62023TJ0519_RES
Zadeva T‑519/23
Keserű Művek Fegyvergyár Kft.
proti
Evropski uniji
Sodba Splošnega sodišča (osmi senat) z dne 23. oktobra 2024
„Nepogodbena odgovornost – Nadzor nabave in posedovanja orožja – Izvedbena direktiva (EU) 2019/69 – Vzročna zveza – Pojem ‚strelno orožje‘ – Pojem ‚plašilno in signalno orožje‘“
Približevanje zakonodaj – Nabava in posedovanje orožja – Direktiva 2021/555 – Strelno orožje – Pojem – Prenosno cevno orožje, ki z delovanjem potisnega sredstva izstreljuje gumijaste krogle – Vključitev
(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2021/555, člen 1(1), točka 1)
(Glej točki 23 in 27.)
Približevanje zakonodaj – Nabava in posedovanje orožja – Direktiva 2021/555 – Plašilno in signalno orožje – Merila – Uporaba samo za navedeni namen – Naprav ni mogoče predelati tako, da bi iz njih lahko z delovanjem potisnega sredstva izstrelili izstrelek – Vključitev
(Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2021/555, člen 1(1), točka 4)
(Glej točke 24, 25 in 34.)
Povzetek
Splošno sodišče, pri katerem je bila vložena tožba zaradi nepogodbene odgovornosti na podlagi člena 268 PDEU in člena 340, drugi odstavek, PDEU, ki jo je zavrnilo, ker ni bil izpolnjen pogoj v zvezi z obstojem vzročne zveze, se je izreklo o še neobravnavanem vprašanju, ali orožje, ki uporablja potisno sredstvo za izstreljevanje gumijastih izstrelkov, spada v razred strelnega orožja v smislu prava Unije in ali mora zato za njegove imetnike veljati sistem dovoljenj ali izjav.
Tožeča stranka, Keserű Művek Fegyvergyár Kft., je družba s sedežem na Madžarskem, katere dejavnost je proizvodnja orožja in trgovina z njim. Navaja, da ima izključne pravice do proizvodnje in trženja modela orožja za streljanje z gumijastimi naboji (v nadaljevanju: orožje Keserű). Ker je tožeča stranka po tem, ko je Madžarska prenesla Izvedbeno direktivo 2019/69, (
1
) menila, da ji je bila s to direktivo povzročena škoda, saj je bila posledica te direktive omejitev prodaje orožja Keserű le osebam z dovoljenjem za posest orožja, je vložila to tožbo.
Presoja Splošnega sodišča
Splošno sodišče je, potem ko je opozorilo, da je v skladu z ustaljeno sodno prakso nepogodbena odgovornost Unije odvisna od izpolnitve več kumulativnih pogojev, in sicer obstajati mora dovolj resna kršitev pravnega pravila, katerega cilj je podeliti pravice posameznikom, škoda mora biti dejanska, med kršitvijo obveznosti, ki je naložena avtorju akta, in škodo, ki je nastala oškodovancem, pa mora obstajati vzročna zveza, najprej preizkusilo pogoj v zvezi z obstojem vzročne zveze.
V zvezi s tem je navedlo, da je cilj Izvedbene direktive 2019/69 določiti tehnične specifikacije za označevanje plašilnega in signalnega orožja. (
2
) Splošno sodišče je zato najprej preverilo, ali je mogoče orožje, ki ima značilnosti orožja Keserű, opredeliti za „plašilno orožje in signalno orožje“ v smislu Direktive 2021/555 in ali bi zato morala biti z Izvedbeno direktivo 2019/69, s katero je bila po mnenju tožeče stranke njej povzročena škoda, določena izjema za vrsto orožja s podobnimi značilnostmi, kot jih ima orožje Keserű.
Pojem „strelno orožje“ (
3
) zajema vsako prenosno cevno orožje, ki z delovanjem potisnega sredstva izstreljuje šibre, krogle ali izstrelke. V opredelitev „strelno orožje“ (
4
) niso zajeti predmeti, ki ustrezajo tej opredelitvi, vendar so zasnovani za preplah, signaliziranje, reševanje ljudi, klanje živali, ribolov s harpuno ali za industrijske oziroma tehnične namene, če se lahko uporabijo samo za navedeni namen.
Pojem „plašilno orožje in signalno orožje“ (
5
) je opredeljen kot „naprave s prostorom za naboje, ki so zasnovane za streljanje samo s slepimi naboji, dražljivimi ali drugimi aktivnimi snovmi ali pirotehničnim signalnim strelivom ter jih ni mogoče predelati tako, da bi iz njih lahko z delovanjem potisnega sredstva izstrelili šibre, krogle ali izstrelke“.
V tem primeru pa je Splošno sodišče ugotovilo, da je orožje Keserű prenosno cevno orožje, ki izstreljuje „krogle“, v tem primeru gumijaste, z delovanjem potisnega sredstva, in da ga je zato treba opredeliti za „strelno orožje“. Tako že okoliščina, da je navedeno orožje namenjeno izstreljevanju gumijastih krogel z delovanjem potisnega sredstva, zadostuje za to, da se opredeli kot „strelno orožje“.
Poleg tega orožje Keserű prav tako ne spada v kategorijo orožja iz točke III, točka (a), Priloge I k Direktivi 2021/555, ki ni vključeno v opredelitev „strelno orožje“. Orožje Keserű namreč ni zasnovano za preplah ali signaliziranje in torej ne izpolnjuje pogoja, da se lahko uporablja le za navedeni namen. Tako tudi ob predpostavki, da je bilo navedeno orožje zasnovano za preplah, to nikakor ne spremeni dejstva, da lahko izstreljuje tudi gumijaste krogle, saj take uporabe ni mogoče opredeliti kot uporabo zgolj za preplah. Nazadnje, dejstvo, da je to orožje zasnovano kot nesmrtonosno orožje, ni upoštevno merilo za ugotovitev, ali gre za „strelno orožje“.
Iz tega sledi, da orožja Keserű ni mogoče opredeliti za „plašilno orožje in signalno orožje“ v smislu Direktive 2021/555 in da zato ne spada na področje uporabe Izvedbene direktive 2019/69. Zato z Izvedbeno direktivo 2019/69 ni mogla biti povzročena škoda, ki jo zatrjuje tožeča stranka.
Splošno sodišče je ugotovilo, da pogoj v zvezi z obstojem vzročne zveze med očitanim ravnanjem in zatrjevano škodo ni izpolnjen.
(
1
)	Izvedbena direktiva Komisije (EU) 2019/69 z dne 16. januarja 2019 o določitvi tehničnih specifikacij za plašilno in signalno orožje v skladu z Direktivo Sveta 91/477/EGS o nadzoru nabave in posedovanja orožja (UL 2019, L 15, str. 22).
(
2
)	V skladu z Direktivo Sveta 91/477/EGS z dne 18. junija 1991 o nadzoru nabave in posedovanja orožja (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 11, zvezek 41, str. 51), ki je bila razveljavljena z Direktivo (EU) 2021/555 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o nadzoru nabave in posedovanja orožja (UL 2021, L 115, str. 1).
(
3
)	V skladu s členom 1(1), točka 1, Direktive 2021/555.
(
4
)	V skladu s točko III, (a) Priloge I k Direktivi 2021/555.
(
5
)	V skladu s členom 1(1), točka 4, Direktive 2021/555.