62022CJ0737_RES
C‑737/22. sz. ügy
Staten og Kommunernes Indkøbsservice A/S
kontra
BibMedia A/S ellen indított eljárásban,
(az Østre Landsret [Dánia] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
A Bíróság ítélete (negyedik tanács), 2024. június 13.
„Előzetes döntéshozatal – Építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések – 2014/24/EU irányelv – 18. cikk – Az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elve – 46. cikk – A szerződés részekre bontása – A gazdaságilag második legelőnyösebb ajánlatot tevő ajánlattevő számára biztosított azon lehetőség, hogy olyan feltételekkel ítéljenek oda neki egy szerződésrészt, mint annak az ajánlattevőnek, aki a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot tette”
Előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések – Elfogadhatóság – Korlátok – Nyilvánvalóan nem releváns kérdések, valamint hasznos választ kizáró szövegösszefüggésben feltett, hipotetikus kérdések – Hiány
(EUMSZ 267. cikk)
(lásd: 25–28. pont)
Jogszabályok közelítése – Az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásai – 2014/24 irányelv – Szerződések odaítélése – Az ajánlattevőkkel szembeni egyenlő bánásmód elve és az átláthatóság elve – Az ajánlatkérő és az ajánlattevő közötti tárgyalás tilalma – Terjedelem – A részekre bontott közbeszerzési szerződés odaítélésének a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás szempontja szerinti feltételei – A legnagyobb értékű résznél kisebb értékű rész – A gazdaságilag második legelőnyösebb ajánlatot tevőnek történő odaítélés – Feltétel – A kisebb értékű rész teljesítési árának a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot tevő ajánlattevő által ajánlott árhoz való hozzáigazítása – Megengedhetőség
(2014/24 európai parlamenti és tanácsi irányelv, 18. cikk, (1) bekezdés, 27. és 46. cikk)
(lásd: 33–39., 41. pont és a rendelkező rész)
Összefoglalás
A Bíróság, amelyhez az Østre Landsret (keleti fellebbviteli bíróság, Dánia) előzetes döntéshozatal iránti kérelemmel fordult, egy részekre bontott közbeszerzési szerződésre irányuló eljárással kapcsolatban pontosítja az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elvének, valamint az azokból következő tárgyalási tilalomnak a hatályát.
A Staten og Kommunernes Indkøbsservice A/S (a továbbiakban: SKI), a dán állam és a Kommunernes Landsforening (a Dán Királyság települési önkormányzatainak szövetsége) tulajdonában lévő központi beszerző szerv a könyvtári anyagok beszerzésével kapcsolatos keretmegállapodásra vonatkozó közbeszerzési eljárást indított. Ezen ajánlati felhívás dokumentációja kimondta, hogy a dán könyvekre és kottákra vonatkozó szerződések földrajzilag két részből állnak (nyugati és keleti rész). Jelezte továbbá, hogy a 2. részt (nyugat) a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot benyújtó ajánlattevőnek ítélik oda, míg az 1. részt (kelet) a gazdaságilag második legelőnyösebb ajánlatot benyújtó ajánlattevőnek ítélik oda azzal a feltétellel, hogy ez utóbbi elfogadja e résznek a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot benyújtó ajánlattevő által ajánlott áron történő teljesítését. Az ajánlattételi határidő lejártakor és az ajánlattételhez szükséges dokumentációban (
1
) meghatározott, fent említett szabályoknak megfelelően az SKI a BibMediának ítélte oda a 2. részt (nyugat), és azt javasolta, hogy az AVM‑nek ítéljék oda az 1. részt (kelet) azzal a feltétellel, hogy az AVM vállalja, hogy a BibMedia által ajánlott és az AVM‑mel közölt áron szállítja le az árubeszerzéseket és nyújtja az ebben a részben meghatározott szolgáltatásokat.
Az AVM keresetet indított a Klagenævnet for Udbud (közbeszerzési jogorvoslati bizottság, Dánia) előtt, amely úgy ítélte meg, hogy az SKI megsértette a közbeszerzésekről szóló dán törvényt, mivel az ajánlattételhez szükséges dokumentáció ellentétes az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvéből eredő tárgyalási tilalommal. Az SKI keresetet indított e határozattal szemben a Retten i Glostrup (glostrupi bíróság, Dánia) előtt, amely azt a kérdést előterjesztő bíróság, az Østre Landsret (keleti fellebbviteli bíróság, Dánia) elé utalta.
Ebben az összefüggésben a keleti fellebbviteli bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 2014/24 irányelv (
2
) 18. cikkének (1) bekezdését úgy kell‑e értelmezni, hogy az egyenlő bánásmód és az átláthatóság e rendelkezésben kimondott elvével ellentétes, ha a részekre bontott közbeszerzési szerződésre irányuló eljárásban a gazdaságilag második legelőnyösebb ajánlatot benyújtó ajánlattevőnek a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott részletes szabályoknak megfelelően azzal a feltétellel ítélik oda az egyik részt, hogy elfogadja, hogy az ehhez a részhez kapcsolódó árubeszerzést és szolgáltatásnyújtást ugyanazon az áron teljesíti, mint amelyet a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot benyújtó ajánlattevő adott meg, és akinek ezért ennek a szerződésnek egy másik részét ítélték oda.
A Bíróság álláspontja
A Bíróság emlékeztetett arra, hogy az egyenlő bánásmód elvével és az átláthatósági kötelezettséggel ellentétes a közbeszerzési eljárásban az ajánlatkérő és az ajánlattevő között minden tárgyalás, ami azt jelenti, hogy az ajánlat a benyújtását követően főszabály szerint nem módosítható, kezdeményezze azt akár az ajánlatkérő, akár az ajánlattevő, majd megállapította, hogy a közbeszerzési szerződésnek az alapügyben szóban forgó ajánlati felhívás dokumentációjában bemutatotthoz hasonló odaítélési módja nem tartalmaz tárgyalási elemet.
E tekintetben rámutat arra, hogy a közbeszerzési szerződés odaítélésének ilyen módja a szerződés valamennyi részének odaítélése tekintetében biztosítja a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás szempontjának tiszteletben tartását, és az ajánlatkérő nem térhet el ettől a szemponttól, és nem hívhatja fel az ajánlattevőt ajánlata módosítására, mivel az ajánlatkérőnek az ajánlatok benyújtására nyitva álló határidő lejárta előtt megadott árakat kell alapul vennie, és az eljárás során mindvégig tiszteletben kell tartania az ezen árajánlatokból következő rangsort.
Az ilyen közbeszerzési eljárásban ugyanis az ajánlatok benyújtására nyitva álló határidő lejárta előtt megadott árak határozzák meg közvetlenül és véglegesen az ajánlattevők rangsorát. Ebben a rangsorban a legalacsonyabb árat kínáló ajánlattevő van az első helyen, és az általa megadott áron fogják az egészében vett szerződést megkötni.
A Bíróság pontosítja, hogy az ajánlattételhez szükséges dokumentáció által a gazdaságilag második legelőnyösebb ajánlatot benyújtó ajánlattevőnek biztosított azon lehetőség, hogy a szerződés egy részét odaítélik neki, kizárólag abból következik – amint ez a közbeszerzési dokumentumokból is kifejezetten kitűnik –, hogy az ajánlatokban megadott árakból következő rangsorban a második helyet foglalja el.
Az a kérdés, hogy él‑e ezzel a lehetőséggel, az említett ajánlattevő azon döntésétől függ, hogy elfogadja‑e azt, hogy a szóban forgó részt a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot benyújtó ajánlattevő által megadott áron teljesíti. Ez a feltétel az ajánlati felhívás dokumentációjában az odaítélési eljárásra vonatkozóan megfogalmazott szabályok között szerepel. Ha a gazdaságilag második legelőnyösebb ajánlatot benyújtó ajánlattevő nem fogadja el ezt az árat, akkor az ajánlatokban megadott árakból következő rangsorban harmadik helyen szereplő ajánlattevőnek kell erről állást foglalnia, és így tovább az ajánlati rangsorban mindaddig, amíg egyik ajánlattevő sem fogadja el a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot benyújtó ajánlattevő által benyújtott ajánlatban szereplő árhoz való igazodást. Amennyiben valamennyi, a másodiktól az utolsó helyig rangsorolt ajánlattevő megtagadja az adott rész ezen áron történő teljesítését, a szerződés valamennyi részét a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot benyújtó ajánlattevőnek ítélik oda.
Így tehát a másodiktól az utolsó helyig rangsorolt ajánlattevők döntése nem jelenti azt, hogy módosítanák az e tekintetben előírt határidő lejárta előtt általuk benyújtott ajánlatokat, illetve hogy tárgyalást folytatnának az ajánlatkérővel. Egyik ajánlattevőnek sincs ugyanis lehetősége arra, hogy ajánlatának módosítása vagy tárgyalás útján megváltoztassa a rangsorban elfoglalt helyét vagy azt az árat, amelyen a közbeszerzés valamelyik részére vonatkozó szerződést meg fogják kötni.
A Bíróság ebből azt a következtetést vonja le, hogy odaítélési mód, mint amelyről az alapügyben szó van, az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elvének megsértése nélkül a közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásairól szóló irányelvben említett eset hatálya alá tartozik, vagyis amikor az ajánlatkérő úgy dönt, hogy a szerződést külön részekre bontva ítéli oda, és a közbeszerzési dokumentumokban pontosítja, hogy az ajánlatot egyetlen részre, több részre vagy valamennyi részre vonatkozóan lehet‑e benyújtani, valamint hogy az egyes részek odaítéléséről való döntésnél milyen objektív és hátrányos megkülönböztetéstől mentes szempontokat kell alkalmazni.
A fenti megfontolásokra tekintettel a Bíróság kimondja, hogy az egyenlő bánásmód és az átláthatóság irányelvben kimondott elvével nem ellentétes, ha a részekre bontott közbeszerzési szerződésre irányuló eljárásban a gazdaságilag második legelőnyösebb ajánlatot benyújtó ajánlattevőnek a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott részletes szabályoknak megfelelően azzal a feltétellel ítélik oda az egyik részt, hogy elfogadja, hogy az ehhez a részhez kapcsolódó árubeszerzést és szolgáltatásnyújtást ugyanazon az áron teljesíti, mint amelyet a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot benyújtó ajánlattevő adott meg, és akinek ezért ennek a szerződésnek egy másik részét ítélték oda.
(
1
)	Az ajánlattételhez szükséges dokumentáció 3.1.1. pontja.
(
2
)	A közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26‑i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 94., 65. o.; helyesbítések: HL 2015. L 275., 68. o.; HL 2020. L 211., 22. o. (a továbbiakban: a közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásairól szóló irányelv).