(Asia T-31/18)
Luisa Izuzquiza ja Arne Semsrott
vastaan
Euroopan raja- ja merivartiovirasto
Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (ensimmäinen jaosto) 27.11.2019
Oikeus tutustua asiakirjoihin – Asetus (EY) N:o 1049/2001 – Frontexin keskisellä Välimerellä vuonna 2017 toteuttamaan merioperaatioon liittyvät asiakirjat – Operaatiossa käytetyt alukset – Tutustumisoikeuden epääminen – Asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 1 kohdan a alakohta – Yleisen edun suojaa yleisen turvallisuuden alalla koskeva poikkeus
1.      Euroopan unionin toimielimet – Yleisön oikeus tutustua asiakirjoihin – Asetus N:o 1049/2001 – Soveltamisala – Tutustumishakemus, jossa vaaditaan tietokantahaun tekemistä – Soveltamisalaan kuuluminen – Olemassa olevan asiakirjan käsite – Asiakirja, joka on laadittu tietokannassa olevista tiedoista olemassa olevia hakutyökaluja käyttämällä – Kuuluminen olemassa olevan asiakirjan käsitteen soveltamisalaan
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1049/2001 3 artiklan a alakohta)
(ks. 51–54 kohta)
2.      Euroopan unionin toimielimet – Yleisön oikeus tutustua asiakirjoihin – Asetus N:o 1049/2001 –Poikkeukset oikeudesta tutustua asiakirjoihin – Perusteluvelvollisuus – Ulottuvuus – Sen osoittaminen, että suojatun edun vahingoittumisen riski on kohtuullisesti ennakoitavissa ja että se ei ole täysin hypoteettinen
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1049/2001 johdanto-osan 11 perustelukappale ja 4 artikla)
(ks. 58–62 ja 74 kohta)
3.      Euroopan unionin toimielimet – Yleisön oikeus tutustua asiakirjoihin – Asetus N:o 1049/2001 – Poikkeukset oikeudesta tutustua asiakirjoihin – Yleisen edun suoja– Tuomioistuinvalvonnan ulottuvuuden rajat
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 1 kohdan a alakohta)
(ks. 63–65 kohta)
4.      Euroopan unionin toimielimet – Yleisön oikeus tutustua asiakirjoihin – Asetus N:o 1049/2001 – Poikkeukset oikeudesta tutustua asiakirjoihin – Yleisen edun suoja – Yleinen turvallisuus – Ulottuvuus – Ilmoitusvelvollisuuden punnitseminen suhteessa yleiseen turvallisuuteen liittyviin tarpeisiin
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan ensimmäinen luetelmakohta ja asetuksen N:o 2016/1624 8 artiklan 3 kohta ja 74 artiklan 2 kohta)
(ks. 91–93 kohta)
5.      Euroopan unionin toimielimet – Yleisön oikeus tutustua asiakirjoihin – Asetus N:o 1049/2001 – Poikkeukset oikeudesta tutustua asiakirjoihin – Yleisen edun suoja – Yleinen turvallisuus – Tutustumisoikeuden epääminen – Perusteluvelvollisuus – Ulottuvuus
(SEUT 296 artikla; Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan ensimmäinen luetelmakohta)
(ks. 107, 108 ja 112 kohta)
Tiivistelmä
Unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi asiassa T-31/18, Izuzquiza ja Semsrott vastaan Frontex, 27.11.2019 antamassaan tuomiossa kanteen, joka oli nostettu Euroopan raja- ja merivartioviraston (Frontex) päätöksestä evätä oikeus tutustua asiakirjoihin, jotka sisälsivät tietoja Triton-operaatiosta, yleisen edun suojaa yleisen turvallisuuden alalla koskevan poikkeuksen perusteella.
Käsiteltävässä asiassa kantajat Luisa Izuzquiza ja Arne Semsrott olivat esittäneet Frontexille hakemuksen saada tutustua asiakirjoihin, jotka sisälsivät tietoja kaikkien niiden alusten nimistä, tyypeistä ja lipuista, joita Frontex oli käyttänyt keskisellä Välimerellä toteuttamaansa Triton -operaatioon 1.6.2017–30.82017. Tämän Frontexin marraskuussa 2014 aloittaman operaation tavoitteena oli parantaa rajavalvontaa ja rajaturvallisuutta yhteispartioinnin ja jäsenvaltioiden käyttöön asettaman kaluston avulla. Frontex epäsi kantajilta oikeuden tutustua näitä tietoja sisältäviin asiakirjoihin asetuksen N:o 1049/2001(1) 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyn yleistä turvallisuutta koskevan yleisen edun suojaamista koskevan poikkeuksen perusteella.
Ensinnäkin kantajien väitteestä, jonka mukaan Frontex ei ollut tutkinut, kuuluiko kukin pyydetty asiakirja yleistä turvallisuutta koskevan poikkeuksen soveltamisalaan, unionin yleinen tuomioistuin muistutti, että vaikka oikeus tutustua toimielinten asiakirjoihin koskee ainoastaan olemassa olevia ja kyseessä olevan toimielimen hallussa olevia asiakirjoja, sähköisten tietokantojen kohdalla ero olemassa olevan asiakirjan ja uuden asiakirjan välillä on tehtävä sellaisen kriteerin perusteella, joka on sopeutettu näiden tietokantojen teknisiin erikoispiirteisiin. Niinpä kaikki tiedot, jotka voidaan poimia sähköisestä tietokannasta sen tavanomaisen käytön yhteydessä ennalta ohjelmoitujen hakutyökalujen avulla, on luokiteltava olemassa olevaksi asiakirjaksi siitä huolimatta, että näitä tietoja ei ole vielä saatu näkyviin tuossa muodossa tai että toimielinten henkilöstö ei ole tehnyt koskaan hakuja niiden osalta. Näin ollen silloin, kun tällaisia tietoja sisältävä asiakirja laaditaan, kyseessä olevan toimielimen tai viraston ei tarvitse käsitellä erikseen kutakin asiakirjaa, josta pyydetyt tiedot ovat peräisin, koska olennaista on se, että kyseessä olevat tiedot ovat olleet tällaisen käsittelyn kohteena.
Tämän jälkeen unionin yleinen tuomioistuin korosti, että koska asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklassa säädetyillä poikkeuksilla poiketaan periaatteesta, jonka mukaan yleisöllä on oltava mahdollisimman laaja oikeus tutustua asiakirjoihin, on niin, että kun kyseinen toimielin päättää evätä oikeuden tutustua asiakirjaan, joka sitä on pyydetty luovuttamaan, sen on lähtökohtaisesti selitettävä, millä tavoin tähän asiakirjaan tutustuminen voisi konkreettisesti ja tosiasiallisesti vahingoittaa etua, jota poikkeuksella suojataan. Tällaisen vahingoittamisen vaaran on lisäksi oltava kohtuullisesti ennakoitavissa, ja se ei saa olla täysin hypoteettinen.
Lopuksi unionin yleinen tuomioistuin totesi, että vastaajana olevan toimielimen tai viraston, jota pyydetään ilmaisemaan tiettyjä tietoja, ei tarvitse riidanalaisen toimen perusteluissa paljastaa seikkoja, jotka, mikäli mainitut tiedot julkaistaisiin, vahingoittaisivat yleistä etua, jota poikkeus, johon tämä toimielin tai virasto vetoaa, koskee. Jos tällainen velvollisuus olisi olemassa, toimielin tai virasto, joka esittäisi nämä selvitykset pyydettyjen tietojen käytöstä, saisi itse aikaan tilanteen, jossa yleinen turvallisuus, jonka suojaaminen on yksi sen tehtävistä, vaarantuisi sen omalla toiminnalla. Frontex on nyt esillä olevassa asiassa väittänyt, että jos pyydetyt tiedot ilmaistaisiin, olisi mahdollista, että yhdistämällä ne yleisön tietyillä verkkosivustoilla tai merenkulkuun liittyvien työkalujen avulla saatavilla oleviin tietoihin saataisiin selville partiointialusten sijainti, ja muuttajien salakuljetusta ja ihmiskauppaa harjoittavat rikollisverkostot saisivat näiden tietojen avulla tiedon alusten partiointialueista ja -aikatauluista, minkä avulla ne voisivat mukauttaa toimintatapojaan rajavalvonnan kiertämiseksi. Näiden selitysten perusteella kantajat saattoivat ymmärtää syyt, joiden vuoksi heiltä evättiin oikeus tutustua pyydettyihin tietoihin.
1      Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30.5.2001 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001 (EUVL 2001, L 145, s. 43).