62024CJ0563
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (seitsemäs jaosto)
13 päivänä marraskuuta 2025 (
*1
)
Ennakkoratkaisupyyntö – Tislattujen alkoholijuomien määritelmät, kuvaus, esittely, merkinnät ja suojaaminen – Asetus (EU) 2019/787 – 10 artiklan 7 kohta – Kielto käyttää virallisia nimiä juomissa, jotka eivät ole kyseisten luokkien vaatimusten mukaisia – Gin – Juoman nimitys ”alkoholiton gin” – 12 artiklan 1 kohta – Viittaukset – 10 artiklan 7 kohdan pätevyys – Euroopan unionin perusoikeuskirjan 16 artikla – Elinkeinovapaus – Suhteellisuusperiaate
Asiassa C‑563/24,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Landgericht Potsdam (alueellinen alioikeus, Potsdam, Saksa) on esittänyt 6.8.2024 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 20.8.2024, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Verband Sozialer Wettbewerb eV
vastaan
PB Vi Goods GmbH,
UNIONIN TUOMIOISTUIN (seitsemäs jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja F. Schalin (esittelevä tuomari) sekä tuomarit M. Gavalec ja Z. Csehi,
julkisasiamies: M. Szpunar,
kirjaaja: A. Calot Escobar,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä esitetyn,
ottaen huomioon huomautukset, jotka sille ovat esittäneet:
–
Verband Sozialer Wettbewerb eV, edustajanaan D. Marquardt, Rechtsanwalt,
–
Saksan hallitus, asiamiehinään J. Möller ja P.-L. Krüger, avustajanaan C. Eggers, Rechtsanwalt,
–
Kreikan hallitus, asiamiehinään Z. Chatzipavlou ja M. Tassopoulou,
–
Ranskan hallitus, asiamiehinään P. Chansou ja B. Travard,
–
Italian hallitus, asiamiehinään S. Fiorentino, M. Maugeri ja P. Passolunghi,
–
Euroopan parlamentti, asiamiehinään G. C. Bartram ja W. D. Kuzmienko,
–
Euroopan unionin neuvosto, asiamiehinään M. Alver, N. Brzezinski ja L. Hamtcheva,
–
Euroopan komissio, asiamiehinään B. Rechena ja M. Zerwes,
päätettyään julkisasiamiestä kuultuaan ratkaista asian ilman ratkaisuehdotusta,
on antanut seuraavan
tuomion
1
Ennakkoratkaisupyyntö koskee tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä ja merkinnöistä, tislattujen alkoholijuomien nimien käytöstä muiden elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä, tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta, maatalousperäisen etyylialkoholin ja maatalousperäisten tisleiden käytöstä alkoholijuomissa ja asetuksen (EY) N:o 110/2008 kumoamisesta 17.4.2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/787 (EUVL 2019, L 130, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 21.4.2021 annetulla komission delegoidulla asetuksella (EU) 2021/1096 (EUVL 2021, L 238, s. 1) (jäljempänä asetus 2019/787), 10 artiklan 7 kohdan ja 12 artiklan 1 kohdan tulkintaa sekä asetuksen 2019/787 10 artiklan 7 kohdan pätevyyttä Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä perusoikeuskirja) 16 artiklan kannalta.
2
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat Verband Sozialer Wettbewerb eV (jäljempänä VSW) ja PB Vi Goods GmbH (jäljempänä PB) ja joka koskee sitä, että PB pitää kaupan ja markkinoi juomaa nimellä ”Virgin Gin Alkoholfrei”.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
3
Asetuksen 2019/787 johdanto-osan 2, 3 ja 10 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”(2)
Tislattuihin alkoholijuomiin sovellettavilla säännöillä olisi pyrittävä toteuttamaan korkeatasoinen kuluttajansuoja, poistamaan tiedon epäsymmetriaa, estämään vilpilliset menettelyt ja edistämään markkinoiden avoimuutta ja tervettä kilpailua. Niillä olisi suojattava maine, jonka unionin tislatut alkoholijuomat ovat saavuttaneet unionissa ja maailmanmarkkinoilla, ottamalla jatkossakin huomioon tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa käytetyt perinteiset käytännöt ja lisääntynyt kuluttajansuojan ja tiedotuksen tarve. – –
(3)
Tislatut alkoholijuomat ovat unionin maatalousalalle merkittävä menekkialue, ja tislattujen alkoholijuomien tuotanto on vahvasti kytköksissä kyseiseen alaan. Tämä kytkös määrää unionissa tuotettujen tislattujen alkoholijuomien laadun, turvallisuuden ja maineen. – –
(10)
Olisi annettava säännöt virallisista nimistä, joita unionin markkinoille saatettavista tislatuista alkoholijuomista on käytettävä sen varmistamiseksi, että virallisia nimiä käytetään yhdenmukaisella tavalla koko unionin alueella, ja kuluttajille annettavien tietojen avoimuuden turvaamiseksi.”
4
Kyseisen asetuksen 10 artiklan 7 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään seuraavaa:
”Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen virallisten nimien tai maantieteellisten merkintöjen käyttö on kiellettyä minkä tahansa sellaisen juoman kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä, joka ei ole liitteessä I olevassa asianomaisessa luokassa vahvistettujen vaatimusten mukainen tai asianomaisen maantieteellisen merkinnän vaatimusten mukainen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 ja 12 artiklan ja 13 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan soveltamista. Kieltoa sovelletaan myös tällaisten virallisten nimien tai maantieteellisten merkintöjen käyttöön yhdessä sellaisten sanojen tai ilmaisujen kuin ’kaltainen’, ’tyyppinen’, ’tyylinen’, ’tapaan valmistettu’, ’makuinen’ kanssa tai muiden samanlaisten ilmaisujen kanssa.”
5
Mainitun asetuksen 12 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Muun elintarvikkeen kuin alkoholijuoman esittelyssä ja merkinnöissä on sallittua käyttää viittausta liitteessä I olevassa yhdessä tai useammassa tislattujen alkoholijuomien luokassa säädettyihin virallisiin nimiin tai yhteen tai useampaan tislattujen alkoholijuomien maantieteelliseen merkintään edellyttäen, että elintarvikkeen valmistuksessa käytetty alkoholi on peräisin yksinomaan viittauksessa tarkoitetusta tislatusta alkoholijuomasta tai tislatuista alkoholijuomista, lukuun ottamatta alkoholia, jota voi sisältyä kyseisen elintarvikkeen valmistuksessa käytettäviin aromeihin, väriaineisiin tai muihin sallittuihin ainesosiin.”
6
Saman asetuksen liitteen I otsikko on ”Tislattujen alkoholijuomien luokat”. Tämän liitteen 20 kohdassa, jonka otsikko on ”Gin”, säädetään seuraavaa:
”a)
Gin on katajanmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia katajanmarjoilla (Juniperus communis L.).
b)
Ginin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.
c)
Ginin valmistuksessa saa käyttää ainoastaan aromiaineita tai aromivalmisteita taikka näitä molempia ja siten, että katajan maku on hallitseva.
d)
Ilmaisua ’gin’ saa täydentää ilmaisulla ’dry’, jos tuotteeseen ei ole lisätty makeutusta siten, että makeuttavien tuotteiden pitoisuus inverttisokerina ilmaistuna ylittää 0,1 grammaa lopputuotteen litraa kohden.”
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
7
VSW on saksalainen yhdistys, jonka tehtävänä on muun muassa sopimattoman kilpailun torjuminen. PB on yhtiö, joka pitää kaupan ja markkinoi muun muassa alkoholitonta juomaa, jonka nimi on Virgin Gin Alkoholfrei (Virgin Gin alkoholiton).
8
VSW katsoo, että PB:n kyseisen juoman mainonta rikkoo asetuksen 2019/787 säännöksiä, ja se nosti 31.10.2023 PB:tä vastaan kanteen Landgericht Potsdamissa (Potsdamin alueellinen alioikeus, Saksa), joka on ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin, mainitun juoman myynnin kieltämiseksi. VSW väittää, että asetuksen (EU) 2019/787 liitteessä I olevan 20 kohdan mukaan gin on valmistettava maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia katajanmarjoilla, ja sen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. Koska nämä vaatimukset eivät täyty, PB:n on VSW:n mukaan lopetettava kyseisen juoman kaupan pitäminen nimellä ”gin”.
9
PB sitä vastoin väittää, että kyseisen juoman mainonta ei ole asetuksen 2019/787 vastaista, koska jokaiselle kuluttajalle on selvää, ettei juoma sisällä alkoholia.
10
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa tässä yhteydessä, että sillä on epäilyksiä asetuksen 2019/787 10 artiklan 7 kohdan pätevyydestä perusoikeuskirjan 16 artiklassa vahvistetun elinkeinovapauden mahdollisen loukkaamisen vuoksi. Kielto, joka koskee alkoholittoman juoman esittelemistä tai merkitsemistä sillä tavalla, että juoma on ”alkoholitonta giniä”, on nimittäin suhteeton, koska sillä ei ilmeisesti pyritä oikeutettuun tavoitteeseen. Kyseinen tuomioistuin katsoo, että lisämaininta ”alkoholiton” sulkee pois vaaran kuluttajan harhaanjohtamisesta. Kielto on suhteeton myös siksi, että asetuksen 2019/787 mukaan juomaa ei ole mahdollista kuvata esimerkiksi ”ginin makuiseksi”, mikä merkitsee sitä, että tuotetta ei voida kuvata kuluttajalle ymmärrettävällä tavalla. Tämä tilanne antaisi lisäksi kilpailuedun valmistajille, jotka jakelevat sekä alkoholittomia juomia että giniä, verrattuna niihin valmistajiin, jotka jakelevat ainoastaan alkoholittomia juomia, joita ei tämän vuoksi yhdistetä giniin.
11
Jos unionin tuomioistuin ei katso asetuksen 2019/787 10 artiklan 7 kohtaa pätemättömäksi, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee, voidaanko asetuksen säännöksiä tulkita siten, että niissä ei kielletä alkoholittomien juomien esittelemistä tai merkitsemistä sillä tavalla, että ne ovat ”alkoholitonta giniä”. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin kuitenkin katsoo, että nämä säännökset ilmentävät yksiselitteisesti unionin lainsäätäjän tahtoa kieltää tämä.
12
Tässä tilanteessa Landgericht Potsdam on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)
Onko asetuksen 2019/787 10 artiklan 7 kohta pätemätön perusoikeuskirjan 16 artiklan rikkomisen vuoksi, koska kyseisen 10 artiklan 7 kohdassa kielletään alkoholittomien juomien esitteleminen tai merkitseminen sillä tavalla, että ne ovat ’alkoholitonta giniä’?
2)
Toissijaisesti: Onko asetuksen 2019/787 10 artiklan 7 kohtaa tai 12 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että näiden säännösten mukaan alkoholittoman juoman esitteleminen tai merkitseminen sillä tavalla, että se on ’alkoholitonta giniä’, ei ole kiellettyä pelkästään sen vuoksi, että juoma ei täytä nimen ’gin’ edellyttämää vähimmäisalkoholipitoisuutta ja että sitä ei ole valmistettu maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia (vaan vettä) katajanmarjoilla?”
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
Tutkittavaksi ottaminen
13
Italian hallitus väittää, että esitetyt kysymykset on jätettävä tutkimatta. Sen mukaan ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ei ole esittänyt ensimmäisen kysymyksen osalta riittäviä seikkoja, joiden perusteella unionin tuomioistuin voisi arvioida asetuksen 2019/787 10 artiklan 7 kohdan pätevyyttä. Toisen kysymyksen yhteydessä ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ei ole esittänyt syitä, joiden vuoksi se on ryhtynyt tarkastelemaan kyseisten unionin oikeuden säännösten tulkintaa. Se on pikemminkin katsonut, että näissä säännöksissä kielletään yksiselitteisesti alkoholittomien juomien esittely ja merkitseminen sillä tavalla, että juomat ovat ”alkoholitonta giniä”.
14
Tältä osin on todettava, että ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on esittänyt riittävän selvästi pääasian asiayhteyden ja syyt, joiden vuoksi se katsoo, että kyseisten unionin oikeuden säännösten tulkinta on tarpeen, jotta se voi antaa ratkaisunsa.
15
Lisäksi on todettava, että unionin tuomioistuin on jo lausunut väitteestä, jonka mukaan on selvää, miten esitettyihin kysymyksiin on vastattava, ettei tällainen seikka mitenkään estä kansallista tuomioistuinta esittämästä unionin tuomioistuimelle ennakkoratkaisukysymyksiä eikä unionin tuomioistuin menetä sen seurauksena toimivaltaansa lausua tällaisista kysymyksistä (ks. tuomio 21.12.2011, Evroetil, C‑503/10, EU:C:2011:872, 36 kohta).
16
Ennakkoratkaisukysymykset voidaan siis ottaa tutkittaviksi.
Asiakysymys
17
Koska ensimmäinen kysymys, joka koskee asetuksen 2019/787 10 artiklan 7 kohdan pätevyyttä, esitetään vain siinä tapauksessa, että tätä säännöstä tulkittaisiin siten, että siinä kielletään alkoholittomien juomien esitteleminen ja merkitseminen sillä tavalla, että juomat ovat ”alkoholitonta giniä”, on ensiksi tarkasteltava toista ennakkoratkaisukysymystä.
Toinen kysymys
18
Tällä kysymyksellään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee lähinnä, onko asetuksen 2019/787 10 artiklan 7 kohtaa ja 12 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että niissä kielletään nimen ”alkoholiton gin” käyttö alkoholittoman juoman esittelyssä ja merkitsemisessä sen vuoksi, että juoma ei ole niiden vaatimusten mukainen, jotka kyseisen asetuksen liitteessä I olevan 20 kohdan a ja b alakohdassa vahvistetaan tislattujen alkoholijuomien luokalle, jonka virallinen nimi on ”gin”.
19
Asetuksen 2019/787 10 artiklan 7 kohdasta ilmenee, että virallisten nimien eli muun muassa nimen ”gin” käyttö on kiellettyä minkä tahansa sellaisen juoman esittelyssä tai merkinnöissä, joka ei ole asetuksen liitteessä I olevassa asianomaisessa luokassa vahvistettujen vaatimusten mukainen. Kieltoa sovelletaan myös tällaisten virallisten nimien käyttöön yhdessä sellaisten sanojen tai ilmaisujen kuin ”kaltainen”, ”tyyppinen”, ”tyylinen”, ”tapaan valmistettu” ja ”makuinen” kanssa tai muiden samankaltaisten ilmaisujen kanssa.
20
Asetuksen 2019/787 liitteessä I olevan 20 kohdan a ja b alakohdan mukaan giniä valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia katajanmarjoilla, ja sen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.
21
Asetuksen 2019/787 10 artiklan 7 kohtaa sovelletaan sen sanamuodon mukaan rajoittamatta asetuksen 2019/787 tiettyjen sellaisten säännösten soveltamista, jotka koskevat virallisen nimen käyttöä yhdistetyssä ilmaisussa, viittauksia tällaiseen nimeen, sen sisällyttämistä ainesosaluetteloon sekä tislattujen alkoholijuomien sekoituksia tai sekoitteita. Nämä säännökset eivät ole merkityksellisiä pääasiassa, koska niitä sovelletaan ainoastaan alkoholia sisältäviin tuotteisiin.
22
Asetuksen 2019/787 12 artiklan 1 kohta, jonka ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin mainitsee toisessa kysymyksessään, ei ole merkityksellinen tähän kysymykseen annettavan vastauksen kannalta. Mainittua säännöstä sovelletaan nimittäin ainoastaan elintarvikkeisiin, jotka on valmistettu alkoholia käyttäen. Sitä ei näin ollen voida soveltaa pääasiassa.
23
On todettava, että jo asetuksen 2019/787 10 artiklan 7 kohdan sanamuodosta ilmenee yksiselitteisesti, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen juoman esitteleminen ja merkitseminen sillä tavalla, että juoma on ”alkoholitonta giniä”, on kiellettyä sen vuoksi, että juoma ei sisällä alkoholia. Sitä ei siis valmisteta maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia, mikä on vastoin yhtä virallisen nimen ”gin” käytölle säädetyistä vaatimuksista, joihin viitataan kyseisen asetuksen 10 artiklan 7 kohdassa ja joista säädetään sen liitteessä I olevassa 20 kohdassa.
24
Lisäksi asetuksen 10 artiklan 7 kohdasta ilmenee, että sillä, että viralliseen nimeen ”gin” on liitetty ilmaisu ”alkoholiton”, ei ole merkitystä, koska kielto koskee myös ilmaisuja, joita käytetään estämään tietyn juoman sekoittamista tämännimiseen tislattuun alkoholijuomaan.
25
Näin ollen toiseen kysymykseen on vastattava, että asetuksen 2019/787 10 artiklan 7 kohtaa on tulkittava siten, että siinä kielletään alkoholittoman juoman esitteleminen tai merkitseminen sillä tavalla, että juoma on ”alkoholitonta giniä”, sillä perusteella, että alkoholiton juoma ei ole niiden vaatimusten mukainen, jotka kyseisen asetuksen liitteessä I olevan 20 kohdan a ja b alakohdassa vahvistetaan tislattujen alkoholijuomien luokalle, jonka virallinen nimi on ”gin”.
Ensimmäinen kysymys
26
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee ensimmäisellä kysymyksellään lähinnä, onko asetuksen 2019/787 10 artiklan 7 kohta pätevä perusoikeuskirjan 16 artiklassa vahvistetun elinkeinovapauden kannalta siltä osin kuin siinä kielletään alkoholittoman juoman esitteleminen ja merkitseminen sillä tavalla, että juoma on ”alkoholitonta giniä”.
27
Oikeus elinkeinovapauteen kattaa erityisesti yrityksellä olevan oikeuden voida vapaasti määrätä käytettävissä olevista taloudellisista, teknisistä ja rahoituksellisista resursseista sen vastuun rajoissa, joka sillä on omista toimistaan. Lisäksi tämä oikeus sisältää vapauden harjoittaa taloudellista tai kaupallista toimintaa, sopimusvapauden ja vapaan kilpailun (ks. vastaavasti tuomio 30.6.2016, Lidl, C‑134/15, EU:C:2016:498, 27 ja 28 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
28
On muistutettava, että perusoikeuskirjan 52 artiklan 1 kohdan mukaan perusoikeuskirjassa tunnustettujen oikeuksien ja vapauksien käyttämistä voidaan rajoittaa ainoastaan lailla sekä kyseisten oikeuksien ja vapauksien keskeistä sisältöä kunnioittaen. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti rajoituksia voidaan säätää ainoastaan, jos ne ovat välttämättömiä ja vastaavat tosiasiallisesti unionin tunnustamia yleisen edun mukaisia tavoitteita tai tarvetta suojella muiden henkilöiden oikeuksia ja vapauksia.
29
Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan ammatin harjoittamisen vapaus ei ole ehdoton, vaan sitä on arvioitava sen tehtävän perusteella, joka sillä on yhteiskunnassa. Siten elinkeinovapauden käytölle voidaan asettaa rajoituksia, kunhan kyseiset rajoitukset tosiasiassa palvelevat yleisen edun mukaisia unionin tavoitteita eikä niillä puututa perusoikeuksiin tavoitellun päämäärän kannalta suhteettomasti ja tavalla, jota ei voida hyväksyä ja jolla loukattaisiin tämän oikeuden keskeistä sisältöä (ks. vastaavasti tuomio 6.9.2012, Deutsches Weintor, C‑544/10, EU:C:2012:526, 54 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
30
Kun lisäksi otetaan huomioon unionin lainsäätäjällä yhteisen maatalouspolitiikan alalla oleva laaja harkintavalta, joka edellyttää monitahoisia arviointeja, tällä alalla toteutettu toimenpide voidaan katsoa lainvastaiseksi ainoastaan, jos kyseinen toimenpide on ilmeisen soveltumaton toimivaltaisen toimielimen tavoittelemien päämäärien saavuttamiseen (ks. vastaavasti tuomio 14.6.2017, TofuTown.com, C‑422/16, EU:C:2017:458, 46 kohta ja tuomio 2.9.2021, Irish Ferries, C‑570/19, EU:C:2021:664, 151 kohta).
31
Aluksi on todettava, että kiellosta käyttää virallisia nimiä mistä tahansa juomasta, joka ei ole asianomaista luokkaa varten vahvistettujen vaatimusten mukainen, on säädetty lailla perusoikeuskirjan 52 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska tästä kiellosta säädetään asetuksen 2019/787 10 artiklan 7 kohdassa.
32
Tämän jälkeen on todettava, että tämä kielto koskee ainoastaan tislattujen alkoholijuomien virallisten nimien käyttöä, eikä sillä estetä sellaisten juomien jakelua, jotka eivät ole kyseisessä asetuksessa säädettyjen vaatimusten mukaisia. Näin ollen sillä ei puututa elinkeinovapauden keskeiseen sisältöön (ks. vastaavasti tuomio 13.12.1994, SMW Winzersekt, C‑306/93, EU:C:1994:407, 24 kohta ja tuomio 6.9.2012, Deutsches Weintor, C‑544/10, EU:C:2012:526, 56–58 kohta). Näin ollen on todettava, että kyseessä olevalla kiellolla kunnioitetaan elinkeinovapauden keskeistä sisältöä.
33
Lopuksi on todettava suhteellisuusperiaatteen noudattamisesta, että vaikka ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin viittaa perusoikeuskirjan 16 artiklaan, on otettava huomioon myös perusoikeuskirjan 38 artikla, jolla pyritään varmistamaan korkeatasoinen kuluttajansuoja. Tämä suoja mainitaan lisäksi asetuksen 2019/787 johdanto-osan toisessa perustelukappaleessa asetuksen tavoitteeksi. Asetuksella myös pyritään sen johdanto-osan toisen ja kymmenennen perustelukappaleen mukaan estämään vilpilliset menettelyt ja turvaamaan kuluttajille annettavien tietojen avoimuus. Lisäksi mainitun asetuksen johdanto-osan toisesta ja kolmannesta perustelukappaleesta ilmenee, että tislatut alkoholijuomat ovat unionin maatalousalalle merkittävä menekkialue ja että kyseisellä asetuksella pyritään edistämään tervettä kilpailua ja suojaamaan näiden juomien mainetta. Nämä tavoitteet ovat yleisen edun mukaisia tavoitteita (ks. analogisesti tuomio 13.12.1994, SMW Winzersekt, C‑306/93, EU:C:1994:407, 25 kohta; tuomio 8.5.2014, Assica ja Kraft Foods Italia, C‑35/13, EU:C:2014:306, 37 kohta ja tuomio 30.6.2016, Lidl, C‑134/15, EU:C:2016:498, 37 kohta).
34
Siitä, voidaanko kyseisellä kiellolla taata näin tavoiteltujen päämäärien toteutuminen, on todettava, että virallisilla nimillä nimettyjen juomien, jotka on saatettu unionin markkinoille, määritelmiä koskevien säännösten noudattaminen takaa kuluttajille sen, että kaikki nämä tuotteet täyttävät samat laatuvaatimukset, ja suojaa heitä sekaannukselta niiden tuotteiden koostumuksen osalta, jotka he aikovat hankkia. Lisäksi tällä kiellolla varmistetaan, että ainoastaan tietyllä tavalla valmistettuja juomia, joilla on samat ominaisuudet, voidaan markkinoida kyseisellä virallisella nimellä. Tällaisella toimenpiteellä vältetään se, että juoman, joka ei ole asetuksessa 2019/787 säädettyjen vaatimusten mukainen, valmistaja voisi saada omalle tuotteelleen etua maineesta, jonka virallisen nimen saaneiden tislattujen alkoholijuomien valmistajat ovat saaneet aikaan. Näin ollen kyseinen kielto soveltuu asetuksella 2019/787 tavoiteltujen päämäärien saavuttamiseen.
35
Kyseisen kiellon tarpeellisuudesta asetuksen 2019/787 tavoitteiden kannalta on todettava, että jos virallisiin nimiin voitaisiin liittää kuvailevia lisämainintoja, kuten ”alkoholiton”, sellaisten tuotteiden nimeämiseksi, jotka eivät täytä tällaisten nimien saamisen edellytyksiä, olisi olemassa vaara kuluttajien johtamisesta harhaan niiden tuotteiden koostumuksen osalta, jotka he aikovat ostaa (ks. vastaavasti tuomio 16.12.1999, UDL, C‑101/98, EU:C:1999:615, 33 ja 34 kohta ja tuomio 14.6.2017, TofuTown.com, C‑422/16, EU:C:2017:458, 47 ja 48 kohta). Vaikka kuluttajalle on selvää, että tuote, josta käytetään nimeä ”alkoholiton gin”, ei sisällä alkoholia, hän voi erehtyä tämän tuotteen muista ominaisuuksista, koska virallista nimeä ”gin” koskeviin vaatimuksiin sisältyy muitakin seikkoja kuin pelkkä alkoholi eli erityisesti välttämätön valmistustapa maatalousperäistä etyylialkoholia maustamalla. Lisäksi asetuksessa 2019/787 säädetyt vaatimukset täyttävien valmistajien tietyn juoman osalta aikaansaamaa mainetta ei suojattaisi, mikä johtaisi vilpillisen kilpailun vaaraan (ks. vastaavasti tuomio 13.12.1994, SMW Winzersekt, C‑306/93, EU:C:1994:407, 25 kohta ja tuomio 14.6.2017, TofuTown.com, C‑422/16, EU:C:2017:458, 43–48 kohta). Näin ollen asetuksen 2019/787 10 artiklan 7 kohdassa säädetty kielto on katsottava tarpeelliseksi.
36
On myös otettava huomioon se tämän tuomion 32 kohdassa mainittu seikka, että muita valmistajia kuin niitä, joilla on oikeus käyttää tislattujen alkoholijuomien virallisia nimiä, ainoastaan estetään käyttämästä mainittuja nimiä mutta niiltä ei viedä oikeutta markkinoimasta tuotteitaan, kunhan ne noudattavat merkityksellisiä säännöksiä.
37
Näin ollen kielto käyttää virallista nimeä mistä tahansa juomasta, joka ei ole kyseisissä juomaluokissa vahvistettujen vaatimusten mukainen, sellaisina kuin näistä vaatimuksista säädetään asetuksessa 2019/787, ei ole suhteellisuusperiaatteen vastainen.
38
Edellä esitetyn perusteella on todettava, että ensimmäisen kysymyksen tarkastelussa ei ole ilmennyt seikkoja, jotka vaikuttaisivat asetuksen 2019/787 10 artiklan 7 kohdan pätevyyteen, kun otetaan huomioon perusoikeuskirjan 16 artiklassa vahvistettu elinkeinovapaus.
Oikeudenkäyntikulut
39
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (seitsemäs jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
1)
Tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä ja merkinnöistä, tislattujen alkoholijuomien nimien käytöstä muiden elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä, tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta, maatalousperäisen etyylialkoholin ja maatalousperäisten tisleiden käytöstä alkoholijuomissa ja asetuksen (EY) N:o 110/2008 kumoamisesta 17.4.2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/787, sellaisena kuin se on muutettuna 21.4.2021 annetulla komission delegoidulla asetuksella (EU) 2021/1096, 10 artiklan 7 kohtaa
on tulkittava siten, että
siinä kielletään alkoholittoman juoman esitteleminen tai merkitseminen sillä tavalla, että juoma on ”alkoholitonta giniä”, sillä perusteella, että alkoholiton juoma ei ole niiden vaatimusten mukainen, jotka kyseisen asetuksen liitteessä I olevan 20 kohdan a ja b alakohdassa vahvistetaan tislattujen alkoholijuomien luokalle, jonka virallinen nimi on ”gin”.
2)
Ensimmäisen kysymyksen tarkastelussa ei ole ilmennyt seikkoja, jotka vaikuttaisivat asetuksen 2019/787, sellaisena kuin se on muutettuna delegoidulla asetuksella 2021/1096, 10 artiklan 7 kohdan pätevyyteen, kun otetaan huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 16 artiklassa vahvistettu elinkeinovapaus.
Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: saksa.