62023CJ0119_RES
Byla C‑119/23
Virgilijus Valančius
prieš
Lietuvos Respublikos Vyriausybę
(Vilniaus apygardos administracinio teismo prašymas priimti prejudicinį sprendimą)
2024 m. liepos 29 d. Teisingumo Teismo (didžioji kolegija) sprendimas
„Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – ESS 19 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa – SESV 254 straipsnio antra pastraipa – Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėjų skyrimas – Nepriklausomumo garantijos – Aukštoms teisėjo pareigoms keliami reikalavimai – Nacionalinė kandidato į Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėjo pareigas siūlymo procedūra – Už kandidatų vertinimą atsakinga nepriklausomų ekspertų grupė – Kandidatų, atitinkančių ESS 19 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje ir SESV 254 straipsnio antroje pastraipoje numatytus reikalavimus, eiliškumo sąrašas – Į eiliškumo sąrašą įtraukto kandidato, kuris nėra aukščiausią vietą eiliškumo sąraše užėmęs kandidatas, siūlymas – SESV 255 straipsnyje numatyto komiteto nuomonė dėl kandidatų tinkamumo“
Prejudiciniai klausimai – Teisingumo Teismo jurisdikcija – Apimtis – Sąjungos teisėjų skyrimo procedūra – Nacionalinė kandidato į Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėjo pareigas siūlymo procedūra – Prašymas išaiškinti Sutartyse numatytus Bendrojo Teismo teisėjų skyrimo reikalavimus – Įtraukimas
(ESS 19 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa; SESV 254 straipsnio antra pastraipa)
(žr. 28–34 punktus)
Europos Sąjungos teisė – Principai – Teisė į veiksmingą teisminę gynybą – Teisėjų nepriklausomumo principas – Apimtis – Ryšys su teise į pagal įstatymą įsteigtą nepriklausomą ir nešališką teismą
(ESS 2 straipsnis ir 19 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa)
(žr. 46–50 punktus)
Europos Sąjungos Teisingumo Teismas – Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėjų skyrimas – Sąjungos teisėje numatyti nepriklausomumo ir profesinių gebėjimų reikalavimai – Poveikis nacionalinei kandidato į Bendrojo Teismo teisėjo pareigas siūlymo procedūrai – Nacionalinės teisės nuostatos, pagal kurias numatytas nepriklausomų ekspertų grupės, kuriai pavesta įvertinti kandidatus ir sudaryti eiliškumo sąrašą, dalyvavimas – Nacionalinės vyriausybės siūlymas patvirtinti kitą, o ne aukščiausią vietą eiliškumo sąraše užėmusį kandidatą – Leistinumas – Minėtų reikalavimų laikymosi garantijos
(ESS 19 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa; SESV 254 straipsnio antra pastraipa)
(žr. 53, 54, 56–60, 62, 63, 65, 66 punktus ir rezoliucinę dalį)
Santrauka
Gavęs Vilniaus apygardos administracinio teismo (Lietuva) prašymą priimti prejudicinį sprendimą, Teisingumo Teismo didžioji kolegija nusprendė dėl Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėjų skyrimą reglamentuojančių Sutarčių nuostatų (
1
) poveikio nacionalinei kandidato į šias pareigas siūlymo procedūrai.
2016 m. V. Valančius buvo paskirtas Bendrojo Teismo teisėju. Jo kadencija baigėsi 2019 m. rugpjūčio mėn., tačiau jis ir toliau ėjo šias pareigas (
2
). 2021 m. buvo paskelbta kandidatų eiti Bendrojo Teismo teisėjo pareigas atrankos procedūra (
3
). Vykstant šiai procedūrai darbo grupė, kurią daugiausiai sudarė nepriklausomi ekspertai, sudarė kandidatų sąrašą eiliškumo tvarka pagal gautą balų skaičių nuo didžiausio iki mažiausio. V. Valančius buvo šiame sąraše aukščiausią vietą užėmęs kandidatas.
2022 m. Lietuvos vyriausybė nusprendė pasiūlyti asmens, minėtame sąraše užėmusio antrą vietą, kandidatūrą į Bendrojo Teismo teisėjus. SESV 255 straipsnyje numatytam komitetui pateikus nepalankią nuomonę dėl šio kandidato, ši vyriausybė nusprendė pasiūlyti asmens, tame pačiame sąraše užėmusio trečiąją vietą, kandidatūrą. 2023 m. šis asmuo buvo paskirtas Bendrojo Teismo teisėju.
V. Valančius užginčijo Lietuvos vyriausybės nutarimų dėl pasiūlymo teisėtumą prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiame teisme, prašydamas, be kita ko, įpareigoti šią Vyriausybę atnaujinti siūlymo procedūrą, teikiant aukščiausią vietą šiame eiliškumo sąraše užėmusį kandidatą.
Šiomis aplinkybėmis prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas paprašė Teisingumo Teismo priimti sprendimą dėl Sutarčių nuostatų, reglamentuojančių Bendrojo Teismo teisėjų skyrimą, išaiškinimo.
Teisingumo Teismo vertinimas
Dėl savo jurisdikcijos priimti sprendimą dėl prašymo priimti prejudicinį sprendimą Teisingumo Teismas pažymėjo, kad pagal Sąjungos teisę (
4
) Bendrojo Teismo teisėjo skyrimo procedūrą sudaro trys etapai. Pirmajame etape atitinkamos valstybės narės vyriausybė pasiūlo kandidatą į Bendrojo Teismo teisėjo pareigas ir perduoda šį pasiūlymą Tarybos generaliniam sekretoriatui. Antrajame etape SESV 255 straipsnyje numatytas komitetas pateikia nuomonę dėl šio kandidato tinkamumo eiti Bendrojo Teismo teisėjo pareigas, atsižvelgdamas į SESV 254 straipsnio antroje pastraipoje numatytus reikalavimus. Trečiajame etape, kuris prasideda pasikonsultavus su šiuo komitetu, valstybių narių vyriausybės per savo atstovus minėtą kandidatą paskiria Bendrojo Teismo teisėju bendru sutarimu dėl atitinkamos valstybės narės vyriausybės pasiūlymo priimtu sprendimu. Taigi valstybės narės vyriausybės sprendimas pasiūlyti kandidatą į Bendrojo Teismo teisėjo pareigas yra pirmasis paskyrimo procedūros, reglamentuojamos ESS 19 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje ir SESV 254 straipsnio antroje pastraipoje, etapas, todėl patenka į šių nuostatų taikymo sritį. Atsižvelgiant į tai, šių nuostatų aiškinimas akivaizdžiai priklauso Teisingumo Teismo jurisdikcijai.
Dėl pateiktų prejudicinių klausimų esmės Teisingumo Teismas pabrėžė, kad teismų nepriklausomumo reikalavimas sukonkretina vieną iš pagrindinių Sąjungos ir jos valstybių narių vertybių, įtvirtintų ESS 2 straipsnyje, kuriame apibrėžiama pati Sąjungos, kaip bendros teisės sistemos, tapatybė ir kurio turi laikytis tiek Sąjunga, tiek valstybės narės. Kadangi šis reikalavimas, kurį sudaro du aspektai – nepriklausomumas siaurąja prasme ir nešališkumas, yra neatsiejamas nuo teismo funkcijos ir pagal ESS 19 straipsnį Europos Sąjungos Teisingumo Teismui ir nacionaliniams teismams kartu pavesta užtikrinti teisminę kontrolę Sąjungos teisės sistemoje, šis reikalavimas taikomas tiek Sąjungos lygmeniu, būtent Bendrojo Teismo teisėjams, tiek valstybių narių lygmeniu nacionaliniams teismams.
Be to, Teisingumo Teismas priminė, kad reikalavimas, kad teismas būtų įsteigtas pagal įstatymą, yra glaudžiai susijęs su nepriklausomumo reikalavimu, nes tiek vienu, tiek kitu siekiama laikytis pagrindinių teisės viršenybės ir valdžių padalijimo principų, kurie yra esminiai teisinės valstybės principai; tai yra ESS 2 straipsnyje įtvirtintos vertybės. Reikalavimas, kad teismas būtų įsteigtas pagal įstatymą, dėl paties savo pobūdžio apima teisėjų skyrimo procedūrą, patikslinant, kad teismo nepriklausomumas vertintinas, be kita ko, pagal tai, kaip jo nariai buvo paskirti.
Šiuo klausimu pažymėtina, kad Bendrojo Teismo teisėjų skyrimo materialinės sąlygos ir procedūrinė tvarka turi leisti pašalinti bet kokias pagrįstas teisės subjektų abejones dėl to, ar šie teisėjai atitinka ESS 19 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje ir SESV 254 straipsnio antroje pastraipoje numatytus reikalavimus, kurie susiję tiek su „nepriklausomum[o] [garantijomis]“, tiek su „aukštoms teisėjo pareigoms keliam[ais] reikalavim[ais]“. Šiuo tikslu, be kita ko, būtina užtikrinti visos Bendrojo Teismo teisėjų skyrimo procedūros vientisumą, taigi ir jos rezultatą kiekviename šią procedūrą sudarančiame etape.
Taigi, visų pirma dėl nacionalinio kandidato į Bendrojo Teismo teisėjo pareigas pasiūlymo etapo reikia pažymėti, kad, Sąjungos teisėje nesant konkrečių nuostatų šiuo klausimu, kiekvienos valstybės narės vidaus teisės sistemoje turi būti nustatyta tokio kandidato pasiūlymo procedūrinė tvarka ir dėl šios tvarkos teisės subjektams negali kilti pagrįstų abejonių dėl to, ar siūlomas kandidatas atitinka ESS 19 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje ir SESV 254 straipsnio antroje pastraipoje numatytus reikalavimus. Šiuo klausimu pažymėtina, kad aplinkybė, jog įstatymų leidžiamosios ar vykdomosios valdžios atstovai dalyvauja teisėjų skyrimo procedūroje, savaime negali sukelti teisės subjektams tokių pagrįstų abejonių. Vis dėlto nepriklausomų patariamųjų organų dalyvavimas ir pareigos motyvuoti buvimas nacionalinėje teisėje gali prisidėti prie didesnio paskyrimo procedūros objektyvumo, apribojant diskreciją, kurią gali turėti skiriančioji institucija.
Be to, kiek tai susiję su materialinėmis kandidatų į Bendrojo Teismo teisėjo pareigas atrankos ir siūlymo sąlygomis, valstybės narės, nors ir turi didelę diskreciją jas nustatyti, vis dėlto turi užtikrinti, kad siūlomi kandidatai atitiktų nepriklausomumo ir profesinių gebėjimų reikalavimus, numatytus ESS 19 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje ir SESV 254 straipsnio antroje pastraipoje, nesvarbu, kokia procedūrinė tvarka būtų taikoma šiuo tikslu.
Teisingumo Teismas taip pat pažymėjo, kad valstybių narių pasiūlytų kandidatų tinkamumo eiti Bendrojo Teismo teisėjo pareigas patikrinimas, atsižvelgiant į šiuos reikalavimus, taip pat priskiriamas SESV 255 straipsnyje numatyto komiteto atsakomybei. Iš tiesų priimdamas nuomonę dėl šio tinkamumo šis komitetas turi patikrinti, ar siūlomas kandidatas atitinka nepriklausomumo ir profesinių gebėjimų reikalavimus, kurie pagal Sutartis yra būtini Bendrojo Teismo teisėjo pareigoms eiti.
Šiomis aplinkybėmis Teisingumo Teismas konstatavo, kad nors atviros, skaidrios ir griežtos atrankos procedūros buvimas yra svarbus veiksnys tikrinant, ar pasiūlytas kandidatas atitinka šiuos reikalavimus, tokios procedūros nebuvimas savaime nėra pagrindas, leidžiantis abejoti tokia atitiktimi. Kad atliktų tokį patikrinimą, SESV 255 straipsnyje numatytas komitetas gali paprašyti vyriausybės, pateikusios pasiūlymą, pateikti jam papildomą informaciją arba kitus duomenis, kuriuos jis mano esant reikalingus savo pasitarimams.
Galiausiai Teisingumo Teismas nurodė, kad užduotis užtikrinti, kad būtų laikomasi ESS 19 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje ir SESV 254 straipsnio antroje pastraipoje numatytų reikalavimų, taip pat tenka valstybių narių vyriausybėms per jų atstovus, kai jos, atsižvelgdamos į SESV 255 straipsnyje numatyto komiteto nuomonę, nusprendžia Bendrojo Teismo teisėju paskirti vienos iš šių vyriausybių pasiūlytą kandidatą. Iš tiesų paskirtas kandidatas tampa Sąjungos teisėju ir neatstovauja jį pasiūliusiai valstybei narei.
Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta, Teisingumo Teismas padarė išvadą, kad jeigu valstybė narė nustato kandidatų į Bendrojo Teismo teisėjo pareigas atrankos procedūrą, per kurią grupė, kurią daugiausia sudaro nepriklausomi ekspertai, turi įvertinti šiuos kandidatus, sudaryti kandidatų, atitinkančių ESS 19 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje ir SESV 254 straipsnio antroje pastraipoje numatytus reikalavimus, eiliškumo sąrašą, ir kaip rekomendaciją nurodyti šiame sąraše aukščiausiąją vietą užėmusį kandidatą, vien to, kad šios valstybės narės vyriausybė nusprendė pasiūlyti į šį eiliškumo sąrašą įtrauktą kitą kandidatą, o ne aukščiausią vietą jame užėmusį kandidatą, savaime nepakanka, kad būtų galima daryti išvadą, jog šis pasiūlymas gali sukelti pagrįstų abejonių dėl to, ar siūlomas kandidatas atitinka šiuos reikalavimus. Be to, tai, kad SESV 255 straipsnyje numatytas komitetas pateikė palankią nuomonę dėl nacionalinės vyriausybės pasiūlyto kandidato, kuris į minėtą eiliškumo sąrašą buvo įrašytas trečioje vietoje, patvirtina, kad valstybių narių vyriausybių sprendimas paskirti šį kandidatą atitinka minėtus reikalavimus.
(
1
)	ESS 19 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa ir SESV 254 straipsnio antra pastraipa.
(
2
)	Taikant Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto 5 straipsnio trečią pastraipą.
(
3
)	Pagrindinėje byloje taikytinos redakcijos 2021 m. kovo 9 d. Lietuvos Respublikos teisingumo ministro įsakymu Nr. 1R-65 patvirtintas Pretendento į Europos Sąjungos Bendrojo Teismo teisėjus atrankos tvarkos aprašas.
(
4
)	Be kita ko, pagal ESS 19 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą, SESV 254 straipsnio antrą pastraipą ir SESV 255 straipsnį.