A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (tizedik tanács)
2023. június 15.(*)
„Előzetes döntéshozatal – Vámunió – Közös Vámtarifa – Az áruk besorolása – Kombinált Nómenklatúra – 1511 és 1517 vámtarifaszám – Finomított, fehérített és szagtalanított pálmaolaj – Valamely termék konzisztenciájának vizsgálatára előírt módszer hiánya”
A C‑292/22. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet az Administrativen sad – Varna (várnai közigazgatási bíróság, Bulgária) a Bírósághoz 2022. május 4‑én érkezett, 2022. április 19‑i határozatával terjesztett elő
a Teritorialna direktsia Mitnitsa Varna
és
a „NOVA TARGOVSKA KOMPANIA 2004” AD
között,
az Okrazhna prokuratura – Varna
részvételével folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (tizedik tanács),
tagjai: D. Gratsias tanácselnök (előadó), M. Ilešič és I. Jarukaitis bírák,
főtanácsnok: M. Campos Sánchez‑Bordona,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel az írásbeli szakaszra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–        a Teritorialna direktsia Mitnitsa Varna képviseletében Y. Kulev,
–        a bolgár kormány képviseletében T. Mitova és L. Zaharieva, meghatalmazotti minőségben,
–        az Európai Bizottság képviseletében D. Drambozova és M. Salyková, meghatalmazotti minőségben,
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a főtanácsnok indítványa nélkül kerül sor,
meghozta a következő
Ítéletet
1        Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a vám‑ és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (HL 1987. L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.) I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúrának a 2018. október 11‑i (EU) 2018/1602 bizottsági végrehajtási rendeletből (HL 2018. L 273., 1. o.) és a 2019. október 9‑i (EU) 2019/1776 bizottsági végrehajtási rendeletből (HL 2019. L 280., 1. o.; helyesbítések: HL 2019. L 296., 63. o.; HL 2020. L 13., 58. o.; HL 2020. L 13., 59. o.; HL 2020. L 31., 10. o.; HL 2020. L 73., 25. o.; HL 2020. L 300., 51. o.) eredő változatai (a továbbiakban: KN) szerinti 1511 és 1517 vámtarifaszáma értelmezésére vonatkozik.
2        E kérelmet a Teritorialna direktsia Mitnitsa Varna (várnai területi vámhivatal, Bulgária) (a továbbiakban: vámhivatal) és a „Nova Targovska kompania 2004” AD (a továbbiakban: NTK 2004) között azon határozat tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő, amelyben ez utóbbival szemben vámcsalás miatt pénzbírságot szabtak ki azzal az indokkal, hogy az e társaság által 2019 áprilisában és 2020 szeptemberében behozott és bejelentett áruk tarifális besorolása téves volt.
Jogi háttér
A HR
3        A Harmonizált Áruleíró és Kódrendszert (a továbbiakban: HR) a Vámigazgatások Világszervezete (WCO) keretében a harmonizált áruleíró és kódrendszerről szóló, 1983. június 14‑én Brüsszelben aláírt nemzetközi egyezmény hozta létre, amely egyezményt – annak 1986. június 24‑én kelt módosító jegyzőkönyvével együtt – az Európai Gazdasági Közösség nevében az 1987. április 7‑i 87/369/EGK tanácsi határozat (HL 1987. L 198., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 288. o.) hagyta jóvá.
4        A HR magyarázó megjegyzéseket a WCO dolgozza ki ezen egyezmény rendelkezéseinek megfelelően.
5        A HR‑ről szóló egyezmény 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében minden szerződő fél kötelezettséget vállal arra, hogy tarifa‑ és statisztikai nómenklatúrái a HR‑rel megegyeznek, oly módon, hogy először is felhasználják minden hozzátoldás és változtatás nélkül a HR valamennyi vámtarifaszáma és ‑alszáma szövegét és a hozzájuk tartozó kódszámokat, másodsorban alkalmazzák a „HR általános értelmezési szabályait”, valamint az áruosztályok és árucsoportok, továbbá az alszámok valamennyi megjegyzését, és nem módosítják azok terjedelmét, harmadsorban pedig követik a HR számozási sorrendjét.
6        A HR „Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek bontási termékei; elkészített ételzsír; állati vagy növényi eredetű viasz” címet viselő III. áruosztálya magában foglalja annak ugyanezen címet viselő 15. árucsoportját.
7        A HR „Pálmaolaj és frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva” címet viselő 1511 vámtarifaszáma a következő vámtarifaalszámokat tartalmazza:
„1511 10 – Nyersolaj
1511 90 – Más”.
8        Az e vámtarifaszámra vonatkozó magyarázó megjegyzés értelmében:
„A pálmaolaj növényi zsír, amelyet olajpálmák gyümölcseinek beléből nyernek. […] Az olajat kivonással vagy préseléssel nyerik, színe az állapotától és attól függ, hogy finomított‑e. Megkülönböztetendő a pálmabél olajtól (1513 vtsz.), amelyet ugyanazokból az olajpálmákból nyernek úgy, hogy nagyon magas palmitin‑ és olajsavtartalma legyen.
A pálmaolajat szappan‑, gyertyagyártásra, kozmetikai vagy pipere készítmények előállítására, kenőanyagként, ónbevonat készítésénél, palmitinsavgyártásban, stb. használják. A finomított pálmaolajat élelmiszerként, pl. mint sütőzsírt használják, és felhasználják margarinkészítésnél is.
[…]”
9        A HR „Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói részben vagy teljesen hidrogénezve, közbeesően észterezve, újraészterezve vagy elaidinizálva, finomítva is, de tovább nem elkészítve” címet viselő 1516 vámtarifaszáma a következő vámtarifaalszámokat tartalmazza:
„1516 10 – Állati zsír és olaj és ezek frakciói
1516 20 – Növényi zsír és olaj és ezek frakciói”.
10      A HR „Margarin; ebbe az árucsoportba tartozó állati vagy növényi zsírok vagy olajok vagy különböző zsírok vagy olajok frakcióinak étkezésre alkalmas keveréke vagy készítménye, a 1516 vtsz. alá tartozó étkezési zsír vagy olaj vagy ezek frakciói kivételével” címet viselő 1517 vámtarifaszáma a következő vámtarifaalszámokat tartalmazza:
„1517 10 – Margarin, a folyékony margarin kivételével
1517 90 – Más”.
11      A HR 1517 vámtarifaszámára vonatkozó magyarázó megjegyzés a következőképpen szól:
„E vtsz. alá tartozik a margarin és más étkezésre alkalmas keverék vagy készítmény az ebbe az árucsoportba tartozó állati vagy növényi zsírokból vagy olajokból vagy, különböző zsírok vagy olajok frakcióiból, a 1516 vtsz. alá tartozók kivételével. Ezek általában folyékony vagy szilárd halmazállapotú keverékek vagy készítmények, amelyek az alábbiakból állnak:
(1)      Különféle állati zsírok vagy olajok vagy, ezek frakciói;
(2)      Különféle növényi zsírok vagy olajok vagy, ezek frakciói; vagy
(3)      Állati és növényi zsírok vagy olajok vagy, ezek frakciói.
Az e vtsz. alá tartozó termékek, a zsírok vagy olajok előzetesen hidrogénezettek is lehetnek, megmunkálásuk történhet emulgálással (pl. lefölözött tejjel), köpüléssel, szerkezeti módosítással (a szerkezeti felépítés vagy a kristályos forma megváltoztatásával) stb. és tartalmazhatnak kis mennyiségű hozzáadott lecitint, keményítőt, színező, ízesítő anyagokat, vitaminokat, vajat vagy más tejzsiradékot […]
Ide kell osztályozni az olyan étkezésre alkalmas készítményeket is, amelyeket egyetlen zsírból vagy olajból (vagy ezek frakcióiból), akár hidrogénezettek, akár nem, emulgálás, köpülés vagy szerkezeti módosítás stb. útján állítanak elő.
Ide tartozik a hidrogénezett, közbeesően észterezett, újraészterezett vagy elaidinizált zsír és olaj vagy ezek frakciója, ha a módosítás egynél több zsírt vagy olajat érint.
Az e vtsz. alá tartozó legfontosabb készítmények:
(A)      Margarin (a folyékony margarin kivételével), képlékeny anyag, általában sárgás színű, állati vagy növényi eredetű zsírokból vagy olajokból vagy, ezek keverékeiből nyerik. Víz‑olaj típusú emulzió, megjelenési formáját, állagát, színét, stb. tekintve általában a vajra hasonlít.
(B)      Étkezésre alkalmas keverék vagy készítmény ebbe az árucsoportba tartozó állati vagy növényi zsírokból vagy olajokból vagy, különböző zsírok vagy olajok frakcióiból, a 1516 vtsz. alá tartozó étkezési zsír vagy olaj és ezek frakciói kivételével; például mesterséges zsír, folyékony margarin és főzőmargarin (szerkezetileg módosított olajokból vagy zsírokból előállított termék).
[…]
Nem tartozik ide az egyszerűen csak finomított, de tovább nem kezelt egyszerű zsír vagy olaj; ezeket a vonatkozó vtsz.‑ok alá kell osztályozni még akkor is, ha mint ilyenek a kiskereskedelemben szokásos módon kiszereltek. […]”
Az uniós jog
A 952/2013/EU rendelet
12      Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9‑i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (HL 2013. L 269., 1. o.; helyesbítések: HL 2013. L 287., 90. o.; HL 2016. L 267., 2. o.; HL 2018. L 173., 35. o.) „Az áruk tarifális besorolása” címet viselő 57. cikke értelmében:
„(1)      A Közös Vámtarifa alkalmazásához az áru »tarifális besorolása« abból áll, hogy meghatározzák a [KN] alszámainak vagy további albontásainak egyikét, amely alá azt az árut be kell sorolni.
(2)      A nem tarifális intézkedések alkalmazásához az áru »tarifális besorolása« abból áll, hogy meghatározzák a [KN] alszámainak vagy további albontásainak egyikét, vagy bármely más, az uniós rendelkezések által megállapított, teljes egészében vagy részben a [KN‑en] alapuló, vagy ahhoz további albontásokat megadó nómenklatúra alszámainak vagy további albontásainak egyikét, amely alá azt az árut be kell sorolni.
(3)      Az (1) és (2) bekezdésnek megfelelően meghatározott alszámot vagy további albontást kell alkalmazni az adott alszámhoz tartozó intézkedések alkalmazásának céljára.
(4)      A Bizottság intézkedéseket fogadhat el az áruk tarifális besorolásának az (1) és (2) bekezdésnek megfelelő meghatározása érdekében.”
A KN
13      Amint az a 2000. január 31‑i 254/2000/EK tanácsi rendelettel (HL 2000. L 28., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 9. kötet, 357. o.) módosított 2658/87 rendelet (a továbbiakban: 2658/87 rendelet) 1. cikkének (1) bekezdéséből következik, az Európai Bizottság által létrehozott KN szabályozza az Európai Unióba importált áruk tarifális besorolását. A 2658/87 rendelet 3. cikkének (1) bekezdése szerint a KN átveszi a HR hat számjegyű vámtarifaszámait és vámtarifaalszámait, a hetedik és nyolcadik számjegyet pedig a KN‑alszámok részére tartja fenn.
14      A 2658/87 rendelet 12. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság az 1. cikknek megfelelően minden évben rendelettel elfogadja a KN egységes szerkezetű változatát a vámtételekkel együtt, amint az az Európai Unió Tanácsa vagy a Bizottság által elfogadott intézkedésekből következik. Ez utóbbi rendeletet legkésőbb október 31‑ig ki kell hirdetni az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában, és azt a következő év január 1‑jétől kell alkalmazni.
15      A 2018/1602 és a 2019/1776 végrehajtási rendeletet e rendelkezés alapján fogadták el. E végrehajtási rendeletek mindegyike 2019. január 1‑jei, illetve 2020. január 1‑jei hatállyal módosította a KN‑t. E nómenklatúra alapügy tekintetében releváns rendelkezéseinek szövege mindazonáltal változatlan maradt.
16      A KN értelmezésére vonatkozóan az I. melléklet első része I. szakaszának A. pontjában előírt általános szabályok az egyes említett végrehajtási rendeletekből eredő változataik értelmében:
„Az áruknak a [KN‑be] történő besorolására a következő elvek az irányadók.
1.      Az áruosztályok, árucsoportok és árualcsoportok címe csak a hivatkozások megkönnyítésére szolgál; jogi szempontból az áruk besorolását a vámtarifaszámokban szereplő árumegnevezések és az azokhoz kapcsolódó, az áruosztályokhoz, illetve az árucsoportokhoz tartozó Megjegyzések alapján, valamint – ha az adott vámtarifaszám vagy Megjegyzés eltérően nem rendelkezik – a következő rendelkezések alapján kell meghatározni.
2.      […]
b)      A vámtarifaszámok szövegében valamely alapanyagra vagy anyagra történő minden hivatkozást úgy kell érteni, hogy az alapanyagnak vagy anyagnak más alapanyaggal vagy anyaggal való keverékére vagy összetételére is vonatkozik. Az egy adott alapanyagból vagy anyagból előállított árura történő minden hivatkozást úgy kell érteni, hogy az a teljes egészében vagy részben ilyen alapanyagból vagy anyagból készült árura is vonatkozik. Az egynél több alapanyagból vagy anyagból álló áruk besorolásánál a 3. szabályban foglalt elvek szerint kell eljárni.
3.      Ha a 2. b) szabály alkalmazásából vagy bármely más okból kifolyólag az árut első látásra két vagy több vámtarifaszám alá lehetne besorolni, a besorolást az alábbiak szerint kell elvégezni:
a)      Azt a vámtarifaszámot, amely az árut legpontosabban határozza meg, előnyben kell részesíteni azokkal a vámtarifaszámokkal szemben, amelyek általánosabb meghatározást tartalmaznak. […]”
17      Ezen I. mellékletnek a „Vámtarifa” címet viselő második része magában foglalja az „Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek bontási termékei; elkészített ételzsír; állati vagy növényi eredetű viasz” címet viselő III. áruosztályt. E második rész magában foglalja az „Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek bontási termékei; elkészített ételzsír; állati vagy növényi eredetű viasz” címet viselő 15. árucsoportot. Az ezen árucsoporthoz tartozó Kiegészítő megjegyzések 1. pontja értelmében:
„A 1511 10 […] alszám[…] alkalmazásában:
a)      A kipréseléssel nyert folyékony vagy szilárd kötött növényi olaj csak akkor tekinthető »nyers«‑nek, ha a felsoroltakon kívül más feldolgozáson nem ment keresztül:
–        dekantálás a szokásos időhatáron belül,
–        centrifugálás vagy szűrés, feltéve hogy az olajnak a szilárd alkotórészeitől való elválasztására csak olyan mechanikai erőhatást alkalmaztak, mint a gravitáció, a nyomás vagy a centrifugális erő (kizárva az adszorpciós szűrést vagy egyéb más fizikai vagy kémiai eljárást).
b)      Az extrakcióval nyert folyékony vagy szilárd kötött növényi olaj csak akkor tekinthető »nyers«‑nek, ha sem színe, illata vagy íze alapján, sem pedig felismerhető analitikai tulajdonsága segítségével nem különböztethető meg a préseléssel nyert növényi olajtól és zsírtól.
[…]”
18      Az említett 15. árucsoport a következő vámtarifaszámokat foglalja magában:
KN‑kód
Árumegnevezés
[…]
1511
Pálmaolaj és frakciói, finomítva is, de vegyileg nem átalakítva
1511 10
– Nyersolaj
1511 10 10
– – Műszaki vagy ipari felhasználásra, az emberi fogyasztásra alkalmas élelmiszer‑előállítás kivételével
1511 10 90
– – Más
1511 90
– Más
– – Szilárd frakciók
1511 90 11
– – – Legfeljebb 1 kg nettó tömegű kiszerelésben
1511 90 19
– – – Más
– – Más
1511 90 91
– – – Műszaki vagy ipari felhasználásra, az emberi fogyasztásra alkalmas élelmiszer‑előállítás kivételével
1511 90 99
– – – Más
[…]
1516
Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói részben vagy teljesen hidrogénezve, közbeesően észterezve, újraészterezve vagy elaidinizálva, finomítva is, de tovább nem elkészítve
[…]
1517
Margarin; ebbe az árucsoportba tartozó állati vagy növényi zsírok vagy olajok vagy különböző zsírok vagy olajok frakcióinak étkezésre alkalmas keveréke vagy készítménye, a 1516 vtsz. alá tartozó étkezési zsír vagy olaj vagy ezek frakciói kivételével
1517 10
– Margarin, a folyékony margarin kivételével
1517 10 10
– – 10 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 15 tömegszázalék tejzsírtartalommal
1517 10 90
– – Más
1517 90
– Más
1517 90 10
– – 10 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 15 tömegszázalék tejzsírtartalommal
– – Más
1517 90 91
– – – Stabilizált folyékony növényi olaj, keverék
1517 90 93
– – – Étkezésre alkalmas keverék vagy készítmény, sütőforma kenésére
1517 90 99
– – – Más
[…]
A bolgár jog
19      A Zakon za mitnitsite (vámtörvény) (a DV 1998. február 6‑i 15. száma) alapügyre alkalmazandó változata szerinti 234. cikke kimondja:
„(1)      Aki kijátssza vagy megkísérli kijátszani:
1.      A vámok vagy más, a vámszervek által beszedett állami tartozások részben vagy egészben történő megfizetését, vagy az erre vonatkozó biztosíték nyújtását, vagy
2.      Az áruk behozatalára vagy kivitelére vonatkozó tilalmakat vagy korlátozásokat, illetve a kereskedelempolitikai intézkedések alkalmazását, vámcsalást követ el.
(2)      A vámcsalás természetes személyek esetében pénzbírságot, jogi személyek és önálló vállalkozók esetében pedig pénzügyi szankciót von maga után, amelynek összege 100‑től 200%‑ig terjed, és amelynek alapja
1.      az (1) bekezdés 1. pontjában említett jogsértések esetén az állam részére meg nem fizetett köztartozások összege […]”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
20      2019. április 8‑án nyolc, a Louis Dreyfus Company Asia Pte. Ltd által exportált konténer érkezett Törökországból a Nyugat‑Várna (Bulgária) kikötői termináljába, amelyek címzettje az NTK 2004 volt. A vámáru‑nyilatkozat szerint a konténerekben „pálmazsír MP 36‑39 CA 20 – nettó 20 kg kartondobozban” megjelölésű, a 1511 90 99 00 TARIC‑kód alá tartozó árut szállítottak, amelynek vonatkozásában az alkalmazandó behozatali vámtétel 9%.
21      2020. szeptember 28‑án öt, ugyanazon exportőr által ugyanazon országból ugyanazon címzett részére behozott konténer érkezett ugyanahhoz a kikötői terminálhoz, és az ahhoz kapcsolódóan benyújtott vámáru‑nyilatkozaton az előző pontban szereplővel megegyező vámtarifaalszámot tüntettek fel. Az illetékes vámhatóság ellenőrzést végzett, és mintát vett a szóban forgó árukból, amelyet a Tsentralna mitnicheska laboratoria (központi vámlaboratórium, Bulgária; a továbbiakban: LCD) vizsgált meg.
22      2021. január 7‑én az LCD szakvéleményt bocsátott ki, amelyben megállapította, hogy e minta az alkalmazott módszertan alapján „pálmaolaj‑shortening”, azaz kizárólag pálmaolajból vagy annak frakcióiból álló, vegyileg nem átalakított, szerkezeti módosítással előállított, élelmiszerekben – például tésztákban – való felhasználásra szánt készítménynek minősül.
23      E jellemzők alapján a központi vámhatóság úgy határozott, hogy a szóban forgó árukat a 1517 90 99 vámtarifaalszám alá kell besorolni, és következésképpen 16%‑os vámtétel alá kell vonni, mivel azok a finomítás mellett a kristályos forma megváltoztatása érdekében további visszafordíthatatlan kezelésen, nevezetesen szerkezetmódosítási folyamaton estek át, amely eljárásról a HR 1517 vámtarifaszámhoz fűzött magyarázó megjegyzések kifejezetten rendelkeznek.
24      E hatóság ezenkívül úgy ítélte meg, hogy az LCD‑k szakvéleményének eredményei a 2019. április 8‑án bejelentett árukra is vonatkoznak, mivel azok azonosak voltak a 2020. szeptember 28‑án bejelentett árukkal. A vámtörvénynek az alapeljárásra alkalmazandó változata szerinti 234. cikke alapján hozott 2021. május 20‑i határozatával a vámhivatal a meg nem fizetett vám 100%‑ának megfelelő, 17 895,95 bolgár leva (BGN) (hozzávetőleg 9153 euró) összegű pénzügyi szankciót írt elő az NTK 2004‑vel szemben.
25      2021. december 3‑i ítéletével a Rayonen sad Devnia (devniai kerületi bíróság, Bulgária), amelyhez az NTK 2004 keresetet nyújtott be, megsemmisítette a 2021. május 20‑i határozatot azzal az indokkal, hogy a vámcsalás nem került bizonyításra. E bíróság többek között úgy ítélte meg, hogy nem nyert bizonyítást, hogy az LCD által alkalmazott módszertan hivatalosan elismert‑e, és hogy e határozat tévesen alapult a HR azon magyarázó megjegyzésein, amelyek a szerkezetmódosítási eljárásra hivatkoznak, mivel e megjegyzéseknek nincs kötelező erejük.
26      A vámhivatal fellebbezést nyújtott be ezen ítélettel szemben a végső fokon eljáró kérdést előterjesztő bírósághoz.
27      E bíróság rámutat arra, hogy a bolgár bíróságok eltérő megoldásokra jutottak a „pálmaolaj‑shortening” tarifális besorolását illetően. Közülük egyes bíróságok olyan határozatokat hagytak jóvá, amelyekkel a vámhatóságok ezen árut a 1517 vámtarifaszám alá sorolták át, míg mások megsemmisítettek hasonló átsorolási határozatokat, többek között azzal az indokkal, hogy a „szerkezetmódosítási” eljárást csak a HR magyarázó megjegyzései említik, amelyek nem módosíthatják a KN hatályát.
28      Az NTK 2004 szerint, mivel a szóban forgó árut olyan fizikai eljárásoknak vetették alá, amelyek annak vegyi összetételét nem változtatták meg, az ennélfogva a 1511 vámtarifaszám alá tartozik. A vámhatóságok szerint ezen áru „szerkezetileg módosított”, vagyis a kristályos szerkezetét módosító további feldolgozáson ment keresztül, következésképpen azt a 1517 vámtarifaszám alá kell besorolni.
29      A kérdést előterjesztő bíróság megjegyzi, hogy a szóban forgó áru gyártója ezen árut az általa 2019 februárjában kibocsátott igazolásokban „szerkezetileg módosított pálmaolaj‑shorteningként” írta le. Márpedig az NTK 2004 arra hivatkozik, hogy a „szerkezetileg módosított” kifejezést csak arra használják, hogy egyértelműen megkülönböztessék az olyan finomított és csomagolt pálmaolajat, mint a szóban forgó áru, az ugyanilyen típusú, finomított olajtól, amelyet nem csomagoltak be, hanem nyersanyagként használnak fel speciális hidrogénezett zsírok és margarinok előállításához, valamint a finomítatlan nyers pálmaolajtól. Valamennyi finomított olaj átesik a finomítási és csomagolási folyamat szerves részét képező szerkezetmódosítási eljárás bizonyos lépésein, anélkül hogy ez a terméket a 1517 vámtarifaszám értelmében „szerkezetileg módosítaná”. Ez a vámtarifaszám ugyanis egyértelműen egy későbbi vegyi átalakításra utal, amely bizonyos további szerkezeti tulajdonságok elérésére irányul. Így az NTK 2004 azt állítja, hogy még ha a szóban forgó áru a kristályos szerkezetének módosítása érdekében további feldolgozáson is ment keresztül, az ilyen „szerkezeti módosítás” nem minősül vegyi kezelésnek.
30      A kérdést előterjesztő bíróság ugyanakkor megjegyzi, hogy az LCD szakvéleményéből kitűnik, hogy a finomított, fehérített és szagtalanított pálmaolajat további technológiai kezeléseknek vetik alá, amelyek magukban foglalhatják a frakcionálást, vagyis a pálmaolaj kemény és folyékony frakcióinak szétválasztását, majd ezek különböző arányú keverését és a „kristályos forma módosítására irányuló kristályosítással történő végső formálást (szerkezeti módosítás)”. E szakvélemény szerint a szóban forgó áruból vett minta „tartalmában jelentős változás” következett be, amely azt bizonyítja, hogy ezen áru „a kristályos forma módosítására irányuló kristályosítással történő végső formáláson (szerkezeti módosításon)” esett át.
31      Az NTK 2004 azt állítja, hogy az LCD volt jogosult az általa alkalmazott módszertan szerinti elemzések elvégzésére, amely módszertan tudományos értékét más ügyekben vitatták a bolgár bíróságok előtt. A kérdést előterjesztő bíróság megállapítja, hogy sem a KN, sem a KN magyarázó megjegyzései, sem pedig a HR magyarázó megjegyzései nem határoznak meg szabályokat, módszereket, kritériumokat és referenciaértékeket a pálmaolaj konzisztenciájának elemzésére, ami objektíve lehetetlenné teszi az LCD következtetései tárgyilagosságának és érvényességének a megfelelő értékelését.
32      E körülmények között az Administrativen sad – Varna (várnai közigazgatási bíróság, Bulgária) úgy határozott, hogy felfüggeszti az eljárást, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)      Milyen kritériumok alapján kell a KN 15. árucsoportjának a 1511 vagy 1517 vámtarifaszáma alá besorolni az alapügyben szereplőhöz hasonló terméket, nevezetesen a PALM FAT MP 36‑39 kereskedelmi megnevezésű finomított, fehérített és szagtalanított pálmaolajat, amelyet technológiai előállítása során kizárólag olyan fizikai eljárások alkalmazásával »kevertek, szűrtek, hűtöttek, temperáltak és csomagoltak«, amelyek azt vegyileg nem módosították?
2)      Mit jelent a »szerkezeti módosítás« kifejezés, amelyet a HR‑nek a 1517 vámtarifaszámhoz kapcsolódó megjegyzéseiben »margarinok« alatt felsorolt termékek előállításának leírására használnak?
3)      Ha a »pálmaolaj és frakciói, finomítva is, de vegyileg nem átalakítva«, »szerkezetmódosítási folyamaton« estek át, ez elegendő ok‑e a 1511 vámtarifaszám alá történő besorolásának kizárására?
4)      A pálmaolaj konzisztenciájának vizsgálatára és »szerkezeti módosítással« történő feldolgozásának igazolására a KN‑ben, a KN magyarázatában és a HR magyarázó megjegyzéseiben meghatározott szabályok, módszerek, kritériumok és referenciaértékek hiányában megengedhető‑e, hogy az illetékes vámhatóságok az áruk 1511, illetve 1517 vámtarifaszám alá történő tarifális besorolása céljából a zsírok szerkezeti módosításának penetrációval történő kimutatására önállóan olyan analitikai munkamódszereket dolgozzanak ki és alkalmazzanak, mint az [alapügyben] alkalmazott, a hivatalosan közzétett AOCS Cc‑16‑[60] módszeren alapuló RAP 66‑ot (02/2020.11.17. változat)?
Nemleges válasz esetén milyen szabályok, módszerek, kritériumok és referenciaértékek szerint vizsgálható a termék annak bizonyítása érdekében, hogy az »szerkezetmódosítási folyamaton« esett át, vagyis hogy az »pálmaolaj‑shorteningnek« minősül?
5)      Úgy kell‑e értelmezni a [KN‑t], hogy a finomított pálmaolajból szerkezeti módosítással előállított »shortenings« megnevezésű termékeket e nómenklatúra 1517 vámtarifaszáma, és különösen a 1517 90 99 alszám alá kell besorolni?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekről
33      Elöljáróban emlékeztetni kell arra, hogy ha a Bíróság elé tarifális besorolással kapcsolatban terjesztenek előzetes döntéshozatal iránti kérelmet, a Bíróság feladata inkább az, hogy megvilágítsa a kérdést előterjesztő bíróság számára azokat a szempontokat, amelyek alapján lehetővé válik az utóbbi számára, hogy az érintett árukat helyesen sorolja be a KN alá, mintsem hogy a Bíróság maga végezze el ezt a besorolást. E besorolás minősítésének alapja ugyanis olyan tiszta ténymegállapítás, amely nem a Bíróság feladata az előzetes döntéshozatali eljárásban (2023. március 9‑i SOMEO ítélet, C‑725/21, EU:C:2023:194, 27. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
34      Következésképpen a kérdést előterjesztő bíróság feladata, hogy a Bíróság által az előterjesztett kérdésekre szolgáltatott válasz elemeire tekintettel elvégezze a szóban forgó termékek besorolását.
35      Ezenkívül meg kell állapítani, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a nemzeti bíróságok és a Bíróság között az EUMSZ 267. cikkel bevezetett együttműködési eljárás keretében a Bíróság feladata, hogy a nemzeti bíróságnak az előtte folyamatban lévő ügy eldöntéséhez hasznos választ adjon. Ennek érdekében adott esetben a Bíróságnak át kell fogalmaznia az elé terjesztett kérdéseket (2021. június 3‑i BalevBio ítélet, C‑76/20, EU:C:2021:441, 51. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
36      A jelen ügyben az előzetes döntéshozatal iránti kérelemből kitűnik, hogy a kérdést előterjesztő bíróság először is az első, második, harmadik és ötödik kérdésével azt kéri a Bíróságtól, hogy a szóban forgó áru tarifális besorolása céljából értelmezze a KN 1511 és KN 1517 vámtarifaszámokat, másodszor pedig a negyedik kérdésével azt, hogy tisztázza, hogy a szóban forgóhoz hasonló termék konzisztenciájának elemzésére vonatkozó módszerek és szabályozási szempontok hiányában a vámhatóságok jogosultak‑e a saját analitikai eljárásaik kialakítására és alkalmazására.
Az első, a második, a harmadik és az ötödik kérdésről
37      Első, második, harmadik és ötödik kérdésével, amelyeket célszerű együttesen vizsgálni, a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy úgy kell‑e értelmezni a KN‑t, hogy a gyártó által „szerkezetileg módosított pálmaolajként” leírt áru e nómenklatúra 1511 vagy 1517 vámtarifaszáma alá tartozik.
38      A KN értelmezésére vonatkozó 1. általános szabály értelmében az áruk tarifális besorolását a vámtarifaszámok megnevezései, valamint az e nómenklatúra áruosztályaihoz és árucsoportjaihoz tartozó megjegyzések alapján kell meghatározni. A jogbiztonság és az ellenőrzések elősegítése érdekében ezen áruk tarifális besorolásának meghatározó feltételeit általában az áruk objektív jellemzői és tulajdonságai között kell keresni, amint azokat a szóban forgó nómenklatúra vámtarifaszámai és az áruosztályok, illetve árucsoportok megjegyzései meghatározzák (2023. március 9‑i SOMEO ítélet, C‑725/21, EU:C:2023:194, 28. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
39      Ezenkívül a Bíróság már több alkalommal kimondta, hogy jóllehet a KN és a HR magyarázó megjegyzéseinek nincs kötelező erejük, a Közös Vámtarifa egységes alkalmazásának biztosítását szolgáló lényeges eszközöknek minősülnek, és ily módon hasznos segítséget nyújtanak annak értelmezéséhez (2023. március 9‑i SOMEO ítélet, C‑725/21, EU:C:2023:194, 29. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
40      A KN 1511 vámtarifaszám a szövege szerint magában foglalja a „pálmaolaj[at] és frakciói[t] finomítva is, de vegyileg nem átalakítva”.
41      E tekintetben meg kell állapítani, hogy a HR 1511 vámtarifaszámra – amelynek szövege megegyezik a KN 1511 vámtarifaszám szövegével – vonatkozó HR magyarázó megjegyzésből kitűnik, hogy a pálmaolaj számos célt szolgál, és hogy finomított formában azt élelmiszerekben, többek között sütőzsírként és margarin előállítása során használják fel.
42      Ami a KN 1517 vámtarifaszámot illeti, az a „margarinon” kívül magában foglalja az „[ebbe az árucsoportba tartozó állati vagy növényi zsírokból vagy olajokból vagy, különböző zsírok vagy olajok frakcióiból álló étkezésre alkalmas keveréket vagy készítményt], a 1516 vtsz. alá tartozó étkezési zsír vagy olaj és ezek frakciói […]”, vagyis az „állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói részben vagy teljesen hidrogénezve, közbeesően észterezve, újraészterezve vagy elaidinizálva, finomítva is, de tovább nem elkészítve” kivételével.
43      Egyrészt a HR 1517 vámtarifaszámra – amelynek szövege megegyezik a KN 1517 vámtarifaszám szövegével – vonatkozó HR magyarázó megjegyzésből az következik, hogy e vámtarifaszám alá tartoznak többek között az olyan termékek, amelyekben „a zsírok vagy olajok előzetesen hidrogénezettek is lehetnek, megmunkálásuk történhet emulgálással […], köpüléssel, szerkezeti módosítással […] stb.”. Ami közelebbről a „szerkezeti módosítás” fogalmát illeti, azt a HR említett magyarázó megjegyzése úgy határozza meg, mint „a szerkezeti felépítés vagy a kristályos forma megváltoztatása”. Másfelől pontosításra kerül, hogy az említett vámtarifaszám alá tartoznak az olyan étkezésre alkalmas készítmények is, amelyeket egyetlen zsírból vagy olajból, akár hidrogénezettek, akár nem, az e magyarázó megjegyzésben nem kimerítő jelleggel felsorolt eljárások valamelyike – amelyek között a szerkezeti módosítás is szerepel – útján állítanak elő. Az említett magyarázó megjegyzés a 1517 vámtarifaszám alá tartozó „legfontosabb készítmények” között kifejezetten megemlíti a főzőmargarint [shortening], amely ugyanezen megjegyzés szerint „szerkezetileg módosított olajokból vagy zsírokból előállított termék”. Végül pontosításra kerül, hogy „[n]em tartozik ide az egyszerűen csak finomított, de tovább nem kezelt egyszerű zsír vagy olaj; ezeket a vonatkozó vtsz.‑ok alá kell osztályozni még akkor is, ha mint ilyenek a kiskereskedelemben szokásos módon kiszereltek”.
44      Ebből azt a következtetést kell levonni, hogy a 1517 vámtarifaszám alá sorolható áruk alapvető jellemzője, hogy azok „keverékeknek”, azaz zsírok és/vagy olajok keverékéből nyert termékeknek, vagy „készítményeknek”, vagyis egyetlen zsírból vagy olajból előállított, a HR vonatkozó magyarázó megjegyzéseiben tájékoztató jelleggel felsorolt feldolgozáson átesett termékeknek minősülnek. Meg kell állapítani, hogy sem a KN‑ben, sem a KN vagy a HR magyarázó megjegyzéseiben semmi nem utal arra, hogy ahhoz, hogy valamely keverék vagy készítmény a 1517 vámtarifaszám alá tartozzon, olyan feldolgozáson kell átesnie, amely az azt alkotó termékek vegyi átalakításával jár.
45      Másrészt a 1511 vámtarifaszám alá tartozik mind a nyers pálmaolaj és annak frakciói, mind pedig a finomított pálmaolaj és annak finomított, de vegyileg nem átalakított frakciói. Következésképpen a finomítástól eltérő feldolgozáson átesett pálmaolajok nem tartoznak e vámtarifaszám alá. E tekintetben az a kérdés, hogy e termékeket ezen feldolgozás folytán vegyileg átalakították‑e, nem releváns.
46      Ennélfogva annak kizárásához, hogy a szóban forgó árukat a 1511 vámtarifaszám alá kell besorolni, elegendő annak megállapítása, hogy ezen áruk a finomításon kívül átestek‑e bármilyen más feldolgozáson, például olyan szerkezeti módosításon, amely a vonatkozó HR magyarázó megjegyzés szerint az érintett termék szerkezeti felépítésének vagy kristályos formájának megváltoztatásával jár.
47      A kérdést előterjesztő bíróság rendelkezésére álló ténybeli elemek összességének értékelésére is figyelemmel, amelyet e bíróságnak e tekintetben el kell végeznie, az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy a szóban forgó termék finomított, fehérített és szagtalanított pálmaolaj. Amint arra a kérdést előterjesztő bíróság rámutat, az ezen olaj gyártója által benyújtott tanúsítványokból egyébiránt kitűnik, hogy az „szerkezetileg módosított”. Másfelől az előzetes döntéshozatal iránti kérelemből azt a következtetést kell levonni, hogy az NTK 2004 az alapeljárás keretében nem vitatja, hogy e termék a finomításon kívül más feldolgozáson is áteshetett. E tekintetben egyrészt hangsúlyozza, hogy valamennyi finomított olaj átesik a finomítási és csomagolási folyamat szerves részét képező szerkezetmódosítási eljárás bizonyos lépésein, másrészt pedig hogy az említett termék semmiféle vegyi átalakításon nem ment keresztül, ami elegendő a 1511 vámtarifaszám alá történő besorolásának igazolásához és a 1517 vámtarifaszám alá történő besorolásának kizárásához.
48      A fentiekre tekintettel meg kell állapítani, hogy a szóban forgó termékéhez hasonló jellemzőkkel és objektív tulajdonságokkal rendelkező termék a 1517 vámtarifaszám alá sorolható, fenntartva, hogy a kérdést előterjesztő bíróság feladata, hogy ezen áru fizikai tulajdonságait az alapügyben részt vevő felek e termékre vonatkozó állításaira figyelemmel megvizsgálja (lásd analógia útján: 2017. október 19‑i Lutz ítélet, C‑556/16, EU:C:2017:777, 53. pont). Közelebbről, annak meghatározása érdekében, hogy az említett termék a 1511 vámtarifaszám vagy a 1517 vámtarifaszám alá tartozik‑e, ezen bíróságnak a rendelkezésére álló adatok és a vámhatóságok által végzett elemzések eredményei alapján meg kell vizsgálnia, hogy ugyanezen termék a finomításon kívül átesett‑e más feldolgozáson.
49      Következésképpen az első, a második, a harmadik és az ötödik kérdésre azt a választ kell adni, hogy a KN‑t úgy kell értelmezni, hogy az e nómenklatúra 1516 vámtarifaszáma alá nem tartozó és a finomítástól eltérő feldolgozáson átesett, pálmaolajból álló élelmiszer‑készítményt a 1517 vámtarifaszám alá kell sorolni, mivel e tekintetben nincs jelentősége annak, hogy e készítményt ezen feldolgozás folytán vegyileg átalakították‑e.
A negyedik kérdésről
50      Negyedik kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében annak tisztázását kéri a Bíróságtól, hogy a szóban forgóhoz hasonló termék konzisztenciájának elemzésére vonatkozó módszerek és szabályozási szempontok hiányában a vámhatóságok jogosultak‑e a saját analitikai eljárásaik kialakítására és alkalmazására.
51      Meg kell állapítani, hogy sem a KN, sem annak magyarázó megjegyzései nem jelölnek meg olyan konkrét módszert, amely alapján adott esetben elemezni kellene a szóban forgóhoz hasonló termék konzisztenciáját.
52      Azonban még ha a KN magyarázataiban valamely módszer kifejezetten előírásra is kerül, az nem tekinthető az érintett termékek alapvető jellemzőinek – így például a konzisztenciájának – elemzésére egyedül alkalmazható módszernek (lásd ebben az értelemben: 2014. június 12‑i Lukoyl Neftohim Burgas ítélet, C‑330/13, EU:C:2014:1757, 51. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
53      Következésképpen, ha valamely tagállam vámhatóságai vagy valamely gazdasági szereplő úgy véli, hogy a KN magyarázó megjegyzéseiben előírt valamely módszer a KN‑nel nem összeegyeztethető eredményre vezet, az illetékes szervhez fordulhatnak jogorvoslat iránt. Ilyen esetben az eljáró bíróság feladata annak eldöntése, hogy melyik a legalkalmasabb módszer az érintett termékek azon jellemzőinek meghatározására, amelyek a besorolásuk szempontjából lényegesnek minősülnek (lásd ebben az értelemben: 2014. június 12‑i Lukoyl Neftohim Burgas ítélet, C‑330/13, EU:C:2014:1757, 54. és 55. pont). Meg kell állapítani, hogy amennyiben az alkalmazandó szabályozás semmilyen módszert nem ír elő, a vámhatóságok még inkább szabadon alkalmazhatják az általuk választott módszert, feltéve hogy e módszer alkalmas arra, hogy a KN‑nel összeegyeztethető eredményre vezessen, aminek vizsgálata ezen alkalmasság vitatása esetén a nemzeti bíróság feladata.
54      A fenti megfontolásokra tekintettel a KN‑t úgy kell értelmezni, hogy az e nómenklatúrában annak megállapítására meghatározott módszerek és szempontok hiányában, hogy az említett nómenklatúra 1516 vámtarifaszáma alá nem tartozó, pálmaolajból álló élelmiszer‑készítmény átesett‑e a finomítástól eltérő feldolgozáson, a vámhatóságok megválaszthatják az e célra alkalmas módszert, feltéve hogy az alkalmas arra, hogy az ugyanezen nómenklatúrával összeegyeztethető eredményre vezessen, aminek a vizsgálata a nemzeti bíróság feladata.
A költségekről
55      Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (tizedik tanács) a következőképpen határozott:
1)      A vám‑ és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23‑i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúrát a 2018. október 11‑i (EU) 2018/1602 bizottsági végrehajtási rendeletből és a 2019. október 9‑i (EU) 2019/1776 bizottsági végrehajtási rendeletből eredő változataiban
a következőképpen kell értelmezni:
az e nómenklatúra 1516 vámtarifaszáma alá nem tartozó és a finomítástól eltérő feldolgozáson átesett, pálmaolajból álló élelmiszer‑készítményt a 1517 vámtarifaszám alá kell sorolni, mivel e tekintetben nincs jelentősége annak, hogy e készítményt ezen feldolgozás folytán vegyileg átalakították‑e.
2)      A Kombinált Nómenklatúrát az (EU) 2018/1602 bizottsági végrehajtási rendeletből és az (EU) 2019/1776 bizottsági végrehajtási rendeletből eredő változataiban
a következőképpen kell értelmezni:
az e nómenklatúrában annak megállapítására meghatározott módszerek és szempontok hiányában, hogy az ilyen készítmény átesett‑e a finomítástól eltérő feldolgozáson, a vámhatóságok megválaszthatják az e célra alkalmas módszert, feltéve hogy az alkalmas arra, hogy az említett nómenklatúrával összeegyeztethető eredményre vezessen, aminek a vizsgálata a nemzeti bíróság feladata.
Aláírások
*      Az eljárás nyelve: bolgár.