62021CC0579
MANUEL CAMPOS SÁNCHEZ‑BORDONA
FŐTANÁCSNOK INDÍTVÁNYA
Az ismertetés napja: 2022. december 15. (
1
)
C-579/21. sz. ügy
J. M.
Apulaistietosuojavaltuutettu;
a Pankki S
részvételével
(az Itä‑Suomen hallinto‑oikeus [kelet‑finnországi közigazgatási bíróság] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
„Előzetes döntéshozatal – Személyes adatok kezelése – (EU) 2016/679 rendelet – A naplózásban szereplő adatok – Hozzáférési jog – Személyes adat fogalma – Címzett fogalma – Az adatkezelőnél dolgozó alkalmazottak”
1.
Egy pénzügyi szervezet alkalmazottja és egyidejűleg ügyfele arra kérte e pénzügyi szervezetet, hogy tájékoztassa őt azon személyek személyazonosságáról, akik egy belső vizsgálat keretében betekintettek a személyes adataiba. Miután a szervezet megtagadta tőle ezt a tájékoztatást, a megfelelő jogorvoslati lehetőségeket igénybe véve az Itä‑Suomen hallinto‑oikeushoz (kelet‑finnországi közigazgatási bíróság) fordult.
2.
Az említett bíróság az (EU) 2016/679 rendelet (
2
) értelmezésére irányuló előzetes döntéshozatal iránti kérelmet nyújtott be a Bírósághoz. E kérelem megválaszolása során a Bíróságnak az érintett meghatározott személyes adatai kezelésével kapcsolatos információkhoz való hozzáférési jogáról kell döntenie.
I. Jogi keret
A.
Az uniós jog. Az általános adatvédelmi rendelet
3.
A (11) preambulumbekezdés megállapítja:
„Ahhoz, hogy a személyes adatok az Unió egész területén hatékony védelemben részesüljenek, az érintettek jogait, valamint a személyes adatokat kezelő, illetve az adatkezelést meghatározó személyek kötelezettségeit megerősíteni és részletesen meghatározni szükséges, ugyanakkor pedig az egyes tagállamokban a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok betartásának ellenőrzéséhez és biztosításához egyenértékű hatáskört is biztosítani szükséges, és a jogsértőkre azonos szankciókat kell alkalmazni.”
4.
A 4. cikk („Fogalommeghatározások”) kimondja:
„E rendelet alkalmazásában:
1.
»személyes adat«: azonosított vagy azonosítható természetes személyre (»érintett«) vonatkozó bármely információ; azonosítható az a természetes személy, aki közvetlen vagy közvetett módon, különösen valamely azonosító, például név, szám, helymeghatározó adat, online azonosító vagy a természetes személy testi, fiziológiai, genetikai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára vonatkozó egy vagy több tényező alapján azonosítható;
2.
»adatkezelés«: a személyes adatokon vagy adatállományokon automatizált vagy nem automatizált módon végzett bármely művelet vagy műveletek összessége, így a gyűjtés, rögzítés, rendszerezés, tagolás, tárolás, átalakítás vagy megváltoztatás, lekérdezés, betekintés, felhasználás, közlés, továbbítás, terjesztés vagy egyéb módon történő hozzáférhetővé tétel útján, összehangolás vagy összekapcsolás, korlátozás, törlés, illetve megsemmisítés;
9.
»címzett«: az a természetes vagy jogi személy, közhatalmi szerv, ügynökség vagy bármely egyéb szerv, akivel vagy amellyel a személyes adatot közlik, függetlenül attól, hogy harmadik fél‑e […].”
5.
A 15. cikk („Az érintett hozzáférési joga”) (1) bekezdése a következőképpen szól:
„Az érintett jogosult arra, hogy az adatkezelőtől visszajelzést kapjon arra vonatkozóan, hogy személyes adatainak kezelése folyamatban van‑e, és ha ilyen adatkezelés folyamatban van, jogosult arra, hogy a személyes adatokhoz és a következő információkhoz hozzáférést kapjon:
a)
az adatkezelés céljai;
b)
az érintett személyes adatok kategóriái;
c)
azon címzettek vagy címzettek kategóriái, akikkel, illetve amelyekkel a személyes adatokat közölték vagy közölni fogják, ideértve különösen a harmadik országbeli címzetteket, illetve a nemzetközi szervezeteket;
d)
adott esetben a személyes adatok tárolásának tervezett időtartama, vagy ha ez nem lehetséges, ezen időtartam meghatározásának szempontjai;
e)
az érintett azon joga, hogy kérelmezheti az adatkezelőtől a rá vonatkozó személyes adatok helyesbítését, törlését vagy kezelésének korlátozását, és tiltakozhat az ilyen személyes adatok kezelése ellen;
f)
a valamely felügyeleti hatósághoz címzett panasz benyújtásának joga;
g)
ha az adatokat nem az érintettől gyűjtötték, a forrásukra vonatkozó minden elérhető információ;
h)
a 22. cikk (1) és (4) bekezdésében említett automatizált döntéshozatal ténye, ideértve a profilalkotást is, valamint legalább ezekben az esetekben az alkalmazott logikára és arra vonatkozó érthető információk, hogy az ilyen adatkezelés milyen jelentőséggel bír, és az érintettre nézve milyen várható következményekkel jár.”
6.
A 24. cikk („Az adatkezelő feladatai”) (1) bekezdése értelmében:
„Az adatkezelő az adatkezelés jellege, hatóköre, körülményei és céljai, valamint a természetes személyek jogaira és szabadságaira jelentett, változó valószínűségű és súlyosságú kockázat figyelembevételével megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket hajt végre annak biztosítása és bizonyítása céljából, hogy a személyes adatok kezelése e rendelettel összhangban történik. Ezeket az intézkedéseket az adatkezelő felülvizsgálja és szükség esetén naprakésszé teszi.”
7.
A 25. cikk („Beépített és alapértelmezett adatvédelem”) (2) bekezdése alapján:
„Az adatkezelő megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket hajt végre annak biztosítására, hogy alapértelmezés szerint kizárólag olyan személyes adatok kezelésére kerüljön sor, amelyek az adott konkrét adatkezelési cél szempontjából szükségesek. Ez a kötelezettség vonatkozik a gyűjtött személyes adatok mennyiségére, kezelésük mértékére, tárolásuk időtartamára és hozzáférhetőségükre. Ezek az intézkedések különösen azt kell, hogy biztosítsák, hogy a személyes adatok alapértelmezés szerint a természetes személy beavatkozása nélkül ne válhassanak hozzáférhetővé meghatározatlan számú személy számára.”
8.
A 29. cikk („Az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó irányítása alatt végzett adatkezelés”) rögzíti:
„Az adatfeldolgozó és bármely, az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó irányítása alatt eljáró, a személyes adatokhoz hozzáféréssel rendelkező személy ezeket az adatokat kizárólag az adatkezelő utasításának megfelelően kezelheti, kivéve, ha az ettől való eltérésre őt uniós vagy tagállami jog kötelezi.”
9.
A 30. cikk („Az adatkezelési tevékenységek nyilvántartása”) előírja:
„(1)   Minden adatkezelő és – ha van ilyen – az adatkezelő képviselője a felelősségébe tartozóan végzett adatkezelési tevékenységekről nyilvántartást vezet. E nyilvántartás a következő információkat tartalmazza:
a)
az adatkezelő neve és elérhetősége, valamint – ha van ilyen – a közös adatkezelőnek, az adatkezelő képviselőjének és az adatvédelmi tisztviselőnek a neve és elérhetősége;
b)
az adatkezelés céljai;
c)
az érintettek kategóriáinak, valamint a személyes adatok kategóriáinak ismertetése;
d)
olyan címzettek kategóriái, akikkel a személyes adatokat közlik vagy közölni fogják, ideértve a harmadik országbeli címzetteket vagy nemzetközi szervezeteket;
[…]
f)
ha lehetséges, a különböző adatkategóriák törlésére előirányzott határidők;
g)
ha lehetséges, a 32. cikk (1) bekezdésében említett technikai és szervezési intézkedések általános leírása.
(2)   Minden adatfeldolgozó és – ha van ilyen – az adatfeldolgozó képviselője nyilvántartást vezet az adatkezelő nevében végzett adatkezelési tevékenységek minden kategóriájáról; a nyilvántartás a következő információkat tartalmazza:
a)
az adatfeldolgozó vagy adatfeldolgozók neve és elérhetőségei, és minden olyan adatkezelő neve és elérhetőségei, amelynek vagy akinek a nevében az adatfeldolgozó eljár, továbbá – ha van ilyen – az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó képviselőjének, valamint az adatvédelmi tisztviselőnek a neve és elérhetőségei;
b)
az egyes adatkezelők nevében végzett adatkezelési tevékenységek kategóriái;
c)
adott esetben a személyes adatok harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítása […];
d)
ha lehetséges, a 32. cikk (1) bekezdésében említett technikai és szervezési intézkedések általános leírása.
(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett nyilvántartást írásban kell vezetni, ideértve az elektronikus formátumot is.
(4)   Az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó, valamint – ha van ilyen – az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó képviselője megkeresés alapján a felügyeleti hatóság részére rendelkezésére bocsátja a nyilvántartást.
(5)   Az (1) és (2) bekezdésben foglalt kötelezettségek nem vonatkoznak a 250 főnél kevesebb személyt foglalkoztató vállalkozásra vagy szervezetre, kivéve, ha az általa végzett adatkezelés az érintettek jogaira és szabadságaira nézve valószínűsíthetően kockázattal jár, ha az adatkezelés nem alkalmi jellegű, vagy ha az adatkezelés kiterjed a személyes adatok […] különleges kategóriáinak vagy a […] büntetőjogi felelősség megállapítására vonatkozó határozatokra és bűncselekményekre vonatkozó személyes adatoknak a kezelésére.”
10.
Az 58. cikk („Hatáskörök”) (1) bekezdése a következőképpen szól:
„A felügyeleti hatóság vizsgálati hatáskörében eljárva:
a)
utasítja az adatkezelőt és az adatfeldolgozót, illetve adott esetben az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó képviselőjét, hogy számára a feladatai elvégzéséhez szükséges tájékoztatást megadja;
[…].”
B.
A nemzeti jog
1. A Tietosuojalaki (1050/2018) (
3
)
11.
A 30. § szerint a munkavállalók személyes adatainak kezelésére, a munkavállalók esetében elvégzendő vizsgálatokra és ellenőrzésekre és az ezek során betartandó követelményekre, valamint a munkahelyi technikai ellenőrzésre és a munkavállalók e‑mailjeinek letöltésére és megnyitására vonatkozó rendelkezéseket a Laki yksityisyyden suojasta työelämässä (759/2004) (
4
) tartalmazza.
12.
A 34. § első bekezdése értelmében az érintett nem jogosult arra, hogy az általános adatvédelmi rendelet 15. cikkével összhangban hozzáférést kapjon a róla gyűjtött adatokhoz, ha
1)
az adatok rendelkezésre bocsátása veszélyeztetheti a nemzetbiztonságot, a honvédelmet, a közrendet és a közbiztonságot vagy a bűncselekmények megelőzését vagy felderítését;
2)
az adatok rendelkezésre bocsátása komoly veszélyt jelenthet az érintett egészségére vagy kezelésére, illetve az érintett vagy valamely harmadik személy jogaira; vagy
3)
a személyes adatokat felügyeleti és ellenőrzési tevékenységek során használják fel, és az adatok visszatartása Finnország vagy az Európai Unió fontos gazdasági vagy pénzügyi érdekének védelméhez szükséges.
13.
A 34. § második bekezdése értelmében abban az esetben, ha az első bekezdés alapján az adatoknak csak egy részére nem terjed ki az általános adatvédelmi rendelet 15. cikkében szabályozott jog, az érintett jogosult arra, hogy hozzáférést kapjon a rá vonatkozó összes többi adathoz.
14.
A 34. § harmadik bekezdése szerint az érintettet tájékoztatni kell a korlátozás indokairól, feltéve, hogy ez nem veszélyezteti a korlátozás célját.
15.
A 34. § negyedik bekezdése szerint az általános adatvédelmi rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében említett adatokat az érintett kérésére az adatvédelmi biztos helyettesének rendelkezésére kell bocsátani, amennyiben az érintett nem jogosult hozzáférni a róla gyűjtött adatokhoz.
2. A Laki yksityisyyden suojasta työelämässä (759/2004)
16.
A 2. szakasz 4. §‑ának második bekezdése értelmében a munkáltató köteles a munkavállalót előzetesen tájékoztatni a megbízhatóságának megállapítására szolgáló adatok beszerzéséről. A munkavállaló hitelképességének ellenőrzésekor a munkáltatónak arról is tájékoztatnia kell a munkavállalót, hogy a hitelinformációk melyik nyilvántartásból származnak. Ha a munkavállalóra vonatkozó adatokat a munkavállalótól eltérő személytől gyűjtötték, a munkáltatónak közölnie kell a munkavállalóval a kapott adatokat, mielőtt azokat a munkavállalót érintő döntések meghozatala során felhasználná. Az adatkezelő arra vonatkozó kötelezettségeit, hogy adatokat bocsásson az érintett rendelkezésére, és az érintettnek az adatokhoz való hozzáféréshez való jogát az általános adatvédelmi rendelet III. fejezete szabályozza.
II. A tényállás, az eljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
17.
2014‑ben J. M. tudomást szerzett arról, hogy 2013. november 1. és december 31. között a Suur‑Savon Osuuspankki (a továbbiakban: Pankki) pénzügyi szervezet ügyfeleként személyes adataiba betekintettek. J. M. ebben az időszakban a Pankkinak nemcsak ügyfele, hanem alkalmazottja is volt.
18.
2018. május 29‑én – mivel gyanította, hogy a betekintés indokai nem voltak teljes mértékben jogszerűek – J. M. arra kérte a Pankkit, hogy tájékoztassa őt azon alkalmazottak személyazonosságáról, akik az adataihoz a fent említett időszakban hozzáfértek, valamint az adatkezelés céljáról.
19.
A Pankki időközben elbocsátotta J. M.‑et, aki többek között azzal indokolta kérelmét, hogy tisztázni szeretné elbocsátásának indokait.
20.
2018. augusztus 30‑án a Pankki adatkezelői minőségében megtagadta azon alkalmazottak nevének J. M.-mel való közlését, akik J. M. ügyféladatait kezelték. Azzal érvelt, hogy az általános adatvédelmi rendelet 15. cikkében foglalt jog nem vonatkozik azon napi nyilvántartásokra vagy belső naplókra, amelyek rögzítik, hogy mely alkalmazottak és mikor férhettek hozzá az ügyféladatokat tartalmazó számítógépes rendszerhez. Ráadásul a kért információ az említett alkalmazottak, nem pedig J. M. személyes adataira vonatkozott.
21.
A félreértések elkerülése érdekében a Pankki az alábbiakban ismertetett további magyarázatokkal szolgált J. M.‑nek:
–
az intézet belső részlegei 2014‑ben megvizsgálták J. M. ügyféladatait a 2013. november 1. és december 31. közötti időszakra vonatkozóan;
–
ezek a vizsgálatok a Pankki egy másik ügyfele adatainak kezelésével függtek össze, amely adatokból kiderült, hogy ez a személy olyan kapcsolatban állt J. M.‑mel, amely összeférhetetlenséget eredményezhetett. Az adatkezelés célja tehát e helyzet tisztázása volt. (
5
)
22.
J. M. a nemzeti felügyeleti hatósághoz (az adatvédelmi biztos helyettesének hivatala, Finnország) fordult, és azt kérte, hogy e hatóság utasítsa a Pankkit a kért tájékoztatás megadására.
23.
2020. augusztus 4‑én az adatvédelmi biztos helyettese elutasította J. M. kérelmét.
24.
J. M. keresetet nyújtott be az Itä‑Suomen hallinto‑oikeushoz (kelet‑finnországi közigazgatási bíróság), amelyben azzal érvelt, hogy az általános adatvédelmi rendelet alapján jogosult tájékoztatást kapni arról, hogy a pénzügyi szervezetnél kik és milyen minőségben tekintettek be az adataiba.
25.
Ezzel összefüggésben az említett bíróság a következő kérdéseket terjesztette a Bíróság elé:
„1)
Úgy kell‑e értelmezni az érintettet az általános adatvédelmi rendelet 15. cikkének (1) bekezdése alapján megillető hozzáférési jogot a rendelet 4. cikkének 1. pontja értelmében vett »személyes adat« [fogalmával] összefüggésben, hogy az adatkezelő által gyűjtött azon információk, amelyekből kiderül, hogy ki, mikor és milyen célból kezelte az érintett személyes adatait, nem minősülnek olyan információknak, amelyekhez az érintett jogosult hozzáférni, különösen azért, mert az adatkezelő munkavállalóira vonatkozó adatokról van szó?
2)
Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén, és ha az érintett az általános adatvédelmi rendelet 15. cikkének (1) bekezdése alapján nem jogosult hozzáférni az első kérdésben említett információkhoz, mert azok nem minősülnek az érintettnek az általános adatvédelmi rendelet 4. cikkének 1. pontja szerinti »személyes adat[ának]«, akkor a jelen ügyben azokat az információkat is figyelembe kell venni, amelyekhez az érintett a 15. cikk (1) bekezdésének [a)–h)] pontja alapján jogosult hozzáférni:
a)
Hogyan kell értelmezni az adatkezelésnek a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett célját az érintett hozzáférési jogának terjedelmére tekintettel, azaz megalapozhatja‑e az adatkezelés célja az adatkezelő által gyűjtött felhasználói naplóadatokhoz, például az adatokat kezelő személy személyes adataira vonatkozó információkhoz, valamint a személyes adatok kezelésének időpontjához és céljához való hozzáféréshez való jogot?
b)
Ebben az összefüggésben bizonyos feltételek mellett a személyes adatoknak az általános adatvédelmi rendelet 15. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti címzettjeinek tekinthetők‑e a J. M. ügyféladatait kezelő személyek, akikről az érintett jogosult tájékoztatást kapni?
3)
Jelentőséggel bír‑e az eljárás szempontjából, hogy egy szabályozott tevékenységet folytató bankról van szó, vagy hogy J. M. a bank alkalmazottja és ügyfele is volt egyidejűleg?
4)
Jelentőséggel bír‑e a fent megfogalmazott kérdések értékelése szempontjából, hogy J. M. adatait az általános adatvédelmi rendelet hatálybalépése előtt kezelték?”
III. A Bíróság előtti eljárás
26.
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelmet 2021. szeptember 22‑én vették nyilvántartásba a Bíróságnál.
27.
J. M., a Pankki, az osztrák, a cseh és a finn kormány, valamint az Európai Bizottság írásbeli észrevételeket nyújtott be.
28.
A 2022. október 12‑i tárgyaláson J. M., az adatvédelmi biztos helyettesének hivatala, a Pankki, a finn kormány és a Bizottság jelent meg.
IV. Elemzés
29.
Mivel a kérdést előterjesztő bíróság az általános adatvédelmi rendelet több rendelkezésének értelmezését kéri, először is azt kell megvizsgálni, hogy az említett rendelet időbeli hatálya alapján alkalmazandó‑e az alapügyre. Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett negyedik kérdés e kétségre vonatkozik.
A.
Az általános adatvédelmi rendelet alkalmazhatósága (az előzetes döntéshozatalra előterjesztett negyedik kérdés)
30.
Az általános adatvédelmi rendelet, 99. cikkének (1) bekezdése értelmében, 2016. május 24‑én lépett hatályba. Alkalmazhatóságát azonban 2018. május 25‑re halasztották. (
6
)
31.
J. M. személyes adatainak vizsgálatára 2013. november 1. és december 31. között, vagyis az általános adatvédelmi rendelet hatálybalépése és alkalmazása előtt került sor.
32.
A jelen ügyben releváns időpont azonban 2018. május 29., amikor J. M. a – 2018. május 25‑től alkalmazandó – általános adatvédelmi rendelet 15. cikkének (1) bekezdésére hivatkozva a szóban forgó információkat kérte.
33.
Amint azt az osztrák kormány hangsúlyozta, az általános adatvédelmi rendelet 15. cikkének (1) bekezdése az érintettek számára eljárási jellegű jogot (hozzáférési jog) biztosít arra vonatkozóan, hogy személyes adataik kezeléséről információkat kapjanak. (
7
) Az ilyen jellegű szabály a hatálybalépése időpontjától alkalmazandó. (
8
) J. M. ezért hivatkozhatott rá, amikor a Pankkitól információkat kért.
34.
Az általános adatvédelmi rendelet hatálybalépése előtt beszerzett adatok kezelésének jogszerűségét természetesen az akkor hatályos anyagi jogi szabályok, nevezetesen a 95/46/EK irányelv (
9
) és – amennyiben visszamenőlegesen alkalmazandó – az általános adatvédelmi rendelet fényében kell értékelni. (
10
)
35.
Mivel nem vitatott, hogy a kért információk az adatkezelő birtokában voltak, amikor J. M. az azokhoz való hozzáférést kérte (ami az általános adatvédelmi rendelet 15. cikkének (1) bekezdése által biztosított jog), ez utóbbi rendeletet kellett alkalmazni. (
11
)
36.
Ennek következtében az a tény, hogy a szóban forgó adatokat az általános adatvédelmi rendelet hatálybalépése előtt kezelték, nem releváns az érintett által az általános adatvédelmi rendelet 15. cikkének (1) bekezdése alapján kért információkhoz való hozzáférés vagy azok megtagadása szempontjából.
B.
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első és második kérdés
37.
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első és második kérdés együttesen vizsgálható. Az általuk felvetettkétség lényegében azzal kapcsolatos, hogy J. M.‑nek a Pankki által gyűjtött és kezelt személyes adatai vajon egybeesnek‑e azokkal az információkkal, amelyekhez az érintett az általános adatvédelmi rendelet 15. cikkének (1) bekezdése alapján jogosult hozzáférni.
1. Az alkalmazott személyazonossága és az érintett személyes adatai
38.
Emlékeztetek arra, hogy a J. M. által kért információk azon alkalmazottak személyazonosságára vonatkoztak, akik 2013‑ban betekintettek az ő ügyféladataiba, valamint arra, hogy mikor és milyen célból került sor az adatkezelésre.
39.
A tárgyaláson megerősítést nyert, hogy J. M. a kérelmét az említett alkalmazottak személyazonosságának megismerésére korlátozta. A jogvitában konkrétan nem vitatott, hogy az adatainak a bank általi kezelése jogszerűen történt. (
12
)
40.
Márpedig:
–
ami az adatkezelés időpontját illeti – amint az az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik –, azt J. M. már a kérelem benyújtásakor ismerte;
–
az adatkezelés célját illetően a Pankki azt a fentiekben ismertetett feltételek szerint közölte J. M.‑mel. (
13
)
41.
A vita ezért kizárólag a Pankki azon alkalmazottai személyazonosságára vonatkozó információkra összpontosul, akik J. M. személyes adatait kezelték.
42.
Valójában ezek az információk az adatkezelési műveletek részleteire vonatkoznak, nem pedig az érintettnek az általános adatvédelmi rendelet 4. cikkének 1. pontja szerinti – szűkebb értelemben vett – személyes adataira. (
14
)
43.
Egyértelmű, hogy az a személy, akinek az adataiba betekintettek, J. M. volt. (
15
) Miután J. M. az adatai kezelésére vonatkozóan visszajelzést kapott a Pankkitól, (
16
) az általános adatvédelmi rendelet 15. cikkének (1) bekezdése alapján az említett rendelkezés a)–h) pontjaiban felsorolt információkhoz volt jogosult hozzáférni. (
17
) Ennek biztosítása elősegíti az érintettek jogainak az adatkezelés jogszerűségét biztosító mechanizmusok keretében történő gyakorlását. (
18
)
44.
Az általános adatvédelmi rendelet 15. cikkének (1) bekezdéséből következik, hogy az említett információk az adatkezelés körülményeire vonatkoznak.
45.
Az általános adatvédelmi rendelet 15. cikkének (1) bekezdése ugyanis biztosítja az érintett számára azt a jogot, hogy az adatkezelőtől megkapja:
–
először is a „visszajelzést […] arra vonatkozóan, hogy személyes adatainak kezelése folyamatban van‑e”.
–
másodszor, az adatkezelés tényének megerősítését követően, „a személyes adatokhoz és a következő információkhoz hozzáférést”, (
19
) amelyek az említett rendelkezés a)–h) pontjaiban vannak felsorolva.
46.
A rendelkezés különbséget tesz egyrészt a „személyes adatok”, másrészt az (1) bekezdés pontjaiban hivatkozott „információk” között.
47.
Az érintettnek az általános adatvédelmi rendelet 15. cikke (1) bekezdésének a)–h) pontjai alapján nyújtandó információk ezért nem téveszthetők össze az érintettnek az általános adatvédelmi rendelet 4. cikkének 1. pontja szerinti személyes adataival.
48.
Természetesen nem adatokról, hanem a következőkre vonatkozó információkról van szó:
–
„az adatkezelés céljai” (a) pont);
–
„az érintett személyes adatok kategóriái” (b) pont);
–
a „[tárolás] tervezett időtartama” (d) pont);
–
az érintett e), f) és g) pontjaiban foglalt jogai; (
20
)
–
az automatizált döntéshozatal ténye (h) pont).
49.
Az információk valamennyi fent említett esetben az érintett meghatározott jogaira, vagy különösen az elvégzett adatkezeléssel kapcsolatos elemekre – mint annak célja (ami éppúgy oka is) és tárgya (a kezelt adatok kategóriái) – vonatkoznak.
50.
Az azon címzettekre vonatkozó információk, akikkel az érintett személyes adatait közölték vagy közölni fogják (az általános adatvédelmi rendelet 15. cikke (1) bekezdésének c) pontja) további fogalmi problémákat vet fel, amelyekkel rögtön ezt követően foglalkozom majd.
51.
Az általános adatvédelmi rendelet 15. cikkének (1) bekezdése – röviden összefoglalva – a magára az adatkezelés tényére és annak körülményeire vonatkozó információkhoz való jogról rendelkezik. Ezen információk kiegészülnek az érintettnek a kezelt adatokkal kapcsolatos jogaira – mint a felügyeleti hatósághoz címzett panasz benyújtásának joga – vonatkozó információkkal.
52.
Az adatkezelés puszta ténye és annak körülményei véleményem szerint nem minősülnek az általános adatvédelmi rendelet 4. cikkének 1. pontja értelmében vett „személyes adatnak”.
53.
Igaz, hogy az adatkezelés olyan döntéseket eredményezhet, amelyek kihatnak az érintettre, amint arra a kérdést előterjesztő bíróság rámutatott. (
21
) Ez az eredmény azonban nem függ attól, hogy a Pankki nevében és felelőssége mellett konkrétan mely természetes személy vagy személyek vizsgálták az adatokat, ami az alapügyben kérdéses információ.
54.
J. M. ez alapján jogosult arra, hogy a Pankki – mint adatkezelő – tájékoztassa őt a birtokában lévő, magától J. M.‑től (az általános adatvédelmi rendelet 13. cikke), vagy más módon megszerzett (az általános adatvédelmi rendelet 14. cikke) személyes adatokról. Jogosult – ez esetben az általános adatvédelmi rendelet 15. cikke alapján – arra is, hogy információkat kapjon az említett adatokra vonatkozó valamennyi adatkezelés tényéről és körülményeiről, de nem azért, mert ez utóbbi önmagában véve „személyes adatnak” minősül, hanem az általános adatvédelmi rendelet 15. cikkének kifejezett előírása miatt. (
22
)
55.
A későbbiekben részletesebben kifejtetteket előrevetítve, a jelen ügyben releváns körülmény, hogy a J. M. adataiba betekintő alkalmazottak személyazonossága nem minősül J. M. „személyes adatának”.
56.
Más a helyzet viszont, amikor az általam később hivatkozott naplók vagy nyilvántartások az érintett személyes adatait – nem pedig az azokhoz korábban hozzáférő alkalmazottakra történő utalást – közvetlenül vagy közvetve tartalmazzák. Az, hogy ez így van‑e, nagymértékben függ a vonatkozó naplók vagy nyilvántartások tartalmától. Mivel azonban – ismétlem – az alapügy a Pankki alkalmazottainak személyazonosságára korlátozódik, ezek az adatok nem J. M.‑nek, hanem maguknak az alkalmazottaknak a személyes adatai.
2. Az azon címzettekre vonatkozó információkhoz való hozzáférés, akikkel az érintett személyes adatait közölték
57.
A kérdést előterjesztő bíróság azt szeretné megtudni, hogy – még akkor is, ha azok nem minősülnek J. M. személyes adatainak – J. M. az általános adatvédelmi rendelet 15. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontja alapján jogosult‑e arra, hogy a Pankkitól információkat kapjon azon alkalmazottakra vonatkozóan, akik a személyes adatait kezelték.
58.
Az a) pont alapján az érintett jogosult arra, hogy az adatkezelőtől visszajelzést kapjon az adatkezelés céljairól. Ez a pont (amelyet a jelen ügyben tiszteletben tartottak, mivel a Pankki tájékoztatta J. M.‑et az adatkezelés céljáról) azonban nem rendelkezik feltételekről annak megállapítására, hogy kik az érintett személyes adatainak címzettjei.
59.
A kérdés ellenben teljesen logikus, amennyiben az általános adatvédelmi rendelet 15. cikke (1) bekezdése c) pontjának értelmezésére irányul. Emlékeztetek arra, hogy e cikk szerint az érintett jogosult arra, hogy információkat kapjon „azon címzettek[ről] vagy címzettek kategóriái[ról], akikkel, illetve amelyekkel a személyes adatokat közölték vagy közölni fogják […]”.
60.
Az általános adatvédelmi rendelet 4. cikkének 9. pontja viszont a „címzett” fogalmát a következőképpen határozza meg: „az a természetes vagy jogi személy, közhatalmi szerv, ügynökség vagy bármely egyéb szerv, akivel vagy amellyel a személyes adatot közlik, függetlenül attól, hogy harmadik fél‑e”.
61.
Ez az utolsó albekezdés („függetlenül attól, hogy harmadik fél‑e”) a rendelkezés szubjektív hatályát illetően félreértésekhez vezethet, amint arra a tárgyaláson is felhívták a figyelmet. A felületes – és véleményem szerint téves – értelmezés alapján úgy tűnhet, hogy nemcsak bármely olyan harmadik személy lehet „címzett”, akivel a Pankki J. M. személyes adatait közölte, hanem valamennyi alkalmazott, aki az említett adatokba konkrétan a Pankki mint jogi személy nevében és helyett betekint.
62.
Az általános adatvédelmi rendelet 4. cikkének 10. pontjában szereplő meghatározás alapján a „harmadik fél”„az a természetes vagy jogi személy, közhatalmi szerv, ügynökség vagy bármely egyéb szerv, amely nem azonos az érintettel, az adatkezelővel, az adatfeldolgozóval vagy azokkal a személyekkel, akik az adatkezelő vagy adatfeldolgozó közvetlen irányítása alatt a személyes adatok kezelésére felhatalmazást kaptak”. (
23
)
63.
Ezen előfeltevések alapján úgy vélem, hogy a címzett fogalma nem foglalja magában a jogi személy azon alkalmazottjait, akik a jogi személy számítógépes rendszerét használva a jogi személy igazgatóságának utasításai alapján valamely ügyfél személyes adataiba betekintenek. Amikor ezek az alkalmazottak az adatkezelő közvetlen irányítása alatt járnak el, önmagában e tény alapján nem minősülnek az adatok „címzett[jeinek]”. (
24
)
64.
Előfordulhat azonban, hogy valamely alkalmazott nem tartja be az adatkezelő által meghatározott eljárásokat, és az ügyfelek vagy más alkalmazottak adataihoz saját kezdeményezésére jogellenesen fér hozzá. Ebben az esetben a jogellenesen eljáró alkalmazott nem az adatkezelő nevében járt el.
65.
Ennyiben a jogellenesen eljáró alkalmazott olyan „címzett[nek]” minősülhet, akivel az érintett személyes adatait saját maga által – tehát jogellenesen –, (
25
) vagy (önálló) adatkezelőként „közölték” (képletesen szólva). (
26
)
66.
Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatban szereplő tényállás leírásából és a Pankki által a tárgyaláson előadott érvekből az következik, hogy e szervezet saját felelősségére felhatalmazta az alkalmazottjait arra, hogy J. M. személyes adataiba betekintsenek. Ezek az alkalmazottak tehát az adatkezelő utasításait követték, és az ő nevében jártak el. Ennek következtében nem minősülhetnek az általános adatvédelmi rendelet 15. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében vett címzetteknek. (
27
)
67.
Más kérdés, ha ezen alkalmazottak azonosítását és azon időpont megjelölését, amikor valamelyikük hozzáfért az ügyfél személyes adataihoz (azaz a nyilvántartási rendszerben vagy nyilvántartásban szereplő adatok tartalmához, amelyekkel rögtön ezt követően foglalkozom majd), eljárásuk jogszerűségének ellenőrzése érdekében a felügyeleti hatóságok rendelkezésére kell bocsátani.
68.
Ezt az általános adatvédelmi rendelet 29. cikke is alátámasztja, amikor „az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó irányítása alatt eljáró, a személyes adatokhoz hozzáféréssel rendelkező személy[ekre]” hivatkozik. Ezek a személyek csak a munkáltatójuk – a tényleges adatkezelő (vagy adatfeldolgozó) – utasítására kezelhetnek ilyen adatokat.
69.
Az általános adatvédelmi rendelet 15. cikke (1) bekezdésének célja, hogy az érintett a személyes adataival kapcsolatos jogait hatékonyan gyakorolhassa (megvédhesse). Ezért őt tájékoztatni kell arról, hogy ki az adatkezelő, és adott esetben arról, hogy az adatokat mely címzettekkel közölték. E tájékoztatást követően az érintett az adatkezelőn kívül az adatairól tudomást szerző címzettekhez is fordulhat.
70.
Természetesen az érintettnek felmerülhetnek kétségei azzal kapcsolatban, hogy jogszerű‑e meghatározott személyeknek az adatkezelő vagy adatfeldolgozó nevében és felügyelete mellett végzett adatkezelésben való részvétele.
71.
Ebben a helyzetben – amint arra a cseh kormány és a Bizottság is rámutatott a tárgyalás során – az érintett panasszal fordulhat az adatvédelmi tisztviselőhöz (az általános adatvédelmi rendelet 38. cikkének (4) bekezdése) vagy a felügyeleti hatósághoz (az általános adatvédelmi rendelet 15. cikke (1) bekezdésének f) pontja és 77. cikke). Másfelől az érintett nem jogosult azon alkalmazott személyes adatának (a személyazonosságára vonatkozó adatnak) közvetlen megszerzésére, aki – mivel az adatkezelőnek vagy az adatfeldolgozónak alá van rendelve – főszabály szerint az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó utasításai szerint jár el.
72.
A tárgyaláson megvitatásra került, hogy az adatvédelmi tisztviselőhöz vagy a felügyeleti hatósághoz való fordulás lehetősége elegendő garanciát jelent‑e azon személy jogainak védelme szempontjából, akinek az adatait kezelték.
73.
E vita lezárását követően lehetővé válik egy kiterjesztő álláspont elfogadása, amely szerint valamennyi érintett jogosult megismerni az adatkezelő azon alkalmazottainak személyazonosságát, akik az adataihoz – akár az adatkezelő utasításai alapján és irányítása alatt – hozzáfértek.
74.
Úgy vélem, hogy az általános adatvédelmi rendelet nem támaszt alá egy ilyen elképzelést, ami azonban nem zárja ki annak lehetőségét, hogy azt valamely tagállam a nemzeti jogában egy vagy több konkrét ágazatra vonatkozóan elfogadja. (
28
)
75.
Véleményem szerint nem lenne bölcs dolog, ha a Bíróság – kvázi jogalkotói feladatokat vállalva – az általános adatvédelmi rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében foglalt kötelezettségek fölé helyezett, új tájékoztatási kötelezettség bevezetésével módosítaná az általános adatvédelmi rendeletet. Ez abban az esetben valósulna meg, ha az adatkezelőnek az érintettet már nem csupán annak a címzettnek a személyazonosságáról kellene tájékoztatnia, akivel az adatokat közölték, hanem – megkülönböztetés nélkül – minden olyan alkalmazottjáéról vagy a vállalkozás belső köréhez tartozó személyekéről is, akik ezen adatokhoz jogszerűen hozzáfértek. (
29
)
76.
Amint arra a Pankki a tárgyalás során rámutatott, az ügyféladatok kezelését elvégző egyes alkalmazottak személyazonossága biztonsági szempontból – legalábbis bizonyos gazdasági ágazatokban – különösen érzékeny információnak minősül.
77.
Ezek az alkalmazottak olyan személyek általi nyomásgyakorlási és befolyásolási kísérleteknek lehetnének kitéve, akik a bank ügyfeleiként érdekeltek lehetnek abban, hogy személyes kapcsolatot építsenek ki a kapcsolattartóval, aki nem is annyira maga a pénzügyi szervezet, hanem annak – a vállalati lánc gyengébb láncszemét jelentő – egy vagy több alkalmazottja. Ilyen helyzet akkor állhatna fenn például, ha a bankokat a pénzügyi területen elkövetett jogsértések megelőzése és az ezek elleni küzdelem során terhelő kötelezettségeknek való megfelelés érdekében a tranzakciókat az ügyféladatokba való betekintés révén nyomon követik.
78.
Az igaz, hogy az ügyfél kételkedhet annak a természetes személynek a feddhetetlenségében vagy pártatlanságában, aki az adatai kezelésében az adatkezelő nevében részt vett. Ez a kétség, ha megalapozott, az említett személlyel szembeni fellépéshez való joga gyakorlására tekintettel igazolhatja az ügyfélnek az alkalmazott személyazonossága megismeréséhez fűződő érdekét.
79.
Az ilyen információk érzékenységére tekintettel az alkalmazott személyazonosságának megismeréséhez fűződő érdek szemben áll az adatkezelőknek azzal a nem kevésbé vitathatatlan érdekével, hogy diszkréten kezeljék az alkalmazottaik személyazonosságát, valamint az alkalmazottaknak a saját adataik védelméhez való jogával. Véleményem szerint az egyensúly a felügyeleti hatóságnak a két egymással versengő érdeketet mérlegelő döntőbíróként történő közreműködésével érhető el.
80.
A jelen ügyhöz hasonló esetben a felügyeleti hatóságnak kell tehát pártatlan helyzetéből eredően értékelnie, hogy a banknál dolgozó alkalmazottak eljárásával kapcsolatos kétségek eléggé megalapozottak és következetesek‑e ahhoz, hogy indokolják a személyazonosságuk megőrzésének feláldozását.
3. Az alkalmazottak személyazonosságára vonatkozó, a fájlokban vagy a műveleti nyilvántartásban szereplő adatokhoz való hozzáférés
81.
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első és a második kérdésre adott válasz itt véget is érhetne, miután megállapítást nyert, hogy a szervezet nevében és utasításai szerint eljáró alkalmazottak nem minősülnek az általános adatvédelmi rendelet 15. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett, szűkebb értelemben vett címzetteknek.
82.
A választ azonban ki kell egészíteni az érintett arra vonatkozó állítólagos jogának elemzésével, hogy megismerje az alkalmazottak személyazonosságát, ha az rögzítve van a fájlokban vagy a műveleti nyilvántartásban. Jóllehet – amint azt már említettem – nem minden ilyen fájl vagy nyilvántartás tartalma azonos szükségszerűen, általánosan elfogadott, hogy azok tükrözik, hogy (az adatkezelő alkalmazottai közül) ki, hogyan és mikor tekintett be az ügyféladatokba.
83.
Az ilyen jellegű nyilvántartási rendszer lehetővé teszi az adatkezelő számára, hogy eleget tegyen az általános adatvédelmi rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében meghatározott elvek betartására vonatkozó kötelezettségének, és megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket hajtson végre annak biztosítása és bizonyítása céljából, hogy az adatkezelés az említett rendelettel összhangban történik (az általános adatvédelmi rendelet 24. cikkének (1) bekezdése és 25. cikkének (2) bekezdése).
84.
A Bizottság által a bűncselekmények terén alkalmazott különleges adatvédelmi rendszer példájaként felhozott (
30
) (EU) 2016/680 irányelv (
31
)konkrét területén:
–
a 24. cikk előírja, hogy az adatkezelőknek a felelősségükbe tartozóan végzett adatkezelési tevékenységek kategóriáiról nyilvántartást kell vezetniük ((1) bekezdés); és minden adatfeldolgozónak nyilvántartást kell vezetnie az adatkezelő nevében végzett adatkezelési tevékenységek minden kategóriájáról ((2) bekezdés).
–
A 25. cikk előírja, hogy „[…] legalább a következő adatkezelési műveleteket automatizált adatkezelési rendszerben kell naplózni: gyűjtés, megváltoztatás, betekintés, közlés – ideértve a továbbítást is –, összekapcsolás, illetve törlés. A betekintésre és a közlésre vonatkozó naplók lehetővé kell, hogy tegyék e műveletek indokoltságának, dátumának és időpontjának, valamint – lehetőség szerint – a személyes adatba betekintő vagy azt közlő személyek személyazonosságának, illetve az ilyen személyes adatok címzettjei személyazonosságának a megállapítását.” (
32
)
85.
A 2016/680 irányelv 14. cikke alapján azonban a személyes adatokat kezelő alkalmazott személyazonosságára vonatkozó információk nem tartoznak azon információk közé, amelyekhez az érintett jogosult hozzáférni.
86.
Ezzel összhangban az általános adatvédelmi rendelet 30. cikke előírja az úgynevezett „adatkezelési tevékenységek nyilvántartás[ának]” meglétét, amelynek tartalma megegyezik a 2016/680 irányelv – a műveletek meghatározását illetően kevésbé konkrét – 25. cikkében foglaltakkal. (
33
) Az alkalmazott személyazonosságára vonatkozóan nyilvántartott információk ez utóbbi esetében sem tartoznak azon információk közé, amelyek az általános adatvédelmi rendelet 15. cikke értelmében az érintett számára hozzáférhetőek.
87.
A nyilvántartott információk és az azokhoz való hozzáférés joga közötti aszimmetria oka abban rejlik, hogy az adatkezelési tevékenységek nyilvántartására, illetve a tartalmukhoz való hozzáférésre vonatkozó rendelkezések eltérő célokat szolgálnak.
88.
Az általános adatvédelmi rendelet 30. cikkében foglalt nyilvántartás célja – ismétlem – az adatkezelés jogszerűségének biztosítása, valamint az adatok integritásának és biztonságának garantálása. Az ezzel kapcsolatos felelősség általánosságban véve a felügyeleti hatóságot terheli, amely részére az adatkezelőnek és az adatfeldolgozónak rendelkezésre kell bocsátania a tevékenységek nyilvántartását (az általános adatvédelmi rendelet 30. cikkének (4) bekezdése).
89.
Az általános adatvédelmi rendelet megfelelő végrehajtásának biztosításáért felelős felügyeleti hatósághoz címzett panasz benyújtásának e rendeletben foglalt joga a természetes személyek adataik kezelésével kapcsolatos jogainak védelmét célozza (a 15. cikk (1) bekezdésének f) pontja). Ekként rendelkezik az általános adatvédelmi rendelet 51. cikkének (1) bekezdése, és ez következik az általános adatvédelmi rendelet 57. cikkében a felügyeleti hatóságra ruházott feladatok felsorolásából.
90.
Az általános adatvédelmi rendelet alkalmazásának ellenőrzésére és a természetes személyek jogainak védelmére vonatkozó általános feladat indokolja a felügyeleti hatóság előjogait. Ezek közé tartozik az adatfeldolgozó vagy az adatkezelő által végzett adatfeldolgozás körülményeinek megismerése. Pontosan e körülmény bír jelentőséggel az ügy szempontjából: az adatkezelő vagy az adatfeldolgozó nevében az ügyfelek személyes adataiba betekintő személyek személyazonossága.
91.
Az általános adatvédelmi rendelet azonban sehol nem írja elő, hogy az ügyfél számára szabadon hozzáférhetőnek kell lenniük a szervezetek belső nyilvántartásaiban szereplő, az alkalmazottak személyazonosságára vonatkozó azon adatoknak, amelyek révén a szervezeteknek tudomása lehet arról (és adott esetben a felügyeleti hatóság rendelkezésére bocsáthatják), hogy ki és mikor vizsgálta meg egy ügyfél személyes adatait.
92.
Ellenkezőleg, a konkrét adatkezelés által érintett személyt tájékoztatni kell a releváns körülmények megismeréséhez szükséges információkról ahhoz, hogy az adatkezelés jogszerűségét értékelhesse, és azt adott esetben a felügyeleti hatóság vagy végső soron az igazságügyi hatóság előtt vitathassa.
93.
Ennek nem mond ellent az, hogy – amennyiben a tevékenységek említett nyilvántartása ténylegesen tartalmaz az érintettre vonatkozó személyes (vagyis az alkalmazottak puszta személyazonosságán túli) adatokat – az érintett értelemszerűen jogosult arra, hogy az adatkezelőtől visszajelzést kapjon arra vonatkozóan, hogy személyes adatainak kezelése folyamatban van. Ebből a szempontból közömbös, hogy ezek a személyes adatok a műveleti nyilvántartásban, vagy a szervezet bármely más fájljában vagy belső adatbázisában szerepelnek‑e.
C.
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett harmadik kérdés
94.
A kérdést előterjesztő bíróság azt kívánja megtudni, hogy „[j]elentőséggel bír‑e az eljárás szempontjából az, hogy egy szabályozott tevékenységet folytató bankról van szó, illetve az, hogy J. M. a bank alkalmazottja és ügyfele is volt egyidejűleg”.
95.
Véleményem szerint az eddig kifejtetteken nem változtat az, hogy az adatkezelő szabályozott tevékenységet folytat. Az a tény viszont, hogy az adatkezelő egy bank, amelyre az ilyen típusú szervezetekre irányadó különleges szabályok (
34
) vonatkoznak, hatással lehet az adatkezelés jogszerűségének (a jogalap) megállapítására, amennyiben az a rá vonatkozó jogi kötelezettségeknek való megfelelésből fakad. (
35
)
96.
Elvileg az sem releváns, hogy az a személy, akinek az adataiba betekintettek, az adott bank munkavállalója és egyúttal ügyfele is volt. Az általános adatvédelmi rendelet 15. cikkének (1) bekezdése nem tesz különbséget az érintett szakmai tevékenysége alapján, amely átfedésben van azon jogállásával, amellyel a pénzügyi szervezet ügyfeleként rendelkezik. (
36
)
97.
Igaz, hogy – amint arra a Bizottság rámutatott – az általános adatvédelmi rendelet 23. cikke lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy az érintett személyek egy meghatározott kategóriájára vonatkozó ágazati rendelkezésekkel a jogalkotáson keresztül korlátozzák a többek között a 15. cikkben meghatározott kötelezettségek és jogok hatályát. A kérdést előterjesztő bíróság azonban nem tesz említést ilyen jellegű nemzeti korlátozásról.
V. Végkövetkeztetés
98.
A fent kifejtettek alapján azt javaslom, hogy a Bíróság az Itä‑Suomen hallinto‑oikeus (kelet‑finnországi közigazgatási bíróság) számára a következő választ adja:
„A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27‑i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) 15. cikkének (1) bekezdését az említett rendelet 4. cikkének 1. pontjával összefüggésben
a következőképpen kell értelmezni:
az akkor alkalmazandó, ha az érintett az adatkezelőhöz címzett, információkhoz való hozzáférés iránti kérelmet 2018. május 25. után nyújtotta be.
Az nem biztosít az érintett számára arra vonatkozóan jogot, hogy az adatkezelő (adott esetben nyilvántartások vagy műveleti fájlok révén) rendelkezésére álló információk közül megismerje azon alkalmazott vagy alkalmazottak személyazonosságát, akik az adatkezelő irányítása alatt és annak utasításait követve az érintett személyes adataiba betekintettek.”
(
1
)	Eredeti nyelv: spanyol.
(
2
)	A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27‑i európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) (HL 2016. L 119., 1. o.; helyesbítések: HL 2016. L 314., 72. o.; HL 2018. L 127., 2. o.; HL 2021. L 74., 35. o.; a továbbiakban: általános adatvédelmi rendelet).
(
3
)	Az adatvédelemről szóló törvény. Az 1. § értelmében az általános adatvédelmi rendeletet pontosítja és egészíti ki.
(
4
)	A magánélet munkahelyi védelméről szóló törvény.
(
5
)	A Pankki tisztázni akarta a bank egyik ügyfele – akinek J. M. kezelte a számláját – és J. M. között esetlegesen fennálló összeférhetetlenséget. Végül megállapításra került, hogy J. M. semmilyen jogellenes magatartással nem gyanúsítható.
(
6
)	Az általános adatvédelmi rendelet 99. cikkének (2) bekezdése.
(
7
)	Ugyanebben az értelemben lásd Pitruzzella főtanácsnok Österreichische Post (A személyes adatok címzettjeire vonatkozó információk) ügyre (C‑154/21, EU:C:2022:452) vonatkozó indítványát, 33. pont: „[…] az általános adatvédelmi rendelet 15. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti hozzáférési jog funkcionális és eszköz szerepet játszik az érintettnek az általános adatvédelmi rendelet szerinti egyéb előjogainak gyakorlásával kapcsolatban”.
(
8
)	Vagy – mint a jelen esetben – maga a rendelet alkalmazásának kezdő időpontjától, ha ez nem esik egybe a hatálybalépés időpontjával.
(
9
)	A személyes adatok feldolgozása [helyesen: kezelése] vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24‑i európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 1995. L 281., 31. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 15. kötet, 355. o.).
(
10
)	A Bíróságnak a jogszabályi változások időbeli hatályára vonatkozó elvi álláspontját a 2021. június 15‑iFacebook Ireland és társai ítélet (C‑645/19, EU:C:2021:483) foglalja össze.
(
11
)	A 95/46 irányelvre hivatkozva a 2009. május 7‑iRijkeboer ítélet (C‑553/07, EU:C:2009:293) 70. pontja kimondta, hogy „[a]z irányelv 12. cikkének a) pontja kötelezi a tagállamokat, hogy nem csupán a jelenre, de a múltra nézve is rendelkezzenek az […] információkhoz való hozzáférés jogáról. A tagállamok feladata, hogy meghatározzák ezen információ tárolásának határidejét, valamint ennek függvényében az adatokhoz való hozzáférést oly módon, hogy megfelelő egyensúly jöjjön létre egyrészt az érintett személynek ahhoz fűződő érdeke között, hogy különösen az irányelvben előírt beavatkozási lehetőségek és a keresetindításhoz való jog révén magánéletét megvédje, másfelől az adatkezelő számára az ezen információk tárolásának kötelezettsége által jelentett teher között.” Kiemelés tőlem.
(
12
)	Annak sérelme nélkül, hogy ezt adott esetben a kérdést előterjesztő bíróságnak kell döntenie, a tárgyaláson az adatkezelés jogalapjaként egyrészt a finn jogból fakadó azon kötelezettségekre hivatkoztak, amelyek értelmében a Pankki – pénzügyi szervezetként – a tranzakciók nyomonkövethetősége kapcsán a pénzmosás megelőzésére és az ellene folytatott küzdelemre vonatkozó szabályok betartása mellett köteles biztosítani a megfelelő kockázatkezelést; másrészt a banknak az ügyfeleivel és alkalmazottjaival kötött azon szerződéseire, amelyek a jelen ügyhöz hasonló körülmények között engedélyezik az adataikba való betekintést.
(
13
)	Lásd a jelen indítvány 21. pontját.
(
14
)	E rendelkezés szerint személyes adat az „[azon] azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó bármely információ […], aki közvetlen vagy közvetett módon […] azonosítható”.
(
15
)	Személyazonosságát nem az adatkezelés következményeként vagy hatására állapították meg, mivel az adatkezelésre éppen J. M. azonosítását követően került sor.
(
16
)	Amint azt a Bizottság megjegyezte, könnyen lehet, hogy J. M. a megadott tájékoztatást elégtelennek vagy pontatlannak tartja. Az általános adatvédelmi rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével összhangban J. M.‑nek mindenesetre joga van ahhoz, hogy visszajelzést kapjon arra vonatkozóan, hogy személyes adatainak kezelése folyamatban van‑e vagy megtörtént‑e (ami magában foglalja az adatkezelés időpontjának megjelölését), valamint az adatkezelés céljairól. A kérdést előterjesztő bíróság feladata annak megállapítása, hogy a szükséges mértékben közölték‑e vele e két információt.
(
17
)	Szövegét lásd a jelen indítvány 9. pontjában.
(
18
)	Amint azt a Bíróság a 95/46/EK irányelvvel kapcsolatban, és az általános adatvédelmi rendeletre is alkalmazható módon megállapította, a védelem uniós jog által e területen garantált elveinek „tükröződniük kell egyrészt az adatkezelést végző személyekre megállapított kötelezettségekben, különösen az adatminőség, a technikai biztonság, a felügyelő hatóság értesítése, és az adatkezeléshez szükséges feltételek tekintetében, másrészt az azon egyénekre szálló jogokban, akiknek az adatait az adatkezelés érinti, amelyek szerint tájékoztatják őket az adatkezelésről, betekinthetnek az adatokba, helyesbítést kérhetnek, és bizonyos körülmények között tiltakozhatnak a kezelés ellen” (2017. december 20‑iNowak ítélet, C‑434/16, EU:C:2017:994, 48. pont).
(
19
)	Kiemelés tőlem.
(
20
)	Az adatok helyesbítésének vagy törlésének, illetve az adatkezelés korlátozásának vagy az adatkezelés elleni tiltakozásnak a joga; a felügyeleti hatósághoz címzett panasz benyújtásának joga; valamint a nem az érintettől gyűjtött adatok forrásáról való tájékoztatás joga.
(
21
)	Az előzetes döntéshozatalra utaló határozat 38. pontja.
(
22
)	Az általános adatvédelmi rendelet – III. fejezet („Az érintett jogai”) 2. szakaszának („Tájékoztatás és a személyes adatokhoz való hozzáférés”) részét képező – 13., 14. és 15. cikke a következő adatok megismeréséhez való jog elismerésén alapuló rendszert hoz létre: a) az adatkezelő birtokában lévő személyes adatok, függetlenül azok megszerzési módjától (13. és 14. cikk); és b) különösen az ilyen adatokra vonatkozó valamennyi adatkezelés körülményei (15. cikk).
(
23
)	Kiemelés tőlem.
(
24
)	Ezt támogatja az Európai Adatvédelmi Testület is az adatkezelő és az adatfeldolgozó általános adatvédelmi rendelet szerinti fogalmáról szóló, 2020. szeptember 2‑i 07/2020. sz. iránymutatásában (83–90. pont).
(
25
)	Ilyen esetben az általános adatvédelmi rendelet 34. cikkének (1) bekezdése válik alkalmazhatóvá.
(
26
)	Ezt a véleményt osztja az Európai Adatvédelmi Testület a fent idézett 07/2020. sz. iránymutatása 86. pontjában: „az a munkavállaló […], aki olyan adatokhoz fér hozzá, amelyekhez nem lenne jogosult hozzáférni, vagy amelyekhez a munkáltatótól eltérő célokból fér hozzá. Ehelyett ezt a munkavállalót a munkáltató által végzett adatkezelés tekintetében harmadik félnek kell tekinteni. Amennyiben a munkavállaló a munkáltatójától eltérő, saját célból kezel személyes adatokat, adatkezelőnek minősül, és viseli a személyesadat‑kezeléssel kapcsolatos valamennyi következményt és felelősséget.”
(
27
)	Ugyanerre az eredményre vezet az általános adatvédelmi rendelet 13. és 14. cikkében, valamint a (61) preambulumbekezdésében szereplő azon időpontra vonatkozó hivatkozások értelmezése, amikor a címzettekkel közölt személyes adatok kezelésével összefüggő tájékoztatást az érintett részére meg kell adni. Az említett hivatkozásokból az következik, hogy a címzett az adatkezelőn/adatfeldolgozón kívüli, külső szervezet vagy személy.
(
28
)	A finn kormány a tárgyaláson előadta, hogy az egészségügyi adatok tekintetében így járt el.
(
29
)	Egy ilyen kötelezettség elismerésének következményeit csak nehezen lehet bizonyossággal előre látni a vállalkozások mindennapi tevékenysége során, különösen azon vállalkozások esetében, amelyeknek (értelemszerűen, alkalmazottjaikon keresztül) ügyféladatok millióit kell kezelniük.
(
30
)	A tárgyaláson tisztázásra került, hogy a 2016/680 irányelvre való hivatkozás nem jelenti azt, hogy az alkalmazható lenne a jelen – büntetőjogi vonatkozást nélkülöző – ügyre.
(
31
)	A személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27‑i európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2016. L 119., 89. o.; helyesbítések: HL 2018. L 127., 7. o.; HL 2021. L 74., 39. o.).
(
32
)	A természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. október 23‑i (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2018. L 295., 39. o.; helyesbítés: HL 2019. L 290., 42. o.) 88. cikkében szereplő rendelkezések, azzal a (2) bekezdésben foglalt kiegészítéssel, hogy az ilyen naplókat három év elteltével törölni kell, kivéve, ha azokra folyamatban lévő ellenőrzés céljából továbbra is szükség van.
(
33
)	A 2016/680 irányelv 25. cikkének (1) bekezdése kifejezetten hivatkozik „a személyes adatba betekintő vagy azt közlő személyek[re]”. Általánosabb jelleggel, és az egyes adatkezelési tevékenységekre történő utalás helyett „az adatkezelő nevében végzett adatkezelési tevékenységek […] kategóriájár[a]” hivatkozva, az általános adatvédelmi rendelet 30. cikke (2) bekezdésének a) pontja „az adatfeldolgozó […] nev[éről] és elérhetőségei[ről]” rendelkezik, vagyis az általános adatvédelmi rendelet 4. cikkének (8) bekezdése szerint arról „a […] személy[ről], [aki] az adatkezelő nevében személyes adatokat kezel”.
(
34
)	Az ilyen konkrét szabályozás azzal járhat például – amint azt a 2016/680 irányelv (11) preambulumbekezdése kimondja –, hogy „[…] bűncselekmények nyomozása, felderítése és a vádeljárás lefolytatása céljából a pénzügyi intézmények bizonyos általuk kezelt személyes adatokat megőriznek, és azokat kizárólag meghatározott esetekben és a tagállami joggal összhangban az illetékes nemzeti hatóságok részére szolgáltatják”.
(
35
)	Lásd a jelen indítvány 12. lábjegyzetét.
(
36
)	A kérdést előterjesztő bíróság nem tesz fel kérdést a J. M‑et a Pankki alkalmazottjaként megillető jogok esetleges megsértésével kapcsolatban.