62024CJ0363_RES
Vec C‑363/24
Finansinspektionen proti Carnegie Investment Bank AB
(návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Högsta domstolen)
Rozsudok Súdneho dvora (štvrtá komora) z 19. marca 2026
„Návrh na začatie prejudiciálneho konania – Nariadenie (EÚ) č. 596/2014 – Zneužívanie trhu – Článok 7 ods. 1 – Pojem ‚dôverné informácie‘ – Článok 7 ods. 2 – ‚Presné informácie‘ – E‑mailová správa obsahujúca informácie o zápise osoby do zoznamu osôb, ktoré majú dôverné informácie – Neuvedenie dôvodov, ktoré viedli k tomuto zápisu – Správne posúdenie okolností – Správna informácia – Nevyhnutnosť“
Aproximácia právnych predpisov – Obchodovanie s využitím dôverných informácií a manipulácia s trhom (zneužívanie trhu) – Zákaz – Dôverné informácie – Presné informácie – Pojem – Oznámenie emitenta o zápise osoby do zoznamu osôb, ktoré majú dôverné informácie, a zákaz predaja akcií emitenta touto osobou – Neuvedenie dôvodov – Oznámenie, ktoré by obozretný investor mohol použiť ako základ pre svoje investičné rozhodnutia – Výhodnejšej situácia v porovnaní s ostatnými investormi – Zahrnutie
(Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 596/2014, článok 7 ods. 1 a 2)
(pozri body 29, 30, 34, 36, 38, 39, 45, 46, 57 a bod 1 výroku)
Aproximácia právnych predpisov – Obchodovanie s využitím dôverných informácií a manipulácia s trhom (zneužívanie trhu) – Zákaz – Dôverné informácie – Presné informácie – Pojem – Informácia, ktorá sa v rámci následného vyšetrovania ukáže ako nesprávna – Informácia, ktorá bola v čase jej zverejnenia pravdepodobná a ktorá mohla poskytnúť jej držiteľovi hospodársku výhodu v porovnaní s ostatnými investormi – Zahrnutie
(Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 596/2014, článok 7 ods. 1 a 2)
(pozri body 62 – 72, 74 a bod 2 výroku)
Zhrnutie
Súdny dvor, na ktorý Högsta domstolen (Najvyšší súd, Švédsko) podal návrh na začatie prejudiciálneho konania, sa vyjadril k pojmu „presná informácia“ v zmysle článku 7 ods. 1 a 2 nariadenia č. 596/2014 (
1
) na účely kvalifikácie informácie ako „dôvernej“ v zmysle týchto ustanovení.
Spoločnosť Varvtre, ktorú vlastnil BAK a ktorý bol súčasne generálnym riaditeľom a majoritným akcionárom spoločnosti Starbreeze, uzavrela s bankou Carnegie zmluvu o úvere zabezpečenom záložným právom k akciám. Z dôvodu poklesu ceny akcií spoločnosti Starbreeze sa Varvtre dostala do situácie nadmerného zadlženia, na ktorú Carnegie reagovala začatím postupu predaja týchto akcií.
Nasledujúci deň vedúci oddelenia komunikácie spoločnosti Starbreeze zaslal banke Carnegie e‑mail, v ktorom ju informoval, že BAK bol zapísaný do zoznamu osôb spoločnosti Starbreeze, ktoré majú dôverné informácie, a že už nemôže vykonávať predaj akcií. Tento e‑mail neobsahoval žiadnu informáciu o dôvode tohto zápisu a podľa banky Carnegie teda neexistovala žiadna informácia priamo alebo nepriamo spojená so spoločnosťou Starbreeze, ktorá by predstavovala dôvernú informáciu, keďže ani vyhlásenia uvedeného vedúceho oddelenia o odstúpení finančného riaditeľa z funkcie nepatria pod takúto kvalifikáciu. Po prijatí tohto e‑mailu Carnegie prerušila postup predaja akcií spoločnosti Starbreeze a o niekoľko hodín neskôr ho zase obnovila.
Keďže Úrad pre finančný dohľad sa domnieval, že po doručení uvedeného e‑mailu mala Carnegie prístup k dôverným informáciám, podal proti nej žalobu, ktorou sa domáhal, aby jej bola uložená pokuta za porušenie zákazu obchodovania s využitím dôverných informácií.
Predkladajúci vnútroštátny súd, ktorý sa pýta, či skutočnosti uvedené v e‑maile majú dostatočne presnú povahu na to, aby predstavovali dôvernú informáciu, sa rozhodol obrátiť na Súdny dvor s návrhom na začatie prejudiciálneho konania.
Posúdenie Súdnym dvorom
Súdny dvor v prvom rade pripomenul, že na to, aby mohla byť informácia kvalifikovaná ako „dôverná informácia“, musí byť presná, nesmela byť sprístupnená verejnosti, musí priamo alebo nepriamo súvisieť s jedným alebo viacerými finančnými nástrojmi alebo ich emitentmi a v prípade jej sprístupnenia verejnosti by musela mať významný vplyv na cenu dotknutých finančných nástrojov.
Okrem toho sa informácia považuje za presnú, ak jednak označuje súbor okolností, ktoré existujú alebo ktorých existenciu možno odôvodnene očakávať, a jednak je dostatočne konkrétna, aby umožnila vyvodiť záver týkajúci sa možného vplyvu tohto súboru okolností na ceny dotknutých finančných nástrojov.
Na účely overenia, či je druhá podmienka splnená, Súdny dvor spresnil, že s ohľadom na osobitné okolnosti každého jednotlivého prípadu je potrebné určiť, či táto informácia umožňuje vyvodiť záver o možnom vplyve okolností alebo udalosti, na ktoré sa odvoláva, na cenu dotknutých finančných nástrojov.
Súdny dvor uviedol, že zápis do zoznamu osôb, ktoré majú dôverné informácie, pokiaľ ide o osoby, ktoré majú prístup k dôverným informáciám, spadá pod povinnosť emitentov finančných nástrojov podľa článku 18 nariadenia 596/2014, a teda do vnútornej organizácie dotknutého emitenta pod kontrolou príslušného orgánu.
Oznámenie, ktorého predmetom je zápis osoby do zoznamu osôb emitenta, ktoré majú dôverné informácie, teda v zásade nemôže mať samo osebe vplyv na cenu dotknutých finančných nástrojov, a preto nemôže predstavovať dôvernú informáciu.
Súdny dvor však a priori nevylučuje, že takéto oznámenie môže byť v dôsledku iných súvisiacich skutočností, ako najmä zmienky o tom, že táto osoba nie je oprávnená predávať akcie tohto emitenta, považované za dostatočne presné, keď odhaľuje alebo nepriamo dokladá existenciu východiskovej udalosti, ktorá by mohla mať vplyv na cenu dotknutých finančných nástrojov.
Na tento účel treba najmä overiť, či je vzhľadom na všetky okolnosti konkrétneho prípadu preukázané, že oznámenie takejto informácie môže jej adresátovi umožniť, aby z nej mal priamo alebo nepriamo prospech pri kúpe alebo predaji akcií, a ocitol sa tak vo výhodnejšej situácii v porovnaní s ostatnými investormi.
Hoci informácia o samotnej skutočnosti, že určitá osoba bola zapísaná do zoznamu osôb spoločnosti, ktoré majú dôverné informácie, je ako taká v zásade neutrálna vo vzťahu k otázke, či by bolo pre investora výhodné skôr kúpiť ako predať akcie tejto spoločnosti, doplnenie dodatočnej informácie o uložení tejto osobe zákazu predaja akcií uvedenej spoločnosti nevyhnutne znamená, že táto osoba mala vedomosť o udalosti negatívnej povahy dopadajúcej na záujmy tejto spoločnosti, ktorá by mohla ovplyvniť rozhodnutia takéhoto investora, keď sa o nej dozvie.
Je pravda, že podľa článku 9 ods. 3 nariadenia 596/2014 samotná skutočnosť, že osoba má dôvernú informáciu, neznamená, že táto osoba použila takúto informáciu, a teda uskutočnila obchodovanie s využitím dôverných informácií, ak transakcia je uskutočnená na zabezpečenie splnenia záväzku, ktorý sa stal splatným, v dobrej viere a nie s cieľom obísť zákaz obchodovania s využitím dôverných informácií.
Odsek 6 uvedeného článku však stanovuje, že možno stále predpokladať, že došlo k porušeniu zákazu obchodovania s využitím dôverných informácií, ak príslušný orgán skonštatuje, že dôvod na tieto pokyny na obchodovanie, transakcie alebo konania bol nelegitímny.
Súdny dvor dospel k záveru, že oznámenie emitenta o tom, že určitá osoba bola zapísaná – bez uvedenia dôvodu tohto zápisu – do zoznamu osôb, ktoré majú dôverné informácie, a že táto osoba nie je oprávnená predávať akcie tohto emitenta, môže predstavovať presnú informáciu na účely kvalifikácie informácie ako „dôvernej“, pokiaľ možno preukázať, že obozretný investor by mohol uvedené oznámenie použiť ako jeden zo základov pre svoje investičné rozhodnutia, čím by držiteľ tejto informácie mal prospech na úkor tých, ktorým nie je známa, a pri obchodovaní s finančnými nástrojmi by sa ocitol vo výhodnejšej situácii v porovnaní s ostatnými investormi.
(
1
)	Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 596/2014 zo 16. apríla 2014 o zneužívaní trhu (nariadenie o zneužívaní trhu) a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/6/ES a smerníc Komisie 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES (Ú. v. EÚ L 173, 2014, s. 1).