62023TJ0167_RES
(T‑167/23. sz. ügy)
(kivonatos közzététel)
LAT Nitrogen Piesteritz GmbHésCornerstone Chemical Co.
kontra
Európai Vegyianyag‑ügynökség
A Törvényszék ítélete (ötödik tanács), 2025. július 9.
„REACH – Különös aggodalomra okot adó anyagok – Az 1907/2006/EK rendelet XIV. mellékletébe felvenni javasolt anyagok listájának megállapítása – Határozat a melaminnak a listára való felvétel kritériumait teljesítő anyagként történő azonosításáról – Indokolási kötelezettség – A meghallgatáshoz való jog – Hatáskörtúllépés – Az 1907/2006 rendelet 57. cikke – Nyilvánvaló értékelési hiba – Arányosság – Az elővigyázatosság elve – Hatáskörrel való visszaélés”
Jogszabályok közelítése – Vegyi anyagok regisztrálása, értékelése és engedélyezése – REACH‑rendelet – Különös aggodalomra okot adó anyagok – Azonosítási eljárás – A tagállami bizottság szavazása – A tagállami bizottság arra vonatkozó hatásköre, hogy eljárási szabályzatában meghatározza a szavazási szabályokat
(1907/2006 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 82. cikk, és 85. cikk, (9) bekezdés)
(lásd: 33–37. pont)
Jogszabályok közelítése – Vegyi anyagok regisztrálása, értékelése és engedélyezése – REACH‑rendelet – Különös aggodalomra okot adó anyagok – Azonosítási eljárás – A tagállamok bizottságának egyhangú megállapodása – Egy tagállam tartózkodása – A jelenlévő tagállamok által egyhangúan megszavazott határozatra gyakorolt hatás hiánya
(EUMSZ 238. cikk, negyedik bekezdés; 1907/2006 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 59. cikk, (8) bekezdés, és 8. cikk)
(lásd: 38–40., 42–45., 57–61. pont)
Jogszabályok közelítése – Vegyi anyagok regisztrálása, értékelése és engedélyezése – REACH‑rendelet – Különös aggodalomra okot adó anyagok – Azonosítási eljárás – Nyilvános konzultáció – Terjedelem – Az érintett felek meghallgatáshoz való joga – Kizártság – Az érintett felek észrevételek előterjesztésére vonatkozó joga – Bennfoglaltság
(Az Európai Unió Alapjogi Chartája, 41. cikk; 1907/2006 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 57. cikk, 59. cikk, (2)–(5) bekezdés, és 85. cikk, (4) bekezdés)
(lásd: 68–72., 75–93., 98–102., 127. pont)
Jogszabályok közelítése – Vegyi anyagok regisztrálása, értékelése és engedélyezése – REACH‑rendelet – Különös aggodalomra okot adó anyagok – Azonosítási eljárás – Az uniós hatóságok mérlegelési jogköre – Terjedelem – Bírósági felülvizsgálat – Korlátok
(1907/2006 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 57. cikk, f) pont)
(lásd: 131–140. pont)
Jogszabályok közelítése – Vegyi anyagok regisztrálása, értékelése és engedélyezése – REACH‑rendelet – Különös aggodalomra okot adó anyagok – Azonosítási eljárás – Az anyagok lényegi tulajdonságaival összefüggő veszélyek értékelése – Értékelési szempontok – Több hatás kombinálásának figyelembevétele azok súlyosságának megállapítása érdekében – Megengedhetőség
(1907/2006 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 57. cikk, és I. melléklet, 1–4. szakasz, XIII., XIV. melléklet és XV. melléklet, 2. szakasz, és 1272/2008 európai parlamenti és tanácsi rendelet)
(lásd: 143–159. pont)
Jogszabályok közelítése – Vegyi anyagok regisztrálása, értékelése és engedélyezése – REACH‑rendelet – Különös aggodalomra okot adó anyagok – Azonosítási eljárás – Az anyagok lényegi tulajdonságaival összefüggő veszélyek értékelése – Értékelési szempontok – Veszélyességi osztályba való tartozás szükségességének hiánya – Az Európai Vegyianyag‑ügynökség (ECHA) jogosultságának hiánya a veszélyességi osztályok felülvizsgálatára – Az ECHA arra vonatkozó kötelezettségének hiánya, hogy bizonyítsa valamely anyag hatásainak visszafordíthatatlan jellegét
(1907/2012 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 57. cikk, f) pont, és I. melléklet, 1272/2012 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 37. cikk, (6) bekezdés)
(lásd: 165., 166., 175., 176. pont)
Jogszabályok közelítése – Vegyi anyagok regisztrálása, értékelése és engedélyezése – REACH‑rendelet – Különös aggodalomra okot adó anyagok – Azonosítási eljárás – Az anyagok lényegi tulajdonságaival összefüggő veszélyek értékelése – Értékelési szempontok – A kitettségre vonatkozó adatok figyelembevételére vonatkozó kötelezettség hiánya
(1907/2006 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 57. cikk, 58. cikk, (2) bekezdés, 60. cikk, (2) bekezdés, 64. cikk, (4) bekezdés, 70. cikk, valamint I. melléklet, 6. szakasz és XV. melléklet, 2. szakasz, 2. pont)
(lásd: 191–193. pont)
Jogszabályok közelítése – Vegyi anyagok regisztrálása, értékelése és engedélyezése – REACH‑rendelet – Különös aggodalomra okot adó anyagok – Azonosítási eljárás – Az Európai Vegyianyag‑ügynökség (ECHA) azon határozata, amely a melamint különös aggodalomra okot adó anyagként azonosítja – A melamin reprodukció szempontjából súlyos és toxikus jellegére vonatkozó bizonyíték elégtelensége– Nyilvánvaló értékelési hiba, amely nem érinti a határozat jogszerűségét – Igazolás – A melamin egyéb olyan lényegi tulajdonságai, amelyek súlyos hatást gyakorolhatnak az emberi egészségre vagy a környezetre
(1907/2006 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 57. cikk, f) pont és I. és XV. melléklet, valamint 1272/2008 európai parlamenti és tanácsi rendelet, I. melléklet)
(lásd: 210–215., 220–230., 427., 429. pont)
Jogszabályok közelítése – Vegyi anyagok regisztrálása, értékelése és engedélyezése – REACH‑rendelet – Különös aggodalomra okot adó anyagok – Azonosítási eljárás – Annak meghatározása, hogy az anyag milyen mértékű aggodalomra ad okot – A hatályos kockázatkezelési intézkedéseket visszatükröző emberi kitettségre vonatkozó adatok figyelembevétele – Megengedhetőség
(1907/2006 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 57. cikk, f) pont)
(lásd: 416. pont)
Jogszabályok közelítése – Vegyi anyagok regisztrálása, értékelése és engedélyezése – REACH‑rendelet – Különös aggodalomra okot adó anyagok – Azonosítási eljárás – Annak meghatározása, hogy az anyag milyen mértékű aggodalomra ad okot – Az érintett anyagok lényegi tulajdonságaiból eredő veszélyekre vonatkozó adatokon kívüli adatok figyelembevétele – Megengedhetőség
(1907/2006 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 57. cikk, f) pont)
(lásd: 417. pont)
Jogszabályok közelítése – Vegyi anyagok regisztrálása, értékelése és engedélyezése – REACH‑rendelet – Különös aggodalomra okot adó anyagok – Azonosítási eljárás – Az Európai Vegyianyag‑ügynökség (ECHA) azon határozata, amely a melamint különös aggodalomra okot adó anyagként azonosítja – Az arányosság elvének megsértése – Hiány
(EUSZ 5. cikk, (4) bekezdés; 1907/2006 európai parlamenti és tanácsi rendelet, (69) preambulumbekezdés, 1. cikk, (1) és (3) bekezdés, 14. cikk, (6) bekezdés, 55. cikk, 57. cikk, f) pont, 58. cikk, 59. cikk, 60. cikk, (2) és (4) bekezdés, valamint I. melléklet, 5.1.1. szakasz és XIV. melléklet)
(lásd: 433–464. pont)
Jogszabályok közelítése – Vegyi anyagok regisztrálása, értékelése és engedélyezése – REACH‑rendelet – Különös aggodalomra okot adó anyagok – Azonosítási eljárás – Az Európai Vegyianyag‑ügynökség (ECHA) azon határozata, amely a melamint különös aggodalomra okot adó anyagként azonosítja – Az anyag perzisztenciájára, mobilitására és toxikusságára vonatkozó kritériumok – Hatáskörrel való visszaélés – Hiány
(1907/2006 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 57. cikk, f) pont)
(lásd: 478–487. pont)
Összefoglalás
A Törvényszék, amelyhez az Európai Vegyianyag‑ügynökségnek (ECHA) a melamint a REACH‑rendelet (
1
) alapján „különös aggodalomra okot adó” anyagként azonosító határozatával szemben megsemmisítés iránti keresetet nyújtottak be, a tagállami bizottság eljárási szabályzatában meghatározott szavazási szabályok korábban nem tárgyalt kérdéséről határoz, és összefoglalja az ítélkezési gyakorlatot egyrészt az érintett felek azon jogát illetően, hogy a különös aggodalomra okot adó anyagok azonosítására irányuló eljárás keretében észrevételeket nyújthatnak be, másrészt pedig a „lényegi tulajdonságok” fogalmát illetően.
Az ECHA e határozatát, amelyet két felperes, a LAT Nitrogen Piesteritz GmbH és a Cornerstone Chemical Co., Németországban, illetve az Egyesült Államokban székhellyel rendelkező két melamingyártó vállalkozás támadott meg, azt követően fogadták el, hogy a Németországi Szövetségi Köztársaság a REACH‑rendelet XV. melléklete alapján a melamin különös aggodalomra okot adó anyagkénti azonosítása érdekében dokumentációt nyújtott be, mivel az megfelel a REACH‑rendelet 57. cikkének f) pontjában foglalt kritériumoknak. E dokumentáció benyújtását követően az ECHA felkérte az érintett feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket azzal kapcsolatban. (
2
) Az észrevételek benyújtása után a dokumentációt továbbították a tagállami bizottságnak, amely egyhangú megállapodásra jutott ezen azonosítással kapcsolatban.
A Törvényszék álláspontja
Először is a Törvényszék elutasítja a tagállami bizottság eljárási szabályzata 19. cikkének (5) bekezdésével szemben emelt jogellenességi kifogást, amelynek értelmében a jelen lévő vagy képviselt tagok tartózkodása nem képezi akadályát annak, hogy a tagállami bizottság egyhangúságot igénylő cselekményeket fogadjon el.
Egyrészt ugyanis a tagállami bizottság azon hatáskörét illetően, hogy eljárási szabályzatában meghatározza a szavazási szabályokat, a Törvényszék hangsúlyozza, hogy az eljárási szabályzatok rendelkezései által szabályozható kérdéseknek a REACH‑rendelet 85. cikkének (9) bekezdésében foglalt felsorolása nem kimerítő jellegű. Mivel a REACH‑rendelet csak a különös aggodalomra okot adó anyagok azonosítására vonatkozó határozat elfogadása során elérendő többség típusának kérdését szabályozza, a többi szavazási szabályt a tagállami bizottság eljárási szabályzatában kellett rögzíteni annak elkerülése érdekében, hogy a bizottság joghézaggal szembesüljön. Az ilyen szabályok megállapítása ezenkívül hozzájárul az előreláthatóságuk biztosításához, és lehetővé teszi az elfogadott jogi aktusok címzettjei számára, hogy megismerjék, és – mint a jelen ügyben is –az európai uniós bíróság előtt vitassák azokat. Ennélfogva hozzájárulnak a jogbiztonság megőrzéséhez. A Törvényszék ebből azt a következtetést vonja le, hogy a tagállami bizottság hatáskörrel rendelkezett arra, hogy eljárási szabályzatában meghatározza szavazási szabályait.
Másrészt, ami a tagállami bizottság eljárási szabályzata 19. cikke (5) bekezdésének tartalmát illeti, a Törvényszék megállapítja, hogy a tagállami bizottság tartózkodásokra vonatkozó szabályai közvetlenül az EUMSZ 238. cikknek az Európai Unió Tanácsán belüli szavazásokra vonatkozó (4) bekezdésén alapulnak. Mivel a tagállami bizottság eljárási szabályzata 19. cikkének (5) bekezdése e rendelkezésen alapul, amely szerint az állásfoglalástól való tartózkodás nem akadályozhatja meg egyhangú megállapodást igénylő határozatok elfogadását, nem állítható, hogy az ellentétes lenne az alapvető demokratikus elvekkel, és sértené a Parlament, a Tanács vagy a Bizottság hatásköreit. Egyébiránt a tartózkodást szokásos értelme szerint úgy kell értelmezni, mint egy adott javaslattal kapcsolatos állásfoglalás megtagadását, nem pedig a vita tárgyát képező javaslat elutasítását.
Ezt követően, az ügy érdemét illetően, a Törvényszék elutasítja különösen a felperesek meghallgatáshoz való jogának a megtámadott határozat elfogadására irányuló eljárás során történő állítólagos megsértésére alapított jogellenességi kifogást.
A Törvényszék előzetesen megállapítja, hogy jóllehet a REACH‑rendelet 59. cikke (4) bekezdésének francia nyelvi változata említi az érdekelt felek „információk” benyújtásához való jogát, az említett felek joga az „észrevételek” benyújtására vonatkozó szélesebb körű jogból áll. Ezt az értelmezést e rendelkezés spanyol, német, angol és olasz változata is megerősíti.
A Törvényszék ugyanakkor emlékeztet arra, hogy a REACH‑rendelet 59. cikkének (4) bekezdése a nyilvános konzultáció előírására szorítkozik, amely az érdekelt felek számára az információk benyújtásán kívül semmilyen különös eljárási jogot nem biztosít.
Ehhez hasonlóan a REACH‑rendelet 85. cikkének (4) bekezdése és az ECHA által meghatározott megfigyelői státusz nem biztosít meghallgatáshoz való jogot a tagállami bizottság ülésén részt vevő érdekelt felek számára. Csak azt a lehetőséget biztosítják számukra, hogy konkrét és esetlegesen előzetesen meghatározott kérdésekre vonatkozóan észrevételeket tegyenek.
Végül a Törvényszék úgy véli, hogy a felperesek nem hivatkozhatnak érvényesen arra, hogy az ECHA nyilvánvaló értékelési hibát követett el, amikor úgy ítélte meg, hogy a melamin környezeti sorsához kapcsolódó tulajdonságok olyan hatásokkal járnak, amelyek hozzájárulhatnak annak megállapításához, hogy ezt az anyagot a REACH‑rendelet 57. cikkének f) pontja alapján különös aggodalomra okot adó anyagként kell azonosítani.
E tekintetben az, hogy e rendelkezés az azonos mértékű aggodalom meghatározása érdekében a REACH‑rendelet 57. cikkének a)–e) pontjában említett anyagokra utal, nem jelenti azt, hogy az anyagnak meg kell felelnie az ezen anyagok azonosítására vonatkozó kritériumoknak ahhoz, hogy különös aggodalomra okot adó anyagként azonosítani lehessen. Következésképpen az ECHA nem korlátozódik kizárólag az 1272/2008 rendeletben (
3
) megállapított veszélyességi osztályokra, sem pedig a REACH‑rendelet XIII. mellékletében kifejezetten meghatározott kritériumokra.
Ezzel szemben az ECHA feladata a különös aggodalomra okot adó anyagként azonosítani kívánt anyag lényegi tulajdonságaiból eredő veszélyek elemzése, azzal a pontosítással, hogy a „veszély” fogalma minden olyan termék vagy eljárás leírására szolgál, amely kedvezőtlen hatást gyakorolhat az emberi egészségre és a környezetre. E tekintetben a REACH‑rendelet 57. cikkének f) pontja nem követeli meg, hogy valamely anyag különös aggodalomra okot adó anyagkénti azonosításában való részvételhez valamely lényegi tulajdonság mint olyan, önmagában véve alkalmas legyen arra, hogy súlyos hatást fejtsen ki. Ezzel szemben szükséges, hogy olyan hatást fejtsen ki, amely az említett anyag más lényegi tulajdonságaihoz kapcsolódó egyéb hatásokkal együtt súlyos hatást gyakorolhat az emberi egészségre vagy a környezetre.
Maga az a tény, hogy valamely anyag a környezeti sorshoz kapcsolódó tulajdonságai miatt könnyen elterjedhet és jelen lehet a környezetben, hatásnak minősül, mivel lényegi tulajdonságaihoz kapcsolódó következményekről van szó. A perzisztens és bioakkumulatív anyagok olyan anyagoknak tekinthetők, amelyek súlyos hatást gyakorolnak az emberi egészségre vagy a környezetre. Márpedig a perzisztencia és a bioakkumuláció az anyag környezetben való sorsához kapcsolódó tulajdonságok. E körülmények között valamely anyag környezetben való sorsát érintő olyan tulajdonságokhoz kapcsolódó hatásokat, mint például perzisztenciája, mobilitása és nagy távolságra történő szállításának lehetősége, figyelembe lehet venni annak meghatározásakor, hogy egy anyag olyan súlyos hatást gyakorolhat‑e az emberi egészségre vagy a környezetre, amely azonos mértékű aggodalomra ad okot.
(
1
)	A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18‑i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2006. L 396., 1. o.; helyesbítések: HL 2007. L 136., 3. o.; HL 2008. L 141., 22. o.; HL 2009. L 36., 84. o.; HL 2010. L 118., 89. o.; HL 2015. L 212., 39. o.)
(
2
)	E rendelet 59. cikke (4) bekezdésének megfelelően
(
3
)	Az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16‑i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanács rendelet (HL 2008. L 353., 1. o.).