Väliaikainen versio
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (ensimmäinen jaosto)
21 päivänä toukokuuta 2026(*)
Ennakkoratkaisupyyntö – Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka – Ukrainaan kohdistuvan sotilaallisen hyökkäyksen johdosta toteutetut rajoittavat toimenpiteet – Asetus (EU) N:o 269/2014 – 2 artiklan 1 alakohta – Varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen – Trustin perustaminen – Trustin edunsaaja, joka on kirjattu asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon – Trustiin asetettujen varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen – Jollekin kuulumisen ja määräysvallan käsitteet
Yhdistetyissä asioissa C‑428/24 ja C‑476/24,
joissa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvista ennakkoratkaisupyynnöistä, jonka Tribunale amministrativo regionale per il Lazio (Lazion alueellinen hallintotuomioistuin, Italia) on esittänyt 7.5.2024 ja 8.5.2024 tekemillään päätöksillä, jotka ovat saapuneet unionin tuomioistuimeen 13.6.2024 ja 5.7.2024, saadakseen ennakkoratkaisun asioissa
FZ AR SpA
vastaan
Ministero dell’Economia e delle Finanze, Dipartimento del Tesoro, Comitato di Sicurezza Finanziaria,
Comando Generale della Guardia di Finanza, Nucleo Speciale di Polizia Valutaria,
Agenzia del Demanio,
jossa asian käsittelyyn osallistuvat
PN SpA ja
FZ GO AG (C‑428/24),
ja
SX Ltd
vastaan
Ministero dell’Economia e delle Finanze,
Comando Generale della Guardia di Finanza ja
Agenzia del Demanio,
jossa asian käsittelyyn osallistuu
SY Ltd (C‑476/24),
UNIONIN TUOMIOISTUIN (ensimmäinen jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja F. Biltgen, varapresidentti T. von Danwitz, joka hoitaa ensimmäisen jaoston tuomarin tehtäviä, ja tuomarit I. Ziemele (esittelevä tuomari), A. Kumin ja S. Gervasoni,
julkisasiamies: M. Campos Sánchez-Bordona,
kirjaaja: hallintovirkamies C. Di Bella,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 10.9.2025 pidetyssä istunnossa esitetyn,
ottaen huomioon huomautukset, jotka sille ovat esittäneet
–        FZ AR SpA, edustajinaan G. Cambareri, avvocato, ja D. Bogaert T. Bontinck, M. Brésart, S. Napolitano ja F. Patuelli, avocats,
–        FZ GO AG, edustajinaan N. Montag, aocată, ja A. O’Neill, barrister,
–        SX Ltd, edustajinaan F. Centonze ja A. Saccucci, avvocati,
–        SY Ltd, edustajanaan P. Busco, avvocato,
–        Italian hallitus, asiamiehenään S. Fiorentino, avustajinaan G. Palatiello ja L. Paolucci, avvocati dello Stato, ja P. Cardinale, procuratore dello Stato,
–        Belgian hallitus, asiamiehinään L. Jans, C. Pochet ja M. Van
Regemorter,
–        Suomen hallitus, asiamiehenään M. Pere,
–        Euroopan unionin neuvosto, asiamiehinään M. Di Gaetano, B. Driessen ja P. Mahnič,
–        Euroopan komissio, asiamiehinään M. Carpus-Carcea ja L. Puccio,
päätettyään julkisasiamiestä kuultuaan ratkaista asian ilman ratkaisuehdotusta,
on antanut seuraavan
tuomion
1        Ennakkoratkaisupyynnöt koskevat rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta 17.3.2014 annetun neuvoston asetuksen 269/2014 (EUVL 2014, L 78, s. 6), sellaisena kuin se on muutettuna 25.2.2022 annetulla neuvoston asetuksella (EU) 2022/330 (EUVL 2022, L 51 I, s. 1) (jäljempänä asetus N:o 269/2014), 2 artiklan 1 kohdan tulkintaa.
2        Nämä pyynnöt on esitetty kahdessa asiassa, joista asiassa C‑428/24 vastakkain ovat yhtäältä FZ AR SpA ja toisaalta Ministero dell’Economia e delle Finanze, Dipartimento del Tesoro, Comitato di Sicurezza Finanziaria (talous- ja valtiovarainministeriö, valtiovarainministeriön osasto, rahoitusalan turvallisuuskomitea, Italia), Comando Generale della Guardia di Finanza, Nucleo Speciale di Polizia Valutaria (tulli- ja talouspoliisin pääesikunta, rahoituspoliisin erikoisyksikkö, Italia) ja Agenzia del Demanio (valtion kiinteän omaisuuden hallinnoinnista vastaava elin, Italia) sekä asiassa C‑476/24 yhtäältä SX Ltd ja Ministero dell’Economia e delle Finanze (talous- ja valtiovarainministeriö), Commando Generale della Guardia di Finanza (tulli- ja talouspoliisin pääesikunta) ja Agenzia del Demanio (valtion kiinteän omaisuuden hallinnoinnista vastaava elin), ja joissa on kyse FZ AR:n varojen ja taloudellisten resurssien sekä SX:n aluksesta koostuvien taloudellisten resurssien jäädyttämistä.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Kansainvälinen oikeus
3        Trusteihin sovellettavasta laista ja niiden tunnustamisesta Haagissa 1.7.1985 tehdyn yleissopimuksen (jäljempänä Haagin yleissopimus), jonka Italian tasavalta on allekirjoittanut ja ratifioinut, 2 artiklassa määrätään seuraavaa:
”Tässä yleissopimuksessa trustilla tarkoitetaan oikeussuhteita, jotka perustajaksi kutsuttu henkilö (settlor) on perustanut joko inter vivos- tai mortis causa ‑oikeustoimella, kun omaisuutta on asetettu niissä omaisuudenhoitajan (trustee) hallintaan edunsaajan (beneficiary) hyväksi tai tiettyä tarkoitusta varten.
Trustin ominaisuudet ovat seuraavat:
a)      trustiin kuuluva omaisuus muodostaa erillisen varallisuuskokonaisuuden, eikä se ole osa omaisuudenhoitajan varallisuutta;
b)      trustiin kuuluva omaisuus on kirjattu omaisuudenhoitajan tai toisen, omaisuudenhoitajan lukuun toimivan henkilön nimiin;
c)      omaisuudenhoitajalla on valtuudet ja velvollisuudet, joista hänen on annettava selvitys, hoitaa ja hallinnoida kyseistä omaisuutta tai määrätä siitä trustin ehtojen ja omaisuudenhoitajalle laissa asetettujen erityisten velvoitteiden mukaisesti.
Se, että perustajalla on tiettyjä etuoikeuksia tai että omaisuudenhoitajalla on edunsaajana tiettyjä oikeuksia, ei välttämättä ole ristiriidassa trustin olemassaolon kanssa.”
4        Tämän yleissopimuksen 6 artiklan 1 kappaleessa määrätään seuraavaa:
”Trustiin sovelletaan perustajan valitsemaa lakia. Lainvalinnan on oltava nimenomainen tai perustuttava trustin perustamisasiakirjan taikka trustin olemassaolon osoittavan asiakirjan määräyksiin, joita tarvittaessa tulkitaan asian olosuhteiden perusteella.”
5        Mainitun yleissopimuksen 11 artiklassa määrätään seuraavaa:
”Trusteiksi tunnustetaan kaikki edellisessä luvussa tarkoitetun lain mukaisesti perustetut trustit.
Trustin tunnustamisen vähimmäisedellytyksenä on, että trustin omaisuus pidetään erillään omaisuudenhoitajan henkilökohtaisesta varallisuudesta ja että tämä voi toimia kantajana tai vastaajana ja toimia omaisuudenhoitajan ominaisuudessa notaarin tai kenen tahansa julkisessa tehtävässä toimivan henkilön kanssa.
Siltä osin kuin trusteihin sovellettavassa laissa näin vaaditaan tai säädetään, trustin tunnustamiselle on asetettu erityisesti seuraavat edellytykset:
a)      omaisuudenhoitajan henkilökohtaiset velkojat eivät voi toteuttaa trustin omaisuuteen kohdistuvia turvaamistoimenpiteitä;
b)      trustin omaisuus ei ole osa omaisuudenhoitajan varallisuutta, mikäli tämä tulee maksukyvyttömäksi tai joutuu konkurssiin;
c)      trustin omaisuus ei ole osa omaisuudenhoitajan avio- tai perintövarallisuussuhdetta;
d)      oikeutta trustin omaisuuteen voidaan vaatia, jos omaisuudenhoitaja on trustista johtuvien velvoitteiden vastaisesti sekoittanut trustin omaisuutta henkilökohtaiseen omaisuuteensa tai luovuttanut trustin omaisuutta.
Sellaisen kolmannen osapuolen, jolla on hallussaan trustin omaisuutta, oikeuksista ja velvollisuuksista säädetään kuitenkin edelleen lainvalintasääntöjen mukaisesti määräytyvässä laissa.”
Unionin oikeus
Päätös 2014/145/YUTP
6        Rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta 17.3.2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/145/YUTP (EUVL L 78, 17.3.2014, s. 16) 1, 4 ja 5 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”(1)      [Euroopan] unionin jäsenvaltioiden valtion- tai hallitusten päämiehet tuomitsivat 6 päivänä maaliskuuta 2014 voimakkaasti Venäjän federaation ilman edeltävää provokaatiota toteuttaman Ukrainan suvereniteetin ja alueellisen koskemattomuuden loukkaamisen ja kehottivat Venäjän federaatiota viipymättä vetämään asevoimansa takaisin niiden pysyviin tukikohtiin asiaankuuluvien sopimusten mukaisesti. – – Valtion- tai hallitusten päämiehet katsoivat, että Krimin autonomisen tasavallan ylimmän neuvoston päätös järjestää kansanäänestys alueen tulevasta asemasta on vastoin Ukrainan perustuslakia ja siksi laiton.
– –
(4)      Vallitsevissa oloissa olisi asetettava matkustusrajoituksia ja kohdistettava omaisuuden jäädyttämisiä henkilöihin tai yhteisöihin, jotka ovat vastuussa toimista, jotka heikentävät tai uhkaavat Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä, mukaan lukien sellaiset alueen minkä tahansa osan tulevaa asemaa koskevat toimet, jotka ovat Ukrainan perustuslain vastaisia, sekä näihin yhteydessä oleviin henkilöihin, yhteisöihin tai elimiin.
(5)      Unionin lisätoimet ovat tarpeen tiettyjen toimenpiteiden panemiseksi täytäntöön.”
Päätös (YUTP) 2022/397 ja päätös (YUTP) 2022/883
7        Reaktiona Venäjän federaation Ukrainaan 24.2.2022 kohdistamaan hyökkäykseen ja tilanteen vakavuuden johdosta Euroopan unionin neuvosto muutti päätöksen 2014/145 liitteessä olevaa mainitun päätöksen 1 ja 2 artiklassa tarkoitettua luetteloa henkilöistä, yhteisöistä ja elimistä muun muassa 9.3.2022 annetulla päätöksellä (YUTP) 2022/397 (EYVL 2022, L 80, s. 31), ja 3.6.2022 annetulla päätöksellä (YUTP) 2022/883 (JO 2022, L 153, p. 92).
Asetus N:o 269/2014
8        Asetuksen N:o 269/2014 johdanto-osan neljännessä, viidennessä ja kuudennessa perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”(4)      Neuvosto antoi 17 päivänä maaliskuuta 2014 päätöksen 2014/145/YUTP, jolla asetettiin matkustusrajoituksia ja kohdistettiin omaisuuden ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttämisiä tiettyihin henkilöihin, jotka ovat vastuussa toimista, jotka heikentävät tai uhkaavat Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä, mukaan lukien sellaiset alueen minkä tahansa osan tulevaa asemaa koskevat toimet, jotka ovat Ukrainan perustuslain vastaisia, sekä näihin yhteydessä oleviin luonnollisiin tai oikeushenkilöihin, yhteisöihin ja elimiin. Kyseiset luonnolliset henkilöt, oikeushenkilöt, yhteisöt ja elimet luetellaan päätöksen liitteessä.
(5)      Eräät näistä toimenpiteistä kuuluvat [EUT-sopimuksen] soveltamisalaan ja sen vuoksi niiden täytäntöönpano edellyttää lainsäädäntöä unionin tasolla erityisesti sen varmistamiseksi, että niitä sovelletaan yhtenäisesti kaikissa jäsenvaltioissa.
(6)      Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita, erityisesti oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen sekä oikeutta henkilötietojen suojaan. Tätä asetusta olisi sovellettava näiden oikeuksien ja periaatteiden mukaisesti.”
9        Kyseisen asetuksen 1 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Tässä asetuksessa tarkoitetaan
– –
d)      ’taloudellisilla resursseilla’ kaikenlaista aineellista tai aineetonta, irtainta tai kiinteää omaisuutta, joka ei ole varoja mutta jota voidaan käyttää varojen, tavaroiden tai palvelujen hankkimiseen;
e)      ’taloudellisten resurssien jäädyttämisellä’ toimia, joilla estetään taloudellisten resurssien käyttäminen varojen, tavaroiden tai palvelujen hankkimiseen muun muassa niitä myymällä, vuokraamalla tai kiinnittämällä;
f)      ’varojen jäädyttämisellä’ toimia, joilla estetään kaikki sellainen varojen siirtäminen, kuljettaminen, muuntaminen, käyttö, käyttöön antaminen tai käsittely, joka muuttaisi niiden määrää, paljoutta, sijaintia, omistusta, hallintaa, luonnetta tai käyttötarkoitusta, taikka muut sellaiset muutokset, jotka mahdollistaisivat varojen käytön, omaisuudenhoito mukaan luettuna;
g)      ’varoilla’ rahoitusomaisuutta ja kaikenlaisia taloudellisia etuja, joihin kuuluvat muun muassa seuraavat:
i)      käteisvarat, sekit, rahasaatavat, vekselit, maksumääräykset ja muut maksuvälineet;
ii)      talletukset rahoituslaitoksissa tai muissa yhteisöissä, tileillä olevat rahavarat, velat ja velkasitoumukset;
iii)      julkisesti ja yksityisesti myytävät arvopaperit ja velkainstrumentit, myös osakkeet ja osuudet, arvopaperitodistukset, joukkovelkakirjat, omat vekselit, optiotodistukset, debentuurit ja johdannaissopimukset,
iv)      korot, osingot tai muu omaisuudesta saatava tai kertyvä tulo tai arvo;
v)      luotot, kuittausoikeudet, takaukset, suoritustakaukset tai muut rahoitussitoumukset;
vi)      remburssit, konossementit, kauppakirjat; sekä
vii)      varoihin tai rahoituslähteisiin liittyvää osuutta osoittavat asiakirjat;
– –”
10      Kyseisen asetuksen 2 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1.      Jäädytetään kaikki liitteessä I luetelluille luonnollisille henkilöille, oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille taikka niitä lähellä oleville luonnollis[ille] henkilöille, oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille kuuluvat taikka näiden omistuksessa, hallussa tai määräysvallassa olevat varat ja taloudelliset resurssit.
2.      Mitään varoja tai taloudellisia resursseja ei saa suoraan tai välillisesti asettaa liitteessä I lueteltujen luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten taikka niitä lähellä olevien luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten saataville tai hyödynnettäviksi.”
11      Saman asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Liitteessä I luetellaan:
a)      luonnolliset henkilöt, jotka ovat vastuussa sellaisista toimista tai politiikoista tai tukevat tai panevat täytäntöön sellaisia toimia tai politiikkoja, jotka heikentävät tai uhkaavat Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä tai Ukrainan vakautta tai turvallisuutta tai jotka estävät kansainvälisten järjestöjen työskentelyn Ukrainassa;
– –
d)      luonnolliset henkilöt, oikeushenkilöt, yhteisöt tai elimet, jotka tukevat aineellisesti tai taloudellisesti niitä venäläisiä päättäjiä tai hyötyvät niistä venäläisistä päättäjistä, jotka ovat vastuussa Krimin liittämisestä tai Ukrainan vakauden horjuttamisesta;
e)      luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, yhteisöt tai elimet, jotka toteuttavat liiketoimia separatistiryhmien kanssa Donbassin alueella Ukrainassa;
f)      luonnolliset henkilöt, oikeushenkilöt, yhteisöt tai elimet, jotka tukevat aineellisesti tai taloudellisesti Venäjän federaation hallitusta, joka on vastuussa Krimin liittämisestä ja Ukrainan vakauden horjuttamisesta, tai hyötyvät siitä; tai
g)      johtavat liike-elämän edustajat tai oikeushenkilöt, yhteisöt tai elimet, jotka toimivat sellaisilla talouden aloilla, jotka muodostavat merkittävän tulonlähteen Venäjän federaation hallitukselle, joka on vastuussa Krimin liittämisestä ja Ukrainan vakauden horjuttamisesta,
sekä heitä lähellä olevat luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, yhteisöt tai elimet.”
12      Asetuksen N:o 269/2014 9 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Kielletään tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen toimiin, joiden tavoitteena tai seurauksena on 2 artiklassa tarkoitetun kiellon kiertäminen.”
Täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/396
13      Neuvosto antoi 9.3.2022 Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 täytäntöönpanosta täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/396 (EUVL 2022, L 80, s. 1), jolla lisättiin 146 Venäjän federaation neuvoston jäsentä, jotka ratifioivat hallituksen päätökset ”ystävyys-, yhteistyö- ja avunantosopimuksesta Venäjän federaation ja Donetskin kansantasavallan välillä sekä Venäjän federaation ja Luhanskin kansantasavallan välillä” asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon luonnollisista henkilöistä ja oikeushenkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä, samoin kuin 14 henkilöä, jotka tukevat Venäjän federaation hallitusta ja hyötyvät siitä tai muodostavat sille merkittävän tulonlähteen taikka ovat yhteydessä luetteloon merkittyihin henkilöihin tai yhteisöihin.
14      Mainitun täytäntöönpanoasetuksen johdanto-osan 3 ja 4 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”(3)      Venäjän federaation presidentti ilmoitti 24 päivänä helmikuuta 2022 sotilaallisesta operaatiosta Ukrainassa, ja Venäjän asevoimat aloittivat hyökkäyksen Ukrainaa vastaan. Kyseinen hyökkäys rikkoo räikeästi Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä.
(4)      Eurooppa-neuvosto tuomitsi päätelmissään 24 päivänä helmikuuta 2022 ehdottoman jyrkästi Venäjän federaation ilman edeltävää provokaatiota toteuttaman ja perusteettoman sotilaallisen hyökkäyksen Ukrainaa vastaan. Näillä laittomilla sotilaallisilla toimillaan Venäjä rikkoo räikeästi kansainvälistä oikeutta ja YK:n peruskirjan periaatteita sekä heikentää turvallisuutta ja vakautta Euroopassa ja koko maailmassa. Eurooppa-neuvosto sopi uusista rajoittavista toimenpiteistä, joilla vastataan Venäjän toimiin aiheuttamalla sille massiivisia ja vakavia seurauksia tiiviissä yhteistyössä kumppaneidemme ja liittolaistemme kanssa.”
Täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/878
15      Niiden julmuuksien, joihin Venäjän federaation asevoimat ovat syyllistyneet syyllistyneen useissa Ukrainan kaupungeissa, johdosta neuvosto antoi Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 269/2014 täytäntöönpanosta täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/878 (EUVL 2022, L 153, s. 15), jolla lisättiin 65 henkilöä ja 18 yhteisöä asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon henkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä.
16      Mainitun täytäntöönpanoasetuksen johdanto-osan 2 ja 3 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”(2)      Unioni tukee edelleen määrätietoisesti Ukrainan suvereniteettia ja alueellista koskemattomuutta ja tuomitsee yhä Ukrainan alueellista koskemattomuutta heikentävät toimet ja politiikat.
(3)      Unioni tuomitsee mitä jyrkimmin julmuudet, joihin Venäjän federaation asevoimien on raportoitu syyllistyneen Butšassa ja muissa Ukrainan kaupungeissa. Unioni tukee kaikkia toimia, joilla varmistetaan Venäjän federaation asevoimien asettaminen vastuuseen ihmisoikeusloukkauksista ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkauksista Ukrainassa.”
Direktiivi 2015/849
17      Rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta 20.5.2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (EUVL 2015, L 141, s. 73), sellaisena kuin se on muutettuna 30.5.2018 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2018/843 (EUVL 2018, L 156, s. 43) (jäljempänä direktiivi 2015/849), johdanto-osan 14 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”Rikollisten jäljittämisessä on tärkeää, että tiedot tosiasiallisista omistajista ja edunsaajista ovat tarkat ja ajantasaiset, sillä rikolliset saattaisivat muutoin pystyä salaamaan henkilöllisyytensä yritysrakenteen taakse. – –”
18      Kyseisen direktiivin 3 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
– –
6)       ’tosiasiallisella omistajalla ja edunsaajalla’ yhtä tai useampaa luonnollista henkilöä, joka viime kädessä omistaa asiakkaan tai käyttää siinä määräysvaltaa, ja/tai yhtä tai useampaa luonnollista henkilöä, jonka lukuun liiketoimi suoritetaan tai toimintaa harjoitetaan; tosiasiallisella omistajalla ja edunsaajalla tarkoitetaan ainakin seuraavia:
– –
b)      trustien osalta kaikkia seuraavia henkilöitä:
i)      perustaja(t);
ii)      trustin omaisuudenhoitaja(t);
iii)      mahdollinen suojelija (mahdolliset suojelijat);
iv)      edunsaajat tai, jos oikeudellisen järjestelyn tai oikeushenkilön edunsaajia ei ole vielä vahvistettu, ne henkilöryhmät, joiden pääasiallista etua silmällä pitäen oikeudellinen järjestely tai oikeushenkilö on perustettu tai toimii;
v)      mikä tahansa muu luonnollinen henkilö, joka viime kädessä käyttää trustin osalta määräysvaltaa suoran tai välillisen omistuksen kautta tai muilla keinoin;
– –”
Parhaat käytänteet
19      Neuvosto laati parhaista käytänteistä jäsenvaltioille rajoittavien toimenpiteiden täytäntöönpanoa varten asiakirjan, jota on päivitetty muun muassa 4.5.2018 (asiakirja 8519/18), 27.6.2022 (asiakirja 10572/22) ja 3.7.2024 (asiakirja 11623/24).
20      Neuvoston asiakirjan 11623/24, jonka otsikkona on ”[Euroopan unionin] parhaat käytänteet rajoittavien toimenpiteiden tehokasta täytäntöönpanoa varten”, 3.7.2024 laaditun version (jäljempänä parhaat käytänteet) 3 kohdassa todetaan, että parhaat käytänteet on tarkoitettu yleisiksi suosituksiksi rajoittavien toimenpiteiden tehokasta täytäntöönpanoa varten sovellettavan unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Ne eivät ole oikeudellisesti sitovia eikä niitä tule tulkita suositukseksi toimintaan, joka ei olisi sovellettavan unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön, kuten tietosuojasäännösten, mukainen.
21      Parhaiden käytänteiden B jakso sisältää III osan, jonka otsikkona on ”Taloudellisten rajoittavien toimenpiteiden soveltamisala” ja jossa on 34 ja 35 kohta, joissa todetaan seuraavaa:
”34.      Jäädyttäminen koskee kaikkia varoja ja taloudellisia resursseja, jotka kuuluvat nimetyille henkilöille ja yhteisöille tai jotka nämä omistavat, ja myös niitä, jotka ovat niiden hallussa tai määräysvallassa. Hallussa pitämisellä tai määräysvallalla olisi ymmärrettävä kaikkia tilanteita, joissa nimetty henkilö tai yhteisö voi laillisesti ilman omistusoikeutta luovuttaa tai siirtää varoja tai taloudellisia resursseja ilman laillisen omistajan etukäteistä suostumusta. – –
35.      Jäädyttäminen ei saisi periaatteessa koskea varoja ja taloudellisia resursseja, jotka eivät kuulu nimetyille henkilöille tai yhteisöille eivätkä ole näiden omistuksessa, hallussa tai määräysvallassa. - – – Samoin se ei myöskään koske sellaisen nimeämättömän yhteisön varoja ja taloudellisia resursseja, joka on eri oikeushenkilö kuin nimetty henkilö tai yhteisö, elleivät ne ole nimetyn henkilön tai yhteisön määräysvallassa tai hallussa. Käytännössä se koskee kuitenkin nimetyn henkilön tai yhteisön ja nimeämättömän henkilön tai yhteisön yhdessä omistamia varoja ja taloudellisia resursseja kokonaisuudessaan.”
22      Edellä mainitussa B jaksossa on myös VIII osasto, jossa on parhaiden käytänteiden 62–67 kohta, joissa todetaan seuraavaa:
”Perustelut
62.      Luetteloon merkitylle luonnolliselle tai oikeushenkilölle kuuluvat taikka tämän omistuksessa, hallussa tai määräysvallassa olevat varat ja taloudelliset resurssit on jäädytettävä.
Niihin kuuluvat 35 kohdassa vahvistetuin edellytyksin sellaisten luetteloon kuulumattomien yhteisöjen omistamat varat, jotka ovat luetteloon merkittyjen henkilöiden tai yhteisöjen omistuksessa tai määräysvallassa.
Omistus
63.      Peruste, joka on otettava huomioon arvioitaessa, onko oikeushenkilö tai yhteisö toisen henkilön tai yhteisön omistuksessa, on vähintään 50 prosentin omistus yhteisön omistusoikeuksista tai sen osake-enemmistö – – Jos kyseinen peruste täyttyy, katsotaan, että oikeushenkilö tai yhteisö on toisen henkilön tai yhteisön omistuksessa.
Omistusta arvioitaessa olisi otettava huomioon myös yhteisön yhteenlaskettu omistus. Jos esimerkiksi yksi nimetty henkilö omistaa 30 prosenttia yhteisöstä ja toinen nimetty henkilö 25 prosenttia, yhteisön olisi periaatteessa katsottava olevan nimettyjen henkilöiden omistuksessa.
Valvonta
64.      Perusteisiin, jotka on otettava huomioon arvioitaessa, onko oikeushenkilö tai yhteisö joko yksin tai muun osakkaan tai kolmannen osapuolen kanssa tehdyn sopimuksen nojalla toisen henkilön tai yhteisön määräysvallassa, voi kuulua muun muassa
a.      oikeus tai valtuudet nimittää tai erottaa enemmistö kyseisen oikeushenkilön tai yhteisön hallinto-, johto- tai valvontaelinten jäsenistä;
b.      se, että on yksin äänioikeuttaan käyttäen nimittänyt enemmistön oikeushenkilön tai yhteisön hallinto-, johto- tai valvontaelinten jäsenistä, jotka ovat toimineet tehtävässä kuluvan tai edellisen tilikauden aikana;
c.      se, että oikeushenkilön tai yhteisön muiden osakkaiden tai jäsenten kanssa tehdyn sopimuksen nojalla määrää yksin enemmistöstä osakkaiden tai jäsenten äänistä kyseisessä oikeushenkilössä tai yhteisössä;
d.      oikeus käyttää määräävää vaikutusvaltaa oikeushenkilössä tai yhteisössä kyseisen oikeushenkilön tai yhteisön kanssa tehdyn sopimuksen tai sen perustamiskirjan tai yhtiöjärjestyksen määräysten nojalla, jos kyseistä oikeushenkilöä tai yhteisöä koskevassa laissa sallitaan, että siihen sovelletaan tällaista sopimusta tai määräystä;
e.      valta käyttää d alakohdassa tarkoitettua oikeutta käyttää määräävää vaikutusvaltaa, vaikka ei olisi kyseisen oikeuden haltija (muun muassa esimerkiksi peiteyhtiön kautta);
f.      oikeus käyttää oikeushenkilön tai yhteisön koko omaisuutta tai osaa siitä;
g.      sellaisen oikeushenkilön tai yhteisön liiketoiminnan yhtenäinen johtaminen, joiden osalta julkistetaan konsolidoitu tilinpäätös;
h.      se, että vastaa yhteisvastuullisesti oikeushenkilön, ryhmän tai yhteisön rahoitusvastuista tai takaa niitä.
65.      Jos jokin näistä perusteista täyttyy, katsotaan, että oikeushenkilö tai yhteisö on toisen henkilön tai yhteisön määräysvallassa, ellei tapauskohtaisesti toisin osoiteta.
66.      Edellä esitettyjen omistusta tai määräysvaltaa koskevien perusteiden täyttyminen voidaan kumota tapauskohtaisesti.
67.      Seuraavissa esimerkeissä kuvataan olosuhteita, joita voidaan pitää osoituksina siitä, että nimetyllä henkilöllä tai yhteisöllä on määräysvalta nimeämättömässä yhteisössä. Nämä esimerkit eivät ole tyhjentäviä, vaan ne on tarkoitettu vain havainnollistaviksi ohjeiksi:
– –
e)      trustien, peiteyhtiöiden ja rajavastuuyhtiöiden käyttö
–        Yhteisö on osa tarpeettoman monimutkaista yritysrakennetta, johon voi liittyä sellaisia – – nimettyyn henkilöön sidoksissa [olevia yhteisöjä] kuin peiteyhtiöt, rajavastuuyhtiöt ja/tai trustit. Osa näistä yhteisöistä on perustettu tai muuttanut henkilöllisyyttään vähän ennen pakotejärjestelmän hyväksymistä tai henkilön nimeämistä tai sen jälkeen (jos se sallitaan asiaa koskevissa neuvoston asetuksissa) ja/tai niillä ei ole uskottavaa liiketoimintaa.
–        Yhtä tai useampaa trustia käytetään nimetyn henkilön omistuksessa tai määräysvallassa olevan yhteisön varojen hoitajana. Trustien hallinnointiin osallistuu ammattilaisia siltä lainkäyttöalueelta, jolla trustit on perustettu.”
Italian lainsäädäntö
23      Italian lainsäädännössä mahdollisuudesta käyttää trusteja säädetään trusteihin sovellettavasta laista ja niiden tunnustamisesta Haagissa 1.7.1985 tehdyn yleissopimuksen ratifioinnista ja täytäntöönpanosta 16.10.1985 annetussa laissa nro 364 (Legge 16 ottobre 1989, n. 364 – Ratifica ed esecuzione della convenzione sulla legge applicabile ai trusts e sul loro riconoscimento, adottata a L’Aja il 1º luglio 1985) (GURI nro 261, 8.11.1989, Supplemento ordinario nro 84).
24      Toimenpiteistä terrorismin rahoittamisen ja kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta uhkaavien maiden toiminnan ehkäisemiseksi, torjumiseksi ja rankaisemiseksi direktiivin 2005/60/EY panemiseksi täytäntöön 22.6.2007 annetun asetuksen nro 109 (Decreto legislativo n. 109 – Misure per prevenire, contrastare e reprimere il finanziamento del terrorismo e l’attività dei Paesi che minacciano la pace e la sicurezza internazionale, in attuazione della direttiva 2005/60/CE) (GURI nro 172, 26.7.2007), sellaisena kuin se on muutettuna rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen ja direktiivin 2005/60/EY ja direktiivin 2006/70/EY muuttamisesta annetun direktiivin (EU) 2015/849 panemiseksi täytäntöön ja varainsiirtojen mukana toimitettavista tiedoista ja asetuksen (EY) N:o 1781/2006 kumoamisesta annetun asetuksen (EU) 2015/847 panemiseksi täytäntöön 25.5.2017 annetulla asetuksella nro 90 (decreto legislativo 25 maggio 2017, n. 90 – Attuazione della direttiva (UE) 2015/849 relativa alla prevenzione dell’uso del sistema finanziario a scopo di riciclaggio dei proventi di attività criminose e di finanziamento del terrorismo e recante modifica delle direttive 2005/60/CE e 2006/70/CE e attuazione del regolamento (UE) n. 2015/847 riguardante i dati informativi che accompagnano i trasferimenti di fondi e che abroga il regolamento (CE) n. 1781/2006) (GURI nro 140, 19.6.2017, Supplemento ordinario nro 28) (jäljempänä asetus nro 109/2007), 3 §:n 6 momentin mukaan Comitato di Sicurezza Finanziarian (rahoitusalan turvallisuuskomitea, Italia) tehtävänä on toteuttaa Yhdistyneiden kansakuntien (YK), unionin sekä talous- ja valtiovarainministeriön voimassa olevan säännöstön mukaisesti asettamat jäädyttämistoimenpiteet.
25      Asetuksen nro 109/2007 5 §:ssä säädetään, että jäädytettyjä varoja ei saa siirtää, niistä ei saa määrätä eikä niitä saa käyttää millään tavoin ja että varojen tai taloudellisten resurssien asettaminen suoraan tai välillisesti nimettyjen henkilöiden tai yhteisöjen saataville tai hyödynnettäviksi on kiellettyä.
Pääasiat, ennakkoratkaisukysymykset ja menettely unionin tuomioistuimessa
Asian C‑428/24 tosiseikat
26      FZ AR on monikansalliseen FZ-konserniin kuuluva italialainen yhtiö, joka toimii lannoitteiden ja tuholaistorjunta-aineiden, kasvinsuojeluaineiden sekä kyseisten tuotteiden tuotantoon ja kauppaan tarkoitettujen välineiden ja laitteiden tuotannon, tuonnin, viennin ja tukkukaupan alalla.
27      FZ AR:n omistaa kokonaan sveitsiläinen yhtiö FZ GO AG, jonka yhtiöosuuksista 90 prosenttia omistaa kyproslainen yhtiö NC Ltd., ja 99,38 prosenttia NC:n yhtiöosuuksista kuuluu toiselle kyproslaiselle TR-nimiselle yhtiölle, josta WX Ltd
‑niminen
kyproslainen yhtiö omistaa 75,10 prosenttia. Viimeksi mainitun yhtiön omistaa kokonaan PX Limited
‑niminen yhtiö, joka tarjoaa Kyproksen lain mukaisia trustien ammattimaisia hallinnointipalveluja.
28      XT-nimiseen trustiin, joka on peruuttamaton ja harkinnanvarainen, (jäljempänä XT-trust) ja joka perustettiin 24.9.2015, sovelletaan Bermudan lakia. XT-trustin omaisuudenhoitaja on WX, joka vastaa tähän trustiin asetettujen varojen ja taloudellisten resurssien hallinnoinnista sekä FZ GO:n ja näin ollen FZ AR:n taloudellisesta valvonnasta.
29      Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että WX ei hallinnoi tai valvo äänioikeuksia, jotka liittyvät määräysvallan tuottavaan omistusosuuteen, joka sillä on yhtiöiden ”ketjussa”, johon kuuluvat FZ GO ja FZ AR, omissa nimissään, vaan XT-trustin nimissä ja lukuun. Näin ollen kyseiseen trustiin asuttuihin resursseihin kuuluvat myös määräysvallan tuottavat omistusosuudet FZ GO:ssa ja FZ AR:ssä.
30      Ennakkoratkaisupyynnön mukaan ZU, joka oli XT-trustin alkuperäinen edunsaaja, korvattiin 8.3.2022 ZU:n puolisolla TU:lla.
31      Neuvosto merkitsi 9.3.2022 päätöksellä 2022/397 ja täytäntöönpanoasetuksella 2022/396 ZU:n päätöksen 2014/145 liitteeseen ja asetuksen N:o 269/2014 liitteeseen I sisältyvään luetteloon henkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä.
32      Neuvosto merkitsi 3.6.2022 päätöksellä 2022/883 ja täytäntöönpanoasetuksella 2022/878 TU:n asetuksen N:o 269/2014 liitteeseen I sisältyvään luetteloon henkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä.
33      Rahoitusalan turvallisuuskomitea määräsi 28.9.2022 tiedoksi annetulla päätöksellä asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan ja asetuksen nro 109/2007 nojalla FZ AR:n varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämisestä sillä perusteella, että FZ AR oli sveitsiläisten ja kyproslaisten yhtiöomistusten kautta Bermudan lain mukaisesti perustetun XT-trustin määräysvallassa ja että ZU:n, joka oli luopunut edunsaajan asemasta 8.3.2022, seuraajana TU oli 9.3.2022 lähtien XT-trustin tosiasiallinen omistaja ja edunsaaja. FZ AR:n omaisuus ja oikeudelliset suhteet osoitettiin täten käytännössä välillisesti TU:lle.
34      FZ AR nosti 28.10.2022 Tribunale amministrativo regionale per il Laziossa (Lazion alueellinen hallintotuomioistuin, Italia), joka on ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin, kanteen, jossa se vaati kyseisen päätöksen kumoamista ja väitti, että vaikka TU on XT-trustin, joka on ylimpänä ketjussa, jolla on määräysvalta ZF GO:hon, joka puolestaan omistaa 100 prosenttia FZ AR:stä, jonka varat ja taloudelliset resurssit on jäädytetty, pääomasta, omistaja ja edunsaaja, sillä ei ole edes välillistä määräysvaltaa niissä.
35      FZ AR toteaa yhtäältä, että Bermudan laissa tarkoitetun harkinnanvaraisen trustin (non-exhaustive discretionary trust) yhteydessä tämän trustin omistajalla tai edunsaajalla ei ole omistusoikeutta trustin omaisuuteen eikä oikeutta saada etua trustin omaisuudesta, vaan sillä on ainoastaan odotus siitä, että omaisuudenhoitaja käyttää harkintavaltaansa ensin mainitun eduksi.
36      Toisaalta 30.5.2022 päivättyyn trustin perustamisasiakirjaan sisällytetyn suojalausekkeen (”compliance clause”) (jäljempänä suojalauseke) mukaan omaisuudenhoitaja ei saa koskaan jakaa mitään trustin omaisuudesta saatavaa taloudellista etua, mukaan lukien FZ AR:n omaisuutta, kenellekään henkilölle tai yhteisölle, mukaan lukien omistaja tai edunsaaja, jos tällainen jakaminen rikkoo unionin oikeuden nojalla toteutettuja varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämistä koskevia toimenpiteitä. Omaisuudenhoitajan alaiset henkilöt
ja XT-trustin suojelija sitoutuivat noudattamaan EU:n, kansallisten tai Yhdistyneiden kansakuntien viranomaisten määräämiä seuraamuksia ja olemaan ottamatta vastaan ohjeita TU:lta, joka ei voi lakkauttaa XT-trustia ennen kuin XT-trustin voimassaolo päättyy vuonna 2106, eikä ottaa sen varoja haltuunsa.
37      Pääasian vastaajina olevat viranomaiset ovat korostaneet, että se, että Bermudan oikeudessa ja XT-trustin perustamisasiakirjan 13 artiklassa kielletään etujen jakaminen omistajille tai edunsaajalle, ei sulje täysin pois sitä mahdollisuutta, että asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevassa luettelossa mainittu henkilö käyttää varoja, joita tarkoitetaan tämän tuomion 33 kohdassa mainitussa varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämistä koskevassa päätöksessä, koska trusti on osapuolten tahtoon perustuva oikeudellinen toimi, jonka perustamiskirjaan sisältyviä sopimusehtoja voidaan muuttaa tai poistaa, päättää trusti ja perustaa sen uudelleen toiseen maahan soveltamalla siihen muuta lainsäädäntöä.
38      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin huomauttaa yhtäältä, että TU:lla, joka on XT-trustin omistaja ja edunsaaja ja joka tosiasiallisesti omistaa FZ AR:n, ei ole mitään toimivaltaa hallinnoida tai valvoa tähän trustiin asetettuja varoja ja taloudellisia resursseja.
39      Toisaalta XT-trusti perustuu tavanomaiseen trustin perustamismalliin eli siihen, että omaisuudenhoitaja, joka on uskotun trustin trustiin asetutun omaisuuden nimellinen haltija, hallitsee ja hallinnoi sitä trustin perustamisasiakirjan perusteella trustiin sovellettavan lain mukaisesti, ja että suojalausekkeen nojalla omaisuudenhoitaja ei voi siirtää trustin edunsaajalle, tässä tapauksessa TU:lle, myönnettyjä taloudellisia resursseja niin kauan, kuin kyseinen henkilö on merkitty asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon.
Asian C‑476/24 tosiseikat
40      Ennakkoratkaisupyynnöstä ja ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen vastauksesta unionin tuomioistuimen sille osoittamaan selvennyspyyntöön, joka jätettiin unionin tuomioistuimen kirjaamoon 2.7.2025, ilmenee, että peruuttamaton ja harkinnanvarainen trust, jonka nimi on ”N-Trust”, perustettiin 28.2.2022 ja sen seuraajaksi tuli S-Trust-niminen trust, jonka omistaja ja edunsaaja oli ZU. N-trustin ainoa edunsaaja on TU. S-trustilta N-trustille siirrettyihin taloudellisiin resursseihin kuuluivat kaikki SX:n kaikki osakkeet sekä ”Sailing – – A”
‑alus ( jäljempänä alus), jonka ainoa omistaja on SX.
41      N-trustin omaisuudenhoitaja on SY Ltd
‑yhtiö, joka omistaa tässä ominaisuudessaan SX:n koko osakepääoman.
42      Kuten tämän tuomion 31 kohdassa todetaan, neuvosto merkitsi 9.3.2022 päätöksellä 2022/397 ja täytäntöönpanoasetuksella 2022/396 ZU:n päätöksen 2014/145 liitteeseen I ja asetuksen N:o 269/2014 liitteeseen I sisältyvään luetteloon henkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä.
43      Todettuaan muun muassa tammikuusta 2022 peräisin olevien asiakirjatodisteiden perusteella, että alus, jonka arvioitu arvo oli noin 530 miljoonaa euroa, osoittautui olevan SX:n omistuksessa, rahoitusalan turvallisuuskomitea määräsi 11.3.2022 tekemällään päätöksellä aluksesta koostuvat taloudelliset varat jäädytettäviksi, koska se oli tosiasiallisesti välillisesti liityksissä ZU:hun ja kuului ZU:lle, joka oli merkitty asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon ja joka oli SX-yhtiön tosiasiallinen omistaja ja edunsaaja.
44      SX nosti 9.5.2022 ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa kanteen, jossa se vaati muun muassa kyseisen päätöksen kumoamista ja väitti, ettei aluksen omistusta voida jäädyttää, koska se ei ole tulon ja/tai voiton lähde eikä siis taloudellinen resurssi vaan yksinomaan henkilökohtaiseen käyttöön tai kulutukseen tarkoitettu tavara. Lisäksi SX:n mukaan mainitulla päätöksellä loukataan hänen omistusoikeuttaan, joka on suojattu Roomassa 4.11.1950 allekirjoitetun ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen 17 artiklassa, koska kyseistä yhtiötä ei ole merkitty asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon.
45      Kuten tämän tuomion 32 kohdassa mainitaan, neuvosto merkitsi päätöksellä 2022/883 ja täytäntöönpanoasetuksella 2022/878 TU:n, joka on ZU:n puoliso, asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon henkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä.
46      Tältä osin SX väittää ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa, että vaikka TU on N-trustin omistaja ja edunsaaja, jolla on määräysvalta kyseisessä yhtiössä, joka on aluksen omistaja, ettei TU eikä kukaan muu asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevassa luettelossa mainittu henkilö voi käyttää vaikutusvaltaa SY- tai SX-yhtiöissä tai käyttää suoraa tai välillistä määräysvaltaa näissä yhtiöissä, eikä heillä ei ole välitöntä tai välillistä omistus- tai hallintaoikeutta N-trustiin asetettuihin varoihin, mukaan luettuna alus, eikä heillä myöskään ole mitään oikeutta määrätä näistä varoista.
47      N-trustiin sovellettavan lainsäädännön ja sen perustamiskirjan mukaan omaisuudenhoitaja ei voi jakaa tämän trustin omistajalle tai edunsaajalle mitään trustista saatavaa taloudellista etua. Tällä omistajalla tai edunsaajalla ei nimittäin ole vähäisintäkään trustin hallinnointi- tai määräysvaltaa, eikä sillä ole oikeutta vaatia tai saada etuja tai maksuja omaisuudenhoitajalta, antaa omaisuudenhoitajalle ohjeita omaisuudenhallinnasta, rajoittaa tai asettaa ehtoja tämän hallinnoinnin harkinnanvaraisuudelle eikä myöskään lakkauttaa trustia ennen sen voimassaolon päättymistä vuonna 2106 tai ottaa trustin omaisuutta haltuunsa ennen kyseistä ajankohtaa.
48      Lisäksi kaikki SX:n ja omaisuudenhoitajan hallintoelimet sitoutuivat toteuttamaan toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I mainittu henkilö ei voi käyttää minkäänlaista vaikutusvaltaa tai määräysvaltaa trustin omaisuuteen tai määrätä tai hyötyä siitä ja että ZU:lta ja TU:lta on kielletty pääsy alukseen ja sen käyttö niin kauan kuin he pysyvät kyseisessä liitteessä I olevassa luettelossa.
49      Pääasian vastaajina olevat viranomaiset väittävät muun muassa, että huolimatta siitä, että trustiin sovellettavan lain mukaan kaikki etujen jakaminen omistajalle tai edunsaajalle on kielletty tai tehty mahdottomaksi sen perustamisasiakirjaan sisällytetyllä lausekkeella, tämä ei sulje pois sitä, että varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämistoimenpiteessä nimetty henkilö voi käyttää jäädytettyjä varoja tai taloudellisia resursseja, koska trusti on osapuolten tahtoon perustuva oikeustoimi.
50      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa, että nyt käsiteltävässä asiassa asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon merkitty henkilö on omistaja ja edunsaaja N-trustissa, joka on tosiasiallisesti SX-yhtiön omistaja ja jolla ei trustiin sovellettavan lain ja kyseisen trustin perustamisasiakirjan nojalla ole mitään valtuuksia käyttää, jakaa tai hallinnoida trustiin asetettuja taloudellisia resursseja ja/tai määrätä niistä.
Ennakkoratkaisukysymykset
51      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii yhdistetyissä asioissa C‑428/24 ja C‑476/24 tämän tuomion 26–50 kohdassa esitettyjen seikkojen perusteella, voidaanko trustin asetettujen varojen, taloudellisten resurssien ja oikeussuhteiden katsoa kuuluvan asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon merkitylle trustin omistajalle tai edunsaajalle, vaikka tämä ei ole kyseisen trustin käyttäjä, johtaja tai tämä trusti ei edes ole kyseisen edunsaajan määräysvallassa mainitun asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa säädettyjen varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämistä koskevien toimenpiteiden soveltamiseksi.
52      Kyseinen tuomioistuin toteaa tältä osin, että olisi mahdollista katsoa, että omaisuuden asettaminen trustiin ei merkitse kyseisen omaisuuden omistusoikeuden todellista siirtoa, vaan se on pelkkä vastikkeeton muodollinen toimi, jonka tarkoituksena on muodostaa perustajalle kuuluvasta omaisuudesta ja myös omaisuudenhoitajan omaisuudesta erillinen omaisuus. Näin ollen tällainen omaisuus ei poistuisi pysyvästi perustajan omaisuudesta ja kuuluisi hänelle asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla ainakin siihen saakka, kunnes se siirretään lopullisesti edunsaajille, mikä olisi esteenä pääasiassa kyseessä olevien jäädyttämistoimenpiteiden soveltamiselle.
53      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii kuitenkin, voidaanko trustin toiminta-aikana sen erityispiirteiden vuoksi katsoa, että trustiin asetetut varat kuuluvat tietyssä määrin edunsaajalle ainakin rinnakkain omaisuudenhoitajan ja trustin perustajan kanssa, tai mahdollisesti yksinomaan siten, että edunsaajan osalta voidaan toteuttaa asetuksen N:o 269/2014 2 §:n 1 momentissa säädetyn kaltaisia varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämistä koskevia toimenpiteitä, vaikka trustin perustamisasiakirjassa olisikin vaatimustenmukaisuuslauseke, jossa kielletään kaikki omaisuudensiirto edunsaajalle niin kauan kuin tämä on merkitty kyseisen asetuksen liitteessä I olevaan luetteloon.
54      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu jollekin kuulumisen käsite voi tarkoittaa paitsi täyttä ja yksinomaista omistusoikeutta myös epätyypillisiä tai hybriditilanteita, kuten tilanteita, joissa henkilö voi voi jollain tavalla käyttää vaikutus- tai määräysvaltaa kyseiseen omaisuuteen. Tilanne olisi tällainen esimerkiksi trustin edunsaajan osalta, jonka – vaikka hän ei suoraan omistaisi trustiin asetettuja varoja eikä käyttäisi vaikutusvaltaa niihin tai olisi niiden muodollinen omistaja, trustin perustamisasiakirjassa olevan nimenomaisen kiellon nojalla – olisi objektiivisesti katsottuna kykenevä käyttämään merkittävää vaikutusvaltaa kyseisiin varoihin, koska hän olisi niiden lopullinen edunsaaja ja hänen etujensa turvaaminen ohjaisi omaisuudenhoitajaa trustin hallinnoinnissa.
55      Tällainen tulkinta asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta jollekin kuulumisen käsitteestä on sen mukaan kyseisen 2 artiklan tavoitteen mukainen, ja siinä otetaan huomioon se, että trusti ainakin siihen saakka, kunnes siihen asetettu omaisuus on lopullisesti osoitettu kolmansille osapuolille, on helppokäyttöinen mekanismi unionin oikeudessa säädettyjen varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämistä koskevien toimenpiteiden välttämiseksi. Tällainen tulkinta vahvistetaan lisäksi direktiivin 2015/849 3 artiklan 6 alakohdan b alakohdan iv alakohdassa.
56      Lopuksi siitä, että omaisuudenhoitaja on velvollinen hallinnoimaan trustiin asetettuja varoja ja taloudellisia resursseja yksinomaan edunsaajan edun mukaisesti, voidaan päätellä, että viimeksi mainittu käyttää ratkaisevaa vaikutusvaltaa (ks. vastaavasti tuomio 4.3.2020, Marine Harvest v. komissio, C‑10/18 P, EU:C:2020:149, 49 kohta) tähän omaisuuteen ja näihin resursseihin ja sillä on määräysvalta niihin riippumatta siitä, onko olemassa konkreettisia seikkoja, jotka osoittavat tällaisen vaikutusvallan käyttämisen.
57      Näissä olosuhteissa Tribunale amministrativo regionale per il Lazio (Lazion alueen hallintotuomioistuin, Italia) on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset, jotka on muotoiltu samoin sanoin sekä asiassa C‑259/24 että asiassa C‑260/24:
”1)      Onko [asetuksen N:o 269/2014] 2 artiklan 1 kohta esteenä tulkinnalle, jonka mukaan tilanteessa, jossa omaisuutta tai resursseja on asetettu harkinnanvaraiseen trustiin (jonka edunsaaja on merkitty kyseisen asetuksen liitteessä I olevaan luetteloon), tällaisen omaisuuden ja/tai tällaisten resurssien on joka tapauksessa katsottava olevan trustin edunsaajan ’määräysvallassa’, vaikka trustiin sovellettavassa kansallisessa laissa (tai myös trustin perustamisasiakirjaan lisätyssä suojalausekkeessa) edunsaajalta nimenomaisesti evätään mahdollisuus millään tavalla käyttää trustiin asetettua varallisuutta tai resursseja tai määrätä niistä koko sinä aikana, kun edunsaaja on merkittynä asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon, tai joka tapauksessa koko sinä aikana, kun kyseisen varallisuuden tai resurssien käyttö tai niistä määrääminen olisi unionin oikeuden vastaista?
2)      Jos ensimmäiseen kysymykseen vastataan myöntävästi, onko [asetuksen N:o 269/2014] 2 artiklan 1 kohta esteenä tulkinnalle, jonka mukaan tilanteessa, jossa omaisuutta tai resursseja on asetettu harkinnanvaraiseen trustiin (jonka edunsaaja on merkitty kyseisen asetuksen liitteessä I olevaan luetteloon), tällaisen omaisuuden ja/tai tällaisten resurssien on joka tapauksessa katsottava olevan trustin edunsaajan ’määräysvallassa’, vaikka trustiin sovellettavassa kansallisessa laissa (tai myös trustin perustamisasiakirjaan lisätyssä suojalausekkeessa) edunsaajalta nimenomaisesti evätään mahdollisuus millään tavalla käyttää trustiin asetettua omaisuutta tai resursseja tai määrätä niistä koko sinä aikana, kun edunsaaja on merkittynä asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon, tai joka tapauksessa koko sinä aikana, kun kyseisten omaisuuserien tai resurssien käyttö tai niistä määrääminen olisi unionin oikeuden vastaista?”
Asian käsittelyn vaiheet unionin tuomioistuimessa
58      Unionin tuomioistuimen presidentin 29.8.2024 antamalla määräyksellä asiat C‑416/24 ja C‑417/24 yhdistettiin asian käsittelyn kirjallista ja suullista vaihetta sekä tuomion antamista varten.
59      Italian hallitus väittää kirjallisissa huomautuksissaan, että SEUT 275 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla unionin tuomioistuimella ei ole toimivaltaa tulkita asetusta N:o 269/2014, joka on annettu unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevien määräysten ja erityisesti SEUT 215 artiklan ja EU-sopimuksen V osaston 2 luvun määräysten perusteella.
60      Kun unionin tuomioistuin tiedusteli toimivallan puuttumista koskevan väitteen pysyttämisestä, kun otetaan huomioon muun muassa 10.9.2024 annettu tuomio Neves 77 Solutions (C‑351/22, EU:C:2024:723, 39 ja 40 kohta), kyseinen hallitus on nimenomaisesti peruuttanut oikeudenkäyntiväitteensä unionin tuomioistuimessa pidetyssä istunnossa.
Ennakkoratkaisupyynnön tutkittavaksi ottaminen asiassa C‑476/24
61      SX ei esitä muodollisesti oikeudenkäyntiväitettä ennakkoratkaisupyynnöstä mutta väittää, että pääasiassa kyseessä olevan varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämistä koskevan päätöksen antamispäivänä eli 11.3.2022 TU:ta ei ollut vielä merkitty asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen asiassa C‑476/24 esittämät kysymykset koskevat kuitenkin trustin edunsaajan, joka on tässä tapauksessa nimenomaan TU, tilannetta.
62      Tältä osin on palautettava mieleen, että SEUT 267 artiklan mukaisessa menettelyssä yksinomaan kansallisen tuomioistuimen, jossa pääasia on vireillä ja joka vastaa annettavasta ratkaisusta, tehtävänä on kunkin asian erityispiirteiden perusteella harkita, onko ennakkoratkaisu tarpeen asian ratkaisemiseksi ja onko sen unionin tuomioistuimelle esittämillä kysymyksillä merkitystä asian kannalta. Jos esitetyt kysymykset koskevat unionin oikeuden tulkintaa, unionin tuomioistuimen on siten lähtökohtaisesti ratkaistava ne. Tästä seuraa, että unionin oikeutta koskevilla kysymyksillä oletetaan olevan merkitystä asian ratkaisemisen kannalta. Unionin tuomioistuin voi jättää tutkimatta kansallisen tuomioistuimen esittämän pyynnön ainoastaan silloin, kun on ilmeistä, että pyydetyllä unionin oikeuden tulkitsemisella ei ole mitään yhteyttä pääasian tosiseikkoihin tai kohteeseen, jos kyseinen ongelma on luonteeltaan hypoteettinen tai jos unionin tuomioistuimella ei ole tiedossaan niitä tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja, jotka ovat tarpeen, jotta se voisi antaa hyödyllisen vastauksen sille esitettyihin kysymyksiin (tuomio 24_6_2925_GR REAL, C‑351/23, EU:C:2025:474, 45 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
63      Käsiteltävässä asiassa ennakkoratkaisupäätöksestä ja kansallisen tuomioistuimen unionin tuomioistuimen sille esittämään selvennyspyynnöstä antamasta vastuksesta, joka kirjattiin unionin tuomioistuimen kirjaamoon 2.7.2025, ilmenee, että S-trustista, jonka omistaja ja edunsaaja oli ZU, tuli 28.2.2022 N-trust, jonka omistaja ja edunsaaja on TU. S-trustin N-trustille siirtämiin resursseihin kuuluivat muun muassa kaikki SX-yhtiön osakkeet ja näin ollen alus, jonka ainoa omistaja SX oli.
64      Vastauksessaan mainittuun selvennyspyyntöön kansallinen tuomioistuin toteaa, että se, että pääasiassa kyseessä oleva varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämispäätös, joka koski S-trustin omistajaa ja edunsaajaa KU:ta, tehtiin 11.3.2022 tammikuulta 2022 peräisin olevien asiakirjatodisteiden perusteella, ei merkitse tutkinnan puutteellisuutta eikä SX ole sitä kiistänyt. Lisäksi se, että S-trustista tuli N-trust ja omistaja ja edunsaaja vaihtui, olisi tullut ilmi kansallisessa tuomioistuimessa käydyn menettelyn kuluessa, ilman että SX olisi kiistänyt kyseisen päätöksen laillisuutta tällä perusteella.
65      Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävänä on arvioida, voivatko tämän tuomion 63 ja 64 kohdassa esitetyt seikat vaikuttaa pääasiassa kyseessä olevan varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämistä koskevan päätöksen tai sen voimassa pitämisen laillisuuteen. Kun otetaan huomioon ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen esittämät selitykset, ei kuitenkaan ole ilmeistä, että pyydetyllä unionin oikeuden tulkitsemisella ei olisi mitään yhteyttä kansallisessa tuomioistuimessa käsiteltävän asian tosiseikkoihin tai kohteeseen tai että ongelma olisi luonteeltaan hypoteettinen. Unionin tuomioistuimella on lisäksi tiedossaan ne tosiseikat ja oikeudelliset seikat, jotka ovat tarpeen, jotta se voi antaa hyödyllisen vastauksen sille esitettyihin kysymyksiin.
66      Tästä seuraa, että asiassa C‑179/24 esitetty ennakkoratkaisupyyntö on otettava tutkittavaksi.
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
Alustavat huomautukset
67      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyrkii kysymyksillään selvittämään, onko asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että jäädyttämistoimenpide voidaan toteuttaa sellaisten varojen tai taloudellisten resurssien osalta, jotka asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon merkitty edunsaaja on asettanut trustiin.
68      Tältä osin asiassa C‑428/24 esitetystä ennakkoratkaisupäätöksestä ilmenee ensinnäkin, että XT-trustiin asetettuihin varoihin kuuluu määräysvallan tuottava omistusosuus FZ AR:ssa, jonka varat ja taloudelliset resurssit on jäädytetty.
69      Asian C‑476/24 osalta ennakkoratkaisupäätöksestä ilmenee, että S-trustilta N-trustille siirrettyihin varoihin kuuluvat SX-yhtiön, joka on pääasiassa kyseessä olevan varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämisen kohteena olevan aluksen omistaja, yhtiöosuudet.
70      Näissä kahdessa asiassa esitetyistä ennakkoratkaisupäätöksistä ja erityisesti ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen esittämien ennakkoratkaisukysymysten sanamuodoista ilmenee, että mainittu tuomioistuin tukeutuu olettamaan, jonka mukaan yhtäältä FZ AR
‑yhtiön taloudelliset resurssit ja toisaalta alus, kuuluvat yhtiöille, joiden omistusosuudet on suoraan tai välillisesti siirretty pääasiassa kyseessä oleville trusteille, ovat myös näihin trusteihin asetettuja taloudellisia resursseja.
71      Toiseksi on muistutettava, että Italian tasavalta on ratifioinut Haagin yleissopimuksen.
72      Kyseisen yleissopimuksen 2 artiklan mukaan trustilla tarkoitetaan oikeussuhteita, jotka perustaja on perustanut joko inter vivos- tai mortis causa ‑oikeustoimella, kun omaisuutta on asetettu niissä omaisuudenhoitajan hallintaan edunsaajan hyväksi tai tiettyä tarkoitusta varten.
73      Haagin yleissopimuksen 2 artiklasta ilmenee lisäksi, että trustin ominaispiirteenä on, että trustiin kuuluva omaisuus muodostaa erillisen varallisuuskokonaisuuden eikä se ole osa omaisuudenhoitajan varallisuutta, että trustiin kuuluva omaisuus on kirjattu omaisuudenhoitajan tai toisen, omaisuudenhoitajan lukuun toimivan henkilön nimiin ja että omaisuudenhoitajalla on valtuudet ja velvollisuus, joista hänen on annettava selvitys, hoitaa ja hallinnoida kyseistä omaisuutta tai määrätä siitä trustin ehtojen ja omaisuudenhoitajalle laissa asetettujen erityisten velvoitteiden mukaisesti. Samaisessa 2 artiklassa määrätään myös, että se, että perustajalla on tiettyjä etuoikeuksia tai että omaisuudenhoitajalla on edunsaajana tiettyjä oikeuksia, ei välttämättä ole ristiriidassa trustin olemassaolon kanssa.
74      Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa tältä osin, että pääasiassa kyseessä olevat trustit on perustettu tavanomaisen mallin mukaisesti, jossa trustin perustajan trustiin asettamasta omaisuudesta laaditaan asiakirja omaisuudenhoitajan nimiin, joka hallinnoi ja hoitaa tätä omaisuutta trustin perustamisasiakirjan mukaisesti, ja perustamisasiakirjan on oltava trustiin sovellettavan lain mukainen
75      Samainen tuomioistuin täsmentää, että omaisuudenhoitaja hallinnoi trustin omaisuutta yksinomaan edunsaajan edun mukaisesti, ja viimeksi mainitun tahto on ratkaiseva sen järjestelmän kannalta, jota sovelletaan trustiin asetettuun omaisuuteen, mutta edunsaajalla ei kuitenkaan ole valtuuksia käyttää, jakaa tai hallinnoida trustiin asetettuja taloudellisia resursseja tai määrätä niistä. Lisäksi trustiin sovellettavassa lainsäädännössä ja trustin perustamisasiakirjassa kielletään edunsaajaa toteuttamasta toimia, jotka koskevat trustiin asetetun omaisuuden tai resurssien käyttämistä ja hallintaa koko sinä aikana, jona kyseinen henkilö on merkitty asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon, tai joka tapauksessa koko sen ajanjakson ajan, jona kyseisen omaisuuden tai resurssien käyttäminen tai hallinta olisi unionin oikeuden vastaista.
76      Ennakkoratkaisupyyntöön on vastattava siten, että otetaan huomioon nämä tosiseikkoja koskevat toteamukset, joiden paikkansapitävyyden tarkastaminen ei ole unionin tuomioistuimen tehtävä SEUT 267 artiklassa tarkoitetussa menettelyssä (ks. vastaavasti tuomio 16.3.1978, Oehlschläger, 104/77, EU:C:1978:69, 4 kohta ja tuomio 19.6.2025, Bulgarian posts, C‑785/23, EU:C:2025:462, 40 kohta).
77      Kolmanneksi, kuten tämän tuomion 31, 40 ja 43 kohdassa on todettu, Italian viranomaiset ovat katsoneet, että asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon merkitty henkilö oli asiassa C‑428/24 tosiasiallinen omistaja ja edunsaaja XT-trustissa, jonka määräysvallassa oli FZ AR, jonka varat ja taloudelliset resurssit olivat varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämistoimenpiteiden kohteena, ja asiassa C‑476/24 tosiallinen omistaja ja edunsaaja SX:ssä, joka alun perin siirrettiin S-trustille ja sittemmin N-trustille, joka on aluksen omistaja.
78      Tältä osin on todettava, että vaikka tosiasiallisen edunsaajan käsitettä ei mainita asetuksen N:o 269/2014 säännöksissä, se sisältyy muun muassa direktiiviin 2015/849.
79      Kyseisen direktiivin 3 artiklan 6 alakohdan b alakohdassa säädetään, että tässä direktiivissä ”tosiasiallisella omistajalla ja edunsaajalla” tarkoitetaan yhtä tai useampaa luonnollista henkilöä, joka viime kädessä omistaa asiakkaan tai käyttää siinä määräysvaltaa, ja/tai yhtä tai useampaa luonnollista henkilöä, jonka lukuun liiketoimi suoritetaan tai toimintaa harjoitetaan, ja trustien osalta ainakin seuraavia henkilöitä: perustajat(t), trustin omaisuudenhoitaja(t), suojelija(t), edunsaajat tai, jos oikeudellisen järjestelyn tai oikeushenkilön edunsaajia ei ole vielä vahvistettu, ne henkilöryhmät, joiden pääasiallista etua silmällä pitäen oikeudellinen järjestely tai oikeushenkilö on perustettu tai toimii, ja mikä tahansa muu luonnollinen henkilö, joka viime kädessä käyttää trustin osalta määräysvaltaa suoran tai välillisen omistuksen kautta tai muilla keinoin.
80      Tällainen määritelmä, jossa hyväksytään se, että muut trustiin osallistuvat henkilöt kuin omaisuudenhoitaja, kuten perustaja, edunsaajat tai suojelija, voivat omistaa trustiin asetettua omaisuutta tai käyttää siihen määräysvaltaa, on tosin vahvistettu direktiivin 2015/849 soveltamista varten, mutta määritelmä kuvastaa kuitenkin sitä, että unionin lainsäätäjä on tunnustanut trustin olennaisen piirteen eli trustin varojen oikeudellisen omistajuuden ja tosiasiallisen omistajuuden erottamisen toisistaan.
81      Tällaisella erottamisella on vaikutuksia, jotka on otettava huomioon paitsi alalla, joka koskee rahoitusjärjestelmän käytön estämistä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, myös asetuksen N:o 269/2014 perusteella toteutettujen rajoittavien toimenpiteiden alalla.
Asiakysymys
82      Kysymyksillään, joita on tarkasteltava yhdessä, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyrkii selvittämän, onko asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että trustiin, jonka edunsaaja on merkitty kyseisen asetuksen liitteessä I olevaan luetteloon, asetettujen varojen ja taloudellisten resurssien on katsottava kuuluvan kyseiselle edunsaajalle tai olevan tämän määräysvallassa kyseisessä säännöksessä tarkoitetulla tavalla, vaikka trustiin sovellettavassa lainsäädännössä ja trustin perustamisasiakirjassa kielletään kyseistä edunsaajaa toteuttamasta mitään toimia, jotka koskevat tämän omaisuuden tai näiden taloudellisten resurssien käyttämistä ja hallintaa koko sinä aikana, jona kyseinen henkilö on merkitty edellä mainittuun luetteloon, tai joka tapauksessa koko sen ajanjakson ajan, jona kyseisen omaisuuden tai resurssien käyttäminen tai hallinta olisi unionin oikeuden vastaista.
83      Tästä on muistutettava, että asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohdassa säädetään, että kaikki liitteessä I luetelluille luonnollisille henkilöille, oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille taikka niitä lähellä oleville luonnolliselle henkilöille, oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille kuuluvat taikka näiden omistuksessa, hallussa tai määräysvallassa olevat varat ja taloudelliset resurssit jäädytetään.
84      Vaikka käsitteet ”taloudelliset resurssit”, ”taloudellisten resurssien jäädyttäminen”, ”varojen jäädyttäminen” ja ”varat” määritellään kukin asetuksen N:o 269/2014 1 artiklan d-g alakohdassa, kyseisessä asetuksessa ei määritellä sen 2 artiklan 1 kohdassa käytettyjä käsitteitä, jotka koskevat asetuksen liitteessä I luetellun henkilön ja niiden varojen ja taloudellisten resurssien, jotka on jäädytettävä, välistä yhteyttä, eikä siinä viitata kansalliseen lainsäädäntöön niiden ulottuvuuden määrittämiseksi.
85      Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan sekä unionin oikeuden yhtenäinen soveltaminen että yhdenvertaisuusperiaate edellyttävät, että unionin oikeuden sellaisen säännöksen sanamuotoa, joka ei sisällä nimenomaista viittausta jäsenvaltioiden oikeuteen sen merkityksen ja ulottuvuuden määrittämiseksi, on tavallisesti tulkittava koko unionissa itsenäisesti ja yhtenäisesti ottamalla huomioon paitsi säännöksen sanamuoto myös sen asiayhteys ja sillä säännöstöllä tavoitellut päämäärät, jonka osa säännös on (tuomio Ekro, 327/82, EU:C:1984:11, 11 kohta ja tuomio 11.9.2025, Banco Santander (Pankkikriisinratkaisu Banco Popular III), C‑687/23, EU:C:2025:687, 46 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
86      Asetuksen (EU) N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohdan sanamuodon osalta on todettava, että tämän säännöksen sanamuodossa on eroja eri kieliversioissa. Tämän säännöksen eräät kieliversiot, kuten saksan-, englannin-, ranskan-, italian-, latvian- ja romaniankieliset versiot (”Eigentum”, ”Besitz”, ”gehalten” ”kontrolliert”, ”belonging to, owned, held or controlled”; ”appartenenti a, posseduti, detenuti o controllati”, ”īpašumā, valdījumā, turējumā vai pārziņā” ja ”aparțin, se află în Proprietatea ori posesia sau sunt controlate”), koskevat neljäntyyppisiä suhteita kyseisen asetuksen liitteessä I olevaan luetteloon merkityn henkilön, yhteisön tai elimen ja omaisuuden ja taloudellisten resurssien välillä, kun taas saman säännöksen espanjankielisessä versiossa säädetään vain kolmentyyppisistä suhteista (”propiedad, tenencia o control”).
87      Niiden kieliversioiden vertailusta, jotka koskevat neljäntyyppisiä suhteita, ilmenee lisäksi, että kukin jossain näistä versioista käytetty käsite ei välttämättä vastaa toisessa näissä kieliversiossa käytettyä vastaavaa käsitettä. Vaikka saksan-, englannin-, ranskan-, italian- ja latviankielisissä versioissa viitataan käsitteisiin kuuluminen, omistus, hallussapito ja määräysvalta (”Eigentum, Besitz, gehalten oder kontrolliert werden”, ”belonging to, owned, held or controlled”, ”appartenenti a”, posseduti, detenuti o controllati ja īpašumā, valdījumā, turējumā vai pārziņā), romaniankielisessä versiossa käytetään ilmaisua ”aparțin, se află în Proprietatea ori posesia sau sunt controlate”, joka näyttää sulkevan pois käsitteen hallussapito.
88      Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan unionin oikeuden säännösten yhtenäisen tulkinnan välttämättömyys estää sen, että epävarmassa tilanteessa tietyn säännöksen sanamuotoa tarkasteltaisiin erikseen, ja edellyttää päinvastoin, että sanamuotoa tulkitaan ja sovelletaan muilla virallisilla kielillä laadittujen versioiden valossa (tuomio 5.12.1967, van der Vecht, C‑19/67, EU:C:1967:49, 456 kohta ja tuomio 9.10.2025, On Air Media Professionals ja Different Media, C‑416/24 ja C‑417/24, EU:C:2025:765, 37 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
89      Kuten unionin tuomioistuin on myös vakiintuneesti todennut, unionin oikeuden säädöksen kaikille kieliversioille on kuitenkin lähtökohtaisesti annettava sama arvo (tuomio 2.4.1998, EMU Tabac ym., C‑296/95, EU:C:1998:152, 36 kohta ja tuomio 9.10.2025, On Air Media Professionals ja Different Media, C‑416/24 ja C‑417/24, EU:C:2025:765, 38 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
90      Unionin säädöksen erikielisten versioiden poiketessa toisistaan kyseessä olevaa säännöstä on tulkittava sen säännöstön systematiikan ja tavoitteen mukaan, jonka osa säännös on (tuomio 27.10.1977, Bouchereau, C‑30/77, EU:C:1977:172, 14 kohta ja tuomio 9.10.2025, On Air Media Professionals ja Different Media, C‑416/24 ja C‑417/24, EU:C:2025:765, 39 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
91      Asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohdan eri kieliversioiden sanamuodosta voidaan kuitenkin päätellä, että mainittu säännös koskee kyseisen asetuksen liitteessä I olevaan luetteloon merkityn henkilön tai yhteisön ja kyseessä olevien varojen ja taloudellisten resurssien välisiä erilaisia oikeussuhteita, jotka vaihtelevat laajemmasta oikeussuhteesta eli omistuksesta tilanteisiin, joissa henkilö tai yhteisö voi käyttää tosiasiallista valtaa kyseisiin varoihin ja resursseihin suoraan tai välillisesti (ks. vastaavasti tuomio 10.9.2019, HTTS v. neuvosto, C‑123/18 P, EU:C:2019:694, 69 kohta) tai saada näistä hyötyä.
92      Mainittu säännös koskee siten kaikkia oikeudellisia ja tosiasiallisia tilanteita, joissa henkilöllä on valta käyttää kyseisiä varoja ja taloudellisia resursseja, hyötyä tai määrätä niistä tai käyttää niihin vaikutusvaltaa.
93      Kyseisen säännöksen tehokkaan vaikutuksen takaamiseksi jollekin kuulumisen käsitettä on tulkittava siten, että se kattaa paitsi tilanteet, joissa tällainen valta kyseessä oleviin varoihin ja taloudellisiin resursseihin voidaan osoittaa oikeudellisesti, myös tilanteet, joissa henkilöllä tai yhteisöllä on tosiasiallisesti tämä valta siitä huolimatta, että oikeudellisesti kyseisen vallan haltija on toinen henkilö tai muu yhteisö.
94      Samoin määräysvallan käsite kattaa kaikki tilanteet, joissa luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voi vaikuttaa toisen henkilön valintoihin, vaikka näiden kahden henkilön välillä ei olisi minkäänlaisia omistukseen tai omistusosuuksiin liittyviä oikeudellisia yhteyksiä (ks. vastaavasti tuomio 10.9.2019, HTTS v. neuvosto, asia C‑123/18 P, EU:C:2019:694, 71 ja 75 kohta).
95      Tästä seuraa, että tilanteessa, jossa on osallisena trusti, jonka edunsaaja on merkitty asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon, se, että kyseiseen trustiin asetettuja varoja ja taloudellisia resursseja koskeva asiakirja on laadittu trustin omaisuudenhoitajan nimiin tai sellaisen henkilön tai yhteisön nimiin, joka kuuluu hänelle tai on hänen välittömässä tai välillisessä määräysvallassaan, ja että edunsaaja ei voi vaatia kyseiseen trustiin sovellettavan lainsäädännön mukaisesti, että omaisuudenhoitaja käyttää harkintavaltaansa edunsaajan hyväksi, ei ole esteenä sille, että kyseisten varojen ja resurssien katsotaan kuuluvan tälle edunsaajalle tai olevan sen määräysvallassa, kun kyseisellä edunsaajalla on valta, jonka nojalla se voi hyötyä tai määrätä niistä tai käyttää vaikutusvaltaa niihin tai omaisuudenhoitajan valintoihin, jotka koskevat tähän trustiin asetettuja varoja ja taloudellisia resursseja.
96      Tällaista asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohdan tulkintaa tukevat sekä asiayhteys, johon kyseinen säännös kuuluu, että asetuksella tavoitellut päämäärät.
97      Asiayhteydestä on todettava ensinnäkin, että asetuksen N:o 269/2014 1 artiklan e ja f alakohdassa määritellään laajasti käsitteet ”taloudellisten resurssien jäädyttäminen” ja ”varojen jäädyttäminen” (ks. analogisesti tuomio 11.11.2021, Bank Sepah, C‑340/20, EU:C:2021:903, 45 kohta).
98      Asetuksen N:o 269/2014 1 artiklan f alakohdan mukaan ”varojen jäädyttämisellä” tarkoitetaan ”toimia, joilla estetään kaikki sellainen varojen siirtäminen, kuljettaminen, muuntaminen, käyttö, käyttöön antaminen tai käsittely, joka muuttaisi niiden määrää, paljoutta, sijaintia, omistusta, hallintaa, luonnetta tai käyttötarkoitusta, taikka muut sellaiset muutokset, jotka mahdollistaisivat varojen käytön, omaisuudenhoito mukaan luettuna”.
99      Tästä määritelmästä seuraa, että varojen jäädyttämisellä pyritään mahdollisimman paljon rajoittamaan toimenpiteitä, joilla voitaisiin ryhtyä jäädytettyihin varoihin, mikä käy ilmi säännöksessä lueteltujen tilanteiden suuresta lukumäärästä ja säännöksessä käytetystä sanasta kaikki [säännöksen ranskankielisessä versiossa ”toute action”]. Unionin lainsäätäjä on myös määritellyt laajasti keinot näiden toimenpiteiden rajoittamiseksi (ks. analogisesti tuomio 11.11.2021 Bank Sepah, C‑340/20, EU:C:2021:903, 43 kohta).
100    Edellä esitetyt näkökohdat pätevät myös taloudellisten resurssien jäädyttämisen käsitteeseen. Kyseinen käsite määritellään nimittäin asetuksen N:o 269/2014 1 artiklan e alakohdassa siten, että sillä tarkoitetaan ”toimia, joilla estetään taloudellisten resurssien käyttäminen varojen, tavaroiden tai palvelujen hankkimiseen muun muassa niitä myymällä, vuokraamalla tai kiinnittämällä” (ks. analogisesti tuomio 11.11.2021, Bank Sepah, C‑340/20, EU:C:2021:903, 44 kohta).
101    Käsitteiden ”taloudellisten resurssien jäädyttäminen” ja ”varojen jäädyttäminen” tällainen määritelmä menettäisi tehokkaan vaikutuksensa, jos yhtäältä henkilöiden ja yhteisöjen ja toisaalta jäädyttämisen kohteena olevien varojen ja taloudellisten resurssien välisiä yhteyksiä tulkittaisiin siten, että ulkopuolelle suljettaisiin tilanteet, jotka tosiasiallisesti vastaavat tilanteita, joissa on kyse jollekin kuulumisesta tai määräysvallasta, mutta joita ei muodollisesti voida pitää sellaisina.
102    Toiseksi on todettava, että asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 2 kohdassa säädetään, että mitään varoja tai taloudellisia resursseja ei saa suoraan eikä välillisesti asettaa liitteessä I lueteltujen luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten taikka niitä lähellä olevien luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten saataville tai hyödynnettäviksi.
103    Unionin tuomioistuimella on jo ollut tilaisuus todeta, että tämä kielto varojen tai taloudellisten resurssien saataville asettamisesta on niin ikään muotoiltu sanamuodoltaan poikkeuksellisen laajaksi, mistä on osoituksena termien suoraan tai välillisesti käyttäminen, ja että se siis kattaa kaikki ne toimet, jotka sovellettavan kansallisen oikeuden mukaan ovat tarpeellisia, jotta asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon kirjattu henkilö saa tosiasiallisesti täyden disponointivallan kyseisiin varoihin tai taloudellisiin resursseihin (ks. vastaavasti tuomio 17.1.2019, SH, C‑168/17, EU:C:2019:36, 51 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
104    Kolmanneksi on mainittava, että asetuksen N:o 269/2014 9 artiklan mukaan tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen toimiin, joiden tavoitteena tai seurauksena on 2 artiklassa tarkoitetun kiellon kiertäminen, on kiellettyä.
105    Asetuksen N:o 269/2014 9 artikla koskee toimia, joiden tavoitteena tai seurauksena on se, että vältetään saman asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa säädettyjen toimenpiteiden soveltaminen toimien harjoittajaan, ja joita ei voida pitää tämän asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa kiellettyinä saataville asettamisina (ks. analogisesti tuomio 21.12.2011, Afrasiabi ym., C‑72/11, EU:C:2011:874, 60 ja 61 kohta).
106    Asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 2 kohta ja 9 artikla muodostavat yhdessä sen 2 artiklan 1 kohdan kanssa johdonmukaisen järjestelmän säännöksiä, joilla edistetään kyseisessä asetuksessa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista.
107    Näin ollen mainitun asetuksen 2 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, ettei asetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 9 artiklan tehokasta vaikutusta vaaranneta.
108    Kuten tämän tuomion 80 kohdassa on muistutettu, trustin perustamisella voidaan erottaa toisistaan trustiin asetettujen varojen oikeudellinen omistajuus ja tosiasiallinen omistajuus.
109    Tämä erottaminen sekä muut trustin ominaispiirteet eli kyseisen mekanismin yksityinen luonne ja sen perustamisen ja muuttamisen helppous ja joustavuus, jotka voivat johtaa tällaisen mekanismin läpinäkymättömyyteen ja rakenteelliseen monimutkaisuuteen, mahdollistavat trustin käyttämisen legitiimien tarkoitusten lisäksi myös sen yhteyden salaamiseksi, joka edunsaajalla on trustiin asetettuihin varoihin ja taloudellisiin resursseihin.
110    Asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohdan tulkinta siten, että kyseisten varojen ja taloudellisten resurssien katsotaan kuuluvan trustin edunsaajalle tai olevan tämän määräysvallassa, kun edunsaajalla on edelleen valta käyttää varoja ja taloudellisia resursseja, hyötyä tai määrätä niistä tai käyttää vaikutusvaltaa niihin tai omaisuudenhoitajan näitä varoja ja taloudellisia resursseja koskeviin valintoihin, mahdollistaa sen estämisen, että trustia käytetään kyseisessä säännöksessä säädettyjen toimenpiteiden kiertämiseen, ja tällaisen tulkinnan on siten katsottava olevan asetuksen (EU) N:o 269/2014 9 artiklan mukainen.
111    Kyseisen asetuksen tavoitteista on muistutettava yhtäältä, että asetus annettiin sen jälkeen, kun Venäjän federaatio loukkasi vuonna 2014 Ukrainan suvereniteettia ja alueellista koskemattomuutta, ja että sitä on sittemmin muutettu useaan otteeseen vastauksena Venäjän federaation 24.2.2022 Ukrainaan kohdistamaan sotilaalliseen hyökkäykseen.
112    Toisaalta täytäntöönpanoasetus 2022/396 ja täytäntöönpanoasetus 2022/878, jotka koskivat muun muassa ZU:n ja TU:n merkitsemistä asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon, annettiin tämän sotilaallisen hyökkäyksen jälkeen. Kuten täytäntöönpanoasetuksen 2022/396 johdanto-osan neljännessä perustelukappaleessa todetaan, Venäjä rikkoo laittomilla sotilaallisilla toimillaan räikeästi kansainvälistä oikeutta ja Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan periaatteita sekä heikentää turvallisuutta ja vakautta Euroopassa ja koko maailmassa. Kuten täytäntöönpanoasetuksen 2022/878 johdanto-osan kolmannessa perustelukappaleessa muistutetaan, kyseinen asetus, jolla TU merkittiin asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon, on lisäksi annettu niiden julmuuksien seurauksena, joita saatavilla olevien tietojen mukaan Venäjän federaation asevoimat ovat tehneet Boutchassa ja muissa Ukrainan kaupungeissa ihmisoikeuksien ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden vastaisesti.
113    Asetuksella N:o 269/2014 tavoiteltujen päämäärien, joita ovat Ukrainan alueellisen koskemattomuuden, suvereniteetin ja itsenäisyyden suojeleminen sekä Venäjän federaation harjoittaman kansainvälisen oikeuden ja yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan periaatteiden, jotka ovat osa rauhan ja kansainvälisen turvallisuuden ylläpitämistä koskevaa laajempaa tavoitetta SEU 21 artiklassa unionin ulkoiselle toiminnalle asetettujen tavoitteiden mukaisesti, loukkaamisen lopettaminen, tärkeys voi paitsi oikeuttaa huomattavatkin kielteiset seuraukset tietyille toimijoille (ks. vastaavasti tuomio Rosneft, C‑72/15, EU:C:2017:236, 150 kohta) lisäksi edellyttää sitä, että tätä asetusta tulkitaan siten, että sillä käyttöönotettujen rajoittavien toimenpiteiden tehokkuus taataan ja vältetään se, että nämä toimenpiteet neutralisoidaan tai että niitä kierretään.
114    Edellä esitetystä seuraa, että asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että trustiin asetettujen varojen ja taloudellisten resurssien voidaan katsoa kuuluvan trustin edunsaajalle tai olevan sen määräysvallassa, mikä oikeuttaa täten sen, että jos trustin edunsaaja on merkitty edellä mainitun asetuksen liitteessä I olevaan luetteloon, näihin varoihin ja taloudellisiin resursseihin kohdistuva jäädyttämistoimenpide voidaan tarvittaessa toteuttaa.
115    Käsiteltävässä asiassa ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa, että edunsaajalla ei ole valtuuksia käyttää, jakaa tai hallinnoida kyseiseen trustiin asetettuja varoja ja taloudellisia resursseja tai määrätä niistä.
116    Vaikka unionin tuomioistuimen tehtävänä ei ole SEUT 267 artiklaan perustuvassa menettelyssä kyseenalaistaa ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tällaista arviointia, on kuitenkin syytä täsmentää – jotta viimeksi mainitulle tuomioistuimelle voidaan antaa hyödyllinen vastaus –, että sen määrittämiseksi, onko pääasioissa kyseessä olevissa tilanteissa kyseessä olevien trustien edunsaaja säilyttänyt vallan käyttää näihin trusteihin asetettuja varoja ja taloudellisia resursseja, hyötyä tai määrätä niistä tai käyttää vaikutusvaltaa niihin tai omaisuudenhoitajan näitä varoja ja taloudellisia resursseja koskeviin valintoihin, kansallinen tuomioistuin ei voi ottaa huomioon ainoastaan trustiin sovellettavaa oikeutta, vaan sen on otettava huomioon myös merkitykselliset tosiseikat.
117    Ennakkoratkaisupyynnöistä ilmenee tältä osin, että pääasioissa kyseessä olevat trustit ovat harkinnanvaraisia, ja että ne on perustettu ja niitä säännellään Bermudan oikeuden mukaisesti. Unionin tuomioistuimessa on esitetty, että tämänkaltaisten trustien yhteydessä edunsaajilla ei ole mitään omistusoikeutta trustin varallisuuteen, niin kauan kuin omaisuudenhoitaja ei päätä käyttää harkintavaltaansa ensin mainittujen eduksi, että edunsaajat eivät voi käyttää vaikutusvaltaa omaisuudenhoitajaan eivätkä vaatia itselleen trustin varallisuutta tai maksuja trustiin asetetusta omaisuudesta. Omaisuudenhoitaja hallinnoi trustia itsenäisesti ja nykyisten tai tulevien edunsaajien etujen mukaisesti ja päättää harkintavaltansa perusteella periaatteet, ajankohdan ja määrän, joiden mukaisesti etuuksia jaetaan edunsaajille.
118    Vaikka edunsaajalla ei ole ennen tätä jakoa muodollisesti mitään oikeuksia trustille asetettuihin varoihin ja taloudellisiin resursseihin, se, että niitä hallinnoidaan yksinomaan kyseisen edunsaajan edun mukaisesti, on osoitus siitä, että ne voivat kuulua edunsaajalle tai olla tämän määräysvallassa.
119    Edunsaaja voi nimittäin käyttää vaikutusvaltaa trustiin asetettuihin varoihin ja taloudellisiin resursseihin tai omaisuudenhoitajan niistä tekemiin valintoihin sekä käyttää näitä varoja ja taloudellisia resursseja tai hyötyä tai määrätä niistä ilman, että tätä vaikutusvaltaa tai mahdollisuutta on virallistettu oikeustoimissa, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on myös otettava huomioon.
120    Tältä osin ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on muun muassa otettava huomioon yhtäältä edunsaajan ja toisaalta muiden trustiin osallistuvien henkilöiden, kuten omaisuudenhoitajan, perustajan tai suojelijan, väliset suhteet. Se seikka, että omaisuudenhoitajan tai suojelijan tehtävää hoitavat edunsaajalle itselleen luotettavat henkilöt, joilla on ammatilliset tai henkilökohtaiset siteet viimeksi mainittuun ja jotka mahdollisesti noudattavat edunsaajan ohjeita tai ehdotuksia, jotka koskevat trustin ja sen omaisuuden hallinnointia, voi olla osoitus siitä, että edunsaajalla on vaikutusvaltaa trustiin asetettuihin varoihin ja taloudellisiin resursseihin tai omaisuudenhoitajan niistä tekemiin valintoihin sekä valtaa käyttää näitä varoja ja taloudellisia resursseja tai hyötyä tai määrätä niistä.
121    Trustiin asetettujen varojen ja taloudellisten resurssien osoittaminen toimintaan, jonka osalta trustin edunsaaja tai sen määräysvallassa olevat tai siihen sidoksissa olevat henkilöt tai yhteisöt ovat ainoita tai pääasiallisia vastaanottajia tai edunsaajia, voi lisäksi olla osoitus siitä, että edunsaaja vaikuttaa trustiin ja siihen asetettuihin varoihin ja taloudellisiin resursseihin, sekä trustin edunsaajan mahdollisuudesta hyötyä tai määrätä niistä.
122    Tältä osin on todettava, että jos ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa, että edunsaaja ei ole trustiin asetetun omaisuuden ja oikeussuhteiden käyttäjä, on vielä selvitettävä, toimittavatko trustiin asetetut yhtiöt tavaroita tai palveluja yhteisöille, jotka ovat yksinomaan tai suurimmaksi osaksi edunsaajan omistuksessa tai määräysvallassa.
123    Sen sijaan kansallisen tuomioistuin esiintuoma seikka, jonka mukaan trustiin sovellettavassa lainsäädännössä ja trustin perustamisasiakirjassa kielletään kyseistä edunsaajaa toteuttamasta toimia, jotka koskevat trustiin asetetun varallisuuden ja taloudellisten resurssien käyttämistä ja hallintaa koko sinä aikana, jona kyseinen henkilö on merkitty asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon, tai joka tapauksessa koko sen ajanjakson ajan, jona kyseisen omaisuuden tai resurssien käyttäminen tai hallinta olisi unionin oikeuden vastaista, ei voi olla ratkaisevaa.
124    Yhtäältä nimittäin kiellosta asettaa varoja ja taloudellisia resursseja kyseiseen luetteloon merkittyjen henkilöiden saataville suoraan tai välillisesti säädetään asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 2 kohdassa.
125    Vaikka – kuten tämän tuomion 106 ja 107 kohdasta ilmenee – asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 2 kohta ja 9 artikla muodostavat yhdessä sen 2 artiklan 1 kohdan kanssa johdonmukaisen säännösjärjestelmän, jolla edistetään kyseisessä asetuksessa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista ja jota on tulkittava siten, ettei näiden säännösten tehokasta vaikutusta kyseenalaisteta, kullakin niistä on kuitenkin oma soveltamisalansa. Kyseiseen luetteloon merkityn henkilön ja sen edunsaajina olevaan trustiin asetettujen varojen ja taloudellisten resurssien välisten yhteyksien määrittäminen on mainitun asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa säädetystä saataville asettamista koskevasta kiellosta erillinen kysymys (ks.
analogisesti tuomio 12.3.2026, EM System, C‑84/24, EU:C:2026:181, 98 kohta).
126    Toisaalta, koska trustin perustamisasiakirjaan ja sen muutoksiin ei sovelleta julkistamisvelvollisuutta, kyseisen perustamisasiakirjan ja sen muutosten voimassa olevia versioita ei ehkä anneta saataville ja niitä voidaan joka tapauksessa muuttaa. Perustamisasiakirjan mukaiset yksipuoliset sitoumukset voidaan myös peruuttaa.
127    Lopuksi on todettava, että tarpeettoman monimutkaisten rakenteiden sekä asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon merkittyyn henkilöön sidoksissa olevien trustien käyttö voi itsessään olla osoitus siitä, että tällaisella henkilöllä on määräysvalta yhteisöön, jota ei ole merkitty kyseiseen luetteloon. Tällainen toteamus heijastuu lisäksi parhaista käytänteistä, erityisesti niiden 63, 64 ja 67 kohdasta.
128    On nimittäin täsmennettävä, että ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin voi todeta edunsaajan vaikutusvallan trustiin asetettuun omaisuuteen ja taloudellisiin resursseihin, jos edunsaajalla on suoraan tai välillisesti enemmistö omaisuudenhoitajasta tai äänioikeuksista siinä tai oikeus nimittää tai erottaa enemmistö omaisuudenhoitajan hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenistä tai oikeus käyttää ratkaisevaa vaikutusvaltaa omaisuudenhoitajaan muun muassa niiden välillä tehdyn sopimuksen nojalla, myös peiteyhtiöiden välityksellä.
129    Osoituksen asetuksen N:o 269/2014 liitteessä I olevaan luetteloon merkittyjen henkilöiden määräysvallasta yhteisöihin, joita ei ole merkitty kyseiseen luetteloon, muodostaa täten se, että osa näistä yhteisöistä on perustettu tai ne ovat vaihtaneet identiteettiään vähän ennen pakotejärjestelmän hyväksymistä tai henkilön nimeämistä ja/tai ne eivät harjoita mitään uskottavaa liiketoimintaa, se, että yhtä tai useampaa trustia käytetään vastaanottamaan nimetyn henkilön omistuksessa tai määräysvallassa olevan yhteisön varoja, sekä se, että trustin hallinnointiin osallistuu sen lainkäyttöalueen ammattilaisia, jolla trustit on perustettu.
130    Lisäksi tilanteissa, joissa pääasiassa kyseessä olevan tilanteen tavoin trustiin on asetettu yhtiöitä, voidaan todeta, että trustin edunsaajalla on vaikutusvaltaa näihin muun muassa silloin, kun omaisuudenhoitaja ei ole näiden yhtiöiden hallituksen jäsen vaan ainoastaan niiden osuuksien haltija. Tällaisessa tilanteessa ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävänä on tarkistaa näiden yhtiöiden hallituksen jäsenten valtuudet sekä näiden hallituksen jäsenten ja edunsaajan väliset suhteet.
131    Kaiken edellä esitetyn perusteella esitettyihin kysymyksiin on vastattava, että asetuksen N:o 269/2014 2 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että trustiin, jonka edunsaaja on merkitty kyseisen asetuksen liitteessä I olevaan luetteloon, asetettujen varojen ja taloudellisten resurssien on katsottava kuuluvan kyseiselle edunsaajalle tai olevan tämän määräysvallassa kyseisessä säännöksessä tarkoitetulla tavalla, vaikka trustiin sovellettavassa lainsäädännössä ja trustin perustamisasiakirjassa kielletään kyseistä edunsaajaa toteuttamasta mitään toimia, jotka koskevat tämän omaisuuden tai näiden taloudellisten resurssien käyttämistä ja hallintaa koko sinä aikana, jona kyseinen edunsaaja on merkitty edellä mainittuun luetteloon, tai joka tapauksessa koko sen ajanjakson ajan, jona kyseisen omaisuuden tai resurssien käyttäminen tai hallinta olisi unionin oikeuden vastaista, mikäli samainen edunsaaja voi käyttää trustiin asetettuja varoja ja taloudellisia resursseja tai hyötyä tai määrätä niistä tai käyttää vaikutusvaltaa niihin tai omaisuudenhoitajan näitä varoja ja taloudellisia resursseja koskeviin valintoihin.
Oikeudenkäyntikulut
132    Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (ensimmäinen jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 17.3.2014 annetun neuvoston asetuksen N:o 269/2014, sellaisena kuin se on muutettuna 25.2.2022 annetulla neuvoston asetuksella (EU) 2022/330, 2 artiklan 1 kohtaa
on tulkittava siten, että
trustiin, jonka edunsaaja on merkitty asetuksen N:o 269/2014, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteessä I olevaan luetteloon, asetettujen varojen ja taloudellisten resurssien on katsottava kuuluvan kyseiselle edunsaajalle tai olevan tämän määräysvallassa kyseisessä säännöksessä tarkoitetulla tavalla, vaikka trustiin sovellettavassa lainsäädännössä ja trustin perustamisasiakirjassa kielletään kyseistä edunsaajaa toteuttamasta mitään toimia, jotka koskevat tämän omaisuuden tai näiden taloudellisten resurssien käyttämistä ja hallintaa koko sinä aikana, jona kyseinen edunsaaja on merkitty edellä mainittuun luetteloon, tai joka tapauksessa koko sen ajanjakson ajan, jona kyseisen omaisuuden tai resurssien käyttäminen tai hallinta olisi unionin oikeuden vastaista, mikäli samainen edunsaaja voi käyttää trustiin asetettuja varoja ja taloudellisia resursseja tai hyötyä tai määrätä niistä tai käyttää vaikutusvaltaa niihin tai omaisuudenhoitajan näitä varoja ja taloudellisia resursseja koskeviin valintoihin.
Allekirjoitukset
*      Oikeudenkäyntikieli: italia.