61994CJ0114_DA
Parter
Dommens præmisser
Afgørelse om sagsomkostninger
Afgørelse
Parter
I sag C-114/94,
Intelligente systemen, Database toepassingen, Elektronische diensten BV (IDE), Maassluis (Nederlandene), ved advokat J.A.M. van de Sande, Rotterdam, Wijnhaven 102,
sagsoeger og sagsoegt efter modkravet,
mod
Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber ved A.C. Jessen og M. van der Woude, Kommissionens Juridiske Tjeneste, som befuldmaegtigede, og med valgt adresse i Luxembourg hos C. Gómez de la Cruz, Kommissionens Juridiske Tjeneste, Wagner-Centret, Kirchberg,
sagsoegt og sagsoeger efter modkravet,
angaaende dels en paastand om betaling af restbeloebet af den maksimale stoette ifoelge kontrakten mellem parterne og et krav om erstatning, dels en paastand om et modkrav om tilbagebetaling af forskud ydet af Kommissionen, fremsat som modkrav,
har
DOMSTOLEN
(Anden Afdeling)
sammensat af afdelingsformanden, G.F. Mancini, og dommerne G. Hirsch og R. Schintgen (refererende dommer),
generaladvokat: G. Cosmas
justitssekretaer: ekspeditionssekretaer H.A. Ruehl,
paa grundlag af retsmoederapporten,
efter at parterne har afgivet mundtlige indlaeg i retsmoedet den 25. januar 1996,
og efter at generaladvokaten har fremsat forslag til afgoerelse den 28. marts 1996,
paa grundlag af kendelsen om genoptagelse af retsforhandlingerne den 12. september 1996,
og efter at generaladvokaten har fremsat forslag til afgoerelse den 16. januar 1997,
afsagt foelgende
Dom
Dommens præmisser
1 Ved staevning indleveret til Domstolens Justitskontor den 15. april 1994 har det nederlandske selskab Intelligente systemen, Database toepassingen, Elektronische diensten BV (herefter »IDE«) i medfoer af EKSF-traktatens artikel 42, EF-traktatens artikel 181 og Euratom-traktatens artikel 153 anlagt sag med paastand om, at Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber doemmes til at betale 376 500 ECU, som er restbeloebet af den maksimale EF-stoette, der er fastsat i kontrakten af 31. januar 1990 med naevnte institution, forhoejet med 37 650 ECU i udenretlige omkostninger og lovbestemte renter, der er skyldige fra den 31. maj 1993, ligesom Kommissionen kraeves doemt til at betale den af IDE lidte skade som foelge af Kommissionens culpoese adfaerd i forbindelse med kontraktens gennemfoerelse.
2 I svarskriftet indleveret til Domstolens Justitskontor den 7. juli 1994 har Kommissionen som modkrav nedlagt paastand om, at IDE doemmes til at betale 533 456 ECU, som er det samlede beloeb af de forskud, Kommissionen udbetalte selskabet paa grundlag af naevnte kontrakt, forhoejet med rente 7,97% p.a.
Den omtvistede kontrakt
3 Den 31. januar 1990 indgik Kommissionen en kontrakt med IDE om udviklingen af et softwareprogram i overensstemmelse med specifikationer, der var indeholdt i et teknisk bilag til kontrakten. Med dette projekt, der blev benaevnt »Domain Independent Intelligent Information and Services Network Interface« (herefter »Disnet-projektet«), ville man skabe et computerprogram, der bestod i et intelligent interface, som muliggjorde en ergonomisk og ensartet konsultation af forskellige informationskilder saavel som et net, der gav adgang til indbyrdes forbundne elektroniske informationskilder.
4 Ved kontrakten forpligtede IDE sig til at udvikle dette softwareprogram i samarbejde med det nederlandske forskningsinstitut TNO og Amsterdam Universitet. Softwareprogrammets tilpasning til de specifikke krav i forbindelse med informationskilder og skabelse af nettet skulle virkeliggoeres af 12 virksomheder fra forskellige medlemsstater, hvoraf de fleste var ejere af databaser relateret til landbrugserhvervet. IDE var tillige ansvarlig for koordinationen mellem de deltagende virksomheder. Ifoelge Kommissionen udgjorde udviklingen af vaerktoejssaettet ca. en tredjedel af projektets samlede budget, og resten skulle bruges til ivaerksaettelsen af nettet og til tilslutningerne. Paa det tekniske plan kunne udviklingen af nettet og tilslutningerne foerst begynde, efter at ejerne af databaserne havde en operationel udgave af vaerktoejssaettet til raadighed.
5 Kontraktens artikel 2 praeciserede, at Disnet-projektet skulle virkeliggoeres inden for en frist paa 30 maaneder at regne fra igangsaettelsesdatoen.
6 Kontraktens artikel 3.1 paalagde IDE pligt til hver sjette maaned at tilsende Kommissionen en rapport om arbejdets status og de opnaaede resultater suppleret af en oversigt over de paaloebne omkostninger i den foregaaende periode. Naar projektet var afsluttet, skulle IDE ifoelge artikel 3.2 demonstrere dets funktionsdygtighed i Kommissionens bygninger i Luxembourg eller paa et andet sted, godkendt af denne. Artikel 3.3 forpligtede IDE inden for en frist af to maaneder, at regne fra afslutningen af det i det tekniske bilag beskrevne arbejdsprogram, at forelaegge Kommissionen en endelig rapport og en komplet oversigt over de paaloebne udgifter, ledsaget af bilag.
7 Kontraktens artikel 4 anslog projektets totalpris til at vaere 2 349 400 ECU. Faellesskabets maksimale oekonomiske stoette skulle vaere paa 909 900 ECU, 38,74% af denne pris.
8 Ifoelge kontraktens artikel 5.1 skulle Faellesskabet udbetale et forskud paa 15% af det maksimale bidrag (136 485 ECU) til IDE inden udloebet af to maaneder efter projektets igangsaettelse. Herefter skulle betalingen ske i periodiske rater paa grundlag af udgiftsoversigterne og efter Kommissionens godkendelse af statusrapporterne. De naevnte udbetalte rater blev betragtet som simple forskud i afventning af Kommissionens accept af det endelige produkt, som beskrevet i det tekniske bilag. Et beloeb, der repraesenterede 20% af den totale stoette, ville blive tilbageholdt, saa laenge Kommissionen ikke havde godkendt produktet og samtlige rapporter med udgiftsoversigter. Ifoelge artikel 5.2 havde Kommissionen ret til, efter underretning til IDE, at suspendere eller aendre betalingerne i den situation, hvor undersoegelserne maatte afsloere uregelmaessigheder, navnlig saafremt arbejdet ikke forloeb i overensstemmelse med det program, der var beskrevet i det tekniske bilag, eller hvis de opgivne udgifter ikke svarede til det gennemfoerte arbejde eller grundlaeggende afveg fra de anslaaede omkostninger. Saafremt en tilfredsstillende demonstration af det faerdige produkt ikke havde fundet sted efter arbejdets faerdiggoerelse, kunne Kommissionen i medfoer af artikel 5.3 fremsaette krav om hel eller delvis tilbagebetaling af de allerede udbetalte beloeb forhoejet med en rente, der begyndte at loebe én maaned efter fremsaettelse af tilbagebetalingskravet. Rentesatsen svarede dermed til et med 2% forhoejet gennemsnit af interbankrenten for ECU over tre maaneder inden den foerste dag i den maaned, i hvilken tilbagebetalingskravet var fremsat.
9 Artikel 6.1 praeciserede, at IDE havde det oekonomiske og tekniske ansvar for projektet. Saafremt andre virksomheder deltog i gennemfoerelsen heraf, paahvilede det IDE at fordele EF-stoetten forholdsmaessigt mellem de deltagende virksomheder. Artikel 6.2 tillod underentreprise paa den betingelse, at kontraktudkast var blevet godkendt af Kommissionen. Ifoelge artikel 6.3 skulle IDE holde Kommissionen underrettet om ethvert forhold, der ville bringe kontraktens gnidningsloese gennemfoerelse i fare. Artikel 6.4 forpligtede IDE uophoerligt at tilstille Kommissionen de dokumenter, som den maatte kraeve for at udfoere en teknisk og oekonomisk kontrol af gennemfoerelse af arbejdsprogrammet; der kunne eventuelt gennemfoeres kontrol paa stedet.
10 I overensstemmelse med kontraktens artikel 8 var IDE eneansvarlig for enhver skade, der blev paafoert selskabet, eller som det maatte forvolde tredjemand ved kontraktens gennemfoerelse.
11 Artikel 9 bemyndigede parterne til at aendre eller supplere kontrakten.
12 I tilfaelde af manglende opfyldelse fra IDE's side af én eller flere af dets kontraktlige forpligtelser, kunne Kommissionen ifoelge artikel 10 underrette IDE herom ved rekommanderet brev med modtagelsesbevis. Saafremt medkontrahenten ikke rettede sig efter meddelelsen inden en maaned, kunne Kommissionen uden videre opsige kontrakten. Dette kunne ogsaa ske, saafremt medkontrahenten for at opnaa stoetten afgav urigtig erklaering, som medkontrahenten kunne goeres ansvarlig for. I begge tilfaelde skulle medkontrahenten oejeblikkelig tilbagebetale Kommissionen den modtagne stoette forhoejet med de renter, som naevnes i den ovennaevnte artikel 5.3.
13 Artikel 14 praeciserede, at bilagene var en integrerende del af kontrakten; det foerste bilag indeholdt den tekniske beskrivelse af projektet og det tredje vedroerte udgiftsoversigterne.
14 Ifoelge artikel 16 var kontrakten undergivet luxembourgsk ret, og De Europaeiske Faellesskabers Domstol havde enekompetence til at paakende tvistigheder mellem parterne.
Faktiske omstaendigheder
15 Det fremgaar af sagen, at igangsaettelsesdatoen for Disnet-projektet var fastsat til den 15. marts 1990. Ifoelge kontraktens bestemmelser skulle arbejdet saaledes have vaeret afsluttet den 15. september 1992.
16 Ifoelge den foerste halvaarlige rapport forloeb det tekniske program som forudset, men ifoelge Kommissionen var der konstateret en vis bekymring hos IDE's partnere, da konsortiets sammensaetning var flydende, og da IDE havde undladt til de deltagende virksomheder i projektet at udbetale deres andel af EF-stoetten.
17 Efter en undersoegelse i oktober 1991 fastslog en af Kommissionen udmeldt sagkyndig i en rapport af 3. december 1991, at projektet ikke var i overensstemmelse med kontraktens specifikationer og anbefalede Kommissionen at suspendere sin oekonomiske stoette.
18 I maj 1992 beordrede Kommissionen en oekonomisk kontrol af projektet. Det fremgaar af rapporten af 22. juni 1992 fra revisorerne, at IDE uden forinden at have anmodet om Kommissionens samtykke havde givet ungarske virksomheder arbejde i underentreprise. Rapporten, der angik projektets foerste 18 maaneder, afsloerede tillige tvivlsomme bogholderiforhold, ligesom udgiftsposterne i regnskabet maatte bedoemmes med forsigtighed. Foelgelig foreslog de sagkyndige at nedsaette de af IDE opgivne udgifter med 34%.
19 I marts og april 1992 inviterede Kommissionen IDE til et moede i Luxembourg for at droefte disse problemer. Efter moedet blev kontraktens tekniske bilag revideret. I sin korrespondance med IDE lagde Kommissionen tillige vaegt paa konsortiets flydende sammensaetning, den forsinkede levering af visse produkter og tekniske utilstraekkeligheder.
20 Den 12. februar 1993 aftalte IDE og Kommissionen at forlaenge kontraktens varighed med seks maaneder, indtil den 15. marts 1993.
21 Den 11. marts 1993 modtog Kommissionen fra IDE tre disketter med titlen »Disnet final beta release 3«, ledsaget af visse dokumenter.
22 I en skrivelse af 30. april 1993 fastslog Kommissionen, at dette produkt ikke var i overensstemmelse med specifikationerne i det tekniske bilag. Desuden fremhaevede den, at IDE stadig ikke havde udbetalt stoetten til sine partnere, som uophoerligt blev skiftet ud, og erklaerede, at den ikke oenskede en demonstration af det faerdige produkt. For at forlige sagen foreslog Kommissionen at begraense sin stoette til 75% af det maksimale beloeb, der var fastsat i kontrakten (682 425 ECU) og ikke at udbetale de resterende skyldige beloeb inden for denne graense (148 969 ECU), medmindre IDE forelagde den endelige rapport og det endelige udgiftsregnskab samt godtgjorde, at man havde opfyldt alle kontraktlige og oekonomiske forpligtelser i relation til samtlige nuvaerende og tidligere partnere. Forslaget blev afvist af IDE den 31. maj 1993
23 Ved skrivelse af 17. juni 1993 opfordrede Kommissionen med henvisning til kontraktvilkaarene IDE til at bevise sit produkts gnidningsloese funktion over for et bedoemmelsesudvalg. IDE tog forbehold over for denne afgoerelse med henvisning til, at Kommissionen oprindelig havde ladet vide, at den ikke oenskede en demonstration af Disnet-projektets resultater.
24 Bedoemmelsesudvalget var sammensat af to tjenestemaend i Kommissionen, der ikke havde deltaget i Disnet-projektet, og en sagkyndig; disse personer skulle ledsages af to observatoerer, den ene som repraesentant for Kommissionen og den anden som repraesentant for IDE.
25 Demonstrationen fandt sted den 20. juli 1993. Den angik den softwareudgave, som var tilsendt Kommissionen den 11. marts 1993; det fremgaar imidlertid af bedoemmelsesudvalgets rapport af 30. juli 1993, som blev affattet af de to tjenestemaend i Kommissionen, at en nyere version, der var faerdigudviklet af IDE efter kontraktens udloeb, ogsaa var blevet undersoegt.
26 Det fremgaar af samme rapport og af rapporten af 2. august 1993, der blev udarbejdet af den af Kommissionen udpegede repraesentant, at den af IDE praesenterede software var mangelfuld, uanset hvilken version man undersoegte: saaledes svarede vaerktoejssaettet alene for 50-75%'s vedkommende til specifikationerne i det tekniske bilag, ligesom den del at Disnet-projektet, der angik nettet, manglede. Bedoemmelsesudvalgets tredje medlem tiltraadte konklusionerne i rapporten af 30. juli 1993. IDE's repraesentant forelagde ingen rapport.
27 Den 7. september 1993 sendte Kommissionen bedoemmelsesudvalgets rapport til IDE. I en foelgeskrivelse oplyste den, at medkontrahenten ikke havde opfyldt sine pligter vedroerende projektets tekniske specifikationer, at den endelige rapport modtaget den 17. maj 1993 ikke var tilfredsstillende, at det udgiftsregnskab, der daekkede den femte halvaarsperiode, ikke var i overensstemmelse med kontrakten, at Kommissionen hverken havde modtaget udgiftsregnskabet for den sjette halvaarsperiode eller modtaget de noedvendige dokumenter for at kunne bedoemme den samlede omkostning ved projektet. Kommissionen fremhaevede tillige, at den ikke ville foretage yderligere betalinger og paataenkte at tilbagesoege de allerede udbetalte beloeb.
28 Den 15. og 27. september 1993 meddelte IDE Kommissionen, at det tog forbehold over for bedoemmelsesudvalgets rapport, hvorved firmaet betonede, at demonstrationen havde fundet sted under saerdeles vanskelige omstaendigheder, ligesom det bestred en raekke af de tekniske evalueringer, der fremgik af rapporten.
29 Ved skrivelse 29. juni 1994 afkraevede Kommissionen IDE tilbagebetaling af 533 456 ECU, som repraesenterede det samlede stoettebeloeb udbetalt indtil januar 1993.
IDE's soegsmaal
30 Til stoette for sagen har IDE i det vaesentlige gjort gaeldende dels, at det opfyldte sine forpligtelser til at skabe et softwareprogram i overensstemmelse med de specifikationer, der findes i kontraktens tekniske bilag, og at det i oevrigt ikke har kraenket nogen kontraktbestemmelse, dels at Kommissionens afvisning af at udbetale IDE det fulde beloeb af den fastsatte maksimale EF-stoette kraenkede kontraktvilkaarene og havde paafoert firmaet betydelig skade. Denne skade bestod navnlig i saa alvorlige oekonomiske vanskeligheder, at man var blevet tvunget til at saelge en erhvervsejendom og en raekke firmabiler til underpris samt til at afskedige personale. Som foelge heraf var virksomhedens aktiviteter stagneret og dets renomme plettet.
31 Kommissionen har paastaaet sig frifundet med henvisning til, at IDE ikke blot har leveret et produkt, der ikke er i overensstemmelse med de aftalte tekniske specifikationer, saaledes som det fremgaar af konklusionerne i bedoemmelsesudvalgets rapport, men ogsaa har kraenket kontraktens artikel 3.3, 6.1, 6.2 og 6.3 ved ikke til Kommissionen at fremsende en fuldstaendig endelig rapport og et udgiftsregnskab ledsaget af bilag, ved ikke rettidigt at have oversendt en brugelig version af Disnet-softwaren til de oevrige deltagere i projektet, som af den grund var afskaaret fra at paabegynde deres egne aktiviteter, ved ikke at meddele Kommissionen de uophoerlige aendringer i konsortiets sammensaetning, ved at undlade at udbetale andelen af den skyldige EF-stoette til sine partnere og ved at give tredjemand visse aktiviteter, der var omfattet af kontrakten i underentreprise, uden at anmode Kommissionen om tilladelse hertil forinden. For oevrigt fremgaar det af kontraktens artikel 8, at Kommissionen ikke er ansvarlig for den af IDE haevdede skade, som IDE i oevrigt ikke har godtgjort paa nogen maade.
Spoergsmaalet, om det af IDE leverede produkt er rigtig ydelse
32 Med henblik paa bedoemmelsen af, om det produkt, IDE leverede ved udloebet af den mellem parterne aftalte frist, er rigtig ydelse ifoelge kontraktens bestemmelser, fremgaar det, at sagsoegeren ifoelge kontraktens artikel 1 har forpligtet sig til at fremstille det produkt, som mere omfattende beskrevet i det tekniske bilag.
33 Til gengaeld har Kommissionen forpligtet sig til at udbetale IDE et beloeb som stoette til selskabets gennemfoerelse af et arbejde bestaaende i udvikling af Disnet-softwareprogrammet.
34 For at saette Kommissionen i stand til under kontraktens gennemfoerelse at kontrollere, om medkontrahenten udfoerer sit arbejde korrekt, og om projektet skrider frem i overensstemmelse med det i det tekniske bilag beskrevne program, paalaegger kontrakten IDE at overholde visse accessoriske forpligtelser, for at Kommissionen kan blive holdt underrettet om, hvor langt arbejdet er kommet, de paaloebne udgifter samt ethvert forhold, der kan have indflydelse paa projektets resultat. Saaledes er IDE navnlig forpligtet til med jaevne mellemrum at forelaegge Kommissionen status over arbejdet, suppleret med en udgiftsregnskab for den foregaaende periode, hente Kommissionens samtykke til kontraktudkast vedroerende underentrepriser og at underrette institutionen om enhver begivenhed, der kan bringe kontraktens gnidningsloese gennemfoerelse i fare.
35 Ved arbejdets afslutning er IDE ifoelge kontraktens artikel 3.2 forpligtet til at foretage en demonstration af produktet, der skal godtgoere, at projektet er afsluttet tilfredsstillende.
36 Heraf foelger, at IDE ifoelge denne kontrakt har forpligtet sig til at opfylde en hovedforpligtelse til at opnaa et bestemt resultat, der bestaar i at fremstille et produkt, som skal udvise de karakteristika, der specificeres i kontrakten og dens tekniske bilag.
37 Af det sidstnaevnte fremgaar det naermere, at IDE inden for den aftalte frist har forpligtet sig til at fremstille et computerprogram, som allerede ifoelge projektets benaevnelse skal bestaa i et intelligent interface, som kan muliggoere en ensartet og ergonomisk konsultation af visse informationskilder og i et net, der giver adgang til indbyrdes forbundne elektroniske informationskilder.
38 Ifoelge den oprindelige version - ligesom ifoelge den version, der i loebet af 1992 blev aendret ved en skriftlig aftale mellem parterne - af det tekniske bilag til kontrakten, hvilket ifoelge artikel 14 er en integrerende del af denne, opdeles det endelige produkt, der skal leveres af IDE i to selvstaendige dele, nemlig dels vaerktoejssaettet af Disnet-softwaren, som bestaar i udviklingen af interface, der kunne fungere under systemerne DOS, Windows 3 og Unix, dels det net, som skal skabes ved at tilpasse denne software til de specifikke krav i relation til de paagaeldende informationskilder samt de tilslutninger, som skal bringes paa plads paa grundlag af Disnet-interfacet af en raekke organer, som deltager i projektet. Ifoelge kontrakten paatager IDE sig det tekniske og oekonomiske ansvar for projektet og skal varetage koordinationen af det arbejde, som udfoeres af de deltagende organer.
39 Det tekniske bilag praeciserer, at det produkt, som IDE har forpligtet sig til at frembringe, skal vaere »afsaetningsegnet«, hvilket ifoelge generaladvokatens forslag til afgoerelse, punkt 89, 90 og 91, betyder, at produktet skal fremvise saadanne kvaliteter, at det teknisk set er fuldendt og tilstraekkeligt tiltraekkende til at kunne saelges og anvendes paa markedet.
40 Det fremgaar i oevrigt af en sammenligning af den oprindelige affattelse af det tekniske bilag - hvorefter delen »naturligt sprog«, der bruger en syntaks og et ordforraad af begraenset karakter, i den oprindelige version blev tilbudt som supplement, hvorefter ordene »som supplement« og den forklarende note herom ikke laengere optraadte og den aendrede affattelse af den skriftlige aftale mellem parterne - at det endelige produkt skal indeholde en saadan del »naturligt sprog«.
41 I rapporten, der blev afleveret den 30. juli 1993 fastslog de to tjenestemaend i Kommissionen, der havde overvaeret demonstrationen af det af IDE leverede produkt, at produktet ikke opfyldte samtlige de i det tekniske bilag naevnte specifikationer. Saaledes opfyldte softwarens vaerktoejssaet kun for 50-75%'s vedkommende de kraevede tekniske karakteristika. Det opfyldte et begraenset antal af de ved kontrakten forfulgte formaal, isaer hvad angaar den teoretiske base og delen »naturligt sprog« af interface, og udgjorde under disse omstaendigheder ikke et faerdiggjort og afsaetningsmodent produkt, da det leverede produkt var ustabilt og gjorde senere forbedringer paakraevet. Desuden manglede projektdelen vedroerende nettet og de specifikke tilslutninger. Rapporten betonede, at disse konstateringer gjaldt saavel for den version af produktet, som IDE leverede den 11. marts 1993, som for den nyere version, der var udarbejdet af IDE efter kontraktens udloeb, og som ogsaa blev undersoegt under demonstrationen.
42 Det tredje medlem af det udvalg, der skulle bedoemme demonstrationen af IDE's produkt, tiltraadte disse konklusioner i rapporten, saaledes som det fremgaar af en skrivelse, som de to andre medlemmer af udvalget den 30. juli 1993 tilstillede den tjenestemand ved Kommissionen, som havde ansvaret for at overvaage Disnet-projektet; skrivelsen har IDE bilagt staevningen.
43 Den repraesentant, Kommissionen havde udpeget til at medvirke ved demonstrationen, forelagde den 2. august 1993 en rapport, hvori han fremkom med tilsvarende kritikpunkter vedroerende det af IDE leverede produkt.
44 Derimod forelagde IDE's repraesentant ved demonstrationen ingen rapport.
45 IDE har for det foerste rejst tvivl om uafhaengigheden af og objektiviteten hos naevnte bedoemmelsesudvalg med hensyn til, at det blev udpeget af Kommissionen og sammensat af to af dennes tjenestemaend og en sagkyndig, som blev betalt af institutionen. Foelgelig kraever IDE, at der udmeldes et nyt syn og skoen.
46 I saa henseende maa det i foerste raekke bemaerkes, at kontrakten ikke fastsaetter det organ, ved hvilket der skal foretages en demonstration af det endelige produkts gnidningsloese funktion.
47 Da IDE sluttede kontrakt med Kommissionen, maatte det imidlertid have accepteret princippet om en demonstration af produktet, som ifoelge artikel 3.2 skulle ske i Kommissionens bygninger i Luxembourg eller et andet sted, der er godkendt af denne institution, og selskabet har saaledes givet samtykke til, at Kommissionen er herre over bedoemmelsen af, om produktet er i overensstemmelse med kontraktens krav.
48 Selv om det maatte antages, at Kommissionen udpegede samtlige medlemmer af bedoemmelsesudvalget, hvilket der stadig er strid om mellem parterne, kan IDE ikke laste Kommissionen for, at den af den grund har kraenket sine kontraktlige forpligtelser, eftersom ingen kontraktbestemmelse regulerer spoergsmaalet.
49 For det andet staar det fast, at de to tjenestemaend i Kommissionen ikke skulle bedoemme Disnet-projektet, foer de var udpeget som medlemmer af bedoemmelsesudvalget.
50 For det tredje maa det fremhaeves, at IDE udtrykkeligt har anerkendt, at man accepterede bedoemmelsesudvalgets sammensaetning.
51 Endelig er det haevet over enhver tvivl, at der ved siden af de tre medlemmer af udvalget medvirkede to observatoerer ved demonstrationen, hvoraf den ene repraesenterede Kommissionen og den anden IDE. Konklusionerne i rapporten fra Kommissionens repraesentant bekraeftede fuldt ud konklusionerne i bedoemmelsesudvalgets rapport, hvorimod IDE's repraesentant ikke forelagde nogen rapport.
52 Som foelge heraf har IDE i dette tilfaelde frivilligt undergivet sig bedoemmelsesudvalgets opfattelse og har i oevrigt ikke godtgjort, at udvalgets medlemmer handlede partisk.
53 Under disse omstaendigheder finder Domstolen sagen tilstraekkeligt oplyst ved de vurderinger, der udarbejdedes af de sagkyndige, som medvirkede ved demonstrationen af Disnet-softwaren, og som er tilgaaet sagens akter, saaledes at IDE's krav om foretagelse af nyt syn og skoen ikke kan tages til foelge.
54 IDE har herefter gjort gaeldende, at demonstrationen af dets produkt blev afviklet under ganske overordentligt ugunstige betingelser, hvilket forklarer bedoemmelsesudvalgets negative konklusioner.
55 Dette argument kan ikke tiltraedes.
56 IDE forpligtede sig jo til at foretage en demonstration, der skulle paavise, at projektet var blevet faerdiggjort tilfredsstillende.
57 Det fremgaar af en skrivelse af 12. juli 1993, der er vedlagt staevningen, at IDE's advokat foreslog, at demonstrationen fandt sted i Luxembourg paa et praecist sted, som efter hans opfattelse raadede over en egnet infrastruktur. IDE stillede tillige krav om, at en person efter selskabets valg skulle deltage i demonstrationen som uafhaengig sagkyndig. Kommissionen accepterede disse forslag den 14. juli 1993.
58 I en skrivelse fra institutionen af 16. juli 1993 praeciseres det, at der var stillet saerlige tekniske faciliteter til raadighed for IDE med henblik paa, at selskabet betryggende kunne foretage demonstrationen af sit produkt.
59 Det staar i sagen fast, at IDE havde faaet tilladelse til at installere og afproeve Disnet-softwaren dagen foer demonstrationen, og at IDE den 20. juli 1993 samtykkede i at gaa frem paa denne maade ved demonstrationen, som varede naesten fem timer.
60 I bedoemmelsesudvalgets rapport anfoeres det, at man ved demonstrationens indledning havde konstateret visse tekniske problemer, men at IDE havde accepteret at fortsaette operationen. Ifoelge rapporten skyldtes de naevnte tekniske problemer, som bekraeftet af IDE, ikke stedet for demonstrationen og utilstraekkelighederne ved det disponible Unix-net, men den manglende tilpasningsmulighed for det af IDE leverede produkt. Udvalget fandt imidlertid, at disse problemer ikke var af en saadan karakter, at de kunne paavirke demonstrationens paalidelighed.
61 Det fremgaar endelig af bedoemmelsesrapporten, at demonstrationen ikke blot vedroerte IDE's produkt ifoelge kontrakten, som i oevrigt var blevet forlaenget med seks maaneder i forhold til den oprindelige i kontrakten fastsatte frist, men ogsaa en revideret version af Disnet-softwaren, der var udarbejdet af IDE efter udloebet af den saaledes forlaengede kontrakt. Bedoemmelsesudvalget fastslog imidlertid, at ingen af disse versioner var i overensstemmelse med kontraktbetingelserne.
62 Det maa herefter antages, at demonstrationen af Disnet-projektet blev afviklet behoerigt.
63 IDE har endelig gjort gaeldende dels, at det budget, Kommissionen havde stillet til raadighed for selskabet, var utilstraekkeligt til at bringe det aftalte projekt til afslutning med succes, navnlig henset til udfoerelsen af visse supplerende arbejder, der ikke var blevet forudset i den oprindelige kontrakt, saasom delen »naturligt sprog«, dels at Disnet-softwaren for tiden er en salgssucces paa markedet.
64 Ej heller disse argumenter kan tages til foelge.
65 For det foerste maa det fremhaeves, at aftalen mellem parterne er en kontrakt om stoette, ved hvilken Faellesskabet paatager sig at yde et maksimalt oekonomisk bidrag paa 38,74% af omkostningen ved den faktiske ydelse, der skal praesteres af IDE med IDE's partnere, hvorved bemaerkes, at parterne anslog de samlede omkostninger ved projektet til 2 349 400 ECU.
66 Ifoelge kontrakten paatager IDE sig det oekonomiske og tekniske ansvar for projektet og har til opgave at koordinere de deltagende organisationers arbejde. Ejendomsretten til det produkt, som selskabet forpligtede sig til at frembringe, forbliver hos det konsortium, som det leder.
67 I oevrigt aftalte parterne i kontraktens loebetid i overensstemmelse med artikel 9 at aendre kontraktvilkaarene, saaledes at det fastsattes, at det endelige produkt, ud over aftalen om at forlaenge kontrakten med seks maaneder, skulle indeholde delen »naturligt sprog«, der bruger en syntaks og et ordforraad af begraenset karakter, skoent en saadan funktion kun var forudset som supplement i den oprindelige version af det tekniske bilag.
68 Under disse omstaendigheder kan IDE ikke foreholde Kommissionen, at den stillede et utilstraekkeligt budget til selskabets raadighed, naar det af egen fri vilje engagerede sig i et projekt, som var dets fulde ansvar, og med fuldstaendigt kendskab til stoerrelsen af den stoette, som det kunne forvente fra Faellesskabet.
69 For det andet maa det fastslaas, at naervaerende sag alene drejer sig om spoergsmaalet, om IDE foer udloebet af den kontrakt, der var indgaaet mellem parterne, frembragte et produkt i overensstemmelse med de tekniske specifikationer, hvorved selskabets paastand om Disnet's aktuelle succes under alle omstaendigheder maa frakendes betydning.
70 Henset til samtlige ovenstaaende betragtninger, maa det konkluderes, at IDE ikke opfyldte den hovedforpligtelse, der paahvilede selskabet ifoelge kontrakten, da den software, som blev leveret den 11. marts 1993, ikke var i overensstemmelse med kontraktens tekniske specifikationer, og at de grunde, der er paaberaabt for at retfaerdiggoere den manglende opfyldelse ikke kan tages til foelge.
71 Foelgelig er IDE ikke berettiget til at afkraeve Kommissionen den fulde udbetaling af den maksimale EF-stoette, som var fastsat i kontrakten.
72 Det er under disse omstaendigheder ufornoedent at afgoere spoergsmaalet, om IDE, som af Kommissionen haevdet, har misligholdt andre accessoriske kontraktforpligtelser.
73 IDE's paastand om, at Kommissionen doemmes til at betale et beloeb paa 37 650 ECU i udenretlige omkostninger maa forkastes, da IDE ikke har godtgjort, at selskabet faktisk har afholdt disse udgifter som foelge af en culpoes adfaerd fra Kommissionens side.
Spoergsmaalet om erstatning for den skade, IDE haevder at have lidt
74 I staevningen har IDE tillige nedlagt paastand om betaling af erstatning for den skade, selskabet angiver at have lidt som foelge af, at Kommissionen har misligholdt sine kontraktforpligtelser, hvilket skal bestaa i, at Kommissionen har afslaaet at betale selskabet det samlede beloeb af den aftale maksimale EF-stoette.
75 Under en saadan sag om ansvar i kontraktforhold kan der kun gives sagsoegeren medhold, saafremt tre betingelser er opfyldt. IDE skal godtgoere, for det foerste at Kommissionen ikke har opfyldt sine kontraktforpligtelser, herefter, at selskabet led skade, og endelig, at der er aarsagsforbindelse mellem Kommissionens adfaerd og skaden.
76 IDE har imidlertid ikke godtgjort, at Kommissionen misligholdt de forpligtelser, som kontrakten paalagde den. Det er tvaertimod aabenbart, at Kommissionens afslag paa at udbetale restbeloebet af EF-stoetten var begrundet med, at det af IDE udviklede produkt ikke var rigtig ydelse i forhold til kontraktens specifikationer.
77 I oevrigt har IDE ikke godtgjort eksistensen af den skade, som selskabet haevder at have lidt.
78 Allerede af disse grunde kan det konkluderes, at IDE's krav om betaling af skadeserstatning savner ethvert grundlag.
79 Herefter vil Kommissionen i det hele vaere at frifinde i den af IDE anlagte sag.
Kommissionens modkrav
80 Med sit modkrav oensker Kommissionen tilbagebetaling af samtlige de forskud, den betalte i kontraktens loebetid med tillaeg af rente i overensstemmelse med kontraktens artikel 5.3.
81 IDE har paastaaet kravet afvist, i det mindste paastaaet sig frifundet herfor.
82 Med hensyn til modkravet maa der henvises til, at Domstolens kompetence, der hviler paa en voldgiftsbestemmelse, ifoelge fast retspraksis udgoer en undtagelse fra almindelige retsregler og derfor skal fortolkes snaevert, saaledes at Domstolen kun kan paakende de paastande, der hviler paa en kontrakt, der er indgaaet af Faellesskabet, og som indeholder en voldgiftsbestemmelse, eller som staar i direkte forbindelse med de forpligtelser, der foelger af denne kontrakt (se dom af 18.12.1986, sag 426/85, Kommissionen mod Zoubek, Sml. s. 4057, praemis 11).
83 Denne betingelse er ganske utvivlsomt opfyldt i sagen, eftersom kontraktens artikel 5.3 fastsaetter, at Kommissionen, saafremt en tilfredsstillende demonstration af produktet ikke finder sted efter arbejdets afslutning, har ret til at kraeve tilbagebetaling helt eller delvist af de allerede udbetalte beloeb med tillaeg af rente.
84 Med hensyn til berettigelsen af modkravet maa der henses til kontraktens ordlyd.
85 Efter artikel 1 har IDE forpligtet sig til at frembringe et produkt, som naermere beskrives i det tekniske bilag.
86 Ved kontraktens udloeb er IDE efter artikel 3.2 pligtig til at foretage en demonstration til paavisning af, at projektet er bragt tilfredsstillende til afslutning.
87 Efter artikel 5.1 yder Faellesskabet sit oekonomiske bidrag ved til IDE at udbetale et forskud paa 15% af den maksimale EF-stoette inden for en frist paa to maaneder at regne fra projektets igangsaettelse. Herefter skal Kommissionen foretage periodiske udbetalinger i kontraktens loebetid. Samtlige disse udbetalinger betragtes udtrykkeligt som simple forskud i afventning af institutionens accept af det faerdige produkt, saaledes som dette er beskrevet i det tekniske bilag.
88 Artikel 5.3 bestemmer, at Kommissionen, saafremt der ikke foretages en demonstration til paavisning af, at projektet er blevet foert til en tilfredsstillende afslutning, kan kraeve tilbagebetaling helt eller delvist af forskuddene med tillaeg af rente, der begynder at loebe en maaned efter fremsaettelse af kravet om tilbagebetaling. Den anvendte rentesats svarer til et gennemsnit forhoejet med 2% af interbankrenten for ecu i tre maaneder forud for den foerste dag i den maaned, i hvilken Kommissionen fremsatte sit krav.
89 Det fremgaar af sagen, at medlemmerne af det sagkyndige udvalg, som foretog vurderingen af demonstrationen af den af IDE leverede software, var helt enige om at konkludere, at produktet ikke var i overensstemmelse med kontraktens specifikationer.
90 Det foelger heraf, at samtlige betingelser konkret er opfyldt, for at Kommissionen har ret til paa grundlag af kontraktens artikel 5.3 at kraeve fuld tilbagebetaling af forskuddene til IDE.
91 I medfoer af bestemmelserne i artikel 5.3 maa IDE foelgelig doemmes til at tilbagebetale Kommissionen 533 456 ECU, hvilket beloeb udgoer de samlede forskud udbetalt af denne institution til medkontrahenten i EF-stoette, med tillaeg af rente 7,97% p.a., der begynder at loebe en maaned efter den dato, paa hvilken Kommissionen fremsatte krav om tilbagebetaling af forskuddene, dvs. fra den 29. juli 1994.
Afgørelse om sagsomkostninger
Sagens omkostninger
92 Ifoelge procesreglementets artikel 69, stk. 2, paalaegges det den tabende part at betale sagens omkostninger. Da IDE har tabt sagen, paalaegges selskabet at betale samtlige sagens omkostninger.
Afgørelse
Paa grundlag af disse praemisser
udtaler og bestemmer
DOMSTOLEN
(Anden Afdeling)
1) Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber frifindes for de af Intelligente systemen, Database toepassingen, Elektronische diensten BV (IDE) nedlagte paastande.
2) IDE doemmes til at betale Kommissionen 533 456 ECU med rente 7,97% p.a. fra den 29. juli 1994 at regne.
3) IDE betaler sagens omkostninger.