62004TO0445_FI
Asianosaiset
Tuomion perustelut
Päätöksen päätösosa
Asianosaiset
Asiassa T-445/04,
Energy Technologies ET SA, kotipaikka Fribourg (Sveitsi), edustajanaan A. Boman,
kantajana,
vastaan
sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit) (SMHV),
vastaajana,
jossa toisena asianosaisena SMHV:n valituslautakunnassa oli
Aparellaje eléctrico, SL, kotipaikka Hospitalet de Llobregat (Espanja),
jossa on kyse SMHV:n neljännen valituslautakunnan 7.7.2004 tekemästä päätöksestä (asia R 366/2002-4), joka koskee hakemusta sanamerkin UNEX rekisteröimiseksi yhteisön tavaramerkiksi nostetusta kanteesta,
EUROOPAN YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIN (neljäs jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja H. Legal sekä tuomarit P. Mengozzi ja I. Wiszniewska-Biaecka,
kirjaaja: H. Jung,
on antanut seuraavan
määräyksen
Tuomion perustelut
Tosiseikat ja asian käsittelyn vaiheet
1. Kantaja nosti ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen 10.11.2004 saapuneella kannekirjelmällä kanteen sisämarkkinoiden harmonisointiviraston (SMHV) neljännen valituslautakunnan 7.7.2004 tekemästä päätöksestä (asia R 366/20024).
2. Kannekirjelmä osoittaa, että kantajan edustajana on lakimies Angela Boman (Attorney at Law). Kyseisen kannekirjelmän mukana oli Länsrätten i Göteborgin (Göteborgin lääninoikeus, Ruotsi) laamannin antama todistus, joka todistaa, että Boman on lakimies, jolla on oikeus edustaa asiakkaita ja toimia yksin kaikissa Ruotsin tuomioistuimissa. Kannekirjelmän on allekirjoittanut Boman.
3. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kehotti 3.12.2004 työjärjestyksensä 44 artiklan 6 kohdan nojalla Bomania esittämään todisteen siitä, että, kuten yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 19 artiklassa edellytetään, hänellä on oikeus asianajajana esiintyä jonkin jäsenvaltion tuomioistuimessa, toisin sanoen, että hänellä on Ruotsissa oikeus esiintyä advokat-nimellä. Boman väitti tähän kehotukseen antamassaan, 10.12.2004 päivätyssä vastauksessa, että vaikka hän ei ollut Ruotsin asianajajayhteisön (advokatsamfundet) jäsen, hänellä on oikeus esiintyä Ruotsin tuomioistuimissa sikäli kuin hänellä on oikeustieteen kandidaatin tutkinto (juris kandidatexamen) ja hän on suorittanut kahden vuoden pituisen tuomioistuinharjoittelun Ruotsin tuomioistuimissa (notarietjänstgöring).
Oikeudellinen arviointi
4. Työjärjestyksen 111 artiklassa säädetään, että jos yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ratkaistavaksi esitetyn kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi puuttuvat tai kanne on selvästi perusteeton, se voi jatkamatta asian käsittelyä ratkaista asian perustellulla määräyksellä.
5. Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin päättää kyseisen artiklan nojalla ratkaista asian jatkamatta asian käsittelyä.
6. Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 19 artiklan 3 kohdan, jota voidaan saman perussäännön 53 artiklan nojalla soveltaa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa käsiteltävänä olevaan asiaan, yksityisten asianosaisten edustajan yhteisöjen tuomioistuimissa on oltava asianajaja, toisin sanoen Ruotsissa advokat. Ruotsin lainsäädännön mukaan advokat-ammattinimike on varattu henkilöille, joilla on oikeustieteen kandidaatin tutkinto ja jotka on hyväksytty asianajajayhteisöön.
7. Lisäksi yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 19 artiklan 4 kohdasta käy selvästi ilmi, että kahden edellytyksen on täytyttävä samanaikaisesti, jotta henkilö voi pätevästi edustaa yhteisöjen tuomioistuimissa muita asianosaisia kuin jäsenvaltioita ja yhteisön toimielimiä, nimittäin, että hän on asianajaja (Ruotsissa advokat) ja että hänellä on oikeus esiintyä jonkin jäsenvaltion tai jonkin Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen sopimuspuolena olevan valtion tuomioistuimessa. Nämä vaatimukset ovat olennaisia menettelymääräyksiä, joiden noudattamatta jättäminen aiheuttaa kanteen tutkimatta jättämisen.
8. Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 19 artiklassa määrätyn vaatimuksen perusteena on se seikka, että asianajajan katsotaan avustavan oikeudenhoidon toteuttamisessa ja antavan riippumattomasti ja oikeudenhoidon etujen mukaisesti asiakkaalle tämän tarvitsemaa oikeudellista neuvontaa. Vastapainona tälle suojalle ovat ammattieettiset ja kurinpitosäännöt, joita asettavat ja valvovat yleisen edun nimissä tätä varten toimivaltaiset toimielimet. Tällainen käsitys vastaa jäsenvaltioiden yhteisiä oikeudellisia perinteitä, ja se on myös osa yhteisön oikeusjärjestyksestä (ks. analogisesti asia 155/79, AM & S v. komissio, tuomio 18.5.1982, Kok. 1982, s. 1575, Kok. Ep. VI, s. 427, 24 kohta).
9. Koska Bomania ei ole otettu asianajajayhteisöön, hän ei ole yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 19 artiklassa tarkoitetulla tavalla asianajaja (advokat). Näin ollen, vaikka hän voi Ruotsin lainsäädännön mukaan edustaa kanteiden asianosaisia Ruotsin tuomioistuimissa, hän ei täytä ensimmäistä 19 artiklan 4 kohdan kahdesta kumulatiivisesta edellytyksestä ja hänellä ei siten ole oikeutta edustaa kantajaa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa.
10. Edellä olevista toteamuksista seuraa, että nyt käsiteltävänä oleva kanne on hylättävä, koska tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi puuttuvat ilman, että kannetta on tarpeen antaa tiedoksi vastaajalle.
Oikeudenkäyntikulut
11. Koska käsillä oleva määräys on annettu ennen kuin kannekirjelmä on annettu tiedoksi vastaajille ja ennen kuin näille on voinut syntyä oikeudenkäyntikuluja, on riittävää, kun todetaan, että työjärjestyksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla kantajat vastaavat omista oikeudenkäyntikuluistaan.
Päätöksen päätösosa
Näillä perusteilla
YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIN (neljäs jaosto)
on määrännyt seuraavaa:
1) Kanne jätetään tutkimatta, koska tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi puuttuvat.
2) Kantaja vastaa omista oikeudenkäyntikuluistaan.
Annettiin Luxemburgissa 28 päivänä helmikuuta 2005.