62023TJ0480_RES
Věc T‑480/23
Vladimir Georgievič Plachotňuk
v.
Rada Evropské unie
Rozsudek Tribunálu (pátého senátu) ze dne 23. října 2024
„Společná zahraniční a bezpečnostní politika – Omezující opatření přijatá v důsledku činností destabilizujících Moldavsko – Zmrazení finančních prostředků – Omezení vstupu na území členských států – Seznamy osob, subjektů a orgánů, jimž se zmrazují finanční prostředky a vztahují se na ně omezení vstupu na území členských států – Zařazení jména žalobce na seznamy – Vyšetřování a trestní stíhání zahájená orgány třetího státu – Povinnost ověřit, zda toto rozhodnutí respektuje právo na obhajobu a právo na účinnou soudní ochranu – Povinnost uvést odůvodnění“
Akty orgánů – Odůvodnění – Povinnost – Rozsah – Omezující opatření přijatá vzhledem k situaci v Moldavsku – Zákaz vstupu a průjezdu a zmrazení finančních prostředků osob odpovědných za činnosti narušující nebo ohrožující svrchovanost a nezávislost Moldavska – Povinnost označit v odůvodnění specifické a konkrétní poznatky, které odůvodňují uvedené opatření – Rozhodnutí přijaté v souvislostech, které jsou dotčené osobě známy a které jí umožňují pochopit dosah opatření, jež bylo vůči ní přijato – Přípustnost stručného odůvodnění
[Článek 296 SFEU; rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/891 ve znění rozhodnutí (SZBP) 2023/1047; nařízení Rady 2023/888 a 2023/1045]
(viz body 20–24)
Akty orgánů – Odůvodnění – Povinnost – Rozsah – Odkaz na právní základ omezujícího opatření přijatého v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky – Opomenutí nepředstavující podstatnou právní vadu – Omezení – Výslovný odkaz nezbytný pro výkon soudního přezkumu
[Rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/891 ve znění rozhodnutí (SZBP) 2023/1047; nařízení Rady 2023/888 a 2023/1045]
(viz body 26, 27)
Společná zahraniční a bezpečnostní politika – Omezující opatření přijatá vzhledem k situaci v Moldavsku – Rozhodnutí o zmrazení finančních prostředků – Přijetí nebo ponechání v platnosti na základě vyšetřování nebo trestního řízení vedeného orgány třetího státu v oblasti zneužití státních prostředků – Přípustnost – Podmínka – Vnitrostátní rozhodnutí přijaté při dodržení práva na obhajobu a práva na účinnou soudní ochranu – Povinnost Rady provést ověření – Povinnost uvést odůvodnění – Rozsah – Přijetí nebo ponechání v platnosti na základě novinových článků a tiskových zpráv těchto orgánů poukazujících na taková trestní vyšetřování a trestní řízení – Neexistence vlivu
[Článek 296 SFEU; rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/891 ve znění rozhodnutí (SZBP) 2023/1047; nařízení Rady 2023/888 a 2023/1045]
(viz body 40–49)
Společná zahraniční a bezpečnostní politika – Omezující opatření přijatá vzhledem k situaci v Moldavsku – Rozhodnutí o zmrazení finančních prostředků – Přijetí nebo ponechání v platnosti na základě soudního řízení vedeného orgány třetího státu v oblasti zneužití státních prostředků – Podmínky – Vnitrostátní rozhodnutí přijaté při dodržení práva na obhajobu a práva na účinnou soudní ochranu – Povinnost příslušného unijního orgánu prokázat v případě jejich zpochybnění opodstatněnost důvodů uplatněných vůči dotyčným osobám nebo subjektům – Povinnost Rady ověřit dodržení uvedených práv – Porušení
[Rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/891 ve znění rozhodnutí (SZBP) 2023/1047; nařízení Rady 2023/888 a 2023/1045]
(viz body 50–52)
Shrnutí
Tribunál svým rozsudkem vyhověl žalobě na neplatnost, kterou podal Vladimir Georgievič Plachotňuk proti aktům, kterými jej Rada Evropské unie v roce 2023 (
1
) zařadila na seznamy osob a subjektů, na něž se vztahují omezující opatření vzhledem k situaci v Moldavské republice. Tato věc umožňuje Tribunálu upřesnit judikaturu rozvinutou v rozsudku Azarov v. Rada (
2
), pokud jde o povinnost Rady ověřit, když zakládá omezující opatření, která přijímá, na rozhodnutí třetího státu, že toto rozhodnutí bylo přijato při dodržení práva na obhajobu a práva na účinnou soudní ochranu.
Vzhledem k ohrožení stability Moldavské republiky byla v dubnu 2023 (
3
) poprvé zavedena omezující opatření. Žalobci, který je moldavským politikem a podnikatelem, byly jeho finanční prostředky a hospodářské zdroje zmrazeny z důvodu, že „vzhledem ke svým závažným finančním deliktům týkajícím se veřejných finančních prostředků a nedovolenému vývozu kapitálu je [žalobce] odpovědný za činnosti a provádění politik, které narušují a ohrožují demokracii, právní stát, stabilitu nebo bezpečnost v Moldavské republice, vzhledem k oslabování demokratického politického procesu v Moldavské republice a závažnému finančnímu pochybení týkajícímu se veřejných prostředků“.
Závěry Tribunálu
Na úvod Tribunál podotkl, že Rada tím, že jako důvody pro zařazení do napadených aktů uvedla „závažné finanční delikty týkající se veřejných finančních prostředků a nedovolený vývoz kapitálu nedovoleným způsobem“, opírala se o kritérium odlišné od kritéria uvedeného v čl. 2 odst. 3 písm. a) bodě iii) nařízení 2023/888 (
4
) a v čl. 1 odst. 1 písm. a) bodě iii) rozhodnutí 2023/891 (
5
). Taková nejednoznačná formulace může vyvolat důvodné pochybnosti o otázce, zda kritérium vycházející z ohrožení demokratického politického procesu v Moldavské republice, uvedené v čl. 2 odst. 3 písm. a) bodu i) nařízení 2023/888 bylo tímto orgánem ve vztahu k žalobci rovněž použito. Tribunál měl v tomto ohledu za to, že i když taková nejednoznačnost nemůže charakterizovat nedostatečné odůvodnění napadených aktů jako celku, přece jen z něj vyplývá, že je třeba dospět k závěru, že zařazení žalobce na dotčené seznamy bylo založeno pouze na kritériu vycházejícím ze závažných finančních deliktů týkajících se veřejných finančních prostředků a nedovoleného vývozu kapitálu.
Tribunál následně zkoumal žalobní důvod vycházející z toho, že Rada porušila práva žalobce podle článku 6 SEU ve spojení s články 2 a 3 SEU a podle článků 47 a 48 Listiny základních práv, jen pokud jde o jeho zařazení na dotčené seznamy na základě kritéria vycházejícího ze závažných finančních deliktů týkajících se veřejných finančních prostředků a nedovoleného vývozu kapitálu.
V projednávané věci Tribunál konstatoval, že z odůvodnění napadených aktů vyplývá, že zařazení žalobce na dotčené seznamy spočívá výlučně na rozhodnutích moldavských orgánů zahájit proti němu trestní vyšetřování a trestní řízení.
Je pravda, že se Rada neopírala přímo o rozhodnutí moldavských orgánů, které jsou v tomto ohledu příslušné zahájit trestní vyšetřování nebo trestní řízení v souvislosti s trestnými činy zneužití veřejných prostředků, ale především o novinové články, jakož i o tiskové zprávy orgánů činných v trestním řízení nebo vyšetřovacích orgánů Moldavské republiky, o úřední sdělení státních orgánů třetích zemí nebo o zprávy, přičemž všechny tyto informace poukazují na taková trestní vyšetřování a trestní řízení.
Podle Tribunálu však tato okolnost nemůže v projednávaném případě zprostit Radu povinnosti, která jí přísluší, pokud zakládá přijetí omezujících opatření nebo jejich ponechání v platnosti na rozhodnutí třetího státu, ověřit, že při přijetí tohoto rozhodnutí bylo dodrženo zejména právo na obhajobu a právo na účinnou soudní ochranu v tomto státě, a poté v aktech ukládajících omezující opatření zmínit, že se ujistila, že rozhodnutí uvedeného státu, o něž opírá tato opatření, bylo přijato při dodržení těchto práv.
Tato judikatura vycházející z rozsudku Azarov v. Rada musí být naopak pro Radu závazná o to striktněji, že důkazy, o které se tento orgán opírá, představují pouze nepřímé důkazy o vyšetřovacích opatřeních a trestních stíháních, jež odůvodňují zařazení žalobce na dotčené seznamy.
Bez ohledu na důkazy, ze kterých vychází původní zařazení, se tak Rada může, ať už přímo či nepřímo, opírat o rozhodnutí orgánů třetích států zahájit trestní vyšetřování nebo trestní řízení pouze tehdy, pokud splní povinnosti provést ověření a uvést odůvodnění.
Jakýkoliv jiný závěr by Radě umožnil vyhnout se striktním povinnostem uloženým judikaturou Soudního dvora tím, že by se neopírala ani o dokumenty vydané orgány dotčených států příslušnými k zahájení trestního vyšetřování nebo trestního řízení týkajícího se trestných činů zneužití veřejných prostředků, ale pouze o dokumenty, které se omezují na to, že o tom informují.
V projednávané věci přitom Rada opomněla uvést, že ověřila, že trestní stíhání, která jsou v nich uvedena, byla vedena v souladu s právem žalobce na obhajobu a jeho právem na účinnou soudní ochranu.
Tribunál proto dospěl k závěru, že Rada nesplnila povinnost uvést odůvodnění a zrušil napadené akty v rozsahu, v němž se týkají žalobce.
(
1
) – Rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/1047 ze dne 30. května 2023, kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2023/891 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem destabilizujícím Moldavskou republiku (Úř. věst. 2023, L 140 I, s. 9), a prováděcí nařízení Rady (EU) 2023/1045 ze dne 30. května 2023, kterým se provádí nařízení (EU) 2023/888 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem destabilizujícím Moldavskou republiku (Úř. věst. 2023, L 140 I, s. 1).
(
2
) – Rozsudek ze dne 19. prosince 2018, Azarov v. Rada (C‑530/17 P, EU:C:2018:1031).
(
3
) – Viz čl. 1 odst. 1 rozhodnutí 2023/891 a čl. 2 odst. 3 nařízení 2023/888.
(
4
) – Nařízení Rady (EU) 2023/888 ze dne 28. dubna 2023 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem destabilizujícím Moldavskou republiku (Úř. věst. 2023, L 114, s. 1).
(
5
) – Rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/891 ze dne 28. dubna 2023 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem destabilizujícím Moldavskou republiku (Úř. věst. 2023, L 114, s. 15).