62025CJ0115
HOTĂRÂREA CURȚII (Camera a șaptea)
30 aprilie 2026 (
*1
)
„Trimitere preliminară – Politica comercială comună – Taxe antidumping – Instituire a unor măsuri de salvgardare definitive cu privire la importurile de anumite produse siderurgice – Import de produse din oțeluri inoxidabile originare din Taiwan – Două numere de ordine valabile – Epuizarea unuia dintre cele două contingente tarifare – Impunere cumulativă a taxelor antidumping și a taxelor suplimentare”
În cauza C‑115/25,
având ca obiect o cerere de decizie preliminară formulată în temeiul articolului 267 TFUE de Fővárosi Törvényszék (Curtea din Budapesta‑Capitală, Ungaria), prin decizia din 21 ianuarie 2025, primită de Curte la 3 februarie 2025, în procedura
Stappert Magyarország Kft.
împotriva
Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága,
CURTEA (Camera a șaptea),
compusă din domnul F. Schalin (raportor), președinte de cameră, și domnii M. Gavalec și Z. Csehi, judecători,
avocat general: domnul A. Biondi,
grefier: domnul A. Calot Escobar,
având în vedere procedura scrisă,
luând în considerare observațiile prezentate:
–
pentru guvernul maghiar, de D. Csoknyai și M. Z. Fehér, în calitate de agenți;
–
pentru Comisia Europeană, de V. Bottka și R. Pethke, în calitate de agenți,
având în vedere decizia de judecare a cauzei fără concluzii, luată după ascultarea avocatului general,
pronunță prezenta
Hotărâre
1
Cererea de decizie preliminară privește interpretarea articolului 1 alineatele (1) și (6) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/159 al Comisiei din 31 ianuarie 2019 de instituire a unor măsuri de salvgardare definitive împotriva importurilor de anumite produse siderurgice (JO 2019, L 31, p. 27), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/434 al Comisiei din 15 martie 2022 (JO 2022, L 88, p. 181) (denumit în continuare „Regulamentul de punere în aplicare 2019/159”), precum și a articolului 2 alineatele (1) și (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1483 al Comisiei din 15 septembrie 2021 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de produse plate din oțeluri inoxidabile laminate la rece originare din Republica Populară Chineză și din Taiwan în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (JO 2021, L 327, p. 1), citite în lumina considerentelor (286) și (287) ale Regulamentului de punere în aplicare 2021/1483.
2
Această cerere a fost formulată în cadrul unui litigiu între Stappert Magyarország Kft., o societate de comercializare angro de metale și minerale, pe de o parte, și Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága (Direcția de soluționare a contestațiilor din cadrul Administrației Naționale Fiscale și Vamale, Ungaria) (denumită în continuare „autoritatea fiscală de soluționare a contestațiilor”), pe de altă parte, în legătură cu aplicarea cumulativă a unei taxe antidumping și a unei taxe suplimentare de salvgardare asupra unor produse siderurgice originare din Taiwan, precum și cu condițiile de suspendare a primei taxe dintre acestea.
Cadrul juridic
Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447
3
Articolul 49 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 de stabilire a unor norme pentru punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO 2015, L 343, p. 558), intitulat „Norme generale privind gestionarea uniformă a contingentelor tarifare”, prevede la alineatul (2):
„Fiecare contingent tarifar este identificat în cadrul legislației Uniunii printr‑un număr de ordine care să faciliteze gestionarea acestuia.”
Regulamentul de punere în aplicare 2019/159
4
Articolul 1 alineatele (1)-(3), (5) și (6) din Regulamentul de punere în aplicare 2019/159 prevede:
„(1)   Sub rezerva articolelor 6 și 7, se deschide un contingent tarifar pentru importurile în Uniune[a Europeană] ale fiecăreia dintre cele 26 de categorii de produse în cauză (definite prin trimitere la codurile NC aferente menționate în anexa I) și pentru fiecare perioadă specificată în anexa IV.1 și IV.2.
(2)   Pentru fiecare dintre categoriile de produse în cauză și cu excepția categoriilor de produse 8 și 25a, o parte din fiecare contingent tarifar se alocă țărilor specificate în anexa IV.
(3)   Partea rămasă din fiecare contingent tarifar, precum și contingentul tarifar pentru categoriile de produse 8 și 25, se alocă conform principiului «primul venit, primul servit», pe baza unui contingent tarifar stabilit în mod egal pentru fiecare trimestru al perioadei de aplicare.
[…]
(5)   În cazul în care contingentul tarifar relevant de la alineatul (2) este epuizat pentru o anumită țară, importurile din respectiva țară pentru unele categorii de produse pot fi efectuate în cadrul părții rămase din contingentul tarifar pentru aceeași categorie de produse. Această dispoziție se aplică numai în timpul ultimului trimestru al fiecărui an de aplicare a contingentului tarifar definitiv. […]
(6)   În cazul în care contingentul tarifar relevant este epuizat sau în cazul în care importurile categoriilor de produse nu beneficiază de contingentul tarifar relevant, o taxă suplimentară de 25 % se aplică prețului net, franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru categoriile de produse prevăzute în anexa IV.1.”
5
Articolul 3 din Regulamentul de punere în aplicare 2019/159 prevede:
„Contingentele tarifare stabilite la articolul 1 sunt gestionate de Comisi[a Europeană] și de statele membre în conformitate cu sistemul de gestionare a contingentelor tarifare prevăzut la articolele 49-54 din Regulamentul de punere în aplicare [2015/2447].”
Regulamentul de punere în aplicare 2021/1483
6
Considerentul (286) al Regulamentului de punere în aplicare 2021/1483 are următorul cuprins:
„Prin [Regulamentul de punere în aplicare 2019/159], Comisia a instituit o măsură de salvgardare cu privire la anumite produse siderurgice pentru o perioadă de trei ani. […] În consecință, odată ce contingentele tarifare stabilite în temeiul măsurii de salvgardare sunt depășite, atât taxa vamală în afara contingentului, cât și taxa antidumping ar deveni exigibile pentru aceleași importuri. Întrucât un astfel de cumul de măsuri antidumping cu măsuri de salvgardare poate avea asupra schimburilor comerciale un efect mai important decât este de dorit, Comisia a decis să împiedice aplicarea simultană a taxei antidumping și a taxei vamale în afara contingentului pentru produsul care face obiectul reexaminării pe durata instituirii taxei de salvgardare.”
7
Considerentul (287) al Regulamentului de punere în aplicare 2021/1483 are următorul cuprins:
„Aceasta înseamnă că, în cazul în care taxa vamală în afara contingentului menționată la articolul 1 alineatul (6) din [Regulamentul de punere în aplicare 2019/159] devine aplicabilă produsului care face obiectul reexaminării și depășește nivelul taxelor antidumping instituite în temeiul prezentului regulament, se percepe doar taxa vamală în afara contingentului menționată la articolul 1 alineatul (6) din [Regulamentul de punere în aplicare 2019/159]. În cursul perioadei de aplicare simultană a taxelor de salvgardare și a taxelor antidumping, perceperea taxelor instituite în temeiul prezentului regulament se suspendă. […]”
8
Articolul 2 alineatele (1) și (2) din Regulamentul de punere în aplicare 2021/1483 prevede:
„(1)   În cazul în care taxa vamală în afara contingentului menționată la articolul 1 alineatul (6) din [Regulamentul de punere în aplicare 2019/159] devine aplicabilă produselor laminate plate din oțeluri inoxidabile, simplu laminate la rece, și depășește nivelul ad valorem echivalent al taxelor antidumping enumerate la articolul 1 alineatul (2), se percepe numai taxa vamală în afara contingentului menționată la articolul 1 alineatul (6) din [Regulamentul de punere în aplicare 2019/159].
(2)   În cursul perioadei de aplicare a alineatului (1), perceperea taxelor instituite în temeiul prezentului regulament se suspendă.”
Litigiul principal și întrebările preliminare
9
Prin Regulamentul de punere în aplicare 2019/159, Comisia a instituit măsuri de salvgardare definitive în privința importurilor de anumite produse siderurgice, constând în aplicarea unei taxe suplimentare de 25 % în cazul importurilor din țări terțe de produse încadrate la codurile NC 72193210, 72193310, 72193410 și 72199080.
10
În plus, prin Regulamentul de punere în aplicare 2021/1483, aceasta a instituit o taxă antidumping asupra importurilor de produse laminate plate din oțeluri inoxidabile laminate la rece originare din Republica Populară Chineză și din Taiwan, care se încadrează printre altele la aceleași coduri NC. Nivelul acestei taxe se ridică în principiu la 6,8 % pentru producătorii taiwanezi.
11
La 1 aprilie 2022, Stappert Magyarország a depus la Nemzeti Adó- és Vámhivatal Dél‑budapesti Adó- és Vámigazgatósága (Administrația Fiscală și Vamală din districtul Budapesta‑Sud al Administrației Naționale Fiscale și Vamale, Ungaria) (denumită în continuare „autoritatea fiscală de prim grad”) o cerere de punere în liberă circulație a unor produse siderurgice diverse originare din Taiwan. Această cerere a fost prezentată cu codul preferințial 120 și menționa numărul de ordine al contingentului 09.8847 pentru patru tipuri de produse din oțel inoxidabil încadrate la codurile Taric 7219321000, 7219331000, 7219908000 și 7219341000.
12
Contingentul cu numărul de ordine 09.8847 a fost epuizat chiar în ziua depunerii cererii. Un al doilea contingent, cu numărul de ordine 09.8578, deschis la 1 aprilie 2022 pentru aceleași țări de origine și aceleași categorii de produse, a fost epuizat la 11 aprilie 2022. Stappert Magyarország nu menționase acest al doilea contingent în cererea sa de punere în liberă circulație.
13
Autoritatea fiscală de prim grad, în urma examinării acestei cereri de către Direcția Generală Impozitare și Uniune Vamală a Comisiei, nu a acordat contingentul tarifar preferențial decât pentru o parte din mărfurile importate, în limita contingentului care era încă disponibil, la data cererii, în cadrul contingentului nr. 09.8847.
14
Printr‑o decizie din 8 septembrie 2022, autoritatea fiscală de prim grad a aplicat tuturor produselor puse în liberă circulație o taxă antidumping definitivă de 6,8 % și, doar pentru produsele al căror volum depășea partea încă disponibilă din contingentul tarifar nr. 09.8847, o taxă suplimentară de 25 %. Ea s‑a întemeiat pe articolul 1 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare 2019/159, care prevede că, „[î]n cazul în care contingentul tarifar relevant este epuizat sau în cazul în care importurile categoriilor de produse nu beneficiază de contingentul tarifar relevant, o taxă suplimentară de 25 % se aplică […]”.
15
Pronunțându‑se cu privire la acțiunea în contencios administrativ formulată de Stappert Magyarország, autoritatea fiscală de soluționare a contestațiilor a confirmat această decizie în măsura în care reținea aplicarea cumulativă a taxei antidumping și a taxei suplimentare pentru partea de produse aflată în afara contingentului. Ea a considerat că, deși un al doilea volum contingentar (nr. 09.8578) era încă disponibil la data acceptării cererii de punere în liberă circulație pentru țara de origine și pentru produsele în cauză, Stappert Magyarország nu putea totuși să beneficieze de acesta întrucât nu îl menționase în cererea sa.
16
Referitor la aplicarea normelor de prevenire a cumulului, autoritatea fiscală de soluționare a contestațiilor a apreciat totuși că, ținând seama de existența acestui al doilea volum contingentar, contingentul tarifar relevant nu trebuia considerat epuizat în sensul articolului 1 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare 2019/159. Ea a dedus de aici că nu erau îndeplinite condițiile de suspendare a taxelor antidumping, prevăzute la articolul 2 din Regulamentul de punere în aplicare 2021/1483, deși acest regulament prevede, în anumite ipoteze, suspendarea acestor taxe atunci când se aplică taxe suplimentare.
17
Stappert Magyarország a formulat o acțiune la instanța de trimitere împotriva deciziei autorității fiscale de soluționare a contestațiilor prin care s‑a confirmat aplicarea cumulativă a acestor două taxe pentru produsele pentru care i‑a fost refuzată acordarea contingentului tarifar preferențial.
18
Potrivit acestei societăți, o asemenea aplicare cumulativă este contrară intenției legiuitorului Uniunii, astfel cum ar reieși din considerentul (286) al Regulamentului de punere în aplicare 2021/1483. Ea susține că, deși taxa suplimentară de 25 % ar trebui să se aplice produselor din afara contingentului care se încadrează la numărul de ordine 09.8847 în temeiul articolului 1 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare 2019/159, taxa antidumping de 6,8 % ar fi trebuit, în schimb, să fie suspendată în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare 2021/1483, întrucât nivelul taxei suplimentare îl depășea pe cel al taxei antidumping.
19
Stappert Magyarország susține, în plus, că autoritatea fiscală de soluționare a contestațiilor a săvârșit o eroare de interpretare prin faptul că a condiționat suspendarea taxei antidumping de epuizarea în comun a contingentelor cu numerele de ordine 09.8847 și 09.8578. Potrivit acestei societăți, articolul 1 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare 2019/159 leagă în mod clar suspendarea taxei antidumping de epuizarea „contingentului tarifar”, iar nu de epuizarea mai multor contingente tarifare succesive. Ea deduce de aici că epuizarea doar a contingentului nr. 09.8847 era suficientă pentru a declanșa regimul aplicabil importurilor în afara contingentului.
20
Instanța de trimitere arată că soluționarea litigiului cu care este sesizată depinde în esență de interpretarea modalităților de aplicare coroborată a taxelor rezultate din măsurile antidumping și din măsurile de salvgardare, rezultate din Regulamentele de punere în aplicare 2021/1483 și, respectiv, 2019/159.
21
În aceste condiții, Fővárosi Törvényszék (Curtea din Budapesta‑Capitală, Ungaria), care este instanța de trimitere, a hotărât să suspende judecarea cauzei și să adreseze Curții următoarele întrebări preliminare:
„1)
Termenul «relevant» utilizat la articolul 1 alineatul (6) din [Regulamentul de punere în aplicare 2019/159] trebuie interpretat în sensul că se referă, în ceea ce privește categoriile de produse determinate cu un cod NC specific menționate la articolul 1 alineatul (1) din acesta, la toate numerele de ordine (contingente tarifare) deschise pentru fiecare perioadă sau doar la numărul de ordine (contingent tarifar) pentru care importatorul a depus o cerere de contingent tarifar?
2)
Expresia «[î]n cazul în care taxa vamală în afara contingentului […] devine aplicabilă» utilizată la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare [2021/1483] trebuie interpretată în sensul că include doar situația în care taxa suplimentară de 25 % devine aplicabilă deoarece s‑a epuizat contingentul tarifar «relevant» sau că include de asemenea situația în care taxa suplimentară devine aplicabilă din orice alt motiv, cum ar fi […] neprezentarea unei cereri?
3)
Articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare [2021/1483] trebuie interpretat în sensul că perceperea taxei antidumping de 6,8 % este suspendată doar ca urmare a aplicării taxei suplimentare de 25 % din cauza epuizării contingentului tarifar relevant sau că aceasta este de asemenea suspendată în cazul în care taxa suplimentară devine aplicabilă din orice alt motiv, cum ar fi […] neprezentarea unei cereri?
4)
Articolul 1 alineatul (6) din [Regulamentul de punere în aplicare 2019/159] și articolul 2 alineatele (1) și (2) din Regulamentul de punere în aplicare [2021/1483], în lumina considerentelor (286) și (287) ale acestui din urmă regulament de punere în aplicare, trebuie interpretate în sensul că taxa suplimentară și taxa antidumping nu pot fi impuse împreună, nici măcar în cazul în care, la data epuizării contingentului tarifar deschis cu un anumit număr de ordine, Comisia a deschis un nou contingent tarifar cu un număr de ordine diferit pentru produse încadrate la același cod NC, iar importatorul a solicitat regimul vamal preferențial doar în cadrul contingentului tarifar epuizat?”
Cu privire la întrebările preliminare
Cu privire la prima întrebare
22
Prin intermediul primei întrebări, instanța de trimitere solicită în esență să se stabilească dacă articolul 1 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare 2019/159 trebuie interpretat în sensul că expresia „[î]n cazul în care contingentul tarifar relevant este epuizat”, de care depinde aplicarea taxei suplimentare de 25 % prevăzute de această dispoziție, vizează doar numărul de ordine specific menționat în cererea de punere în liberă circulație.
23
Instanța de trimitere arată că această expresie poate face obiectul a două interpretări. Potrivit primei interpretări, termenul „relevant” se referă la 26 de categorii de produse vizate de măsurile de salvgardare instituite prin Regulamentul de punere în aplicare 2019/159 și, în consecință, la toate contingentele tarifare deschise pentru aceste categorii de produse. Potrivit celei de a doua interpretări, acest termen se referă doar la numărul de ordine cu care un importator a introdus o cerere de alocare contingentară. În cadrul acestei a doua interpretări, epuizarea contingentului tarifar aferent doar acestui număr de ordine ar fi suficientă pentru a face aplicabilă taxa suplimentară de 25 %.
24
În observațiile sale scrise, guvernul maghiar consideră că expresia „[î]n cazul în care contingentul tarifar relevant este epuizat” se referă la categoria de produse în cauză, iar nu la fiecare dintre numerele de ordine luate în considerare în mod izolat. În schimb, potrivit Comisiei, această expresie face trimitere doar la numărul de ordine pentru care importatorul a prezentat o cerere de contingent tarifar.
25
Expresia „contingent tarifar relevant” nu este definită în Regulamentul de punere în aplicare 2019/159.
26
Dispozițiile Regulamentului de punere în aplicare 2019/159 coroborate cu cele ale Regulamentului de punere în aplicare 2015/2447 aduc totuși elemente care permit precizarea domeniului de aplicare al acestuia.
27
Pe de o parte, articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare 2019/159 prevede că „se deschide un contingent tarifar pentru importurile în Uniune ale fiecăreia dintre cele 26 de categorii de produse în cauză […] și pentru fiecare perioadă specificată […]”.
28
Pe de altă parte, articolul 3 din acest regulament de punere în aplicare prevede că „[c]ontingentele tarifare stabilite la articolul 1 sunt gestionate de Comisie și de statele membre în conformitate cu sistemul de gestionare a contingentelor tarifare prevăzut la articolele 49-54 din Regulamentul de punere în aplicare [2015/2447]”.
29
În această privință, articolul 49 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare 2015/2447 prevede că „[f]iecare contingent tarifar este identificat în cadrul legislației Uniunii printr‑un număr de ordine care să faciliteze gestionarea acestuia”.
30
Din aceste dispoziții rezultă că, în vederea gestionării contingentelor tarifare, fiecare contingent tarifar este identificat printr‑un număr de ordine.
31
Această constatare este, în plus, conformă cu articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare 2019/159, din care reiese că un contingent tarifar este deschis pentru o anumită perioadă.
32
Prin urmare, expresia „contingent tarifar relevant”, în sensul articolului 1 alineatul (6) din acest regulament de punere în aplicare, trebuie înțeleasă ca vizând contingentul corespunzător numărului de ordine specific menționat în cererea de punere în liberă circulație.
33
Având în vedere motivele care precedă, este necesar să se răspundă la prima întrebare că articolul 1 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare 2019/159 trebuie interpretat în sensul că expresia „[î]n cazul în care contingentul tarifar relevant este epuizat”, de care depinde aplicarea taxei suplimentare de 25 % prevăzute de această dispoziție, vizează numai numărul de ordine specific menționat în cererea de punere în liberă circulație.
Cu privire la a doua întrebare
34
Prin intermediul celei de a doua întrebări, instanța de trimitere solicită să se stabilească dacă articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare 2021/1483 trebuie interpretat în sensul că expresia „[î]n cazul în care taxa vamală în afara contingentului tarifar […] devine aplicabilă”, în sensul acestei dispoziții, vizează numai situația în care taxa suplimentară de 25 % devine aplicabilă ca urmare doar a epuizării contingentului tarifar sau dacă vizează și celelalte situații în care această taxă devine aplicabilă, printre altele în lipsa unei cereri de alocare a unui contingent tarifar.
35
Guvernul maghiar arată în observațiile sale scrise că dispoziția menționată vizează exclusiv cazul în care taxa suplimentară devine aplicabilă ca urmare a epuizării contingentului tarifar relevant.
36
Comisia consideră, dimpotrivă, că expresia în cauză privește, fără excepție, orice situație în care taxa suplimentară de 25 % devine aplicabilă, inclusiv atunci când importatorul nu a solicitat să beneficieze de contingentul tarifar.
37
În speță, articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare 2021/1483, care menționează ipoteza în care „taxa vamală în afara contingentului tarifar […] devine aplicabilă”, face trimitere în mod explicit la taxa suplimentară de 25 % prevăzută la articolul 1 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare 2019/159.
38
Or, potrivit acestei din urmă dispoziții, taxa suplimentară respectivă se aplică „[î]n cazul în care contingentul tarifar relevant este epuizat sau în cazul în care importurile categoriilor de produse nu beneficiază de contingentul tarifar relevant”.
39
De aici reiese că aplicarea taxei suplimentare de 25 % rezultă nu numai din epuizarea contingentului tarifar menționat într‑o cerere de punere în liberă circulație, ci și din orice situație în care importurile în cauză nu beneficiază de acest contingent tarifar, printre altele în lipsa unei cereri de alocare a acestuia.
40
În consecință, este necesar să se răspundă la a doua întrebare că articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare 2021/1483 trebuie interpretat în sensul că expresia „[î]n cazul în care taxa vamală în afara contingentului tarifar […] devine aplicabilă”, în sensul acestui articol 2 alineatul (1), vizează orice situație în care taxa suplimentară de 25 % devine aplicabilă în temeiul articolului 1 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare 2019/159, inclusiv atunci când importurile nu beneficiază de contingentul tarifar relevant, în lipsa unei cereri de alocare.
Cu privire la a treia întrebare
41
Prin intermediul celei de a treia întrebări, instanța de trimitere solicită în esență să se stabilească dacă articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare 2021/1483 trebuie interpretat în sensul că suspendarea taxelor antidumping definitive se aplică numai în cazul în care taxa suplimentară de 25 % devine aplicabilă ca urmare a epuizării contingentului tarifar relevant sau dacă această taxă suplimentară devine aplicabilă și în alte ipoteze, printre altele atunci când importurile nu beneficiază de contingentul tarifar relevant, în lipsa unei cereri de alocare.
42
În observațiile sale scrise, guvernul maghiar arată că taxa antidumping nu poate fi suspendată dacă un contingent tarifar rămâne disponibil, inclusiv cu un alt număr de ordine decât cel menționat de importator.
43
În schimb, potrivit Comisiei, articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare 2021/1483 trebuie aplicat, în cazul unei cereri de punere în liberă circulație referitoare la un anumit număr de ordine, în toate cazurile în care este aplicabilă taxa suplimentară de 25 %. Această din urmă taxă și taxa antidumping nu ar putea fi niciodată aplicate simultan aceluiași volum de import cu un singur număr de ordine și, prin urmare, taxa antidumping de 6,8 % ar trebui suspendată.
44
În speță, din răspunsul dat la a doua întrebare rezultă că articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare 2021/1483 vizează orice situație în care taxa suplimentară de 25 % devine aplicabilă în temeiul articolului 1 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare 2019/159, inclusiv atunci când importurile nu beneficiază de contingentul tarifar relevant, în lipsa unei cereri de alocare. În această ipoteză, doar această din urmă taxă se aplică dacă cuantumul său ca valoare îl depășește pe cel al taxelor antidumping.
45
În aceste condiții, suspendarea perceperii taxei antidumping de 6,8 % prevăzută la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare 2021/1483 trebuie să fie efectivă pe întreaga perioadă în care se aplică doar taxa suplimentară de 25 %, în temeiul articolului 2 alineatul (1) din acest regulament de punere în aplicare.
46
Prin urmare, este necesar să se răspundă la a treia întrebare că articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare 2021/1483 trebuie interpretat în sensul că suspendarea taxelor antidumping definitive prevăzută de această dispoziție se aplică în toate cazurile în care taxa suplimentară, al cărei cuantum ca valoare este mai mare decât taxele antidumping, devine aplicabilă din orice motiv, printre altele atunci când importurile nu beneficiază de contingentul tarifar relevant, în lipsa unei cereri de alocare.
Cu privire la a patra întrebare
47
Prin intermediul celei de a patra întrebări, instanța de trimitere solicită să se stabilească dacă articolul 1 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare 2019/159 și articolul 2 alineatele (1) și (2) din Regulamentul de punere în aplicare 2021/1483 trebuie interpretate, ținând seama de considerentele (286) și (287) ale acestui din urmă regulament, în sensul că o taxă suplimentară și o taxă antidumping nu pot fi impuse simultan, inclusiv în cazul în care la data epuizării unui anumit număr de ordine este deschis un nou contingent tarifar cu un număr de ordine diferit pentru produse încadrate la același cod NC, în condițiile în care importatorul nu a solicitat să beneficieze de regimul vamal preferențial decât în cadrul contingentului tarifar epuizat.
48
În observațiile sale scrise, guvernul maghiar arată că considerentele (286) și (287) ale Regulamentului de punere în aplicare 2021/1483 nu afectează legalitatea aplicării cumulative a taxei suplimentare de 25 % și a taxei antidumping de 6,8 %.
49
În schimb, potrivit Comisiei, aceste două taxe nu pot fi aplicate simultan aceluiași volum de import care se încadrează la același număr de ordine, indiferent de împrejurarea dacă importatorul a prezentat sau nu o cerere de contingent tarifar în cadrul unui alt număr de ordine.
50
În această privință, din răspunsurile date la primele trei întrebări rezultă, pe de o parte, că „contingentul tarifar relevant”, în sensul articolului 1 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare 2019/159, corespunde contingentului identificat cu numărul de ordine menționat în cererea de punere în liberă circulație și, pe de altă parte, că articolul 2 alineatele (1) și (2) din Regulamentul de punere în aplicare 2021/1483 se aplică în toate ipotezele în care taxa suplimentară de 25 % devine aplicabilă în temeiul acestei dispoziții.
51
Rezultă că existența unui contingent tarifar disponibil pentru aceleași produse cu un număr de ordine diferit nu are incidență asupra aplicării taxei suplimentare de 25 % în cadrul numărului de ordine menționat în cererea de punere în liberă circulație și asupra aplicării, dacă este cazul, a normei de suspendare a taxei antidumping cu un nivel ca valoare mai mic prevăzut la articolul 2 alineatele (1) și (2) din Regulamentul de punere în aplicare 2021/1483, în speță de 6,8 %. Singura condiție care poate declanșa sau nu suspendarea taxei antidumping este ca valoarea acesteia să fie mai mică decât cea a taxei suplimentare.
52
De asemenea, împrejurarea că un importator nu a solicitat să beneficieze de un contingent tarifar cu un alt număr de ordine nu poate, în sine, să împiedice aplicarea acestei norme de suspendare, întrucât o astfel de condiție nu reiese nici din Regulamentul de punere în aplicare 2019/159, nici din Regulamentul de punere în aplicare 2021/1483.
53
Această interpretare este confirmată de considerentele (286) și (287) ale Regulamentului 2021/1483, din care reiese în esență că aplicarea măsurilor antidumping trebuie concepută astfel încât să se evite, în timpul aplicării măsurilor de salvgardare, un efect excesiv care rezultă din aplicarea simultană a celor două taxe.
54
Prin urmare, este necesar să se răspundă la a patra întrebare că articolul 1 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare 2019/1959 și articolul 2 alineatele (1) și (2) din Regulamentul de punere în aplicare 2021/1483, citite în lumina considerentelor (286) și (287) ale acestui din urmă regulament, trebuie interpretate în sensul că o taxă antidumping și o taxă suplimentară nu pot fi impuse simultan atunci când, pentru importurile în cauză, sunt îndeplinite condițiile de aplicare a suspendării prevăzute la articolul 2 menționat, inclusiv în cazul în care, la data epuizării unui contingent tarifar cu un anumit număr de ordine, se deschide un nou contingent tarifar cu un număr de ordine diferit pentru produse încadrate la același cod NC și în care importatorul a solicitat să beneficieze de regimul vamal preferențial numai în cadrul contingentului tarifar epuizat.
Cu privire la cheltuielile de judecată
55
Întrucât, în privința părților din litigiul principal, procedura are caracterul unui incident survenit la instanța de trimitere, este de competența acesteia să se pronunțe cu privire la cheltuielile de judecată. Cheltuielile efectuate pentru a prezenta observații Curții, altele decât cele ale părților menționate, nu pot face obiectul unei rambursări.
Pentru aceste motive, Curtea (Camera a șaptea) declară:
1)
Articolul 1 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/159 al Comisiei din 31 ianuarie 2019 de instituire a unor măsuri de salvgardare definitive împotriva importurilor de anumite produse siderurgice, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/434 al Comisiei din 15 martie 2022,
trebuie interpretat în sensul că
expresia „[î]n cazul în care contingentul tarifar relevant este epuizat”, de care depinde aplicarea taxei suplimentare de 25 % prevăzute de această dispoziție, vizează numai numărul de ordine specific menționat în cererea de punere în liberă circulație.
2)
Articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/1483 al Comisiei din 15 septembrie 2021 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de produse plate din oțeluri inoxidabile laminate la rece originare din Republica Populară Chineză și din Taiwan în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului
trebuie interpretat în sensul că
expresia „[î]n cazul în care taxa vamală în afara contingentului tarifar […] devine aplicabilă”, în sensul acestui articol 2 alineatul (1), vizează orice situație în care taxa suplimentară de 25 % devine aplicabilă în temeiul articolului 1 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare 2019/159, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul de punere în aplicare 2022/434, inclusiv atunci când importurile nu beneficiază de contingentul tarifar relevant, în lipsa unei cereri de alocare.
3)
Articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare 2021/1483
trebuie interpretat în sensul că
suspendarea taxelor antidumping definitive prevăzută de această dispoziție se aplică în toate cazurile în care taxa suplimentară, al cărei cuantum ca valoare este mai mare decât taxele antidumping, devine aplicabilă din orice motiv, printre altele atunci când importurile nu beneficiază de contingentul tarifar relevant, în lipsa unei cereri de alocare.
4)
Articolul 1 alineatul (6) din Regulamentul de punere în aplicare 2019/159, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul de punere în aplicare 2022/434, și articolul 2 alineatele (1) și (2) din Regulamentul de punere în aplicare 2021/1483, citite în lumina considerentelor (286) și (287) ale acestui din urmă regulament,
trebuie interpretate în sensul că
o taxă antidumping și o taxă suplimentară nu pot fi impuse simultan atunci când, pentru importurile în cauză, sunt îndeplinite condițiile de aplicare a suspendării prevăzute la articolul 2 menționat, inclusiv în cazul în care, la data epuizării unui contingent tarifar cu un anumit număr de ordine, se deschide un nou contingent tarifar cu un număr de ordine diferit pentru produse încadrate la același cod NC și în care importatorul a solicitat să beneficieze de regimul vamal preferențial numai în cadrul contingentului tarifar epuizat.
Semnături
(
*1
)	Limba de procedură: maghiara.