62022CJ0029_RES
C‑29/22. P. és C‑44/22. P. sz. egyesített ügyek
KDésKS
kontra
az Európai Unió Tanácsa és társai
A Bíróság ítélete (nagytanács), 2024. szeptember 10.
„Fellebbezés – Közös kül‑ és biztonságpolitika (KKBP) – 2008/124/KKBP együttes fellépés – Az Európai Unió koszovói jogállamiság‑missziója (Eulex Koszovó) – Kártérítési kereset – Ezen együttes fellépés végrehajtásának keretében az Európai Unió Tanácsa, az Európai Bizottság és Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) által elkövetett különböző cselekmények és mulasztások következtében állítólagosan elszenvedett kár – Személyek kínzásával, eltűnésével és meggyilkolásával kapcsolatban végzett kivizsgálások elégtelen volta – Az Európai Unió Bíróságának e kereset elbírálására vonatkozó hatásköre – Az EUSZ 24. cikk (1) bekezdése második albekezdésének utolsó mondata – EUMSZ 275. cikk”
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Az uniós bíróság hatásköre – Kártérítési kereset – Az e politika körébe tartozó cselekményekre és mulasztásokra vonatkozó kereset – Nem az EUMSZ 40. cikk betartásának ellenőrzésére és nem is természetes vagy jogi személyekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekre vonatkozó kereset – Kizártság – A Bíróság hatásköre e korlátozásának összeegyeztethetősége az Alapjogi Charta 47. cikkével, az emberi jogok európai egyezményének 6. és 13. cikkével, az EUSZ 6. cikk (2) bekezdésével, valamint az EUMSZ 268. és EUMSZ 340. cikkel
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 47. cikk, 51. cikk, (1) bekezdés, és 52. cikk, (7) bekezdés; EUSZ 2. cikk, EUSZ 3. cikk, (5) bekezdés, 5. cikk, (1) és (2) bekezdés, 6. cikk, 13. cikk, (2) bekezdés, EUSZ 19. cikk, EUSZ 21. cikk, EUSZ 23. cikk, EUSZ 24. cikk, (1) bekezdés és EUSZ 40. cikk; EUMSZ 268. cikk, EUMSZ 275. cikk, második bekezdés, EUMSZ 340. cikk és EUMSZ 344. cikk; 2008/124 tanácsi együttes fellépés
(lásd: 62., 63., 66–73., 77–82., 85–87., 90–92., 94. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Az uniós bíróság hatásköre – Kártérítési kereset – Az e politika körébe tartozó cselekményekre vagy mulasztásokra vonatkozó keresetek – Nem az EUMSZ 40. cikk betartásának ellenőrzésére és nem is természetes vagy jogi személyekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekre vonatkozó kereset – Az uniós intézmények, szervek és hivatalok által az említett politika keretében hozott politikai vagy stratégiai döntésekhez közvetlenül nem kapcsolódó, szóban forgó cselekmények vagy mulasztások – Bennfoglaltság – Az e döntésekhez közvetlenül kapcsolódó, szóban forgó cselekmények vagy mulasztások – Kizártság
(EUSZ 24–26., EUSZ 28., EUSZ 29., EUSZ 37., EUSZ 38., EUSZ 42. és EUSZ 43. cikk; EUMSZ 275. cikk; 2008/124 tanácsi együttes fellépés
(lásd: 115–119. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Az uniós bíróság hatásköre – Kártérítési kereset – Az e politika körébe tartozó cselekményekre vagy mulasztásokra vonatkozó keresetek – Nem az EUMSZ 40. cikk betartásának ellenőrzésére és nem is természetes vagy jogi személyekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekre vonatkozó kereset – Az uniós intézmények, szervek és hivatalok által az említett politika keretében hozott politikai vagy stratégiai döntésekhez közvetlenül kapcsolódó, szóban forgó cselekmények vagy mulasztások – Valamely uniós misszió rendelkezésére bocsátott eszközök – Egy ilyen misszió végrehajtási megbízatásának visszavonásáról szóló határozat – Kizártság
(EUSZ 24. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, 28. cikk, (1) bekezdés, és EUSZ 43. cikk, (2) bekezdés; EUMSZ 275. cikk, első bekezdés; 2008/124 tanácsi együttes fellépés, 3. cikk, d) pont; 2018/856/KKBP tanácsi határozat)
(lásd: 120., 121., 124., 126., 136., 137. pont)
Közös kül‑ és biztonságpolitika – Az uniós bíróság hatásköre – Kártérítési kereset – Az e politika körébe tartozó cselekményekre vagy mulasztásokra vonatkozó keresetek – Sem az EUSZ 40. cikk tiszteletben tartásának, sem a természetes vagy jogi személyekkel szembeni korlátozó intézkedéseknek az ellenőrzésére irányuló kereset – Az uniós intézmények, szervek és hivatalok által hozott politikai vagy stratégiai döntésekhez közvetlenül nem kapcsolódó, szóban forgó cselekmények vagy mulasztások – Egy uniós misszió megfelelő személyzetének hiánya – E misszió által elkövetett emberi jogi jogsértések – Az e jogsértések miatt benyújtott panaszokat kivizsgáló bizottság – Költségmentességet előíró eljárási rendelkezések hiánya – A végrehajtási jogkör hiánya – A felperesek sajátos helyzetéhez kapcsolódó egyedi intézkedések hiánya – Bennfoglaltság
(EUSZ 24. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés; EUMSZ 275. cikk, második bekezdés; 2008/124 tanácsi együttes fellépés, 1. és 2. cikk; 2014/349/KKBP határozat, 15a. cikk)
(lásd: 120., 121., 124., 127., 128., 130., 131., 133–135. és 137. pont)
Fellebbezés – Részben megalapozottnak ítélt fellebbezés – Az ügy fellebbviteli bíróság általi, érdemben való eldöntése – Feltétel – Ügy, amelynek érdemben való eldöntését a per állása megengedi – Hiány – Az ügynek a Törvényszék elé történő visszautalása – A kereset elbírálására vonatkozó hatáskörnek a fellebbviteli bíróság általi végleges ellenőrzése
(A Bíróság alapokmánya, 61. cikk, első bekezdés)
(lásd: 159., 163–166. pont)
Összefoglalás
A nagytanácsban eljáró Bíróság, hatályon kívül helyezve a Törvényszék KS és KD kontra Tanács és társai végzését (
1
) (a továbbiakban: megtámadott végzés), amennyiben e bíróság megállapította, hogy nyilvánvalóan nem rendelkezik hatáskörrel a KS és KD által benyújtott kereset elbírálására, mivel az a közös kül‑ és biztonságpolitika (KKBP) keretében hozott politikai vagy stratégiai döntésekre vonatkozik, (
2
) pontosítja az uniós bíróságok KKBP‑re vonatkozó, az EUSZ 24. cikk (1) bekezdése második albekezdésének (
3
) utolsó mondatában és az EUMSZ 275. cikk első bekezdésében (
4
) előírt hatásköre korlátozásának terjedelmét. KS és KD a koszovói konfliktus során 1999‑ben megkínzott, eltűnt vagy meggyilkolt személyek közeli családtagjai. 2008‑ban az Európai Unió a 2008/124 együttes fellépéssel (
5
) létrehozta e harmadik országban az Eulex Koszovó elnevezésű jogállamiság‑missziót, amelynek feladata többek között az ilyen bűncselekmények kivizsgálása. 2009‑ben, e közös fellépés alapján az Unió létrehozta az emberi jogi felülvizsgálati bizottságot (a továbbiakban: felülvizsgálati bizottság), hogy kivizsgálja az Eulex Koszovó által a végrehajtási megbízatásának teljesítése során elkövetett állítólagos emberi jogi jogsértésekkel kapcsolatos panaszokat.
KS és KD panaszait követően a felülvizsgálati bizottság 2015 novemberében és 2016 októberében az emberi jogok európai egyezménye (
6
) (a továbbiakban: EJEE) által védett számos alapvető jog megsértését állapította meg. 2017 márciusában ez a felülvizsgálati bizottság úgy határozott, hogy lezárja az érintett aktákat, és minden egyes esetben megállapította, hogy az Eulex Koszovó vezetője csak részlegesen hajtotta végre a neki címzett ajánlásokat.
2017 decemberében a KS kontra Tanács és társai végzésben (
7
) a Törvényszék elutasította KS által az Európai Unió Tanácsa, az Európai Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) ellen többek között „a 2008/124 együttes fellépés megsemmisítése vagy módosítása” és szerződésen kívüli felelősség megállapítása iránt az EJEE több rendelkezésének megsértése miatt indított keresetet az annak elbírálására vonatkozó nyilvánvaló hatáskörének hiánya miatt.
2021 novemberében a Törvényszék a megtámadott végzésben ugyanezen okból elutasította a KS és KD által azon kár megtérítése iránt benyújtott keresetet, amelyet álláspontjuk szerint a Tanács, a Bizottság és az EKSZ különböző cselekményei és mulasztásai miatt szenvedtek el, és amelyek különösen az Eulex Koszovó misszió során végzett, a családtagjaik kínzásával, eltűnésével és meggyilkolásával kapcsolatos vizsgálatokra vonatkoztak. KS és KD időközben 2021 júniusában bizonyításfelvétel iránti kérelmet nyújtott be az Eulex Koszovó műveleti terve (OPLAN) a misszió 2008‑as létrehozása óta fennálló teljes változatának megszerzése érdekében.
A KS és KD (C‑29/22. P. sz. ügy), illetve a Bizottság (C 44/22. P. sz. ügy) által benyújtott két fellebbezés tárgyában eljáró Bíróság a Törvényszék e végzését részben hatályon kívül helyezi, és az ügyet visszautalja elé, hogy az határozzon e kereset elfogadhatóságáról és adott esetben érdeméről.
A megtámadott végzésben a Törvényszék megállapította többek között azt, hogy a KS és KD által benyújtott kereset az Eulex Koszovó tevékenységeinek, prioritásainak és erőforrásainak meghatározásával, valamint az e misszió keretében felülvizsgálati bizottság felállításáról szóló határozattal kapcsolatos politikai vagy stratégiai kérdések körébe tartozó cselekményekből vagy magatartásokból ered, és hogy a 2008/124 együttes fellépésnek megfelelően az említett misszió létrehozása és tevékenységei az EU‑Szerződés KKBP‑re vonatkozó rendelkezéseinek hatálya alá tartoznak. Ezenfelül a Törvényszék lényegében úgy ítélte meg, hogy az EUSZ 24. cikk (1) bekezdése második albekezdésének utolsó mondata és az EUMSZ 275. cikk első bekezdése alapján az Európai Unió Bírósága főszabály szerint nem rendelkezik hatáskörrel a KKBP‑re vonatkozó rendelkezések, valamint az e rendelkezések alapján elfogadott jogi aktusok tekintetében, és hogy az ezen elv alóli kivételek, amelyeket az ezen első rendelkezés és az EUMSZ 275. cikk második bekezdése ír elő, nem alkalmazhatók a jelen ügyben, mivel az említett kereset nem vonatkozott sem az ez utóbbi rendelkezés értelmében vett, természetes vagy jogi személyekkel szembeni korlátozó intézkedésekre, sem pedig az EUSZ 40. cikk (
8
) betartására.
A Bíróság álláspontja
Mivel KS és KD, valamint a Bizottság vitatta ezt az értékelést, a Bíróság e tekintetben megvizsgálja a Törvényszék értelmezésének megalapozottságát.
Az EUSZ 24. cikk (1) bekezdése második albekezdésének és az EUMSZ 275. cikk első bekezdésének értelmezéséről
A Szerződések azon rendelkezéseinek értelmezése érdekében, amelyek az uniós bíróságok hatáskörének korlátozását írják elő a KKBP területén, a Bíróság mindenekelőtt megállapítja, hogy e politikának az uniós alkotmányos keretbe való beillesztése azt jelenti, hogy az uniós jogrend alapelvei ugyanúgy alkalmazandók e politika keretében. Ezek közé tartozik többek között a jogállamiság és az alapvető jogok tiszteletben tartása, amelyek megkövetelik, hogy többek között a tagállami hatóságokat bírósági felülvizsgálatnak vessék alá.
Mindazonáltal a Bíróság először is megállapítja, hogy az EUSZ 24. cikk (1) bekezdése második albekezdésének első mondata értelmében „[a] [KKBP] különös szabályok és eljárások hatálya alá tartozik”, beleértve azokat is, amelyek korlátozzák az Európai Unió Bíróságának hatáskörét a KKBP‑re vonatkozó rendelkezések és az azok alapján elfogadott jogi aktusok tekintetében. Márpedig a hatáskör ilyen korlátozása összeegyeztethető mind az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével, mind pedig az EJEE 6. és 13. cikkével.
E tekintetben először is a Bíróság már kimondta, hogy a Charta 47. cikke nem hozhat létre hatáskört a Bíróság részére, amennyiben a Szerződések azt kizárják, és nem módosíthatja a Szerződésekben szabályozott bírósági felülvizsgálati rendszert, amelyek körébe a közvetlen keresetek elfogadhatóságával kapcsolatos szabályok tartoznak. Egyébiránt a hatáskör‑átruházás és az intézményi egyensúly elve a KKBP területén is alkalmazandó. Következésképpen az az állítás, amely szerint a valamely magánszemély által indított kereset tárgyát képező cselekmények vagy mulasztások sértik ez utóbbi alapvető jogait, önmagában nem elegendő ahhoz, hogy az Európai Unió Bírósága megállapítsa hatáskörének fennállását e kereset elbírálására. Másodszor, a Bíróságnak nyilvánvalóan ügyelnie kell arra, hogy a Charta 47. cikkének – amelynek első és második bekezdése az EJEE 6. cikke (1) bekezdésének és 13. cikkének felel meg – az általa biztosított értelmezése olyan védelmi szintet biztosítson, amely nem sérti az EJEE e rendelkezéseiben rögzített és az Emberi Jogok Európai Bírósága által értelmezett védelmi szintet. Ugyanakkor egyrészt az EJEE 6. cikkének (1) bekezdésében biztosított jog nem abszolút, és jogszerű korlátozásoknak vethető alá. Másrészt az EJEE 13. cikke, amely a belső jogban biztosítja az EJEE‑ben rögzített jogokra és szabadságokra való hivatkozást lehetővé tévő jogorvoslat meglétét, ugyancsak nem tekinthető abszolútnak, mivel az állítólagos jogsértés kontextusa vagy az állítólagos jogsértések kategóriája igazolhatja a lehetséges jogorvoslatok korlátozását.
Következésképpen a Törvényszék nem alkalmazta tévesen a jogot, amikor lényegében úgy ítélte meg, hogy sem az EUSZ 24. cikk (1) bekezdése második albekezdésének utolsó mondata és az EUMSZ 275. cikk, (
9
) sem pedig az alapvető jogok megsértésére való hivatkozás nem igazolja önmagában a KS és KD által benyújtott kereset elbírálására vonatkozó hatáskörének megállapítását. Ráadásul az EUSZ 6. cikk (2) bekezdése, amely az Uniónak az EJEE‑hez való csatlakozásáról rendelkezik, nem értelmezhető úgy, hogy az az Európai Unió Bíróságának a KKBP területén fennálló hatásköreit bővíti, mivel az e csatlakozásra alkalmazandó rendszer előírja, hogy a csatlakozási megállapodás nem érinti sem az Unió, sem intézményeinek hatásköreit.
Másodszor, ami közelebbről az EUSZ 24. cikk (1) bekezdése második albekezdése utolsó mondatának és az EUMSZ 275. cikknek az Unió szerződésen kívüli felelősségének megállapítása iránti, az EUMSZ 268. és EUMSZ 340. cikkben szabályozott keresetekre történő alkalmazását illeti, a Bíróság megjegyzi, hogy sem az Európai Unió Bíróságának az ilyen keresetek elbírálására vonatkozóan elismert hatáskörének kizárólagos jellege, sem a keresetek e kategóriájának önállósága nem eredményezheti a Szerződésekben ezen intézményre ruházott hatáskör korlátainak kiterjesztését. Az EUSZ 24. cikk (1) bekezdése második albekezdésének utolsó mondata és az EUMSZ 275. cikk ilyen hatásköri korlátokat állapít meg, és azokat a KKBP területén benyújtott kereseteket illetően az EUMSZ 268. és EUMSZ 340. cikkhez képest lex specialisnak kell tekinteni. Következésképpen nem fogadható el, hogy az EUSZ 24. cikk (1) bekezdése második albekezdésének utolsó mondata és az EUMSZ 275. cikk nem vonatkozik az Unió szerződésen kívüli felelősségének megállapítása iránti keresetekre.
Harmadszor és utolsósorban a Bíróság a Carvalho és társai kontra Parlament és Tanács ítéletre (
10
) hivatkozva, amely a Szerződésekben előírt valamennyi jogorvoslati lehetőségre alkalmazandó értelmezési elvet fejezi ki, ugyancsak megerősíti a Szerződéseknek az uniós bíróság hatáskörére vonatkozó rendelkezéseinek a Törvényszék által a hatékony bírói jogvédelemhez való alapvető jog fényében történő értelmezését is abban az értelemben, hogy az említett alapvető jog nem vezethet az EUM‑Szerződésben kifejezetten előírt feltételek figyelmen kívül hagyásához.
A szóban forgó cselekményeknek és mulasztásoknak a KKBP keretében hozott és a KKBP meghatározására és végrehajtására vonatkozó politikai vagy stratégiai döntésekhez való kapcsolódásáról
A Bíróság emlékeztet arra, hogy az Európai Unió Bírósága olyan keresetek elbírálására vonatkozó hatáskörének vizsgálata keretében, amelyek tárgyát a KKBP alá tartozó cselekmények vagy mulasztások képezik, elsőként azt kell megvizsgálni, hogy a szóban forgó helyzet az EUSZ 24. cikk (1) bekezdése második albekezdésének utolsó mondatában és az EUMSZ 275. cikk második bekezdésében említett azon esetek valamelyike alá tartozik‑e, amelyekben e hatáskör kifejezett megállapítást nyer. (
11
) Amennyiben nem ez a helyzet, ezt követően azt kell értékelni, hogy az említett hatáskör alapulhat‑e azon a körülményen, hogy a szóban forgó cselekmények és mulasztások nem kapcsolódnak közvetlenül az uniós intézmények, szervek és hivatalok által a KKBP, és különösen a közös biztonság‑ és védelempolitika (KBVP) keretében hozott politikai vagy stratégiai döntésekhez. (
12
) Így, noha az Európai Unió Bírósága hatáskörrel rendelkezik az olyan cselekmények vagy mulasztások jogszerűségének vizsgálatára vagy értelmezésére, amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül ezekhez a politikai vagy stratégiai döntésekhez, e hatáskörrel nem rendelkezik, ha e cselekmények vagy mulasztások közvetlenül az említett politikai vagy stratégiai döntésekhez kapcsolódnak. (
13
)
E tekintetben a Bíróság megvizsgálja a Törvényszék értékelését, (
14
) amely konkrétan elemez a KS és KD által benyújtott keresettel érintett, a KKBP, és különösen a KBVP hatálya alá tartozó minden cselekményt és mulasztást. (
15
)
A jelen ügyben először is a megtámadott végzésből kitűnik, hogy a Törvényszék megállapította, hogy e kereset nem tartozik azon esetek közé, amelyekben a Szerződések rendelkezései kifejezetten előírják az Európai Unió Bíróságának a KKBP területén fennálló hatáskörét, amit egyébként a fellebbezések keretében sem vitattak. Másodszor, a Törvényszék lényegében úgy ítélte meg, hogy az e keresettel érintett cselekmények és mulasztások (
16
) politikai és stratégiai jellegükre, valamint a KKBP meghatározásával és végrehajtásával való kapcsolatukra tekintettel közvetlenül e politikához kapcsolódnak.
E tekintetben a Bíróság először is kiemeli, hogy a KKBP‑missziók, és különösen a KBVP‑missziók rendelkezésére bocsátott eszközök közvetlenül kapcsolódnak a KKBP keretében hozott politikai vagy stratégiai döntésekhez, amint azt a Törvényszék helytállóan megállapította.
Ezzel szemben a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor úgy ítélte meg, hogy a megfelelő személyi állomány állítólagos hiánya a KKBP meghatározására és végrehajtására vonatkozó politikai vagy stratégiai kérdések körébe tartozik. Ugyanis az, hogy az Eulex Koszovó misszió személyi állományt alkalmazhat, (
17
) az említett misszió megbízatása végrehajtásának keretébe illeszkedő napi igazgatási aktusnak minősül. Tehát az Eulex Koszovó által alkalmazott személyzet kiválasztására vonatkozóan hozott határozatok nem kapcsolódnak közvetlenül az említett misszió által a KKBP keretében hozott politikai vagy stratégiai döntésekhez.
Másodszor, a Bíróság a felülvizsgálati bizottság előtti eljárások keretében a költségmentességet előíró rendelkezések hiányát illetően ugyancsak arra a következtetésre jut, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot. A KS és KD által benyújtott kereset e része ugyanis e bizottság eljárási szabályaira vonatkozik, amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül a KKBP keretében hozott politikai vagy stratégiai döntésekhez.
A felülvizsgálati bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök, illetve az ugyanezen bizottság által megállapított jogsértésekre vonatkozó jogorvoslati lehetőségek hiányát illetően a Bíróság – az Eulex Koszovó misszió létrehozását vezérlő célkitűzésekre (
18
) támaszkodva – hasonlóképpen rámutat, hogy az arra vonatkozó döntés, hogy e misszió cselekményeit és mulasztásait e normáknak megfelelő ellenőrzési mechanizmusnak vetik‑e alá, vagy sem, nem közvetlenül az említett misszióval kapcsolatos politikai vagy stratégiai döntésekhez, hanem kizárólag a misszió adminisztratív igazgatásának egy aspektusához kapcsolódik.
Harmadszor, a Bíróság rámutat, hogy az, hogy nem került sor sem olyan korrekciós intézkedések elfogadására, amelyek lehetővé tennék az alapvető jogok felülvizsgálati bizottság által megállapított megsértésének orvoslását, sem pedig KD ügyének megalapozott jogi vizsgálatára, a KS és KD sajátos helyzetére vonatkozó egyedi intézkedések elfogadásának elmulasztására vonatkozik, és így nem kapcsolódik közvetlenül a KKBP keretében hozott politikai vagy stratégiai döntésekhez. Ugyanez vonatkozik a Tanács és az EKSZ azon állítására, amely szerint ez a misszió minden tőle telhetőt megtett a szóban forgó bűncselekmények kivizsgálása érdekében. A Törvényszék ennélfogva a kereset e vonatkozásait illetően is tévesen alkalmazta a jogot.
Ezzel szemben negyedszer, egy, valamely KKBP‑misszió, és különösen egy KBVP‑misszió végrehajtási megbízatásának visszavonásáról szóló határozat az EUSZ 28. cikk (1) bekezdése és az EUSZ 43. cikk (2) bekezdése értelmében közvetlenül kapcsolódik a KKBP keretében hozott politikai vagy stratégiai döntésekhez. Következésképpen a Törvényszék nem alkalmazta tévesen a jogot, amikor megállapította hatáskörének hiányát az Eulex Koszovó végrehajtási megbízatásának a 2018/856 határozattal (
19
) való visszavonására vonatkozó kifogásokról való határozathozatal tekintetében.
A Törvényszék előtti keresetről
A Bíróság, megállapítva, hogy nem rendelkezik az ahhoz szükséges információkkal, hogy véglegesen határozzon a Tanács, a Bizottság és az EKSZ által felhozott elfogadhatatlansági kifogásokról vagy a KS és KD által benyújtott kereset megalapozottságáról, az ügyet visszautalja a Törvényszék elé, hogy az határozzon a kereset elfogadhatóságáról és adott esetben érdeméről, valamint az Eulex Koszovó OPLAN‑jához való hozzáférés iránti kérelemről.
(
1
)	2021. november 10‑iKS és KD kontra Tanács és társai végzés (T‑771/20, nem tették közzé, EU:T:2021:798).
(
2
)	A Bíróság a fent hivatkozott végzést hatályon kívül helyezi annyiban, amennyiben a KS és KD által benyújtott kereset többek között több alapvető jogok megsértésére, valamint a végrehajtási jogkörrel való visszaélésre vagy annak valamely uniós szerv és intézmény általi nem megfelelő gyakorlására irányul. A Bíróság a fellebbezéseket az ezt meghaladó részükben elutasítja.
(
3
)	E rendelkezés értelmében az Európai Unió Bírósága e rendelkezésekre vonatkozóan nem rendelkezik hatáskörrel, „kivéve e szerződés 40. cikke betartásának ellenőrzésére, valamint az [EUM‑S]zerződés 275. cikke második bekezdésében meghatározott, bizonyos határozatok jogszerűségének felülvizsgálatára vonatkozó hatáskörét”.
(
4
)	Az EUMSZ 275. cikk értelmében „Az Európai Unió Bírósága nem rendelkezik hatáskörrel a közös kül‑ és biztonságpolitikára vonatkozó rendelkezések, valamint az azok alapján elfogadott jogi aktusok tekintetében. Mindazonáltal az Európai Unió Bírósága hatáskörrel rendelkezik az [EU‑S]zerződés 40. cikke betartásának ellenőrzése, valamint a Tanács által az [EU‑S]zerződés V. címének 2. fejezete alapján a természetes vagy jogi személyekre vonatkozóan elfogadott korlátozó intézkedéseket előíró határozatok jogszerűségének felülvizsgálatára irányuló, e szerződés 263. cikkének negyedik albekezdése alapján hozzá benyújtott keresetek tekintetében.”
(
5
)	Az Európai Unió koszovói „jogállamiság” missziójáról (EULEX KOSOVO) szóló, 2008. február 4‑i 2008/124/KKBP tanácsi együttes fellépés (HL 2008. L 42., 92. o.).
(
6
)	Az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, 1950. november 4‑én Rómában aláírt európai egyezmény (kihirdette: az 1993. évi XXXI. törvény, a továbbiakban: EJEE).
(
7
)	KS kontra Tanács és társai végzés (T‑840/840, EU:T:2017:938).
(
8
)	Ez a cikk a következőket írja elő: „A [KKBP] végrehajtása nem sérti az [EUMSZ] 3–6. cikkében felsorolt uniós hatáskörök gyakorlására vonatkozóan a Szerződésekben az intézmények részére előírt eljárások alkalmazását és az intézmények erre vonatkozó hatásköreinek terjedelmét. Hasonlóképpen, az e cikkekben felsorolt politikák végrehajtása nem sérti az Unió e fejezetben említett hatásköreinek gyakorlására vonatkozóan a Szerződésekben az intézmények részére előírt eljárások alkalmazását és az intézmények vonatkozó hatásköreinek terjedelmét.”
(
9
)	A Charta 47. cikkével, az EJEE 6. cikkének (1) bekezdésével és 13. cikkével, valamint az EUSZ 2. cikkel, az EUSZ 3. cikk (5) bekezdésével, valamint az EUSZ 6., EUSZ 19., EUSZ 21. és EUSZ 23. cikkel összefüggésben értelmezve.
(
10
)	2021. március 25‑iCarvalho és társai kontra Parlament és Tanács ítélet, C‑565/19 P, EU:C:2021:252, 69. és 78. pont.
(
11
)	2017. március 28–iRosneft ítélet, (C‑72/15, EU:C:2017:236, 60. pont); 2020. október 6‑iBank Refah Kargaran kontra Tanács ítélet (C 134/19 P, EU:C:2020:793, 27. pont).
(
12
)	Ez következik a Bíróság 2015. november 12‑iElitaliana kontra Eulex Kosovo ítéletének (C‑439/13 P, EU:C:2015:753) 49. pontjából, 2016. július 19‑iH kontra Tanács és társai ítéletének (C‑455/14 P, EU:C:2016:569) 55. pontjából, valamint 2020. június 25‑iSatcen kontra KF ítéletének (C‑14/19 P, EU:C:2020:492) 66. pontjából.
(
13
)	Ebből az következik, hogy az Európai Unió Bírósága nem rendelkezik hatáskörrel a KKBP, és különösen a KBVP folytatásához, meghatározásához vagy végrehajtásához, vagyis közelebbről az EUSZ 24–EUSZ 26., EUSZ 28., EUSZ 29., EUSZ 37., EUSZ 38., EUSZ 42. és EUSZ 43. cikk értelmében az Unió stratégiai érdekeinek meghatározásához, továbbá az Unió által követendő fellépések és álláspontok, valamint a KKBP általános iránymutatásainak meghatározásához közvetlenül kapcsolódó cselekmények vagy mulasztások jogszerűségének értékelésére vagy értelmezésére.
(
14
)	Az értékelés a megtámadott végzés 28. és 39. pontjában található.
(
15
)	Ehhez a Bíróság figyelembe veszi azt a tényt, hogy a jogbiztonság célkitűzése megköveteli, hogy az uniós bíróság ne legyen köteles érdemben megvizsgálni az ügyet a hatáskörének megállapítása érdekében.
(
16
)	E cselekményeket és mulasztásokat az ítélet 20. pontja említi. Lényegében a következőkről van szó:
A KS és KD családtagjainak eltűnésére és meggyilkolására vonatkozóan lefolytatott megfelelő vizsgálatok hiánya e misszió végrehajtó megbízatásának ellátásához szükséges forrás és megfelelő személyi állomány hiányában;
olyan rendelkezések hiánya, amelyek költségmentességet írnának elő azon felperesek számára, akik felülvizsgálati bizottság előtti eljárásokban részt vehetnek, és e felülvizsgálati bizottságot úgy hozták létre, hogy nem rendelkezik a határozatainak végrehajtására vonatkozó hatáskörrel, vagy hogy jogorvoslatot biztosíthatna a megállapított jogsértések tekintetében;
az első és a második franciabekezdésben említett jogsértések teljes vagy részleges orvoslását lehetővé tévő korrekciós intézkedések meghozatalának elmulasztása, jóllehet az Eulex Koszovó vezetője az Unió tudomására hozta a felülvizsgálati bizottság megállapításait;
a Tanács és az EKSZ részéről történt, végrehajtási jogkörrel való visszaélés, főként azon kijelentés által, hogy az EULEX Koszovó mindent megtett annak érdekében, hogy felderítse KS férjének elrablását és valószínű meggyilkolását, illetve KD férjének és fiának meggyilkolását;
a végrehajtási jogkörrel való visszaélés vagy annak nem megfelelő gyakorlása az Eulex Koszovó végrehajtási megbízatásának az Európai Unió koszovói jogállamiság‑missziójáról szóló 2008/124 együttes fellépés módosításáról szóló, 2018. június 8‑i (KKBP) 2018/856 tanácsi határozattal (HL 2018. L 146., 5. o.) való visszavonása miatti, jóllehet az első és a második franciabekezdésben említett jogsértések továbbra is fennálltak;
a végrehajtó‑ vagy közhatalommal való visszaélés, mivel nem biztosították, hogy KD ügyében, amely prima facie háborús bűncselekménnyel kapcsolatos ügynek minősül, az Eulex Koszovó és/vagy a Különleges Ügyészség jogilag megalapozott vizsgálatot végezzen a Koszovói Különleges Tanács előtti nyomozás és vádemelés céljából.
(
17
)	Ez a lehetőség a 2014. június 12‑i 2014/349/KKBP tanácsi határozattal (HL 2014. L 174., 42. o.) módosított 2008/124 együttes fellépés 15a. cikkének szövegéből következik.
(
18
)	Lásd a 2008/124 együttes fellépés 1. és 2. cikkét.
(
19
)	E határozat megszüntette e misszió 2008/124 együttes fellépés 3. cikkének d) pontjában előírt azon kötelezettségét, hogy biztosítsa, hogy bizonyos bűncselekményeket „megfelelően kivizsgálják, azokkal kapcsolatban eljárást indítsanak, határozatot hozzanak és azt végrehajtsák”.