62023CJ0632
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (kahdeksas jaosto)
13 päivänä marraskuuta 2025 (
*1
)
Jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättäminen – Valtiontuet – Tuki, joka on todettu lainvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi – SEUT 108 artiklan 2 kohdan toinen alakohta – Metsämaiden vaihtokaupat – Takaisinperimisvelvollisuus – Tiedonantovelvollisuus – Täytäntöönpanon laiminlyönti
Asiassa C‑632/23,
jossa on kyse SEUT 108 artiklan 2 kohdan toiseen alakohtaan perustuvasta jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevasta kanteesta, joka on nostettu 19.10.2023,
Euroopan komissio, asiamiehinään C. Georgieva, A. Steiblytė ja B. Stromsky,
kantajana,
vastaan
Bulgarian tasavalta, asiamiehinään T. Mitova ja R. Stoyanov,
vastaajana,
UNIONIN TUOMIOISTUIN (kahdeksas jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja O. Spineanu-Matei (esittelevä tuomari) sekä tuomarit S. Rodin ja N. Fenger,
julkisasiamies: A. Rantos,
kirjaaja: hallintovirkamies R. Stefanova-Kamisheva,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 8.1.2025 pidetyssä istunnossa esitetyn,
kuultuaan julkisasiamiehen 27.3.2025 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
on antanut seuraavan
tuomion
1
Euroopan komissio vaatii kanteellaan unionin tuomioistuinta toteamaan, että Bulgarian tasavalta ei ole noudattanut tukiohjelmasta N:o SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) ja SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08), jonka Bulgarian tasavalta on pannut täytäntöön metsämaiden vaihtamisen yhteydessä, 5.9.2014 annetun komission päätöksen (EU) 2015/456 4–6 artiklan eikä EUT-sopimuksen mukaisia velvoitteitaan, kun se ei ole toteuttanut säädetyssä määräajassa kaikkia kyseisen päätöksen täytäntöönpanon edellyttämiä toimenpiteitä.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Unionin oikeus
Asetus (EU) N:o 1407/2013
2
[SEUT] 107 ja [SEUT] 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 18.12.2013 annetun komission asetuksen (EU) N:o 1407/2013 (EUVL 2013, L 352, s. 1) 7 artiklan 3 kohdassa säädetään seuraavaa:
”[SEUT 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 15.12.2006 annetun komission] asetuksen (EY) N:o 1998/2006 [(EUVL 2006, L 379, s. 5)] edellytykset täyttävien yksittäisten vähämerkityksisten tukien, jotka on myönnetty 1 päivän tammikuuta 2007 ja 30 päivän kesäkuuta 2014 välisenä aikana, ei katsota täyttävän kaikkia perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan perusteita, minkä vuoksi ne vapautetaan [SEUT] 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta.”
Asetus (EU) 2015/1589
3
[SEUT] 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 13.7.2015 annetulla neuvoston asetuksella (EU) 2015/1589 (EUVL 2015, L 248, s. 9) kodifioitiin ja kumottiin [SEUT 108] artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22.3.1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999 (EYVL 1999, L 83, s. 1).
4
Asetuksen 2015/1589 johdanto-osan 25 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”Sisämarkkinoille soveltumattoman sääntöjenvastaisen tuen tapauksessa olisi palautettava tehokkaan kilpailun tilanne. Sen vuoksi on tarpeen, että tuki, korot mukaan lukien, peritään takaisin viipymättä. Takaisinperiminen on toteutettava kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti. Kyseisten menettelyjen soveltaminen ei saisi vaikeuttaa tehokkaan kilpailun tilanteen palauttamista estämällä [Euroopan] komission päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Tämän tuloksen saavuttamiseksi jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan komission päätöksen tehokas vaikutus.”
5
Asetuksen N:o 2015/1589 16 artiklan 3 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Takaisinperiminen on toteutettava viipymättä ja asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti, jos ne mahdollistavat komission päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon, sanotun kuitenkaan rajoittamatta – – unionin tuomioistuimen [SEUT] 278 artiklan nojalla antamien määräysten soveltamista. Tämän toteuttamiseksi, ja jos asia on jonkin kansallisen tuomioistuimen käsiteltävänä, asianomaisten jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki oikeudellisissa järjestelmissään käytettävissä olevat tarpeelliset toimenpiteet, mukaan lukien tilapäiset toimet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin lainsäädännön soveltamista.”
6
Asetuksen 2015/1589 35 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Kumotaan asetus (EY) N:o 659/1999.
Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä II olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.”
Bulgarian oikeus
Valtion omaisuudesta annettu laki
7
Valtion omaisuudesta annetun lain (Zakon za darzhavnata sobstvenost; DV nro 44, 21.5.1996), sellaisena kuin sitä sovelletaan pääasiassa, 32 §:n 2 momentin sanamuoto on seuraava:
”Edellä 1 momentissa tarkoitettu vastaava rahamääräinen korvaus määritetään ottaen huomioon käyttötarkoitus, joka maa-alueilla on ennen yksityiskohtaisen maankäyttösuunnitelman voimaantuloa tai ennen sellaisen yksityiskohtaisen maankäyttösuunnitelman hyväksymistä, jossa määrätään kansallisen rakennuskohteen rakentamisesta ja jonka osalta on olemassa voimassa oleva väliaikaisen toteuttamisen mahdollistava määräys, ominaisuuksiltaan samanlaisten ja pakkolunastettavien maa-alueiden läheisyydessä sijaitsevien maa-alueiden markkinahintojen perusteella.”
8
Valtion omaisuudesta annetun lain täydentävien säännösten (dopalnitelni razporedbi na Zakon za darzhavnata sobstvenost) 1a §:ssä säädetään seuraavaa:
”Tässä laissa tarkoitetaan
– –
(2) ’markkinahinnoilla’ kaikkien sellaisten kiinteistötoimien keskiarvoa, jotka koskevat ostoa ja myyntiä, vaihtoa, esineoikeuksien perustamista tai omistusoikeuden siirtoa rakennusvelvollisuuden vastineena, kauppasopimuksen vakuutena olevaa kiinnitystä, myyntiä julkisten tai yksityisten ulosottomiesten, viranomaisten tai kuntien järjestämissä huutokaupoissa sekä muita vastikkeellisia toimia, lukuun ottamatta kiinteistön jakamatonta osaa koskevia toimia, joissa vähintään yksi osapuoli on elinkeinonharjoittaja ja jotka on tehty arvon määrittämistä edeltäneiden 12 kuukauden aikana ja jotka on kirjattu kiinteistön sijaintipaikan rekisteriviranomaisen rekisteriin. Jos kiinteistön sijaintipaikan rekisteriviranomainen on rekisteröinyt yli 20 kiinteistötoimea arvon määrittämistä edeltäneiden 12 kuukauden aikana, markkinahintaa määritettäessä on otettava huomioon 20 viimeisintä rekisteröityä kiinteistötoimea. Keskiarvo lasketaan vähintään kahden merkityksellisen kiinteistötoimen perusteella.
– –
(4) ’pakkolunastettujen maa-alueiden läheisyydessä sijaitsevilla maa-alueilla’ seuraavilla alueilla sijaitsevia maa-alueita:
a)
samalla kaupunkialueella suurkaupungissa, joka on jaettu kaupunkialueisiin
b)
samassa korttelissa muissa kaupungeissa, asutuskeskuksissa tai paikkakunnilla
c)
samalla alueella maa- ja metsätalousmaalla.”
Metsälaki
9
Metsälain (Zakon za gorite; DV nro 19, 8.3.2011), joka on ollut voimassa vuodesta 2011 lähtien, siirtymä- ja loppusäännösten 3 §:ssä säädetään seuraavaa:
”(1) Tässä laissa tarkoitettua käyttötarkoituksen muutosta eikä rakennustöitä voida toteuttaa metsätalousmaalla sijaitsevilla maa-alueilla, jotka luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt tai kunnat ovat hankkineet valtiolta sellaisten vaihtokauppojen seurauksena, jotka on toteutettu siihen päivään mennessä, jolloin laki julkaistiin Darzhaven vestnikissä [(virallinen lehti)].
(2) Edellä 1 kohdassa tarkoitettua kieltoa sovelletaan myös kiinteistön omistajan vaihdoksiin, lukuun ottamatta tilannetta, jossa asianomaisen metsätalousmaan hankkii valtio.”
Asian tausta ja oikeudenkäyntiä edeltänyt menettely
Päätös 2015/456
10
Vuonna 1947 Bulgarian tasavallan metsämaat siirtyivät julkiseen omistukseen. Bulgarian tasavalta aloitti vuoden 2000 jälkeen niiden palauttamisen niiden aiemmille yksityisille omistajille. Metsälakiin tehty muutos, joka tuli voimaan 22.2.2002, mahdollisti yksityistettyjen metsämaiden vaihtamisen kyseisen jäsenvaltion metsämaihin. Lisäksi vaihdettujen maa-alueiden hinnat määritettiin Bulgarian lainsäädännössä vahvistettujen arviointiperusteiden nojalla.
11
Komissio vastaanotti vuonna 2008 kantelun, jossa metsämaiden vaihtokauppoihin väitettiin liittyvän sääntöjenvastaista valtiontukea, minkä jälkeen komissio ilmoitti Bulgarian tasavallalle 29.6.2011 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa SEUT 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn.
12
Kiistanalaisia vaihtokauppoja koskeva tarkastelujakso alkaa 1.1.2007 ja päättyy 27.1.2009, koska metsämaiden vaihtamista koskeva kielto tuli voimaan 27.1.2009.
13
Komissio totesi päätöksessään 2015/456, että Bulgarian tasavalta oli myöntänyt yrityksille sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, joka koski valtion omistaman metsämaan vaihtoa yksityisiin metsämaihin 1.1.2007 ja 27.1.2009 välisenä aikana ja joka kattoi 132 vaihtokauppaa. Komissio katsoi tältä osin, että Bulgarian tasavallan tarkastelujaksolla toteuttamat vaihtokaupat olivat SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, koska vaihtokaupan toinen osapuoli oli kyseisessä määräyksessä tarkoitettu yritys, vaihtokaupassa käytetyt hallinnolliset hinnat eivät vastanneet markkinahintoja ja komission asetuksessa 1407/2013 säädetyt vähämerkityksistä tukea koskevat edellytykset eivät täyttyneet. Komissio katsoi, ettei viranomaisen päätös muuttaa vaihtokaupan jälkeen tietyn maa-alueen käyttötarkoitusta siten, että kyseisestä maasta tuli rakennusmaata, sen sijaan ollut SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
14
Päätöksen 2015/456 1 ja 4–6 artiklan sanamuoto on seuraava:
”1 artikla
Tammikuun 1 päivän 2007 ja tammikuun 27 päivän 2009 välisenä aikana valtion omistamien metsäalueiden ja yksityisten omistamien metsäalueiden vaihtokauppojen yhteydessä yrityksille myönnetty valtiontuki, jonka Bulgarian valtio on pannut täytäntöön vastoin [SEUT] 108 artiklan 3 kohtaa, ei sovellu sisämarkkinoille.
4 artikla
1.   Bulgarian tasavalta perii edellä 1 artiklassa tarkoitettujen vaihtokauppojen yhteydessä myönnetyn sisämarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisin edunsaajilta.
2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, sisämarkkinoille soveltumaton valtiontuki voidaan periä takaisin edunsaajilta purkamalla vaihtokaupat tapauksissa, joissa vaihtokaupan kohteena olevaan yksityisen omistamaan metsämaahan ja valtion metsämaahan ei ole vaihtokaupan jälkeen tehty aineellisia muutoksia.
3.   Takaisinperittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä päivästä alkaen, jona tuki on saatettu edunsaajien käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.
4.   Korolle on laskettava korkoa [[SEUT 108] artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21.4.2004 annetun komission] asetuksen (EY) N:o 794/2004 [(EUVL 2004, L 140, s. 1)] V luvun sekä [[SEUT 108] artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta annetun asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta 30.1.2008 annetun komission] asetuksen (EY) N:o 271/2008 [(EUVL 2008, L 82, s. 1)] säännösten mukaisesti.
5.   Bulgarian tasavallan on peruttava kaikki 1 artiklassa tarkoitettujen vaihtokauppojen perusteella vielä maksamatta olevat tukierät tämän päätöksen hyväksymispäivästä lähtien.
5 artikla
1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitetun tukiohjelman mukaisesti myönnetty tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tuloksellisesti.
2.   Bulgarian tasavallan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön kokonaisuudessaan kahdentoista kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.
6 artikla
1.   Bulgarian tasavallan on toimitettava komissiolle neljän kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:
a)
luettelo kaikista vaihtokaupoista, mukaan lukien seuraavat tiedot:
–
vaihdettujen, yksityisten omistamien ja valtion omistamien maa-alueiden hallinnolliset ja markkinahinnat, tiedot kuhunkin vaihtokauppaan sisältyvistä ylimääräisistä rahallisista korvauksista sekä niiden perusteella saatu valtiontuen määrä,
–
kuhunkin vaihtokauppaan osallistuneiden yksityisten osapuolten eli vaihtokaupan edunsaajien nimet sekä syyt siihen, miksi osapuoli katsotaan tai osapuolta ei katsota yritykseksi;
b)
luettelo tapauksista, joissa takaisinperintä suoritetaan Bulgarian tasavallan lausunnossa 2014/032997 ilmoittamien, vaihdon hetkellä vallinneiden markkinahintojen perusteella;
c)
luettelo tapauksista, joissa takaisinperintä toteutetaan purkamalla vaihtokauppa;
d)
luettelo tapauksista, joissa takaisinperinnän perusteena ovat riippumattoman asiantuntijan arvioimat määrät sekä asiakirjat, joista käy ilmi avoimella tarjouskilpailulla valitun ja komission hyväksymän riippumattoman asiantuntijan nimeäminen.
2.   Bulgarian tasavallan on toimitettava komissiolle kahdeksan kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:
a)
luettelo edunsaajista, jotka ovat saaneet tukea 1 artiklassa tarkoitettujen vaihtokauppojen yhteydessä, sekä vaihtokauppojen perusteella kullekin edunsaajalle myönnetyn tuen kokonaismäärä;
b)
määrä (pääoma ja korko), joka on perittävä takaisin kultakin edunsaajalta;
c)
yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi;
d)
asiakirjat, joista käy ilmi, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin.
3.   Bulgarian tasavallan on kahdentoista kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta toimitettava asiakirjat, joista käy ilmi, että tuki on peritty kokonaisuudessaan takaisin edunsaajilta.
4.   Bulgarian tasavallan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteuttamiensa kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitettujen vaihtokauppojen yhteydessä myönnetty tuki on peritty takaisin, esittämällä kahden kuukauden välein kertomus. Sen on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on myös annettava tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.”
15
Päätöksen 2015/456 johdanto-osan 173 ja 174 perustelukappaleessa komissio esitti aluksi menetelmän, joka Bulgarian viranomaisten oli otettava huomioon takaisin perittävän valtiontuen määrän laskennassa. Se totesi tämän päätöksen johdanto-osan 175 perustelukappaleessa, että Bulgarian viranomaisilla oli jo hallussaan tiedot, jotka koskivat vaihtokaupoissa käytettyjä hallinnollisia hintoja sekä vaihtokauppojen kohteena olleiden maa-alueiden markkinahintoja vaihdon hetkellä, ja sen vuoksi näille viranomaisille ei pitänyt olla kovin vaikea määrittää takaisin perittävät määrät johdanto-osan 173 perustelukappaleessa kuvattua menetelmää käyttäen.
16
Päätöksen 2015/456 johdanto-osan 176 kappaleessa komissio täsmensi, että tapauksissa, joissa Bulgarian viranomaisilla saattoi olla oikeutettuja epäilyksiä siitä, että menetelmää ei voitu noudattaa tai että sen perusteella saatiin tulokseksi määrä, joka ei riittävällä tavalla vastannut edunsaajan saaman valtiontuen määrää, viranomaiset voivat päättää järjestää avoimen tarjouskilpailun valitakseen riippumattoman ja pätevän asiantuntijan, joka arvioi vaihdettujen maa-alueiden markkinahinnat vaihdon hetkellä.
17
Tämän jälkeen komissio lisäsi päätöksen 2015/456 johdanto-osan 177 perustelukappaleessa, että koska takaisinperinnän tavoitteena oli palauttaa tilanne sellaiseksi kuin se oli ennen vaihtokaupan toteuttamista, ja ottaen huomioon vaihtosopimusten poikkeuksellinen luonne suhteessa metsämaahan, jota ei ole hyödynnetty kaupallisesti, Bulgarian tasavalta noudattaisi velvoitettaan periä takaisin sääntöjenvastaisesti toteutettu valtiontuki purkamalla kiistanalaiset vaihtokaupat tapauksissa, joissa vaihtokaupan kohteena olevaan yksityisen omistamaan metsämaahan ja valtion metsämaahan ei ollut vaihtokaupan jälkeen tehty aineellisia muutoksia.
18
Lopuksi komissio totesi päätöksen 2015/456 johdanto-osan 180 perustelukappaleessa, että valtiontuen määrien takaisinperimistä tuensaajilta koskevien määräaikojen oli mahdollisuuksien mukaan oltava [komission tiedonannossa, jonka otsikko on ”Sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinperintää edellyttävien komission päätösten tehokas täytäntöönpano jäsenvaltioissa” (EUVL 2007, C 272, s. 4)] vahvistettujen määräaikojen mukainen. Määräajat eivät kuitenkaan missään tapauksessa voi olla pidemmät kuin päätöksen 2015/456 taulukossa 5 ilmoitetut määräajat.
Oikeudenkäyntiä edeltänyt menettely
19
Bulgarian viranomaiset ilmoittivat ensimmäisessä komission kanssa 7.10.2014 pitämässään kokouksessa päätöksestään olla käyttämättä mahdollisuutta purkaa riidanalaisia metsämaiden vaihtokauppoja.
20
Sen jälkeen kun Bulgarian viranomaiset olivat ilmoittaneet tekevänsä riippumattoman asiantuntijan avustuksella arvion vaihtokaupan toteuttamishetkellä vaihdettujen metsäalueiden markkinahinnasta, kyseisen asiantuntijan valitsemiseksi järjestettiin vuosina 2014–2017 useita tarjouskilpailumenettelyjä. Bulgarian viranomaiset ehdottivat 16.10.2017 Agrolesproekt EOOD:tä komission hyväksyttäväksi. Komissio hyväksyi Agrolesproektin valinnan 26.10.2017. Bulgarian viranomaiset ja Agrolesproekt allekirjoittivat 7.11.2017 sopimuksen vaihdettujen metsäalueiden markkinahintojen laskemista koskevan palvelun suorittamisesta.
21
Bulgarian viranomaiset toimittivat komissiolle 4.9.2018 kertomuksensa vaihdettujen metsäalueiden markkinahintojen arvioinnista.
22
Komissio totesi vuonna 2020, että Agrolesproekt oli julkinen yritys ja että hallinnointitehtäviä hoiti kyseessä olevan valtiontuen myöntänyt viranomainen eli maatalous-, elintarvike- ja metsätalousministeri, ja katsoi, ettei Agrolesproekt näin ollen täyttänyt riippumattomuutta koskevaa edellytystä.
23
Komissio kehotti 22.9.2020 päivätyllä kirjeellä Bulgarian viranomaisia tarkastelemaan uudelleen kaikkia Agrolesproektin laatimia yksittäisiä arviointikertomuksia päätöksessä 2015/456 kuvatun menetelmän mukaisesti vaihdettujen metsämaiden markkinahintojen määrittämiseksi ja laskemaan viipymättä takaisin perittävän valtiontuen oikeat määrät.
24
Bulgarian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 2.11.2020 päivätyllä kirjeellä, että kansallisissa tuomioistuimissa oli nostettu useita kanteita annettuja takaisinperintäpäätöksiä vastaan eikä vireillä olevan tuomioistuinmenettelyn uudelleen aloittamiseksi tai päättämiseksi ollut olemassa juridisia eikä lainsäädännöllisiä keinoja.
25
Bulgarian viranomaiset puolustivat Agrolesproektin valintaa asiantuntijaksi 11.5.2021 päivätyllä kirjeellä.
26
Bulgarian viranomaiset ilmoittivat 12.7.2022 päivätyllä kirjeellä, että niistä kaikkiaan 102:sta tapauksesta, joissa valtiontukea oli todettu myönnetyn, 66:ssa oli aloitettu siihen mennessä kyseisen tuen takaisinperintää koskevia tuomioistuinmenettelyjä ja kymmenessä asiassa Varhoven administrativen sad (ylin hallintotuomioistuin, Bulgaria) oli kumonnut riitautetut takaisinperintämääräykset. Bulgarian viranomaiset täsmensivät lähettäneensä 21 takaisinperintämääräystä, joista kymmenen oli maksettu ja viisi oli johtanut vaihtokaupan purkamiseen.
27
Yhdessä tämän tuomion 24 kohdassa mainituista kanteista Administrativen sad – Varna (Varnan hallintotuomioistuin, Bulgaria) on esittänyt unionin tuomioistuimelle ennakkoratkaisukysymyksiä, jotka koskevat päätöksen 2015/456 tulkintaa, SEUT 107 artiklan 1 kohdan tulkintaa yrityksen käsitteen osalta ja asetuksen 2015/1589 16 artiklan 3 kohdan tulkintaa siltä osin kuin on kyse perusteista, joiden avulla voidaan määrittää metsämaiden vaihdon yhteydessä maa-alueiden hankinnassa saadun valtiontuen määrä, kun otetaan huomioon vaihdettujen metsäalueiden markkinahinnan laskemista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Unionin tuomioistuin lausui näistä kysymyksistä 19.10.2023 antamassaan tuomiossa Ministar na zemedelieto, hranite i gorite (C‑325/22, EU:C:2023:793).
28
Tässä tilanteessa komissio päätti nostaa nyt kyseessä olevan kanteen.
Kanne
29
Kanteensa tueksi komissio vetoaa kolmeen kanneperusteeseen. Ensimmäinen kanneperuste koskee sitä, ettei päätöstä 2015/456 ole pantu täytäntöön asetetussa määräajassa. Toinen kanneperuste koskee sitä, että kyseessä olevan valtiontuen takaisinperintä on tuottanut hyvin rajallisen tuloksen. Kolmas kanneperuste koskee sellaisten seikkojen puuttumista, jotka osoittaisivat, että päätöksen 2015/456 täytäntöönpano on täysin mahdotonta.
30
Bulgarian tasavalta vaatii, että kanne on hylättävä perusteettomana.
Alustavat huomautukset
31
On huomautettava, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ilmenee, että jäsenvaltion, jolle päätös, jossa se velvoitetaan perimään sisämarkkinoille soveltumattomiksi todetut sääntöjenvastaiset tuet takaisin, on osoitettu, on SEUT 288 artiklan neljännen kohdan mukaisesti toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet kyseisen päätöksen täytäntöönpanon varmistamiseksi. Jäsenvaltion on saatava maksettavat summat perityiksi tehokkaasti takaisin kyseisen tuen antamasta kilpailuedusta aiheutuvan kilpailun vääristymän poistamiseksi (tuomio12.5.2021, komissio v. Kreikka (Tuet maataloustuottajille), C‑11/20, EU:C:2021:380, 33 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen ja tuomio 20.1.2022, komissio v. Kreikka (Valtiontuen takaisinperintä – Ferronickel), C‑51/20, EU:C:2022:36, 55 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
32
Asetuksen 2015/1589 16 artiklan 3 kohdan mukaan komission päätöksellä sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi todetun tuen takaisinperintä on toteutettava, kuten asetuksen johdanto-osan 25 perustelukappaleestakin ilmenee, viipymättä ja asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti, jos ne mahdollistavat mainitun päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon, ja tällainen edellytys ilmentää unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä vahvistetun tehokkuusperiaatteen vaatimuksia (tuomio 15.9.2022, Fossil (Gibraltar), C‑705/20, EU:C:2022:680, 40 kohta). Tässä tarkoituksessa asianomaisten jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki oikeudellisissa järjestelmissään käytettävissä olevat tarpeelliset toimenpiteet, mukaan lukien tilapäiset toimet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin lainsäädännön soveltamista (tuomio 12.5.2021, komissio v. Kreikka (Tuet maataloustuottajille), C‑11/20, EU:C:2021:380, 34 kohta).
33
Näin ollen asetetun määräajan jälkeen eli myöhässä tapahtunut takaisinperintä ei täytä EUT-sopimuksen vaatimuksia. Vakiintuneesta oikeuskäytännöstä ilmenee tältä osin, että SEUT 108 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan soveltamisen viiteajankohta on siinä päätöksessä määrätty päivämäärä, jonka täytäntöönpanon laiminlyönti on riitautettu, tai mahdollisesti ajankohta, jonka komissio on myöhemmin vahvistanut (tuomio 12.2.2015, komissio v. Ranska, C‑37/14, EU:C:2015:90, 55 ja 56 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen ja tuomio 29.4.2021, komissio v. Espanja (Maanpäällinen digitaalitelevisioverkko Castilla-La Manchassa), C‑704/19, EU:C:2021:342, 50 kohta).
34
Tältä osin vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan niitä tapauksia lukuun ottamatta, joissa takaisin perimisestä tehty päätös on kumottu SEUT 263 artiklan nojalla, ainoa mahdollinen peruste, johon jäsenvaltio voi vedota puolustautuakseen komission SEUT 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti nostamaa jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevaa kannetta vastaan, on täydellinen mahdottomuus panna sille osoitettu päätös täytäntöön (tuomio 11.9.2014, komissio v. Saksa, C‑527/12, EU:C:2014:2193, 48 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen ja vastaavasti tuomio 12.5.2021, komissio v. Kreikka (Tuet maataloustuottajille), C‑11/20, EU:C:2021:380, 40 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
35
Oikeuskäytännön mukaan täytäntöönpanon täydellistä mahdottomuutta koskeva edellytys ei täyty silloin, jos vastaajana oleva jäsenvaltio vain ilmoittaa komissiolle, että päätöksen toimeenpanossa on oikeudellisia, poliittisia tai käytännön vaikeuksia, ja jos se ei ryhdy todellisiin toimenpiteisiin kyseisiä yrityksiä vastaan periäkseen valtiontuen takaisin ja jos se ei ehdota komissiolle sellaisia vaihtoehtoisia päätöksen täytäntöönpanotapoja, joiden avulla nämä vaikeudet voitaisiin voittaa (tuomio 14.12.2006, komissio v. Espanja, C‑485/03–C‑490/03, EU:C:2006:777, 74 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen ja tuomio 12.5.2021, komissio v. Kreikka (Tuet maataloustuottajille)C‑11/20, EU:C:2021:380, 43 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
36
Nyt käsiteltävässä asiassa tämän tuomion 33 kohdassa mainitussa oikeuskäytännössä tarkoitetusta viiteajankohdasta on aluksi todettava, että on kiistatonta, että päätöksen 2015/456 täytäntöönpanon päivämäärä oli 5.9.2015 ja että Bulgarian tasavalta ei ole pyytänyt komissiota vahvistamaan lisäaikaa tätä täytäntöönpanoa varten. Lisäksi, kuten tämän tuomion 1 kohdassa on muistutettu, komissio itse on vaatimuksissaan rajannut kanteen siihen, ettei Bulgarian tasavalta ole noudattanut päätöksen 2015/456 4–6 artiklan mukaisia velvoitteitaan säädetyssä määräajassa. SEUT 108 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan soveltamisen viiteajankohta on käsiteltävässä asiassa siis 5.9.2015.
37
Näin ollen komission toisessa kanneperusteessaan esittämillä perusteluilla, joiden mukaan se kyseenalaistaa yhtäältä 7.11.2017 riippumattomaksi asiantuntijaksi valitun Agrolesproektin riippumattomuuden ja toisaalta sellaisten arviointimenetelmien soveltamisen, jotka eivät komission mukaan kuvastaneet todellista markkinahintaa, ei ole merkitystä nyt käsiteltävän kanteen tutkimisen kannalta.
38
Näin ollen ainoastaan ensimmäinen ja kolmas kanneperuste on tutkittava tämän tuomion 31–35 kohdassa mainitun oikeuskäytännön valossa.
Ensimmäinen kanneperuste
Asianosaisten lausumat
39
Komissio toteaa, että Bulgarian tasavalta laati 26.11.2014 luettelon toimista, jotka täyttivät asetuksen N:o 1998/2006 edellytykset. Se lisää, että vuosina 2014–2017 Bulgarian tasavalta järjesti viisi menettelyä sellaisen asiantuntijan valitsemiseksi, jonka tehtävänä oli määrittää vaihdettujen metsäalueiden markkinahinta, ja että päätöksessä 2015/456 säädetyn kyseisen päätöksen täytäntöönpanolle asetetun määräajan päättyessä eli 5.9.2015 oli edelleen käynnissä teknisten eritelmien laatiminen asiantuntijan valintaa koskevaa kolmatta tarjouspyyntömenettelyä varten.
40
Komissio väittää, että Bulgarian tasavalta ei ollut 5.9.2015 pannut päätöstä 2015/456 täytäntöön, koska kyseistä valtiontukea ei ollut peritty takaisin tuensaajilta ja koska kyseisen päätöksen 6 artiklassa säädettyjä tietojen toimittamista koskevia velvoitteita ei ollut noudatettu.
41
Bulgarian tasavalta kiistää tämän ensimmäisen kanneperusteen perusteltavuuden.
42
Bulgarian tasavalta väittää ensinnäkin, että se, että kyseessä olevan valtiontuen saajia on suuri määrä, on merkityksellinen oikeudellinen ja tosiseikkoja koskeva monitahoinen seikka, joka on otettava huomioon, kun vahvistetaan asianmukainen ja kohtuullinen määräaika päätöksen 2015/456 täytäntöönpanolle. Takaisinperintä koski 132:n metsämaan vaihtotapahtuman yhteydessä myönnettyä valtiontukea ja vastasi yhteensä 2500 maa-aluetta ja sen laskenta perustui lukuisiin yksittäisiin tekijöihin. Lisäksi päätöksen 2015/456 täytäntöönpanolle asetettu 12 kuukauden määräaika sisältää ajanjakson, jonka kuluessa tuensaajat voivat käyttää oikeuttaan hakea muutosta perintämääräyksiin, joissa todetaan julkinen saatava. Bulgarian tasavalta korostaa, että tällaisia määräyksiä vastaan on pantu vireille 68 oikeudenkäyntiä kansallisissa tuomioistuimissa. Se, että nämä edunsaajat käyttävät oikeuttaan tehokkaaseen oikeussuojaan, ei riipu Bulgarian hallituksen tahdosta. Näin ollen päätöksessä 2015/456 sen täytäntöönpanolle asetettu 12 kuukauden määräaika ei ole kohtuullinen.
43
Bulgarian tasavalta väittää toiseksi toteuttaneensa useita toimenpiteitä asetetussa määräajassa laatimalla tarjouspyyntöä koskevat tarjouseritelmät sellaisen asiantuntijan nimeämiseksi, jonka tehtävänä on arvioida vaihdettujen metsäalueiden markkinahinta. Se, ettei ensimmäisessä tarjouskilpailussa tehty tarjousta, on seikka, johon Bulgarian hallitus ei ole voinut vaikuttaa. Seuraava vuonna 2015 aloitettu tarjouspyyntömenettely peruutettiin komission pyynnöstä sen yksiköille tehdyn kantelun johdosta ilman, että komissio olisi ottanut huomioon sitä, että kyseisessä kantelussa mainittiin pelkkiä arvioita eikä todellisia myyntihintoja.
44
Bulgarian tasavalta toteaa lisäksi laatineensa päätöksen 2015/456 johdanto-osan 180 perustelukappaleessa vahvistetuissa määräajoissa luettelon 132 metsämaan vaihtokaupoista, jotka toteutettiin 1.1.2007 ja 27.1.2009 välisenä aikana, yksilöineensä ne tuensaajat, joilta valtiontuki oli perittävä takaisin, ja laatineensa luettelon tuensaajista, jotka saivat vähämerkityksistä tukea. Se väittää pyrkineensä varmistamaan päätöksen 2015/456 täysimääräisen ja tehokkaan täytäntöönpanon asettamalla asiantuntijan valitsemiseksi vuosina 2016 ja 2017 järjestetyissä tarjouspyyntömenettelyissä vaatimuksen, jonka mukaan kaikki nämä 132 toimea on tutkittava ja vaihdettujen metsäalueiden markkina-arvo on määritettävä. Bulgarian hallitus on valinnut riippumattoman asiantuntijan, tutkinut kyseiset toimenpiteet, joista 103 tapauksessa takaisinperintä on ollut perusteltua, ja laskenut maksettavien tukien tarkan määrän. Vuosina 2019 ja 2020 Bulgarian hallitus antoi 98 perintämääräystä näiden tukien takaisinperimiseksi.
45
Komissio väittää vastauskirjelmässään ensinnäkin, että koska SEUT 263 artiklan neljännen kohdan nojalla ei ole nostettu kumoamiskannetta päätöksestä 2015/456, Bulgarian tasavallan oli pantava kyseinen päätös täytäntöön siinä asetetussa määräajassa. Kyseinen jäsenvaltio on lisäksi riitauttanut tämän määräajan ensimmäisen kerran vastineessaan.
46
Toiseksi päätöksen 2015/456 täytäntöönpano eli valtiontuen takaisinperiminen on tulosta eikä keinoja koskeva velvollisuus. Pelkkä tarjouspyyntömenettelyjen järjestäminen asiantuntijan valitsemiseksi ei riitä sen toteamiseen, että kyseinen päätös on pantu täytäntöön. Komissio katsoo lisäksi, ettei sen voida katsoa olevan vastuussa tarjouspyyntömenettelyn järjestämiseen ja asiantuntijan valintaan liittyvistä sääntöjenvastaisuuksista.
47
Kolmanneksi sen perusteella, että on annettu 98 perintämääräystä, ei voida katsoa, että valtiontuki on peritty takaisin. Jos asia on vireillä kansallisissa tuomioistuimissa, Bulgarian viranomaisten, myös kyseisten tuomioistuinten, olisi toteutettava kaikki tarvittavat oikeusjärjestelmänsä mukaiset toimenpiteet, mukaan lukien väliaikaiset toimenpiteet, päätöksen 2015/456 välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi. Velvollisuus varmistaa kyseisen päätöksen täysi tehokkuus ja päätyä ratkaisuun, joka on sillä tavoitellun päämäärän mukainen, edellyttää nimittäin sen takaamista, ettei kyseisen tuen saajilla ole edes väliaikaisesti käytettävissään kyseistä tukea. Se, että kansallinen tuomioistuinmenettely lykkää automaattisesti riidanalaisen takaisinperintämääräyksen vaikutuksia ja estää kyseisen tuen tehokkaan takaisinperinnän, merkitsee itsessään unionin oikeuden ja erityisesti tehokkuusperiaatteen loukkaamista päätöksen 2015/456 täytäntöönpanon yhteydessä.
48
Bulgarian tasavalta väittää vastauskirjelmässään ensinnäkin, ettei se ole voinut arvioida päätöksessä 2015/456 sen täytäntöönpanolle asetetun määräajan kohtuullisuutta ennen kuin se on joutunut kohtaamaan päätöksen aiheuttamat vaikeudet. Lisäksi Bulgarian viranomaiset ilmoittivat jo alustavasta tutkintavaiheesta lähtien vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti komissiolle, ettei objektiivinen vertailu kiinteistömarkkinoilla toteutettujen liiketoimien hintatasoihin ollut mahdollista.
49
Toiseksi komissio ei ole päätöksessä 2015/456 ottanut huomioon Bulgarian viranomaisten toimittamia tietoja asianomaisten notaarin vahvistamien asiakirjojen mukaisesta kiinteän omaisuuden arvosta suunnitellakseen ja ehdottaakseen näille viranomaisille keinoa saada todellinen markkinahinta, jonka komissio mainitsee kyseisessä päätöksessä.
50
Kolmanneksi Bulgarian tasavalta on toteuttanut konkreettisia toimenpiteitä, joilla pyritään siihen, että valtiontuen saajilla ei ole tukea käytettävissään edes väliaikaisesti. Näin ollen vuonna 2009 hyväksytyn moratorion mukaisesti niillä on valtiolta saatuihin metsämaihin pelkkä omistusoikeus mutta ei rakennusoikeutta, mikä alentaa näiden alueiden arvoa. Nämä tuensaajat kärsivät itse tappiota, eikä kilpailu näin ollen tosiasiallisesti vääristy. Komissio ei siten ole mitenkään onnistunut osoittamaan, ettei kyseinen moratorio ollut päätöksen 2015/456 tehokas täytäntöönpanotoimenpide.
Unionin tuomioistuimen arviointi asiasta
51
Aluksi on huomautettava, että SEUT 108 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan soveltamisen viiteajankohta on käsiteltävässä asiassa 5.9.2015.
52
On todettava, että on kiistatonta, että Bulgarian viranomaiset toimittivat 17.10.2014 luettelon niistä metsämaiden vaihtokaupoista, jotka täyttivät vähämerkityksisen tuen edellytykset. Bulgarian tasavalta väittää, että komissio ilmoitti 22.10.2014 Bulgarian viranomaisille, että kyseinen luettelo oli laadittu asianmukaisesti, minkä komissio vahvisti istunnossa.
53
Näin ollen on katsottava, että komissio on todennut, että kyseisessä luettelossa mainittuja metsämaiden vaihtokauppoja on pidettävä vähämerkityksisinä tukina eikä Bulgarian viranomaisten tarvitse periä niitä takaisin päätöksen 2015/456 täytäntöönpanon yhteydessä.
54
Ensinnäkin päätöksen 2015/456 4 ja 5 artiklassa säädetystä velvollisuudesta periä valtiontuki takaisin on todettava, että Bulgarian tasavalta ei ole missään vaiheessa kiistänyt velvollisuuttaan periä kyseinen tuki takaisin ja että se on ryhtynyt konkreettisiin toimenpiteisiin takaisin perimiseksi.
55
Bulgarian tasavallan kirjelmistä ilmenee kuitenkin yhtäältä, että kuusi metsämaiden vaihtokauppaa purettiin aikaisintaan vuonna 2020.
56
Toisaalta on täsmennettävä, että unionin tuomioistuin esitti menettelyn kuluessa Bulgarian tasavallalle kysymyksen, johon Bulgarian viranomaisten oli vastattava kirjallisesti ja jossa pyydettiin täsmentämään ne metsämaiden vaihtokaupat, jotka johtivat myönnetyn valtiontuen tosiasialliseen takaisinperintään, muutoin kuin vaihtokaupan purkamisella, ja komission hyväksymän määrän osalta. Bulgarian tasavalta toimitti vastauksena tähän kysymykseen luettelon näistä toimista, joista ilmenee, että kaikki takaisinperinnät tapahtuivat 5.9.2015 jälkeen.
57
Tältä osin Bulgarian tasavalta ei väitä, että se olisi ennen 5.9.2015 tosiasiallisesti perinyt takaisin päätöksessä 2015/456 todettua valtiontukea vastaavat määrät.
58
Näin ollen muista kuin tämän tuomion 53 kohdassa mainitussa luettelossa mainituista vaihtokaupoista on todettava komission tavoin, että Bulgarian tasavalta ei ollut tosiasiallisesti perinyt valtiontukea edes osittain takaisin päätöksen 2015/456 4 ja 5 artiklan mukaisesti.
59
Bulgarian tasavallan esittämillä argumenteilla ei voida kyseenalaistaa tätä toteamusta.
60
Ensinnäkin siltä osin kuin Bulgarian tasavalta väittää, että päätöksessä 2015/456 sen täytäntöönpanemiseksi asetettu määräaika ei ollut kohtuullinen ja vetoaa näin implisiittisesti kyseisen päätöksen lainvastaisuuteen nyt käsiteltävän kanteen yhteydessä, mainittu argumentti on hylättävä.
61
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltio ei voi vedota päätöksen lainvastaisuuteen puolustautuakseen jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevaa sellaista kannetta vastaan, joka perustuu kyseisen päätöksen täytäntöönpanon laiminlyöntiin, paitsi jos päätöksen on katsottava olevan mitätön. Unionin oikeuden tällaisen toimen laillisuus on riitautettava erillisessä menettelyssä, toisin sanoen SEUT 263 artiklassa tarkoitetulla kumoamiskanteella. (ks. mm. tuomio 12.2.2015, komissio v. Ranska, C‑37/14, EU:C:2015:90, 77 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen ja tuomio 29.4.2021, komissio v. Espanja (maanpäällinen digitaalitelevisioverkko Castilla-La Manchassa), C‑704/19, EU:C:2021:342, 69 kohta oikeuskäytäntöviitauksineen). Bulgarian tasavalta ei kuitenkaan ole nostanut kumoamiskannetta päätöksestä 2015/456, eikä sen argumentaatioon sisälly mitään seikkaa, jonka perusteella päätös voisi olla mitätön.
62
Kuten tämän tuomion 36 kohdassa on todettu, on lisäksi kiistatonta, ettei Bulgarian tasavalta ole pyytänyt päätöksessä 2015/456 sen täytäntöönpanoa varten säädetyn määräajan pidentämistä.
63
Siltä osin kuin tämän tuomion 60 kohdassa esitetyt Bulgarian tasavallan perustelut on ymmärrettävä siten, että niillä pyritään vetoamaan siihen, ettei päätöstä 2015/456 voida panna täytäntöön asetetussa määräajassa, nämä väitteet tutkitaan kolmannen kanneperusteen yhteydessä.
64
Toiseksi siltä osin kuin Bulgarian tasavalta väittää, että se on toteuttanut säädetyssä määräajassa lukuisia toimenpiteitä eli laatinut tarjouspyyntöasiakirjat tarjouskilpailua varten, jonka tarkoituksena oli valita asiantuntija arvioimaan vaihdettujen metsäalueiden markkinahinta, ja käynnistänyt tarjouskilpailumenettelyt, vaatinut vuosina 2016 ja 2017 järjestettyjen tarjouspyyntömenettelyjen osalta, että 132 vaihtokauppaa tutkitaan ja määritetään vaihdettujen metsämaiden markkina-arvo, sekä laskenut saatujen tukien tarkan määrän ja antanut tukien takaisinperintämääräykset, on todettava, että riippumatta siitä, milloin kyseiset toimenpiteet tosiasiallisesti toteutettiin, mikään niistä ei merkitse valtiontuen määrien tosiasiallista takaisinperimistä päätöksen 2015/456 4 ja 5 artiklan mukaisesti, koska kyseinen päätös merkitsee tuloksen saavuttamista koskevaa velvollisuutta (ks. vastaavasti tuomio 14.4.2011, komissio v. Puola, C‑331/09, EU:C:2011:250, 56 ja 57 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
65
Kolmanneksi Bulgarian tasavallan argumentti, jonka mukaan olisi toteutettu konkreettisia toimenpiteitä, joilla pyrittiin siihen, että valtiontuen saajat eivät saisi edes väliaikaisesti kyseistä tukea, on hylättävä, koska niitä ei voida pitää päätöksen 2015/456 täytäntöönpanotoimenpiteinä.
66
Bulgarian tasavalta nimittäin väittää, että kyseisten toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen kyseisillä tuensaajilla oli valtiolta saatuihin metsämaihin pelkkä omistusoikeus mutta ei minkäänlaista rakennusoikeutta näihin alueisiin, mikä alensi näiden maa-alueiden arvoa.
67
Kuten Bulgarian tasavallan kirjelmistä ja istunnossa käydyistä keskusteluista ilmenee, nämä toimenpiteet on kuitenkin toteutettu ennen päätöksen 2015/456 antamista, koska sen jälkeen, kun Bulgarian viranomaiset olivat panneet vuonna 2009 täytäntöön vaihdettujen maa-alueiden käyttötarkoituksen muuttamista koskevan moratorion, kyseiset viranomaiset kielsivät vuonna 2011 annetulla lailla rakentamisen näille maa-alueille.
68
Toisaalta on niin, että koska päätöksessä 2015/456 on katsottu, että viranomaisten päätös hyväksyä valtiolta saatujen maa-alueiden käyttötarkoituksen muutos ei ole SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, mitään tukea ei ole perittävä takaisin tämän osalta. Sen perusteella, että valtiolta metsämaiden vaihtokaupan seurauksena saaduille maa-alueille ei voida rakentaa, ei myöskään voida päätellä, että taloudellista etua, joka päätöksen 2015/456 mukaan perustuu tällaiseen vaihtokauppaan, ei enää ole.
69
Toiseksi siltä osin kuin on kyse päätöksen 2015/456 6 artiklassa säädetystä velvollisuudesta, jonka mukaan Bulgarian tasavallan oli toimitettava tietty määrä tietoja kyseisen päätöksen tiedoksi antamista seuraavien neljän kuukauden, kahdeksan kuukauden ja 12 kuukauden kuluessa, kyseinen jäsenvaltio väittää laatineensa päätöksen 2015/456 johdanto-osan 180 perustelukappaleessa vahvistetuissa määräajoissa luettelon 132:sta vuosina 2007–2009 toteutetusta metsämaan vaihtokaupasta, yksilöineensä ne tuensaajat, joilta valtiontuki oli perittävä takaisin, ja laatineensa luettelon tuensaajista, jotka olivat saaneet vähämerkityksistä tukea.
70
Riippumatta ajankohdista, joina nämä toimenpiteet on toteutettu, on todettava, ettei niiden toteuttamisen perusteella voida katsoa, että Bulgarian tasavalta olisi toimittanut komissiolle tiedot, jotka sen oli toimitettava sille päätöksen 2015/456 6 artiklan mukaisesti.
71
Mainitut toimenpiteet eivät nimittäin vastaa päätöksen 2015/456 6 artiklan 1–3 kohdassa kuvattuja tietoja. Kuten tämän tuomion 54–68 kohdasta ilmenee, on lisäksi niin, että koska Bulgarian tasavalta ei ole päätöksessä 2015/456 säädetyssä määräajassa edes osittain tosiasiallisesti perinyt valtiontukea takaisin, ei voida katsoa, että kyseinen jäsenvaltio olisi ilmoittanut komissiolle ennen 5.9.2015 kaikki kyseisen päätöksen 6 artiklan 4 kohdassa mainitut toimenpiteet ja tiedot.
72
Edellä esitettyjen seikkojen perusteella ensimmäinen kanneperuste on hyväksyttävä.
Kolmas kanneperuste
Asianosaisten lausumat
73
Komissio huomauttaa, että jäsenvaltioiden on osoitettava, että ne ovat yrittäneet vilpittömässä mielessä periä valtiontuen takaisin ja tehdä komission kanssa yhteistyötä SEU 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti mahdollisten vaikeuksien voittamiseksi. Komissio katsoo, ettei näin ole nyt käsiteltävässä asiassa. Se toteaa, että sen käytettävissä olevien tietojen mukaan päätöstä 2015/456 ei ollut vielä pantu täysimääräisesti täytäntöön sen kannekirjelmän jättämispäivänä.
74
Komissio väittää ensinnäkin, että 102:sta tuensaajasta 66 riitautti takaisinperintämääräykset kansallisissa tuomioistuimissa, mikä viivästytti päätöksen 2015/456 täytäntöönpanoa ja mahdollisia uusia hallinnollisia menettelyjä ja tuomioistuinmenettelyjä.
75
Yhtäältä toimivaltaisilla kansallisilla viranomaisilla ja kansallisilla tuomioistuimilla on velvollisuus taata päätöksen 2015/456 täysi tehokkuus ja päätyä ratkaisuun, joka vastaa kyseisellä päätöksellä tavoiteltua päämäärää eli sen takaamista, että valtiontuen saajilla ei edes väliaikaisesti ole käytettävissään valtiontukea vastaavia varoja. Kansalliset tuomioistuimet eivät näin ollen voi soveltaa kyseisen tuen määrän laskentamenetelmää, jolla neutraloidaan kyseisessä päätöksessä yksilöity taloudellinen etu. Bulgarian tasavalta ei myöskään vetoa valtiontuen takaisinperintämääräyksen täytäntöönpanon lykkäämiseen päätöksen 2015/456 pätevyyttä koskevien epäilyjen perusteella, olivatpa nämä epäilyt peräisin tästä jäsenvaltiosta SEUT 263 artiklan nojalla nostetun kumoamiskanteen yhteydessä tai kansallisista tuomioistuimista.
76
Toisaalta komissio väittää, että siltä osin kuin Bulgarian tasavalta katsoo, että Bulgarian oikeuden mukaan vireillä oleviin oikeudenkäynteihin tai lainvoimaisiin ratkaisuihin ei voida vaikuttaa, kansallisella tuomioistuimella on velvollisuus varmistaa unionin oikeussääntöjen täysimäärinen vaikutus jättämällä tarvittaessa omasta aloitteestaan soveltamatta kaikkia niiden kanssa ristiriidassa olevia kansallisen lainsäädännön säännöksiä. Näin ollen kansallisten tuomioistuinten ratkaisujen, joilla tosiasiallisesti neutraloidaan tuen takaisinperintä, lainvoima ei ole seikka, joka osoittaisi komission päätöksen täytäntöönpanon täydellisen mahdottomuuden.
77
Toiseksi komissio korostaa, että täyttääkseen velvollisuutensa periä asianomainen valtiontuki takaisin jäsenvaltion on annettava uusia säädöksiä tai jätettävä soveltamatta sellaisia kansallisen oikeuden säännöksiä, jotka estävät sitä panemasta täytäntöön päätöstä, jossa määrätään sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinperimisestä, ja sen on ratkaistava kohdatut vaikeudet nopeasti. Näin ollen valtion omaisuudesta annetun lain täydentäviä säännöksiä, joita oikeudelliset asiantuntijat soveltavat, olisi muutettava tai niitä olisi jätettävä soveltamatta, jotta päätöksellä 2015/456 olisi täysi vaikutus, mikä kuuluu kokonaisuudessaan Bulgarian tasavallan toimivaltaan.
78
Bulgarian tasavalta kiistää kolmannen kanneperusteen perusteltavuuden.
79
Bulgarian tasavalta väittää ensinnäkin, että yksityisten välisten liiketoimien vähäisen määrän vuoksi Agrolesproektin oli objektiivisesti mahdotonta löytää markkinoilta vastaavia liiketoimia laatiakseen vaihdetun metsämaan markkinahintoja koskevia arvioita, jotka olisivat voineet täyttää todellista markkinahintaa koskevat vaatimukset, joita komissio ei ole perustellut.
80
Bulgarian tasavalta väittää toiseksi, että kansalliset tuomioistuimet ovat kumonneet perintämääräykset nojautumalla oikeudellisten asiantuntijoiden kertomuksiin, jotka on laadittu valtion omaisuudesta annetun lain täydentävien säännösten 1a §:n 2 ja 4 kohdassa säädettyjen kansallisten arviointiperusteiden mukaisesti. Tältä osin 19.10.2023 annetusta tuomiosta Ministar na zemedelieto, hranite i gorite (C‑325/22, EU:C:2023:793, 60 kohta) ilmenee Bulgarian tasavallan mukaan, että kyseisen 1a §:n 2 ja 4 kohta ovat SEUT 107 artiklan 1 kohdan ja asetuksen 2015/1589 16 artiklan 3 kohdan mukaisia. Näin ollen Bulgarian tuomioistuinten ratkaisut ovat unionin oikeuden mukaisia.
81
Lisäksi Varhoven administrativen sad on Bulgarian tasavallan vastineen jättämispäivänä antamissaan tuomioissa torjunut jyrkästi mahdollisuuden käyttää maata eri käyttötarkoitukseen. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan on kuitenkin niin, että koska täytäntöönpanon täydellinen mahdottomuus voi olla luonteeltaan oikeudellista silloin, kun se johtuu kansallisten tuomioistuinten antamista ratkaisuista, kunhan nämä ratkaisut ovat unionin oikeuden mukaisia, tästä seuraa Bulgarian tasavallan mukaan, että se on nyt käsiteltävässä asiassa ollut tällaisen mahdottomuuden edessä.
82
Kolmanneksi Bulgarian tasavalta väittää, että se on asetetussa määräajassa saattanut komission arvioitavaksi valtiontuen takaisinperintään liittyvät ongelmat ja pyytänyt ohjeita, joilla kansalliset tuomioistuimet velvoitetaan noudattamaan näitä ohjeita. Koska komissio ei ollut antanut sille näitä ohjeita ja näin ollen laiminlöi vilpitöntä yhteistyötä koskevan velvollisuutensa, maatalous-, elintarvike- ja metsätalousministerin edustajat pyysivät perintämääräyksiä koskevien muutoksenhakumenettelyjen yhteydessä, että unionin tuomioistuimelle esitetään ennakkoratkaisupyyntö, mikä johti 19.10.2023 annettuun tuomioon Ministar na zemedelieto, hranite i gorite (C‑325/22, EU:C:2023:793), jossa Bulgarian viranomaisille annettiin uusia mahdollisuuksia toteuttaa jatkotoimia päätöksen 2015/456 täytäntöönpanoon liittyvien vaikeuksien voittamiseksi.
83
Neljänneksi Bulgarian tasavalta muistuttaa, ettei komissio ole maininnut päätöksessä 2015/456 eikä myöhemmässä vaiheessa erityistä menetelmää vaihdettujen metsämaiden markkinahintojen arvioimiseksi. Lisäksi siltä osin kuin on kyse komission väitteistä, jotka koskevat laadittujen arviointien epäluotettavuutta, komissio ei ilmoita kannekirjelmässään eikä sen liitteissä täsmällistä tai likimääräistä todellisen markkinahinnan arvoa.
84
Komissio korostaa vastauskirjelmässään ensinnäkin, ettei 19.10.2023 annetusta tuomiosta Ministar na zemedelieto, hranite i gorite (C‑325/22, EU:C:2023:793) ilmene, että kansalliset tuomioistuimet laskisivat valtiontuen määrän tavalla, joka johtaa päätöksen 2015/456 täytäntöönpanoon, tai että valtion omaisuudesta annettuun lakiin perustuva menetelmä johtaisi todellisen markkinahinnan asianmukaiseen laskemiseen. Se toteaa, että unionin tuomioistuin on katsonut, että kansallisen tuomioistuimen on otettava huomioon yhtäältä notaarin asiakirjoissa mainittujen hintojen aliarvostus ja toisaalta se, että luotettavan vertailun mahdollistamiseksi analogisesti huomioon otettavien myyntien määrä on riittämätön. Varhoven administrativen sadin 20.4.2021 antamasta tuomiosta ilmenee, ettei näitä kahta tekijää ole otettu huomioon sovellettaessa valtion omaisuudesta annettuun lakiin perustuvaa menetelmää.
85
Lisäksi komission mukaan on selvää, että kansallisten tuomioistuinten ratkaisut eivät ole unionin oikeuden mukaisia, koska oikeudelliset asiantuntijat, jotka laskivat vaihdettujen metsämaiden markkinahinnat muun muassa notaarin vahvistamiin asiakirjoihin sisältyvien tietojen perusteella, neutraloivat valtiontuen takaisinperinnän 58 tapauksessa.
86
Toiseksi komissio kiistää, että sen olisi löydettävä ratkaisu väitettyyn oikeudelliseen mahdottomuuteen periä sääntöjenvastainen valtiontuki takaisin kansallisen lainsäädännön nojalla. Se korostaa, että täydellisen oikeudellisen mahdottomuuden käsite on ymmärrettävä suppeasti, jotta ei heikennettäisi unionin oikeuden ensisijaisuutta ja tehokkuutta, eikä se voi perustua sellaisen kansallisen oikeudellisen kehyksen olemassaoloon, joka estää tehokkaan takaisinperinnän. Se katsoo lisäksi, että päätöksen 2015/456 johdanto-osan 172–179 perustelukappaleessa annetaan Bulgarian tasavallalle useita mahdollisuuksia selviytyä valtiontuen takaisinperinnän monimutkaisuudesta.
87
Kolmanneksi komissio täsmentää, että vastauskirjelmän jättämispäivänä Bulgarian tasavalta toimitti tietoja ainoastaan vireillä olevissa kansallisissa tuomioistuinmenettelyissä lasketuista valtiontuen määristä. Komissio ei sitä vastoin ole saanut lopullisia tietoja takaisin perittävien määrien laskemisesta.
88
Bulgarian tasavalta väittää vastauskirjelmässään, että se on muuttanut metsäalueilla sijaitsevien maa-alueiden arvioinnista annetun asetuksen (Naredba za otsenka na pozemleni imoti v gorski teritorii; DV nro 63, 16.8.2011, muutettuna ja täydennettynä DV nro 34, 3.5.2016) 6 §:n säännöksiä päätöksen 2015/456 täytäntöön panemiseksi. Agrolesproektin arviointilausunnoissa määritetyt vaihdetun metsämaan markkinahinnat saatiin tämän muutoksen ansiosta ja huolimatta siitä, että markkinoilla ei ole ollut riittävästi vastaavia liiketoimia.
89
Bulgarian tasavallan mukaan on myös olemassa objektiivinen oikeudellinen mahdottomuus, joka johtuu siitä, että kansalliset tuomioistuimet soveltavat valtion omaisuudesta annetun lain täydentävien säännösten 1a §:n 2 ja 4 kohtaa, mikä on 19.10.2023 annetun tuomion Ministar na zemedelieto, hranite i gorite (C‑325/22, EU:C:2023:793) mukaista. Näissä säännöksissä mainitut kriteerit edellyttävät, että asiantuntijat tutkivat vastaavia liiketoimia markkinoilla käyttämällä lähtökohtana notaarin vahvistamia asiakirjoja näistä liiketoimista, joita pidetään ominaisuuksiltaan samankaltaisten kiinteistöjen tosiasiallisina myynteinä.
Unionin tuomioistuimen arviointi asiasta
90
Ensinnäkin siltä osin kuin Bulgarian tasavalta väittää, että komissio ei ole ilmoittanut päätöksessä 2015/456 tai myöhemmässä vaiheessa erityistä menetelmää vaihdetun metsämaan markkinahintojen arvioimiseksi eikä tosiasiallisen markkinahinnan täsmällistä tai likimääräistä arvoa, on huomautettava, että komissio on todellisuudessa ilmoittanut kolme menetelmää, joita Bulgarian tasavalta voi käyttää pannakseen päätöksen 2015/456 täytäntöön ja jotka on esitetty päätöksen johdanto-osan 173–177 perustelukappaleessa.
91
Päätöksen 2015/456 johdanto-osan 177 perustelukappaleessa tarkoitettu menetelmä koskee metsämaan vaihtokaupan purkamista. Kaksi muuta menetelmää, jotka on esitetty mainitun päätöksen johdanto-osan 173–176 perustelukappaleessa, koskevat takaisin perittävän valtiontuen määrän määrittämistä joko Bulgarian tasavallan toimittamassa lausunnossa 2014/032997 ilmoitettujen vaihtokauppojen aikana voimassa olevien markkinahintojen perusteella tai sen perusteella, että riippumaton asiantuntija vahvistaa kyseisen määrän kyseisten maa-alueiden markkinahinnan arvioinnin perusteella.
92
Näissä olosuhteissa komissiolla, jolla ei ollut velvollisuutta määrittää takaisin perittävän tuen määrää, ei ollut, toisin kuin Bulgarian tasavalta väittää, velvollisuutta määrittää päätöksessä 2015/456 tai myöhemmässä vaiheessa yksityiskohtaisempia sääntöjä vaihdettujen metsämaiden markkinahintojen arvioimiseksi eikä todellisen markkinahinnan täsmällistä tai likimääräistä arvoa.
93
Toiseksi, koska Bulgarian tasavalta vetoaa siihen, että Agrolesproektin oli objektiivisesti mahdotonta löytää vastaavia liiketoimia markkinoilta vaihdetun maan markkinahintojen arvioimiseksi, on korostettava yhtäältä, että päätöksen 2015/456 johdanto-osan 176 perustelukappaleessa säädetty mahdollisuus käyttää näiden hintojen arviointia asiantuntijan avulla ei ollut ainoa mahdollinen tapa arvioida takaisin perittävän valtiontuen määrää, kuten tämän tuomion 91 kohdassa on todettu, ja toisaalta siltä osin kuin kyseisen asiantuntijan tekemä arviointi oli mainitun päätöksen mukainen, tämän arvioinnin ei tarvinnut perustua kyseisessä kohdassa mainittuun toiseen menetelmään. Näin ollen on niin, että vaikka komissio hyväksyi Agrolesproektin valinnan, päätöksessä 2015/456 ei edellytetty asiantuntija-arvion käyttämistä, vaan tämä perustui Bulgarian viranomaisten päätökseen.
94
Tältä osin on huomautettava, että – kuten julkisasiamies on todennut ratkaisuehdotuksensa 64, 89 ja 90 kohdassa – asiantuntija saattoi olla julkinen yritys, ja unionin oikeuden ja komission päätöskäytännön nykytilassa Bulgarian tasavallalla ei ollut syytä toimittaa komissiolle tietoa siitä, että Agrolesproekt oli julkinen yritys, jossa erityisesti maatalous-, elintarvike- ja metsätalousministeriö käytti määräysvaltaa.
95
Lisäksi vaikeudet, joihin Bulgarian tasavalta on vedonnut ja jotka koskevat samankaltaisten liiketoimien löytämistä markkinoilta vaihdettujen maa-alueiden markkinahintojen arvioimiseksi, ovat käytännön ongelmia ja ne olivat kyseisen jäsenvaltion tiedossa, koska se oli ilmoittanut niistä komissiolle hallinnollisen menettelyn aikana, kuten päätöksessä 2015/456 todetaan. Tämän tuomion 35 kohdassa mainitun oikeuskäytännön mukaan tällaisten vaikeuksien perusteella ei voida katsoa, että päätöksen 2015/456 täytäntöönpanon täydellisen mahdottomuuden olemassaoloa koskeva edellytys täyttyisi käsiteltävässä asiassa.
96
Kolmanneksi siltä osin kuin Bulgarian tasavalta vetoaa siihen, että annetuista perintämääräyksistä on nostettu kanteita kansallisissa tuomioistuimissa, on todettava, ettei kyseinen jäsenvaltio väitä, että näissä menettelyissä olisi toteutettu toimenpiteitä sen varmistamiseksi, etteivät tuensaajat saa edes väliaikaisesti kyseistä tukea. Bulgarian tasavalta ei myöskään väitä, että päätöksen 2015/456 pätevyys olisi kyseenalaistettu tällaisten kanteiden yhteydessä.
97
Näin ollen tämän tuomion 35 kohdassa mainitun oikeuskäytännön mukaisesti näiden oikeudellisten vaikeuksien perusteella ei voida katsoa, että edellytys, joka koskee täydellistä mahdottomuutta panna päätös 2015/456 täytäntöön, täyttyisi nyt käsiteltävässä asiassa.
98
Neljänneksi on todettava, että siltä osin kuin Bulgarian tasavalta vetoaa päätöksen 2015/456 täytäntöönpanon täydelliseen mahdottomuuteen, joka johtuu kansallisten tuomioistuinten unionin oikeuden mukaisesti tekemistä ratkaisuista, kun otetaan huomioon 19.10.2023 annetun tuomion Ministar na zemedelieto, hranite i gorite (C‑325/22, EU:C:2023:793) sanamuoto, tämä perustelu on hylättävä.
99
Tältä osin unionin tuomioistuin on katsonut, että SEUT 107 artiklan 1 kohta ja asetuksen 2015/1589 16 artiklan 3 kohta eivät lähtökohtaisesti ole esteenä valtion omaisuudesta annetun lain täydentävien säännösten 1 a §:n 2 ja 4 momentissa säädetyn kaltaisille arviointiperusteille, joiden avulla voidaan määrittää metsäalueiden vaihdon yhteydessä maa-alueiden hankinnassa saadun valtiontuen määrä ja jotka perustuvat sellaisten rekisteröityjen kiinteistötoimien keskihintoihin, jotka koskevat ominaisuuksiltaan arvon määrittämisen kohteena olevia maa-alueita vastaavia ja niiden lähellä sijaitsevia maa-alueita, joissa vähintään yksi osapuolista on elinkeinonharjoittaja ja jotka on tehty arvon määrittämistä edeltäneiden 12 kuukauden aikana (ks. vastaavasti tuomio 19.10.2023, Ministar na zemedelieto, hranite i gorite, C‑325/22, EU:C:2023:793, 56 ja 60 kohta).
100
Unionin tuomioistuin on kuitenkin lisännyt, että tällaisten arviointiperusteiden soveltamisen on oltava kyseisen tuen takaisinperintää koskevan komission päätöksen mukaista ja että niiden avulla on voitava määrittää kyseisten maa-alueiden markkinahinta vaihtokaupan hetkellä. Kuten Bulgarian tasavalta lisäksi toteaa, unionin tuomioistuin on täsmentänyt tältä osin, että on erityisesti ennakkoratkaisupyynnön esittäneen kansallisen tuomioistuimen tehtävänä selvittää, ovatko seikka, jonka mukaan kiinteistötoimien hinnat on käytännössä määritetty liian alhaisiksi verojen ja notaarikulujen määrän vähentämiseksi, sekä Bulgarian hallituksen kirjallisissa huomautuksissaan mainitsema seikka, jonka mukaan kiinteistökauppoja, jotka voidaan ottaa huomioon analogian perusteella, ei ole riittävästi luotettavan vertailun tekemiseksi, paikkansapitäviä (ks. vastaavasti tuomio 19.10.2023, Ministar na zemedelieto, hranite i gorite, C‑325/22, EU:C:2023:793, 56, 58 ja 60 kohta).
101
Vaikeudet, joihin Bulgarian tasavalta vetoaa ja jotka johtuvat lähinnä tarpeesta soveltaa valtion omaisuudesta annetun lain täydentävien säännösten 1a §:n 2 ja 4 kohtaa, kun markkinoilla on vaikea löytää vastaavia liiketoimia, jotta vaihdettujen maa-alueiden markkinahinta voitaisiin arvioida, ovat oikeudellisia ja käytännön vaikeuksia. Kuten tämän tuomion 93 kohdassa on jo todettu, nämä vaikeudet johtuvat siitä, että Bulgarian viranomaiset ovat päättäneet käyttää takaisin perittävän tuen määrän laskentamenetelmää, joka perustuu kyseessä olevien maa-alueiden markkinahinnan määrittämiseen asiantuntijan avulla. Toisaalta siltä osin kuin valtion omaisuudesta annetun lain täydentävien säännösten 1a §:n 2 ja 4 kohdan soveltaminen olisi estänyt päätöksen 2015/456 täytäntöönpanon, Bulgarian viranomaisten oli toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta niillä ei olisi tällaisia täytäntöönpanovaikeuksia, ja siten varmistettava kyseisen päätöksen täysi vaikutus.
102
Kuten unionin tuomioistuin on huomauttanut 19.10.2023 antamassaan tuomiossa Ministar na zemedelieto, hranite i gorite (C‑325/22, EU:C:2023:793, 55 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen), jos arvonmääritysmenetelmä johtaa markkina-arvosta poikkeavaan tulokseen, kansallisen tuomioistuimen on oltava soveltamatta kyseistä menetelmää kaikkia valtion elimiä – kansalliset tuomioistuimet mukaan lukien – koskevan, unionin oikeuden vastaisen oikeussäännön sivuuttamista koskevan velvollisuuden nojalla.
103
Tältä osin on korostettava, että komission on osoitettava konkreettisilla ja täsmällisillä todisteilla, että Bulgarian viranomaisten vahvistamalla markkinahinnalla ei voida varmistaa valtiontuen takaisinperintää päätöksen 2015/456 täytäntöönpanon yhteydessä.
104
Viidenneksi siltä osin kuin Bulgarian tasavalta väittää, että päätöksessä 2015/456 sen täytäntöönpanolle asetettu määräaika ei ollut kohtuullinen, ja siltä osin kuin tämä väite on ymmärrettävä siten, että sillä pyritään vetoamaan siihen, ettei päätöstä 2015/456 voitu panna täytäntöön asetetussa määräajassa, kuten tämän tuomion 63 kohdassa on todettu, mainitut perustelut on hylättävä. Kuten tämän tuomion 36 kohdassa on nimittäin huomautettu, Bulgarian tasavalta ei ole pyytänyt komissiota vahvistamaan lisäaikaa tätä täytäntöönpanoa varten.
105
Näin ollen on todettava, että päätöksen 2015/456 täytäntöönpanon viivästyminen ei ole perusteltu ja kolmas kanneperuste on hyväksyttävä.
106
Edellä esitetystä seuraa, että koska ensimmäinen ja kolmas kanneperuste on hyväksyttävä, on todettava, että Bulgarian tasavalta ei ole noudattanut päätöksen 2015/456 4–6 artiklan eikä EUT-sopimuksen mukaisia velvoitteitaan, koska se ei ole toteuttanut asetetuissa määräajoissa kaikkia päätöksen 2015/456 täytäntöönpanon edellyttämiä toimenpiteitä.
Oikeudenkäyntikulut
107
Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 138 artiklan 1 kohdan mukaan asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut. Koska komissio on vaatinut Bulgarian tasavallan velvoittamista korvaamaan oikeudenkäyntikulut ja koska tämä on hävinnyt asian, Bulgarian tasavalta on velvoitettava korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (kahdeksas jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
1)
Bulgarian tasavalta ei ole noudattanut tukiohjelmasta N:o SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) ja SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08), jonka Bulgarian tasavalta on pannut täytäntöön metsämaiden vaihtamisen yhteydessä, 5.9.2014 annetun komission päätöksen (EU) 2015/456 4–6 artiklan eikä EUT-sopimuksen mukaisia velvoitteitaan, koska se ei ole toteuttanut säädetyissä määräajoissa kaikkia kyseisen päätöksen täytäntöönpanon edellyttämiä toimenpiteitä.
2)
Bulgarian tasavalta velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: bulgaria.