61994CC0267_FI
Julkisasiamiehen ratkaisuehdotukset
Julkisasiamiehen ratkaisuehdotukset
1 Esillä olevassa asiassa Ranskan hallitus on vaatinut kumoamaan tariffi- ja tilastonimikkeistä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87(1) muuttamisesta 6 päivänä heinäkuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1641/94(2).
2 Asetuksen perustelukappaleissa (jäljempänä asetus) todetaan, että "on tarpeen täsmentää" alanimikkeen 2303 10 19 "soveltamisalaa korvaamalla 23 ryhmän [yhdistetyssä nimikkeistössä, joka on asetuksen N:o 2658/87 liitteenä] lisähuomautus 1
tämän asetuksen 1 artiklassa olevalla huomautuksella", ja tämän huomautuksen teksti on ilmeisen erilainen.
3 Sekä ensimmäinen että toinen huomautus ovat olennaisia maissigluteiinivalmisteen (corn gluten feed) tulliluokituksen osalta; maissigluteiinivalmistetta valmistetaan massatuotantona Amerikan Yhdysvalloissa ja tuodaan tämän jälkeen tullitta yhteisöön. Tämän tilanteen vuoksi Ranskan hallitus nosti esillä olevan kanteen.
4 Itse asiassa ilmeisen teknisen kysymyksen - eli yksinkertaisen huomautuksen laatiminen tietyn alanimikkeen täydentämiseksi - taustalla on todellisuudessa herkkä, kiistämättömästi taloudellisesti merkityksellinen kaupallinen ongelma, joka on ollut komission ja Amerikan Yhdysvaltojen hallituksen vaikeiden neuvottelujen aiheena. Sekä neuvottelujen käänteet että neuvottelujen lopputulos ovat nostattaneet useita puheenvuoroja Euroopan parlamentissa(3) sekä reaktioita niissä taloudellisissa piireissä, joita asia koskee.
5 Asianosaiset eivät ole yhtä mieltä kysymyksessä olevan tuotteen tulliluokituksesta: komissio luokittelee tuotteen antamallaan asetuksella nimikkeeseen 2303 (tärkkelyksenvalmistuksen jätetuotteet), kun taas Ranskan hallitus luokittelee tuotteen nimikkeeseen 2309 (valmisteet, joita käytetään eläinten ruokintaan). Kiista voitaisiin ratkaista komission väitteen puolesta, jos asetuksen pätevyys hyväksytään, koska asetuksella tehdyn lisähuomautuksen muuttamisen jälkeen "corn gluten feed" on mahdollista sisällyttää nimikkeeseen 2303.
6 Ranskan hallituksen esittämät perusteet asetuksen kiistämiseksi ovat seuraavat:
a) Kanteen kohteena oleva asetus muuttaa tietyn tuotteen tullinimikettä.
b) Asetuksen antaessaan komissio on ylittänyt toimivaltansa yhdistetyn nimikkeistön tulkitsemisessa, koska komissio on todellisuudessa muuttanut tulliluokitusta, mihin sillä ei ollut toimivaltaa.
c) Näin tehdessään komissio on rikkonut harmonoidun tavarankuvauksen ja koodauksen järjestelmästä tehtyyn yleissopimukseen liittyviä yhteisön sitoumuksia (Brysselissä 14.6.1983 tehty sopimus).
d) Asetusta rasittaa olennainen muotovirhe, koska asetusta ei ole perusteltu.
e) Lopuksi, asetuksen antaessaan komissio on käyttänyt väärin harkintavaltaansa.
Asiaa koskevat säädökset
7 Tuotteiden luokittelu yhteisen tullitariffin soveltamiseksi ja yhteisön tilastollisten tarpeiden vuoksi sisältää edellä mainitussa asetuksessa N:o 2658/87 perustetun "yhdistetyn nimikkeistön". Tätä tekstiä muutetaan usein, ja yksi tällainen muutos on nimenomaisesti esillä olevan kumoamiskanteen kohteena.
8 Asianosaiset myöntävät, että esillä oleva asia koskee yhdistetyn nimikkeistön 23 ryhmää "elintarviketeollisuuden jätetuotteet ja jätteet; valmistettu rehu". Kysymyksessä olevat nimikkeet ja alanimikkeet ovat seuraavat:
2303
Tärkkelyksenvalmistuksen jätetuotteet ja niiden kaltaiset jäteaineet, sokerijuurikasjätemassa, sokeriruokojäte ja muut sokerinvalmistuksen jätteet, rankki ja muut panimo- ja polttimojätteet, myös pelleteiksi valmistetut:
2303 10 -
Tärkkelyksenvalmistuksen jätetuotteet ja niiden kaltaiset jäteaineet:
- -
Maissitärkkelyksen valmistuksesta peräisin olevat jätetuotteet (ei kuitenkaan tiivistetty maissinvaleluvesi), kuiva-aineen valkuaisainepitoisuus:
2303 10 11
- - - suurempi kuin 40 painoprosenttia
2303 10 19
- - - enintään 40 painoprosenttia
2309
Valmisteet, joita käytetään eläinten ruokintaan.
9 Edellä mainitun lisähuomautuksen mukaan sen kohteena oleviin alanimikkeisiin 2303 10 11 ja 2303 10 19 (jotka, kuten on nähty, eroavat ainoastaan nimikkeisiin kuuluvien tuotteiden valkuaisainepitoisuuden osalta) kuuluu
"[- -] ainoastaan maissitärkkelyksen valmistuksesta peräisin olevat jätetuotteet, mutta kyseisiin nimikkeisiin eivät kuulu näiden jätetuotteiden ja muista kasveista peräisin olevien tuotteiden keskinäiset sekoitukset eivätkä myöskään edellä mainittujen jätetuotteiden ja maissista muutoin kuin märkämenetelmän avulla valmistettavan tärkkelyksen valmistusprosessista peräisin olevien tuotteiden keskinäiset sekoitukset".
10 Ensimmäinen tämän lisähuomautuksen muutos tehtiin 29 päivänä marraskuuta 1991 annetulla komission asetuksella (ETY) N:o 3492/91(4), jonka mukaan huomautuksen sanamuoto on seuraava (muutokset on merkitty kursiivilla):
"Alanimikkeisiin 2303 10 11 ja 2303 10 19 kuuluvat ainoastaan maissitärkkelyksen valmistuksesta peräisin olevat jätetuotteet, mutta kyseisiin nimikkeisiin eivät kuulu näiden jätetuotteiden ja muista kasveista peräisin olevien tuotteiden keskinäiset sekoitukset eivätkä myöskään edellä mainittujen jätetuotteiden ja maissista muutoin kuin märkämenetelmän avulla valmistettavan tärkkelyksen valmistusprosessista peräisin olevien tuotteiden keskinäiset sekoitukset. Edellä mainitut tuotteet voivat kuitenkin sisältää märkämenetelmällä saaduista maissinalkioista erotettavan maissinalkioöljyn valmistuksesta peräisin olevia jätetuotteita.
Näiden tärkkelyspitoisuus ei saa olla suurempi kuin 28 prosenttia kuiva-aineen painosta komission direktiivin 72/199/ETY(5) liitteessä I olevassa I osastossa määrätyn menetelmän mukaisesti määritettynä ja niiden rasvapitoisuus ei saa olla suurempi kuin 4,5 prosenttia kuiva-aineen painosta komission direktiivin 84/4/ETY(6) liitteessä I määrätyn menetelmän A mukaisesti määritettynä."
11 Toisella lisähuomautukseen tehdyllä kanteen kohteena olevalla muutoksella komissio lisäsi vuoden 1991 sanamuotoon olennaisen täsmennyksen, joka on muotoiltu seuraavasti (muutokset on merkitty kursiivilla):
"Korvataan asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön 23 ryhmän 1 lisähuomautus seuraavasti:
'1. Alanimikkeeseen 2303 10 19 kuuluvat ainoastaan maissitärkkelyksen valmistuksesta peräisin olevat jätetuotteet, mutta kyseisiin nimikkeisiin eivät kuulu näiden jätetuotteiden ja muista kasveista peräisin olevien tuotteiden keskinäiset sekoitukset eivätkä myöskään edellä mainittujen jätetuotteiden ja maissista muutoin kuin märkämenetelmän avulla valmistettavan tärkkelyksen valmistusprosessista peräisin olevien tuotteiden keskinäiset sekoitukset.
Edellä mainitut jätetuotteet voivat kuitenkin sisältää märkämenetelmällä saaduista maissinalkioista erotettavan maissinalkioöljyn valmistuksesta peräisin olevia jätetuotteita, märkämenetelmässä käytettyjä maissin seulomisjätteitä enintään 15 painoprosenttia sekä märkämenetelmän maissin valeluvedestä syntyviä jätetuotteita, mukaan lukien alkoholin tai muiden tärkkelyksestä johdettujen tuotteiden valmistuksessa käytettävät, maissinvaleluvedestä syntyvät jätetuotteet.
Niiden kuiva-aineen tärkkelyspitoisuus ei saa olla suurempi kuin 28 painoprosenttia komission direktiivin 72/199/ETY liitteessä I olevassa I osastossa määrätyn menetelmän mukaisesti määritettynä, ja niiden kuiva-aineen rasvapitoisuus ei saa olla suurempi kuin 4,5 painoprosenttia
komission direktiivin 84/4/ETY liitteessä I määrätyn menetelmän A mukaisesti määritettynä.'"
12 Toisin sanoen tämä tarkoittaa, että 1.7.1994 alkaen asetuksen lisähuomautuksen uuden sanamuodon mukaisesti alanimikkeeseen 2303 10 19 on lisättävä ja siten luokiteltava tärkkelyksenvalmistuksen jätetuotteiksi:
a) märkämenetelmässä käytetyt maissin seulomisjätteet enintään 15 painoprosenttiin asti;
b) märkämenetelmän maissinvaleluvedestä syntyvät jätetuoteet, mukaan lukien "alkoholin ja muiden tärkkelyksestä johdettujen tuotteiden valmistuksessa käytettävät, maissinvaleluvedestä syntyvät jätetuotteet".
13 Jos uuden lisähuomautuksen sisältö on oikeudellisesti arvioituna oikea, "corn gluten feed" on luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 2303 10 19; ja jos näin ei ole, "corn gluten feed" on luokiteltava nimikkeeseen 2309, kuten Ranskan hallitus katsoo.
14 Valinta yhden tai toisen tullinimikkeen välillä vaikuttaa tulleihin: Ranskan hallituksen väitteen mukaan kyseisen tuotteen tuonnille olisi määrättävä tulli, jota ei sitä vastoin sovellettaisi, jos tämä tuote kuuluisi komission esittämään tullijärjestelmään.
15 Siten Ranskan hallituksen nostama kumoamiskanne koskee ainoastaan kanteen kohteena olevalla asetuksella lisähuomautukseen lisättyjä uusia osia, toisin sanoen maissin seulomisjätteiden ja maissin valeluvedestä syntyvien jätetuotteiden
lisäämiseen edellä esitetyn mukaisesti. Siten esillä olevassa asiassa kysymys ei ole edellä mainitulla asetuksella N:o 3492/91(7) laaditun lisähuomautuksen sanamuodosta.
Asetuksen N:o 1641/94 perustelujen puuttuminen
16 Vaikka väitettä kanteen kohteena olevan asetuksen perustelujen puuttumisesta ei ole esitetty aluksi kumottavuuden ratkaisevana syynä, tämä väite on tutkittava ensisijaisesti, kuten on tehtävä jokaisen sellaisen väitteen osalta, jossa esitetään, että säädöstä rasittaa olennaisten menettelymääräysten rikkominen.
17 Perustamissopimuksessa määrätään velvoitteesta perustella yhteisön oikeuden säädökset, ja tämän velvoitteen noudattamatta jättäminen merkitsee ilmeistä olennaisten menettelymääräysten rikkomista säädösten valmistelussa. EY:n perustamissopimuksen 190 artiklassa määrätään itse asiassa, että "neuvoston tai komission asetukset, direktiivit ja päätökset perustellaan, ja niissä viitataan niihin ehdotuksiin ja lausuntoihin, jotka tämän sopimuksen mukaan on hankittava".
18 Tällä yhteisön oikeuden perinteisellä velvoitteella on uusi, voimakkaampi merkitys Euroopan unionista(8) tehdyn sopimuksen tultua voimaan, sillä sopimuksen päätösasiakirjaan liitetyn julistuksen nro 17 mukaan "päätöksentekomenettelyn avoimuus vahvistaa toimielinten kansanvaltaisuutta sekä yleisön luottamusta hallintoa kohtaan".
19 Jotta yhteisön säädösten antamista edeltävä avoimuus olisi kansalaisten havaittavissa, säädökset on perusteltava riittävästi ja tarvittavan selkeästi eikä perusteluista saa jättää pois mitään lainsäädäntömenettelyn aikana ilmenneitä tärkeitä seikkoja.
20 Kanteen kohteena oleva asetus on ilmeisestikin perusteltu, koska sen johdanto-osa sisältää useita syitä asetuksen antamiseen. Itse asiassa tässä johdanto-osassa esitetään seuraavat perusteet:
"Yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi olisi annettava maissitärkkelyksen valmistuksen jätetuotteiden luokittelua koskevia säännöksiä;
CN-koodi 2303 10 19 sisältää ainoastaan maissitärkkelyksen valmistuksen jätetuotteet, mutta ei näiden jätetuotteiden ja maissista muutoin kuin märkämenetelmän avulla valmistettavan tärkkelyksen valmistusprosessista peräisin olevien tuotteiden keskinäiset sekoitukset;
nämä jätetuotteet voivat kuitenkin sisältää maissinalkioista uutetun öljyn valmistuksessa märkämenetelmällä syntyneitä jätetuotteita, märkämenetelmässä käytettyjä maissin seulomisjätteitä enintään 15 painoprosenttia sekä märkämenetelmän maissinvaleluvedestä syntyviä jätetuotteita, mukaan lukien alkoholin tai muiden tärkkelyksestä johdettujen tuotteiden valmistuksessa käytettävät maissinvaleluvedestä syntyvät jätetuotteet;
maissista märkämenetelmällä saadun tärkkelyksen jätetuotteiden kuiva-aineen tärkkelyspitoisuus on enintään 28 painoprosenttia komission direktiivin 72/199/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 93/28/ETY, liitteessä I olevassa I osastossa määrätyn menetelmän mukaisesti määritettyinä, ja niiden kuiva-aineen rasvapitoisuus on enintään 4,5 painoprosenttia komission direktiivin 84/4/ETY liitteessä I määrätyn menetelmän A mukaisesti määritettynä,
on tarpeen täsmentää mainittujen alanimikkeiden soveltamisalaa korvaamalla 23 ryhmän lisähuomautus 1 tämän asetuksen 1 artiklassa olevalla huomautuksella ja;
tullikoodeksikomitean tariffi- ja tilastonimikkeistöjaosto ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa."
21 On kuitenkin huomattava, että tässä johdanto-osassa rajoitutaan todellisuudessa toistamaan kirjaimellisesti aikaisempien säännösten sanamuoto tai se, mitä asetuksen säännösosassa itsessään säädetään. "Tullikoodeksikomitean" lausunnon puuttumista koskevaa mainintaa lukuun ottamatta (merkittävä laiminlyönti, jota tarkastelen jäljempänä)(9) asetuksen perusteluosassa ei esitetä vähimmäistäkään syytä uudistetun lisähuomautuksen antamiseen.
22 Jos perusteluvelvollisuudella tarkoitetaan sitä, ettei yhteisön toimielin voi antaa säädöstä ennen kuin se on esittänyt todelliset syyt säädöksen antamiselle, asetus ei ole perusteltu. Tai toisin sanottuna, asetuksessa ei itse asiassa mainita todellisia perusteita sen antamiselle.
23 Tämä käy selvästi ilmi Ranskan hallituksen kanteessaan luettelemista yksityiskohdista, jotka koskivat komission ja Yhdysvaltojen neuvotteluissa esiintyneitä ongelmia ja komission näiden neuvottelujen kuluessa aikaansaamia sovitteluratkaisuja. Nämä yksityiskohdat voidaan sitä paitsi päätellä myös myöhemmistä säädöksistä, joissa komissio, ristiriitaisesti, selvittää lisähuomautuksen sanamuodon muuttamista koskevan päätöksen todellisen oikean perusteen.
24 Tässä tarkoituksessa komission vastineessaan esittämät väitteet siitä, että asetuksen antaminen oli tarpeen kaupallisen konfliktin välttämiseksi Yhdysvaltojen kanssa tuovat esiin a posteriori asetuksen taustalla olevat todelliset syyt, jotka eivät käy ilmi asetuksen johdanto-osasta.
25 Näiden neuvottelujen osapuolten eturistiriidat ovat kärjistyneet vuosien kuluessa. Yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan yhteisöjen komission edustajat allekirjoittivat 15.10.1991 Genevessä ensimmäisen sopimusmuistion(10), mikä aiheutti edellä esitetyn lisähuomautuksen muutoksen ja minkä seurauksena edellä mainitulla asetuksella N:o 3492/91 lisättiin alanimikkeeseen 2303 10 19 märkämenetelmällä saaduista maissinalkioista erotettavan maissinalkioöljyn valmistuksesta peräisin olevat jätetuotteet.(11)
26 Komission 16.7.1993 päiväämällä kirjeellä Ranskan maatalous- ja kalastusasioiden ministeriölle esittämän virallisen vastauksen(12) mukaan neuvottelut jatkuivat myöhemmin ja päätyivät seuraavaan tulokseen:
"Eläintenruokinnassa käytetyn maissigluteiinin erottamisen jätetuotteiden (corn gluten feed) osalta Gattille tehdyn myönnytyksen selventämistä koskeva sopimus tehtiin komission ja amerikkalaisten viranomaisten välillä viime vuoden (1992) marraskuussa. Tämän sopimuksen teksti on liitetty suurlähettiläs Hillsin ja varapuheenjohtaja Andriessenin väliseen 23.11.-4.12.1992 käytyyn kirjeenvaihtoon. [- -] Tämän sopimuksen hyväksymisen yhteydessä yhteisön tullilainsäädäntöä on muutettava tarpeellisilta osin noudattaen asiaa koskevia menettelyjä."
27 On selvää, että asetuksen antaessaan komissio vain pani täytäntöön kolmannen valtion kanssa aikaisemmin tekemänsä "sopimuksen", mutta laiminlöi mainita asetuksen johdanto-osassa tämän olennaisen seikan, joka oli ratkaiseva peruste säädöksen olemassaololle.
28 Vasta muutamia kuukausia myöhemmin komissio selosti riittävän tarkasti uuden sääntelyn syitä maissitärkkelyksen valmistuksen jätetuotteiden tuonnista Amerikan Yhdysvalloista 2 päivänä elokuuta 1994 annetun asetuksen (EY) N:o 2019/94(13) johdanto-osassa:
"[- -] Gatt-sopimuksessa Euroopan yhteisö ja Amerikan Yhdysvallat sopivat selventävänsä maissitärkkelyksen valmistuksen jätetuotteiden tariffin määritelmän".
29 Yhteenvetona on selvää, että riidanalaisen asetuksen aineellisena perusteena on komission kolmannen valtion kanssa tekemä "sopimus" tietyn tuotteen tulliluokituksesta. Tämä aineellinen perusta ei käy kuitenkaan ilmi asetuksen johdanto-osasta, jonka "perusteluissa" laiminlyödään tämä olennainen osa eikä siihen myöskään sisälly muita viitteitä, joiden perusteella ne, joille asetus on osoitettu, voisivat tuntea ne todelliset syyt, jotka ovat ratkaisseet lisähuomautuksen muutoksen.
30 Näissä olosuhteissa asetuksen todellisten perusteiden puuttumiseen liittyy kaksi näkökohtaa:
a) perustelujen puuttuminen johtuu siitä, että asetuksen johdanto-osassa esitetyt syyt ovat todellisuudessa ainoastaan asetuksen sisällön toistamista, eikä niissä esitetä mitään lisäseikkoja asetuksen ymmärtämiseksi;
b) perustelujen puuttuminen muuttuu vakavammaksi, koska johdanto-osassa ei esitetä vähäisintäkään viittausta siihen olennaiseen perusteeseen, jonka vuoksi asetus on annettu, ja siten niiltä, joita asetus koskee, salataan sekä asetuksen sopimusperusteinen alkuperä että asetuksen tavoite ja yhteisön tahdonmuodostuksen eri vaiheet, joihin kolmas valtio on osallistunut merkittävällä tavalla.
31 Katson, että säädös, jota tämä ensimmäinen muotovirhe rasittaa, on kumottava. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan perustamissopimuksen 190 artiklassa edellytetty perustelu on sopeutettava kysymyksessä olevan säädöksen luonteeseen, ja perusteluista on käytävä ilmi selkeästi ja yksiselitteisesti kiistanalaisen säädöksen antaneen toimielimen päättely.(14) Tilanne ei ole tällainen nyt esillä olevassa tapauksessa, koska asetuksen julkaistussa perustelussa vaietaan nimenomaisesti siitä, minkä pitäisi olla julkista: siten kysymyksessä ei ole pelkkä virhe tai sattumanvarainen puute, joka vähäisen merkityksensä vuoksi ei olisi riittävä sellaisenaan aiheuttamaan niin vakavan oikeudellisen seurauksen kuin säädöksen kumoamisen.
32 Ei voida kuitenkaan vaatia, että säädöksen perusteluissa, varsinkaan kun kysymyksessä on asetus, täsmennetään kaikki sen perustana olevat asialliset ja oikeudelliset seikat, jotka joskus ovat lukuisia ja monimutkaisia, kun tämä säädös liittyy laajempaan systemaattiseen kokonaisuuteen. Sitä vastoin on johdonmukaista, että säädöksen perusteluista käy ilmi ainakin tärkein niistä tekijöistä, jotka ovat vaikuttaneet säädöksen syntyyn. Kuitenkin juuri tämä ratkaiseva seikka on jätetty mainitsematta esillä olevassa asiassa, ja laiminlyönti loukkaa avoimuuden vähimmäisvaatimuksia, jotka koskevat yhteisön säädösten valmistelumenettelyä ja julkaisemista kokonaisuudessaan.
33 Siltä osin kuin kyseinen asetuksen perustelujen puuttuminen on perustamissopimuksen 173 artiklan mukainen "olennaisten menettelymääräysten rikkominen", joka voi siten olla kumoamiskanteen peruste, sen oikeudellisesti pätemättömäksi tekevä vaikutus on selvä. Siten yhteisöjen tuomioistuimen on perustamissopimuksen 174 artiklan mukaisesti kumottava annettu asetus.
Komission toimivalta asetuksen antamiseen
34 Jos komissio rajoittuisi asetuksessa selventämään tai tulkitsemaan määrättyä tullinimikettä tai alanimikettä, tätä vastaan ei voitaisi esittää mitään vastalausetta, koska edellä mainitun asetuksen N:o 2658/87
9 artiklan 1 kohdan a alakohdassa komissiolle annetaan tämä toimivalta.
35 Itse asiassa tässä säännöksessä säädetään, että komissio voi määrätä 10 artiklassa määriteltyä menettelyä noudattaen yhdistetyn nimikkeistön soveltamista koskevista toimenpiteistä erityisesti "tavaroiden luokittelun" (ensimmäinen luetelmakohta) ja "selitysten" (toinen luetelmakohta) osalta.
36 Jos sitä vastoin kiistanalaisessa asetuksessa muutettaisiin yhdistettyä nimikkeistöä sellaisenaan, komissio ei voisi käyttää "selityksiä" tähän tarkoitukseen (ei sen enempää kuin luokittelua koskevia asetuksia), koska näiden ja yleisesti ottaen soveltamistoimenpiteiden ainoa päämäärä on yhteisen tullitariffin nimikkeiden ja alanimikkeiden sisällön täsmentäminen sanamuotoa muuttamatta.(15)
37 Neuvostolle kuuluu pääsääntöisesti toimivalta tullinimikkeistön antamiseen (ja siten muuttamiseen). Yhteisöjen tuomioistuin on nimenomaisesti katsonut näin asiassa C-165/87, komissio vastaan neuvosto, 27.9.1988 antamassaan tuomiossa(16):
"[- -] on kuitenkin todettava, että tullinimikkeistön laatiminen on välttämätöntä tullien soveltamiseksi. Itse asiassa tavaroita olisi mahdoton luokitella määriteltyihin tariffinimikkeisiin ilman tavarankuvauksen järjestelmää. Siten neuvostolle annettu toimivalta muuttaa tulleja merkitsee välttämättä, ilman perustamissopimuksen nimenomaista määräystä, myös toimivaltaa antaa ja muuttaa yhteisen tullitariffin soveltamiseen liittyvää nimikkeistöä.
Tästä toteamuksesta seuraa, että neuvostolla on tariffien osalta yleistoimivalta, joka sellaisenaan on johdettavissa perustamissopimuksen 28 ja 113 artiklasta ja siltä osin toimivalta on riippumaton siitä, onko yhteisen tullitariffin tullien muutos tehty itsenäisesti (28 artikla) vai tullisopimusten tai muiden yhteisen kauppapolitiikan toimenpiteiden yhteydessä (113 artikla)".
38 Komissio voi puuttua omasta aloitteestaan yhdistetyn nimikkeistön soveltamiseen ja tulkintaan (kunhan se noudattaa tiettyjä menettelyä koskevia edellytyksiä)(17), ja se voi tässä tarkoituksessa turvautua luokittelua koskeviin asetuksiin tai selityksiin. Sen toiminta on kuitenkin tässä suhteessa niiden rajoitusten alainen, joista yhteisöjen tuomioistuin on useasti antanut ratkaisun.
39 Asiassa C-265/89, Visman Nederland, 18.9.1990 antamassaan tuomiossa(18) ja asiassa C-401/93, GoldStar Europe, 13.12.1994 antamassaan tuomiossa(19) yhteisöjen tuomioistuin itse asiassa katsoi, että silloin kun komissio toimii jäsenvaltioiden tulliasiantuntijoiden kanssa yhteistyössä, neuvoston komissiolle antama toimivalta sisältää laajan harkintavallan täsmentää sellaisten tullinimikkeiden sisältöä, jotka koskevat määrätyn tavaran luokittelua, sillä ainoalla varauksella, että komission antamat säännökset eivät muuta tariffin tekstiä.
40 Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että yhteisöjen tuomioistuin ei ottaisi huomioon sitä muuta toimivaltaa, joka asetuksen N:o 2658/87
9 artiklassa annetaan komissiolle ja jonka mukaan se voi puuttua nimikkeistön muuttamista koskevaan lainsäädäntömenettelyyn tietyin rajoituksin ja varauksin(20).
41 Tätä norminantotoimivaltaa ei voida kuitenkaan sekoittaa 9 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun pelkkää "soveltamista" koskevaan toimivaltaan. Tämän toimivallan nojalla, jota komissio on käyttänyt esillä olevassa tapauksessa, komissio ei voi suoraan tai välillisesti muuttaa tai muokata mitenkään nimikkeistön tekstiä.
42 Kuten selostan myöhemmin, muuttaessaan asetuksellaan alanimikkeeseen 2303 10 19 liittyvää lisähuomautusta komissio ei ole ainoastaan selventänyt olemassa olevaa määräystä muuttamatta sen olennaisia piirteitä, jolloin sen toimivaltaa ei voitaisi kiistää. Sitä vastoin komissio on tulkintatoimenpiteen nojalla tosiasiassa pyrkinyt muuttamaan yhdistettyä nimikkeistöä ja siten yhteistä tullitariffia ja samalla tiettyyn tuotteeseen liittyviä tulleja.
43 Näin toimiessaan komissio on syyllistynyt toimivaltansa ylittämiseen, joka voi olla perusteena asetuksen kumoamiselle, koska neuvoston komissiolle antama toimivalta tullinimikkeiden tai alanimikkeiden sisällön täsmentämiseen ei oikeuta komissiota kuitenkaan muuttamaan niitä. Tähän ratkaisuun päätymiseksi on osoitettava, missä määrin asetuksella on muutettu kyseisen alanimikkeen soveltamisalaa.
Tietyn tuotteen tullinimikkeen muuttaminen asetuksella
44 Alanimikkeen "teknisessä selventämisessä", kuten komissio toteaa huomautustaan täsmentääkseen, on rajoituttava alanimikkeen epäselvien osien selventämiseen tai alanimikkeen tulkintaan sovelletun logiikan hermeneuttisten menetelmien mukaisesti. Tässä tarkoituksessa komission on käännyttävä nimikkeistökomitean puoleen, ja sen on annettava lausuntonsa mahdollisesti esiin tulevista ongelmista.
45 Ranskan hallitus on kuvannut kanteessaan erittäin tarkasti tuotantovaiheita valmistettaessa märkämenetelmällä tärkkelystä kuivamaissista. Vastineessaan (osan "tosiseikat" 1 kohta) komissio ei ole esittänyt mitään väitettä tätä kuvausta vastaan.
46 Vaikka kysymyksessä on erittäin tekninen asia, riita-asian ratkaisemiseksi on arvioitava tuotantomenetelmää, koska vasta tämän arvioinnin perusteella on mahdollista ratkaista, onko alanimikkeen 2303 10 19 lisähuomautuksen uusi muutos voimassa olevan tariffiluokituksen mukainen.
47 Asianosaiset ovat kuvanneet menettelyn peräkkäiset vaiheet yhtäpitävästi seuraavalla tavalla:
a) Tehtaalle saapumisen jälkeen maissi kuivapuhdistetaan seulomalla pois rikkoutuneet ja murtuneet jyvät, epäpuhtaudet ja roskat.
b) Näin puhdistetut maissinjyvät kuivataan 50 oC:een lämpötilassa suurissa vesiastioissa, joihin on lisätty 0,1-0,2 % rikkidioksidia; tämän kuivaamistoimenpiteen seurauksena maissista poistuu tärkkelys, kun taas valeluvesiin kertyy liukenevia aineita, kuten mineraalisuoloja ja proteiineja; ravintoa sisältävät osat erotetaan myöhemmän rikastettujen valeluvesien haihduttamisen avulla.
c) Kuivauksen jälkeen maissi murskataan karkeasti jyvien erottamiseksi; näistä jyvistä erotetaan sitten maissinalkioöljyä mekaanisen puristamismenetelmän avulla, minkä jälkeen itse öljystä erilliset alkiojätetuotteet kootaan maissipuristeiksi.
d) Näin käsitellyt alkiottomat jyvät erotetaan kuorestaan ja muista selluloosan jäänteistä.
48 "Corn gluten feed" muodostuu näistä viimeksi mainituista sivutuotteista [d kohta], joihin on lisätty valeluvesiä, joita ei ole käsitelty tiivistämismenettelyssä [b kohta], samoin kuin vähäisessä määrin maissipuristetta [c kohta].
49 Puhdistamismenettelystä, kuivauksesta ja alkioiden ja kuitupitoisten osien maissinjyvistä erottamisesta peräisin oleva tuote on runsaasti gluteiini- ja tärkkelyspitoinen valmiste: sentrifugimenetelmällä saadaan toisaalta gluteiinia, josta valmistetaan runsaasti valkuaisainepitoista "corn gluten mealiä" (siihen sisältyy noin 60 % valkuaisainetta, ja se kuuluu alanimikkeeseen 2303 10 11) ja toisaalta lähes puhdasta tärkkelystä.
50 Tällä tuotantomenetelmällä valmistettava tärkkelys voidaan vuorostaan joko markkinoida jauheena tai jalostaa uudelleen alkoholin tai muiden orgaanisten tuotteiden valmistamiseksi hydrolyysimenetelmällä, jonka avulla saadaan glukoosia, josta voidaan lopulta valmistaa etanolia.
51 Tässä viimeksi mainitussa teollisessa menetelmässä käytettyä vettä kuvataan selittävissä huomautuksissa nimikkeellä "valeluvesi", vaikka Ranskan hallitus puhuu mieluummin "käymisvedestä": tämän veden lisääminen "corn gluten feediin" (joka on toinen asetuksessa mahdollistettu uudistus) kasvattaa tuotteen energia-arvoa.
52 Samoin maissin seulomisjätteiden lisääminen kasvattaa "corn gluten feediin" energia-arvoa (tämä lisäys 15 painoprosenttiin asti on ensimmäinen lisähuomautuksessa mahdollistettu uudistus).
53 Voidaanko alanimikkeen 2303 10 mukaisena "maissin seulomisjätteenä" pitää tuotetta, jonka ainesosat yhdistetään kuvatunlaisessa tuotantomenettelyssä?
54 Ranskan hallituksen esittämistä asiakirjoista ja konkreettisemmin nimikkeistökomitean 20.-22.1.1992 pidetyn 179. kokouksen pöytäkirjasta(21) käy ilmi, että tämä komitea, jolle erityiselimenä uskottiin asetuksessa N:o 2658/87 yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukainen soveltaminen, antoi tuolloin kielteisen vastauksen. Komitean mukaan "corn gluten feed" kuului nimikkeeseen 2309 (kuten Ranskan hallitus katsoo) eikä nimikkeeseen 2303 (kuten komissio väittää).
55 Itse asiassa komitea on katsonut, että tuote, joka koostuu noin kolmasosasta maissin seulomisjätettä, noin kolmasosasta märkämenetelmällä saaduista maissinalkioista erotettavan maissinalkioöljyn valmistuksesta peräisin olevia jätetuotteita ja kolmasosasta liukenevia etanolivaleluvesiä ei voi mitenkään kuulua nimikkeeseen 2303.
56 Komitean mukaan tämä viimeinen ainesosien kolmannes on peräisin täysin erilaisesta teknisestä menetelmästä, joka ei siis liity varsinaiseen maissitärkkelykseen: kysymyksessä on viljasta valmistetun alkoholin sivutuote.
57 Komitea katsoo tämän vuoksi, että "corn gluten feed" olisi sisällytettävä nimikkeeseen 2309, koska sillä on erityinen rasvakoostumus ja valkuaisainekoostumus, joten se soveltuu tiettyjen eläinlajien ravinnoksi.
58 Tämä lausunto on ainoa nimikkeistökomitean antama lausunto, koska se ei antanut toista lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa.(22) Lausunnon arvoa asiantuntijaelimen antamana teknisenä arviona ei voida kuitenkaan kiistää.
59 Nimikkeistökomitean lausunnosta huolimatta katson, että Ranskan hallitus on oikeassa vakuuttaessaan, kuten edellä tarkastellussa lausunnossa, että maissitärkkelyksen valmistuksen jätetuotteista, maissin seulomisjätteistä ja glukoosikäymisellä valmistetun alkoholin sivutuotteista (vaikka tämä glukoosi on vuorostaan peräisin maissin valeluvesistä) koostuva tuote ei voi kuulua nimikkeeseen 2303 vaan sitä vastoin nimikkeeseen 2309, johon kuuluvat eläinten ruokintaan käytettävät valmisteet, ainakin niin kauan kuin näiden tullinimikkeiden erityissisältöä ei ole muutettu.
60 Tämä ratkaisu seuraa kahdesta huomiosta, joista ensimmäinen soveltuu ensiksi maissin seulomisjätteisiin ja toinen alkoholin tuotannon sivutuotteiden lisäämiseen.
61 Maissin seulomisen jälkeen jäljellä olevien maissijäämien lisäämisen osalta on tarpeen täsmentää, mitä näillä jäämillä tarkoitetaan. Yhteisöjen tuomioistuin on toistanut useasti, mitä "jätetuotteilla" on tarkoitettava tulliluokituksessa, ja se on tehnyt eron tämän käsitteen ja "jätteiden" välille.(23)
62 Näin on erityisesti asiassa C-268/87, Cargill(24), 22.9.1988 annetussa tuomiossa, jossa yhteisöjen tuomioistuin totesi: "[- -] kuten yhteisöjen tuomioistuin on katsonut asiassa 129/81, Fancon, 11.3.1982 antamassaan tuomiossa (Kok. 1982, s. 967), nimikkeen 2304 sanamuodosta seuraa, että 'jätetuotteiden' käsitettä ei voida sekoittaa 'jätteiden' käsitteen kanssa. Siten mainittu nimike ei kata kaikkia niitä tuotteita, jotka ovat jäljellä kasvisöljyn erottamisen jälkeen. Sitä vastoin käsitteen täytyy koskea tuotteita, jotka syntyvät suoraan öljyn erottamistoimenpiteestä, eikä sellaisista tuotteista, jotka olivat jo olemassa mainitussa perustuotteessa eivätkä muutu öljyn erottamisen aikana".
63 Näiden toteamusten vuoksi komission on ollut pakko myöntää vastauksessaan(25), että maissin seulonnan jälkeen jäljelle jääneitä maissin jäänteitä ei voida pitää "tärkkelyksen valmistuksen jätetuotteina tiukasti määriteltynä". Komissio katsoo kuitenkin, että alanimikkeen 2303 10 otsikko mahdollistaa sen, että "maissitärkkelyksen valmistuksen" voidaan katsoa kattavan laajemman toiminnan kuin pelkän "maissista lähtien tapahtuvan tärkkelyksen erottamisen", siten että ei ole mitään syytä samaistaa tämän tuotannon "jätetuotteita" "tärkkelyksen erottamisen" jätetuotteisiin, ja vain näihin viimeksi mainittuihin voidaan soveltaa asiaan Cargill liittyvää oikeuskäytäntöä.
64 En usko, että tämä tulkinta on kestävä. Katson, että maissitärkkelyksen valmistuksen jätetuotteet(26) ovat nimenomaisesti jätetuotteita, jotka ovat peräisin tärkkelyksen erottamisesta maissista. Näissä olosuhteissa edellä mainitsemani oikeuskäytäntö sulkee ulkopuolelle sen, että "jätetuotteiksi" voitaisiin luokitella niitä maissin osia tai jäännöksiä, jotka olivat olemassa jo perustuotteessa ja jotka ovat jäljellä myös seulomistoimenpiteen jälkeen, ilman että ne olisivat muuttuneet mitenkään. Siksi uusi asetuksella tehty lisähuomautuksen muotoilu muuttaa nimikkeistöä, koska sillä sallitaan sellaisten ainesosien, jotka todellisuudessa ovat maissin seulomismenettelyn "jätteitä" sisällyttämisen "jätetuotteisiin" (ja kuten myöhemmin käy ilmi, varmasti suurina määrinä).
65 On väistämätöntä, että tietty prosentuaalinen epäpuhtauksien vähimmäismäärä sekottuu todellisten jätetuotteiden kanssa. Itse asiassa asiassa C-194/91, Krohn(27), 16.12.1992 antamassaan tuomiossa, jossa oli kysymys samanlaisesta kanteesta kuin yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltävänä oleva asia ja jossa oli selvitettävä, oliko maissista erotettavan öljyn valmistuksen johdannaistuotteet luokiteltava yhteisen tullitariffin alanimikkeeseen 2304 B, koska niihin sisältyi varsinaisten maissinjyvien jätetuotteiden lisäksi muita maissikasvin osia ja muita jyviä, yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että tällainen luokittelu oli mahdollinen vain "[- -] jos muita kuin maissinjyviä on vain vähäisessä määrin ja jos näytetään, että teknisesti on mahdotonta varautua niiden syntymiseen tavallisissa tuotanto-, jalostus-, kuljetus-, uudelleenlaivaus- ja varastointiolosuhteissa ilman suhteettomia kustannuksia verrattuna jätetuotteiden käypään arvoon".
66 On selvää, että kun riidanalaisessa asetuksessa hyväksytään maissin "seulomisjätteiden" olemassaolo (jätetuotteet, jotka, kuten olemme nähneet, eivät ole jätetuotteita, vaan pikemminkin jätteitä) 15 painoprosentin määrään asti, siinä ylitetään merkittävästi kohtuullisen tulkinnan, kuten yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Krohn antaman tuomion, mukaiset rajat.
67 Asetuksesta aiheutuva nimikkeistön vääristyminen käy ehkä vielä selvemmin ilmi siitä, että asetuksessa sallitaan tiettyjen tuotteiden pitäminen "maissintärkkelyksen valmistuksen jätetuotteina", ja nämä tuotteet ovat tärkkelyksen erottamisessa käytettyjä valeluvesiä, jotka ovat alkoholin valmistuksen johdannaistuotteita.
68 "Tiivistetyt valeluvedet" on nimenomaisesti suljettu pois alanimikkeen 2303 10 sisällöstä. Kuten olen jo maininnut, alanimike sisältää itse asiassa "maissitärkkelyksen valmistuksen jätetuotteet (ei kuitenkaan tiivistettyjä maissinvaleluvesiä)". Näissä olosuhteissa niitä valeluvesien jätetuotteita, joita on saatu maissitärkkelyksen erottamismenetelmästä erillisestä ja myöhäisemmästä menetelmästä ei voida sitä suuremmalla syyllä luokitella tähän alanimikkeeseen.
69 On korostettava, että alkoholin (tai muiden tuotteiden) valmistus maissista tapahtuu erilaista menettelyä käyttäen kuin jota käytetään tärkkelyksen erottamiseen maissista. Se tosiseikka, että alkoholin ja tärkkelyksen teolliset tuotantoyksiköt ovat usein samalla tavalla yhdistyneitä tietyissä maissa (kuten näyttää olevan Yhdysvalloissa), ei ole riittävä peruste sellaisten aineiden katsomiseksi "tärkkelyksenvalmistuksen jätetuotteiksi", jotka, kun niitä on kerran käytetty etanolin valmistamiseksi, ovat selvästi alkoholin (tai muiden johdannaisten tuotteiden) valmistuksen jätetuotteita.
70 Katson, että nämä päätelmät osoittavat riittävästi, että asetuksella on lisähuomautuksen kautta muutettu yhdistettyä nimikkeistöä, ja näin alanimikkeeseen 2303 10 on voitu luokitella tuotteita, jotka ovat eläinten ruokintaan käytettäviä valmisteita.
71 Ranskan hallituksen ja komission erimielisyydestä, joka koskee "corn gluten feedin" koostumuksen arviointimenetelmien, tarkastusmenetelmien ja todistusmenetelmien luotettavuutta, ei mielestäni ilmene riittäviä seikkoja, jotta voisimme päätyä lopulliseen ratkaisuun siitä, onko lisähuomautuksessa asetettujen rajojen noudattamista mahdotonta valvoa. Tämä kysymys on kuitenkin merkityksetön siitä hetkestä alkaen, kun Ranskan hallituksen esittämät pätemättömyysvirheet vaikuttavat tämän lisähuomautuksen sisältöön.
Harmonoidun tavarankuvauksen ja koodauksen järjestelmästä tehdyn yleissopimuksen rikkominen
72 Ranskan hallitus vakuuttaa, että asetuksen antaessaan komissio on rikkonut
harmonoidun tavarankuvauksen ja koodauksen järjestelmästä 14 päivänä kesäkuuta 1983 Brysselissä tehdyn, yhteisön nimissä 7 päivänä huhtikuuta 1987 tehdyllä neuvoston päätöksellä 87/369/ETY(28) hyväksytyn yleissopimuksen mukaisia yhteisön velvoitteita.
73 Käytännössä komissio ei ole Ranskan hallituksen mukaan noudattanut yleissopimuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan 2 alakohdan mukaisia yhteisön velvoitteita; tämän alakohdan mukaan "[- -] jokainen sopimuspuoli [- -] velvoittautuu tulli- ja tilastonimikkeidensä luomiseksi [- -] soveltamaan harmonoidun järjestelmän yleisiä sääntöjä samoin kuin kaikkia jaksojen, ryhmien tai alanimikkeiden huomautuksia sekä olemaan muuttamatta harmonoidun järjestelmän jaksoja, ryhmiä, nimikkeitä tai alanimikkeitä".
74 Asianosaiset myöntävät, että tähän kumoamisperusteeseen annettava vastaus on riippuvainen siitä kannasta, jonka yhteisöjen tuomioistuin ottaa riidan kohteena olevassa asetuksessa annetun lisähuomautuksen uusien osien luonteeseen ja vaikutukseen. Kiistäen Ranskan hallituksen esittämän perusteen (toisin sanoen kiistäen sen, että asetuksessa on vähäisintäkään yhdistetyn nimikkeistön muutosta) komissio hylkää sen ratkaisun, johon Ranskan hallitus päätyy.
75 Osaltani katson myös, että vastaus, joka yhteisöjen tuomioistuimen on annettava tähän perusteeseen, on riippuvainen välttämättä siitä kannasta, jonka tuomioistuin ottaa ensin lisähuomautuksen sisällön suhteen, ja hyväksyn Ranskan hallituksen väitteen. Itse asiassa, jos tämän uuden huomautuksen tekstillä on muutettu yhdistettyä nimikkeistöä luvattomasti, kuten uskon, komissio on rikkonut velvoitettaan noudattaa harmonoitua järjestelmää ja pidättäytyä kaikista yksipuolisista muutoksista, mihin se on sitoutunut allekirjoittaessaan 14.6.1983 Brysselin yleissopimuksen.
Harkintavallan väärinkäyttö
76 Toimielin tai viranomainen syyllistyy harkintavallan väärinkäyttöön käyttäessään sille yleisesti annettua toimivaltaa toiseen tarkoitukseen kuin
toimivallan perustana olevassa säädöksessä on tarkoitettu. Esillä olevassa asiassa komissio on syyllistynyt tällaiseen harkintavallan väärinkäyttöön, jos se muuttaessaan lisähuomautuksen sanamuotoa on käyttänyt asetuksenantamis- valtaansa eri tarkoitukseen (lailliseen) kuin mikä sen perustana olisi pitänyt olla.
77 Siten kysymyksessä on harkintavallan väärinkäyttö, jos tulkintatoimenpiteen nojalla muutetaan luvattomasti yhdistettyä nimikkeistöä ja tähän lainsäädäntömenettelyyn turvaudutaan tarkoituksessa kiertää tai tehdä toimimattomaksi muiden yhteisön elinten tai toimielinten väliintulo.
78 On selvästi vaikeampi arvioida, ovatko tämän kumoamisperusteen edellytykset täyttyneet säädöksissä, kuin jos kysymyksessä ovat ainoastaan pelkät hallinnolliset toimenpiteet tai täytäntöönpanotoimenpiteet. Mikään ei kuitenkaan estä lainsäädäntövallan haltijaa (eli komissiota esillä olevassa asiassa) syyllistymästä harkintavallan väärinkäyttöön, ja sitä suuremmalla syyllä, jos toimivalta, jonka toinen elin (eli neuvosto) on antanut sille, jotta se täydentäisi tai tulkitsisi tämän toisen elimen antamia tiettyjä säännöksiä. Kun toimivaltaa käytetään sellaisten päämäärien saavuttamiseksi (toistan, kun ne ovat laillisia), jotka poikkeavat niistä päämääristä, joiden perusteella säädös on annettava, kysymyksessä on harkintavallan väärinkäyttö.
79 Kaksi tosiseikkaa vakuuttavat minut siitä, että komissio on syyllistynyt harkintavallan väärinkäyttöön, vaikka myönnän, että komission perimmäisenä tarkoituksena oli kaupallisen konfliktin välttäminen Amerikan Yhdysvaltojen kanssa. Kuten Ranskan hallitus korostaa hyvällä syyllä, komissio olisi voinut selviytyä tästä luokittelemalla "corn gluten feedin" oikein (nimikkeeseen 2309), ja
neuvosto olisi voinut myöntää sille tullihelpotuksen perustamissopimuksen 113 artiklan perusteella, jonka perusteella tähän tuotteeseen olisi voitu soveltaa nollatariffia.
80 Ensimmäinen vastaväitteitä aiheuttava tosiseikka on se tapa, jolla
nimikkeistökomitean lausunto on käytännössä kierretty. Asetuksen N:o 2658/87 mukaisesti tämän teknisen asiantuntijaelimen väliintulo on välttämätöntä, kun kysymyksessä ovat luokitteluasetukset tai lisähuomautukset. Kuten olen jo edellä todennut, tätä lausuntoa ei koskaan voitu antaa.
81 Asiassa GoldStar Europe(29) 21.9.1994 esittämässään ratkaisuehdotuksessa julkisasiamies Jacobs totesi, että ei ole olemassa mitään nimenomaista normia, jolla säänneltäisiin nimikkeistökomitean lausunnon puuttumisen oikeudellisia seuraamuksia. Tämä puute, joka käy ilmi asetuksen N:o 2658/87
10 artiklan 2 kohdasta on ristiriidassa edeltävän asetuksen N:o 97/69 kanssa, jossa nimenomaisesti säädettiin sellaisesta tilanteesta, jossa komitea ei ollut antanut lausuntoaan.
82
Kun komitea on laiminlyönyt lausunnon antamisen sen puheenjohtajan asettamassa määräajassa, lausunnon puute ei julkisasiamies Jacobsin mukaan estä komissiota saattamasta luokittelutoimenpidettä välittömästi voimaan; julkisasiamies lisäsi kuitenkin, että "esillä olevassa asiassa ei ole katsottu, että komission edustajan, joka on komitean puheenjohtaja, asettama määräaika olisi liian lyhyt tai että komiteamenettelyyn olisi liittynyt muu säännönvastaisuus".
83 Samassa asiassa GoldStar Europe 13.12.1994 antamassaan tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin näyttää hyväksyneen tämän väitteen, koska se toteaa 18 kohdassa, että "tulliyhteistyöneuvoston puuttuvan nimikkeistötulkinnan vuoksi yhteisön lainsäätäjä on toimivaltainen tulkitsemaan asetuksin ja yhteisöjen tuomioistuimen valvonnassa nimikkeistöä sellaisena kuin sitä on sovellettava yhteisössä".
84 Kuitenkin komission esittämistä tiedoista(30) käy ilmi, että nimikkeistökomitealle annetun määräajan on täytynyt olla erittäin lyhyt, koska sen puheenjohtaja (joka on komission edustaja komiteassa) antoi komitealle asetusehdotuksen sen kokoontuessa 23.-24.6.1994, jotta se voisi antaa vaaditun lausuntonsa, mutta että komissio hyväksyi tämän saman asetuksen jo 6.7.1994 ja se julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä seuraavana päivänä taannehtivin vaikutuksin 1.7.1994 alkaen.
85 Komission selitystä tästä kiireestä (tiettyjen tärkkelyksen jätetuotteiden tullisuspensiota koskevan asetuksen voimassaolo päättyi 30.6.1994) ei voida hyväksyä, koska kysymyksessä oli jo kuukausia, jopa vuosia, olemassa ollut ongelma. Kaikki näyttää viittaavan siihen, että komissio halusi asettaa komitean tilanteeseen, jossa komitean olisi vaikeaa, jopa mahdotonta, antaa lausuntoaan.
86 Merkittävämpää on vielä se, että komissio ei ole odottanut neuvoston väliintuloa Yhdysvalloille annetun sitoumuksen täytäntöönpanemiseksi. Tässä on kysymys toisesta ja tärkeämmästä tosiseikasta, jonka perusteella uskon komission syyllistyneen harkintavallan väärinkäyttöön, ja kantaja on korostanut erityisesti tätä toista seikkaa kanteessaan.
87 Euroopan parlamentille 25.3.1993 esittämässään esillä olevaa kysymystä(31) koskevassa julistuksessaan komission edustaja (Sir Leon Brittan) on katsonut, että Yhdysvaltojen kanssa on onnistuttu tekemään useita sopimuksia "corn gluten feedistä" "niissä neuvotteluissa, jotka ovat päätyneet Blair Housen sopimukseen joulukuussa 1992", ja hän lisäsi, että "komissio on hyväksynyt nämä sopimukset 9.3. pidetyssä kokouksessaan, ja [että] sopimusta koskevat asiakirjat on siirretty neuvostolle [- -]" (kursivointi kirjoittajan).
88 Tässä samassa virallisessa julistuksessa hän toisti, että "komissio on hyväksynyt 9.3. 'corn gluten feediä' koskevan sopimuksen soveltamisasiakirjat, jotka se on siirtänyt neuvostolle. Asiaa on käsitelty 113 artiklan mukaisessa komiteassa ja maatalousasioiden erityiskomiteassa. On suunniteltu, että asiakirjat siirretään kesäkuun alussa nimikkeistökomitealle, joka on toimivaltainen päättämään muutoksista aikaisempiin sopimuksiin".
89 Luxemburgissa 20.-24.6.1994(32) pidetyn neuvoston kokouksen pöytäkirjassa nro 1772 (maatalous) todetaan, että neuvosto rajoittuu "merkitsemään pöytäkirjaan" komission edustajan selonteon koskien
"vuoden 1992 Blair Housen esisopimuksen täytäntöönpanomuodollisuuksia corn gluten feedin tuonnin osalta" ja näiden suunniteltujen toimenpiteiden joukossa on muun muassa se, että "komissio alistaa nimikkeistökomitealle suunnitelman kyseisten tullinimikkeiden sanamuodon muuttamiseksi; tämän komitean kokous pidetään 23.6.1994".
90 Joka tapauksessa on selvää, että neuvosto ei ole koskaan antanut edeltävästi tai jälkikäteen suostumustaan (ei 113 artiklassa tarkoitetussa komiteassa tai erityisessä maatalouskomiteassa) komission tekemälle tämän sisältöiselle päätökselle etenkään, kun se on tehty ilman nimikkeistökomitean lausuntoa. Ei ole myöskään selvää, että neuvosto olisi hyväksynyt tai ratifioinut komission tekemät kansainväliset sitoumukset, jotka ovat annetun asetuksen perustana.
91 Kaikesta voi sitä vastoin päätellä, kuten Ranskan hallitus on korostanut, että komissio on nimenomaan pyrkinyt kiertämään neuvoston suostumuksen puutteen antamalla asetuksen, joka pelkän selventämistoimenpiteen varjolla menee itse asiassa paljon pidemmälle ja joka siten eroaa siitä tällaisten säädösten päämäärästä täydentää yhdistetyn nimikkeistön sisältöä muuttamatta sitä.
92 Katson, että myös tämä viimeinen kumoamisperuste on hyväksyttävä.
Ratkaisuehdotus
Siten ehdotan, että yhteisöjen tuomioistuin:
1) hyväksyy Ranskan hallituksen kanteen ja kumoaa tariffi- ja tilastonimikkeistä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 muuttamisesta 6 päivänä heinäkuuta 1994 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 1641/94;
2) velvoittaa komission korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
(1) - EYVL L 172, s. 12.
(2) - EYVL L 256, s. 1.
(3) - Ks. erityisesti parlamentin jäsenen Duryn komissiolle esittämä kysymys nro 39 (H-0794/93) ja hänen neuvostolle esittämänsä kysymys nro 11 (H-0793/93) "corn gluten feediä koskevasta salaisesta sopimuksesta, joka oli Blair Housen sopimuksen liitteenä". Nämä kysymykset on julkaistu teoksessa Euroopan parlamentin keskusteluja, nro 434, s. 193 ja s. 162 espanjankielisessä versiossa. Ks. myös samasta asiassa parlamentin jäsenten Pastyn ja Guillaumen RDE-puolueryhmän nimissä komissiolle esittämä suullinen kysymys B3-0505/93, samoin kuin sitä seuranneet keskustelut, jotka julkaistiin myös teoksessa Euroopan parlamentin keskusteluja, nro 431, s. 98 espanjankielisessä versiossa.
(4) - EYVL L 328, s. 80.
(5) - Yhteisön määritysmenetelmistä rehujen virallista tarkastusta varten 27 päivänä huhtikuuta 1972 annettu kolmas komission direktiivi (EYVL L 123, s. 6).
(6) - Yhteisön määritysmenetelmistä rehujen virallista tarkastusta varten annettujen direktiivien 71/393/ETY ja 78/633/ETY muuttamisesta 20 päivänä joulukuuta 1983 annettu komission direktiivi (EYVL L 15, s. 28).
(7) - Ks. edellä 5 kohta.
(8) - EYVL C 191, s. 101.
(9) - Ks. jäljempänä 84 kohta.
(10) - Tämän sopimusmuistion teksti on vastineen liitteen I 1 kohdassa.
(11) - Tämän huomautuksen sisältö on esitetty 10 kohdassa.
(12) - Kirje on vastineen liitteessä III.
(13) - EYVL L 203, s. 5.
(14) - Asia C-353/92, Kreikka v. neuvosto, tuomio 14.7.1994 (Kok. 1994, s. I-3411, 19 kohta).
(15) - Tarkalleen näin on todettu yhteisen tullitariffin yhdenmukaiseksi soveltamiseksi tehtävistä toimenpiteistä 16 päivänä tammikuuta 1969 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 97/69 toisessa perustelukappaleessa (EYVL L 14, s. 1).
(16) - Asia C-167/87 (Kok. 1987, s. 5545).
(17) - Tariffi- ja tilastonimikkeistökomitean osallistuminen menettelyyn on välttämätöntä. Tämä komitea koostuu jäsenvaltioiden edustajista, ja sen puheenjohtajana on komission edustaja.
(18) - Asia C-265/89 (Kok. 1990, s. I-3411, 13 kohta).
(19) - Asia C-401/93 (Kok. 1994, s. I-5607, 19 kohta).
(20) - Asetuksen 9 artiklan 2 kohdassa komissiota kielletään erityisesti "muuttamasta tullien määriä".
(21) - Kanteen liite 4.
(22) - Ks. jäljempänä niistä olosuhteista, joissa lausuntoa pyydettiin, 84 ja 85 kohta.
(23) - Ranskankielisessä versiossa yhdistetyssä nimikkeistössä on sekä "jätetuotteet (residus)" ja "jätteet (dechets)".
(24) - Asia C-268/87 (Kok. 1988, s. 5151, 11 kohta).
(25) - 6 kohta.
(26) - Ranskankielisessä versiossa maissitärkkelys (amidonnerie du maïs).
(27) - Asia C-194/91 (Kok. 1992, s. I-6661).
(28) - EYVL L 198, s. 3.
(29) - Alaviitteessä 19 mainitun ratkaisuehdotuksen 16 kohta.
(30) - Vastineen 33 luku ja sitä seuraavat luvut.
(31) - Euroopan parlamentin keskusteluja, nro 3-431/83.
(32) - Komission vastauksen liitteessä II on pöytäkirjanote tästä kokouksesta.