62023CJ0264_RES
C‑264/23. sz. ügy
Booking.com BVésBooking.com (Deutschland) GmbH
kontra
25hours Hotel Company Berlin GmbH és társai
(a Rechtbank Amsterdam [Hollandia] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
A Bíróság ítélete (második tanács), 2024. szeptember 19.
„Előzetes döntéshozatal – Verseny – EUMSZ 101. cikk – Vállalkozások közötti megállapodások – Online foglalási platform és szállodák között létrejött szerződések – Árparitási kikötések – Járulékos korlátozás – Csoportmentesség – Vertikális megállapodások – 330/2010/EU rendelet – A 3. cikk (1) bekezdése – Az érintett piac meghatározása”
Előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések – Elfogadhatóság – Előzetes döntéshozatal szükségessége és az előterjesztett kérdések relevanciája – A nemzeti bíróság általi értékelés – A feltett kérdések relevanciájának vélelme – A versenyszabályok megsértése által okozott kár megtérítése iránti kereset – A valamely más tagállamban hozott jogerős határozatoknak az említett nemzeti bíróság által elismerhető bizonyító ereje – Hatás hiánya
(EUMSZ 267. cikk; 2014/104 európai parlamenti és tanácsi irányelv, 9. cikk, (2) és (3) bekezdés)
(lásd: 33–40. pont)
Kartellek – Versenytorzítás – Járulékos korlátozás – Fogalom – Nem versenyellenes alapügylet megvalósításához szükséges korlátozás – Objektív és arányos jelleg – Az objektív jelleg értékelése – A mentességben való részesüléshez megkövetelt feltételektől eltérő feltételek
(EUMSZ 101. cikk, (1) és (3) bekezdés)
(lásd: 51–53., 55–58., 65., 66. pont)
Kartellek – Versenytorzítás – Járulékos korlátozás – Fogalom – Nem versenyellenes alapügylet megvalósításához szükséges korlátozás – Objektív és arányos jelleg – Az arányos jelleg értékelése
(EUMSZ 101. cikk, (1) és (3) bekezdés)
(lásd: 54. pont)
Kartellek – Versenytorzítás – Járulékos korlátozás – Fogalom – Nem versenyellenes alapügylet megvalósításához szükséges korlátozás – Objektív és arányos jelleg – Az online szállodafoglalási platformok és a szálláshely‑szolgáltatók közötti szerződésekben szereplő árparitási kikötés – Kizártság
(EUMSZ 101. cikk, (1) bekezdés)
(lásd: 59–64., 72–73., 75. pont és a rendelkező rész 1. pontja)
Kartellek – Tilalom – Csoportmentesség – Vertikális megállapodások – 330/2010 rendelet – Feltételek – Az érintett piac – Meghatározás – Szempontok – A termékek vagy szolgáltatások kínálati és keresleti oldalon való helyettesíthetősége – Szálláshely‑szolgáltatók és fogyasztók között létrejött ügyletek keretében szállodafoglalási platform által nyújtott közvetítő szolgáltatások – Az említett szolgáltatások helyettesíthetőségének konkrét vizsgálata – Releváns tényezők – A nemzeti versenyhatóság és a nemzeti felülvizsgálati bíróságok értékelésének figyelembevétele – A nemzeti bíróságra háruló vizsgálat
(EUMSZ 101. cikk, (1) és (3) bekezdés; 330/2010 bizottsági rendelet, 3. cikk, (1) bekezdés)
(lásd: 80., 82., 85–90. pont és a rendelkező rész 2. pontja)
Összefoglalás
A Rechtbank Amsterdam (amszterdami bíróság, Hollandia; a továbbiakban: kérdést előterjesztő bíróság) előzetes döntéshozatal iránti kérelme alapján eljáró Bíróság újabb pontosításokkal szolgál az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésében foglalt kartelltilalom elvének a Booking.com által más szállodafoglalási platformokhoz hasonlóan a szálláshely‑szolgáltatókkal kötött szerződésekben alkalmazott árparitási kikötésekre történő alkalmazását illetően. A jelen ügyben a Bíróság úgy ítéli meg, hogy az ilyen kikötések nem minősíthetők olyan „járulékos korlátozásoknak”, amelyek mint olyanok kívül esnek e rendelkezés hatályán, majd útmutatást ad az érintett termékpiacnak a 330/2010 mentességi rendelet (
1
) alkalmazása céljából történő meghatározásának elemeivel kapcsolatban.
A Booking.com BV holland jog szerinti társaság a booking.com nevű online szállodafoglalási platformján keresztül összekapcsolja a szálláshelyeket és az ügyfeleket az e platformon eszközölt és nem törölt minden egyes foglalásért e szálláshelyek által fizetett jutalék ellenében. A Booking.com a német leányvállalata, a Booking.com (Deutschland) támogatásával 2006 óta tevékenykedik a német piacon.
2015‑ig a Booking.com a szálláshely‑szolgáltatókkal kötött megállapodások általános szerződési feltételeibe egy úgynevezett „kiterjesztett paritási” kikötést foglalt, amelynek értelmében ez utóbbiak nem kínálhattak a booking.com honlapon kínáltnál alacsonyabb áron szobákat a saját értékesítési csatornáikon vagy harmadik személyek által működtetett más csatornákon, ideértve a versenytárs platformokat is.
2015‑ben a Booking.com a francia, az olasz és a svéd versenyhatóságokkal egyeztetve kötelezettséget vállalt arra, hogy e kiterjesztett paritási kikötést törli, és azt egy úgynevezett „korlátozott paritási” kikötéssel váltja fel, amely a szálláshely‑szolgáltatókkal szemben előírt azon tilalmat, hogy szobáikat a booking.com honlapján kínált áraknál kedvezőbb árakon kínálják, a saját értékesítési csatornáikon tett ajánlatokra korlátozta.
Az Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően hozott 2015. december 22‑i határozatban a Bundeskartellamt (szövetségi versenyhatóság, Németország) azonban úgy ítélte meg, hogy az ilyen korlátozott paritási kikötés is ellentétes az uniós és német jogban előírt kartelltilalommal, következésképpen elrendelte, hogy a Booking.com hagyjon fel annak alkalmazásával. 2021. május 18‑i határozatával a Bundesgerichtshof (szövetségi legfelsőbb bíróság, Németország), amelyhez a szövetségi versenyhatóság fellebbezést nyújtott be, hatályon kívül helyezte az Oberlandesgericht Düsseldorf (düsseldorfi regionális felsőbíróság, Németország) 2019. június 4‑i határozatát, amely a Booking.com által e hatóság határozatával szemben benyújtott keresetnek részben helyt adott. Anélkül, hogy kérdést intézett volna a Bírósághoz, úgy ítélte meg, hogy a korlátozott paritási kikötés az online szállodafoglalási platformok piacán, valamint a szállodai szálláshelyek piacán érzékelhetően korlátozza a versenyt. Az ilyen kikötés nem minősíthető „járulékos korlátozásnak”, mivel nem nyert bizonyítást, hogy annak hiányában a Booking.com jövedelmezősége veszélybe kerülne. E kikötés nem részesülhet a 330/2010 rendelet szerinti mentességben, illetve az uniós és a német jog szerinti kartelltilalom alóli bármely más mentességben sem.
A Bookig.com e körülmények között nyújtott be többek között annak megállapítása iránti kérelmet a kérdést előterjesztő bírósághoz, hogy az általa alkalmazott paritási kikötések nem sértik az EUMSZ 101. cikket. Ezt követően 63 német szállodai létesítmény a viszontkeresetében azt kérte e bíróságtól, hogy állapítsa meg, hogy a Booking.com megsértette az EUMSZ 101. cikket, és kötelezze e társaságot az EUMSZ 101. cikk megsértése miatt kártérítés fizetésére.
A kérdést előterjesztő bíróság arra keresi a választ, hogy az online szállodafoglalási platformok által alkalmazott árparitási kikötéseket az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdése értelmében vett járulékos korlátozásoknak kell‑e tekinteni. Abban az esetben, ha e minősítést el kellene utasítani, a kérdést előterjesztő bíróság szerint felmerül a kérdés, hogy e kikötések a 330/2010 rendelet alapján mentesíthetők‑e. Ez arra indítja e bíróságot, hogy a jelen ügyben érintett termékpiac e rendelet alkalmazása céljából történő meghatározásának módját illetően kérdést terjesszen a Bíróság elé.
A Bíróság álláspontja
A Bíróság első lépésben megadja az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésében foglalt kartelltilalom hatályával kapcsolatban kért pontosításokat. E tekintetben, amint az az állandó ítélkezési gyakorlatból kitűnik, amennyiben valamely meghatározott ügyletre vagy tevékenységre – semlegességénél vagy a versenyre gyakorolt kedvező hatásánál fogva – nem terjed ki az EUMSZ 101. cikk (1) bekezdésében foglalt tilalom elve, ezen ügylet egy vagy több résztvevője kereskedelmi önállóságának korlátozására – amely korlátozás első látásra versenyellenesnek tűnhet – sem terjed ki az említett tilalom elve akkor, ha e korlátozás az említett ügylethez képest járulékos jellegű.
Ahhoz, hogy valamely versenyellenes korlátozást „járulékosnak” lehessen minősíteni, először is azt kell megvizsgálni, hogy az alapügylet megvalósítása a szóban forgó korlátozás hiányában lehetetlen lenne‑e, azzal, hogy az a tény, hogy az említett ügylet a szóban forgó korlátozás hiányában egyszerűen nehezebben megvalósítható vagy kevésbé előnyös, nem teszi a korlátozást az alapügylet megvalósításához „objektíve szükségessé”. Másodszor, a szóban forgó korlátozásnak arányosnak kell lennie az alapügylet alapjául szolgáló célokkal.
Ebben az összefüggésben pontosítani kell, hogy különbséget kell tenni a „járulékos korlátozások” EUMSZ 101. cikk (1) bekezdése keretében vizsgált fogalma és az EUMSZ 101. cikk (3) bekezdésén alapuló mentesség között. Ez utóbbitól eltérően ugyanis valamely korlátozásnak az alapügylethez objektíve szükséges jellege nem vonja maga után valamely megállapodás versenyt támogató és versenyellenes hatásainak egymással szembeni mérlegelését, hanem azt kell meghatározni, hogy ezen ügylet konkrét keretében a szóban forgó korlátozás elengedhetetlen‑e az említett ügylet megvalósításához. Bár főszabály szerint kizárólag a kérdést előterjesztő bíróság feladata, hogy az elé terjesztett tényállási elemek összességét figyelembe véve megvizsgálja, hogy teljesülnek‑e a járulékos korlátozás fennállásának megállapítását lehetővé tévő feltételek, a Bíróság ugyanakkor útmutatásokat adhat e bíróságnak annak érdekében, hogy iránymutatással szolgáljon ez utóbbi számára e feltételek vizsgálata során.
A jelen ügyben a Bíróság rámutat arra, hogy bár az online szállodafoglalási szolgáltatások nyújtása semleges, sőt pozitív hatást gyakorolt a versenyre, nem bizonyított, hogy az – akár kiterjesztett, akár korlátozott – paritási kikötések objektíve szükségesek ezen alapügylet megvalósításához, és arányosak az utóbbi által követett céllal. Ugyanis, bár a kiterjesztett paritási kikötések minden bizonnyal érzékelhető korlátozó hatásokkal járnak, a – bár kevésbé korlátozó jellegű – korlátozott paritási kikötések sem tekinthetők objektíve szükségesnek a szállodafoglalási platform gazdasági életképességének biztosításához.
Az a tény – feltéve, hogy bizonyítást nyer –, hogy e kikötések az esetleges potyázási jelenségek elleni küzdelemre irányulnak, és elengedhetetlenek a hatékonyságnövekedés garantálásához vagy az említett szolgáltatások kereskedelmi sikerének biztosításához, nem teszi lehetővé, hogy az említett kikötéseket „járulékos korlátozásoknak” lehessen minősíteni.
Ebben az összefüggésben a Bíróság emlékeztet arra, hogy valamely korlátozás objektív szükséges jellegének vizsgálata alapulhat többek között olyan kontrafaktuális elemzésen, amely lehetővé teszi annak vizsgálatát, hogy a szolgáltatások hogyan működtek volna a paritási kikötés hiányában. E tekintetben rámutat arra, hogy a Booking.com tevékenysége nem került veszélybe azon tagállamokban, ahol e kikötéseket megtiltották.
A fenti megfontolásokra tekintettel a Bíróságnak második lépésben pontosítania kell bizonyos megállapodások EUMSZ 101. cikk (3) bekezdése szerinti mentesítésének a 330/2010 rendeletben említett feltételeit. A kérdést előterjesztő bíróság abból az előfeltevésből indult ki, hogy az árparitási kikötések a Booking.com és a különböző szálláshely‑szolgáltatók között létrejött „vertikális megállapodás” részét képezik. E megállapodások mentességet élveznek, amennyiben megfelelnek bizonyos feltételeknek, amelyek között szerepel az érintett gazdasági szereplő piaci részesedésének 30%‑os felső korlátja.
E tekintetben a Bíróság emlékeztet arra, hogy az érintett termékpiac meghatározása érdekében meg kell vizsgálni, hogy az ugyanazon piac részét képező termékek vagy szolgáltatások a fogyasztók szempontjából egymással felcserélhetők vagy helyettesíthetők‑e.
A jelen ügyben meg kell vizsgálni, hogy a Booking.com által nyújtott szolgáltatások mind a szálláshely‑szolgáltatók, mind pedig a végső ügyfelek szempontjából helyettesíthetők‑e más típusú közvetítő szolgáltatásokkal és más értékesítési csatornákkal, még akkor is, ha e csatornák eltérő jellemzőkkel rendelkeznek, és az ajánlatok kereséséhez és összehasonlításához nem kínálják ugyanazon funkciókat. A Bíróság hangsúlyozza, hogy az érintett piac meghatározása alapos ténybeli vizsgálattól függ, amelyet csak a kérdést előterjesztő bíróság tud elvégezni, különösen akkor, ha – mint a jelen ügyben is – kevés információt nyújtottak be a Bírósághoz.
E célból e bíróság feladata, hogy az elé terjesztett valamennyi körülményt figyelembe vegye. Ennek keretében a németországi szövetségi versenyhatóságnak és a felülvizsgálati bíróságoknak az érintett termékpiac meghatározására vonatkozó értékelései a különösen releváns összefüggésbeli elemek részét képezik.
Mindazonáltal a kérdést előterjesztő bíróság feladata annak vizsgálata, hogy a piac ilyen meghatározása, amely figyelembe veszi a szállodafoglalási platformok által kínált „szerződéses szolgáltatások” sajátos jellemzőit mind a szálláshely‑szolgáltatók, mind pedig a végső ügyfelek szempontjából, nem tartalmaz‑e bármilyen elemzési hibát, vagy nem alapul‑e téves megállapításokon.
(
1
)	Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének vertikális megállapodások és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2010. április 20‑i 330/2010/EU bizottsági rendelet (HL 2010. L 102., 1. o.).