62019CJ0143_RES
Kohtuasi C‑143/19 P
Der Grüne Punkt – Duales System Deutschland GmbH
versus
Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)
Euroopa Kohtu (viies koda) 12. detsembri 2019. aasta otsus
Apellatsioonkaebus – Euroopa Liidu kaubamärk – Määrus (EÜ) nr 207/2009 – Artiklid 15 ja 66 – Euroopa Liidu kollektiivkaubamärgi tegelik kasutamine – Pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamise süsteemi kaubamärk – Kaubamärgi paigutamine selle kauba pakendile, mille jaoks kaubamärk on registreeritud
Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liidu kollektiivkaubamärgid – Peamine ülesanne – Kaubamärgiomanikuks oleva ühenduse liikmete kaupade või teenuste eristamine teiste ettevõtjate omadest
(Nõukogu määrus nr 207/2009, artikkel 66)
(vt punktid 52–54)
Euroopa Liidu kaubamärk – Loobumine, tühisus ja kehtetuks tunnistamine – Tühistamise põhjused – Kaubamärgi tegelikult kasutusele võtmata jätmine – Varasema kaubamärgi kasutamise tõendamine – Tegelik kasutamine – Mõiste – Hindamiskriteeriumid – Kollektiivkaubamärk
(Nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 15 lõige 1 ja artikli 51 lõike 1 punkt a)
(vt punktid 55–58, 62, 72 ja 73)
Euroopa Liidu kaubamärk – Loobumine, tühisus ja kehtetuks tunnistamine – Tühistamise põhjused – Kaubamärgi tegelikult kasutusele võtmata jätmine – Pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamise süsteemi tähistav kahe noolega ringi kujutisest koosnev kollektiivkaubamärk
(Nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 15 lõige 1 ja artikli 51 lõike 1 punkt a)
(vt punktid 67–70)
Kokkuvõte
Pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamise süsteemi kollektiivkaubamärgi kasutamine kauba pakendil võib olla käsitatav tegeliku kasutamisena pakendatud kauba jaoks
Euroopa Kohus tühistas 12. detsembri 2019. aasta otsuses
Der Grüne Punkt
vs.
EUIPO
(C‑143/19 P) Üldkohtu otsuse (
1
), kuna viimane oli „tegeliku kasutamise“ mõiste Euroopa kollektiivkaubamärgile kohaldamisel rikkunud õigusnormi.
Käesolevas asjas registreeriti apellandi Der Grüne Punkt taotlusel kollektiivkujutismärk, mis koosneb kahe noolega ringi kujutisest ning tähistab pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamise süsteemi. Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) rahuldas selle registreeringu peale esitatud tühistamistaotluse osaliselt, kuna kaubamärki ei olnud tegelikult kasutatud seoses kõigi kaupadega, mille jaoks see oli registreeritud, välja arvatud sellised tooted, mis ise on pakend.
Üldkohus jättis apellandi poolt EUIPO apellatsioonikoja otsuse peale esitatud tühistamishagi rahuldamata.
Apellant põhjendas oma apellatsioonkaebust sellega, et Üldkohus eiras määruse nr 207/2009 (
2
) artikli 15 lõikes 1 esinevale mõistele „tegelik kasutamine“ antud tõlgendust ning ei võtnud nõuetekohaselt arvesse selle määruse artiklis 66 sätestatud kollektiivkaubamärgi omadusi.
Euroopa Kohus tõi kõigepealt välja, et kollektiivkaubamärgi peamine ülesanne on eristada kaubamärgi omanikust ühenduse liikmete kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate omadest. Seega ei ole erinevalt üksikkaubamärgist kollektiivkaubamärgi peamine ülesanne anda tarbijale teada, et millist „päritolu“ on kaubad või teenused, mille jaoks kaubamärk on registreeritud. Sellega seoses märkis Euroopa Kohus, et määruse nr 207/2009 artikkel 66 ei nõua, et valmistajad, tootjad, teenuseosutajad või kaubandusettevõtjad, kes on kollektiivkaubamärgi omanikust ühenduse liikmed, peavad kuuluma samasse kontserni, mis toodab kaupu või osutab teenuseid ühtse kontrolli all. Euroopa Kohus tõdes lisaks, et need kaubamärgid nagu üksikkaubamärgidki paigutuvad kaubandustegevuse konteksti. Seega peab nende kasutamine selleks, et seda võiks pidada määruse nr 207/2009 artikli 15 lõike 1 tähenduses „tegelikuks“, vastama tõepoolest asjaomaste ettevõtjate eesmärgile luua või säilitada oma kaupadele või teenustele turuosa.
Seejärel tõdes Euroopa Kohus, et kollektiivkaubamärki on kasutatud vastavalt selle peamisele ülesandele, kui see võimaldab tarbijal aru saada, et kõnealused kaubad või teenused pärinevad ettevõtjatelt, kes on kaubamärgi omanikust ühenduse liikmed, ja eristada neid kaupu või teenuseid nende ettevõtjate kaupadest või teenustest, kes selle liikmed ei ole. Käesoleval juhul asus Euroopa Kohus seisukohale, et Üldkohtu tuvastatud asjaolude põhjal on kollektiivkaubamärki kasutatud vastavalt selle peamisele ülesandele, kuna asjaomaste kaupade tootja või turustaja kuulub apellandi litsentsilepingute süsteemi.
Lõpetuseks märkis Euroopa Kohus, et asjaomase kaubamärgi tegeliku kasutamise kontrollimisel tuleb eelkõige hinnata, milline on kasutamine, mida asjaomases majandussektoris peetakse kaubamärgiga kaitstud kaupade või teenuste jaoks turuosa säilitamise või loomise eesmärki arvestades põhjendatuks, kaupade või teenuste olemus, turu omadused ning kaubamärgi kasutamise ulatus ja sagedus. Euroopa Kohus nentis, et Üldkohus jättis need kriteeriumid käesolevas asjas kohaldamata. Ta asus seisukohale, et Üldkohus oleks pidanud kontrollima, kas käesolevas asjas nõuetekohaselt tõendatud kasutamist, st kõnealuse kaubamärgi paigutamist lähedal asuvatel kogumisanumatel põhineva ökoloogilise pakendijäätmete kogumise ja kõrvaldamise süsteemiga liitunud ettevõtjate kauba pakendile, peetakse asjaomastes majandussektorites põhjendatuks, et säilitada või luua kaubale turuosa. Euroopa Kohtu hinnangul ei saa välistada, et märge, mille tootja või turustaja on laiatarbekauba pakendile kandnud selle kohta, et ta on liitunud sellise ökoloogilise süsteemiga, võib mõjutada tarbijate ostuotsuseid ja seeläbi aidata kaasa nende kaupade turuosa säilitamisele või loomisele.
Euroopa Kohus asus seisukohale, et Üldkohus oli tegeliku kasutamise mõiste kohaldamisel rikkunud õigusnormi, ning tühistas vaidlustatud kohtuotsuse ja EUIPO apellatsioonikoja otsuse.
(
1
)	12. septembri 2018. aasta otsus Der Grüne Punkt vs. EUIPO – Halston Properties (kahe noolega ringi kujutis) (T‑253/17, EU:T:2018:909).
(
2
)	Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 [Euroopa Liidu] kaubamärgi kohta (ELT 2009, L 78, lk 1).