62023CJ0781
ROZUDOK SÚDNEHO DVORA (ôsma komora)
z 12. decembra 2024 (
*1
)
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Colná únia – Colný kódex Únie – Nariadenie (EÚ) č. 952/2013 – Článok 250 – Colný režim dočasné použitie – Článok 251 – Lehota, počas ktorej môže dovezený tovar zostať v tomto režime – Nedostatočne dlhá lehota na dosiahnutie cieľa povoleného použitia – Colný dlh, ktorý vznikol z dôvodu nedodržania tejto lehoty – Podmienky predĺženia uvedenej lehoty – Dovoz pretekárskeho vozidla“
Vo veci C‑781/23,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 267 ZFEÚ, podaný rozhodnutím Högsta förvaltningsdomstolen (Najvyšší správny súd, Švédsko) z 12. decembra 2023 a doručený Súdnemu dvoru 18. decembra 2023, ktorý súvisí s konaním:
Malmö Motorrenovering AB
proti
Allmänna ombudet hos Tullverket,
SÚDNY DVOR (ôsma komora),
v zložení: predseda ôsmej komory S. Rodin, sudcovia N. Piçarra a O. Spineanu‑Matei (spravodajkyňa),
generálna advokátka: J. Kokott,
tajomník: A. Calot Escobar,
so zreteľom na písomnú časť konania,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
–
Malmö Motorrenovering AB, v zastúpení: D. Winhagen,
–
belgická vláda, v zastúpení: S. Baeyens a P. Cottin, splnomocnení zástupcovia,
–
Európska komisia, v zastúpení: M. Björkland a B. Eggers, splnomocnení zástupcovia,
so zreteľom na rozhodnutie prijaté po vypočutí generálnej advokátky, že vec bude prejednaná bez jej návrhov,
vyhlásil tento
Rozsudok
1
Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 251 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie (Ú. v. EÚ L 269, 2013, s. 1), zmeneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/474 z 19. marca 2019 (Ú. v. EÚ L 83, 2019, s. 38) (ďalej len „Colný kódex“).
2
Tento návrh bol podaný v rámci konania, ktorého účastníkmi sú Malmö Motorrenovering AB, akciová spoločnosť založená podľa švédskeho práva, a Tullverket (zástupca verejného záujmu Colnej správy, Švédsko) (ďalej len „zástupca všeobecného záujmu“) vo veci colného dlhu, ktorý vznikol z dôvodu nedodržania lehoty, v ktorej sa malo pretekárske vozidlo dovezené v colnom režime dočasné použitie spätne vyviezť.
Právny rámec
Colný kódex
3
Podľa článku 79 Colného kódexu, nazvaného „Colný dlh, ktorý vzniká nesplnením povinnosti alebo nedodržaním podmienky“:
„1.   Pri tovare, ktorý podlieha dovoznému clu, vzniká colný dlh pri dovoze v dôsledku nesplnenia niektorej z týchto povinností alebo podmienok:
a)
nesplnením jednej z povinností ustanovených v colných predpisoch týkajúcich sa vstupu tovaru, ktorý nie je tovarom Únie, na colné územie [Európskej ú]nie, jeho odňatia spod colného dohľadu alebo prepravy, zušľachtenia, skladovania, dočasného uskladnenia, dočasného použitia alebo zničenia takéhoto tovaru v rámci tohto územia, alebo
…“
4
Článok 124 tohto kódexu, nazvaný „Zánik“, stanovuje:
„1.   Bez toho, aby boli dotknuté platné právne predpisy týkajúce sa prípadov, v ktorých sa suma dovozného alebo vývozného cla, ktorá zodpovedá colnému dlhu, nevyberie z dôvodu vyhlásenia platobnej neschopnosti dlžníka súdom, zaniká colný dlh pri dovoze alebo vývoze jedným z týchto spôsobov:
…
h)
ak colný dlh vznikol podľa článkov 79 alebo 82 a ak sú splnené tieto podmienky:
i)
porušenia, ktoré viedli k vzniku colného dlhu, nemali výrazný vplyv na správne fungovanie dočasného uskladnenia alebo príslušného colného režimu a nepredstavovali pokus o podvodné konanie;
ii)
všetky formality nevyhnutné na úpravu postavenia tovaru sa následne vykonajú;
…“
5
Hlava VII uvedeného kódexu je nazvaná „Osobitné colné režimy“. Kapitola 4 tejto hlavy VII s názvom „Osobitné použitie“ obsahuje oddiel 1, nazvaný „Dočasné použitie“, ktorého súčasťou je článok 250 toho istého kódexu s názvom „Rozsah pôsobnosti“. Tento článok v odseku 1 stanovuje:
„V colnom režime dočasné použitie môže byť tovar, ktorý nie je tovarom Únie a má byť spätne vyvezený, predmetom osobitného použitia na colnom území Únie s úplným alebo čiastočným oslobodením od dovozného cla…“
6
Článok 251 Colného kódexu, nazvaný „Lehota, počas ktorej môže tovar zostať v colnom režime dočasné použitie“, stanovuje:
„1.   Colné orgány určia lehotu, v ktorej sa musí tovar prepustený do colného režimu dočasné použitie spätne vyviezť alebo prepustiť do nasledujúceho colného režimu. Takáto lehota je dostatočne dlhá na dosiahnutie cieľa povoleného použitia.
2.   Ak nie je ustanovené inak, tovar môže ostať v colnom režime dočasné použitie na rovnaký účel a na zodpovednosť toho istého držiteľa povolenia najviac 24 mesiacov, a to aj v prípade, ak bol colný režim ukončený prepustením tovaru do iného osobitného colného režimu a potom opätovne prepustený do colného režimu dočasné použitie.
3.   Ak za mimoriadnych okolností nemožno povolené použitie dosiahnuť v lehote uvedenej v odsekoch 1 a 2, môžu colné orgány na základe odôvodnenej žiadosti držiteľa povolenia uvedenú lehotu primerane predĺžiť.
4.   Celkové obdobie, počas ktorého môže tovar ostať v colnom režime dočasné použitie, nesmie okrem nepredvídateľných udalostí presiahnuť 10 rokov.“
Delegované nariadenie (EÚ) 2015/2446
7
Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/2446 z 28. júla 2015, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, pokiaľ ide o podrobné pravidlá, ktorými sa bližšie určujú niektoré ustanovenia Colného kódexu Únie (Ú. v. EÚ L 343, 2015, s. 1), v článku 103 s názvom „Porušenia, ktoré nemajú zásadný vplyv na riadne uplatňovanie colného režimu“ stanovuje:
„Za porušenia, ktoré nemajú zásadný vplyv na riadne uplatňovanie colného režimu, sa považujú tieto situácie:
a)
prekročenie lehoty o obdobie nepresahujúce predĺženie lehoty, ktoré by bolo bývalo udelené, ak by sa oň bolo bývalo požiadalo;
…“
Spor vo veci samej a prejudiciálna otázka
8
Malmö Motorrenovering v colnom režime dočasné použitie 30. apríla 2019 doviezla pretekárske vozidlo zo Spojených štátov do Švédska, aby ho použila v pretekoch organizovaných v Únii, pričom posledný z nich sa mal konať 8. septembra 2019, a následne ho spätne vyviezť.
9
Podľa podmienok povolenia získaného na tento účel zo strany colnej správy malo byť toto vozidlo spätne vyvezené 30. júla 2019, teda pred dňom tohto posledného preteku, pričom nebol spresnený dôvod, pre ktorý bol tento dátum spätného vývozu stanovený na 30. júla 2019.
10
Uvedené vozidlo bolo spätne vyvezené 19. septembra 2019, teda po dátume spätného vývozu uvedenom v predchádzajúcom bode.
11
Nebol preukázaný žiadny pokus o podvodné konanie zo strany spoločnosti Malmö Motorrenovering, pokiaľ ide o nedodržanie tejto lehoty. Toto nedodržanie však viedlo k vymáhaniu cla vo výške 101959 švédskych korún (SEK) (približne 8973 eur) a dane z pridanej hodnoty vo výške 280387 SEK (približne 24676 eur) (ďalej len „colný dlh“).
12
Malmö Motorrenovering podala proti rozhodnutiu colnej správy, ktorým sa konštatovala existencia colného dlhu, žalobu na Förvaltningsrätten i Linköping (Správny súd Linköping, Švédsko). Po tom, čo konštatoval po prvé, že Malmö Motorrenovering vo svojom colnom vyhlásení neuviedla nijaký dátum spätného vývozu predmetného vozidla a že jej zámerom bolo spätne vyviezť toto vozidlo po skončení súťažného ročníka, po druhé, že spis neobsahoval žiadnu indíciu o tom, že by táto spoločnosť konala s podvodným úmyslom, a po tretie, že colná správa sa nedomnievala, že by existovali dôvody neposkytnúť uvedenej spoločnosti lehotu do dňa skutočného spätného vývozu uvedeného vozidla, ak by bol tento dátum uvedený v tomto vyhlásení, tento súd tejto žalobe vyhovel a na základe článku 124 ods. 1 písm. h) Colného kódexu rozhodol, že tento colný dlh zanikol.
13
Odvolaniu, ktoré proti tomuto rozsudku podala colná správa, Kammarrätten i Jönköping (Odvolací správny súd Jönköping, Švédsko) vyhovel. Podľa tohto súdu uvedený colný dlh nemohol byť vyhlásený za zaniknutý na základe článku 124 ods. 1 písm. h) Colného kódexu. Priznanie oslobodenia na základe tohto ustanovenia a článku 103 písm. a) delegovaného nariadenia 2015/2446 by totiž vyžadovalo preskúmať otázku, či Malmö Motorrenovering mohla využiť predĺženie lehoty na spätný vývoz predmetného vozidla za predpokladu, že by o to požiadala colnú správu. Malmö Motorrenovering však nepreukázala, že by to tak bolo, pretože takéto predĺženie by vyžadovalo, aby sa na podporu jej žiadosti uviedli mimoriadne okolnosti.
14
Malmö Motorrenovering podala na Högsta förvaltningsdomstolen (Najvyšší správny súd, Švédsko), ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania, kasačný opravný prostriedok proti rozsudku Kammarrätten i Jönköping (Odvolací správny súd Jönköping).
15
Vnútroštátny súd uvádza, že hoci účastníkmi konania vo veci samej sú Malmö Motorrenovering a zástupca všeobecného záujmu, ktorý zastupuje verejný záujem, colná správa mohla predložiť pripomienky. Títo účastníci konania dospeli k odlišným výkladom článku 251 Colného kódexu.
16
Malmö Motorrenovering a zástupca všeobecného záujmu tvrdia, že článok 251 ods. 3 Colného kódexu sa má vykladať v tom zmysle, že existencia mimoriadnych okolností je potrebná len vtedy, ak by žiadosť o predĺženie lehoty, počas ktorej môže tovar zostať v colnom režime dočasné použitie, mala za následok, že celková dĺžka tejto lehoty a jej požadované predĺženie presahuje maximálnu dĺžku 24 mesiacov stanovenú v tomto článku 251 ods. 2 Podľa tohto výkladu sa existencia mimoriadnych okolností nevyžaduje, pokiaľ rovnako ako v situácii, o ktorú ide vo veci samej, toto obdobie nepresahuje 24 mesiacov.
17
Podľa colnej správy z odkazu uvedeného v článku 251 ods. 3 na odseky 1 a 2 toho istého článku naopak vyplýva, že požiadavka mimoriadnych okolností sa uplatňuje vo všetkých prípadoch, v ktorých sa povolené použitie nemôže uskutočniť v rámci pôvodne poskytnutej lehoty, a to aj za predpokladu, že uvedené celkové obdobie je kratšie ako 24 mesiacov.
18
Högsta förvaltningsdomstolen (Najvyšší správny súd) sa domnieva, že znenie článku 251 Colného kódexu neumožňuje vylúčiť ani jeden z týchto výkladov.
19
Za týchto podmienok Högsta förvaltningsdomstolen (Najvyšší správny súd) rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru túto prejudiciálnu otázku:
„Má sa článok 251 [Colného kódexu] vykladať v tom zmysle, že odkaz v odseku 3 tohto článku na [jeho] odseky 1 a 2 znamená, že požiadavka týkajúca sa mimoriadnych okolností uvedená v tomto odseku 3 sa uplatňuje len v prípade, ak by lehota, ktorá už bola povolená, spolu s požadovaným predĺžením znamenala, že celkové obdobie, počas ktorého môže tovar ostať v danom colnom režime, presiahne [dvadsaťštyri] mesiacov? Alebo sa má uvedený článok vykladať v tom zmysle, že požiadavka týkajúca sa mimoriadnych okolností uvedená v odseku 3 sa uplatňuje na všetky žiadosti o predĺženie lehoty, teda aj v prípade, že lehota, ktorá už bola povolená, spolu s požadovaným predĺžením nepresahuje lehotu [dvadsaťštyri] mesiacov stanovenú v odseku 2 toho istého článku?“
O prejudiciálnej otázke
20
Svojou otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 251 Colného kódexu vykladať v tom zmysle, že predĺženie lehoty, počas ktorej môže tovar zostať v colnom režime dočasné použitie, stanovenej podľa odseku 1 tohto článku si vyžaduje existenciu „mimoriadnych okolností“ v zmysle odseku 3 uvedeného článku, ak toto predĺženie nemá za následok, že celkové obdobie, počas ktorého môže tento tovar ostať v danom colnom režime, presiahne maximálnu lehotu 24 mesiacov stanovenú v odseku 2 toho istého článku.
21
Na úvod treba pripomenúť, že colný režim dočasné použitie je odchylným režimom, ktorý umožňuje osobitné použitie tovaru, ktorý nie je tovarom Únie, na colnom území Únie s úplným alebo čiastočným oslobodením od dovozného cla, ako to stanovuje článok 250 ods. 1 Colného kódexu. Vzhľadom na to, že ustanovenia o oslobodení od cla predstavujú výnimku zo zásady, podľa ktorej výrobky dovážané do Únie v zásade podliehajú clám, a preto sa ako derogatívne ustanovenia musia vykladať striktne (pozri v tomto zmysle rozsudky zo 17. februára 2011, Marishipping and Transport, C‑11/10, EU:C:2011:91, bod 16, a z 5. septembra 2024, BIOR, C‑344/23, EU:C:2024:696, bod 44).
22
Podľa článku 251 ods. 1 Colného kódexu colné orgány určia lehotu, v ktorej sa musí tovar prepustený do colného režimu dočasné použitie spätne vyviezť alebo prepustiť do nasledujúceho colného režimu. Takáto lehota má byť dostatočne dlhá na dosiahnutie cieľa povoleného použitia.
23
Podľa tohto článku 251 ods. 2, „ak nie je ustanovené inak, tovar môže ostať v colnom režime dočasné použitie na rovnaký účel a na zodpovednosť toho istého držiteľa povolenia najviac 24 mesiacov“.
24
Podľa uvedeného článku 251 ods. 3, ak za mimoriadnych okolností nemožno povolené použitie dosiahnuť v lehote uvedenej v odsekoch 1 a 2 toho istého článku, môžu colné orgány na základe odôvodnenej žiadosti držiteľa povolenia uvedenú lehotu primerane predĺžiť. A napokon podľa článku 251 ods. 4 Colného kódexu celkové obdobie, počas ktorého môže tovar ostať v tomto colnom režime, nesmie okrem nepredvídateľných udalostí presiahnuť 10 rokov.
25
Zo znenia odsekov 1 až 3 článku 251 Colného kódexu vyplýva, že hoci odsek 1 tohto článku uvádza povinnosť stanoviť dostatočne dlhú lehotu, počas ktorej môže tovar zostať v colnom režime dočasné použitie, odsek 2 uvedeného článku sa obmedzuje na to, že „ak nie je ustanovené inak“, stanovuje maximálnu dĺžku tejto lehoty, počas ktorej môže tento tovar zostať v tomto colnom režime, na 24 mesiacov. Odsek 3 toho istého článku predstavuje takéto odchylné ustanovenie, keďže umožňuje predĺženie tejto lehoty nad rámec tejto maximálnej dĺžky. Tento odsek 3 teda odkazuje použitím jednotného čísla na jedinú lehotu, ktorej dĺžka vyplýva zo spoločného uplatnenia odsekov 1 a 2.
26
Existencia mimoriadnych okolností sa preto vyžaduje len v situácii, keď sa maximálna lehota 24 mesiacov ukáže ako nedostatočná na dosiahnutie cieľa povoleného použitia. V takejto situácii by predĺženie lehoty mohlo byť povolené, ak by sa dôkazy predložené držiteľom colného povolenia na podporu jeho žiadosti po preskúmaní v súlade s požiadavkami striktného výkladu colného režimu dočasné použitie, pripomenutými v bode 21 tohto rozsudku, mohli kvalifikovať ako „mimoriadne okolnosti“. V súlade s článkom 251 ods. 4 Colného kódexu by takéto predĺženie nemalo viesť k tomu, že celkové obdobie presiahne okrem nepredvídateľných udalostí 10 rokov.
27
Zo znenia článku 251 Colného kódexu teda vyplýva, že existencia „mimoriadnych okolností“ v zmysle tohto článku 251 ods. 3 sa vyžaduje, ak celková lehota, počas ktorej môže tovar zostať v tomto colnom režime, pôvodne stanovená podľa odseku 1 uvedeného článku, a požadované predĺženie tejto lehoty presahuje maximálnu dĺžku 24 mesiacov stanovenú v odseku 2 toho istého článku.
28
V prejednávanej veci z návrhu na začatie prejudiciálneho konania vyplýva, že Malmö Motorrenovering 30. apríla 2019 do Únie v colnom režime dočasné použitie doviezla pretekárske vozidlo s cieľom použiť ho na športové preteky, z ktorých posledné sa mali konať 8. septembra 2019. Koniec lehoty, v ktorej sa toto vozidlo malo spätne vyviezť, však colná správa stanovila na 30. júla 2019, teda predtým, ako sa úplne zrealizoval účel, na ktorý bolo uvedené vozidlo dovezené, bez toho, aby bol zistený dôvod výberu tohto posledného uvedeného dátumu. Keďže dotknuté vozidlo bolo spätne vyvezené po uplynutí tejto lehoty, teda 19. septembra 2019, táto správa konštatovala vznik colného dlhu v súlade s článkom 79 ods. 1 písm. a) Colného kódexu.
29
Ako tiež vyplýva z tohto návrhu, medzi účastníkmi konania vo veci samej je nesporné, že lehota na spätný vývoz stanovená colnou správou nebola dostatočná na dosiahnutie cieľa povoleného použitia, že lehota kratšia ako 24 mesiacov by postačovala na jeho dosiahnutie a že nedodržanie pravidiel uplatniteľných na colný režim dočasné použitie nebolo spôsobené s podvodným úmyslom. Za týchto podmienok Malmö Motorrenovering navrhla, aby sa tento colný dlh považoval za zaniknutý.
30
V tejto súvislosti treba poznamenať, že podľa článku 124 ods. 1 písm. h) Colného kódexu colný dlh, ktorý vznikne podľa článku 79 tohto kódexu, zaniká, ak sú splnené dve podmienky, a to jednak, že porušenia, ktoré viedli ku vzniku colného dlhu, nemali výrazný vplyv na správne fungovanie príslušného colného režimu a nepredstavovali pokus o podvodné konanie, a jednak, že sa následne vykonajú všetky formality nevyhnutné na úpravu postavenia tovaru.
31
V súlade s článkom 103 písm. a) delegovaného nariadenia 2015/2446 sa nedodržanie považuje za porušenie, ktoré nemá zásadný vplyv na riadne uplatňovanie príslušného colného režimu, ak doba prekročenia lehoty nepresahuje predĺženie lehoty, ktoré by bolo udelené, ak by sa oň požiadalo.
32
Ako však vyplýva z výkladu článku 251 Colného kódexu, ktorý je uvedený v bode 27 tohto rozsudku, colné orgány mohli predĺžiť lehotu stanovenú podľa odseku 1 tohto článku až do dňa, keď bolo predmetné vozidlo spätne vyvezené, teda do 19. septembra 2019, bez toho, aby sa vyžadovala existencia mimoriadnych okolností, keďže toto predĺženie by nepresiahlo maximálnu dobu 24 mesiacov stanovenú v odseku 2 uvedeného článku. V dôsledku toho, ak sú splnené ostatné podmienky stanovené v článku 124 ods. 1 písm. h) Colného kódexu, čo prináleží overiť vnútroštátnemu súdu, colný dlh by sa mal považovať za zaniknutý.
33
S prihliadnutím na predchádzajúce úvahy, treba na otázku položenú vnútroštátnym súdom odpovedať tak, že článok 251 Colného kódexu sa má vykladať v tom zmysle, že predĺženie lehoty, počas ktorej môže tovar zostať v colnom režime dočasné použitie, stanovenej podľa odseku 1 tohto článku si nevyžaduje existenciu „mimoriadnych okolností“ v zmysle odseku 3 uvedeného článku, ak toto predĺženie nemá za následok, že celkové obdobie, počas ktorého môže tento tovar ostať v danom colnom režime, presiahne maximálnu lehotu 24 mesiacov stanovenú v odseku 2 toho istého článku.
O trovách
34
Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Z týchto dôvodov Súdny dvor (ôsma komora) rozhodol takto:
Článok 251 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, zmeneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/474 z 19. marca 2019,
sa má vykladať v tom zmysle, že:
predĺženie lehoty, počas ktorej môže tovar zostať v colnom režime dočasné použitie, stanovenej podľa odseku 1 tohto článku si nevyžaduje existenciu „mimoriadnych okolností“ v zmysle odseku 3 uvedeného článku, ak toto predĺženie nemá za následok, že celkové obdobie, počas ktorého môže tento tovar ostať v danom colnom režime, presiahne maximálnu lehotu 24 mesiacov stanovenú v odseku 2 toho istého článku.
Podpisy
(
*1
)	Jazyk konania: švédčina.