2021. november 11-én benyújtott kereset – IL és társai kontra Parlament
(T-724/21. sz. ügy)
Az eljárás nyelve: francia
Felek
Felperesek: ID és társai kontra Parlament (képviselők: P. de Bandt, M. Gherghinaru és L. Panepinto)
Alperes: Európai Parlament
Kérelmek
A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:
rendelje el az Európai Parlament elnöksége által hozott, az Európai Parlament három munkavégzési helyének épületeibe való belépésre irányadó rendkívüli egészségügyi és biztonsági szabályokról szóló 2021. október 27-i határozat megsemmisítését;
az alperest kötelezze az összes költség viselésére, ideértve a megtámadott határozat végrehajtásának felfüggesztésére irányuló keresettel kapcsolatos költségeket.
Jogalapok és fontosabb érvek
Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek három jogalapra hivatkoznak.
Az első jogalap arra vonatkozik, hogy a megtámadott határozat nem rendelkezik érvényes jogi alappal, amely lehetővé tenné a felperesek egészségügyi adatainak kezelését. A felperesek vitatják, hogy a tisztviselők személyzeti szabályzata 1e. cikkének (2) bekezdése és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 10. cikkének (1) bekezdése, 80. cikkének (4) bekezdése, valamint 126. cikkének (2) bekezdése érvényes jogi alapot alkot a megtámadott határozat elfogadásához, és ennélfogva velük szemben a vitatott intézkedések meghozatalához. A felperesek továbbá azzal érvelnek, hogy az elnökségnek a megtámadotthoz hasonló határozata nem alapozhatja meg igen érzékeny személyes adatok kezelésével járó intézkedéseket, mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: Charta) 8. cikkével összhangban az ilyen adatkezelés lényeges elemeit „törvényben” kell rögzíteni, ami nem áll fenn a Parlament elnökségének határozata esetén.
A második jogalap a személyes adatok kezelésére vonatkozó általános elvek megsértésére vonatkozik. E jogalap két részre oszlik.
Az első rész az adatkezelés célhoz kötöttsége elvének és a jogszerűség elvének megsértésére vonatkozik. Ugyanis ahhoz, hogy a felperesek uniós digitális Covid-igazolványaiban szereplő személyes adatokat fel lehessen használni a Parlament épületeibe való belépésük engedélyezésére, jogszabály megköveteli, hogy azokat e célból gyűjtsék. A tesztekre, a felépülésre vagy az oltásra vonatkozó egészségügyi adatok annak érdekében való kezelését kifejezetten engedélyező jogi alap hiányában, hogy a munkavégzési helyre és a plenáris ülésekre való belépést ezen adatoktól tegyék függővé, semmi esetre sem a Parlament elnökségének hatáskörébe tartozik az ilyen adatgyűjtés engedélyezése, még kevésbé olyan jogi norma révén, amely a fogalom formális értelmében véve nem törvény.
A második rész a lojalitás elvének, az átláthatóság elvének és az adatminimalizálás elvének megsértésére vonatkozik, mivel a személyes adatok gyűjtésének időpontjában a felpereseket nem tájékoztatták arról, hogy ezen adatokat arra fogják felhasználni, hogy a munkavégzési helyükre való belépést engedélyezzék számukra vagy megtagadják tőlük.
A harmadik jogalap arra vonatkozik, hogy a megtámadott határozat igazolás nélkül sérti a felperesek magánélethez és a személyes adatokhoz fűződő jogát, a testi épséghez való jogát, a szabadsághoz és biztonsághoz való jogát, valamint az egyenlőséghez való jogukat és a hátrányos megkülönböztetés tilalmát. E jogalap két részből áll.
Az első rész a felperesek testi épséghez való jogának, a szabadsághoz és biztonsághoz való jogának megsértésére, az egyenlőséghez való jog és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának megsértésére, valamint a felperesek magánélethez és a személyes adatokhoz fűződő jogának megsértésére vonatkozik.
A második rész arra vonatkozik, hogy a megtámadott határozattal az első részben említett jogok és elvek tekintetében okozott sérelem ellentétes a Charta 52. cikkének (1) bekezdésében rögzített arányosság elvével, mivel a vitatott intézkedés a kitűzött célok eléréséhez képest nem szükséges, megfelelő és arányos.
____________