61993CC0151_DA
Generaladvokatens forslag til afgørelse
Generaladvokatens forslag til afgørelse
++++
Hr. afdelingsformand,
De herrer dommere,
A ° Indledning
1. Den foreliggende sag giver Domstolen lejlighed til at beskaeftige sig mere indgaaende med hoenens anatomi (Gallus gallus domesticus).
2. I 1987 og 1988 eksporterede firmaet M. Voogd Vleesimport en -export BV (herefter benaevnt "Voogd") forskellige partier fjerkraekoed til tredjelande og rejste herfor krav om eksportrestitutioner. De produkter, som sagen er opstaaet paa grund af, er ifoelge angivelserne i forelaeggelseskendelsen dels kyllingelaar med (et stykke af) ryggen (uden gump), dels de forreste stykker af ryggen med vinger (hovedsagelig) fra italienske leverandoerer, som bl.a. betegner dem "pipistrelli". For nemheds skyld skal jeg i det foelgende beskrive disse produkter som "laar med en del af ryggen" og "vinger med en del af ryggen".
3. I sine ansoegninger om eksportrestitutioner betegnede firmaet Voogd tilsyneladende de omhandlede produkter som henholdsvis "laar" og "vinger" og rejste krav om de herfor fastsatte eksportrestitutioner. De myndigheder i Nederlandene, som er kompetente til at udbetale restitutioner, er derfor af den opfattelse, at firmaet Voogd for saa vidt har afgivet falske erklaeringer. Der er derfor rejst straffesag mod firmaet Voogd, som behandles af Gerechtshof, Haag.
4. Gerechtshof, Haag, har forelagt Domstolen foelgende spoergsmaal til praejudiciel afgoerelse:
1.1. Hvad skal der ved en korrekt fortolkning af bilagene til de nedenfor anfoerte kommissionsforordninger forstaas ved de nedenfor under a)-f) angivne varebeskrivelser af fjerkraeprodukter henhoerende under de anfoerte toldpositioner for eksportrestitutioner for fjerkraekoed?
a) Varebeskrivelse: "B. Udskaaret fjerkrae (undtagen spiseligt slagteaffald):
II. Ikke udbenet:
e) Laar og stykker deraf:
3. Af andet fjerkrae".
Toldposition: 0202 B II e) 3.
Forordning: Kommissionens forordning (EOEF) nr. 1151/87 af 27. april 1987 (EFT L 111, s. 21), der traadte i kraft den 1. maj 1987, og Kommissionens forordning (EOEF) nr. 2800/87 af 18. september 1987 (EFT L 268, s. 47), der traadte i kraft den 21. september 1987.
b) Varebeskrivelse: "B. Udskaaret fjerkrae (undtagen spiseligt slagteaffald):
II. Ikke udbenet:
a) Halve og kvarte:
1. Af hoens".
Toldposition: 0202 B II a) 1.
Forordning: (EOEF) nr. 1151/87 og (EOEF) nr. 2800/87.
c) Varebeskrivelse: "B. Udskaaret fjerkrae (undtagen spiseligt slagteaffald):
II. Ikke udbenet:
g) I andre tilfaelde".
Toldposition: 0202 B II ex g).
Forordning: (EOEF) nr. 1151/87 og (EOEF) nr. 2800/87.
d) Varebeskrivelse: "Udskaaret fjerkrae samt slagteaffald (undtagen lever), frosset:
Af hoens af arten Gallus domesticus:
Udskaarne stykker:
Ikke udbenet:
Laar og stykker deraf".
Toldposition: 0207 41 51 000.
Forordning: Kommissionens forordning (EOEF) nr. 3846/87 af 17. december 1987 (EFT L 366, s. 1), der traadte i kraft den 1. januar 1988.
e) Varebeskrivelse: "Udskaaret fjerkrae samt slagteaffald (undtagen lever), frosset:
Af hoens af arten Gallus domesticus:
Udskaarne stykker:
Ikke udbenet:
Andre varer: Halve og kvarte, uden gumpe".
Toldposition: 0207 41 71 100.
Forordning: (EOEF) nr. 3846/87.
f) Varebeskrivelse: "Udskaaret fjerkrae samt slagteaffald (undtagen lever), frosset:
Af hoens af arten Gallus domesticus:
Udskaarne stykker:
Ikke udbenet:
Andre varer: Andre varer".
Toldposition: 0207 41 71 900.
Forordning: (EOEF) nr. 3846/87.
1.2. Under hvilken position skal kyllingelaar med (et stykke af) ryggen (uden gump) henfoeres, for saa vidt angaar
° perioden fra den 1. maj 1987 til den 1. november 1987
° perioden fra den 1. januar 1988 til den 1. oktober 1988?
1.3. Saafremt dette spoergsmaal ikke kan besvares generelt, idet besvarelsen afhaenger af, hvor stor en del af ryggen udskaeringen omfatter, oenskes oplyst:
Hvor stor en del af ryggen skal der vaere tale om, og hvor og hvorledes skal den vaere udskaaret, for at kyllingelaaret med (denne del af) ryggen (uden gump) kan henfoeres under en af de (i de ovennaevnte perioder gaeldende) positioner, der er naevnt ovenfor i spoergsmaal 1.1, punkt a)-f)?
2.1. Hvad skal der ved en korrekt fortolkning af bilagene til de nedenfor anfoerte kommissionsforordninger forstaas ved de nedenfor under a) og b) angivne varebeskrivelser af fjerkraeprodukter henhoerende under de derved anfoerte toldpositioner for eksportrestitutioner for fjerkraekoed?
a) Varebeskrivelse: "B. Udskaaret fjerkrae (undtagen spiseligt slagteaffald):
II. Ikke udbenet:
b) Hele vinger, ogsaa uden vingespids".
Toldposition: 0202 B II b).
Forordning: Kommissionens forordning (EOEF) nr. 267/87 af 28. januar 1987 (EFT L 26, s. 33), der traadte i kraft den 1. februar 1987, og (EOEF) nr. 1151/87.
b) Varebeskrivelse: "Udskaaret fjerkrae samt slagteaffald (undtagen lever), frosset:
Af hoens af arten Gallus domesticus:
Udskaarne stykker:
Ikke udbenet:
Hele vinger, ogsaa uden vingespids".
Toldposition: 0207 41 21 000.
Forordning: (EOEF) nr. 3846/87.
2.2. Under hvilke af de i spoergsmaal 2.1, punkt a) og b), eller i spoergsmaal 1.1, punkt c), naevnte positioner skal det forreste stykke af hoenserygge med vinger henfoeres, for saa vidt angaar
° perioden fra den 1. februar 1987 til den 1. november 1987
° perioden fra den 1. januar 1988 til den 1. september 1988?
2.3. Hvis spoergsmaalet ikke kan besvares generelt, men besvarelsen afhaenger af den maade, hvorpaa det paagaeldende rygstykke er udskaaret, oenskes oplyst:
Hvorledes skal udskaeringen vaere foretaget, for at vingerne med det mellemliggende rygstykke kan henfoeres under en af de (i de ovennaevnte perioder gaeldende) positioner, der er naevnt ovenfor i spoergsmaal 2.1, punkt a) og b), og i spoergsmaal 1.1, punkt c)?
B ° Stillingtagen
5. Jeg er enig med Kommissionen i, at de forelagte praejudicielle spoergsmaal maa omformuleres. Saafremt Domstolen skulle besvare spoergsmaal 1.1 og 2.1, maatte den give en rent abstrakt og helt generel fortolkning af de paagaeldende positioners anvendelsesomraade og indhold, hvilket imidlertid ikke kan vaere Domstolens opgave. Det fremgaar dog ogsaa uden videre af den sammenhaeng, hvori spoergsmaalene er forelagt, at den forelaeggende ret reelt oensker oplyst, under hvilken af de naevnte positioner, man boer tarifere et laar med rygstykke og en vinge med rygstykke. For det tilfaelde, at svaret paa disse spoergsmaal afhaenger af rygstykkets stoerrelse og/eller den maade, det er udskaaret paa, oensker den forelaeggende ret ogsaa naermere angivelser herom fra Domstolen.
6. Med sine spoergsmaal under punkt 1.2 og 2.2 oensker den forelaeggende ret at vide, for det foerste, under hvilke af de naevnte positioner de omhandlede produkter skulle tariferes i perioden mellem den 1. maj og den 1. november 1987, for det andet, hvorledes laar med rygstykke skulle tariferes i perioden mellem den 1. januar og den 1. oktober 1988 og for det tredje, hvorledes vinger med rygstykke skulle tariferes dels i perioden mellem den 1. februar og den 1. november 1987, dels mellem den 1. januar og den 1. september 1988.
For overskuelighedens skyld vil jeg gerne foerst i kronologisk raekkefoelge naevne de kommissionsforordninger om fastsaettelse af eksportrestitutioner inden for sektoren for fjerkraekoed, som var i kraft i de omhandlede perioder, med angivelse af deres ikrafttraedelsesdato:
° forordning nr. 267/87: 1. februar 1987
° forordning nr. 1151/87: 1. maj 1987
° forordning nr. 2303/87 (1): 1. august 1987
° forordning nr. 2800/87: 21. september 1987
° forordning nr. 3205/87 (2): 1. november 1987
° forordning nr. 3865/87 (3): 1. januar 1988
° forordning nr. 158/88 (4): 23. januar 1988
° forordning nr. 7171/88 (5): 21. marts 1988
° forordning nr. 1792/88 (6): 1. juli 1988
° forordning nr. 2882/88 (7): 1. oktober 1988.
Forordning nr. 2303/87 er ikke naevnt i de praejudicielle spoergsmaal. Da de positioner, som er omhandlet i bilaget til denne forordning ° i det omfang de har relevans for denne sag ° imidlertid stemmer overens med positionerne i forordningerne nr. 267/87, nr. 1151/87 og nr. 2800/87, er det ikke noedvendigt at behandle denne forordning saerskilt. Det samme gaelder for saa vidt angaar forordningerne nr. 2303/87 og nr. 2800/87 i forbindelse med de praejudicielle spoergsmaal, som er rejst under punkt 2, idet der ikke er henvist til disse forordninger i spoergsmaalene, selv om de fandt anvendelse inden for den periode, som er naevnt i spoergsmaal 2.2.
Hvad angaar de forordninger, som var i kraft i perioden mellem den 1. januar og den 1. september 1988 (henholdsvis den 1.10.), anvendes der i samtlige disse forordninger den samme nomenklatur, som blev indfoert ved forordning nr. 3846/87 af 17. december 1987 om fastsaettelsen af nomenklaturen over eksportrestitutioner for landbrugsprodukter (EFT L 366, s. 1). Da denne forordning ikke blev aendret i loebet af den omhandlede periode, hvad angaar de her i sagen omhandlede produkter, er det ikke noedvendigt at foretage en naermere gennemgang af de forskellige forordninger om fastsaettelse af eksportrestitutioner for 1988.
Tarifering af et laar med rygstykke
7. Det fremgaar ved en gennemlaesning af det foerste praejudicielle spoergsmaal, at den forelaeggende ret oensker at vide, under hvilken af tre forskellige positioner et laar med rygstykke skal tariferes. Disse tre positioner kan for nemheds skyld betegnes som: kvarte, laar og andet.
Det er uomtvistet, at ingen af disse positioner er defineret i de forordninger, som denne sag vedroerer, nemlig forordningerne nr. 1151/87, nr. 2800/87 og nr. 3846/87.
8. Under disse forhold er det naerliggende at basere sig paa de toldforskrifter, som gaelder paa omraadet. Ifoelge artikel 11, stk. 1, i Raadets forordning nr. 2777/75 af 29. oktober 1975 om den faelles markedsordning for fjerkraekoed (8) ° som de foernaevnte kommissionsforordninger er baseret paa ° skal nemlig de almindelige regler for fortolkningen af den faelles toldtarif og de saerlige regler for dens anvendelse foelges ved tariferingen af de af forordningen omfattede produkter.
9. Det fremgaar ganske vist ikke af disse regler, hvorledes de her i sagen omhandlede positioner "laar (og stykker deraf)" samt "andre varer" skal forstaas. De indeholder dog anvisninger for, hvorledes "halve" og "kvarte" skal fortolkes, saaledes som Kommissionen anfoerte under den mundtlige forhandling. Det fremgaar nemlig af de forklarende bemaerkninger til den faelles toldtarif (9), at der ved "halve" skal forstaas den venstre og hoejre halvdel af fjerkraeet, "som er delt langs rygraden". Ifoelge de forklarende bemaerkninger skal der endvidere ved "kvarte" forstaas
"bagkroppe, bestaaende af underlaar, laar, den bageste del af ryggen og gumpen, samt kvarte forkroppe, i det vaesentlige bestaaende af halvdelen af brystet med tilhoerende vinge".
10. Ifoelge den forelaeggende rets angivelser omfatter det her i sagen omhandlede produkt ikke gumpen. Foelgelig falder et saadant laar med rygstykke ikke ind under begrebet "kvarte" og er dermed ikke omfattet af pos. 0202 B II a) 1 i forordningerne nr. 1151/87 og nr. 2800/87. Selskabet Voogd' s repraesentant har ganske vist under den mundtlige forhandling henvist til, at gumpen af en hoene kun udgoer et lille stykke, som ikke har nogen videre betydning i forhold til de oevrige stykker. Denne omstaendighed alene goer det dog ikke berettiget at se bort fra betingelsen om, at en kvart bagkrop ogsaa skal omfatte gumpen. For at kunne goere dette, maatte toldforskrifterne indeholde angivelser i denne retning, som ikke findes. Det maa derfor ogsaa efter bestemmelserne i forordning nr. 3846/87 antages, at det er vaesentligt for spoergsmaalet om udbetaling af eksportrestitutioner, at den paagaeldende del tillige omfatter gumpen.
11. Pos. 0207 41 71 100 i forordning nr. 3846/87 vedroerer derimod halve og kvarte "uden gumpe". Dette er ikke tilfaeldigt, da der i samme forordning findes en anden position (0207 41 11 000) for "halve eller kvarte". Forskellen mellem de to positioner bestaar derfor i, at gumpen (eller en del deraf) skal vaere med i det ene tilfaelde, men ikke i det andet. Det her i sagen omhandlede laar med rygstykke vil derfor kunne tariferes under pos. 0207 41 71 100 i forordning nr. 3846/87 under den forudsaetning, at det bestaar af en "kvart bagkrop, bestaaende af underlaar, laar" samt "den bageste del af ryggen" (10).
Det tilkommer den nationale ret at afgoere, om disse betingelser er opfyldt. Den maa herved i mangel af naermere bestemmelser herom i faellesskabsretten tage hensyn til national skik og brug med hensyn til, hvorledes en kvart bagkrop skal udskaeres. De foernaevnte forklaringer til den faelles toldtarif er i den forbindelse efter min opfattelse ikke til megen hjaelp. De indeholder ganske vist en forklaring paa, hvorledes halve kroppe skal udskaeres, men de fastslaar ikke, at en "kvart bagkrop" noedvendigvis skal udskaeres af halve, der er udskaaret paa den angivne maade (11).
12. Jeg skal herefter behandle spoergsmaalet om, hvorvidt et laar med en del af ryggen i de naevnte forordningers forstand maa anses for et "laar" eller som henhoerende under "andre varer". For saa vidt angaar perioden efter ikrafttraedelsen af forordning nr. 3846/87 opstaar dette spoergsmaal naturligvis kun, saafremt den nationale ret naar frem til den konklusion, at det omhandlede produkt ikke er nogen "kvart" i foernaevnte betydning.
13. I denne forbindelse har Kommissionen i sit skriftlige indlaeg henvist til de nugaeldende bestemmelser om markedsfoering af fjerkraekoed. Saafremt disse bestemmelser fandt anvendelse, kunne det foreliggende spoergsmaal uden videre besvares paa grundlag heraf. Artikel 1, nr. 2, i forordning nr. 1538/91 (12) indeholder nemlig foelgende bestemmelse i afsnittet om "fjerkraeudskaeringer":
"e) helt laar: laarben, skinneben og laegben med omgivende muskulatur. De to snit skal foretages i leddene.
f) kyllingelaar med en del af ryggen: Vaegten af rygdelen maa ikke vaere over 25% af udskaeringens vaegt."
Det boer her fremhaeves, at ogsaa forordning nr. 3846/87 i mellemtiden er blevet aendret i overensstemmelse hermed. Den indeholder nu en position 0207 41 71 200 med foelgende varebeskrivelse: "Udskaaret fjerkrae samt slagteaffald (undtagen lever), frosset: af hoens af arten Gallus domesticus: udskaarne stykker: ikke udbenet: Andre varer: dele, der omfatter et helt laar eller et stykke heraf og et rygstykke, hvis vaegt ikke maa overstige 25% af den samlede vaegt" (13).
Som anfoert af selskabet Voogd' s repraesentant under den mundtlige forhandling er disse bestemmelser netop blevet udstedt for at bringe saadanne tvivlsspoergsmaal til ophoer, som er opstaaet i et tilfaelde som det foreliggende. Det siger sig selv, at de bestemmelser, som er udstedt paa et senere tidspunkt end den her i sagen omhandlede periode (1987-1988), ikke boer indvirke paa fortolkningen af de bestemmelser, som var i kraft paa tidspunktet for de i sagen relevante omstaendigheder (14).
14. Spoergsmaalet er altsaa, hvorledes positionen for "laar og stykker deraf" skal fortolkes inden for den omhandlede periode. Under den mundtlige forhandling har Kommissionens repraesentant formuleret kernepunktet i dette spoergsmaal paa foelgende maade: Ophoerer et "laar" med at vaere et laar, fordi der sidder en del af ryggen fast paa det?
Kommissionen har under den mundtlige forhandling med rette henvist til, at det ved en maskinel udskaering, som formentlig er den normale fremgangsmaade, der anvendes, naeppe kan undgaas, at der bliver et lille stykke af ryggen haengende ved laaret. Dette bekraeftes af den faglitteratur paa omraadet, som jeg har gennemgaaet (15). Ifoelge foernaevnte forordning nr. 1538/91 skal udskaeringer af laar foretages "i leddene". Selv om denne forordning som tidligere anfoert ikke finder anvendelse paa denne sag, kan der uddrages visse retningslinjer heraf til brug for sagen. Det fremgaar nemlig i slutningen af denne forordnings artikel 1, nr. 2, at snittene for visse produkters vedkommende (herunder for "laar") kan foretages "naer leddene" indtil den 31. december 1991. Heraf kan udledes, at et saadant "laar" ikke noedvendigvis paa tidspunktet for udstedelsen af denne forordning ifoelge den opfattelse, som var fremherskende i medlemsstaterne, behoevede at vaere begraenset til laaret som saadant (16). Det kan derfor meget vel vaere rigtigt, som selskabet Voogd har anfoert i et svar paa et skriftligt spoergsmaal fra Domstolen, at begrebet "kyllingelaar", saaledes som dette anvendes i Nederlandene, ikke er begraenset til selve laaret i streng anatomisk forstand, men altid omfatter "noget mere".
15. Kommissionen har anfoert, at det er muligt at afgraense de to positioner direkte paa grundlag af reglerne om markedsfoering af fjerkraekoed. De grundlaeggende bestemmelser vedroerende markedsordningen for fjerkraekoed findes i foernaevnte forordning nr. 2777/75. Ifoelge denne forordnings artikel 5, stk. 1, beregnes importafgifterne for udskaarne stykker af fjerkrae paa grundlag af vaegtforholdet mellem de forskellige produkter (17). Disse koefficienter skal ogsaa anvendes ved fastsaettelsen af eksportrestitutionerne (18). Ifoelge Kommissionen ville det medfoere en vaesentlig forstyrrelse af den ligevaegt, som er en forudsaetning for beregningen af de enkelte eksportrestitutioner, saafremt man tariferede et produkt under en bestemt position, selv om det samtidig indeholdt andre stykker fjerkrae.
16. Det er svaert at tilbagevise denne argumentation fra Kommissionen. Saa laenge der anvendes eksportrestitutioner i faellesskabsretten, og saa laenge der er fastsat forskellige beloeb for forskellige udskaeringer af en hoene, maa der skelnes klart mellem disse udskaeringer. Ellers ville man give mulighed for misbrug (19).
Jeg mener dog ikke, at denne argumentation har gyldighed for den foreliggende sag. Det fremgaar nemlig ikke af Kommissionens forklaring, hvorledes afgraensningen helt konkret skal foretages. I sine betragtninger overvejer den foerst, om man ikke i de tilfaelde, hvor der sidder et lille stykke af ryggen fast paa laaret, alligevel kan tarifere dette som "laar" efter de paagaeldende forordninger. Den tilfoejer, at saafremt rygdelen udgoer mere end 25% af den samlede vaegt, maa denne tolerance utvivlsomt betragtes som overskredet. I sin konklusion indtager Kommissionen dog det synspunkt, at et laar med en del af ryggen skal tariferes under positionen "andre varer". Dette goer denne tilsyneladende ud fra den opfattelse (som Kommissionens repraesentant har forklaret naermere under den mundtlige forhandling), at begrebet "laar" maa forstaas som laarstykket i streng anatomisk forstand, og at laaret, hvis det haenger sammen med en del af ryggen, under alle omstaendigheder falder ind under positionen "andre varer".
Denne opfattelse har den fordel, at den er klar, og at den ogsaa maa antages at vaere i overensstemmelse med den nuvaerende retsstilling. Den kan imidlertid ikke laegges til grund for saa vidt angaar den her i sagen omhandlede periode, da det efter de foernaevnte betragtninger (20) maa antages, at et laar med et lille rygstykke godt kunne tariferes under positionen "laar" i 1987-1988.
17. Det foreliggende spoergsmaal kan heller ikke besvares paa grundlag af de filologiske overvejelser, som repraesentanten for selskabet Voogd har fremfoert under den mundtlige forhandling vedroerende betydningen af begrebet "laar". Det er herved uden betydning for det foreliggende spoergsmaal, om ordene "poot" og "dij" har forskellig betydning paa nederlandsk. Selv om dette maatte vaere tilfaeldet, er det ikke hermed afgjort, hvorledes et laar med en del af ryggen skal betragtes med henblik paa udbetaling af eksportrestitutioner.
18. Domstolen har i dommen i sagen Ekro udtalt, at det foelger af saavel kravene om en ensartet anvendelse af faellesskabsretten som af lighedsprincippet, at en faellesskabsregel, som ikke indeholder nogen udtrykkelig henvisning til medlemsstaternes nationale ret vedroerende fastlaeggelsen af reglens betydning og raekkevidde, "normalt i hele Faellesskabet skal undergives en selvstaendig og ensartet fortolkning" (21). Som tidligere anfoert, kan det imidlertid ikke, selv ikke i betragtning af bestemmelsens sammenhaeng og formaalet med de paagaeldende forskrifter, fastslaas, hvorledes begrebet "laar" noejagtigt boer afgraenses i anatomisk henseende.
Ligesom det var tilfaeldet i Ekro-sagen, kan det ikke, i mangel af en bestemmelse herom (i lighed med den i forordning nr. 1538/91 indeholdte) antages, at faellesskabslovgiver i reglerne om eksportrestitutioner har villet foretage en harmonisering eller en ensartet regulering af udskaeringsmetoderne (22). Faellesskabsbestemmelserne maa derfor paa dette punkt antages at indeholde en "stiltiende" henvisning til de gaengse metoder i medlemsstaterne. Foelgelig tilkommer det den nationale ret at foretage den noejagtige anatomiske afgraensning af den del af fjerkraeet, der betegnes som "laar" paa grundlag af de metoder, der normalt anvendes i den paagaeldende medlemsstat eller egn (23).
19. Man maa dog formode ° uden at jeg hermed vil foregribe den nationale rets dom ° at den nationale ret i sin undersoegelse af dette spoergsmaal i det mindste vil komme frem til det resultat, at et stykke fjerkrae ogsaa kan anses for et laar, naar det haenger sammen med et lille stykke af ryggen. I det foreliggende tilfaelde er det stykke af ryggen, som haenger sammen med laaret, dog efter alt at doemme ret stort. Der opstaar dermed det yderligere spoergsmaal, om et stykke fjerkrae, som efter den nationale rets skoen i oevrigt maatte anses for et "laar" i den omhandlede betydning, ogsaa maa anses herfor, saafremt det haenger sammen med en del (i givet fald en stoerre del) af ryggen.
20. Svaret paa dette spoergsmaal maa efter min opfattelse soeges i de almindelige tariferingsbestemmelser vedroerende den faelles toldtarif, saaledes som Domstolen antog allerede i dommen i Ekro-sagen (24). I denne sag, som angik eksportrestitutioner til oksekoed, vedroerte den omtvistede position koedstykker "med undtagelse af slag og skank". Det var derfor bl.a. et spoergsmaal, om et koedstykke, som ogsaa indeholdt slag og skank, alligevel var omfattet af den paagaeldende position. Eksportoeren gjorde gaeldende, at det var uden betydning, om produktet indeholdt indtil 20% slag og skank.
Domstolen tog derimod udgangspunkt i den almindelige tariferingsbestemmelse 3 b) vedroerende den faelles toldtarif (25). Ifoelge denne bestemmelse skal "Blandinger (sammensatte varer) ... tariferes ... som om de bestod af det materiale eller den bestanddel, der er karaktergivende, for saa vidt udoevelsen af et skoen herover forekommer muligt" (26). Hvorvidt et saadant stykke koed er karaktergivende, afhaenger dog ikke af en fast procentsats, "men skal bestemmes i overensstemmelse med forbrugsvaner og handelsskik og de metoder, der normalt anvendes ved udskaering og udbening af oksekoed i den paagaeldende medlemsstat eller region. Det tilkommer den nationale domstol at foretage denne vurdering" (27).
21. Det er ogsaa dette kriterium, som maa anvendes i den foreliggende sag. Det tilkommer derfor den nationale ret at efterproeve, om det rygstykke, som haenger sammen med laaret (28), har en saadan stoerrelse, at det som helhed er karaktergivende for det paagaeldende stykke fjerkrae. Saafremt dette er tilfaeldet, maa det paagaeldende stykke fjerkrae tariferes under positionen "andre varer" (29). Selv om der ikke herved kan opstilles nogen fast procentsats, kan den nationale ret efter min opfattelse meget vel tage hensyn til, at selskabet Voogd selv har gjort gaeldende (i sit svar paa et skriftligt spoergsmaal fra Domstolen), at der ikke laengere kan siges at foreligge et "laar", naar det supplerende rygstykke udgoer mere end 25% af den samlede vaegt.
22. Man kan heller ikke se bort fra, at en dreven erhvervsdrivende, saafremt denne loesning antages, vil faa mulighed for at faa udbetalt eksportrestitutioner (eller stoerre eksportrestitutioner) ogsaa for dele af fjerkrae, hvor dette ikke var forudset af lovgiver. Dette synes dog acceptabelt af to grunde. For det foerste havde lovgiver haft mulighed for at undgaa dette ved at fastsaette en klar definition af de paagaeldende stykker. For det andet har den her valgte loesning kun gyldighed for fortiden, da lovgiver i mellemtiden har gjort en ende paa de foreliggende tvivlsspoergsmaal. Endelig vil jeg gerne goere den bemaerkning, uden dermed at ville foregribe den nederlandske rets afgoerelse, at jeg finder det meget tvivlsomt, om man i det foreliggende tilfaelde paa grund af den bestaaende usikkerhed og uklarhed paa dette omraade overhovedet kan kritisere selskabet Voogd for at have handlet culpoest.
Tarifering af vinger med en del af ryggen
23. Hvad angaar tariferingen af vinger med en del af ryggen er det et spoergsmaal, om et saadant produkt kan anses for "hele vinger, ogsaa uden vingespids" i henhold til forordning nr. 1151/87 og forordning nr. 3846/87, eller om det falder ind under positionen "andre varer" (30). Jeg kan her i vidt omfang henvise til mine tidligere betragtninger, med de fornoedne aendringer.
24. Heller ikke en vinge er naermere defineret i de foreliggende forordninger. Ogsaa paa dette punkt skal jeg for fuldstaendighedens skyld henvise til, at denne lakune nu er udbedret i de nugaeldende bestemmelser. Artikel 1, stk. 2, i forordning nr. 1538/91 (31) indeholder saaledes foelgende bestemmelse i afsnittet om "fjerkraeudskaeringer":
"i) Vinge: Overarmsben, spoleben og albueben med omgivende muskulatur og skind ... Snittene foretages i leddene.
j) Sammenhaengende vinger: Begge vinger forbundet med en del af ryggen, men sidstnaevnte maa ikke overskride 45% af udskaeringens totalvaegt."
Forordning nr. 3846/87 indeholder nu foelgende varebeskrivelse i pos. 0207 41 71 400: "Udskaaret fjerkrae samt slagteaffald (undtagen lever), frosset: Af hoens af arten Gallus domesticus: Udskaarne stykker: Ikke udbenet: Andre varer: ° Dele, der omfatter de to vinger og et rygstykke, hvis vaegt ikke maa overstige 45% af den samlede vaegt" (32).
Disse bestemmelser er dog uden betydning for den her i sagen omhandlede periode (1987-1988).
25. Af de foernaevnte grunde (33) paahviler det imidlertid ogsaa i denne forbindelse den forelaeggende ret at fastslaa, hvorledes den noejagtige anatomiske afgraensning af "vinger" skal foretages for den omhandlede periode. Den nationale ret maa ligeledes afgoere, om det rygstykke, som vingerne haenger samme med, har en saadan stoerrelse, at det er karaktergivende for det paagaeldende stykke fjerkrae. Efter min personlige opfattelse er der meget i den foreliggende sag, der taler for, at det her omhandlede produkt boer tariferes under positionen "andre varer". Det tilkommer naturligvis den forelaeggende ret at traeffe den endelige afgoerelse vedroerende dette spoergsmaal.
C ° Forslag til afgoerelse
26. Sammenfattende skal jeg foelgelig foreslaa Domstolen at besvare de praejudicielle spoergsmaal paa foelgende maade:
"1.1. Et kyllingelaar med (en del af) ryggen (uden gump) er ikke nogen 'kvart' i henhold til pos. 0202 B II a) 1 i bilagene til Kommissionens forordning (EOEF) nr. 1151/87 af 27. april 1987, forordning (EOEF) nr. 2303/87 af 30. juli 1987 og forordning (EOEF) nr. 2800/87 af 18. september 1987.
1.2. En saadan vare henhoerer, hvad angaar perioden mellem den 1. januar og den 1. oktober 1988, under 'kvarte, uden gumpe' i pos. 0207 41 71 100 i bilaget til Kommissionens forordning (EOEF) nr. 3846/87 af 17. december 1987, saafremt det kan anses for en kvart bagkrop, der bestaar af underlaar, laar og den bageste del af ryggen. Det tilkommer den nationale ret at afgoere, om produktet falder ind under denne definition.
1.3. Det tilkommer den nationale ret paa grundlag af den metode, der normalt anvendes for udskaering af hoens og kyllinger i den paagaeldende medlemsstat, at foretage en noejagtig anatomisk afgraensning af den del, som betegnes 'laar og stykker deraf' i pos. 0202 B II e) 3 i bilagene til de forordninger, som er naevnt i det praejudicielle spoergsmaal under punkt 1.1, og i pos. 0207 41 51 000 i bilaget til forordning nr. 3846/87 (i den affattelse heraf, som var i kraft indtil den 1.10.1988).
1.4. Saafremt den nationale ret naar frem til den opfattelse, at det paagaeldende laar med (en del af) ryggen (uden gump) ikke er nogen 'kvart' som naevnt ovenfor i naervaerende konklusions punkt 1.2, men et 'laar og stykker deraf', jf. naervaerende konklusions punkt 1.3, som haenger sammen med en del af ryggen, falder det paagaeldende produkt ind under de positioner, som er naevnt i punkt 1.3, saafremt dette rygstykke paa grund af sin stoerrelse i forhold til varen som helhed ikke er karaktergivende for denne, henset til de forbrugsvaner, den handelsskik og de metoder, der normalt anvendes ved udskaering af hoens og kyllinger i den paagaeldende medlemsstat eller region.
Saafremt rygstykket imidlertid er karaktergivende for varen som helhed, skal denne tariferes under pos. 0202 B II ex g) (' i andre tilfaelde' ) i bilaget til de forordninger, som er naevnt i naervaerende konklusions punkt 1.1, henholdsvis pos. 0207 41 71 900 (' andre varer' ) i forordning nr. 3846/87 i den affattelse heraf, som gjaldt indtil den 1. oktober 1988.
2.1. Det tilkommer den nationale ret paa grundlag af de metoder, der normalt anvendes ved udskaering af hoens og kyllinger i den paagaeldende medlemsstat, at foretage en noejagtig og anatomisk afgraensning af den del, som betegnes 'hele vinger, ogsaa uden vingespids' i pos. 0202 B II b) i bilagene til forordningerne nr. 267/87, nr. 1151/87, nr. 2303/87 og nr. 2800/87 og i pos. 0207 41 21 000 i bilaget til forordning nr. 3846/87 (i den affattelse heraf, som gjaldt indtil den 1.9.1988).
2.2. Saafremt den nationale ret naar frem til den opfattelse, at de forreste dele af ryggen med vinger er 'hele vinger, ogsaa uden vingespids', jf. naervaerende konklusions punkt 2.1, som haenger sammen med en del af ryggen, falder den paagaeldende vare ind under de positioner, som er naevnt i punkt 2.1, saafremt dette rygstykke paa grund af sin stoerrelse i forhold til varen som helhed ikke er karaktergivende henset til de forbrugsvaner, den handelsskik og de metoder, der normalt anvendes ved udskaering af hoens og kyllinger i den paagaeldende medlemsstat eller region.
Hvis rygstykket imidlertid er karaktergivende for varen som helhed, skal denne tariferes under pos. 0202 B II ex g) (' i andre tilfaelde' ) i bilagene til de forordninger, som er naevnt i naervaerende konklusions punkt 2.1, henholdsvis pos. 0207 41 71 900 (' andre varer' ) i forordning nr. 3846/87 i den affattelse heraf, som gjaldt indtil den 1. september 1988."
(*) Originalsprog: tysk.
(1) ° Af 30.7.1987 (EFT L 209, s. 56).
(2) ° Af 27.10.1987 (EFT L 306, s. 7).
(3) ° Af 22.12.1987 (EFT L 363, s. 40).
(4) ° Af 20.1.1988 (EFT L 18, s. 12).
(5) ° Af 18.3.1988 (EFT L 74, s. 37).
(6) ° Af 24.6.1988 (EFT L 158, s. 24).
(7) ° Af 19.9.1988 (EFT L 260, s. 37).
(8) ° EFT L 282, s. 77.
(9) ° Foer den 1.1.1988 gjaldt de forklarende bemaerkninger til TSR-nomenklaturen (Toldsamarbejdsraadets nomenklatur). Siden den kombinerede nomenklatur blev indfoert med virkning fra den 1.1.1988, skal bemaerkningerne vedroerende den kombinerede nomenklatur laegges til grund. For den her i sagen omhandlede periode (1987 og 1988) var der dog paa det anfoerte punkt overensstemmelse mellem de foer og efter den 1.1.1988 gaeldende bemaerkninger.
(10) ° Jf. ovenfor i punkt 9, in fine.
(11) ° Dette spoergsmaal er nu afklaret ved de siden da udstedte bestemmelser om markedsfoering af fjerkraekoed. Ved Raadets forordning (EOEF) nr. 1906/90 af 26.6.1990 (EFT L 173, s. 1) blev der saaledes fastsat handelsnormer for fjerkraekoed. Gennemfoerelsesbestemmelserne til denne forordning er indeholdt i Kommissionens forordning (EOEF) nr. 1538/91 af 5.6.1991 (EFT L 143, s. 11). Ifoelge denne forordnings artikel 1, nr. 2, defineres halve som halvdelen af kroppen, fremkommet ved et laengdesnit langs brystben og rygben, mens der ved kvarte forstaas en halv krop, som deles i to dele [jf. nr. 2, litra b)]. Disse bestemmelser blev imidlertid udstedt paa et senere tidspunkt end den her i sagen omhandlede periode og kan derfor ikke anvendes (jf. nedenfor i punkt 13).
(12) ° Jf. fodnote 11.
(13) ° Jf. Kommissionens forordning (EOEF) nr. 3567/93 af 21.12.1993 om aendring af forordning nr. 3846/87 (EFT L 327, s. 1).
(14) ° Jf. dom af 18.1.1984, sag 327/82, Ekro, Sml. s. 107, praemis 22.
(15) ° Se S. Scholtyssek: Gefluegel, Stuttgart, 1987, s. 91 (med skematiske tegninger). Dette vaerk har Lycée technique agricole i Ettelbruck velvilligt stillet til min raadighed.
(16) ° Dette udtryk skal i denne forbindelse (uden at jeg hermed oensker at goere krav paa videnskabelighed) forstaas som betegnelse for et laar, som er udskaaret i leddene.
(17) ° I givet fald foretages beregningen paa grundlag af det gennemsnitlige forhold mellem de forskellige produkters handelsvaerdi. Disse koefficienter blev fastsat ved Kommissionens forordning (EOEF) nr. 3011/79 af 20.12.1979 (EFT L 337, s. 65).
(18) ° Jf. artikel 2, stk. 2, i Raadets forordning (EOEF) nr. 2779/75 af 29.10.1975 om almindelige regler for ydelse af eksportrestitutioner for fjerkraekoed og kriterierne for fastsaettelsen af restitutionsbeloebet (EFT L 282, s. 90).
(19) ° Det boer herved naevnes, at Kommissionens repraesentant under den mundtlige forhandling gjorde gaeldende, at de produkter, selskabet Voogd havde eksporteret, bevidst blev udskaaret paa en saadan maade, at de indeholdt en del af ryggen.
(20) ° Jf. ovenfor i punkt 19.
(21) ° Dommen er naevnt ovenfor i fodnote 14, praemis 11.
(22) ° Jf fodnote 14, praemis 13.
(23) ° Jf. fodnote 14, praemis 15.
(24) ° Jf. fodnote 14.
(25) ° Jf. fodnote 14, praemis 20.
(26) ° Den citerede bestemmelse stammer fra den version af den faelles toldtarif, som gjaldt foer 1987, og som var indeholdt i Raadets forordning (EOEF) nr. 3618/86 af 24.11.1986 (EFT L 345, s. 1). I den forordning, som traadte i kraft den 1.1.1988, nemlig Raadets forordning (EOEF) nr. 2658/87 af 23.7.1987 (EFT L 256, s. 1), hvorved den kombinerede nomenklatur som tidligere naevnt blev indfoert, er den tilsvarende passus i bestemmelsen formuleret lidt anderledes paa tysk: Mischungen ... werden nach dem Stoff oder Bestandteil eingereiht, der ihnen ihren wesentlichen Charakter verleiht, wenn dieser Stoff oder Bestandteil ermittelt werden kann. (Blandinger ... tariferes .. efter det materiale eller den bestanddel, der giver dem deres vaesentligste karakter, for saa vidt udoevelsen af et skoen herover forekommer muligt). (O.a.: De danske versioner af forordningerne forblev uaendret paa dette punkt). Jeg kan dog ikke se nogen reel forskel i forhold til den tidligere version.
(27) ° Jf. fodnote 14, praemis 24.
(28) ° Jeg skal i denne forbindelse endnu engang goere opmaerksom paa, at det paahviler den nationale ret at afgoere, hvorledes et laar i naevnte forstand skal afgraenses noejagtigt i anatomisk henseende (jf. ovenfor i punkt 18).
(29) ° Jeg skal herved endvidere henvise til den almindelige tariferingsbestemmelse 3 c) (og den tilsvarende tariferingsbestemmelse vedroerende den kombinerede nomenklatur), hvorefter en vare, naar bestemmelsen 3 b) ikke kan anvendes, skal henfoeres under den position, som har det hoejeste nummer .
(30) ° Ganske vist henvises der i de praejudicielle spoergsmaals punkt 2.2 og 2.3, hvad angaar sidstnaevnte position, alene til spoergsmaalenes punkt 1.1, c) og dermed til forordning nr. 1151/87 og nr. 2800/87. Man maa dog nok antage, at den forelaeggende ret ogsaa sigter til den tilsvarende position, som anvendes i forordning nr. 3846/87. Formentlig maa der derfor vaere tale om en forglemmelse, som i betragtning af de praejudicielle spoergsmaals omfang er forstaaelig, hvorfor jeg i mit forslag ogsaa skal henvise til sidstnaevnte forordning. Dette goer i oevrigt ingen forskel for saa vidt angaar selve hovedspoergsmaalet.
(31) ° Jf. fodnote 11.
(32) ° Jf. fodnote 13.
(33) ° Jf. ovenfor i punkt 18.