62023CC0554
LAILA MEDINA
FŐTANÁCSNOK INDÍTVÁNYA
Az ismertetés napja: 2024. november 28. (
1
)
C‑554/23. P. és C‑568/23. P. sz. egyesített ügyek
Fertilizers Europe
kontra
AO Nevinnomysskiy Azot,
AO Novomoskovskaya Aktsionernaya Kompania NAK „Azot” (C‑554/23 P),
valamint
Európai Bizottság
kontra
AO Nevinnomysskiy Azot,
AO Novomoskovskaya Aktsionernaya Kompania NAK „Azot” (C‑568/23 P)
„Fellebbezés – Dömping – Oroszországból származó ammónium‑nitrát behozatala – Végleges dömpingellenes vámok – Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem – Az (EU) 2016/1036 rendelet 11. cikkének (2) bekezdése – A 2016/1036 rendelet 5. cikkének (3) és (9) bekezdése – Jogszabályban előírt határidő – A bizonyítékok elegendő jellege”
I. Bevezetés
1.
A jelen indítvány az Európai Bizottság és a Fertilizers Europe által a 2023. július 5‑iNevinnomysskiy Azot és NAKAzot kontra Bizottság ítélet (T‑126/21, EU:T:2023:376) (
2
) hatályon kívül helyezése iránt benyújtott fellebbezésre vonatkozik.
2.
Ítéletével a Törvényszék megsemmisíti az Oroszországból származó ammónium‑nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (
3
) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló (EU) 2020/2100 végrehajtási rendeletet. (
4
) A Törvényszék lényegében megállapította, hogy az említett cikk második és negyedik albekezdése szerint a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet benyújtó uniós gyártóknak legalább három hónappal az érintett dömpingellenes intézkedés érvényességi idejének lejárta előtt kell elegendő bizonyítékot benyújtaniuk a kárt okozó dömping valószínűségére vonatkozóan. Ez azt jelenti, hogy ha e gyártók már benyújtották a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet, a Bizottság nem pótolhatja az e három hónapos időszakon belül benyújtott bizonyítékok elégtelen jellegét.
3.
A Bizottság és a Fertilizers Europe egyaránt úgy véli, hogy a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének a Törvényszék által adott értelmezése súlyosan korlátozza azon hatályvesztési felülvizsgálat megindítása indokoltságának megállapításához szükséges bizonyítékok összegyűjtésének gyakorlatát, amely a dömpingellenes intézkedések meghosszabbítását eredményezheti. Azt állítják, hogy a Törvényszék tévesen értelmezte e rendelkezést, vagy mindenesetre tévesen alkalmazta saját jogi mércéjét a jogvita alapját képező tényállásra.
4.
A jelen ügy lehetőséget nyújt a Bíróságnak arra, hogy egy olyan rendelkezés értelmezéséről döntsön, amely nagy jelentőséggel bír a nem uniós országokból származó dömpinggel szemben az uniós gyártók javára hozott védintézkedések fenntartása szempontjából. A Bíróságnak arról kell döntenie, hogy a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdése második és negyedik albekezdésének értelmezése alátámasztja‑e a Törvényszék azon határidővel kapcsolatos következtetését, amely véleménye szerint a bizonyítékoknak az uniós gyártók által a hatályvesztési felülvizsgálati eljárás keretében történő benyújtására vonatkozik. Ez többek között megköveteli, hogy a Bíróság meghatározza, hogy a 2016/1036 rendeletnek az eredeti panaszokat követő bizottsági vizsgálatokra alkalmazandó egyes rendelkezései relevánsak‑e a hatályvesztési felülvizsgálatok összefüggésében is.
II. Jogi keret
A.
A 2016/1036 rendelet
5.
A 2016/1036 rendelet meghatározza az Európai Unió piacán dömpingelt, nem uniós országokból származó behozatallal szembeni védelemre vonatkozó kereskedelmi védelmi szabályokat.
6.
A 2016/1036 rendelet 5. cikke a következőképpen rendelkezik:
„[…]
(3)   A Bizottságnak, amennyire csak lehetséges, meg kell vizsgálnia a panaszban foglalt bizonyítékok pontosságát és helytállóságát, annak megállapítása céljából, hogy elegendő bizonyíték áll‑e rendelkezésre a vizsgálat megindításához.
[…]
(9)   Amennyiben nyilvánvaló, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az eljárás megindításához, a Bizottság a panasz benyújtásától számított 45 napon belül megindítja a vizsgálatot, és az eljárás megindításáról értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Amennyiben a benyújtott bizonyíték nem elegendő, erről a panasznak a Bizottsághoz való benyújtását követő 45 napon belül tájékoztatni kell a panasztevőt. A Bizottság a panasz benyújtását követően alapszabályként 21 napon belül tájékoztatja a tagállamokat a panaszra vonatkozó elemzéséről.”
7.
A 2016/1036 rendelet 11. cikke a következőképpen rendelkezik:
(1)   A dömpingellenes intézkedések csak addig és olyan mértékben maradnak hatályban, amíg és amennyire az a kárt okozó dömping kivédéséhez szükséges.
(2)   A végleges dömpingellenes intézkedés hatálya a kivetését követő öt év után vagy a dömpingre és a kárra egyaránt kiterjedő legutolsó felülvizsgálat lezárását követő öt év után megszűnik, kivéve, ha a felülvizsgálat azt állapítja meg, hogy ez a megszűnés [helyesen: hatályvesztés] valószínűsíthetően a dömping és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna. A megszűnés [helyesen: hatályvesztés] felülvizsgálatát a Bizottság kezdeményezésére vagy az uniós gyártók/termelők, illetve a nevükben eljáró személyek kérésére kell megindítani, és az intézkedések a felülvizsgálat ideje alatt hatályban maradnak.
A megszűnés [helyesen: hatályvesztés] felülvizsgálatát kell kezdeményezni akkor, ha a kérelem elegendő bizonyítékot tartalmaz arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és az okozott kár további fennállását vagy megismétlődését eredményezi. Ennek valószínűségére utaló bizonyíték lehet például a dömping és a károkozás további fennállása, vagy az, hogy a kár megszűnése részben vagy egészben az intézkedéseknek tudható be, illetve az, hogy az exportőrök körülményei vagy a piaci viszonyok jelzik a további kárt okozó dömping valószínűségét, vagy a nyersanyagpiaci torzulások további fennállása.
Az e bekezdés szerinti vizsgálatok elvégzésekor az exportőrök, importőrök, az exportáló ország képviselői és az uniós gyártók/termelők számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a felülvizsgálati kérelemben szereplő állításokat kiegészítsék, cáfolják, azokhoz észrevételeket fűzzenek, és a határozat meghozatalában megfelelően figyelembe kell venni minden, a tárgyhoz tartozó és megfelelően dokumentált bizonyítékot, amelyet azzal kapcsolatban nyújtanak be, hogy mennyire valószínű, illetve valószínűtlen, hogy az intézkedések lejárta a dömping és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna.
Az intézkedések e bekezdésben meghatározottak szerinti alkalmazási időszakának utolsó éve során megfelelő időpontban az intézkedés hatályának küszöbön álló megszűnéséről szóló értesítést kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezután az Unió gyártóinak/termelőinek – az ötéves időszak lejárta előtt legkésőbb három hónappal – joguk van a második albekezdésnek megfelelő felülvizsgálati kérelmet benyújtani. Értesítést kell közzétenni az intézkedések e bekezdés szerinti megszűnésének [helyesen: hatályvesztésének] időpontjáról is.
[…]
(5)   E rendeletnek az eljárásra és a vizsgálatok lefolytatására vonatkozó rendelkezéseit – a határidőkkel kapcsolatos rendelkezések kivételével – minden, a (2), (3) és (4) bekezdésben foglaltaknak megfelelően lefolytatott felülvizsgálatra alkalmazni kell.”
B.
A megtámadott rendelet
8.
A megtámadott rendelet (20), (23) és (29) preambulumbekezdése kimondja:
„(20)
A Bizottság az eredetileg 2019. június 21‑én benyújtott, majd később további információkkal kiegészített felülvizsgálati kérelem (együttesen a továbbiakban: összevont felülvizsgálati kérelem) alapján kezdeményezte a hatályvesztési felülvizsgálatot. A jelen hatályvesztési felülvizsgálat megindításának alapját képező összevont felülvizsgálati kérelem bekerült a nyilvános aktába, és azt konzultáció céljából az érdekelt felek rendelkezésére bocsátották. Amint azt az értesítés 4.1. pontja megállapítja, a kérelmező felülvizsgálati kérelmében bizonyítékot szolgáltatott a tényleges belföldi árakon alapuló rendes értékről, és ezzel egyidejűleg számtanilag is megképezte a rendes értéket arra az esetre, ha a belföldi árak nem tekinthetőek megbízhatónak és a rendes kereskedelmi forgalmat tükrözőnek. Az a tény, hogy az eredeti kérelmet az érintett ország tényleges belföldi árairól rendelkezésre álló információk alapján kiegészítették a becsült rendes értékekkel, nem releváns, amennyiben a Bizottság kezdeményezte a hatályvesztési felülvizsgálatot az összevont felülvizsgálati kérelem alapján.
[…]
(23)
[…] a Bizottság emlékeztet a (20) preambulumbekezdésben kifejtett álláspontjára, miszerint ezt a hatályvesztési felülvizsgálatot az összevont felülvizsgálati kérelem alapján indította meg. A Bizottság úgy véli, hogy a kérelemnek a három hónapos határidőn belül benyújtott változata elegendő bizonyítékot tartalmazott, amely – figyelemmel a kérelmezők által az eredeti kérelem hiánypótlási eljárását követően benyújtott pontosításokra – indokolta a hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
[…]
(29)
[…] amint az a (20) preambulumbekezdésben szerepel, a jelen hatályvesztési felülvizsgálat megindítása nem kizárólag a 2019. június 21‑i eredeti felülvizsgálati kérelem útján kapott információkon alapul, hanem a kérelmező által az eljárás megindítása előtt kiegészített és az összevont felülvizsgálati kérelemben (amely tartalmaz a tényleges belföldi árakon alapuló rendes értékre vonatkozó bizonyítékot, valamint egy számtanilag képzett rendes értéket is arra az esetre, ha a belföldi árak nem minősülnének megbízhatónak) szereplő további bizonyítékon is.”
9.
A megtámadott rendelet 1. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1)   A Bizottság az Oroszországból származó, […] 80 tömegszázalékot meghaladó ammónium‑nitrát‑tartalmú szilárd műtrágyák behozatalára végleges dömpingellenes vámot vet ki.
[…]”
III. A tényállás és az eljárás
A.
A jogvita előzményei
10.
A megtámadott ítélet 1–13. pontja ismerteti az elsőfokú jogvita hátterét. Jelen indítvány szempontjából ezen előzmények a következőképpen foglalhatók össze.
11.
Az AO Nevinnomysskiy Azot és az AO Novomoskovskaya Aktsionernaya Kompania NAK „Azot” (
5
) oroszországi székhelyű ammónium‑nitrát gyártók és ‑exportőrök. Az Oroszországból származó ammónium‑nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 1995. augusztus 16‑i 2022/95/EK tanácsi rendeletből (HL 1995. L 198., 1. o.) eredő dömpingellenes vámot vetnek ki rájuk, amelyet több hatályvesztési felülvizsgálatot követően 2002‑ben, 2008‑ban és 2014‑ben is fenntartottak.
12.
2019. június 21‑én a Fertilizers Europe, a műtrágyagyártók európai szövetsége kérelmet (
6
) nyújtott be a Bizottsághoz e vámoknak a 2016/1036 rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. E megkeresésre azt követően került sor, hogy a Hivatalos Lapban közzétették az egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítést (HL 2019. C 53., 3. o.), amely intézkedések között szerepelt a fenti 11. pontban említett vám.
13.
Az eredeti kérelemben azt állították, hogy az exportárak és a számtanilag képzett rendes érték összehasonlítása alapján bizonyítékok állnak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén folytatódna a dömping. A Fertilizers Europe e tekintetben az Oroszországban fennálló sajátos piaci helyzetre hivatkozott, az árak korlátozására vonatkozó összehangolt megállapodás, és az orosz kormány azon stratégiája miatt, hogy mesterségesen alacsony árakat állapít meg az ammónium‑nitrát fő input anyagát képező földgáz esetében.
14.
A Bizottság kérésére a Fertilizers Europe 2019. augusztus 20‑án kiegészítő információkat nyújtott be, amelyeket beépítettek a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem összevont változatába. (
7
) Az összevont kérelemhez hozzáadott kiegészítő információk az orosz belföldi piacon alkalmazott tényleges árakon alapuló rendes értéken alapultak.
15.
2019. szeptember 23‑án a Bizottság közzétette az Oroszországból származó ammónium‑nitrát behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztésének felülvizsgálatára irányuló eljárás megindításáról szóló értesítést (HL 2019. C 318., 6. o.), (
8
) mivel úgy ítélte meg, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához és a vizsgálat lefolytatásához.
16.
A vizsgálat eredményeként a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Oroszországból származó ammónium‑nitrátra vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a dömping és a kár megismétlődése. A megtámadott rendelet elfogadásával tehát úgy határozott, hogy ezen intézkedéseket öt évvel meghosszabbítja.
B.
A Törvényszékhez benyújtott megsemmisítés iránti kereset és a megtámadott ítélet
17.
A Törvényszék Hivatalához benyújtott keresetlevelükkel az elsőfokú eljárás felperesei az EUMSZ 263. cikk alapján keresetet indítottak a megtámadott rendelet megsemmisítése iránt. Keresetük alátámasztása érdekében egyetlen jogalapra hivatkoznak, amely lényegében a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) és (5) bekezdésének, valamint ugyanezen rendelet 5. cikke (3) bekezdésének azáltal történő megsértésén alapul, hogy a Bizottság tévesen indította meg a hatályvesztési felülvizsgálati eljárást, annak ellenére, hogy erre vonatkozóan nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték.
18.
Először is különösen a felperesek szerint a Bizottságnak kizárólag az eredeti kérelmet kellett volna figyelembe vennie ahhoz, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat megindítása érdekében előterjesztett bizonyítékok elegendő jellegére vonatkozó értékelését alátámassza, nem pedig azokat a kiegészítő információkat, amelyek megváltoztatták az említett kérelem lényegét. Másodszor azzal érveltek, hogy az eredeti kérelem nem tartalmazott elegendő bizonyítékot a dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozóan az intézkedések hatályvesztése esetén. Harmadszor előadták, hogy mindenesetre a Bizottság tévesen állapította meg, hogy az összevont kérelem elegendő bizonyítékot tartalmazott e valószínűségre vonatkozóan.
19.
A megtámadott ítéletben a Törvényszék megállapította, hogy a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének szó szerinti értelmezéséből (
9
), valamint e rendelkezés céljából (
10
) az következik, hogy annak vizsgálatát, hogy az uniós gyártók által benyújtott kérelem elegendő bizonyítékot tartalmaz‑e a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, kizárólag az érintett dömpingellenes intézkedés érvényességi idejének lejárta előtt legkésőbb három hónappal benyújtott információk alapján kell elvégezni. (
11
) A Törvényszék álláspontja szerint megengedett, hogy a Bizottság ezen időszak alatt további felvilágosítást kapjon vagy kérjen az uniós gyártóktól, ami a kérelem összevont változatát eredményezi. Ezek az információk azonban csak kiegészíthetik vagy megerősíthetik a jogszabályban előírt határidőn belül benyújtott, elegendő bizonyítékot. Nem minősülhetnek új érveknek vagy bizonyítékoknak, és nem pótolhatják az említett kérelemben foglalt bizonyítékok elégtelen jellegét. (
12
) A Törvényszék továbbá úgy ítélte meg, hogy a 2016/1036 rendelet 5. cikkének (3) és (9) bekezdésével összefüggésben értelmezett 11. cikkének (5) bekezdése nem kérdőjelezi meg ezt a megállapítást. (
13
)
20.
A fentiek alapján a Törvényszék úgy ítélte meg egyrészt, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor a megtámadott rendeletben azt állította, hogy nem releváns, hogy az eredeti kérelmet további bizonyítékokkal egészítették ki, és hogy a hatályvesztési felülvizsgálat megindítása igazolható az összevont kérelem alapján. (
14
) Másrészt úgy ítélte meg, hogy az uniós gyártók által a három hónapos határidőn belül benyújtott kiegészítő információk nem értelmezhetők úgy, hogy azok az eredeti kérelemben szereplő bizonyítékok kiegészítésére irányultak. (
15
)
21.
A Törvényszék ezért arra a következtetésre jutott, hogy az elsőfokú eljárás felperesei által benyújtott, a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének megsértésére alapított kifogásnak helyt kellett adni, és a megtámadott rendeletet meg kell semmisíteni, anélkül hogy meg kellene vizsgálni a felperesek által hivatkozott többi kifogást. (
16
)
IV. A Bíróság előtti eljárás és a felek kérelmei
22.
A Fertilizers Europe és a Bizottság a Bírósághoz 2023. szeptember 4‑én és 14‑én benyújtott fellebbezéseikkel a C‑554/23. P. és a C‑568/23. P. sz. ügyekben azt kérik, hogy a Bíróság:
–
helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet,
–
utasítsa el az elsőfokú eljárásban előterjesztett keresetet;
–
az elsőfokú eljárás felpereseit kötelezze a költségek viselésére.
23.
A Bíróság elnöke a 2023. október 9‑i határozatával az írásbeli és a szóbeli szakasz lefolytatása, valamint az ítélethozatal céljából egyesítette a C‑554/23. P. és a C‑568/23. P. sz. ügyeket.
24.
Az elsőfokú eljárás felperesei azt kérik, hogy a Bíróság:
–
a fellebbezést utasítsa el, és hagyja helyben a megtámadott ítéletet;
–
másodlagosan utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé;
–
a fellebbezőket kötelezze a költségek viselésére.
25.
A jelen ügyben nem került sor tárgyalás tartására.
V. Értékelés
26.
A C‑554/23. P. sz. ügyben benyújtott fellebbezésének alátámasztására a Fertilizers Europe négy jogalapra hivatkozik. Többek között a következőkkel érvel:
–
a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor azt állapította meg, hogy a három hónapos határidő kezdete előtt benyújtott kérelemnek elegendő bizonyítékot kell tartalmaznia a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, és e bizonyítékoknak nem csupán a hatályvesztési felülvizsgálat megindításakor kell a Bizottság birtokában lenniük;
–
a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy a 2016/1036 rendelet 5. cikkének (3) bekezdésével és 5. cikkének (9) bekezdésével összefüggésben értelmezett 11. cikkének (5) bekezdése nem teszi lehetővé a három hónapos határidő kezdetét követően a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem tekintetében „új” információk benyújtását;
–
a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy a Fertilizers Europe által a három hónapos határidő kezdetét követően a kiegészítő áralapú dömpingszámítások Bizottság elé terjesztése „új” bizonyítéknak minősül, és hogy a Bizottság nem támaszkodhatott ezekre az információkra annak érdekében, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat megindítása mellett döntsön;
–
a Törvényszék nyilvánvaló értékelési hibát követett el, és elferdítette a rendelkezésére álló tényeket és bizonyítékokat, amikor megállapította, hogy a megtámadott rendeletből nem tűnik ki, hogy a Bizottság úgy ítélte volna meg, hogy az eredeti hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával járna.
27.
A Bizottság a maga részéről a C‑568/23. P. sz. ügyben két jogalapra hivatkozik, amelyek egyrészt a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének értelmezésével kapcsolatos téves jogalkalmazásra, másrészt a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének a megtámadott rendelet tekintetében történő alkalmazásával kapcsolatos téves jogalkalmazásra vonatkoznak.
28.
Mivel a Fertilizers Europe által előterjesztett konkrét érvek fényében a fellebbezésének négy jogalapja lényegében a Bizottság fellebbezésének két jogalapjába foglalható, a jelen ügyet az említett intézménynek a Bíróság előtti beadványának szerkezetét követve vizsgálom meg. Fontos továbbá kiemelni, hogy amennyiben a Bizottság első jogalapjának elemzése során arra a következtetésre jutnánk, hogy az megalapozott, akkor nem lenne szükséges megvizsgálni a második jogalapot, mivel azt csupán másodlagosan terjesztették elő.
A.
Az első, a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének értelmezésével kapcsolatos téves jogalkalmazásra alapított jogalap
1. A felek érvei
29.
A Bizottság és a Fertilizers Europe azt állítja, hogy a Törvényszék tévesen állapította meg, hogy a 2016/1036 rendelet a hatályvesztési felülvizsgálat megindítása céljából elvégzendő vizsgálatot az uniós gyártók által a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésében meghatározott három hónapos határidő előtt benyújtott információkra és bizonyítékokra korlátozza. Véleményük szerint a bizonyítékok elegendő jellegére vonatkozó feltételnek az említett rendelkezés második albekezése alapján csak a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról szóló határozat meghozatalának időpontjában kell teljesülnie. A három hónapos időszak alatt a Bizottság ezért minden olyan további információt bekérhet, amelyet relevánsnak tart annak eldöntése szempontjából, hogy meg kell‑e indítani a hatályvesztési felülvizsgálatot.
30.
Konkrétabban a Bizottság és a Fertilizers Europe azt állítja, hogy a Törvényszéknek a megtámadott ítéletben tett megállapításaival ellentétben a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének szó szerinti értelmezése semleges a tekintetben, hogy a Bizottságnak a bizonyítékok elegendő jellegére vonatkozó értékelését az e cikkben előírt határidőn belül benyújtott kérelemre kell‑e korlátoznia. Ezt a szó szerinti értelmezést a 2016/1036 rendelet rendszertani értelmezése, különösen az említett 5. cikkének (3) és (9) bekezdése is alátámasztja, amelyet az említett rendelet 11. cikkének (5) bekezdése szerint a hatályvesztési felülvizsgálat megindítására is alkalmazandónak kell tekinteni. Végül mindkét fél azzal érvel, hogy a három hónapos határidő célja az uniós gyártóknak a kérelem benyújtásának időzítése tekintetében történő orientálása, annak érdekében, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat esetleges megindítását rendezett módon lehessen megszervezni, és az érdekelt feleket ennek megfelelően lehessen tájékoztatni. Álláspontjuk szerint e határidő célja nem az, hogy a piaci szereplők számára biztonságos jogi helyzetet teremtsen azáltal, hogy ezen az alapon korlátozza azokat az információkat, amelyeket a Bizottság összegyűjthet annak értékelése során, hogy igazolható‑e a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem.
31.
Az elsőfokú eljárás felperesei vitatják ezeket az érveket. Véleményük szerint a Törvényszék helyesen értelmezte a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben értelmezett negyedik albekezdését úgy, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához szükséges bizonyítékok elegendő jellegét a legkésőbb a dömpingellenes intézkedés lejárta előtt három hónappal benyújtott kérelem alapján kell értékelni. Azzal érvelnek, hogy a 2016/1036 rendelet nem teszi lehetővé új bizonyítékok benyújtását az említett, jogszabályban előírt határidőt követően. A három hónapos időszakban csak olyan pontosításokat és magyarázatokat lehet kérni vagy benyújtani, amelyek lehetővé teszik az említett határidőn belül már benyújtott bizonyítékok megértését vagy elegendő jellegének megerősítését. Ezzel szemben, amint azt a Törvényszék is megállapította, az említett kiegészítő információk nem minősülhetnek olyan új érveknek vagy bizonyítékoknak, amelyek a felülvizsgálati kérelem benyújtásának időpontjában nem álltak rendelkezésre.
2. Elemzés
32.
A fellebbezés első jogalapjával a Bíróság arra vonatkozó döntését kérik, hogy a 2016/1036 rendelet 11. cikkének (2) bekezdése a hatályvesztési felülvizsgálat megindításának vizsgálata során arra korlátozza‑e a Bizottságot, hogy az uniós gyártók által az említett rendelkezés negyedik albekezdésében meghatározott három hónapos határidő lejárta előtt benyújtott kérelemben szereplő bizonyítékokat veheti figyelembe, amelyeket legfeljebb az azokat alátámasztó további információkkal egészítettek ki.
33.
A Bíróság következetesen úgy ítélte meg, hogy valamely uniós jogi rendelkezés értelmezéséhez nemcsak annak kifejezéseit, hanem szövegkörnyezetét, és annak a szabályozásnak a célkitűzéseit is figyelembe kell venni, amelynek az részét képezi. (
17
) A megtámadott ítéletben a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy e három értelmezési szabály arra a következtetésre vezet, hogy a 2016/1036 rendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében az uniós gyártóknak a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem benyújtására vonatkozó három hónapos határidő lejárta előtt elegendő bizonyítékot kell szolgáltatniuk arra vonatkozóan, hogy az érintett intézkedés hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és az okozott kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezi.
34.
A 2016/1036 rendelet 11. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a dömpingellenes vámot csak addig és olyan mértékben kell alkalmazni, amíg és amennyire az a kárt okozó dömping kivédéséhez szükséges. A 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének első albekezdése továbbá úgy rendelkezik, hogy a végleges dömpingellenes intézkedés hatálya többek között a legutolsó felülvizsgálat lezárását követő öt év után megszűnik, kivéve, ha egy új felülvizsgálat azt állapítja meg, hogy ez a hatályvesztés valószínűsíthetően a dömping és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna. E hatályvesztési felülvizsgálatot a jelen ügyhöz hasonlóan az uniós gyártók, illetve a nevükben eljáró személyek kérésére vagy a Bizottság kezdeményezésére kell megindítani.
35.
Emellett a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének második albekezdése pontosítja, hogy a hatályvesztés felülvizsgálatát kell kezdeményezni akkor is, ha a kérelem elegendő bizonyítékot tartalmaz arra vonatkozóan, hogy a dömpingellenes intézkedés hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és az okozott kár további fennállását vagy megismétlődését eredményezi. Ez a rendelkezés meghatározza az e valószínűséget igazoló bizonyítékok típusait is. A 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdése pedig úgy rendelkezik, hogy az uniós gyártók legkésőbb három hónappal a dömpingellenes intézkedés ötéves érvényességi idejének lejárta előtt jogosultak felülvizsgálati kérelmet benyújtani. Ez a mondat a „második albekezdésnek megfelelő” kifejezéssel végződik.
a) A szó szerinti értelmezés
36.
Ami a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének szó szerinti értelmezését illeti, a felek lényegében nem értenek egyet a „második albekezdésnek megfelelő” kifejezés terjedelmét illetően, amely – amint már említettem – az említett cikk negyedik albekezdésének második mondatából következik. Az elsőfokú eljárás felperesei a megtámadott ítélettel összhangban úgy érvelnek, hogy ez az utalás azt jelenti, hogy az uniós gyártóknak a felülvizsgálati kérelem benyújtására vonatkozóan nyitva álló három hónapos határidő arra a feltételre is vonatkozik, amely a bizonyítékok elegendő jellegével kapcsolatos, és amelyet e kérelemnek teljesítenie kell ahhoz, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat megindítása igazolható legyen. A Bizottság és a Fertilizers Europe a maga részéről úgy véli, hogy ez az értelmezés egyszerűen nem következik az említett rendelkezések egyikének szövegéből sem, még azok együttes értelmezéséből sem.
37.
Elöljáróban fontos emlékeztetni arra, hogy amikor a „megfelelő” kifejezést egy normatív aktusban használják, azt általában úgy határozzák meg, hogy az egy bizonyos szabállyal „összhangban álló” vagy egy bizonyos szabályt „követve” jelentéssel bír. (
18
) Ha valamely normatív aktus úgy rendelkezik, hogy valamit az adott szabálynak megfelelően kell tenni, akkor azt úgy kell tenni, ahogyan azt az adott szabály előírja. (
19
)
38.
Ami a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdését illeti, a „megfelelő” kifejezés az uniós gyártóknak címzett mondat végén szerepel. Ez a mondat kimondja, hogy a közelgő hatályvesztésről szóló értesítésnek a Hivatalos Lapban történő közzétételét követően az uniós gyártók felülvizsgálati kérelmet nyújthatnak be a Bizottsághoz. E célból konkrét határidőt határoz meg, és külön feltételként rögzíti, hogy a kérelmet a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében foglaltakkal összhangban – „megfelelő[en]” – kell benyújtani.
39.
A felek közötti nézeteltérés középpontjában álló kétértelműség forrása abban gyökerezik, hogy a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdése második albekezdésének első mondata – a szó szerinti értelmezés szerint – nem sorolja fel az uniós gyártóknak címzett, a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem benyújtására vonatkozó feltételeket. Ehelyett ez a mondat a hatályvesztési felülvizsgálat megindítására vonatkozó jogi mércét határozza meg, amelynek címzettje a Bizottság, és amely lényegében kimondja, hogy a felülvizsgálat megindításának időpontjában az említett intézményhez meg kell érkeznie a kárt okozó dömping valószínűségére vonatkozóan elegendő bizonyítékot tartalmazó kérelemnek. Nehezen határozható tehát meg, hogy a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdése második albekezdése első mondatának megfelelően pontosan hogyan kell benyújtani a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet.
40.
Mindazonáltal, ha a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének második albekezdéséből eredő elemeket az uniós gyártók által benyújtott kérelemre is alkalmazni kell, akkor az úgy értelmezhető, hogy e gyártóknak kérelmükben azt kell állítaniuk, hogy az érintett dömpingellenes intézkedés lejárta valószínűsíthetően a kárt okozó dömping folytatódását vagy megismétlődését eredményezi. E célból az e rendelkezésben felsorolt bizonyítéktípusokat is be kellene nyújtaniuk. Ezzel szemben, amennyiben a bizonyítékok elegendő jellegére vonatkozó mérce csak a Bizottságra vonatkozik a felülvizsgálat megindításáról szóló határozat meghozatalának időpontjában, úgy vélem, hogy a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdése második albekezdésének értelmezéséből nem lehet arra következtetni, hogy az uniós gyártók az említett mércének az említett bekezdés negyedik bekezdésében meghatározott három hónapos határidő előtt kötelesek megfelelni. Véleményem szerint egy ilyen értelmezés további hermeneutikai lépést igényel, amelyet az e tekintetben tett egyértelműbb kijelentés hiányában az érintett albekezdések egyik megfogalmazása sem támogat.
41.
Ezt az álláspontot a 2016/1036 rendelet más nyelvi változatai is alátámasztják, amelyeket – amint azt a Bíróság többször is megállapította – figyelembe kell venni, ha az uniós jog valamely rendelkezésének szövege nem egyértelmű, vagy ha annak egyes nyelvi változatai eltérnek. (
20
) Például, amint arra a Bizottság és a Fertilizers Europe rámutat, a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdése negyedik albekezdésének spanyol nyelvi változata az angol nyelvi változatban szereplő „in accordance with” kifejezés helyett az „en virtud de” (
21
) („erejénél fogva”) kifejezést használja. A spanyol nyelvi változat e szövegrész használatával egyértelművé teszi, hogy a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésében említett kérelem megegyezik az e cikk második albekezdésében említett kérelemmel. Ez azonban nem feltétlenül követeli meg, hogy az uniós gyártók az említett második albekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelően nyújtsanak be hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet, ami kizárja annak megállapítását, hogy a bizonyítékok elegendő jellegére vonatkozó követelmény e gyártókra ebben az időpontban vonatkozik.
42.
Az elsőfokú eljárás felpereseinek állításaival ellentétben tehát nem vagyok meggyőződve arról, hogy a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének, különösen e bekezdés második és negyedik albekezdésének szó szerinti értelmezése egyértelműen alátámasztja a Törvényszék azon következtetését, hogy az uniós gyártók által benyújtott, hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemnek már az e rendelkezésben meghatározott három hónapos határidő előtt elegendő bizonyítékot kell tartalmaznia a kárt okozó dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére és különösen az e rendelkezések szerinti felülvizsgálat megindításához szükséges mércére vonatkozóan. Ez az értelmezés nem vezet annak egyértelmű megállapításához sem, hogy a Bizottság nem orvosolhatja az említett gyártók által az említett három hónapos határidőn belül benyújtott bizonyítékok elégtelenségét, és hogy a Bizottság által az állításukat alátámasztó további bizonyítékok összegyűjtése érdekében hozzájuk intézett bármely kérésnek csak megerősítő vagy kiegészítő jellegűnek kell lennie.
b) A rendszertani értelmezés
43.
Tekintettel a fent vizsgált albekezdések kétértelműségére, e rendelkezéseket a jelen indítvány 33. pontjában hivatkozott ítélkezési gyakorlattal összhangban a szövegkörnyezetbe kell helyezni a helyes jelentésük megállapítása érdekében. Az elsőfokú eljárás felperesei és a fellebbezők e tekintetben is szögesen ellentétes álláspontot képviselnek. Míg az előbbiek azzal érvelnek, hogy a Törvényszék helyesen értelmezte a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének szövegkörnyezetét, az utóbbiak szerint a Törvényszék tévedett, amikor nem vette kellőképpen figyelembe az említett rendelet egyéb vonatkozó rendelkezéseit, különösen 5. cikkének (3) és (9) bekezdését.
44.
Elöljáróban azt javasolom a Bíróságnak, hogy a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdése második és negyedik albekezdésének rendszertani értelmezése céljából vegye figyelembe annak első és harmadik albekezdését.
45.
A 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének első albekezdését illetően az utolsó mondat úgy rendelkezik, hogy a dömpingellenes intézkedés felülvizsgálatára nemcsak az uniós gyártók kérése, hanem a Bizottság kezdeményezése alapján is sor kerülhet. A Bizottság tehát továbbra is jogosult arra, hogy saját kezdeményezésére összegyűjtse a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához szükséges bizonyítékokat, még akkor is, ha a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésében előírt határidő – amely csak az uniós gyártók által benyújtott kérelmekre vonatkozik – lejárt.
46.
A belső összhang szempontjából erősen megkérdőjelezhető az az értelmezés, amely szerint egyrészt a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének második és negyedik albekezdése határidőt állapít meg a Bizottságot az uniós gyártók által benyújtott kérelmekkel összefüggésben megillető vizsgálati hatáskör tekintetében, míg másrészt az első albekezdés feljogosítja a Bizottságot arra, hogy bármikor összegyűjthesse a szükséges bizonyítékokat ahhoz, hogy saját maga dönthessen a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról.
47.
E megfontolással szemben az elsőfokú eljárás felperesei úgy érvelnek, hogy mivel a megtámadott rendelet elfogadásához vezető hatályvesztési felülvizsgálatot a Bizottság nem a saját kezdeményezésére indította, az arra vonatkozó állításokat, hogy az ilyen kezdeményezéssel összefüggésben nem írtak elő határidőt az elegendő bizonyíték megszerzését illetően, el kell utasítani. E tekintetben azonban elegendő megjegyezni, hogy egy adott rendelkezés rendszertani értelmezésének célja éppen az, hogy azt az ugyanazon normatív aktusban foglalt többi rendelkezéssel – még akkor is, ha azok nem alkalmazhatók a szóban forgó ügyre – összefüggésbe hozza, és összességében annak legharmonikusabb és legösszefüggőbb értelmet találja meg. Ezért úgy vélem, hogy az elsőfokú eljárás felperesei által előterjesztett kérelemnek nincs jelentősége.
48.
Ami a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdését illeti, az említett rendelkezés előírja, hogy a hatályvesztési felülvizsgálattal kapcsolatos vizsgálatok elvégzésekor a Bizottság határozatának meghozatalában köteles megfelelően figyelembe venni minden, a tárgyhoz tartozó és megfelelően dokumentált bizonyítékot, amelyet azzal kapcsolatban nyújtanak be, hogy mennyire valószínű, illetve valószínűtlen, hogy az intézkedések lejárta a dömping és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna.
49.
E rendelkezés egyértelművé teszi, hogy a Bizottság által a hatályvesztési felülvizsgálat keretében végzett vizsgálatok célja annak biztosítása, hogy a 2016/1036 rendelet 11. cikkének (1) bekezdésében foglalt követelménnyel összhangban a dömpingellenes intézkedés addig maradjon hatályban, amíg az a kárt okozó dömping kivédéséhez szükséges. Ha a Bizottság e feladatának teljesítése érdekében a vizsgálata során köteles minden releváns bizonyítékot alapul venni, akkor a Bizottság e tekintetben nem korlátozható, még időbeli szempontból sem, az általa szükségesnek tartott azon információk vonatkozásában, amelyeket az uniós gyártóktól kérhet annak érdekében, hogy előzetes lépésként eldöntse, hogy indít‑e ilyen vizsgálatot.
50.
Ebből következik, hogy a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének első és harmadik albekezdéséhez visszacsatolva ugyanezen rendelkezés második és negyedik albekezdése koherensebben értelmezhető úgy, ha figyelembe vesszük, hogy a Bizottság további vagy új bizonyítékokat gyűjthet az uniós gyártóktól, ha úgy ítéli meg, hogy az eredeti kérelmükhöz e bizonyítékokra van szükség a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, akár az utóbbi albekezdésben meghatározott három hónapon belül is.
51.
A fenti megállapítás egyébként összhangban van a 2016/1036 rendelet egyéb rendelkezéseinek szellemével, amelyeket véleményem szerint – a megtámadott ítélet megállapításaival ellentétben – a 2016/1036 rendelet 11. cikkének (5) bekezdése alapján a hatályvesztési felülvizsgálatra is alkalmazandónak kell tekinteni. Az utóbbi cikk úgy rendelkezik, hogy a 2016/1036 rendeletnek az eljárásra és a vizsgálatok lefolytatására vonatkozó rendelkezéseit – a határidőkkel kapcsolatos rendelkezések kivételével – a hatályvesztési felülvizsgálatra alkalmazni kell. Amint azt a Bizottság és a Fertilizers Europe előadja, ennek a 2016/1036 rendelet 5. cikkének (3) és (9) bekezdése esetében is így kell lennie.
52.
Először is fontos emlékeztetni arra, hogy a 2016/1036 rendeletnek „Az eljárás megindítása” címet viselő 5. cikkének (3) bekezdése meghatározza azt a jogi mércét, amelyet a Bizottságnak alkalmaznia kell annak eldöntésekor, hogy valamely panasz megalapozza‑e az eredeti vizsgálat megindítását. Konkrétabban e bekezdés szerint a Bizottságnak, amennyire csak lehetséges, meg kell vizsgálnia a panaszban foglalt bizonyítékok pontosságát és helytállóságát, annak megállapítása céljából, hogy elegendő bizonyíték áll‑e rendelkezésre a vizsgálat megindításához.
53.
A Törvényszék ítélkezési gyakorlatában (
22
) elismerte – egy olyan értelmezés alapján, amelyet a Bíróság is könnyen elfogadhat –, hogy a 2016/1036 rendelet 5. cikkének (3) bekezdése értelmében a Bizottság nem köteles a panaszban szereplő információkra szorítkozni. Az említett intézmény továbbra is szabadon gyűjthet bármilyen új, kiegészítő bizonyítékot és információt, többek között a panaszostól, annak érdekében, hogy megfeleljen az említett rendelkezésben meghatározott, a vizsgálat megindításához szükséges bizonyítékok elegendő jellegére vonatkozó kritériumnak. (
23
)
54.
E tekintetben fontos rámutatni, hogy mind az eredeti panasz, mind a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem keretében a Bizottság mindenekelőtt azt vizsgálja, hogy van‑e elegendő bizonyíték a vizsgálat megindításához. Az első esetben a benyújtott bizonyítékok elegendő jellegét a dömping és a kár meglétére, valamint az állítólagosan dömpingelt behozatal és az állítólagos kár közötti okozati összefüggésre tekintettel értékeli. (
24
) A második esetben, amint azt fentebb már jeleztem, ez az értékelés annak valószínűségére vonatkozik, hogy a dömpingellenes intézkedés lejárta a dömping és a kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezi. (
25
) A Bizottság tehát a vizsgálat megindítását és lefolytatását követően új dömpingellenes intézkedést fogadhat el, (
26
) vagy fenntarthatja a lejáró dömpingellenes intézkedést. (
27
)
55.
Igaz, hogy – amint azt az elsőfokú eljárás felperesei a megtámadott ítéletben foglaltakkal összhangban megjegyzik – a Bíróság ítélkezési gyakorlatában megállapította, hogy a felülvizsgálati eljárás általában különbözik az előzetes vizsgálati eljárástól, amelyet ugyanazon rendelet más előírásai szabályoznak. (
28
) Ezért az előzetes vizsgálatot szabályozó rendelkezések közül néhány nem alkalmazható a felülvizsgálati eljárásra, tekintettel a 2016/1036 rendelet által bevezetett rendszer általános szerkezetére és célkitűzéseire. (
29
)
56.
Mindazonáltal, tekintettel a 2016/1036 rendelet 11. cikkének (5) bekezdésében foglaltakra, amelyek fő célja, hogy a vizsgálatok lefolytatására vonatkozó rendelkezéseket főszabály szerint a hatályvesztési felülvizsgálatokra is alkalmazandóvá tegyék, véleményem szerint semmi sem indokolja objektívan, hogy a Bizottság vizsgálati jogkörét e felülvizsgálat megindítása céljából korlátozzák azokhoz a vizsgálatokhoz képest, amelyeket az előzetes dömpingellenes vizsgálat megindítása érdekében gyakorolhat. Az egyetlen releváns körülmény, amit figyelembe kell venni e tekintetben az, hogy a Bizottság köteles meghatározni mindkét esetben, hogy kell‑e vizsgálatot indítani, ami azt követeli meg, hogy azonos vizsgálati jogkörökkel rendelkezzen, különösen a panaszban vagy a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt bizonyítékok és adatok elegendő jellege kapcsán.
57.
Másodszor ugyanerre a következtetésre lehet jutni, ha figyelembe vesszük a 2016/1036 rendelet 5. cikkének (9) bekezdését, amelyet a Törvényszék úgy ítélt meg, hogy a jogvita tárgyát képező esetre nem volt alkalmazható. E bíróság álláspontja szerint e rendelkezés kizárólag határidőkre vonatkozik, ezért azt a 2016/1036 rendelet 11. cikkének (5) bekezdésében megállapított kivétel alapján külön kellett választani.
58.
A 2016/1036 rendelet 5. cikkének (9) bekezdése meghatározza azt az eljárást, amelyet a Bizottságnak követnie kell, ha ugyanezen rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerinti panasz érkezik hozzá. Ez az eljárás magában foglalja a panaszos tájékoztatását az eredeti panasz elégséges vagy elégtelen voltáról.
59.
Igaz, hogy a 2016/1036 rendelet 5. cikkének (9) bekezdése előírja, hogy a Bizottság köteles tájékoztatási kötelezettségének az eredeti panasz benyújtásától számított 45 napon belül eleget tenni. Mindazonáltal az ebben az esetben alkalmazandó határidőre való hivatkozás könnyen elválasztható az e rendelkezés alapján fennálló tájékoztatási kötelezettségre vonatkozó megállapítástól. Amint azt a Bizottság ugyanis helyesen megjegyzi, a 2016/1036 rendelet egyetlen más rendelkezése sem szolgál ténylegesen e kötelezettség alapjául, ami azt jelenti, hogy a 2016/1036 rendelet 5. cikkének (9) bekezdése e kötelezettség egyetlen normatív forrása.
60.
Ebből következik, hogy amennyiben a 2016/1036 rendelet 5. cikkének (9) bekezdése lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy vizsgálat indítása céljából további információkat kérjen a panaszostól, ha az eredeti panasz elégtelennek bizonyul, hasonló lehetőséget kell biztosítani annak értékelésével összefüggésben is, hogy hatályvesztési felülvizsgálatot kell‑e indítani. Ismételten úgy vélem, hogy a Törvényszék tévedett, amikor ezzel ellentétes megállapításra jutott. (
30
)
61.
A fenti megfontolásokra tekintettel a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdése második és negyedik albekezdésének rendszertani értelmezése, és különösen az, ahogyan ezek a rendelet más vonatkozó rendelkezéseihez kapcsolódnak, véleményem szerint alkalmas arra, hogy megvilágítsa, milyen értelmet kell adni ezeknek az albekezdéseknek. Ez az értelmezés valójában amellett szól, hogy a Bizottságnak a hatályvesztési felülvizsgálat megindításának vizsgálata során nem kell az uniós gyártók által a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésében meghatározott három hónapos határidő előtt benyújtott eredeti kérelemben szereplő bizonyítékokra szorítkoznia. Éppen ellenkezőleg, a Bizottságnak jogosultnak kell lennie arra, hogy bármilyen további információt kérjen, amelyet szükségesnek tart annak meghatározásához, hogy a hatályvesztési felülvizsgálatot meg kell‑e indítani.
c) Teleologikus értelmezés
62.
Ebben a szakaszban meg kell vizsgálni, hogy a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdése második és negyedik albekezdésének teleologikus értelmezése alapján is elfogadható‑e a jelen indítvány előző pontjaiban javasolt rendszertani értelmezés, tekintettel a hatályvesztési felülvizsgálat és az említett rendelet által létrehozott rendszer céljaira.
63.
A megtámadott ítéletben a Törvényszék ugyanis úgy ítélte meg, hogy a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdéséből eredő határidő célja az, hogy hozzájáruljon a jogi helyzetek biztonságának garantálásához. A Törvényszék egyrészt úgy ítélte meg, hogy e határidő lehetővé teszi a piaci szereplők számára, hogy kellő időben megtudják, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntarthatók‑e. Másrészt ugyanez a határidő lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy megfelelő határidővel rendelkezzen az uniós gyártók által a törvényes határidőn belül benyújtott felülvizsgálati kérelemben foglalt bizonyítékok értékelésére, valamint azok elegendő és releváns jellegéről való meggyőződésre, annak elkerülése érdekében, hogy a dömpingellenes intézkedéseket az előírt határidőn túl indokolatlanul fenntartsák.
64.
Előzetesen emlékeztetnék arra, hogy a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésében meghatározott három hónapos határidőt a 3283/94/EK rendelet (
31
) 11. cikke (2) bekezdésének c) pontja vezette be először a hatályvesztési felülvizsgálati kérelmek vizsgálatára alkalmazandó eljárás tekintetében. A felek egyetértenek abban, hogy e bevezetés egyik célja az volt, hogy az uniós gyártókat a kérelem benyújtásának időzítése tekintetében orientálja, annak érdekében, hogy az intézkedések megszüntetését vagy a hatályvesztési felülvizsgálat megindítását rendezett módon lehessen megszervezni, és az érdekelt feleket ennek megfelelően lehessen tájékoztatni.
65.
Ennélfogva a Törvényszék a megtámadott ítéletben helyesen állapította meg, hogy a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésében meghatározott határidő lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy megfelelő határidővel rendelkezzen az uniós gyártók vagy a nevükben eljáró személyek által benyújtott felülvizsgálati kérelemben foglalt bizonyítékok értékelésére, valamint azok elegendő és releváns jellegéről való meggyőződésre.
66.
Megjegyzem azonban, hogy sem a 2016/1036 rendeletben, sem az annak elfogadására vonatkozó történeti háttérben, sem a későbbi módosításokban nincs olyan elem, amely alátámasztaná azt az érvelést, hogy e rendelet egyúttal arra is irányult, hogy a piaci szereplők számára biztonságos jogi helyzetet teremtsen azáltal, hogy korlátozza azt az információtípust, amelyet a Bizottság összegyűjthet annak eldöntése érdekében, hogy igazolható‑e a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem.
67.
E tekintetben először is fontos rámutatni arra, hogy – amint azt a Bizottság állítja – az uniós gyártók által benyújtott, hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet a 2016/1036 rendelet 11. cikkének (5) bekezdésében előírtak szerint a vizsgálat megindításáról szóló értesítésnek a Hivatalos Lapban történő közzétételéig egyetlen érdekelt féllel sem osztják meg. Ez egyrészt azt jelenti, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat megindítását megelőző szakasz nem kontradiktórius, másrészt pedig azt, hogy a három hónapos határidő nem tekinthető úgy, hogy az bármely más érdekelt fél védelemhez való jogának védelmét szolgálja. E felek élhetnek anyagi és eljárási jogaikkal magának a felülvizsgálati eljárásnak a során.
68.
Másodszor, amint azt a jelen indítvány 49. pontjában röviden említettem, a 2016/1036 rendelet 11. cikkének (1) bekezdése egyértelművé teszi, hogy a hatályvesztési felülvizsgálati eljárás fő célja annak biztosítása, hogy a dömpingellenes intézkedések csak addig maradjanak hatályban, amíg az a kárt okozó dömping kivédéséhez szükséges. Ez a megállapítás nyilvánvalóan összhangban van a 2016/1036 rendelet általános céljával, amely rendelet „Alapelvek” című 1. cikkének (1) bekezdésében úgy rendelkezik, hogy dömpingellenes vám alkalmazható minden olyan dömpingelt termékre, amelynek az Európai Unióban történő szabad forgalomba bocsátása kárt okoz. Vitathatatlanul a Bizottság nem képes egyértelműen ellátni a 2016/1036 rendelet 11. cikkének (1) bekezdése által az említett intézményre ruházott, a nemzetközi kereskedelmi jogszabályokkal, különösen a Kereskedelmi Világszervezet jogszabályaival összhangban álló feladatokat, ha megállapítást nyer, hogy a Bizottság az uniós gyártóktól gyűjthető információk tekintetében korlátozott hatáskörrel bír időbeli szempontból. Az előző megfontolás figyelmen kívül hagyását nem indokolja semmilyen más, különösen a felülvizsgálat alá vont dömpingellenes vámmal érintett vállalkozásokra vonatkozó fontos célkitűzés.
69.
Ebből következik, hogy bár a Törvényszék helyesen állapíthatta meg, hogy a 2016/1036 rendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírt határidő megfelelő időt biztosít a Bizottság számára a felülvizsgálati kérelemben foglalt bizonyítékok értékelésére, valamint azok elegendő és releváns jellegéről való meggyőződésre, annak elkerülése érdekében, hogy a dömpingellenes intézkedéseket az előírt határidőn túl indokolatlanul fenntartsák, nem értékelte helyesen azokat a célkitűzéseket, amelyeknek a 2016/1036 rendelet 11. cikkének (1) bekezdése szerint a hatályvesztési felülvizsgálati eljárásoknak meg kell felelniük. Különösen, tévesen állapította meg, hogy a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésében rögzített három hónapos időszak arra irányul, hogy jogbiztonságot biztosítson a piaci szereplők számára, különösen azáltal, hogy korlátozza azon információk jellegét, amelyeket a Bizottság megszerezhet annak eldöntése érdekében, hogy meg kell‑e indítani a hatályvesztési felülvizsgálatot.
70.
Tekintettel az előző pontokban javasolt teleológiai elemzésre, a 2016/1036 rendelet 11. cikkének (1) bekezdése, valamint 11. cikke (2) bekezdésének második és negyedik albekezdése fényében a hatályvesztési felülvizsgálati eljárásokkal elérni kívánt célok megerősítik az említett rendelkezések rendszertani értelmezésének következtetéseit, amint azt a jelen indítvány 61. pontjában kifejtettem.
3. Záró megjegyzések
71.
A fenti megfontolásokból következik, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata által az uniós jog valamely rendelkezése értelmének megismerésére vonatkozóan megállapított szabályok egyike sem támasztja alá a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdése második és negyedik albekezdésének a Törvényszék által adott, a megtámadott ítéletből kitűnő értelmezését.
72.
Ezért azt a következtetést kell levonnom, hogy a Törvényszék által levont következtetéssel ellentétben a Bizottság helyesen ítélte meg úgy, hogy az említett rendelkezések értelmében, miután az uniós gyártók benyújtják a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet, ezen intézmény hatásköre nem korlátozott a tekintetben, hogy minden olyan további információt összegyűjtsön, amelyet szükségesnek ítél annak megállapításához, hogy szükség van‑e felülvizsgálati eljárás megindítására. A Bizottság akkor sem alkalmazta tévesen a jogot, amikor a megtámadott rendeletben azt állította, hogy nem releváns, hogy az eredeti kérelmet további információkkal egészítették‑e ki, és hogy a felülvizsgálat megindítása igazolható az összevont kérelem alapján.
73.
A Bizottság és a Fertilizers Europe által benyújtott első fellebbezési jogalapnak tehát helyt kell adni.
74.
Emellett az Európai Unió Bírósága alapokmánya 61. cikkének első bekezdése értelmében, ha a fellebbezés megalapozott, a Bíróság a Törvényszék határozatát hatályon kívül helyezi Ha a per állása megengedi, az ügyet maga a Bíróság is érdemben eldöntheti. Vissza is utalhatja az ügyet határozathozatalra a Törvényszékhez.
75.
Mivel azt javaslom, hogy a Bíróság adjon helyt a Bizottság és a Fertilizers Europe által előterjesztett első fellebbezési jogalapnak, amely a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének értelmezésével kapcsolatos téves jogalkalmazásra hivatkozik, a megtámadott ítéletet következésképpen hatályon kívül kell helyezni anélkül, hogy meg kellene vizsgálni a másodlagosan előterjesztett második fellebbezési jogalapot, amely arra vonatkozik, hogy a Fertilizers Europe által benyújtott kiegészítő információk mindenesetre az eredeti kérelemben szereplőket megerősítő vagy kiegészítő információnak minősíthetők‑e.
76.
Emellett, mivel az elsőfokú eljárás felperesei a Törvényszék előtti megsemmisítés iránti keresetük alátámasztására azzal érveltek, hogy a Bizottság mindenesetre tévedett, amikor úgy ítélte meg, hogy az összevont kérelem elegendő bizonyítékot tartalmaz a dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozóan, és hogy ezt a kérelmet az elsőfokú eljárásban nem vizsgálták, a per állása nem teszi lehetővé, hogy a Bíróság a jelen ügyben jogerős ítéletet hozzon.
77.
Következésképpen az ügyet vissza kell utalni a Törvényszék elé, a költségekről pedig jelenleg nem szükséges határozni.
VI. Végkövetkeztetések
78.
A jelen indítvány elemzésének fényében azt javaslom, hogy a Bíróság:
–
helyezze hatályon kívül a 2023. július 5‑iNevinnomysskiy Azot és NAK Azot kontra Bizottság ítéletet (T‑126/21, EU:T:2023:376);
–
utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé;
–
a költségekről jelenleg ne határozzon.
(
1
)	Eredeti nyelv: angol.
(
2
)	A továbbiakban: megtámadott ítélet.
(
3
)	A módosított, az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8‑i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2016. L 176., 21. o.; a továbbiakban: 2016/1036 rendelet).
(
4
)	Az Oroszországból származó ammónium‑nitrát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló, 2020. december 15‑i bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2020. L 425., 21. o.; a továbbiakban: megtámadott rendelet).
(
5
)	A továbbiakban: az elsőfokú eljárás felperesei.
(
6
)	A továbbiakban: eredeti kérelem.
(
7
)	A továbbiakban: összevont kérelem.
(
8
)	A továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés.
(
9
)	A megtámadott ítélet 65–68. pontja.
(
10
)	A megtámadott ítélet 69 és 70. pontja.
(
11
)	A megtámadott ítélet 76., 77. és 103. pontja.
(
12
)	A megtámadott ítélet 71–74. pontja.
(
13
)	A megtámadott ítélet 78–85. és 86–92. pontja.
(
14
)	A megtámadott ítélet 104. pontja.
(
15
)	A megtámadott ítélet 136. pontja.
(
16
)	A megtámadott ítélet 141. és 142. pontja.
(
17
)	Lásd többek között: 2016. november 16‑iHemming és társai ítélet (C‑316/15, EU:C:2016:879, 27. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
(
18
)	Lásd: Cambridge English Dictionary (2024), elérhető itt: https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/accordance?q=in+accordance+with.
(
19
)	Lásd: Collins Dictionary (2024), elérhető itt: https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/in-accordance-with#google_vignette.
(
20
)	Lásd többek között: 2023. január 17‑iSpanyolország kontra Bizottság ítélet (C‑632/20 P, EU:C:2023:28, 42. pont).
(
21
)	A 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdése negyedik albekezdésének spanyol nyelvi változata szerint „.[…] Los productores de la Unión podrán presentar una solicitud de reconsideración en virtud de lo dispuesto en el párrafo segundo por lo menos tres meses antes de la finalización del período de cinco años […]”.
(
22
)	Lásd: 2016. december 15‑iGul Ahmed Textile Mills kontra Tanács ítélet, (T‑199/04 RENV, EU:T:2016:740).
(
23
)	Uo. (96. pont).
(
24
)	Lásd a 2016/1036 rendelet 5. cikkének (2) bekezdését.
(
25
)	Lásd a 2016/1036 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének második albekezdését.
(
26
)	Lásd a 2016/1036 rendelet 9. cikkét.
(
27
)	Lásd a 2016/1036 rendelet 11. cikkét.
(
28
)	2010. február 11‑iHoesch Metals and Alloys ítélet (C‑373/08, EU:C:2010:68, 65. és 66. pont).
(
29
)	Uo. (77. pont).
(
30
)	Röviden hozzá kell tennem, hogy amint az a jelen indítvány előző pontjaiból következik, az uniós jogalkotó hosszabb időt biztosít a Bizottság számára, hogy határozzon a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő bizonyítékok elegendő jellege tárgyában, nevezetesen 90 napot, mint ez eredeti vizsgálat megindítása esetében, nevezetesen 45 napot. A belső koherencia érdekében ez a körülmény arra invitál, hogy úgy tekintsük, a Bizottság legalább ugyanazokkal a jogkörökkel kellene rendelkeznie a felülvizsgálati eljárásban a bizonyítékok elegendő jellegének elbírálása tekintetében, mint az eredeti vizsgálat keretében, és kifejezetten nem kevesebb jogkörrel. Másképpen értelmetlen lenne az ilyen eltérés a rendelkezésre álló időben, ami nem indokolható kizárólag a felülvizsgálatokra a 2016/1036 rendelet 11. cikkének (6) bekezdése alapján irányadó sajátos eljárással, amint arra a felperesek hivatkoztak.
(
31
)	Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1994. december 22‑i tanácsi rendelet (HL 1994. L 349., 1. o.).