62023TJ1189_RES
Zadeva T-1189/23
Identité et Démocratie Parti (ID Parti)
proti
Organu za evropske politične stranke in evropske politične fundacije
Sodba (šesti razširjeni senat) z dne 10. septembra 2025
„Pravo institucij – Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije – Sklep o izreku finančne sankcije politični stranki – Člen 27(2)(a)(vi) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 – Nepogodbena odgovornost“
Pravo Evropske unije – Statut in financiranje evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij – Finančne sankcije, ki jih izreče Organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije – Sankcija, izrečena politični stranki zaradi naklepne predložitve netočnih informacij – Pojem naklepne predložitve netočnih informacij – Dejstvo, da politična stranka na družbenih omrežjih ohrani objave, v katerih je nekdanji član njenega predsedstva naveden kot trenutni član, čeprav ve, da niso točne – Izključitev
(Uredba Evropskega parlamenta in Sveta št. 1141/2014, člen 27(2)(a)(vi))
(Glej točke od 74 do 100, od 102 do 110 in 117.)
Povzetek
Splošno sodišče, ki je odločalo o ničnostni in odškodninski tožbi, ki ji je delno ugodilo, se je prvič izreklo o sklepu Organa za evropske politične stranke in evropske politične fundacije (v nadaljevanju: Organ), s katerim je ta izrekel finančno sankcijo na podlagi člena 27 Uredbe št. 1141/2014. (
1
)
Tožeča stranka, Patriotes.eu, nekdanja Identité et Démocratie Parti (ID Parti), je registrirana kot evropska politična stranka. Dne 9. marca 2022 je Organu poslala dopis, ki je v prilogi med drugim vseboval posodobljen seznam članov njenega predsedstva, na katerem od 16. februarja 2022 ni bilo več imena enega od njegovih članov (v nadaljevanju: zadevni član predsedstva). Ker pa ta sprememba ni bila takoj upoštevana na spletnem mestu in družbenih omrežjih tožeče stranke, ji je Organ 23. marca 2023 poslal zahtevo po informacijah v zvezi z nedoslednostmi med sporočilom z dne 9. marca 2022 na eni strani ter objavami na njenem spletnem mestu in družbenih omrežjih na drugi strani.
Po več izmenjavah je Organ 14. junija 2023 začel preiskavo zoper tožečo stranko zaradi morebitnih netočnih informacij o sestavi njenega predsedstva. Tožeča stranka je z dopisom z dne 28. septembra 2023, potem ko je postavila novo spletno mesto, na katerem zadevni član predsedstva ni bil več omenjen, Organu sporočila, da je bilo odločeno, da se na družbenih omrežjih ohranijo objave, v katerih je zadevni član predstavljen kot trenutni član njenega predsedstva.
Organ je s sklepom z dne 25. oktobra 2023 (v nadaljevanju: izpodbijani sklep) tožeči stranki izrekel finančno sankcijo na podlagi člena 27(2)(a)(vi) Uredbe št. 1141/2014, ker je na družbenih omrežjih ohranila netočne objave, v katerih je bil zadevni član predsedstva predstavljen kot trenutni član njenega predsedstva, kar ni bilo več aktualno.
Presoja Splošnega sodišča
V prvem delu sodbe je Splošno sodišče podalo razlago člena 27(2)(a)(vi) Uredbe št. 1141/2014. Za potrebe obravnavane zadeve je razlago te določbe omejilo na primere, ko je zadevna evropska politična stranka kadar koli naklepno predložila netočne informacije.
Najprej, kar zadeva jezikovno razlago, je Splošno sodišče na prvem mestu ugotovilo, da ta določba ne določa natančno naslovnika ali načina posredovanja netočnih informacij. Vendar je poudarilo, da izraz „predložila“, uporabljen v tej določbi, v običajnem pomenu v vsakdanjem jeziku napotuje na idejo sporočanja, pošiljanja ali posredovanja tega, kar se zahteva. Poleg tega je ta izraz v povezavi z besedo „informacije“ uporabljen v drugih določbah Uredbe št. 1141/2014 (
2
) za sklicevanje na to, da evropske politične stranke in evropske politične fundacije različnim pristojnim organom posredujejo informacije, ki se zahtevajo v postopkovnem okviru. Vendar je v Uredbi št. 1141/2014, kadar se sklicuje na posredovanje informacij javnosti, uporabljen izraz „dostopne“, (
3
) kadar so obravnavane informacije za objavo na spletu, pa sta uporabljena izraza „dostopne na spletu“ in „objavljene“. (
4
) Tako se izraz „predložila netočne […] informacije“, uporabljen v členu 27(2)(a)(vi) Uredbe št. 1141/2014, nanaša na idejo sporočanja, pošiljanja ali posredovanja netočnih zahtevanih informacij.
Na drugem mestu, Splošno sodišče je ugotovilo, da se prislov „naklepno“ v običajnem pomenu v vsakdanjem jeziku nanaša na dejanje, ki je bilo storjeno z naklepom ali namerno, tako da izraz „naklepno predložila netočne […] informacije“ pomeni argument v prid razlagi, v skladu s katero se evropska politična stranka pri sporočanju, pošiljanju ali posredovanju zahtevanih informacij zaveda njihove netočnosti, vendar se namerno odloči, da jih bo sporočila, poslala ali posredovala.
Na zadnjem mestu, poudarilo je, da izraz „kadar koli“ v običajnem pomenu v vsakdanjem jeziku kaže, da se nekaj lahko zgodi kadar koli v danem obdobju. V tem okviru ta izraz vodi do razlage, v skladu s katero se evropska politična stranka kadar koli odloči, da bo namerno sporočila, poslala ali posredovala netočne zahtevane informacije.
Te ugotovitve govorijo torej v prid jezikovni razlagi člena 27(2)(a)(vi) Uredbe št. 1141/2014, v skladu s katero se ta določba uporablja v primerih, ko se evropska politična stranka kadar koli namerno odloči, da bo sporočila, poslala ali posredovala netočne zahtevane informacije, čeprav ve, da niso točne.
Dalje, kar zadeva kontekstualno razlago, je Splošno sodišče na prvem mestu opozorilo, da je iz Uredbe št. 1141/2014, ki ureja pravni in finančni okvir evropskih političnih strank, razvidno, da morajo te stranke tako za namene registracije kot ves čas svojega obstoja Organu predlagati informacije o pogojih za registracijo in predpisih o upravljanju, povezanih zlasti s statutom, pa tudi o svojem finančnem položaju, tako da predložijo zlasti svoje letne računovodske izkaze, poročilo o zunanji reviziji ter seznam donatorjev in dajalcev prispevkov ter njihovih donacij oziroma prispevkov.
Na drugem mestu je Splošno sodišče na eni strani ugotovilo, da Organ vzpostavi in upravlja register evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij, (
5
) ki vsebuje podatke, podrobnosti in dokumente, predložene z vlogami za registracijo, in tiste, ki so predloženi naknadno. (
6
) Ta register zagotavlja javne storitve v korist preglednosti, odgovornosti in pravne varnosti, Organ pa ga upravlja na način, ki zagotavlja ustrezen dostop do njega in potrditev informacij v njem. (
7
) Na drugi strani je Splošno sodišče ugotovilo, da Parlament na spletnem mestu objavi statute vseh evropskih političnih strank, dokumente, ki so bili predloženi v okviru njihove vloge za registracijo, vse spremembe, ki so bile v zvezi s tem sporočene, ter letne računovodske izkaze in zunanja revizijska poročila, imena donatorjev in njihove donacije, ki so jih te stranke sporočile, in prispevke, ki so jih sporočile. (
8
) Iz določb Uredbe št. 1141/2014 (
9
) je torej razvidno, da morajo pristojni organi, med katerimi je Organ, javnosti dati na voljo informacije o evropskih političnih strankah, zlasti tiste, za katere se šteje, da so v znatnem javnem interesu, da se javnosti zagotovi ustrezen dostop do njih. Nasprotno pa ta uredba ne določa nobene obveznosti za evropske politične stranke, da dajo informacije na voljo javnosti.
Na zadnjem mestu, Splošno sodišče je navedlo, da so za druge vrste kršitev, ki so določene v členu 27(2)(a)(vi) Uredbe št. 1141/2014, kot so naklepna opustitev predložitve informacij s strani evropskih političnih strank ali obstoj bistvenih opustitev ali napačnih navedb v njihovih letnih računovodskih izkazih, določene sankcije, če te stranke ne izpolnjujejo zahtev glede pošiljanja informacij pristojnim organom.
Vse navedeno govori v prid kontekstualni razlagi člena 27(2)(a)(vi) Uredbe št. 1141/2014, v skladu s katero se ta določba uporablja v primerih, ko evropska politična stranka pristojnim organom, med katerimi je Organ, naklepno predloži netočne informacije.
Nazadnje, kar zadeva teleološko razlago, je Splošno sodišče na prvem mestu poudarilo, da je končni cilj Uredbe št. 1141/2014 okrepiti evropsko politično zavest in evropsko predstavniško demokracijo. (
10
) Poleg tega je ugotovilo, da sta krepitev preglednosti evropskih političnih strank (
11
) in krepitev njihove odgovornosti (
12
) prav tako med cilji, ki jim sledi ta uredba.
Na drugem mestu je Splošno sodišče ugotovilo, da je zakonodajalec s sprejetjem Uredbe št. 1141/2014 želel zgoraj navedene cilje doseči z uvedbo regulativnega okvira za zagotovitev, da pristojni organi javnosti dajo na voljo informacije o evropskih političnih strankah, za katere se šteje, da so v znatnem javnem interesu, da se javnosti omogoči ustrezen dostop do teh informacij in da se izvaja učinkovit nadzor nad dejavnostmi teh strank.
Teleološka razlaga člena 27(2)(a)(vi) Uredbe št. 1141/2014 zato vodi do tega, da se ta določba uporablja v primerih, ko evropska politična stranka pristojnim organom v takem regulativnem okviru naklepno predloži netočne informacije.
Glede na vse navedeno je Splošno sodišče razsodilo, da je treba člen 27(2)(a)(vi) Uredbe št. 1141/2014 v delu, v katerem se nanaša na primere, ko je zadevna evropska politična stranka kadar koli naklepno predložila netočne informacije, razlagati tako, da se uporablja v primerih, ko taka stranka pristojnim organom, med katerimi je Organ, naklepno predloži netočne informacije v okviru obveznosti, ki jih ima na podlagi navedene uredbe.
V drugem delu sodbe je Splošno sodišče preučilo, ali je Organ v obravnavani zadevi upravičeno izrekel finančno sankcijo na podlagi člena 27(2)(a)(vi) Uredbe št. 1141/2014. V zvezi s tem je ugotovilo, da je ta organ tožeči stranki izrekel finančno sankcijo na podlagi te določbe, ker je na družbenih omrežjih ohranila objave, v katerih je bil zadevni član zadevnega naveden kot trenutni član njenega predsedstva, čeprav je vedela, da niso točne. Vendar je na eni strani poudarilo, da se ta določba uporablja v položajih, ko evropska politična stranka Organu naklepno predloži netočne informacije v okviru obveznosti, ki jih ima na podlagi navedene uredbe. Na drugi strani je iz besedila te določbe razvidno, da se uporablja v primerih, ko evropska politična stranka naklepno „predloži“ netočne informacije. Glagol „ohraniti“, ki v običajnem pomenu v vsakdanjem jeziku pomeni „obdržati“, „trajno hraniti“ ali celo „ne spreminjati“, pa nima enakega obsega kot glagol „predložiti“, ki napotuje zlasti na idejo sporočanja, pošiljanja ali posredovanja tega, kar se zahteva.
Glede na te ugotovitve je Splošno sodišče presodilo, da je Organ s tem, da je tožeči stranki izrekel finančno sankcijo na podlagi člena 27(2)(a)(vi) Uredbe št. 1141/2014, ker je na družbenih omrežjih ohranila objave, v katerih je bil zadevni nekdanji član predsedstva naveden kot trenutni član njenega predsedstva, čeprav je vedela, da niso točne, napačno uporabil pravo. Zato je izpodbijani sklep razglasilo za ničen.
Nasprotno pa je Splošno sodišče zavrnilo odškodninska zahtevka tožeče stranke.
(
1
)	Uredba (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (UL 2014, L 317, str. 1).
(
2
)	Glej med drugim člen 23(4), člen 24(4), prvi pododstavek, člen 25(6) ali člen 29(1) Uredbe št. 1141/2014.
(
3
)	Uvodna izjava 41 Uredbe št. 1141/2014.
(
4
)	Člen 7(1) in člen 32 Uredbe št. 1141/2014.
(
5
)	Člen 7(1) Uredbe št. 1141/2014.
(
6
)	Uvodna izjava 2 in člen 1 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2401 z dne 2. oktobra 2015 o vsebini in delovanju registra evropskih političnih strank in fundacij (UL 2015, L 333, str. 50).
(
7
)	Uvodna izjava 4 Delegirane uredbe 2015/2401.
(
8
)	Člen 32(1)(a) in od (d) do (f) Uredbe št. 1141/2014.
(
9
)	Glej zlasti uvodno izjavo 33 Uredbe št. 1141/2014.
(
10
)	Uvodni izjavi 1 in 23 Uredbe št. 1141/2014.
(
11
)	Uvodne izjave 24, 33, 34 in 38 Uredbe št. 1141/2014.
(
12
)	Uvodni izjavi 26 in 33 Uredbe št. 1141/2014.