62024CJ0510
EUROOPA KOHTU OTSUS (seitsmes koda)
16. oktoober 2025 (
*1
)
Eelotsusetaotlus – Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus – Euroopa Liidu fond – Haldamine ja kontroll – Liikmesriikide kohustus võtta vastu sätteid, et tagada fondidega seotud kaebuste tulemuslik läbivaatamine – Riigisisesed õigusnormid, mis välistavad sellise otsuse, millega kohustati eeskirjade eiramise tõttu liidu toetust tagasi maksma – Euroopa Liidu põhiõiguste harta – Artikkel 47 – Õigus tõhusale õiguskaitsevahendile
Kohtuasjas C‑510/24,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Fővárosi Törvényszéki (Pealinna Budapesti kohus, Ungari) 11. juuli 2024. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 23. juulil 2024, menetluses
PROFIL‑COPY 2002 Irodatechnikai Kft.
versus
Közigazgatási és Területfejlesztési Minisztérium,
EUROOPA KOHUS (seitsmes koda),
koosseisus: koja president F. Schalin (ettekandja), kohtunikud M. Gavalec ja Z. Csehi,
kohtujurist: A. Biondi,
kohtusekretär: A. Calot Escobar,
arvestades kirjalikku menetlust,
arvestades seisukohti, mille esitasid:
–
Ungari valitsus, esindajad: Zs. Biró‑Tóth ja M. Z. Fehér,
–
Euroopa Komisjon, esindajad: B. Béres ja C. Ehrbar,
arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi ilma kohtujuristi ettepanekuta,
on teinud järgmise
kohtuotsuse
1
Eelotsusetaotlus puudutab Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 47 tõlgendamist.
2
Taotlus on esitatud kohtuvaidluses, mille pooled on Ungari äriühing PROFIL‑COPY 2002 Irodatechnikai Kft. (edaspidi „Profil‑Copy“) ja Közigazgatási és Területfejlesztési Minisztérium (Ungari avaliku halduse ja regionaalarengu ministeerium) (edaspidi „ministeerium“), kes tegutseb rakenduskava „Majandusareng ja Innovation Plus“ korraldusasutusena, ning mille ese on Profil‑Copy‑le makstud toetuse tagasinõudmine.
Õiguslik raamistik
Liidu õigus
3
Harta artiklis 47 on ette nähtud:
„Igaühel, kelle liidu õigusega tagatud õigusi või vabadusi rikutakse, on selles artiklis kehtestatud tingimuste kohaselt õigus tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus.
Igaühel on õigus õiglasele ja avalikule asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus seaduse alusel moodustatud kohtus. Igaühel peab olema võimalus saada nõu ja kaitset ning olla esindatud.
[…]“.
4
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määruse (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT 2021, L 231, lk 159), artiklis 69 on sätestatud:
„[…]
2.   Liikmesriigid tagavad komisjonile esitatud raamatupidamise aastaruannetega hõlmatud kulude seaduslikkuse ja korrektsuse ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et õigusnormide rikkumist (sealhulgas kelmusi ja pettusi) ära hoida, avastada ja korrigeerida ning selle kohta aru anda. […]
[…]
7.   Liikmesriigid näevad ette korra, millega tagatakse fondidega seotud kaebuste tulemuslik läbivaatamine. Sellise korra kohaldamisala, seda käsitlevate normide ja sellega seotud menetluste eest vastutavad liikmesriigid kooskõlas oma institutsioonilise ja õigusraamistikuga. […]
Käesoleva artikli kohaldamisel hõlmavad kaebused mis tahes potentsiaalsete ja valitud toetusesaajate vahelisi vaidlusi seoses kavandatud või valitud tegevusega ning mis tahes vaidlusi kolmandate isikutega programmi või selle raames toimuvate tegevuste rakendamise teemal, sõltumata riigisisese õiguse kohaselt kindlaks määratud õiguskaitsevahenditest.“
Ungari õigus
Määrus nr 256/2021
5
Valitsuse 18. mai 2021. aasta määruse nr 256/2021, mis käsitleb teatavatest Euroopa Liidu vahenditest rahastatavate toetuste kasutamise korda programmitöö perioodil 2021–2027 (a 2021-2027 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 256/2021. (V. 18.) Korm. rendelet) (Magyar Közlöny 2021/91) (edaspidi „määrus nr 256/2021), § 132 lõikes 1 on ette nähtud, et korraldusasutus sõlmib toetusesaajaga tsiviilõigusliku toetuslepingu ja et toetuslepingut käsitlevaid õigusnorme tuleb kohaldada mutatis mutandis, kui toetuse õigussuhe luuakse toetuse andmise aktiga, mille väljastab korraldusasutus.
6
Kui korraldusasutus kahtlustab eeskirjade eiramist, viib ta läbi rikkumismenetluse vastavalt määruse nr 256/2021 XIII peatükile.
7
Selle määruse § 397 lõikes 2 on sätestatud, et eeskirjade eiramise tuvastamise korral võib korraldusasutus muu hulgas toetuslepingu lõpetada.
8
Määruse § 403 lõikes 1 on ette nähtud:
„Kui eeskirjade eiramise tuvastamise otsus on õigusvastane või vastuolus toetuslepingu või konkursikutsega, on toetusesaajal õigus see üks kord edasi kaevata.“
9
Määruse nr 256/2021 § 408 lõike 1 punktis d on sellega seoses sätestatud, et Miniszterelnökség Belső Ellenőrzési és Integritási Igazgatóság (peaministri büroo siseauditi ja usaldusväärsuse direktoraat, Ungari) (edaspidi „siseauditi direktoraat“) jätab kaebuse rahuldamata ilma sisulist analüüsi läbi vaatamata, kui toetusesaaja esitatud kaebus puudutab vaide kohta varem tehtud otsust.
10
Määruse § 414 lõikes 1 on sätestatud:
„Pärast menetluse lõpetamist siseauditi ja usaldusväärsuse direktoraat:
a)
kinnitab eeskirjade eiramise tuvastamise otsuse;
b)
tühistab eeskirjade eiramise tuvastamise otsuse või
c)
tühistab eeskirjade eiramise tuvastamise otsuse ja algatab korraldusasutuses uue rikkumismenetluse.“
11
Määruse §‑s 418 on sätestatud:
„Kui toetus on saadud alusetult, selle kasutamise viis on seadusega vastuolus või pole kooskõlas toetuse andmise sihtotstarbega, toetus tühistatakse või toetusleping lõpetatakse ühepoolselt või vastastikusel kokkuleppel, on toetusesaajal kohustus maksta alusetult saadud toetus tagasi.“
12
Korraldusasutus nõuab võla sisse maksekäsu või tasaarvestuse abil või osamaksetena. Kui see ei osutu tulemuslikuks, palub korraldusasutus vastavalt määruse § 436 lõikele 1 maksuhalduril pöörata nõue sundtäitmisele, nõudes maksmata toetuse viivitamatult tagasi samas menetluses kui maksunõuded.
2016. aasta CXXX seadus tsiviilkohtumenetluse seadustiku kohta
13
2016. aasta CXXX seaduse tsiviilkohtumenetluse seadustiku kohta (a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény) (Magyar Közlöny 2016/190) § 103 lõikes 1 on ette nähtud, et pädev tsiviilkohus võib taotluse alusel rakendada hagi tagamise abinõusid.
2017. aasta CLIII seadus maksuhalduri täitemenetluste kohta
14
2017. aasta CLIII seaduse maksuhalduri täitemenetluse kohta (az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló 2017. évi CLIII. törvény; edaspidi „maksuhalduri täitemenetluse seadus“) (Magyar Közlöny 2017/193) §‑s 15 ei ole kohtuid nimetatud nende organite hulgas, kellel on õigus peatada maksuhalduri täitemenetlus.
15
Kui korraldusasutus pöördub tema poole määruse nr 256/2021 §‑i 436 lõike 1 alusel, väljastab maksuhaldur ametliku sissenõudekorralduse, mille toetust tagasi maksma kohustatud isiku pank peab täitma vastavalt täitemenetluste seaduse § 42 lõikele 1. Maksuhaldur viib selle seaduse alusel läbi sundtäitmise ka vallas- ja kinnisvara suhtes.
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
16
Profil‑Copy sai päikesepaneelide paigaldamiseks toetust summas 125184193 Ungari forintit (HUF) (ligikaudu 315000 eurot). Toetust anti Ungari rakenduskava „Majandusareng ja Innovation Plus“ raames, mida rakendati aastatel 2021–2027 ning mida toetasid Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+).
17
Olles tuvastanud eeskirjade eiramise, andis ministeerium, kes tegutses selle programmi korraldusasutusena, korralduse toetussertifikaat tühistada ja makstud toetus tagasi nõuda.
18
Pärast seda, kui Profil‑Copy esitas siseauditi ja usaldusväärsuse direktoraadile kaebuse, jäeti see otsus muutmata ning seda ei saa enam vastavalt määruse nr 256/2021 § 403 lõikele 1 ja § 408 lõike 1 punktile d edasi kaevata.
19
Sellest tulenevalt tühistas korraldusasutus Profil‑Copy‑le alusetult antud toetuse ja kohustas teda see tagasi maksma, teatades samas, et kui viimane seda toetust tagasi ei maksa, on tal õigus pöörduda riigi maksuhalduri poole, et see nõuaks sisse summa, mis vastab alusetult saadud toetusele.
20
Kuna Ungari õiguses kvalifitseeritakse korraldusasutuse ja liidu toetuse saaja vaheline suhe tsiviilõiguslikuks suhteks, esitas Profil‑Copy eelotsusetaotluse esitanud kohtule, Fővárosi Törvényszékile (Pealinna Budapesti kohus, Ungari), tsiviilhagi, et vältida talle antud toetuse tagasinõudmise otsuse tagajärgi.
21
Selle hagi raames palus ta tunnistada õigusvastaseks nii otsuse, milles tuvastati eeskirjade eiramine, kui ka korralduse nõuda tagasi väidetavalt alusetult antud toetus. Samuti palus ta sellel kohtul rakendada 2016. aasta CXXX seaduse tsiviilkohtumenetluse seadustiku kohta § 103 lõike 1 alusel hagi tagamise abinõusid, mille eesmärk on keelata ministeeriumil see summa tagasi nõuda või sundkorras sisse nõuda. Sellega seoses väidab Profil‑Copy, et kuigi ministeerium võib maksuhalduri poole pöördudes alustada tema suhtes sundtäitmist enne nõude kohta lõpliku tsiviilkohtu otsuse tegemist, saab ta tugineda oma õigustele ministeeriumi vastu üksnes tsiviilkohtumenetluses üldkorras. Ministeerium leiab omalt poolt eelotsusetaotluse esitanud kohtus, et viimane ei ole pädev sellist ajutist õiguskaitsevahendit määrama.
22
Sellega seoses täpsustab see kohus, et ta peab põhikohtuasjas kontrollima, kas korraldusasutus järgis toetuste tagasinõudmisel määrust nr 256/2021, millega rakendatakse määrust 2021/1060.
23
Lisaks selgitab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et talle on hiljuti esitatud mitu sarnast kohtuasja, milles õigussubjektid paluvad ajutiselt keelata ministeeriumil nõuet sisse nõuda. Need õigussubjektid väidavad, et sundtäitmine muudaks nende majandustegevuse jätkamise võimatuks, tekitades enne menetluse lõpetamist maksejõuetuse või isegi pankrotiohu. Nii esineb tegelik oht, et toetuse tagasinõudmise otsuse adressaadid lakkavad eksisteerimast juba enne menetluse lõpetamist lõpliku otsusega, mistõttu neil ei ole võimalik oma õigusi kaitsta.
24
Selles kontekstis võimaldavad Ungari tsiviilkohtud toetuse tagasinõudmise täitmisele pööratava otsuse adressaadil hiljem esitada tsiviilhagi, et nõuda toetuslepingu lõpetamise otsuse peale esitatud hagi raames selle õigusvastasuse tuvastamist.
25
Eelotsusetaotluse esitanud kohus selgitab siiski, et Ungari kohtupraktika ei ole tsiviilkohtute pädevuse osas seda liiki kohtuasjades esitatud hagi tagamise abinõude rakendamise taotluste suhtes ühtne. Ühe kohtupraktika suuna kohaselt ei ole seetõttu, et Ungari õiguse kohaselt kuulub liidu toetusleping tsiviilõiguse kohaldamisalasse, ajutiste hagi tagamise meetmete võtmisel takistusi. Seevastu kohtupraktika teise suuna kohaselt tuleb selline hagi tagamise abinõude rakendamise taotlus jätta läbi vaatamata, kuna kohtul, kelle poole on pöördutud, puudub pädevus, kuivõrd maksuhalduri täitemenetluse seaduse §‑s 15 ei ole nimetatud kohtuid nende organite hulgas, kellel on õigus peatada maksuhalduri algatatud täitemenetlus.
26
Kuna eelotsusetaotluse esitanud kohus peab esiteks analüüsima määruse 2021/1060 alusel antud liidu toetuse tagasinõudmise õiguspärasust, teiseks on selle määruse artikli 69 lõikes 7 liikmesriike kohustatud tagama Euroopa fonde puudutavate kaebuste tõhus läbivaatamine ja kolmandaks, kuna harta artiklis 47 on antud igale isikule, kelle liidu õigusega tagatud õigusi on rikutud, õigus tõhusale õiguskaitsevahendile, siis peab eelotsusetaotluse esitanud kohus vajalikuks esitada Euroopa Kohtule küsimus, et hinnata, kas Ungari õiguses ette nähtud eeskirjade eiramise menetlemise kord on selle artikliga 47 kooskõlas.
27
Neil asjaoludel otsustas Fővárosi Törvényszék (Pealinna Budapesti kohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.
Kas toetusesaajal on korraldusasutuse täitmisele pööratava otsuse suhtes, millega tehakse toetusesaajale ettekirjutus maksta tagasi talle antud Euroopa Liidu toetus, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 tagatud õigus tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus?
2.
Kui korraldusasutus teeb toetusesaajale täitedokumendi jõuga otsusega ettekirjutuse maksta tagasi talle makstud [liidu] toetus ja kui toetusesaaja algatab tagajärgede vältimiseks tsiviilhagi, kuna tal puuduvad muud õiguskaitsevahendid, siis kas nimetatud tsiviilhagi tuleb käsitada õiguskaitsevahendina kohtus [harta] artikli 47 tähenduses?
3
Kas tõhusaks õiguskaitsevahendiks [harta] artikli 47 tähenduses peetakse sellist õiguskaitsevahendit, mis ei sobi vältimaks tegelikku riski, et tekib olukord, kus asjaomane isik muutub maksejõuetuks meetme tõttu, mida menetluses kontrollitakse, ent mis pööratakse täitmisele enne selle suhtes lahendi tegemist?
4.
Mida saab liikmesriigi kohus teha, kui vastus kolmandale eelotsuse küsimusele on eitav, aga kohus leiab, et riigisisesed õigusnormid ei võimalda vältida tegelikku riski, et tekib olukord, kus asjaomane isik muutub maksejõuetuks meetme tõttu, mida menetluses kontrollitakse, ent mis pööratakse täitmisele enne selle suhtes lahendi tegemist? Kas liikmesriigi kohus võib kohaldada hagi tagamise abinõusid vältimaks poole maksejõuetuks muutumise riski, kuni kohtuvaidluses on tehtud lõplik otsus, juhul kui see on ainus võimalus tagada õiguskaitsevahendi tõhusus, kuigi kohtu arvates liikmesriigi õigus seda teha ei võimalda?“
Eelotsuse küsimuste analüüs
Esimene eelotsuse küsimus
28
Esimese küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas harta artiklit 47 tuleb tõlgendada nii, et määruse 2021/1060 rakendamise raames liidu toetuse saajal peab olema tõhus õiguskaitsevahend liidu fondidest toetatava programmi korraldusasutuse täitmisele pööratava otsuse vastu, millega teda kohustatakse see toetus tagasi maksma.
29
Nagu nähtub harta artikli 51 lõikest 1, on harta sätted liikmesriikidele ette nähtud üksnes liidu õiguse kohaldamise korral.
30
Nii on see käesoleval juhul, kuna otsus, millega määrati Profil‑Copy-le makstud toetuse tühistamine ja tagasinõudmine, võeti vastu määruse nr 256/2021 alusel, millega rakendatakse määrust 2021/1060, täpsustades programmitöö perioodil 2021–2027 teatavatest Euroopa Liidu fondidest saadud toetuste kasutamise korda.
31
Sellegipoolest, harta artikliga 47 tagatud õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile tunnustamine eeldab igal üksikjuhtumil, et isik, kes sellele viitab, tugineb liidu õigusega tagatud õigustele või vabadustele või et selle isiku suhtes toimub kriminaalmenetlus, mis kujutab endast liidu õiguse kohaldamist (vt eelkõige 22. veebruari 2022. aasta kohtuotsus RS (konstitutsioonikohtu otsuste toime), C‑430/21, EU:C:2022:99, punkt 34).
32
Käesoleval juhul on Profil‑Copy esitatud tsiviilhagi eesmärk tuvastada, et korraldusasutuse otsus, millega esiteks tühistati toetus, mis oli talle antud programmi „Majandusareng ja Innovation Plus“ raames, mida toetatakse ERFist ja ESF+-st, ning teiseks ja sellest tulenevalt kohustati see toetus tagasi nõudma, on õigusvastane.
33
Eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb esimesele küsimusele vastata, et harta artiklit 47 tuleb tõlgendada nii, et määruse 2021/1060 rakendamise raames liidu toetuse saajal peab olema tõhus õiguskaitsevahend korraldusasutuse täitmisele pööratava otsuse vastu, millega teda kohustatakse see toetus tagasi maksma.
34
Olgu meenutatud, et eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on tema menetluses olevates kohtuasjades kindlaks teha, milline on riigisisese õiguse õige tõlgendus (22. juuni 2010. aasta kohtuotsus Melki ja Abdeli, C‑188/10 ja C‑189/10, EU:C:2010:363, punkt 49).
Teine kuni neljas eelotsuse küsimus
35
Teise kuni neljanda küsimusega, mida tuleb analüüsida koos, palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kas harta artiklit 47 tuleb tõlgendada nii, et liidu toetuse saaja võimalus esiteks vaidlustada kõrvalnõudena täitmisele pööratav otsus, millega teda kohustatakse see toetus tagasi maksma, esitades tsiviilkohtule hagi, milles palutakse tunnistada toetuse tühistamise otsus õigusvastaseks, ja teiseks taotleda selle hagi raames hagi tagamise abinõude rakendamist, et peatada selle otsuse täitmine, kujutab endast tõhusat õiguskaitsevahendit.
36
Kõigepealt tuleb meenutada, et ELTL artikli 267 järgses menetluses, mis põhineb liikmesriikide kohtute ja Euroopa Kohtu ülesannete selgel eristamisel, on riigisisese õiguse tõlgendamine ja kohaldamine vaid liikmesriigi kohtu pädevuses (4. mai 1999. aasta kohtuotsus Sürül, C‑262/96, EU:C:1999:228, punkt 95; 14. juuni 2012. aasta kohtuotsus Banco Español de Crédito, C‑618/10, EU:C:2012:349, punkt 76; 22. septembri 2022. aasta kohtuotsus Servicios prescriptor y medios de pagos EFC, C‑215/21, EU:C:2022:723, punkt 26, ja 9. aprilli 2024. aasta kohtuotsus Profi Credit Polska (jõustunud kohtuotsusega lõpetatud asja teistmine), C‑582/21, EU:C:2024:282, punktid 31 ja 54).
37
Seega lähtub Euroopa Kohus käesoleva kohtuotsuse punktis 25 meenutatud eeldusest, et Ungari kohtupraktika ei ole ühtne osas, mis puudutab tsiviilkohtute pädevust määrata hagi tagamise meetmeid, mille eesmärk on keelata ajutiselt korraldusasutusel nõuda tagasi toetus, mida ta loeb toetuse saajale alusetult makstuks.
38
Harta artiklis 47 on ette nähtud, et igaühel, kelle liidu õigusega tagatud õigusi või vabadusi rikutakse, on selles artiklis kehtestatud tingimuste kohaselt õigus tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus, millest tuleneb, et igaühel on õigus õiglasele ja avalikule asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus seaduse alusel moodustatud kohtus.
39
Sellele õigusele vastab ELL artikli 19 lõike 1 teises lõigus kehtestatud liikmesriikide kohustus näha ette tulemusliku õiguskaitse tagamiseks vajalik kaebeõigus liidu õigusega hõlmatud valdkondades (16. mai 2017. aasta kohtuotsus Berlioz Investment Fund, C‑682/15, EU:C:2017:373, punkt 44, ja 6. oktoobri 2020. aasta kohtuotsus État luxembourgeois (õigus esitada kaebus maksuteabe taotluse peale), C‑245/19 ja C‑246/19, EU:C:2020:795, punkt 47).
40
Seoses sellega, kuigi astavat valdkonda reguleerivate liidu õigusnormide puudumise korral tuleb vastavalt liikmesriikide menetlusautonoomia põhimõttele ning võrdväärsuse ja tõhususe põhimõtteid järgides riigisiseses õiguskorras kehtestada menetlusnormid nende kohtuasjade läbivaatamiseks, mille eesmärk on tagada liidu õiguskorrast tulenevate individuaalsete õiguste kaitse, on liikmesriigid siiski kohustatud igal üksikjuhtumil tagama, et järgitakse harta artikliga 47 tagatud õigust tõhusale kohtulikule kaitsele (19. novembri 2019. aasta kohtuotsus A. K. jt (kõrgeima kohtu distsiplinaarkolleegiumi sõltumatus), C‑585/18, C‑624/18 ja C‑625/18, EU:C:2019:982, punkt 115 ja seal viidatud kohtupraktika; 2. juuni 2022. aasta kohtuotsus Skeyes, C‑353/20, EU:C:2022:423, punkt 52, ning 1. augusti 2025. aasta kohtuotsus Alace ja Canpelli, C‑758/24 ja C‑759/24, EU:C:2025:591, punkt 64).
41
Sellegipoolest ei kohusta liidu õigus liikmesriike kehtestama muid õiguskaitsevahendeid kui need, mis on sätestatud riigisiseses õiguses, välja arvatud juhul, kui vastava liikmesriigi õiguskorra ülesehitusest siiski nähtub, et ei ole ühtegi õiguskaitsevahendit, mis võimaldaks kas või kõrvalnõude alusel tagada õigussubjektidele liidu õigusest tulenevad õigused, või kui õigussubjektide ainus võimalus kohtusse pöördumiseks oleks õigusrikkumise toimepanek (vt selle kohta 13. märtsi 2007. aasta kohtuotsus Unibet, C‑432/05, EU:C:2007:163, punktid 40, 41, 64 ja 65, ning 2. juuni 2022. aasta kohtuotsus Skeyes, C‑353/20, EU:C:2022:423, punkt 54).
42
Käesoleval juhul nähtub eelotsusetaotlusest, et Ungari õigusnorme arvestades tunnistasid tsiviilkohtud end pädevaks täiendavalt hindama, kas korraldusasutuse täitmisele pööratav otsus, millega kohustatakse liidu toetus tagasi nõudma, on liidu õigusega kooskõlas, kui selle toetuse saaja on esitanud hagi muu hulgas toetuse tühistamise või toetuslepingu lõpetamise otsuse peale.
43
Tuleb lisada, et liikmesriigi kohtul, kelle lahendada on liidu õigusega reguleeritav vaidlus, peab olema võimalus rakendada hagi tagamise abinõusid sellise kohtuotsuse täieliku toime kindlustamiseks, mis tehakse liidu õigusest väidetavalt tulenevate õiguste olemasolu kohta (vt selle kohta 19. juuni 1990. aasta kohtuotsus Factortame jt, C‑213/89, EU:C:1990:257, punkt 21; 13. märtsi 2007. aasta kohtuotsus Unibet, C‑432/05, EU:C:2007:163, punktid 67 ja 77, ning 2. juuni 2022. aasta kohtuotsus Skeyes, C‑353/20, EU:C:2022:423, punkt 53). Sellest tuleneb, et kohus, kes rakendab sellistel asjaoludel hagi tagamise abinõusid, on kohustatud jätma, kui see ei ole riigisisese õigusnormiga vastuolus, kõnealuse normi kohaldamata.
44
Lisaks, kuna – nagu on märgitud käesoleva kohtuotsuse punktis 25 – Ungari kohtupraktika ei ole ühtne osas, mis puudutab tsiviilkohtute pädevust määrata hagi tagamise abinõude rakendamist selliste hagide puhul, mille eesmärk on keelata ajutiselt korraldusasutusel nõuda tagasi toetust, mida ta loeb toetusesaajale alusetult makstuks, siis tuleb viidata riigisisese õiguse kooskõlalise tõlgendamise nõudele. See nõue hõlmab liikmesriigi kohtute kohustust vajaduse korral muuta väljakujunenud kohtupraktikat, kui see põhineb riigisisese õiguse tõlgendusel, mis ei ole kooskõlas direktiivi eesmärkidega. Järelikult ei saa eelotsusetaotluse esitanud kohus asuda põhikohtuasjas õigustatult seisukohale, et tal on võimatu tõlgendada vaidlusalust riigisisest sätet kooskõlas liidu õigusega ainuüksi seetõttu, et ta on seda sätet järjepidevalt tõlgendanud viisil, mis ei ole liidu õigusega kooskõlas (vt selle kohta 19. aprilli 2016. aasta kohtuotsus DI, C‑441/14, EU:C:2016:278, punktid 33 ja 34).
45
Kuna käesolevas kohtuasjas on korraldusasutuse ja liidu toetuse saaja vaheline suhe Ungari õiguses kvalifitseeritud tsiviilõiguslikuks suhteks ning kuna 2016. aasta CXXX seaduse tsiviilkohtumenetluse seadustiku kohta § 103 lõikes 1 on tsiviilkohtule antud õigus määrata taotluse korral hagi tagamise abinõusid, siis peab eelotsusetaotluse esitanud kohus eelistama käesoleva kohtuotsuse punktis 25 viidatud esimest kohtupraktika suunda ning seega tunnistama ennast pädevaks peatama korraldusasutuse täitmisele pööratava tühistava otsuse täitmine ja sellise otsuse täitmine, millega kohustati Profil‑Copy‑le algul makstud liidu toetust tagasi nõudma.
46
Kuna eelotsusetaotluse esitanud kohtul ei ole võimalik eelmises punktis nimetatud otsuse kohaldamist peatada, võib korraldusasutus nõuda selle otsuse sundtäitmist maksuhaldurilt. Õigus tõhusale õiguskaitsevahendile harta artikli 47 tähenduses oleks aga pelgalt näilik, kui liikmesriigi õiguskorras oleks lubatav, et jõustunud ja siduv kohtuotsus jääb ühe poole suhtes tulemusetuks. Sellised riigisisesed õigusnormid eiravad artiklis 47 sätestatud õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile põhisisu (vt selle kohta 19. detsembri 2019. aasta kohtuotsus Deutsche Umwelthilfe, C‑752/18, EU:C:2019:1114, punktid 35 ja 36, ning 3. juuli 2025. aasta kohtuotsus TOODE, C‑653/23, EU:C:2025:517, punkt 28).
47
Eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb teisele kuni neljandale küsimusele vastata, et harta artiklit 47 tuleb tõlgendada nii, et liidu toetuse saaja võimalus esiteks vaidlustada kõrvalnõudena täitmisele pööratav otsus, millega teda kohustatakse see toetus tagasi maksma, esitades tsiviilkohtule hagi, milles palutakse tunnistada toetuse tühistamise otsus õigusvastaseks, ja teiseks taotleda selle hagi raames hagi tagamise abinõude rakendamist, et peatada selle otsuse täitmine, kujutab endast tõhusat õiguskaitsevahendit.
Kohtukulud
48
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse sama kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (seitsmes koda) otsustab:
1.
Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47
tuleb tõlgendada nii, et
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määruse (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid, rakendamise raames liidu toetuse saajal peab olema tõhus õiguskaitsevahend liidu fondidest toetatava programmi korraldusasutuse täitmisele pööratava otsuse vastu, millega teda kohustatakse see toetus tagasi maksma.
2.
Põhiõiguste harta artiklit 47
tuleb tõlgendada nii, et
Euroopa Liidu toetuse saaja võimalus esiteks vaidlustada kõrvalnõudena täitmisele pööratav otsus, millega teda kohustatakse see toetus tagasi maksma, esitades tsiviilkohtule hagi, milles palutakse tunnistada toetuse tühistamise otsus õigusvastaseks, ja teiseks taotleda selle hagi raames hagi tagamise abinõude rakendamist, et peatada selle otsuse täitmine, kujutab endast tõhusat õiguskaitsevahendit.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: ungari.