61979CJ0149(01)_SV
Parter
Föremål för talan
Domskäl
Beslut om rättegångskostnader
Domslut
Parter
Mål 149/79
Europeiska gemenskapernas kommission, företrädd av sin juridiska rådgivare Jean Amphoux, i egenskap av ombud, biträdd av Louis Dubouis, professor vid juridiska och statsvetenskapliga fakulteten vid Université d'Aix-Marseille III, med delgivningsadress i Luxemburg hos Oreste Montalto, kommissionens rättstjänst, bâtiment Jean Monnet, plateau du Kirchberg,
sökande,
och
Belgien, företrätt av utrikesministern, genom ombudet Robert Hoebaer, direktör vid ministeriet för utrikesärenden, utrikeshandel och utvecklingsfrågor, med delgivningsadress i Luxemburg hos Belgiens ambassad, 4, rue des Girondins, Résidence Champagne,
svarande,
med stöd av
Förbundsrepubliken Tyskland, företrätt av Martin Seidel och Eberhardt Grabitz, i egenskap av ombud, med delgivningsadress i Luxemburg hos Kanslern vid Förbundsrepubliken Tysklands ambassad, 20-22, avenue Émile Reuter,
Frankrike, företrätt av G. Guillaume, i egenskap av ombud, och P. Moreau Defarges, i egenskap av biträdande ombud, med delgivningsadress i Luxemburg hos Frankrikes ambassad, 2, rue Bertholet,
Förenade kungariket, företrätt av W. H. Godwin, Assistant Treasury Solicitor, i egenskap av ombud, med delgivningsadress i Luxemburg hos den brittiska ambassaden, 28, boulevard Royal,
intervenienter.
Föremål för talan
Talan avser fastställelse av att Belgien, genom att kräva medborgarskap för tillträde till anställningar som inte omfattas av artikel 48.4 i EEG-fördraget, har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 48 i EEG-fördraget och rådets förordning (EEG) nr 1612/68 av den 15 oktober 1968 om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen.
Domskäl
1 Genom en ansökan som inkom till domstolen den 28 september 1979 har Europeiska gemenskapernas kommission, med stöd av artikel 169 i EEG-fördraget, väckt talan i syfte att få fastställt att Belgien "genom att kräva eller genom att tillåta att det ställs krav på innehav av belgiskt medborgarskap vid rekrytering till anställningar som inte omfattas av artikel 48.4 i fördraget har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 48 i fördraget och förordning (EEG) nr 1612/68 om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen" (EGT L 257, s. 2, fransk version; svensk specialutgåva del 05, volym 01).
2 Genom dom av den 17 december 1980 (Rec. s. 3881) har domstolen angett vissa kriterier som gör det möjligt att fastställa räckvidden av det undantag som föreskrivs i artikel 48.4 i fördraget när det gäller anställningar som, i likhet med de omtvistade, erbjuds inom den offentliga förvaltningen.
3 Den information som framgår av handlingarna i målet och som lämnats av parterna under det skriftliga och muntliga förfarandet var dock inte sådan att den gjorde det möjligt för domstolen att säkert bedöma vilken typ av arbetsuppgifter som de aktuella anställningarna innebär eller att avgöra vilka av dessa anställningar som inte omfattas av tillämpningsområdet för ovannämnda artikel 48.4. Domstolen har därför uppmanat parterna att åter granska den omtvistade frågan mot bakgrund av de principer för tolkningen som fastställts av domstolen och med beaktande av varje anställnings speciella kännetecken.
4 Domslutet i den ovannämnda domen av den 17 december 1980 lyder enligt följande:
"Kommissionen och Belgien skall på nytt överväga tvisten mot bakgrund av de rättsliga bedömningarna i denna dom och till domstolen anmäla resultatet av detta övervägande före den 1 juli 1981. Därefter kommer domstolen att slutligt avgöra målet."
5 Kommissionen och Belgien har inte kunnat enas om en gemensam rapport till domstolen utan har - efter det att den ursprungliga tidsfristen till den 1 juli 1981 förlängts - ingivit två separata rapporter den 29 respektive den 30 oktober. Det framgår av dessa rapporter att parterna, även mot bakgrund av de rättsliga överväganden som framgår av domen den 17 december 1980, fortfarande är oeniga om huruvida de omtvistade anställningarna helt eller delvis utgör sådana anställningar som omfattas av undantaget i artikel 48.4 i fördraget. Däremot kvarstår ingen oenighet mellan parterna vad gäller vilken typ av uppgifter och ansvar som var och en av de omtvistade anställningarna innebär och som beskrivs på i stort sett samma sätt.
6 Under dessa förhållanden är det domstolen som har att avgöra tvisten genom att pröva om och i vilken mån de omtvistade anställningarna, som de beskrivs i de båda nämnda rapporterna, skall betraktas som anställningar som omfattas av tillämpningsområdet för artikel 48.4 så som det fastställs i domen av den 17 december 1980.
7 Det framgår av nämnda dom, bland annat av punkterna 12 och 19 i domskälen, att anställning i offentlig tjänst i den mening som avses i artikel 48.4 i fördraget är sådana anställningar som har anknytning till den offentliga förvaltningens särskilda verksamhet, i den mån den är förenad med myndighetsutövning och ansvar för skyddandet av statens allmänna intressen, varmed likställs offentliga inrättningars, däribland lokala förvaltningars, intressen.
8 Kommissionen har med rätta medgivit att vissa av de omtvistade anställningarna som beskrivs i de ovannämnda rapporterna, med hänsyn till de uppgifter och det ansvar som är knutna till anställningarna, kan anses ha de kännetecken som gör att de omfattas av undantaget i artikel 48.4 i fördraget enligt de kriterier som fastställts i domstolens dom av den 17 december 1980. Det rör sig om de anställningar som betecknas "chefskontrollant vid tekniskt kontor", "chefskontrollant", "arbetskontrollant", "inventariekontrollant" och "nattvakt" vid den kommunala förvaltningen i Bryssel och "arkitekt" vid de kommunala förvaltningarna i Bryssel och i Auderghem. Beträffande dessa anställningar föreligger således inte längre någon tvist mellan parterna.
9 Vad gäller övriga anställningar som nämns i de båda aktuella rapporterna framgår det däremot inte, med hänsyn till den typ av uppgifter och ansvar som de innebär, att de utgör "anställning i offentlig tjänst" i den mening som avses i artikel 48.4 i fördraget.
10 De argument som Belgien har anfört beträffande vissa anställningar i Société nationale des chemins de fer belges (SNCB) och i Société nationale des chemins de fer vicinaux (SNCV) och som innebär att problemet med anställning av utländsk personal framför allt skall bedömas mot bakgrund av att det eventuellt kan uppstå en situation som innebär en fara för statens säkerhet, är inte relevanta inom ramen för artikel 48.4 i fördraget. En sådan argumentation grundar sig på ett antagande som inte har något samband med denna bestämmelses rättsliga sammanhang.
11 På dessa grunder finns det skäl för att fastställa att Belgien har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt EEG-fördraget genom att kräva eller genom att tillåta att det ställs krav på medborgarskap som villkor för tillträde till de anställningar som är i fråga i de rapporter som ingivits av parterna den 29 och 30 oktober 1981. Detta gäller dock inte anställningarna som "chefskontrollant vid tekniskt kontor", "chefskontrollant", "arbetskontrollant", "inventariekontrollant" och "nattvakt" vid den kommunala förvaltningen i Bryssel och inte heller anställningarna som "arkitekt" vid de kommunala förvaltningarna i Bryssel och i Auderghem.
Beslut om rättegångskostnader
12 Enligt ordalydelsen i artikel 69.3 första stycket i rättegångsreglerna kan domstolen, om parterna ömsom tappar målet på en eller flera punkter, besluta att rättegångskostnaderna skall delas eller att vardera parten skall bära sin kostnad.
13 Eftersom Belgien har tappat målet på flera punkter finns det skäl för att besluta att Belgien skall ersätta hälften av de rättegångskostnader som förorsakats kommissionen. Intervenienterna skall bära sina egna rättegångskostnader.
Domslut
På dessa grunder beslutar
DOMSTOLEN
följande dom:
1)
Belgien har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt EEG-fördraget genom att kräva eller genom att tillåta att det ställs krav på medborgarskap som villkor för tillträde till de anställningar som är i fråga i de rapporter som ingivits av parterna den 29 och 30 oktober 1981. Detta gäller dock inte anställningarna som "chefskontrollant vid tekniskt kontor", "chefskontrollant", "arbetskontrollant", "inventariekontrollant" och "nattvakt" vid den kommunala förvaltningen i Bryssel och inte heller anställningarna som "arkitekt" vid de kommunala förvaltningarna i Bryssel och i Auderghem.
2)
Belgien skall ersätta hälften av kommissionens rättegångskostnader. Intervenienterna skall bära sina egna rättegångskostnader.