62020TO0727_RES
T‑727/20. sz. ügy
Nigar Kirimova
kontra
az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)
A Törvényszék végzése (kibővített negyedik tanács), 2022. március 9.
„Megsemmisítés iránti kereset – A felperestől független harmadik személy minőségével nem rendelkező ügyvéd általi képviselet – Elfogadhatatlanság”
Bírósági eljárás – Keresetlevél – Alaki követelmények – Ügyvédi aláírás – Az ügyvéd fogalma – Önálló értelmezés
(A Bíróság alapokmánya, 19. cikk, harmadik bekezdés; a Törvényszék eljárási szabályzata, 51. cikk, (1) bekezdés)
(lásd: 17. pont)
Bírósági eljárás – Keresetlevél – Alaki követelmények – Az aláíróval kapcsolatos feltételek – A felekhez képest harmadik személy minőség – A felet alkalmazó jogalany tagjának minősülő ügyvéd általi képviselet – A függetlenség követelményének megsértése
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 47. cikk; a Bíróság alapokmánya, 19. cikk, harmadik bekezdés)
(lásd: 18–22., 24–27., 31–33., 37., 46. pont)
Bírósági eljárás – Keresetlevél – Alaki követelmények – Az aláíróval kapcsolatos feltételek – A felekhez képest harmadik személy minőség – A harmadik személy minőségével nem rendelkező ügyvéd általi képviselet – Elfogadhatatlanság – A keresetindítási határidő lejártát követő hiánypótlás – Megengedhetetlenség
(A Bíróság alapokmánya, 19. cikk, harmadik albekezdés; a Törvényszék eljárási szabályzata, 78. cikk, (6) bekezdés)
(lásd: 47. pont)
Összefoglalás
Az azerbajdzsáni állampolgár N. Kirimova egy ügyvédi iroda jogásza volt. Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalának (EUIPO) hivatásos képviselői jegyzékébe való felvétel érdekében felmentést kért azon követelmény alól, hogy az Európai Gazdasági Térség valamely tagállamának állampolgára legyen. Miután az EUIPO ügyvezető igazgatója elutasította e kérelmet, N. Kirimova keresetet nyújtott be a Törvényszékhez. A keresetlevelet ugyanabban az ügyvédi irodában tagsággal rendelkező ügyvéd írta alá, mint amelyben N. Kirimova a kereset benyújtásakor dolgozott.
Végzésében a Törvényszék kibővített tanácsban határozva a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja. Rámutat arra, hogy a felperes és ügyvédje különösen szoros szakmai kapcsolatban állt, és az ügyvédnek, illetve az őt foglalkoztató irodának egyaránt közvetlen érdeke fűződött a jelen jogvita kimeneteléhez, amely közvetlenül a felperes által a kabinetben gyakorolt hivatásra vonatkozik. Ezért a Törvényszék kimondja, hogy nyilvánvalóan nem tartották tiszteletben azon követelményt, hogy az ügyvéd a felperestől független harmadik személy legyen. (
1
)
A Törvényszék álláspontja
A Törvényszék mindenekelőtt arra emlékeztet, hogy a félnek, amennyiben keresetet kíván a Törvényszékhez benyújtani, olyan „harmadik személy” szolgáltatásait kell igénybe vennie, aki teljesen függetlenül jár el annak érdekében, hogy érdekeit, különösen a hatékony bírói jogvédelemhez való jogát (
2
) a lehető legjobban megóvja és védelmezze. A bíróság előtti képviselet magánjogi és szerződéses jellegű választáson alapuló bizalmi viszonyt követel meg, mivel a jogalany szabadon választhatja meg ügyvédjét, az ügyvéd pedig főszabály szerint szabadon választhatja meg ügyfeleit. Az e kapcsolatba való bármely beavatkozásnak komoly indokokon kell alapulnia, amelyek feltárják a felperes ügyvéddel szembeni védelmének egyértelmű és feltétlen szükségességét. Ezért az ügyvédi függetlenséget nem úgy kell érteni, hogy az ügyvédnek semmiféle kapcsolata nem állhat fenn az ügyfelével, hanem hogy olyan kapcsolatok nem állhatnak fenn, amelyek nyilvánvalóan veszélyeztetik az ügyvéd azon képességét, hogy megbízójának érdekeit a legjobban szolgálva lássa el védelmét.
Ezt követően a Törvényszék rámutat arra, hogy az uniós bíróság azon lehetősége, hogy a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítsa, kizárólag az ügyvédi függetlenség nyilvánvaló hiányának eseteire korlátozódik. Azok az esetek, amikor az ügyvéd akadályoztatva van megbízottja képviseletében, csak olyan jellegűek és mértékűek lehetnek, amelyek tekintetében nyilvánvaló, hogy az ügyvédet olyan gazdasági vagy személyes kötelékek fűzik a jogvitához vagy valamelyik félhez, amelyek megkérdőjelezik a valódi függetlenségét. A Törvényszék e tekintetben hangsúlyozza, hogy minden helyzetet eseti alapon kell vizsgálni, figyelembe véve azt a szakmai környezetet, amelyben az ügyvéd közreműködik.
Végül a Törvényszék megállapítja, hogy a jelen ügyben a felperes és ügyvédje különösen szoros szakmai kapcsolatban állt egymással ugyanazon ügyvédi irodában. Ezenkívül az iroda és az ügyvéd visszatérően jelezte, hogy érdekük fűződik a felperes által az EUIPO‑hoz intézett kérelemhez és a jogvita kimeneteléhez, közvetlen kapcsolatban a felperes által az ügyvédi irodában gyakorolt hivatással, továbbá azt állították, hogy a megtámadott határozat kárt okozott nekik. Következésképpen a felperes ügyvédje ilyen körülmények között nem tekinthető független harmadik személynek, és ennélfogva nem lehetett független harmadik személynek minősülő „ügyvédnek” tekinteni.
Egyébiránt az a tény, hogy az irodát és az ügyvédet a felperessel összekötő kapcsolat a kereset megindítását követően megszakadt, és hogy a felperest ettől kezdve egy második, kívülálló ügyvéd is segíti, semmilyen hatással nincs a kereset elfogadhatóságára. A Törvényszék ugyanis emlékeztet arra, hogy egyrészt a kereset elfogadhatóságát a keresetlevél benyújtásának időpontjában fennálló helyzet alapján kell megítélni, másrészt pedig eljárni jogosult ügyvéd általi képviseletre vonatkozó követelmény nem képezheti hiánypótlás tárgyát a keresetindítási határidő eltelte után. (
3
)
(
1
)	E követelmény az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 19. cikkének harmadik bekezdéséből következik.
(
2
)	E jogot az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke biztosítja.
(
3
)	A Törvényszék eljárási szabályzata 78. cikkének (6) bekezdése alapján.