Věc C‑4/15
Staatssecretaris van Financiën
v.
Argos Supply Trading BV
(žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná Hoge Raad der Nederlanden)
„Řízení o předběžné otázce – Celní unie – Společný celní sazebník – Celní hospodářské režimy – Pasivní zušlechťování – Nařízení (EHS) č. 2913/92 – Článek 148 písm. c) – Vydání povolení – Hospodářské podmínky – Neexistence vážného poškození zásadních zájmů zpracovatelů ve Společenství – Pojem ‚zpracovatelé ve Společenství‘ “
Shrnutí – rozsudek Soudního dvora (čtvrtého senátu) ze dne 21. července 2016
1.        Předběžné otázky – Pravomoc Soudního dvora – Meze – Vylíčení odlišného skutkového rámce, než který je popsána v předkládacím rozhodnutí v průběhu řízení u Soudního dvora – Povinnost Soudního dvora držet se skutkového rámce vyplývajícího z předkládacího rozhodnutí
(Článek 267 SFEU; statut Soudního dvora, článek 23)
2.        Volný pohyb zboží – Obchod s třetími zeměmi – Aktivní zušlechťovací styk – Oblast působnosti – Zušlechťovací operace vykonané na volném moři – Zahrnutí
(Nařízení Rady č. 2913/92, článek 145)
3.        Volný pohyb zboží – Obchod s třetími zeměmi – Aktivní zušlechťovací styk – Podmínky pro povolení – Neexistence poškození zásadních zájmů zpracovatelů ve Společenství – Pojem – Výrobci výrobků podobných surovinám nebo meziproduktům, které nejsou zbožím Společenství, ve Společenství, které jsou určeny k zapracování do zboží Společenství dočasně vyváženého během zušlechťovacích operací – Zahrnutí
[Nařízení Rady č. 2913/92, článek 148 písm. c)]
1.      Viz znění rozhodnutí.
(viz bod 29)
2.      Vzhledem ke znění článku 145 nařízení č. 2913/92, kterým se stanoví celní kodex Společenství, se režim pasivního zušlechťovacího styku použije, když se zušlechťovací operace provádějí mimo celní území Unie. Skutečnost, že se operace prováděly na volném moři, tak nemůže zabránit použití ustanovení uvedeného nařízení, která se vztahují na tento celní režim s hospodářským účinkem.
(viz bod 31)
3.      Článek 148 písm. c) nařízení č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství, musí být vykládán v tom smyslu, že v rámci žádosti o povolení k využití režimu pasivního zušlechťovacího styku je třeba za účelem posouzení, zda jsou splněny hospodářské podmínky, na které je vázáno využití tohoto režimu, vzít v úvahu nejen zásadní zájmy výrobců výrobků podobných hotovým výrobkům ve Společenství, které jsou výsledkem předpokládaných zušlechťovacích operací, ale rovněž zásadní zájmy výrobců ve Společenství produkujících výrobky podobné surovinám nebo meziproduktům, které nejsou zbožím Společenství, které jsou určeny k zapracování do zboží Společenství dočasně vyváženého během těchto operací.
Hospodářské podmínky upravené v čl. 148 písm. c) nařízení č. 2913/92, na které je vázáno využití režimu pasivního zušlechťovacího styku, totiž slouží k tomu, aby celním orgánům umožnily posoudit, zda využití režimu pasivního zušlechťovacího styku je v podstatě příznivé pro unijní průmysl, a přitom zajistit, aby výhody, které vyplývají z využití uvedeného systému pro subjekt, neměly za následek naopak nevýhody významné pro ostatní unijní výrobce. Zmíněné hospodářské podmínky musí být vykládány způsobem, který umožňuje celním orgánům vzít plně v úvahu takovéto střety zájmů v unijním průmyslu.
Pokud jde o tyto střety zájmů, okolnosti, kdy požadovaná operace zušlechťovacího styku vyžaduje zakomponování do dočasně vyváženého zboží Společenství z velké části suroviny nepocházející ze Společenství, a kdy clo vztahující se na tuto surovinu je podstatně vyšší než clo, které by bylo použitelné na zušlechtěný výrobek získaný z této operace, je třeba konstatovat, že využití režimu pasivního zušlechťovacího styku pro tuto operaci by mohlo vážně poškodit zásadní zájmy subjektů vyrábějících v Unii zmíněnou surovinu.
Uskutečnění téže operace zušlechťovacího styku mimo Unii by totiž umožnilo takovému subjektu dovést do Unie část odpovídající této surovině, která by unikla placení cla, které se na ni použije a které se konkrétně snaží chránit uvedené výrobce Společenství proti takovým dovozům. V takové situaci by využití režimu pasivního zušlechťovacího styku sloužilo jako dodatečná výhoda subjektu požadujícího tento režim, která by spočívala v částečném osvobození od cla použitelného na zušlechtěný výrobek, a činila by tento typ operací ještě výhodnější, avšak nepříznivý pro zájmy unijních výrobců.
(viz body 41, 43, 44, 49 a výrok)