62014CC0532
KOHTUJURISTI ETTEPANEK
M. CAMPOS SÁNCHEZ-BORDONA
esitatud 19. jaanuaril 2016 (
1
)
Liidetud kohtuasjad C‑532/14 ja C‑533/14
Toorank Productions BV
versus
Staatssecretaris van Financiën
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaade kõrgeim kohus))
„Kombineeritud nomenklatuur — Rubriik 2206 ja alamrubriik 2208 70 — Kääritatud ja muud joogid”
I. Sissejuhatus
1.
Hoge Raadi (Madalmaade kõrgeim kohus) menetluses olevad kaks kohtuasja annavad tunnistust sellest, kui keeruline on uute toodete klassifitseerimine liidu kombineeritud nomenklatuuris (edaspidi „KN”). Mõlemas kohtuasjas on tegemist alkohoolsete jookidega, millest esimene saadakse kääritamise ja ülejäänud esimesele vedelikule eri ainete lisamise teel.
2.
Hoge Raadi (Madalmaade kõrgeim kohus) esitatud küsimused võimaldavad lahti seletada varasema kohtupraktika, mis ei ole ehk veel päris välja kujunenud ning mis võimaldas klassifitseerida teatavatesse KN‑i rubriikidesse algselt kääritatud jookidest destilleeritud tooted.
3.
Arvestades sellega, et KN ise kohustab tõlgendama KN‑i eeskätt selle enda sõnastusest lähtudes, võib sellise kohtupraktika tagajärjel toimuda teatav kaugenemine tõlgenduskriteeriumidest, millega liit on rahvusvahelise õiguse alusel seotud. Hoge Raad (Madalmaade kõrgeim kohus) palub seetõttu kas kinnitada viidatud kohtupraktikas arendatud seisukohta või seda hoopis muuta; viimasel juhul on vaja kehtestada uued kriteeriumid.
II. Õiguslik raamistik
A. Liidu õigus
4.
Nõukogu kiitis otsusega 87/369/EMÜ (
2
) Euroopa Majandusühenduse nimel heaks Maailma tolliorganisatsiooni (edaspidi „WCO”) väljatöötatud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi „HS”) (
3
). Nõukogu võttis 23. juulil 1987 vastu ka määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (
4
).
5.
HS‑i konventsiooni artikli 3 lõike 1 kohaselt kohustuvad konventsiooniosalised tagama, et nende tollitariifi- ja statistikanomenklatuurid on HS‑iga kooskõlas ja kasutama HS‑i tõlgendamise üldreegleid ning samuti kõiki märkusi HS‑i jaotise, grupi ja alamrubriigi kohta ning hoiduma muutmast nende kohaldamisala.
6.
Määruse nr 2658/87 artikli 3 lõike 1 punktis a on sätestatud, et KN kasutab HS‑i rubriikidele ja alamrubriikidele vastavate rubriikide ja alamrubriikide tähistamiseks kuuenumbrilist koodi, millele lisatakse seitsmes ja kaheksas number KN‑ile ainuomaste alajaotiste tarvis.
7.
KN‑i klassifitseerimise üldreeglid, mis on ära toodud KN‑i esimese osa 1. jao A osas, on HS‑i tõlgendamise üldreeglitega samad ja näevad ette eeskätt järgmist:
„Kaupade [KN‑i] klassifitseerimine toimub järgmiste põhimõtete kohaselt.
1.
Jaotiste, kaubagruppide ja alamgruppide nimetused on antud suunaval eesmärgil; ametlik klassifitseerimine peab toimuma lähtuvalt rubriikide kirjeldustest ja vastavate jaotiste ja gruppide märkustest […].
[…]
6.
Kaupade ametlik klassifitseerimine iga rubriigi alamrubriikidesse toimub nende alamrubriikide kirjelduste ja alamrubriikide kohta käivate märkuste põhjal, kasutades eespool toodud reegleid vajalike muudatustega […]. Selle reegli kohaldamisel kasutatakse ka vastavaid märkusi jaotiste ja gruppide kohta, kui kontekst ei nõua teisiti.”
8.
Seoses põhikohtuasjade esemeks olevate toodetega tuleb märkida, et KN‑i IV jaotis on pühendatud „Jookidele, alkoholile ja äädikale”. Sellesse jaotisesse kuulub grupp 22 „Joogid, alkohol ja äädikas”. Sellesse gruppi kuulub omakorda rubriik 2206 „Muud kääritatud joogid (näiteks õuna- ja pirnisiider, mõdu) […]” ja rubriik 2208 „Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80% mahust; piiritusjoogid, liköör ja muud alkohoolsed joogid”.
9.
Määruse nr 2658/87 artikli 9 lõike 1 punkti a teise taande ja artikli 10 alusel töötas komisjon välja KN‑i selgitavad märkused.
10.
Rubriiki 2208 käsitlev KN‑i selgitav märkus on järgmine:
„Piiritusjoogid, liköörid ja muud alkohoolsed joogid on rubriigi 2208 tähenduses alkoholi sisaldavad vedelikud, mis on tavaliselt mõeldud nautimiseks ja mis on valmistatud:
—
kas vahetult destilleerimisel […]
—
või lihtsalt mitmesuguste aromaatsete ainete, ka suhkru, lisamisel destilleeritud alkoholile.
[…]
Sellesse rubriiki ei kuulu käärimisel saadud alkohoolsed joogid (rubriigid 2203 00 – 2206 00).”
B. HS‑i selgitavad märkused
11.
WCO töötas omalt poolt välja HS‑i selgitavad märkused. Rubriiki 2206 käsitlev selgitav märkus on sõnastatud järgmiselt: (
5
)
„Sellesse rubriiki kuuluvad kõik kääritatud joogid, muud kui rubriikidesse 2203 kuni 2205 kuuluvad.
Siia kuuluvad inter alia:
1)
Siider, alkohoolne jook, mis on saadud õunamahla kääritamisel.
[…]
Kõik need joogid […] jäävad sellesse rubriiki klassifitseerituks ka juhul kui neid on kangemaks muudetud alkoholi lisamise teel või nende alkoholisisaldust on suurendatud edasise kääritamise teel, tingimusel et neil säilivad sellesse rubriiki kuuluvate toodete omadused.
[…]”.
12.
Rubriiki 2208 käsitlev HS‑i selgitav märkus on sõnastatud järgmiselt:
„Sellesse rubriiki kuuluvad, sõltumata nende alkoholisisaldusest:
[…]
B)
Liköörid ja kordialid ehk piiritusjoogid, millele on lisatud suhkrut, mett või muid loodusliku päritoluga magusaineid või ekstrakte (näiteks piiritusjoogid, mis on saadud destilleerimise teel või etanooli või destilleeritud piirituse segamisel ühe või mitme järgmise koostisosaga: puuvili, õied või muud taimeosad, ekstraktid, essentsid, eeterlikud õlid või mahlad, kontsentreeritud või kontsentreerimata). […]
C)
Kõik muud selle grupi eelmistesse rubriikidesse mittekuuluvad alkohoolsed joogid.”
III. Põhikohtuasjade asjaolud ja eelotsuse küsimused
A. Joogid
13.
Kohtuvaidlused tõusetusid seoses järgmiste jookide tariifse klassifitseerimisega: a) jook, mida turustatakse nimetuse „Ferm Fruit” all, (edaspidi ka „baasjook”) ja b) baasjoogile eri aineid (näiteks suhkur, eri aromaatsed ained, värvained, paksendajaid, säilitusaineid ja destilleeritud alkohol – viimast on kasutatud kohtuasjas C‑532/14 kõne all oleva joogi Petrikov Creamy Green puhul) lisades valmistatud ülejäänud joogid.
14.
Kohtuasjas C‑533/14 esitatud eelotsusetaotluse kohaselt saadakse liiter baasjooki (Ferm Fruit) järgmistest koostisainetest: 275 ml suhkrusiirupit, 711 ml demineraliseeritud vett, 10 ml õunakontsentraati ja 4 ml mineraalaineid ja vitamiine. Nende koostisainete segu pastöriseeritakse ja sellele lisatakse veinipärmi. Seejärel lastakse joogil alkoholi saamise eesmärgil käärida, kusjuures joogi alkoholisisalduseks saab 16%. Käärimise teel saadud vedelik puhastatakse seejärel eri filtreerimismeetodite abil (ultrafiltratsioon, kiiselguuri abil filtreerimine, mikrofiltratsioon ja söe abil filtreerimine), mille tulemusel saadakse valmis baasjook. Ferm Fruit ei sisalda destilleeritud alkoholi ning sel puudub lõhn, värv ja maitse.
15.
Ehkki Ferm Fruiti kasutatakse peamiselt valmistoodete saamiseks, ei ole see tema ainus kasutusviis, sest see on inimtoiduks kõlblik. On selge, et varem müüdi seda ka tarbimiseks.
16.
Ferm Fruiti alusel valmistatud „ülejäänud” alkohoolsete „jookide” puhul tuleb vahet teha joogil, mis sisaldab destilleeritud alkoholi (kohtuasjas C‑532/14 kõne all olev Petrikov Creamy Green), ja nendel jookidel, mis seda ei sisalda (kohtuasjas C‑533/14 kõne all olevad ülejäänud joogid).
17.
Viimati nimetatud toodete, mis sisaldavad 80–90% baasjooki, alkoholisisaldus on 14% ning need valmistatakse baasjoogile eespool nimetatud ainete lisamise teel; neist ühe puhul lisatakse baasjoogile ka koort. Nendes jookides sisalduv alkohol tuleneb ainult käärimisest.
18.
Petrikov Creamy Green valmistatakse omakorda Ferm Fruiti destilleerimisel denatureeritud piiritusjoogi, suhkrusiirupi, lõssi, taimerasva ja aromaatsete ainetega. Valmisjoogi alkoholisisaldus on 13,4%, kusjuures vähemalt 51% alkoholist tuleneb kääritatud joogist ja ülejäänud 49% destilleerimisest.
B. Madalmaade kohtutes toimunud kohtuvaidlused ja vastavad eelotsuse küsimused
1. Kohtuasi C‑532/14 (Petrikov Creamy Green)
19.
Kohtuasi sai alguse siduva tariifiinformatsiooni taotlusest, mille Toorank Productions esitas toote Petrikov Creamy Green kohta ning milles ta palus selle joogi klassifitseerida KN‑i alamrubriiki 2206 00 59 (mittevahutavad kääritatud joogid). Siduva tariifiinformatsiooni taotlusele vastates klassifitseeris maksuinspektor joogi alamrubriiki 2208 70 10 (liköörid). Selle otsuse peale esitatud vaiet ei rahuldatud, kuid Rechtbank Harlem (Harlemi linna esimese astme kohus) rahuldas esimeses kohtuastmes Toorank Productionsi nõuded, samas kui Gerechtshof te Amsterdam (Amsterdami teise astme kohus) rahuldas maksuinspektori esitatud apellatsioonkaebuse.
20.
Toorank Productions kaebas teise astme kohtu otsuse peale edasi Hoge Raadile (Madalmaade kõrgeim kohus), kellel on kahtlusi seoses sellega, kuidas tuleb tõlgendada Euroopa Kohtu poolt kohtuotsuses Siebrand (
6
) välja arendatud juhiseid.
21.
Hoge Raadi (Madalmaade kõrgeim kohus) jaoks seisneb probleem selles, kuidas välja selgitada, kas Petrikov Creamy Greeni sarnased joogid tuleb klassifitseerida ühte või teise kõnealusesse rubriiki, võttes ühelt poolt arvesse seda, et KN‑i rubriik 2206 hõlmab ka kääritatud jookide ja mittealkohoolsete jookide segusid ning seda, et rubriiki 2206 käsitlev HS‑i selgitav märkus arvab selle alla kõik seal nimetatud joogid, mida on kangemaks muudetud kas alkoholi lisamise teel või mille alkoholisisaldust on suurendatud edasise kääritamise teel. Sellest samast selgitavast märkusest tuleneb eelotsusetaotluse esitanud kohtu arvates, et kääritatud jookidele destilleeritud alkoholist erinevate muude ainete lisamine ei takista neid klassifitseerida rubriiki 2206.
22.
Teiselt poolt märgib Madalmaade kohus seoses KN‑i rubriigiga 2208, et sellesse rubriiki kuuluvate likööride tavaline alkoholisisaldus on minimaalselt 15%, st suurem Petrikov Creamy Greeni alkoholisisaldusest (13,4%).
23.
Hoge Raad (Madalmaade kõrgeim kohus) soovib eeskätt teada saada, kuidas tõlgendada ja kohaldada juhiseid, mida Euroopa Kohus järgis kohtuotsuse Siebrand (
7
) punktides 35–38, selle väljaselgitamiseks, kas vaidluse all oleval joogil on KN‑i rubriiki 2208 kuuluva joogi põhiomadused või kas ta on need omandanud. Konkreetselt soovib ta teada saada, kas need juhised kujutavad endast nende kriteeriumide loetelu, mis peavad olema kumulatiivselt täidetud selleks, et mingit jooki saaks selle põhiomaduste alusel käsitada rubriigi 2208 alla kuuluvana, või kas asjaolu, et jook sisaldab rohkem kääritatud alkoholi kui destilleeritud alkoholi (või teisipidi) on hoopis põhikriteerium, mis võimaldab jätta tähelepanuta joogi organoleptilised omadused ja otstarbe.
24.
Kui jooki ei saa tema põhiomaduste alusel klassifitseerida KN‑i rubriiki 2206, vaid tuleb klassifitseerida KN‑i rubriiki 2208, soovib Hoge Raad (Madalmaade kõrgeim kohus) teada saada ka seda, milline KN‑i rubriigi 2208 alamrubriikidest (kuni kaheksanda numbrini) oleks Petrikov Creamy Greeni jaoks kõige sobivam.
25.
Neil asjaoludel otsustas Hoge Raad (Madalmaade kõrgeim kohus) menetluse peatada ja esitada 24. oktoobri 2014. aasta kohtuotsusega Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.
Kas KN‑i rubriiki 2206 tuleb tõlgendada nii, et sellesse rubriiki tuleb klassifitseerida 13,4% alkoholisisaldusega jook, mis on valmistatud õunakontsentraadi kääritamise teel saadud puhastatud alkohoolsest baasjoogist nimetusega „Ferm Fruit“ ja millele on lisatud suhkrut, aromaatseid aineid, värvaineid, maitseühendeid, paksendajaid, säilitusaineid ja destilleeritud alkoholi selliselt, et joogis ei ole destilleeritud alkoholi mahult ega sisalduselt üle 49%, samal ajal kui 51% alkoholist on tekkinud kääritamisel?
2.
Kas juhul, kui vastus on eitav, tuleb KN‑i alamrubriiki 2208 70 tõlgendada nii, et selline jook tuleb liköörina klassifitseerida sellesse alamrubriiki?”
2. Kohtuasi C‑533/14 (Ferm Fruit ja ülejäänud joogid)
26.
Toorank Productions tasus aktsiisi näol 2008. aasta oktoobri eest teatava summa seoses tema aktsiisilaost mitme alkohoolse joogi (sealhulgas jook nimetusega „Ferm Fruit” ja ülejäänud käesoleva ettepaneku punktis 17 nimetatud alkohoolsed tooted) välja viimisega.
27.
Toorank Productions oli deklareerinud kõik need joogid kui „mittevahutavad vahetooted” aktsiisiseaduse (Wet op de accijns) artikli 11b tähenduses; kui õlu ja vein välja arvata, kuuluvad selle alla kõik KN‑i rubriikidesse 2204, 2205 ja 2206 kuuluvad tooted, mille alkoholisisaldus on üle 1,2%, kuid alla 22%. Nende suhtes kohaldatav tariif on oluliselt madalam, kui KN‑i rubriiki 2208 kuuluvate toodete puhul, mille alkoholisisaldus on üle 1,2%.
28.
Maksuinspektori arvates oli Toorank Productions tooted valesti deklareerinud, mistõttu ta määras talle täiendava maksusumma, sest leidis, et aktsiisiga maksustatud tooted kuulusid tegelikult KN‑i rubriiki 2208.
29.
Toorank Productions vaidlustas selle täiendava maksusumma edutult. Kuna tema vaie jäeti rahuldamata, esitas ta kaebuse Rechtbank te Breda’le (Breda esimese astme kohus), kes selle rahuldas, tühistas maksuinspektori otsuse ja vähendas täiendavat maksusummat. Mõlemad pooled esitasid selle otsuse peale apellatsioonkaebuse Gerechtshof te ‘s-Hertogenbosch’ile (Hertogenboschi teise astme kohus), kes esimese astme kohtu otsust kinnitas.
30.
Nii Toorank Productions kui ka Staatssecretaris van Financiën (rahanduse riigisekretär) esitasid apellatsioonikohtu otsuse peale Hoge Raadile (Madalmaade kõrgeim kohus) kassatsioonkaebuse.
31.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et baasjook sisaldab vaid kääritamise teel saadud alkoholi, mistõttu rubriigi 2206 ja seda käsitleva HS‑i selgitava märkuse sõnastuse kohaselt võiks selle klassifitseerida KN‑i rubriigi 2206 „muude kääritatud jookide” alla. Selle tulemuseni viiks KN‑i klassifitseerimise üldreegli 1 kohaldamine vaatamata sellele, et enne kääritamist on joogile lisatud demineraliseeritud vett, vitamiine ja mineraalaineid.
32.
Kuid kuna Ferm Fruitil puudub värv, lõhn ja maitse, siis on see sarnane destilleerimise teel saadud alkohoolsete toodetega. Hoge Raad (Madalmaade kõrgeim kohus) küsib, kas kohtuotsuse Siebrand (
8
) punktidest 26, 27 ja 37 ning kohtuotsuse Skoma-Lux (
9
) punktist 46 tuleb järeldada, et kääritatud jook, millel puuduvad konkreetse puuvilja, marja või loodustoote baasil saadud joogi organoleptilised omadused, ei kuulu KN‑i rubriiki 2206.
33.
Kui joogi KN‑i rubriiki 2206 klassifitseerimine on välistatud, tuleb see klassifitseerida rubriiki 2208, kuna see on organoleptilisest vaatepunktist sarnane etüülalkoholi sisaldavate jookidega, mis klassifitseeritakse sellesse rubriiki. Eelotsusetaotluse esitanud kohus väidab, et selline tõlgendus võiks leida kinnitust kohtuotsusest Cramer (
10
) vaatamata sellele, et viimases oli kõne all vahetoode, mitte inimtarbeks mõeldud jook. Teiselt poolt on ta seisukohal, et võrdlemisi madal alkoholisisaldus (16%) näib takistavat selle klassifitseerimist etüülalkoholina KN‑i rubriiki 2208.
34.
Selline tõlgendus võib siiski mitte kokku sobida nii rubriiki 2208 käsitleva KN‑i selgitava märkusega (mis välistab kääritamise teel saadud alkohoolsed joogid) kui ka rubriiki 2206 käsitleva HS‑i selgitava märkusega (mis hõlmab muud kui rubriikidesse 2203 kuni 2205 kuuluvad kääritatud joogid).
35.
Ülejäänud jookidega seoses on Hoge Raad (Madalmaade kõrgeim kohus) seisukohal, et kohtuotsuse Siebrand (
11
) alusel ei oleks isegi juhul, kui baasjook klassifitseeritakse rubriiki 2206, õige klassifitseerida ülejäänud joogid samasse rubriiki, sest suhkru, aromaatsete ainete, värvainete, maitseühendite, paksendajate ja/või säilitusainete lisamise tagajärjel on kadunud konkreetse puuvilja, marja või loodustoote baasil saadud joogile iseloomulikud organoleptilised omadused. Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib küll, et rubriiki 2206 käsitleva HS‑i selgitava märkuse kohaselt ei takista selline omaduste kaotamine tooteid nimetatud rubriiki klassifitseerida.
36.
Hoge Raad (Madalmaade kõrgeim kohus) jätkab, et kui baasjook kuulub KN‑i rubriiki 2206, ei ole ülejäänud jooke klassifitseerimise üldreegli 1 tõttu samamoodi võimalik klassifitseerida KN‑i rubriiki 2208. KN‑i rubriigi 2208 sõnastuse kohaselt (vt käesoleva ettepaneku punkt 8) kuuluvad sellesse ainult sellised joogid (sealhulgas liköörid), mis sisaldavad destilleeritud alkoholi. Samasisuline on rubriiki 2208 käsitlev HS‑i selgitav märkus, mille kohaselt liköörid ja kordialid on (destilleeritud) piiritusjoogid, millele on lisatud teatavaid aineid.
37.
Tema menetluses olevate kassatsioonkaebustega seonduvate ning KN‑i ja Euroopa Kohtu praktika tõlgendamist käsitlevate kahtluste tõttu otsustas Hoge Raad (Madalmaade kõrgeim kohus) menetluse peatada ja esitada 24. oktoobri 2014. aasta otsusega Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.
Kas KN‑i rubriiki 2206 tuleb tõlgendada nii, et sellesse rubriiki tuleb klassifitseerida õunakontsentraadi kääritamise teel saadud ning ka baasjoogina mitmesuguste muude jookide valmistamiseks kasutatav 16% alkoholisisaldusega jook nimetusega „Ferm Fruit“, mis on puhastamise (sealhulgas ultrafiltreerimise) tulemusel neutraalse värvi, lõhna ja maitsega ning millele ei ole lisatud destilleeritud alkoholi? Kas juhul, kui vastus on eitav, tuleb KN‑i rubriiki 2208 tõlgendada nii, et selline jook tuleb klassifitseerida sellesse rubriiki?
2.
Kas KN‑i rubriiki 2206 tuleb tõlgendada nii, et sellesse rubriiki tuleb klassifitseerida 14% alkoholisisaldusega jook, mis on valmistatud eespool esimeses küsimuses kirjeldatud baasjoogile suhkru, aromaatsete ainete, värvainete, maitseühendite, paksendajate ja säilitusainete lisamise teel ning mis ei sisalda destilleeritud alkoholi? Kas juhul, kui vastus on eitav, tuleb KN‑i rubriiki 2208 tõlgendada nii, et selline jook tuleb klassifitseerida sellesse rubriiki?”
IV. Menetlus Euroopa Kohtus
38.
Mõlemad eelotsusetaotlused registreeriti Euroopa Kohtu kantseleis 24. novembril 2014. Kohtuasjade C‑532/14 ja C‑533/14 objektiivse seotuse tõttu liideti need kohtuasjad kodukorra artikli 54 alusel 7. jaanuari 2015. aasta määrusega menetluse kirjaliku ja suulise osa ning kohtuotsuse huvides.
39.
Äriühing Toorank Productions BV, Euroopa Komisjon ja Madalmaade, Kreeka ning Poola valitsus esitasid kirjalikud märkused Euroopa Kohtu põhikirja artikli 23 teises lõigus ette nähtud tähtaja vältel.
40.
Kuna ükski eelmises punktis nimetatud menetlusosalistest kohtuistungi korraldamist ei nõudnud, siis kohtuistungit ei toimunud.
V. Kokkuvõte esitatud väidetest
41.
Kui komisjon välja arvata, vastasid kõik ülejäänud menetlusosalised esiteks kohtuasjas C‑533/14 esitatud joogi Ferm Fruit klassifitseerimist käsitlevale küsimusele ja seejärel ülejäänud jookide klassifitseerimist käsitlevale küsimusele, seostades oma vastused kohtuasjas C‑532/14 esitatud Petrikov Creamy Greeni käsitleva küsimusega. Nii nende väidete kokkuvõtlikult esitamisel kui ka eelotsuse küsimuste analüüsimisel järgin sama järjekorda, mida pean kõige sobivamaks.
A. Kohtuasja C‑533/14 esimene küsimus
42.
Toorank Productions väidab, et Ferm Fruit tuleb klassifitseerida KN‑i rubriiki 2206. Tema väitel on tegemist kääritamise teel saadud joogiga ning on olemas muid kääritamise teel saadud ning puhastatud (filtreeritud) alkohoolseid jooke (näiteks sake), mis klassifitseeritakse KN‑i rubriiki 2206. Lisaks sellele leiab ta, et Ferm Fruit ei ole kaotanud kääritatud jookide omadusi ega objektiivseid tunnuseid rubriigi 2206 tähenduses; ta on ka seisukohal, et nii KN‑i kui ka HS‑i selgitavad märkused takistavad seostada Ferm Fruiti likööride ja muude destilleeritud jookidega, sest mõlema märkuse kohaselt jäävad kääritatud joogid rubriigi 2208 alt välja.
43.
Madalmaade valitsus leiab, et Ferm Fruit tuleb selle organoleptilisi omadusi ja otstarvet arvesse võttes klassifitseerida rubriiki 2208. Ta seletab, et toote korduva filtreerimise tulemusel saadakse sellest lõhnatu ja maitsetu neutraalne jook, millel puuduvad rubriiki 2206 kuuluvale kaubale tüüpilised omadused. Ta märgib, et madal alkoholisisaldus ei oma rubriiki 2208 klassifitseerimise seisukohast mingit tähtsust. Ferm Fruiti otstarbe kohta lisab Madalmaade valitsus, et seda kasutatakse peamiselt teiste alkohoolsete jookide valmistamiseks ning et vaatamata asjaolule, et asjaolude toimumise ajal seda inimtarbeks müüdi, ei ole see enam nii juba pikemat aega.
44.
Kreeka valitsus tugineb samadele argumentidele, mis Madalmaade valitsus, et põhjendada Ferm Fruiti klassifitseerimist rubriiki 2208. Ta rõhutab, et joogi käärimine on suures osas tingitud suhkrust ning palju vähem kontsentreeritud õunamahlast; see asjaolu koos joogi valmistamiseks kasutatud filtreerimismeetoditega annab sellele neutraalsed omadused, millele viitab Madalmaade valitsus.
45.
Sarnaselt eespool nimetatud valitsustega on ka Poola valitsus Ferm Fruiti KN‑i rubriiki 2208 klassifitseerimise poolt. Ta leiab, et rubriiki 2207 käsitleva HS‑i selgitava märkuse kohaselt saab joogist selle valmistamise viisi tõttu etüülalkohol. Kuid arvestades joogi madala alkoholisisaldusega, tuleks see siiski lugeda kas KN‑i alamrubriigi 2208 90 91 või alamrubriigi 2208 90 99 alla kuuluvaks. Poola valitsus väidab lisaks, et vastavalt kohtuotsusele Cramer (
12
) tuleb selline vedelik nagu baasjook, mis on kaotanud filtreerimise tulemusel organoleptilised omadused ja mille alkoholisisaldus on madal, klassifitseerida rubriiki 2208 vaatamata sellele, et see on saadud kääritamise teel. Poola valitsus lisab, et WCO on seda seisukohta kinnitanud oma klassifitseerimispõhimõtetes, mis kiideti heaks HS‑i komitee 46. istungil.
46.
Ka komisjon viitab nimetatud komitee poolt rubriike 2207 ja 2208 käsitlevatesse HS‑i selgitavatesse märkustesse tehtud muudatustele; ta märgib, et need viivad samale järeldusele, mis kohtuotsus Cramer (
13
), st järeldusele, et kääritatud joogid, mida on hiljem filtreeritud, tuleb klassifitseerida rubriiki 2208. Komisjon on lisaks seisukohal, et asjaolu, et õunamahla kontsentraat moodustab joogi kogumahust 1%, ei kujuta endast piisavat ega veenvat omadust selleks, et samastada see KN‑i rubriiki 2206 kuuluva puuvilja- või marjaveiniga. Ferm Fruiti omadustest lähtudes klassifitseerib komisjon selle alamrubriiki 2208 90 („muud”).
B. Kohtuasja C‑533/14 teine küsimus (ülejäänud jookide klassifitseerimine)
47.
Kohtuasja C‑533/14 teise küsimuse esemeks olevaid ülejäänud jooke puudutavas osas väidab Toorank Productions, et tegemist on aromatiseeritud õunaveiniga, kusjuures klassifitseerimise seisukohast ei oma tähtsust lisatud ained nagu suhkur, aromaatsed ained, värvained, maitseühendid, paksendajad ja säilitusained. Tema väitel ei saa neid jooke klassifitseerida rubriiki 2208, sest need ei sisalda destilleeritud alkoholi; see asjaolu koos nende madala alkoholisisaldusega ei võimalda neid samastada likööridega. Ta lisab, et ülejäänud jooke turustatakse õunaveinina, need on mõeldud inimtarbeks ja seetõttu tuleb need sarnaselt baasjoogiga Ferm Fruit klassifitseerida rubriiki 2206 vastavalt klassifitseerimise üldreeglitele 1, 4 ja 6.
48.
Madalmaade valitsus märgib, et nimetatud lisandid annavad kõnealustele ülejäänud jookidele rubriigi 2208 toodete (täpsemalt likööride) organoleptilised omadused. Tema arvates kinnitavad seda seisukohta rubriiki 2206 käsitlevad HS‑i selgitavad märkused ja neis esitatud näited tavaliselt madala alkoholisisaldusega likööride kohta. Otstarvet puudutavas osas juhib nimetatud valitsus tähelepanu sellele, et Toorank Productions turustab ülejäänud jooke kui rubriigi 2208 tooteid, eeskätt neid viinaga segades.
49.
Kreeka valitsus leiab, et Ferm Fruiti neutraalse laadi tõttu saavad ülejäänud jookide omadused tuleneda ainult lisatud ainetest (suhkur, aromaatsed ained jne ning ühel juhul koor), mis takistavad samastamast ülejäänud jooke rubriigi 2206 jookidega. Lisaks sellele ei näe erinevalt rubriiki 2208 käsitlevatest selgitavatest märkustest rubriiki 2206 käsitlevad selgitavad märkused ette võimalust lisada seda laadi aineid või lisandeid viimati nimetatud rubriiki kuuluvatele toodetele.
50.
Poola valitsus on üksmeelel kahe teise valitsusega, et ülejäänud joogid kuuluvad rubriiki 2208. Ta märgib oma seisukoha põhistamiseks, et etüülalkoholi igasugune segamine selliste jookide või ainetega, mida on nimetatud rubriiki 2208 käsitlevates (nii HS‑i kui ka KN‑i) selgitavates märkustes, toob tingimata kaasa sel moel valmistatud joogi klassifitseerimise sellesse rubriiki. Kuid tal on kahtlusi seoses sellega, milline alamrubriik on kõige sobivam Ferm Fruiti alusel valmistatud ülejäänud jookidele, sest tal ei ole piisavalt teavet nende valmistamise viisi kohta.
51.
Komisjon esitab rea argumente, mis on ühised nii käesolevale kui ka Petrikov Creamy Greeniga seonduvale küsimusele. Eeskätt viitab ta kohtuotsuses Siebrand (
14
) baasjoogi alusel valmistatud valmistoote klassifitseerimiseks kehtestatud kolmele kriteeriumile, mis peavad esinema kumulatiivselt, ja rõhutab, kui oluline on analüüsida organoleptilisi omadusi. Kui teatava puuvilja või marja baasil valmistatud jook (rubriik 2206) kaotab need omadused, tuleb see klassifitseerida rubriiki 2208. Toote otstarve ei kujuta endast komisjoni arvates muud kui klassifitseerimise objektiivset kriteeriumi, mida hinnates tuleb lähtuda toote objektiivsetest omadustest. Ta ei anna siiski selgelt oma seisukohta seoses ülejäänud jookide klassifitseerimisega.
C. Kohtuasja C‑532/14 eelotsuse küsimus (Petrikov Creamy Green)
52.
Toorank Productions on seisukohal, et kuivõrd lisatud destilleeritud alkohol on ainus Petrikov Creamy Greeni kohtuasja C‑533/14 teise küsimuse esemeks olevatest jookidest eristav asjaolu, siis on õiguslikust seisukohast kõige kindlam võrrelda ainult toote alkoholisisaldust. Tema arvates tingib organoleptiliste omaduste kontrollimise nõue (mis väidetavalt tuleneb kohtuotsuse Siebrand (
15
) punktist 36) subjektiivse hindamise, mis viib vältimatult lahknevatele seisukohtadele; sel moel seatakse ohtu KN‑i ühetaoline kohaldamine. Kui joogid, mis sisaldavad üle 51% destilleeritud alkoholi, tuleb kvalifitseerida rubriiki 2208, siis tuleb maksimaalselt 49% destilleeritud alkoholi sisaldav Petrikov Creamy Green kvalifitseerida KN‑i alamrubriiki 2206 00 93 või 2206 00 99.
53.
Madalmaade valitsus kaldub kvalifitseerima jooki Petrikov Creamy Green rubriiki 2208; täpsemalt kvalifitseeriks ta selle liköörina alamrubriiki 2208 70; ta põhistab seda seisukohta väitega, et kohtuotsuses Siebrand (
16
) ei nähtud alkoholisisaldust ette ainsa kriteeriumina alkohoolsete jookide ühte või teise rubriiki klassifitseerimiseks. Arvestades sellega, et Petrikov Creamy Green on kaotanud kääritatud jookidele tüüpilised organoleptilised omadused, ei saa seda klassifitseerida rubriiki 2206, vaid see tuleb klassifitseerida rubriiki, kuhu kuuluvate toodetega see samastub. Lõpetuseks leiab ta, et kõne all oleval joogil on likööri organoleptilised omadused ja põhiomadused.
54.
Nagu ülejäänud jookide puhul, nii on Kreeka valitsus ka Petrikov Creamy Greeni puhul seisukohal, et suurem osa selles sisalduvast alkoholist tuleneb Ferm Fruiti valmistamisel kasutatud kääritatud suhkrust. Kuivõrd Kreeka valitsus leiab, et sellest tulenevalt tuleb baasjook klassifitseerida rubriiki 2208, siis on mõeldav ainuüksi Petrikov Creamy Greeni klassifitseerimine samasse rubriiki. Lisaks sellele annavad ka viimati nimetatud toote puhul lisatud ained sellele rubriiki 2208 kuuluvate jookide organoleptilised omadused.
55.
Poola valitsus on seisukohal, et joogi valmistamise viis ning eeskätt asjaolu, et lisatakse destilleeritud alkoholi, määravad ära selle klassifitseerimise KN‑i alamrubriiki 2208 70 10.
56.
Komisjon väidab käesoleva ettepaneku punktis 51 esitatud selgitustega seostatult, et kui Euroopa Kohus nägi kohtuotsuses Siebrand (
17
) ette kriteeriumi, mis seondub destilleeritud alkoholi osakaaluga alkoholisisalduses, ei kehtestanud ta samas reeglit, mille kohaselt juhul, kui üks alkoholi liikidest – kas destilleeritud alkohol või kääritatud alkohol – annab üle 50% alkoholisisaldusest, toob see tingimata kaasa joogi klassifitseerimise konkreetsesse rubriiki, st kas rubriiki 2206 või 2208. Seetõttu ning arvestades sellega, et Petrikov Creamy Green on omandanud likööri objektiivsed omadused, tuleb see komisjoni arvates klassifitseerida alamrubriiki 2208 70.
VI. Hinnang
A. Sissejuhatav märkus ja küsimuseasetus
57.
Kui Euroopa Kohus peab vastama eelotsusetaotlusele, mis käsitleb tariifset klassifitseerimist, on tavaks meenutada, et Euroopa Kohtu ülesanne on anda eelotsusetaotluse esitanud kohtule juhtnööre kriteeriumide kohta, mida ta peab järgima selleks, et klassifitseerida toode õigesti KN‑is; Euroopa Kohtu ülesanne ei ole ise toote klassifitseerimine. (
18
)
58.
Selline ülesannete jaotus tuleneb sellest, et liikmesriigi kohtutel on klassifitseerimiseks paremad võimalused. Euroopa Kohus on siiski liikmesriigi kohtutega tehtava koostöö raames kinnitanud korduvalt oma õigust anda neile kõik juhised, mida ta peab oma vastuse tarvilikkuse tagamiseks vajalikuks. (
19
) Sellest tulenevalt on ta suuremal osal juhtudest ära näidanud konkreetselt isegi KN‑i alamrubriigi, kuhu konkreetse kohtuvaidluse esemeks olev toode tuleb klassifitseerida. Sellegipoolest pean vajalikuks pidada kinni nimetatud ülesannete jaotusest, mistõttu piirdun nende kriteeriumide esitamisega, mis võivad aidata Hoge Raadil (Madalmaade kõrgeim kohus) välja selgitada üksnes igas kohtuasjas sobiliku rubriigi.
B. Kohtuasja C‑533/14 esimene küsimus
59.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib teada saada, kas selline jook nagu Ferm Fruit, mis on saadud õunakontsentraadi kääritamise teel, mille alkoholisisaldus on 16% ja mis on selle eri filtreerimismeetodite abil puhastamise tagajärjel lõhnalt, värvilt ja maitselt neutraalne, tuleb klassifitseerida KN‑i rubriiki 2206 või 2208.
60.
Sellele küsimusele vastamiseks on esiteks vaja meenutada väljakujunenud kohtupraktikat, mille kohaselt tuleb õiguskindluse ja kontrolli lihtsuse huvides kauba tariifsel klassifitseerimisel otsustava tähtsusega kriteeriumi tavaliselt otsida kauba objektiivsete omaduste ja tunnuste hulgast, nagu need on määratletud KN‑i rubriikide kirjeldustes ning vastavate jaotiste ja gruppide märkustes. (
20
) Lisaks sellele – ning on loogiline, et kaubavahetuse turvalisuse ja kiiruse seisukohast on see nõutav – peab neid omadusi ja tunnuseid olema võimalik kontrollida tollivormistuse hetkel. (
21
)
61.
Teiseks on Euroopa Kohus rõhutanud, et ühise tollitariifistiku jaotistele eelnevad märkused ning selgitavad märkused (mille KN‑i puhul töötab välja komisjon ja HS‑i puhul WCO) aitavad eriti oluliselt tõlgendada eri tariifirubriikide ulatust, ehkki nende õiguslikku siduvust ei tunnustata. (
22
) Igal juhul tuleb nähtuvalt märkuste otsesest suhtest neid kehtestava organiga tunnistada, et neil on oluline tõlgenduslik tähtsus (
23
), sest need väljendavad HS‑i konventsiooni osaliste voluntas legislatoris’t.
62.
Kolmandaks ei ole käesolevas kohtuasjas erinevalt kohtuotsuse Siebrand (
24
) aluseks olnud faktilisest raamistikust tegemist segudega, millele on KN‑is pühendatud konkreetne rubriik. Seetõttu ei ole kohaldatav klassifitseerimise üldreegel mitte segude jaoks ette nähtud täiendav reegel, st reegli 3 punkt b, vaid reegel 1, mille kohaselt kauba klassifitseerimine KN‑is peab toimuma lähtuvalt rubriikide kirjeldustest ning vastavate jaotiste ja gruppide märkustest, samuti selgitavatest märkustest.
63.
Eeltoodut arvestades on selge, et vähemalt alguses tuleneb Ferm Fruiti alkoholisisaldus suhkru ja õunakontsentraadi kääritamisest pärmi lisamise tulemusel (vt käesoleva ettepaneku punkt 14). Selle joogi rubriigi väljaselgitamiseks tuleb seetõttu tugineda rubriiki 2206 käsitlevale HS‑i selgitavale märkusele kääritatud jookide kohta. Selle märkuse kolmandas lõigus on kirjas, et rubriiki 2206 kuuluvad joogid jäävad sellesse rubriiki klassifitseerituks ka juhul kui neile on lisatud alkoholi, tingimusel et neil säilivad sellesse rubriiki kuuluvate toodete (st kääritatud jookide) omadused.
64.
Kui põhimõtteliselt kujutab kääritatud jookide organoleptiliste omaduste kadumine faktiküsimust, mida peab hindama eelotsusetaotluse esitanud kohus, kuna seda eelotsusemenetluses enam ei arutata, on siiski täheldatavad teatavad asjaolud, millest on võimalik tuletata paar järeldust, mis võivad osutuda Hoge Raadile (Madalmaade kõrgeim kohus) tarvilikuks selle üle otsustamisel, kas apellatsioonikohus eksis KN‑i rubriike tõlgendades.
65.
Nii nähtub eelotsusetaotlusest, et pärast joogi puhastamist (filtreerimine) muutub vedelik lõhnalt, maitselt ja värvilt neutraalseks. Joogi põhiomaduste neutraalne laad muudab Ferm Fruiti sarnaseks madala alkoholisisaldusega etüülalkoholiga ning täpsemalt KN‑i rubriiki 2208 kuuluvate likööridega, nagu nähtub Euroopa Kohtu praktikast (
25
) ja nagu väidavad sisuliselt käesolevasse eelotsusemenetlusse astunud valitsused.
66.
Lisaks sellele jääb Ferm Fruit selle eri meetoditel filtreerimise (puhastamine) tulemusel välja rubriiki 2206 kuuluvate kääritatud jookide hulgast, sest seda ei valmistata ainult kääritamise teel, nagu märkis samuti Euroopa Kohus. (
26
)
67.
Ehkki mõned menetlusosalised on viidanud klassifitseerimiseks ka toote otstarbe kriteeriumile, olen siiski seisukohal, et see ei ole käesolevas kohtuasjas asjakohane. Nimelt on Euroopa Kohtu praktikas juba sedastatud, et see kriteerium tuleb kasutusele ainult siis, kui klassifitseerida ei ole võimalik ainult toote objektiivsetest omadustest ja tunnustest lähtuvalt. (
27
)
68.
Eelnevates punktides viidatud kohtupraktikast tuleneb aga, et selliste jookide nagu Ferm Fruit, mis on maitselt, lõhnalt ja värvilt neutraalsed ja mida on puhastatud, organoleptilised omadused on samad, mis rubriiki 2208 kuuluval destilleeritud alkoholil, ning et täpsemalt sarnaneb jook liköörile. Neil asjaoludel ei ole muude aspektide analüüsimine tarvilik, sest klassifitseerimine on võimalik ainult nendest omadustest lähtuvalt.
69.
Eelnevaga arvestades teen ettepaneku vastata Hoge Raadi (Madalmaade kõrgeim kohus) poolt kohtuasjas C‑533/14 esitatud esimesele küsimusele, et selline jook nagu Ferm Fruit, mis on saadud õunakontsentraadi kääritamise teel, mille alkoholisisaldus on 16% ning mis on eri filtreerimismeetodite abil puhastamise tagajärjel lõhnalt, värvilt ja maitselt neutraalne, tuleb klassifitseerida rubriiki 2208, kuhu kuuluvad muu hulgas liköörid.
C. Kohtuasja C‑533/14 teine küsimus
70.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib teada saada, kas Ferm Fruitile rea selliste ainete nagu suhkur, aromaatsed ained, värvained, maitseühendid, paksendajad ja säilitusained lisamise teel valmistatud joogid, millele ei ole lisatud destilleeritud alkoholi, tuleb klassifitseerida rubriiki 2206 või 2208.
71.
Sellele küsimusele vastamiseks on vaja teha paar sissejuhatavat märkust. Esiteks olen seisukohal, et kuigi küsimus on iseenesest sõnastatud ainsuses (st see viitab vaid ühele joogile), nähtub eelotsusetaotlusest, et Hoge Raad (Madalmaade kõrgeim kohus) peab silmas mitut jooki, millega seoses ta soovib saada vastuse.
72.
Teiseks jagan Poola valitsuse seisukohta, et esitatud teave ei ole piisavalt täielik, mistõttu tõlgendusjuhised, mida siinkohal on võimalik anda, on vältimatult üldised ega võimalda täpsustada, millisesse alamrubriiki tuleks asjaomased tooted klassifitseerida.
73.
Kolmandaks ja viimaseks tuleb märkida, et ehkki Ferm Fruitile ainete lisamine tõstatab kohtuasja C‑532/14 probleemile sarnase probleemi, õigustab destilleeritud alkoholi erinev sisaldus viimati nimetatud kohtuasjas nende kahe küsimuse eraldi käsitlemist.
74.
Eelnevat arvestades olen seisukohal, et lahendus on tuletatav baasjoogi klassifikatsioonist, nagu see nähtub eelmisele küsimusele antud vastusest. Olen üksmeelel Kreeka valitsusega, et arvestades sellega, et suurem osa ülejäänud jookide alkoholisisaldusest tuleneb kääritamisest, ning Ferm Fruiti neutraalsete organoleptiliste omadustega, saavad Ferm Fruitile ainete lisamise teel valmistatud jookide omadused tuleneda ainult lisatud ainetest.
75.
Seetõttu saab ülejäänud jooke pidada rubriiki 2206 kuuluvaks ainult juhul, kui lisatud ained annavad neile kääritatud jookide põhiomadused. Hüpoteetiliselt saab selle tulemuseni jõuda, lisades näiteks Ferm Fruitile ainult kääritatud joogi, mida ei ole puhastatud. Kuid eelotsusetaotluse esitanud kohus sellist olukorda ei kirjelda. Hoge Raadi (Madalmaade kõrgeim kohus) eelotsusetaotlustest nähtub, et ülejäänud jookidele lisati eeskätt aromaatseid aineid ja suhkrut.
76.
Lisaks sellele on just suhkru ja aromaatsete ainete lisamine sõnaselgelt ette nähtud rubriiki 2208 käsitlevas KN‑i selgitavas märkuses piiritusjookide, likööride ja muude alkohoolsete jookide saamise viisina; kuid nagu märgib Kreeka valitsus, ei ole seda ette nähtud seoses rubriigiga 2206. Ehkki on selge, et kõnealuses dokumendis räägitakse destilleeritud alkoholile lisatud suhkrust ja aromaatsetest ainetest, tuleb seda laiendada ka Ferm Fruiti alusel valmistatavatele jookidele õigusliku fiktsiooni alusel, mis tuleneb Ferm Fruiti käsitamisest alkohoolse joogi, tõenäoliselt liköörina, selle organoleptilistest omadustest tulenevalt.
77.
Seega teen ettepaneku vastata kohtuasja C‑533/14 teisele eelotsuse küsimusele, et Ferm Fruitile rea selliste ainete nagu suhkur, aromaatsed ained, värvained, maitseühendid, paksendajad ja säilitusained lisamise teel valmistatud joogid, mis ei sisalda destilleeritud alkoholi, tuleb klassifitseerida rubriiki 2208.
D. Kohtuasja C‑532/14 küsimus (Petrikov Creamy Green)
78.
Hoge Raad (Madalmaade kõrgeim kohus) palub selgitada, kumba rubriiki (2206 või 2208) tuleb klassifitseerida jook, mille alkoholisisaldus on 13,4% ning mis valmistatakse puhastatud alkohoolse baasjoogi (st Ferm Fruiti) segamisel suhkru, aromaatsete ainete, värvainete, maitseühendite, paksendajate, säilitusainete ja destilleeritud alkoholiga, võttes seejuures arvesse, et joogis ei ole destilleeritud alkoholi mahult ega sisalduselt üle 49%, samal ajal kui ülejäänud 51% alkoholist on tekkinud kääritamisel.
79.
Nagu ma eespool märkisin, seisneb selle küsimuse eripära selles, et Petrikov Creamy Green sisaldab lisaks joogist Ferm Fruit tulenevale kääritatud alkoholile ka destilleeritud alkoholi. Seega tuleb seda küsimust käsitada eraldi, sest on vaja tõlgendada kohtuotsust Siebrand (eeskätt selle punkte 35–38) (
28
), mis vastavalt Hoge Raadi (Madalmaade kõrgeim kohus) hinnangule on asjakohane.
80.
Kohtuasjas Siebrand (
29
) pidi Euroopa Kohus kindlaks määrama, milline kahest rubriiki 2206 ja rubriiki 2208 kuuluvast ainest, st vastavalt kääritatud alkohol või destilleeritud alkohol, andis mõlemat alkoholi sisaldavatele teatavatele jookidele nende põhiomadused. Kohtuotsuse punktis 35 on kirjas, et arvesse tuleb võtta mitut objektiivset omadust ja tunnust ning et destilleeritud alkohol mõjutab mitte üksnes jookides sisalduva alkoholi kogumahtu, vaid ka alkoholisisaldust rohkem, kui kääritatud alkohol. Järgmiseks analüüsiti kohtuotsuses organoleptilisi omadusi (punktid 36 ja 37) ning toote otstarvet (punkt 38), kuid seda analüüsi ei ole mõtet siin täpsemalt ära tuua.
81.
Hoge Raadil (Madalmaade kõrgeim kohus) kohtuasjas C‑532/14 tekkiv kahtlus seondub kohtuotsuse Siebrand (
30
) punkti 35 ulatusega: ta soovib teada saada, kas seal kehtestatakse absoluutne kriteerium, mille kohaselt juhul, kui ühte liiki alkoholi osakaal on suurem teist liiki alkoholi osakaalust, võib organoleptiliste omaduste ja otstarbega seonduvate kriteeriumide analüüsi jätta läbi viimata, nagu seda väidab Toorank Productions.
82.
Jagan komisjoni seisukohta, et Euroopa Kohus ei soovinud kohtuotsuse Siebrand (
31
) punktis 35 kehtestada kriteeriumi, mille kohaselt juhul, kui ühte liiki alkohol (st kas kääritatud või destilleeritud alkohol) annab üle 50% alkoholisisaldusest, tuleb jook tingimata klassifitseerida kas rubriiki 2206 või rubriiki 2208 vastavalt sellele, millist liiki alkoholi osakaal on suurem.
83.
Leian, et kohtuotsusest Siebrand (
32
) arusaamine Toorank Productionsi pakutud viisil saab tuleneda ainult kohtuotsuse diagonaalis ja mittetäielikust lugemisest.
84.
Nimelt kohaldas Euroopa Kohus selles kohtuasjas segude jaoks ette nähtud KN‑i klassifitseerimise üldreeglit (reegli 3 punkt b), mis kohustas teda välja selgitama aine, mis määras kõnealuste toodete põhiomadused. (
33
) Punktis 35 on selgelt märgitud, et arvesse võetakse mitut objektiivset omadust ja tunnust, mille hulgast toodi esile – kuid ainult mitmest esimesena – destilleeritud alkoholi suuremat osakaalu; see on loogiline, kui võtta arvesse asjaolu, et nende toodete alkoholisisaldus oli 14,5%, millest 12% tulenes destilleeritud alkoholist ja 2,5% kääritatud alkoholist. (
34
) Sellises olukorras on ilmne, et jookide omadusena tuuakse esile destilleeritud alkoholi osakaal, mis on oluliselt suurem kääritatud alkoholi osakaalust.
85.
Lisaks sellele analüüsis Euroopa Kohus selle kohtuotsuse punktides 36 ja 37 toodete organoleptilisi omadusi ja punktis 38 nende otstarvet; punktis 39 tegi Euroopa Kohus nimetatud kolme kriteeriumi üldise hindamise tulemusel oma järelduse.
86.
Eelnevast tuleb järeldada, et ühte liiki alkoholi võimalik suurem osakaal võrreldes teist liiki alkoholi osakaaluga kujutab endast vaid üht mitmest kriteeriumist, mis on kohaldatavad siis, kui vastavalt KN‑i klassifitseerimise üldreegli 3 punktile b tuleb otsustada, milline aine määrab toote põhiomadused.
87.
Seetõttu kaldun arvama, et Petrikov Creamy Greeni puhul ei ole kohaldatav kohtuotsuse Siebrand (
35
) punktis 35 nimetatud kriteerium. Nimelt ei tulene asjaolust, et kääritatud alkoholi osakaal on 51% ja destilleeritud alkoholi osakaal 49%, piisavalt selgelt, milline neist määrab toote põhiomadused.
88.
Sellest tulenevalt tuleb hinnangu andmisel taas lähtuda tunnuste või organoleptiliste omaduste kriteeriumist. Kuna osakaalu kriteerium on ainus tegelik erinevus võrreldes kohtuasja C‑533/14 teise küsimusega, siis tuleb Petrikov Creamy Greeni klassifitseerimisega seonduvad kahtlused lahendada samadel alustel, mis ma tõin ära eespool.
89.
Kokkuvõttes olen seisukohal, et eelotsuse küsimusele, mille Hoge Raad (Madalmaade kõrgeim kohus) esitas kohtuasjas C‑532/14, tuleb vastata, et jook, mille alkoholisisaldus on 13,4% ja mis saadakse õunakontsentraadi kääritamise teel valmistatud puhastatud alkohoolse joogi nimetusega „Ferm Fruit” segamisel suhkru, aromaatsete ainete, värvainete, maitseühendite, paksendajate, säilitusainete ja destilleeritud alkoholiga, tuleb klassifitseerida KN‑i rubriiki 2208 isegi siis, kui joogis ei ole destilleeritud alkoholi mahult ega sisalduselt üle 49%, samal ajal kui ülejäänud 51% alkoholist on tekkinud kääritamisel.
VII. Ettepanek
90.
Esitatud kaalutlustest lähtudes teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata esitatud küsimustele järgmiselt:
Kohtuasjas C‑533/14:
Kohtuasjas C‑532/14:
(
1
)	Algkeel: hispaania.
(
2
)	7. aprilli 1987. aasta otsus (EÜT L 198, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 288).
(
3
)	Mis kehtestati Brüsselis 14. juunil 1983 sõlmitud rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga (edaspidi „HS‑i konventsioon”).
(
4
)	EÜT L 256, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382.
(
5
)	Ametlikud on ainult WCO kahes ametlikus keeles (prantsuse ja inglise keel) avaldatud märkused.
(
6
)	Kohtuasi C‑150/08, EU:C:2009:294
(
7
)	Kohtuasi C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
8
)	Kohtuasi C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
9
)	Kohtuasi C‑339/09, EU:C:2010:781.
(
10
)	Paderborner Brauerei Haus Cramer (C‑196/10, EU:C:2011:487), edaspidi „kohtuotsus Cramer”.
(
11
)	Kohtuasi C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
12
)	Kohtuasi C‑196/10, EU:C:2011:487.
(
13
)	Kohtuasi C‑196/10, EU:C:2011:487.
(
14
)	Kohtuasi C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
15
)	Kohtuasi C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
16
)	Idem.
(
17
)	Kohtuasi C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
18
)	Vt paljude hulgast kõige hilisemad kaks kohtuotsust: kohtuotsused Amazon EU (C‑58/14, EU:C:2015:385, punkt 17) ja Rohm Semiconductor (C‑666/13, EU:C:2014:2388, punkt 23).
(
19
)	Vt eelkõige kohtuotsused Rohm Semiconductor (C‑666/13, EU:C:2014:2388, punkt 23); Data I/O (C‑370/08, EU:C:2010:284, punkt 24) ja Data I/O (C‑297/13, EU:C:2014:331, punkt 36 ja seal viidatud kohtupraktika).
(
20
)	Kohtuotsus Cramer (C‑196/10, EU:C:2011:487, punkt 31 ja seal viidatud kohtupraktika).
(
21
)	Kohtuotsus Pacific Worl Limited (C‑215/10, EU:C:2011:528, punkt 40 ja seal viidatud kohtupraktika).
(
22
)	Kohtuotsused Oliver Medical (C‑547/13, EU:C:2015:139) ja Delphi Deutschland (C‑423/10, EU:C:2011:315, punkt 24 ja seal viidatud kohtupraktika).
(
23
)	Vt sarnases mõttes kohtuotsus Nederlandse Spoorwegen (38/75, EU:C:1975:154, punkt 10).
(
24
)	Kohtuasi C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
25
)	Kohtuotsus Skoma-Lux (C‑339/09, EU:C:2010:781, punkt 46 ja seal viidatud kohtupraktika).
(
26
)	Kohtuotsusa Cramer (C‑196/10, EU:C:2011:487, punkt 37).
(
27
)	Kohtuotsus Skoma-Lux (C‑339/09, EU:C:2010:781, punkt 47 ja seal viidatud kohtupraktika).
(
28
)	Kohtuasi C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
29
)	Idem.
(
30
)	Idem.
(
31
)	Idem.
(
32
)	Idem.
(
33
)	Kohtuotsus Siebrand (C‑150/08, EU:C:2009:294, punktid 31 ja 32).
(
34
)	Idem, punkt 33.
(
35
)	Kohtuasi C‑150/08, EU:C:2009:294.