AZ ELSŐFOKÚ BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (harmadik tanács)
2004. szeptember 30.
T‑246/02. sz. ügy
Albano Ferrer de Moncada
kontra
az Európai Közösségek Bizottsága
„Tisztviselők – Értékelő jelentés – Késedelmes elkészítés – Az elszenvedett kár jóvátétele”
Teljes szöveg francia nyelven II - 0000
Tárgy:         Egyrészt a felperesnek az 1995?1997-es és az 1997?1999-es tárgyidőszakokra vonatkozó értékelő jelentéseinek késedelmes elkészítése
miatti kártérítésre irányuló, 2001. augusztus 28-i kérelmét hallgatólagosan elutasító bizottsági határozat megsemmisítése,
valamint a felperes 2002. január 14-i panaszát hallgatólagosan elutasító bizottsági határozat szükség szerinti megsemmisítése,
másrészt ezen értékelő jelentések késedelmes elkészítése miatt a felperes által elszenvedett kár jóvátétele iránti kérelem.
Határozat:         Az Elsőfokú Bíróság a Bizottságot arra kötelezi, hogy az általa már megfizetett 1 000 eurón felül a felperesnek 7 000 eurót
fizessen meg. Az Elsőfokú Bíróság a keresetet ezt meghaladóan elutasítja. Az Elsőfokú Bíróság a Bizottságot kötelezi a költségek
viselésére.
Összefoglaló
1.     Tisztviselők ─ Kereset ─ Kártérítési kereset ─ A követeltnél alacsonyabb kártérítési összegnek az adminisztráció által az
eljárás során történő megfizetése ─ Okafogyottá nem vált kereset
(Személyzeti szabályzat, 91. cikk, (1) bekezdés)
2.     Tisztviselők ─ Kereset ─ Előzetes közigazgatási panasz ─ Tárgybeli és jogcímbeli azonosság ─ A panaszban nem szereplő, de
ahhoz szorosan kapcsolódó jogalapok és érvek ─ Elfogadhatóság
(Személyzeti szabályzat, 90. és 91. cikk)
3.     Tisztviselők ─ Értékelés ─ Értékelő jelentés ─ Elkészítés ─ Késedelem ─ Nem vagyoni kárt okozó közszolgálati kötelességszegés
─ Feltételek
(Személyzeti szabályzat, 43. cikk)
4.     Tisztviselők ─ Értékelés ─ Értékelő jelentés ─ Elkészítés ─ Késedelem ─ Szervezeti nehézségekre alapított indokolás ─ Elfogadhatatlanság
─ Részben a tisztviselőnek betudható késedelem
(Személyzeti szabályzat, 43. cikk)
1.     A méltányosan meghatározandó mértékű nem vagyoni kár jóvátételére irányuló kártérítési kereset nem válik teljesen okafogyottá
akkor, ha az eljárás során az adminisztráció kártérítést fizetett, amennyiben ez a kártérítés a felperes által a keresetében
követelt összegnél alacsonyabb.
(lásd az 54. pontot)
2.     A személyzeti szabályzat 91. cikke (2) bekezdésének értelmében a tisztviselői keresetek kizárólag annyiban elfogadhatóak,
amennyiben a kinevezésre jogosult hatósághoz benyújtott, a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése szerinti panasz
előzi meg azokat. Ezen túlmenően a kereseti kérelmek tárgyának meg kell egyeznie az előzetes közigazgatási panaszban kifejtettekével,
és a panaszéval egyező jogcímen nyugvó követeléseket kell tartalmaznia.
Mindazonáltal a panasznak nem célja, hogy szigorúan és véglegesen rögzítse az esetleges peres szakasz kereteit. A közösségi
bíró előtt a követelések a panaszban nem szükségképpen szereplő jogalapokkal és érvekkel kifejthetők, amennyiben ahhoz szorosan
kapcsolódnak.
(lásd az 58. és 59. pontot)
Hivatkozás: a Bíróság C‑62/01. P. sz., Campogrande kontra Bizottság ügyben 2002. április 23-án hozott ítéletének (EBHT 2002.,
I‑3793. o.) 34. pontja; az Elsőfokú Bíróság T‑59/96. sz., Burban kontra Parlament ügyben 1997. május 28-án hozott ítéletének
(EBHT‑KSZ 1997., I‑A‑109. és II‑331. o.) 31. pontja; az Elsőfokú Bíróság T‑193/96. sz., Rasmussen kontra Bizottság ügyben
1998. szeptember 16-án hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 1998., I‑A‑495. és II‑1495. o.) 47. pontja; az Elsőfokú Bíróság T‑197/99. sz.,
Gooch kontra Bizottság ügyben 2000. december 5-én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2000., I‑A‑271. és II‑1247. o.) 35. és 38-40. pontja.
3.     Az a körülmény, hogy az értékelő jelentést a tisztviselő személyzeti aktájához nem szerelték, alkalmas arra, hogy az érintettnek
nem vagyoni kárt okozzon, amennyiben ez a hiányosság kihathatott előmenetelére, vagy ha szakmai jövőjével kapcsolatosan bizonytalansággal
és aggodalommal terhes időszakhoz vezetett.
(lásd a 70. pontot)
Hivatkozás: az Elsőfokú Bíróság T‑78/96. és T‑170/96. sz., W kontra Bizottság egyesített ügyekben 1998. május 28-án hozott
ítéletének (EBHT‑KSZ 1998., I‑A‑239. és II‑745. o.) 233. pontja.
4.     Az értékelő jelentéseknek a személyzeti szabályzatban megszabott határidőben történő rendszeres megszerkesztése és szabályos
elkészítése az adminisztráció feltétlenül teljesítendő kötelezettségei közé tartozik. Az adott intézmény ezért a tisztviselőkkel
szemben fennálló kötelezettségei nem teljesítésének indokolására érvényesen nem hivatkozhat a saját szervezetével kapcsolatos
belső nehézségekre.
Mindazonáltal nem hivatkozhat értékelő jelentésének késedelmes elkészítésére az a tisztviselő, akinek a késedelem legalább
részben felróható, vagy aki ahhoz maga is jelentős mértékben hozzájárult.
(lásd a 81. és 85. pontot)
Hivatkozás: a Bíróság 156/79. és 51/80. sz., Gratreau kontra Bizottság egyesített ügyekben 1980. december 18-án hozott ítéletének
(EBHT 1980., 3943. o.) 15. pontja; az Elsőfokú Bíróság T‑20/89. sz., Moritz kontra Bizottság ügyben 1993. december 16-án hozott
ítéletének (EBHT 1993., II‑1423. o.) 37. és 50. pontja; az Elsőfokú Bíróság T‑279/01. sz., Lebedef kontra Bizottság ügyben
2003. október 23-án hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2003., I‑A‑249. és II‑1203. o.) 57. pontja.