62014CC0532
STANOVISKO GENERÁLNÍHO ADVOKÁTA
MANUELA CAMPOSE SÁNCHEZ-BORDONY
přednesené dne 19. ledna 2016 (
1
)
Věci C‑532/14 a C‑533/14
Toorank Productions BV
proti
Staatssecretaris van Financiën
Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná Hoge Raad der Nederlanden (Nizozemsko)
„Kombinovaná nomenklatura — Celní položka 2206 a podpoložka 2208 70 — Kvašené a jiné nápoje“
I – Úvod
1.
Oba spory, o nichž souběžně rozhoduje Hoge Raad (nejvyšší soud Nizozemska), velmi dobře dokládají, s jakými obtížemi bývá spojeno zařazování nových výrobků do kombinované nomenklatury Unie (dále jen „KN“). V obou případech se jedná o alkoholické nápoje, z nichž první vzniká kvašením a ostatní přidáním různých látek do této prvně jmenované kapaliny.
2.
Účelem otázek, jež položil Hoge Raad, je upřesnit starší a zřejmě dosud nepříliš konsolidovanou judikaturu, která umožňuje zařazovat destilované výrobky, jež vznikly z původně kvašených nápojů, do určitých položek KN.
3.
Vzhledem k tomu, že samotná KN ukládá povinnost podávat její výklad především podle jejího vlastního znění, mohlo by se stát, že výše citovaná judikatura povede k určitému odtržení od výkladových kritérií, jimiž je Unie vázána na základě mezinárodního práva. Hoge Raad proto navrhuje, aby byl přístup zakotvený ve zmíněné judikatuře buď potvrzen, nebo revidován, což vyžaduje, aby byla poskytnuta další kritéria.
II – Právní rámec
A – Unijní právo
4.
Rozhodnutím 87/369/EHS (
2
) schválila Rada jménem Evropského hospodářského společenství harmonizovaný systém popisu a číselného označování zboží (dále jen „HS“) (
3
), který vypracovala Světová celní organizace (dále jen „WCO“). Dne 23. července 1987 přijala Rada rovněž nařízení (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (
4
).
5.
Podle čl. 3 odst. 1 Úmluvy o HS se každá smluvní strana zavazuje, že její celní a statistické nomenklatury budou v souladu s HS a že bude používat všeobecná pravidla výkladu harmonizovaného systému, jakož i všechny poznámky k třídám, kapitolám a podpoložkám, a nebude měnit rozsah tříd, kapitol, položek a podpoložek HS.
6.
Článek 3 odst. 1 písm. a) nařízení č. 2658/87 stanoví, že pro zařazování do nomenklatury je používán šestimístný kód označující položky a podpoložky odpovídající položkám a podpoložkám vyplývajícím z HS, které mohou být dále členěny přidáním sedmého a osmého místa.
7.
Všeobecná pravidla pro výklad KN uvedená v první části v hlavě I části A jsou shodná s všeobecnými pravidly uvedenými v HS a stanoví zejména:
„Zařazení zboží do [KN] se řídí těmito zásadami:
1.
Názvy tříd, kapitol a podkapitol jsou pouze orientační; pro právní účely jsou pro zařazení směrodatná znění čísel a příslušných poznámek ke třídám nebo kapitolám […]:
[…]
6.
Zařazení zboží do položek a podpoložek určitého čísla je pro právní účely stanoveno zněním těchto položek a podpoložek a příslušných poznámek k položkám a podpoložkám, jakož i mutatis mutandis výše uvedenými pravidly […]. Není-li stanoveno jinak, uplatňují se pro účely tohoto pravidla rovněž příslušné poznámky ke třídě a kapitole.“
8.
Co se týče výrobků, jež jsou dotčeny v původních řízeních, KN obsahuje třídu IV, která zahrnuje mimo jiné i „nápoje, lihoviny a ocet“. Součástí této třídy je kapitola 22, která je nadepsána „Nápoje, lihoviny a ocet“. Tato kapitola obsahuje položku 2206, použitelnou na „Ostatní kvašené (fermentované) nápoje (například jablečné víno, hruškové víno, medovina); […]“, a položku 2208, nazvanou „Ethylalkohol nedenaturovaný s objemovým obsahem alkoholu nižším než 80 % obj.; destiláty, likéry a jiné lihové nápoje […]“.
9.
Podle čl. 9 odst. 1 písm. a) druhé odrážky a článku 10 nařízení č. 2658/87 vypracovává Komise vysvětlivky týkající se KN.
10.
Podle vysvětlivky ke KN, která se týká položky 2208:
„Destiláty, likéry a jiné lihové nápoje čísla 2208 jsou alkoholické kapaliny všeobecně určené k lidské spotřebě a připravené:
—
buď přímo destilací […],
—
nebo jednoduchým přidáním různých aromatických látek a někdy cukru k alkoholu vyrobenému destilací.
[…]
Do čísla 2208 nepatří alkoholické nápoje vyráběné kvašením (fermentací) (čísla 2203 00 až 2206 00).“
B – Vysvětlivky k harmonizovanému systému
11.
WCO také vypracovává vysvětlivky k HS. Vysvětlivka k položce 2206 zní takto (
5
):
„Tato položka obsahuje veškeré nápoje získané kvašením (fermentací) s výjimkou nápojů uvedených v číslech 2203 až 2205.
Řadí se do ní zejména:
1)
Jablečné víno, alkoholický nápoj vyráběný kvašením (fermentací) jablečné šťávy.
[…]
[…] Tyto nápoje jsou zařazeny do této položky, i když do nich byl přidán alkohol nebo když obsah alkoholu nabyly druhým kvašením (fermentací) v rozsahu, v němž si zachovávají povahu produktů zařazených do této položky.
[…]“
12.
Vysvětlivka k HS týkající se položky 2208 stanoví:
„Tato položka obsahuje zaprvé a bez ohledu na stupeň alkoholu:
[…]
B)
Likéry, které jsou lihovými nápoji s přídavkem cukru, medu nebo jiných přírodních sladidel a extraktů nebo esencí (například lihové nápoje vyráběné buď destilací, nebo smícháním nedenaturovaného ethylalkoholu nebo destilovaných alkoholických nápojů s jedním nebo několika [z] následujících produktů: ovoce, květy nebo jiné části rostlin, extrakty, esence, vonné silice, nebo šťávy, též zahuštěné). […]
C)
Veškeré lihové nápoje neobsažené v jakékoli jiné položce této kapitoly.“
III – Skutkové okolnosti v původních řízeních a předběžné otázky
A – K nápojům
13.
Projednávané spory vyvstaly v souvislosti s celním zařazením několika druhů nápojů: a) nápoje s obchodním názvem „Ferm Fruit“, který budu níže označovat rovněž jako „základní nápoj“, a b) dalších nápojů vyrobených smícháním výše uvedeného nápoje s různými látkami, například cukrem, aromatickými látkami, barvivy, dochucovadly, zahušťovadly, konzervačními látkami a také destilovaným alkoholem (mezi něž patří i nápoj Petrikov Creamy Green, který je předmětem věci C‑532/14).
14.
Jak je uvedeno v předkládacím usnesení ve věci C‑533/14, jeden litr základního nápoje (Ferm Fruit) se vyrobí z 275 ml cukerného sirupu, 711 ml demineralizované vody, 10 ml jablečného koncentrátu a 4 ml minerálů a vitaminů. Směs těchto přísad se pasterizuje a přidají se do ní vinné kvasinky. Poté probíhá kvašení, které určuje obsah alkoholu ve výrobku, jehož objemový obsah alkoholu činí 16 %. Tekutina, která vznikla kvašením, se vyčistí různými filtračními postupy (ultrafiltrace, křemelinová filtrace, mikrofiltrace a uhlíková filtrace), čímž posléze vznikne základní nápoj. Ferm Fruit neobsahuje destilovaný alkohol a je čichově, barevně a chuťově neutrální.
15.
Ferm Fruit je sice určen především k výrobě konečných výrobků, avšak nikoliv výlučně, neboť je vhodný i k lidské spotřebě. Je nesporné, že v minulosti byl dokonce prodáván veřejnosti.
16.
Mezi „další alkoholické nápoje“, k jejichž výrobě je používán Ferm Fruit, patří jednak nápoj obsahující destilovaný alkohol (Petrikov Creamy Green, který je předmětem věci C‑532/14), jednak nápoje, které takovýto alkohol neobsahují (ostatní nápoje, které jsou předmětem věci C‑533/14).
17.
Posledně jmenované výrobky jsou z 80 až 90 % tvořeny základním nápojem, jejich objemový obsah alkoholu činí 14 % a vyrábějí se smícháním základního nápoje s výše uvedenými látkami a v případě jednoho z nápojů také se smetanovou bází. Alkohol, který tyto nápoje obsahují, vzniká výlučně kvašením.
18.
Nápoj Petrikov Creamy Green se vyrábí z nápoje Ferm Fruit přimícháním destilovaného alkoholu, cukerného sirupu, odstředěného mléka, rostlinného tuku a aromatických látek. Hotový nápoj obsahuje 13,4 % objemových alkoholu, přičemž alkohol, který je v něm obsažen, pochází minimálně z 51 % z kvašení a zbývajících 49 % je výsledkem destilace.
B – Ke sporům, jež vyvstaly u nizozemských soudů, a k předběžným otázkám, jež z nich vyplývají
1. Věc C‑532/14 (Petrikov Creamy Green)
19.
Předmětem sporu je závazná konzultace týkající se sazebního zařazení výrobku Petrikov Creamy Green, v níž Toorank Productions navrhla, aby byl tento nápoj zařazen do podpoložky 2206 00 59 KN (jiné než šumivé nápoje). Na základě této závazné konzultace zařadil daňový inspektor (dále jen „inspektor“) tento nápoj do podpoložky 2208 70 10 (likéry). Následné správní odvolání nebylo úspěšné, avšak Rechtbank Harlem (obvodní soud města Harlem) vyhověl v prvním stupni společnosti Toorank Productions, zatímco Gerechtshof te Amsterdam (odvolací soud v Amsterodamu) vyhověl v odvolacím řízení inspektorovi.
20.
Toorank Productions podala proti rozsudku odvolacího soudu kasační opravný prostředek k Hoge Raad, u něhož vyvstaly pochybnosti o tom, jak mají být správně vykládána pravidla, jež Soudní dvůr vydal v rozsudku Siebrand (
6
).
21.
Podle názoru Hoge Raad tkví problém v tom, jak rozhodnout o zařazení takových nápojů, jako je Petrikov Creamy Green, do té či oné sporné položky, neboť zaprvé položka 2206 KN zahrnuje rovněž směsi kvašených nápojů s nealkoholickými nápoji, navíc vysvětlivka k HS týkající se položky 2206 zahrnuje všechny nápoje, jež jsou ve znění této položky uvedeny a u nichž se obsah alkoholu zvýšil přidáním nebo v důsledku druhého kvašení. Podle mínění předkládajícího soudu z téže vysvětlivky vyplývá, že smíchání kvašených nápojů s jinými látkami kromě destilovaného alkoholu nebrání tomu, aby byly tyto nápoje zařazeny do položky 2206.
22.
Zadruhé, co se týče položky 2208 KN, nizozemský soud uvádí, že likéry spadající do této položky mají objemový obsah alkoholu nejméně 15 %, tedy více než Petrikov Creamy Green, jehož objemový obsah alkoholu činí 13,4 %.
23.
Hoge Raad se táže zejména na výklad a použití vysvětlení, jež Soudní dvůr poskytl v bodech 35 až 38 rozsudku Siebrand (
7
), s cílem určit, zda sporný nápoj má nebo získal podstatný charakter nápoje zařazeného do položky 2208 KN. Konkrétně si přeje zjistit, zda tyto poznatky představují výčet kritérií, jež musí být splněna kumulativně, aby byl nápoj na základě svého podstatného charakteru považován za nápoj spadající do položky 2208, nebo zda může být naopak pouhá okolnost, že je obsah kvašeného alkoholu v nápoji vyšší než obsah destilovaného alkoholu – nebo obráceně, považována za hlavní kritérium, které umožňuje upustit od přezkumu organoleptických vlastností nápoje a účelu jeho použití.
24.
Pro případ, že by nápoj na základě svého podstatného charakteru nemohl být zařazen do položky 2206, nýbrž do položky 2208 KN, si Hoge Raad není jist rovněž tím, která z podpoložek položky 2208 KN (až do úrovně osmi míst) by mohla nápoji Petrikov Creamy Green odpovídat nejlépe.
25.
Za těchto okolností přerušil Hoge Raad řízení a usnesením ze dne 24. října 2014 položil Soudnímu dvoru níže uvedené otázky, k nimž by se měl vyjádřit v řízení o předběžné otázce:
„1)
Má být položka 2206 KN vykládána v tom smyslu, že nápoj s objemovým obsahem alkoholu 13,4 %, který se vyrábí z vyčištěného alkoholického (základního) nápoje označovaného jako ‚Ferm fruit‘ vzniklého kvašením jablečného koncentrátu přimícháním cukru, aromatických látek, barviv, zvýrazňovačů chuti, zahušťovadel, konzervačních látek a destilovaného alkoholu tak, že destilovaný alkohol, pokud jde jak o objem, tak i o obsah, nepředstavuje více než 49 % alkoholu obsaženého v tomto nápoji, kdežto 51 % alkoholu vzniklo kvašením, má být zařazen do této položky?
2)
V případě záporné odpovědi: má být podpoložka 2208 70 KN vykládána v tom smyslu, že takovýto nápoj má být zařazen jako likér do této podpoložky?“
2. Věc C‑533/14 (Ferm Fruit a další nápoje)
26.
Toorank Productions zaplatila určitou částku z titulu zvláštních daní za měsíc říjen 2008 v souvislosti s tím, že z jejího skladu byly uvolněny některé alkoholické nápoje včetně nápoje označeného jako „Ferm Fruit“ a dalších alkoholických výrobků uvedených v bodě 17 tohoto stanoviska.
27.
Toorank Productions prohlásila všechny tyto nápoje za „nešumivé meziprodukty“ ve smyslu článku 11b zákona o zvláštních daních (Wet op de accijns), který zahrnuje nápoje, které nejsou zařazeny jako pivo nebo víno do položek 2204, 2205 a 2206 KN a mají objemový obsah alkoholu vyšší než 1,2 %, ale nižší než 22 % nebo rovný této hodnotě. Na tyto posledně jmenované nápoje se uplatní mnohem nižší sazby než na výrobky zařazené do 2208 KN, které mají objemový obsah alkoholu vyšší než 1,2 %.
28.
V rozporu s prohlášením společnosti Toorank Productions vydal inspektor vůči této společnosti dodatečný výměr, neboť měl za to, že výrobky podléhající zvláštním daním spadají do položky 2208 KN.
29.
Toorank Productions podala proti tomuto výměru stížnost, jíž však nebylo vyhověno. Poté, co byla její stížnost zamítnuta, podala v prvním stupni žalobu k Rechtbank te Breda (obvodní soud v Bredě), který prohlásil žalobu za podloženou, zrušil rozhodnutí inspektora a snížil částku dodatečného výměru. Gerechtshof te ‘s-Hertogenbosch (odvolací soud v uvedeném městě) na základě odvolání podaného oběma účastníky řízení potvrdil v odvolacím řízení rozsudek vydaný v prvním stupni.
30.
Toorank Productions i Staatssecretaris van Financiën (státní tajemník pro finance) podali k Hoge Raad kasační opravný prostředek proti rozsudku vydanému odvolacím soudem.
31.
Předkládající soud uvádí, že základní nápoj obsahuje pouze alkohol vzniklý kvašením, takže podle znění položky 2206 a vysvětlivky k HS týkající se této položky by mohl být zařazen mezi „ostatní kvašené nápoje“ spadající do položky 2206 KN. K takovémuto závěru by vedlo použití obecného pravidla pro zařazování č. 1 KN i v případě, že před kvašením došlo k přidání demineralizované vody, vitaminů a minerálů.
32.
Ferm Fruit však nemá barvu, vůni ani chuť, takže se podobá alkoholickým výrobkům vzniklým destilací. Hoge Raad se táže, zda je namístě vyvodit z bodů 26, 27 a 37 rozsudku Siebrand (
8
) a z bodu 46 rozsudku Skoma-Lux (
9
) závěr, že kvašený nápoj, který nemá organoleptické vlastnosti nápojů vyráběných z určitého ovoce nebo z určitého přírodního produktu, již nespadá do položky 2206 KN.
33.
Vyloučíme-li zařazení nápoje do položky 2206 KN, bude namístě zařadit jej do položky 2208, neboť z hlediska organoleptických vlastností se podobá nápojům obsahujícím ethylalkohol, který je zařazen do této posledně jmenované položky. Podle tvrzení předkládajícího soudu by mohl takovýto výklad vyplývat z rozsudku Cramer (
10
), přestože by se týkal meziproduktu, a nikoliv nápoje určeného k lidské spotřebě. Na druhou stranu se předkládající soud domnívá, že poměrně nízký objemový obsah alkoholu (16 %) zřejmě brání tomu, aby byl nápoj zařazen jakožto ethylalkohol do položky 2208 KN.
34.
Je však možné, že takovýto výklad je neslučitelný jak s vysvětlivkou ke KN týkající se položky 2208 (která vylučuje alkoholické nápoje vyrobené kvašením), tak s vysvětlivkou k HS týkající se položky 2206 (která zahrnuje kvašené nápoje s výjimkou nápojů uvedených v položkách 2203 až 2205).
35.
Co se týče dalších nápojů, Hoge Raad má za to, že s ohledem na rozsudek Siebrand (
11
) nemohou být tyto nápoje zařazeny do položky 2206 dokonce ani v případě, že obsahují základní nápoj zařazený do téže položky, neboť v důsledku přidání cukrů, aromatických látek, barviv, zvýrazňovačů chuti, zahušťovadel a/nebo konzervačních látek ztratily organoleptické vlastnosti typické pro nápoj vyrobený z určitého ovoce nebo z určitého přírodního produktu. Předkládající soud přitom poukazuje na to, že podle vysvětlivky k HS týkající se položky 2206 nebrání tato ztráta vlastností tomu, aby byly zmíněné výrobky zařazeny do této položky.
36.
Hoge Raad dále uvádí, že pokud základní nápoj spadá do položky 2206 KN, uplatnění obecného pravidla pro zařazování č. 1 brání tomu, aby byly ostatní nápoje zařazeny do položky 2208 KN. Jak vyplývá z doslovného znění položky 2208 KN (viz bod 8 tohoto stanoviska), do této položky spadají výlučně nápoje obsahující destilovaný alkohol, včetně likérů. V tomtéž duchu je formulována i vysvětlivka k HS týkající se položky 2208, podle níž je likér lihovým (destilovaným) nápojem smíchaným s určitými látkami.
37.
Vzhledem k pochybnostem, jež v řízeních o kasačním opravném prostředku, o nichž Hoge Raad rozhoduje, vyvstaly v souvislosti s výkladem KN a s judikaturou Soudního dvora, přerušil zmíněný soud řízení a usnesením ze dne 24. října 2014 položil Soudnímu dvoru níže uvedené otázky, aby se k nim vyjádřil řízení o předběžné otázce:
„1)
Má být položka 2206 KN vykládána v tom smyslu, že nápoj vyrobený kvašením jablečného koncentrátu s označením „Ferm Fruit“, který se používá také jako základní nápoj pro výrobu různých jiných nápojů, má obsah alkoholu ve výši 16 % objemových, je díky vyčištění (mimo jiné filtrací) barevně, čichově a chuťově neutrální a nebyl do něj přidán žádný destilovaný alkohol, má být zařazen do této položky? V případě záporné odpovědi: má být položka 2208 KN vykládána v tom smyslu, že takovýto nápoj má být zařazen do této položky?
2)
Má být položka 2206 KN vykládána v tom smyslu, že nápoj s objemovým obsahem alkoholu 14 %, který byl vyroben smícháním (základního) nápoje, který byl popsán výše v první otázce, s cukrem, aromatickými látkami, barvivy a zvýrazňovači chuti, jakož i se zahušťovadly a konzervačními látkami a neobsahuje žádný destilovaný alkohol, má být zařazen do této položky? V případě záporné odpovědi: má být položka 2208 KN vykládána v tom smyslu, že takovýto nápoj má být zařazen do této položky?“
IV – Řízení před Soudním dvorem
38.
Obě předkládací usnesení byla doručena kanceláři Soudního dvora dne 24. listopadu 2014. Z důvodu jejich objektivní souvislosti a na základě článku 54 jednacího řádu byly usnesením ze dne 7. ledna 2015 věci C‑532/14 a C‑533/14 spojeny pro účely písemné části řízení, ústní části řízení a rozsudku.
39.
Společnost Toorank Productions BV, Evropská komise a vlády Nizozemska, Řecka a Polska předložily ve lhůtě stanovené v čl. 23 druhém pododstavci Statutu Soudního dvora písemná vyjádření.
40.
Vzhledem k tomu, že žádný z účastníků řízení uvedených v předchozím bodě nepožadoval, aby se konalo jednání, bylo od jednání upuštěno.
V – Shrnutí předložených argumentů
41.
Všichni účastníci řízení s výjimkou Komise zodpověděli nejprve otázku položenou ve věci C‑533/14, která se týká zařazení nápoje Ferm Fruit, a poté otázku týkající se dalších nápojů, přičemž všechny tyto odpovědi měly souvislost s otázkou týkající se nápoje Petrikov Creamy Green, položenou ve věci C‑532/14. Tento přístup považuji za soudržnější, a proto jej rovněž uplatním, a to jak v rámci shrnutí argumentů účastníků řízení, tak v rámci analýzy předběžných otázek.
A – K první otázce položené ve věci C‑533/14
42.
Toorank Productions tvrdí, že Ferm Fruit má být zařazen do položky 2206 KN. Uvádí, že se jedná o výrobek vzniklý kvašením a že do položky 2206 KN byly zařazeny i jiné kvašené alkoholické nápoje, jež procházejí procesem čištění (filtrace), např. saké. Kromě toho má za to, že tento výrobek neztratil objektivní charakteristiky ani vlastnosti kvašených nápojů ve smyslu položky 2206 a že vysvětlivky ke KN i k HS brání tomu, aby byl Ferm Fruit zařazen mezi likéry či jiné destilované nápoje, neboť obě tyto vysvětlivky vylučují kvašené nápoje z působnosti položky 2208.
43.
Vláda Nizozemska navrhuje, aby byl Ferm Fruit vzhledem ke svým organoleptickým vlastnostem a k účelu použití zařazen do položky 2208. Vysvětluje, že tento výrobek se v důsledku opakovaných filtrací, jimiž prochází, stává neutrálním nápojem bez vůně a chuti, který nemá typické vlastnosti zboží zařazeného do položky 2206. Uvádí, že nízký objemový obsah alkoholu není pro účely zařazení do položky 2208 relevantní. Co se týče účelu, k němuž je Ferm Fruit určen, poukazuje na to, že tento nápoj je považován především za základ pro výrobu jiných alkoholických nápojů, a i když byl v době rozhodné z hlediska skutkových okolností prodáván k lidské spotřebě, v současnosti již tomu tak není.
44.
Řecká vláda prosazuje zařazení Ferm Fruit do položky 2208, přičemž uplatňuje tytéž argumenty jako nizozemská vláda. Tvrdí, že na kvašení tohoto nápoje podílí cukr v mnohem větší míře než jablečný koncentrát, což spolu s metodami filtrace používanými při jeho výrobě dodává tomuto nápoji neutrální vlastnosti, na něž upozorňuje nizozemská vláda.
45.
Stejně jako obě výše uvedené vlády, také polská vláda prosazuje zařazení Ferm Fruit do položky 2208 KN. Domnívá se, že v souladu s vysvětlivkami ke KN týkajícími se položky 2207 by měl být tento nápoj vzhledem k metodě výroby považován za ethylalkohol. Nízký objemový obsah alkoholu je však podle ní důvodem k tomu, aby byl tento nápoj zařazen do podpoložek 2208 90 91 nebo 2208 90 99 KN. Současně uvádí, že podle rozsudku Cramer (
12
) musí být taková kapalina, jako je základní nápoj, která ztratila organoleptické vlastnosti v důsledku procesu filtrací a má nízký obsah alkoholu, zařazena do položky 2208, a to i přesto, že byla vyrobena kvašením. Polská vláda dodává, že tento závěr potvrdila i WCO ve stanoviscích k zařazení schválených na čtyřicátém šestém zasedání Výboru pro HS.
46.
Rovněž Komise odkazuje na změny vysvětlivek k HS týkajícím se položek 2207 a 2208, jež provedl výše uvedený Výbor, přičemž uvádí, že z těchto změn lze vyvodit týž závěr jako z rozsudku Cramer (
13
), tj. zařazení kvašených nápojů, jež následně prošly procesy filtrace, do položky 2208. Kromě toho má za to, že obsah 1 % jablečného koncentrátu v celkovém objemu nápoje nepředstavuje natolik dostačující či přesvědčivou vlastnost, aby bylo možné postavit tento nápoj na roveň ovocným vínům zařazeným do položky 2206 KN. Komise má za to, že Ferm Fruit by měl být s ohledem na své vlastnosti zařazen do podpoložky 2208 90 („jiné nápoje“).
B – Ke druhé otázce položené ve věci C‑533/14 (klasifikace dalších nápojů)
47.
Co se týče dalších nápojů, které jsou předmětem druhé otázky položené ve věci C‑533/14, Toorank Productions tvrdí, že se jedná o aromatická jablečná vína, na jejichž zařazení nemají žádný dopad přísady jako cukr, aromatické látky, barviva, zvýrazňovače chuti, zahušťovadla a konzervační látky. Nesouhlasí s tím, že by tyto nápoje měly být zařazeny do položky 2208, neboť neobsahují destilovaný alkohol, což spolu s nižším obsahem alkoholu brání tomu, aby byly postaveny na roveň likérům. Dodává, že tyto další nápoje jsou uváděny na trhu jako jablečné víno a jsou určeny k lidské spotřebě, což znamená, že podle obecných pravidel pro výklad č. 1, 4 a 6 musí být stejně jako základní nápoj Ferm Fruit zařazeny do položky 2206.
48.
Vláda Nizozemska uvádí, že přidáním výše uvedených přísad získávají tyto ostatní nápoje organoleptické vlastnosti výrobků zařazených do položky 2208, a sice likérů. Ve prospěch tohoto závěru hovoří podle jejího mínění i vysvětlivky k HS týkající se položky 2206 a v nich uvedené příklady likérů, jež mají zpravidla nízký obsah alkoholu. A konečně v souvislosti s účelem použití upozorňuje zmíněná vláda, že navrhovatelka uvádí tyto ostatní nápoje na trh jako výrobky spadající do položky 2208, mezi něž patří konkrétně vodka.
49.
Řecká vláda má za to, že vzhledem k neutrální povaze nápoje Ferm Fruit mohou být vlastnosti dalších nápojů připisovány výlučně přidaným látkám (cukr, aromatické látky atd. a v jednom z případů také smetanový základ), což brání tomu, aby byly tyto nápoje postaveny na roveň nápojům spadajícím do položky 2206. Na rozdíl od vysvětlivek týkajících se položky 2208 ostatně vysvětlivky týkající se položky 2206 nestanoví možnost přidávat do výrobků spadajících do této posledně jmenované položky takovéto druhy látek nebo přísad.
50.
Polská vláda se stejně jako oba její protějšky domnívá, že další nápoje mají být zařazeny do položky 2208. Poukazuje přitom na to, že smíchání etylalkoholu s takovými nápoji či látkami, jaké jsou uvedeny ve vysvětlivkách (k HS i ke KN) týkajících se položky 2208, musí v každém případě vést k tomu, že nápoje vyrobené takovýmto způsobem musí být zařazeny do zmíněné položky. Není si však jista tím, do jaké položky by měly být zařazeny další nápoje, jejichž základem je Ferm Fruit, neboť nejsou k dispozici dostatečné informace o způsobu jejich výroby.
51.
Komise uvádí několik argumentů, jež jsou společné pro tuto otázku a pro otázku týkající se nápoje Petrikov Creamy Green. Zmiňuje zejména všechna tři kritéria, podle nichž má být v souladu s rozsudkem Siebrand (
14
) zařazen konečný výrobek vyrobený ze základního nápoje a která mají být splněna kumulativně, a zdůrazňuje význam analýzy organoleptických charakteristik. Pokud nápoj vyrobený z určitého druhu ovoce (položka 2206) tyto organoleptické charakteristiky ztratí, musí být zařazen do položky 2208. Účel použití daného výrobku představuje podle mínění Komise pouze jedno z objektivních kritérií zařazení, které musí být posuzováno podle objektivních vlastností tohoto výrobku. K otázce zařazení dalších nápojů se však Komise jednoznačně nevyjádřila.
C – K předběžné otázce položené ve věci C‑532/14 (Petrikov Creamy Green)
52.
Toorank Productions je toho názoru, že vzhledem k tomu, že přidání destilovaného alkoholu je jedinou vlastností, která odlišuje nápoj Petrikov Creamy Green od nápojů, jež jsou předmětem druhé otázky položené ve věci C‑533/14, je z právního hlediska nejspolehlivější takové kritérium, podle něhož má být porovnán pouze podíl alkoholu, který je ve výrobku obsažen. Má za to, že pokud by bylo požadováno ověření organoleptických charakteristik, jak lze vyvodit z bodu 36 rozsudku Siebrand (
15
), vznikl by prostor pro různá subjektivní posouzení a tím nevyhnutelně i pro existenci rozdílných názorů, což by mohlo ohrozit jednotné používání KN. Pokud musí být nápoje obsahující více než 51 % destilovaného alkoholu zařazeny do položky 2208, pak by měl Petrikov Creamy Green, který obsahuje nejvýše 49 %, spadat do podpoložek 2206 00 93 nebo 2206 00 99 KN.
53.
Vláda Nizozemska se přiklání k tomu, aby byl nápoj Petrikov Creamy Green zařazen do položky 2208 a konkrétně jakožto likér do podpoložky 2208 70, což odůvodňuje tvrzením, že podle rozsudku Siebrand (
16
) nepředstavuje objemový obsah alkoholu jediné kritérium pro zařazení alkoholických nápojů do té či oné položky. Petrikov Creamy Green ztratil organoleptické charakteristiky typické pro kvašené nápoje, a tudíž nemůže být zařazen do položky 2206, nýbrž do položky, do níž spadají produkty, jimž je postaven na roveň. A konečně poukazuje na to, že dotčený nápoj má organoleptické charakteristiky a podstatný charakter likéru.
54.
Stejně jako v případě ostatních nápojů zastává řecká vláda názor, že většina alkoholu obsaženého v nápoji Petrikov Creamy Green pochází ze zkvašeného cukru, který byl použit k výrobě nápoje Ferm Fruit. Vzhledem k tomu, že na základě této okolnosti se zmíněná vláda rozhodla pro zařazení základního nápoje do položky 2208, nemůže než navrhnout, aby byl nápoj Petrikov Creamy Green zařazen právě do této položky. Tento posledně jmenovaný produkt získává ostatně organoleptické charakteristiky nápojů spadajících do položky 2208 právě díky přidaným látkám.
55.
Polská vláda zastává názor, že popis postupu výroby daného nápoje a zejména přidání destilovaného alkoholu nasvědčují tomu, že tento nápoj má být zařazen do podpoložky 2208 70 10 KN.
56.
V návaznosti na vysvětlení, jež jsou uvedena v bodě 51 tohoto stanoviska, Komise uvádí, že zavedením kritéria poměru mezi destilovaným alkoholem a objemovým obsahem alkoholu, jež vyplývá z rozsudku Siebrand (
17
), nestanovil Soudní dvůr žádné pravidlo, jehož uplatnění by muselo vést nutně k tomu, že překročení poměru 50 % tohoto obsahu u některého z druhů alkoholu, a sice alkoholu vzniklého destilací nebo alkoholu vzniklého kvašením, by muselo být považováno za důvod k zařazení nápoje do příslušné položky, a sice položky 2206 nebo položky 2208. Vzhledem k tomu, že Petrikov Creamy Green získal objektivní vlastnosti likéru, má tedy Komise za to, že má být zařazen do položky 2208 70.
VI – Posouzení
A – Úvodní poznámka a nástin
57.
Stalo se již tradicí, že pokaždé, když Soudní dvůr rozhoduje v řízení o předběžné otázce ve věci sazebního zařazení, bývá připomenuto, že úloha Soudního dvora spočívá spíše v tom, že předkládajícímu soudu objasní kritéria, jejichž uplatnění umožní posledně uvedenému soudu výrobky správně zařadit v KN, než v tom, že zařazení provede samotný Soudní dvůr (
18
).
58.
Důvodem k tomuto rozdělení úkolů je okolnost, že vnitrostátní soudy se k provedení tohoto zařazení jeví povolanější. Soudní dvůr si však opakovaně vyhrazuje právo poskytnout předkládajícím soudům za účelem poskytnutí užitečné odpovědi v duchu vzájemné spolupráce všechna vodítka, jež považuje za nezbytná (
19
). Ve většině případů však došlo k tomu, že správné zařazení zboží, jež bylo předmětem jednotlivých sporů, Soudní dvůr i přes tuto výhradu určil konkrétně, a to dokonce až do úrovně podpoložky. Navzdory tomu se domnívám, že je namístě zachovat výše uvedené rozdělení úkolů, a proto se omezím na pouhé poskytnutí kritérií, jež by mohla Hoge Raad napomoci k tomu, aby v obou věcech jednotně určil příslušnou položku.
B – K první otázce položené ve věci C‑533/14
59.
Předkládající soud si přeje zjistit, zda takový nápoj, jako je Ferm Fruit, který se vyrábí kvašením jablečného koncentrátu, obsahuje 16 % objemových alkoholu a v důsledku čištění prováděného různými metodami filtrace má neutrální vůni, barvu a chuť, má být zařazen do položky 2206 nebo do položky 2208 KN.
60.
Máme-li tuto otázku vyřešit, musíme si nejprve připomenout ustálenou judikaturu Soudního dvora, podle které je nutno hledat v zájmu právní jistoty a snadného přezkoumání rozhodující kritéria pro sazební zařazení zboží obecně v jeho objektivních charakteristikách a vlastnostech, jak jsou stanoveny v doslovném znění položek KN a v poznámkách k odstavcům nebo kapitolám (
20
). Kromě toho je nutné, což ostatně logicky vyplývá z požadavku týkajícího se bezpečnosti a rychlosti obchodního styku, aby tyto objektivní charakteristiky a vlastnosti mohly být ověřeny v okamžiku proclení (
21
).
61.
Zadruhé Soudní dvůr zdůraznil, že poznámky, jež předcházejí kapitolám společného celního sazebníku, spolu s vysvětlivkami (jež v souvislosti s KN vypracovala Komise a v souvislosti s HS WCO) přispívají významným způsobem k výkladu dosahu jednotlivých celních položek, i když jim nepřiznává závaznou právní sílu (
22
). V každém případě však platí, že s ohledem na to, že zmíněné poznámky a vysvětlivky mají přímý vztah k orgánu, který je vypracoval, je třeba uznat, že mají značnou výkladovou hodnotu (
23
), neboť odrážejí vůli zákonodárce, jíž byly vedeny smluvní strany Úmluvy o HS.
62.
Zatřetí na rozdíl od skutkových okolností, jež vedly k vydání rozsudku Siebrand (
24
), předmětem projednávané věci nejsou směsi, jimž byla vyhrazena určitá položka KN. Neuplatní se tedy podpůrné pravidlo pro výklad č. 3 písm. b), týkající se směsí, nýbrž pravidlo č. 1, podle něhož je nutné při zařazování zboží do KN přihlížet ke znění položek a poznámek k odstavcům nebo kapitolám, jakož i ke znění příslušných vysvětlivek.
63.
Vycházíme-li tedy z výše uvedených předpokladů, je jisté, že objemový obsah alkoholu v nápoji Ferm Fruit vzniká alespoň zpočátku kvašením cukru a jablečného koncentrátu díky přidání kvasinek (viz bod 14 tohoto stanoviska). Pro účely zařazení do odpovídající položky je tedy nutné řídit se vysvětlivkou k HS týkající se položky 2206, do níž spadají kvašené nápoje. V třetím pododstavci této vysvětlivky je uvedeno, že u nápojů spadajících do položky 2206 bude toto zařazení zachováno, i když do nich byl přidán alkohol, a to v rozsahu, v němž si zachovávají povahu produktů zařazených do této položky, tzn. povahu kvašených nápojů.
64.
Přestože ztráta organoleptických charakteristik, k níž může u kvašených nápojů dojít, představuje v zásadě skutkovou otázku, jejíž posouzení musí provést předkládající soud a jejíž zpochybnění již není v řízení o předběžné otázce možné, existuje několik indicií, z nichž by mohlo být vyvozeno užitečné pravidlo, podle něhož by mohl Hoge Raad rozhodnout o tom, zda se odvolací soud dopustil pochybení při výkladu položek KN.
65.
Z předkládacího usnesení vyplývá, že čištěním nápoje (proces filtrace) vzniká kapalina s neutrální vůní, chutí i barvou. Vzhledem k tomu, že podstatné vlastnosti nápoje Ferm Fruit se vyznačují neutrální povahou, lze tento nápoj připodobnit k nízkoprocentnímu etylalkoholu, konkrétněji k likérům zařazeným do položky 2208 KN, což je v souladu s judikaturou Soudního dvora (
25
) a v podstatě i s tvrzeními, jež předložily vlády, které jsou účastníky projednávaného řízení o předběžné otázce.
66.
Vzhledem k několika filtracím (proces čištění), jimiž Ferm Fruit prochází, nelze tento nápoj zařadit mezi kvašené nápoje spadající do položky 2206, neboť není vyráběn výlučně kvašením, což je ostatně v souladu i s tím, co uvádí Soudní dvůr (
26
).
67.
Přestože někteří z účastníků řízení poukázali na to, že dalším kritériem pro zařazení výrobku je účel jeho použití, nedomnívám se, že toto kritérium je v projednávané věci relevantní. Z judikatury Soudního dvora totiž vyplývá, že toto kritérium je relevantním pouze tehdy, pokud zařazení nelze provést pouze na základě objektivních charakteristik a vlastností výrobku (
27
).
68.
Z judikatury, na niž jsem poukázal v předchozích bodech, lze vyvodit závěr, že organoleptické charakteristiky takových nápojů, jako je Ferm Fruit, které mají neutrální chuť, vůni i barvu a procházejí procesy čištění, odpovídají organoleptickým charakteristikám typickým pro destilovaný alkohol spadající do položky 2208, přičemž konkrétněji lze tento nápoj připodobnit k likérům. Za takovýchto okolností nepovažuji za užitečné přezkoumávat další hlediska, neboť zařazení může být provedeno pouze na základě výše uvedených charakteristik.
69.
S ohledem na výše uvedená vysvětlení tedy navrhuji, aby byla první otázka, kterou položil Hoge Raad ve věci C‑533/14, zodpovězena v tom smyslu, že takový nápoj, jako je Ferm Fruit, který se vyrábí kvašením jablečného koncentrátu, obsahuje 16 % objemových alkoholu, a v důsledku čištění prováděného různými metodami filtrace má neutrální vůni, barvu a chuť, musí být zařazen do položky 2208 KN, do níž spadají mimo jiné likéry.
C – Ke druhé otázce položené ve věci C‑533/14
70.
Předkládající soud si přeje zjistit, zda nápoje vyrobené smícháním Ferm Fruit s cukrem, aromatickými látkami, barvivy, zvýrazňovači chuti, zahušťovadly a konzervačními látkami, nikoliv však s destilovaným alkoholem, mají být zařazeny do položky 2206 nebo do položky 2208.
71.
Před zodpovězením této otázky je třeba uvést několik úvodních poznámek. Zaprvé mám za to, že i když je otázka jako taková formulována v jednotném čísle (v tom smyslu, že se týká pouze jednoho nápoje), z předkládacího usnesení vyplývá, že Hoge Raad má na mysli několik nápojů, jichž se má požadovaná odpověď týkat.
72.
Zadruhé sdílím názor polské vlády, že poskytnuté informace nejsou dostatečně vyčerpávající, takže pravidla, která lze poskytnout, mohou být nanejvýš obecná, a není možné zabývat se otázkou, do jaké podpoložky by měly dotčené výrobky spadat.
73.
A konečně zatřetí, přestože problém, který zde vyvstal, je vzhledem k látkám přidávaným do nápoje Ferm Fruit podobný jako ve věci C‑532/14, rozdílný obsah destilovaného alkoholu v posledně jmenovaném nápoji je důvodem k tomu, aby byly dané otázky zkoumány odděleně.
74.
S ohledem na výše uvedené se domnívám, že vyřešení problému závisí na zařazení základního nápoje v té podobě, v jaké byl popsán v rámci předchozí otázky. Stejně jako řecká vláda mám za to, že vzhledem k tomu, že další nápoje mají vysoký obsah alkoholu vzniklého kvašením a jejich organoleptické charakteristiky se vyznačují neutrální povahou, mohou být charakteristiky nápojů vyrobených smícháním určitých látek s nápojem Ferm Fruit připisovány jedině těmto přidaným látkám.
75.
Znamená to tedy, že do položky 2206 by mohly být ostatní nápoje zařazeny pouze za předpokladu, že by získaly díky přidaným látkám podstatné charakteristiky kvašených nápojů. K takovému výsledku bychom mohli hypoteticky dospět například smícháním nápoje Ferm Fruit s nápojem vzniklým výlučně kvašením, který neprošel žádným procesem čištění. Takovouto hypotézou se nicméně předkládající soud nezabývá. Ze spisu, který Hoge Raad předložil, vyplývá, že látkami, jež byly přidány do ostatních nápojů, jsou především aromatické látky a cukr.
76.
Na přidání cukru a aromatických látek za účelem výroby destilátů, likérů a jiných lihových nápojů ostatně výslovně poukazuje vysvětlivka ke KN týkající se položky 2208, a nikoliv, jak tvrdí řecká vláda, vysvětlivka týkající se položky 2206. Ve zmíněném dokumentu je sice řeč pouze o přidání cukru a aromatických látek do destilovaného alkoholu, je ale namístě vztáhnout jej i na nápoje, jejichž základem je Ferm Fruit, neboť tento nápoj by měl být na základě právní fikce považován vzhledem ke svým organoleptickým charakteristikám za lihový nápoj, pravděpodobně likér.
77.
Navrhuji tedy, aby byla druhá předběžná otázka, která byla položena ve věci C‑533/14, zodpovězena v tom smyslu, že nápoje vyrobené smícháním Ferm Fruit s takovými látkami, jako je cukr, aromatické látky, barviva, zvýrazňovače chuti, zahušťovadla a konzervační látky, vyjma destilovaného alkoholu, musí být zařazeny do položky 2208.
D – K otázce položené ve věci C‑532/14 (Petrikov Creamy Green)
78.
Hoge Raad požaduje, aby bylo upřesněno, do které z obou položek, a sice 2206 nebo 2208, má být zařazen nápoj s objemovým obsahem alkoholu 13,4 %, který se vyrábí smícháním (základního) čištěného alkoholického nápoje (tj. nápoje Ferm Fruit) s cukrem, aromatickými látkami, barvivy, zvýrazňovači chuti, zahušťovadly, konzervačními látkami a destilovaným alkoholem, vzhledem k tomu, že objemový ani procentní podíl destilovaného alkoholu nepřekračuje 49 % obsahu alkoholu v tomto nápoji, zatímco zbývajících 51 % představuje alkohol vzniklý kvašením.
79.
Jak jsem již uvedl výše, zvláštnost této otázky spočívá v tom, že ve složení nápoje Petrikov Creamy Green je zastoupen jak destilovaný alkohol, tak i alkohol vzniklý kvašením, který pochází z nápoje Ferm Fruit. Touto otázkou se tedy musíme zabývat samostatně, neboť je zapotřebí podat výklad rozsudku Siebrand (především bodů 35 až 38 tohoto rozsudku) (
28
) ve smyslu, který považuje Hoge Raad za relevantní.
80.
V rozsudku Siebrand (
29
) měl Soudní dvůr určit, která ze dvou látek zařazených do položek 2206 a 2208, a sice alkohol vzniklý kvašením v případě prvně jmenované položky a alkohol vzniklý destilací v případě posledně jmenované položky, dodává podstatný charakter nápojům obsahujícím oba tyto druhy alkoholu. V bodě 35 tohoto rozsudku se uvádí, že je namístě zohlednit několik objektivních charakteristik a vlastností a že destilovaný alkohol přispívá nejen k celkovému objemu alkoholu v nápojích, ale rovněž k jejich obsahu alkoholu více než kvašený alkohol. Zmíněný rozsudek dále obsahoval analýzu organoleptických charakteristik (body 36 a 37) a účelu použití výrobku (bod 38), kterou zde není nutné popisovat podrobněji.
81.
Pochybnosti, jež vyvstaly u Hoge Raad ve věci C‑532/14, se soustředí na působnost bodu 35 rozsudku Siebrand (
30
): táže se, zda, jak tvrdí Toorank Productions, zavádí tento bod absolutní kritérium, podle něhož je možné, aby bylo v případě, že je podíl jednoho z těchto druhů alkoholu vyšší než poměr druhého, upuštěno od zkoumání kritérií týkajících se organoleptických charakteristik a účelu použití daného výrobku.
82.
Stejně jako Komise se domnívám, že Soudní dvůr neměl v úmyslu zavést v bodě 35 rozsudku Siebrand (
31
) kritérium, podle něhož je v případě, že procentní podíl jednoho z druhů alkoholu, ať již kvašeného či destilovaného, překročí 50 % objemového obsahu alkoholu, nutné zařadit daný nápoj do položky 2206 nebo do položky 2208, podle toho, který z obou druhů alkoholu převládá.
83.
Takový způsob chápání rozsudku Siebrand (
32
), jaký navrhuje Toorank Productions, může podle mého názoru vyplývat pouze z podjatého či útržkovitého výkladu tohoto rozsudku.
84.
Ve zmíněné věci totiž Soudní dvůr použil pravidlo pro výklad č. 3 písm. b) KN, týkající se případů výrobků sestávajících z více než jednoho materiálu, a proto musel zjistit, který z materiálů dodává dotčeným výrobkům jejich podstatný charakter (
33
). V bodě 35 jasně uvedl, že lze zohlednit několik objektivních charakteristik a vlastností, z nichž poukázal zejména na vyšší poměr destilovaného alkoholu, což je logické, uvědomíme-li si, že dotčené výrobky měly skutečný obsah alkoholu 14,5 % objemových, z nichž 12 % připadalo na destilovaný alkohol a pouhých 2,5 % na kvašený alkohol (
34
). Za těchto okolností bylo zjevně namístě zvolit z charakteristik daných nápojů právě poměr destilovaného alkoholu, který byl výrazně vyšší než poměr kvašeného alkoholu.
85.
V bodech 36 a 37 zmíněné věci Soudní dvůr přezkoumal organoleptické charakteristiky dotčených výrobků a v bodě 38 účel jejich použití, přičemž závěr, k němuž dospěl v bodě 39, byl výsledkem celkového posouzení všech tří výše uvedených kritérií.
86.
Z výše uvedeného tedy vyplývá, že případný vyšší poměr některého ze dvou druhů alkoholu je pouze jedním z řady kritérií, jež lze uplatnit v případě, že je na základě pravidla pro výklad č. 3 písm. b) KN zapotřebí určit, který z materiálů dodává daným výrobkům jejich podstatný charakter.
87.
Přikláním se proto k názoru, že kritérium uvedené v bodě 35 rozsudku Siebrand (
35
) není na případ nápoje Petrikov Creamy Green použitelné. Poměr 51 % kvašeného alkoholu k 49 % destilovaného alkoholu nenaznačuje dostatečně jednoznačně, kterému z těchto druhů lze připsat podstatný charakter daného výrobku.
88.
Znamená to, že pro účely posouzení je i tentokrát nutné použít kritérium týkající se vlastností či organoleptických charakteristik. Vzhledem k tomu, že kritérium týkající se poměru představuje jediný skutečný rozdíl v porovnání s druhou otázkou položenou ve věci C‑533/14, odpověď na pochybnosti týkající se zařazení nápoje Petrikov Creamy Green vychází z týchž předpokladů, na něž bych tímto rád odkázal.
89.
Mám tedy za to, že předběžná otázka, kterou položil Hoge Raad ve věci C‑532/14, musí být zodpovězena v tom smyslu, že nápoj s objemovým obsahem alkoholu 13,4 %, který se vyrábí z vyčištěného alkoholického nápoje označovaného jako „Ferm fruit“ vzniklého kvašením jablečného koncentrátu přimícháním cukru, aromatických látek, barviv, zvýrazňovačů chuti, zahušťovadel, konzervačních látek a destilovaného alkoholu, musí být zařazen do položky 2208 KN i přesto, že destilovaný alkohol, pokud jde jak o objem, tak i o obsah, nepředstavuje více než 49 % alkoholu obsaženého v tomto nápoji, zatímco 51 % alkoholu vzniklo kvašením.
VII – Závěry
90.
S ohledem na výše uvedené argumenty navrhuji, aby Soudní dvůr odpověděl na položené otázky následovně:
Ve věci C‑533/14:
Ve věci C‑532/14:
(
1
) – Původní jazyk: španělština.
(
2
) – Rozhodnutí ze dne 7. dubna 1987 (Úř. věst. L 198, s. 1).
(
3
) – Zavedený Mezinárodní úmluvou o harmonizovaném systému popisu a číselného označování zboží, uzavřenou v Bruselu dne 14. června 1983 (dále jen „Úmluva o HS“).
(
4
) – Úř. věst. L 256, s. 1
(
5
) – Za úřední jsou považovány pouze vysvětlivky zveřejněné v obou úředních jazycích WCO, a sice ve francouzštině a v angličtině.
(
6
) – Věc C‑150/08, EU:C:2009:294
(
7
) – Věc C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
8
) – Věc C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
9
) – Věc C‑339/09, EU:C:2010:781.
(
10
) – Paderborner Brauerei Haus Cramer (C‑196/10, EU:C:2011:487); dále jen „rozsudek Cramer“.
(
11
) – Věc C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
12
) – Věc C‑196/10, EU:C:2011:487.
(
13
) – Věc C‑196/10, EU:C:2011:487.
(
14
) – Věc C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
15
) – Věc C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
16
) – Tamtéž.
(
17
) – Věc C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
18
) – Mám-li citovat pouze dva z nedávno vydaných rozsudků, viz rozsudky Amazon EU (C‑58/14, EU:C:2015:385, bod 17), a Rohm Semiconductor (C‑666/13, EU:C:2014:2388, bod 23).
(
19
) – Viz zejména rozsudky Rohm Semiconductor (C‑666/13, EU:C:2014:2388, bod 23), Data I/O (C‑370/08, EU:C:2010:284, bod 24), a Data I/O (C‑297/13, EU:C:2014:331, bod 36 a citovaná judikatura).
(
20
) – Rozsudek Cramer (C‑196/10, EU:C:2011:487, bod 31 a citovaná judikatura).
(
21
) – Rozsudek Pacific World Limited (C‑215/10, EU:C:2011:528, bod 40 a citovaná judikatura).
(
22
) – Rozsudky Oliver Medical (C‑547/13, EU:C:2015:139), a Delphi Deutschland (C‑423/10, EU:C:2011:315, bod 24 a citovaná judikatura).
(
23
) – V obdobném smyslu viz rozsudek Nederlandse Spoorwegen (38/75, EU:C:1975:154, bod 10).
(
24
) – Věc C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
25
) – Rozsudek Skoma-Lux (C‑339/09, EU:C:2010:781, bod 46 a citovaná judikatura).
(
26
) – Rozsudek Cramer (C‑196/10, EU:C:2011:487, bod 37).
(
27
) – Rozsudek Skoma-Lux (C‑339/09, EU:C:2010:781, bod 47 a citovaná judikatura).
(
28
) – Věc C‑150/08, EU:C:2009:294.
(
29
) – Tamtéž.
(
30
) – Tamtéž.
(
31
) – Tamtéž.
(
32
) – Tamtéž.
(
33
) – Rozsudek Siebrand (C‑150/08, EU:C:2009:294, body 31 a 32).
(
34
) – Tamtéž, bod 33.
(
35
) – Věc C‑150/08, EU:C:2009:294.