62018TJ0740_RES
Lieta T‑740/18
Taminco BVBA
un
Arysta LifeScience Great Britain Ltd
pret
Eiropas Komisiju
Vispārējās tiesas (septītā palāta) 2022. gada 9. februāra spriedums
Augu aizsardzības līdzekļi – Darbīgā viela tirams – Apstiprinājuma neatjaunošana – Regula (EK) Nr. 1107/2009 un Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012 – Tiesības uz aizstāvību – Procesuāls pārkāpums – Acīmredzama kļūda vērtējumā – EFSA kompetence – Samērīgums – Piesardzības princips – Vienlīdzīga attieksme
Lauksaimniecība – Tiesību aktu tuvināšana – Augu aizsardzības līdzekļu laišana tirgū – Regula Nr. 1107/2009 – Apstiprinājuma atjaunošana – Komisijas rīcības brīvība – Pārbaude tiesā – Apjoms
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regula Nr. 1107/2009)
(skat. 52.–56. un 166. punktu)
Lauksaimniecība – Tiesību aktu tuvināšana – Augu aizsardzības līdzekļu laišana tirgū – Regula Nr. 1107/2009 – Darbīgās vielas apstiprināšana – Pieteikuma iesniedzēja pierādīšanas pienākums – Piemērojamība darbīgās vielas apstiprinājuma atjaunošanas procedūrā
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1107/2009 4. panta 1.–3. punkts)
(skat. 57., 58. un 131. punktu)
Iestāžu akti – Īstenošanas regula par tirama apstiprinājuma neatjaunošanu, ar ko aizliegta ar tiramu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem apstrādātu sēklu izmantošana un tirdzniecība – Vispārpiemērojams akts – Pienākums atļaut piedalīties skartajām personām – Neesamība – Atbilstošā tiesiskā regulējuma skaidri formulēta norma – Tiesības tikt uzklausītam – Piemērošanas joma
(Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pants; Eiropas Parlamenta un Padomes Regula Nr. 1107/2009; Komisijas Regula Nr. 844/2012)
(skat. 68.–71. un 84. punktu)
Lauksaimniecība – Tiesību aktu tuvināšana – Augu aizsardzības līdzekļu laišana tirgū – Regula Nr. 1107/2009 – Apstiprinājuma atjaunošana – Atjaunošanas pieteikuma daļēja atsaukšana – Sekas
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1107/2009 12. apsvērums un 6. pants)
(skat. 100. un 103.–105. punktu)
Lauksaimniecība – Tiesību aktu tuvināšana – Augu aizsardzības līdzekļu laišana tirgū – Regula Nr. 1107/2009 – Apstiprinājuma atjaunošana – Komisijas pienākums ievērot ziņotājas dalībvalsts secinājumus – Neesamība
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regula Nr. 1107/2009; Komisijas Regulas Nr. 844/2012 14. panta 1. punkts)
(skat. 141. punktu)
Tiesību aktu tuvināšana – Vielu un maisījumu klasificēšana, iepakošana un marķēšana – Regula Nr. 1272/2008 – Augu aizsardzības līdzekļu sastāvā esošo vielu radītās bīstamības klasificēšana – Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) kompetence – Neesamība – Darbīgās vielas klasificēšana īpašā bīstamības klasē – Nozīme, identificējot un paziņojot vielu bīstamību saskaņā ar Regulu Nr. 1272/2008 un identificējot Regulā Nr. 1107/2009 paredzēto apstiprināšanas kritēriju ievērošanu
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1272/2008 un Nr. 1107/2009)
(skat. 152. un 154. punktu)
Lauksaimniecība – Tiesību aktu tuvināšana – Augu aizsardzības līdzekļu laišana tirgū – Regula Nr. 1107/2009 – Piesardzības principa piemērošana – Piemērošanas joma – Apstiprinājuma atjaunošana – Ietveršana – Pārbaude tiesā – Robežas – Acīmredzama kļūda vērtējumā
(LESD 9. pants un 168. panta 1. punkts; Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 35. pants; Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas Nr. 1107/2009 8. apsvērums, 1. panta 2. punkts un 4. pants)
(skat. 178.–183., 189., 192., 193. un 200. punktu)
Eiropas Savienības tiesības – Principi – Piesardzības princips – Piemērošanas joma – Pamatnostādnes par piesardzības principu – No darbības vai bezdarbības izrietošo priekšrocību un trūkumu izvērtēšanas kārtība
(LESD 191. panta 2. punkts)
(skat. 195., 196. un 201. punktu)
Lauksaimniecība – Tiesību aktu tuvināšana – Augu aizsardzības līdzekļu laišana tirgū – Regula Nr. 1107/2009 – Apstiprinājuma atjaunošana – Atjaunošanas procedūras īstenošana – Tirams – Citas pārskatīšanai iesniegtās darbīgās vielas, kurām piemērota labvēlīgāka attieksme – Vienlīdzīgas attieksmes principa pārkāpums – Neesamība
(Eiropas Parlamenta un Padomes Regula Nr. 1107/2009)
(skat. 203.–205. punktu)
Rezumējums
Darbīgā viela tirams (turpmāk tekstā – “tirams”), kas tiek izmantota fungicīdos dažādiem augļiem un augiem, pirmo reizi tika apstiprināta 2004. gada 1. augustā (
1
). Taminco BVBA un Arysta LifeScience Great Britain Ltd (turpmāk tekstā – “prasītājas”), sabiedrības, kuras visā Savienībā tirgo darbīgo vielu tiramu, kā arī tiramu saturošus augu aizsardzības līdzekļus, atbilstoši Regulai Nr. 1107/2009 (
2
) 2014. gadā iesniedza pieteikumu tā apstiprinājuma atjaunošanai (
3
). Atjaunošanas procedūras laikā prasītājas savu pieteikumu, kas sākotnēji attiecās uz tirama izmantošanu lapu apsmidzināšanai un sēklu apstrādē, ierobežoja, to attiecinot tikai uz izmantošanu sēklu apstrādē.
Ar 2018. gada 9. oktobra Īstenošanas regulu (
4
) Komisija atteicās atjaunot tirama apstiprinājumu un aizliedza izmantot un pārdot sēklas, kas apstrādātas ar tiramu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem. Šajā ziņā apstrīdētās īstenošanas regulas apsvērumos citastarp ir atsauce uz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) secinājumu, kurā citastarp ir uzsvērts, ka patērētājiem un strādniekiem pastāv augsts akūts risks saistībā ar tirama izmantošanu lapu apsmidzināšanā, kā arī paaugstināts risks putniem un zīdītājiem, kas izriet no visiem novērtētajiem reprezentatīvajiem lietošanas veidiem, tostarp sēklu apstrādes.
Prasītājas cēla prasību atcelt apstrīdēto īstenošanas regulu. Vispārējā tiesa šo prasību noraidīja.
Šajā lietā ir radušies divi Vispārējās tiesas judikatūrā neaplūkoti jautājumi, pirmkārt, par to, ka Komisija, iespējams, nav ņēmusi vērā pieteikuma par darbīgās vielas apstiprinājuma atjaunošanu daļēju atsaukšanu, un, otrkārt, par Komisijas pienākumu, piemērojot piesardzības principu, veikt priekšrocību un trūkumu izvērtējumu (
5
) šāda apstiprinājuma atjaunošanas procedūrā.
Vispārējās tiesas vērtējums
Vispirms Vispārējā tiesa precizē, ka princips, saskaņā ar kuru pieteikuma iesniedzējam ir jāpierāda, ka darbīgās vielas apstiprināšanas nosacījumi ir izpildīti, lai saņemtu apstiprinājumu, ir piemērojams arī šādas vielas apstiprinājuma atjaunošanas procedūrā.
Pirmkārt, attiecībā uz prasītāju iebildumiem, saskaņā ar kuriem tām netika dota iespēja izteikties par diviem priekšlikumiem, kas izrietēja no ekspertu sanāksmes EFSA, proti, ilgtermiņa riska zīdītājiem noteikšanā izmantojamās atsauces vērtības samazināšanu un priekšlikumu veikt jaunu tirama klasificēšanu kā 2. kategorijas kancerogēnu vielu (
6
), Vispārējā tiesa norāda, ka apstrīdētā īstenošanas regula ir vispārpiemērojams akts. Ne šādu aktu izstrādes process, ne arī paši šie akti, pamatojoties uz tādiem vispārējiem Savienības tiesību principiem kā tiesības tikt uzklausītam un informētam, neparedz skarto personu piedalīšanos. Šādā kontekstā procesuālās tiesības, kas prasītājām ir saistībā ar apstiprinājuma atjaunošanas procedūru, ir tās, kas ir skaidri paredzētas Regulā Nr. 1107/2009 un Īstenošanas regulā Nr. 844/2012. Šajā ziņā Vispārējā tiesa nekonstatē nevienu neatbilstību, kas varētu būt prasītāju tiesību tikt uzklausītām pārkāpums.
Otrkārt, Vispārējā tiesa izvērtē prasītāju apgalvoto formas trūkumu, jo Komisija neesot ņēmusi vērā, ka pieteikums par tirama apstiprinājuma atjaunošanu izmantošanai lapu apsmidzināšanā ir atsaukts, un nav nekādi nošķīrusi šo izmantošanu no izmantošanas sēklu apstrādei.
Šajā ziņā Vispārējā tiesa iesākumā uzsver, ka Regulā Nr. 1107/2009 nav paredzēta situācija, kurā darbīgās vielas apstiprinājuma atjaunošanas pieteikuma iesniedzējs atsauc savu pieteikumu attiecībā uz kādu no reprezentatīvajiem lietošanas veidiem, ko tas iepriekš ir pieteicis. Turpinājumā tā konstatē, ka apstrīdētās īstenošanas regulas apsvērumos gan ir minēta šāda daļēja atsaukšana. Visbeidzot, Vispārējā tiesa analizē pieteikuma par tirama apstiprinājuma atjaunošanu daļējas atsaukšanas sekas. Tā norāda, ka minētā daļējā atsaukšana notika pēc tam, kad bija pabeigts risku novērtēšanas process, kā rezultātā tika pieņemts EFSA secinājums, kurā bija norādīti vairāki riski saistībā ar tirama izmantošanu lapu apsmidzināšanā un it īpaši – augsts akūts risks patērētājiem un lietotājiem. Prasītājas šajā tiesvedībā šo risku esamību nav apstrīdējušas. Turklāt, ciktāl tie attiecās uz līdzekļiem, kas jau bija laisti tirgū, tie bija reāli, nevis hipotētiski riski. Šādos apstākļos Vispārējā tiesa uzskata, ka gadījumā, ja tiktu veikts jauns novērtējums tikai attiecībā uz sēklu apstrādi, aizkavētos nostājas pieņemšana par tirama [apstiprinājuma] atjaunošanu.
Ņemot vērā arī Komisijas lomu risku pārvaldībā, kā arī to, ka apstrīdētā īstenošanas regula ir vispārpiemērojams tiesību akts, Vispārējā tiesa secina, ka Komisijai nebija pienākuma pamatot šo regulu tikai ar iemesliem, kas saistīti ar tirama izmantošanu sēklu apstrādē. Turklāt tai nebija arī pienākuma veikt vai likt veikt atkārtotu risku novērtējumu, kas attiektos tikai uz šo izmantošanas veidu.
Treškārt, Vispārējā tiesa noraidoši atbild uz jautājumu, vai EFSA ir rīkojusies ultra vires, ierosinot klasificēt tiramu kā 2. kategorijas kancerogēnu. EFSA kompetencē gan nav ierosināt vai lemt par tādas bīstamības klasifikāciju, kas saistīta ar vielām, kuras saskaņā ar Regulu Nr. 1272/2008 ir iekļautas augu aizsardzības līdzekļos. Tomēr tā šādu priekšlikumu neizteica, bet savā secinājumā tikai atsaucās uz ekspertu šajā ziņā vienprātīgu atzinumu apstiprinājuma atjaunošanas procedūras ietvaros. Tāpat šāds atzinums pats par sevi neesot šķērslis tirama apstiprinājuma atjaunošanai. Turklāt, lai gan Regulās Nr. 1272/2008 un Nr. 1107/2009 paredzētās procedūras ir atšķirīgas, jautājumam, vai darbīgā viela ir vai būtu jāklasificē īpašā bīstamības klasē, var būt nozīme abās procedūrās, proti, gan vielu bīstamības apzināšanai un paziņošanai, gan arī tajā ziņā, vai tā atbilst vai neatbilst apstiprināšanas kritērijiem, kas paredzēti Regulā Nr. 1107/2009.
Visbeidzot, attiecībā uz piesardzības principa piemērošanu Vispārējā tiesa pārbauda, vai Komisijai bija pienākums atjaunošanas procedūrā izvērtēt priekšrocības un trūkumus. Šī pārbaude ir daļa no procesa, kura rezultātā tiek veikti atbilstoši pasākumi, lai novērstu noteiktus iespējamos riskus sabiedrības veselībai, drošībai un videi saskaņā ar piesardzības principu, un tā ir viens no identificēto risku pārvaldības procesa posmiem. Vispārējā tiesa secina, ka Komisijai bija jāveic šī pārbaude un ka tā faktiski šo pienākumu bija izpildījusi. Šajā ziņā pietiek konstatēt, ka Komisija ir iepazinusies ar pozitīvām un negatīvām, ekonomiskām un citām sekām, ko var radīt paredzētā darbība, kā arī atturēšanās no tās, un ka tā to ir ņēmusi vērā savā lēmumā, un nav nepieciešams, lai šī ietekme tiktu precīzi izteikta skaitļos, ja tas nav iespējams vai tam ir nepieciešamas nesamērīgas pūles.
(
1
)	Ar Komisijas Direktīvu 2003/81/EK (2003. gada 5. septembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai iekļautu tajā molinātu, tiramu un ciramu kā aktīvās vielas (OV 2003, L 224, 29. lpp.).
(
2
)	Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV 2009, L 309, 1. lpp.).
(
3
)	Šis apstiprinājuma atjaunošanas pieteikums tika iesniegts atbilstoši Komisijas Īstenošanas regulai (ES) Nr. 844/2012 (2012. gada 18. septembris), ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV 2012, L 252, 26. lpp.).
(
4
)	Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1500 par darbīgās vielas tirama apstiprinājuma neatjaunošanu un tādu sēklu izmantošanas un tirdzniecības aizliegšanu, kuras apstrādātas ar augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur tiramu, saskaņā ar Regulu Nr. 1107/2009 un ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulu Nr. 540/2011 (OV 2018, 254, 1. lpp.) (turpmāk tekstā – “apstrīdētā īstenošanas regula”).
(
5
)	Komisijas paziņojuma par piesardzības principu (COM(2000) 1, galīgā redakcija) 6.3.4. punkta izpratnē.
(
6
)	Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV 2008, L 353, 1. lpp.) paredzētos kritērijus.