62007CC0376
ĢENERĀLADVOKĀTA PAOLO MENGOCI [PAOLO MENGOZZI]
SECINĀJUMI,
sniegti 2008. gada 10. septembrī (
1
)
Lieta C-376/07
Staatssecretaris van Financiën
pret
Kamino International Logistics BV
“Kopējais muitas tarifs — Kombinētā nomenklatūra — Tarifu klasifikācija — Šķidro kristālu displeja (LCD) monitori, kuri ir aprīkoti ar SUB-D, DVI-D, USB, S-video un salikto video pieslēgvietām — Pozīcija 8471 — Pozīcija 8528 — Regula (EK) Nr. 754/2004”
I — Ievads
1.
Šajā lietā Tiesai ir lūgts izskatīt trīs prejudiciālos jautājumus, ko uzdevusi iesniedzējtiesa — Hoge Raad der Nederlanden (Nīderlandes Augstākā tiesa) — par atsevišķiem Kombinētās nomenklatūras noteikumiem. Valsts tiesai ir jālemj par noteikumiem attiecībā uz sabiedrības Kamino International Logistics BV (turpmāk tekstā — “Kamino”) ievesta šķidro kristālu displeja (turpmāk tekstā — “LCD”) monitora klasifikāciju; šajā sakarā minētā tiesa lūdz [Eiropas Kopienu] Tiesai sniegt atsevišķu Nomenklatūras noteikumu interpretāciju.
II — Atbilstošās tiesību normas
A — Kombinētās nomenklatūras noteikumi
2.
Kombinētā nomenklatūra, kas piemērojama faktiem, par kuriem ir šī prāva, ir Kombinētā nomenklatūra par 2004. gadu, kas ietverta Regulā Nr. 1789/2003 (
2
) (turpmāk tekstā — “KN 2004”).
3.
KN 2004 Pirmās daļas I sadaļā, kuras nosaukums ir “Vispārīgi noteikumi”, ir paredzēts:
“[..]
Kombinētajā nomenklatūrā preces klasificē pēc šādiem principiem.
1.
Sadaļu, nodaļu un apakšnodaļu virsraksti doti tikai ērtības labad; juridiski klasifikāciju nosaka pozīciju ieraksti un sadaļu un nodaļu piezīmes, kā arī tālāk izklāstītie noteikumi, ja vien pozīcijās un piezīmēs nav noteikts citādi.
[..]
3.
Ja [..] preces pēc pirmā acu uzmetiena var klasificēt divās vai vairākās pozīcijās, klasifikāciju izdara šādi:
a)
priekšroku dod pozīcijai, kurā ir konkrētāks preces apraksts, nevis pozīcijām, kurās preces apraksts ir vispārīgāks. [..]
b)
ja sajaukumus, saliktas preces, kas izgatavotas no dažādiem materiāliem vai sastāv no dažādiem komponentiem, kā arī preces, kas iesaiņotas komplektos mazumtirdzniecībai, nevar klasificēt atbilstīgi šā [3.] noteikuma a) punktam, tās klasificē pēc materiāliem vai sastāvdaļām, kas nosaka preces pamatīpašības, ja vien šo principu iespējams piemērot;
c)
ja preces nevar klasificēt atbilstīgi šā [3.] noteikuma a) vai b) apakšpunktam, tās klasificē pozīcijā ar lielāko kārtas numuru no vienlīdz pieļaujamām pozīcijām.
4.
Preces, kuras nevar klasificēt pēc iepriekš minētajiem noteikumiem, klasificē visradniecīgāko preču pozīcijā.”
4.
KN 2004 XVI sadaļas nosaukums ir “Mehānismi un mehāniskas ierīces; elektroiekārtas; to detaļas; skaņu ierakstīšanas un atskaņošanas aparatūra, televīzijas attēla un skaņas ierakstīšanas un reproducēšanas aparatūra un šādu izstrādājumu detaļas un piederumi”. Tajā ir 84. nodaļa “Kodolreaktori, katli, mehānismi un mehāniskas ierīces; to detaļas” un 85. nodaļa “Elektroierīces un elektroiekārtas un to detaļas; skaņu ierakstīšanas un atskaņošanas aparatūra, televīzijas attēla un skaņas ierakstīšanas un reproducēšanas aparatūra un šādu izstrādājumu detaļas un piederumi”.
5.
Pirms 84. nodaļas ir šādas “Piezīmes”:
“[..]
5.
[..]
B.
Automātiskās datu apstrādes iekārtas var būt arī sistēmas, kas sastāv no atsevišķiem dažāda skaita blokiem. Ievērojot E punktu, bloks uzskatāms par noslēgtas sistēmas daļu, ja tas atbilst šādiem noteikumiem:
a)
tādu var izmantot tikai vai galvenokārt automātiskā datu apstrādes sistēmā;
b)
tas ir savienojams ar centrālo procesora bloku tieši vai caur vienu vai vairākiem citiem blokiem;
c)
tas spēj uztvert vai nodot datus tādā formā (kodos vai signālos), ko šī sistēma var izmantot.
C.
Atsevišķi datu automātiskās apstrādes iekārtu bloki klasificējami pozīcijā 8471.
D.
Drukas ierīces, tastatūras, X-Y koordinātu ievades ierīces un disku glabāšanas bloki, kas atbilst B piezīmes b) un c) nosacījumiem, visos gadījumos klasificējami pozīcijā 8471.
E.
Iekārtas, kas veic īpašas no datu apstrādes atšķirīgas funkcijas un iekļaujas vai ir sajūgtas ar [ir pieslēgtas] datu automātiskās apstrādes iekārtām, klasificējamas pozīcijās, kas atbilst to attiecīgajām funkcijām vai, ja tas nav iespējams, — atlikušajās pozīcijās.
[..]”
6.
KN 2004 84. nodaļā tostarp ir ietvertas šādas pozīcijas:“8471Automātiskās datu apstrādes iekārtas un to bloki; magnētiskie vai [un] optiskie lasītāji, iekārtas datu ierakstīšanai kodētā veidā datu vidē un iekārtas šādu datu apstrādei, kas nav norādītas vai iekļautas citur:[..]847160
—
datu ievadbloki un izvadbloki, arī vienā korpusā ar atmiņas bloku:
[..]84716090
— —
citādi”.
7.
Savukārt KN 2004 85. nodaļā ir iekļautas šādas pozīcijas:“8528Televizori, arī apvienoti ar radiouztvērēju vai skaņas vai attēla ierakstīšanas vai reproducēšanas aparatūru; videomonitori un videoprojektori:[..]
—
videomonitori:
852821
— —
krāsu:
— — —
ar katodstaru lampu:
[..]85282190
— — —
citādi”
.
B — Harmonizētās sistēmas paskaidrojošās piezīmes
8.
Harmonizētā sistēma, kas izstrādāta saistībā ar Pasaules Muitas organizāciju, ir sākuma punkts Kombinētās nomenklatūras sagatavošanā (
3
). Harmonizētā sistēma ir papildināta ar paskaidrojošām piezīmēm. Konkrēti, paskaidrojošās piezīmes par pozīciju 8471, kas bija piemērojamas laikā, kad iestājās fakti, par kuriem ir pamata lieta, bija šādas:
“Bloki, kas ietilpst [datu apstrādes sistēmā], ietver displejus automātiskajām datu apstrādes iekārtām, kuri grafiski attēlo apstrādātos datus. Tie atšķiras no videomonitoriem un televīzijas uztvērējiem, uz ko attiecas pozīcija 85.28; dažādu veidu, to skaitā:
1)
Displeji automātiskajām datu apstrādes iekārtām spēj uztvert signālu tikai no automātiskās datu apstrādes iekārtas centrālā bloka, un tāpēc nespēj reproducēt krāsu attēlu no salikta videosignāla viļņa formā, kas atbilst kādam apraides standartam (NTSC, SECAM, PAL, D-MAC u.c.). Tie ir aprīkoti ar datu apstrādes sistēmu standarta savienotājiem (piemēram, saskarni RS-232C vai savienotājiem DIN vai SUB-D), un tiem nav skaņas apraides tīkla. [..]
2)
Šādiem displejiem ir samazinātas elektromagnētiskās emisijas. Tiem ir punktiestatne, kas sākas ar 0,41 mm vidējai izšķirtspējai, un jo punktiestatne mazāka, jo lielāka ir izšķirtspēja.
3)
Lai atveidotu mazus, bet labas izšķirtspējas attēlus, šajā pozīcijā klasificētajos displejos izmanto mazāku pikseļu skaitu un standarta pikseļu skaitu, ar lielāku konverģenci nekā attēliem attiecībā uz videomonitoriem un televīzijas uztvērējiem, kas ietilpst pozīcijā 85.28 [..]” (
4
). [Neoficiāls tulkojums]
C — KN paskaidrojošās piezīmes
9.
Komisijas izstrādātajās (
5
) KN paskaidrojošās piezīmēs, kas piemērojamas attiecībā uz faktu iestāšanās laiku, saistībā ar pozīciju 84716090 ir noteikts turpmākais:
“Šajā apakšpozīcijā ietilpst vizuālās displeja vienības, kuras var izmantot tikai kā izejas (izvades) vienības automatizētajās datu apstrādes mašīnās.
Šīs vienības nevar reproducēt attēlu no kodēta (saliktā video) signāla.”
D — Regula Nr. 754/2004
10.
Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 754/2004 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (
6
) pozīcijā 82582190 ir klasificētas divas preces, kuru apraksts ir šāds:
“1.
Krāsu plazmas ekrāns ar 106 cm diagonāli (gabarīti: 104 (plat.) × 64,8 (augst.) × 9,5 (dziļ.) cm) un 852 × 480 pikseļu konfigurāciju.
Ierīcei ir šādas saskarnes:
—
RGB savienotājs,
—
DVI (interaktīvā ciparvideo) savienotājs,
—
kontrolsavienotājs.
RGB savienotājs dod iespēju vizualizēt datus tieši no automātiskās datu apstrādes iekārtas.
DVI savienotājs dod iespēju vizualizēt signālus no automātiskās datu apstrādes iekārtas vai cita avota, piemēram, DVD atskaņotāja vai videospēļu reproducētāja, izmantojot skaņotāju.
2.
Krāsu plazmas ekrāns ar 106 cm diagonāli (gabarīti: 103 (plat.) × 63,6 (augst.) × 9,5 (dziļ.) cm) un 1024 × 1024 pikseļu konfigurāciju, ar noņemamiem skaļruņiem.
Ierīcei ir šādas saskarnes:
—
DVI (interaktīvā ciparvideo) savienotājs,
—
kontrolsavienotājs.
DVI savienotājs dod iespēju vizualizēt signālus no automātiskās datu apstrādes iekārtas vai cita avota, kā, piemēram, DVD atskaņotāja vai videospēļu reproducētāja, izmantojot skaņotāju.”
11.
Paredzētajai klasifikācijai norādītais pamatojums, kas ir vienāds abām attiecīgajām precēm, ir formulēts šādi:
“Klasifikācija noteikta, ievērojot Kombinētās nomenklatūras interpretācijas 1. un 6. vispārīgo noteikumu, kā arī KN kodu 8528, 852821 un 85282190 aprakstu.
Klasificēšana apakšpozīcijā 847160 nav pieļaujama, jo monitors nav tāda tipa, ko izmanto vienīgi vai galvenokārt automātiskās datu apstrādes iekārtās (sk. 84. nodaļas 5. piezīmi).
Izstrādājums arī nav klasificējams pozīcijā 8531, jo tā funkcija nav sniegt vizuālu indikāciju signalizācijas vajadzībām (sk. HS paskaidrojumu D punktu attiecībā uz pozīciju 8531).”
III — Pamata lieta un prejudiciālie jautājumi
12.
2004. gada augustā Kamino ieveda partiju ar krāsainajiem BenQ FP231W modeļa monitoriem, kuriem bija šādi parametri: diagonālais izmērs — 23 collas (58,42 cm), maksimālā izšķirtspēja — 1920 x 1200 pikseļi, formāts — 16: 10, apgaismes stiprums — 250 cd/m2, kontrasts — 500: 1, 16,7 miljoni krāsu, pikseļa izmērs — 0,258 mm. Monitors ir aprīkots ar D-Sub (VGA), DVI-D, USB, S-video un salikto video pieslēgvietām, kā arī audio izeju (
7
).
13.
Nīderlandes muitas iestādes uzskatīja, ka attiecīgais monitors ir jāklasificē KN 2004 pozīcijā 85282190. Savukārt Kamino uzskata, ka aplūkojamā prece ir jāklasificē KN 2004 pozīcijā 8471.
14.
Iesniedzējtiesa, kam lūgts izskatīt prāvu pēdējā instancē, šajā sakarā ir uzskatījusi par vajadzīgu iesniegt Tiesai šādus prejudiciālos jautājumus:
“1)
Vai KN 84. nodaļas 5. piezīme tās Komisijas 2003. gada 11. septembra Regulas (EK) Nr. 1789/2003 I pielikuma redakcijā ir interpretējama tādējādi, ka krāsainā monitora, kas spēj reproducēt gan signālus no automātiskās datu apstrādes iekārtas, kā tas norādīts KN pozīcijā 8471, gan arī no citiem avotiem, ierindošana KN pozīcijā 8471 ir izslēgta?
2)
Ja pirmajā prejudiciālajā jautājumā aprakstītā krāsainā monitora ierindošana KN pozīcijā 8471 nav izslēgta: pamatojoties uz kādiem apstākļiem, ir nosakāms, vai monitors ir noslēgtas sistēmas daļa, ko var izmantot tikai vai galvenokārt automātiskā datu apstrādes sistēmā?
3)
Vai Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulas (EK) Nr. 754/2004 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā piemērošanas jomā ietilpst arī šajā lietā apskatāmais [attiecīgais] monitors un, ja tā, vai šī regula ir spēkā, ņemot vērā atbildes uz abiem iepriekš minētajiem jautājumiem?”
IV — Par pirmo prejudiciālo jautājumu
15.
Ar pirmo prejudiciālo jautājumu iesniedzējtiesa vēlas noskaidrot, vai saskaņā ar KN 2004 84. nodaļas 5. piezīmi ir jāizslēdz tāda monitora klasifikācija pozīcijā 8471, minētajā 84. nodaļā, kurš spēj reproducēt ne vien signālus no datora, bet arī signālus no citiem avotiem. Lai gan valsts tiesa to nav skaidri norādījusi jautājuma tekstā, arī no pamatojuma, kas sniegts lēmumam lūgt prejudiciālu nolēmumu, ir saprotams, ka atsauce, precīzāk, ir domāta uz 5. piezīmes B daļu.
A — Lietas dalībnieku argumenti
16.
Kamino apgalvo, ka vispār nepastāv un nekad nav pastāvējuši monitori, kas spētu darboties tikai savienojumā ar datoru tiktāl, ciktāl, izmantojot atbilstošas saskarnes, jebkurš monitors dod iespēju atveidot attēlus no dažādiem avotiem (
8
).
17.
Tādējādi Komisijas un Nīderlandes muitas iestāžu nostāja, saskaņā ar kuru, ja iespēja pieslēgt monitoru ierīcei, kas nav dators, izslēgtu iespēju klasificēt pašu monitoru pozīcijā 8471, tad nebūtu pieļaujams nevienu monitoru klasificēt šajā muitas pozīcijā, tādējādi rezultāts būtu absurds.
18.
Tāpat attiecīgo monitoru klasifikācija pozīcijā 8471 nav izslēgta, arī pamatojoties uz 84. nodaļas 5. piezīmes E daļu tiktāl, ciktāl attiecīgajiem monitoriem nav citas īpašas funkcijas, izņemot datu apstrādi (
9
).
19.
Savukārt saistībā ar 84. nodaļas 5. piezīmes B daļu klasifikācijai pie datorierīcēm nav vajadzīgs, lai datora perifērās iekārtas būtu paredzētas vienīgi izmantošanai informātikā. Tā kā attiecīgajā normā ir prasīts, lai perifērās [iekārtas] būtu “tād[as], [ko] var izmantot tikai vai galvenokārt automātiskā datu apstrādes sistēmā”, citādas izmantošanas iespēja, izņemot izmantošanu saistībā ar datu apstrādes sistēmu, principā nav nesaderīga ar klasifikāciju 84. nodaļā (
10
).
20.
Turklāt Komisija citā lietā ir noteikti atzinusi iespēju klasificēt pozīcijā 8471 atsevišķus monitorus, kas teorētiski spēj reproducēt audio un video signālus, kas nav no datora. Tas konkrēti bijis saistībā ar Regulu Nr. 2171/2005 (
11
) par klasifikāciju.
21.
Tādējādi KN 2004 84. nodaļas 5. piezīme ļauj pozīcijā 8471 klasificēt krāsaino monitoru, kas spēj atveidot gan signālus no datora, gan signālus no citiem avotiem.
22.
Nīderlandes valdība apgalvo, ka parasti monitoru, kas spēj reproducēt gan attēlus no datora, gan attēlus no citiem avotiem, piemēram, DVD atskaņotāja vai spēlēm paredzēta datora, nevar klasificēt pozīcijā 8471, bet tas jāattiecina uz KN 2004 pozīciju 8528 (
12
).
23.
Tāpat monitors, kāds ir attiecīgais monitors, kam ir D-sub, DVI-D, USB, S-video un saliktā video pieslēgumi, kā arī audio izeja, nevar ietilpt pozīcijā 8471, jo to nevar uzskatīt par izmantojamu tikai vai galvenokārt automātiskā datu apstrādes sistēmā (
13
).
24.
Komisija savukārt vispirms pievēršas attiecīgo monitoru parametriem, izslēdzot to, ka tos varētu uzskatīt par paredzētiem izmantošanai “tikai vai galvenokārt automātiskā datu apstrādes sistēmā”, tiktāl, ciktāl tehnisko parametru dēļ tie ir viegli piemērojami dažādai izmantošanai (
14
).
25.
Attiecīgo monitoru klasifikācija KN 2004 84. nodaļā turklāt ir izslēgta arī saskaņā ar šīs pašas nodaļas 5. piezīmes E daļu, jo monitoriem turklāt ir “īpašas no datu apstrādes atšķirīgas funkcijas” (
15
).
26.
Vispārīgi runājot, Komisija uzskata, ka iespēja reproducēt signālus arī no citiem avotiem, izņemot datoru, izslēdz monitora klasifikāciju KN 2004 pozīcijā 8471 (
16
).
B — Vērtējums
1. Ievada apsvērumi
27.
Gan Nīderlandes valdība, gan Komisija, aplūkojot pirmo prejudiciālo jautājumu, ir izklāstījušas plašus apsvērumus par attiecīgo monitoru īpašajiem parametriem, apgalvojot, ka [šiem monitoriem] nav tādu parametru, kādi vajadzīgi, lai tos varētu klasificēt KN 2004 pozīcijā 8471.
28.
Tomēr jānorāda, ka iesniedzējtiesa ar pirmo jautājumu nelūdz Tiesai norādīt tarifu pozīciju, kurā attiecīgās preces ir jāklasificē. Bet, vispārīgi runājot, jautājums ir par to, kā interpretēt KN 2004 84. nodaļas 5. piezīmi.
29.
Aplūkojot šo jautājumu, tomēr atturēšos izvērtēt lietas dalībnieku izvirzītos argumentus par attiecīgo preču īpatnībām, tikai interpretēšu minēto 5. piezīmi. Katrā ziņā lietas dalībnieku argumentus par klasificējamo preču īpašajiem parametriem var ņemt vērā, izskatot otro prejudiciālo jautājumu, lai gan arī tajā, kā būs redzams, valsts tiesa nelūdz [Eiropas Kopienu] Tiesai lemt par konkrētiem preču klasifikācijas noteikumiem, bet vienīgi vēlreiz sniegt dažas vispārīgas norādes.
2. Par jautājuma būtību
30.
Nostāja, ko Nīderlandes valdība un Komisija šajā lietā paudušas ar acīmredzamu mērķi izbeigt strīdu jau tikai ar atbildi uz pirmo jautājumu, ir apliecinājums, ka monitora vienkārša spēja atveidot attēlus no citiem avotiem, izņemot datoru, nozīmē, ka ir jāizslēdz [iespēja] klasificēt šo monitoru KN 2004 84. nodaļā (
17
).
31.
Tomēr šai nostājai, manuprāt, nevar piekrist.
32.
KN 2004 84. nodaļas 5. piezīmes B daļu vārdiskais formulējums faktiski ir skaidrs: lai varētu uzskatīt perifēro iekārtu (un tātad arī monitoru) par datu apstrādes sistēmas sastāvdaļu, kas tāpēc klasificējama 84. nodaļā, nav prasīts, lai minētā perifērā iekārta abstrakti būtu piemērota izmantošanai vienīgi kā šīs sistēmas daļa. Ir prasīts, lai to varētu “izmantot tikai vai galvenokārt automātiskā datu apstrādes sistēmā” (mans izcēlums).
33.
Nīderlandes valdības un Komisijas piedāvātā interpretācija nozīmētu, ka no šīs normas tiktu izņemti tajā ietvertie [vārdi] “vai galvenokārt”, un tāpēc tā nav pieņemama. Tātad arī bloku, kas paredzēts izmantošanai “galvenokārt” — lai gan ne tikai — savienojumā ar datoru, var klasificēt kā informācijas tehnoloģiju produktu.
34.
Nīderlandes valdības un Komisijas atbalstītās nostājas pamatdoma visdrīzāk ir saistīta ar praktiskajām grūtībām noteikt apstākļa vārda “galvenokārt” konkrēto nozīmi, it īpaši ņemot vērā Tiesas judikatūru, kas ir izteikti vērsta uz to, lai no muitas klasifikācijas viedokļa priekšroka tiktu dota konkrētiem un objektīvi izvērtējamiem preču parametriem (
18
).
35.
Tomēr iespējamās problēmas minētā noteikuma praktiskajā piemērošanā nevar izraisīt to, ka tiek ignorēta tā būtiska daļa. Šo problēmu risinājums faktiski ir citā līmenī, un to — tiktāl, ciktāl Tiesai ir lūgts šajā lietā pieņemt nolēmumu, — varēs aplūkot, izskatot otro prejudiciālo jautājumu.
3. Par iespējamo 84. nodaļas 5. piezīmes E daļas nozīmi
36.
Uzskatu, ka ir tikai īsi jānorāda uz Komisijas argumentu, saskaņā ar kuru attiecīgo monitoru klasifikācija KN 2004 84. nodaļā ir izslēgta, arī pamatojoties uz tās pašas nodaļas 5. piezīmes E daļu.
37.
Šajā sakarā vispirms vēlos piebilst, ka iesniedzējtiesa nelūdz Tiesai izvērtēt attiecīgā noteikuma piemērojamību šajā lietā.
38.
Katrā ziņā vēlos norādīt, ka saskaņā ar minēto 5. piezīmes E daļu var būt izslēgta iespēja klasificēt ierīci KN 84. nodaļā vienīgi tad, ja “īpaš[ās] no datu apstrādes atšķirīg[ās] funkcijas” ir vienīgās funkcijas, ko veic attiecīgā ierīce. Pretējā gadījumā atsevišķas preces varētu tikt klasificētas, pamatojoties uz funkciju, kas tiem ir pilnībā otršķirīga vai pat nebūtiska (
19
).
39.
Tāpēc man nešķiet, ka šajā gadījumā 5. piezīmes E daļu var piemērot. No vienas puses, Tiesa jau ir apliecinājusi, ka monitora darbība, ko veido attēlu reproducēšana no datora, nevar būt “īpaša funkcija” iepriekš norādītajās nozīmēs (
20
). No otras puses, lai gan lietas dalībnieki apmēram aplūko izmantošanas [veidus], kādiem attiecīgie monitori var būt paredzēti, neviens no tiem neapgalvo, ka izmantošana, kas nav saistīta ar datu apstrādi (jeb, citiem vārdiem sakot, izmantošana “ne informātikā”) būtu vienīgā iespējamā.
4. Par Harmonizētās sistēmas un KN paskaidrojošām piezīmēm
40.
Atliek pārbaudīt, vai izskatāmajā lietā attiecīgo monitoru klasifikācija KN 2004 84. nodaļā ir jāizslēdz, pamatojoties uz Harmonizētās sistēmas un KN paskaidrojošām piezīmēm.
a) Par Harmonizētās sistēmas pozīcijas 84.71 paskaidrojošo piezīmi
41.
Vispirms jāatgādina, ka saskaņā ar pastāvīgo judikatūru paskaidrojošām piezīmēm, lai cik tās nebūtu svarīgas, nav katrā gadījumā juridiski saistoša rakstura, un tās nevar nonākt pretrunā Harmonizētās sistēmas un KN saturam (
21
).
42.
Attiecībā uz Harmonizētās sistēmas pozīcijas 84.71 paskaidrojošo piezīmi, no secinājuma, ka pašu piezīmi, kas turklāt ir pieņemta vairāk nekā divus gadus pirms radās fakti pamata lietā (pietiekami ilgs laiks informācijas tehnoloģiju jomā, lai būtiski mainītos arī pārdoto preču veidi), var interpretēt arī tādējādi, ka tajā nav norādīti visi monitori, kas ietilpst pozīcijā 84.71, bet tikai daļa no šiem monitoriem. Par šādu nozīmi liecina arī pašas piezīmes sākums, saskaņā ar kuru “[b]loki, kas ietilpst” datu apstrādes sistēmā, “ietver displejus automātiskajām datu apstrādes iekārtām”. Tādā gadījumā var būt citi displeji, kurus, lai gan tos nevarētu definēt kā “displejus automātiskajām datu apstrādes iekārtām”, tomēr var klasificēt pozīcijā 84.71.
43.
Katrā ziņā atzīstot, ka attiecīgās paskaidrojošās piezīmes mērķis patiesībā ir izsmeļoši norādīt monitorus, kas ietverami pozīcijā 84.71, ir jāievēro turpmākais. Šādas interpretācijas gadījumā paskaidrojošā piezīme ir balstīta uz pieņēmumu, uz kura nepareizību jau norādīju, ka pozīcijā 84.71 var klasificēt tikai monitorus, kurus ir iespējams pieslēgt tikai datoram. Citiem vārdiem sakot, paskaidrojošajā piezīmē pat nav ņemta vērā arī iespēja, kas toties ir skaidri paredzēta Harmonizētās sistēmas tekstā, — attiecībā uz monitoriem, kuri ir klasificējami pozīcijā 84.71, kaut arī tā — lai gan ne kā galvenā iespēja — ir izmantojama ārpus “informātikas” (
22
). Tādējādi, interpretējot šādā veidā, piezīmi nevar piemērot, jo tā ir pretrunā pašam Harmonizētās sistēmas tekstam.
44.
Turklāt vēlos norādīt, ka attiecībā uz citiem tehniskajiem parametriem, kas attiecīgajā paskaidrojošā piezīmē ir norādīti saistībā ar pozīcijas 84.71 monitoriem, šajā lietā aplūkojamā prece, šķiet, pilnībā tiem atbilst.
b) Par KN pozīcijas 84716090 paskaidrojošo piezīmi
45.
Arī paskaidrojošā piezīme, kas piemērojama KN 2004 pozīcijai 84716090, neļauj izslēgt attiecīgo monitoru klasifikāciju šajā pozīcijā.
46.
Faktiski attiecīgā paskaidrojošā piezīme ir ilustratīva/ietveroša, un nevis izsmeļoša. Citiem vārdiem sakot, tajā ir noteikta īpaša tādu preču grupa, kuras ietilpst attiecīgajā pozīcijā, bet nav izslēgts, ka arī citas preces, izņemot šādi noteiktās preces, var klasificēt minētajā pozīcijā. Tas visai skaidri izriet no pašas piezīmes formulējuma (
23
).
5. Par PTO Nolīguma par tirdzniecību ar informācijas tehnoloģiju produktiem nozīmi
47.
Papildu apstiprinājums līdz šim izklāstītajiem apsvērumiem ir rodams, ņemot vērā PTO Nolīgumu par tirdzniecību ar informācijas tehnoloģiju produktiem.
48.
Nedrīkst aizmirst, ka jaunākajā analīzē attiecīgo preču klasifikācijas problēmas būtība ir tajā, ka atkarībā no KN pozīcijas, kurā tās klasificē, uz šīm precēm var attiekties vai neattiekties ievedmuitas nodoklis.
49.
Konkrēti, uz informācijas tehnoloģiju produktiem parasti neattiecas muitas nodokļi atbilstoši nolīgumam, par kuru šajā nolūkā notikusi vienošanās Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO) un kurš izriet no 1996. gada 13. decembra ministrijas deklarācijas par tirdzniecību ar informācijas tehnoloģiju produktiem. Šo nolēmumu Padome ir apstiprinājusi ar 1997. gada 24. marta Lēmumu 97/359/EK par nodokļu atcelšanu informācijas tehnoloģiju produktiem (
24
).
50.
Kopumā ir vērojama Komisijas un atsevišķu dalībvalstu tendence minēto nolīgumu interpretēt sašaurināti, cik vien iespējams ierobežojot to preču loku, attiecībā uz kurām šis nolīgums nodrošina atbrīvojumu no muitas nodokļa.
51.
Tomēr, lai gan Kopienu tiesībās ir visai sarežģīti tieši piemērot PTO nolīgumus (
25
), uzskatu, ka saskaņā ar atbilstīgas interpretācijas pienākumu (
26
), šajā nolīgumā ietvertajam skaidrajam atbalstam informācijas tehnoloģiju produktu brīvai apritei, kuru neapgrūtina muitas nodokļi, ir jāpievērš pienācīga uzmanība, interpretējot KN (
27
).
6. Labprātīga vienpusējā muitas nodokļu atcelšana attiecībā uz atsevišķiem monitoru veidiem
52.
Grūtības skaidri klasificēt šķidro kristālu monitorus ir konstatējis pats Kopienu likumdevējs. Kopš 2005. gada visi krāsainie šķidro kristālu monitori, kuru diagonālais izmērs nepārsniedz 48,5 cm (apmēram 19 collas) un formāts — 4:3 vai 5:4, ir atbrīvoti no muitas nodokļiem (
28
). Šāda izvēle, kas ir vienpusēja, ir izdarīta, ņemot vērā praktiskās grūtības noteikt attiecīgo preču galveno mērķi, kā arī pamatojoties uz konstatējumu, ka “[t]irdzniecības dati liecina, ka pašlaik šķidro kristālu displeja tehnoloģijas monitorus, kuru ekrāna diagonālais izmērs nepārsniedz 48,5 cm un kuru ekrāna formātu attiecība ir 4:3 vai 5:4, galvenokārt izmanto kā automātiskās datu apstrādes iekārtu izvades ierīces” (
29
).
53.
Šāda labprātīga atcelšana vēl nebija stājusies spēkā laikā, kad radās fakti, par kuriem ir pamata lieta, un katrā ziņā šajā tiesvedībā aplūkojamo monitoru tehniskie parametri neatbilst to preču tehniskajiem parametriem, uz kurām attiecas šī atcelšana (tiem ir nedaudz lielāki gabarīti un citādāks formāts).
54.
Tomēr vēlos norādīt, ka Regula Nr. 493/2005 skaidri parāda, cik neiespējami ir vienkāršā veidā klasificēt monitorus un vēl jo vairāk arī to, cik svarīgi ir pieņemt neapstrīdamo faktu, ka atsevišķus displejus, kas, iespējams, spēj reproducēt signālus no citiem avotiem, izņemot datoru, tomēr konkrēti var izmantot pašā galvenajā veidā saistībā ar “informātiku”.
7. Secinājumi par pirmo jautājumu
55.
Visbeidzot, uzskatu, ka uz pirmo prejudiciālo jautājumu ir jāatbild, norādot, ka KN 2004 84. nodaļas 5. piezīme ir interpretējama tādējādi, ka krāsainā monitora, kas spēj reproducēt gan signālus no automātiskās datu apstrādes iekārtas, gan arī no citiem avotiem, ierindošana KN 2004 pozīcijā 8471 šī vienīgā iemesla dēļ nav izslēgta.
V — Par otro prejudiciālo jautājumu
56.
Ar otro prejudiciālo jautājumu iesniedzējtiesa vēlas noskaidrot: tad ja attiecīgā monitora klasifikācija KN 2004 pozīcijā 8471 nav izslēgta, pamatojoties uz kādām pazīmēm var noteikt, vai šis monitors atbilst 5. piezīmes B daļā izvirzītajām prasībām attiecībā uz klasifikāciju pie informācijas tehnoloģiju produktiem.
A — Lietas dalībnieku argumenti
57.
Kamino apgalvo, ka, lai noteiktu, vai monitors ir tāds, ko var izmantot tikai vai galvenokārt automātiskā datu apstrādes sistēmā, ir jāaplūko vienīgais vai galvenais izmantošanas veids, kādai prece paredzēta.
58.
Šajā lietā vairāki objektīvi faktori ļauj uzskatīt, ka attiecīgie monitori ir jāklasificē KN 2004 84. nodaļā. Konkrēti, jautājums ir par pikseļu skaitu (“dot pitch”), izšķirtspēju, formātu 16: 10, VGA un DVI savienotāju esamību, tālvadības, SCART savienotāja, TV uztvērējaparatūras neesamību, spiedpogu neesamību kanāla pārslēgšanai (
30
).
59.
Savukārt gan Nīderlandes valdība, gan Komisija uzskata, ka, ņemot vērā atbildi, ko tās ierosina sniegt uz pirmo jautājumu, nav vajadzības atbildēt uz otro jautājumu.
60.
Tomēr, neraugoties uz šo principiālo viedokli, šie lietas dalībnieki saistībā ar pirmā prejudiciālā jautājuma izskatīšanu ir izvirzījuši atsevišķus apsvērumus, kas drīzāk šķiet loģiski saistīti ar otro jautājumu.
61.
Konkrēti, Nīderlandes valdība ir norādījusi, ka, saskaņā ar tās viedokli, monitoru ar īpašajiem parametriem, kuri šeit aplūkoti, nevar uzskatīt par tādu, ko paredzēts izmantot tikai vai galvenokārt saistībā ar automātisku datu apstrādes sistēmu: it īpaši ņemot vērā šīs ierīces pieslēgumus (D-sub, DVI-D, USB, S-video un saliktā video pieslēgumus, audio izeju) (
31
).
62.
Kā norāda Nīderlandes valdība, — kas šajā ziņā ir paudusi viedokli, atbildot uz Tiesas uzdotajiem jautājumiem, — iespējai monitoru izmantot “ne informātikā”, kas ļauj to klasificēt pozīcijā 8471, ir jābūt “tīri teorētiskai”.
63.
Komisija savukārt ir ievērojusi, ka frāze “tādu var izmantot tikai vai galvenokārt automātiskā datu apstrādes sistēmā”, kas ietverta KN 2004 84. nodaļas 5. piezīmes B daļā, ir uzskatāma par norādi nevis uz ierīces izmantošanas veidu, bet gan uz tai piemītošajām funkcijām (
32
). Turklāt attiecīgā monitora tehniskie parametri un it īpaši tā gabarīti, tā izšķirtspēja un tā apgaismes stiprums ir pilnībā piemēroti izmantošanai ārpus informātikas, tādējādi izslēdzot nosacījuma izpildi, kas paredzēts minētās 5. piezīmes B daļas a) punktā (
33
).
B — Vērtējums
64.
Arī šis jautājums, kas varbūt ir delikātākais no trijiem uzdotajiem jautājumiem, liek Tiesai sniegt dažus vispārīgus norādījumus attiecībā uz veidu, kā interpretējama Kombinētā nomenklatūra. It īpaši Tiesai ir lūgts norādīt, kāda tieši ir tā noteikuma nozīme, kurš ietverts KN 2004 84. nodaļas 5. piezīmes B daļas a) punktā un, konkrēti, kas ir jāņem vērā, nosakot, vai prece atbilst minētajā normā paredzētajiem nosacījumiem, vai neatbilst.
65.
Tā kā Tiesai netiek lūgts precīzi norādīt Kombinētās nomenklatūras pozīciju, kurā jāklasificē attiecīgie monitori, šāds konkrēts lēmums paliek iesniedzējtiesas kompetencē, kurai būs jāpieņem lēmums, ievērojot Tiesas norādījumus.
66.
Galvenā problēma, kas izvirzīta šajā jautājumā, ir definēt vienu apstākļa vārdu: “galvenokārt” (
34
). Lai gan faktiski pirms tā esošais apstākļa vārds “tikai” nerada iemeslu sevišķām šaubām saistībā ar interpretāciju, vārda “galvenokārt” nozīme ir daudz neskaidrāka.
67.
Tā kā ir pilnīgi acīmredzams, ka nav iespējams sniegt šī apstākļa vārda interpretāciju matemātiskā/procentuālā izteiksmē (piemēram, norādot, ka procentuālā daļa izmantošanai savienojumā ar datoru atbilst 80% no kopējās izmantošanas), ierosinu Tiesai interpretēt jēdzienu “izmantošana galvenokārt” kā līdzvērtīgu jēdzienam “parastā izmantošana”.
68.
Patiesībā man šķiet, ka jēdzienu “parastā izmantošana” var piemērot konkrētos gadījumos, ar minimālu risku, ka tie varētu tikt pārprasti.
69.
Turklāt uzskatu, ka normā ietvertais vārds “galvenokārt” neattiecas uz preces izmantošanas sadalījumu laika ziņā, bet drīzāk uz visbiežāko tās mērķi. Citiem vārdiem sakot, interpretētājam ir lūgts pieņemt nevis attiecīgās preces katra dažādā izmantošanas veida procentuālo daļu gadījumā, kad tā tiek izmantota dažādos veidos, bet vienkārši šai precei “raksturīgo” jeb “parasto” izmantošanu.
70.
Tāpēc ir nepieciešams, lai interpretētājs konkrētajā gadījumā pārbaudītu, kāds ir katrā atsevišķā gadījumā aplūkojamās preces izmantošanas veids, kuram tā acīmredzot ir paredzēta.
71.
Tomēr, arī ievērojot manis ierosināto interpretāciju, un tātad vēloties ņemt vērā attiecīgās preces parasto izmantošanas veidu, ir sarežģīti noteikt, kādas ir konkrētās pazīmes, kas izmantojamas šādai pārbaudei.
72.
Uzskatu, ka nav šaubu par to, ka svarīga pazīme, kas šajā sakarā jāņem vērā, ir preces tehniskie parametri. Saistībā ar attiecīgajiem monitoriem tie acīmredzot būs tādi parametri kā izšķirtspēja, formāts (attiecība starp displeja platumu un augstumu), pieejamie pieslēgumi (
35
), iespēja noregulēt tā augstumu un slīpumu, īpašu ergonomisku pazīmju esamība, kas paredzētas, lai vienkāršotu izmantošanu tuvumā “uz rakstāmgalda” utt., kas jāanalizē iesniedzējtiesai, lai noteiktu, vai preces parastā izmantošana ir izmantošana saistībā ar automātisku datu apstrādes sistēmu, vai nav.
73.
Sarežģītāka šķiet iespēja, nosakot preces parasto izmantošanu, norādīt uz tās mērķi attiecībā uz tirdzniecību, proti, citiem, vārdiem, uz šīs preces “uzdevumu” (“target”). Manuprāt, šāda iespēja ir jāizslēdz.
74.
Ir acīmredzams, ka, atzīstot par svarīgām tādas pazīmes kā norādītais preces mērķis, kas minēts uz tās iepakojuma vai reklāmas informācijā, pieaug ļaunprātīgas izmantošanas risks. Dažādās jomās nebūt nav retums, ka preces, piemēram, lai apietu tirdzniecības aizliegumus vai izslēgtu ražotāja atbildību, tiek slepus pasniegtas kā paredzētas citiem mērķiem, nevis faktiskajiem: lai gan, konkrēti, attiecīgā sabiedrības daļa ļoti labi zina šo preču īsto izmantošanas mērķi.
75.
Tikko izklāstītā nostāja man turklāt liekas atbilstoša Tiesas judikatūrai, kura, principā atzīstot iespēju ņemt vērā preces izmantošanas mērķi tās muitas klasifikācijas veikšanai, tomēr ir uzsvērusi, ka minētajam mērķim ir jāizriet no īpašām objektīvām pazīmēm (
36
).
76.
Neuzskatu par pamatotu argumentu, ko Komisija ir īpaši atkārtojusi tiesas sēdē, saskaņā ar kuru izmantošana, kādai paredzēta prece, nav svarīga tās klasifikācijā. Pirmkārt, vēlos norādīt, ka pašā KN 2004 84. nodaļas 5. piezīmes B daļā ir minēta preces “izmantošana” (tajā par precēm ir norādīts — “tādu var izmantot tikai vai galvenokārt automātiskā datu apstrādes sistēmā”; izcēlums mans). Otrkārt, vēlos vērst uzmanību uz to, ka jautājums šeit ir par preces izmantošanu, kas notiek tās objektīvo pazīmju dēļ: tātad pēc objektīva kritērija, nevis subjektīva kritērija vai kritērija saistībā ar šīs preces tirdzniecības noteikumiem.
77.
Tāpēc ierosinu Tiesai uz otro prejudiciālo jautājumu atbildēt, norādot, ka, lai varētu atzīt, ka prece ir tāda, ko “var izmantot tikai vai galvenokārt automātiskā datu apstrādes sistēmā” KN 2004 84. nodaļas 5. piezīmes B daļas a) punkta nozīmē, ir jāpārbauda, vai šīs preces parastā izmantošana ir saistīta ar automātisku datu apstrādes sistēmu. Šajā nolūkā, izvērtējot katru atsevišķu gadījumu, ir jāņem vērā visas attiecīgās preces objektīvās pazīmes.
VI — Par trešo prejudiciālo jautājumu
78.
Ar trešo un pēdējo prejudiciālo jautājumu iesniedzējtiesa vēlas noskaidrot, vai attiecīgie monitori ietilpst Regulas Nr. 754/2004 piemērošanas jomā; apstiprinošas atbildes gadījumā minētā tiesa arī jautā, vai šī regula ir spēkā.
A — Lietas dalībnieku argumenti
79.
Kamino, mainot iesniedzējtiesas norādīto problēmu secību, vispirms norāda uz Regulas Nr. 754/2004 nelikumību, jo šī regula, kurā pausts Komisijas skaidrs nodoms katrā ziņā neļaut klasificēt KN pozīcijā 8471 jebkuru monitoru, kas spēj reproducēt video signālus no citiem avotiem, izņemot datoru, ir pretrunā pašai KN un, vispārīgāk, Harmonizētajai sistēmai un pienākumiem, kurus uzņēmusies pati Kopiena (
37
).
80.
Katrā ziņā, pat ja attiecīgā regula būtu likumīga, šajā gadījumā tā nebūtu piemērojama, jo attiecas uz pavisam citāda veida precēm nekā šeit aplūkojamās (
38
).
81.
Savukārt Nīderlandes valdība uzskata, ka attiecīgā regula ir spēkā un ka to var tieši vai vismaz pēc analoģijas piemērot arī attiecīgajiem monitoriem (
39
).
82.
Toties Komisija norāda, ka, ņemot vērā atbildi, kas sniegta uz pirmo jautājumu, nav jāizskata trešais jautājums.
B — Vērtējums
83.
Uzskatu, ka Komisijas Regulu Nr. 754/2004 nevar piemērot attiecīgajiem monitoriem turpmāk minēto iemeslu dēļ.
84.
Vispirms, šīs regulas tieša piemērošana ir jāizslēdz, ņemot vērā ievērojamās tehniskās atšķirības starp šajā lietā aplūkojamiem monitoriem un displejiem, uz kuru klasifikāciju attiecas šī regula.
85.
Regulā Nr. 754/2004 muitas klasifikācijai ir ņemti vērā divi plazmas displeji, kuru diagonālais izmērs ir 106 cm (atbilst apmēram 42 collām) un attiecīgi 852 x 480 un 1024 x 1024 pikseļu izšķirtspēja.
86.
Jau šīs divas pazīmes vien skaidri parāda, ka jautājums ir par pavisam citādām precēm nekā preces, par ko ir šī tiesvedība: jāatgādina, ka šajā lietā apskatāmajiem monitoriem papildus tiešām mazākam izmēram (23 collām, proti, 58,42 cm) ir daudz lielāka izšķirtspēja (1920 x 1200 pikseļi). Turklāt, šķiet, tas atbilst citādai tehnoloģijai nekā precēm, ar ko šīs preces tiek salīdzinātas: ja šķidro kristālu displeju var izmantot dažādi, atkarībā no tā tehniskajiem parametriem, tad plazmas displejiem ir raksturīga izmantošana televīzijas signālu, filmētu signālu, prezentāciju reproducēšanai ar salīdzinoši mazu izšķirtspēju attiecībā pret to izmēriem.
87.
Bet nevaru piekrist Nīderlandes valdības argumentam — kas it īpaši izklāstīts tās apsvērumu 41. punktā, — atbilstoši kuram plazmas tehnoloģija, kas raksturīga monitoriem, kuri minēti Regulā Nr. 754/2004, nav svarīga pazīme un nav šķērslis šīs regulas piemērošanai attiecībā uz šajā prāvā aplūkojamiem monitoriem. Uzskatu, ka par pretējo liecina objektīva to atšķirību ņemšana vērā, kas pastāv starp plazmas tehnoloģiju un LCD tehnoloģiju, kā arī fakts, ko pati Nīderlandes valdība atzinusi arī tiesas sēdē, ka plazmas displejus parasti neizmanto kā perifērās izejas [iekārtas] datu apstrādes iekārtās. Citiem vārdiem sakot, attiecīgās preces nav aizstājamas.
88.
Atliek pārbaudīt, vai, kā minētajā savu apsvērumu 41. punktā iesaka Nīderlandes valdība, Regula Nr. 754/2004, iespējams, ir piemērojama šajā lietā aplūkojamiem monitoriem nevis tiešā veidā, bet pēc analoģijas.
89.
Tomēr arī šajā gadījumā uzskatu, ka jāatbild noliedzoši.
90.
Lai gan faktiski Tiesa vispār ir pieļāvusi iespēju pēc analoģijas piemērot regulu par klasifikāciju, tā šo iespēju ir pieļāvusi, precizējot, ka tas var notikt attiecībā uz precēm, kas ir “līdzvērtīgas” tām, kuras norādītas šajā regulā, jo tas “veicina saskaņotu KN interpretāciju, kā arī vienlīdzīgu attieksmi pret uzņēmējiem” (
40
). Taču šajā lietā, kā minēts, nevar uzskatīt, ka aplūkotie šķidro kristālu monitori kaut kādā veidā būtu līdzvērtīgi plazmas displejiem, par kuriem lēmums ir pieņemts Regulā Nr. 754/2004.
91.
Tāpēc uzskatu, ka uz trešo prejudiciālo jautājumu ir jāatbild, norādot, ka attiecīgie monitori neietilpst Regulas Nr. 754/2004 piemērošanas jomā. Tādējādi nav arī pazīmju, kas ļautu atzīt šo regulu par nelikumīgu.
VII — Secinājumi
92.
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, piedāvāju Tiesai uz Hoge Raad uzdotajiem jautājumiem atbildēt, norādot turpmāko:
1)
Kombinētās nomenklatūras par 2004. gadu 84. nodaļas 5. piezīme ir interpretējama tādējādi, ka krāsainā monitora, kas spēj reproducēt gan signālus no automātiskās datu apstrādes iekārtas, gan arī no citiem avotiem, ierindošana Kombinētās nomenklatūras par 2004. gadu pozīcijā 8471 šī vienīgā iemesla dēļ nav izslēgta;
2)
lai varētu atzīt, ka prece ir tāda, ko “var izmantot tikai vai galvenokārt automātiskā datu apstrādes sistēmā” Kombinētās nomenklatūras par 2004. gadu 84. nodaļas 5. piezīmes B daļas a) punkta nozīmē, ir jāpārbauda, vai šīs preces parastā izmantošana ir saistīta ar automātisku datu apstrādes sistēmu. Šajā nolūkā, izvērtējot katru atsevišķu gadījumu, ir jāņem vērā visas attiecīgās preces objektīvās pazīmes;
3)
attiecīgie monitori neietilpst Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulas (EK) Nr. 754/2004 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā piemērošanas jomā.
(
1
)	Oriģinālvaloda — itāļu.
(
2
)	Komisijas 2003. gada 11. septembra Regula (EK) Nr. 1789/2003 par grozījumiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu I pielikumā (OV L 281, 1. lpp.).
(
3
)	Lai aplūkotu KN normu kontekstu un to attiecības ar Harmonizēto sistēmu, skat. 2006. gada 12. janvāra spriedumu lietā C-311/04 ASAD (Krājums, I-609. lpp., 25. punkts un tajā minētā judikatūra).
(
4
)	Minētās paskaidrojošās piezīmes ir pieņemtas 2002. gada februārī. Tās ir pieejamas tikai angļu un franču valodās, tāpēc tulkojums itāļu valodā nav oficiāls.
(
5
)	Eiropas Kopienu Kombinētās nomenklatūras skaidrojums (OV 2002 C 256, 1. lpp.).
(
6
)	OV L 118, 32. lpp.
(
7
)	Tāpat jānorāda, ka, lai gan šādas “audio izejas” esamība ir minēta lēmumā lūgt prejudiciālu nolēmumu un lietas dalībnieki to nav apstrīdējuši, izskatot dokumentus, kas pieejami ražotāja interneta vietnē (www.benq.com), šāda “audio izeja”, šķiet, patiesībā ir 12 V barošanas kabelis diviem ārējiem skaļruņiem, ko var saslēgt ar monitoru, bet ko attiecībā uz signālu pieslēdz ārējam skaņu avotam. Citiem vārdiem, nešķiet, ka izstrādājums būtu aprīkots ar kādu skaņas apraides tīklu.
(
8
)	Sabiedrības Kamino apsvērumi, 41. punkts.
(
9
)	Turpat, 45. punkts.
(
10
)	Turpat, 55. punkts.
(
11
)	Komisijas 2005. gada 23. decembra Regula (EK) Nr. 2171/2005 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (OV L 346, 7. lpp.). Konkrēti, šajā regulā LCD monitors ar diagonālo izmēru 15 collas, izšķirtspēju 1024 x 768 pikseļi un tikai vienu saskarni D-sub ir klasificēts pozīcijā 8471. Cita starpā, Komisija klasifikāciju ir pamatojusi šādi: “Šo monitoru paredzēts izmantot signālu pieņemšanai no automātiskās datu apstrādes sistēmas centrālā procesora bloka. Prece spēj arī reproducēt gan skaņas, gan video signālus. Tomēr, ņemot vērā tās izmēru un ierobežoto spēju uztvert signālus no avota, kas ir citādāks kā [citādāks nekā] automātiskā datu apstrādes sistēma ar karti, bez attēla apstrādes funkcijām, to uzskata tikai vai galvenokārt par automātiskās datu apstrādes sistēmās izmantojamu.”
(
12
)	Nīderlandes valdības apsvērumi, 34. punkts.
(
13
)	Turpat, 36. punkts.
(
14
)	Komisijas apsvērumi, 28.–36. punkts.
(
15
)	Turpat, 37. punkts.
(
16
)	Turpat, 39. punkts.
(
17
)	Kā jau minēju iepriekš, tas it īpaši izriet no Nīderlandes valdības apsvērumu 34. punkta un Komisijas apsvērumu 39. punkta. Turklāt jāuzsver, ka paši lietas dalībnieki tomēr ir izklāstījuši arī argumentus, kuri, lai gan tas nav norādīts skaidri, ir balstīti uz pieņēmumu, ka vienkārša iespēja atveidot videosignālus, kuri nav no datora, nav pietiekama, lai izslēgtu klasifikāciju 84. nodaļā; šajā nolūkā ir nepieciešams, lai minētā “alternatīvā” vai “papildu” funkcija nebūtu tikai otršķirīga vai teorētiska (sal., piemēram, ar Nīderlandes valdības apsvērumu 36. punktu un Komisijas apsvērumu 36. punktu). Šajā sakarā sīkākai informācijai skat. izklāstu otrajā prejudiciālajā jautājumā.
(
18
)	Skat., piemēram, 2000. gada 26. septembra spriedumu lietā C-42/99 Eru Portuguesa (Recueil, I-7691. lpp., 13. punkts); 2004. gada 16. septembra spriedumu lietā C-396/02 DFDS (Krājums, I-8439. lpp., 27. punkts), un 2005. gada 8. decembra spriedumu lietā C-445/04 Possehl Erzkontor (Krājums, I-10721. lpp., 19. punkts). Skat. arī turpmāk šo secinājumu 75. punktu.
(
19
)	Šajā sakarā sīkākam šīs problēmas iztirzājumam vēlos norādīt uz saviem secinājumiem apvienotajās lietās C-362/07 un C-363/07 Kip Europe u.c., kas sniegti 2008. gada 17. jūlijā, 50.–69. punkts.
(
20
)	1994. gada 19. maija spriedums lietā C-11/93 Siemens Nixdorf (Recueil, I-1945. lpp., 16. punkts).
(
21
)	Skat., piemēram, 2007. gada 19. aprīļa spriedumu lietā C-229/06 Sunshine Deutschland Handelsgesellschaft (Krājums, I-3251. lpp., 27. punkts); 2007. gada 18. jūlija spriedumu lietā C-142/06 Olicom (Krājums, I-6675. lpp., 31. punkts un tajā minētā judikatūra) un 2008. gada 5. jūnija spriedumu lietā C-312/07 JVC France (Krājums, I-4165. lpp., 34. punkts).
(
22
)	Harmonizētās sistēmas paskaidrojošo piezīmju pašreizējā redakcija, kas pieņemta 2007. gadā, savukārt izrādās plašāka. Piezīmē, kas attiecas uz pozīciju 8528, kurā tagad ir klasificēti visi monitori, faktiski ir norādīts, ka monitori, kas paredzēti izmantošanai tikai vai galvenokārt savienojumā ar datoru (kas klasificējami apakšpozīcijā 8528.41), “ietver” monitorus, ko ir iespējams pieslēgt tikai datoram. Tātad nav izslēgts, ka šajā pozīcijā var klasificēt arī citus monitorus.
(
23
)	Paskaidrojošo piezīmju dažās valodu versijās par to, ka minētā piezīme nav izsmeļoša, liecina apstākļa vārds. Piemēram, itāļu valodas tekstā ir norādīts, ka šajā pozīcijā “it īpaši” (“specialmente”) ietilpst monitori, kas spēj darboties tikai savienojumā ar datoru [“rientrano specialmente in tale voce i monitor in grado di funzionare solo in collegamento ad un computer”]: franču valodas tekstā ir lietots vārds “notamment”, spāņu valodas tekstā — “especialmente”. Taču citās valodu versijās šāda apstākļu vārda nav, pat ja teikuma formulējums šādos gadījumos liek domāt, ka norādē nav izsmeļoši minēts to preču loks, kas ietilpst pozīcijā 84716090. Konkrēti, angļu valodas versijā ir minēts — “[t]his subheading includes visual display units which can only be used as output units for an automatic data-processing machine”, vācu valodas versijā — “[h]ierher gehören Datensichtgeräte, die nur als Ausgabeeinheiten von automatischen Daten-verarbeitungsmaschinen verwendet werden können”, un holandiešu valodas versijā — “[d]eze onderverdeling omvat beeldschermeenheden die uitsluitend kunnen worden gebruikt als uitvoereenheid voor een automatische gegevensverwerkende machine” (slīpinājums mans).
(
24
)	OV L 155, 1. lpp. 2008. gada maijā Amerikas Savienotās Valstis formāli vērsās PTO ar sūdzību par Kopienas praksi muitas jomā, tostarp saistībā ar tādiem monitoriem, par kādiem ir šī lieta. Šo secinājumu sagatavošanas laikā šajā sakarā ir pieejamas vienīgi presē apkopotās ziņas, kā rezultātā šobrīd vēl nav iespējams sniegt precīzu šī jautājuma novērtējumu. Tāpat no preses avotiem izriet, ka pēc Amerikas Savienoto Valstu rīcības līdzīgi ir rīkojušās Japāna un Taivāna.
(
25
)	Tiesa ir vairākkārt apliecinājusi, ka uz iespēju izmantot PTO nolīgumu kā parametru Kopienu tiesību akta likumības izvērtēšanai attiecas ļoti stingri nosacījumi: attiecībā uz visiem nosacījumiem skat. 2003. gada 30. septembra spriedumu lietā C-94/02 P Biret & Cie/Padome (Recueil, I-10565. lpp., 55. un 56. punkts un tajos minētā judikatūra). Tiesa minētajā spriedumā ir apliecinājusi, ka, lai varētu pārbaudīt kāda Kopienu tiesību akta likumību, pamatojoties uz PTO nolīgumu, ir vajadzīgs, lai “Kopiena būtu vēlējusies izpildīt konkrēto pienākumu saistībā ar PTO vai arī Kopienu tiesību aktā būtu ietverta nepārprotama atsauce uz PTO nolīguma noteikumiem”. Nešķiet, ka attiecībā uz KN būtu izpildīts kāds no šiem nosacījumiem.
(
26
)	Saistībā ar šo pienākumu vispārīgi skat. 1992. gada 24. novembra spriedumu lietā C-286/90 Poulsen (Recueil, I-6019. lpp., 9. punkts); 1996. gada 10. septembra spriedumu lietā C-61/94 Komisija/Vācija (Recueil, I-3989. lpp., 52. punkts) un 1998. gada 14. jūlija spriedumu lietā C-341/95 Bettati (Recueil, I-4355. lpp., 20. punkts). Konkrēti saistībā ar TRIPS nolīgumu, kas ietilpst PTO sistēmā un kam ir tādas pašas iezīmes, skat. 1998. gada 16. jūnija spriedumu lietā C-53/96 Hermès International (Recueil, I-3603. lpp., 28. punkts), 2000. gada 14. decembra spriedumu apvienotajās lietās C-300/98 un C-392/98 Dior u.c. (Recueil, I-11307. lpp., 47. punkts) un 2004. gada 16. novembra spriedumu lietā C-245/02 Anheuser-Busch (Krājums, I-10989. lpp., 55. punkts).
(
27
)	Skat. arī 19. zemsvītras piezīmē minētos manus secinājumus lietā Kip Europe u.c., 67.–69. punkts.
(
28
)	Sākot no Padomes 2005. gada 16. marta Regulas (EK) Nr. 493/2005, ar ko groza I pielikumu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 82, 1. lpp.). Tādējādi šis noteikums ir saglabāts turpmākajās KN redakcijās: redakcijā, kas ir spēkā attiecībā uz 2008. gadu, kura ietverta Komisijas 2007. gada 20. septembra Regulā (EK) Nr. 1214/2007 (OV L 286, 1. lpp.), attiecīgā pozīcija ir pozīcija 85285990.
(
29
)	Regulas Nr. 493/2005 trešais apsvērums.
(
30
)	Kamino apsvērumi, 81.–99. punkts.
(
31
)	Nīderlandes valdības apsvērumi, 36. punkts.
(
32
)	Komisijas apsvērumi, 35. punkts.
(
33
)	Komisijas apsvērumi, 36. punkts.
(
34
)	5. piezīmes B daļas dažādās valodu versijās šajā ziņā nav būtisku atšķirību: itāļu valodas [versijā] “esclusivamente o principalmente” [“tikai vai galvenokārt”], piemēram, atbilst franču “exclusivement ou principalement”, angļu “solely or principally”, vācu “ausschließlich oder hauptsächlich”, spāņu “exclusiva o principalmente”, holandiešu “uitsluitend of hoofdzakelijk”.
(
35
)	Šajā sakarā vēlos piebilst, ka — atšķirībā no tā, ko, šķiet, apgalvo Nīderlandes valdība un Komisija, — manuprāt, pati DVI pieslēguma esamība neizslēdz monitora izmantošanu pārsvarā “informātikā”. Jo pēdējos gados arvien pieaugošs skaits un varbūt jau lielākā daļa datoru tieši ir aprīkoti ar DVI video izeju, kas faktiski ir aizstājusi VGA izeju.
(
36
)	Skat., piemēram, 2000. gada 28. marta spriedumu lietā C-309/98 Holz Geenen (Recueil, I-1975. lpp., 15. punkts); 2001. gada 5. aprīļa spriedumu lietā C-201/99 Deutsche Nichimen (Recueil, I-2701. lpp., 20. punkts); 2004. gada 4. marta spriedumu lietā C-130/02 Krings (Recueil, I-2121. lpp., 30. punkts) un 21. zemsvītras piezīmē minēto spriedumu lietā Olicom, 18. punkts. Turklāt vēlos norādīt, ka 2005. gada 17. marta spriedumā lietā C-467/03 Ikegami (Krājums, I-2389. lpp., 24. punkts) Tiesa tomēr ir norādījusi, lai gan ad adiuvandum [tikai papildinoši], arī uz preces komercreklāmas noteikumiem.
(
37
)	Kamino apsvērumi, 100.–106. punkts.
(
38
)	Turpat, 107. punkts.
(
39
)	Nīderlandes valdības apsvērumi, 38.–42. punkts.
(
40
)	36. zemsvītras piezīmē minētais spriedums lietā Krings, 35. punkts.