62023CC0247
JULKISASIAMIEHEN RATKAISUEHDOTUS
ANTHONY MICHAEL COLLINS
12 päivänä syyskuuta 2024 (
1
)
Asia C‑247/23 [Deldits] (
i
)
VP
vastaan
Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság
(Ennakkoratkaisupyyntö – Fővárosi Törvényszék (Budapestin alioikeus, Unkari))
Ennakkoratkaisupyyntö – Luonnollisten henkilöiden suojelu henkilötietojen käsittelyssä – Asetus (EU) 2016/679 – 16 artikla – Oikeus virheellisten henkilötietojen oikaisemiseen – Transsukupuolisen pakolaisen sukupuoleen liittyvät tiedot – Soveltamisala
I Johdanto
1.
Voidaanko yleisen tietosuoja-asetuksen (
2
) 16 artiklan, joka koskee oikeutta tietojen oikaisemiseen, luettuna yhdessä 5 artiklan 1 kohdan d alakohdan täsmällisyysvaatimuksen kanssa, nojalla vaatia, että kansallista pakolaisrekisteriä ylläpitävä elin oikaisee rekisteriin merkitsemänsä henkilötiedon, joka koskee henkilön sukupuolta? Jos vastaus on myöntävä, mitä todisteita se voi vaatia henkilöltä, joka vaatii kyseisen merkinnän oikaisemista? Fővárosi Törvényszék (Budapestin alioikeus, Unkari) pyytää vastauksia näihin kysymyksiin.
II Asiaa koskevat oikeussäännöt
A
Yleinen tietosuoja-asetus
2.
Yleisen tietosuoja-asetuksen 5 artiklassa, jonka otsikko on ”Henkilötietojen käsittelyä koskevat periaatteet”, säädetään seuraavaa:
”1.   Henkilötietojen suhteen on noudatettava seuraavia vaatimuksia:
– –
(d)
niiden on oltava täsmällisiä ja tarvittaessa päivitettyjä; on toteutettava kaikki mahdolliset kohtuulliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että käsittelyn tarkoituksiin nähden virheelliset henkilötiedot poistetaan tai oikaistaan viipymättä (’täsmällisyys’);
– –”
3.
Yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artiklassa, jonka otsikko on ”Oikeus tietojen oikaisemiseen”, säädetään seuraavaa:
”Rekisteröidyllä on oikeus siihen, että rekisterinpitäjä oikaisee ilman aiheetonta viivytystä rekisteröityä koskevat virheelliset henkilötiedot. Ottaen huomioon tarkoitukset, joihin tietoja käsiteltiin, rekisteröidyllä on oikeus saada puutteelliset henkilötiedot täydennettyä, muun muassa toimittamalla lisäselvitys.”
4.
Yleisen tietosuoja-asetuksen 23 artiklassa, jonka otsikko on ”Rajoitukset”, säädetään seuraavaa:
”1.   Rekisterinpitäjään tai henkilötietojen käsittelijään sovellettavassa unionin oikeudessa tai jäsenvaltion lainsäädännössä voidaan lainsäädäntötoimenpiteellä rajoittaa niiden velvollisuuksien ja oikeuksien soveltamisalaa, joista säädetään 12–22 artiklassa ja 34 artiklassa sekä 5 artiklassa, siltä osin kuin sen säännökset vastaavat 12–22 artiklassa säädettyjä oikeuksia ja velvollisuuksia, jos kyseisessä rajoituksessa noudatetaan keskeisiltä osin perusoikeuksia ja ‑vapauksia ja se on demokraattisessa yhteiskunnassa välttämätön ja oikeasuhteinen toimenpide, jotta voidaan taata
a)
kansallinen turvallisuus;
b)
puolustus;
c)
yleinen turvallisuus;
d)
rikosten ennalta estäminen, tutkinta, paljastaminen tai rikoksiin liittyvät syytetoimet taikka rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpano, mukaan lukien yleiseen turvallisuuteen kohdistuvilta uhkilta suojelu tai tällaisten uhkien ehkäisy;
e)
muut unionin tai jäsenvaltion yleiseen julkiseen etuun liittyvät tärkeät tavoitteet, erityisesti unionille tai jäsenvaltiolle tärkeä taloudellinen tai rahoituksellinen etu, mukaan lukien rahaan, talousarvioon ja verotukseen liittyvät asiat sekä kansanterveys ja sosiaaliturva;
f)
oikeudellisen riippumattomuuden ja oikeudellisten menettelyjen suojelu;
g)
säänneltyä ammattitoimintaa koskevan ammattietiikan rikkomisen torjunta, tutkinta, paljastaminen ja syytetoimet;
h)
valvonta-, tarkastus- tai sääntelytehtävä, joka satunnaisestikin liittyy julkisen vallan käyttöön a–e ja g alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa;
i)
rekisteröidyn suojelu tai muille kuuluvat oikeudet ja vapaudet;
j)
yksityisoikeudellisten vaateiden täytäntöönpano.
– –”
B
Unkarin oikeus
5.
Turvapaikkaoikeudesta vuonna 2007 annetun lain nro LXXX (menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény; jäljempänä turvapaikkalaki) (
3
) 81 §:ssä säädetään seuraavaa:
”Turvapaikkaviranomainen käsittelee turvapaikkarekisterissä pakolaisen, toissijaista suojelua saavan ja henkilön, jolle on myönnetty maahanpääsy, väliaikaista suojelua saavan, kansainvälistä suojelua hakevan ja Dublin-menettelyn piiriin kuuluvan henkilön (jäljempänä yhdessä: tämän lain soveltamisalaan kuuluvat henkilöt) henkilötiedot, heidän oleskeluunsa ja niihin etuuksiin ja tukiin liittyvät tiedot, joihin heillä on oikeus, sekä näihin tietoihin mahdollisesti tehdyt muutokset
a)
pakolaisaseman, toissijaisen suojeluaseman, väliaikaista suojelua saavan henkilön ja maahan päästetyn henkilön aseman toteamiseksi ja sen varmistamiseksi, että tällaiset henkilöt saavat kyseiseen asemaansa perustuvat oikeudet,
b)
tässä laissa ja muussa lainsäädännössä säädettyjä etuuksia ja tukia koskevien oikeuksien vahvistamiseksi,
c)
henkilön tunnistamiseksi
d)
rinnakkaisten menettelyjen estämiseksi, ja
e)
sen selvittämiseksi, onko hakemuksia jätetty useita kertoja.”
6.
Kyseisen lain 82 §:n f kohdassa säädetään seuraavaa:
”Tässä luvussa luonnollisen henkilön tunnistetiedoilla tarkoitetaan seuraavia tämän lain soveltamisalaan kuuluvan henkilön tietoja:
– –
f) [biologinen/sosiaalinen] sukupuoli.”
7.
Kyseisen lain 83 §:n 1 momentin a kohdassa säädetään seuraavaa:
”Turvapaikkarekisteriin merkitään seuraavat tämän lain soveltamisalaan kuuluvan henkilön tiedot:
a)
luonnollisen henkilön tunnistetiedot;
– –”
8.
Turvapaikkalain 83A §:n 5 momentissa säädetään seuraavaa:
”Turvapaikkaviranomainen on velvollinen viran puolesta poistamaan turvapaikkarekisteristä siihen otetun lainvastaisen merkinnän, oikaisemaan virheellisen merkinnän tai lisäämään siihen tekemättä jätetyn merkinnän.”
III Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
9.
Unkarin toimivaltainen viranomainen myönsi vuonna 2014 V.P:lle (jäljempänä valittaja), (
4
) joka on Iranin kansalainen ja ”syntynyt naisena”, pakolaisaseman. Tähän päätökseen johtaneessa menettelyssä valittaja vetosi transsukupuolisuuteensa perusteena pakolaisaseman tunnustamiselle ja esitti todisteina psykiatrian ja gynekologian erikoislääkäreiden antamia todistuksia. Pakolaisaseman tunnustamisen jälkeen Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság (ulkomaalaisasioista vastaava kansallinen viranomainen, Unkari; jäljempänä vastapuolena oleva viranomainen) rekisteröi hakijan henkilötietoja, mukaan lukien sukupuolen, ylläpitämäänsä turvapaikkarekisteriin hänen tunnistamisensa helpottamiseksi. Merkinnän mukaan valittaja on nainen.
10.
Valittaja teki vuonna 2022 vastapuolena olevalle viranomaiselle yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artiklan nojalla hakemuksen turvapaikkarekisteriin merkittyjen tietojen oikaisemisesta kahdella täsmennyksellä: sen nimen muuttaminen, jolla hänet oli rekisteröity, ja sukupuolen muuttaminen naisesta mieheksi. Valittaja esitti hakemuksensa tueksi samat lääketieteelliset todisteet, jotka hän oli esittänyt turvapaikkahakemuksen käsittelyn yhteydessä. Vastapuolena oleva viranomainen hylkäsi hakemuksen 11.10.2022 tekemällään päätöksellä (jäljempänä päätös). Se totesi, että toimitetut asiakirjat ainoastaan vahvistivat, että valittaja oli transsukupuolinen. Asiakirjat eivät osoittaneet, että valittajalle olisi tehty sukupuolenkorjausleikkaus ja että hänen sukupuolensa olisi muuttunut.
11.
Valittaja valitti tästä päätöksestä ennakkoratkaisua pyytäneeseen tuomioistuimeen ja vaati sen kumoamista. Valittaja on pitänyt itseään miehenä kaikkina asian kannalta merkityksellisinä ajankohtina. Hän väittää, että transsukupuolisuuteen kuuluu käsitteellisesti sukupuolen muuttaminen. Esitetyissä lääkärinlausunnoissa vahvistetaan, että valittaja on miehen näköinen ja hänet on diagnosoitu kansainvälisen tautiluokituksen koodilla F64.0, joka vastaa transsukupuolisuutta. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöön (
5
) vedoten valittaja väitti, että korjausleikkaus on tarpeeton sukupuolen muuttamiseksi. Yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artiklan mukaisessa oikaisumenettelyssä ei edellytä, että henkilö esittää kohtuuttoman laajaa näyttöä, eikä etenkään todistusta siitä, että hänelle on tehty sukupuolenkorjausleikkaus. Tämä vaatimus on joka tapauksessa vastoin Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöä. Se rikkoo myös Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä perusoikeuskirja) 1 artiklaa (ihmisarvo), 3 artiklaa (oikeus henkilökohtaiseen koskemattomuuteen), 7 artiklaa (yksityis- ja perhe-elämän kunnioittaminen) ja 52 artiklan 3 kohtaa (perusoikeuksien vastaavan suojan periaate). Valittaja kiinnittää myös huomiota siihen, että monet jäsenvaltiot (
6
) tunnustavat transsukupuolisen henkilön ilmoituksen oikeudellisena todisteena tämän sukupuoli-identiteetistä.
12.
Vastapuolena oleva viranomainen vaatii, että valitus hylätään. Se väittää, että valittaja ei ole esittänyt yleistä asiakirjaa eikä lääketieteellistä näyttöä, joka todistaisi väitetyn sukupuolen muuttamisen.
13.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artiklan tulkinta on tarpeen niiden edellytysten selventämiseksi, joiden perusteella rekisteröity voi vaatia sukupuoltaan koskevien rekisteröityjen tietojen oikaisua. Vaikka turvapaikkalaissa säädetään rekisteröityjen tietojen muuttamisesta ja virheellisten merkintöjen korjaamisesta, siinä ei säännellä menettelystä eikä vaatimuksista, joiden mukaan sukupuolen muuttaminen tai siitä seuraava nimenmuutos voidaan merkitä rekisteriin.
14.
Alkotmánybíróság (perustuslakituomioistuin, Unkari) totesi 27.6.2018 antamassaan tuomiossa, (
7
) että se, että Unkarin lainsäätäjä ei ole ottanut käyttöön menettelyä, jonka avulla maahan laillisesti asettautuneet muut kuin Unkarin kansalaiset voisivat muuttaa sukupuoltaan ja nimeään, vaikka Unkarin kansalaisille tarjottiin tämä mahdollisuus, oli perustuslain vastaista, koska se rikkoi Unkarin perustuslain (Magyarország Alaptörvény) II §:ää (ihmisarvon loukkaamattomuus) ja XV §:n 2 momenttia (syrjinnän kielto). Alkotmánybíróság kehotti Unkarin parlamenttia korjaamaan tämän puutteen viimeistään 31.12.2018. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi 16.7.2020 antamassaan tuomiossa Rana v. Unkari, (
8
) että Unkari oli rikkonut Roomassa 4.11.1950 allekirjoitetun, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen (jäljempänä Euroopan ihmisoikeussopimus) 8 artiklaa, koska se ei ollut antanut pakolaiselle mahdollisuutta käyttää menettelyä sukupuolen muuttamisen oikeudellisen tunnustamisen mahdollistamiseksi.
15.
Fővárosi Törvényszék muistuttaa, että – huolimatta Alkotmánybíróságin ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen antamista tuomioista – Unkarin lainsäädännössä ei anneta Unkarissa laillisesti oleskeleville henkilöille, jotka eivät ole kyseisen jäsenvaltion kansalaisia, mahdollisuutta käyttää menettelyä sukupuolen muuttamisen oikeudelliseksi tunnustamiseksi. Alkotmánybíróságin antaman tuomion jälkeen Unkari ei enää tunnusta oikeudellisesti kansalaistensa sukupuolen muuttamista. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo näin ollen, ettei se voi täyttää lain aukkoa soveltamalla analogisesti Unkarin kansalaisia koskevia säännöksiä.
16.
Näissä olosuhteissa Fővárosi Törvényszék (Budapestin alioikeus) on päättänyt lykätä ratkaisun antamista ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”(1)
Onko yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artiklaa tulkittava siten, että rekisterinpitäjänä kansallisen lainsäädännön mukaan toimiva viranomainen on velvollinen oikaisemaan rekisteröidylle kuuluvien oikeuksien käyttämisen yhteydessä tämän sukupuolta koskevat rekisteriin merkityt henkilötiedot, jos nämä tiedot ovat muuttuneet sen jälkeen, kun ne on merkitty rekisteriin, eivätkä ne siten ole yleisen tietosuoja-asetuksen 5 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädetyn täsmällisyysvaatimuksen mukaisia?
(2)
Jos ensimmäiseen kysymykseen vastataan myöntävästi, onko yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artiklaa tulkittava siten, että siinä edellytetään, että henkilön, joka pyytää sukupuoltaan koskevien tietojen oikaisemista, on esitettävä todisteet oikaisuvaatimuksensa tueksi?
(3)
Jos toiseen kysymykseen vastataan myöntävästi, onko yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artiklaa tulkittava siten, että hakijan on osoitettava, että hän on käynyt läpi sukupuolenkorjausleikkauksen?”
IV Menettely unionin tuomioistuimessa
17.
Kirjallisia huomautuksia ovat esittäneet valittaja, Viron, Espanjan, Ranskan, Unkarin, Alankomaiden ja Portugalin hallitukset sekä Euroopan komissio.
18.
Valittajan kirjallisissa huomautuksissa todettiin, että hän oli saanut Unkarin kansalaisuuden ”tällä välin” eikä hänen merkitsemistään turvapaikkarekisteriin enää vaadittu. Unionin tuomioistuin teki työjärjestyksen 101 artiklan 1 kohdan mukaisesti ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle selvennyspyynnön siitä kuinka kyseinen olosuhdemuutos vaikutti pääasiasian oikeudenkäyntiin. Ennakkoratkaisupyynnön esittänyt tuomioistuin vastasi, ettei sillä ole vaikutusta oikeudenkäynnin lopputulokseen, koska hallintolainkäyttökoodeksista vuonna 2017 annetun lain nro I (közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény) (
9
)85 §:n 2 momentin mukaan tuomioistuin tarkastelee hallinnollisen toimen lainmukaisuutta sen toteuttamishetkellä vallinneiden tosiseikkojen perusteella.
19.
Valittaja, Espanjan, Ranskan, Unkarin ja Alankomaiden hallitukset sekä Euroopan komissio esittivät suulliset lausumansa ja vastasivat unionin tuomioistuimen esittämiin kysymyksiin 3.6.2024 pidetyssä istunnossa.
V Asian tarkastelu
A
Ensimmäinen kysymys
1. Ensimmäistä kysymystä koskevat huomautukset
20.
Valittaja vetoaa siihen, että yleisen tietoturva-asetuksen 5 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaan käsiteltyjen tietojen täsmällisyyttä pitää arvioida käsittelyn tarkoituksiin nähden. Turvapaikkarekisterin tarkoituksena on tunnistaa henkilöt, joille Unkari on myöntänyt pakolaisaseman. Jos transsukupuolisen henkilön sukupuoli, sellaisena kuin se on merkitty rekisteriin, ei kuvasta sitä identiteettiä, jolla hänet tunnistetaan julkisesti, toisin kuin hänen oikeudellinen identiteettinsä, merkintä ei helpota hänen tunnistamistaan ja voi jopa altistaa hänet syrjinnälle ja häirinnälle. Yleisen tietoturva-asetuksen 16 artiklaa on tulkittava siten, että mahdollistetaan transsukupuolisten henkilöiden sukupuoleen liittyvän tiedon oikaiseminen.
21.
Viitaten yleisen tietosuoja-asetuksen 5 artiklan 1 kohdan d alakohtaan, 6 artiklan 2 kohtaan ja 16 artiklaan Viron hallitus väittää, että jäsenvaltioilla on oltava kansallisia menettelysääntöjä, jotka mahdollistavat sen, että henkilö, joka on käynyt läpi sukupuolenkorjauksen, voi vaatia oikaisemaan julkiseen rekisteriin kirjatut henkilötiedot, jotka ovat muuttuneet virheelliseksi niiden tarkoitusten valossa, joita varten niitä on käsitelty.
22.
Espanjan hallitus väittää, että transsukupuolisen identiteetin oikeudellista tunnustamista koskevalla kansallisella lainsäädännöllä, jossa asetetaan edellytyksiä henkilöille, jotka haluavat oikaista julkisiin rekistereihin merkittyjä sukupuoleensa liittyviä henkilötietoja, rajoitetaan yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artiklassa säädetyn oikaisuoikeuden käyttämistä. Vaikka tällaiset rajoitukset voivat olla oikeutettuja yleisen tietosuoja-asetuksen 23 artiklassa listattujen intressien turvaamiseksi, Unkari ei voi vedota kyseiseen säännökseen, koska se ei ole säätänyt lainsäädäntöä, jolla tunnustetaan transsukupuolisten henkilöiden sukupuoli. Joka tapauksessa tässä säännöksessä listattuja eri intressejä ei voida soveltaa ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen käsiteltävänä olevan asian olosuhteissa.
23.
Koska valittajalla on pakolaisasema, Espanjan hallitus väittää lisäksi, että muut unionin oikeuden säännökset kuin yleinen tietosuoja-asetus ovat merkityksellisiä nyt käsiteltävän ennakkoratkaisupyynnön kannalta, joten unionin tuomioistuimen olisi muotoiltava ensimmäinen kysymys uudelleen. Niiden säännösten joukossa, joita unionin tuomioistuimen tulisi tulkita tässä yhteydessä, ovat perusoikeuskirjan 7 ja 21 artikla sekä direktiivin 2011/95 (
10
) 24 artiklan 1 kohta (
11
) ja 25 artiklan 1 kohta. (
12
) Espanjan hallitus väittää, että kyseiset säännökset ovat esteenä sellaiselle kansalliselle oikeusjärjestykselle, jossa ei säädetä menettelystä, jolla pakolaisaseman saanut henkilö, jolla on transsukupuolinen identiteetti, voi muuttaa sukupuoltaan koskevan merkinnän pakolaisrekisterissä. Tällaisen menettelyn puuttuminen on myös vastoin Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöä. (
13
) Espanjan hallitus vetoaa analogisesti Freitag-tuomioon, (
14
) joka koski jäsenvaltion kieltäytymistä tunnustamasta toisen jäsenvaltion tekemää nimenmuutosta. Kyseisessä tuomiossa unionin tuomioistuin katsoi, että sekaannus ja haitta, jotka aiheutuvat siitä, että samasta henkilöstä käytetään kahta eri nimeä, estävät käyttämästä SEUT 21 artiklassa vahvistettua oikeutta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella. Espanjan hallituksen mukaan direktiivin 24 artiklan 1 kohdan ja 25 artiklan 1 kohdan mukaisesti annettuun oleskelulupaan tai matkustusasiakirjaan merkityn naissukupuolen ja valittajan mieheksi tunnistamisen, mikä ennakkoratkaisupyynnön esittäneen tuomioistuimen mukaan oli yhdenmukaista hänen käyttäytymisensä ja fyysisen olemuksensa kanssa, välinen ristiriita saattaa aiheuttaa sekaannusta ja epäilyjä valittajan henkilöllisyydestä ja näiden asiakirjojen aitoudesta.
24.
Ranskan hallitus erottaa toisistaan tiedot, jotka olivat virheellisiä niiden rekisteröintihetkellä ja jotka muuttuivat myöhemmin virheellisiksi. Se väittää, että yleisen tietosuoja-asetuksen 5 artiklan 1 kohdan d alakohdan ja 16 artiklan nojalla sukupuoleen liittyvä tieto voidaan oikaista takautuvasti, jos se oli virheellinen rekisteröintihetkellä. Viranomaisilla voi olla intressi seurata tietyn henkilön henkilöllisyyttä koskevien tietojen muutoksia väestörekistereissä. Kaikki menettelyt, joilla helpotetaan tällaisen oikaisun tekemistä, voidaan näin ollen suunnitella siten, että kaikista näihin rekistereihin tallennetuista tiedoista jää jälki. (
15
)
25.
Unkarin hallitus katsoo, että yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artikla, luettuna yleisen tietosuoja-asetuksen 5 artiklan 1 kohdan ja perusoikeuskirjan 8 artiklan 2 kohdan valossa, antaa henkilölle oikeuden oikaista sellaisen tiedon sukupuolestaan, joka ei vastaa todellisuutta. Ongelmaa ei olisi, jos valittaja olisi halunnut oikaista sukupuoltaan koskevan tiedon, joka on alun perin merkitty rekisteriin virheellisesti. Unkarin hallituksen näkemyksen mukaan on niin, että koska valittaja haluaa oikaista tiedon, joka on merkitty rekisteriin oikein, yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artiklaa ei voida soveltaa. Tämän lähestymistavan tueksi kyseinen hallitus vetoaa Nowak-tuomioon, (
16
) jossa unionin tuomioistuin totesi, että koepaperiin merkittyjä virheellisiä vastauksia ei voida oikaista.
26.
Alankomaiden hallitus huomauttaa, että henkilön sukupuolen muuttamisen oikeudellista tunnustamista koskevan tehokkaan menettelyn puuttuminen rikkoo perusoikeuskirjan 3 artiklaa (oikeus henkilökohtaiseen koskemattomuuteen) ja 7 artiklaa (yksityis- ja perhe-elämän kunnioittaminen). Tällaisen menettelyn puuttuminen estää valittajaa käyttämästä oikeuttaan oikaista sukupuoleensa liittyviä tietoja yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artiklan nojalla.
27.
Portugalin hallitus katsoo, että yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artikla, tulkittuna perusoikeuskirjan 1, 3, 7, 8 ja 21 artiklan valossa, edellyttää, että rekisteröidyille annetaan oikeus oikaista rekisteriin heidän tunnistamistaan varten merkitty tieto sukupuolesta, kun kyseinen tieto on muuttunut alkuperäisen merkitsemisen jälkeen.
28.
Komissio väittää, että ensimmäinen kysymys perustuu lähtökohtaan, jonka mukaan valittajaa koskevat tiedot turvapaikkarekisterissä voivat olla virheellisiä. Tämä olettamus herättää kysymyksen siitä, onko henkilön sukupuolta koskevien tietojen oikeellisuuden edellytyksenä sukupuolenkorjauksen oikeudellinen tunnustaminen. Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklan, perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklan sekä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön (
17
) valossa, komissio katsoo, että sukupuolenkorjauksen tunnustamisjärjestelmän puuttuminen ei voi estää julkisessa rekisterissä olevien tietojen, jotka koskevat henkilön sukupuolta, oikaisemista. Näissä olosuhteissa yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artiklassa, luettuna yhdessä perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklan sekä 52 artiklan 1 kohdan kanssa, edellytetään, että tietojen säilyttämisestä vastaava viranomainen oikaisee rekisteröidyn sukupuolta koskevan henkilötiedon, kun tieto on muuttunut virheelliseksi.
2. Ensimmäisen kysymyksen ulottuvuus
29.
Fővárosi Törvényszékin esittämä ensimmäinen kysymys perustuu lähtökohtaan, jonka mukaan valittajan sukupuoleen liittyvä tieto oli merkitty turvapaikkarekisteriin oikein ja tämä tieto on muuttunut virheelliseksi sen vuoksi, että olosuhteet ovat muuttuneet kyseisen merkinnän tekemisen jälkeen. Näin ollen ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii, annetaanko yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artiklassa oikeus oikaista nämä henkilötiedot siten, että ne kuvastavat transsukupuolisen henkilön sukupuolen muutosta.
30.
SEUT 267 artiklan mukainen menettely on unionin tuomioistuimen ja kansallisten tuomioistuinten välisen yhteistyön väline, jonka avulla unionin tuomioistuin tulkitsee unionin oikeutta siten, että kansalliset tuomioistuimet voivat ratkaista käsiteltäväkseen saatetun asian. Tässä yhteistyössä unionin tuomioistuin pitää olettamana, että kansallisen tuomioistuimen unionin oikeutta koskevilla kysymyksillä on merkitystä asian ratkaisun kannalta. Näin ollen unionin tuomioistuin jättää tutkimatta esitetyn kysymyksen ainoastaan, jos on ilmeistä, että pyydetyllä unionin oikeuden tulkinnalla ei ole mitään yhteyttä pääasian tosiseikkoihin tai kohteeseen, jos ongelma on hypoteettinen tai jos unionin tuomioistuimella ei ole tiedossaan niitä tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja, jotka ovat tarpeen hyödyllisen vastauksen antamiseksi sille esitettyihin kysymyksiin. Koska unionin tuomioistuimen tehtävänä ennakkoratkaisupyynnöissä on myötävaikuttaa lainkäyttöön jäsenvaltioissa eikä antaa neuvoa-antavia lausuntoja yleisluonteisista tai hypoteettisista kysymyksistä, se voi muotoilla sille esitetyt kysymykset uudelleen. (
18
)
31.
Käsiteltävässä asiassa on mielestäni merkittävä ero ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen ennakkoratkaisupyynnössä kuvaamien tosiseikkojen ja ensimmäisen kysymyksen sanamuodon välillä. Nämä seikat osoittavat, että valittajan sukupuoli-identiteetti muuttui ennen kuin hänen pakolaisasemansa tunnustettiin vuonna 2014, ja tämä sukupuoli-identiteetin muutos näyttää olleen perusta sille, että Unkari tunnusti valittajalle pakolaisaseman. (
19
) Lisäksi vaikuttaa siltä, ettei valittajan sukupuoli ole muuttunut tai vaihtunut vuoden 2014 jälkeen. Turvapaikkarekisteriin tehty valittajan sukupuolta koskeva merkintä oli näin ollen virheellinen silloin, kun se tehtiin. Ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa käsiteltävä olevassa asiassa on siis kyse siitä, että oikaistava tieto on merkitty alun perin virheellisesti, eikä siitä, että tieto on muuttunut virheellisiksi merkinnän tekemisen jälkeen. (
20
) Valituksella, joka on tehty ennakkoratkaisua pyytäneeseen tuomioistuimeen, pyritään siten korjaamaan alkuperäinen virhe eikä muuttamaan kyseistä merkintää muuttuneiden olosuhteiden huomioon ottamiseksi.
32.
Jottei unionin tuomioistuin vastaisi hypoteettiseen kysymykseen, joka on sille SEUT 267 artiklassa annetun toimivallan ulkopuolella, ehdotan, että unionin tuomioistuin ottaa huomioon ennakkoratkaisupyynnön taustalla olevat tosiseikat vastatessaan ensimmäiseen kysymykseen. (
21
)
33.
Vastoin Espanjan hallituksen huomautuksia, katson, että Fővárosi Törvényszékin kysymyksillä ei pyritä selvittämään, edellytetäänkö unionin oikeudessa, että jäsenvaltio luo oikeudelliset puitteet, joilla helpotetaan siltä pakolaisaseman saaneen henkilön sukupuoli-identiteetin muutoksen tunnustamista. Ennakkoratkaisupyyntö koskee nimenomaisesti yleisen tietosuoja-asetuksen 5 ja 16 artiklan mukaisen, virheellisten tietojen oikaisemista koskevan oikeuden luonnetta ja soveltamisalaa. Näiden säännösten tulkinta ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen kuvaamien tosiseikkojen valossa riittää siten pääasian ratkaisemiseen. Tässä yhteydessä totean, että Fővárosi Törvényszék ei ole esittänyt yhtään kysymystä, joka koskisi hakemusta valittajan nimen oikaisemisesta turvapaikkarekisteriin, joten vaikuttaa siltä, että tämä hakemus oli liitännäinen hänen sukupuoltaan koskevan merkinnän muuttamista koskevaan hakemukseen nähden. Ennakkoratkaisupyyntö ei siten koske yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artiklan mahdollista soveltamista nimeä koskeva merkinnän muuttamista koskevaan hakemukseen. (
22
) Nyt käsiteltävä asia ei myöskään anna unionin tuomioistuimelle mahdollisuutta tulkita direktiivin 2011/95 24 artiklan 1 kohtaa eikä 25 artiklan 1 kohtaa. Fővárosi Törvényszékin ennakkoratkaisupyynnön esittämistä koskevassa päätöksessä ei mainita näitä säännöksiä eikä siinä anneta mitään tietoja oleskeluluvista tai matkustusasiakirjoista, jotka valittajalle on mahdollisesti myönnetty kyseisten säännösten nojalla. (
23
)
3. Oikeus oikaisuun
34.
Yleisen tietosuoja-asetuksen 1 artiklan 2 kohdasta, luettuna yhdessä sen johdanto-osan 4 ja 10 perustelukappaleen kanssa, ilmenee, että yleisen tietosuoja-asetuksen tarkoituksena on muun muassa varmistaa luonnollisten henkilöiden perusoikeuksien ja ‑vapauksien korkeatasoinen suoja heidän henkilötietojensa käsittelyssä Euroopan unionissa. Yleisellä tietosuoja-asetuksella luodaan oikeudellinen kehys, jolla pannaan täytäntöön erityisesti perusoikeuskirjan 8 artiklan vaatimukset henkilötietojen suojasta. Kyseinen asetus liittyy läheisesti perusoikeuskirjan 7 artiklassa vahvistettuun yksityiselämän kunnioittamista koskevaan oikeuteen. (
24
)
35.
Yleisen tietosuoja-asetuksen aineellinen soveltamisala on hyvin laaja. Kyseisen asetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan asetusta ”sovelletaan henkilötietojen käsittelyyn, joka on osittain tai kokonaan automaattista, sekä sellaisten henkilötietojen käsittelyyn muussa kuin automaattisessa muodossa, jotka muodostavat rekisterin osan tai joiden on tarkoitus muodostaa rekisterin osa” tekemättä eroa käsittelyn suorittajan henkilöllisyyden perusteella. Jollei muuta johdu 2 artiklan 2 kohdassa säädetyistä poikkeuksista, joihin vastapuolena oleva viranomainen ei vaikuta vetoavan, yleistä tietosuoja-asetusta sovelletaan yksityishenkilöiden ja viranomaisten suorittamaan tietojen käsittelyyn. (
25
)
36.
Yleisen tietosuoja-asetuksen 4 artiklan 1 alakohdassa olevassa henkilötiedon määritelmässä ei viitata luonnollisen henkilön biologiseen tai sosiaaliseen sukupuoleen tekijänä, josta voidaan tunnistaa suoraan tai epäsuorasti luonnollinen henkilö. Tässä säännöksessä olevaan henkilötiedon määritelmään sisältyvä ilmaisu ”kaikki tiedot” antaa kuitenkin kyseiselle käsitteelle laajan ulottuvuuden. (
26
) Viittaus tunnusomaisen fyysiseen, fysiologiseen, geneettiseen, psyykkiseen, taloudelliseen, kulttuurilliseen tai sosiaaliseen tekijään vaikuttaa riittävän laajalta, jotta se kattaa luonnollisen henkilön sukupuolen. (
27
) Tästä seuraa, että hakijan henkilötietojen rekisteröinti, mukaan lukien sukupuolen rekisteröinti, pakolaisaseman saaneiden henkilöiden julkiseen rekisteriin on yleisen tietosuoja-asetuksen 4 artiklan 2 alakohdassa tarkoitettua henkilötietojen käsittelyä.
37.
Yleisen tietosuoja-asetuksen 5 artiklan 1 kohdan a, b, c ja d alakohdan mukaan henkilötietoja on käsiteltävä lainmukaisesti, asianmukaisesti ja rekisteröidyn kannalta läpinäkyvästi, ne on kerättävä tiettyä, nimenomaista ja laillista tarkoitusta varten ja niiden on oltava asianmukaisia ja olennaisia eikä liian laajoja tähän tarkoitukseen sekä täsmällisiä ja tarvittaessa päivitettyjä. (
28
) Yleisen tietosuoja-asetuksen 5 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaan henkilötietojen käsittelyn on oltava täsmällistä. On toteutettava kaikki mahdolliset kohtuulliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että käsittelyn tarkoituksiin nähden epätarkat ja virheelliset henkilötiedot poistetaan tai oikaistaan viipymättä.
38.
Yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa luetellaan tyhjentävästi tapaukset, joissa henkilötietojen käsittely on lainmukaista. (
29
) Henkilötietojen käsittely turvapaikkarekisterissä on lähtökohtaisesti lainmukaista yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan e alakohdan nojalla. Yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat pitää voimassa tai ottaa käyttöön yksityiskohtaisempia säännöksiä kyseisen asetuksen sääntöjen soveltamisen mukauttamiseksi, jotta 6 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukainen käsittely on laillista ja asianmukaista. Yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 3 kohdan mukaan 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan e alakohdan nojalla tapahtuvan käsittelyn on perustuttava joko unionin oikeuteen tai rekisterinpitäjään sovellettavan jäsenvaltion lainsäädäntöön. Tämän oikeusperustan on myös oltava yleisen edun mukainen ja oikeasuhteinen sillä tavoiteltuun oikeutettuun päämäärään nähden. (
30
) Mikään unionin tuomioistuimen käytettävissä olevaan asiakirja-aineistoon sisältyvä seikka ei viittaa siihen, että pakolaisaseman saaneen henkilön sukupuolta koskevan merkinnän tekeminen Unkarin turvapaikkarekisteriin ja sen säilyttäminen siinä ei olisi yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan mukaista. (
31
)
39.
Perusoikeuskirjan 8 artiklan 2 kohdan mukaan jokaisella on oikeus tutustua niihin tietoihin, joita hänestä on kerätty, ja saada ne oikaistuksi. Yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artikla kuvastaa tätä oikeutta. (
32
) Oikeus tietojen oikaisuun ja sen täytäntöönpano yksityishenkilöiden aloitteesta (
33
) edistää osaltaan yleisen tietosuoja-asetuksen 5 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädetyn täsmällisyysvaatimuksen noudattamista.
40.
Koska henkilötietojen täsmällisyys voi vaihdella sen mukaan, missä yhteydessä niitä käsitellään, tietojen keräämisen tarkoitus vaikuttaa suoraan tietojen täsmällisyyden arviointiin. (
34
) Yksi Unkarin turvapaikkarekisterissä luetelluista tarkoituksista on henkilön tunnistaminen, (
35
) ja sukupuolen katsotaan olevan tieto, jolla tunnistetaan luonnollinen henkilö. (
36
) Kun Unkari myönsi valittajalle pakolaisaseman vuonna 2014, hän piti itseään transsukupuolisena miehenä. Unkarin toimivaltainen viranomainen hyväksyi todisteet, jotka valittaja esitti sukupuoli-identiteetin tueksi. Kun valittajan sukupuoli on merkitty turvapaikkarekisteriin naiseksi, kyse vaikuttaa siten olevan yleisen tietosuoja-asetuksen 5 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetusta virheellisestä tiedosta.
41.
Ensinnäkin tällainen merkintä on lähtökohtaisesti voitava oikaista yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artiklan nojalla, luettuna yhdessä 5 artiklan 1 kohdan d alakohdan kanssa. (
37
) Jos näillä säännöksillä ei annettaisi rekisteröidyille oikeutta saada oikaistuksi merkintää, joka oli todistetusti virheellinen sen tekemisajankohtana, niillä ei olisi tarkoitusta, ja näin on riippumatta niistä pohdinnoista, joita voi nousta esille näiden säännösten soveltamisessa sellaisen merkinnän oikaisemiseen, joka oli oikea sen tekemisajankohtana (mikä herättää kysymyksen siitä, missä määrin yleinen tietosuoja-asetus velvoittaa rekisterinpitäjiä pitämään tiedot ajan tasalla ja käsittelemään niitä dynaamisesti).
42.
Unkarin hallitus väittää kuitenkin, että yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaan rekisteröidyn oikeutta saada julkisessa rekisterissä, kuten turvapaikkarekisterissä, oleva tieto oikaistua, voidaan käyttää ainoastaan jäsenvaltion lainsäädännön nojalla eikä siten, että vedotaan suoraan yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artiklaan.
43.
Yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohdan e alakohdassa sekä 6 artiklan 2 ja 3 kohdassa annetaan jäsenvaltioille harkintavaltaa (
38
) pitää voimassa tai ottaa käyttöön yleisen tietosuoja-asetuksen säännösten mukauttamiseksi (
39
) yksityiskohtaisempia säännöksiä, joiden perusteella rekisterinpitäjät voivat laillisesti käsitellä henkilötietoja suorittaessaan yleistä etua koskevaa tehtävää tai käyttäessään julkista valtaa, (
40
) mutta toisin kuin Unkarin hallitus on väittää, yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artiklan perusteella on selvää, että 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan e alakohdan perusteella suoritettuun tietojen lailliseen käsittelyyn sovelletaan tietojen oikaisua koskevaa oikeutta. Toisin kuin muissa yleisen tietosuoja-asetuksen säännöksissä, jotka koskevat rekisteröityjen oikeuksia, yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artiklassa ei täsmennetä, miten oikaisuoikeutta on käytettävä suhteessa tiettyihin kyseisen asetuksen 6 artiklan säännöksiin. (
41
) Jäsenvaltioiden toimivalta pitää voimassa tai ottaa käyttöön tällaisia säännöksiä ei kuitenkaan missään tapauksessa tarkoita sitä, että ne voivat poiketa 8 artiklan 2 kohdassa säädetystä oikaisuoikeudesta. Se, että jäsenvaltiot voivat luoda lainsäädäntökehyksen, jolla varmistetaan yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artiklassa säädetyn oikaisuoikeuden soveltaminen käytännössä muun muassa sellaisten julkisten rekistereiden osalta, joita pidetään yleisen edun vuoksi kyseisen asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan e alakohdan mukaisesti, ei voi millään tavoin rajoittaa oikaisuoikeutta tai sen käyttöä. (
42
)
44.
On joka tapauksessa niin, että oikaisuoikeus, luettuna yhdessä yleisen tietosuoja-asetuksen 5 artiklan 1 kohdan d alakohdan täsmällisyysvaatimuksen kanssa, ei ole ehdoton, ja sen käyttöä voidaan rajoittaa tietyin edellytyksin. (
43
) Yleisen tietosuoja-asetuksen 23 artiklassa listataan useita olosuhteita, joissa tätä ja muita rekisteröityjen oikeuksia voidaan rajoittaa. Ennakkoratkaisupyynnössä ei viitata tähän säännökseen, eikä Unkarin hallitus vetoa siihen kirjallisissa huomautuksissaan yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artiklan soveltamisen rajaamiseksi nyt käsiteltävän ennakkoratkaisupyynnön taustalla olevissa olosuhteissa. Yleisen tietosuoja-asetuksen 23 artiklan 1 kohdan e alakohdassa (
44
) ja sen johdanto-osan 73 perustelukappaleessa todetaan muun muassa, että rekisterinpitäjään tai henkilötietojen käsittelijään sovellettavassa unionin tai jäsenvaltion lainsäädännössä voidaan rajoittaa niiden velvoitteiden ja oikeuksien soveltamisalaa, joista sen 5 ja 16 artiklassa säädetään, ”jotta voidaan taata – – muut unionin tai jäsenvaltion yleiseen julkiseen etuun liittyvät tärkeät tavoitteet”, kuten ”yleiseen etuun liittyvistä syistä pidettävien julkisten rekisterien pitämi[nen]”. (
45
) Tällaisen rajoituksen on sisällyttävä lainsäädännölliseen toimenpiteeseen, siinä on noudatettava keskeisiltä osin perusoikeuksia ja ‑vapauksia ja sen on oltava välttämätön ja oikeasuhteinen toimenpide demokraattisessa yhteiskunnassa. (
46
) Jäsenvaltio voi näin ollen vedota yleisen tietosuoja-asetuksen 23 artiklan 1 kohdan e alakohtaan rajoittaakseen oikeutta oikaisuun tietyissä olosuhteissa julkisten rekisterien, mukaan lukien väestörekisterit, luotettavuuden ja yhtenäisyyden takaamiseksi. (
47
) Tämä ei sinänsä voi olla esteenä sille, että hyväksytään hakemus, joka koskee valittajan sukupuolen oikaisemista turvapaikkarekisteriin, jotta hänen sukupuoli-identiteettinsä merkitään sellaisena kuin se oli silloin kun se merkittiin rekisteriin. Tällaisen hakemuksen hyväksyminen lisää ainoastaan kyseisen rekisterin luotettavuutta ja siihen tallennettujen tietojen täsmällisyyttä. (
48
)
45.
Näin ollen ehdotan, että unionin tuomioistuin toteaa, että yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artiklaa, luettuna yhdessä sen 5 artiklan 1 kohdan d alakohdan kanssa, on tulkittava siten, että kansallinen viranomainen, joka on vastuussa pakolaisrekisterin ylläpitämisestä, on velvollinen hakemuksesta oikaisemaan tiedon pakolaisaseman saaneen henkilön sukupuolesta, jonka kyseinen viranomainen on kirjannut virheellisesti silloin, kun tieto on lisätty kyseiseen rekisteriin.
B
Toinen ja kolmas kysymys
46.
Toinen ja kolmas kysymys koskevat sitä näyttöä, joka henkilön, joka haluaa oikaista sukupuoltaan koskevan merkinnän yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artiklan nojalla, on esitettävä pyyntönsä tueksi ja voidaanko kyseistä henkilöä vaatia esittämään näyttöä siitä, että hänelle on tehty sukupuolenkorjausleikkaus. Näitä kysymyksiä voidaan tarkastella yhdessä.
47.
Yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artiklassa ei täsmennetä, mitä näyttöä rekisteröidyn on esitettävä – tai onko näyttöä edes esitettävä –, jotta ”rekisterinpitäjä oikaisee ilman aiheetonta viivytystä rekisteröityä koskevat virheelliset henkilötiedot”. Tämä kuvastaa todellisuutta, jonka mukaan tietojen täsmällisyyttä tai epätäsmällisyyttä ja niiden oikaisemisen tarpeellisuutta on arvioitava tapauskohtaisesti, minkä seurauksena mahdollisesti vaadittavat todisteet vaihtelevat. Ottaen huomioon yleisen tietosuoja-asetuksen 4 artiklan 7 alakohtaan sisältyvän rekisterinpitäjän laajan määritelmän, johon kuuluvat viranomaiset ja luonnolliset henkilöt, lainsäädäntöön (
49
) voidaan sisällyttää sääntöjä tai menettelyjä, jotka koskevat oikeutta oikaisuun, tai niistä voidaan päättää tapauskohtaisesti yksittäisiin olosuhteisiin vastaamiseksi. Tästä seuraa, että henkilöä, joka pyytää tietojen oikaisemista, voidaan vaatia esittämään todisteet, joita voidaan kohtuudella vaatia sen osoittamiseksi että kyseiset tiedot ovat virheellisiä niiden tarkoitusten valossa, joita varten tiedot on kerätty tai käsitelty. (
50
) On korostettava, että rekisteröidyn ei tarvitse vedota erityiseen intressiin virheellisten tietojen oikaisemiseen tai osoittaa sitä tai vedota siihen, että väitetystä virheellisyydestä aiheutuisi minkäänlaista vahinkoa, tai osoittaa sitä. Nyt käsiteltävässä asiassa, jollei ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen selvityksistä muuta ilmene, katson, että on riittävää, että valittaja esittää näyttöä sen osoittamiseksi, että Unkari tunnusti hänen pakolaisasemansa vuonna 2014 hänellä jo tuolloin olleen transsukupuolisen identiteettinsä perusteella ja että turvapaikkarekisteriin ei ole kirjattu tätä identiteettiä täsmällisesti. (
51
)
48.
Yleisessä tietosuoja-asetuksessa ei mitenkään edellytetä, että valittaja osoittaisi, että hänelle on tehty sukupuolenkorjausleikkaus. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on toistuvasti tuominnut tällaisen vaatimuksen asettamisen, todeten, että jos transsukupuolisten henkilöiden sukupuoli-identiteetin tunnustamisen ehdoksi asetetaan sterilointioperaatiota tai ‑käsittely – tai kirurginen toimenpide tai käsittely, joka todennäköisesti johtaa sterilointiin –, jota he eivät halua, tällöin heidän oikeutensa yksityiselämänsä kunnioittamiseen Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklan nojalla on riippuvainen siitä, että he luopuvat täysimääräisestä oikeudestaan Euroopan ihmisoikeussopimuksen 3 artiklassa suojattuun fyysiseen koskemattomuuteen. (
52
) Monissa tapauksissa tällaisen vaatimuksen asettaminen poistaisi oikeuden transsukupuolisen henkilön sukupuoleen liittyvän virheellisen tiedon oikaisemiseen yleisen tietosuoja-asetuksen 16 artiklan mukaisesti. (
53
) Vaatimus tällaisten todisteiden esittämisestä mielestäni myös heikentäisi ihmisarvoa, joka on perusoikeuskirjan 1 artiklan mukaan loukkaamaton ja jota on kunnioitettava ja suojeltava. Tällainen vaatimus on myös ristiriidassa perusoikeuskirjan 3 artiklan 1 kohdan kanssa, jossa määrätään, että ”jokaisella on oikeus ruumiilliseen ja henkiseen koskemattomuuteen”, ja perusoikeuskirjan 7 artiklan kanssa (yksityis- ja perhe-elämän kunnioittaminen). Lisään tässä yhteydessä, että kansallisten tuomioistuinten on kunnioitettava perusoikeuskirjassa tunnustettuja oikeuksia soveltaessaan yleistä tietosuoja-asetusta.
VI Ratkaisuehdotus
49.
Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että unionin tuomioistuin vastaa Fővárosi Törvényszékin esittämiin ennakkoratkaisukysymyksiin seuraavasti:
Luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27.4.2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) 16 artiklaa, luettuna yhdessä kyseisen asetuksen 5 artiklan 1 kohdan d alakohdan kanssa
on tulkittava siten, että kansallinen viranomainen, joka on vastuussa pakolaisrekisterin ylläpitämisestä,
(1)
on velvollinen hakemuksesta oikaisemaan tiedon pakolaisaseman saaneen henkilön sukupuolesta, jonka kyseinen viranomainen on kirjannut virheellisesti silloin, kun tieto on lisätty kyseiseen rekisteriin,
(2)
voi vaatia, että henkilö, joka pyytää tietojen oikaisemista, esittää todisteet siitä, että kyseiset tiedot ovat virheellisiä niiden tarkoitusten valossa, joita varten tiedot on kerätty tai käsitelty, mutta se ei voi vaatia esittämään todisteita siitä, että henkilölle on tehty sukupuolenkorjausleikkaus.
(
1
)	Alkuperäinen kieli: englanti.
(
i
)	Tämän asian nimi on kuvitteellinen nimi. Se ei vastaa asian minkään asianosaisen todellista nimeä.
(
2
)	Luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27.4.2016 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL 2016, L 119, s. 1).
(
3
)	Magyar Közlöny, 2007/83.
(
4
)	Oxford Dictionary of English, toinen uudistettu painos (2005), julkaisun mukaan sukupuolineutraaleja pronomineja ”they”, ”them” ja ”their” voidaan käyttää ”viittaamaan määrittelemättömän sukupuolen henkilöön”. Jotta ei rajoitettaisi ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen SEUT 267 artiklan mukaista tosiseikkojen selvittämistehtävää, tässä ratkaisuehdotuksessa viitataan valittajaan vastaavasti. Tämä on tietoinen suunnanmuutos Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen käytännöstä, jonka antamissa sukupuoli-identiteettiä koskevissa tuomioissa käytetään niitä sukupuoleen viittaavia pronomineja, joita kantajat käyttävät kirjelmissään riippumatta tuomioistuinmenettelyn lopputuloksesta.
(
5
)	Ks. erityisesti asia Garçon ja Nicot v. Ranska, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio 6.4.2017 (CE:ECHR:2017:0406JUD007988512) ja asia S.V. v. Italia, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio 11.10.2018 (CE:ECHR:2018:1011JUD005521608).
(
6
)	Belgian kuningaskunta, Tanskan kuningaskunta, Irlanti, Helleenien tasavalta, Maltan tasavalta, Portugalin tasavalta ja Ruotsi kuningaskunta.
(
7
)	Tuomio 6/2018, (VI. 27.).
(
8
)	CE:ECHR:2020:0716JUD004088817.
(
9
)	Magyar Közlöny, 2017/30.
(
10
)	Vaatimuksista kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelemiseksi kansainvälistä suojelua saaviksi henkilöiksi, pakolaisten ja henkilöiden, jotka voivat saada toissijaista suojelua, yhdenmukaiselle asemalle sekä myönnetyn suojelun sisällölle 13.12.2011 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/95/EU(uudelleenlaadittu) (EUVL 2011, L 337, s. 9).
(
11
)	Jossa säädetään, että jäsenvaltioiden on annettava pakolaisaseman saaneille henkilöille oleskelulupa.
(
12
)	Jonka mukaan jäsenvaltioiden on annettava pakolaisaseman saaneille henkilöille matkustusasiakirjat niiden alueen ulkopuolelle matkustamista varten.
(
13
)	Ks. erityisesti asia Rana v. Unkari, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio 16.6.2020 (CE:ECHR:2020:0716JUD004088817) ja asia R.K. v. Unkari, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio 22.6.2023 (CE:ECHR:2023:0622JUD005400620).
(
14
)	Tuomio 8.6.2017, Freitag (C‑541/15, EU:C:2017:432; jäljempänä Freitag-tuomio).
(
15
)	Ks. analogisesti asia Y. v. Puola, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio 17.2.2022, (CE:ECHR:2022:0217JUD007413114).
(
16
)	Tuomio 20.12.2017, Nowak (C‑434/16, EU:C:2017:994; jäljempänä Nowak-tuomio).
(
17
)	Ks. erityisesti asia Christine Goodwin v. Yhdistynyt kuningaskunta, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio 11.7.2002, CE:ECHR:2002:0711JUD002895795, 86–93 kohta.
(
18
)	Tuomio 15.9.2011, Unió de Pagesos de Catalunya (C‑197/10, EU:C:2011:590, 16 ja 18 kohta) ja tuomio 26.9.2019, UTEP 2006 (C‑600/18, EU:C:2019:784, 17 kohta).
(
19
)	Asiakirja-aineisto, jonka ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toimitti unionin tuomioistuimelle, sisältää turvapaikkamenettelyn aikana esitettyjä asiakirjoja ja todisteita, joissa viitataan laajasti valittajan transsukupuolisuuteen. Vaikka päätöksessä, jolla valittajan pakolaisasema on tunnustettu, ei yksilöidä täsmällisiä perusteita, joihin kyseinen päätös perustuu, jollei ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen selvityksistä muuta ilmene, vaikuttaa siltä, että valittajalle on myönnetty pakolaisasema vainoksi katsottavien tekojen vuoksi, jotka johtuvat hänen transsukupuolisuudestaan. Ks. analogisesti direktiivin 2011/95 10 artiklan 1 kohdan d alakohta.
(
20
)	Ks. ensimmäisen kysymyksen muotoilu.
(
21
)	Tuomio 16.12.1981, Foglia (244/80, EU:C:1981:302, 18 ja 19 kohta).
(
22
)	Valittajan edustaja totesi istunnossa, että nimenmuutoshakemus on liitännäinen sukupuolen muuttamista koskevaan hakemukseen nähden. Unkarin hallitus väittää kirjallisissa huomautuksissaan, että nimenmuutos ei ole liitännäinen sukupuolen muuttamiseen nähden. Asiassa Asociaţia Accept ym. (C‑4/23, EU:C:2024:385, 59–64 kohta) antamassaan ratkaisuehdotuksessa julkisasiamies Richard de la Tour katsoi, että etunimen muutoksen tunnustaminen voidaan erottaa sukupuolen muuttamisen tunnustamisesta, vaikka etunimi näyttäisikin liittyvän eri sukupuoleen kuin siihen, johon syntymässä rekisteröity sukupuoli sosiologiselta kannalta liitetään.
(
23
)	Freitag-tuomiota on vaikea soveltaa analogisesti käsiteltävänä olevan asian olosuhteisiin. Kyseinen tuomio koski SEUT 21 artiklaan perustuvaa EU:n kansalaisten perusoikeutta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella. Kuten tämän ratkaisuehdotuksen 18 kohdasta käy ilmi, ennakkoratkaisupyynnön esittänyt tuomioistuin nimenomaisesti sulki pois valittajan EU:n kansalaisuuden merkityksen pääasiassa. Asiaan ei vaikuta sisältyvän myöskään rajat ylittävää tekijää. Koska tätä seikkaa ei ole käsitelty, ehdotan unionin tuomioistuimelle, että se toteaa, ettei se voi lausua tästä kysymyksestä. Ks. myös julkisasiamies Richard de la Tourin ratkaisuehdotus Asociaigia Accept ym. (C‑4/23, EU:C:2024:385, 40, 89 ja 90 kohta) ja tuomio 14.12.2021, Stolichna obshtina, rayon Pancharevo (C‑490/20, EU:C:2021:1008, 42 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen), joissa korostetaan EU:n kansalaisuuden merkitystä toisiinsa vertailukelpoisissa yhteyksissä.
(
24
)	Tuomio 5.6.2023, komissio v. Puola (Tuomareiden riippumattomuus ja yksityiselämä) (C‑204/21, EU:C:2023:442, 332 kohta).
(
25
)	Tuomio 2.3.2023, Norra Stockholm Bygg (C‑268/21, EU:C:2023:145, 26 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen). Yleisen tietosuoja-asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetään erillisestä poikkeuksesta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn. Yleisen tietosuoja-asetuksen 2 artiklan 2 kohtaa on tulkittava suppeasti: ks. tuomio 16.7.2020, Facebook Ireland ja Schrems (C‑311/18, EU:C:2020:559, 84 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
(
26
)	Tuomio 4.5.2023, Österreichische Datenschutzbehörde ja CRIF (C‑487/21, EU:C:2023:369, 23 kohta).
(
27
)	Ks. analogisesti tuomio 17.7.2014, YS ym. (C‑141/12 ja C‑372/12, EU:C:2014:2081, 38 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
(
28
)	Täsmällisten tietojen alun perin lainmukainen käsittely voi muuttua ajan myötä yhteensopimattomaksi yleisen tietosuoja-asetuksen kanssa, kun tiedot eivät ole asianmukaisia tai ne eivät ole tai eivät enää ole olennaisia tai kun ne ovat liian laajoja näihin tarkoituksiin tai niitä on säilytetty liian pitkään. Tuomio 24.9.2019, GC ym. (Arkaluonteisten tietojen poistaminen hakutulosten luettelosta) (C‑136/17, EU:C:2019:773, 74 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
(
29
)	Tuomio 4.7.2023, Meta Platforms ym. (Yhteisöpalvelun yleiset käyttöehdot) (C‑252/21, EU:C:2023:537, 90 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
(
30
)	Tuomio 5.6.2023, komissio v. Puola (Tuomareiden riippumattomuus ja yksityiselämä) (C‑204/21, EU:C:2023:442, 335–337 kohta).
(
31
)	Valittajan tietojen käsittely ja hänen sukupuolensa merkitseminen turvapaikkarekisteriin ei näytä kuuluvan yleisen tietosuoja-asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa kiellettyihin erityisiin henkilötietoryhmiin. Henkilön sukupuoleen liittyviä tietoja ei mielestäni pidä rinnastaa geneettisiin tietoihin tai luonnollisen henkilön seksuaalista käyttäytymistä ja suuntautumista koskeviin tietoihin.
(
32
)	Ks. vastaavasti tuomio 12.1.2023, Österreichische Post (Henkilötietojen vastaanottajiin liittyvät tiedot) (C‑154/21, EU:C:2023:3, 44 kohta).
(
33
)	Yleisen tietosuoja-asetuksen 79 artiklan 1 kohdassa säädetään, että rekisteröidyllä, jota henkilötietojen käsittelytoimi koskee, on oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin, jos hän katsoo, että hänen kyseiseen asetukseen perustuvia oikeuksiaan on loukattu sen takia, ettei hänen henkilötietojensa käsittelyssä ole noudatettu kyseistä asetusta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta käytettävissä olevien hallinnollisten muutoksenhakukeinojen tai muiden kuin oikeudellisten oikeussuojakeinojen käyttöä.
(
34
)	Ks. analogisesti Nowak-tuomio, 53 kohta. Tietojen täsmällisyys arvioidaan tapauskohtaisesti ottamalla huomioon kaikki merkitykselliset seikat.
(
35
)	Ks. turvapaikkalain 81 §:n c kohta.
(
36
)	Ks. turvapaikkalain 82 §:n f kohta.
(
37
)	Ristiriita valittajan pakolaisaseman tunnustamisen perusteissa ja hänen sukupuolensa kirjaamisessa turvapaikkarekisteriin naisena on myös vastoin oikeutta hyvään hallintoon. Vaikka perusoikeuskirjan 41 artiklan 1 kohtaa ei ole osoitettu suoraan jäsenvaltioille, siinä vahvistettu oikeus hyvään hallintoon ilmentää yhtä unionin oikeuden yleistä periaatetta, jota jäsenvaltioiden tulee noudattaa, kun ne soveltavat unionin oikeutta, mukaan lukien direktiiviä 2011/95. Tuomio 10.2.2022, Bezirkshauptmannschaft Hartberg-Fürstenfeld (Vanhentumisaika) (C‑219/20, EU:C:2022:89, 36 ja 37 kohta).
(
38
)	Katso yleisen tietosuoja-asetuksen johdanto-osan 10 perustelukappale.
(
39
)	Sanan ”mukauttaminen” käyttö yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 2 kohdassa ilmentää sitä, että kyseisen säännöksen tavoite on sallia se, että jäsenvaltiot pitävät voimassa tai ottavat käyttöön yksityiskohtaisempia säännöksiä, jotka koskevat henkilötietojen käsittelyä suoritettaessa yleistä etua koskeva tehtävä tai käytettäessä julkista valtaa. Sillä ei siten voida rajoittaa muualla kyseisessä asetuksessa säädettyjen oikeuksien ja velvollisuuksien tehokasta vaikutusta: katso yleisen tietosuoja-asetuksen johdanto-osan 10 perustelukappale.
(
40
)	Tuomio 20.10.2022, Koalitsia Demokratichna Bulgaria–Obedinenie (C‑306/21, EU:C:2022:813, 50 kohta).
(
41
)	Ks. erityisesti yleisen tietosuoja-asetuksen 21 artiklan 1 kohta, jossa viitataan kyseisen asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan e tai f alakohtaan perustuvan henkilötietojen käsittelyn vastustamisoikeuteen. Ks. myös yleisen tietosuoja-asetuksen 13 artiklan 1 kohdan d alakohta ja 2 kohdan b alakohta, 17 artiklan 1 kohdan b alakohta ja 20 artiklan 1 kohdan a alakohta, jotka viittaavat kyseisen asetuksen 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan tiettyihin alakohtiin.
(
42
)	Ks. yleisen tietosuoja-asetuksen johdanto-osan 59 perustelukappale, jossa todetaan seuraavaa: ”Olisi säädettävä yksityiskohtaisesti siitä, miten tähän asetukseen perustuvien rekisteröidyn oikeuksien käyttämistä voitaisiin helpottaa esimerkiksi mekanismeilla, joilla rekisteröity voi pyytää pääsyä henkilötietoihin ja esittää henkilötietojen oikaisemista tai poistamista koskevan pyynnön ja mahdollisuuksien mukaan saada nämä oikeudet maksutta, sekä käyttää oikeuttaan vastustaa henkilötietojen käsittelyä. Rekisterinpitäjän olisi myös tarjottava keinot esittää tällaiset pyynnöt sähköisesti erityisesti silloin, kun henkilötietoja käsitellään sähköisesti. Rekisterinpitäjä olisi velvoitettava vastaamaan rekisteröidyn pyyntöihin ilman aiheetonta viivytystä ja viimeistään kuukauden kuluessa sekä perustelemaan kieltäytymisensä siinä tapauksessa, että rekisterinpitäjä ei aio noudattaa tällaista pyyntöä.”
(
43
)	Ks. analogisesti tuomio 21.6.2022, Ligue des droits humains, (C‑817/19, EU:C:2022:491, 112 kohta), jossa unionin tuomioistuin muistutti, että perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa vahvistetut perusoikeudet eivät ole ehdottomia vaan niitä on tarkasteltava suhteessa niiden tehtävään yhteiskunnassa.
(
44
)	Ks. julkisasiamies Bobekin esittämä ratkaisuehdotus asiassa C‑620/19, J & S Service (EU:C:2020:649, 130 kohta) yleisen tietosuoja-asetuksen 23 artiklan 1 kohdan e alakohdan avoimesta muotoilusta. Vaikka rajoituksia on tulkittava suppeasti, yleisen tietosuoja-asetuksen 23 artiklan 1 kohdan e alakohdassa olevan ilmaisun ”erityisesti” käyttö ei rajoiteta tätä säännöstä siinä kuvattuihin seikkoihin, vaan se sisältää ”muut unionin tai jäsenvaltion yleiseen julkiseen etuun liittyvät tärkeät tavoitteet”. Yleisen tietosuoja-asetuksen 23 artiklan mukaisten rajoitusten suppeasta tulkinnasta ks. tuomio 6.10.2020, La Quadrature du Net ym. (C‑511/18, C‑512/18 ja C‑520/18, EU:C:2020:791, 210 kohta). Ks. myös Euroopan tietosuojaneuvoston ohjeet 10/2020 yleisen tietosuoja-asetuksen 23 artiklan mukaisista rajoituksista, 3 kappale, versio 2.1. Hyväksytty 13.10.2021. https://www.edpb.europa.eu/system/files/2023-07/edpb_guidelines_202010_art23_adopted_afterpublicconsultation_fi.pdf
(
45
)	Yleisen tietosuoja-asetuksen johdanto-osan 73 perustelukappaleen mukaan ”rajoituksia, jotka koskevat erityisiä periaatteita ja oikeutta saada ilmoitus tietojenkäsittelystä, pääsyä tietoihin ja oikeutta oikaista – – henkilötietoja – – voidaan asettaa unionin oikeudessa tai jäsenvaltion lainsäädännössä siltä osin kuin ne ovat välttämättömiä ja oikeasuhteisia demokraattisen yhteiskunnan toimenpiteitä – – takaamiseksi – – yleiseen etuun liittyvistä syistä pidettävien julkisten rekisterien pitämiseksi – –”. Näiden rajoitusten olisi oltava perusoikeuskirjassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa vahvistettujen vaatimusten mukaisia.
(
46
)	Tämä kuvastaa perusoikeuskirjan 52 artiklan 1 kohtaa.
(
47
)	Ks. analogisesti asia Y. Ranska, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio 31.1.2023 (CE:ECHR:2023:0131JUD007688817, 89 kohta).
(
48
)	Jollei ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen selvityksistä muuta ilmene.
(
49
)	Ks. analogisesti tuomio 14.12.2023, Natsionalna agentsia za prihodite (C‑340/21, EU:C:2023:986, 60 kohta).
(
50
)	Ks. analogisesti tuomio 8.12.2022, Google (Väitetysti virheellisen sisällön poistaminen hakutulosten luettelosta) (C‑460/20, EU:C:2022:962, 68 kohta).
(
51
)	Asiakirja-aineistosta, jonka ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on toimittanut, näyttää ilmenevän, että sillä on käytettävissään merkittäviä todisteita, joiden perusteella se voi todeta, että turvapaikkarekisteriin tehty valittajan sukupuolta koskeva merkintä on virheellinen.
(
52
)	Ks. asia A.P., Garçon ja Nicot v. Ranska, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio 6.4.2017 (CE:ECHR:2017:0406JUD007988512, 131 kohta). Ks. myös asia X ja Y v. Romania, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio 19.1.2019 (CE:ECHR:2021:0119JUD000214516, 165 kohta). Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiot eivät sido unionin tuomioistuinta, koska Euroopan unioni ei ole liittynyt Euroopan ihmisoikeussopimukseen. Perusoikeuskirjan 52 artiklan 3 kohdan mukaan unionin tuomioistuimen on varmistettava, että sen 3 artiklan 1 kohdan ja 7 artiklan tulkinnalla taataan sellainen suojan taso, joka ei alita Euroopan ihmisoikeussopimuksen 3 ja 8 artiklassa, sellaisena kuin Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on niitä tulkinnut, vahvistettua tasoa. Ks. analogisesti tuomio 6.10.2021, W.Ż. (Ylimmän tuomioistuimen ylimääräistä valvontaa ja julkisia asioita käsittelevä jaosto - Nimittäminen) (C‑487/19, EU:C:2021:798, 123 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen). Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asettama vaatimus muun muassa sen 6.4.2017 antamassa lopullisessa tuomiossa A.P., Garçon ja Nicot v. Ranska (CE:ECHR:2017:0406JUD007988512) on näin ollen merkityksellinen ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen käsiteltävänä olevassa asiassa.
(
53
)	Ks. analogisesti tuomio 8.12.2022, Google (Väitetysti virheellisen sisällön poistaminen hakutulosten luettelosta) (C‑460/20, EU:C:2022:962, 68 kohta).