62017CJ0629
TIESAS SPRIEDUMS (ceturtā palāta)
2018. gada 6. decembrī (
*1
)
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Intelektuālais īpašums – Preču zīmju tiesības – Direktīva 2008/95/EK – 3. panta 1. punkta c) apakšpunkts – Spēkā neesamības pamati – Vārdiska preču zīme, kura sastāv tikai no apzīmējumiem vai norādēm, kas var kalpot, lai apzīmētu preces vai pakalpojuma īpašības – Preces vai pakalpojuma citas īpašības – Preces ražošanas iekārtas – Vārdiskā preču zīme, kura sastāv no apzīmējuma, kas apzīmē vīnkopības produktus, un ģeogrāfiskā nosaukuma un kura ir preču zīmes īpašnieka uzņēmuma nosaukuma vārdisks elements
Lieta C‑629/17
par lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu atbilstoši LESD 267. pantam, ko Supremo Tribunal de Justiça (Augstākā tiesa, Portugāle) iesniedza ar lēmumu, kas pieņemts 2017. gada 28. septembrī un kas Tiesā reģistrēts 2017. gada 18. oktobrī, tiesvedībā
J. Portugal Ramos Vinhos SA
pret
Adega Cooperativa de Borba CRL.
TIESA (ceturtā palāta)
šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs M. Vilars [M. Vilaras] (referents), priekšsēdētāja vietniece R. Silva de Lapuerta [R. Silva de Lapuerta], kas pilda ceturtās palātas tiesneses pienākumus, tiesneši D. Švābi [D. Šváby], S. Rodins [S. Rodin] un N. Pisarra [N. Piçarra],
ģenerāladvokāts: M. Kamposs Sančess‑Bordona [M. Campos Sánchez‑Bordona],
sekretāre: M. Ferreira [M. Ferreira], galvenā administratore,
ņemot vērā rakstveida procesu un 2018. gada 17. oktobra tiesas sēdi,
ņemot vērā apsvērumus, ko sniedza:
–
J. Portugal Ramos Vinhos SA vārdā – J. P. de Oliveira Vaz Miranda de Sousa, advogado,
–
Adega Cooperativa de Borba CRL vārdā – C. de Almeida Carvalho, advogada,
–
Eiropas Komisijas vārdā – P. Costa de Oliveira un É. Gippini Fournier, pārstāvji,
ņemot vērā pēc ģenerāladvokāta uzklausīšanas pieņemto lēmumu izskatīt lietu bez ģenerāladvokāta secinājumiem,
pasludina šo spriedumu.
Spriedums
1
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu ir par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/95/EK (2008. gada 22. oktobris), ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm (OV 2008, L 299, 25. lpp.), 3. panta 1. punkta c) apakšpunkta interpretāciju.
2
Šīs lūgums iesniegts tiesvedībā starp J. Portugal Ramos Vinhos SA un Adega Cooperativa de Borba CRL par prasību par spēkā neesamības atzīšanu, proti, par preču zīmes “adegaborba.pt”, kuras īpašniece ir pēdējā minētā, reģistrācijas spēkā neesamības atzīšanu.
Atbilstošās tiesību normas
Savienības tiesības
3
Direktīvas 2008/95 2. pantā “Apzīmējumi, no kuriem var sastāvēt preču zīme” ir noteikts:
“Preču zīme var sastāvēt no jebkuriem apzīmējumiem, ko var attēlot grafiski, jo īpaši no vārdiem, ieskaitot personu vārdus, zīmējumiem, burtiem, cipariem, preču vai to iepakojuma formas, ar nosacījumu, ka šādi apzīmējumi spēj parādīt atšķirību starp viena uzņēmuma precēm vai pakalpojumiem un citu uzņēmumu precēm vai pakalpojumiem.”
4
Šīs Direktīvas 3. panta “Iemesli atteikumam vai spēkā neesamībai” 1. punktā ir paredzēts:
“Nereģistrē vai piereģistrēšanas gadījumā pasludina par spēkā neesošiem:
[..]
b)
preču zīmes, kam nav nekādas atšķirtspējas;
c)
preču zīmes, kas sastāv tikai no apzīmējumiem vai norādēm, kuri var noderēt tirdzniecībā, lai apzīmētu preču veidu, kvalitāti, daudzumu, paredzēto nolūku, vērtību, ģeogrāfisko izcelsmi vai preču ražošanas vai pakalpojuma sniegšanas laiku, vai citas preču raksturīgas pazīmes;
[..].”
5
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV 2013, L 347, 671. lpp.), 102. panta 1. punktā paredzēts:
“Tādai preču zīmei, kurā ir ietverts aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, kura neatbilst attiecīgajai produkta specifikācijai, vai uz kuras lietošanu attiecas 103. panta 2. punkts, un kura attiecas uz tādu produktu, kas pieder pie kādas no VII pielikuma II daļā uzskaitītajām kategorijām, reģistrāciju:
a)
atsaka, ja pieteikums preču zīmes reģistrācijai ir iesniegts vēlāk, nekā Komisijai ir iesniegts pieteikums par cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību, un līdz ar to cilmes vietas nosaukums vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir aizsargāta, vai
b)
anulē.”
Portugāles tiesības
6
Código da Propriedade Industrial (Rūpnieciskā īpašuma kodekss; turpmāk tekstā – “CPI”) 223. pants ir formulēts šādi:
“1   – Neatbilst iepriekšējā panta nosacījumiem:
a)
preču zīmes, kam nav atšķirtspējas;
[..]
c)
apzīmējumi, kas sastāv tikai no norādēm, kuras var noderēt tirdzniecībā, lai apzīmētu preču veidu, kvalitāti, daudzumu, paredzēto nolūku, vērtību, ģeogrāfisko izcelsmi vai preču ražošanas vai pakalpojuma sniegšanas laiku vai veidu, vai citas preču raksturīgas pazīmes;
[..]
3   – Pēc pieteikuma iesniedzēja vai iebildumu sniedzēja lūguma Instituto Nacional da Propriedade Industrial [(Rūpnieciskā īpašuma valsts iestāde, Portugāle)] norāda reģistrācijas apliecībā preču zīmi veidojošos elementus, uz kuriem pieteikuma iesniedzējam nav ekskluzīvo tiesību.”
Pamatlieta un prejudiciālais jautājums
7
2012. gada gaitā prasītāja pamatlietā J. Portugal Ramos Vinhos cēla prasību atzīt Adega Cooperativa de Borba veikto vairāku valsts preču zīmju, no kurām viena sastāv no vārdiska apzīmējuma “adegaborba.pt”, ar kurām apzīmē vīnkopības produktus, reģistrāciju par spēkā neesošu.
8
Šo prasību pirmajā instancē noraidīja Tribunal da Propriedade Intelectual (Intelektuālā īpašuma tiesa, Portugāle) un apelācijas instancē – Tribunal da Relação de Lisboa (Lisabonas apelācijas tiesa).
9
Abas iepriekš minētās tiesas nosprieda, ka vārdisks apzīmējums “adegaborba.pt”, ko pieņem Borbas reģiona (Portugāle) ražotājs, kā tas ir attiecīgajā gadījumā, neietilpst CPI 223. panta 1. punkta c) apakšpunkta piemērošanas jomā. Jo īpaši Tribunal da Relação de Lisboa (Lisabonas apelācijas tiesa) uzskatīja, ka termins “adega” ir atšķirtspējīgs termins vīnu nozarē, kas apzīmē vīnu no Adega Cooperativa de Borba kooperatīva ražotājiem.
10
J. Portugal Ramos Vinhos pārsūdzēja Tribunal da Relação de Lisboa (Lisabonas apelācijas tiesa) nolēmumu iesniedzējtiesā, proti, Supremo Tribunal de Justiça (Augstākā tiesa, Portugāle). Šī pēdējā minētā tiesa precizē, ka tās tiesvedībā esošā lieta attiecas tikai uz apzīmējumu “adegaborba.pt”, kura atšķirtspēja ir jānosaka.
11
Tā uzsver, ka šo preču zīmi izmanto juridiskā persona, proti, Adega Cooperativa de Borba, kuras nosaukums tātad ietver terminu “adega”.
12
Turklāt iesniedzējtiesa norāda, ka CPI 223. panta 1. punkta c) apakšpunktā ir ietverta atsauce uz attiecīgām norādēm, lai apzīmētu preces “ražošanas veidu”, savukārt Direktīvas 2008/95 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā nav tiešās norādes uz “ražošanas veidu”, bet tikai norāde uz preču “citām pazīmēm”, kuras varētu uzskatīt par to aprakstošām.
13
Šajā ziņā iesniedzējtiesa vaicā, vai termins “adega” (“vīna pagrabs”), ja tas tiek izmantots attiecībā uz vīnkopības produktu nozari, ir jāuzskata par tikai aprakstošu terminu, jo tas ietver norādi uz minēto produktu ražošanas veidu, vai arī tas norāda uz minēto preču parastu īpašību papildus Direktīvā 2008/95 tieši paredzētajām īpašībām.
14
Šādos apstākļos Supremo Tribunal de Justiça (Augstākā tiesa) nolēma apturēt tiesvedību un uzdot Tiesai šādu prejudiciālu jautājumu:
“Vai, lietojot to saistībā ar apzīmējumu vai norāžu, kuras vēlas izmantot vīnkopības produktu apzīmēšanai, reģistrācijas atbilstības pārbaudi, Direktīvas 2008/95 [3]. panta 1. punkta c) apakšpunktā ietvertais formulējums “norād[es], kur[as] var noderēt tirdzniecībā, lai apzīmētu citas preču [vai pakalpojumu] raksturīgas pazīmes”, ir jāinterpretē tādējādi, ka tajā ir ietverta atsauce uz vārdiskiem nosaukumiem, kuri tiek izmantoti kā preču zīmes, kurās ir ietverta tāda aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde kā vīna cilmes vietas nosaukums, ietverot terminu “adega” [vīna pagrabs], ņemot vērā, ka šis nosaukums parasti tiek izmantots, lai apzīmētu telpas un vietas, kurās tiek īstenots šāda veida preču ražošanas process, vārdiskajā nosaukumā, kurš tiek izmantots kā preču zīme, ja šis vārds (“adega”) ir viens no vārdiskajiem elementiem, kas veido juridiskās personas, kura vēlas iegūt preču zīmes reģistrāciju, nosaukumu?”
Par prejudiciālo jautājumu
15
Ar savu jautājumu iesniedzējtiesa būtībā jautā, vai Direktīvas 2008/95 3. panta 1. punkta c) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka ir jāatsaka reģistrēt preču zīmi, kura sastāv no tāda vārdiska apzīmējuma kā tas, kas tiek aplūkots pamatlietā, kurš apzīmē vīnkopības produktus un iekļauj ģeogrāfisku nosaukumu, ja šis apzīmējums satur it īpaši terminu, kuru, no vienas puses, parasti lieto, lai apzīmētu iekārtas vai telpas, kurās tiek ražoti šie produkti, un, no otras puses, kurš arī ir viens no vārdiskajiem elementiem, kas veido juridiskās personas, kura vēlas panākt šīs preču zīmes reģistrāciju, nosaukumu.
16
Saistībā ar Padomes Pirmo direktīvu 89/104/EEK (1988. gada 21. decembris), ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm (OV 1989, L 40, 1. lpp.), Tiesa jau nosprieda, ka šīs direktīvas 3. panta 1. punkta c) apakšpunkta, kura formulējums būtībā ir identisks Direktīvas 2008/95 3. panta 1. punkta c) apakšpunkta formulējumam, mērķis atbilst vispārējo interešu mērķim, kurš prasa, lai apzīmējumus vai norādes, kas apraksta preču vai pakalpojumu kategorijas, attiecībā uz kurām tiek pieteikta reģistrācija, varētu brīvi izmantot ikviens, tostarp arī kā kolektīvās preču zīmes vai kombinēto vai grafisko preču zīmju daļas (spriedumi, 1999. gada 4. maijs, Windsurfing Chiemsee, C‑108/97 un C‑109/97, EU:C:1999:230, 25. punkts, kā arī 2003. gada 6. maijs, Libertel, C‑104/01, EU:C:2003:244, 52. punkts).
17
Tiesa arī sniedza Padomes Regulas (EK) Nr. 40/94 (1993. gada 20. decembris) par Kopienas preču zīmi (OV 1994, L 11, 1. lpp.) 7. panta 1. punkta c) apakšpunkta, kura formulējums būtībā arī ir identisks Direktīvas 2008/95 3. panta 1. punkta c) apakšpunktam, interpretāciju tādā nozīmē, ka apzīmējumi un norādes, uz ko ir vērsta šī tiesību norma, ir tātad tikai tie, kas parastā izmantošanā, no patērētāju viedokļa raugoties, var kalpot, lai apzīmētu – vai nu tieši, vai ar norādi uz vienu no būtiskām īpašībām – preci vai pakalpojumu, attiecībā uz kuru ir pieteikta reģistrācija (spriedums, 2001. gada 20. septembris, Procter & Gamble/ITSB, C‑383/99 P, EU:C:2001:461, 39. punkts).
18
Direktīvas 2008/95 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā izmantojot vārdus “veid[s], kvalitāt[e], daudzum[s], paredzēt[ais] nolūk[s], vērtīb[a], ģeogrāfisk[ā] izcelsm[e] vai preču ražošanas vai pakalpojuma sniegšanas laik[s], vai citas preču raksturīgas pazīmes”, Savienības likumdevējs ir, pirmkārt, norādījis, ka tie visi ir jāuzskata par preču vai pakalpojumu īpašībām, un, otrkārt, precizējis, ka šis uzskaitījums nav izsmeļošs un var tāpat ņemt vērā ikvienu citu preču vai pakalpojumu īpašību (šajā nozīmē skat. spriedumus, 2011. gada 10. marts, Agencja Wydawnicza Technopol/ITSB, C‑51/10 P, EU:C:2011:139, 49. punkts, un 2014. gada 10. jūlijs, BSH/ITSB, C‑126/13 P, nav publicēts, EU:C:2014:2065, 20. punkts).
19
Tas, ka likumdevējs ir izvēlējies vārdu “raksturīgas pazīmes”, izceļ to, ka apzīmējumi, uz ko attiecas minētā tiesību norma, nav apzīmējumi, kurus izmanto, lai apzīmētu preču vai pakalpojumu, attiecībā uz kuriem lūgta reģistrācija, īpatnību, kas ir viegli atpazīstama starp ieinteresētajām personām (šajā nozīmē skat. spriedumus, 2011. gada 10. marts, Agencja Wydawnicza Technopol/ITSB, C‑51/10 P, EU:C:2011:139, 50. punkts, un 2014. gada 10. jūlijs, BSH/ITSB, C‑126/13 P, nav publicēts, EU:C:2014:2065, 21. punkts).
20
Līdz ar to apzīmējuma reģistrāciju var atteikt, pamatojoties uz Direktīvas 2008/95 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu, tikai tad, ja var saprātīgi paredzēt, ka ieinteresētās personas to faktiski atpazīs kā vienas no minētajām raksturīgajām pazīmēm aprakstu (šajā nozīmē skat. spriedumu, 2014. gada 10. jūlijs, BSH/ITSB, C‑126/13 P, nav publicēts, EU:C:2014:2065, 22. punkts).
21
Kā tas tika apstiprināts tiesas sēdē mutvārdu paskaidrojumu uzklausīšanai, strīdus terminam “adega”, kas tiek aplūkots pamatlietā, portugāļu valodā ir divas nozīmes. Pirmā atbilst pazemes telpai, kurā tiek galvenokārt glabāts vīns. Otrā norāda uz telpām vai iekārtām, kurās vīnkopības produkti, tādi kā vīns, tiek gatavoti.
22
Ciktāl tādā situācijā kā pamatlietā termins norāda uz produkta, tāda kā vīns, ražošanas vietu vai uz iekārtām, kurā tas tiek gatavots, tas principā veido norādi, kas var kalpot, lai norādītu uz šo produktu īpašību, ko viegli atpazīst ieinteresēto personu aprindās.
23
Proti šajās aprindās termins “adega” parasti tiks uztverts kā atsauce uz iekārtām, kur vīns tiek gatavots un uzglabāts, un tātad kā atsauce uz šī produkta īpašībām, tāpat kā attiecībā uz šī produkta ģeogrāfisko izcelsmi vai ražošanas laiku, kas minēti kā piemērs Direktīvas 2008/95 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā.
24
Līdz ar to termins, kas apzīmē šādas iekārtas, veido šī produkta raksturīgu pazīmi un ietilpst šīs tiesību normas piemērošanas jomā. Tātad tas ir jāuzskata par aprakstošu attiecībā uz produktu, ko tas apzīmē.
25
No minētā izriet, ka, ja apzīmējums, kas kalpo, lai apzīmētu produktu, saista divus vārdiskus elementus, tas ir, aprakstošu terminu un ģeogrāfisko nosaukumu, tādu kā “Borba” konkrētajā gadījumā, kas norāda uz šī produkta ģeogrāfisko izcelsmi un kas tāpat ir to aprakstošs, no šiem diviem vārdiskajiem elementiem sastāvošais apzīmējums ir jāuzskata par tādu, kam piemīt aprakstošs raksturs, un par tādu, kuram nav atšķirtspējas.
26
Apstāklis, pieņemot, ka tas ir pierādīts, ka šis ģeogrāfiskais nosaukums ir aizsargāts cilmes vietas nosaukums atbilstoši Regulai Nr. 1308/2013, nekādā veidā nevar apšaubīt šādu interpretāciju, jo no šīs regulas 102. panta izriet, ka būtībā šāds nosaukums nevar tikt reģistrēts kā tirdzniecības preču zīme.
27
Turklāt apstāklim, ka termins, kas kalpo, lai apzīmētu produkta ražošanas vietu vai iekārtas, kurās šis produkts ir izveidots, ir juridiskās personas uzņēmuma nosaukuma dažādu vārdisku elementu daļa, nav nozīmes šī termina aprakstošā rakstura pārbaudē, ņemot vērā, ka šī pārbaude tiek veikta attiecībā uz preci, kurai tiek pieprasīta preču zīmes reģistrācija, un attiecībā uz ieinteresēto personu aprindu uztveri (šajā ziņā skat. spriedumus, 2004. gada 12. februāris, Koninklijke KPN Nederland, C‑363/99, EU:C:2004:86, 75. punkts, un 2012. gada 12. jūlijs, Smart Technologie/ITSB, C‑311/11 P, EU:C:2012:460, 24. punkts).
28
Ņemot vērā visu iepriekš minēto, uz uzdoto jautājumu ir jāatbild, ka Direktīvas 2008/95 3. panta 1. punkta c) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka ir jāatsaka reģistrēt preču zīmi, kas sastāv no tāda vārdiska apzīmējuma kā tas, kas tiek aplūkots pamatlietā, kurš apzīmē vīnkopības produktus un iekļauj ģeogrāfisko nosaukumu, ja šajā apzīmējumā it īpaši ir termins, kuru, no vienas puses, parasti lieto, lai apzīmētu iekārtas vai telpas, kurās tiek ražoti šie produkti, un, no otras puses, kurš arī ir viens no vārdiskajiem elementiem, kas veido tās juridiskās personas nosaukumu, kura vēlas panākt šīs preču zīmes reģistrāciju.
Par tiesāšanās izdevumiem
29
Attiecībā uz pamatlietas pusēm šī tiesvedība ir stadija procesā, kuru izskata iesniedzējtiesa, un tā lemj par tiesāšanās izdevumiem. Izdevumi, kas radušies, iesniedzot apsvērumus Tiesai, un kas nav minēto pušu izdevumi, nav atlīdzināmi.
Ar šādu pamatojumu Tiesa (ceturtā palāta) nospriež:
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (2008. gada 22. oktobris) 2008/95/EK, ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm, 3. panta 1. punkta c) apakšpunkts ir jāinterpretē tādējādi, ka ir jāatsaka reģistrēt preču zīmi, kas sastāv no tāda vārdiska apzīmējuma kā tas, kas tiek aplūkots pamatlietā, kurš apzīmē vīnkopības produktus un iekļauj ģeogrāfisko nosaukumu, ja šajā apzīmējumā it īpaši ir termins, kuru, no vienas puses, parasti lieto, lai apzīmētu iekārtas vai telpas, kurās tiek ražoti šie produkti, un, no otras puses, kurš arī ir viens no vārdiskajiem elementiem, kas veido tās juridiskās personas nosaukumu, kura vēlas panākt šīs preču zīmes reģistrāciju.
[Paraksti]
(
*1
)	Tiesvedības valoda – portugāļu.