62023CJ0471
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (nyolcadik tanács)
2025. március 6. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal – Gazdasági, társadalmi és területi kohézió – Az Európai Unió saját forrásai – Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme – 1303/2013/EU rendelet – A 2. cikk 10. pontja – A »kedvezményezett« fogalma – A közbeszerzésre vonatkozó nemzeti szabályozás megsértése miatti pénzügyi korrekció – A pénzügyi korrekcióra vonatkozó határozat címzettje – Az e korrekcióval kapcsolatos felelősség meghatározása és e felelősségnek az állami támogatás kedvezményezettje és a támogatás kezelője közötti szerződéses megosztása – Az e határozattal kapcsolatos közigazgatási és bírósági eljárásokban való részvétel – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. és 47. cikke”
A C‑471/23. és C‑477/23. sz. egyesített ügyekben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott két előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyeket a Varhoven administrativen sad (legfelsőbb közigazgatási bíróság, Bulgária) a Bírósághoz 2023. július 25‑én érkezett, 2023. július 13‑i határozataival terjesztett elő
az Obshtina Veliko Tarnovo (C-471/23),
az Obshtina Belovo (C-477/23)
és
a Rakovoditel na Upravlyavashtia organ na Operativna programa „Regioni v rastezh” 2014–2020 (C‑471/23),
a Rakovoditel na Upravlyavashtia organ na Operativna programa „Regioni v rastezh” 2014–2020 (C‑477/23)
között,
a Varhovna administrativna prokuratura
részvételével folyamatban lévő eljárásokban,
A BÍRÓSÁG (nyolcadik tanács),
tagjai: N. Jääskinen, a kilencedik tanács elnöke, a nyolcadik tanács elnökeként eljárva, M. Gavalec (előadó) és J. Passer bírák,
főtanácsnok: T. Ćapeta,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel az írásbeli szakaszra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–
az Obshtina Belovo képviseletében A. A. Kecheva,
–
a Rakovoditel na Upravlyavashtia organ na Operativna programa „Оkolna sreda” 2014–2020 képviseletében G. Simeonova,
–
az Európai Bizottság képviseletében D. Drambozova, C. Ehrbar és J. Hradil, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelmek a 2018. július 18‑i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL 2018. L 193., 1. o.; helyesbítés: HL 2019. L 60., 36. o.) módosított, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17‑i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 320. o.; helyesbítések: HL 2019. L 30., 122. o.; HL 2019. L 30., 121. o.) (a továbbiakban: 1303/2013 rendelet) 2. cikke 10., 36. és 37. pontjának, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) 41. és 47. cikkének az értelmezésére vonatkoznak.
2
E kérelmeket először is az Obshtina Veliko Tarnovo (Veliko Tarnovo település, Bulgária) és a Rakovoditel na Upravlyavashtia organ na Operativna programa „Regioni v rastezh” 2014–2020 (a „Régiók fejlődésben” 2014–2020 elnevezésű operatív program irányításáért felelős hatóság vezetője) között (C‑471/23), másodszor pedig az Obshtina Belovot (Belovo település, Bulgária) és a Rakovoditel na Upravlyavashtia organ na Operativna programa „Okolna sreda” 2014–2020 (a „Környezetvédelem” 2014–2020 elnevezésű operatív program irányításáért felelős hatóság vezetője) (C‑477/23) között folyamatban lévő két jogvita keretében, az uniós alapokból társfinanszírozott projektek végrehajtása során megállapított szabálytalanságok nyomán hozott pénzügyi korrekciós határozatok elfogadásának részletes szabályai tárgyában terjesztették elő.
Jogi háttér
Az uniós jog
Az 1370/2007/EK rendelet
3
A vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. október 23‑i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2007. L 315, 1. o.) (5), (33) és (36) preambulumbekezdése értelmében:
„(5)
[…] Amennyiben a tagállamok e rendelettel összhangban úgy döntenek, hogy bizonyos általános szabályokat kizárnak a rendelet hatálya alól, az állami támogatásokra vonatkozó általános szabályokat kell alkalmazni.
[…]
(33)
A [2003. július 24‑iAltmark Trans és Regierungspräsidium Magdeburg] ítéletének [(C‑280/00, EU:C:2003:415)] […] 87–95. bekezdésében [helyesen: pontjában] az Európai Közösségek Bírósága úgy határozott, hogy a közszolgáltatási ellentételezések nem képeznek a[z EUMSZ 107. cikk] szerinti előnyöket, feltéve hogy négy feltétel együttesen teljesül. Amennyiben ezek a feltételek nem teljesülnek, és fennállnak a[z EUMSZ 107. cikk] (1) bekezdése alkalmazásának általános feltételei, a közszolgáltatási ellentételezések a[z EUMSZ 93., 106., 107. és 108. cikk] hatálya alá tartozó állami támogatásnak minősülnek.
[…]
(36)
[…] Bármely, az ezen új rendelet hatálya alá nem tartozó személyszállítási közszolgáltatás nyújtásával kapcsolatos olyan ellentételezésnek, amely esetében fennáll a[z EUMSZ 107. cikk] (1) bekezdése szerinti állami támogatás kockázata, meg kell felelnie a[z EUMSZ 93., 106., 107. és 108. cikk], beleértve az Európai Közösségek Bíróságának bármely vonatkozó értelmezését, és különösen a [2003. július 24‑iAltmark Trans és Regierungspräsidium Magdeburg] ítéletét [(C‑280/00, EU:C:2003:415)]. […]”
Az 1303/2013 rendelet
4
Az 1303/2013 rendelet (65) és (66) preambulumbekezdése értelmében:
„(65)
A tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell elfogadniuk az irányítási és az ellenőrzési rendszerek megfelelő struktúrájának és működésének biztosítására az [európai strukturális és beruházási (ESB‑)]alapok jogszerű és rendszeres felhasználása érdekében. […]
(66)
A megosztott irányítás elveivel összhangban a tagállamoknak és a[z Európai] Bizottságnak kell felelnie a programok irányításáért és kontrolljáért. A programok keretében zajló műveletek végrehajtásáért és kontrolljáért – irányítási és kontrollrendszereik révén –a tagállamok viselik az elsődleges felelősséget. […]”
5
E rendelet „Tárgy” címet viselő 1. cikkének szövege a következő:
„Ez a rendelet az – egy közös keret alapján működő – Európai Regionális Fejlesztési Alapra (ERFA), Európai Szociális Alapra (ESZA), Kohéziós Alapra, Európai Vidékfejlesztési Mezőgazdasági Alapra (EMVA) és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra (ETHA) (a továbbiakban: az ESB‑alapok) vonatkozó közös szabályokat állapít meg. […]
[…]”
6
Az említett rendelet „Fogalommeghatározások” című 2. cikke szerint:
„E rendelet alkalmazásában:
[…]
10.
»kedvezményezett«: olyan közjogi vagy magánjogi szervezet vagy olyan természetes személy, amely vagy aki műveletek kezdeményezéséért vagy azok kezdeményezéséért és végrehajtásáért egyaránt felelős, és
a)
az állami támogatással összefüggésében a támogatásban részesülő szervezet, kivéve, ha a támogatás összege vállalkozásonként nem éri el a 200000 [eurót]; ebben ez esetben az érintett tagállam dönthet úgy, hogy a támogatást nyújtó szervezet a kedvezményezett – az [(EUMSZ) 107. és 108. (cikknek) a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló,] 1407/2013/EU [bizottsági rendelet [(HL 2013. L 352., 1. o.)], az [(EUMSZ) 107. és 108. (cikknek) a mezőgazdasági ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18‑i] 1408/2013/EU [bizottsági rendelet (HL 2013. L 352., 9. o.)] és a[z (EUMSZ) 107. és 108. (cikknek) a halászati és akvakultúra‑ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2014. június 27‑i] 717/2014/EU bizottsági rendelet [(HL 2014. L 190., 45. o.)] sérelme nélkül; és
b)
e rendelet második részének IV. címe szerinti pénzügyi eszközök összefüggésében a pénzügyi eszközt vagy – adott esetben – az alapok alapját végrehajtó szervezet;
[…]
36.
»szabálytalanság«: az uniós jog vagy az annak alkalmazásához kapcsolódó nemzeti jog valamely rendelkezésének egy, az ESB‑alapok megvalósításában részt vevő gazdasági szereplő cselekedetéből vagy mulasztásából adódó bármilyen megsértése, ami az Unió költségvetését a költségvetésre rótt indokolatlan költség formájában sérti vagy sértheti;
37.
»gazdasági szereplő«: az ESB‑alapokból nyújtott támogatás felhasználásában részt vevő természetes vagy jogi személy vagy egyéb szervezet, a hatósági jogkörét gyakorló tagállam kivételével;
[…]”
7
Az 1303/2013 rendeletnek „A tagállamok által végrehajtott pénzügyi korrekciók” című 143. cikke kimondja:
„(1)   Elsődlegesen a tagállamok feladata a szabálytalanságok kivizsgálása és a szükséges pénzügyi korrekciók elvégzése, valamint a visszatérítések kezdeményezése. Rendszerszintű szabálytalanság esetén a tagállam minden potenciálisan érintett műveletre kiterjeszti a vizsgálatát.
(2)   A tagállamok elvégzik a műveletek vagy az operatív programok esetében feltárt egyedi vagy az egész rendszert érintő szabálytalanságokkal kapcsolatban szükséges pénzügyi korrekciókat. A pénzügyi korrekciók a művelet vagy az operatív program számára közpénzből nyújtott hozzájárulás részben vagy egészben történő megszüntetését jelentik. A tagállam figyelembe veszi a szabálytalanságok jellegét és súlyosságát, valamint az alapokat vagy az ETHA‑t ért pénzügyi veszteséget, és arányos korrekciót alkalmaz. A pénzügyi korrekciók rögzítésre kerülnek annak a számviteli évnek az elszámolásaiban, amelyben a megszüntetésről szóló határozat született.
[…]”
A bolgár jog
A ZUSEFSU
8
A Zakon za upravlenie na sredstvata ot evropeyskite fondove pri spodeleno upravlenie (az európai alapok forrásainak megosztott irányítással történő kezeléséről szóló törvény, a DV 2015. december 22‑i 101. száma, amely törvény címe a 2022. július 1‑jén hatályba lépett 2022. évi DV 51. számában megjelent módosítását megelőzően: Zakon za upravlenie na sredstvata ot evropeyskite strukturni i investitsionni fondove [az európai strukturális és beruházási alapok forrásainak kezeléséről szóló törvény– ZUSESIF]), alapügyre alkalmazandó változatának (a továbbiakban: ZUSEFSU) 70. cikke értelmében:
„(1)   Az ESB‑alapok forrásaiból származó pénzügyi támogatás részben vagy egészben visszavonható pénzügyi korrekcióval az alábbi okok miatt:
[…]
9.
olyan szabálytalanság, amely sérti a nyertes ajánlattevőnek a 4. fejezet szerinti kijelölésére vonatkozó szabályokat, és amely a kedvezményezett cselekményéből vagy mulasztásából következik, és amely kárt okoz vagy okozhat az európai strukturális és beruházási alapoknak;
[…]
(2)   Az (1) bekezdés 9. pontja szerinti pénzügyi korrekciókat eredményező szabálytalanságokat minisztertanács normatív jogi aktusa határozza meg.”
9
A ZUSEFSU 73. cikke (1) bekezdésének szövege a következő:
„A pénzügyi korrekciót az alap és az összeg tekintetében a projektet jóváhagyó irányító hatóság vezetője indokolással ellátott határozatban határozza meg.”
A közbeszerzésekről szóló törvény
10
A Zakon za obshtestvenite porachki (a közbeszerzésekről szóló törvény, a DV 2016. február 16‑i 13. száma) 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a közbeszerzési szerződés odaítélése során az ajánlatkérő szervek nem korlátozhatják a versenyt olyan feltételek vagy követelmények előírásával, amelyek indokolatlan előnyt biztosítanak, vagy indokolatlanul korlátozzák a gazdasági szereplők közbeszerzési eljárásokban való részvételét, és amelyek nem felelnek meg a közbeszerzési szerződés tárgyának, értékének, összetettségének, mennyiségének vagy terjedelmének.
Az alapeljárások és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
A C‑471/23. sz. ügy
11
A „Régiók fejlődésben” 2014–2020 operatív program keretében lefolytatott odaítélési eljárást követően, amely a Bolgár Köztársaság 2014–2020‑as programozási időszakra vonatkozó partnerségi megállapodásának részét képezi, a „Városok újraépítésének és fejlesztésének integrált tervei végrehajtása 2014–2020” elnevezésű programhoz biztosított pénzügyi támogatást közvetlenül Veliko Tarnovo településnek ítélték oda.
12
2018. augusztus 24‑én e település partnerségi megállapodást kötött az „Organizatsia na dvizhenieto, parkingi i garazhi” EOOD‑val (közlekedésért, parkolókért és garázsokért felelős szervezet, a továbbiakban: települési társaság). E partnerségi megállapodás előírja, hogy a „Veliko Tarnovo város integrált városi közlekedése” projekt keretében az említett települést „vezető partnernek”, a települési társaságot pedig ezen operatív program keretében „partnernek” nevezik ki.
13
Az említett partnerségi megállapodásnak megfelelően a vezető partner és a partnerek e projekt jóváhagyása esetén kötelesek közigazgatási szerződést kötni. A partner, vagyis a jelen ügyben a települési társaság, ajánlatkérő szervként köteles a közbeszerzésekről szóló törvénynek megfelelően gördülőállomány szállítására irányuló közbeszerzési eljárást lefolytatni. Ugyanezen megállapodás ezenkívül úgy rendelkezik, hogy ha ezen eljárás során pénzügyi korrekció alkalmazását igazoló jogsértéseket követnek el, az e korrekcióval érintett források, azok mértékéig, az ajánlatkérőt – amely az említett korrekció alapjául szolgáló szerződésben részes fél – terhelik.
14
2019. július 19‑én Veliko Tarnovo település, mint a „Városok újraépítésének és fejlesztésének integrált tervei végrehajtása 2014 – 2020” támogatás kedvezményezettje, közigazgatási szerződést kötött a „Régiók fejlődésben” 2014–2020 operatív program irányító hatóságával az említett projekt javaslatának végrehajtása céljából, összesen 11133732,51 bolgár leva (BGN) (hozzávetőleg 5700000 euró) értékben, amelyből az említett támogatás 10409573,31 BGN (hozzávetőleg 5300000 euró) összegű, a kedvezményezett saját hozzájárulása pedig 724159,20 BGN (hozzávetőleg 370000 euró) összeget tett ki.
15
Ezen közigazgatási szerződés előírja, hogy a szóban forgó támogatás összegének egy része az 1370/2007 rendelet értelmében közszolgáltatási ellentételezés formájában a személyszállítási közszolgáltatást nyújtó szolgáltatónak nyújtott állami támogatásnak minősül. E támogatás kezelője Veliko Tarnovo település, amely köteles biztosítani, hogy az alkalmazandó rendszert az e rendeletből eredő követelményekkel összhangban hajtsák végre, beleértve a tiszteletben tartásuk ellenőrzésére szolgáló megfelelő mechanizmusok létrehozását és alkalmazását is.
16
Az említett közigazgatási szerződés általános feltételei szerint a kedvezményezett felel a „Régiók fejlődésben” 2014–2020 operatív program irányító hatóságával szemben az érintett projekt végrehajtása során a külső partnerek és szerződő felek cselekményeiért, és ő maga viseli „az összes kockázatot, beleértve a nem támogatható kiadásokat és a projekt költségvetéséből nyújtott támogatással kapcsolatos pénzügyi korrekciókat”.
17
A települési társaság, miután általános gazdasági érdekű szolgáltatóként és az ESB‑alapok forrásaiból állami támogatásban részesülőként azonosított személyként közbeszerzési eljárást indított, 2020. március 31‑én három elektromos autóbusz szállítására irányuló közbeszerzési szerződést kötött az „Excelor‑Alfa” DZZD nyertes ajánlattevővel.
18
Egy szabálytalanságra vonatkozó bejelentést követően a „Régiók fejlődésben” 2014–2020 operatív program irányító hatósága 2022. május 11‑én pénzügyi korrekcióról szóló határozatot fogadott el Veliko Tarnovo településsel szemben (a továbbiakban: a pénzügyi korrekcióról szóló 2022. május 11‑i határozat) a ZUSEFSU 70. cikke (1) bekezdésének 9. pontja értelmében vett, a települési társaság által elkövetett szabálytalanság miatt. E pénzügyi korrekció az e közbeszerzési szerződés alapján az ESB‑alapokból történő finanszírozásra jogosult források 25%‑át tette ki.
19
Veliko Tarnovo település keresetet indított e határozattal szemben az Administrativen sad Veliko Tarnovo (Veliko Tarnovó‑i közigazgatási bíróság, Bulgária) előtt.
20
2022. november 1‑jei ítéletével e bíróság elutasította e keresetet azzal az indokkal, hogy ez a település volt a szóban forgó támogatás egyetlen kedvezményezettje, mivel a jelen ítélet 14. pontjában említett közigazgatási szerződés részes fele volt, és hogy az említett település e szerződésben részes félként jogszerűen tekinthető az érintett pénzügyi korrekciót megállapító közigazgatási aktus címzettjének. Az említett bíróság azt is megállapította, hogy az a körülmény, hogy ugyanezen település e támogatás kedvezményezettjeként bizonyos tevékenységekre vonatkozóan partnerségi megállapodásokat kötött, nem mentesíti őt az említett szerződésnek a „Régiók fejlődésben” 2014–2020 operatív program irányító hatóságával közvetlen kapcsolatban álló szerződő feleként fennálló felelőssége alól. Ugyanezen bíróság végül megállapította, hogy a jogsértésekért és kockázatokért való felelősségre vonatkozó kikötés, ideértve a pénzügyi korrekciókat is, visszkereseti jelleggel rendelkezett abban az értelemben, hogy az a partnerek közötti belső viszonyokban annak meghatározására irányul, hogy kit terhel az ilyen korrekciókért való felelősség.
21
Veliko Tarnovo település felülvizsgálati kérelmet nyújtott be ezen ítélettel szemben a Varhoven administrativen sadhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság, Bulgária), amely a kérdést előterjesztő bíróság.
22
E bíróság szerint először is azon kérdés megválaszolása érdekében, hogy Veliko Tarnovo település a szóban forgó támogatás egyetlen kedvezményezettje‑e, és hogy e minőségében megsértette‑e a bolgár jogot, amely jogsértés pénzügyi korrekcióhoz vezetett, a „kedvezményezett” 1303/2013 rendelet 2. cikkének 10. pontja értelmében vett fogalmát kell értelmezni.
23
Ezt követően felmerül a kérdés, hogy Veliko Tarnovo település tekinthető‑e a pénzügyi korrekcióról szóló, 2022. május 11‑i határozat címzettjének a települési társaság által elkövetett, az 1303/2013 rendelet 2. cikkének 36. pontja értelmében vett szabálytalanság miatt, és így felelősséget kell‑e vállalnia az e társaság által indított közbeszerzési eljárás során elkövetett jogsértésekért, jóllehet e település az ESB‑alapokból származó forrásokat nem az ezen eljárást követően kötött közbeszerzési szerződés alapján használja fel.
24
Végül, ha megállapítást nyer, hogy a települési társaság az e pénzügyi korrekció tárgyát képező támogatás kedvezményezettje, mint az e támogatásban részesült személy, valamint a gördülőállomány beszerzésére irányuló konkrét művelet kezdeményezéséért és végrehajtásáért felelős közjogi szerv, az a kérdés is felmerül, hogy miért nem biztosították számára az említett pénzügyi korrekció meghatározására irányuló eljárásban való részvételhez való jogot, és hogy az Administrativen sad Veliko Tarnovo (Veliko Tarnovó‑i közigazgatási bíróság) előtti megsemmisítési eljárásban félként kellett volna‑e részt vennie.
25
E körülmények között a Varhoven administrativen sad (legfelsőbb közigazgatási bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)
Az állami támogatásokkal összefüggésben az [1303/2013 rendelet] [2]. cikkének 10. pontja értelmében vett »kedvezményezettnek« minősül‑e valamely, az [ESB‑alapokból] származó támogatások formájában nyújtott állami támogatás kezelője, aki a támogatásnak nem kedvezményezettje?
2)
Lehet‑e az ESB‑alapokból származó támogatások formájában nyújtott állami támogatás kezelője, aki azonban közbeszerzés alapján nem a támogatást felhasználó személy, egy olyan határozat megfelelő címzettje, amelyben a közbeszerzési szerződés odaítélése során elkövetett nemzeti vagy uniós jogi jogsértés miatt pénzügyi korrekciót állapítanak meg?
3)
Azon személy vonatkozásában, aki az 1303/2013 rendelet 2. cikkének 36. pontja értelmében vett szabálytalanság miatt »pénzügyi korrekciót« megállapító közigazgatási jogi aktus címzettje, az ESB‑alapokból származó támogatások formájában nyújtott állami támogatás esetén fenn kell‑e állnia a következő két konjunktív feltételnek: e személy a szabálytalansággal érintett támogatásból származó támogatás kedvezményezettje, és ő az, aki a támogatást felhasználta?
4)
Szabályozható‑e vagy megosztható‑e az ESB‑alapokból származó támogatások formájában nyújtott állami támogatás felhasználása során megvalósított jogsértésekért való felelősség a kedvezményezett és a támogatás kezelője közötti szerződésben, vagy a támogatás kedvezményezettje felelős az általa jogellenesen felhasznált támogatásért?
5)
Egyetemleges felelősség terheli‑e a támogatás kedvezményezettjét és a támogatás kezelőjét, és a támogatás odaítéléséről szóló szerződésben rögzíteni kell‑e ezt a felelősséget?
6)
Ellentétes‑e a [Charta] 41. cikkével és 47. cikkével – az alapügyben szereplőhöz hasonló esetben – az olyan nemzeti közigazgatási gyakorlat és ítélkezési gyakorlat, amely szerint az olyan »általános gazdasági érdekű szolgáltatót«, mint [a települési társaság], amelyről azt állítják, hogy az általa lefolytatott eljárásban az ESB‑alapokból származó támogatások (amelyek állami támogatásnak minősülnek) felhasználására irányuló eljárásban a közbeszerzési szerződés odaítélésekor megsértette a Zakon za obshtestvenite porachki (közbeszerzésekről szóló törvény) rendelkezéseit, nem illeti meg sem az általa kötött szerződést érintő pénzügyi korrekció megállapítására vonatkozó eljárásban való részvétel joga, sem az e közigazgatási aktus megtámadására irányuló bírósági eljárásban való részvétel joga, azzal az indokkal, hogy e szolgáltató a település partnereként a partnerségi megállapodás alapján visszkereseti igény érvényesítése esetén polgári jog felelősséggel tartozik?”
A C‑477/23. sz. ügy
26
A C‑477/23. sz. ügy az ESB‑alapok 2014–2020‑as felhasználására vonatkozik „a komposztáló létesítmények és háztartási hulladékok előkezelő létesítményeinek tervezésére és építésére vonatkozó kombinált eljárás” keretében, amelynek célja a hulladéklerakókba kerülő hulladék mennyiségének csökkentése azáltal, hogy további kapacitásokat biztosít a megkülönböztetés nélküli hulladékok előkezeléséhez, valamint a zöld és/vagy biológiailag lebontható hulladékok elkülönített gyűjtéséhez és komposztálásához.
27
A Pazardzhik régióra (Bulgária) vonatkozó közvetlen támogatás megszerzésére irányuló eljárás keretében több település, többek között Pazardzhik és Belovo település, elkészítette az ilyen támogatás odaítélésére irányuló közös projektre vonatkozó javaslatot. Az érintett településeknek közigazgatási szerződést kellett aláírniuk a „Környezetvédelem” 2014–2020 elnevezésű operatív program keretében nyújtandó támogatásról. E szerződés úgy rendelkezik, hogy az abban részes települések Pazardzhik települést jelölik ki „vezető településnek”. Ezenkívül az említett szerződés előírja, hogy az e szerződéssel érintett valamennyi település kedvezményezett, függetlenül attól a körülménytől, hogy az egyes települések neve mellett „partner” minőségüket is feltüntetik.
28
Az ezen eljárás keretében jóváhagyott projekt végrehajtásának részletes szabályaiból, amelyek az előző pontban említett közigazgatási szerződés szerves részét képezik, kitűnik, hogy Pazardzhik település mint „vezető település” felelős e projekt irányításáért, és jogosult arra, hogy bankszámláján megkapja az érintett pénzeszközöket, és azokat szétossza a partnertelepülések között, míg ez utóbbiak a vezető településsel együtt részt vesznek az említett projekt előkészítésében, valamint technikai és pénzügyi végrehajtásában. Ebben az összefüggésben Belovo településnek évente 2000 tonna kapacitású, elkülönítetten gyűjtött zöld és/vagy biológiailag lebontható hulladék komposztáló létesítményének tervezésére, szerzőkénti felügyeletére, építésére, szállítására és kivitelezésére vonatkozó közbeszerzési eljárást kellett lefolytatnia és arra vonatkozó szerződést odaítélnie.
29
E közbeszerzési eljárás keretében Belovo település ajánlatkérői minőségében közbeszerzési szerződést kötött a „Delchev Engineering” EOOD‑vel.
30
2022. március 21‑i határozatával a „Környezetvédelem” 2014–2020 elnevezésű operatív program irányító hatósága 10%‑os pénzügyi korrekciót írt elő Pazardzhik település számára az e közbeszerzési szerződés alapján az ESB‑alapok általi finanszírozásra jogosult kiadásokra (a továbbiakban: 2022. március 21‑i pénzügyi korrekciós határozat). E pénzügyi korrekciót a Belovo település által elkövetett, a ZUSEFSU 70. cikke (1) bekezdésének 9. pontja értelmében vett szabálytalanság miatt szabták ki.
31
Belovo település, amely nem címzettje a pénzügyi korrekcióról szóló, 2022. március 21‑i határozatnak, keresetet indított e határozattal szemben az Administrativen sad Pazardzhik (pozardzhiki közigazgatási bíróság, Bulgária) előtt. 2022. október 26‑i ítéletével e bíróság elutasította e keresetet, megállapítva, hogy bár e határozat kizárólag Pazardzhik települést jelölte meg e határozat címzettjeként, Belovo település mint ajánlatkérő szerv aláírta a közbeszerzési szerződést, és jogi érdeke fűződik az említett kereset indításához. Mindazonáltal az említett bíróság arra a következtetésre jutott, hogy az említett határozatot a bolgár joggal összhangban fogadták el.
32
Belovo település felülvizsgálati kérelmet nyújtott be ezen ítélettel szemben a Varhoven administrativen sadhoz (legfelsőbb közigazgatási bíróság), amely a kérdést előterjesztő bíróság.
33
E bíróság szerint eltérés van a jelen ügyben szóban forgóhoz hasonló ténybeli helyzetekre vonatkozó nemzeti ítélkezési gyakorlatban az ESB‑alapokból történő finanszírozásra irányuló ugyanazon eljárást illetően.
34
Egyrészt ugyanis bizonyos nemzeti határozatokból kitűnik, hogy kizárólag az érintett projekt vezető települése rendelkezik az 1303/2013 rendelet 2. cikkének 10. pontja értelmében vett „kedvezményezett” jogállással, és ő a pénzügyi korrekcióra vonatkozó határozat címzettje, mivel a többi partnertelepülés nem rendelkezik ilyen minőséggel. Így az e nemzeti határozatok alapjául szolgáló ügyekben a vezető településen kívüli partnertelepüléseket nem fogadták el félként sem a szóban forgó pénzügyi korrekció meghatározására irányuló eljárásban, sem az e korrekciót végrehajtó aktus megsemmisítésére irányuló bírósági eljárásban, még akkor sem, ha e partnertelepülések kezdeményezték az e pénzügyi korrekcióhoz vezető szabálytalanságot.
35
Másrészt egyes nemzeti bíróságok úgy vélik, hogy a közbeszerzési szabályoknak az ESB‑alapokból származó összegeket elköltő település általi megsértése esetén ezt a települést kell a szóban forgó pénzügyi korrekciós aktus címzettjének tekinteni, valamint hogy jogosult részt venni az érintett pénzügyi korrekció meghatározására irányuló eljárásban, és bíróság előtt védekezni.
36
Egyébiránt a kérdést előterjesztő bíróság kétségeit fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy hogyan kell meghatározni az ESB‑alapok felhasználásával összefüggésben a közbeszerzési szabályok megsértésének elkövetéséből eredő pénzügyi korrekciókkal kapcsolatos felelősséget.
37
E körülmények között a Varhoven administrativen sad (legfelsőbb közigazgatási bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)
Ellentétes‑e az 1303/2013 rendelet 2. cikke 10. pontjának, továbbá 36. és 37. pontjának értelmezésével az olyan nemzeti szabályozás vagy e szabályozás olyan értelmezési és alkalmazási gyakorlata, amely szerint az alapügyben szereplőhöz hasonló esetben az európai strukturális és beruházási alapokból származó támogatás (a továbbiakban: ESB‑alapokból származó támogatás) kedvezményezettjének csak az a partnertelepülés (a szerződés felei) minősül, amely a pénzügyi támogatásra vonatkozó közigazgatási szerződést vezető partnerként aláírta? Milyen feltételeknek kell megfelelnie egy szervezetnek ahhoz, hogy a jelen ügyhöz hasonló esetben az 1303/2013 rendelet 2. cikkének 10. pontja értelmében vett kedvezményezettnek minősüljön?
2)
Ellentétes‑e az 1303/2013 rendelet 2. cikke 10. pontjának, továbbá 36. és 37. pontjának értelmezésével az olyan nemzeti szabályozás vagy e szabályozás értelmezési és alkalmazási gyakorlata, amelynek értelmében az alapügyben szereplőhöz hasonló esetben a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó szabályok valamely gazdasági szereplő általi megsértése miatti pénzügyi korrekciót olyan határozatban állapítják meg, amelynek címzettje egy másik gazdasági szereplő, amely nem követett el jogsértést, de a pénzügyi támogatásról szóló szerződésben vezető partnerként szerepel?
3)
Ellentétes‑e az 1303/2013 rendelettel az olyan nemzeti szabályozás vagy e szabályozás értelmezési és alkalmazási gyakorlata, amely szerint a pénzügyi korrekcióért való felelősség szerződés útján megosztható a projektpartnerek között, vagy minden gazdasági szereplőnek magának kell viselnie a pénzügyi korrekcióért való felelősséget az ESB‑alapokból származó támogatások felhasználása során általa elkövetett jogsértésekkel összefüggésben azon szerződések alapján, amelyeknek ő a szerződő fele?
4)
Ellentétes‑e a [Charta] 41. cikkével és 47. cikkével – az alapügyben szereplőhöz hasonló esetben – az olyan nemzeti közigazgatási gyakorlat és ítélkezési gyakorlat, amely szerint a települést, amelyről azt állítják, hogy az ESB‑alapokból származó támogatások felhasználására irányuló eljárásban a közbeszerzési szerződés odaítélése során állítólag megsértette a Zakon za obshtestvenite porachki (közbeszerzési törvény) rendelkezéseit, nem illeti meg sem az általa kötött szerződéssel kapcsolatos pénzügyi korrekció megállapítására irányuló eljárásban való részvétel joga, sem az ezen közigazgatási aktus megtámadására irányuló bírósági eljárásban való részvétel joga, mivel a vezető partnerrel kötött partnerségi megállapodás alapján partnerként polgári peres eljárást indíthat?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
A C‑471/23. sz. ügyben előterjesztett első kérdésről és a C‑477/23. sz. ügyben előterjesztett első kérdésről
38
A C‑471/23. sz. ügyben előterjesztett első kérdésével és a C‑477/23. sz. ügyben előterjesztett első kérdésével, amelyeket célszerű együttesen vizsgálni, a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy az 1303/2013 rendelet 2. cikkének 10. pontját úgy kell‑e értelmezni, hogy az e rendelkezés értelmében vett „kedvezményezett” fogalma alá tartozhat az érintett műveletek kezdeményezésével vagy kezdeményezésével és végrehajtásával megbízott szervezet, amely azonban nem részesül az e 2. cikk 10. pontjának a) alpontjában említett állami támogatásban, valamint az olyan szervezet, amely „vezetőként” nem írt alá támogatásra vonatkozó közigazgatási szerződést.
39
E rendelet 2. cikkének 10. pontja először is úgy határozza meg a „kedvezményezett” fogalmát, mint a műveletek kezdeményezéséért vagy azok kezdeményezéséért és végrehajtásáért egyaránt felelős közjogi vagy magánjogi szervezet vagy természetes személy. Másodszor, e rendelkezés a) és b) pontja pontosítja, hogy e szervezet az állami támogatások keretében a támogatásban részesülő szerv, kivéve ha a támogatás vállalkozásonként nem éri el a 200000 eurót, amely esetben az érintett tagállam dönthet úgy, hogy – az 1407/2013, az 1408/2013 és a 717/2014 rendelet sérelme nélkül – a támogatást nyújtó szervezet a kedvezményezett, illetve az 1303/2013 rendelet második részének IV. címe alá tartozó pénzügyi eszközök esetében a pénzügyi eszközt vagy az alapok alapját végrehajtó szerv.
40
E fogalomnak az e 2. cikk 10. pontjában előírt meghatározása első részének szövegéből kitűnik, hogy a tagállamok bizonyos mérlegelési mozgástérrel rendelkeznek annak meghatározása tekintetében, hogy a kedvezményezett mint közjogi vagy magánszervezet, vagy természetes személy kizárólag az érintett műveletek kezdeményezéséért vagy azok kezdeményezéséért és végrehajtásáért is felelős‑e.
41
Ami e rendelkezés második részét illeti, az az 1303/2013 rendelet második részének IV. címe alá tartozó állami támogatásokkal és pénzügyi eszközökkel kapcsolatos esetekben ír elő szabályokat a kedvezményezett meghatározása vonatkozásában.
42
E tekintetben meg kell állapítani, hogy az e rendelet 2. cikke 10. pontjának első részében előírt feltételeket és az e 2. cikk 10. pontjának a) és b) alpontjában előírt feltételeket az „és” kötőszó választja el egymástól. Mindazonáltal annak alkalmazása nem jelenti azt, hogy e feltételek kumulatív jellegűek. Épp ellenkezőleg, az ezen első részben szereplő rendelkezések általános szabályt írnak elő, míg az említett 2. cikk 10. pontjának a) és b) alpontjában foglalt rendelkezések különös helyzetekre vonatkozó kiegészítő szabályoknak minősülnek.
43
Így meg kell állapítani, hogy az 1303/2013 rendelet 2. cikke 10. pontjának szövege egyáltalán nem zárja ki, hogy ugyanazon művelet tekintetében több kedvezményezett is részt vegyen.
44
E tekintetben meg kell állapítani, hogy – amint az e rendelet (66) preambulumbekezdéséből kitűnik – a programok keretében végzett műveletek végrehajtásáért elsősorban a tagállamok felelősek, amelyek így szabadon meghatározhatják többek között az érintett műveletek kezdeményezéséért vagy azok kezdeményezéséért és végrehajtásáért felelős szervet, valamint a szóban forgó támogatásban részesülő szervezetet.
45
Az ezzel ellentétes értelmezés olyan helyzeteket eredményezhet, amelyekben egyetlen szervezet sem minősíthető az 1303/2013 rendelet 2. cikkének 10. pontja értelmében vett kedvezményezettnek, mivel nem tudja teljesíteni az e 2. cikk 10. pontjának első részében és 10. pontjának a) vagy b) alpontjában előírt két feltételt.
46
Egyébiránt, amint arra a Bizottság az írásbeli észrevételeiben lényegében rámutatott, az 1303/2013 rendelet 2. cikke 10. pontjának a) alpontjában előírt különleges helyzetet illetően, mivel a támogatás különböző formákat foglalhat magában, amelyek közül egyesek állami támogatásnak minősülnek, az ilyen értelmezés valamely műveletnek a támogatással érintett részei tekintetében azt követelné meg, hogy az e támogatásban részesülő szervezet legyen az e 2. cikk 10. pontjának a) alpontja értelmében vett kedvezményezett, míg ugyanezen művelet többi része tekintetében a művelet kezdeményezéséért vagy kezdeményezéséért és végrehajtásáért felelős szervezet az említett 2. cikk 10. pontjának első része értelmében vett kedvezményezett. Márpedig ez az értelmezés ellentétes lehet a támogatások gyakran egymással összefüggő jellegével és az állami támogatások formáját öltő szubvenciók azonosításával kapcsolatos gyakorlati nehézségekkel.
47
A jelen ügyben a Bíróság rendelkezésére álló iratokból kitűnik, hogy a C‑471/23. sz. ügyben a „Régiók fejlődésben” 2014–2020 operatív program irányító hatóságával az ezen ügyben szóban forgó projekt pályázatának végrehajtása érdekében kötött igazgatási szerződés értelmében Veliko Tarnovo települést jelölték ki az e projekt végrehajtásáért felelős településnek, míg az települési társaságot állami támogatásban részesülő személyként azonosították. E tekintetben az említett projekt keretében nyújtott támogatás egy része állami támogatásnak minősül, a kérdést előterjesztő bíróság viszont nem pontosítja, hogy e támogatás összege nem éri‑e el a 200000 eurót. A C‑477/23. sz. ügyben a Pazardzhik település mint az utóbbi ügyben szóban forgó projekt irányításáért felelős „vezető” település más településekkel, köztük Belovo településsel együtt részt vesz ez utóbbi projekt előkészítésében, valamint műszaki és pénzügyi végrehajtásában.
48
E tekintetben az alapügy tényállásának értékelésére és az érintett nemzeti szabályozás értelmezésére kizárólagos hatáskörrel rendelkező kérdést előterjesztő bíróság feladata annak meghatározása, hogy a C‑471/23. sz. ügyben Veliko Tarnovo település, valamint a C‑477/23. sz. ügyben Pazardzhik és Belovo települések felelősek‑e az érintett műveletek kezdeményezéséért vagy kezdeményezéséért és végrehajtásáért, az 1303/2013 rendelet 2. cikke 10. pontjának első része értelmében, amennyiben a C‑471/23. sz. ügyben az települési társaság által kapott támogatás az e rendelet 2. cikke 10. pontjának a) alpontja értelmében vett „állami támogatás” fogalma alá tartozik, és hogy e támogatás összege mennyit tesz ki.
49
E tekintetben a Bizottsághoz hasonlóan emlékeztetni kell arra, hogy az 1370/2007 rendelet (5), (33) és (36) preambulumbekezdéséből, valamint a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatából kitűnik, hogy az e rendeletben megállapított valamennyi feltétel tiszteletben tartása mellett nyújtott közszolgáltatási ellentételezés nem minősül állami támogatásnak.
50
Egyébiránt, amint az a jelen ítélet 43. pontjából kitűnik, noha az 1303/2013 rendelet 2. cikke 10. pontjának a) alpontja értelmében az állami támogatások keretében a támogatásban részesülő szervezetet e rendelkezés értelmében vett kedvezményezettnek kell tekinteni, semmi nem zárja ki, hogy az ugyanezen 2. cikk 10. pontjának első részében előírt feltételeket teljesítő szervezetet is ez utóbbi rendelkezés értelmében vett kedvezményezettnek lehessen tekinteni.
51
Ami a kérdést előterjesztő bíróság által a C‑477/23. sz. ügyben azzal kapcsolatban feltett kérdést illeti, hogy csak azt a közjogi szervet kell‑e az érintett támogatás kedvezményezettjének tekinteni, amely „vezetőként” írt alá támogatásra vonatkozó közigazgatási szerződést, meg kell állapítani, hogy az 1303/2013 rendelet 2. cikkének 10. pontja nem írja elő a potenciális kedvezményezettek konkrét kategóriáit.
52
Következésképpen, amennyiben valamely szervezet feladata a műveletek kezdeményezése vagy elindítása és végrehajtása, e szervezet az e rendelkezés értelmében vett „kedvezményezettnek” tekinthető, függetlenül attól, hogy az ilyen szervezetet „vezetőnek” nevezték‑e ki.
53
A fentiekből következik, hogy a C‑471/23. sz. ügyben előterjesztett első kérdésre és a C‑477/23. sz. ügyben előterjesztett első kérdésre azt a választ kell adni, hogy az 1303/2013 rendelet 2. cikkének 10. pontját úgy kell értelmezni, hogy az e rendelkezés értelmében vett „kedvezményezett” fogalma alá tartozhat az érintett műveletek kezdeményezésével vagy kezdeményezésével és végrehajtásával megbízott szervezet, amely azonban nem részesül az e 2. cikk 10. pontjának a) alpontjában említett állami támogatásban, valamint az olyan szervezet, amely „vezetőként” nem írt alá támogatásra vonatkozó közigazgatási szerződést.
A C‑471/23. sz. ügyben előterjesztett második–ötödik kérdésről, valamint a C‑477/23. sz. ügyben előterjesztett második és harmadik kérdésről
54
A C‑471/23. sz. ügyben előterjesztett második–ötödik kérdésével, valamint a C‑477/23. sz. ügyben előterjesztett második és harmadik kérdésével, amelyeket célszerű együttesen vizsgálni, a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy az 1303/2013 rendelet 2. cikkének 36. és 37. pontját úgy kell‑e értelmezni, hogy azzal ellentétes egyrészt az olyan nemzeti szabályozás, amely szerint a közbeszerzési szabályok megsértése miatti pénzügyi korrekcióra vonatkozó határozat címzettje lehet az e jogsértést elkövető személytől eltérő gazdasági szereplő, másrészt pedig, hogy az e pénzügyi korrekcióért való felelősség egyetemleges, vagy hogy e felelősség szerződésben megosztható e gazdasági szereplő és az említett jogsértést elkövető gazdasági szereplő között, vagy hogy az említett felelősség ez utóbbit terheli.
55
Elöljáróban emlékeztetni kell arra, hogy az 1303/2013 rendelet 2. cikkének 36. pontja értelmében e rendelkezés értelmében szabálytalanságnak minősül az uniós jog vagy az annak alkalmazására vonatkozó nemzeti jog valamely, az ESB‑alapok végrehajtásában részt vevő gazdasági szereplő cselekedetéből vagy mulasztásából adódó megsértése, amely az Unió költségvetését az uniós költségvetésre rótt indokolatlan költség formájában sérti vagy sértheti.
56
Ezenkívül e rendelet 143. cikkének (1) bekezdése többek között előírja, hogy elsősorban a tagállamok feladata a szabálytalanságok kivizsgálása, a szükséges pénzügyi korrekciók elvégzése, valamint a visszafizettetési eljárások kezdeményezése. E célból, amint azt e cikk (2) bekezdése kimondja, a tagállamok elvégzik a műveletek vagy az operatív programok során feltárt egyedi vagy a rendszerből adódó szabálytalanságokkal kapcsolatban szükséges pénzügyi korrekciókat.
57
Mindazonáltal az említett rendelet egyetlen rendelkezése sem ír elő a pénzügyi korrekcióról szóló jogi aktus címzettjeinek meghatározására vonatkozó szabályokat.
58
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a valamely szabálytalanság révén jogalap nélkül szerzett előny visszatérítésének kötelezettsége nem szankció, hanem csupán annak a megállapításnak az egyszerű következménye, hogy az uniós szabályozásból származó előny megszerzéséhez szükséges feltételeket nem teljesítették, mely jogalap nélkülivé teszi a szerzett előnyt (2020. október 1‑jei Elme Messer Metalurgs ítélet, C‑743/18, EU:C:2020:767, 64. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
59
Ebből következik, hogy az 1303/2013 rendelet 2. cikkének 36. pontja értelmében vett szabálytalanság révén jogosulatlanul kapott előny visszatérítését nem kell feltétlenül az ilyen szabálytalanságot elkövető szervezettől követelni.
60
A jelen ügyben a Bíróság rendelkezésére álló iratokból kitűnik, hogy a C‑471/23. sz. ügyben Veliko Tarnovo település aláírta az érintett támogatásra vonatkozó közigazgatási szerződést a „Régiók fejlődésben” 2014–2020 operatív program irányító hatóságával, és a pénzügyi korrekcióról szóló, 2022. május 11‑i határozat címzettje volt, annak ellenére, hogy a települési társaság állítólag elkövette a szóban forgó szabálytalanságot. A C‑477/23. sz. ügyben az érintett települések, köztük a szóban forgó szabálytalanságot állítólagosan elkövető Belovo település, valamint a Pazardzhik mint „vezető település” mindegyike aláírta az érintett támogatásra vonatkozó közigazgatási szerződést, és ez utóbbi település volt a pénzügyi korrekcióról szóló, 2022. március 21‑i határozat címzettje.
61
Márpedig meg kell állapítani, hogy – amint az a jelen ítélet 59. pontjából kitűnik – az alapügyekben szóban forgó településekhez hasonló közjog által szabályozott szervek pénzügyi korrekciós aktus címzettjei lehetnek, annak ellenére, hogy nem követtek el az 1303/2013 rendelet 2. cikkének 36. pontja értelmében vett szabálytalanságot.
62
Ami az ESB‑alapok felhasználása keretében a közbeszerzési szabályok megsértésének elkövetéséből eredő pénzügyi korrekciókkal kapcsolatos felelősség kérdését illeti, emlékeztetni kell arra, hogy az uniós jog értelmében jogalap nélkül kifizetett összegek visszatérítésére vonatkozó jogvitákban a nemzeti bíróságoknak ugyanis – uniós rendelkezés hiányában – nemzeti jogukat alkalmazva kell dönteniük, az uniós jog által felállított korlátok között (2022. november 17‑iAvicarvil Farms ítélet, C‑443/21, EU:C:2022:899, 37. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
63
Így, mivel az 1303/2013 rendelet nem tartalmaz az e felelősségre vonatkozó rendelkezést, azt a nemzeti jog és az adott művelet résztvevőinek szerződéses kötelezettségvállalásai határozzák meg.
64
Következésképpen és e szerződéses kötelezettségvállalások tartalmától függően, jóllehet minden egyes érintett gazdasági szereplő az illetékes nemzeti hatósággal szemben egyetemlegesen felelősnek tekinthető ugyanazon ügyletért, az ilyen pénzügyi felelősség az érintett gazdasági szereplők között is megosztható, illetve a szóban forgó szabálytalanságot elkövető egyetlen gazdasági szereplő által vállalt pénzügyi felelősség is megosztható.
65
Mindazonáltal a Bíróság azt is kimondta, hogy a jogbiztonság elve megköveteli egyfelől azt, hogy a jogszabályok egyértelműek és pontosak legyenek, másfelől pedig azt, hogy alkalmazásuk előre látható legyen a jogalanyok számára, különösen olyankor, amikor kedvezőtlen következményeik lehetnek. Ezen elv konkrétan megköveteli, hogy a szabályozás tegye lehetővé az érdekeltek számára az ennek alapján őket terhelő kötelezettség terjedelmének pontos ismeretét, és azt, hogy egyértelműen megismerhessék jogaikat és kötelezettségeiket, és ezeknek megfelelően járhassanak el (2024. október 4‑iLitvánia és társai kontra Parlament és Tanács ítélet [Mobilitási csomag], C‑541/20–C‑555/20, EU:C:2024:818, 158. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
66
Egyébiránt a jogbiztonság elvének még szigorúbban kell érvényesülnie a pénzügyi következményekkel járó szabályozás esetén (lásd ebben az értelemben: 2021. április 29‑iBanco de Portugal és társai ítélet, C‑504/19, EU:C:2021:335, 52. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
67
A jelen ügyben az előzetes döntéshozatalra utaló határozatokból kitűnik, hogy a C‑471/23. sz. ügyben Veliko Tarnovo település a saját nevében vállal minden kockázatot, ideértve többek között a szóban forgó projekt költségvetésének támogatásába beszámított pénzügyi korrekciókat is, míg úgy tűnik, hogy a települési társaság nem rendelkezik ilyen pénzügyi felelősséggel a „Régiók fejlődésben” 2014–2020 operatív program irányító hatóságával szemben. Ezzel szemben a C‑477/23. sz. ügyben az érintett települések együtt vesznek részt többek között a szóban forgó projekt pénzügyi végrehajtásában, és Pazardzhik település mint „vezető település” jogosult az érintett pénzeszközöket a bankszámlájára átvenni, és azokat a partnertelepülések között elosztani.
68
E tekintetben a kérdést előterjesztő bíróság feladata annak vizsgálata, hogy egyrészt a nemzeti jognak és a szóban forgó szerződések kikötéseinek megfelelően mely gazdasági szereplők viselik a pénzügyi felelősséget az érintett irányító hatóságokkal szemben, másrészt pedig, hogy e pénzügyileg felelős gazdasági szereplők tudhatták‑e, hogy az érintett projekt végrehajtása során elkövetett szabálytalanság esetén egyedül, egyetemlegesen vagy más módon felelősek ezen irányító hatóságokkal szemben a pénzügyi korrekcióért.
69
A fentiekből következik, hogy a C‑471/23. sz. ügyben előterjesztett második–ötödik kérdésre, valamint a C‑477/23. sz. ügyben előterjesztett második és harmadik kérdésre azt a választ kell adni, hogy az 1303/2013 rendelet 2. cikkének 36. és 37. pontját úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes sem az olyan nemzeti szabályozás, amely szerint a közbeszerzési szabályok megsértése miatti pénzügyi korrekcióra vonatkozó határozat címzettje lehet az e jogsértést elkövető személytől eltérő gazdasági szereplő, sem az, hogy az e pénzügyi korrekcióért való felelősség egyetemleges, hogy e felelősség szerződésben megosztható e gazdasági szereplő és az említett jogsértést elkövető gazdasági szereplő között, vagy hogy az említett felelősséget ez utóbbi átvállalja, feltéve hogy a pénzügyileg felelős gazdasági szereplők tisztában vannak azzal, hogy a szóban forgó projekt végrehajtása során elkövetett szabálytalanság esetén felelősek tehát az említett pénzügyi korrekcióért az érintett irányító hatósággal szemben.
A C‑471/23. sz. ügyben előterjesztett hatodik kérdésről és a C‑477/23. sz. ügyben előterjesztett negyedik kérdésről
70
A C‑471/23. sz. ügyben előterjesztett hatodik kérdésével, valamint a C‑477/23. sz. ügyben előterjesztett negyedik kérdésével, amelyeket célszerű együttesen vizsgálni, a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a Charta 41. és 47. cikkét úgy kell‑e értelmezni, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti gyakorlat, amely szerint az 1303/2013 rendelet 2. cikkének 36. pontja értelmében vett olyan szabálytalanságot elkövető gazdasági szereplő, amelynek nyomán pénzügyi korrekcióra került sor, nem jogosult részt venni sem az e pénzügyi korrekciót meghatározó eljárásban, sem az annak megsemmisítésére irányuló bírósági eljárásban, azzal az indokkal, hogy e gazdasági szereplőnek partnerségi megállapodás alapján polgári jogi jogorvoslati lehetősége van.
71
Előzetesen meg kell állapítani, hogy – amint az e rendelet (65) preambulumbekezdéséből kitűnik – a tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk az irányítási és ellenőrzési rendszerek megfelelő létrehozásának és megfelelő működésének biztosítása érdekében abból a célból, hogy az ESB‑alapokat jogszerűen és szabályosan használják fel, és hogy az említett rendelet 143. cikkének (1) bekezdése értelmében elsősorban a tagállamok feladata többek között a szabálytalanságok kivizsgálása és a szükséges pénzügyi korrekciók elvégzése.
72
Ezen, az uniós jogot végrehajtó intézkedések elfogadása során a tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk e jog általános elveit, valamint a Charta rendelkezéseit (2024. január 30‑iAgentsia Patna infrastruktura [Közúti infrastruktúra európai finanszírozása] ítélet, C‑471/22, EU:C:2024:99, 40. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
73
Amennyiben ennek keretében a kérdést előterjesztő bíróság különösen a Charta 41. cikkére hivatkozik a megfelelő ügyintézés elvével kapcsolatban, hangsúlyozni kell, hogy e cikk címzettjei nem a tagállamok szervei vagy hivatalai, hanem kizárólag az Unió intézményei, szervei és hivatalai, következésképpen az említett cikkre magánszemély nem hivatkozhat a nemzeti hatóságok előtt. Mindazonáltal, amennyiben valamely tagállam az uniós jogot hajtja végre, a megfelelő ügyintézéshez való jogból következő követelményeket – többek között azt a minden személyt megillető jogot, hogy ügyeiben pártatlanul és észszerű időn belül járjanak el – alkalmazni kell az illetékes nemzeti hatóság által folytatott eljárás során (2024. január 30‑iAgentsia Patna infrastruktura [Közúti infrastruktúra európai finanszírozása] ítélet, C‑471/22, EU:C:2024:99, 41. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
74
Amennyiben e bíróság az eljárásban való részvétel jogára is utal, pontosítani szükséges, hogy ez a jog, mivel a meghallgatáshoz való jog gyakorlását teszi lehetővé, a védelemhez való jognak, az uniós jog általános elvének a részét képezi. A meghallgatáshoz való jog mindenki számára biztosítja azt a lehetőséget, hogy hasznos és hatékony módon ismertethesse álláspontját a közigazgatási eljárásban és minden olyan határozat elfogadása előtt, amely az érdekeit hátrányosan érintheti, ideértve azt is, ha erről a formai követelményről az alkalmazandó szabályozás nem rendelkezik. Annak a szabálynak, miszerint a sérelmet okozó határozat címzettjének olyan helyzetben kell lennie, hogy a határozat elfogadása előtt képes legyen észrevételeit megtenni, az a célja, hogy az illetékes hatóság megfelelően figyelembe vehesse az összes releváns körülményt (2024. január 30‑iAgentsia Patna infrastruktura [Közúti infrastruktúra európai finanszírozása] ítélet, C‑471/22, EU:C:2024:99, 42. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
75
E szabály alkalmazandó az 1303/2013 rendelet 2. cikkének 36. pontja értelmében vett szabálytalanság elkövetése miatt a nemzeti hatóságok által lefolytatott, pénzügyi korrekció meghatározására irányuló igazgatási eljárásra.
76
Egyébiránt a Charta 47. cikkében szereplő hatékony bírói jogvédelem elve különböző elemekből tevődik össze, amelyek közé tartozik különösen a védelemhez való jog, a fegyveregyenlőség elve, a bírósághoz fordulás joga, valamint a tanácsadás, a védelem és képviselet igénybevételéhez való jog (2024. január 30‑iAgentsia Patna infrastruktura [Közúti infrastruktúra európai finanszírozása] ítélet, C‑471/22, EU:C:2024:99, 46. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
77
A jelen ügyben, amint az a jelen ítélet 67. pontjában megállapításra került, és a kérdést előterjesztő bíróság által elvégzendő vizsgálatra is figyelemmel, a C‑471/23. sz. ügyben állítólagosan szabálytalanságot elkövető települési társaság nem állt szerződéses jogviszonyban a „Régiók fejlődésben” 2014–2020 operatív program irányító hatóságával, és úgy tűnik, hogy pénzügyileg nem felelős e hatósággal szemben a szóban forgó projekt végrehajtásáért. Ami a C‑477/23. sz. ügyet illeti, e bíróság nem jelöli meg, hogy az érintett települések közül melyik visel ilyen pénzügyi felelősséget.
78
E tekintetben meg kell állapítani, hogy amennyiben az említett bíróság arra a következtetésre jut, hogy a szabálytalanságot elkövető gazdasági szereplő pénzügyileg nem felelős az érintett irányító hatósággal szemben a szóban forgó projekt végrehajtásáért, a megfelelő ügyintézés és a védelemhez való jog tiszteletben tartásának általános uniós jogi elveivel, valamint a Charta 47. cikkével nem ellentétes az, hogy e gazdasági szereplő nem jogosult részt venni sem a pénzügyi korrekciót meghatározó eljárásban, sem pedig az annak megsemmisítésére irányuló bírósági eljárásban.
79
Ilyen esetben, amikor a pénzügyi korrekcióra vonatkozó határozat nem az említett gazdasági szereplő, hanem az érintett irányító hatósággal szemben az e projekt végrehajtásáért pénzügyileg felelős gazdasági szereplő érdekeit érinti közvetlenül, ez utóbbi gazdasági szereplőnek kell biztosítani a jogot arra, hogy részt vegyen az e pénzügyi korrekció meghatározására irányuló eljárásban és az annak megsemmisítésére irányuló bírósági eljárásban.
80
Ezzel szemben, amennyiben a kérdést előterjesztő bíróság megállapítja, hogy a szabálytalanságot elkövető gazdasági szereplő pénzügyileg felelős az érintett irányító hatósággal szemben a szóban forgó projekt végrehajtásáért, és hogy az érdekeit tehát közvetlenül érinti az e szabálytalanság megállapításából eredő pénzügyi korrekcióra vonatkozó határozat, a megfelelő ügyintézés és a védelemhez való jog tiszteletben tartásának általános uniós jogi elveivel, valamint a Charta 47. cikkével ellentétes, ha e gazdasági szereplő az e pénzügyi korrekció meghatározására irányuló eljárásban nem fejtheti ki álláspontját, és nem fordulhat bírósághoz annak vitatása érdekében.
81
E tekintetben nem tűnik relevánsnak az e bíróság által hivatkozott azon körülmény, amely szerint az említett gazdasági szereplő visszkereseti igényt érvényesít, és a vezető partnerrel kötött partnerségi megállapodás alapján a fő kedvezményezettel szemben külön polgári jogi eljárásban is rendelkezhet jogokkal, mivel az ilyen polgári jogi jogorvoslati lehetőség nem teszi lehetővé ugyanezen gazdasági szereplő számára, hogy vitassa magát a neki sérelmet okozó, pénzügyi korrekcióra vonatkozó határozat elfogadását.
82
A fentiekből következik, hogy a C‑471/23. sz. ügyben előterjesztett hatodik kérdésre, valamint a C‑477/23. sz. ügyben előterjesztett negyedik kérdésre azt a választ kell adni, hogy a megfelelő ügyintézés és a védelemhez való jog tiszteletben tartásának általános uniós jogi elveit, valamint a Charta 47. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti gyakorlat, amely szerint az 1303/2013 rendelet 2. cikkének 36. pontja értelmében vett olyan szabálytalanságot elkövető gazdasági szereplő, amelynek nyomán pénzügyi korrekcióra került sor, nem jogosult részt venni sem az e pénzügyi korrekciót meghatározó eljárásban, sem pedig az annak megsemmisítésére irányuló bírósági eljárásban, azzal az indokkal, hogy e gazdasági szereplőnek partnerségi megállapodás alapján polgári jogi jogorvoslati lehetősége van, mivel az említett gazdasági szereplő pénzügyileg felelős az érintett irányító hatósággal szemben a szóban forgó projekt végrehajtásáért.
A költségekről
83
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (nyolcadik tanács) a következőképpen határozott:
1)
A 2018. július 18‑i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17‑i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének 10. pontját
a következőképpen kell értelmezni:
az e rendelkezés értelmében vett „kedvezményezett” fogalma alá tartozhat az érintett műveletek kezdeményezésével vagy kezdeményezésével és végrehajtásával megbízott szervezet, amely azonban nem részesül az e 2. cikk 10. pontjának a) alpontjában említett állami támogatásban, valamint az olyan szervezet, amely „vezetőként” nem írt alá támogatásra vonatkozó közigazgatási szerződést.
2)
A 2018/1046 rendelettel módosított 1303/2013 rendelet 2. cikkének 36. és 37. pontját
a következőképpen kell értelmezni:
azzal nem ellentétes sem az olyan nemzeti szabályozás, amely szerint a közbeszerzési szabályok megsértése miatti pénzügyi korrekcióra vonatkozó határozat címzettje lehet az e jogsértést elkövető személytől eltérő gazdasági szereplő, sem az, hogy az e pénzügyi korrekcióért való felelősség egyetemleges, hogy e felelősség szerződésben megosztható e gazdasági szereplő és az említett jogsértést elkövető gazdasági szereplő között, vagy hogy az említett felelősséget ez utóbbi átvállalja, feltéve hogy a pénzügyileg felelős gazdasági szereplők tisztában vannak azzal, hogy a szóban forgó projekt végrehajtása során elkövetett szabálytalanság esetén felelősek tehát az említett pénzügyi korrekcióért az érintett irányító hatósággal szemben.
3)
A megfelelő ügyintézés és a védelemhez való jog tiszteletben tartásának általános uniós jogi elveit, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkét
a következőképpen kell értelmezni:
azokkal ellentétes az olyan nemzeti gyakorlat, amely szerint a 2018/1046 rendelet által módosított 1303/2013 rendelet 2. cikkének 36. pontja értelmében vett olyan szabálytalanságot elkövető gazdasági szereplő, amelynek nyomán pénzügyi korrekcióra került sor, nem jogosult részt venni sem az e pénzügyi korrekciót meghatározó eljárásban, sem pedig az annak megsemmisítésére irányuló bírósági eljárásban, azzal az indokkal, hogy e gazdasági szereplőnek partnerségi megállapodás alapján polgári jogi jogorvoslati lehetősége van, mivel az említett gazdasági szereplő pénzügyileg felelős az érintett irányító hatósággal szemben a szóban forgó projekt végrehajtásáért.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: bolgár.