62021TJ0598_RES
Byla T‑598/21
European Association of Non-Integrated Metal Importers & distributors (Euranimi)
prieš
Europos Komisiją
2023 m. spalio 4 d. Bendrojo Teismo (dešimtoji kolegija) sprendimas
„Apsaugos priemonės – Plieno produktų rinka – Tam tikrų plieno gaminių importas – Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/1029 – Ieškinys dėl panaikinimo – Suinteresuotumas pareikšti ieškinį – Teisė pareikšti ieškinį – Priimtinumas – Apsaugos priemonės galiojimo pratęsimas – Būtinumas – Didelės žalos grėsmė – Prisitaikymo priemonės – Sąjungos interesai – Akivaizdi vertinimo klaida“
Ieškinys dėl panaikinimo – Fiziniai ar juridiniai asmenys – Suinteresuotumas pareikšti ieškinį – Atsiradusio ir esamo suinteresuotumo būtinybė – Ieškinys, dėl kurio ieškovas gali gauti naudos – Ieškinys dėl reglamento, kuriuo pratęsiamas apsaugos priemonių, nustatytų kaip tarifinių kvotų sistema, galiojimas – Ieškinys, kurį pareiškė atitinkamos prekės importuotojų apsaugos ir atstovavimo profesinė asociacija – Priimtinumas
(SESV 263 straipsnio ketvirta pastraipa)
(žr. 24–36 punktus)
Ieškinys dėl panaikinimo – Fiziniai ar juridiniai asmenys – Reglamentuojamojo pobūdžio teisės akto sąvoka, kaip ji suprantama pagal SESV 263 straipsnio ketvirtą pastraipą – Bet koks visuotinai taikomas aktas, išskyrus pagal teisėkūros procedūrą priimtus aktus – Reglamentas, kuriuo pratęsiamas apsaugos priemonės, nustatytos kaip tarifinių kvotų sistema, galiojimas – Įtraukimas
(SESV 263 straipsnio ketvirta pastraipa; Komisijos reglamentas 2021/1029)
(žr. 43–45 punktus)
Ieškinys dėl panaikinimo – Fiziniai ar juridiniai asmenys – Reglamentuojamojo pobūdžio teisės aktai – Aktai, dėl kurių nereikia patvirtinti įgyvendinimo priemonių ir kurie tiesiogiai susiję su ieškovu – Tiesioginės sąsajos sąvoka – Kriterijai – Aktas, darantis tiesiogiai poveikį ieškovo teisinei padėčiai – Komisijos reglamentas, nustatantis apsaugos priemonę kaip tarifinių kvotų sistemą – Ieškinys, kurį pareiškė atitinkamos prekės importuotojų apsaugos ir atstovavimo profesinė asociacija – Tiesioginė sąsaja su atstovaujamais nariais
(SESV 263 straipsnio ketvirta pastraipa; Komisijos reglamentas 2021/1029)
(žr. 46–52 punktus)
Ieškinys dėl panaikinimo – Fiziniai ar juridiniai asmenys – Reglamentuojamojo pobūdžio teisės aktai – Aktai, dėl kurių nereikia patvirtinti įgyvendinimo priemonių ir kurie tiesiogiai susiję su ieškovu – Įgyvendinimo priemonių sąvoka – Kriterijai – Komisijos reglamentas, nustatantis apsaugos priemonę kaip tarifinių kvotų sistemą – Teisinių padarinių sukelianti kvotų sistema, nepriklausanti nuo jokių įgyvendinimo priemonių – Priimtinumas
(SESV 263 straipsnio ketvirta pastraipa; Komisijos reglamentas 2021/1029)
(žr. 57–61 punktus)
Bendra prekybos politika – Bendra importo tvarka – Apsaugos priemonės – Institucijų diskrecija – Teisminė kontrolė – Ribos
(žr. 67 punktą)
Bendra prekybos politika – Bendra importo tvarka – Apsaugos priemonės – Reglamentas, kuriuo pratęsiamas apsaugos priemonės, nustatytos kaip tarifinių kvotų sistema, galiojimas – Sąlygos – Pratęsimas, būtinas siekiant išvengti didelės žalos arba ją ištaisyti – Veiksniai, į kuriuos reikia atsižvelgti
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 2015/478 19 straipsnio 2 dalies a punktas)
(žr. 72–93 punktus)
Bendra prekybos politika – Bendra importo tvarka – Apsaugos priemonės – Reglamentas, kuriuo pratęsiamas apsaugos priemonės, nustatytos kaip tarifinių kvotų sistema, galiojimas – Sąlygos – Sąjungos gamintojų prisitaikymo įrodymas
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 2015/478 19 straipsnio 2 dalies b punktas)
(žr. 95–101 punktus)
Bendra prekybos politika – Bendra importo tvarka – Apsaugos priemonės – Reglamentas, kuriuo pratęsiamas apsaugos priemonės, nustatytos kaip tarifinių kvotų sistema, galiojimas – Sąjungos interesas pratęsti apsaugos priemonės galiojimą – Vertinimo kriterijai
(Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas 2015/478)
(žr. 106–119 punktus)
Santrauka
Įgyvendindama Sąjungos prekybos apsaugos politiką Europos Komisija atliko išankstinę tam tikrų trečiųjų šalių kilmės plieno produktų (toliau – nagrinėjamas produktas) importo kontrolę. Atsižvelgdama į šiuo tikslu surinktus statistinius duomenis ji inicijavo apsaugos priemonių tyrimą, kurį užbaigusi padarė išvadą, kad Sąjungos plieno pramonei gresia didelė žala, kiek tai susiję su dauguma nagrinėjamų produktų kategorijų. Todėl ji paeiliui nustatė laikiną apsaugos priemonę nagrinėjamų plieno produktų importui (
1
), o vėliau galutinę apsaugos priemonę (
2
) – konkrečioms kategorijoms skirtas tarifines kvotas (
3
). Taip nustatytą apsaugos mechanizmą sudaro du etapai: pirmasis – tarifinių kvotų, kurios yra tokio dydžio, kad būtų galima išlaikyti kiekvienos kategorijos produktų įprastus prekybos srautus, nustatymas, antrasis – 25 % papildomo muito taikymas importui, kai viršijamos šioms tarifinėms kvotoms nustatytos kiekybinės ribos (toliau – virškvočio muitas) (
4
). 2021 m. birželio 24 d. Komisija Reglamentu 2021/1029 (
5
) pratęsė minėtos priemonės taikymą trejiems metams – iki 2024 m. birželio 30 d. (toliau – ginčijamas reglamentas).
Ieškovė European Association of Non-Integrated Metal Importers & distributors (Euranimi) – Europos Sąjungos įmonių asociacija, atstovaujanti neintegruoto plieno, nerūdijančio plieno ir metalo produktų importuotojų, platintojų, prekiautojų ir perdirbėjų interesams – pareiškė ieškinį dėl ginčijamo reglamento panaikinimo.
Pripažinęs šį ieškinį priimtinu, Bendrasis Teismas jį atmetė iš esmės. Savo sprendime jis, be kita ko, patikslino sąlygas, kurios turi būti tenkinamos, kad būtų pripažintas tiek atitinkamos prekės importuotojų, platintojų, prekybininkų ir perdirbėjų interesams atstovaujančios asociacijos suinteresuotumas, tiek jos teisė pareikšti ieškinį, kuriuo siekiama apsaugos priemonę nustatančio akto panaikinimo.
Bendrojo Teismo vertinimas
Pirmiausia Bendrasis Teismas išnagrinėjo ieškinio priimtinumą ir nusprendė, kad ieškinys yra priimtinas, taip pat šiuo tikslu atmetė Komisijos argumentus, grindžiamus ieškovės suinteresuotumo pareikšti ieškinį ir teisės pareikšti ieškinį nebuvimu.
Dėl ieškovės suinteresuotumo pareikšti ieškinį Bendrasis Teismas manė, kad ginčijamo reglamento panaikinimas savaime galėtų sukelti teisinių pasekmių ir suteikti ieškovei naudos.
Pirma, toks panaikinimas būtų panašus į visišką tarifinių kvotų liberalizavimą, o tai leistų ieškovei vykdyti savo veiklą pagal teisinę tvarką, kuriai netaikomi su kiekybinėmis ribomis susiję suvaržymai.
Antra, ieškovės suinteresuotumas yra atsiradęs ir esamas, nes ieškinio pareiškimo dieną egzistavo galimybė naudoti kvotą, kuriai netaikomas muitas. Šis suinteresuotumas taip pat yra tikras, nes kvotų sistema įsigaliojo ginčijamo reglamento taikymo pradžios dieną.
Trečia, ieškovės suinteresuotumo pareikšti ieškinį buvimas negali priklausyti nuo virškvočio muito nustatymo. Viena vertus, ieškovė neapsiriboja ginčydama šio muito nustatymą, o ginčija kvotų sistemą, kuri dėl paties jos egzistavimo keičia ieškovės narių teisinę padėtį. Kita vertus, jei suinteresuotumas pareikšti ieškinį priklausytų nuo virškvočio muito nustatymo, ieškovės nariai būti įpareigoti importuoti kiekybines ribas viršijančius kiekius, kad galėtų ginčyti minėtą sistemą ir neatsižvelgti į importuotojui nepalankią situaciją, kurią sudaro pats tokios sistemos taikymas.
Galiausiai Komisija nepagrįstai teigia, kad Bendrasis Teismas ankstesniame sprendime (
6
) atmetė prielaidą, jog tarifinės kvotos sukelia pasekmių. Tame sprendime Bendrasis Teismas priėmė sprendimą ne dėl jam pateikto ieškinio priimtinumo, o dėl akivaizdžios vertinimo klaidos, padarytos Komisijos analizėje, todėl argumentai, kuriais remiasi Komisija, neturi reikšmės nagrinėjant ieškovės suinteresuotumą pareikšti šį ieškinį.
Dėl ieškovės teisės pareikšti ieškinį Bendrasis Teismas nusprendė, kad ieškovė, kaip atstovaujanti asociacija, turi teisę pareikšti ieškinį dėl ginčijamo reglamento pagal SESV 263 straipsnio ketvirtos pastraipos trečią sakinio dalį. Šiuo klausimu jis priminė, kad pagal šią nuostatą atstovaujančioji asociacija gali pareikšti ieškinį dėl akto, kuris nėra jai skirtas, panaikinimo, jeigu ginčijamas aktas yra reglamentuojamojo pobūdžio teisės aktas, tiesiogiai susijęs su jos nariais ir dėl kurio nereikia patvirtinti įgyvendinimo priemonių.
Šioje byloje Bendrasis Teismas visų pirma pripažino, kad ginčijamas reglamentas yra reglamentuojamojo pobūdžio, kiek tai susiję su jo visuotinu taikymu ir jo priėmimo tvarka, nes jis nėra pagal teisėkūros procedūrą priimtas aktas.
Be to, jis konstatavo, kad šis reglamentas tiesiogiai susijęs su ieškovės nariais, nes, pirma, jis daro tiesioginį poveikį jų teisinei padėčiai: jame nustatytas teisinis pagrindas ir sąlygos, kuriomis šie nariai gali importuoti į Sąjungą tiek kiekio, tiek kainos atžvilgiu, nes jų produktams taikoma kvotų sistema, o ne išleidimas į laisvą apyvartą Sąjungoje (pagal jį nereikalaujama nei nustatyti kiekių, nei gauti Komisijos leidimo). Antra, ginčijamu reglamentu valstybės narės kompetentingoms institucijoms nepaliekama jokios diskrecijos įgyvendinant apsaugos priemones tiek pirmojo apsaugos mechanizmo etapo, kuriame kvotų sistema įsigaliojo ginčijamo reglamento taikymo pradžios dieną, kontekste, tiek antrojo apsaugos mechanizmo etapo, kuriame kompetentingos institucijos privalo taikyti virškvočio muitą, kai išnaudojamos tarifinės kvotos, kontekste.
Galiausiai Bendrasis Teismas patvirtino, kad dėl šio reglamento nereikia patvirtinti įgyvendinimo priemonių ieškovės narių atžvilgiu. Kvotų sistemos teisinių pasekmių atsiradimas nepriklauso nuo jokių įgyvendinimo priemonių. Darytina išvada, kad tol, kol tarifinė kvota neišnaudota, neegzistuoja įgyvendinimo priemonės, kurias ieškovės nariai, kurių teisinę padėtį paveikė kvotų sistemos nustatymas, galėtų ginčyti nacionaliniuose teismuose.
Kalbant apie ieškinio esmę, pažymėtina, kad Bendrasis Teismas visų pirma atmetė ieškinio pagrindą, grindžiamą pagrindinio apsaugos priemonių reglamento (
7
) 19 straipsnio pažeidimu, nes Komisija nepadarė akivaizdžios vertinimo klaidos, kai nusprendė, kad buvo įvykdytos apsaugos priemonių galiojimo pratęsimo sąlygos pagal šią nuostatą (
8
).
Antra, Bendrasis Teismas atmetė pagrindą, grindžiamą Komisijos padarytomis akivaizdžiomis klaidomis vertinant Sąjungos interesą pratęsti apsaugos priemonės galiojimą, nes ieškovė neįrodė tokios klaidos buvimo.
Atsižvelgdamas į šiuos argumentus Bendrasis Teismas atmetė visą ieškinį.
(
1
)	2018 m. liepos 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1013, kuriuo tam tikriems importuojamiems plieno produktams nustatomos laikinosios apsaugos priemonės (OL L 181, 2018, p. 39).
(
2
)	2019 m. sausio 31 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/159, kuriuo tam tikriems importuojamiems plieno produktams nustatomos galutinės apsaugos priemonės (OL L 31, 2019, p. 27).
(
3
)	Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/159 nustatyta speciali tarifinė kvota šalims, kurios yra labai suinteresuotos kaip tiekėjai, ir „likutinė“ tarifinė kvota kitoms į Sąjungą eksportuojančioms šalims.
(
4
)	Reglamento (ES) 2019/159 164–180 konstatuojamosios dalys.
(
5
)	2021 m. birželio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/1029, kuriuo, siekiant pratęsti tam tikriems importuojamiems plieno produktams nustatytos apsaugos priemonės galiojimą, iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/159 (OL L 225, 2021, p. 1).
(
6
)	2021 m. spalio 20 d. Sprendimas Novolipetsk Steel / Komisija, T‑790/19, EU:T:2021:706.
(
7
)	2015 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/478 dėl bendrų importo taisyklių (OL L 83, 2015, p. 16).
(
8
)	Pagal šią nuostatą apsaugos priemonės taikymas gali būti pratęstas, jei nustatoma, kad toks pratęsimas yra būtinas siekiant užkirsti kelią didelei žalai arba ją ištaisyti (19 straipsnio 2 dalies a punktas), ir jei nustatoma, kad yra įrodymų, jog Sąjungos gamintojai prisitaikė (19 straipsnio 2 dalies b punktas).