62023TJ1077_RES
(Cauza T‑1077/23)
Bytedance Ltd
împotriva
Comisiei Europene
Hotărârea Tribunalului (Camera a opta extinsă) din 17 iulie 2024
„Servicii digitale – Regulamentul (UE) 2022/1925 – Desemnarea unui controlor de acces – Serviciu de rețele de socializare online – Articolul 3 alineatele (1), (2) și (5) din Regulamentul 2022/1925 – Cerințe – Prezumții – Răsturnarea prezumțiilor – Dreptul la apărare – Egalitate de tratament”
Reglementarea piețelor digitale – Contestabilitatea și echitatea pentru piețele din sectorul digital – Controlor de acces – Criterii de desemnare – Verificare efectuată de Comisie – Prezumții – Răsturnare de către întreprinderea în cauză – Necesitatea de a furniza argumente și elemente de probă direct legate de prezumțiile în discuție – Necesitatea de a furniza argumente și elemente de probă care pun în mod vădit sub semnul întrebării aceste prezumții
[Regulamentul 2022/1925 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 3 alin. (1), (2) și (5)]
(a se vedea punctele 39-56, 59-72, 284 și 285)
Reglementarea piețelor digitale – Contestabilitatea și echitatea pentru piețele din sectorul digital – Controlor de acces – Criterii de desemnare – Impact semnificativ asupra pieței interne – Prezumție – Condiții – Cifra de afaceri anuală realizată în Uniune de întreprindere care depășește pragul prevăzut în fiecare dintre ultimele trei exerciții financiare – Valoarea de piață mondială a întreprinderii, care depășește pragul prevăzut în cursul ultimului exercițiu financiar – Condiții alternative – Întreprindere care îndeplinește condiția legată de valoarea sa de piață mondială – Răsturnarea prezumției de către întreprinderea menționată – Argumente întemeiate pe cifra de afaceri scăzută realizată în Uniune – Admisibilitate
[Regulamentul 2022/1925 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 3 alin.(1) lit. (a), alin. (2) lit. (a) și alin. (5)]
(a se vedea punctele 80-92)
Reglementarea piețelor digitale – Contestabilitatea și echitatea pentru piețele din sectorul digital – Controlor de acces – Criterii de desemnare – Impact semnificativ asupra pieței interne – Prezumție – Condiții – Valoarea de piață mondială a întreprinderii, care depășește pragul prevăzut în cursul ultimului exercițiu financiar – Originea geografică a valorii de piață mondiale – Lipsă de relevanță
[Regulamentul 2022/1925 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 3 alin. (1) lit. (a) și alin. (2) lit. (a)]
(a se vedea punctele 102-109)
Acțiune în anulare – Motive – Eroare de drept – Eroare fără influență determinantă cu privire la rezultat – Motiv nefondat
(art. 263 TFUE)
(a se vedea punctele 111-118)
Reglementarea piețelor digitale – Contestabilitatea și echitatea pentru piețele din sectorul digital – Controlor de acces – Criterii de desemnare – Furnizarea unui serviciu de platformă esențial care constituie un punct de acces important – Prezumție – Condiții – Număr de utilizatori finali și de utilizatori comerciali ai serviciului care depășește pragurile prevăzute – Răsturnarea prezumției de către întreprinderea în cauză – Întreprindere care nu beneficiază de un ecosistem digital – Element insuficient pentru a pune în mod vădit prezumția sub semnul întrebării
[Regulamentul 2022/1925 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 3 alin. (1) lit. (b), alin. (2) lit. (b) și alin. (5)]
(a se vedea punctele 128-134 și 146-161)
Reglementarea piețelor digitale – Contestabilitatea și echitatea pentru piețele din sectorul digital – Controlor de acces – Criterii de desemnare – Furnizarea unui serviciu de platformă esențial care constituie un punct de acces important – Prezumție – Condiții – Număr de utilizatori finali și de utilizatori comerciali ai serviciului care depășește pragurile prevăzute – Răsturnarea prezumției de către întreprinderea în cauză – Sarcina probei ce revine acestei întreprinderi
[Regulamentul 2022/1925 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 3 alin. (1) lit. (b), alin. (2) lit. (b) și alin. (5)]
(a se vedea punctele 135-144)
Reglementarea piețelor digitale – Contestabilitatea și echitatea pentru piețele din sectorul digital – Controlor de acces – Criterii de desemnare – Furnizarea unui serviciu de platformă esențial care constituie un punct de acces important – Prezumție – Condiții – Număr de utilizatori finali și de utilizatori comerciali ai serviciului care depășește pragurile prevăzute – Răsturnarea prezumției de către întreprinderea în cauză – Existența unui anumit grad de utilizare concomitentă a mai multor platforme de către utilizatorii finali și de către utilizatorii comerciali – Argumente insuficient justificate pentru a pune în mod vădit prezumția sub semnul întrebării
[Regulamentul 2022/1925 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 3 alin. (1) lit. (b), alin. (2) lit. (b) și alin. (5)]
(a se vedea punctele 171-214)
Reglementarea piețelor digitale – Contestabilitatea și echitatea pentru piețele din sectorul digital – Controlor de acces – Criterii de desemnare – Furnizarea unui serviciu de platformă esențial care constituie un punct de acces important – Prezumție – Condiții – Număr de utilizatori finali și de utilizatori comerciali ai serviciului care depășește pragurile prevăzute – Răsturnarea prezumției de către întreprinderea în cauză – Dimensiune a serviciului mai redusă decât cea a altor platforme și număr mare de concurenți – Argumente insuficient justificate pentru a pune în mod vădit prezumția sub semnul întrebării
[Regulamentul 2022/1925 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 3 alin. (1) lit. (b), alin. (2) lit. (b) și alin. (5)]
(a se vedea punctele 222-230 și 238-245)
Reglementarea piețelor digitale – Contestabilitatea și echitatea pentru piețele din sectorul digital – Controlor de acces – Criterii de desemnare – Verificare efectuată de Comisie – Prezumții – Răsturnare de către întreprinderea în cauză – Obligația de a furniza în cursul procedurii administrative argumentele și elementele de probă relevante
[Regulamentul 2022/1925 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 3 alin. (1), (2) și (5)]
(a se vedea punctele 231-237)
Reglementarea piețelor digitale – Contestabilitatea și echitatea pentru piețele din sectorul digital – Controlor de acces – Criterii de desemnare – Furnizarea unui serviciu de platformă esențial care constituie un punct de acces important – Prezumție – Condiții – Număr de utilizatori finali și de utilizatori comerciali ai serviciului care depășește pragurile prevăzute – Răsturnarea prezumției de către întreprinderea în cauză – Venituri din publicitate și nivel al interacțiunii utilizatorilor comerciali reduse și mai reduse decât ale cele ale anumitor alte platforme – Argumente insuficient justificate pentru a pune în mod vădit prezumția sub semnul întrebării
[Regulamentul 2022/1925 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 3 alin. (1) lit. (b), alin. (2) lit. (b) și alin. (5)]
(a se vedea punctele 255-282)
Reglementarea piețelor digitale – Contestabilitatea și echitatea pentru piețele din sectorul digital – Controlor de acces – Criterii de desemnare – Poziție solidă și durabilă actuală sau într‑un viitor apropiat – Criteriu – Contestabilitate limitată a poziției întreprinderii care furnizează serviciul de platformă esențial – Prezumție – Răsturnare de către întreprinderea în cauză – Examinarea contestabilității poziției întreprinderii în cauză – Capacitatea tuturor întreprinderilor de a face concurență controlorilor de acces pe baza meritelor produselor și serviciilor lor
[Regulamentul 2022/1925 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 3 alin. (1) lit. (c), alin. (2) lit. (c) și alin. (5)]
(a se vedea punctele 293-320)
Reglementarea piețelor digitale – Contestabilitatea și echitatea pentru piețele din sectorul digital – Controlor de acces – Criterii de desemnare – Verificare efectuată de Comisie – Respectarea dreptului de a fi ascultat al întreprinderii în cauză – Încălcare – Anularea deciziei Comisiei – Condiție – Posibilitatea întreprinderii în cauză de a‑și asigura mai bine apărarea în lipsa unei neregularități procedurale – Condiție neîndeplinită
[Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, art. 41 alin. (2); Regulamentul nr. 2022/1925 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 3 și art. 34]
(a se vedea punctele 340-370)
Reglementarea piețelor digitale – Contestabilitatea și echitatea pentru piețele din sectorul digital – Controlor de acces – Criterii de desemnare – Verificare efectuată de Comisie – Respectarea principiului egalității de tratament – Lipsa unor situații comparabile
(Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, art. 20 și 21; Regulamentul 2022/1925 al Parlamentului European și al Consiliului, art. 3)
(a se vedea punctele 374-379)
Rezumat
Interpretând pentru prima dată Regulamentul privind piețele digitale (
1
) (denumit în continuare „RPD”), Tribunalul respinge acțiunea în anulare formulată de Bytedance Ltd împotriva deciziei Comisiei Europene (
2
) de desemnare a acestei întreprinderi, precum și a societăților pe care le controlează direct sau indirect (denumite în continuare, împreună, „ByteDance”) drept controlor de acces în sensul regulamentului menționat.
Întrucât anumite servicii digitale, denumite „servicii de platformă esențiale” (denumite în continuare „SPE”), au adesea caracteristici care, combinate cu practicile neloiale ale întreprinderilor care furnizează aceste servicii, pot să compromită în mod semnificativ contestabilitatea SPE și să afecteze corectitudinea relației comerciale dintre întreprinderile care furnizează aceste servicii și utilizatorii comerciali și utilizatorii finali ai acestora, legiuitorul Uniunii Europene a decis să adopte RPD.
Prin urmare, RPD urmărește să contribuie la buna funcționare a pieței interne prin stabilirea de norme care să asigure contestabilitatea și echitatea pentru piețele din sectorul digital în general și pentru utilizatorii comerciali și utilizatorii finali ai SPE furnizate de întreprinderile desemnate drept „controlori de acces” în special. În sfârșit, RPD prevede un set specific de obligații pe care întreprinderile care au fost desemnate de Comisie drept controlori de acces trebuie să le respecte în ceea ce privește fiecare dintre SPE enumerate în decizia de desemnare.
Potrivit articolului 3 alineatul (1) din RPD, Comisia desemnează o întreprindere drept controlor de acces atunci când îndeplinește următoarele trei cerințe cumulative:
a) are un impact semnificativ asupra pieței interne;
b) furnizează un SPE care reprezintă un punct de acces important care permite utilizatorilor comerciali să ajungă la utilizatorii lor finali (denumit în continuare „punct de acces important”) și
c) beneficiază de o poziție solidă și durabilă în ceea ce privește operațiunile sale sau este previzibil că va beneficia de o astfel de poziție în viitorul apropiat.
Potrivit articolului 3 alineatul (2) din RPD, se prezumă că o întreprindere îndeplinește condițiile amintite atunci când aceasta atinge anumite praguri cantitative articulate în jurul în special al cifrei de afaceri realizate de întreprinderea în cauză în Uniune sau al valorii sale de piață mondiale, al numărului de utilizatori finali și de utilizatori comerciali ai SPE în discuție stabiliți sau aflați în Uniune și al numărului de ani în cursul cărora acest ultim prag referitor la numărul de utilizatori a fost atins.
Potrivit articolului 3 alineatul (5) primul paragraf din RPD, întreprinderea vizată poate prezenta, împreună cu notificarea sa în temeiul articolului 3 alineatul (3) primul paragraf din RPD, argumente justificate în mod suficient pentru a demonstra că, în mod excepțional, deși atinge toate pragurile prevăzute la articolul 3 alineatul (2) din RPD și din cauza circumstanțelor în care funcționează SPE în discuție, nu îndeplinește condițiile enumerate la alineatul (1) al acestui articol. În cazul în care întreprinderea prezintă astfel de argumente justificate în mod suficient care pun în mod vădit sub semnul întrebării prezumțiile prevăzute la articolul 3 alineatul (2) din RPD, Comisia poate deschide o investigație de piață în temeiul articolului 17 alineatul (3) din RPD.
Bytedance Ltd, înființată în China în anul 2012 și constituită potrivit dreptului Insulelor Cayman, exploatează, împreună cu societățile pe care le controlează direct sau indirect, printre altele platforma digitală TikTok. Această platformă digitală, care a fost lansată în Uniune, în versiunea sa actuală, în august 2018, permite utilizatorilor săi să caute, să vizioneze și să difuzeze materiale video, precum și să interacționeze, să comunice și să partajeze conținuturi cu alți utilizatori.
Sesizată cu o notificare formulată de ByteDance Ltd în temeiul articolului 3 alineatul (3) primul paragraf din RPD, Comisia a considerat, în primul rând, că TikTok este un serviciu de rețele de socializare online în sensul RPD și, în consecință, un SPE. În al doilea rând, Comisia a arătat că ByteDance a atins pragurile prevăzute la articolul 3 alineatul (2) din RPD, în ceea ce privește TikTok, fapt ce permitea să se prezume că cerințele prevăzute la articolul 3 alineatul (1) din RPD referitoare la desemnarea unui controlor de acces erau îndeplinite. În al treilea rând, Comisia a considerat că argumentele prezentate de Bytedance Ltd pentru a răsturna prezumțiile prevăzute la articolul 3 alineatul (2) din RPD nu erau justificate în mod suficient pentru a pune în mod vădit sub semnul întrebării prezumțiile menționate. Comisia a desemnat astfel ByteDance drept controlor de acces, fără a deschide o investigație de piață, și a considerat că serviciul de rețea de socializare online TikTok era un punct de acces important în sensul RPD (
3
).
Bytedance Ltd a sesizat Tribunalul cu o acțiune în anularea acestei decizii. Tribunalul, la cererea ByteDance Ltd, a decis să se pronunțe cu privire la acțiune potrivit procedurii accelerate.
Aprecierea Tribunalului
În susținerea acțiunii, reclamanta invocă trei motive, întemeiate, primul, pe încălcarea articolului 3 alineatele (1) și (5) din RPD, al doilea, pe încălcarea dreptului la apărare și, al treilea, pe încălcarea principiului egalității de tratament.
Cu privire la motivul întemeiat pe încălcarea articolului 3 alineatele (1) și (5) RPD
Cu titlu prealabil, Tribunalul constată că reclamanta nu contestă că TikTok constituie un serviciu de rețele de socializare online în sensul RPD. Ea nu contestă nici faptul că pragurile prevăzute la articolul 3 alineatul (2) literele (a)-(c) din RPD erau atinse și că, în consecință, se considera că ByteDance îndeplinește cerințele respective prevăzute la articolul 3 alineatul (1) din RPD în vederea desemnării sale drept controlor de acces.
În schimb, reclamanta apreciază că Comisia a săvârșit erori atunci când a considerat că argumentele pe care le prezentase în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) primul paragraf din RPD nu erau suficient justificate pentru a pune în mod vădit sub semnul întrebării în cazul TikTok prezumțiile prevăzute la articolul 3 alineatul (2) din RPD.
A. Cu privire la criteriul juridic aplicat de Comisie la examinarea argumentelor prezentate pentru a răsturna prezumțiile prevăzute la articolul 3 alineatul (2) din RPD
Tribunalul respinge mai întâi criticile potrivit cărora Comisia a aplicat un criteriu juridic eronat cu ocazia examinării argumentelor și a elementelor de probă pe care le‑a prezentat reclamanta pentru a răsturna prezumțiile prevăzute la articolul 3 alineatul (2) din RPD.
În acest cadru, Tribunalul arată, pe de o parte, că deși articolul 3 alineatul (5) din RPD permite întreprinderii în cauză să prezinte, pentru a răsturna prezumțiile prevăzute la articolul 3 alineatul (2) din RPD, argumente și elemente de probă, indiferent dacă sunt sau nu exprimate în cifre, acestea trebuie totuși să aibă o legătură directă cu una sau cu mai multe dintre aceste prezumții care iau forma unor praguri cantitative. În speță, Comisia putea să înlăture anumite argumente formulate de reclamantă constând în special în afirmații generale cu privire la obiectivele urmărite de RPD și cu privire la obiectul și efectul util ale articolului 3 alineatul (5) din RPD deoarece acestea nu urmăreau să răstoarne în mod concret și specific una dintre cele trei prezumții prevăzute la articolul 3 alineatul (2) din RPD și, prin urmare, nu erau direct legate de acestea.
Pe de altă parte, Tribunalul arată că nivelul probatoriu cerut pentru a pune sub semnul întrebării aceste prezumții decurge în mod direct din articolul 3 alineatul (2) din RPD care impune ca întreprinderea în cauză, care are sarcina probei, să prezinte argumente justificate în mod suficient care pun în mod vădit sub semnul întrebării aceste prezumții. Rezultă că argumentele prezentate de această întreprindere trebuie să fie de natură să demonstreze, cu un grad ridicat de plauzibilitate, că prezumțiile prevăzute la articolul 3 alineatul (2) din RPD sunt puse sub semnul întrebării. Tribunalul adaugă că, în speță, Comisia a afirmat că aplicase nivelul probatoriu prevăzut la articolul 3 alineatul (5) din RPD și niciun element din analiza Comisiei nu lasă să se înțeleagă că nivelul probatoriu pe care aceasta l‑a aplicat în mod real era mai ridicat decât cel stabilit la acest articol.
B. Cu privire la prezumția că ByteDance are un impact semnificativ asupra pieței interne
În lumina acestor precizări, Tribunalul analizează apoi criticile reclamantei potrivit cărora Comisia a încălcat articolul 3 alineatul (1) litera (a) și alineatul (5) din RPD prin faptul că i‑a respins argumentele prin care a urmărit să demonstreze că ByteDance nu avea un impact semnificativ asupra pieței interne. Reclamanta invocă în esență că impactul ByteDance asupra pieței interne nu era semnificativ după cum o demonstrează faptul că cifra sa de afaceri în Uniune este scăzută și că valoarea de piață globală a ByteDance se datorează în principal activităților sale în China, astfel încât nu ar fi reprezentativă pentru impactul său asupra pieței interne.
În acest cadru, Comisia a înlăturat ca irelevant îndeosebi argumentul întemeiat pe faptul că veniturile ByteDance în Uniune erau sub pragul cifrei de afaceri realizate în Uniune, prevăzut la articolul 3 alineatul (1) litera (a) din RPD.
Referitor la acest aspect, Tribunalul reamintește că articolul 3 alineatul (2) litera (a) din RPD permite să se prezume că o întreprindere are un impact semnificativ asupra pieței interne în sensul alineatului (1) litera (a) al aceluiași articol atunci când întreprinderea furnizează SPE în cauză în cel puțin trei state membre și când fie cifra sa de afaceri anuală realizată în Uniune este mai mare sau egală cu 7,5 miliarde de euro în fiecare dintre ultimele trei exerciții financiare, fie capitalizarea sa bursieră medie sau valoarea sa justă de piață echivalentă a fost de cel puțin 75 de miliarde de euro în ultimul exercițiu financiar.
Tribunalul subliniază totodată că nu se contesta faptul că ByteDance nu atingea pragul cifrei de afaceri realizate în Uniune. În schimb, era cert că ByteDance atingea pragul alternativ al valorii de piață mondiale și că din acest motiv era considerată ca având un impact semnificativ asupra pieței interne.
În ceea ce privește raportul dintre cele două praguri sus‑menționate, Tribunalul precizează că acestea reflectă ipoteze apropiate, dar distincte. În timp ce o cifră de afaceri ridicată realizată în Uniune tinde să demonstreze că întreprinderea în cauză beneficiază deja de o capacitate de monetizare a utilizatorilor săi pe piața internă, o capitalizare bursieră sau o valoare justă de piață la nivel mondial ridicată tinde mai degrabă să indice că întreprinderea menționată dispune de potențialul de a‑și monetiza utilizatorii pe piața internă în viitorul apropiat. În plus, cifra de afaceri realizată de întreprinderea în cauză în Uniune a fost reținută în mod specific de legiuitorul Uniunii ca indicator al impactului acesteia asupra pieței interne.
Astfel, nu se poate exclude că întreprinderea în cauză poate demonstra, pe baza mai multor argumente suficient de întemeiate, printre care se numără cifra sa de afaceri realizată în Uniune, că, în pofida valorii sale de piață mondiale foarte importante, ea are doar o prezență limitată pe piața internă, așa încât această valoare de piață nu reflectă un potențial de monetizare a utilizatorilor săi în Uniune în viitorul apropiat și că, prin urmare, nu are un impact semnificativ asupra pieței interne în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) din RPD.
Ținând cont de cele ce precedă, Tribunalul constată că Comisia a săvârșit o eroare atunci când a înlăturat ca irelevant, în scopul de a pune sub semnul întrebării prezumția referitoare la impactul semnificativ al ByteDance asupra pieței interne, argumentul reclamantei cu privire la cifra de afaceri scăzută realizată de ByteDance în Uniune.
Potrivit jurisprudenței însă, această eroare nu atrage după sine anularea deciziei atacate decât dacă ea a putut avea o influență determinantă, în împrejurările particulare ale cauzei, asupra respingerii de către Comisie a argumentelor prezentate de reclamantă pentru a răsturna prezumția prevăzută la articolul 3 alineatul (2) litera (a) din RPD.
Or, situația este diferită din moment ce rămân valabile toate celelalte elemente luate în considerare de Comisie pentru a concluziona că ByteDance avea un potențial semnificativ de monetizare a utilizatorilor săi în Uniune într‑un viitor apropiat. Astfel, în susținerea acestei concluzii, Comisia a mai amintit că cifra de afaceri a ByteDance în Uniune, deși este sub pragul prevăzut la articolul 3 alineatul (2) litera (a) din RPD, nu a încetat totuși să crească, că valoarea justă de piață a ByteDance este cu mult peste pragul de 75 de miliarde de euro și că numărul de utilizatori finali și de utilizatori comerciali ai TikTok în Uniune a continuat să crească în cursul ultimelor trei exerciții financiare, depășind cu mult pragurile prevăzute la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din RPD.
C. Cu privire la prezumția că TikTok este un punct de acces important
Tribunalul înlătură în plus criticile reclamantei potrivit cărora Comisia a încălcat articolul 3 alineatul (1) litera (b) și alineatul (5) din RPD calificând TikTok drept un punct de acces important prin aplicarea prezumției prevăzute la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din RPD în pofida argumentelor contrare invocate de reclamantă.
Potrivit articolului 3 alineatul (2) litera (b) din RPD, o întreprindere este considerată a fi un furnizor de SPE care constituie un punct de acces important dacă furnizează un SPE care în ultimul exercițiu financiar a avut lunar cel puțin 45 de milioane de utilizatori finali activi stabiliți în Uniune sau aflați pe teritoriul acesteia și anual cel puțin 10000 de utilizatori comerciali activi stabiliți în Uniune.
a. Cu privire la pretinsa lipsă a unui ecosistem și a unor efecte de rețea puternice
Pentru a contesta calificarea TikTok drept punct de acces important prin aplicarea prezumției prevăzute la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din RPD, reclamanta a susținut în primul rând că, spre deosebire de alte întreprinderi active în sectorul digital, ByteDance nu dispune de un ecosistem și nu beneficiază de efecte de rețea puternice.
Mai întâi, Tribunalul precizează că un ecosistem de platforme digitale poate fi constituit dintr‑un SPE sau chiar mai multe, precum și din alte servicii conectate la acestea, de exemplu prin legături tehnologice sau prin interoperabilitate, ceea ce poate exacerba barierele la intrare pentru concurenții acestor întreprinderi și poate crește costurile de schimbare a furnizorului pentru utilizatorii finali, făcând mai dificil de concurat sau de contestat poziția acestor întreprinderi de către operatorii de piață existenți sau noi.
În continuare, Tribunalul constată că reclamanta nu și‑a justificat argumentul că ByteDance nu dispunea de un ecosistem din care TikTok să fi făcut parte.
În sfârșit, în opinia Tribunalului, presupunând chiar că ByteDance nu dispune de un ecosistem, concluzia Comisiei în ceea ce privește calificarea TikTok ca fiind un punct de acces important rămâne validă, din moment ce din decizia atacată rezultă că, de la lansarea sa în Uniune în august 2018 în versiunea sa actuală, TikTok a reușit să atragă, într‑o perioadă scurtă, un număr foarte mare de utilizatori finali și de utilizatori comerciali, depășind cu mult pragurile prevăzute în această privință la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din RPD și ajungând la jumătate din dimensiunea Facebook și din cea a Instagram.
Pe de altă parte, contrar celor susținute de reclamantă, RPD nu lasă să se înțeleagă prin nimic că un SPE nu poate produce efecte de rețea puternice decât atunci când există un ecosistem. Or, reclamanta nu a prezentat niciun argument autonom de natură să sugereze că TikTok ar fi lipsit de efecte de rețea puternice.
b. Cu privire la existența utilizării concomitente a mai multor platforme și la pretinsa lipsă a unor efecte de captivitate
În al doilea rând, Tribunalul confirmă concluzia Comisiei potrivit căreia existența unui anumit grad de utilizare concomitentă (
4
) de către utilizatorii finali și de către utilizatorii comerciali a TikTok și a altor rețele de socializare online nu era suficientă pentru a pune în mod vădit sub semnul întrebării prezumția prevăzută la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din RPD.
În această privință, Tribunalul subliniază că, deși existența sau lipsa unei utilizări concomitente a mai multor platforme și lipsa efectelor de captivitate ar putea constitui eventual elemente relevante pentru a aprecia dacă această prezumție poate fi pusă în mod vădit sub semnul întrebării, trebuie să se țină seama de caracteristicile specifice și concrete ale unei astfel de utilizări și de efectele de captivitate, astfel cum se manifestă ele în circumstanțele în care funcționează SPE relevant.
Or, întrucât prevalența utilizării concomitente a mai multor platforme printre utilizatorii rețelelor de socializare online era ilustrată de datele prezentate de reclamanta însăși, Tribunalul concluzionează că, ținând seama de caracteristicile SPE relevant, simpla existență a utilizării concomitente a mai multor platforme, chiar și de proporții semnificative, nu este suficientă în sine pentru a pune în mod vădit sub semnul întrebării în speță prezumția prevăzută la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din RPD.
Mai mult decât atât, argumentele și elementele de probă prezentate în cursul procedurii administrative de reclamantă, care are sarcina probei, se refereau doar la existența unei utilizări concomitente a mai multor platforme în general, iar nu la intensitatea utilizării diferitelor platforme de rețele de socializare online, precizându‑se că TikTok beneficia de o rată de angajament mai ridicată decât celelalte rețele de socializare, utilizatorii finali, în special cei tineri, petrecând mai mult timp pe TikTok decât pe alte rețele de socializare.
În ceea ce privește argumentele reclamantei întemeiate pe faptul că aproximativ 82 % și 77 % din utilizatorii finali ai TikTok utilizează de asemenea Instagram și, respectiv, Facebook, în timp ce doar 38 % și 48 % dintre utilizatorii finali ai Facebook și, respectiv, ai Instagram utilizează și TikTok, Tribunalul constată că reclamanta nu a dovedit în orice caz că natura asimetrică a utilizării concomitente a mai multor platforme de către utilizatorii TikTok, pe de o parte, și ai Facebook și Instagram, pe de altă parte, nu se datora contextului economic și istoric în care funcționează rețelele de socializare online în Uniune, ci lipsei unor efecte de rețea și de captivitate asupra TikTok.
c. Cu privire la dimensiunea mai mică a TikTok în comparație cu cea a altor platforme și la numărul mare de concurenți
În al treilea rând, Tribunalul apreciază că Comisia a considerat în mod întemeiat că nici argumentele prezentate de reclamantă referitoare la dimensiunea mică a TikTok în raport cu cea a altor platforme de rețele de socializare online, precum și la existența unui număr mare de concurenți nu erau justificate în mod suficient pentru a pune în mod vădit sub semnul întrebării prezumția prevăzută la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din RPD.
Printre elementele pe care Comisia le poate lua în considerare la examinarea argumentelor prezentate pentru a răsturna prezumția prevăzută la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din RPD figurează, potrivit considerentului (23) din RPD, „importanța [SPE] al întreprinderii [în cauză], având în vedere dimensiunea generală a activităților respectivului [SPE]”. Acest considerent al RPD nu precizează însă parametrii pe baza cărora trebuie măsurate importanța și dimensiunea SPE în cauză.
În acest context, reclamanta a susținut că TikTok nu constituie un punct de acces important în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din RPD, pentru motivul că TikTok are o dimensiune mai redusă decât cea a altor platforme consacrate, cum ar fi Facebook și Instagram, în ceea ce privește mai ales numărul de utilizatori finali.
Totuși, dat fiind că, pentru a dovedi pretinsa dimensiune redusă a TikTok, reclamanta a invocat argumente și date pe care nu le‑a prezentat în cursul procedurii administrative, Tribunalul le declară inadmisibile.
Tribunalul înlătură aceste argumente noi și ca nefondate și, în acest cadru, confirmă în special faptul că dimensiunea TikTok, sub aspectul numărului de utilizatori finali, nu poate fi examinată în mod static, ci trebuie să se țină seama de creșterea rapidă și semnificativă a numărului de utilizatori finali în Uniune, care a atins în câțiva ani aproximativ jumătate din dimensiunea Facebook și din cea a Instagram.
d. Cu privire la veniturile din publicitate și la nivelul de interacțiune a utilizatorilor comerciali înregistrați pe TikTok
În schimb, în ceea ce privește argumentele reclamantei întemeiate pe faptul că veniturile din publicitate ale ByteDance, veniturile sale medii pe fiecare utilizator sau chiar nivelul de interacțiune a clienților de publicitate și a utilizatorilor comerciali înregistrați pe TikTok sunt reduse și mai scăzute decât cele ale anumitor alte platforme, Tribunalul constată, în al patrulea rând, că Comisia a săvârșit o eroare atunci când a înlăturat aceste argumente ca fiind irelevante pentru a răsturna prezumția prevăzută la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din RPD.
În această privință, Tribunalul subliniază, pe de o parte că, deși Comisia a calificat TikTok drept serviciu de rețele de socializare online, iar nu ca fiind un serviciu de publicitate online în sensul RPD, totuși TikTok constituie o platformă unică pe care utilizatorii interacționează în special prin partajarea și vizualizarea de materiale video, în timp ce clienții de publicitate plătesc pentru a publica anunțuri care se intercalează în general între materialele video vizualizate de utilizatorii respectivi.
Pe de altă parte, nu se poate nega faptul că veniturile din publicitate sau veniturile medii pe fiecare utilizator generate de TikTok ar putea constitui în principiu un indiciu printre altele al importanței pe care această platformă o reprezintă pentru utilizatorii comerciali ai platformei menționate pentru a ajunge la utilizatorii finali, întrucât publicitatea este unul dintre mijloacele utilizate în mod obișnuit de utilizatorii comerciali respectivi pentru a ajunge la clienții lor.
Cu toate acestea, din moment ce Comisia a mai stabilit oricum că argumentele și elementele de probă ale reclamantei referitoare la publicitatea online nu erau justificate în mod suficient pentru a pune în mod vădit sub semnul întrebării prezumțiile stabilite la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din RPD, Tribunalul constată că eroarea săvârșită de Comisie rămâne fără impact asupra legalității deciziei atacate. Cu privire la acest aspect, Tribunalul arată îndeosebi că în mod întemeiat Comisia a constatat că argumentele invocate și elementele de probă furnizate de reclamantă nu erau suficient de reprezentative pentru toți utilizatorii comerciali ai TikTok.
D. Cu privire la prezumția că ByteDance beneficiază de o poziție solidă și durabilă
Tribunalul înlătură în cele din urmă criticile reclamantei potrivit cărora Comisia a încălcat articolul 3 alineatul (1) litera (c) și alineatul (5) din RPD atunci când i‑a respins argumentele având ca obiect contestarea concluziei că, din perspectiva prezumției prevăzute la articolul 3 alineatul (2) litera (c) din RPD, TikTok beneficiază de o poziție solidă și durabilă în ceea ce privește activitățile sale. Reclamanta a susținut în esență că ea era un nou‑intrat pe piață și că poziția sa pe piață a fost contestată cu succes de concurenți precum Meta și Alphabet, care au lansat servicii noi precum Reels și Shorts, care, imitând caracteristicile principale ale TikTok, au cunoscut o creștere rapidă.
După ce a subliniat, pe de o parte, că noțiunea de poziție „solidă și durabilă” în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (c) din RPD urmărește să cuprindă nivelul scăzut de contestabilitate a poziției întreprinderii în cauză și stabilitatea în timp a acestei poziții și, pe de altă parte, că această noțiune nu se suprapune neapărat cu cea de „poziție dominantă” în sensul articolului 102 TFUE, Tribunalul remarcă faptul că o poziție solidă și durabilă a unei întreprinderi în ceea ce privește activitățile sale nu exclude existența unui anumit grad de contestabilitate.
Ca răspuns la argumentele reclamantei întemeiate pe faptul că alți controlori de acces în aceeași categorie de SPE, și anume Meta și Alphabet, au contestat poziția ByteDance, Tribunalul constată în plus că RPD are ca obiectiv să asigure contestabilitatea poziției controlorilor de acces nu numai de către alți controlori de acces, ci și – sau mai ales – de către alți operatori care nu sunt controlori de acces pentru un anumit SPE. Rezultă că simplele referiri la activitățile Meta și Alphabet nu permit să se tragă concluzia că poziția ByteDance nu este solidă și durabilă în sensul RPD.
Pe de altă parte, nimic nu împiedică în speță posibilitatea ca o întreprindere precum ByteDance, care era un nou‑intrat pe piața internă în anul 2018 care viza să conteste poziția controlorilor de acces, să devină ea însăși în câțiva ani un controlor de acces în spațiul Uniunii.
Cu privire la motivul întemeiat pe încălcarea dreptului la apărare
În susținerea acțiunii, reclamanta arată că Comisia a încălcat articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene pentru motivul că, în decizia atacată, s‑a întemeiat pe elemente de fapt și de drept cu privire la care nu ea avusese ocazia să își prezinte observațiile în cursul procedurii administrative.
În această privință, Tribunalul amintește că articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene garantează oricărei persoane posibilitatea de a‑și exprima în mod util și efectiv punctul de vedere în cursul procedurii administrative și înainte de adoptarea oricărei decizii susceptibile să îi afecteze în mod defavorabil interesele.
Odată făcute aceste precizări, Tribunalul constată că, în pofida multiplelor schimburi care au avut loc între reclamantă și Comisie înainte de adoptarea deciziei atacate, reclamanta nu a avut ocazia în cursul procedurii administrative să își prezinte observațiile cu privire la anumite elemente reținute de Comisie în privința sa.
Cu toate acestea, potrivit unei jurisprudențe constante, o încălcare a dreptului de a fi ascultat nu implică în mod automat anularea actului atacat. Astfel, este necesar și ca reclamanta să demonstreze că nu este complet exclus ca decizia Comisiei să fi fost una diferită dacă nu ar fi existat neregularitatea procedurală în cauză din moment ce această parte și‑ar fi putut realiza mai bine apărarea în lipsa respectivei neregularități. Or, nefăcându‑se această dovadă în speță, Tribunalul respinge motivul invocat de reclamantă întemeiat pe încălcarea dreptului său la apărare.
Cu privire la motivul întemeiat pe încălcarea principiului egalității de tratament
În opinia reclamantei, Comisia a încălcat și principiul egalității de tratament atunci când i‑a respins, în decizia atacată, anumite argumente, în condițiile în care, în alte decizii, Comisia a admis acest tip de argumente.
Cu privire la acest aspect, Tribunalul amintește că Comisia are obligația de a efectua o analiză individualizată a împrejurărilor specifice fiecărei cauze, fără a fi ținută de decizii anterioare care privesc alți operatori economici sau alte SPE și că, în orice caz, principiul egalității de tratament impune ca situații comparabile să nu fie tratate în mod diferit și ca situații diferite să nu fie tratate în același mod, cu excepția cazului în care un astfel de tratament este justificat în mod obiectiv.
Or, din moment ce considerentele deciziei Comisiei citate de reclamantă în cererea sa introductivă se referă la alte categorii de SPE, iar nu la servicii de rețele de socializare online, și reclamanta nu explică motivele pentru care împrejurările în care funcționează aceste alte categorii de SPE ar fi comparabile cu cele în care funcționează un serviciu de rețele de socializare online precum TikTok, Tribunalul respinge ca nefundat motivul întemeiat pe încălcarea principiului egalității de tratament.
Având în vedere toate cele ce precedă, Tribunalul respinge acțiunea în totalitate.
(
1
)	Regulamentul (UE) 2022/1925 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 septembrie 2022 privind piețe contestabile și echitabile în sectorul digital și de modificare a Directivelor (UE) 2019/1937 și (UE) 2020/1828 (Regulamentul privind piețele digitale) (JO 2022, L 265, p. 1).
(
2
)	Deciziei C(2023) 6102 final a Comisiei din 5 septembrie 2023 de desemnare a ByteDance drept controlor de acces în temeiul articolului 3 din RPD.
(
3
)	Decizia din 5 septembrie 2023. A se vedea nota de pagină 2.
(
4
)	În contextul serviciilor digitale în general și al platformelor online în special, noțiunea de „utilizare concomitentă a mai multor platforme” descrie situația în care utilizatorii folosesc în paralel mai multe servicii digitale concurente, în speță serviciile de rețele de socializare online.