62024TJ0229_RES
Zadeva T‑229/24
Isabel Sánchez
proti
Evropski komisiji
Sodba Splošnega sodišča (deseti senat) z dne 29. aprila 2026
„Javni uslužbenci – Uradniki – Zaposlovanje – Razpis natečaja – Javni natečaj EPSO/AD/391/21 – Odločba, da se ime tožeče stranke ne uvrsti na rezervni seznam – Enako obravnavanje – Standardizacija ocen – Obveznost obrazložitve – Pravica do obrambe – Načelo dobrega upravljanja – Trajanje upravnega postopka – Razumen rok“
Uradniki – Natečaj – Natečaj na podlagi kvalifikacij in preizkusov – Obveznosti natečajne komisije – Primerjalna ocena uspešnosti kandidatov – Uporaba standardizacije ocen – Obveznost navedbe v razpisu natečaja ali obvestitve kandidatov pred preizkusi – Neobstoj
(Kadrovski predpisi za uradnike, Priloga III, člen 1(1)(e))
(Glej točke od 37 do 44 in 69.)
Uradniki – Natečaj – Natečaj na podlagi kvalifikacij in preizkusov – Izvajanje meril ocenjevanja in njihovega ponderiranja – Diskrecijska pravica natečajne komisije – Uporaba standardizacije ocen po preizkusih – Dopustnost
(Kadrovski predpisi, člen 27 in Priloga III)
(Glej točke od 46 do 49 in od 51 do 54.)
Uradniki – Natečaj – Evropski urad za izbor osebja (EPSO) – Izvajanje natečajev za zaposlovanje uradnikov – Vloga EPSO – Pomoč natečajni komisiji – Tehnična podpora v okviru standardizacije ocen kandidatov – Dopustnost – Potreba po določitvi posredovanja urada EPSO v razpisu natečaja – Neobstoj
(Kadrovski predpisi za uradnike, Priloga III, člena 1(1)(e) in 7, od (1) do (3))
(Glej točke od 70 do 77.)
Uradniki – Natečaj – Natečajna komisija – Odločba o neuvrstitvi na rezervni seznam, – Obveznost obrazložitve – Obseg – Spoštovanje tajnosti dela – Sporočitev ocen, dobljenih pri različnih preizkusih – Dopustnost – Potreba po dodatni obrazložitvi v primeru standardizacije ocen s strani natečajne komisije – Neobstoj
(člen 296 PDEU; Kadrovski predpisi za uradnike, Priloga III, člen 6)
(Glej točke od 91 do 100.)
Uradniki – Načela – Pravica do obrambe – Obveznost, da se zadevni osebi pred sprejetjem akta, ki posega v njen položaj, da možnost izjave – Obseg – Uporaba za odločbe natečajne komisije – Obveznost sporočitve matematične formule, uporabljene v okviru standardizacije ocen – Neobstoj
(Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 41(2)(a))
(Glej točke od 104 do 109 in od 117 do 120.)
Uradniki – Natečaj – Natečaj na podlagi kvalifikacij in preizkusov – Presoja uspešnosti kandidatov – Pregled prijav – Predmet
(Kadrovski predpisi za uradnike, Priloga III, člen 7(2)(b))
(Glej točko 113.)
Tožbe uradnikov – Predhodna upravna pritožba – Odločba o zavrnitvi pritožbe z molkom – Naknadna odločba – Kršitev obveznosti ukrepanja v razumnem roku – Neobstoj
(Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, člen 41(1); Kadrovski predpisi za uradnike, člena 90 in 91(3))
(Glej točke od 127 do 132.)
Uradniki – Natečaj – Obveznost institucij Unije, da vsem kandidatom zagotovijo nemoten in zakonit potek preizkusov – Kršitev – Vpliv na zakonitost preizkusov – Pogoji – Dokazno breme
(Glej točke od 142 do 145 in od 149 do 152.)
Povzetek
Splošno sodišče se je v okviru ničnostne tožbe, ki jo je vložila nekdanja kandidatka na javnem natečaju EPSO/AD/391/21, ki jo je zavrnilo, prvič izreklo o izpodbijanju standardizacije ocen (v nadaljevanju: standardizacija) v okviru natečaja.
Tožeča stranka se je maja 2021 prijavila na zadevni natečaj, katerega namen je bil oblikovanje rezervnih seznamov, na podlagi katerih bi lahko institucije Evropske unije, zlasti Evropska komisija, zaposlile uradnike.
Tožeča stranka je bila decembra 2022 obveščena, da po preizkusih v zadnji fazi natečaja njeno ime ni bilo uvrščeno na rezervni seznam, ker ni bila med kandidati, ki so na navedenih preizkusih dosegli najvišje ocene.
V obravnavanem primeru tožeča stranka v bistvu izpodbija neobjavo metode standardizacije kot metode ocenjevanja v razpisu natečaja in meni, da bi morala natečajna komisija to metodo vsaj določiti in sporočiti pred začetkom preizkusov.
Presoja Splošnega sodišča
Splošno sodišče je najprej opozorilo, da delo natečajne komisije na splošno vključuje vsaj dve ločeni fazi, in sicer, prvič, preučitev prijav, da se izberejo kandidati, ki bodo pripuščeni k natečaju, in drugič, preučitev sposobnosti kandidatov za prosto delovno mesto, da se sestavi rezervni seznam.
Namen standardizacije, ki spada v drugo fazo dela natečajne komisije, je nevtralizirati relativno subjektivnost različnih popravljavcev pri dodeljevanju ocen, saj so nekateri objektivno strožji od drugih. Lahko se izkaže za upoštevno glede na okoliščine posameznega postopka zaposlovanja. Namen te metode je izvajanje načela enakega obravnavanja, ker se po eni strani uporablja enotno za vse kandidate, ki sta jih neodvisno ocenila vsaj dva različna popravljavca. Po drugi strani omogoča, da se primerjalna preučitev kandidatov opravi na podlagi primerljivih podatkov, v obravnavanem primeru na podlagi standardiziranih ocen na ravni vseh kandidatov natečaja, da se zagotovi homogenost ocenjevanja.
Kadrovski predpisi za uradnike Evropske unije (v nadaljevanju: Kadrovski predpisi), zlasti njihov člen 1(1)(e) Priloge III, ne določajo niti objave niti sporočitve morebitne uporabe standardizacije pred testi. Iz tega sledi, da uporabe standardizacije ni treba obvezno navesti v razpisu natečaja.
Poleg tega je odločitev o uporabi standardizacije mogoče sprejeti le po preizkusih, kadar so ocene, ki so jih dodelili popravljavci, znane članom natečajne komisije in kadar se ugotovi obstoj prevelikih razlik med ocenami različnih popravljavcev. Tako ni mogoče vnaprej vedeti, ali bo uporaba standardizacije potrebna, tako da natečajna komisija odločitve o uporabi standardizacije ne more sprejeti, preden se testi popravijo.
Ob upoštevanju široke diskrecijske pravice, ki jo ima natečajna komisija pri opravljanju svojega dela lahko, tudi če v razpisu natečaja ni navedena morebitna standardizacija, ta komisija standardizacijo uporabi in zanjo določi podrobna pravila.
Drugače kot pri „vrsti“ in „ocenjevanju“ preizkusov, ki se nanašata na same preizkuse in torej na objektivne podatke, ki jih je treba opredeliti v razpisu natečaja, je namreč namen standardizacije nevtralizirati subjektivnost v okviru primerjalnih ocen natečajne komisije, za katere velja tajnost dela natečajne komisije. Poleg tega, kot je tožeča stranka priznala na obravnavi, to, da bi pred preizkusi vedela, da bo natečajna komisija uporabila standardizacijo, ne bi konkretno spremenilo njene priprave na natečaj.
Kar zadeva posredovanje Evropskega urada za izbor osebja (EPSO) v fazi standardizacije, se je ta v okviru tega postopka omejil na uporabo znanstveno dokazane matematične formule za ocene, ki so jih dodelili popravljavci, natečajna komisija pa se je nazadnje odločila sprejeti enega od dveh predlogov za standardizacijo, ki ju je podal urad EPSO. Urad EPSO tako ni prekoračil svoje vloge, ki v skladu s členom 7, od (1) do (3), Priloge III h Kadrovskim predpisom obsega to, da različnim institucijam pomaga pri opredeljevanju in organizaciji postopka izbire uradnikov, ob spoštovanju splošnih predpisov navedenih institucij.
Glede obsega obveznosti obrazložitve odločbe natečajne komisije je Splošno sodišče ocenilo, da uporaba standardizacije ne zahteva dodatne obrazložitve.
Ker je namreč namen standardizacije prispevati k primerjalni preučitvi kandidatov, zahteva kandidata, da bi se seznanil z vplivom standardizacije na svojo oceno, terja, da se mu posreduje tako njegova vmesna ocena kot tudi vmesne ocene drugih kandidatov. Za tako seznanitev bi bilo treba posredovati tudi opravljene izračune.
Za vmesne ocene, katerih posredovanje bi lahko razkrilo elemente, ki se nanašajo na posamezne ali primerjalne ocene v zvezi s kandidati, pa nujno velja tajnost, ki je neločljivo povezana z delom natečajne komisije.
Zato ob upoštevanju potrebe po uskladitvi obveznosti obrazložitve s spoštovanjem tajnosti dela natečajne komisije tožeči stranki ni mogoče posredovati niti vmesnih ocen niti izračunov, opravljenih na podlagi teh ocen.
Prav tako, čeprav matematična formula, ki se uporablja v okviru standardizacije, ni zajeta s tajnostjo dela natečajne komisije, je drugače pri vmesnih ocenah in izračunih, opravljenih v okviru standardizacije, katerih sporočitev bi ogrozila ravnotežje med pravico do obrambe in tajnostjo dela natečajne komisije.