62023CJ0216
TEISINGUMO TEISMO (devintoji kolegija) SPRENDIMAS
2024 m. gegužės 8 d. (
*1
)
„Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Teisės aktų derinimas – Žemės ūkis – Aromatizuotų vyno produktų apibrėžimas, aprašymas, pateikimas, ženklinimas ir geografinių nuorodų apsauga – Reglamentas (ES) Nr. 251/2014 – 3 straipsnio 4 dalis – Aromatizuotas vyno produktų kokteilis – Apibrėžtis – Sąvokos „alkoholis“ ir „kvapioji maisto medžiaga“
Byloje C‑216/23
dėl Bayerischer Verwaltungsgerichtshof (Bavarijos vyriausiasis administracinis teismas, Vokietija) 2023 m. kovo 23 d. nutartimi, kurią Teisingumo Teismas gavo 2023 m. balandžio 4 d., pagal SESV 267 straipsnį pateikto prašymo priimti prejudicinį sprendimą byloje
Hauser Weinimport GmbH
prieš
Freistaat Bayern
TEISINGUMO TEISMAS (devintoji kolegija),
kurį sudaro kolegijos pirmininkė O. Spineanu-Matei, teisėjai S. Rodin ir L. S. Rossi (pranešėja),
generalinis advokatas N. Emiliou,
kancleris A. Calot Escobar,
atsižvelgęs į rašytinę proceso dalį,
išnagrinėjęs pastabas, pateiktas:
–
Hauser Weinimport GmbH, atstovaujamos Rechtsanwalt A. Reinhart,
–
Freistaat Bayern, atstovaujamos C. Diroll ir J. Vogel,
–
Europos Komisijos, atstovaujamos B. Hofstötter ir B. Rechena,
atsižvelgęs į sprendimą, priimtą susipažinus su generalinio advokato nuomone, nagrinėti bylą be išvados,
priima šį
Sprendimą
1
Prašymas priimti prejudicinį sprendimą pateiktas dėl 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 251/2014 dėl aromatizuotų vyno produktų apibrėžties, aprašymo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1601/91 (OL L 84, 2008, p. 14; klaidų ištaisymas OL L 105, 2014, p. 12), iš dalies pakeisto 2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/2117 (OL L 435, 2021, p. 262) (toliau – Reglamentas Nr. 251/2014), 3 straipsnio 4 dalies c punkto ir I priedo 1 punkto b papunkčio ii dalies išaiškinimo.
2
Šis prašymas pateiktas nagrinėjant Hauser Weinimport GmbH ir Freistaat Bayern (Bavarijos federacinė žemė, Vokietija) ginčą dėl gėrimo, kurį iš esmės sudaro vyno ir alaus mišinys ir kuris vadinamas „aromatizuotu vyno produktų kokteiliu“, kaip tai suprantama pagal Reglamentą Nr. 251/2014, pateikimo rinkai.
Teisinis pagrindas
Reglamentas Nr. 251/2014
3
Reglamento Nr. 251/2014 1, 4, 7, 9 ir 11 konstatuojamosios dalys suformuluotos taip:
„(1)
[1991 m. birželio 10 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1601/91, nustatantis bendrąsias aromatizuotų vynų, aromatizuotų vyno gėrimų ir aromatizuotų vyno kokteilių apibrėžimo, aprašymo ir pateikimo taisykles (OL L 149, 1991, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 3 sk., 11 t., p. 286) ir 1994 m. sausio 25 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 122/94, nustatantis tam tikras išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1601/91, nustatančio bendrąsias aromatizuotų vynų, aromatizuotų vyno gėrimų ir aromatizuotų vyno kokteilių apibrėžimo, aprašymo ir pateikimo taisykles, taikymo taisykles (OL L 21, 1994, p. 7; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 3 sk., 16 t., p. 7)], pasitvirtino esantys veiksmingi reguliuojant aromatizuotų vynų, aromatizuotų vyno gėrimų ir aromatizuotų vyno produktų kokteilių (toliau – aromatizuoti vyno produktai) sektorius. Vis dėlto atsižvelgiant į technologines inovacijas, rinkos pokyčius ir kintančius vartotojų lūkesčius, būtina atnaujinti tam tikrų aromatizuotų vyno produktų apibrėžčiai, aprašymui, pateikimui, ženklinimui ir geografinių nuorodų apsaugai taikomas taisykles, kartu atsižvelgiant į tradicinius gamybos metodus.
<…>
(4)
aromatizuoti vyno produktai svarbūs [Europos] Sąjungos vartotojams, gamintojams ir žemės ūkio sektoriui. Aromatizuotų vyno produktų sektoriui taikomos priemonės turėtų padėti pasiekti aukštą vartotojų apsaugos lygį, užkirsti kelią apgaulingai veiklai, užtikrinti rinkos skaidrumą ir sąžiningą konkurenciją. Taikant šias priemones ir toliau bus atsižvelgiama į tradicinius aromatizuotų vyno produktų gamybos metodus ir didėjantį vartotojų apsaugos ir informavimo poreikį, todėl jos padės išsaugoti pasiektą gerą Sąjungos aromatizuotų vyno produktų vardą vidaus ir pasaulio rinkoje. Be to, reikėtų atsižvelgti ir į technologines inovacijas, naudotinas tais atvejais, kai jos gali padėti gerinti produktų kokybę, nedarydamos poveikio atitinkamų aromatizuotų vyno produktų tradicinėms savybėms.
<…>
(7)
siekiant užtikrinti aromatizuotų vyno produktų sektorių reglamentuojančios Sąjungos teisės aiškumą ir skaidrumą, būtina aiškiai apibrėžti produktus, kuriems taikoma ta teisė, aromatizuotų vyno produktų gamybos, aprašymo, pateikimo ir ženklinimo kriterijus ir, visų pirma, prekinį pavadinimą. <…>
<…>
(9)
aromatizuoti vyno produktai turėtų būti gaminami pagal tam tikras taisykles ir taikant tam tikrus apribojimus, kurie užtikrina, jog būtų tenkinami su kokybe ir gamybos metodais susiję vartotojo lūkesčiai. Siekiant šioje srityje laikytis tarptautinių standartų, reikėtų nustatyti gamybos metodus, o [Europos] Komisija paprastai turėtų atsižvelgti į Tarptautinės vynuogių ir vyno organizacijos (toliau – OIV) rekomenduojamus ir paskelbtus standartus.
<…>
(11)
be to, siekiant patenkinti vartotojų lūkesčius ir atitikti tradicinę kokybės užtikrinimo praktiką, aromatizuotų vyno produktų gamybai naudojamas etilo alkoholis turėtų būti tik žemės ūkio kilmės. Taip bus užtikrintas ir pagrindinių žemės ūkio produktų realizavimas.“
4
Reglamento Nr. 251/2014 1 straipsnyje numatyta:
„1.   Šiame reglamente nustatomos aromatizuotų vyno produktų apibrėžties, aprašymo, pateikimo ir ženklinimo taisyklės.
<…>
3.   Šis reglamentas taikomas visiems aromatizuotiems vyno produktams, pateikiamiems Sąjungos rinkai, nepriklausomai nuo to, ar jie pagaminti valstybėse narėse, ar trečiosiose šalyse, taip pat Sąjungoje pagamintiems ir eksportuoti skirtiems produktams.“
5
Šio reglamento 3 straipsnyje „Aromatizuotų vyno produktų termino apibrėžtis ir klasifikacija“ nustatyta:
„1.   Aromatizuoti vyno produktai – iš vyno sektoriaus produktų, nurodytų [2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 347, 2013, p. 671)], pagaminti produktai, kurie buvo aromatizuoti. Jie skirstomi į šias kategorijas:
a)
aromatizuoti vynai;
b)
aromatizuoti vyno gėrimai;
c)
aromatizuoti vyno produktų kokteiliai.
2.   Aromatizuotas vynas – gėrimas:
a)
pagamintas iš vieno ar daugiau vynuogių produktų, apibrėžtų Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 II priedo IV dalies 5 punkte ir VII priedo II dalies 1 ir 3–9 punktuose, išskyrus vyną „Retsina“;
b)
kurio bent 75 % bendro tūrio sudaro a punkte nurodyti vynuogių produktai;
c)
į kurį gali būti įpilta alkoholio;
d)
į kurį gali būti įdėta dažiklių;
e)
į kurį gali būti pridėta vynuogių misos, iš dalies fermentuotos vynuogių misos arba abiejų;
f)
kuris gali būti pasaldintas;
g)
kurio faktinė alkoholio koncentracija pagal tūrį yra ne mažesnė kaip 14,5 tūrio proc. ir mažesnė kaip 22 tūrio proc., o visuminė alkoholio koncentracija pagal tūrį yra ne mažesnė kaip 17,5 tūrio proc.
3.   Aromatizuotas vyno gėrimas – gėrimas:
a)
pagamintas iš vieno ar daugiau vynuogių produktų, apibrėžtų Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VII priedo II dalies 1, 2 ir 4–9 punktuose, išskyrus vynus, kuriuos gaminant įpilama alkoholio, ir vyną „Retsina“;
b)
kurio bent 50 % bendro tūrio sudaro a punkte nurodyti vynuogių produktai;
c)
į kurį nepilama alkoholio, išskyrus atvejus, kai II priede numatyta kitaip;
d)
į kurį gali būti įdėta dažiklių;
e)
į kurį gali būti pridėta vynuogių misos, iš dalies fermentuotos vynuogių misos arba abiejų;
f)
kuris gali būti pasaldintas;
g)
kurio faktinė alkoholio koncentracija pagal tūrį yra ne mažesnė kaip 4,5 tūrio proc. ir mažesnė kaip 14,5 tūrio proc.
4.   Aromatizuotas vyno produktų kokteilis – gėrimas:
a)
pagamintas iš vieno ar daugiau vynuogių produktų, apibrėžtų Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VII priedo II dalies 1, 2 ir 4–11 punktuose, išskyrus vynus, kuriuos gaminant įpilama alkoholio, ir vyną „Retsina“;
b)
kurio bent 50 % bendro tūrio sudaro a punkte nurodyti vynuogių produktai;
c)
į kurį nepilama alkoholio;
d)
į kurį gali būti įdėta dažiklių;
e)
kuris gali būti pasaldintas;
f)
kurio faktinė alkoholio koncentracija pagal tūrį yra didesnė nei 1,2 tūrio proc. ir mažesnė kaip 10 tūrio proc.“
6
Reglamento Nr. 251/2014 4 straipsnio 1 dalyje nurodyta:
„Aromatizuoti vyno produktai gaminami vadovaujantis I ir II prieduose nustatytais reikalavimais, apribojimais ir aprašymais.“
7
To paties reglamento I priede „Techninės apibrėžtys, reikalavimai ir apribojimai“ nustatyta:
„1. Aromatizavimas
<…>
b)
Aromatizuotiems vyno gėrimams ir aromatizuotiems vyno produktų kokteiliams leidžiama naudoti šiuos aromatizuoti skirtus produktus:
<…>
ii)
aromatines žoles ir (arba) prieskonius, ir (arba) kvapiąsias maisto medžiagas.
Tokių medžiagų įdėjimas gatavam produktui suteikia juslinių savybių, kurios skiriasi nuo vyno juslinių savybių.
<…>
3. Alkoholio įpylimas
Gaminant kai kuriuos aromatizuotus vynus ir kai kuriuos aromatizuotus vyno gėrimus, leidžiama naudoti šiuos produktus:
a)
žemės ūkio kilmės etilo alkoholį, kaip apibrėžta [2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 110/2008 dėl spiritinių gėrimų apibrėžimo, apibūdinimo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos bei panaikinančio Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1576/89 (OL L 39, 2008, p. 16)] I priedo 1 punkte, įskaitant vynuogių kilmės alkoholį;
b)
vyno alkoholį arba džiovintų vynuogių alkoholį;
c)
vyno distiliatą arba džiovintų vynuogių distiliatą;
d)
žemės ūkio kilmės distiliatą, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 110/2008 I priedo 2 punkte;
e)
vyno spiritą, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 110/2008 II priedo 4 punkte;
f)
vynuogių išspaudų spiritą, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 110/2008 II priedo 6 punkte;
g)
iš fermentuotų džiovintų vynuogių distiliuotus spiritinius gėrimus.
Skiesti ar tirpinti dažikliams, kvapiosioms medžiagoms ar kitiems aromatizuotų vyno produktų gamyboje leistiniems naudoti priedams turi būti naudojamos tik neišvengiamai būtinos žemės ūkio kilmės etilo alkoholio dozės, ir toks naudojimas nelaikomas alkoholio įpylimu aromatizuotų vyno produktų gamybos tikslu.
<…>
5. Vandens įpylimas
Gaminant aromatizuotus vyno produktus leidžiama naudoti vandenį, su sąlyga, kad naudojama tokia jo dozė, kuri yra būtina siekiant:
–
paruošti kvapiųjų medžiagų tirpalą,
–
ištirpdyti dažiklius ir saldiklius,
–
pakoreguoti galutinę produkto sudėtį.
<…>“
Pagrindinės bylos faktinės aplinkybės ir prejudiciniai klausimai
8
Hauser Weininport gamina ir parduoda gėrimą, kurį sudaro alkoholio mišinys, sudėtyje turintis 55 % vyno ir 10 % alaus. Šio gėrimo alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, yra 5,5 % ir jis aromatizuotas šeivamedžio žiedais. Jis teikiamas rinkai kaip „aromatizuotas vyno produktų kokteilis“.
9
Freistaat Bayern (Bavarijos federacinė žemė, Vokietija) šį pavadinimą užginčijo, motyvuodama tuo, kad tame gėrime esantis alus yra „alkoholis“, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 251/2014 3 straipsnio 4 dalies c punktą, kurį draudžiama pilti į bet kokį gėrimą, pavadintą „aromatizuotu vyno produktų kokteiliu“. Todėl Bavarijos federacinė žemė uždraudė Hauser
Weinimport prekiauti tuo gėrimu naudojant šį pavadinimą.
10
Jos teigimu, tik Reglamento Nr. 251/2014 I priedo 3 punkte išvardyti produktai turi būti laikomi „alkoholiu“, kaip jis suprantamas pagal šio reglamento 3 straipsnio 4 dalies c punktą, nes įpylus alkoholio, kaip tai suprantama pagal minėto reglamento 3 straipsnį, alkoholio koncentracija turi padidėti, o ne sumažėti. Šiuo atveju nedidelio kiekio alaus, kuris sudaro 10 % aptariamo gėrimo ir turi mažą alkoholio koncentraciją, įpylimas nepadidina šio gėrimo alkoholio koncentracijos. Bet kuriuo atveju alus yra kvapioji maisto medžiaga, kaip tai suprantama pagal to reglamento I priedo 1 punkto b papunkčio ii dalį, kurią leidžiama pridėti.
11
2020 m. rugsėjo 21 d. sprendimu Bayerisches Verwaltungsgericht Augsburg (Bavarijos Augsburgo administracinis teismas, Vokietija) atmetė Weinimport ieškinį, motyvuodamas tuo, kad į gėrimą, pavadintą „aromatizuotu vyno produktų kokteiliu“, negali būti pilama jokio alkoholio, išskyrus vynuogių produktus.
12
Gavęs apeliacinį skundą dėl šio sprendimo Bayerischer Verwaltungsgerichtshof (Bavarijos vyriausiasis administracinis teismas, Vokietija), t. y. prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, kelia klausimą dėl kelių Reglamento Nr. 251/2014 nuostatų išaiškinimo. Nors šis teismas linkęs patenkinti apeliacinį skundą ir pritarti Weinimport argumentui, apibendrintam šio sprendimo 10 punkte, jis pripažįsta negalintis pateikti pakankamai tikslaus Sąjungos teisės aiškinimo, nuo kurio priklauso jo nagrinėjamos bylos baigtis.
13
Šiomis aplinkybėmis Bayerischer Verwaltungsgerichtshof (Bavarijos vyriausiasis administracinis teismas) nutarė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui tokius prejudicinius klausimus:
„1.
Ar [Reglamento Nr. 251/2014] 3 straipsnio 4 dalies c punktą reikia aiškinti taip, kad sąvoka „alkoholis“ apima ir gėrimą, kurio sudėtyje yra alkoholio ir kuris nėra vynuogių produktas, kaip tai suprantama pagal šio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą?
2.
Ar pagal [Reglamento Nr. 251/2014] 3 straipsnio 4 dalies c punktą „įpilti“ reiškia, kad galutinio produkto alkoholio koncentracija pagal tūrį turi padidėti, palyginti su vynuogių produktu, naudojamu pagal [Reglamento Nr. 251/2014] 3 straipsnio 4 dalies a punktą?
3.
Jei į [pirmąjį] klausimą būtų atsakyta teigiamai, ar Reglamento [Nr. 251/2014] 3 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys kartu su I priedo 1 punkto b papunkčio ii dalimi turi būti aiškinami taip, kad sąvoka „kvapiosios maisto medžiagos“ apima alkoholinį gėrimą, apibrėžtą pirmajame klausime?“
Dėl prejudicinių klausimų
Dėl pirmojo ir antrojo klausimų
14
Pirmuoju ir antruoju klausimais, kuriuos reikia nagrinėti kartu, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės siekia išsiaiškinti, ar Reglamento Nr. 251/2014 3 straipsnio 4 dalies c punktas turi būti aiškinamas taip, kad sąvoka „alkoholis“, kaip ji suprantama pagal šią nuostatą, kurio negalima pilti į gėrimą, pavadintą „aromatizuotu vyno produktų kokteiliu“, apima alkoholinį gėrimą, kuris, kaip antai alus, nėra vyno produktas, kaip tai suprantama pagal šio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą, tačiau jo įpylus turi padidėti tokio kokteilio alkoholio koncentracija, palyginti su toje nuostatoje nurodytų vynuogių produktų alkoholio koncentracija.
15
Reikia konstatuoti, kad pagal Reglamento Nr. 251/2014 1 straipsnio 1 ir 3 dalis juo nustatomos aromatizuotų vyno produktų apibrėžties, aprašymo, pateikimo ir ženklinimo taisyklės ir jis taikomas visiems šiems Sąjungos rinkai pateikiamiems produktams. Kaip pabrėžta šio reglamento 4 ir 9 konstatuojamosiose dalyse, šios taisyklės turi prisidėti prie aukšto vartotojų apsaugos lygio, visų pirma kiek tai susiję su vartotojų informavimu, galinčios klaidinti vartotojus veiklos prevencija ir užtikrinimu, kad būtų patenkinti vartotojų lūkesčiai dėl kokybės ir gamybos metodų. Be to, kaip pabrėžiama minėto reglamento 7 konstatuojamojoje dalyje, siekiant aiškumo ir skaidrumo, reikia aiškiai apibrėžti aromatizuotus vyno produktus ir kriterijus, susijusius su tokių produktų gamyba, aprašymu, pateikimu ir ženklinimu, visų pirma su jų prekiniu pavadinimu.
16
Būtent atsižvelgiant į šiuos tikslus Reglamento Nr. 251/2014 3 straipsnio „Aromatizuotų vyno produktų termino apibrėžtis ir klasifikacija“ 1 dalyje šie vyno sektoriaus produktai suskirstyti į tris kategorijas, t. y.: a) „aromatizuoti vynai“; b) „aromatizuoti vyno gėrimai“; ir c) „aromatizuoti vyno produktų kokteiliai“.
17
Reglamento Nr. 251/2014 3 straipsnio 2–4 dalyse išvardytos savybės, kurias turi atitikti gėrimai, priklausantys kiekvienai iš šių kategorijų.
18
Taigi pagal šio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a–c punktus „aromatizuotas vynas“ turi būti pagamintas iš vieno ar daugiau šioje nuostatoje nurodytų vynuogių produktų, kurie sudaro bent 75 % viso šio gėrimo tūrio, ir į jį „gali būti įpilta alkoholio“.
19
Pagal šio reglamento 3 straipsnio 3 dalies a–c punktus „aromatizuotas vyno gėrimas“ turi būti pagamintas iš vieno ar daugiau šioje nuostatoje nurodytų vynuogių produktų, kurie sudaro bent 50 % viso šio gėrimo tūrio, ir į jį „nepilama alkoholio, išskyrus atvejus, kai II priede numatyta kitaip“.
20
Dėl pavadinimo „aromatizuoti vyno produktų kokteiliai“, kuris nagrinėjamas pagrindinėje byloje, Reglamento Nr. 251/2014 3 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad toks kokteilis turi būti pagamintas iš vieno ar daugiau šios nuostatos a punkte nurodytų vynuogių produktų, kurie sudaro bent 50 % viso šio gėrimo tūrio, tačiau pagal šios nuostatos c punktą į jį „nepilama alkoholio“. Tos pačios nuostatos f punkte patikslinama, kad faktinė alkoholio koncentracija pagal tūrį yra didesnė nei 1,2 % ir mažesnė kaip 10 %.
21
Vadinasi, į „aromatizuoto vyno produktų kokteilio“ sudėtį gali įeiti vynas, tačiau į jį negali būti „pilama alkoholio“, išskyrus Reglamento Nr. 251/2014 3 straipsnio 4 dalies a punkte nurodytus vynuogių produktus.
22
Svarbu pažymėti, kad Reglamente Nr. 251/2014 nėra pateikta sąvokos „pilama alkoholio“ apibrėžties.
23
Tiesa, kad, kaip nurodo Hauser
Weinimport, Reglamento Nr. 251/2014 I priedo 3 punkte „Alkoholio įpylimas“ išvardyti septyni produktai, kuriuos leidžiama naudoti „gaminant kai kuriuos aromatizuotus vynus ir kai kuriuos aromatizuotus vyno gėrimus“, tarp kurių nėra alaus.
24
Vis dėlto ši išvada nereiškia, kad sąvoka „alkoholis“, kaip ji suprantama pagal šį reglamentą, apima tik septynis to reglamento I priedo 3 punkte išvardytus produktus, todėl gėrimų, pavadintų „aromatizuotais vyno produktų kokteiliais“, kategoriją gali iš dalies sudaryti šiame reglamente neišvardyti alkoholiniai gėrimai, kaip yra alaus atveju.
25
Kaip matyti iš Reglamento Nr. 251/2014 I priedo 3 punkto formuluotės, šiuo reglamentu tik patvirtinamas baigtinis septynių alkoholio rūšių sąrašas, kurį sudaro, žemės ūkio kilmės etilo alkoholis, įskaitant vynuogių kilmės alkoholį, vyno alkoholis arba džiovintų vynuogių alkoholis, vyno distiliatas arba džiovintų vynuogių distiliatas, žemės ūkio kilmės distiliatas, vyno spiritas, vynuogių išspaudų spiritas ir iš fermentuotų džiovintų vynuogių distiliuoti spiritiniai gėrimai, kad šie produktai būtų naudojami gaminant tam tikrus „aromatizuotus vynus“ arba „aromatizuotus vyno gėrimus“, o tai neapima „aromatizuotų vyno produktų kokteilių“ kategorijos, nurodytos šio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje.
26
Todėl ne tik Reglamento Nr. 251/2014 I priedo 3 punkte išvardyti alkoholiniai gėrimai negali būti pilami į gėrimą, priskiriamą prie „aromatizuotų vyno produktų kokteilių“ kategorijos, bet ir šios nuostatos negalima aiškinti kaip netiesiogiai leidžiančios į šios kategorijos gėrimus pilti alkoholį, kuris nėra šio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte nurodytas iš vynuogių pagamintas produktas ir nėra įtrauktas į jame nustatytą baigtinį sąrašą.
27
Šį aiškinimą patvirtina Reglamentu Nr. 251/2014 siekiamas tikslas vienodai apibrėžti visus Sąjungos rinkai pateikiamus aromatizuotus vyno produktus, siekiant užtikrinti, kad būtų patenkinti vartotojų lūkesčiai, užkertant kelią praktikai, kuri gali juos klaidinti.
28
Weinimport siūlomas šio reglamento I priedo 3 punkto aiškinimas lemtų šiam reglamento tikslui prieštaraujančią paradoksalią situaciją – alkoholinius gėrimus, kaip antai viskį, degtinę ar alų, kurių negalima pilti į „aromatizuotą vyną“ ir „aromatizuotus vyno gėrimus“, būtų netiesiogiai leista naudoti „aromatizuotuose vyno produktų kokteiliuose“. Konkrečiai kalbant, tokia situacija akivaizdžiai klaidintų vartotojus dėl pavadinimo „aromatizuoti vyno produktų kokteiliai“ apibrėžties ir taikymo srities, nors pagal Reglamento Nr. 251/2014 3 straipsnio 4 dalies c punktą draudžiama „pilti alkoholį“ į gėrimus, kuriems taikomas šis pavadinimas.
29
Be to, Hauser Weinimport argumentas, kad į alkoholio koncentracijos, gaunamos į tokį kokteilį įpylus alkoholinio gėrimo, kriterijų turėtų būti atsižvelgiama kaip į parametrą nustatant, ar yra „pilama alkoholio“, susiduria su tuo pačiu pavojumi.
30
Tokio kriterijaus svarbos pripažinimas reikštų, kad Reglamento Nr. 251/2014 nuostatų taikymas Sąjungoje skirtųsi atsižvelgiant į aplinkybes, t. y. alkoholinio gėrimo, kuris naudojamas gėrime, pavadintame „aromatizuotas vyno produktų kokteilis“, alkoholio koncentraciją, ir į šio alkoholinio gėrimo dalį tame gėrime. Todėl atsirastų netikrumas dėl šio pavadinimo taikymo srities ir kiltų pavojus, kad vartotojai gali neteisingai suprasti jo naudojimą.
31
Be to, negalima sutikti ir su Hauser
Weinimport palaikomu aiškinimu, kad Reglamento Nr. 251/2014 I priedo 3 punkte vartojama sąvoka „įpylimas“ turėtų reikšti tik galutinio produkto, šiuo atveju tokio kokteilio, alkoholio koncentracijos padidėjimą, o tai reiškia, kad negalima pridėti nedidelio kiekio alaus, kurio alkoholio koncentracija yra maža. Šiuo aspektu pakanka konstatuoti, kad Reglamento Nr. 251/2014 I priedo 5 punkte šis terminas vartojamas kalbant apie leidimą „įpilti vanden[s]“ į visus aromatizuotus vyno produktus, nors neginčijama, kad dėl tokio įpylimo sumažėja galutinio produkto alkoholio koncentracija.
32
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, į pirmąjį ir antrąjį klausimus reikia atsakyti: Reglamento Nr. 251/2014 3 straipsnio 4 dalies c punktas turi būti aiškinamas taip, kad sąvoka „alkoholis“, kaip ji suprantama pagal šią nuostatą, kurio negalima pilti į gėrimą, pavadintą „aromatizuotu vyno produktų kokteiliu“, apima alkoholinį gėrimą, kuris, kaip antai alus, nėra vyno produktas, kaip tai suprantama pagal šio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą, neatsižvelgiant į tai, kad įpylus tokio alkoholinio gėrimo nepadidėja šio kokteilio alkoholio koncentracija, palyginti su toje nuostatoje nurodytų vynuogių produktų alkoholio koncentracija.
Dėl trečiojo klausimo
33
Trečiuoju klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas siekia išsiaiškinti, ar Reglamento Nr. 251/2014 3 straipsnio 4 dalies c punktas turi būti aiškinamas taip, kad laikantis draudimo pilti alkoholį į šioje nuostatoje numatytą „aromatizuotą vyno produktų kokteilį“ neleidžiama alkoholinio gėrimo, kuris, kaip antai alus, nėra vienas iš šioje nuostatoje nurodytų vynuogių produktų, pilti į tokį kokteilį kaip „kvapiosios maisto medžiagos“, kaip ji suprantama pagal šio reglamento I priedo 1 punkto b papunkčio ii dalį.
34
Svarbu pažymėti, kad Reglamento Nr. 251/2014 I priedo 1 punkte yra išvardytos sudedamosios dalys, kurias leidžiama naudoti šio reglamento 3 straipsnyje nurodytų trijų kategorijų aromatizuotų vyno produktų „aromatizavimui“. Pagal to reglamento I priedo 1 punkto a ir b papunkčius kiekvienos iš šių kategorijų atveju šios sudedamosios dalys apima „aromatines žoles ir (arba) prieskonius, ir (arba) kvapiąsias maisto medžiagas“.
35
Kadangi Reglamente Nr. 251/2014 nėra pateikta „kvapiųjų maisto medžiagų“ apibrėžties, negalima atmesti to, kad, kaip pripažįsta Komisija, alkoholinis gėrimas gali būti kvapioji maisto medžiaga.
36
Vis dėlto Reglamento Nr. 251/2014 tekstui, struktūrai ir siekiamiems tikslams prieštarautų tai, kad alkoholinio gėrimo, kaip antai alaus, pylimas į „aromatizuotą vyno produktų kokteilį“, draudžiamas pagal šio reglamento 3 straipsnio 4 dalies c punktą, galiausiai galėtų būti leidžiamas pagal šio reglamento I priedo 1 punkto b papunkčio ii dalį, motyvuojant tuo, kad toks alkoholinis gėrimas gali būti kvapioji maisto medžiaga.
37
Jeigu Reglamento Nr. 251/2014 nuostatos būtų aiškinamos kitaip, jo 3 straipsnio 4 dalies c punkte įtvirtintas draudimas taptų visiškai neveiksmingas, ir tai pakenktų šiuo reglamentu siekiamam tikslui, primintam šio sprendimo 15 punkte, užtikrinti aukštą vartotojų apsaugos lygį, be kita ko, suteikiant tinkamą informaciją ir užkertant kelią veiklai, kuri juos gali klaidinti.
38
Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, į trečiąjį klausimą reikia atsakyti: Reglamento Nr. 251/2014 3 straipsnio 4 dalies c punktas turi būti aiškinamas taip, kad laikantis draudimo pilti alkoholį į šioje nuostatoje numatytą „aromatizuotą vyno produktų kokteilį“ neleidžiama alkoholinio gėrimo, kuris, kaip antai alus, nėra vienas iš šioje nuostatoje nurodytų vynuogių produktų, pilti į tokį kokteilį kaip „kvapiosios maisto medžiagos“, kaip ji suprantama pagal šio reglamento I priedo 1 punkto b papunkčio ii dalį.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
39
Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (devintoji kolegija) nusprendžia:
1.
2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 251/2014 dėl aromatizuotų vyno produktų apibrėžties, aprašymo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1601/91, iš dalies pakeisto 2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/2117, 3 straipsnio 4 dalies c punktas
turi būti aiškinamas taip:
sąvoka „alkoholis“, kaip ji suprantama pagal šią nuostatą, kurio negalima pilti į gėrimą, pavadintą „aromatizuotu vyno produktų kokteiliu“, apima alkoholinį gėrimą, kuris, kaip antai alus, nėra vyno produktas, kaip tai suprantama pagal šio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą, neatsižvelgiant į tai, kad įpylus tokio alkoholinio gėrimo nepadidėja šio kokteilio alkoholio koncentracija, palyginti su toje nuostatoje nurodytų vynuogių produktų alkoholio koncentracija.
2.
Reglamento Nr. 251/2014, iš dalies pakeisto Reglamentu 2021/2117, 3 straipsnio 4 dalies c punktas
turi būti aiškinamas taip:
laikantis draudimo pilti alkoholį į šioje nuostatoje numatytą „aromatizuotą vyno produktų kokteilį“ neleidžiama alkoholinio gėrimo, kuris, kaip antai alus, nėra vienas iš šioje nuostatoje nurodytų vynuogių produktų, pilti į tokį kokteilį kaip „kvapiosios maisto medžiagos“, kaip ji suprantama pagal šio reglamento I priedo 1 punkto b papunkčio ii dalį.
Parašai.
(
*1
)	Proceso kalba: vokiečių.