A Törvényszék (kibővített harmadik tanács) T-189/22. sz., Confédération nationale du Crédit mutuel és társai kontra EKB ügyben 2024. június 5-én hozott ítélete ellen a Confédération nationale du Crédit mutuel és társai által 2024. augusztus 13-án benyújtott fellebbezés
(C-552/24 P. sz. ügy)
Az eljárás nyelve: francia
Felek
Fellebbezők: Confédération nationale du Crédit mutuel és 37 másik fél (a teljes felsorolást a fellebbezés melléklete tartalmazza) (képviselők: A. Gosset-Grainville, M. Trabucchi, C. Duriez avocats)
A másik fél az eljárásban: Európai Központi Bank (EKB)
A fellebbezők kérelmei
A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság:
nyilvánítsa a jelen fellebbezést elfogadhatónak és megalapozottnak;
helyezze teljes egészében hatályon kívül az Európai Unió Törvényszékének 2024. június 5-i Confédération nationale du Crédit mutuel és társai kontra Európai Központi Bank ítéletét (T-189/22, EU:T:2024:356), és maga határozzon az annak tárgyát képező jogvitáról;
adjon helyt az elsőfokú eljárás felperesei által előterjesztett kérelmeknek, és ennélfogva részben semmisítse meg az EKB 2022. február 2-i ECB-SMM-2022-FRCMU-6. sz. határozatát és 2022. december 21-i ECB-SSM-2022-FRCMU-75. sz. határozatát;
kötelezze az EKB-t az eljárás összes költségének viselésére.
Jogalapok és fontosabb érvek
Fellebbezésük alátámasztása érdekében a fellebbezők három jogalapra hivatkoznak.
Az első jogalap azon alapul, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, és megsértette az SSM-rendelet1 4. és 16. cikkét, amikor nem állapította meg, hogy az EKB túllépte a 2. pillérre vonatkozó hatáskörét. E jogalap két részre tagolódik:
a Törvényszék elmulasztotta megállapítani, hogy a kockázat azonosítása és az abból következő elemzés nem a fellebbezők egyedi helyzetén alapul;
a Törvényszék elmulasztotta megállapítani, hogy az azonosított kockázat fedezetének kérdése nem képezte a fellebbezők egyedi helyzete megfelelő elemzésének tárgyát.
A második jogalap azon alapul, hogy a Törvényszék figyelmen kívül hagyta a bírósági felülvizsgálati jogkörének terjedelmét, megsértette a hatékony bírósági felülvizsgálat elvét és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkét. E jogalap két részre tagolódik:
a Törvényszék sem kellőképpen, sem helyesen nem elemezte az azon pervezető intézkedés keretében benyújtott SREP-határozatokat, amellyel a Törvényszék arra kötelezte az EKB-t, hogy közölje „a visszavonhatatlan fizetési kötelezettségvállalások hitelintézetek helyzetére gyakorolt hatásának vizsgálatával” foglalkozó valamennyi SREP-határozat kivonatát;
a Törvényszék ezen elemzés pusztán formális vizsgálatára szorítkozva nem értékelte az EKB által előterjesztett egyedi elemzés valódiságát.
A harmadik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott ítélet indokolása hiányos és ellentmondásos.
____________
1 Az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelet (HL 2013. L 287., 63. o.).