A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (hetedik tanács)
2026. április 30.(*)
„ Előzetes döntéshozatal – Közös kereskedelempolitika – Dömpingellenes vámok – Egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges védintézkedések bevezetése – Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült termékek behozatala – Két érvényes rendelésszám – A két vámkontingens egyikének kimerülése – Dömpingellenes vámok és kiegyenlítő vámok együttes kivetése
A C‑115/25. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Fővárosi Törvényszék (Magyarország) a Bírósághoz 2025. február 3‑án érkezett, 2025. január 21‑i határozatával terjesztett elő
a Stappert Magyarország Kft.
és
a Nemzeti Adó‑ és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (hetedik tanács),
tagjai: F. Schalin tanácselnök (előadó), M. Gavalec és Csehi Z. bírák,
főtanácsnok: A. Biondi,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel az írásbeli szakaszra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–        a magyar kormány képviseletében Csoknyai D. és Fehér M. Z., meghatalmazotti minőségben,
–        az Európai Bizottság képviseletében Bottka V. és R. Pethke, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
1        Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a 2022. március 15‑i (EU) 2022/434 bizottsági végrehajtási rendelettel (HL 2022. L 88., 181. o.) módosított, az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges védintézkedések bevezetéséről szóló, 2019. január 31‑i (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2019. L 31., 27. o.) (a továbbiakban: 2019/159 végrehajtási rendelet) 1. cikke (1) és (6) bekezdésének, valamint a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló, 2021. szeptember 15‑i (EU) 2021/1483 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2021. L 327., 1. o.) 2. cikke (1) és (2) bekezdésének a 2021/1483 végrehajtási rendelet (286) és (287) preambulumbekezdésével összefüggésben való értelmezésére vonatkozik.
2        E kérelmet a fém‑ és érc‑nagykereskedelemmel foglalkozó Stappert Magyarország Kft. és a Nemzeti Adó‑ és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága (Magyarország) (a továbbiakban: fellebbviteli igazgatóság) között a Taiwanból származó acéltermékekre vonatkozó dömpingellenes vám és kiegészítő védővám együttes alkalmazása, valamint az előbbi vám felfüggesztésének feltételei tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
Jogi háttér
Az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet
3        Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24‑i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendeletnek (HL 2015. L 343., 558. o.; helyesbítések: HL 2016. L 87., 35. o.; HL 2017. L 101., 203. o.; HL 2018. L 157., 27. o.; HL 2019. L 181., 124. o.) „A vámkontingensek egységes kezelésére vonatkozó általános szabályok” címet viselő 49. cikke a (2) bekezdésében a következőképpen rendelkezik:
„Az uniós jogszabályokban minden vámkontingenst rendelésszám azonosít, ami megkönnyíti kezelésüket.”
A 2019/159 végrehajtási rendelet
4        A 2019/159 végrehajtási rendelet 1. cikkének (1)–(3), (5) és (6) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„(1)      A 6. és 7. cikkre is figyelemmel a Bizottság az I. mellékletben megadott KN‑kódokkal meghatározott 26 érintett termékkategória mindegyikének az [Európai] Unióba irányuló behozatala tekintetében a IV. melléklet IV.1. és a IV.2. szakaszában meghatározott minden egyes időszakra vonatkozóan vámkontingenst nyit meg.
(2)      A 8. és a 25.A termékkategória kivételével az érintett termékkategóriák mindegyikének vonatkozásában minden vámkontingens egy része a IV. mellékletben meghatározott országok részére kerül felosztásra.
(3)      Az egyes vámkontingensek fennmaradó részét, valamint a 8. és a 25. termékkategória vámkontingensét időbeli sorrendben, az alkalmazási időszak minden negyedévére vonatkozóan egyenlően meghatározott vámkontingensek alapján kell felosztani.
[…]
(5)      Amennyiben a (2) bekezdés szerinti vonatkozó vámkontingens egy adott ország tekintetében kimerül, a szóban forgó ország behozatala néhány termékkategória esetében elvégezhető az érintett termékkategória vámkontingense fennmaradó részének terhére. Ez a rendelkezés kizárólag a végleges vámkontingens egyes alkalmazási éveinek utolsó negyedévében alkalmazandó. […]
(6)      Amennyiben a vonatkozó vámkontingens kimerül, vagy amennyiben a termékkategóriák behozatalára a vonatkozó vámkontingens nem érvényes, 25% mértékű kiegészítő vámot kell kivetni az uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti nettó árra, a IV.1. mellékletben meghatározott termékkategóriák vonatkozásában.”
5        A 2019/159 végrehajtási rendelet 3. cikke a következőképpen rendelkezik:
„Az 1. cikkben meghatározott vámkontingenseket a[z Európai] Bizottság és a tagállamok kezelik [a 2015/2447] végrehajtási rendelet 49–54. cikkében előírt vámkontingens‑kezelési rendszernek megfelelően.”
A 2021/1483 végrehajtási rendelet
6        A 2021/1483 végrehajtási rendelet (286) preambulumbekezdésének szövege a következő:
„[A 2019/159 végrehajtási] rendelettel […] a Bizottság bizonyos acéltermékek tekintetében hároméves időtartamra védintézkedést vezetett be. […] Következésképpen a védintézkedés keretében megállapított vámkontingensek túllépése esetén ugyanazon behozatalokra mind a kontingensen felüli vámot, mind a dömpingellenes vámot meg kell fizetni. Mivel a dömpingellenes intézkedések és a védintézkedések halmozódása a kívánatosnál nagyobb hatást gyakorolhat a kereskedelemre, a Bizottság úgy határozott, hogy a védővám kivetésének időtartamára megakadályozza a dömpingellenes vámnak a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó, kontingensen felüli vámmal való egyidejű alkalmazását.”
7        A 2021/1483 végrehajtási rendelet (287) preambulumbekezdése kimondja:
„Ez azt jelenti, hogy amennyiben [a 2019/159 végrehajtási] rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében említett, vámkontingens túllépése esetén alkalmazandó vám alkalmazandóvá válik a felülvizsgálat tárgyát képező termékre, és meghaladja az e rendelet szerinti dömpingellenes vámok szintjét, csak [a 2019/159 végrehajtási] rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében említett, a vámkontingens túllépése esetén alkalmazandó vámot kell beszedni. A védintézkedések és a dömpingellenes vámok egyidejű alkalmazásának időszaka alatt az e rendelet alapján kivetett vámok beszedését fel kell függeszteni. [...]”
8        A 2021/1483 végrehajtási rendelet 2. cikkének (1) és (2) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„(1)      Amennyiben [a 2019/159 végrehajtási] rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében említett, a vámkontingens túllépése esetén alkalmazandó vámtétel a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de tovább nem megmunkált termékekre alkalmazandóvá válik, és meghaladja az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott dömpingellenes vámnak megfelelő értékvámot, csak a [2019/159 végrehajtási] rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében említett, a vámkontingens túllépése esetén alkalmazandó vámot kell beszedni.
(2)      Az (1) bekezdés alkalmazási időszaka alatt az e rendelet alapján kivetett vámok beszedését fel kell függeszteni.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
9        A Bizottság a 2019/159 végrehajtási rendelettel végleges védintézkedéseket vezetett be egyes acéltermékek behozatalára vonatkozóan, amelyek a 7219 32 10, 7219 33 10, 7219 34 10 és 7219 90 80 KN‑kód alá tartozó termékek harmadik országokból érkező behozatalára 25%‑os mértékű kiegészítő vám alkalmazásából álltak.
10      Ezenkívül a 2021/1483 végrehajtási rendelettel ideiglenes dömpingellenes vámot vezetett be a többek között az ugyanezen KN‑kódok alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból vagy Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de további megmunkálás nélküli termékek behozatalára. E vám mértéke a tajvani gyártók tekintetében főszabály szerint 6,8% volt.
11      2022. április 1‑jén a Stappert Magyarország kérelmet nyújtott be a Nemzeti Adó‑ és Vámhivatal Dél‑budapesti Adó‑ és Vámigazgatóságához (Magyarország) (a továbbiakban: elsőfokú adóhatóság) különböző, Tajvanról származó acéltermékek szabad forgalomba bocsátása iránt. E kérelmet 120‑as preferencia kóddal, 098847 számú kontingens rendelésszám feltüntetésével nyújtották be négy, a 7219 32 10 00, 7219 33 10 00, 7219 90 80 00 és 7219 34 10 00 TARIC‑kód alá tartozó, rozsdamentes acélból készült terméktípusra.
12      A 098847 rendelésszámú kontingens a kérelem benyújtásának napján kimerült. Egy második, 2022. április 1‑jén ugyanazon származási országok és termékkategóriák tekintetében nyitott, 098578 tételszámú vámkontingens 2022. április 11‑én merült ki. A Stappert Magyarország a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelmében nem hivatkozott e másik kontingensre.
13      E kérelemnek a Bizottság Adózás‑ és Vámuniós Főigazgatósága általi elbírálását követően az elsőfokú adóhatóság a 098847 rendelésszámú vámkontingensre az importált áruknak csak egy része tekintetében, a kérelem benyújtásának időpontjában még rendelkezésre álló kontingens erejéig alkalmazta a preferenciális vámkontingenst.
14      2022. szeptember 8‑i határozatával az elsőfokú adóhatóság valamennyi szabad forgalomba bocsátott termékre 6,8%‑os végleges dömpingellenes vámot, kizárólag azon termékek tekintetében pedig, amelyek mennyisége meghaladta a 098847 számú vámkontingens még rendelkezésre álló részét, 25%‑os kiegészítő vámot vetett ki. E hatóság a 2019/159 végrehajtási rendelet 1. cikkének (6) bekezdésére hivatkozott, amely előírja, hogy „[a]mennyiben a vonatkozó vámkontingens kimerül, vagy amennyiben a termékkategóriák behozatalára a vonatkozó vámkontingens nem érvényes, 25% mértékű kiegészítő vámot kell kivetni”.
15      A Stappert Magyarország által benyújtott közigazgatási jogorvoslati kérelem tárgyában eljáró fellebbviteli igazgatóság helybenhagyta e határozatot annyiban, amennyiben az a termékek kontingensen felüli része tekintetében dömpingellenes vám és kiegészítő vám együttes alkalmazását rendelte el. A fellebbviteli igazgatóság úgy ítélte meg, hogy jóllehet a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelem elfogadásának időpontjában még rendelkezésre állt egy második kontingensmennyiség (a 098578 szám alatt) az érintett származási országra és az érintett termékekre, a Stappert Magyarország nem részesülhetett abból, mivel arra a kérelmében nem hivatkozott.
16      A halmozódás tilalmára vonatkozó szabályok alkalmazását illetően a fellebbviteli igazgatóság ugyanakkor úgy ítélte meg, hogy e második kontingensmennyiség fennállására figyelemmel nem tekinthető úgy, hogy a vonatkozó vámkontingens a 2019/159 végrehajtási rendelet 1. cikkének (6) bekezdése értelmében kimerült. Ebből azt a következtetést vonta le, hogy a dömpingellenes vámok felfüggesztésének a 2021/1483 végrehajtási rendelet 2. cikkében előírt feltételei nem teljesültek, jóllehet e végrehajtási rendelet kiegészítő vámok alkalmazása esetén bizonyos esetekben előírja e vámok felfüggesztését.
17      A Stappert Magyarország keresetet nyújtott be a kérdést előterjesztő bírósághoz a fellebbviteli igazgatóság azon határozatával szemben, amely helybenhagyta e két vám azon termékekre való együttes alkalmazását, amelyek tekintetében megtagadták tőle a preferenciális vámkontingenst.
18      E társaság szerint az ilyen együttes alkalmazás, amint az a 2021/1483 végrehajtási rendelet (286) preambulumbekezdéséből kitűnik, ellentétes az uniós jogalkotó szándékával. Azt állítja, hogy amennyiben a 2019/159 végrehajtási rendelet 1. cikkének (6) bekezdése értelmében a 098847 rendelésszám alá tartozó, kontingensen felüli termékekre alkalmazni kellett a 25%‑os kiegészítő vámot, a 2021/1483 végrehajtási rendelet 2. cikkének (1) bekezdése alapján fel kellett volna függeszteni a 6,8%‑os dömpingellenes vámot, mivel a kiegészítő vám mértéke meghaladta a dömpingellenes vám mértékét.
19      A Stappert Magyarország ezenkívül azt állítja, hogy a fellebbviteli igazgatóság értelmezési hibát követett el, amikor a dömpingellenes vám felfüggesztését a 098847 és a 098578 rendelésszámú kontingens együttes kimerülésétől tette függővé. E társaság szerint a 2019/159 végrehajtási rendelet 1. cikkének (6) bekezdése a dömpingellenes vám felfüggesztését egyértelműen „a vámkontingens” kimerüléséhez, nem pedig több egymást követő vámkontingens kimerüléséhez köti. Ebből azt a következtetést vonja le, hogy önmagában a 098847 számú kontingens kimerülése elegendő volt a kontingensen felüli behozatalra vonatkozó rendszer alkalmazásához.
20      A kérdést előterjesztő bíróság megjegyzi, hogy az előtte folyamatban lévő jogvita megoldása lényegében a 2021/1483 végrehajtási rendeletből eredő dömpingellenes intézkedésekből, illetve a 2019/159 végrehajtási rendeletből eredő védintézkedésekből következő vámok együttes alkalmazására vonatkozó részletes szabályok értelmezésétől függ.
21      E körülmények között határozott úgy a Fővárosi Törvényszék (Magyarország), amely a kérdést előterjesztő bíróság, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)      Úgy kell‑e értelmezni [a 2019/159 végrehajtási] rendelet […] 1. cikk (6) bekezdésében a »vonatkozó« szót, mint amely az 1. cikk (1) bekezdésében hivatkozott, megadott KN‑kódokkal meghatározott termékkategóriák tekintetében minden egyes időszakra megnyitott, valamennyi rendelésszámra (vámkontingensre) utal, avagy csak arra a rendelésszámra (vámkontingensre), amelyre vonatkozóan az importőr vámkontingens kérelmet nyújtott be?
2)      Úgy kell‑e értelmezni a [2021/1483 végrehajtási] rendelet […] 2. cikk (1) bekezdésében az »amennyiben […] a vámkontingens túllépése esetén alkalmazandó vámtétel […] alkalmazandóvá válik« kifejezést, hogy az alatt csak azt az esetet kell érteni, amikor a 25%‑os kiegészítő vám azért válik alkalmazandóvá, mert a »vonatkozó« vámkontingens kimerült, vagy azt az esetet is, amikor bármilyen más okból – például kérelem benyújtása hiányában – alkalmazandó a kiegészítő vám?
3)      Úgy kell‑e érteni a [2021/1483 végrehajtási rendelet] 2. cikk (2) bekezdését, hogy a 6,8%‑os antidömping vám beszedését csak akkor kell felfüggeszteni, ha a 25%‑os kiegészítő vám a vonatkozó vámkontingens kimerülése miatt alkalmazandó, vagy akkor is, ha a kiegészítő vám bármilyen egyéb okból – például kérelem benyújtása hiányában – alkalmazandó?
4)      Úgy kell‑e értelmezni [a 2019/159]. 1. cikk (6) bekezdését és a [2021/1483 végrehajtási rendelet] 2. cikk (1) és (2) bekezdését, figyelemmel [ez utóbbi] preambulumának (286), illetve (287) bekezdésében foglaltakra, hogy a kiegészítő vám, valamint a dömpingellenes vám együttesen nem szabható ki, még abban az esetben sem, ha egy adott rendelésszámon megnyitott vámkontingens kimerülésének napján ugyanazon KN szám alá tartozó termékekre más rendelésszámon a Bizottság újabb vámkontingenst nyitott meg és az importőr csupán a kimerült vámkontingens tekintetében kérte a preferenciális vámeljárás lefolytatását?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
Az első kérdésről
22      Első kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy úgy kell‑e értelmezni a 2019/159 végrehajtási rendelet 1. cikkének (6) bekezdését, hogy az „[a]mennyiben a vonatkozó vámkontingens kimerül” fordulat, amelytől az e rendelkezésben előírt 25%‑os kiegészítő vám alkalmazása függ, kizárólag a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelemben említett konkrét rendelésszámra vonatkozik.
23      A kérdést előterjesztő bíróság megjegyzi, hogy e kifejezés kétféleképpen értelmezhető. Az első értelmezés szerint a „vonatkozó” kifejezés a 2019/159 végrehajtási rendelettel bevezetett védintézkedések hatálya alá tartozó 26 termékkategóriára, következésképpen pedig az e termékkategóriákra megnyitott valamennyi vámkontingensre irányul. A második értelmezés szerint e kifejezés kizárólag azon rendelésszámhoz kapcsolódik, amelyre vonatkozóan az importőr kontingens iránti kérelmet nyújtott be. E második értelmezés keretében önmagában az e rendelésszámra vonatkozó vámkontingens kimerülése elegendő lenne ahhoz, hogy a 25%‑os kiegészítő vám alkalmazandóvá váljon.
24      Írásbeli észrevételeiben a magyar kormány úgy véli, hogy az „[a]mennyiben a vonatkozó vámkontingens kimerül” fordulat az érintett termékkategóriára, nem pedig az önmagukban vett egyes rendelésszámokra vonatkozik. Ezzel szemben a Bizottság szerint ez a kifejezés kizárólag arra a rendelésszámra utal, amelyre vonatkozóan az importőr vámkontingens‑kérelmet nyújtott be.
25      A 2019/159 végrehajtási rendelet nem tartalmazza a „vonatkozó vámkontingens” fogalmának meghatározását.
26      A 2019/159 végrehajtási rendeletnek a 2015/2447 végrehajtási rendelet rendelkezéseivel összefüggésben értelmezett rendelkezései ugyanakkor olyan elemeket tartalmaznak, amelyek lehetővé teszik e kifejezés terjedelmének pontosítását.
27      Egyrészt a 2019/159 végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy „[a] 26 érintett termékkategória mindegyikének az Unióba irányuló behozatala tekintetében a […] meghatározott minden egyes időszakra vonatkozóan vámkontingenst nyit[nak] meg […]”.
28      Másrészt e végrehajtási rendelet 3. cikke úgy rendelkezik, hogy „[a]z 1. cikkben meghatározott vámkontingenseket a Bizottság és a tagállamok kezelik [a 2015/2447 végrehajtási rendelet] 49–54. cikkében előírt vámkontingens‑kezelési rendszernek megfelelően”.
29      E tekintetben a 2015/2447 végrehajtási rendelet 49. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „[a]z uniós jogszabályokban minden vámkontingenst rendelésszám azonosít, ami megkönnyíti kezelésüket”.
30      E rendelkezésekből az következik, hogy a vámkontingensek kezelése érdekében minden vámkontingenst rendelésszámmal kell azonosítani.
31      E megállapítás ezenkívül összhangban van a 2019/159 végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) bekezdésével, amelyből kitűnik, hogy a vámkontingenst meghatározott időszakra nyitják meg.
32      Ennélfogva az e végrehajtási rendelet 1. cikkének (6) bekezdése értelmében vett „vonatkozó vámkontingens” kifejezést úgy kell értelmezni, mint amely a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelemben említett konkrét rendelésszámra vonatkozik.
33      A fenti indokokra tekintettel az első kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 2019/159 végrehajtási rendelet 1. cikkének (6) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az „[a]mennyiben a vonatkozó vámkontingens kimerül” fordulat, amelytől az e rendelkezésben előírt 25%‑os kiegészítő vám alkalmazása függ, kizárólag a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelemben említett konkrét rendelésszámra vonatkozik.
A második kérdésről
34      Második kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság arra vár választ, hogy úgy kell‑e értelmezni a 2021/1483 végrehajtási rendelet 2. cikkének (1) bekezdését, hogy az e rendelkezés értelmében vett „[a]mennyiben […] a vámkontingens túllépése esetén alkalmazandó vámtétel […] alkalmazandóvá válik” fordulat kizárólag arra a helyzetre vonatkozik, amelyben a 25%‑os kiegészítő vám pusztán azért válik alkalmazandóvá, mert a vonatkozó vámkontingens kimerült, vagy más olyan helyzetekre is, amelyekben e vám – többek között vámkontingens‑kérelem hiányában – alkalmazandóvá válik.
35      A magyar kormány írásbeli észrevételeiben kifejti, hogy az említett rendelkezés kizárólag arra az esetre vonatkozik, amikor a kiegészítő vám a vonatkozó vámkontingens kimerülése miatt válik alkalmazandóvá.
36      A Bizottság ezzel szemben úgy véli, hogy a szóban forgó fordulat kivétel nélkül minden olyan helyzetre vonatkozik, amelyben a 25%‑os kiegészítő vám alkalmazandóvá válik, ideértve azt a helyzetet is, amikor az importőr nem igényelt vámkontingenst.
37      A jelen ügyben a 2021/1483 végrehajtási rendelet 2. cikkének (1) bekezdése, amely megemlíti azt az esetet, amelyben „a vámkontingens túllépése esetén alkalmazandó vámtétel […] alkalmazandóvá válik”, kifejezetten utal a 2019/159 végrehajtási rendelet 1. cikkének (6) bekezdésében előírt 25%‑os kiegészítő vámra.
38      Márpedig ez utóbbi rendelkezés szerint e kiegészítő vámot akkor kell alkalmazni, „[a]mennyiben a vonatkozó vámkontingens kimerül, vagy amennyiben a termékkategóriák behozatalára a vonatkozó vámkontingens nem érvényes”.
39      Ebből az következik, hogy nemcsak a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelemben említett vámkontingens kimerülése, hanem minden olyan helyzet is a 25%‑os kiegészítő vám alkalmazását eredményezi, amelyben a szóban forgó behozatalok – többek között vámkontingens‑kérelem hiányában – nem részesülnek e vámkontingensből.
40      Következésképpen a második kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 2021/1483 végrehajtási rendelet 2. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az e 2. cikk (1) bekezdése értelmében vett „[a]mennyiben […] a vámkontingens túllépése esetén alkalmazandó vámtétel […] alkalmazandóvá válik” fordulat minden olyan helyzetre vonatkozik, amelyben a 25%‑os kiegészítő vám a 2019/159 végrehajtási rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján alkalmazandóvá válik, ideértve azt a helyzetet is, amikor a behozatalok vámkontingens‑kérelem hiányában nem részesülnek a vonatkozó vámkontingensből.
A harmadik kérdésről
41      Harmadik kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy úgy kell‑e értelmezni a 2021/1483 végrehajtási rendelet 2. cikkének (2) bekezdését, hogy a végleges dömpingellenes vámok felfüggesztése kizárólag akkor alkalmazandó, ha a 25%‑os kiegészítő vám a vonatkozó vámkontingens kimerülése miatt válik alkalmazandóvá, vagy akkor is, ha e kiegészítő vám más esetekben, többek között úgy válik alkalmazandóvá, hogy a behozatalok vámkontingens‑kérelem hiányában nem részesülnek a vonatkozó vámkontingensből.
42      Írásbeli észrevételeiben a magyar kormány kifejti, hogy a dömpingellenes vám nem függeszthető fel, ha valamely vámkontingens, ideértve az importőr által megjelölttől eltérő rendelésszám alatti vámkontingenst, továbbra is rendelkezésre áll.
43      Ezzel szemben a Bizottság szerint a 2021/1483 végrehajtási rendelet 2. cikkének (2) bekezdését minden olyan esetben alkalmazni kell egy adott rendelésszámra vonatkozó szabad forgalomba bocsátás iránti kérelemre, amikor a 25%‑os kiegészítő vám alkalmazandó. Ez utóbbi vám és a dömpingellenes vám soha nem alkalmazható egyidejűleg ugyanazon, egyetlen rendelésszám tekintetében benyújtott behozatali mennyiségre, ezért a 6,8%‑os dömpingellenes vámot fel kell függeszteni.
44      A jelen ügyben a második kérdésre adott válaszból az következik, hogy a 2021/1483 végrehajtási rendelet 2. cikkének (1) bekezdése minden olyan helyzetre vonatkozik, amelyben a 25%‑os kiegészítő vám a 2019/159 végrehajtási rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján alkalmazandóvá válik, ideértve azt az esetet is, amikor kontingenskérelem hiányában a behozatalok nem részesülnek a vonatkozó vámkontingensből. Ebben az esetben csak ez utóbbi vám alkalmazandó, ha annak összege meghaladja a dömpingellenes vámok összegét.
45      E körülmények között a 6,8%‑os dömpingellenes vám beszedése felfüggesztésének, amelyet a 2021/1483 végrehajtási rendelet 2. cikkének (2) bekezdése ír elő, mindvégig fenn kell állnia azon időszakban, amelynek során e végrehajtási rendelet 2. cikkének (1) bekezdése értelmében csak a 25%‑os kiegészítő vám alkalmazandó.
46      A harmadik kérdésre tehát azt a választ kell adni, hogy a 2021/1483 végrehajtási rendelet 2. cikkének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a végleges dömpingellenes vámok e rendelkezésben előírt felfüggesztése minden olyan esetben alkalmazandó, amikor bármilyen okból a dömpingellenes vámoknál magasabb összegű kiegészítő vám válik alkalmazandóvá, többek között akkor, amikor kontingenskérelem hiányában a behozatalok nem részesülnek a vonatkozó vámkontingensből.
A negyedik kérdésről
47      Negyedik kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság arra vár választ, hogy a 2019/159 végrehajtási rendelet 1. cikkének (6) bekezdését, valamint a 2021/1483 végrehajtási rendelet 2. cikkének (1) és (2) bekezdését ez utóbbi végrehajtási rendelet (286) és (287) preambulumbekezdésére tekintettel úgy kell‑e értelmezni, hogy dömpingellenes vám és kiegészítő vám egyidejűleg nem vethető ki, még abban az esetben sem, ha egy adott rendelésszámon megnyitott vámkontingens kimerülésének napján az ugyanazon KN‑kód alá tartozó termékekre más rendelésszámon újabb vámkontingenst nyitnak, miközben az importőr csak a kimerült vámkontingens tekintetében kérte a preferenciális vámeljárás lefolytatását.
48      Írásbeli észrevételeiben a magyar kormány előadja, hogy a 2021/1483 végrehajtási rendelet (286) és (287) preambulumbekezdése nem érinti a 25%‑os kiegészítő vám és a 6,8%‑os dömpingellenes vám együttes alkalmazásának jogszerűségét.
49      Ezzel szemben a Bizottság szerint e két vám nem alkalmazható egyidejűleg az ugyanazon rendelésszám alá tartozó ugyanazon behozatali mennyiségre, és nincs jelentősége annak a körülménynek, hogy az importőr nyújtott‑e be más rendelésszám vonatkozásában vámkontingens‑kérelmet, vagy sem.
50      E tekintetben az első, második és harmadik kérdésre adott válaszokból egyrészt az következik, hogy a 2019/159 végrehajtási rendelet 1. cikkének (6) bekezdése értelmében vett „vonatkozó vámkontingens” a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelemben említett rendelésszámmal azonosított kontingensnek felel meg, másrészt pedig hogy a 2021/1483 végrehajtási rendelet 2. cikkének (1) és (2) bekezdése alkalmazandó minden olyan esetben, amikor a 25%‑os kiegészítő vám e rendelkezés értelmében alkalmazandóvá válik.
51      Ebből az következik, hogy az ugyanazon termékek tekintetében eltérő rendelésszám alatt rendelkezésre álló vámkontingens fennállása nem befolyásolja a 25%‑os kiegészítő vámnak a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelemben említett rendelésszám vonatkozásában való alkalmazását, valamint adott esetben a 2021/1483 végrehajtási rendelet 2. cikkének (1) és (2) bekezdésében előírt alacsonyabb mértékű, a jelen esetben 6,8%‑os dömpingellenes vám felfüggesztésére vonatkozó szabály alkalmazását. Az egyetlen feltétel, amely alapján a dömpingellenes vám felfüggesztésének elrendelése vagy annak elmaradása eldönthető, az az, hogy annak összege alacsonyabb‑e a kiegészítő vám összegénél.
52      Hasonlóképpen, az a körülmény, hogy valamely importőr nem igényelt más rendelésszám alatti vámkontingenst, önmagában nem képezheti akadályát e felfüggesztési szabály alkalmazásának, mivel ilyen feltétel nem következik sem a 2019/159 végrehajtási rendeletből, sem pedig a 2021/1483 végrehajtási rendeletből.
53      Ezt az értelmezést megerősíti a 2021/1483 végrehajtási rendelet (286) és (287) preambulumbekezdése, amelyekből lényegében kitűnik, hogy a dömpingellenes intézkedések alkalmazását úgy kell kialakítani, hogy a védintézkedések alkalmazása során elkerülhető legyen a két vám egyidejű alkalmazásából eredő túlzott hatás.
54      A negyedik kérdésre tehát azt a választ kell adni, hogy a 2019/1959 végrehajtási rendelet 1. cikkének (6) bekezdését, valamint a 2021/1483 végrehajtási rendelet 2. cikkének (1) és (2) bekezdését ez utóbbi végrehajtási rendelet (286) és (287) preambulumbekezdésével összefüggésben úgy kell értelmezni, hogy dömpingellenes vám és kiegészítő vám egyidejűleg nem vethető ki, amennyiben a szóban forgó behozatalok tekintetében teljesülnek a felfüggesztés alkalmazásának az említett 2. cikkben előírt feltételei, ideértve azt az esetet is, ha egy adott rendelésszámon megnyitott vámkontingens kimerülésének napján az ugyanazon KN‑kód alá tartozó termékekre más rendelésszámon újabb vámkontingenst nyitnak, és ha az importőr csak a kimerült vámkontingens tekintetében kérte a preferenciális vámeljárás lefolytatását.
A költségekről
55      Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (hetedik tanács) a következőképpen határozott:
1)      A 2022. március 15‑i (EU) 2022/434 bizottsági végrehajtási rendelettel módosított, az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges védintézkedések bevezetéséről szóló, 2019. január 31‑i (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikkének (6) bekezdését
a következőképpen kell értelmezni:
az „[a]mennyiben a vonatkozó vámkontingens kimerül” fordulat, amelytől az e rendelkezésben előírt 25%‑os kiegészítő vám alkalmazása függ, kizárólag a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelemben említett konkrét rendelésszámra vonatkozik.
2)      A Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló, 2021. szeptember 15‑i (EU) 2021/1483 bizottsági végrehajtási rendelet 2. cikkének (1) bekezdését
a következőképpen kell értelmezni:
az e 2. cikk (1) bekezdése értelmében vett „[a]mennyiben […] a vámkontingens túllépése esetén alkalmazandó vámtétel […] alkalmazandóvá válik” fordulat minden olyan helyzetre vonatkozik, amelyben a 25%‑os kiegészítő vám a 2022/434 végrehajtási rendelettel módosított 2019/159 végrehajtási rendelet 1. cikkének (6) bekezdése alapján alkalmazandóvá válik, ideértve azt a helyzetet is, amikor a behozatalok vámkontingens‑kérelem hiányában nem részesülnek a vonatkozó vámkontingensből.
3)      A 2021/1483 végrehajtási rendelet 2. cikkének (2) bekezdését
a következőképpen kell értelmezni:
a végleges dömpingellenes vámok e rendelkezésben előírt felfüggesztése minden olyan esetben alkalmazandó, amikor bármilyen okból a dömpingellenes vámoknál magasabb összegű kiegészítő vám válik alkalmazandóvá, többek között akkor, amikor kontingenskérelem hiányában a behozatalok nem részesülnek a vonatkozó vámkontingensből.
4)      A 2022/434 végrehajtási rendelettel módosított 2019/159 végrehajtási rendelet 1. cikkének (6) bekezdését és a 2021/1483 végrehajtási rendelet 2. cikkének (1) és (2) bekezdését az utóbbi végrehajtási rendelet (286) és (287) preambulumbekezdésével összefüggésben
a következőképpen kell értelmezni:
dömpingellenes vám és kiegészítő vám egyidejűleg nem vethető ki, amennyiben a szóban forgó behozatalok tekintetében teljesülnek a felfüggesztés alkalmazásának az említett 2. cikkben előírt feltételei, ideértve azt az esetet is, ha egy adott rendelésszámon megnyitott vámkontingens kimerülésének napján az ugyanazon KN‑kód alá tartozó termékekre más rendelésszámon újabb vámkontingenst nyitnak, és ha az importőr csak a kimerült vámkontingens tekintetében kérte a preferenciális vámeljárás lefolytatását.
Schalin
Gavalec
Csehi
Kihirdetve Luxembourgban, a 2026. április 30-i nyilvános ülésen.
A. Calot Escobar
F. Schalin
hivatalvezető
tanácselnök
*      Az eljárás nyelve: magyar.