteitä niihin henkilöihin, jotka ovat vastuussa vaaleja koskevien kansainvälisten normien rikkomisesta, mukaan lukien presidentti Lukašenka”. (
3
)
6.
Neuvosto hyväksyi 10.4.2006 yhteisen kannan 2006/276/YUTP. (
4
)
7.
Tätä yhteistä kantaa muutettiin yhteisellä kannalla 2006/362/YUTP (
5
) niiden henkilöiden varojen jäädyttämiseksi, jotka olivat osallistuneet kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition tukahduttamiseen Valko-Venäjällä.
8.
Nämä molemmat yhteiset kannat pantiin täytäntöön asetuksella N:o 765/2006 (nykyisen) SEUT 215 artiklan perusteella.
9.
Neuvosto antoi 15.10.2012 päätöksen 2012/642. (
6
) Kyseisen päätöksen mukaan ”[järjestelmällisen] ja [koordinoidun] kansainvälisten ihmisoikeusnormien ja Valko-Venäjän tasavallan lakien [vastaisen menettelyn]” vuoksi olemassa olevat toimenpiteet ”olisi kohdistettava myös Valko-Venäjällä johtavassa asemassa oleviin henkilöihin sekä henkilöihin ja yhteisöihin, jotka hyötyvät Lukašenkan hallinnosta tai tukevat sitä, erityisesti henkilöihin ja yhteisöihin, jotka antavat hallinnolle taloudellista tai aineellista tukea”. (
7
)
10.
Päätöksen 2012/642 4 artiklassa säädettiin näin ollen seuraavaa:
”1.   Kaikki varat ja taloudelliset resurssit, jotka kuuluvat seuraaville tai ovat seuraavien omistuksessa, hallussa tai määräysvallassa:
a)
henkilöt, yhteisöt tai elimet, jotka ovat vastuussa vakavista ihmisoikeusloukkauksista tai kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition tukahduttamisesta tai joiden toiminta muulla tavoin heikentää vakavasti demokratiaa tai oikeusvaltioperiaatteen toteutumista Valko-Venäjällä, tai niitä lähellä olevat luonnolliset henkilöt, oikeushenkilöt, yhteisöt ja elimet sekä niiden omistuksessa ja määräysvallassa olevat oikeushenkilöt, yhteisöt ja elimet;
b)
luonnolliset henkilöt, oikeushenkilöt, yhteisöt tai elimet, jotka hyötyvät Lukašenkan hallinnosta tai tukevat sitä, sekä niiden omistuksessa ja määräysvallassa olevat oikeushenkilöt, yhteisöt ja elimet, siten kuin nämä on lueteltu liitteessä.
2.   Mitään varoja tai taloudellisia resursseja ei saa suoraan tai välillisesti asettaa liitteessä lueteltujen luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten saataville tai hyödynnettäviksi.”
11.
Kyseinen päätös pantiin täytäntöön asetuksella (EU) N:o 1014/2012, (
8
) jolla muutettiin puolestaan asetusta N:o 765/2006 muun muassa siksi, koska päätöksellä 2012/642 oli päätetty ”selventää perusteita, joilla luonnolliset henkilöt, oikeushenkilöt, yhteisöt ja elimet sisällytetään – – luetteloihin”. (
9
)
12.
Asetuksen N:o 765/2006 2 artiklassa, sellaisena kuin se on muutettuna, säädetään seuraavaa:
”1.   Jäädytetään kaikki liitteessä I luetelluille luonnollisille henkilöille, oikeushenkilöille, yhteisöille ja elimille kuuluvat taikka niiden omistuksessa, hallussa tai määräysvallassa olevat varat ja taloudelliset resurssit.
2.   Mitään varoja tai taloudellisia resursseja ei saa suoraan tai välillisesti asettaa liitteessä I lueteltujen luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten saataville tai hyödynnettäviksi.
3.   Kielletään tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen sellaiseen toimintaan, jonka suorana tai välillisenä tavoitteena tai seurauksena on 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden kiertäminen.
4.   Liitteessä I luetellaan ne luonnolliset henkilöt, oikeushenkilöt, yhteisöt ja elimet, joiden neuvosto on todennut olevan – – päätöksen [2012/642] – – 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti vastuussa vakavista ihmisoikeusloukkauksista tai kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition tukahduttamisesta tai joiden toiminta muutoin vakavasti heikentää demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen toteutumista Valko-Venäjällä, tai muut näitä lähellä olevat luonnolliset henkilöt, oikeushenkilöt, yhteisöt ja elimet sekä näiden omistuksessa tai määräysvallassa olevat oikeushenkilöt, yhteisöt tai elimet.
5.   Liitteessä I luetellaan myös ne luonnolliset henkilöt, oikeushenkilöt, yhteisöt ja elimet, joiden neuvosto on todennut – – päätöksen [2012/642] 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti hyötyvän Lukašenkan hallinnosta tai tukevan sitä, sekä näiden omistuksessa tai määräysvallassa olevat oikeushenkilöt, yhteisöt ja elimet.”
13.
Neuvosto antoi 17.12.2020 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2129 (
10
) Valko-Venäjän kansalaisyhteiskuntaan kohdistuvien jatkuvien tukahduttamistoimien johdosta lisätäkseen tietyn määrän luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä asetuksen N:o 765/2006 liitteeseen I.
14.
A.V.S. oli yksi henkilöistä, jotka neuvosto lisäsi tuolloin luetteloon. Neuvosto perusteli A.V.S:n ottamista luetteloon siten, että A.V.S. hyötyi Lukašenkan hallinnosta ja tuki sitä ja hän oli tuominnut kommenteissaan opposition Valko-Venäjällä järjestämät mielenosoitukset ja edistänyt näin kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition tukahduttamista Valko-Venäjällä. (
11
)
15.
Seuraavana päivänä siitä, kun neuvosto lisäsi A.V.S:n luetteloon, eli 18.12.2020 vastaajina olevat pankit jäädyttivät yksipuolisella päätöksellä ja siten omasta aloitteestaan EM SYSTEMin varat, koska A.V.S:llä oli yhtiössä 50 prosentin omistusosuus.
16.
Kansallisesta asiakirja-aineistosta ilmenee, että vastaajana oleva pankki SEB bankas AB otti samana päivänä yhteyttä myös Liettuan ulkoministeriöön ja pyysi selkiyttämään, oliko varojen jäädyttäminen ollut asianmukainen päätös ja pitäisikö pankin jatkaa EM SYSTEMin tileillä olevien varojen jäädyttämistä, koska A.V.S., jolla oli EM SYSTEMissä omistusosuus, oli merkitty varojen jäädyttämisen kohteena olevien henkilöiden luetteloon.
17.
Istunnossa on vahvistettu, etteivät toimivaltaiset Liettuan viranomaiset antaneet minkäänlaista lausuntoa, jossa olisi vahvistettu, että EM SYSTEM kuului asetuksen N:o 765/2006 2 artiklan 1 kohdassa säädetyn varojen jäädyttämisen soveltamisalaan. Vasta uuden lainsäädännön tultua voimaan 14.10.2022 Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnyba prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijan johtaja (Liettuan tasavallan sisäministeriön alainen talousrikosten tutkintayksikkö) teki päätöksen, josta selvisi, että EM SYSTEMillä oli yhteyksiä rajoittavien toimenpiteiden kohteena olevaan henkilöön. Ennakkoratkaisupyynnön mukaan kyseisen päätöksen kumoamista koskeva kanne on erikseen vireillä Vilniaus apygardos administracinis teismasissa (Vilnan alueellinen hallintotuomioistuin, Liettua).
18.
EM SYSTEM riitautti 30.11.2021 vastaajina olevien pankkien päätöksen sen varojen jäädyttämisestä Vilniaus miesto apylinkės teismasissa (Vilnan kaupungin alioikeus, Liettua).
19.
Vilniaus miesto apylinkės teismas hylkäsi kanteen 25.1.2023 antamallaan tuomiolla. Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että kyseinen tuomio perustui lähinnä siihen näkemykseen, että A.V.S:n 50 prosentin omistusosuus EM SYSTEMissä merkitsee määräysvaltaa yhtiön varoihin ja taloudellisiin resursseihin asetuksen N:o 765/2006 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Tämän perusteella kyseisessä säännöksessä säädettyä varojen jäädyttämistä sovelletaan myös niihin EM SYSTEMin varoihin, jotka ovat A.V.S:n määräysvallassa.
20.
EM SYSTEM valitti kyseisestä tuomiosta Vilniaus apygardos teismasiin (Vilnan alueellinen tuomioistuin, Liettua), joka pysytti 23.5.2023 antamallaan ratkaisulla kyseisen tuomion perusteluineen.
21.
Käsiteltäväkseen saatetun kassaatiovalituksen perusteella nyt käsiteltävässä asiassa ennakkoratkaisua pyytänyt Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Liettuan ylin tuomioistuin) huomauttaa, ettei asetuksen N:o 765/2006 2 artiklan 1 kohdassa määritellä perustetta, joka on otettava huomioon arvioitaessa, onko oikeushenkilö tai yhteisö toisen henkilön tai yhteisön ”omistuksessa, hallussa tai määräysvallassa”. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin huomauttaa kuitenkin, että vuoden 2018 suuntaviivojen (
12
) 55 a kohdan ja vuoden 2022 parhaiden käytänteiden (
13
) 62 kohdan liettuankielisissä toisinnoissa asetetaan perusteeksi ”yli 50 prosentin omistus” yhteisöstä, kun arvioidaan omistuksen käsitettä. (
14
) Lisäksi asetukseen N:o 765/2006 tehdyt muutokset, jotka ilmenevät 1 j artiklasta ja 1 k artiklan c alakohdasta, koskevat sellaiseen oikeushenkilöön, yhteisöön tai elimeen kohdistuvia seuraamuksia, josta liitteessä lueteltu henkilö ”omistaa suoraan tai välillisesti yli 50 prosenttia”. (
15
) Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin huomauttaa joka tapauksessa, että neuvoston pääsihteeristön laatimien vuoden 2018 suuntaviivojen 55 b kohdassa ja vuoden 2022 parhaiden käytänteiden 63 kohdassa tuodaan esille, että määräysvallan käsite on ymmärrettävä muun muassa siten, että se ilmenee valtuutena estää yhtiön johtajan nimittäminen.
22.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin huomauttaa näin ollen, että on epävarmaa, miten asetuksen N:o 765/2006 2 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa käsitteet ”omistaminen” ja ”määräysvalta” olisi määritettävä nyt käsiteltävän asian kaltaisessa tilanteessa, jossa luetteloon merkitty henkilö omistaa täsmälleen 50 prosenttia yhteisöstä, jota ei ole merkitty luetteloon.
23.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistui huomauttaa vielä, että jos oletetaan, että 2 artiklan 1 kohdan soveltamista koskeva edellytys täyttyy, nousee esille kysymys siitä, voidaanko tämä olettama kumota, ja jos voidaan, voiko yhteisö, joka kuuluu kyseisen säännöksen soveltamisalaan, vedota siihen, että asetuksen N:o 765/2006 2 artiklan 2 kohdassa asetettu edellytys, jonka mukaan varojen käyttöä koskevaa kieltoa sovelletaan, jos kyseisen asetuksen luetteloon I merkitty henkilö käyttää yhteisön varoja tai niitä käytetään hänen hyväkseen, täyttyy.
24.
Tällaista tosiseikastoa ja oikeudellista taustaa vasten Lietuvos Aukščiausiasis Teismas on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)
Onko asetuksen N:o 765/2006 2 artiklan 1 ja 2 kohtaa tulkittava siten, että kun todetaan, että asetuksen liitteessä I mainittu henkilö omistaa täsmälleen 50 prosenttia yhtiön osakkeista, oletetaan, että yhtiön varat ovat asetuksen liitteessä I mainitun yhteisön omistuksessa, hallussa tai määräysvallassa?
2)
Voidaanko pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevassa menettelyssä, jossa yhtiö, jonka varat on jäädytetty sen vuoksi, että asetuksen N:o 765/2006 liitteessä I mainittu henkilö omistaa täsmälleen 50 prosenttia sen osakkeista, vaatii, että tuomioistuin määrää vastaajina olevat pankit täyttämään pankkitilin käyttöä koskevat sopimukset niin, että kyseinen yhtiö voi käyttää pankkitileillään olevia varoja rajoituksetta, riitauttaa pankin päätös jäädyttää yhtiön varat sillä perusteella, että liitteessä I mainittu henkilö ei käytä kyseisiä varoja tai niitä ei käytetä mainitun henkilön hyväksi?
3)
Jos toiseen kysymykseen vastataan myöntävästi, mitä kriteerejä on sovellettava tällaisessa kansallisessa tuomioistuimessa käytävässä menettelyssä sen toteamiseksi, että asetuksen N:o 765/2006 liitteessä I mainittu henkilö ei käytä varoja tai niitä ei käytetä mainitun henkilön hyväksi? Voidaanko katsoa, että sellaiset seikat, kuten 1) yhtiön varojen erottaminen osakkeenomistajien varoista, 2) se, että yhtiön johtaja (muu kuin asetuksen liitteessä I mainittu henkilö) toimii yhtiön lukuun, ja 3) se, että ainoastaan yhtiön johtajalla on oikeus käyttää yhtiön pankkitilejä, voivat estää yrityksen varojen käytön asetuksen liitteessä I mainitun sellaisen henkilön hyväksi, jolla on täsmälleen 50 prosentin omistusosuus yhtiöstä?”
25.
Kirjallisia huomautuksia ovat esittäneet ensimmäisen oikeusasteen vastaajat ja Suomen, Viron, Latvian, Liettuan ja Saksan hallitukset sekä Euroopan komissio. EM SYSTEM, SEB bankas AB ja Citadele banka AS Lietuvos filialas ja Espanjan, Saksan, Liettuan ja Latvian hallitukset sekä neuvosto ja komissio esittivät myös suullisia lausumia 27.3.2025 pidetyssä istunnossa.
III Arviointi
26.
Euroopan unionin Valko-Venäjään kohdistamiin rajoittaviin toimenpiteisiin kuuluu muiden muassa Lukašenkan hallintoa tukeviin tai siitä hyötyviin henkilöihin kohdistettuja toimenpiteitä. Kyseisten toimenpiteiden mukaisesti luetteloon merkityille henkilöille ”kuuluvat” tai tällaisten henkilöiden ”omistuksessa, hallussa tai määräysvallassa” olevat varat ja taloudelliset resurssit on jäädytettävä.
27.
Jos luetteloon merkitty henkilö omistaa 50 prosentin osuuden jäsenvaltioissa perustetusta yhtiöstä, olisiko asetuksen N:o 765/2006 2 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että siinä edellytetään pankkien jäädyttävän myös kyseisen yhtiön varat ja taloudelliset resurssit? Tähän kiteytyy nyt käsiteltävässä asiassa esitetty ensimmäinen kysymys.
28.
Ehdotan, että kysymykseen vastataan kahdessa vaiheessa. Totean ensin, ettei asetuksen N:o 765/2006 mukainen varojen jäädyttäminen ulotu automaattisesti koskemaan jokaista yhtiötä, jossa luetteloon merkityllä henkilöllä on omistusosuus. Toisin sanoen se, että osuudenomistaja – vaikka hän olisi enemmistöomistaja – merkitään luetteloon, ei itsessään johda sen yhtiön luetteloon merkitsemiseen, jonka osuudet ovat kyseisen henkilön hallussa (A osio). Sitten totean, että vaikka yhtiötä itseään ei välttämättä ole merkitty luetteloon, sen varojen voidaan kuitenkin katsoa olevan luetteloon merkityn henkilön määräysvallassa. 50 prosentin omistusosuuden olisi katsottava synnyttävän olettaman määräysvallasta, joka kattaa yhtiön lisäksi myös sen varat ja taloudelliset resurssit (B osio). Nyt käsiteltävässä asiassa tämä tarkoittaa, etteivät vastaajina olevat pankit tehneet virhettä jäädyttäessään EM SYSTEMin varat sillä perusteella, että A.V.S:llä on 50 prosentin omistusosuus yhtiössä. Totean kuitenkin niin ikään, että kyseisen olettaman on oltava kumottavissa. Yhtiöllä täytyy olla mahdollisuus osoittaa, että omistusosuudestaan huolimatta luetteloon merkitty henkilö ei pysty käyttämään määräysvaltaa yhtiön varoihin (C osio).
29.
Toisella kysymyksellään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyrkii selvittämään olennaisin osin, voiko yhtiö, jonka oletetaan olevan omistusosuuden vuoksi määräysvallassa, kumota kyseisen olettaman osoittamalla, ettei yhtiön varoja käytetä luetteloon merkityn henkilön hyväksi. Totean kuitenkin, että asetuksen N:o 765/2006 2 artiklan 1 kohdan mukainen varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen ja 2 artiklan 2 kohdan mukainen kielto varojen tai taloudellisten resurssien asettamisesta luetteloon merkityn henkilön saataville ovat kaksi erillistä toimenpidettä, jotka eivät liity toisiinsa. Tämän vuoksi ehdotan, että unionin tuomioistuin vastaa ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen esittämään toiseen kysymykseen kieltävästi eli siten, ettei varojen jäädyttämisen vaikutuksia voida riitauttaa sillä perusteella, ettei luetteloon merkitty henkilö käytä kyseisiä varoja tai ettei niitä käytetä kyseisen henkilön hyväksi. Tällöin unionin tuomioistuimelle esitettyyn kolmanteen kysymykseen ei ole tarpeen vastata (D osio).
A
Varoja ei jäädytetä automaattisesti ilman luetteloon merkitsemistä
30.
Saksan hallitus huomauttaa, että ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen esittämän arvioinnin perusteella vaikuttaa siltä, että EM SYSTEMin varat ja taloudelliset resurssit on jäädytetty yksinomaan sillä perusteella, että A.V.S. omistaa 50 prosenttia kyseisen yhtiön osuuksista.
31.
Toisin sanoen ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin vaikuttaa tulkitsevan asetuksen N:o 765/2006 2 artiklan 1 kohtaa siten, että itsenäisten ja oikeudellisesti erillisten henkilöiden varat ja taloudelliset resurssit on jäädytettävä automaattisesti, vaikka kyseinen oikeushenkilö itse ei ole luettelossa.
32.
Tällaista tulkintaa ei voida hyväksyä.
33.
Päätöksessä 2012/642 säädetään, että neuvosto voi jäädyttää luetteloon merkityn henkilön määräysvallassa olevien henkilöiden tai yhteisöjen varat ja taloudelliset resurssit.
34.
Kyseinen päätös annettiin SEU 29 artiklan perusteella, ja tämän artiklan mukaisesti ulkopoliittiset toimenpiteet hyväksytään tietyssä maantieteelliseen tai aihekohtaiseen kysymykseen liittyvässä asiayhteydessä, jota varten neuvosto määrittelee unionin lähestymistavan.
35.
SEU 29 artiklan nojalla hyväksytyt yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) toimenpiteet pannaan täytäntöön SEUT 215 artiklan nojalla hyväksytyillä neuvoston säädöksillä. Viimeksi mainittuja säädöksiä on kahdentyyppisiä. Ensimmäisen säädöstyypin muodostavat asetukset, joissa säädetään talous- ja rahoitussuhteiden keskeyttämisestä kokonaan tai osittain yhden tai useamman kolmannen maan kanssa. Tällaiset toimenpiteet hyväksytään SEUT 215 artiklan 1 kohdan perusteella. (
16
) Toisen säädöstyypin muodostavat toimenpiteet, jotka kohdistuvat luonnollisiin henkilöihin tai oikeushenkilöihin, ryhmiin tai muihin kuin valtiollisiin yhteisöihin. Tällaiset toimenpiteet kuuluvat SEUT 215 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan.
36.
Molemmissa tapauksissa neuvosto hyväksyy säädöksen määräenemmistöllä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisestä ehdotuksesta, ja se ilmoittaa toimenpiteistä Euroopan parlamentille.
37.
Vaikka SEUT 215 artiklan 2 kohdassa annetaan neuvostolle valtuudet kohdistaa pakotteita yksittäisiin henkilöihin tai yhteisöihin, nämä neuvostolle näin annetut valtuudet eivät kuitenkaan anna sille täyttä vapautta kohdistaa rajoittavia toimenpiteitä keneen tahansa luonnolliseen henkilöön tai oikeushenkilöön.
38.
Koska SEUT 215 artiklan 2 kohdan nojalla hyväksytyt rajoittavat toimenpiteet liittyvät väistämättä SEU 29 artiklaan, ne voivat koskea vain niitä luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä, joilla on riittävän läheinen yhteys kyseisten toimenpiteiden taustalla olevaan maantieteelliseen tai aihekohtaiseen kysymykseen. (
17
)
39.
Unionin tuomioistuimet käyttävät täysimääräistä toimivaltaansa, (
18
) jolla ne valvovat neuvoston harkintavallan käyttöä, (
19
) tutkimalla perusteet sille, (
20
) että luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö on merkitty luetteloon siksi, että hänellä on yhteys asianomaiseen maantieteelliseen tai aihekohtaiseen kysymykseen.
40.
Nyt käsiteltävässä asiassa riidanalainen asetus koskee Valko-Venäjään kohdistuvia rajoittavia toimenpiteitä. Kyseisen asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa säädetty, liitteeseen I sisältyviin luonnollisiin henkilöihin ja oikeushenkilöihin kohdistuva varojen jäädyttäminen on osa näitä toimenpiteitä. Neuvosto katsoo, että kyseisessä liitteessä luetelluilla henkilöillä on aihekohtainen yhteys ihmisoikeusloukkauksiin sekä kansalaisyhteiskunnan ja demokratian tukahduttamiseen Valko-Venäjällä.
41.
Neuvosto lisäsi A.V.S:n kyseiseen luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden luetteloon täytäntöönpanoasetuksella 2020/2129.
42.
Kyseisessä täytäntöönpanoasetuksessa ei kuitenkaan mainita EM SYSTEMiä A.V.S:n merkinnän yhteydessä. (
21
)
43.
Sillä ei myöskään lisätä kyseistä yhtiötä erikseen asetuksen N:o 765/2006 liitteeseen I. (
22
)
44.
Kun vastaajina oleva pankit siis jäädyttivät 18.12.2020 EM SYSTEMin tilit siitä syystä, että yhtiöllä oli yhteys A.V.S:ään, yhtiötä ei ollut merkitty asetuksen N:o 765/2006 liitteeseen I.
45.
Näin ollen vaikka on selvää, että neuvosto katsoi A.V.S:n kohdalla, että riittävä yhteys asetuksella N:o 765/2006 hyväksyttyjen toimenpiteiden taustalla olevaan maantieteelliseen tai aihekohtaiseen kysymykseen oli olemassa, ei ole viitteitä siitä, että neuvosto olisi katsonut tällaisen yhteyden olevan olemassa myös EM SYSTEMin kohdalla riippumatta A.V.S:n luetteloon merkitsemisen perusteista. (
23
)
46.
Kyseisen yhtiön varoja ja taloudellisia resursseja ei siis jäädytetty automaattisesti asetuksen N:o 765/2006 nojalla.
47.
Jos EM SYSTEM olisi otettu tällä tavoin luetteloon jopa ilman tähän liittyvää neuvoston toimenpidettä, olisi toimittu vastoin unionin oikeudessa taattuun perusoikeuksien suojaan liittyviä vaatimuksia.
48.
Kuten unionin tuomioistuin on todennut, luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille on annettava tiedoksi rajoittavat toimenpiteet sekä syyt, joiden vuoksi heidät merkitään luetteloon, ja tarjottava mahdollisuus tulla kuulluksi. (
24
)
49.
Kuten Saksan hallitus huomauttaa, asetuksella N:o 765/2006 täytäntöön pannun päätöksen 2012/642 4 artiklan 1 kohdasta ilmenee selkeästi, että vain liitteessä lueteltujen henkilöiden, yhteisöjen tai elinten varat jäädytetään automaattisesti. Näin on myös siinä tapauksessa, että yhtiö on lähellä sellaista henkilöä tai sellaisen henkilön omistuksessa tai määräysvallassa, joka on merkitty luetteloon siksi, että hän on vastuussa ihmisoikeusloukkauksista tai hänen toimintansa heikentää vakavasti demokratian toteutumista Valko-Venäjällä.
50.
Vaikka tällainen yhtiö voidaan merkitä luetteloon siksi, että sillä on yhteys luettelossa olevaan henkilöön tai se on tällaisen henkilön omistuksessa tai määräysvallassa, päätöksessä 2012/642 ei siis anneta mahdollisuutta jäädyttää tällaisen yhtiön varoja ja taloudellisia resursseja automaattisesti ilman luetteloon merkitsemistä. (
25
)
51.
Koska SEUT 215 artiklan perusteella hyväksytyillä neuvoston toimenpiteillä on pyritty panemaan päätös 2012/642 täytäntöön unionin oikeudessa ja antamaan sille tehokas vaikutus, asetusta N:o 765/2006 on tulkittava mahdollisuuksien mukaan kyseisen päätöksen valossa. (
26
)
52.
Tällä tavoin tulkittuna on nähdäkseni selvää, että asetuksen N:o 765/2006 mukaista varojen jäädyttämistä on tulkittava siten, että se kattaa vain liitteessä I luetellut luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt.
53.
Tästä seuraa, ettei varojen jäädyttämistä sovelleta EM SYSTEMin varoihin ja taloudellisiin resursseihin.
54.
Kyseinen toimenpide voidaan kuitenkin kohdistaa näihin varoihin ja taloudellisiin resursseihin, jos nämä varat eivät ole tosiasiallisesti kyseisen yhtiön vaan luetteloon merkityn henkilön määräysvallassa. (
27
)
55.
Tästä pääsen ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen ensimmäiseen kysymykseen: voidaanko tällaisen määräysvallan olettaa olevan olemassa, jos luetteloon merkitty henkilö omistaa 50 prosenttia sellaisen yhtiön osuuksista, jota ei ole merkitty luetteloon?
B
Kun yhtiön, jota ei ole merkitty luetteloon, varat eivät ole luetteloon merkityn henkilön määräysvallassa
56.
Nyt käsiteltävässä asiassa kansallisesta asiakirja-aineistosta ilmenee, että vastaajina olevat pankit jäädyttivät EM SYSTEMin tilit sillä perusteella, että tileillä olevat varat olivat luetteloon merkityn henkilön määräysvallassa. Tämän määräysvallan katsottiin johtuvan A.V.S:n 50 prosentin omistusosuudesta yhtiössä.
57.
Koska asetuksen N:o 765/2006 2 artiklan 1 kohtaa sovelletaan A.V.S:lle kuuluviin tai A.V.S:n omistuksessa, hallussa tai määräysvallassa oleviin varoihin ja taloudellisiin resursseihin, on selvää, että kyseisen henkilön omistamat osuudet oli jäädytettävä. (
28
)
58.
Toimenpiteen tarkoituksena on estää A.V.S:ää myymästä kyseisiä osuuksia hankkiakseen varoja ja taloudellisia resursseja ja kiertääkseen näin varojen jäädyttämisen.
59.
Koska SEUT 215 artiklan perusteella annetuilla asetuksilla asetetaan suoria velvoitteita kaikille unionin oikeuden oikeussubjekteille (
29
) ilman, että tätä varten tarvitaan täytäntöönpanotoimenpiteitä, (
30
) vastaajina olevilla pankeilla oli velvollisuus varmistaa A.V.S:lle näin määrätyn varojen jäädyttämisen tehokkuus.
60.
Jollei tutkimuksissa toisin ilmene, vaikuttaa kuitenkin siltä, ettei A.V.S:llä ole riidanalaisia varoja ”omistuksessaan” tai ”hallussaan”, eivätkä kyseiset varat ”kuulu” hänelle. Vastaajina olevien pankkien jäädyttämät varat vaikuttava olevan EM SYSTEMin omistuksessa.
61.
Tämän vuoksi ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen käsiteltävänä olevan asian kannalta ensisijaista on määräysvallan käsitteen tulkinta.
62.
Näin on siksi, että vain jos A.V.S. todetaan kykeneväksi käyttämään määräysvaltaa EM SYSTEMin tileihin, on myös tileille talletetut varat jäädytettävä asetuksen N:o 765/2006 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
63.
Asetuksessa N:o 765/2006 ei kuitenkaan määritellä määräysvallan käsitettä.
64.
Ei siis ole yllättävää, että asian käsittelyyn osallistuvat osapuolet ovat erimielisiä kyseisen käsitteen tulkinnasta, sellaisena kuin sitä käytetään asetuksen N:o 765/2006 2 artiklan 1 kohdassa.
65.
Espanjan, Viron, Latvian, Liettuan ja Suomen hallitukset sekä neuvosto ja komissio katsovat olennaisilta osin, että mikä tahansa määräysvalta, jota A.V.S. saattaa käyttää EM SYSTEM ‑yhtiössä omistusosuutensa vuoksi, käsittää myös määräysvallan kyseisen yhtiön varoihin ja taloudellisiin resursseihin. Määräysvallan antava omistusosuus synnyttää siis olettaman määräysvallasta kyseisen yhtiön varoihin ja taloudellisiin resursseihin.
66.
Saksan hallitus asettuu päinvastaiselle kannalle. Se katsoo, että omistusosuuteen perustuva määräysvalta yhtiössä ei riitä sen toteamiseen, että määräysvalta ulottuu myös kyseisen yhtiön varoihin ja taloudellisiin resursseihin. Tämän vuoksi määräysvallan antavasta omistusosuudesta ei voi syntyä olettamaa määräysvallasta yhtiön varoihin ja taloudellisiin resursseihin, vaan se voidaan katsoa vain viitteeksi tällaisesta määräysvallasta. Tarvitaan siis lisänäyttöä sen osoittamiseksi, että määräysvalta yhtiössä käsittää myös yhtiön varat ja taloudelliset resurssit. Saksan hallitus väittää myös, että määräysvaltaa yhtiön varoihin ja taloudellisiin resursseihin koskevan olettaman luominen johtaa todistustaakan kääntymiseen, mistä ei säädetä asetuksessa N:o 765/2006.
67.
Jos määräysvallan käsitettä tarkastellaan puhtaasti siinä tavanomaisessa merkityksessä, joka sille annetaan yhtiöoikeudessa, Saksan hallitus on tietenkin oikeassa. Pelkkä omistusosuus yhtiössä – edes enemmistöosuus – ei anna suoraa oikeutta käyttää määräysvaltaa yhtiön varoihin ja taloudellisiin resursseihin. Omistusosuus antaa omistajalle tiettyjä oikeuksia, kuten oikeuden äänestää johdon nimittämisestä ja oikeuden saada osinkoa. Omistusosuus ei kuitenkaan yleensä vaikuta yhtiön varoja ja taloudellisia resursseja koskevaan määräysvaltaan. Näiden käyttö kuuluu edelleen yhtiön itsensä harkintavaltaan, ja tätä valtaa käyttävät yhtiön johtajat. Johtajilla on puolestaan tiettyjä deontologisia ja oikeudellisia velvollisuuksia varmistaa, että he toimivat yhtiön varoja käsitellessään yhtiön edun, eivät sen omistajien edun, mukaisesti.
68.
Jos Saksan hallituksen tulkinta määräysvallan käsitteestä hyväksyttäisiin, olisin muitta mutkitta samaa mieltä siitä, ettei omistusosuus yhtiössä voi synnyttää olettamaa määräysvallasta yhtiön varoihin ja taloudellisiin resursseihin.
69.
Määräysvallan käsitteen merkitys ei ole kuitenkaan sama rajoittavien toimenpiteiden alalla kuin yleisesti yhtiöoikeuden alalla. (
31
)
70.
Rajoittavien toimenpiteiden alalla kyseisen käsitteen merkityksen on ilmennettävä niillä toimenpiteillä, joihin se liittyy, tavoiteltua päämäärää.
71.
Kyseisiä toimenpiteitä pyritään kohdistamaan luonnollisiin henkilöihin ja oikeushenkilöihin, joiden neuvosto on katsonut edesauttaneen kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition tukahduttamista Valko-Venäjällä ja joiden neuvosto on katsonut hyötyvän Lukašenkan hallinnosta tai tukevan sitä. (
32
)
72.
Tätä taustaa vasten on todettava, että jos määräysvallan käsitettä tulkittaisiin Saksan hallituksen esittämällä tavalla suppeasti, huomioon ei otettaisi niitä lukuisia keinoja, joilla A.V.S. voisi vaikuttaa asianomaisten varojen käyttöön välillisesti, mikä antaisi mahdollisuuden kyseisten toimenpiteiden kiertämiseen. (
33
)
73.
Toimenpiteiden kiertämisen vaara on erityisen suuri silloin, kun tilanteeseen liittyy hyvä veli ‑verkosto sekä rajoittavien toimenpiteiden kohteena olevasta hallinnosta hyötyvien ja sitä tukevien ihmisten uskollisuus. (
34
)
74.
Tällaisessa tilanteessa yhtiöoikeuden tarkat yksityiskohdat (mukaan lukien itsenäisesti toimivien johtajien velvollisuudet) eivät vastaa sitä käytännön todellisuutta, jolla varoja voidaan siirtää lyhyellä aikavälillä. (
35
)
75.
Tästä seuraa, että kyseisen varojen jäädyttämisen tehokkuuden varmistamiseksi asetuksen N:o 765/2006 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua määräysvallan käsitettä on tulkittava siten, että se kattaa sekä suorat että välilliset keinot vaikuttaa sellaisen yhteisön varojen ja taloudellisten resurssien käyttöön, jolla on yhteys luetteloon merkittyyn henkilöön. (
36
)
76.
Käsiteltävässä asiassa ei siis ole kyse siitä, ovatko EM SYSTEMin varat ja taloudelliset resurssit vapaasti A.V.S:n käytettävissä hänen omistusosuutensa nojalla, vaan kyse on pikemminkin siitä, antaako yhteys EM SYSTEMiin hänelle vaikutusvaltaa kyseisiä varoja ja taloudellisia resursseja koskeviin yhtiön päätöksiin. (
37
)
77.
Kun kyseessä on varojen jäädyttäminen, ajalla on olennainen merkitys. Tästä syystä unionin tuomioistuin on jo myöntänyt, että jos tällaisten toimenpiteiden täytäntöönpano viivästyy, on riski siitä, että pääoma ohjataan pois rajoittavan toimenpiteen kohteeksi tarkoitetulta luonnolliselta henkilöltä tai oikeushenkilöltä. Yllätysvaikutus on siten varmistettava joka kerta. (
38
)
78.
Näin ollen kaikkien unionin oikeuden oikeussubjektien tulee pystyä panemaan varojen jäädyttämisen täytäntöön mahdollisimman nopeasti.
79.
Tätä varten on tärkeää käyttää tiettyjä olettamia niiden oikeushenkilöiden sisäisestä päätöksentekorakenteesta, joihin toimenpiteet saattavat vaikuttaa.
80.
Tämä ilmenee myös neuvoston vuoden 2018 suuntaviivoista ja vuoden 2022 parhaista käytänteistä, joissa todetaan, että yksi määräysvaltaan viittaavista seikoista voi olla valta käyttää määräävää vaikutusvaltaa oikeushenkilössä. (
39
)
81.
Tällaista valtaa voi liittyä myös pienempiin omistusosuuksiin, mutta silloin, kun henkilö omistaa 50 prosentin osuuden yhtiöstä, hän pystyy tavallisesti sanelemaan tai estämään tietyt päätökset yhtiön sisällä tai ainakin varmistamaan, että yhtiön asioita hoidetaan hänen toiveidensa mukaisesti. (
40
)
82.
On siis perusteltua olettaa, että 50 prosentin omistusosuus yhtiöstä antaa paitsi määräysvallan kyseiseen yhtiöön myös määräysvallan yhtiön varoihin ja taloudellisiin resursseihin.
83.
Nyt käsiteltävässä asiassa tästä seuraa, etteivät vastaajina olevat pankit tehneet virhettä jäädyttäessään EM SYSTEMin tilit sillä perusteella, että A.V.S. omistaa 50 prosentin osuuden kyseisestä yhtiöstä; pikemminkin niillä oli velvollisuus siihen asetuksen N:o 765/2006 2 artiklan 1 kohdan nojalla.
84.
Vaikka ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tuo niin ikään esille, että A.V.S:n määräysvalta olisi voinut perustua yhtä lailla EM SYSTEMin yhtiöjärjestykseen, en pidä kyseistä arviointia tai muutakaan lisäarviointia tarpeellisena enkä hyödyllisenä. Viime kädessä olisi kohtuutonta odottaa, että kaikilla unionin oikeuden oikeussubjekteilla olisi käytettävissään kaikkien Euroopan unionissa rekisteröityjen yhtiöiden yhtiöjärjestykset.
85.
Vastaavalla tavalla saattaa hyvinkin pitää paikkansa, että oikeus käyttää jonkinlaista äänivaltaa omistusosuuden nojalla ei välttämättä merkitse määräysvaltaa yhtiön varoihin ja taloudellisiin resursseihin. Vaikka käytettävissä olisi asianomaisten yhtiöiden hallintorakenne (ja tarvittava asiantuntemus), olisi kuitenkin tutkittava, johtaako omistusosuuteen perustuva äänivalta tietyssä yksittäistapauksessa mahdolliseen määräysvaltaan.
86.
Tällaiset lisätutkimukset vievät aikaa, eikä aikaa ole silloin, kun varojen jäädyttäminen on tarkoitus panna täytäntöön välittömästi.
87.
Samalla olettamien käyttämiseen ei pidä suhtautua huolettomasti, vaan sille on asetettava tiettyjä rajoituksia. Tarkastelen tätä seuraavaksi.
C
Määräysvaltaa koskevan olettaman kumoaminen
88.
Yhtiön varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen aiheuttaa merkittävää haittaa yhtiön kyvylle harjoittaa liiketoimintaa ja yhtiön maineelle. (
41
)
89.
Jos asetuksen N:o 765/2006 2 artiklan 1 kohtaa tulkitaan siten, että syntyy olettama siitä, että 50 prosentin omistusosuus antaa määräysvallan yhtiön varoihin ja taloudellisiin resursseihin, tällainen olettama voidaan näin ollen oikeuttaa vain, jos asianomaisella yhtiöllä on mahdollisuus esittää todisteet siitä, että näin ei ole, ja varmistaa sen puolustautumisoikeuksien toteutuminen. (
42
)
90.
Kun tällainen olettama on muodostettu (tässä tapauksessa sen muodostivat vastaajina olevat pankit), todistustaakka kääntyy asianomaiselle yhtiölle, jonka on toimitettava näyttöä siitä, että vaikka luetteloon merkityn henkilön omistusosuus on 50 prosenttia, henkilöllä ei ole määräysvaltaa yhtiön varoihin ja taloudellisiin resursseihin.
91.
Toisin kuin Saksan hallitus väittää huomautuksissaan, tällaisesta todistustaakan kääntymisestä ei tarvitse säätää nimenomaisesti lailla. Tällaiseen lopputulokseen voidaan päätyä, kun asetuksen N:o 765/2006 2 artiklan 1 kohdan tulkinnan perusteella muodostetaan olettama 50 prosentin omistusosuuteen perustuvasta määräysvallasta.
92.
Mutta kenelle olisi esitettävä näyttö siitä, ettei tällaista määräysvaltaa ole?
93.
Yksi vaihtoehto on henkilö, joka on pannut kyseisen rajoittavan toimenpiteen täytäntöön. Käsiteltävässä asiassa tällaisia ovat vastaajina olevat pankit. Tällaisen vaatimuksen ratkaiseminen saattaisi kuitenkin olla niiltä liian paljon pyydetty. Niillä ei myöskään ole välttämättä kannustimia muuttaa kantaansa, sillä asetuksessa N:o 765/2006 on nimenomainen säännös, jolla suojataan kyseisiä laitoksia ja niiden johtajia ja työntekijöitä korvausvastuulta, jos ne ovat toimineet vilpittömästi pannessaan kyseiset toimenpiteet täytäntöön. (
43
)
94.
Toinen vaihtoehto on esittää tällainen näyttö kyseisen jäsenvaltion elimelle. Vaikka nyt käsiteltävässä asiassa Liettuan lainsäädäntöä vaikuttaa muutetun, kuten olen tuonut esille, tällaista elintä ei ollut silloin, kun käsiteltävän asian taustalla olevat tosiseikat ilmenivät. (
44
)
95.
Tuolloin määräysvaltaa koskevan olettaman kumoaminen on mahdollista vain jäsenvaltion toimivaltaisessa tuomioistuimessa.
96.
Asianomaisen yhtiön on kyettävä osoittamaan toimivaltaiselle tuomioistuimelle, ettei luetteloon merkitty henkilö pysty käyttämään määräysvaltaa sen varoihin ja taloudellisiin resursseihin. Kuten Espanjan hallitus väittää, kyseisillä tuomioistuimilla on oltava täysimääräinen toimivalta tutkia sille esitetty näyttö.
97.
Kuten nyt käytävässä menettelyssä on ilmennyt, riippumaton valvonta on käytettävissä Liettuassa SEU 19 artiklan 1 kohdan toiseen alakohtaan perustuvien vaatimusten mukaisesti, koska EM SYSTEM on riitauttanut vastaajina olevien pankkien päätöksen jäädyttää sen tilit siviiliasioita käsittelevissä toimivaltaisissa tuomioistuimissa. (
45
)
98.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin vaikuttaa kuitenkin olevan epävarma siitä, miten määräysvallan puuttuminen olisi näytettävä toteen.
99.
Tätä varten se tiedustelee toisella kysymyksellään, voidaanko sitä seikkaa, että yhtiötä koskee kielto asettaa varoja tai taloudellisia resursseja luetteloon merkityn henkilön saataville asetuksen N:o 765/2006 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, käyttää perusteena määräysvallan puuttumisen osoittamiseksi. (
46
)
100.
On hankalaa luetella in abstracto kaikkia argumentteja, joihin määräysvaltaa koskevan olettaman kohteena oleva yhtiö voisi vedota. Niihin vaikuttavat monet tekijät, kuten yhtiön hallintorakenne, sen yhtiöjärjestys ja yhtiön toiminnan realiteetit. (
47
)
101.
Seikat, jotka ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ottaa esille kolmannessa kysymyksessään, kuten i) yhtiön varojen erottaminen sen osakkeenomistajien varoista; ii) se, että yhtiön johtaja (muu kuin asetuksen N:o 765/2006 liitteessä I mainittu henkilö) toimii yhtiön lukuun, ja iii) se, että ainoastaan yhtiön johtajalla on oikeus käyttää yhtiön pankkitilejä, voivat kaikki viitata siihen, ettei osuudenomistaja, jolla on määräysvalta, käytä tätä määräysvaltaa.
102.
Yksikään noista seikoista ei kuitenkaan ole yksin riittävä osoittamaan 50 prosentin omistusosuuteen perustuvan määräysvallan puuttumisen, eikä yksikään noista seikoista takaa itsessään, ettei kyseinen osuudenomistaja voi vaikuttaa eikä vaikuta siihen, miten yhtiön varoja ja taloudellisia resursseja käytetään.
103.
Tästä seuraa, että ensimmäiseen kysymykseen olisi vastattava siten, että asetuksen N:o 765/2006 2 artiklan 1 kohdassa säädetyn varojen jäädyttämisen kohdistaminen sen liitteessä lueteltuun henkilöön ei ulotu automaattisesti yhtiöön, jota ei luetella kyseisessä liitteessä. Kuitenkin jos luetteloon merkityn henkilön omistusosuus yhtiöstä on 50 prosenttia, voidaan olettaa, että yhtiön varat ja taloudelliset resurssit ovat kyseisen henkilön määräysvallassa, joten ne on jäädytettävä. Kyseinen olettama on kumottavissa, ja toimivaltaisen kansallisen tuomioistuimen on voitava kohdistaa siihen valvontaa.
D
Varojen ja taloudellisten resurssien saataville asettamista koskevan kiellon ja määräysvaltaa koskevan vaatimuksen välinen yhteys
104.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee toisella kysymyksellään olennaisin osin, voisiko EM SYSTEM osoittaa, etteivät sen varat ole A.V.S:n määräysvallassa, sillä perusteella, etteivät kyseiset varat ole suoraan eivätkä välillisesti hänen saatavillaan.
105.
Tähän voidaan vastata lyhyesti.
106.
Kielto, joka koskee varojen ja taloudellisten resurssien asettamista suoraan tai välillisesti luetteloon merkittyjen luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden saataville tai hyödynnettäviksi, sellaisena kuin tästä kiellosta säädetään asetuksen N:o 765/2006 2 artiklan 2 kohdassa, on nähdäkseni itsenäinen ja erillinen suhteessa kyseisen asetuksen 2 artiklan 1 kohtaan sisältyvään varojen jäädyttämistä koskevaan velvollisuuteen.
107.
Tämän näkemyksen jakavat komissio ja Saksan hallitus.
108.
Ensinnäkään asetuksessa N:o 765/2006 ei luoda yhteyttä näiden kahden toimenpiteen välille eikä tällaista yhteyttä voida johtaa myöskään näiden toimenpiteiden tarkoituksesta.
109.
Toiseksi pelkkä kielto asettaa varoja A.V.S:n kaltaisen luetteloon merkityn henkilön saataville ei estä kyseistä henkilöä käyttämästä määräysvaltaa EM SYSTEMin kaltaisen yhtiön, jota ei ole merkitty luetteloon, varoihin ja taloudellisiin resursseihin.
110.
Kolmanneksi kielto asettaa varoja A.V.S:n kaltaisen luetteloon merkityn henkilön saataville on olemassa riippumatta siitä, onnistuuko EM SYSTEMin kaltainen yhtiö, jota ei ole merkitty luetteloon, osoittamaan, ettei kyseinen henkilö käytä määräysvaltaa sen varoihin ja taloudellisiin resursseihin. (
48
)
111.
Tämän perusteella toiseen kysymykseen olisi vastattava siten, että päätös jäädyttää sellaisen yhteisön varat ja taloudelliset resurssit, jota ei ole mainittu luettelossa ja jossa määräysvaltaa käyttää henkilö, joka on mainittu asetuksen N:o 765/2006 liitteessä I, ei riipu kiellosta saattaa varoja ja taloudellisia resursseja tämän henkilön saataville. Päätöstä varojen jäädyttämisestä ei voida riitauttaa sillä perusteella, että luettelossa mainittu henkilö ei käytä sen yhtiön omaisuutta, jonka varat on jäädytetty, eikä sitä käytetä hänen hyväkseen.
112.
Koska kolmas kysymys esitetään vain siltä varalta, että toiseen kysymykseen vastataan myöntävästi, siihen ei ole tarpeen vastata.
IV Ratkaisuehdotus
113.
Kaiken edellä esitetyn perusteella ehdotan, että unionin tuomioistuin vastaa Lietuvos Aukščiausiasis Teismasille seuraavasti:
(1)
Presidentti Lukašenkaan ja tiettyihin Valko-Venäjän virkamiehiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä 18.5.2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 765/2006 2 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että
siinä säädetty kyseisen asetuksen liitteessä I luetellun henkilön varojen jäädyttäminen ei ulotu automaattisesti yhtiöön, jota ei ole lueteltu kyseisessä liitteessä.
Jos kyseisessä liitteessä lueteltu henkilö omistaa vähintään 50 prosenttia kyseisen yhtiön osuuksista, voidaan olettaa, että kyseisen yhtiön varat ja taloudelliset resurssit ovat liitteessä luetellun henkilön määräysvallassa, ja ne on siten jäädytettävä.
Kyseinen olettama on kumottavissa, ja kansallisen tuomioistuimen on voitava kohdistaa siihen valvontaa.
(2)
Asetuksen N:o 765/2006 2 artiklan 1 ja 2 kohtaa on tulkittava siten, että
päätös jäädyttää kyseisen asetuksen liitteessä I luetellun henkilön määräysvallassa olevan yhtiön, jota ei ole lueteltu liitteessä, varat ja taloudelliset resurssit on itsenäinen päätös suhteessa kieltoon asettaa varoja ja taloudellisia resursseja tämän henkilön saataville.
Päätöstä varojen jäädyttämisestä ei voida riitauttaa sillä perusteella, ettei luetteloon merkitty henkilö käytä varojen jäädyttämisen kohteena olevan yhtiön varoja tai että niitä ei käytetä tämän henkilön hyväksi.
(
1
)	Alkuperäinen kieli: englanti.
(
2
)	Presidentti Lukašenkaan ja tiettyihin Valko-Venäjän virkamiehiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä 18.5.2006 annettu neuvoston asetus (EUVL 2006, L 134, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna Valko-Venäjää koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 765/2006 muuttamisesta 6.11.2012 annetulla neuvoston asetuksella (EU) No 1014/2012 (EUVL 2012, L 307, s. 1).
(
3
)	23.3. ja 24.3.2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, CONCL 1, ST/7775/1/06, 24.3.2006, s. 35.
(
4
)	Valko-Venäjän tiettyihin virkamiehiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä ja yhteisen kannan 2004/661/YUTP kumoamisesta 10.4.2006 hyväksytty neuvoston yhteinen kanta 2006/276/YUTP (EUVL 2006, L 101, s. 5).
(
5
)	Yhteisen kannan 2006/276/YUTP muuttamisesta 18.5.2006 hyväksytty neuvoston yhteinen kanta 2006/362/YUTP (EUVL 2006, L 134, s. 45).
(
6
)	Valko-Venäjään kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä 15.10.2012 annettu neuvoston päätös (EUVL 2012, L 285, s. 1) (jäljempänä päätös 2012/642).
(
7
)	Päätöksen 2012/642 johdanto-osan viides ja kuudes perustelukappale.
(
8
)	Valko-Venäjää koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 765/2006 muuttamisesta 6.11.2012 annettu neuvoston asetus (EUVL 2012, L 307, s. 1) (jäljempänä asetus N:o 1014/2012).
(
9
)	Asetuksen N:o 1014/2012 johdanto-osan toinen perustelukappale.
(
10
)	Asetuksen N:o 765/2006 8 a artiklan 1 kohdan täytäntöönpanosta 17.12.2020 annettu neuvoston täytäntöönpanoasetus (EUVL 2020, LI 426, s. 1).
(
11
)	Perustelut olivat kokonaisuudessaan seuraavat: ”Hän on yksi johtavista Valko-Venäjällä toimivista liikemiehistä, jolla on liiketaloudellisia intressejä muiden muassa rakennus-, konerakennus- ja maatalousalalla. Hänen kerrotaan olevan yksi niistä henkilöistä, jotka hyötyivät eniten yksityistämisestä Lukašenkan presidenttikaudella. Hän on myös Lukašenkaa kannattavan Belaya Rus ‑liiton puheenjohtajiston jäsen ja Valko-Venäjän tasavallan yrittäjyyden kehittämisneuvoston jäsen. Näin ollen hän hyötyy suhteistaan Lukašenkan hallintoon ja sen tukemisesta. Hän tuomitsi heinäkuussa 2020 antamissaan kommenteissa opposition Valko-Venäjällä järjestämät mielenosoitukset ja edisti näin kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition tukahduttamista.”
(
12
)	Neuvoston pääsihteeristö, suuntaviivat rajoittavien toimenpiteiden (pakotteiden) täytäntöönpanoa ja arviointia varten EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla, ST/5664/18.
(
13
)	Neuvoston pääsihteeristö, EU:n parhaat käytänteet rajoittavien toimenpiteiden tehokasta täytäntöönpanoa varten, ST/10572/22.
(
14
)	Kursivointi tässä. Vuoden 2018 suuntaviivojen 55 a kohdan alaviitteessä ja vuoden 2022 parhaiden käytänteiden 63 kohdassa mainitaan molemmissa tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä terrorismin torjumiseksi 27.12.2001 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2580/2001 (EYVL 2001, L 344, s. 70), jonka 1 artiklan 5 kohdassa säädetään, että ”’oikeushenkilön, ryhmän tai yhteisön omistamisella’ [tarkoitetaan] vähintään 50 prosentin omistusta kyseisen oikeushenkilön, ryhmän tai yhteisön omistusoikeuksista taikka sen osake-enemmistöä”.
(
15
)	Kursivointi tässä.
(
16
)	Kuten oikeuskäytännöstä ilmenee, tämäntyyppisiin toimenpiteisiin kuuluvat myös ”maan johtajat sekä tällaisten johtajien lähipiiriin kuuluvat tai heidän suoraan tai välillisesti valvomansa henkilöt ja yhteisöt”; ks. tuomio 3.9.2008, Kadi ja Al Barakaat International Foundation v. neuvosto ja komissio (C‑402/05 P ja C‑415/05 P, EU:C:2008:461, 166 kohta) ja vastaavasti tuomio 13.3.2012, Tay Za v. neuvosto (C‑376/10 P, EU:C:2012:138, 61 kohta).
(
17
)	Ks. vastaavasti 21.4.2015 annetun tuomion Anbouba v. neuvosto (C‑605/13 P, EU:C:2015:248) 52 kohta, jonka mukaan ”neuvosto täyttää sille kuuluvan todistustaakan, jos se esittää unionin tuomioistuimille riittävän konkreettisten, täsmällisten ja yhtäpitävien todisteiden kokonaisuuden, jonka perusteella voidaan osoittaa varojen jäädyttämistoimenpiteiden kohteena olevan henkilön ja vastustettavan hallinnon välinen riittävä yhteys”. Ks. vastaavasti myös nykyisestä SEUT 215 artiklan 1 kohdasta tuomio 3.9.2008, Kadi ja Al Barakaat International Foundation v. neuvosto ja komissio (C‑402/05 P ja C‑415/05 P, EU:C:2008:461, 166 kohta); tuomio 13.3.2012, Tay Za v. neuvosto (C‑376/10 P, EU:C:2012:138, 64 kohta) ja tuomio 28.7.2016, Tomana ym. v. neuvosto ja komissio (C‑330/15 P, EU:C:2016:601, 46 kohta); kaikissa näissä mainitaan asianomaisten henkilöiden ja Euroopan unionin asettamien rajoittavien toimenpiteiden kohteena olevan kolmannen maan välisen ”riittävän yhteyden” tarve.
(
18
)	Ks. 3.9.2008 annetun tuomion Kadi ja Al Barakaat International Foundation v. neuvosto ja komissio (C‑402/05 P ja C‑415/05 P, EU:C:2008:461) 326 kohta, jonka mukaan ”yhteisöjen tuomioistuinten on niille EY:n perustamissopimuksessa myönnetyn toimivallan mukaisesti valvottava, pääsääntöisesti täysimääräisesti, kaikkien yhteisön toimien laillisuutta niiden perusoikeuksien kannalta, jotka kuuluvat yhteisön oikeuden yleisiin periaatteisiin”, yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan toimenpiteiden valvonta mukaan lukien.
(
19
)	Ks. vastaavasti 28.3.2017 annetun tuomion Rosneft (C‑72/15, EU:C:2017:236) 88 kohta, jossa todetaan, että ”kun otetaan huomioon YUTP:n laajat päämäärät ja tavoitteet sellaisina kuin ne ilmaistaan SEU 3 artiklan 5 kohdassa ja SEU 21 artiklassa sekä YUTP:aa koskevissa erityismääräyksissä, varsinkin SEU 23 ja SEU 24 artiklassa, neuvostolla on kyseistä kohdetta määritellessään laaja toimintavapaus”.
(
20
)	Ks. vastaavasti 18.7.2013 annetun tuomion komissio ym. v. Kadi (C‑584/10 P, C‑593/10 P ja C‑595/10 P, EU:C:2013:518) 116 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen; kyseisen kohdan mukaan SEUT 296 artiklassa määrätty perusteluvelvollisuus edellyttää, että ”perusteluissa eritellään yksilökohtaisesti, erityisesti ja konkreettisesti syyt, joiden perusteella henkilöön on toimivaltaisten viranomaisten mielestä kohdistettava rajoittavia toimenpiteitä”.
(
21
)	Kuten oli toimittu Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 423/2007 7 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanosta 23.6.2008 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2008/475/EY (EUVL 2008, L 163, s. 29), jolla tehtiin Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä 19.4.2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 423/2007 (EUVL 2007, L 103, s. 1) liitteeseen seuraava lisäys: ”Bank Melli, Melli Bank Iran ja kaikki sen konttorit ja tytäryhtiöt – – a) Melli Bank plc – – b) Bank Melli Iran Zao”. Vaikka useiden yhteisöjen sisällyttäminen luetteloon samoilla perusteilla voi täyttää perusoikeuksien suojaamista koskevan vaatimuksen, kuten Saksan hallitus ja komissio väittävät viitaten 9.7.2009 annettuun tuomioon Melli Bank v. neuvosto (T‑246/08 ja T‑332/08, EU:T:2009:266, 146 kohta), epämääräinen viittaus tiettyyn ominaisuuteen, joka on yhteinen useille nimeämättömille yhteisöille, kuten se, että kyseessä on luetteloon merkityn yhtiön tytäryhtiö, ei kuitenkaan täytä kyseistä vaatimusta.
(
22
)	Kun istunnossa tiedusteltiin, miksei EM SYSTEMiä itseään ollut merkitty luetteloon, etenkin kun toinen osuudenomistaja, joka omistaa loput 50 prosenttia yhtiöstä, merkittiin luetteloon vuonna 2024, neuvosto vastasi, ettei korkea edustaja ollut ehdottanut tätä (ks. Valko-Venäjän tilanteen johdosta ja sen johdosta, että Valko-Venäjä on osallisena Venäjän Ukrainaa vastaan kohdistamassa hyökkäyksessä, määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 765/2006 8 a artiklan 1 kohdan täytäntöönpanosta 16.12.2024 annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2024/3177 (EUVL 2024, L 3177) liitteessä olevan taulukon 278 kohta).
(
23
)	Ks. tästä myös asetuksen N:o 765/2006 8 a artikla, jossa säädetään erityisestä menettelystä, jota neuvoston on noudatettava, kun se haluaa muuttaa kyseisen asetuksen liitettä I. Kyseisen artiklan 1 kohdassa säädetään nimenomaisesti, että ”jos neuvosto päättää kohdistaa luonnolliseen henkilöön tai oikeushenkilöön, yhteisöön tai elimeen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä, se muuttaa liitettä I vastaavasti.” Artiklan 2 kohdassa säädetään, että ”neuvosto antaa päätöksensä, mukaan lukien luetteloon ottamisen perusteet, tiedoksi [asianomaiselle] luonnolliselle henkilölle, oikeushenkilölle, yhteisölle tai elimelle joko suoraan, jos osoite on tiedossa, tai julkaisemalla ilmoituksen, ja antaa kyseiselle luonnolliselle henkilölle, oikeushenkilölle, yhteisölle tai elimelle mahdollisuuden esittää huomautuksia.”
(
24
)	Ks. tästä 3.9.2008 annetun tuomion Kadi ja Al Barakaat International Foundation v. neuvosto ja komissio (C‑402/05 P ja C‑415/05 P, EU:C:2008:461) 284 kohta, jossa todetaan, että ihmisoikeuksien noudattaminen on unionin säädösten laillisuuden edellytys ja että unionissa ei voida hyväksyä sellaisia toimia, jotka ovat ristiriidassa ihmisoikeuksien kunnioituksen kanssa. Ks. myös SEUT 215 artiklan 3 kohta, jossa määrätään, että kyseisen artiklan mukaisesti hyväksytyt rajoittavat toimenpiteet ”sisältävät tarvittavat säännökset oikeusturvasta”, sekä 25. julistus Euroopan [SEUT] 75 ja [SEUT] 215 artiklasta, jonka mukaan ”perusoikeuksien ja ‑vapauksien kunnioittaminen edellyttää erityisesti riittävän huomion kiinnittämistä siihen, että luonnollisten henkilöiden tai kyseisten yhteisöjen oikeutta lailla säädettyihin oikeusturvan takeisiin suojellaan ja kunnioitetaan. Tätä varten ja jotta taataan rajoittavien toimenpiteiden soveltamisesta luonnolliseen henkilöön tai yhteisöön tehtyjen päätösten tiukka tuomioistuinvalvonta, näillä päätöksillä on oltava selkeät ja erilliset arviointiperusteet. Näiden arviointiperusteiden olisi vastattava kunkin rajoittavan toimenpiteen erityispiirteitä”.
(
25
)	Huomautan niin ikään, että päätöksen 2012/642/YUTP 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa sekä asetuksen N:o 765/2006 2 artiklan 5 kohdassa käytetyllä sanalla ”määräysvallassa” vaikuttaa olevan eri merkitys kuin samalla sanalla, jota käytetään päätöksen 2012/642/YUTP 4 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä virkkeessä. Ensin mainitussa luetellaan perusteet, joiden avulla neuvosto voi määrittää, mitä oikeussubjekteja luetteloon voidaan merkitä (toimenpiteen henkilöllinen soveltamisala), ja viimeksi mainitussa säädetään, että luetteloon merkityn yhteisön määräysvallassa olevat varat on jäädytettävä (toimenpiteen aineellinen soveltamisala).
(
26
)	Ks. 28.3.2017 annetun tuomion Rosneft (C‑72/15, EU:C:2017:236) 141 kohta, jossa todetaan, että koska SEUT 215 artiklan perusteella annetun neuvoston asetuksen tavoitteena on YUTP:n alalla annetun neuvoston päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavien toimenpiteiden toteuttaminen, kyseisen asetuksen sanamuotoa on tulkittava mahdollisuuksien mukaan kyseisen päätöksen valossa.
(
27
)	Myös neuvosto vaikuttaa päätelleen näin vuoden 2022 parhaiden käytänteiden 35 kohdassa: ”– – se ei – – koske sellaisen nimeämättömän yhteisön varoja ja taloudellisia resursseja, joka on eri oikeushenkilö kuin nimetty henkilö tai yhteisö, elleivät ne ole nimetyn henkilön tai yhteisön määräysvallassa tai hallussa.”
(
28
)	Asetuksen N:o 765/2006 1 artiklan 1 kohdassa annetun määritelmän mukaisesti ”varoilla” tarkoitetaan ”rahoitusomaisuutta ja kaikenlaisia taloudellisia etuja, mukaan luettuina muun muassa seuraavat: – – c) julkisesti ja yksityisesti myytävät arvopaperit – – myös osakkeet ja osuudet – –”. On siis selvää, että osuudet kuuluvat kyseisen asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa säädetyn varojen jäädyttämisen soveltamisalaan.
(
29
)	Muistutan tältä osin SEUT 288 artiklasta, jossa määrätään, että ”asetus pätee yleisesti [ja] on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa”.
(
30
)	Ks. analogisesti 22.6.2021 annetun tuomion Venezuela v. neuvosto (Vaikuttaako unionin toimi kolmanteen valtioon) (C‑872/19 P, EU:C:2021:507) 90 kohta, jonka mukaan Venezuelaan kohdistettuja rajoittavia toimenpiteitä ”on lisäksi sovellettava ilman, että tämä edellyttäisi sitä, että unioni tai jäsenvaltiot antavat täytäntöönpanotoimenpiteitä”.
(
31
)	Ks. vastaavasti 10.9.2019 annetun tuomion HTTS v. neuvosto (C‑123/18 P, EU:C:2019:694) 70 kohta, jonka mukaan ”omistuksessa tai määräysvallassa olevan yhtiön käsitteellä ei ole rajoittavien toimenpiteiden alalla samaa ulottuvuutta kuin yleisesti ottaen yhtiöoikeudessa, kun on kyse toisen kaupallisen yhteisön päätösvallan piiriin oikeudellisesti kuuluvan yhtiön taloudellisen vastuun määrittelystä.”
(
32
)	Päätöksen 2012/642 johdanto-osan kuudes ja seitsemäs perustelukappale.
(
33
)	Ks. vastaavasti 10.9.2019 annetun tuomion HTTS v. neuvosto (C‑123/18 P, EU:C:2019:694) 69 kohta, jonka mukaan on niin, että jos sanoja ”omistuksessa” ja ”määräysvallassa”’ tulkittaisiin siten, että omistus tai määräysvalta olisi vain suoraa, rajoittavat toimenpiteet voitaisiin ”kiertää lukuisilla sopimusperusteisilla tai tosiasiallisilla määräysvaltaa tarkoittavilla mahdollisuuksilla”.
(
34
)	Ks. 7.6.2023 annetun tuomion Shakutin v. neuvosto (T‑141/21, EU:T:2023:303) 153 kohta, jossa myönnetään neuvoston todenneen, että liikemiesten Valko-Venäjällä harjoittama merkittävä taloudellinen toiminta on mahdollista vain Lukašenkan hallinnon hyväksynnällä. Ks. analogisesti myös Court of Appeal of England and Walesin 27.2.2024 antaman tuomion Dalston Projects and Others v. Secretary of State for Transport ([2024] EWCA Civ 172) 122 kohta, jossa viitataan todistajanlausuntoon, jonka mukaan Venäjän poliittisen talouden luonne perustuu olennaisilta osin hyvä veli ‑verkostoon eli järjestelmään, jossa valtio tarjoaa mahdollisuuksia ja aineellisia etuja, valtion sopimuksia, esimiestehtäviä hallinnossa ja hallinnon alaisissa laitoksissa pieneen sisäpiiriin kuuluville henkilöille vastineeksi heidän uskollisuudestaan ja tuestaan.
(
35
)	Ks. myös Court of Appeal of England and Walesin 27.2.2024 antaman tuomion Dalston Projects Lt and Others v. Secretary of State for Transport ([2024] EWCA Civ 172) 183 kohta, jossa Court of Appeal katsoi olevan maalaisjärjellä – ei yhtiöoikeuden tarkkoihin yksityiskohtiin perehtymällä – pääteltävissä, että jos kaksi tai useampia liiketoimintakumppaneita, joilla on yhteyksiä rajoittavien toimenpiteiden kohteena olevaan hallintoon, omistaa yhteisen osuuden yhtiöstä, on olemassa varojen jäädyttämisen kiertämisen vaara.
(
36
)	Ks. analogisesti 11.11.2021 annetun tuomion Bank Sepah (C‑340/20, EU:C:2021:903) 43 ja 56 kohta, jossa huomautetaan varojen jäädyttämisen soveltamisalasta, että ”varojen jäädyttämisellä pyritään mahdollisimman paljon rajoittamaan toimenpiteitä, joilla voitaisiin ryhtyä jäädytettyihin varoihin” ja että rajoittavan toimenpiteen tavoitteiden saavuttamiseksi ”ei siis ole ainoastaan legitiimiä vaan myös välttämätöntä, että käsitteiden ”varojen jäädyttäminen” ja ”taloudellisten resurssien jäädyttäminen” määritelmiä tulkitaan laajasti, sillä kyse on siitä, että kielletään kaikki jäädytettyjen varojen käyttö, jolla voidaan kiertää kyseisiä asetuksia ja käyttää hyväksi järjestelmän porsaanreikiä”.
(
37
)	Ks. vastaavasti 10.9.2019 annetun tuomion HTTS v. neuvosto (C‑123/18 P, EU:C:2019:694) 70 ja 71 kohta, jonka mukaan omistuksessa tai määräysvallassa olevan yhtiön käsitteellä tarkoitetaan tilannetta, jossa luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö ”voi vaikuttaa toisen henkilön, jonka kanssa se on liikesuhteissa, liiketoiminnallisiin valintoihin, vaikka näiden kahden taloudellisen yhteisön välillä ei olisi minkäänlaisia omistukseen tai omistusosuuksiin liittyviä oikeudellisia yhteyksiä”.
(
38
)	Ks. vastaavasti 21.12.2011 annetun tuomion Ranska v. People's Mojahedin Organization of Iran (C‑27/09 P, EU:C:2011:853) 61 kohta, jossa todetaan, että varojen jäädyttämisen tapauksessa on varmistettava, ettei tällaisen toimenpiteen tehokkuutta vaarannettaisi, koska ”sillä on – – oltava yllättävä vaikutus ja sitä on sovellettava välittömästi alkavin vaikutuksin”.
(
39
)	Ks. vuoden 2018 suuntaviivat, 55 b kohta ja asiakirja vuoden 2022 parhaat käytänteet, 63 kohta. Kyseisissä kohdissa erotetaan toisistaan tällaisen määräysvallan käyttöä koskeva oikeus ja määräysvallan käyttöön liittyvä valta, vaikka ei olisi kyseisen oikeuden haltija.
(
40
)	Tässä lienee hyödyllistä huomauttaa, että kansallisen asiakirja-aineiston perusteella hyvin pian täytäntöönpanoasetuksen 2020/2129 julkaisemisen jälkeen EM SYSTEMin tileiltä yritettiin siirtää merkittävä rahasumma sen johtajan henkilökohtaiselle tilille. Yksi vastaajina olevista pankeista esti tämän siirron.
(
41
)	Ks. vastaavasti 29.11.2018 annetun tuomion National Iranian Tanker Company v. neuvosto (C‑600/16 P, EU:C:2018:966) 33 kohta, jossa myönnetään, että myös yhtiöillä, joihin rajoittava toimenpide vaikuttaa, on intressi maineensa puhdistamiseen.
(
42
)	Ks. vuoden 2018 suuntaviivojen 55 c kohta ja vuoden 2022 parhaiden käytänteiden 65 kohta, joissa neuvosto selittää katsovansa, että omistusta tai määräysvaltaa koskevien kriteerien täyttyminen voidaan kiistää. Ks. myös analogisesti 10.9.2019 annetun tuomion HTTS v. neuvosto (C‑123/18 P, EU:C:2019:694) 74 kohta, jossa tuodaan esille unionin yleisen tuomioistuimen esittämät perustelut, joiden mukaan rajoittavien toimenpiteiden alalla on niin, että ”vaikka omistukseen tai omistusosuuksiin liittyvää oikeudellista yhteyttä voidaan tietyissä tapauksissa tulkita mahdollisuutena vaikuttaa omistuksessa tai määräysvallassa olevan yhteisön tekemisiin tai valintoihin, se ei ole ehdoton edellytys tällaisen vaikutusvallan käyttämiselle”.
(
43
)	Ks. asetuksen N:o 765/2006 6 artikla.
(
44
)	Kuten Liettuan hallitus selittää, nykyisin määräysvaltaa koskeva olettama on mahdollista kumota valtion elimessä, jonka tehtävänä on laatia luettelo yhteisöistä, joiden varat ovat luetteloon merkityn henkilön määräysvallassa. Jos elimelle esitetty kumoamisvaatimus ei menesty, asia on mahdollista saattaa kyseisen jäsenvaltion hallinnollisten tuomioistuinten käsiteltäväksi.
(
45
)	Kuten ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, Liettuassa vaikuttaa lisäksi olevan käytössä järjestelmä, jonka kautta on mahdollista vaatia jäädytettyjen varojen vapauttamista, jos kyseiset varat eivät ole enää luetteloon merkityn henkilön omistuksessa tai määräysvallassa tai jos tilanteessa tulee kyseeseen jokin unionin oikeudessa säädetty poikkeus, kuten asetuksen N:o 765/2006 3 artiklan 1 kohtaan sisältyvä poikkeus.
(
46
)	Kuten selitän jäljempänä D osiossa, tämä ei nähdäkseni ole mahdollista.
(
47
)	Kuten Liettuan hallitus tuo asianmukaisesti esille, kyseisen arvioinnin kannalta on merkityksetöntä, onko luetteloon merkitty henkilö, jonka omistusosuus on 50 prosenttia, käyttänyt aiemmin tosiasiallisesti määräysvaltaa tai puuttunut päivittäiseen päätöksentekoon sellaisen yhteisön varojen ja taloudellisten resurssien osalta, jota ei ole merkitty luetteloon. Merkityksellistä on se, että tällainen mahdollisuus on olemassa sillä perusteella, että kyseinen henkilö omistaa osuuden kyseisestä yhtiöstä. Ks. vastaavasti tuomio 9.7.2009, Melli Bank v neuvosto (T‑246/08 ja T‑332/08, EU:T:2009:266, 125 kohta, ja tuomio 4.2.2014, Syrian Lebanese Commercial Bank v. neuvosto (T‑174/12 ja T‑80/13, EU:T:2014:52, 110 kohta); näissä kummassakin hylätään argumentti, jonka mukaan se, ettei määräysvaltaa käyttävä osuudenomistaja ole puuttunut aiemmin päätöksentekoon, olisi ratkaisevaa henkilön tulevien toimien kannalta rajoittavien toimenpiteiden yhteydessä.
(
48
)	EM SYSTEM ei esimerkiksi saa maksaa A.V.S:lle osinkoa tämän osuuksista riippumatta siitä, onko sen varat ja taloudelliset resurssit jäädytetty A.V.S:n omistusosuuden vuoksi.