62007CC0376
JULKISASIAMIEHEN RATKAISUEHDOTUS
PAOLO MENGOZZI
10 päivänä syyskuuta 2008 (
1
)
Asia C-376/07
Staatssecretaris van Financiën
vastaan
Kamino International Logistics BV
”Yhteinen tullitariffi — Yhdistetty nimikkeistö — Tariffiluokittelu — Nestekide-tyyppiä (LCD) olevat monitorit, joissa on SUB-D-, DVI-D-, USB-, S-video- ja komposiittivideoliitäntä — Nimike 8471 — Nimike 8528 — Asetus (EY) N:o 754/2004”
I Johdanto
1.
Esillä olevassa asiassa yhteisöjen tuomioistuinta pyydetään ratkaisemaan kolme kansallisen tuomioistuimen, Hoge Raad der Nederlandenin (Alankomaiden kassaatiotuomioistuin), esittämää ennakkoratkaisukysymystä, jotka koskevat eräitä yhdistetyn nimikkeistön säännöksiä. Kansallisen tuomioistuimen on otettava kantaa Kamino International Logistics BV -nimisen yhtiön (jäljempänä Kamino) maahantuoman nestekidemonitorin (LCD) luokitteluun; tässä yhteydessä kansallinen tuomioistuin pyytää yhteisöjen tuomioistuimelta nimikkeistön eräiden säännösten tulkintaa.
II Asiaa koskevat oikeussäännöt
A Yhdistetyn nimikkeistön säännökset
2.
Esillä olevan asian tosiseikkoihin sovelletaan asetukseen N:o 1789/2003 (
2
) sisältyvää vuoden 2004 yhdistettyä nimikkeistöä (jäljempänä myös CN 2004).
3.
Vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön ensimmäisen osan I osaston otsikko on ”Yleissäännöt”, ja niissä säädetään seuraavaa:
”– –
Tavarat luokitellaan yhdistettyyn nimikkeistöön seuraavien periaatteiden mukaisesti.
1.
Nimikkeistön jaksojen, ryhmien tai alaryhmien otsikot ovat ainoastaan ohjeellisia; oikeudellisesti luokittelu määräytyy nimikkeiden sekä asianomaisten jaksojen tai ryhmien huomautusten sanamuodon mukaisesti ja, jollei näistä nimikkeistä ja huomautuksista muuta johdu, seuraavien sääntöjen mukaisesti.
– –
3.
Jos tavarat – – olisi luokiteltava kahteen tai useampaan nimikkeeseen, ne luokitellaan seuraavasti.
a)
Tavaran kuvaukseltaan yksityiskohtaisinta nimikettä on sovellettava ennen yleisempiä nimikkeitä. – –
b)
Jos sekoitettuja, eri aineista koostuvia tai eri tavaroista kokoonpantuja tavaroita ja vähittäismyyntiä varten pakattujen sarjojen sisältämiä tavaroita ei voida luokitella 3 säännön a alakohdan mukaan, ne luokitellaan sen aineen tai tavaran mukaan, joka antaa tavaroille niiden olennaisen luonteen, jos tällaista perustetta voidaan soveltaa.
c)
Jos tavaroita ei voida luokitella 3 säännön a tai b alakohdan mukaan, ne luokitellaan kyseeseen tulevista nimikkeistä numerojärjestyksessä viimeiseen.
4.
Tavarat, joita ei voida luokitella edellä olevien sääntöjen mukaan, luokitellaan lähinnä samankaltaisten tavaroiden nimikkeeseen.”
4.
Vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön XVI jakson otsikko on ”Koneet ja mekaaniset laitteet; sähkölaitteet; niiden osat; äänen tallennus- tai toistolaitteet, televisiokuvan tai -äänen tallennus- tai toistolaitteet sekä tällaisten tavaroiden osat ja tarvikkeet”. Tähän jaksoon sisältyvät 84 ryhmä ”Ydinreaktorit, höyrykattilat, koneet ja mekaaniset laitteet; niiden osat” ja 85 ryhmä ”Sähkökoneet ja -laitteet sekä niiden osat; äänen tallennus- tai toistolaitteet, televisiokuvan tai -äänen tallennus- tai toistolaitteet sekä tällaisten tavaroiden osat ja tarvikkeet”.
5.
Ryhmää 84 edeltävät seuraavat ”Huomautukset”:
”– –
5.
– –
B.
Automaattiset tietojenkäsittelykoneet voivat olla järjestelmiä, jotka koostuvat vaihtelevista määristä erillisiä yksiköitä. Jollei jäljempänä E kohdassa toisin määrätä, yksikköä pidetään täydellisen järjestelmän osana, jos se täyttää seuraavat edellytykset:
a)
se on tyyppiä, jota käytetään yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä;
b)
se voidaan yhdistää keskusyksikköön joko suoraan tai yhden tai useamman muun yksikön kautta; ja
c)
se voi ottaa vastaan ja välittää tietoa sellaisessa muodossa (koodeina tai signaaleina), jota järjestelmä voi käyttää.
C.
Erikseen tullattaviksi ilmoitetut automaattisen tietojenkäsittelyjärjestelmän yksiköt luokitellaan nimikkeeseen 8471.
D.
Tulostimet, näppäimistöt, X-Y-koordinaattien syöttölaitteet ja muistilevy-yksiköt, jotka täyttävät B kohdan b alakohdan ja B kohdan c alakohdan edellytykset, luokitellaan kaikissa tapauksissa nimikkeen 8471 yksikköinä.
E.
Koneet, joilla suoritetaan muita erityistoimintoja kuin tietojenkäsittelyä ja jotka sisältävät automaattisen tietojenkäsittelykoneen tai jotka toimivat tällaisen koneen yhteydessä, luokitellaan siihen nimikkeeseen, joka vastaa niiden asianomaisia toimintoja, tai jollei sellaisia ole, kaatonimikkeeseen.
– –”
6.
Vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmä sisältää muun muassa seuraavat nimikkeet:”8471Automaattiset tietojenkäsittelykoneet ja niiden yksiköt; magneettimerkkien lukijat ja optiset lukijat, koneet tietojen siirtämistä varten tietovälineelle koodimuodossa ja koneet tällaisten tietojen käsittelemistä varten, muualle kuulumattomat.– –847160
–
syöttöyksiköt ja tulostusyksiköt, myös jos ne sisältävät samassa ulkokuoressa muistiyksikköjä:
– –84716090
– –
muut”
.
7.
Vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön 85 ryhmään sisältyvät sitä vastoin seuraavat nimikkeet:”8528Televisiovastaanottimet, myös samaan ulkokuoreen yhdistetyin yleisradiovastaanottimin tai äänen tai videosignaalin tallennus- tai toistolaittein; videomonitorit ja videoprojektorit:– –
—
videomonitorit:
852821
– –
värimonitorit
– – –
joissa on katodisädeputki
– –85282190
– – –
muut”.
B Harmonoidun järjestelmän selitykset
8.
Yhdistetty nimikkeistö on laadittu Maailman tullijärjestössä vahvistetun harmonoidun järjestelmän pohjalta. (
3
) Harmonoitua järjestelmää on tarkennettu selityksillä. Erityisesti pääasian tosiseikkojen tapahtuma-aikaan sovelletuissa nimikkeestä 8471 annetuissa selityksissä todettiin seuraavaa:
”[Tietojenkäsittelyjärjestelmään] kuuluvat muun muassa automaattisten tietojenkäsittelykoneiden näyttöyksiköt, jotka näyttävät käsiteltävän tiedon graafisessa muodossa. Ne poikkeavat nimikkeen 8528 videomonitoreista ja televisiovastaanottimista monella tavalla, erityisesti seuraavilla:
1)
Automaattisten tietojenkäsittelykoneiden näyttöyksiköt pystyvät vastaanottamaan ainoastaan automaattisten tietojenkäsittelylaitteiden keskusyksiköistä tulevia signaaleja, joten ne eivät pysty toistamaan värikuvaa yhdistetystä videosignaalista, jonka aaltomuoto on television lähetysnormien mukainen (NTSC, SECAM, PAL, D-MAC jne.). Näyttöyksiköt on varustettu tietojenkäsittelyjärjestelmille tyypillisillä liittimillä (esim. RS-232-liitännällä, DIN- tai SUB-D-liittimillä) eikä niissä ole audiopiiriä. – –
2)
Näille näyttöyksiköille on ominaista alhainen sähkömagneettinen säteily. Näytön merkkiväli on vähintään 0,41 mm silloin, kun erottelukyky on keskitasoa, ja se pienenee erottelukyvyn kasvaessa.
3)
Tähän nimikkeeseen kuuluvissa näyttöyksiköissä käytetään pienempiä kuvapisteitä (pixel) ja tiukempia konvergenssinormeja kuin nimikkeeseen 8528 kuuluvissa videomonitoreissa ja televisiovastaanottimissa, – –.” (
4
)
C Yhdistetyn nimikkeistön selittävät huomautukset
9.
Komission laatimissa, tosiseikkojen tapahtuma-aikaan sovelletuissa yhdistetyn nimikkeistön selittävissä huomautuksissa (
5
) todetaan nimikkeen 84716090 osalta seuraavaa:
”Tähän alanimikkeeseen kuuluvat mm. näyttölaitteet, joita voidaan käyttää ainoastaan automaattisen tietojenkäsittelykoneen tulostinyksikköinä.
Nämä yksiköt eivät voi tuottaa kuvaa koodatusta signaalista (yhdistetystä videosignaalista).”
D Asetus N:o 754/2004
10.
Tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön 21.4.2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 754/2004 (
6
) on luokiteltu nimikkeeseen 82582190 kaksi tuotetta, joita kuvataan seuraavasti:
”1.
Väriä toistava plasmanäyttö, jonka läpimitta on 106 cm [muut mitat: 104 cm (leveys) x 64,8 cm (korkeus) x 9,5 cm (syvyys)] ja tarkkuus 852 × 480 kuvapistettä.
Laitteessa on seuraavat liitännät:
—
RGB-liitäntä;
—
DVI-liitäntä (digitaalinen videoliitäntä),
—
ohjausliitäntä.
RGB-liitännän ansiosta laitteella voidaan näyttää suoraan automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta tulevia tietoja.
DVI-liitännän ansiosta laitteella voidaan näyttää virittimen kautta sekä automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta että muusta lähteestä, esim. DVD-soittimesta tai videopelistä tulevia tietoja.
2.
Väriä toistava plasmanäyttö, jonka läpimitta on 106 cm [muut mitat: 103 cm (leveys) x 63,6 cm (korkeus) x 9,5 cm (syvyys)] ja tarkkuus 1024 x 1024 kuvapistettä ja jossa on irrotettavat kaiuttimet.
Laitteessa on seuraavat liitännät:
—
DVI-liitäntä (digitaalinen videoliitäntä),
—
ohjausliitäntä.
DVI-liitännän ansiosta laitteella voidaan näyttää virittimen kautta sekä automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta että muusta lähteestä, esim. DVD-soittimesta tai videopelistä tulevia tietoja.”
11.
Tälle luokittelulle esitetyt perusteet, jotka ovat kummallekin edellä käsitellylle tuotteelle samat, ovat seuraavat:
”Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 8528, 852821 ja 85282190 nimiketekstien mukaan.
Luokittelu nimikkeeseen 847160 ei ole mahdollista, koska monitoria ei käytetä yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä (ks. 84 ryhmän 5 huomautus).
Luokittelu nimikkeeseen 8531 ei myöskään ole mahdollista, koska tuotteen tehtävä ei ole tuottaa visuaalisia merkkejä merkinantotarkoitukseen (ks. harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 8531, D kohta).”
III Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
12.
Elokuussa 2004 Kamino toi maahan erän värimonitoreja, joiden malli oli BenQ FP231W ja joilla oli seuraavat ominaisuudet: lävistäjä 23 tuumaa (58,42 cm), maksimiresoluutio 1920 x 1200 kuvapistettä, kuvasuhde 16:10, kirkkaus 250 kandelaa neliömetriä kohti, kontrastisuhde 500:1, värien määrä 16,7 miljoonaa, pistekoko 0,258 mm. Monitorissa on D-sub- (VGA), DVI-D-, USB-, S-video- ja komposiittivideoporttien lisäksi äänilähtö. (
7
)
13.
Alankomaiden tulliviranomaiset katsoivat, että kyseessä oleva monitori oli luokiteltava vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 85282190. Kamino puolestaan katsoi, että tuote oli luokiteltava sen sijaan vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471.
14.
Asiaa viimeisenä oikeusasteena käsittelevä kansallinen tuomioistuin piti tältä osin tarpeellisena seuraavien ennakkoratkaisukysymysten esittämistä yhteisöjen tuomioistuimelle:
”1)
Onko yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautusta, sellaisena kuin se on 11.9.2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1789/2003 liitteessä I, tulkittava siten, että värimonitoria, joka voi toistaa sekä yhdistetyn nimikkeistön nimikkeessä 8471 tarkoitetusta automaattisesta tietojenkäsittelylaitteesta että muista lähteistä tulevia signaaleja, ei voida luokitella yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471?
2)
Jos ensimmäisessä kysymyksessä tarkoitetun värimonitorin luokittelua yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471 ei ole suljettu pois, minkä seikkojen perusteella on määritettävä, onko kyseinen monitori sellainen yksikkö, jota käytetään yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä?
3)
Kuuluuko riidanalainen monitori tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön 21.4.2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 754/2004 soveltamisalaan? Jos vastaus tähän on myöntävä, onko kyseinen asetus pätevä, kun otetaan huomioon kahteen ensimmäiseen ennakkoratkaisukysymykseen annetut vastaukset?”
IV Ensimmäinen ennakkoratkaisukysymys
15.
Kansallinen tuomioistuin haluaa ensimmäisellä ennakkoratkaisukysymyksellä selvittää, onko vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautusta tulkittava niin, että monitoria, joka voi toistaa sekä tietokoneesta että muista lähteistä tulevia signaaleja, ei voida luokitella mainitun 84 ryhmän sisällä nimikkeeseen 8471. On ennakkoratkaisupyynnön perustelujenkin pohjalta selvää, että ennakkoratkaisukysymyksessä tarkoitetaan täsmällisemmin 5 huomautuksen B kohtaa, vaikka kansallinen tuomioistuin ei ole tätä kysymyksessään nimenomaisesti todennut.
A Asianosaisten lausumat
16.
Kamino väittää, että yleensäkään ei ole olemassa monitoreja, jotka toimisivat yksinomaan tietokoneeseen liitettyinä, eikä sellaisia ole koskaan ollutkaan, koska asianmukaisten liitinten avulla kaikki monitorit voivat esittää eri lähteistä tulevia kuvia. (
8
)
17.
Näin ollen komission ja Alankomaiden tulliviranomaisten kanta, jonka mukaan monitoria ei voida luokitella nimikkeeseen 8471 silloin, kun se voidaan liittää muuhun laitteeseen kuin tietokoneeseen, johtaa Kaminon mukaan loppujen lopuksi siihen, että mitään monitoria ei voida luokitella tähän tullinimikkeeseen, jolloin lopputulos on absurdi.
18.
Toisaalta nyt käsiteltävänä olevan monitorin luokittelu nimikkeeseen 8471 ei olisi poissuljettua myöskään 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohdan perusteella, koska nyt käsiteltävänä olevilla monitoreilla ei ole muita erityistoimintoja kuin tietojenkäsittely. (
9
)
19.
Toisaalta 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdasta ei seuraa, että tietokonelaitteeksi luokitteleminen edellyttäisi, että tietokoneiden lisälaitteet on tarkoitettu yksinomaan tietotekniseen käyttöön. Koska kyseessä oleva sääntö edellyttää, että lisälaitteet ovat ”tyyppiä, jota käytetään yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä”, mahdollisuus käyttää niitä muussa kuin tietojenkäsittelyjärjestelmässä ei pääsääntöisesti estä niiden luokittelua 84 ryhmään. (
10
)
20.
Kaminon mukaan eräässä toisessa yhteydessä komissio on nimenomaisesti myöntänyt, että eräät monitorit, jotka kykenevät teoriassa toistamaan muusta kuin tietokoneesta tulevia ääni- ja videosignaaleja, voidaan luokitella nimikkeeseen 8471. Kamino väittää, että tämä on myönnetty erityisesti luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön annetussa asetuksessa N:o 2171/2005. (
11
)
21.
Tästä seuraa, että vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautus ei estä sitä, että värimonitori, joka voi esittää sekä tietokoneesta että muista lähteistä tulevia signaaleja, luokitellaan nimikkeeseen 8471.
22.
Alankomaiden hallitus väittää, että monitoria, joka voi toistaa sekä tietokoneesta että muista lähteistä, kuten DVD-laitteesta tai pelikonsolista, tulevia kuvia, ei voida yleisesti ottaen luokitella nimikkeeseen 8471 vaan se on luokiteltava vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8528. (
12
)
23.
Toisaalta Alankomaiden hallituksen mukaan esillä olevan monitorin kaltaista monitoria, jossa on D-sub-, DVI-D-, USB-, S-video- ja komposiittivideoliitännät sekä äänilähtö, ei voida sisällyttää nimikkeeseen 8471, koska sitä ei voida pitää yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä käytettävänä laitteena. (
13
)
24.
Komissio puolestaan korostaa ensisijaisesti esillä olevien monitorien ominaisuuksia pitäen mahdottomana, että niiden voitaisiin katsoa olevan tarkoitettuja käytettäväksi ”yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä”, koska ne soveltuvat teknisten ominaisuuksiensa perusteella helposti erilaisiin käyttötarkoituksiin. (
14
)
25.
Komission mukaan esillä olevan monitorin luokittelu vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmään on mahdotonta myös saman ryhmän 5 huomautuksen E kohdan perusteella, koska monitoreilla suoritetaan lisäksi ”muita erityistoimintoja kuin tietojenkäsittelyä”. (
15
)
26.
Komissio katsoo yleisemmällä tasolla, että se, että laitteella voidaan toistaa myös muista lähteistä kuin tietokoneesta tulevia signaaleja, sulkee pois sen, että monitori voitaisiin luokitella vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471. (
16
)
B Arviointi
1. Alustavia huomautuksia
27.
Arvioituaan ensimmäisen ennakkoratkaisukysymyksen osalta seikkaperäisesti esillä olevien monitorien ominaispiirteitä sekä Alankomaiden hallitus että komissio ovat päätyneet siihen, että näillä monitoreilla ei ole ominaisuuksia, joiden perusteella ne voidaan luokitella vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471.
28.
Korostan kuitenkin, että kansallinen tuomioistuin ei ensimmäisellä ennakkoratkaisukysymyksellään pyydä yhteisöjen tuomioistuinta toteamaan, mihin tullinimikkeeseen kyseessä olevat tuotteet on luokiteltava. Se tiedustelee sen sijaan kysymyksellään yleisemmin, millä tavalla vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautusta on tulkittava.
29.
Esillä olevaa kysymystä käsitellessäni en siten tarkastele asianosaisten esillä olevien tuotteiden ominaispiirteiden osalta esittämiä perusteita vaan keskityn vain tulkitsemaan edellä mainittua 5 huomautusta. Asianosaisten esittämät perusteet, jotka koskevat luokiteltavien tuotteiden ominaispiirteitä, voidaan joka tapauksessa ottaa huomioon toisen ennakkoratkaisukysymyksen käsittelyn yhteydessä, vaikka kansallinen tuomioistuin ei tämänkään ennakkoratkaisukysymyksen yhteydessä, kuten jäljempänä näemme, pyydä yhteisöjen tuomioistuinta ottamaan kantaa tuotteiden käytännön luokittelusääntöihin vaan – toistettakoon vielä kerran – pyytää sitä esittämään ainoastaan yleisiä suuntaviivoja.
2. Ennakkoratkaisukysymyksen asiakysymys
30.
Alankomaiden hallitus ja komissio pyrkivät ilmiselvästi lopettamaan riita-asian käsittelyn siihen, että vain ensimmäiseen kysymykseen annetaan vastaus, sillä esillä olevassa asiassa niiden kantana on, että yksistään siitä, että monitorilla pystytään esittämään muista lähteistä kuin tietokoneesta tulevia kuvia, seuraa, että tällaista monitoria ei voida luokitella vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmään. (
17
)
31.
Tätä kantaa ei mielestäni voida kuitenkaan hyväksyä.
32.
Vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdan sanamuoto on nimittäin selvä: lisälaitteen (ja näin ollen myös monitorin) katsominen erottamattomaksi osaksi tietojenkäsittelyjärjestelmää ja siten sen luokittelu 84 ryhmään ei edellytä, että tätä lisälaitetta voidaan teoriassakin käyttää vain tällaisen järjestelmän osana. Edellytyksenä nimittäin on, että lisälaite on ”tyyppiä, jota käytetään yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä” (kursivointi tässä).
33.
Alankomaiden hallituksen ja komission esittämä tulkinta tarkoittaisi sitä, että säännön sanamuodosta jätettäisiin huomiotta sen osa ”tai pääasiassa”, eikä sitä voida näin ollen hyväksyä. Myös yksikkö, jota on tarkoitus käyttää ”pääasiassa” tietokoneeseen liitettynä, vaikkakaan ei yksinomaan, voidaan siis luokitella tietokonetuotteeksi.
34.
Alankomaiden hallituksen ja komission omaksuman kannan taustalla oleva ajatus liittyy hyvin todennäköisesti siihen, että on käytännössä vaikeaa määrittää ”pääasiassa”-sanan tarkkaa merkitystä varsinkin, kun otetaan huomioon yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö, jossa on puollettu voimakkaasti sitä, että tulliluokittelussa on suosittava tuotteiden konkreettisia ja objektiivisesti arvioitavissa olevia ominaisuuksia. (
18
)
35.
Mahdolliset ongelmat, jotka liittyvät mainitun säännön käytännön soveltamiseen, eivät voi kuitenkaan johtaa siihen, että säännön eräs olennainen osa jätetään huomiotta. Nämä ongelmat on ratkaistava tosiasiassa toisella tasolla, ja tätä ratkaisua voidaan tarkastella – niissä rajoissa, joissa yhteisöjen tuomioistuinta on esillä olevassa asiassa pyydetty ottamaan asiaan kantaa – seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen käsittelyn yhteydessä.
3. 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohdan mahdollinen merkitys
36.
Mielestäni komission väite, jonka mukaan kyseessä olevan monitorin luokittelu vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmään on mahdotonta myös saman ryhmän 5 huomautuksen E kohdan perusteella, voidaan käsitellä hyvin lyhyesti.
37.
Tältä osin huomautan ensinnäkin, että kansallinen tuomioistuin ei pyydä yhteisöjen tuomioistuinta arvioimaan nyt käsiteltävänä olevan säännön sovellettavuutta esillä olevassa asiassa.
38.
Olen joka tapauksessa sitä mieltä, että edellä mainittu 5 huomautuksen E kohta voi estää laitteen luokittelun yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmään vain, jos ”muu erityistoiminto – – kuin tietojenkäsittely – –” on ainoa toiminto, jonka kyseessä oleva laite suorittaa. Päinvastaisessa tapauksessa vaarana on, että eräät tuotteet luokitellaan niille täysin toissijaisen toiminnon tai jopa merkityksettömän toiminnon perusteella. (
19
)
39.
Mielestäni 5 huomautuksen E kohtaa ei siis voida esillä olevassa asiassa soveltaa. Yhteisöjen tuomioistuin on yhtäältä aiemmin todennut, että monitorin toiminta, jolla tarkoitetaan tietokoneesta tulevien kuvien toistamista, ei voi olla ”erityistoiminto” edellä tarkoitetussa mielessä, (
20
) ja toisaalta vaikka asianosaiset kiistelevät esillä olevan monitorin käyttötarkoituksista, yksikään niistä ei väitä, että muut kuin tietojenkäsittelyyn liittyvät käytöt (tai toisin sanoen ”ei-tietotekniset” käytöt) olisivat ainoat mahdolliset.
4. Harmonoidun järjestelmän selitykset ja yhdistetyn nimikkeistön selittävät huomautukset
40.
Vielä on selvitettävä, onko kyseessä olevien monitorien luokittelu vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmään esillä olevassa asiassa poissuljettua harmonoidun järjestelmän selitysten ja yhdistetyn nimikkeistön selittävien huomautusten perusteella.
a) Harmonoidun järjestelmän nimikettä 84.71 koskeva selitys
41.
On ensinnäkin muistettava, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan selitykset ja selittävät huomautukset eivät tärkeydestään huolimatta ole missään tapauksessa oikeudellisesti sitovia, eivätkä ne saa olla ristiriidassa harmonoidun järjestelmän ja yhdistetyn nimikkeistön sisällön kanssa. (
21
)
42.
Harmonoidun järjestelmän nimikkeen 84.71 selityksen osalta huomautan siitä, että tätä selitystä, joka on lisäksi annettu yli kaksi vuotta ennen pääasian tosiseikkojen tapahtumishetkeä (tämä aika riittää tietotekniikan alalla siihen, että kaupan pidettävien tuotteiden kokonaisuus voi muuttua huomattavasti), voidaan tulkita myös siten, että siinä ei viitata kaikkiin nimikkeeseen 84.71 kuuluviin monitoreihin vaan ainoastaan osaan niistä. Tämän puolesta voisi puhua selityksen alku, jonka mukaan tietojenkäsittelyjärjestelmään ”kuuluvia yksiköitä ovat muun muassa automaattisten tietojenkäsittelykoneiden näytöt”. Tällä perusteella voisi olla olemassa sellaisia muita näyttöjä, jotka siitä huolimatta, ettei niitä voida määritellä ”automaattisten tietojenkäsittelykoneiden näytöiksi”, olisivat kuitenkin luokiteltavissa nimikkeeseen 84.71.
43.
Vaikka myönnettäisiinkin, että kyseessä olevan selityksen on tosiasiassa tarkoitus kattaa tyhjentävästi monitorit, jotka voivat kuulua nimikkeeseen 84.71, on kuitenkin pantava merkille seuraavaa: näin tulkittuna selityksellä edellytettäisiin – mitä olen jo pitänyt virheellisenä –, että nimikkeeseen 84.71 voidaan luokitella ainoastaan monitorit, jotka voidaan kytkeä yksinomaan tietokoneeseen. Selityksessä ei toisin sanoen otettaisi lainkaan huomioon harmonoidun järjestelmän tekstiin selvästi sisältyvää mahdollisuutta siitä, että voi olla olemassa monitoreja, jotka ovat luokiteltavissa nimikkeeseen 84.71, vaikka niitä voidaan käyttää myös muissa kuin ”tietoteknisissä” yhteyksissä siitä huolimatta, että muu käyttö ei olisikaan niiden pääasiallinen käyttö. (
22
) Näin tulkittuna selitystä ei voitaisi siten soveltaa, koska se olisi ristiriidassa harmonoidun järjestelmän kirjaimen kanssa.
44.
Huomautan lisäksi siitä, että teknisiltä ominaisuuksiltaan tarkasteltavana oleva tuote vaikuttaa täysin kyseessä olevassa selityksessä nimikkeen 84.71 monitorien osalta lueteltujen muiden teknisten ominaisuuksien mukaiselta.
b) Harmonoidun järjestelmän nimikettä 84716090 koskeva selitys
45.
Myöskään selitys, jota sovelletaan vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 84716090, ei estä esillä olevien monitorien luokittelua tähän nimikkeeseen.
46.
Kyseessä oleva selitys on luonteeltaan esimerkinomainen tai mukaan lukeva mutta ei tyhjentävä. Selityksessä toisin sanoen yksilöidään kyseessä olevaan nimikkeeseen kuuluvien tuotteiden muodostama erityisryhmä, mutta siinä ei suljeta pois sitä, että muutkin kuin selityksessä luetellut tuotteet voidaan luokitella kuuluvaksi samaan nimikkeeseen. Tämä on selityksen sanamuodon perusteella melko ilmeistä. (
23
)
5. Informaatioteknologiatuotteiden kauppaa koskevan WTO:n sopimuksen tehtävä
47.
Lisäksi tähän mennessä esitetyt huomiot vahvistetaan informaatioteknologiatuotteiden kauppaa koskevassa WTO:n sopimuksessa.
48.
Ei pidä unohtaa, että esillä olevien tuotteiden luokittelua koskevassa ongelmassa keskeinen kysymys on viime kädessä se, että mahdollisuus kantaa tuontitullia näistä tuotteista riippuu siitä, mihin yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen esillä olevat tuotteet luokitellaan.
49.
On merkille pantavaa, että tietotekniikkatuotteista ei yleisesti ottaen kanneta tullia informaatioteknologiatuotteiden kaupasta 13.12.1996 annettuun ministerien julistukseen perustuvan Maailman kauppajärjestössä (WTO) tehdyn, tätä koskevan sopimuksen mukaisesti. Neuvosto on hyväksynyt tämän sopimuksen informaatioteknologiatuotteiden tullien poistamisesta 24.3.1997 tehdyllä päätöksellä 97/359/EY. (
24
)
50.
Yleisesti ottaen komissio ja eräät jäsenvaltiot ovat osoittaneet, että ne ovat taipuvaisia tulkitsemaan kyseessä olevaa sopimusta suppeasti siten, että ne ovat rajanneet mainitun sopimuksen mukaisesti tullimaksusta vapautettujen tuotteiden joukon mahdollisimman pieneksi.
51.
Vaikka WTO-sopimusten välitön soveltaminen yhteisön oikeuteen ei ole mitenkään ongelmatonta, (
25
) katson, että yhdistetyn nimikkeistön tulkinnassa on yhdenmukaista tulkintaa koskevan velvoitteen vuoksi (
26
) otettava asianmukaisesti huomioon se, että tässä sopimuksessa puolletaan selvästi tietotekniikan tuotteiden vapaata liikkuvuutta, jota eivät rasittaisi tullit. (
27
)
6. Yksipuolinen, vapaaehtoinen, tietyistä monitorityypeistä kannettavien tullimaksujen suspendoiminen
52.
Yhteisön lainsäätäjä on myöntänyt itsekin, että nestekidemonitorien luokitteleminen yksiselitteisesti on vaikeaa. Vuodesta 2005 kaikki nestekidemonitorit, joiden läpimitta on enintään 48,5 cm (noin 19 tuumaa) ja kuvasuhde 4:3 tai 5:4, ovat olleet tullittomia. (
28
) Tämä luonteeltaan yksipuolinen päätös tehtiin sen vuoksi, että oli käytännössä vaikeaa määrittää kyseessä olevien tuotteiden pääasiallista käyttötarkoitusta, sekä seuraavan toteamuksen perusteella: ”kaupan tiedoista käy selville, että videomonitoreja, joissa käytetään plasma- tai nestekidenäyttöteknologiaa ja joiden kuvaruudun läpimitta on enintään 48,5 cm ja kuvasuhde 4:3 tai 5:4, käytetään pääasiassa automaattisten tietojenkäsittelykoneiden tulostusyksikköinä”. (
29
)
53.
Tämä vapaaehtoinen suspendoiminen ei ollut vielä tullut voimaan pääasian tosiseikkojen tapahtuma-aikaan, ja esillä olevassa asiassa tarkastellut monitorit eivät teknisiltä ominaisuuksiltaan missään tapauksessa vastaa niitä tuotteita, joita tämä suspendoiminen koskee (esillä olevat monitorit ovat kooltaan hieman suurempia, ja niillä on eri kuvasuhde).
54.
Totean kuitenkin, että asetus N:o 493/2005 osoittaa selvästi, että monitorien yksioikoinen luokittelu on mahdotonta ja myös, mikä tärkeintä, että on tarpeen hyväksyä se tosiasia, että tiettyjä näyttöjä, jotka voivat toistaa eri lähteistä kuin tietokoneesta tulevia signaaleja, voidaan kuitenkin käytännössä käyttää lähinnä ”tietoteknisessä” yhteydessä.
7. Ensimmäistä kysymystä koskeva ratkaisuehdotus
55.
Kaiken kaikkiaan katson, että ensimmäiseen ennakkoratkaisukysymykseen on vastattava, että vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautusta on tulkittava siten, että värimonitorin, joka voi toistaa sekä automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta että muista lähteistä tulevia signaaleja, luokittelu vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471 ei voi olla poissuljettua vain tällä perusteella.
V Toinen ennakkoratkaisukysymys
56.
Toisessa ennakkoratkaisukysymyksessään kansallinen tuomioistuin tiedustelee, mikäli nyt esillä olevan värimonitorin luokittelu vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471 ei ole poissuljettua, minkä seikkojen perusteella on mahdollista määrittää, täyttääkö tällainen monitori 5 huomautuksen B kohdassa luetellut tietotekniikan tuotteeksi luokittelulle asetetut vaatimukset.
A Asianosaisten lausumat
57.
Kamino väittää, että sen määrittämiseksi, onko monitori tyyppiä, jota käytetään yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä, on otettava huomioon tuotteen yksinomainen tai pääasiallinen käyttötarkoitus.
58.
Kaminon mukaan esillä olevassa asiassa on useita objektiivisia tekijöitä, joiden perusteella voidaan katsoa, että nyt tarkastellut monitorit on luokiteltava vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmään. Näitä tekijöitä ovat erityisesti pistekoko (dot pitch), resoluutio, kuvasuhde 16:10, VGA- ja DVI-liittimet sekä kaukosäätimen, SCART-liittimen, televisiovirittimen ja kanavanvaihtonäppäinten puuttuminen. (
30
)
59.
Sitä vastoin Alankomaiden hallitus ja komissio ovat puolestaan sitä mieltä, että kun otetaan huomioon niiden ensimmäiseen kysymykseen ehdottama ratkaisu, toiseen kysymykseen ei ole tarpeen vastata.
60.
Tästä periaatteellisesta kannastaan huolimatta kumpikin edellä mainituista on kuitenkin ensimmäisen ennakkoratkaisukysymyksen tarkastelun yhteydessä esittänyt lisäksi muutamia sellaisia näkökohtia, jotka näyttäisivät liittyvän loogisesti pikemminkin toiseen ennakkoratkaisukysymykseen.
61.
Alankomaiden hallitus on korostanut erityisesti, että monitorin, jolla on nyt tarkastellut ominaispiirteet, ei voida katsoa olevan tyyppiä, jota käytetään yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä; näin on erityisesti, kun otetaan huomioon laitteessa olevat liitännät (D-sub, DVI-D, USB, S-video, komposiittivideo ja äänilähtö). (
31
)
62.
Tällä kannalla oleva Alankomaiden hallitus on yhteisöjen tuomioistuimen esittämiin kysymyksiin vastatessaan väittänyt, että monitorin luokittelu nimikkeeseen 8471 edellyttää, että monitorin mahdolliset ”ei-tietotekniset” käytöt ovat ”täysin teoreettisia”.
63.
Komissio on puolestaan huomauttanut, että vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohtaan sisältyvän lauseen ”tyyppiä, jota käytetään yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä” on katsottava viittaavan laitteen suorittamiin toimintoihin, eikä laitteen käyttötapaan. (
32
) Lisäksi esillä olevan monitorin tekniset ominaisuudet, erityisesti sen koko, resoluutio ja kirkkaus, viittaavat komission mukaan siihen, että sitä voidaan hyvin käyttää muussa kuin tietoteknisessä yhteydessä, jolloin mainitun 5 huomautuksen B kohdan a alakohdassa asetettu edellytys ei täyty. (
33
)
B Arviointi
64.
Myös tässä kolmesta ennakkoratkaisukysymyksestä todennäköisesti hankalimmassa kysymyksessä yhteisöjen tuomioistuinta pyydetään esittämään yleisiä suuntaviivoja siitä, kuinka yhdistettyä nimikkeistöä olisi tulkittava. Yhteisöjen tuomioistuinta on pyydetty erityisesti ottamaan kantaa siihen, mikä on vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdan a alakohdassa tarkoitetun säännön täsmällinen merkitys ja, vielä täsmällisemmin, mitä seikkoja on otettava huomioon määritettäessä sitä, täyttääkö tuote mainitussa säännössä asetetut edellytykset.
65.
Koska yhteisöjen tuomioistuinta ei pyydetä toteamaan täsmällisesti, mihin yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen esillä olevat monitorit on luokiteltava, tästä päättäminen jää kansallisen tuomioistuimen tehtäväksi siten, että sen on tehtävä ratkaisunsa yhteisöjen tuomioistuimen esittämien suuntaviivojen mukaisesti.
66.
Tähän kysymykseen liittyvä keskeinen ongelma on sanan ”pääasiassa” määrittely. (
34
) Edeltävä sana ”yksinomaan” ei aiheuta erityisiä tulkintaepäilyjä, mutta ilmauksen ”pääasiassa” merkitys on sen sijaan selvästi vähemmän yksiselitteinen.
67.
Koska on täysin ilmeistä, että tätä sanaa ei voida tulkita matemaattisesti tai prosenttimääräisesti (siten, että annetaan esimerkiksi laitteen käyttöä tietokoneeseen liitettynä kuvaava prosenttimäärä, joka voisi olla 80 prosenttia kaikesta käytöstä), ehdotan, että yhteisöjen tuomioistuin tulkitsee käsitettä ”pääasiallinen käyttö” siten, että se vastaa käsitettä ”normaali käyttö”.
68.
Olen nimittäin sitä mieltä, että kun käytännön tapauksiin sovelletaan ”normaalin käytön” käsitettä, epäselvyyksien riski on pienempi.
69.
Olen myös sitä mieltä, että sääntöön sisältyvä ilmaus ”pääasiassa” ei viittaa tuotteen käyttöjen ajalliseen jakautumiseen vaan pikemminkin tuotteen kaikkein tavallisimpaan käyttötarkoitukseen. Tulkitsijaa ei toisin sanoen pyydetä selvittämään tuotteen kunkin eri käytön prosenttiosuutta kaikista käytöistä silloin, kun tuotetta käytetään eri yhteyksissä, vaan selvittämään yksinkertaisesti vain, mikä on tuotteen ”tyypillinen” tai ”normaali” käyttö.
70.
Niinpä tulkitsijan on kussakin käytännön tapauksessa selvitettävä, mikä on se käyttö, jota varten kulloinkin tarkasteltavana olevan tuotteen voidaan kohtuudella katsoa olevan tarkoitettu.
71.
Lisäksi silloinkin, kun noudatetaan ehdottamaani tulkintaa ja halutaan näin ollen ottaa huomioon nyt esillä olevan tuotteen normaali käyttö, ongelmaksi jää kuitenkin sen määrittäminen, mitkä ovat ne konkreettiset seikat, joita tässä tarkastelussa voidaan käyttää.
72.
Katson, että tuotteen tekniset ominaispiirteet ovat epäilyksettä se olennainen seikka, joka on otettava tältä osin huomioon. Nyt esillä olevan monitorin tapauksessa tällaisia ominaisuuksia ovat ilmiselvästi resoluutio, kuvasuhde (näytön leveyden ja korkeuden suhde), käytössä olevat liitännät, (
35
) mahdollisuus säätää monitorin korkeutta ja kaltevuutta sekä ne erityiset ergonomiset ominaisuudet, jotka helpottavat lähikäyttöä ”kirjoituspöydän” ääressä, ja niin edelleen, joita kansallisen tuomioistuimen on analysoitava sen määrittämiseksi, tarkoittaako tuotteen normaali käyttö käyttöä automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä.
73.
Sitä vastoin se, että tuotteen normaalin käytön määrittämisessä olisi mahdollista ottaa huomioon tuotteen käyttötarkoitus kaupalliselta kannalta tai toisin sanoen tuotteen ”target”, on ongelmallisempi asia. Mielestäni tämä mahdollisuus tulee sulkea pois.
74.
On nimittäin ilmeistä, että väärinkäytösten riski on suurempi, jos hyväksytään, että sentapaiset seikat, kuten tuotteelle annettu käyttötarkoitus, joka ilmoitetaan tuotteen pakkauksessa tai tuotetta mainostettaessa, ovat merkityksellisiä. Ei ole lainkaan epätavallista, että esimerkiksi myyntikieltojen kiertämiseksi tai valmistajan vastuun poistamiseksi tietyt tuotteet esitellään useilla eri aloilla ikään kuin ne olisi tarkoitettu muuhun käyttöön kuin siihen, mihin niitä tosiasiassa käytetään; näin tapahtuu, vaikka käytännössä asianomainen yleisö tietää täsmälleen, mikä on näiden tuotteiden todellinen käyttötarkoitus.
75.
Lisäksi äsken esittämäni kanta on mielestäni yhdenmukainen yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön kanssa. Vaikka oikeuskäytännössä on pääsääntöisesti myönnetty, että tuotteen tulliluokittelussa on mahdollista ottaa huomioon sen käyttötarkoitus, oikeuskäytännössä on kuitenkin korostettu, että tämän käyttötarkoituksen on oltava tiettyjen objektiivisten seikkojen lopputulos. (
36
)
76.
En pidä perusteltuna varsinkaan komission istunnossa esittämää väitettä, jonka mukaan sillä käytöllä, johon tuote on tarkoitettu, ei ole tuotteen luokittelun kannalta merkitystä. Yhtäältä huomautan siitä, että yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdassa itsessään mainitaan tuotteen ”käyttö” (kun siinä puhutaan tuotteista, jotka ovat ”tyyppiä, jota käytetään yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä”; kursivointi tässä). Toisaalta korostan, että tässä on kyse nimenomaan objektiivisiin ominaisuuksiin perustuvasta tuotteen käytöstä: tällainen seikka on objektiivinen, eikä se siis ole subjektiivinen muuttuja tai tuotteen myynninedistämistapoihin sidottu muuttuja.
77.
Ehdotan näin ollen, että yhteisöjen tuomioistuin vastaa toiseen ennakkoratkaisukysymykseen siten, että sen toteamiseksi, että tuote on vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdan a alakohdassa tarkoitettua ”tyyppiä, jota käytetään yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä”, on selvitettävä, tarkoittaako tuotteen normaali käyttö käyttöä automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä. Tätä varten on asiaa tapauskohtaisesti arvioitaessa otettava huomioon kyseessä olevan tuotteen kaikki objektiiviset ominaisuudet.
VI Kolmas ennakkoratkaisukysymys
78.
Kansallinen tuomioistuin haluaa kolmannella ja viimeisellä ennakkoratkaisukysymyksellä tietää, kuuluvatko nyt esillä olevat monitorit asetuksen N:o 754/2004 soveltamisalaan; jos vastaus tähän on myöntävä, kansallinen tuomioistuin kysyy lisäksi, onko kyseinen asetus pätevä.
A Asianosaisten lausumat
79.
Käännettyään kansallisen tuomioistuimen asettamat ongelmat päinvastaiseen järjestykseen Kamino väittää ensisijaisesti, että asetus N:o 754/2004 on lainvastainen – komission aikomuksenahan on sen perusteella joka tapauksessa selvästi estää kaikkien sellaisten monitorien, jotka voivat toistaa muista lähteistä kuin tietokoneesta tulevia videosignaaleja, luokittelu yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471 – sillä perusteella, että se on ristiriidassa yhdistetyn nimikkeistön ja yleensä harmonoidun järjestelmän ja niiden velvoitteiden kanssa, joita yhteisöllä on tämän järjestelmän osapuolena. (
37
)
80.
Joka tapauksessa vaikka asetus olisi lainmukainen, sitä ei voitaisi soveltaa esillä olevassa asiassa, koska se koskee tuotteita, jotka ovat täysin toisentyyppisiä kuin tässä esillä olevat tuotteet. (
38
)
81.
Alankomaiden hallitus katsoo sen sijaan, että kyseessä oleva asetus on pätevä ja sitä voidaan soveltaa myös tässä käsiteltyihin monitoreihin, jollei suoraan niin ainakin analogisesti. (
39
)
82.
Komissio sitä vastoin katsoo, että ensimmäiseen kysymykseen annetun vastauksen perusteella kolmanteen kysymykseen ei ole tarpeen vastata.
B Arviointi
83.
Katson, ettei komission asetusta N:o 754/2004 voida soveltaa esillä oleviin monitoreihin seuraavista syistä.
84.
Ensinnäkin asetuksen suora soveltaminen on poissuljettua, kun otetaan huomioon huomattavat tekniset erot tässä käsiteltyjen monitorien ja asetuksessa luokittelun kohteena olevien näyttöjen välillä.
85.
Asetuksessa N:o 754/2004 on nimittäin otettu kantaa kahden plasmanäytön tulliluokitteluun. Niiden läpimitta on 106 cm (joka vastaa noin 42:ta tuumaa), ja ensimmäisen plasmanäytön resoluutio on 852 x 480 kuvapistettä ja toisen 1024 x 1024 kuvapistettä.
86.
Jo yksistään näistä kahdesta seikasta käy selvästi ilmi, että kyse on täysin eri tuotteista kuin esillä olevassa asiassa: on näet muistettava, että esillä olevassa asiassa tarkasteltujen monitorien läpimitta on edellä mainittuihin näyttöihin verrattuna selvästi pienempi (23 tuumaa eli 58,42 cm) ja niiden resoluutio paljon suurempi (1920 x 1200 kuvapistettä). Tämä näyttäisi olevan sitä paitsi johdonmukaista sen kanssa, että tässä vertailemissani tuotteissa on käytetty eri teknologiaa: nestekidenäyttöä voidaan käyttää eri tarkoituksiin näytön teknisistä ominaisuuksista riippuen, kun taas plasmanäyttöjä käytetään tyypillisesti televisiosignaalien, videokuvien ja esitysten toistamiseen, sillä niiden resoluutio on verraten pieni niiden kokoon nähden.
87.
Toisaalta on mahdotonta hyväksyä Alankomaiden hallituksen erityisesti huomautustensa 41 kohdassa esittämää väitettä, jonka mukaan asetuksessa N:o 754/2004 tarkoitetuille monitoreille ominainen plasmateknologia ei olisi merkityksellinen seikka eikä se haittaisi asetuksen soveltamista tässä riidanalaisiin monitoreihin. Mielestäni tämän estää se objektiivinen seikka, että plasmateknologian ja LCD-teknologian välillä on eroja, sekä se Alankomaiden hallituksen itsekin istunnossa myöntämä seikka, että plasmanäyttöjä ei yleensä käytetä tietojenkäsittelykoneisiin liitettyinä päätelaitteina. Tässä tarkastellut tuotteet eivät toisin sanoen ole korvattavissa toisillaan.
88.
Vielä on selvitettävä, voidaanko asetusta N:o 754/2004, kuten Alankomaiden hallitus ehdottaa huomautustensa edellä mainitussa 41 kohdassa, mahdollisesti soveltaa tässä käsiteltyihin monitoreihin analogisesti, eikä suoraan.
89.
Mielestäni myös tässä tapauksessa vastauksen on oltava kieltävä.
90.
Vaikka yhteisöjen tuomioistuin on yleisesti hyväksynyt, että luokitteluasetusta on mahdollista soveltaa analogisesti, se on tarkentanut, että tällainen analoginen soveltaminen on mahdollista, kun kyse on tuotteista, jotka ”vastaavat” asetuksessa tarkoitettuja tuotteita, sillä tämä ”edistää CN:n johdonmukaista tulkintaa sekä taloudellisten toimijoiden yhdenvertaista kohtelua”. (
40
) Esillä olevassa asiassa ei voida kuitenkaan katsoa, kuten olemme huomanneet, että nyt esillä olevat nestekidemonitorit vastaisivat millään tavalla asetuksessa N:o 754/2004 käsiteltyjä plasmanäyttöjä.
91.
Näillä perusteilla katson, että kolmanteen ennakkoratkaisukysymykseen on vastattava siten, että nyt esillä olevat monitorit eivät kuulu asetuksen N:o 754/2004 soveltamisalaan. Näin ollen sellaisia seikkoja, joiden perusteella tätä asetusta voitaisiin pitää lainvastaisena, ei ole myöskään olemassa.
VII Ratkaisuehdotus
92.
Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella ehdotan, että yhteisöjen tuomioistuin ratkaisee Hoge Raadin esittämät kysymykset seuraavasti:
1)
Vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautusta on tulkittava siten, että värimonitorin, joka voi toistaa sekä automaattisesta tietojenkäsittelykoneesta että muista lähteistä tulevia signaaleja, luokittelu vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 8471 ei voi olla poissuljettua vain tällä perusteella.
2)
Sen toteamiseksi, että tuote on vuoden 2004 yhdistetyn nimikkeistön 84 ryhmän 5 huomautuksen B kohdan a alakohdassa tarkoitettua ”tyyppiä, jota käytetään yksinomaan tai pääasiassa automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä”, on selvitettävä, tarkoittaako tuotteen normaali käyttö käyttöä automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä. Tätä varten on asiaa tapauskohtaisesti arvioitaessa otettava huomioon kyseessä olevan tuotteen kaikki objektiiviset ominaisuudet.
3)
Pääasiassa esillä olevat monitorit eivät kuulu tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön 21.4.2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 754/2004 soveltamisalaan.
(
1
)	Alkuperäinen kieli: italia.
(
2
)	Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 11.9.2003 annettu komission asetus (EY) N:o 1789 (EUVL L 281, s. 1).
(
3
)	Yhdistetyn nimikkeistön säännösten sekä näiden säännösten ja harmonoidun järjestelmän välisten suhteiden asiayhteyteen asettamisen osalta ks. asia C-311/04, ASAD, tuomio 12.1.2006 (Kok. 2006, s. I-609, 25 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
(
4
)	Mainitut selitykset ovat helmikuulta 2002. Selitykset ovat saatavilla ainoastaan englannin ja ranskan kielellä; suomenkielinen käännös ei näin ollen ole virallinen.
(
5
)	Selittävät huomautukset Euroopan yhteisöjen yhdistettyyn nimikkeistöön (EYVL C 256, 23.10.2002, s. 1).
(
6
)	EUVL L 118, s. 32.
(
7
)	Huomautan lisäksi, että vaikka ennakkoratkaisupyynnössä mainitaan ”äänilähtö”, eivätkä asianosaisetkaan sitä kiistä, tutustuminen valmistajan internetsivustolla (osoitteessa www.benq.com) olevaan aineistoon osoittaa, että ”äänilähtö” lienee tosiasiassa 12 voltin liitäntä, johon voidaan kytkeä kaksi ulkoista kaiutinta, jotka voidaan liittää monitoriin, mutta jotka kytketään signaalin osalta ulkoiseen äänilähteeseen. Tuotteessa ei toisin sanoen vaikuttaisi olevan äänipiiriä.
(
8
)	Kaminon huomautusten 41 kohta.
(
9
)	Ibidem, 45 kohta.
(
10
)	Ibidem, 55 kohta.
(
11
)	Tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön 23.12.2005 annettu komission asetus (EY) N:o 2171/2005 (EUVL L 346, s. 7). Erityisesti nimikkeeseen 8471 on asetuksessa luokiteltu LCD-näyttö, jonka läpimitta on 15 tuumaa, resoluutio 1024 x 768 kuvapistettä ja jossa on yksi D-sub-liitäntä. Komissio on perustellut luokittelua mm. seuraavasti: ”Monitori on tarkoitettu vastaanottamaan signaaleja automaattisten tietojenkäsittelyjärjestelmien keskusyksiköstä. Tuotteella voidaan myös toistaa sekä video- että äänisignaaleja. Kun kuitenkin otetaan huomioon tuotteen koko ja se, että sillä voidaan vastaanottaa signaaleja vain rajallisesti muista lähteistä kuin automaattisesta tietojenkäsittelylaitteesta kortin kautta ilman videosignaalin käsittelymahdollisuutta, sitä pidetään yksinomaan tai pääasiallisesti automaattisissa tietojenkäsittelyjärjestelmissä käytettävänä tuotteena.”
(
12
)	Alankomaiden hallituksen huomautusten 34 kohta.
(
13
)	Ibidem, 36 kohta.
(
14
)	Komission huomautusten 28–36 kohta.
(
15
)	Ibidem, 37 kohta.
(
16
)	Ibidem, 39 kohta.
(
17
)	Tämä käy ilmi, kuten olen edellä todennut, erityisesti Alankomaiden hallituksen huomautusten 34 kohdasta ja komission huomautusten 39 kohdasta. Totean lisäksi, että samat osapuolet ovat esittäneet kuitenkin myös väitteitä, joissa lähtökohtana on – ilman, että ne olisivat tuoneet sitä täsmällisesti julki – että pelkkä kyky toistaa muita kuin tietokoneesta tulevia videosignaaleja ei ole riittävä peruste siihen, että laitetta ei voida luokitella 84 ryhmään, minkä vuoksi tämä ”vaihtoehtoinen” tai ”lisätoiminto” ei saa olla vain vähämerkityksinen tai teoreettinen toiminto (vrt. esim. Alankomaiden hallituksen huomautusten 36 kohta ja komission huomautusten 36 kohta). Ks. tältä osin tarkemmin toisen ennakkoratkaisukysymyksen tarkastelu.
(
18
)	Ks. esim. asia C-42/99, Eru Portuguesa, tuomio 26.9.2000 (Kok. 2000, s. I-7691, 13 kohta); asia C-396/02, DFDS, tuomio 16.9.2004 (Kok. 2004, s. I-8439, 27 kohta) ja asia C-445/04, Possehl Erzkontor, tuomio 8.12.2005 (Kok. 2005, s. I-10721, 19 kohta). Ks. myös jäljempänä tämän ratkaisuehdotuksen 75 kohta.
(
19
)	Viittaan tässä yhteydessä yhdistetyissä asioissa C-362/07 ja C-363/07, Kip Europe ym., 17.7.2008 antamaani ratkaisuehdotukseen (50–69 kohta), jossa ongelmaa käsitellään yksityiskohtaisemmin.
(
20
)	Asia C-11/93, Siemens Nixdorf, tuomio 19.5.1994 (Kok. 1994, s. I-1945, 16 kohta).
(
21
)	Ks. esim. asia C-229/06, Sunshine Deutschland Handelsgesellschaft, tuomio 19.4.2007 (Kok. 2007, s. I-3251, 27 kohta); asia C-142/06, Olicom, tuomio 18.7.2007 (Kok. 2007, s. I-6675, 31 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen) ja asia C-312/07, JVC France, tuomio 5.6.2008 ((Kok. 2008, s. I-4165, 34 kohta).
(
22
)	Sitä vastoin harmonoidun järjestelmän selitysten nykyinen sanamuoto, joka on peräisin vuodelta 2007, on avoimempi. Huomautuksessa, joka koskee nimikettä 8528, johon tällä hetkellä luokitellaan kaikki monitorit, todetaan nimittäin, että monitoreihin, joita on tarkoitus käyttää yksinomaan tai pääasiassa tietokoneeseen liitettyinä (ja jotka luokitellaan kuuluvaksi alanimikkeeseen 8528.41), ”kuuluvat” monitorit, jotka voidaan liittää ainoastaan tietokoneeseen. Näin ollen ei ole poissuljettua, että tähän nimikkeeseen voidaan luokitella myös muita monitoreja.
(
23
)	Se, että edellä mainittu selitys ei ole luonteeltaan tyhjentävä, ilmenee selitysten joissakin kieliversioissa adverbistä. Italialaisessa tekstissä todetaan esimerkiksi, että tähän nimikkeeseen kuuluvat erityisesti (”specialmente”) monitorit, jotka voivat toimia vain tietokoneeseen liitettyinä; ranskankielisessä tekstissä käytetään ilmausta ”notamment” ja espanjankielisessä tekstissä ilmausta ”especialmente”. Sitä vastoin joistakin kieliversioista adverbi puuttuu, vaikka lauseen sanamuoto näyttää kuitenkin myös näissä tapauksissa viittaavan siihen, että luetellut tuotteet eivät kata tyhjentävästi kaikkia nimikkeeseen 84716090 kuuluvia tuotteita. Erityisesti englanninkielisessä versiossa todetaan, että ”this subheading includes visual display units which can only be used as output units for an automatic data-processing machine”, saksankielisessä versiossa todetaan, että ”hierher gehören Datensichtgeräte, die nur als Ausgabeeinheiten von automatischen Daten-verarbeitungsmaschinen verwendet werden können” ja hollanninkielisessä versiossa todetaan, että ”deze onderverdeling omvat beeldschermeenheden die uitsluitend kunnen worden gebruikt als uitvoereenheid voor een automatische gegevensverwerkende machine” (kursivointi tässä).
(
24
)	EYVL L 155, s. 1. Yhdysvallat kääntyi toukokuussa 2008 virallisesti WTO:n puoleen riitauttaakseen yhteisön tullauskäytännön, joka koskee muun muassa myös nyt käsiteltävän asian kohteena olevan kaltaisia monitoreja. Tämän ratkaisuehdotuksen laatimishetkellä aiheesta on ollut saatavilla ainoastaan yleisluonteisia lehdistössä esitettyjä selontekoja, joten kysymyksen täsmällinen arvioiminen ei ole vielä mahdollista. Lehtitietojen perusteella on ilmeistä, että myös Japani ja Taiwan ovat ryhtyneet vastaaviin toimiin kuin Yhdysvallat.
(
25
)	Yhteisöjen tuomioistuin on vakiintuneesti todennut, että mahdollisuudelle käyttää WTO-sopimusta perusteena arvioitaessa yhteisön toimen laillisuutta on asetettu varsin ankarat edellytykset: ks. esim. asia C-94/02 P, Biret et Cie v. neuvosto, tuomio 30.9.2003 (Kok. 2003, s. I-10565, 55 ja 56 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen). Yhteisöjen tuomioistuin totesi tässä yhteydessä, että sen on valvottava yhteisön toimen lainmukaisuutta WTO:n sääntöihin nähden vain, jos ”yhteisön tarkoituksena on ollut panna täytäntöön WTO:n yhteydessä hyväksymänsä erityinen velvoite taikka jos kyseisessä yhteisön toimessa nimenomaisesti viitataan WTO-sopimusten tiettyihin määräyksiin”. Kumpikaan näistä edellytyksistä ei näytä yhdistetyn nimikkeistön tapauksessa täyttyvän.
(
26
)	Ks. tästä velvoitteesta yleisesti asia C-286/90, Poulsen, tuomio 24.11.1992 (Kok. 1992, s. I-6019, Kok. Ep. XIII, s. I-191, 9 kohta); asia C-61/94, komissio v. Saksa, tuomio 10.9.1996 (Kok. 1996, s. I-3989, 52 kohta) ja asia C-341/95, Bettati, tuomio 14.7.1998 (Kok. 1998, s. I-4355, 20 kohta). Ks. erityisesti WTO-järjestelmään kuuluvasta TRIPS-sopimuksesta, joka on ominaispiirteiltään samanlainen, asia C-53/96, Hermès International, tuomio 16.6.1998 (Kok. 1998, s. I-3603, 28 kohta); yhdistetyt asiat C-300/98 ja C-392/98, Dior ym., tuomio 14.12.2000 (Kok. 2000, s. I-11307, 47 kohta) ja asia C-245/02, Anheuser-Busch, tuomio 16.11.2004 (Kok. 2004, s. I-10989, 55 kohta).
(
27
)	Ks. myös asiassa Kip Europe ym. antamani ratkaisuehdotuksen (mainittu edellä alaviitteessä 19) 67–69 kohta.
(
28
)	Tullittomuus tuli voimaan tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 16.3.2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 493/2005 (EUVL L 82, s. 1). Yhdistetyn nimikkeistön seuraavissa versioissa säännös on tuosta lähtien pysynyt samana: 20.9.2007 annettuun komission asetukseen (EY) N:o 1214/2007 (EUVL L 286, s. 1) sisältyvässä versiossa, joka on voimassa vuonna 2008, vastaava nimike on 85285990.
(
29
)	Asetuksen N:o 493/2005 johdanto-osan kolmas perustelukappale.
(
30
)	Kaminon huomautusten 81–99 kohta.
(
31
)	Alankomaiden hallituksen huomautusten 36 kohta.
(
32
)	Komission huomautusten 35 kohta.
(
33
)	Komission huomautusten 36 kohta.
(
34
)	5 huomautuksen B kohdan eri kieliversioissa ei ole tältä osin merkittäviä eroja: italiankielistä ilmausta ”esclusivamente o principalmente” vastaavat esimerkiksi ranskan kielellä ”exclusivement ou principalement”, englannin kielellä ”solely or principally”, saksan kielellä ”ausschließlich oder hauptsächlich”, espanjan kielellä ”exclusiva o principalmente” ja hollannin kielellä ”uitsluitend of hoofdzakelijk”.
(
35
)	Huomautan tältä osin siitä, että DVI-liitännän olemassaolosta ei mielestäni sinällään seuraa, että olisi poissuljettua, että monitoria käytettäisiin pääasiassa ”tietoteknisesti”, kuten Alankomaiden hallitus ja komissio näyttävät väittävän. Näin on sen vuoksi, että viime vuosina yhä useammassa tietokoneessa ja tällä hetkellä todennäköisesti jo suurimmassa osassa tietokoneita on DVI-videolähtö, joka on sijoitettu VGA-lähdön paikalle.
(
36
)	Ks. esim. asia C-309/98, Holz Geenen, tuomio 28.3.2000 (Kok. 2000, s. I-1975, 15 kohta); asia C-201/99, Deutsche Nichimen, tuomio 5.4.2001 (Kok. 2001, s. I-2701, 20 kohta); asia C-130/02, Krings, tuomio 4.3.2004 (Kok. 2004, s. I-2121, 30 kohta) ja edellä alaviitteessä 21 mainittu asia Olicom, tuomion 18 kohta. Huomautan lisäksi, että yhteisöjen tuomioistuin on asiassa C-467/03, Ikegami, 17.3.2005 antamassaan tuomiossa (Kok. 2005, s. I-2389, 24 kohta) viitannut kuitenkin myös tuotteen myynninedistämistapoihin, vaikkakin vain tueksi.
(
37
)	Kaminon huomautusten 100–106 kohta.
(
38
)	Ibidem, 107 kohta.
(
39
)	Alankomaiden hallituksen huomautusten 38–42 kohta.
(
40
)	Asiassa Krings annetun tuomion (mainittu edellä alaviitteessä 36) 35 kohta.