62023CJ0166
EUROOPA KOHTU OTSUS (üheksas koda)
6. juuni 2024 (
*1
)
Eelotsusetaotlus – Keskkond – Direktiiv 2003/87/EÜ – I lisa punkt 5 – Õhusaaste – Kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem – Üksuste, mis on ette nähtud ohtlike või olmejäätmete põletamiseks, väljajätmine – Põletamise eesmärgi asjakohasus
Kohtuasjas C‑166/23,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Svea hovrätt, Mark- och miljööverdomstoleni (Svea apellatsioonikohus (maa- ja keskkonnaasjade apellatsioonikohus), Rootsi) 15. märtsi 2023. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 17. märtsil 2023, menetluses
Naturvårdsverket
versus
Nouryon Functional Chemicals AB,
EUROOPA KOHUS (üheksas koda),
koosseisus: koja president O. Spineanu-Matei, kohtunikud J.-C. Bonichot (ettekandja) ja S. Rodin,
kohtujurist: T. Ćapeta,
kohtusekretär: A. Calot Escobar,
arvestades kirjalikku menetlust,
arvestades seisukohti, mille esitasid:
–
Poola valitsus, esindaja: B. Majczyna,
–
Euroopa Komisjon, esindajad: P. Carlin, B. De Meester ja G. Wils,
arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi ilma kohtujuristi ettepanekuta,
on teinud järgmise
otsuse
1
Eelotsusetaotlus puudutab küsimust, kuidas tõlgendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT 2003, L 275, lk 32; ELT eriväljaanne 15/07, lk 631, ja parandus ELT 2018, L 2, lk 16), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2018. aasta direktiiviga (EL) 2018/410 (ELT 2018, L 76, lk 3) (edaspidi „direktiiv 2003/87“), I lisa punkti 5.
2
Taotlus on esitatud Naturvårdsverketi (keskkonnakaitseamet, Rootsi) (edaspidi „amet“) ja Rootsi äriühingu Nouryon Functional Chemicals AB (edaspidi „Nouryon“) vahelises kohtuvaidluses selle ameti otsuse üle, millega kohustati Nouryoni täiendama oma kasvuhoonegaaside heitkoguste seirekava.
Õiguslik raamistik
Liidu õigus
Direktiiv 2003/87
3
Direktiivi 2003/87 põhjendus 25 on sõnastatud järgmiselt:
„Tegevuspõhimõtteid ja meetmeid tuleks liikmesriigi ja liidu tasandil rakendada mitte üksnes tööstus- ja energiasektoris, vaid ka kõikides Euroopa Liidu majandussektorites, et saavutada heitkoguste märkimisväärne vähendamine. […]“.
4
Direktiivi artiklis 1 „Sisu“ on sätestatud:
„Käesoleva direktiiviga luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem (edaspidi „ELi HKS“), mille eesmärk on vähendada tulemuslikult ja majanduslikult tõhusalt kasvuhoonegaaside heitkoguseid.“
5
Direktiivi artiklis 2 „Reguleerimisala“ on sätestatud:
„1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse I lisas loetletud tegevusaladest tulenevate heitkoguste ja II lisas loetletud kasvuhoonegaaside suhtes.
2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse, ilma et see piiraks [nõukogu 24. septembri 1996. aasta] direktiivist 96/61/EÜ [saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (EÜT 1996, L 257, lk 26; ELT eriväljaanne 15/03, lk 80)] tulenevaid nõudeid.
[…]“.
6
Direktiivi 2003/87 artikli 3 punktis e on käitis määratletud kui „paikne tehniline üksus, kus tegeldakse ühe või mitme I lisas loetletud tegevusega ja muu tegevusega, mis on tehniliselt otseselt seotud kõnealuses tegevuskohas teostatava tegevusega, mis võivad mõjutada heitkoguseid ja saastust“.
7
Direktiivi artiklis 4 on ette nähtud:
„Liikmesriigid tagavad, et alates 1. jaanuarist 2005 ei tegutse ükski käitis I lisas loetletud tegevusalal, millega kaasnevad selle tegevusalaga seoses kindlaksmääratud kasvuhoonegaaside heitkogused, välja arvatud juhul, kui käitajal on luba, mille pädev asutus on välja andnud kooskõlas artiklitega 5 ja 6, või käitis on vastavalt artiklile 27 ELi HKSist välja arvatud. Sama kehtib ka artikli 24 kohaselt osalevate käitiste suhtes.“
8
Nimetatud direktiivi artiklis 6 on sätestatud:
„1.   Pädev asutus annab välja kasvuhoonegaaside heiteloa, millega antakse luba paisata käitisest või selle osast atmosfääri kasvuhoonegaase, kui on kindlaks tehtud, et käitaja suudab heitkoguseid seirata ja nendest aru anda.
Kasvuhoonegaaside heiteluba võib hõlmata ühe käitaja ühes tegevuskohas asuvat üht või mitut käitist.
2.   Kasvuhoonegaaside heiteload sisaldavad järgmisi andmeid:
a)
käitaja nimi ja aadress;
b)
käitise tegevusalade ja käitisest pärinevate heitkoguste kirjeldus;
c)
seirekava, mis vastab artiklis 14 osutatud õigusaktidega kehtestatud nõuetele. Liikmesriigid võivad lubada käitajatel seirekavasid ajakohastada ilma luba muutmata. Käitajad esitavad kõik ajakohastatud seirekavad kinnitamiseks pädevale asutusele;
d)
aruandluse nõuded; ja
e)
kohustus tagastada käitise iga kalendriaasta kooskõlas artikliga 15 tõendatud koguheitmetele vastaval hulgal lubatud heitkoguste ühikuid, välja arvatud II peatüki alusel välja antud lubatud heitkoguste ühikud, nelja kuu jooksul pärast kõnealuse aasta lõppu.“
9
Sama direktiivi artiklis 14 on sätestatud:
„1.   [Euroopa] Komisjon võtab vastu rakendusaktid heitkoguste seiret ja aruandlust käsitleva üksikasjaliku […] korra kohta[…], lähtudes IV lisas esitatud seire- ja aruandluspõhimõtetest ning käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud nõuetest […]
[…]
3.   Liikmesriigid tagavad, et iga käitise […] käitaja teeb seiret ja annab pädevale asutusele sellest käitisest kõnealuse kalendriaasta jooksul […] pärinevate heitkoguste kohta aru pärast iga aasta lõppu ja kooskõlas lõikes 1 osutatud õigusaktidega.
[…]“.
10
Direktiivi 2003/87 I lisa punkt 5 sätestab:
„Kui käitises leitakse olevat ületatud käesolevas lisas nimetatud tegevuse võimsuse künnisväärtus, võetakse kasvuhoonegaaside heiteloas arvesse kõik üksused, kus põletatakse kütuseid, välja arvatud üksused, mis on ette nähtud ohtlike või olmejäätmete põletamiseks.“
11
Direktiivi 2003/87 I lisa sisaldab ka tabelit, milles on loetletud tegevusalade liigid, mille suhtes seda direktiivi kohaldatakse. Nende hulka kuuluvad vastavalt esimene ja 23. tegevus:
„Kütuste põletamine käitistes, mille summaarne nimisoojusvõimsus on üle 20 MW (v.a ohtlike või olmejäätmete põletamisega tegelevad käitised) […]
Pakendamata orgaaniliste põhikemikaalide tootmine krakkimise, reformingu, täieliku või osalise oksüdeerimise või samalaadsete protsesside abil tootmisvõimsusega üle 100 tonni päevas“.
Rakendusmäärus (EL) 2018/2066
12
Komisjoni 19. detsembri 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/2066, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohast kasvuhoonegaaside heite seiret ja aruandlust ning millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 601/2012 (ELT 2018, L 334, lk 1), artikli 5 esimeses lõigus on ette nähtud:
„Seire ja aruandlus on täielikud ning hõlmavad direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevustega ja muude kõnealuse direktiivi artikli 24 alusel hõlmatud asjaomaste tegevustega seotud kõigist heiteallikatest ja lähtevoogudest pärinevaid protsessi käigus ja põlemisel tekkivaid heiteid ning kõikide kasvuhoonegaaside heiteid, mis on nende tegevustega seoses kindlaks määratud, vältides samal ajal topeltarvestust.“
13
Rakendusmääruse artikli 11 lõike 1 esimene lõik sätestab:
„Iga käitaja või õhusõiduki käitaja teeb kasvuhoonegaaside heite seiret pädeva asutuse poolt kooskõlas artikliga 12 kinnitatud seirekava alusel vastavalt selle käitise või lennutegevuse olemusele ja toimimisele, millele kava taotleti.“
14
Rakendusmääruse artikli 14 lõike 2 punkt e on sõnastatud järgmiselt:
„Käitaja […] muudab seirekava vähemalt juhul, kui tekib mõni järgmistest olukordadest:
[…]
e)
seirekava ei ole kooskõlas käesoleva määruse nõuetega ja pädev asutus nõuab käitajalt […] selle muutmist“.
Direktiiv 96/61
15
Direktiivi 96/61 põhjendus 8 oli sõnastatud järgmiselt:
„saastuse kontrolli kompleksse lähenemisviisi eesmärk on vältida väljutamist õhku, vette või pinnasesse, kus see on võimalik, arvestades ka jäätmehooldust, ja kui see ei ole võimalik, heidet vähendada, et saavutada keskkonna kui terviku kaitse kõrge tase“.
16
Sama direktiivi artiklis 3 on sätestatud:
„Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, milles sätestatakse, et pädevad asutused tagavad käitise käitamise viisil, mille puhul:
[…]
c)
välditakse jäätmete tootmist jäätmeid käsitleva nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivi 75/442/EMÜ [(EÜT 1975, L 194, lk 39; ELT eriväljaanne 15/01, lk 23)] kohaselt; kui jäätmeid toodetakse, võetakse need ringlusse või kui see on tehniliselt ja majanduslikult võimatu, need kõrvaldatakse viisil, mis ei mõjuta keskkonda või mille mõju on väike;
[…]“.
Rootsi õigusnormid
17
Teatavaid kasvuhoonegaaside heiteid käsitleva määruse (2020:1180) (förordningen (2020:1180) om vissa utsläpp av växthusgaser, edaspidi „Rootsi määrus“) 3. peatüki §-s 1 on sätestatud:
„Keelatud on ilma loata kasvuhoonegaaside heide käitistest, kus tegeletakse lisas loetletud tegevusaladega.“
18
Rootsi määruse 3. peatüki §-s 5 on ette nähtud:
„Iga käitaja, kes soovib taotleda kasvuhoonegaaside heiteluba, esitab oma taotluse [ametile].
Avalduses esitatakse järgmised andmed: […]
3. seirekava.“
19
Rootsi määruse lisa juhendis nr 4 on sätestatud:
„Kui käitises leitakse olevat ületatud „tegevuse kirjelduse“ jao punktides 1–28 kirjeldatud tegevuse võimsuse künnisväärtus, võetakse kasvuhoonegaaside heiteloas arvesse kõik üksused, kus põletatakse kütuseid, välja arvatud üksused, mis on ette nähtud ohtlike või olmejäätmete põletamiseks.“
20
Teatavaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid käsitleva seaduse (2020:1173) (lagen (2020:1173) om vissa utsläpp av växthusgaser) §-s 6 on seirekava määratletud kui „seire- ja aruandlusmääruse §-s 12 osutatud kirjalik kirjeldus“. Sama sätte kohaselt tähendab „seire- ja aruandlusmäärus“ rakendusmäärust 2018/2066.
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
21
Nouryon, mis asub Stenungsundis (Rootsi), toodab pakendamata orgaanilisi põhikemikaale. Tootmismaht on suurem kui 100 tonni päevas.
22
Seda tegevust teostatakse 2004. aastal keskkonnaseadustiku (miljöbalken) alusel antud loa alusel. Tootmisprotsessis tekib ohtlikke jäätmeid tööstusliku reovee kujul.
23
Vastavalt selles loas sisalduvale ajutisele loale peab ettevõtja seda vett töötlema põletusseadmes või laskma seda käidelda teises ohtlike jäätmete jaoks heaks kiidetud käitises. Nouryon otsustas puhastada reovett Stenungsundi käitises asuvas põletusseadmes. Käitis on ehitatud nii, et reostunud vesi juhitakse käitise sellest osast, kus toimub kemikaalide tootmine, torude kaudu otse põletusseadmesse.
24
Põletusseadet kasutatakse peaaegu eranditult tootmisprotsessi käigus tekkinud reovee põletamiseks, mida on kokku ligikaudu 40000 tonni aastas. Selle vee energiasisaldus on tühine, mistõttu põletatakse seda põletatava gaasi lisamise teel. Põletamisel tekkinud energia kogutakse tagasi auru kujul, mida kasutatakse tootmisprotsessis. Suurem osa tootmiseks vajalikust energiast saadakse aga tööstuslikust katlast. Aastal 2017 lisati põletusseadmesse 4289 tonni põletatavat gaasi, mis vastab 245 teradžaulile, ja saadi põletusseadmest tagasi 182 teradžauli. Samal aastal vastas põletatava gaasi põletamine tööstuslikus katlas ligikaudu 726 teradžaulile (mis on ligikaudu 14069 tonni). Põletusseade heitis Nouryoni andmetel atmosfääri umbes 11500 tonni süsinikdioksiidi aastas ja ameti andmetel 17000 tonni.
25
Lisaks on käitisel konkreetselt lubatud HKSi raames tekitada kasvuhoonegaaside heidet.
26
Amet leidis, et ohtlike jäätmete põletusseadet ei olnud Stenungsundi käitise seirekavas nimetatud ning seega ei olnud selle põletusseadme kasvuhoonegaaside heitkogused käitise koguheite hulka arvatud.
27
Seetõttu kohustas amet Nouryoni esitama täiendatud seirekava, mis hõlmaks ka põletusseadet. Ta väitis, et käitisele tuleb anda luba kõigi üksuste jaoks, mis moodustavad selle lahutamatu osa.
28
Nouryon esitas ameti ettekirjutuse peale kaebuse Nacka tingsrätt – Mark- och miljödomstolenile (Nacka maakohus, maa- ja keskkonnaasjade kolleegium, Rootsi), väites, et direktiivi 2003/87 I lisa punkti 5 kohaselt ei tule ohtlike jäätmete põletusüksust HKSi lisada, olenemata sellest, kas see on selle süsteemiga hõlmatud käitise lahutamatu osa või mitte. Nimetatud kohus nõustus nende argumentidega ja tühistas ameti ettekirjutuse.
29
Viimane esitas nimetatud kohtuotsuse peale apellatsioonkaebuse Svea hovrätt, Mark- och miljööverdomstolenile (Stockholmi maa- ja keskkonnaasjade apellatsioonikohus, Rootsi). Viimati nimetatud kohtul on tekkinud küsimus, kas kõnealune põletusseade kuulub direktiivi 2003/87 I lisa punktis 5 ette nähtud erandi alla.
30
Neil asjaoludel otsustas Svea hovrätt, Mark- och miljööverdomstolen (Stockholmi maa- ja keskkonnaasjade apellatsioonikohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.
Kas direktiivi 2003/87 I lisa punktis 5 sätestatud erand seoses üksustega, mis on ette nähtud ohtlike jäätmete põletamiseks – mille kohaselt tuleb kasvuhoonegaaside heiteloas arvesse võtta kõik üksused, kus põletatakse kütuseid, välja arvatud üksused, mis on ette nähtud ohtlike jäätmete põletamiseks –, on kohaldatav kõikidele üksustele, kus põletatakse ohtlikke jäätmeid, või peab selle erandi kohaldamiseks esinema mingisugune kvalifitseeriv tunnus? Kas juhul, kui on vaja niisugust tunnust, on üksuse otstarve selle erandi kohaldamisel määrava tähtsusega või võivad olla olulised ka muud tunnused?
2.
Kas juhul, kui üksuse otstarve on hinnangu andmisel määrava tähtsusega, tuleb seda erandit ikkagi kohaldada üksusele, kus põletatakse ohtlikke jäätmeid, kuid mille peamine otstarve ei ole niisugune põletamine?
3.
Kui see erand on kohaldatav vaid üksusele, mille peamine otstarve on ohtlike jäätmete põletamine, siis milliseid kriteeriume arvesse võttes tuleb hinnata üksuse otstarvet?
4.
Kui hinnangu andmisel on määrav tähtsus sellel, kas üksust tuleb pidada käitises niisuguse tegevuse lahutamatuks osaks, mille jaoks on direktiivi 2003/87 kohaselt vaja luba – nagu on näiteks ette nähtud komisjoni juhenddokumendi punktis 3.3.3 –, siis millised nõuded tuleb seada, et seda üksust saaks pidada selle tegevuse lahutamatuks osaks? Kas saab näiteks nõuda, et tootmine ilma selle üksuseta on võimatu või lubamatu (vt komisjoni suunised, 14. joonealune märkus leheküljel 14), või piisab sellest, kui üksus on käitisega tehniliselt seotud ja saab ohtlikke jäätmeid vaid sellest käitisest?“
Eelotsuse küsimuste analüüs
31
Oma küsimustega, mida tuleb analüüsida koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 2003/87 I lisa punkti 5 tuleb tõlgendada nii, et selle direktiivi kohaldamisalast on välja jäetud kõik üksused, mis on ette nähtud ohtlike või olmejäätmete põletamiseks, sealhulgas need, mis on integreeritud sellesse kohaldamisalasse kuuluvasse käitisesse, mille ainus otstarve ei ole nende jäätmete põletamine.
32
Kõigepealt olgu märgitud, et direktiivi 2003/87 eesmärk on luua lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem, mis on suunatud kasvuhoonegaaside õhku paisatud koguste vähendamisele tasemeni, mis võimaldab vältida inimtegevusest tulenevaid ohtlikke kliimahäireid, ning mille lõppeesmärk on keskkonnakaitse (16. detsembri 2021. aasta kohtuotsus Apollo Tyres (Hungary), C‑575/20, EU:C:2021:1024, punkt 24 ja seal viidatud kohtupraktika).
33
Direktiivi 2003/87 artikli 2 lõige 1 näeb ette, et selle kohaldamisala laieneb direktiivi I lisas loetletud tegevusaladest tulenevatele heitkogustele ja II lisas loetletud kasvuhoonegaasidele, mille hulka kuulub ka süsinikdioksiid (16. detsembri 2021. aasta kohtuotsus Apollo Tyres (Hungary), C‑575/20, EU:C:2021:1024, punkt 25 ja seal viidatud kohtupraktika).
34
Direktiivi 2003/87 artiklis 4 on sätestatud, et „[l]iikmesriigid tagavad, et alates 1. jaanuarist 2005 ei tegutse ükski käitis I lisas loetletud tegevusalal, millega kaasnevad selle tegevusalaga seoses kindlaksmääratud kasvuhoonegaaside heitkogused, välja arvatud juhul, kui käitajal on luba, mille pädev asutus on välja andnud kooskõlas artiklitega 5 ja 6, või käitis on vastavalt artiklile 27 ELi HKSist välja arvatud. […]“.
35
Direktiivi artikli 3 punktis e on käitis määratletud kui „paikne tehniline üksus, kus tegeldakse ühe või mitme I lisas loetletud tegevusega ja muu tegevusega, mis on tehniliselt otseselt seotud kõnealuses tegevuskohas teostatava tegevusega, mis võivad mõjutada heitkoguseid ja saastust“.
36
I lisas nimetatud tegevuse hulgas on „[p]akendamata orgaaniliste põhikemikaalide tootmine krakkimise, reformingu, täieliku või osalise oksüdeerimise või samalaadsete protsesside abil tootmisvõimsusega üle 100 tonni päevas“.
37
Pakendamata orgaanilisi põhikemikaale tootva Nouryoni käitise jaoks on vaja sellist luba.
38
See käitis sisaldab põletusseadet, mis on ette nähtud tööstusprotsessi käigus tekkiva reovee põletamiseks. Seadmed tekitavad seega süsihappegaasi. Põletamisel tekkinud energia kogutakse tootmisprotsessi jaoks tagasi auru kujul.
39
Kuna see põletusseade on tehniliselt seotud Stenungsundi käitises teostatava tegevusega, mis võib mõjutada heitkoguseid, on see seega käitise osa direktiivi 2003/87 artikli 3 punkti e tähenduses.
40
Põhikohtuasi puudutab küsimust, kas sellele põletusseadmele tuleb anda luba nagu ülejäänud käitisele direktiivi 2003/87 alusel või puudub selleks kohustus direktiivi I lisa punktis 5 nimetatud erandi alusel. Seetõttu leiab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et vaidluse lahendus sõltub sellele sättele antavast tõlgendusest.
41
Direktiivi 2003/87 I lisa punktis 5 on sätestatud, et „[k]ui käitises leitakse olevat ületatud käesolevas lisas nimetatud tegevuse võimsuse künnisväärtus, võetakse kasvuhoonegaaside heiteloas arvesse kõik üksused, kus põletatakse kütuseid, välja arvatud üksused, mis on ette nähtud ohtlike või olmejäätmete põletamiseks“.
42
Tõlgenduse kohaselt, mille komisjon andis 18. märtsil 2010 vastu võetud „ELi HKSi direktiivi I lisa tõlgendamise suunistes“, ei piisa direktiivi 2003/87 kohaldamisalast väljajätmiseks sellest, kui üksus põletab ohtlikke või olmejäätmeid. Komisjon leiab lisaks, et esiteks ei tohi üksus, mis on ette nähtud ohtlike või olmejäätmete põletamiseks, olla osa käitisest, mille tegevus on loetletud direktiivi I lisas, ja teiseks on selliste jäätmete põletamine selle peamine eesmärk.
43
Sel põhjusel ei ole komisjoni arvates üksust, mis on ette nähtud ohtlike jäätmete põletamiseks ning mille toodetud soojust kogutakse ja kasutatakse direktiivi 2003/87 I lisa punkti 5 kohaldamisalasse kuuluva käitise käitamiseks, selle kohaldamisalast välja jäetud.
44
Sellist tõlgendust ei toeta siiski grammatilise, süstemaatilise ja teleoloogilise tõlgendamise meetodid, mida Euroopa Kohus on tavaliselt kasutanud.
45
Esimesena, mis puudutab direktiivi 2003/87 I lisa punkti 5 grammatilist tõlgendamist, siis tuleb märkida, et see näeb sõnaselgelt ette olukorra, kus käitis, mis peab tõendama kasvuhoonegaaside heiteluba, koosneb mitmest üksusest, kus põletatakse kütuseid, ning sätestab, et sellisel juhul tuleb need üksused kanda sellesse loasse, välja arvatud üksused, mis on ette nähtud ohtlike või olmejäätmete põletamiseks.
46
Järelikult näib punkti 5 sõnastus välistavat, et üksus, mis on ette nähtud ohtlike jäätmete põletamiseks, tuleks lisada käitise seirekavasse, kuna see on käitise lahutamatu osa.
47
Lisaks, kuna erandeid tuleb tõlgendada kitsalt, peab selles punktis 5 nimetatud erand piirduma üksustega, mis on tegelikult mõeldud ohtlike või olmejäätmete põletamiseks ja mis seetõttu põletavad muid jäätmeid üksnes vähesel määral.
48
Seevastu ei nähtu direktiivi 2003/87 I lisa punkti 5 sõnastusest, et üksuste, mis on ette nähtud ohtlike jäätmete põletamiseks, kasvuhoonegaaside heiteloast väljajätmine sõltuks jäätmete põletamise eesmärgist.
49
Mis puudutab teisena direktiivi 2003/87 I lisa punkti 5 süstemaatilist ja teleoloogilist tõlgendamist, siis tuleb neid käesoleval juhul analüüsida koos.
50
Nagu nähtub eelkõige direktiivi 2003/87 põhjendusest 25 ja artiklist 1, on selle direktiivi üldine eesmärk saavutada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine nende gaaside saastekvootide eraldamise süsteemi kehtestamisega.
51
Siiski ei taotle direktiivi 2003/87 I lisa punktis 5 üksustele, mis on ette nähtud ohtlike või olmejäätmete põletamiseks, sätestatud erand esmajärjekorras seda eesmärki. Seevastu vastab see direktiivi teisesele eesmärgile, kuna liidu seadusandja leidis, et saastekvootide eraldamise süsteemi kehtestamine ei tohi takistada ohtlike ja olmejäätmete kõrvaldamist põletamise teel.
52
Selle kohta tuleb märkida, et nagu nähtub direktiivi 2003/87 pealkirjast, muudetakse selle direktiiviga direktiivi 96/61. Direktiivi 2003/87 artikli 2 lõikes 2 on täpsustatud, et „[k]äesolevat direktiivi kohaldatakse, ilma et see piiraks direktiivist [96/61] tulenevaid nõudeid“. Direktiivi 96/61, mille reguleerimisese on laiem kui direktiivil 2003/87 ning milles käsitletakse saastuse kompleksset vältimist ja kontrolli, artikli 3 punktis c on sõnaselgelt sätestatud jäätmete taaskasutamine või kõrvaldamine.
53
Direktiivi 96/61 põhjenduses 8 on samuti sätestatud, et „saastuse kontrolli kompleksse lähenemisviisi eesmärk on vältida väljutamist õhku, vette või pinnasesse, kus see on võimalik, arvestades ka jäätmehooldust, ja kui see ei ole võimalik, heidet vähendada, et saavutada keskkonna kui terviku kaitse kõrge tase“.
54
Eespool esitatud asjaoludest nähtub, et liidu seadusandja soovis soodustada ohtlike ja olmejäätmete põletamist, vabastades need HKSist tulenevast loakohustusest. Selle erandi ulatuse piiramine mõistega „peamine eesmärk“ ei ole aga selle eesmärgiga kooskõlas.
55
Lisaks tuleb erandi ulatust tõlgendada ka direktiivi 2003/87 peamisest eesmärgist lähtudes. Komisjoni tõlgendus, mille kohaselt peaks üksus, mis on ette nähtud ohtlike jäätmete põletamiseks ja mis aitab tema soojusega varustamisega kaasa HKSi kuuluva käitise toimimisele, ise kuuluma HKSi kohaldamisalasse, läheks aga selle eesmärgiga vastuollu.
56
Nimelt tooks selline tõlgendus kaasa selle, et erand antakse üksnes üksustele, mis on ette nähtud ohtlike või olmejäätmete põletamiseks ja millest toodetud soojust direktiivi 2003/87 kohaldamisalasse kuuluv käitis ei kogu, mis soodustaks energia raiskamist ja heitkoguste suurenemist.
57
Eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb esitatud küsimustele vastata, et direktiivi 2003/87 I lisa punkti 5 tuleb tõlgendada nii, et selle direktiivi kohaldamisalast on välja jäetud kõik üksused, mis on ette nähtud ohtlike või olmejäätmete põletamiseks, sealhulgas need, mis on integreeritud sellesse kohaldamisalasse kuuluvasse käitisesse ja mille ainus otstarve ei ole nende jäätmete põletamine, tingimusel et neid kasutatakse muude jäätmete põletamiseks üksnes vähesel määral.
Kohtukulud
58
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse liikmesriigi kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (üheksas koda) otsustab:
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2018. aasta direktiiviga (EL) 2018/410, I lisa punkti 5
tuleb tõlgendada nii, et
selle direktiivi (muudetud redaktsioonis) kohaldamisalast on välja jäetud kõik üksused, mis on ette nähtud ohtlike või olmejäätmete põletamiseks, sealhulgas need, mis on integreeritud sellesse kohaldamisalasse kuuluvasse käitisesse ja mille ainus otstarve ei ole nende jäätmete põletamine, tingimusel et neid kasutatakse muude jäätmete põletamiseks üksnes vähesel määral.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: rootsi.