62023TJ0590_RES
Zadeva T‑590/23
Emilio De Capitani
proti
Svetu Evropske unije
Sodba Splošnega sodišča (deveti senat) z dne 29. oktobra 2025
„Dostop do dokumentov – Uredba (ES) št. 1049/2001 – Delovni dokumenti generalnega sekretariata Sveta v zvezi z dvema zakonodajnima predlogoma, ki sta bila ob prošnji za dostop še v obravnavi – Delna zavrnitev dostopa – Izjema v zvezi z varstvom postopka odločanja – Ničnostna tožba – Neobjava dokumentov, do katerih je bil dostop odobren na podlagi prošnje, v registru Sveta – Neobstoj izpodbojnega akta – Nedopustnost“
Ničnostna tožba – Izpodbojni akti – Pojem – Akti, ki ustvarjajo zavezujoče pravne učinke – Molk ali nedelovanje institucije – Potrdilna odločba o zavrnitvi dostopa do dokumentov – Izenačitev z odločbo zaradi molka organa o zavrnitvi objave dokumentov, do katerih je bil odobren dostop, v registru – Izključitev
(člen 263 PDEU; Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, členi 2(1), 8(3) in 12)
(Glej točke od 46 do 55.)
Institucije Evropske unije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov – Uredba št. 1049/2001 – Izjeme od pravice dostopa do dokumentov – Varstvo postopka odločanja – Pojem – Obseg – Zakonodajni dokumenti – Vključitev
(člen 15(3) PDEU; Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 42; Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4(3), prvi pododstavek)
(Glej točke od 70 do 74.)
Institucije Evropske unije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov – Uredba št. 1049/2001 – Izjeme od pravice dostopa do dokumentov – Varstvo postopka odločanja – Pogoji – Konkretna, dejanska in resna oslabitev navedenega postopka – Pojem resne oslabitve – Znaten vpliv na postopek odločanja – Merila presoje
(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4(3), prvi pododstavek)
(Glej točke od 93 do 98 in od 109 do 114.)
Institucije Evropske unije – Pravica javnosti do dostopa do dokumentov – Uredba št. 1049/2001 – Izjeme od pravice dostopa do dokumentov – Varstvo postopka odločanja – Pogoji – Konkretna, dejanska in resna oslabitev navedenega postopka – Splošna in abstraktna utemeljitev te oslabitve – Nedopustnost
(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1049/2001, člen 4(3), prvi pododstavek)
(Glej točke 106, 115, 119 in 120.)
Povzetek
Splošno sodišče, pri katerem je bila vložena ničnostna tožba, ki ji je delno ugodilo, se je izreklo o razmerju med, na eni strani, pravico dostopa do dokumentov na prošnjo (
1
) in, na drugi strani, obveznostmi institucij, da dajo dokumente, zlasti zakonodajne dokumente, kolikor je mogoče, neposredno na voljo javnosti.
Tožeča stranka, Emilio De Capitani, je vložila prošnjo za dostop do 33 delovnih dokumentov Sveta Evropske unije, izmenjanih v okviru več zakonodajnih postopkov, ki so bili del pakta o migracijah in azilu (v nadaljevanju: dokumenti WK). Svet ji je v odgovor na to prošnjo odobril popoln dostop do 27 dokumentov WK in delni dostop do treh dokumentov WK. Po drugi strani pa ji je v celoti zavrnil dostop do treh dokumentov WK, ker bi njihovo razkritje resno oslabilo njegov postopek odločanja (
2
).
Potem ko je tožeča stranka vložila potrdilno prošnjo za dostop do dveh od dokumentov, do katerih ji je bil dostop zavrnjen (v nadaljevanju: sporna dokumenta), je Svet sprejel izpodbijano odločbo (
3
), v kateri je svojo zavrnitev dostopa do teh dokumentov potrdil.
Tožeča stranka je zato pri Splošnem sodišču vložila tožbo, s katero je v bistvu predlagala razglasitev ničnosti izpodbijane odločbe v delu, v katerem ji je z njo po eni strani zavrnjen dostop do spornih dokumentov in je po drugi strani implicitno zavrnjena objava zakonodajnih dokumentov, do katerih ji je bil odobren dostop, v registru.
Presoja Splošnega sodišča
Splošno sodišče je v okviru presoje drugega tožbenega predloga preučilo, ali izpodbijana odločba vsebuje implicitno zavrnitev Sveta, da v registru objavi dokumente, ki so bili tožeči stranki razkriti v odgovor na njeno prošnjo za dostop, ki bi lahko bila izpodbojni akt.
Splošno sodišče je najprej ugotovilo, da v izpodbijani odločbi ni omenjena objava dokumentov, razkritih tožeči stranki, v registru, in opozorilo, da molka institucije načeloma ni mogoče enačiti z odločbo zaradi molka organa, razen če obstajajo izrecne določbe, v katerih je določen rok, po izteku katerega se šteje, da je institucija sprejela tako odločbo, in v katerih je opredeljena vsebina te odločbe.
Dalje, Splošno sodišče je navedlo, da je na področju dostopa do dokumentov molk institucije izrecno upoštevan le v členu 8(3) Uredbe št. 1049/2001, ki se nanaša le na potrdilne prošnje, ki jih vložijo osebe, ki imajo pravico dostopa do dokumentov, zagotovljeno s členom 2(1) te uredbe.
Splošno sodišče je tako obravnavalo vprašanje, ali pravica dostopa do dokumentov v smislu člena 2(1) te uredbe vključuje objavo dokumentov v registru zadevne institucije na podlagi člena 12(2) Uredbe št. 1049/2001. V zvezi s tem je navedlo, da je Sodišče že ugotovilo, da ta uredba pravice dostopa do dokumentov, določene v njenem členu 2(1), ne povezuje neposredno z obveznostjo institucij, da vzpostavijo javni register, določeno v členu 11 navedene uredbe, tako da s prošnjo za dostop do dokumentov ni mogoče naložiti obveznosti vpisa dokumentov v register. (
4
) Po mnenju Splošnega sodišča je mogoče te ugotovitve prenesti na obveznosti iz člena 12 Uredbe št. 1049/2001, v katerem je opisana upravna praksa, ki jo morajo zadevne institucije sprejeti v zvezi z dajanjem dokumentov na voljo javnosti in ki ni povezan s samo pravico do dostopa. Poleg tega je Splošno sodišče poudarilo, da ta člen zadevnim institucijam ne nalaga brezpogojne obveznosti, saj ta člen določa, prvič, da dajo institucije dokumente, „če je mogoče“, neposredno na voljo javnosti in, drugič, da bi morali biti zakonodajni dokumenti neposredno dostopni ob upoštevanju členov 4 in 9 navedene uredbe.
Nazadnje, Splošno sodišče je iz tega sklepalo, da s prošnjo za dostop do dokumentov instituciji ni mogoče naložiti objave dokumenta v njenem registru in da pravica dostopa do dokumentov na podlagi člena 2(1) Uredbe št. 1049/2001 ne vključuje objave dokumentov v registru zadevne institucije. Zato molka Sveta v izpodbijani odločbi v zvezi z objavo v registru dokumentov WK, do katerih je bil tožeči stranki odobren dostop, ni mogoče enačiti z zavrnilno odločbo zaradi molka organa o izvedbi take objave, ki bi nastala na podlagi člena 8(3) Uredbe št. 1049/2001.
Glede na navedeno je Splošno sodišče ta tožbeni predlog zavrglo kot nedopusten, ker ni bilo izpodbojnega akta.
(
1
)	V smislu člena 2(1) Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 1, zvezek 3, str. 331).
(
2
)	V smislu člena 4(3), prvi pododstavek, Uredbe št. 1049/2001.
(
3
)	Odločba Sveta Evropske unije SGS 23/002579 z dne 14. julija 2023 (v nadaljevanju: izpodbijana odločba).
(
4
)	Glej v tem smislu sodbo z dne 2. oktobra 2014, Strack/Komisija (C‑127/13 P, EU:C:2014:2250, točka 44).