DOMSTOLENS DOM (Femte Afdeling)
12. februar 2015 (*)
»Præjudiciel forelæggelse – den fælles toldtarif – tarifering – kombineret nomenklatur – infrarøde termiske kameraer«
I sag C-134/13,
angående en anmodning om præjudiciel afgørelse i henhold til artikel 267 TEUF, indgivet af First-tier Tribunal (Tax Chamber) (Det Forenede Kongerige) ved afgørelse af 7. marts 2013, indgået til Domstolen den 18. marts 2013, i sagen:
Raytek GmbH,
Fluke Europe BV
mod
Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs,
har
DOMSTOLEN (Femte Afdeling)
sammensat af afdelingsformanden, T. von Danwitz, og dommerne C. Vajda, A. Rosas, E. Juhász og D. Šváby (refererende dommer),
generaladvokat: P. Cruz Villalón
justitssekretær: fuldmægtig L. Carrasco Marco,
på grundlag af den skriftlige forhandling og efter retsmødet den 26. november 2014,
efter at der er afgivet indlæg af:
–        Raytek GmbH og Fluke Europe BV ved consultant I. Humby og barrister V. Sloane
–        Det Forenede Kongeriges regering ved J. Beeko, som befuldmægtiget, bistået af barrister R. Hill
–        Europa-Kommissionen ved B.-R. Killmann og L. Flynn, som befuldmægtigede,
og idet Domstolen efter at have hørt generaladvokaten har besluttet, at sagen skal pådømmes uden forslag til afgørelse,
afsagt følgende
Dom
1        Anmodningen om præjudiciel afgørelse vedrører gyldigheden af Kommissionens forordning (EU) nr. 314/2011 af 30. marts 2011 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur (EUT L 86, s. 57).
2        Anmodningen er blevet indgivet i forbindelse med søgsmål, som Raytek GmbH og Fluke Europe BV (herefter henholdsvis »Raytek« og »Fluke«) har anlagt til prøvelse af afgørelser fra Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs (herefter »Commissioners«) vedrørende tarifering af infrarøde termiske kameraer.
Retsforskrifter
International ret
3        Den internationale konvention vedrørende det harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklatursystem (herefter »HS«), indgået i Bruxelles den 14. juni 1983, samt ændringsprotokollen hertil af 24. juni 1986 (herefter »HS-konventionen«) blev godkendt på Det Europæiske Fællesskabs vegne ved Rådets afgørelse 87/369/EØF af 7. april 1987 (EFT L 198, s. 1).
4        I henhold til HS-konventionens artikel 3, stk. 1, forpligter hver af de kontraherende parter sig til at drage omsorg for, at deres toldnomenklaturer og statistiske nomenklaturer er i overensstemmelse med HS, at anvende samtlige positioner og underpositioner i dette system, uden tilføjelser eller ændringer, samt de dertil knyttede koder, og at følge nummerordenen i nævnte system. Ifølge samme bestemmelse forpligter hver af de kontraherende parter sig ligeledes til at anvende de almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende HS (herefter »de almindelige bestemmelser vedrørende HS«) samt alle bestemmelser til de forskellige afsnit, kapitler og underpositioner i HS og til ikke at ændre disses rækkevidde.
5        Toldsamarbejdsrådet – nu Verdenstoldorganisationen (WCO) – oprettet ved den internationale konvention om oprettelse af nævnte råd, indgået i Bruxelles den 15. december 1950, godkender på de i HS-konventionens artikel 8 fastsatte betingelser de forklarende bemærkninger, som vedtages af det i konventionens artikel 6 omhandlede HS-udvalg (herefter »de forklarende bemærkninger til HS«).
6        Den forklarende bemærkning vedrørende punkt 3 i de almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende HS har følgende ordlyd:
»[...]
Til punkt 3 a)
[...]
IV)      Der kan ikke fastlægges nøjagtige regler for, hvornår en position giver en mere specificeret beskrivelse af en vare end en anden position, men som hovedregel kan anføres:
a)      en beskrivelse ved navn er mere specifik end en beskrivelse ved varegruppe (fx tariferes barbermaskiner og hårklippemaskiner med indbygget elektromotor i pos. 85.10 og ikke i pos. 84.67 (håndværktøj med indbygget elektromotor) eller i pos. 85.09 (elektromekaniske husholdningsapparater med indbygget elektromotor)).
b)      såfremt en vare svarer til en beskrivelse, som klart identificerer varen, er denne beskrivelse mere specificeret end en beskrivelse, der ikke så nøjagtigt identificerer den pågældende vare.
Som eksempler herpå kan nævnes:
1)      Tuftede gulvtæpper af tekstilmaterialer, som klart er bestemt til brug i motorkøretøjer, tariferes ikke som tilbehør til motorkøretøjer i pos. 87.08, men i pos. 57.03, hvor de er mere specificeret beskrevet som gulvtæpper.
2)      Uindrammet sikkerhedsglas, som er fremstillet af hærdet glas eller lamineret glas formet til brug som vindspejl i luftfartøjer, tariferes ikke i pos. 88.03 som dele til luftfartøjer henhørende under pos. 88.01 og 88.02, men i pos. 70.07, hvor det er mere specificeret beskrevet som sikkerhedsglas.
V)      Såfremt to eller flere positioner hver for sig kun nævner et af de materialer, der indgår i blandinger eller sammensatte varer, eller en af de varer, der indgår i et sæt til detailsalg, skal disse positioner betragtes som lige specificerede i relation til disse varer eller sæt, også i tilfælde hvor en af positionerne giver en mere fuldstændig eller nøjagtig beskrivelse end de andre. I sådanne tilfælde afgøres varernes tarifering ved anvendelse af punkt 3 b) eller 3 c).
Til punkt 3 b)
VI)      Den anden fremgangsmåde kommer kun til anvendelse på:
1)      blandinger
2)      sammensatte varer bestående af forskellige materialer
3)      sammensatte varer bestående af forskellige bestanddele
4)      varer i sæt til detailsalg.
Reglen anvendes kun i tilfælde, hvor punkt 3 a) ikke kan benyttes.
VII)      I alle disse tilfælde tariferes varerne, som om de bestod af det materiale eller den bestanddel, der giver varen dens væsentlige karakter.
VIII) Den karaktergivende faktor varierer efter varernes art. Den kan fx bestemmes af materialets eller bestanddelens omfang, mængde, vægt eller værdi, eller af den betydning, som et af materialerne har for varens anvendelse.
[...]«
EU-retten
Forordning (EØF) nr. 2658/87
7        Den kombinerede nomenklatur, der er indeholdt i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (EFT L 256, s. 1), som ændret ved Kommissionens forordning (EU) nr. 861/2010 af 5. oktober 2010 (EUT L 284, s. 1, herefter »KN«), indeholder i første del, afsnit I, afdeling A, de almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende denne nomenklatur (herefter »de almindelige tariferingsbestemmelser vedrørende KN«). Denne afdeling bestemmer følgende:
»Tariferingen af varer i den kombinerede nomenklatur sker efter følgende regler:
1.      Overskrifter til afsnit, kapitler og underkapitler tjener alene til orientering; tariferingen skal ske med hjemmel i positionsteksterne og de til afsnit og kapitler knyttede bestemmelser samt, for så vidt det ikke strider mod de nævnte tekster og bestemmelser, efter nedenstående regler.
[...]
3.      Såfremt varer ved anvendelse af ovennævnte punkt 2 b) eller af andre årsager kan henføres under to eller flere positioner, afgøres tariferingen efter følgende regler:
a)      Den position, der har den mest specificerede varebeskrivelse, skal foretrækkes for positioner med en mere almindelig varebeskrivelse. Såfremt to eller flere positioner hver for sig kun nævner en del af de materialer, som indgår i blandinger eller sammensatte varer, eller en del af varer i sæt til detailsalg, betragtes disse positioner som lige specificerede for disse varer, selv om en af dem giver en mere fuldstændig eller præcis beskrivelse af varerne.
b)      Når den foran under a) nævnte regel ikke kan anvendes ved tariferingen af blandinger eller sammensatte varer, bestående af forskellige materialer eller forskellige bestanddele, eller af varer i sæt til detailsalg, tariferes de pågældende varer, som om de bestod af det materiale eller den bestanddel, der er karaktergivende, for så vidt udøvelsen af et skøn herover forekommer mulig.
c)      Når hverken den foran under a) eller den foran under b) angivne regel kan anvendes ved tariferingen, henføres varen under den position, som har det højeste nummer blandt de positioner, der i lige grad kan komme i betragtning.
[...]
6.      Tariferingen af varer i underpositionerne inden for en position skal ske med hjemmel i underpositionsteksterne og de dertil hørende bestemmelser samt – med de fornødne tillempninger – efter ovennævnte bestemmelser, idet kun underpositioner på samme niveau er sammenlignelige. For denne bestemmelse gælder, at også relevante afsnits- og kapitelbestemmelser finder anvendelse, medmindre andet følger af sammenhængen.«
8        I KN’s anden del med overskriften »Toldtariffen« vedrører kapitel 85 »elektriske maskiner og apparater, elektrisk materiel samt dele dertil; lydoptagere og lydgengivere samt billed- og lydoptagere og billed- og lydgengivere til fjernsyn samt dele og tilbehør dertil«. I dette kapitel har pos. 8525 følgende ordlyd:
»sendere til radiofoni og fjernsyn, også sammenbygget med modtagere, lydoptagere eller lydgengivere; fjernsynskameraer, digitalkameraer og videokameraer«.
9        Europa-Kommissionens meddelelse vedrørende de forklarende bemærkninger til KN(2011/C 137/01) præciserer, at denne position også omfatter varmekameraer, som tager billeder ved hjælp af infrarød teknik. Kameraerne registrerer varmestrålingen og omdanner den til billeder, der gengiver de enkelte fladers eller objekters temperatur som forskellige gråtoner eller farver. Kameraerne kan ikke måle temperaturer eller udtrykke måledata som tal.
10      KN’s kapitel 90, som har overskriften »Optiske, fotografiske og kinematografiske instrumenter og apparater; måle-, kontrol- og præcisionsinstrumenter og ‑apparater; medicinske og kirurgiske instrumenter og apparater; dele og tilbehør dertil«, indeholder bl.a. pos. 9025 og 9027.
11      Bestemmelse 3 til kapitel 90 fastslår, at reglerne i bestemmelse 3 og 4 til afsnit XVI også finder anvendelse i dette kapitel. Bestemmelse 3 i dette afsnit lyder således:
»Når andet ikke er bestemt, tariferes kombinerede maskiner, der består af to eller flere maskiner, der er sammenbygget til en enhed, samt andre maskiner, der er indrettet til at udføre to eller flere funktioner (komplementære eller alternative), efter den pågældende kombinations eller maskines hovedfunktion.«
12      Pos. 9025 i KN er affattet og opbygget således:
»9025
densimetre, aræometre, flydevægte og lignende flydeinstrumenter, termometre, pyrometre, barometre, hygrometre og psycrometre, også registrerende samt kombinationer af disse instrumenter
– termometre og pyrometre, ikke kombineret med andre instrumenter:
– termometre og pyrometre, ikke kombineret med andre instrumenter:
9025 11
– – væskefyldte, med direkte aflæsning
– – væskefyldte, med direkte aflæsning
[...]
9025 19
– – i andre tilfælde
9025 19 20
– – – elektroniske
– – – elektroniske
9025 19 80
– – – I andre tilfælde
[...]
[...]«
13      I den franske version er pos. 9027 i KN affattet og opbygget således:
»9027
Instruments et appareils pour analyses physiques ou chimiques (polarimètres, réfractomètres, spectromètres, analyseurs de gaz ou de fumées, par exemple); instruments et appareils pour essais de viscosité, de porosité, de dilatation, de tension superficielle ou similaires ou pour mesures calorimétriques, acoustiques ou photométriques (y compris les indicateurs de temps de pose); microtomes:
[Instrumenter og apparater til fysiske eller kemiske analyser (fx polarimetre, refraktometre, spektrometre samt gas- eller røganalyseringsapparater); instrumenter og apparater til måling eller kontrollering af viskositet, porøsitet, ekspansion, overfladespænding og lign.; instrumenter og apparater til kalorimetriske, akustiske eller fotometriske målinger (herunder belysningsmålere); mikrotomer:]
[...]
9027 30 00
– Spectromètres, spectrophotomètres et spectrographes utilisant les optical radiation (UV, visibles, IR)
[Spektrometre, spektrofotometre og spektrografer, der anvender optiske stråler (ultraviolette, synlige, infrarøde)]
9027 50 00
– autres instruments et appareils utilisant les optical radiation (UV, visibles, IR)
[andre instrumenter og apparater, der anvender optiske stråler (ultraviolette, synlige, infrarøde)]
[...]
[...]«
14      I den engelske affattelse af denne position svarer udtrykket »instruments or apparatus for measuring or checking of quantities of heat« til det franske udtryk »instruments et appareils [...] pour mesures calorimétriques«, som forekommer i den franske affattelse af den pågældende bestemmelse.
15      Den forklarende bemærkning til HS vedrørende pos. 9027 fastslår, at »flydevægte, termometre, hygrometre og lignende instrumenter, hørende under pos. 9025, uanset om de er til laboratoriebrug«, er undtaget fra denne position.
16      Toldsatsen ved indførsel af varer omfattet af underposition 9025 19 20 er 3,2%, mens apparater henhørende under underposition 9027 50 00 er fritaget for toldafgift.
Forordning nr. 314/2011
17      Forordning nr. 314/2011 trådte i kraft den 21. april 2011. Denne forordning tariferede infrarøde termiske kameraer i KN-kode 9025 19 20 som termometre.
18      Beskrivelsen af de pågældende apparater indeholdt i bilaget til denne forordning har følgende ordlyd:
»Et apparat (et såkaldt termisk kamera) til at optage billeder af infrarød stråling ved hjælp af et mikrobolometer. Apparatet viser billederne i forskellige farver, der hver repræsenterer en bestemt temperatur. Dets dimensioner er ca. 26 × 8 × 11 cm.
Apparatet består af:
–        et aftageligt objektiv
–        et mikrobolometer med en opløsning på 160 × 120 pixel, der kan måle temperaturer i spektret – 20°C til 250°C
–        en LCD-farveskærm med en opløsning på 320 × 240 pixel og en skærmdiagonal på ca. 7 cm (2,5 tommer) og
–        en hukommelse, der kan lagre op til 200 billeder i JPEG-format.
Mikrobolometret er en varmeføler, der benyttes som detektor i kameraet. Det måler temperaturen i 19 200 punkter, idet hvert punkt modsvares af en pixel i billedet, og hver pixel gengiver resultatet af en temperaturmåling.
Billedet vises i forskellige farver, der hver repræsenterer en bestemt målt temperatur, sammen med en lodret skala, der viser farvespektret fra top til bund og angiver højeste og laveste temperatur i den valgte skala.
Apparatet kan også måle temperaturen i et bestemt punkt og vise resultatet på en temperaturskala.
Apparatet bruges til forebyggende vedligeholdelse, til at spore konstruktions- eller isoleringsfejl og varmeudslip.«
19      I dette bilag begrundes tariferingen af de pågældende apparater i KN-underposition 9025 19 20 på følgende måde:
»Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse [til KN] 1 og 6 [...] og teksten til KN-kode 9025, 9025 19 og 9025 19 20.
Apparatet kan måle temperatur og gengive de målte værdier i tal – en funktion, der er omfattet af pos. 9025. Det udelukker tarifering som kamera under pos. 8525 (jf. Forklarende bemærkninger til KN, pos. 8525).
Apparatets formål er ikke at måle eller kontrollere varmemængder, men at spore omfanget af infrarød stråling (temperaturmåling). Det udelukker tarifering under pos. 9027.
Apparatet skal derfor ud fra sine egenskaber tariferes som termometer under KN-kode 9025 19 20.«
Tvisten i hovedsagen og det præjudicielle spørgsmål
20      Raytek og Fluke indfører infrarøde termiske kameraer fra Det Forenede Kongerige.
21      Hvad angår kameraernes kendetegn har den forelæggende ret præciseret, at disse bl.a. består af et kameraobjektiv, der indsamler den infrarøde energi, som målet udstråler, og fokuserer denne energi på en infrarød detektor. De infrarøde stråler resulterer i en respons fra detektoren, som kan måles, og som derefter behandles elektronisk i det termiske kamera, og der fremstilles et varmebillede (et termogram) eller infrarødt billede, hvori de forskellige farvetoner svarer til fordelingen af infrarøde stråler på målets overflade. Retten har tilføjet, at forskellige kontrolmekanismer vedrørende variabler såsom temperaturintervaller, termisk rækkevidde og niveau, farveskala og fusion af synlige og infrarøde billeder, gør det muligt at foretage elektroniske justeringer for at forbedre varmebilledet på skærmen.
22      Hvad angår anvendelsen af de pågældende kameraer har den forelæggende ret anført, at de primært anvendes til at spore og lokalisere defekte elektriske kontakter, for megen varme som følge af elektrisk overbelastning, konstruktions- eller isoleringsfejl og varme- eller vand-udslip.
23      Som følge af offentliggørelsen af forordning nr. 314/2011 har Commissioners ved skrivelse af 14. april 2011 meddelt Raytek og Fluke, at de bindende tariferingsoplysninger, der tidligere var meddelt dem vedrørende tariferingen af de indførte apparater i pos. 9027, ikke længere var gyldige.
24      Inden for rammerne af de sager, de har anlagt til prøvelse af de afgørelser, der var indeholdt i disse skrivelser, har Raytek og Fluke anfægtet gyldigheden af forordning nr. 314/2011, henset til den faktiske rækkevidde af toldpositionerne 9025 19 20 og 9027 50 00.
25      På denne baggrund har First-tier Tribunal (Tax Chamber) besluttet at udsætte sagen og forelægge Domstolen følgende præjudicielle spørgsmål:
»Er [...] forordning [nr. 314/2011] gyldig, for så vidt som den tariferer infrarøde termiske kameraer i KN-kode 9025 19 20?«
Retsforhandlingerne for Domstolen
26      Ved afgørelse af 14. januar 2014 henviste Domstolen den foreliggende sag til Tiende Afdeling, besluttede, at sagen skulle pådømmes uden forslag til afgørelse og indkaldte parterne til et retsmøde, der blev afholdt den 6. marts 2014, hvorefter den mundtlige forhandling blev afsluttet.
27      Tiende Afdeling besluttede den 2. oktober 2014 at tilbagesende sagen til Domstolen med henblik på, at den tildeltes et dommerkollegium med et større antal dommere i henhold til artikel 60, stk. 3, i Domstolens procesreglement. Derefter besluttede Domstolen at omfordele sagen til Femte Afdeling.
28      Ved kendelse af 4. november 2014 traf Domstolen afgørelse om genåbning af den mundtlige forhandling og om indkaldelse af parterne til et nyt retsmøde, som fandt sted den 26. november 2014.
Om det præjudicielle spørgsmål
29      For at besvare de forelagte spørgsmål bemærkes, at Rådet for Den Europæiske Union på området for anvendelsen af KN har tildelt Kommissionen en vid skønsmæssig beføjelse til i samarbejde med medlemsstaternes toldsagkyndige at præcisere indholdet af de positioner, der kommer i betragtning ved tariferingen af en bestemt vare. Kommissionens beføjelse til at vedtage foranstaltninger i form af tarifering af varer som angivet i artikel 9, stk. 1, litra a), i forordning nr. 2658/87 bemyndiger den imidlertid ikke til at ændre indholdet af de toldpositioner, der er blevet fastlagt på grundlag af HS, der blev indført ved HS-konventionen, og hvis anvendelsesområde Den Europæiske Union ved konventionens artikel 3 har forpligtet sig til ikke at ændre (jf. i denne retning domme Frankrig mod Kommissionen, C-267/94, EU:C:1995:453, præmis 19 og 20, Kawasaki Motors Europe, C-15/05, EU:C:2006:259, præmis 35, og Dinter og Europol Frost-Food, C-522/07 og C-65/08, EU:C:2009:663, præmis 32).
30      Det skal således i den foreliggende sag undersøges, om Kommissionen ved at tarifere varer som dem, der er beskrevet i første kolonne i bilaget til forordning nr. 314/2011, i pos. 9025 19 i KN i stedet for i pos. 9027 50 heri, har ændret indholdet af disse to toldpositioner.
31      Det skal i denne forbindelse påpeges, at efter Domstolens faste praksis følger det af såvel retssikkerheds- som kontroltekniske hensyn, at det afgørende kriterium ved tarifering af varer normalt vil være disses objektive karakteristika og egenskaber som beskrevet i den enkelte position i KN og de supplerende bestemmelser til dennes afsnit og kapitler (jf. domme Kawasaki Motors Europe, EU:C:2006:259, præmis 38, Dinter og Europol Frost-Food, EU:C:2009:663, præmis 29, og Premis Medical, C-273/09, EU:C:2010:809, præmis 42).
32      I henhold til ordlyden af beskrivelsen i første kolonne i bilaget til forordning nr. 314/2011 er den vare, som forordningen vedrører, »et apparat (et såkaldt termisk kamera) til at optage billeder af infrarød stråling ved hjælp af et mikrobolometer. Apparatet viser billederne i forskellige farver, der hver repræsenterer en bestemt temperatur«. Disse billeder optages ved hjælp af et mikrobolometer, som »kan måle temperaturer i spektret – 20°C til 250°C«, og »hver pixel [i det optagede billede] gengiver resultatet af en temperaturmåling«, idet »billedet vises i forskellige farver, der hver repræsenterer en bestemt målt temperatur, sammen med en lodret skala, der viser farvespektret«. Endelig »[…] kan [apparatet] også måle temperaturen i et bestemt punkt og vise resultatet på en temperaturskala«.
33      Det fremgår af denne beskrivelse, at de apparater, der er omfattet af forordning nr. 314/2011, optager den infrarøde stråling, som udsendes af målet, og fremstiller på grundlag af denne stråling et billede af målet, hvis farver svarer til temperaturer, som udledes af den opfangede infrarøde stråling. De er ligeledes i stand til at måle temperaturen af et præcist punkt på målet, idet denne temperatur ligeledes udledes af den opfangede infrarøde stråling.
34      Det skal bemærkes, at Kommissionen på baggrund af denne beskrivelse, som det fremgår af begrundelsen i tredje kolonne i samme bilag, kunne fastslå, at »apparatet kan måle temperatur og gengive de målte værdier i tal – en funktion, der er omfattet af pos. 9025«, og at da »apparatets formål [...] ikke [er] at måle eller kontrollere varmemængder, men at spore omfanget af infrarød stråling (temperaturmåling)«, skal det »tariferes som termometer under KN-kode 9025 19 20«, idet den pågældende underposition svarer til termometre og pyrometre, som ikke er kombineret med andre instrumenter fra samme position.
35      Hvad angår pos. 9027 i KN, som Kommissionen ifølge sagsøgerne i hovedsagen burde have anvendt ved den omhandlede tarifering, bemærkes, at denne særligt omfatter »instrumenter og apparater til fysiske [...] analyser«, idet underposition 9027 50 00 omfatter »instrumenter og apparater, der anvender optiske stråler«, herunder infrarød stråling. Det skal imidlertid fastslås, at de objektive karakteristika og egenskaber ved de apparater, der er beskrevet i bilaget til forordning nr. 314/2011, ikke gør det muligt at tarifere dem i denne position. Disse apparater viser således resultatet af en temperaturmåling uden at foretage anden fysisk analyse, der går videre end en simpel temperaturmåling, hvilket er en mere specifik egenskab, som allerede er dækket af pos. 9025 i KN, som således skal anvendes i henhold til punkt 3 a) i de almindelige tariferingsbestemmelser til KN.
36      Tariferingen af de pågældende apparater i pos. 9025 støttes i øvrigt af de forklarende bemærkninger til HS vedrørende pos. 9027, hvorefter bl.a. »flydevægte, termometre, hygrometre og lignende instrumenter, hørende under pos. 9025«, er undtaget fra denne position.
37      Det følger heraf, at Kommissionen ved at tarifere de apparater, der er beskrevet i bilaget til forordning nr. 314/2011, i underposition 9025 19 20 i KN, ikke har ændret indholdet af toldpositionerne 9025 19 og 9027 50. Undersøgelsen af den pågældende forordning har således ikke rejst tvivl ved dens gyldighed.
38      For at give den forelæggende ret et nyttigt svar skal det imidlertid bemærkes, at der, henset til beskrivelsen af de i hovedsagen omhandlede apparater, således som den fremgår af forelæggelsesafgørelsen og er nævnt i denne doms præmis 21, findes indikationer på, at disse apparater ikke nødvendigvis svarer til dem, der er omfattet af forordning nr. 314/2011.
39      Det tilkommer den forelæggende ret at undersøge, om de infrarøde termiske kameraer, som Raytek og Fluke har indført, svarer til de apparater, der er beskrevet i forordning nr. 314/2011, og nærmere bestemt om opsamlingen og målingen af den infrarøde stråling på et måls overflade samt visningen af et billede, der svarer til fordelingen af denne stråling, kan udgøre en funktion, som er omfattet af pos. 9027 i KN, idet der anvendes optiske stråler, herunder infrarød stråling, som går ud over en simpel temperaturmåling.
40      I dette tilfælde skal der ligeledes tages hensyn til den omstændighed, som sagsøgerne i hovedsagen har anerkendt, at de i hovedsagen omhandlede apparater som yderligere funktion kan måle temperaturer og således kan anvendes som termometre.
41      I henhold til bestemmelse 3 i afdeling XVI i KN, der i henhold til punkt 1 i de almindelige tariferingsbestemmelser til KN udgør en bindende bestemmelse til tarifering af varer, skal sådanne apparater, der er indrettet til at udføre to eller flere funktioner (komplementære eller alternative), tariferes efter den pågældende kombinations hovedfunktion.
42      Der må herefter gives den nationale ret den besvarelse, at en gennemgang af det præjudicielle spørgsmål intet har frembragt, der kan rejse tvivl om gyldigheden af forordning nr. 134/2011.
Sagens omkostninger
43      Da sagens behandling i forhold til hovedsagens parter udgør et led i den sag, der verserer for den forelæggende ret, tilkommer det denne at træffe afgørelse om sagens omkostninger. Bortset fra nævnte parters udgifter kan de udgifter, som er afholdt i forbindelse med afgivelse af indlæg for Domstolen, ikke erstattes.
På grundlag af disse præmisser kender Domstolen (Femte Afdeling) for ret:
En gennemgang af det forelagte spørgsmål har intet frembragt, der kan rejse tvivl om gyldigheden af Kommissionens forordning (EU) nr. 314/2011 af 30. marts 2011 om tarifering af visse varer i den kombinerede nomenklatur.
Underskrifter
* Processprog: engelsk.