62024CJ0229_RES
C‑229/24. sz. [Brännelius] (
i
)ügy
TK és OP
kontra
Riksåklagaren
(a Högsta domstolen [Svédország] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
A Bíróság ítélete (negyedik tanács), 2026. április 16.
„Előzetes döntéshozatal – Jogszabályok közelítése – Pénzügyi szolgáltatások egységes piaca – 596/2014/EU rendelet – Piaci visszaélés – Bennfentes kereskedelem – A 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja – A »bennfentes információ« fogalma – Kritériumok – Az információ nyilvános jellege – 17. cikk – Bennfentes információ kibocsátó általi közzététele – Az ajánlatkérő azon határozata, hogy nem ítél oda egy közbeszerzési szerződést egy ajánlattevő vállalkozásnak – E vállalkozás részvényeinek előzetes értékesítése – (EU) 2016/1055 végrehajtási rendelet – 2. cikk – A bennfentes információ nyilvános közzétételére alkalmazott eszközök”
Jogszabályok közelítése – Bennfentes kereskedelem és piaci manipuláció (piaci visszaélés) – Tilalom – Bennfentes információk – Fogalom – Kritériumok – Bennfentes információ pénzügyi eszközök kibocsátója általi közzététele – Az ajánlatkérő azon határozata, hogy nem ítél oda egy közbeszerzési szerződést egy ajánlattevő vállalkozásnak – E vállalkozás részvényeinek előzetes értékesítése – A bennfentes információ nyilvános közzétételére alkalmazott eszközök – Információk harmadik felek általi közzététele – Bennfoglaltság – Feltételek – A nyilvánosság számára hozzáférhető információ – Kizártság
(596/2014 európai parlamenti és tanácsi rendelet, (2), (23), (24) és (49) preambulumbekezdés, 1., 7., 14. és 17. cikk; 2016/1055 tanácsi rendelet, 2. cikk, (1) bekezdés; 2004/109 európai parlamenti és tanácsi irányelv, 21. cikk)
(lásd: 33., 34., 37., 39., 41–47., 50–55., 57., 58., 60–62., 66–68. pont és a rendelkező rész)
Összefoglalás
A Högsta domstolen (legfelsőbb bíróság, Svédország) által előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem alapján a Bíróság az 596/2014 rendelet (
1
) 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett „bennfentes információ” fogalmának értelmezéséről, valamint az ilyen információ e rendelet 17. cikke és a 2016/1055 végrehajtási rendelet (
2
) 2. cikkének (1) bekezdése értelmében vett közzétételének módjairól határoz.
Egy svéd önkormányzati vállalat által kiírt ajánlati felhívást követően az megküldte a szerződés odaítéléséről szóló határozatot az érintett címzetteknek, köztük a sikertelen pályázónak, a Hybricon Bus Systems AB‑nek (a továbbiakban: Hybricon). TK és OP – e társaság két részvényese –az egyik igazgatótól értesültek erről, és eladási megbízást adtak az említett társaságban birtokolt részvényeikre vonatkozóan. Ily módon korlátozták veszteségeiket, mielőtt e részvények értéke zuhanni kezdett, azután, hogy a Hybricon sajtóközleményt tett közzé arról, hogy nem nyerte el az érintett szerződést.
E körülmények között a kérdést előterjesztő bíróság arra keresi a választ, hogy mi az az időpont, amikortól a szerződés odaítéléséről szóló határozatban szereplő információt nyilvánosságra hozottnak kell tekinteni, következésképpen az már nem minősül az 596/2014 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett „bennfentes információnak”.
A Bíróság álláspontja
A Bíróság mindenekelőtt emlékeztet arra, hogy a „bennfentes információ” fogalmának az 596/2014 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti meghatározása négy alapvető elemet foglal magában. Először is, pontos információról van szó. Másodszor, ezt az információt nem hozták nyilvánosságra. Harmadszor, ez az információ közvetlenül vagy közvetve pénzügyi eszközök egy vagy több kibocsátójával, illetve egy vagy több pénzügyi eszközzel kapcsolatos. Negyedszer, ezen információ nyilvánosságra hozatala valószínűleg jelentős hatást gyakorolna a szóban forgó pénzügyi eszközök vagy a kapcsolódó származtatott pénzügyi eszközök árára.
Ezt követően, ami a második elemet illeti, nevezetesen azt, hogy az információt „nem hozták nyilvánosságra”, a Bíróság pontosítja, hogy ez az uniós jog önálló fogalma. Mivel az 596/2014 rendelet 7. cikke nem pontosítja, hogy milyen eszközzel kell valamely információ közzétenni, figyelembe kell venni azt a kontextust, amelybe e rendelkezés illeszkedik, és különösen e rendelet 17. cikkét, amelynek értelmében az uniós jogalkotó meghatározó szerepet kívánt biztosítani a kibocsátónak a bennfentes információk közzététele tekintetében. Így az ilyen közzétételére egyrészt a lehető leggyorsabban és indokolatlan késedelem nélkül kell sort keríteni, másrészt pedig meg kell felelnie a megbízhatóságra vonatkozó különleges követelményeknek, továbbá könnyen, teljeskörűen és megkülönböztetésmentesen hozzáférhetőnek kell lennie valamennyi befektető, valamint az érintett piacok többi szereplője számára.
Ami az ilyen információ gyors terjesztésére vonatkozó követelményt illeti, a pénzügyi rendszer stabilitásának megőrzése érdekében a bennfentes információ közzététele csak kivételes körülmények között és szigorú feltételek tiszteletben tartása mellett késleltethető. Ha azonban a bennfentes információ bizalmas jellege már nem biztosított, az ilyen közzétételt a lehető leghamarabb és indokolatlan késedelem nélkül meg kell tenni.
Ami a belső információk megbízhatóságára, valamint az azokhoz való, az érintett befektetők és egyéb piaci szereplők általi könnyű és teljes körű hozzáférésre vonatkozó követelményeket illeti, a Bíróság emlékeztet arra, hogy az 596/2014 rendelet célja az Unió pénzügyi piacai integritásának biztosítása és a befektetők e piacokba vetett bizalmának erősítése. Kifejti, hogy valamely pénzügyi eszköz kibocsátója van – helyzete miatt, amely szükségszerűen magában foglalja az érintett pénzügyi eszközhöz kapcsolódó előnyök és kockázatok közvetlen ismeretét – a legjobb helyzetben annak értékeléséhez, hogy valamely információ a „bennfentes információ” jellemzőivel rendelkezik‑e, és hogy biztosítsa az e pénzügyi eszközre vonatkozó pontos, teljes körű és helyes információk lehető legrövidebb időn belüli terjesztését.
Végül a Bíróság hangsúlyozza, hogy az 596/2014 rendelet 17. cikkét a 2016/1055 végrehajtási rendelet rendelkezéseinek fényében kell értelmezni, amely pontosítja annak végrehajtási szabályait. Az említett végrehajtási rendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban az érintett bennfentes információ kibocsátó általi közvetlen nyilvánosságra hozatalán kívül az ilyen információ harmadik feleken keresztül is közölhető, akiket a kibocsátó ezzel bízott meg. Így nem zárható ki, hogy a bennfentes információknak a kibocsátóval fennálló kapcsolatuk miatt minősített harmadik személyek, valamint médiaorgánumok általi hozzáférhetővé tétele megfelelhet a hátrányos megkülönböztetéstől mentes, széles körű és ingyenes terjesztés követelményeinek.
Egyébiránt az a tény, hogy a svéd jognak megfelelően az érintett szerződés odaítéléséről szóló határozatban szereplő információ hozzáférhető volt a nyilvánosság számára, nem vezethet annak megállapításához, hogy ezt az információt az 596/2014 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében nyilvánosságra hozták. Különbséget kell ugyanis tenni egyrészt a nyilvánosság számára hozzáférhető olyan információ között, amelyet valamely személy számára egyénileg, erre irányuló kérelem alapján és az e célból előírt különleges eljárás keretében bocsátanak rendelkezésre, másrészt pedig a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tett olyan információ között, amelyet egyidejűleg korlátlan és meghatározatlan személyi körben terjesztenek, hátrányos megkülönböztetéstől mentesen.
Következésképpen a Bíróság megállapítja, hogy valamely információt nyilvánosságra hozottnak kell tekinteni, és az már nem minősül „bennfentes információnak”, ha azt az 596/2014 rendelet 17. cikkében és a 2016/1055 végrehajtási rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében előírt eszközökkel és követelményeknek megfelelően teszik közzé.
(
i
)	A jelen ügy neve fiktív. Az nem egyezik az eljárásban részt vevő egyetlen fél valódi nevével sem.
(
1
)	A piaci visszaélésekről (piaci visszaélésekről szóló rendelet), valamint a 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2003/124/EK, a 2003/125/EK és a 2004/72/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16‑i 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2014. L 173., 1. o.).
(
2
)	Az 596/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a bennfentes információk megfelelő nyilvános közzétételére és a bennfentes információk nyilvános közzétételének késleltetésére alkalmazott technikai eszközökre vonatkozó végrehajtás‑technikai standardok meghatározásáról szóló, 2016. június 29‑i (EU) 2016/1055 bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2016. L 173., 47. o.).