62020CJ0132_RES
Věc C‑132/20
DM_ENaBN
v.
Getin Noble Bank S.A
[žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná Sądem Najwyższym (Nejvyšší soud, Polsko)]
Rozsudek Soudního dvora (velkého senátu) ze dne 29. března 2022
„Řízení o předběžné otázce – Přípustnost – Článek 267 SFEU – Pojem ‚soud‘ – Článek 19 odst. 1 SEU – Článek 47 Listiny základních práv Evropské unie – Právní stát – Účinná soudní ochrana – Zásada nezávislosti soudů – Soud předem zřízený zákonem – Soudní orgán, jehož člen byl do funkce soudce poprvé jmenován politickým orgánem výkonné moci státu s nedemokratickým režimem – Způsob fungování Krajowej Rady Sądownictwa (Národní rada soudnictví, Polsko) – Protiústavnost zákona, na základě kterého byla tato Rada vytvořena – Možnost kvalifikovat tento soudní orgán jako nestranný a nezávislý ve smyslu unijního práva“
Předběžné otázky – Přípustnost – Podmínky – Žádost podaná vnitrostátním soudem ve smyslu článku 267 SFEU – Domněnka přípustnosti bez ohledu na konkrétní složení tohoto soudu – Meze
(Článek 19 odst. 1 druhý pododstavec SEU; článek 267 SFEU; Listina základních práv Evropské unie, článek 47)
(viz body 69, 72, 74, 75)
Předběžné otázky – Pravomoc Soudního dvora – Meze – Výklad unijního práva v rámci sporu, který vyžaduje rozhodnutí o předběžné otázce související se skutkovými okolnostmi, které nastaly před přistoupením členského státu k Evropské unii – Předběžná otázka související se situací, která vyvolává účinky i po tomto přistoupení – Zahrnutí
(Článek 267 SFEU)
(viz body 86, 87)
Členské státy – Povinnosti – Stanovení procesních prostředků nezbytných k zajištění účinné právní ochrany – Rozsah
(Článek 19 odst. 1 druhý pododstavec SEU; Listina základních práv Evropské unie, článek 47 a čl. 51 odst. 1)
(viz body 89–91, 93)
Právo Evropské unie – Zásady – Právo na účinnou právní ochranu – Právo na nezávislý a nestranný soud, předem zřízený zákonem – Rozsah
(Článek 2 SEU)
(viz body 94–96, 118, 119, 121, 122)
Členské státy – Povinnosti – Stanovení procesních prostředků nezbytných k zajištění účinné právní ochrany – Spor týkající se používání zneužívajících ujednání ve smlouvě, kterou uzavírá prodávající nebo poskytovatel se spotřebiteli – Ověření řádnosti soudního kolegia, které se zabývalo sporem, ze strany vnitrostátního soudu, k němuž byl podán kasační opravný prostředek – Soudci, kteří byli do funkce soudce jmenováni orgány nedemokratického režimu, který byl v dotyčném členském státě u moci před jeho přistoupením k Evropské unii, a kteří ve svých funkcích setrvali i po skončení tohoto režimu – Dopad okolností, které nastaly před tímto přistoupením, na jejich nezávislost a nestrannost – Absence – Podmínka
(Článek 2, čl. 19 odst. 1 druhý pododstavec a článek 49 SEU; Listina základních práv Evropské unie, článek 47; směrnice Rady 93/13, čl. 7 odst. 1 a 2)
(viz body 67, 100–108, výrok 1)
Členské státy – Povinnosti – Stanovení procesních prostředků nezbytných k zajištění účinné právní ochrany – Spor týkající se používání zneužívajících ujednání ve smlouvě, kterou uzavírá prodávající nebo poskytovatel se spotřebiteli – Ověření řádnosti soudního kolegia, které se zabývalo sporem, ze strany vnitrostátního soudu, k němuž byl podán kasační opravný prostředek – Soudci jmenovaní do funkce soudce poté, co byli vybráni buď orgánem členského státu, který byl vytvořen na základě právní úpravy, která byla následně prohlášena za protiústavní, nebo řádně vytvořeným orgánem, avšak na základě netransparentního postupu – Absence dopadu těchto okolností na nezávislost a nestrannost uvedených soudců – Podmínka
(Článek 19 odst. 1 druhý pododstavec SEU; Listina základních práv Evropské unie, článek 47; směrnice Rady 93/13, čl. 7 odst. 1 a 2)
(viz body 113, 114, 123–132, výrok 2)
Shrnutí
V roce 2017 v Polsku podalo několik spotřebitelů k příslušnému krajskému soudu žalobu týkající se údajně zneužívající povahy ujednání uvedeného v úvěrové smlouvě, kterou uzavřeli s bankovní institucí Getin Noble Bank. Vzhledem k tomu, že jejich návrhu nebylo zcela vyhověno v řízení v prvním stupni ani v odvolacím řízení, podali navrhovatelé kasační opravný prostředek k Sądu Najwyższymu (Nejvyšší soud, Polsko), který je předkládajícím soudem.
Za účelem přezkumu přípustnosti kasačního opravného prostředku, který byl k předkládajícímu soudu podán, je daný soud povinen v souladu s vnitrostátním právem ověřit řádnost složení soudního kolegia, které vydalo rozsudek napadený kasačním opravným prostředkem. V tomto kontextu si předkládající soud, zasedající jako samosoudce, klade otázku ohledně souladu složení odvolacího soudu s unijním právem. Podle jeho názoru by nezávislost a nestrannost tří odvolacích soudců mohla být zpochybněna z důvodu okolností jejich jmenování do funkce soudce.
Předkládající soud v tomto ohledu uvádí okolnost, že první jmenování jednoho ze soudců (FO) do takové funkce vyplývalo z rozhodnutí přijatého orgánem nedemokratického režimu, který byl v Polsku u moci před jejím přistoupením k Evropské unii, a že setrval v této funkci i po skončení tohoto režimu, aniž znovu složil slib, a těžil přitom z odpracovaných let získaných za vlády tohoto režimu (
1
). Dále uvádí, že dotyční soudci byli k odvolacímu soudu jmenováni na návrh Krajowy Rady Sądownictwa (Národní rada soudnictví, Polsko, dále jen „KRS“), a to jeden v roce 1998, kdy usnesení tohoto orgánu neobsahovala odůvodnění a ani nebyla soudně přezkoumatelná, a druzí dva v letech 2012 a 2015, tedy v době, kdy podle Trybunału Konstytucyjnego (Ústavní soud, Polsko) KRS nefungovala transparentním způsobem a její složení bylo v rozporu s Ústavou.
Velký senát Soudního dvora ve svém rozsudku v podstatě rozhodl, že zásada účinné právní ochrany práv, která pro jednotlivce vyplývají z unijního práva (
2
), musí být vykládána v tom smyslu, že nesrovnalosti, na které poukazuje předkládající soud ve vztahu k dotčeným odvolacím soudcům, nemohou samy o sobě u jednotlivců vyvolat legitimní a závažné pochybnosti o nezávislosti a nestrannosti těchto soudců, a tudíž ani zpochybnit skutečnost, že soudní kolegium, ve kterém zasedají, má postavení nezávislého a nestranného soudu, který byl předem zřízen zákonem.
Závěry Soudního dvora
Na úvod Soudní dvůr zamítl námitku nepřípustnosti, podle které samosoudce polského Nejvyššího soudu, který měl přezkoumat přípustnost kasačního opravného prostředku, jenž byl k uvedenému soudu podán, nebyl s ohledem na vady, kterými je stiženo jeho vlastní jmenování a které zpochybňují jeho nezávislost a nestrannost, oprávněn položit Soudnímu dvoru předběžné otázky. Pokud totiž žádost o rozhodnutí o předběžné otázce předložil vnitrostátní soud, je třeba vycházet z domněnky, že splňuje požadavky stanovené Soudním dvorem k tomu, aby mohl být „soudem“ ve smyslu článku 267 SFEU. Taková domněnka může být nicméně vyvrácena, pokud by konečné soudní rozhodnutí vydané vnitrostátním nebo mezinárodním soudem vedlo k závěru, že soudce, který je předkládajícím soudem, nemá postavení nezávislého a nestranného soudu, který byl zřízen zákonem. Vzhledem k tomu, že Soudní dvůr nedisponuje informacemi umožňujícími takovou domněnku vyvrátit, žádost o rozhodnutí o předběžné otázce je tedy přípustná.
Soudní dvůr dále zkoumal obě části položených otázek.
V první části se předkládající soud táže, zda čl. 19 odst. 1 druhý pododstavec SEU a článek 47 Listiny brání tomu, aby bylo jako nezávislý a nestranný soud kvalifikováno soudní kolegium vnitrostátního soudu, ve kterém zasedá soudce, který – stejně jako FO – zahájil svou kariéru za dob komunistického režimu a setrval ve své funkci i po skončení tohoto režimu.
Soudní dvůr poté, co uznal svou pravomoc rozhodnout o této otázce (
3
), v tomto ohledu upřesnil, že organizace soudnictví v členských státech sice spadá do pravomoci těchto států, avšak při výkonu této pravomoci musí tyto členské státy dodržovat povinnosti, které pro ně vyplývají z unijního práva, včetně povinnosti zajistit dodržování zásady účinné soudní ochrany.
Pokud jde o otázku, jaký dopad mají na nezávislost a nestrannost soudce okolnosti předcházející přistoupení, kterých se předkládající soud dovolává vůči takovým soudcům, jako je FO, Soudní dvůr připomněl, že v okamžiku přistoupení Polska k Evropské unii se mělo za to, že jeho soudní systém je v zásadě v souladu s unijním právem. Předkládající soud mimoto nepředložil žádné konkrétní vysvětlení, proč by podmínky prvního jmenování FO mohly umožnit, aby byl v současné době vykonáván neoprávněný vliv na tohoto soudce. Okolnosti jeho prvního jmenování tak nemohou být samy o sobě považovány za okolnosti, které mohou u jednotlivců vyvolat legitimní a závažné pochybnosti o nezávislosti a nestrannosti tohoto soudce při následném výkonu jeho soudcovských povinností.
V druhé části se položené otázky týkají toho, zda čl. 19 odst. 1 druhý pododstavec SEU, článek 47 Listiny a čl. 7 odst. 1 a 2 směrnice 93/13 v podstatě brání tomu, aby bylo jako nezávislý a nestranný soud předem zřízený zákonem kvalifikováno soudní kolegium soudu členského státu, ve kterém zasedá soudce, k jehož prvnímu jmenování do funkce soudce nebo jeho následnému jmenování k soudu vyššího stupně došlo buď poté, co byl jako kandidát na funkci soudce vybrán orgánem vytvořeným na základě právních předpisů, které byly následně ústavním soudem tohoto členského státu prohlášeny za protiústavní (dále jen „první dotčená okolnost“), nebo poté, co byl jako kandidát na funkci soudce vybrán řádně vytvořeným orgánem, avšak na základě postupu, který nebyl ani transparentní, ani veřejný a ani nemohl být soudně přezkoumán (dále jen „druhá dotčená okolnost“).
Soudní dvůr v tomto ohledu uvedl, že ne všechna pochybení, k nimž může dojít v průběhu jmenování soudce, mohou vyvolat pochybnosti o nezávislosti a nestrannosti tohoto soudce.
Pokud jde v projednávaném případě o první dotčenou okolnost, Soudní dvůr uvedl, že Ústavní soud nerozhodoval o nezávislosti KRS, když prohlásil za protiústavní složení tohoto orgánu v době jmenování dvou soudců – jiných než FO – ze soudního kolegia, které vydalo rozsudek napadený kasačním opravným prostředkem podaným k předkládajícímu soudu. Toto prohlášení protiústavnosti tak nemůže samo o sobě vést ke zpochybnění nezávislosti tohoto orgánu, ani u jednotlivců vyvolat pochybnosti o nezávislosti těchto soudců ve vztahu k vnějším skutečnostem. Předkládající soud ostatně v tomto smyslu neuvedl žádnou konkrétní skutečnost, která by dokládala existenci takových pochybností.
Stejný závěr platí i pro druhou dotčenou okolnost. Z předkládacího rozhodnutí totiž nevyplývá, že KRS, ve složení po skončení polského nedemokratického režimu, nebyla nezávislá na výkonné a zákonodárné moci.
Za těchto podmínek nemohou obě tyto okolnosti prokázat porušení základních pravidel použitelných v oblasti jmenování soudců. Vzhledem k tomu, že v důsledku uplatněných pochybení nevzniká skutečné riziko, že by výkonná moc vykonávala neodůvodněnou diskreční pravomoc, čímž by byla ohrožena integrita výsledku, ke kterému jmenování soudců vede, unijní právo nebrání tomu, aby bylo soudní kolegium, ve kterém zasedají dotyční soudci, kvalifikováno jako nezávislý a nestranný soud zřízený zákonem.
(
1
) – Dále na ně bude odkazováno jako na „okolnosti předcházející přistoupení“.
(
2
) – Zásada, na kterou odkazuje čl. 19 odst. 1 druhý pododstavec SEU, podle kterého „[č]lenské státy stanoví prostředky nezbytné k zajištění účinné právní ochrany v oblastech pokrytých právem Unie“, a která je potvrzena v článku 47 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) a ve směrnici Rady 93/13/EHS ze dne 5. dubna 1993 o zneužívajících ujednáních ve spotřebitelských smlouvách (Úř. věst. 1993, L 95, s. 29; Zvl. vyd. 15/02, s. 288). Posledně uvedená směrnice ve svém čl. 7 odst. 1 a 2 znovu potvrzuje právo spotřebitelů, kteří se cítí být uvedenými ujednáními poškozeni, na účinnou právní ochranu.
(
3
) – Podle ustálené judikatury má Soudní dvůr pravomoc vykládat unijní právo pouze tehdy, jde-li o jeho použití v novém členském státě od data jeho přistoupení k Unii. V projednávaném případě se položená otázka sice týká okolností předcházejících přistoupení Polska k Unii, ale jejím předmětem je situace, která nevyvolala veškeré své účinky před tímto datem, neboť FO, který byl jmenován soudcem před přistoupením, je v současné době soudcem a vykonává funkce odpovídající tomuto postavení.