61986CJ0181_DA
Dommens præmisser
Afgørelse om sagsomkostninger
Afgørelse
Dommens præmisser
1 VED FIRE STAEVNINGER, INDGIVET TIL DOMSTOLENS JUSTITSKONTOR DEN 21 . JULI 1986, HAR SAGSOEGERNE, SOM ALLE ER TJENESTEMAEND I KATEGORI B I DE VIDENSKABELIGE OG TEKNISKE TJENESTEGRUPPER MED TJENESTESTED VED DET FAELLES FORSKNINGSCENTER I ISPRA, ANLAGT SAG MED PAASTAND OM ANNULLATION AF FIRE AFGOERELSER, SOM BLEV MEDDELT DEM VED SKRIVELSER AF 16 . SEPTEMBER 1985, OG HVORVED ET AD HOC-UDVALG TIL VURDERING AF EGNETHEDEN HOS TJENESTEMAEND I KATEGORI B I DE VIDENSKABELIGE OG TEKNISKE TJENESTEGRUPPER TIL AT UDFOERE ARBEJDE, DER HENHOERER UNDER KATEGORI A, AFSLOG AT OPFOERE DEM PAA LISTEN OVER EGNEDE ANSOEGERE .
2 I STAEVNINGERNE HAR SAGSOEGERNE DERNAEST NEDLAGT PAASTAND OM, AT DOMSTOLEN PAA GRUNDLAG AF EOEF-TRAKTATENS ARTIKEL 184 OG EURATOM-TRAKTATENS ARTIKEL 156 KENDER DE AF KOMMISSIONEN VEDTAGNE "PROCEDUREREGLER" UANVENDELIGE . ENDELIG KRAEVER DE "FOR SAA VIDT DET ER NOEDVENDIGT", AT DOMSTOLEN FOR DET FOERSTE TRAEFFER BESTEMMELSE OM, AT PROCEDUREN SKAL GAA OM, FOR DET ANDET ANNULLERER AFVISNINGEN AF DERES KLAGER, OG FOR DET TREDJE PAALAEGGER KOMMISSIONEN AT FREMLAEGGE ALLE DE AF UDVAELGELSESKOMITEEN UDARBEJDEDE DOKUMENTER VEDROERENDE SAGSOEGERNE .
3 SAGSOEGERNE ANSOEGTE I 1983 OM OVERGANG TIL KATEGORI A . ANSOEGNINGERNE BLEV BEHANDLET AF ET AD HOC-UDVALG I OVERENSSTEMMELSE MED "DE NAERMERE PROCEDUREREGLER FORUD FOR BESLUTNINGER OM AENDRING AF KATEGORI FRA B TIL A FOR TJENESTEMAEND I DE VIDENSKABELIGE ELLER TEKNISKE TJENESTEGRUPPER" ( HEREFTER BENAEVNT "PROCEDUREREGLERNE "), SOM BLEV UDSTEDT AF KOMMISSIONEN DEN 3 . JUNI 1983 ( MEDDELELSER FRA ADMINISTRATIONEN NR . 409 AF 24 . JUNI 1983 ).
4 VED UDVAELGELSESPROCEDURENS AFSLUTNING MEDDELTE SAAVEL AD HOC-UDVALGETS FORMAND SOM KOMMISSIONENS GENERALDIREKTOER FOR PERSONALE OG ADMINISTRATION I SKRIVELSER AF 16 . SEPTEMBER 1985 SAGSOEGERNE, AT AD HOC-UDVALGET HAVDE BESLUTTET IKKE AT OPFOERE DEM PAA LISTEN OVER PERSONER, DER VAR FUNDET EGNEDE TIL AT UDFOERE HVERV I KATEGORI A . KLAGERNE OVER DISSE AFGOERELSER, SOM SAGSOEGERNE INDGAV I HENHOLD TIL TJENESTEMANDSVEDTAEGTENS ARTIKEL 90, BLEV AFVIST VED KOMMISSIONENS AFGOERELSER AF 4 . APRIL 1986 .
5 SAGSOEGERNE HAR PRINCIPALT PAASTAAET SAMTLIGE DISSE AFGOERELSER ANNULLERET, OG HAR TIL STOETTE HERFOR GJORT INDSIGELSER GAELDENDE OM AD HOC-UDVALGETS MANGLENDE KOMPETENCE, OVERTRAEDELSE AF REGLERNE I BILAG III TIL TJENESTEMANDSVEDTAEGTEN OM AFHOLDELSE AF UDVAELGELSESPROEVER, TILSIDESAETTELSE AF LIGEBEHANDLINGSPRINCIPPET, MANGLER I FORBINDELSE MED AFHOLDELSEN AF DE ENKELTE SAMTALER, OVERSKRIDELSE AF TIDSPLANEN FOR PROEVERNE, MANGEL PAA PRAECISE OPLYSNINGER I REFERATET AF UDVALGETS ARBEJDE, SAALEDES AT DET IKKE KAN SES, HVORDAN SAGSOEGERNES POINT ER BEREGNET, TILSIDESAETTELSE AF RETTEN TIL KONTRADIKTION, IDET ET SPOERGESKEMA ER BLEVET TILSENDT ANSOEGERNES ADMINISTRATIVT OVERORDNEDE, UDEN AT ANSOEGERNE HAR HAFT MULIGHED FOR AT KOMMENTERE SVARENE, OG ENDELIG FOR SAA VIDT ANGAAR MASSIMO PARUCCINI, AT HANS OPGAVE IKKE ER BLEVET GENNEMGAAET TILSTRAEKKELIG GRUNDIGT OG SAMVITTIGHEDSFULDT .
6 VEDROERENDE DE FOR SAGENS RELEVANTE RETSFORSKRIFTER OG PARTERNES ANBRINGENDER OG ARGUMENTER HENVISES TIL RETSMOEDERAPPORTEN . DISSE OMSTAENDIGHEDER OMTALES DERFOR KUN I DET FOELGENDE, SAAFREMT DET PAA DE ENKELTE PUNKTER ER NOEDVENDIGT FOR FORSTAAELSEN AF DOMSTOLENS ARGUMENTATION .
7 KOMMISSIONEN HAR, FORUD FOR SIN STILLINGTAGEN TIL SAGENS REALITET, FREMSAT EN AFVISNINGSPAASTAND, SOM SKAL BEHANDLES FOERST .
KOMMISSIONENS PAASTAND OM AFVISNING AF VISSE ANBRINGENDER
8 KOMMISSIONEN HAR GJORT GAELDENDE, AT HOVEDPARTEN AF SAGSOEGERNES ANBRINGENDER MAA AFVISES, IDET DE DREJER SIG OM GYLDIGHEDEN AF DE PROCEDUREREGLER, SOM BLEV VEDTAGET I 1983, OG SOM NU ER BLEVET ENDELIGE, FORDI DE IKKE RETTIDIGT ER BLEVET ANFAEGTET .
9 HERTIL BEMAERKES, AT DA DER TALE OM DEN KLAGEADGANG, DER ER HJEMLET VED TJENESTEMANDSVEDTAEGTENS ARTIKEL 91, OG DA DER FORELIGGER EN GENEREL RETSAKT, DER SKAL IVAERKSAETTES VED HJAELP AF EN RAEKKE INDIVIDUELLE BESLUTNINGER, HAR EN TJENESTEMAND RET TIL AT GOERE GAELDENDE, AT RETSAKTEN ER ULOVLIG MED HENBLIK PAA AT ANFAEGTE DEN INDIVIDUELLE BESLUTNING, DER ANGAAR TJENESTEMANDEN ( DOM AF 18 . MARTS 1975, ACTON M.FL . MOD KOMMISSIONEN, FORENEDE SAGER 44, 46 OG 49/74, SML . S.*383 ).
10 SOM DOMSTOLEN ALLEREDE HAR FASTSLAAET ( DOM AF 9 . OKTOBER 1984, ADAM M.FL . MOD KOMMISSIONEN, FORENEDE SAGER 80 TIL 83/81, SML . S.*3411 ), FASTSAETTER PROCEDUREREGLERNE, SELV OM DE IKKE KAN ANSES SOM RETSREGLER, VEDKOMMENDE MYNDIGHED UNDER ALLE OMSTAENDIGHEDER ER FORPLIGTET AT OVERHOLDE, DOG VEJLEDENDE REGLER FOR DEN PRAKSIS, DER SKAL FOELGES, OG SOM VEDKOMMENDE MYNDIGHED IKKE KAN FRAVIGE I KONKRETE TILFAELDE UDEN AT ANGIVE GRUNDE, SOM ER I OVERENSSTEMMELSE MED PRINCIPPET OM LIGEBEHANDLING . DET FOELGER HERAF, AT PROCEDUREREGLERNE ER EN RETSAKT AF GENEREL KARAKTER . DE BEROERTE TJENESTEMAEND OG MIDLERTIDIGT ANSATTE KAN SAALEDES, SELV OM REGLERNE IKKE ER BLEVET DIREKTE ANFAEGTET, PAABERAABE SIG DERES UGYLDIGHED TIL STOETTE FOR AT ANFAEGTE INDIVIDUELLE BESLUTNINGER, SOM ER TRUFFET PAA GRUNDLAG HERAF .
11 DET FOELGER HERAF, AT KOMMISSIONENS AFVISNINGSPAASTAND IKKE KAN TAGES TIL FOELGE .
AD HOC-UDVALGETS MANGLENDE KOMPETENCE
12 SAGSOEGERNE HAR GJORT GAELDENDE, AT SELV OM TJENESTEMANDSVEDTAEGTENS ARTIKEL 98 INDEHOLDER EN UNDTAGELSE FRA VEDTAEGTENS ARTIKEL 45, STK . 2, HVOREFTER "EN TJENESTEMANDS OVERGANG FRA EN TJENESTEGRUPPE ELLER KATEGORI TIL EN ANDEN TJENESTEGRUPPE ELLER EN HOEJERE KATEGORI _*... KUN (( KAN )) FINDE STED PAA GRUNDLAG AF EN UDVAELGELSESPROEVE", FINDER REGLERNE I ARTIKEL 45, STK . 1, HVOREFTER "FORFREMMELSE SKER EFTER ANSAETTELSESMYNDIGHEDENS AFGOERELSE" FORTSAT ANVENDELSE . HERAF FOELGER EFTER SAGSOEGERNES OPFATTELSE, AT KOMMISSIONEN IKKE KUNNE OVERLADE DET TIL DET VED "PROCEDUREREGLERNE" OPRETTEDE AD HOC-UDVALG AT OPSTILLE LISTEN OVER DE ANSOEGERE, SOM KUNNE KOMME I BETRAGTNING TIL EN AENDRING AF TJENESTEGRUPPE ELLER KATEGORI .
13 DET BEMAERKES FOR DET FOERSTE, AT EN FORFREMMELSE IFOELGE VEDTAEGTENS ARTIKEL 45, STK . 1, MEDFOERER, AT TJENESTEMANDEN BLIVER UDNAEVNT TIL DEN NAERMESTE HOEJERE LOENKLASSE I DEN KATEGORI ELLER TJENESTEGRUPPE, SOM DEN PAAGAELDENDE TILHOERER . ARTIKEL 45, STK.1, FINDER SAALEDES IKKE ANVENDELSE, NAAR EN TJENESTEMAND SKIFTER KATEGORI, SOM DET ER TILFAELDET I DENNE SAG .
14 FOR DET ANDET BEMAERKES, AT SELV OM DER I VEDTAEGTENS ARTIKEL 45, STK . 2, OPSTILLES ET PRINCIP OM, AT EN TJENESTEMANDS OVERGANG FRA EN TJENESTEGRUPPE ELLER KATEGORI TIL EN ANDEN TJENESTEGRUPPE ELLER EN HOEJERE KATEGORI KUN KAN FINDE STED PAA GRUNDLAG AF EN UDVAELGELSESPROEVE, FREMGAAR DET AF ARTIKEL 98, STK . 2, AT "BESTEMMELSERNE I ARTIKEL 45, STK . 2 _*... IKKE (( FINDER )) ANVENDELSE PAA DE I ARTIKEL 92 NAEVNTE TJENESTEMAEND ". DET FOELGER AF EN SAMMENHOLDELSE AF DE NAEVNTE BESTEMMELSER, AT SELV OM ANSAETTELSESMYNDIGHEDEN KAN BESLUTTE, AT VIDENSKABELIGE OG TEKNISKE TJENESTEMAEND KAN OVERGAA TIL EN HOEJERE KATEGORI UDEN AFHOLDELSE AF EN UDVAELGELSESPROEVE, HAR BESTEMMELSERNE IKKE TIL FORMAAL ELLER TIL FOELGE AT FORBYDE ANVENDELSE AF EN SAADAN PROCEDURE .
15 NAAR KOMMISSIONEN I BETRAGTNING AF SIT FRIE SKOEN HAR VAERET BEFOEJET TIL AT FASTSAETTE EN SAERLIG PROCEDURE, SOM PAA FLERE PUNKTER ADSKILLER SIG FRA EN UDVAELGELSESPROEVE I VEDTAEGTENS FORSTAND, HAR DEN OGSAA KUNNET ANVENDE UDVAELGELSESPROEVEN SOM UDGANGSPUNKT OG ISAER OVERLADE DET TIL AD HOC-UDVALGET AT OPSTILLE EN ENDELIG EGNETHEDSLISTE, SOM ANSAETTELSESMYNDIGHEDEN NOEDVENDIGVIS SKAL ANVENDE SOM GRUNDLAG FOR UDVAELGELSEN AF DE TJENESTEMAEND, DER OVERGAAR TIL EN HOEJERE KATEGORI .
16 ANBRINGENDET OM AD HOC-UDVALGETS MANGLENDE KOMPETENCE KAN DERFOR IKKE LAEGGES TIL GRUND .
OVERTRAEDELSE AF BESTEMMELSERNE I TJENESTEMANDSVEDTAEGTENS BILAG III OM AFHOLDELSE AF UDVAELGELSESPROEVER
17 SAGSOEGERNE HAR GJORT GAELDENDE, AT KOMMISSIONEN I REALITETEN HAR AFHOLDT EN UDVAELGELSESPROEVE, OG AT DEN DERFOR SKULLE FOELGE REGLERNE HEROM I BILAG III TIL TJENESTEMANDSVEDTAEGTEN .
18 SOM ANFOERT OVEN FOR HAR KOMMISSIONEN IKKE BENYTTET EN UDVAELGELSESPROEVE, MEN EN SAERLIG UDVAELGELSESPROCEDURE . SAGSOEGERNE KAN HEREFTER IKKE MED RETTE HAEVDE, AT PROCEDUREREGLERNE BURDE HAVE VAERET I OVERENSSTEMMELSE MED SAMTLIGE BESTEMMELSER I VEDTAEGTENS BILAG III, OG ISAER REGLEN OM, AT EGNETHEDSLISTEN BOER INDEHOLDE ET ANTAL ANSOEGERE, DER ER MINDST DOBBELT SAA STORT SOM DET ANTAL STILLINGER, DER SKAL BESAETTES, EN FORPLIGTELSE, SOM I OEVRIGT KUN SKAL OPFYLDES "SAA VIDT MULIGT ".
TILSIDESAETTELSE AF PRINCIPPET OM LIGEBEHANDLING TIL SKADE FOR ANSOEGERE, SOM HAR EN EKSAMEN FRA ET UNIVERSITET ELLER EN ANDEN HOEJERE LAEREANSTALT
19 SAGSOEGERNE HAR GJORT GAELDENDE, AT BESTEMMELSEN OM, AT TJENESTEMAEND ELLER MIDLERTIDIGT ANSATTE I DE VIDENSKABELIGE ELLER TEKNISKE TJENESTEGRUPPER MED EKSAMEN FRA ET UNIVERSITET ELLLER ANDEN HOEJERE LAEREANSTALT FRITAGES FOR AT AFLEVERE DEN I PROCEDUREREGLERNE OMTALTE OPGAVE, I REALITETEN HAR BEVIRKET, AT DISSE ANSOEGERE ER BLEVET STILLET RINGERE END DE OEVRIGE ANSOEGERE .
20 DET BEMAERKES, AT PROCEDUREREGLERNE KUN VILLE KUNNE ANSES FOR MANGELFULDE, SAAFREMT UDVAELGELSESPROCEDUREN VAR TILRETTELAGT PAA EN SAADAN MAADE, AT DEN MANGLENDE AFLEVERING AF EN OPGAVE REELT VAR TIL SKADE FOR DE ANSOEGERE, SOM VAR FRITAGET FOR AT AFLEVERE DEN . DET FREMGAAR AF SAGENS AKTER, AT DETTE IKKE HAR VAERET TILFAELDET .
21 DET BEMAERKES, AT DEN SAMTALE OM TEKNISKE EMNER, SOM ANSOEGERNE DELTOG I, HAVDE UDGANGSPUNKT I EN REDEGOERELSE OM OPGAVEN FOR DE ANSOEGERES VEDKOMMENDE, SOM HAVDE AFLEVERET EN OPGAVE, OG I EN REDEGOERELSE OM ET EMNE, VALGT AF ANSOEGEREN INDEN FOR DENNES SPECIALE, FOR DE ANSOEGERE MED UNIVERSITETSEKSAMEN, DER VAR FRITAGET FOR AFLEVERING AF EN OPGAVE . SAGSOEGERNE, DER ALLE HAR UNIVERSITETSEKSAMEN OG DERFOR VAR FRITAGET FOR AT AFLEVERE EN OPGAVE, KAN IKKE MED RETTE HAEVDE, AT DE BLEV TVUNGET TIL, I MODSAETNING TIL DERES MEDANSOEGERE UDEN EKSAMENSBEVIS, AT BEHANDLE EMNER, DER LAA FJERNT FRA DERES KUNDSKABER .
22 UNDER DISSE FORHOLD KAN "PROCEDUREREGLERNE" IKKE I SIG SELV ELLER PAA GRUND AF DERES KONKRETE ANVENDELSE ANSES FOR AT HAVE VAERET TIL SKADE FOR DE ANSOEGERE, DER HAR EN EKSAMEN FRA ET UNIVERSITET ELLER ANDEN HOEJERE LAEREANSTALT, OG ANBRINGENDET HEROM KAN SAALEDES IKKE LAEGGES TIL GRUND .
UREGELMAESSIGHEDER I FORBINDELSE MED AFHOLDELSE AF SAMTALEN
23 SAGSOEGERNE HAR GJORT GAELDENDE, AT SAMTALEN, DER VAREDE ET KVARTER, VAR FOR GENEREL OG FOR KORT .
24 DET BEMAERKES, AT DEN GENERELLE SAMTALE, DER FANDT STED UNDER ENS FORHOLD FOR DE TO ANSOEGERKATEGORIER, FULGTE EFTER EN REDEGOERELSE OG EN SAMTALE OM TEKNISKE EMNER ENTEN OM EN AF ANSOEGEREN UDARBEJDET OPGAVE ELLER OM ET AF DENNE VALGT EMNE INDEN FOR VEDKOMMENDES SPECIALE . INTET FORBOED AD HOC-UDVALGET AT SUPPLERE MED EN SAMTALE MED ET BREDERE INDHOLD, SOM VAR BEREGNET PAA AT BEDOEMME ANSOEGERNES ALMINDELIGE VIDEN, SPECIELT INDEN FOR DET VIDENSKABELIGE ELLER TEKNISKE OMRAADE, EN VIDEN, SOM ER NOEDVENDIG FOR UDOEVELSEN AF DE HVERV, SOM DE HAVDE ANSOEGT OM .
25 FOR OEVRIGT FREMGAAR DET IKKE AF SAGENS AKTER, AT FORHOLDENE, HVORUNDER SAMTALERNE ER AFHOLDT, ELLER DE STILLEDE SPOERGSMAAL HAR BEVIRKET, AT VISSE ANSOEGERE BLEV FORFORDELTE .
26 SAGSOEGERNE HAR LIGELEDES ANFOERT, AT DER BURDE HAVE VAERET UDARBEJDET ET REFERAT AF HVER SAMTALE . DET ER HERTIL TILSTRAEKKELIGT AT HENVISE TIL, AT DETTE IKKE FREMGIK AF "PROCEDUREREGLERNE", OG AT DET MANGLENDE REFERAT I SAMMENHAENG MED DE DOKUMENTER, DER IOEVRIGT FINDES PAA AKTERNE, IKKE KUNNE SKADE ANSOEGERNES INTERESSER ELLER HINDRE DOMSTOLENS KONTROL AF UDVAELGELSESPROCEDURENS GENNEMFOERELSE .
27 ANBRINGENDET KAN DERFOR IKKE LAEGGES TIL GRUND .
AD HOC-UDVALGETS MANGLENDE OVERHOLDELSE AF DE DATOER, SOM VAR FASTSAT I "MEDDELELSE TIL TJENESTEMAEND OG MIDLERTIDIGT ANSATTE I KATEGORI B I DE VIDENSKABELIGE OG TEKNISKE TJENESTEGRUPPER" AF 24 . JUNI 1983
28 I MEDDELELSEN TIL DE BEROERTE TJENESTEMAEND OG MIDLERTIDIGT ANSATTE OM PROCEDUREREGLERNE OPLYSTE KOMMISSIONEN, UNDER FORBEHOLD AF NAERMERE BEKRAEFTELSE, AT AD HOC-UDVALGET FORVENTEDES AT TRAEDE SAMMEN "I SLUTNINGEN AF OKTOBER ELLER I BEGYNDELSEN AF NOVEMBER 1983" OG AT AFSLUTTE SIT ARBEJDE "I DECEMBER 1984 ". SAGSOEGERNE HAR GJORT GAELDENDE, AT DENNE TIDSPLAN IKKE BLEV OVERHOLDT .
29 DET FOELGER AF SELVE ORDLYDEN I MEDDELELSEN, AT DE OPLYSTE DATOER KUN VAR VEJLEDENDE . AT DE IKKE BLEV OVERHOLDT, KAN SAALEDES IKKE UNDER NOGEN OMSTAENDIGHEDER MEDFOERE DE ANFAEGTEDE AFGOERELSERS UGYLDIGHED .
ANBRINGENDET OM, AT DET IKKE AF UDVALGETS RAPPORT FREMGAAR, HVORLEDES DE FORSKELLIGE ANSOEGERES POINT BLEV BEREGNET
30 SAGSOEGERENE HAR ANFOERT, AT DET IKKE AF UDVALGETS RAPPORT FREMGAAR, HVILKEN METODE DER BLEV ANVENDT I FORBINDELSE MED TILDELING AF POINT TIL DE FORSKELLIGE ANSOEGERE .
31 DOMSTOLEN KAN KUN PROEVE, OM VURDERINGEN AF ANSOEGERNES FORTJENESTER SAMT DE AF AD HOC-UDVALGET ANVENDTE BEDOEMMELSESMETODER ER BEHAEFTET MED EN AABENBAR VILDFARELSE ( DOM AF 16 . JUNI 1987, KOLIVAS MOD KOMMISSIONEN, SAG 40/86, SML . S.*2643 ). DER FINDES INGEN BESTEMMELSER I PROCEDUREREGLERNE OG HELLER IKKE NOGET GENERELT RETSPRINCIP, SOM PAALAEGGER UDVALGET AT GIVE NAERMERE OPLYSNINGER OM DE ANVENDTE BEDOEMMELSESMETODER I RAPPORTEN .
32 DET FREMGAAR AF SAGENS AKTER, AT HVER ANSOEGER FIK TILDELT POINT EFTER HVER AF DE TO SAMTALER . DE TILDELTE POINT EFTER FOERSTE SAMTALE BLEV FORHOEJET FOR ANSOEGERE, SOM KUNNE FREMLAEGGE PUBLIKATIONER MED BEDOEMMELSEN "GOD" OG "UDMAERKET ". DISSE POINT TALTE EN TREDJEDEL, OG POINT FOR DEN ANDEN SAMTALE TALTE TO TREDJEDELE I DEN ENDELIGE BEDOEMMELSE .
33 DISSE BEDOEMMELSESMETODER HAR IKKE EFTER DET FORELIGGENDE VAERET BEHAEFTET MED EN AABENBAR VILDFARELSE, DER HAR KUNNET INDEBAERE, AT ANSOEGERNE IKKE BLEV BEHANDLET LIGE, ELLER AT DERES FORTJENESTER IKKE BLEV VURDERET KORREKT . ANBRINGENDET KAN DERFOR IKKE LAEGGES TIL GRUND .
ANBRINGENDET OM AT ET SPOERGESKEMA BLEV SENDT TIL HVER ANSOEGERS ADMINISTRATIVT OVERORDNEDE
34 SAGSOEGERNE HAR FOR DET FOERSTE GJORT GAELDENDE, AT UDVALGET IKKE HAVDE RET TIL AT SENDE ET SPOERGESKEMA TIL ANSOEGERNES OVERORDNEDE, DA PROCEDUREREGLERNE KUN - I PUNKT III, STK . 2 - INDEHOLDT BESTEMMELSER OM "EN EVENTUEL SAMTALE MED ANSOEGEREN, SAMT I GIVET FALD MED HANS ADMINISTRATIVT OVERORDNEDE MED HENBLIK PAA AT INDHENTE SUPPLERENDE OPLYSNINGER ". SAGSOEGERNE HAR FOR DET ANDET GJORT GAELDENDE, AT MAN IKKE MED RETTE KUNNE LAEGGE VAEGT PAA SPOERGESKEMAET, UDEN AT ANSOEGERNE HAVDE FAAET ADGANG TIL AT KOMMENTERE INDHOLDET .
35 TIL DEN FOERSTE DEL AF ANBRINGENDET BEMAERKES, AT DET FOELGER AF SELVE ORDLYDEN I PUNKT III, STK . 2, LITRA A ), I PROCEDUREREGLERNE, AT BESTEMMELSEN SKULLE GIVE UDVALGET MULIGHED FOR AT SUPPLERE ANSOEGNINGERNE VED HJAELP AF ISAER OPLYSNINGER FRA ANSOEGERNES OVERORDNEDE . UDVALGET HAR IKKE FORTOLKET DENNE BESTEMMELSE URIGTIGT VED AT ANTAGE, AT ET SPOERGESKEMA TIL DE PAAGAELDENDES OVERORDNEDE KUNNE ANTAGES AT GIVE DE SAMME GARANTIER SOM EN SAMTALE MED DE OVERORDNEDE .
36 TIL DEN ANDEN DEL AF ANBRINGENDET BEMAERKES, AT DOMSTOLEN I FORBINDELSE MED UDVAELGELSESPROEVER HAR FASTSLAAET, AT I DET OMFANG EN UDVAELGELSESKOMITE STOETTER SIN AFGOERELSE PAA SAADANNE FORHOLD SOM OPLYSNINGER OG UDTALELSER FRA DE ADMINISTRATIVT OVERORDNEDE, SKAL ANSOEGERNE PAA FORHAAND HAVE MULIGHED FOR AT TAGE STILLING TIL DE OVERORDNEDES UDTALELSER ( DOM AF 11 . MARTS 1986, HERMANUS ADAMS M.FL . MOD KOMMISSIONEN, SAG 294/84, SML . S.*977 ). TILSIDESAETTELSEN AF DENNE FORMFORSKRIFT HAR IMIDLERTID IKKE I DETTE TILFAELDE BEVIRKET, AT DER VAR MANGLER VED UDVAELGELSESPROCEDUREN . DET FREMGAAR AF SAGENS AKTER OG RETSFORHANDLINGERNE FOR DOMSTOLEN, AT DE OVERORDNEDES SVAR ALLE HAR VAERET POSITIVE OVER FOR ANSOEGERNE OG HAR MEDGIVET DEM DE NOEDVENDIGE EGENSKABER TIL AT UDFOERE HVERV I KATEGORI A . UNDER DISSE FORHOLD ER DER INTET, DER TYDER PAA, AT DE ANFAEGTEDE AFGOERELSER VILLE HAVE FAAET ET ANDET INDHOLD, HVIS FORMFEJLEN IKKE VAR BEGAAET . ANBRINGENDET KAN HEREFTER IKKE LAEGGES TIL GRUND .
MASSIMO PARUCCINI' S ANBRINGENDE OM, AT DEN AF HAM INDLEVEREDE OPGAVE IKKE BLEV GENNEMGAAET KORREKT
37 DET BEMAERKES FOERST, AT UANSET AT SAGSOEGEREN HAR GJORT GAELDENDE, AT HANS OPGAVE IKKE ER BLEVET GENNEMGAAET AF UDVAELGELSESKOMITEEN, HAR HAN INTET FREMFOERT TIL STOETTE FOR SIN PAASTAND, SOM I OEVRIGT MODSIGES AF OPLYSNINGER I SAGENS AKTER .
38 SAGSOEGEREN HAR LIGELEDES GJORT GAELDENDE, AT HANS OPGAVE PAA GRUND AF DENS TEKNISKE KARAKTER BURDE HAVE VAERET GENNEMGAAET AF EN SAGSKYNDIG . I PROCEDUREREGLERNE BESTEMMES DET IMIDLERTID KUN, AT "UDVALGET KAN UDPEGE SAGKYNDIGE TIL AT BISTAA DET VED FORELAEGGELSEN AF OPGAVEN OG VED GENNEMGANGEN HERAF I NAERVAERELSE AF ANSOEGEREN", UDEN AT UDVALGET PAALAEGGES NOGEN FORPLIGTELSE HERTIL . HERTIL KOMMER, AT DET IKKE FREMGAAR AF SAGENS AKTER, AT OPGAVENS EMNE VAR SAA TEKNISK, AT BEDOEMMELSEN AF DENS INDHOLD KUN KUNNE FORETAGES KORREKT VED AT TILKALDE EN SAGKYNDIG OG IKKE VED, AT UDVALGETS FORMAND SELV GENNEMGIK OPGAVEN .
39 DET FOELGER AF DET FOREGAAENDE, AT DE AF SAGSOEGERNE NEDLAGTE PAASTANDE OM, AT DE ANFAEGTEDE AFGOERELSER ANNULLERES, IKKE KAN TAGES TIL FOELGE . DE EFTERFOELGENDE PAASTANDE, SOM KUN ER FREMSAT FOR DET TILFAELDE, AT ANNULLATIONSPAASTANDENE TAGES TIL FOELGE, KAN DERFOR HELLER IKKE TAGES TIL FOELGE OG DET ER IKKE NOEDVENDIGT AT TAGE STILLING TIL, OM DE KAN REALITETSBEHANDLES .
40 DET FOELGER HEREFTER, AT INGEN AF DE AF SAGSOEGERNE NEDLAGTE PAASTANDE KAN TAGES TIL FOELGE .
Afgørelse om sagsomkostninger
SAGENS OMKOSTNINGER
41 IFOELGE PROCESREGLEMENTETS ARTIKEL 69, STK . 2, SKAL DEN PART, DER TABER SAGEN, AFHOLDE SAGENS OMKOSTNINGER . IFOELGE PROCESREGLEMENTETS ARTIKEL 70 BAERER INSTITUTIONERNE I SAGER VEDROERENDE ANSATTE VED FAELLESSKABERNE IMIDLERTID SELV DE AF DEM AFHOLDTE UDGIFTER .
Afgørelse
PAA GRUNDLAG AF DISSE PRAEMISSER
UDTALER OG BESTEMMER
DOMSTOLEN ( TREDJE AFDELING )
1 ) SAGSOEGTE FRIFINDES .
2 ) HVER PART BAERER SINE OMKOSTNINGER .