62023CO0097(01)
A BÍRÓSÁG ELNÖKÉNEK VÉGZÉSE
2023. július 21. (
*1
)
„Fellebbezés – Beavatkozási kérelem – Az Európai Unió Bírósága alapokmánya 40. cikkének második bekezdése – A jogvita kimeneteléhez fűződő érdek – Az európai adatvédelmi biztos (EDPS) által benyújtott kérelem – Elutasítás”
A C‑97/23. P. sz. ügyben,
a WhatsApp Ireland Ltd (székhelye: Dublin [Írország], képviselik: H.‑G. Kamann Rechtsanwalt, F. Louis és A. Vallery avocats, B. Johnston, C. Monaghan, P. Nolan solicitors, D. McGrath SC, P. Sreenan SC, E. Egan McGrath BL és C. Geoghegan BL)
fellebbezőnek
az Európai Unió Bírósága alapokmányának 56. cikke alapján 2023. február 17‑én benyújtott fellebbezése tárgyában,
a másik fél az eljárásban:
az Európai Adatvédelmi Testület (képviselik: C. Foglia, M. Gufflet, G. Le Grand és I. Vereecken, meghatalmazotti minőségben, segítőik: G. Haumont, E. de Lophem, G. Ryelandt és P. Vernet avocats)
alperes az elsőfokú eljárásban,
A BÍRÓSÁG ELNÖKE,
tekintettel T. von Danwitz előadó bíró javaslatára,
T. Ćapeta főtanácsnok meghallgatását követően,
meghozta a következő
Végzést
1
Fellebbezésében a fellebbező, a WhatsApp Ireland Ltd az Európai Unió Törvényszéke által hozott 2022. december 7‑iWhatsApp Ireland kontra Európai Adatvédelmi Testület végzés (T‑709/21, a továbbiakban: megtámadott végzés, EU:T:2022:783) hatályon kívül helyezését kéri, amelyben a Törvényszék elfogadhatatlanként elutasította a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27‑i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) (HL 2016. L 119., 1. o.; helyesbítések: HL 2016. L 314., 72. o.; HL 2018. L 127., 2. o.; HL 2021. L 74., 35. o.; a továbbiakban: általános adatvédelmi rendelet) 5. cikke alapján az Európai Adatvédelmi Testület által 2021. július 28‑án azt követően hozott 1/2021 határozat (a továbbiakban: vitatott határozat) megsemmisítése iránti keresetét, hogy a Data Protection Commission (a természetes személyek személyes adatainak védelmével foglalkozó felügyeleti hatóság, Írország) e rendelet 56. cikke alapján vizsgálatot folytatott a WhatsApp Ireland Európai Unióban nyújtott szolgáltatásai keretében e társaság által végzett, határokon átnyúló adatkezeléssel kapcsolatban.
2
A Bíróság Hivatalához 2023. április 28‑án benyújtott beadványával az európai adatvédelmi biztos az Európai Unió Bírósága alapokmánya 40. cikkének második bekezdése, a Bíróság eljárási szabályzatának – e szabályzat 190. cikkének (1) bekezdése értelmében a fellebbezési eljárásban is alkalmazandó – 130. cikke, továbbá a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. október 23‑i (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2018. L 295., 39. o.; helyesbítés: HL 2019. L 290., 42. o.) 58. cikkének (4) bekezdése alapján kérte, hogy az Európai Adatvédelmi Testület kérelmeinek támogatása érdekében beavatkozhasson a jelen eljárásba.
3
Kérelmének alátámasztása érdekében az európai adatvédelmi biztos elsősorban arra hivatkozik, hogy a jelen ügy kimenetele hatással lesz feladatainak ellátására, amelyek abban állnak, hogy felügyeli és biztosítja a 2018/1725 rendelet és bármely más, a természetes személyek szabadságainak és alapvető jogainak védelmére vonatkozó uniós jogi aktus rendelkezéseinek a személyes adatok uniós intézmények vagy szervek általi kezelése tekintetében történő alkalmazását, valamint az ilyen adatkezelést érintő bármely kérdésben tanácsot ad az Unió intézményeinek és szerveinek. E tekintetben az európai adatvédelmi biztos mindenekelőtt hangsúlyozza, hogy – amint az különösen a 2018/1725 rendelet (4) és (5) preambulumbekezdéséből kitűnik – biztosítania kell az általános adatvédelmi rendeletből és az említett rendeletből eredő rendelkezések egységes értelmezését és alkalmazását. Továbbá az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy a jelen ügy kimenetele hatással lehet a 2018/1725 rendelet 42. cikkében előírt konzultációs hatáskörére. Így az európai adatvédelmi biztos hozzájárult az Európai Bizottság azon kezdeményezéséhez, hogy a nemzeti adatvédelmi felügyeleti hatóságok között az általános adatvédelmi rendelet határokon átnyúló esetekben történő alkalmazása során való együttműködést egyszerűsítse, és előfordulhat, hogy a jövőben véleményt kell nyilvánítania az általános adatvédelmi rendelet által előírt együttműködési mechanizmusok működéséről, valamint az e mechanizmusokra vonatkozó szabályok jövőbeli módosításairól.
4
Másodsorban az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy a vitatott határozat az Unió intézményeire, szerveire, hivatalaira és ügynökségeire alkalmazandó olyan elvekre és szabályokra vonatkozik, amelyek lényegében megfelelnek az általános adatvédelmi rendeletben foglaltaknak, és hogy e határozat elfogadása során az általános adatvédelmi rendelet 68. cikkének (6) bekezdésével összhangban gyakorolta szavazati jogát az Európai Adatvédelmi Testületben. Ezenkívül ő volt a főelőadó az Európai Adatvédelmi Testület 2021. április 13‑i, az általános adatvédelmi rendelet 65. cikke (1) bekezdése a) pontjának alkalmazásáról szóló 3/2021 iránymutatásának elfogadása keretében, amely cikken szerinte a vitatott határozat alapul.
5
Miután a Bíróság hivatalvezetője az eljárási szabályzat – e szabályzat 190. cikkének (1) bekezdése értelmében a fellebbezési eljárásban is alkalmazandó – 131. cikke (1) bekezdésének megfelelően kézbesítette a feleknek az európai adatvédelmi biztos beavatkozási kérelmét, a WhatsApp Ireland és az Európai Adatvédelmi Testület az előírt határidőn belül benyújtotta az e kérelemre vonatkozó észrevételeit.
6
Míg az Európai Adatvédelmi Testület támogatja az európai adatvédelmi biztos beavatkozási kérelmét, a WhatsApp Ireland e kérelem elutasítását kéri.
A beavatkozási kérelemről
7
Az Európai Unió Bírósága alapokmánya 40. cikkének első bekezdése kimondja, hogy a tagállamok és az Unió intézményei a Bíróság előtt folyamatban lévő eljárásokba beavatkozhatnak. A 40. cikk második bekezdésének első mondata értelmében ugyanez a jog az Unió szerveit és hivatalait, továbbá minden olyan egyéb személyt is megillet, aki valószínűsíteni tudja, hogy a jogvita kimeneteléhez jogos érdeke fűződik.
8
Ami közelebbről az európai adatvédelmi biztost illeti, az európai adatvédelmi biztos uniós bíróságok előtti perképességét a 2018/1725 rendelet 58. cikkének (4) bekezdése kifejezetten rögzíti, amely kimondja, hogy az európai adatvédelmi biztos „jogosult a Bíróság elé utalni az ügyet a Szerződésekben meghatározott feltételek mellett, továbbá beavatkozni a Bíróság előtt indított keresetekbe”.
9
E beavatkozási jog azonban nem abszolút jog, mivel az európai adatvédelmi biztos nem szerepel az Európai Unió Bírósága alapokmánya 40. cikkének első bekezdésében említett „privilegizált” beavatkozó felek között. Egyébiránt a Bíróság már kimondta, hogy az európai adatvédelmi biztos beavatkozási joga a ráruházott feladatkörből eredő határok között gyakorolható (lásd analógia útján: 2005. március 17‑iParlament kontra Tanács végzés, C‑317/04, EU:C:2005:189, 16. pont; lásd továbbá ebben az értelemben: a Bíróság elnökének 2008. október 14‑iBizottság kontra Németország végzése, C‑518/07, nem tették közzé, EU:C:2008:563, 12., 17. és 18. pont).
10
Ebből következik, hogy az európai adatvédelmi biztos, amelynek a beavatkozási joga az említett alapokmány 40. cikkének második bekezdésén alapul, köteles valószínűsíteni, hogy a jogvita kimeneteléhez jogos érdeke fűződik, annak érdekében, hogy e jogát az adott jogvita keretében gyakorolhassa.
11
A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint az e rendelkezés értelmében vett „a jogvita kimeneteléhez fűződő jogos érdek” fogalmát magára a jogvita tárgyára tekintettel kell meghatározni, és úgy kell érteni, mint maguknak a kérelmeknek az elbírálásához fűződő közvetlen és fennálló érdeket, és nem úgy, mint a felhozott jogalapokhoz vagy érvekhez fűződő érdeket. A „jogvita kimenetele” kifejezés alatt ugyanis a kért végleges határozatot kell érteni, amelyet a meghozandó ítélet vagy végzés rendelkező része tartalmaz majd (a Bíróság elnökének 2022. szeptember 1‑jei Google és Alphabet kontra Bizottság végzése, C‑48/22 P, EU:C:2022:667, 6. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
12
Meg kell azonban állapítani, hogy az Unió szervei, hivatalai és ügynökségei – a természetes és jogi személyektől eltérően – nem valamely magánérdek védelme érdekében, hanem – amennyiben a jogvita alapjául szolgáló jogi aktus elfogadására olyan eljárás végén került sor, amelyben a szóban forgó szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek részt kellett vennie – az ezen eljárás során általuk adott vélemény vagy általuk készített értékelések védelme érdekében kérhetik a Bíróság előtti eljárásba való beavatkozást. Ennélfogva az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek beavatkozási kérelmeit illetően a Bíróság a jogvita kimeneteléhez fűződő közvetlen és fennálló érdekre vonatkozó feltételt e sajátosságot tükröző módon alkalmazza (a Bíróság elnökének 2022. szeptember 22‑iMylan IRE Healthcare kontra Bizottság végzése, C‑237/22 P, EU:C:2022:726, 15. és 16. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
13
Így a valamely uniós jogi aktus megsemmisítése – vagy akár a Törvényszéknek az ilyen jogi aktus megsemmisítése iránti keresetet elutasító határozatának hatályon kívül helyezése – iránti eljárásban az Unió szervei, hivatalai és ügynökségei által benyújtott beavatkozási kérelmeket illetően meg kell állapítani, hogy azon követelmény, hogy ezen szervnek, hivatalnak vagy ügynökségnek közvetlen és fennálló érdeke fűződjön az eljárás kimeneteléhez, teljesül többek között akkor, ha e szerv, hivatal vagy ügynökség igazolni tudja, hogy a szóban forgó uniós jogi aktust olyan eljárás végén fogadták el, amelyben az említett szerv, hivatal vagy ügynökség az uniós joggal összhangban, adott esetben vélemények elfogadása vagy értékelések elvégzése révén részt vesz (a Bíróság elnökének 2022. szeptember 22‑iMylan IRE Healthcare kontra Bizottság végzése, C‑237/22 P, EU:C:2022:726, 17. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
14
A jelen ügyben az európai adatvédelmi biztos által a beavatkozási kérelmének alátámasztása érdekében felhozott első érvet illetően, amely azon alapul, hogy a jelen ügy hatással lehet arra a szerepére, hogy biztosítsa a 2018/1725 rendelet és az általános adatvédelmi rendelet rendelkezéseinek egységes alkalmazását, valamint az általános adatvédelmi rendeletben előírt együttműködési mechanizmusok működésével kapcsolatban véleményt fogalmazzon meg, rá kell mutatni arra, hogy az Európai Adatvédelmi Testület által hozott vitatott határozat az általános adatvédelmi rendelet 65. cikkén alapul, és a 2018/1725 rendelet nem tartalmaz analóg rendelkezést, így nem tűnik úgy, hogy a jelen ügyben felmerülne e két rendelet – e 65. cikk tekintetében való – egységes alkalmazásának kérdése.
15
Mindenesetre a megtámadott végzésben a Törvényszék csak a hozzá benyújtott megsemmisítés iránti kereset elfogadhatóságáról döntött, így a jelen ügyben csak az a kérdés merül fel, hogy a WhatsApp Ireland közvetlenül megtámadhatja‑e a vitatott határozatot az uniós bíróság előtt. Következésképpen a Bíróságnak a jelen eljárást lezáró határozata kizárólag a megsemmisítés iránti kereset elfogadhatóságára fog vonatkozni, és nem arra a kérdésre, hogy a vitatott határozat megsemmisítése iránti kérelem megalapozott‑e. Abban az esetben, ha a Bíróság a megtámadott végzést hatályon kívül helyezi, nem tekinthető úgy, hogy az Európai Unió Bírósága alapokmánya 61. cikkének első bekezdése értelmében a per állása megengedi az érdemi határozathozatalt, mivel a Törvényszék az eljárási szabályzatának 129. cikke alapján az ügy érdemi vizsgálata nélkül határozott.
16
E körülmények között meg kell állapítani, hogy az európai adatvédelmi biztos, különösen amennyiben az Unió intézményeivel és szerveivel szemben a személyes adatok kezelésével kapcsolatos bármilyen kérdést illetően betöltött tanácsadói szerepére, valamint a 2018/1725 rendelet 42. cikkében előírt konzultációs hatáskörére hivatkozik, nem a jelen fellebbezés keretében a Bíróság előtt folyamatban lévő – nevezetesen a vitatott határozat megsemmisítése iránti keresetnek az EUM‑Szerződésben előírt jogorvoslati rendszerre tekintettel való elfogadhatóságára vonatkozó – jogvita kimenetele tekintetében tudná igazolni az érdekét, hanem azon jogvita kimenetele tekintetében, amelyben a Törvényszék adott esetben akkor hozna határozatot, ha a megtámadott végzésnek a Bíróság általi hatályon kívül helyezését követően el kellene járnia (lásd ebben az értelemben: a Bíróság elnökének 2020. január 28‑iVodafoneZiggo Group kontra Bizottság végzése, C‑689/19 P, EU:C:2020:50, 20. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
17
Az európai adatvédelmi biztos második érve, amely azon alapul, hogy a vitatott határozat elfogadása során gyakorolta a szavazati jogát, és hogy ezenfelül a jelen végzés 4. pontjában említett iránymutatás elfogadása keretében ő volt a főelőadó, szintén nem teszi lehetővé a jogvita kimeneteléhez fűződő jogos érdek megállapítását. Az európai adatvédelmi biztos ugyanis a beavatkozáshoz fűződő jogának igazolása érdekében nem hivatkozhat ilyen érdekre, mivel a hivatkozott érdek nem az európai adatvédelmi biztosra jellemző sajátos érdek, és egyébként teljesen összeolvad az Európai Adatvédelmi Testület érdekével, amely félként már részt vesz az eljárásban, és amelynek támogatása érdekében az európai adatvédelmi biztos be kíván avatkozni (lásd analógia útján: a Bíróság elnökének 2022. szeptember 1‑jei Google és Alphabet kontra Bizottság végzése, C‑48/22 P, EU:C:2022:667, 12. pont).
18
A fenti megfontolások összességéből következik, hogy az európai adatvédelmi biztos nem bizonyította, hogy az Európai Unió Bírósága alapokmánya 40. cikkének második bekezdése értelmében vett, a jogvita kimeneteléhez fűződő jogos érdekkel rendelkezik, ennélfogva az általa benyújtott beavatkozási kérelmet el kell utasítani.
A költségekről
19
Ezen eljárási szabályzat 138. cikkének (1) bekezdése értelmében, amelyet e szabályzat 184. cikkének (1) bekezdése értelmében a fellebbezési eljárásban is alkalmazni kell, a Bíróság a pervesztes felet kötelezi a költségek viselésére, ha a pernyertes fél ezt kérte. Mivel az európai adatvédelmi biztos beavatkozási kérelme elutasításra került, és mivel sem a WhatsApp Ireland, sem az Európai Adatvédelmi Testület nem kérte az európai adatvédelmi biztos költségek viselésére való kötelezését, helyénvaló úgy határozni, hogy az európai adatvédelmi biztos, a WhatsApp Ireland és az Európai Adatvédelmi Testület maga viseli az európai adatvédelmi biztos beavatkozási kérelmével kapcsolatban felmerült saját költségeit.
A fenti indokok alapján a Bíróság elnöke a következőképpen határozott:
1)
A Bíróság elnöke az európai adatvédelmi biztos által benyújtott beavatkozási kérelmet elutasítja.
2)
Az európai adatvédelmi biztos, a WhatsApp Ireland Ltd, valamint az Európai Adatvédelmi Testület maga viseli saját költségeit.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: angol.