61994CC0114_DA
Generaladvokatens forslag til afgørelse
Generaladvokatens forslag til afgørelse
I - Indledende bemaerkninger
1 Denne sag vedroerer en tvist opstaaet i forbindelse med opfyldelse af en kontrakt indgaaet den 31. januar 1990 mellem Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber og det nederlandske anpartsselskab Intelligente systemen, Database toespassingen, Elektronische diensten BV (herefter »IDE«). Tvisten er indbragt for Domstolen i medfoer af en voldgiftsklausul, som blev indsat i kontrakten i henhold til EF-traktatens artikel 181.
2 Sagen er indbragt af IDE, der kraever saavel udbetaling af resten af det i parternes kontrakt omhandlede maksimale stoettebeloeb som skadeserstatning. Kommissionen har, ved modkrav, kraevet forrentet tilbagebetaling af de beloeb, den har udbetalt til IDE.
II - Relevante retsregler og faktiske omstaendigheder
A - Faellesskabets virksomhed paa det omraade, hvor kontrakten er indgaaet
3 Den 17. juli 1987 offentliggjorde Kommissionen en opfordring om interesseerklaeringer vedroerende pilot- og demonstrationsprojekter med sigte paa udvikling af et faellesskabsmarked for informationstjenester (1).
4 Den 12. juli 1988 offentliggjorde Kommissionen en forhaandsmeddelelse om indkaldelse af forslag til pilot- og demonstrationsprojekter med sigte paa udvikling af et faellesskabsmarked for informationstjenester (2). Kommissionen ville yde finansiel stoette til projekter, der laa inden for rammerne af de til raadighed staaende budgetbevillinger. Faellesskabets gennemsnitlige stoette skulle ligge paa mellem 25 og 35% af den samlede projektpris. Kommissionen valgte at medtage de intelligente interfacer som et af de prioriterede omraader blandt de elektroniske informationskilder.
5 I juli 1988 godkendte EF-Ministerraadet en handlingsplan for etablering af et marked for informationstjenester (3) under navnet IMPACT, og det blev bestemt (artikel 4, andet afsnit), at kontrahenterne skulle paatage sig afholdelse af en vaesentlig del af finansieringen, nemlig mindst 50% af de samlede omkostninger.
B - Den omtvistede kontrakt
6 Den 31. januar 1990 indgik Kommissionen og IDE en kontrakt, der ifoelge sin ordlyd indebar, at IDE skulle udvikle software, dvs. et computerprogram eller en intelligent interface, med henblik paa et faelles og ergonomisk system til soegning af forskellige typer information og paa implementering af et net (network), der skulle muliggoere adgang til indbyrdes forbundne elektroniske informationskilder efter de retningslinjer, der var givet i et tilhoerende teknisk bilag. Projektet skulle gennemfoeres i samarbejde med andre organisationer i medlemsstaterne, og IDE skulle koordinere deltagernes opgaver.
7 Ifoelge kontrakten omfattede IDE's forpligtelse til at udvikle et softwareprogram forpligtelsen til at udvikle et vaerktoejssaet (toolkit) i samarbejde med det nederlandske forskningsinstitut TNO og Amsterdam Universitet. Tilpasningen af dette software til informationskildernes specifikke behov og implementeringen af nettet (network) skulle gennemfoeres af et dusin organisationer fra forskellige medlemsstater, hvoraf de fleste raadede over databaser om landbrugsaktiviteter. Kommissionen har anfoert, at udviklingen af softwareprogrammet repraesenterede henved en tredjedel af projektets samlede budget, mens projektets oevrige del vedroerte oprettelse og implementering af nettet. Paa det tekniske plan kunne udviklingen af nettet foerst paabegyndes, naar databasernes ejere havde faaet stillet en operationel udgave af vaerktoejssaettet til raadighed.
8 Kontrahenternes rettigheder saavel som deres forpligtelser var fastlagt i kontrakten og de tilhoerende bilag I, II og III.
9 I artikel 1 under overskriften »Kontraktens genstand« hedder det:
»Inden for rammerne af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskabs IMPACT-program (Raadets beslutning af 26.7.1988) paatager kontrahenten sig ved denne kontrakt at gennemfoere det i bilag I beskrevne projekt under overskriften 'Domain Independent Intelligent Information Services Network Interface - Disnet',
(herefter 'projektet').
...«
Disnet oversaettes som »Intelligent og kontekstuafhaengigt interface mellem informationstjenester«.
10 I artikel 2 under overskriften »Varighed« hedder det:
»Kontrahenten paatager sig at fuldfoere projektet inden for 30 maaneder regnet fra datoen for arbejdets igangsaettelse, som herefter kaldes 'den effektive igangsaettelsesdato', i henhold til den i bilag I beskrevne tidsplan.
Kontrahenten skal, skriftligt og inden for en maaned regnet fra kontraktens underskrivelse, underrette Kommissionen om den effektive igangsaettelsesdato.«
11 I artikel 3 under overskriften »Rapporter og produkter, som skal leveres« hedder det:
»3.1 Kontrahenten skal til Kommissionen indgive nedennaevnte statusrapporter over arbejdets afvikling og de opnaaede resultater samt opgoerelser over paaloebne omkostninger i den foregaaende periode:
- Foerste statusrapport (i tre eksemplarer) inden for 6 maaneder fra den effektive igangsaettelsesdato
- anden statusrapport (i tre eksemplarer) inden for 12 maaneder fra den effektive igangsaettelsesdato
- tredje statusrapport (i tre eksemplarer) inden for 18 maaneder fra den effektive igangsaettelsesdato
- fjerde statusrapport (i tre eksemplarer) inden for 24 maaneder fra den effektive igangsaettelsesdato.
Desuden skal kontrahenten over for Kommissionen fremlaegge foelgende:
- Driftsrapporter (i tre eksemplarer) hver tredje maaned
- redigerede statusrapporter, egnede til offentliggoerelse, hver tolvte maaned efter den effektive igangsaettelsesdato.
3.2 Ved arbejdets afslutning skal kontrahenten i Kommissionens lokaler i Luxembourg eller et andet af Kommissionen godkendt sted demonstrere, at arbejdet er tilfredsstillende fuldfoert.
3.3 Inden for to maaneder efter gennemfoerelsen, indstillingen eller afslutningen af det i bilag I omhandlede arbejde skal kontrahenten indgive en samlet slutrapport til Kommissionen over det samlede projekt. Denne rapport skal vaere bilagt en samlet udgiftsopgoerelse sammen med de endelige udgiftsbilag, hvorefter regnskabet betragtes som afsluttet.
3.4 Ved produkter, som skal leveres, forstaas alle de vaesentlige produkter omfattet af projektet, der skal leveres i henhold til bilag I.«
12 I kontraktens artikel 4 er de »Finansielle bestemmelser« fastsat som foelger:
»4.1 Projektets anslaaede totalpris beloeber sig til 2 349 400 ECU ... for det i bilag I omhandlede arbejde.
4.2 Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab yder kontrahenten oekonomisk stoette svarende til 38,74% af den faktiske pris for udfoerelsen af det i bilag I omhandlede arbejde, eksklusive skatter og afgifter, efter Kommissionens kontrol og accept af denne pris. Dog kan det paagaeldende beloeb ikke overstige 909 900 ECU ...«
13 I artikel 5 under overskriften »Betaling« er tidsplanen for Kommissionens betalingsforpligtelser fastsat som foelger:
»5.1 Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab udbetaler sin oekonomiske stoette i rater i ecu paa foelgende maade:
a) Et depositum paa 136 485 ECU (15% af den maksimale oekonomiske stoette) inden for to maaneder efter at Kommissionen, i henhold til artikel 2, har modtaget underretning om den effektive igangsaettelsesdato
b) periodiske udbetalinger, inden for to maaneder, i henhold til udgiftsopgoerelserne og efter Kommissionens godkendelse af de statusrapporter, som skal indgives i henhold til artikel 3 i denne kontrakt. De periodiske udbetalingers stoerrelse beregnes efter den i artikel 4.2 anfoerte procentsats, anvendt paa den godkendte udgiftsopgoerelse og efter fradrag af 15%, som repraesenterer depositummets procentandel. Disse udbetalinger betragtes som forskud, indtil behoerig modtagelse af de i bilag I omhandlede produkter, som skal leveres
c) 20% af den samlede oekonomiske stoette tilbageholdes. Det tilbageholdte beloeb frigives, naar det skal bruges til udbetaling af restbeloebet henhoerende under den oekonomiske stoette, efter Kommissionens godkendelse af samtlige rapporter og af, hvad der i oevrigt skal leveres i henhold til denne kontrakt, inklusive den samlede udgiftsopgoerelse
d) depositaene og de periodiske udbetalinger maa tilsammen ikke overstige Kommissionens totale oekonomiske stoette, minus det tilbageholdte beloeb.
5.2 Efter at have underrettet kontrahenten kan Kommissionen suspendere eller aendre de forskellige udbetalinger, hvis der under kontrollen af de i artikel 3 samt artikel 5, stk. 3 og 4, omhandlede dokumenter eller oplysninger konstateres uregelmaessigheder, saerligt i tilfaelde af, at arbejdet ikke udfoeres i overensstemmelse med programmet i bilag I, eller at udgiftsopgoerelsen ikke modsvarer det arbejde, der faktisk er udfoert, eller i vaesentligt omfang afviger fra udgiftsbudgettet i bilag I. I disse tilfaelde kan betaling kun finde sted, naar kontrahenten har tilvejebragt en tilfredsstillende redegoerelse. Hvis det af kontrollen er fremgaaet, at visse beloeb fejlagtigt er blevet udbetalt til kontrahenten, skal denne omgaaende tilbagebetale dem til Kommissionen.
5.3 Efter arbejdets afslutning skal kontrahenten, som anfoert i artikel 3.2, demonstrere for Kommissionens repraesentanter, at projektet er fuldfoert. Hvis kontrahenten ikke foretager en saadan demonstration, kan Kommissionen, helt eller delvis, kraeve tilbagebetalt de udbetalte stoettebeloeb med rente, som paaloeber fra udloebet af den maaned, hvor Kommissionen har fremsat sit tilbagebetalingskrav. Rentesatsen saettes til den gennemsnitlige interbankrente (forhoejet med 2%) for ecu tre maaneder inden den foerste dag i den maaned, i hvilken Kommissionen har fremsat sit krav.
5.4 ...«
14 Angaaende »Arbejdets tilrettelaeggelse og udfoerelse« hedder det i artikel 6:
»6.1 Teknisk og oekonomisk ansvar
Kontrahenten baerer det tekniske og oekonomiske ansvar for det i bilag I specificerede arbejde. Han skal tilvejebringe det for kontraktens behoerige opfyldelse fornoedne personale, faciliteter, udstyr og materialer. I det omfang arbejdet skal udfoeres af virksomheder, der samarbejder herom med kontrahenten, er det dennes ansvar at sikre, at Faellesskabets oekonomiske stoette fordeles mellem de deltagende virksomheder i forhold til arbejdets afvikling og omfanget af de enkelte virksomheders deltagelse heri.
6.2 Tredjeparts deltagelse i projektet
6.2.1 I henhold til den i artikel 6.2.2 omhandlede procedure kan kontrahenten overlade gennemfoerelsen af en del af det i bilag I omhandlede arbejdsprogram til en tredjepart, enten en fysisk eller en juridisk person. Derved fritages kontrahenten imidlertid ikke fra sine forpligtelser over for Faellesskabet i kraft af denne kontrakt, saerligt for saa vidt angaar hans tekniske og oekonomiske ansvar som omhandlet i stk. 1.
6.2.2 Udkast til alle kontrakter, hvormed kontrahenten agter at overlade udfoerelsen af en del af arbejdet til en tredjepart, skal, ved rekommanderet brev, meddeles til Kommissionen, der, inden for 15 dage fra brevets modtagelse, har ret til at naegte at godkende underentreprisen. Saafremt Kommissionen ikke, inden for det ovenfor anfoerte tidsrum, har reageret, betragtes underentreprisen som godkendt.
6.2.3 Betingelserne i denne artikel finder ikke anvendelse paa daglige bestillinger af materiale, udstyr og tjenesteydelser, som foretages i henhold til det i bilag I omhandlede arbejdsprogram.
6.2.4 Uden at det beroerer Kommissionens rettigheder i henhold til denne kontrakt, saerligt dem, der relaterer til arbejdets udfoerelse eller teknisk eller oekonomisk kontrol, skal kontrahenten paalaegge enhver underentreprenoer de samme forpligtelser, som han ville have haft, saafremt han selv udfoerte arbejdet.
6.3 Underretningspligt
Kontrahenten skal straks levere Kommissionen fyldestgoerende og noejagtige oplysninger om haendelser eller omstaendigheder, som kan vaere til skade for opfyldelsen af denne kontrakt.
6.4 Teknisk og oekonomisk kontrol
6.4.1 Kontrahenten skal straks udlevere Kommissionen de oplysninger, som denne maatte oenske, vedroerende gennemfoerelsen af det i bilag I omhandlede arbejdsprogram. Dette gaelder ogsaa i en femaars-periode, regnet fra arbejdets afslutning eller indstilling.
6.4.2 Kommissionen og De Europaeiske Faellesskabers Revisionsret skal, af kontrahenten, have stillet de dokumenter af teknisk og oekonomisk art til raadighed, som er noedvendige med henblik paa en kontrol af, at arbejdsprogrammet bliver eller er blevet overholdt; disse dokumenter kan, om noedvendigt, kontrolleres paa det sted, hvor de normalt opbevares.
6.5 ...«
15 Artikel 7 har overskriften »Ejendomsret over og anvendelse af resultaterne«. I henhold til bilag II, som artikel 7 henviser til, er det kontrahenten, der anvender og udbreder projektets resultater, og som har ejendomsretten hertil.
16 I artikel 8 under overskriften »Ansvar« hedder det:
»8.1 Kontrahenten er eneansvarlig for tab, skade eller anden overlast, som han maatte lide i forbindelse med opfyldelsen af denne kontrakt.
8.2 Kontrahenten er eneansvarlig for tab, skade eller anden overlast, hans ansatte eller tredjemand maatte lide i forbindelse med opfyldelsen af denne kontrakt. Kontrahenten skal holde Kommissionen helt skadesloes i henseende til erstatninger og sagsomkostninger, som den maatte blive doemt til at betale tredjemand paa grund af tab, skade eller anden overlast, der hidroerer fra opfyldelsen af denne kontrakt.«
17 I artikel 9 under overskriften »AEndringer og tilfoejelser« hedder det:
»AEndringer af eller tilfoejelser til bestemmelser i denne kontrakt skal accepteres skriftligt af begge kontraktens parter. Arbejdsprogrammet og tidsplanen herfor, jf. bilag I, kan, alt efter arbejdets forloeb, aendres ved aftale mellem parterne.«
18 I artikel 10 under overskriften »Varsel om ophaevelse i tilfaelde af misligholdelse fra kontrahentens side« hedder det:
»I tilfaelde af misligholdelse fra kontrahentens side af en eller flere af dennes kontraktlige forpligtelser kan Kommissionen, ved rekommanderet brev med modtagelsesbevis, give varsel om ophaevelse. Saafremt kontrahenten, en maaned efter modtagelsen af ophaevelsesvarslet, fortsat misligholder sin forpligtelse, kan Kommissionen, uden yderligere formaliteter, haeve kontrakten. Kontrakten kan ogsaa haeves, hvis kontrahenten, for at opnaa stoette, har afgivet urigtig erklaering og med rette kan lastes herfor. I begge disse tilfaelde skal kontrahenten omgaaende tilbagebetale Kommissionen det stoettebeloeb, den har ydet ham, med tillaeg af renter, der paaloeber fra udloebet af en periode paa en maaned, saaledes som naevnt ovenfor. Renten udgoer et med 2% forhoejet gennemsnit af interbankrenten for ecu over tre maaneder inden den foerste dag i den maaned, i hvilken den paagaeldende frist udloeber.«.
19 I artikel 14 under overskriften »Bilag« hedder det:
»Bilag I, II og III er en integrerende del af denne kontrakt.«
I bilag I under overskriften »Disnet teknisk bilag« findes bl.a. en detaljeret beskrivelse af projektet, ligesom det indeholder et opgaveprogram; bilag II vedroerer »Ejerforhold, kommerciel udnyttelse og udbredelse af projektets produkter«, og endelig bestaar bilag III af en analyse af »Tilladte udgifter«.
20 I artikel 16 under overskriften »Anvendelig lov og vaerneting« hedder det:
»Alene bestemmelserne i Storhertugdoemmet Luxembourgs lovgivning finder anvendelse paa denne kontrakt, og den skal ligeledes anvendes paa alle de af kontrahenternes rettigheder og pligter, som ikke er omfattet af kontrakten.
Saafremt der ikke kan opnaas enighed, er De Europaeiske Faellesskabers Domstol enekompetent til at afgoere tvister mellem de kontraherende parter vedroerende denne kontrakt.«
C - Tvistens opstaaen
21 Disnet-projektets igangsaettelsesdato blev fastsat til den 15. marts 1990. Ifoelge kontrakten skulle arbejdet saaledes have vaeret afsluttet den 15. september 1992.
22 Ifoelge den foerste halvaarlige rapport forloeb det tekniske program som forudset i kontrakten, men ifoelge Kommissionen var der konstateret en vis bekymring hos IDE's partnere, da konsortiets sammensaetning var flydende, og da IDE herudover havde undladt til de deltagende virksomheder i projektet at udbetale deres andel af EF-stoetten.
23 Efter en undersoegelse i oktober 1991 fastslog en af Kommissionen udmeldt sagkyndig - hvis upartiskhed IDE anfaegter - i en rapport af 3. december 1991, at projektet ikke var i overensstemmelse med kontraktens specifikationer og anbefalede Kommissionen at suspendere sin oekonomiske stoette.
24 I maj 1992 beordrede Kommissionen en oekonomisk kontrol af projektet. Det fremgaar af rapporten af 22. juni 1992 fra revisorerne, at IDE uden forinden at have anmodet om Kommissionens samtykke havde givet ungarske virksomheder arbejde i underentreprise. Rapporten, der angik projektets foerste 18 maaneder, anfaegtede regnskabet, og man foreslog at nedsaette de af IDE opgivne udgifter med 34%.
25 I marts og april 1992 inviterede Kommissionen IDE til et moede i Luxembourg for at droefte de problemer, som efter Kommissionens opfattelse stod i forbindelse med kontraktens gennemfoerelse. I sin korrespondance med IDE lagde Kommissionen tillige vaegt paa konsortiets flydende sammensaetning, den forsinkede underretning om arbejdsresultaterne og forskellige tekniske utilstraekkeligheder.
26 Efter moedet blev kontraktens tekniske bilag revideret.
27 Den 12. februar 1993 aftalte IDE og Kommissionen at forlaenge kontraktens varighed med seks maaneder, indtil den 15. marts 1993.
28 Den 11. marts 1993 modtog Kommissionen fra IDE det lovede softwareprogram og mente hermed at have opfyldt sine forpligtelser efter kontrakten og dens bilag. Konkret fremsendte IDE tre disketter med titlen »Disnet final beta release 3«, ledsaget af visse dokumenter.
29 I en skrivelse af 30. april 1993 fastslog Kommissionen, at dette produkt ikke var i overensstemmelse med specifikationerne i det tekniske bilag. Desuden fremhaevede den, at IDE ikke havde udbetalt stoetten til sine partnere, som uophoerligt blev skiftet ud, uanset den allerede havde udbetalt 533 456 ECU. Den erklaerede, at den ikke oenskede en demonstration af det faerdige produkt, dels for at undgaa merudgifter, dels fordi den ikke fandt det aabenbart, at demonstrationen gunstigt ville paavirke dens oprindelige negative opfattelse. For at forlige sagen foreslog Kommissionen tillige at begraense sin stoette til 75% af det maksimale beloeb, der var fastsat i kontrakten (682 425 ECU) og ikke at udbetale de resterende skyldige beloeb inden for denne graense (148 969 ECU), medmindre IDE forelagde den endelige rapport og det endelige udgiftsregnskab samt godtgjorde, at man havde opfyldt alle kontraktlige og oekonomiske forpligtelser i relation til samtlige nuvaerende og tidligere partnere.
30 Forslaget blev afvist af IDE den 31. maj 1993.
31 Ved skrivelse af 17. juni 1993 opfordrede Kommissionen med henvisning til kontraktvilkaarene IDE til over for et bedoemmelsesudvalg at bevise, at produktet var faerdigudviklet.
32 IDE, der var indstillet paa en demonstration, tog forbehold heroverfor med henvisning til, at Kommissionen oprindelig havde ladet vide, at den ikke oenskede en demonstration af Disnet-projektets resultater.
33 Bedoemmelsesudvalget var sammensat af to tjenestemaend i Kommissionen, der ikke havde deltaget i Disnet-projektet, og en sagkyndig, alle godkendt af IDE ifoelge Kommissionen. Disse personers arbejde skulle foelges af to observatoerer, den ene som repraesentant for Kommissionen og den anden som repraesentant for IDE.
34 Demonstrationen fandt sted den 20. juli 1993. Den angik den softwareudgave, som var tilsendt Kommissionen den 11. marts 1993. Det fremgaar imidlertid af bedoemmelsesudvalgets rapport, at en nyere version, der var faerdigudviklet af IDE efter kontraktens udloeb, ogsaa var blevet undersoegt.
35 Det fremgaar af rapporten af 30. juli 1993, som blev affattet af de to tjenestemaend i Kommissionen, og af rapporten af 2. august 1993, der blev udarbejdet af den af Kommissionen udpegede observatoer, at den af IDE praesenterede software var mangelfuld, uanset hvilken version man undersoegte.
36 Ifoelge udvalget a) svarede vaerktoejssaettet alene for 50-75%'s vedkommende til specifikationerne i kontraktens tekniske bilag, og b) den del af Disnet-projektet, der angik nettet, manglede.
37 Bedoemmelsesudvalgets tredje medlem tiltraadte ifoelge Kommissionen konklusionerne i rapporten af 30. juli 1993. IDE's observatoer forelagde derimod ingen rapport.
38 Den 7. september 1993 sendte Kommissionen bedoemmelsesudvalgets rapport til IDE. I en foelgeskrivelse oplyste den, a) at medkontrahenten ikke havde opfyldt sine pligter vedroerende projektets tekniske specifikationer, b) at den endelige rapport modtaget den 17. maj 1993 ikke var tilfredsstillende, c) at det udgiftsregnskab, der daekkede den femte halvaarsperiode, ikke var i overensstemmelse med kontrakten, og d) at Kommissionen hverken havde modtaget udgiftsregnskabet for den sjette halvaarsperiode eller e) modtaget de noedvendige dokumenter for at kunne bedoemme den samlede omkostning ved projektet. Kommissionen fremhaevede tillige, at den ikke ville foretage yderligere betalinger og paataenkte at tilbagesoege de allerede udbetalte beloeb.
39 Den 15. og 27. september 1993 meddelte IDE Kommissionen, at den tog forbehold over for bedoemmelsesudvalgets rapport, hvorved firmaet betonede, at demonstrationen havde fundet sted under saerdeles vanskelige omstaendigheder, ligesom det bestred en raekke af udvalgets tekniske vurderinger.
III - Parternes paastande
40 Ved staevning indleveret til Domstolens Justitskontor den 15. april 1994 har IDE nedlagt paastand om, at Kommissionen til fulde skal opfylde sine kontraktlige forpligtelser og betale erstatning for den skade, misligholdelsen har paafoert IDE.
41 Konkret har IDE nedlagt foelgende paastande:
- Kommissionen tilpligtes at betale a) et beloeb paa 376 500 ECU (4), b) udenretlige omkostninger paa 37 650 ECU, c) lovbestemte renter fra den 31. maj 1993, indtil betaling sker, og d) erstatning for enhver anden skade, IDE har lidt som foelge af Kommissionens misligholdelse.
- Kommissionen tilpligtes at betale sagens omkostninger i henhold til procesreglementets artikel 69.
42 Kommissionen har, foerst ved skrivelse af 29. juni 1994 og derefter ved en paastand om modkrav, nedlagt ved Domstolen den 7. juli 1994, kraevet forrentet tilbagebetaling af de beloeb, den har betalt til IDE.
43 Kommissionen har nedlagt foelgende paastande:
- Frifindelse.
- Sagsoegeren doemmes til at betale Kommissionen 533 456 ECU med rente 7,97% p.a.
- Sagsoegeren tilpligtes at betale sagens omkostninger.
44 For saa vidt saerligt angaar Kommissionens modkrav har IDE nedlagt foelgende paastand:
- Kommissionens modkrav afvises fra realitetsbehandling, subsidiaert frifindes sagsoegte, og Kommissionen tilpligtes at betale sagens omkostninger.
IV - Spoergsmaalet om paakendelse af modkravet
45 I forbindelse med den paastand, IDE har nedlagt i svarskriftet vedroerende Kommissionens modkrav, har sagsoegeren gjort gaeldende, at modkravet maa afvises fra realitetsbehandling. Det er aabenbart IDE's opfattelse, at Domstolen ikke har kompetence til at paakende modkravet.
46 For dette spoergsmaals vedkommende henledes opmaerksomheden paa Domstolens praksis (5), hvorefter a) formalitetsbetingelserne vurderes i henhold til traktaten, dvs. at spoergsmaalet om Domstolens kompetence til at paakende et modkrav og dettes behandling i formaliteten alene vurderes i henhold til EKSF-traktatens artikel 42, EOEF-traktatens artikel 181 og Euratom-traktatens artikel 153, samt Domstolens procesreglement og b) Domstolens kompetence til at paakende paastande, der hviler paa en kontrakt indgaaet af Faellesskabet, som indeholder en voldgiftsbestemmelse eller som staar i direkte forbindelse med de forpligtelser, der foelger af denne kontrakt, daekker kompetencen til at paakende et modkrav, dersom det udspringer af den samme kontrakt eller det samme forhold, som hovedfordringen stoettes paa.
47 Efter denne praksis og paa grundlag af, at Kommissionens krav udspringer af samme kontrakt som den, der vedroerer staevningen, er det klart, at Domstolen har kompetence til at paakende modkravet.
V - Hovedpaastanden i hovedstaevningen og i modkravet
48 Ved modkravet har Kommissionen, under paaberaabelse af kontraktens artikel 5, stk. 3, nedlagt paastand om, at IDE tilbagebetaler de fra Kommissionen modtagne beloeb, inklusive renter. Til stoette herfor henholder den sig foerst og fremmest til bedoemmelsesudvalgets konklusioner, ifoelge hvilke det af IDE leverede produkt ikke var i overensstemmelse med samtlige specifikationer i det tekniske bilag. Med udgangspunkt i, at IDE ikke har overholdt sin forpligtelse til at levere et produkt, der er i overensstemmelse med samtlige specifikationer i det tekniske bilag, ville dette vaere tilstraekkeligt til at give Kommissionen medhold i dens paastand i modkravet. Det boer antages, at argumentet om, at IDE tillige har misligholdt andre af sine kontraktlige forpligtelser, er subsidiaert.
49 IDE har heroverfor gjort gaeldende, at bedoemmelsesudvalgets konklusioner er utrovaerdige dels, fordi dette udvalg ikke sikrede objektivitet, og dels, fordi dets grundlaeggende bedoemmelse af produktet er fejlagtig. IDE har desuden gjort gaeldende at have opfyldt samtlige sine forpligtelser, hvorfor Kommissionen kraeves paalagt at udbetale resten af stoetten, inklusive renter, samt erstatning for enhver yderligere skade, som IDE har lidt.
50 Paa baggrund heraf boer begge parters argumentation behandles saaledes: Foerst vil parternes argumenter for saa vidt angaar bedoemmelsesudvalgets objektivitet blive undersoegt. Herefter undersoeges argumenterne angaaende forholdene og kriterierne for vurderingen af det leverede produkt. Dernaest foelger en undersoegelse af de argumenter, der relaterer til, i hvor hoej grad IDE har eller ikke har opfyldt sin hovedforpligtelse, dvs. levering af et produkt i overensstemmelse med de fastsatte forskrifter, og endelig skal der foretages en gennemgang af Kommissionens argumenter vedroerende IDE's misligholdelse af andre kontraktlige forpligtelser samt en gennemgang af IDE's argumenter vedroerende Kommissionens misligholdelse af sine forpligtelser.
A - Bedoemmelsesudvalgets objektivitet
51 IDE har i sine indlaeg, bilagt svaret paa Kommissionens argumenter (punkt 11 i svarskriftet og replikken angaaende modkravet), men ogsaa under den mundtlige forhandling betvivlet bedoemmelsesudvalgets objektivitet af foelgende aarsager: a) I kontrakten er der intet fastsat om at nedsaette dette udvalg, b) udvalgets sammensaetning blev bestemt af Kommissionen alene, c) udvalgets medlemmer blev betalt af Kommissionen, d) udvalget handlede partisk i Kommissionens favoer, eftersom det var udpeget af denne. IDE har altsaa betvivlet upartiskheden i det tremandsudvalg, som Kommissionen nedsatte til at bedoemme de af IDE leverede Disnet-resultater, og kraever derfor afholdt en ny sagkyndig vurdering.
52 I kontraktens artikel 5, stk. 3, er det fastsat, at kontrahenten efter projektets afslutning under tilstedevaerelse af repraesentanter for Kommissionen skal foretage en demonstration af, at produktet er tilfredsstillende faerdigudviklet. Ifoelge kontrakten havde Kommissionen ret til at forlange denne demonstration af IDE efter afslutningen af opgaverne under Disnet-projektet i naervaerelse af sine repraesentanter.
53 Kontrakten indeholder vel ikke bestemmelse om noget organ, for hvilket demonstrationen skulle foretages. Af ordlyden i kontrakten, fortolket i lyset af artikel 1135 i Storhertugdoemmet Luxembourgs code civil (6), som finder anvendelse i dette tilfaelde, fremgaar det imidlertid, at bestemmelsen om demonstration paa Kommissionens kontorer i naervaerelse af repraesentanter udpeget af Kommissionen, som jo var den, de skulle repraesentere, skal fortolkes saaledes, at demonstrationen skulle finde sted i naervaerelse af personer, der skulle udgoere om ikke andet saa i det mindste et uformelt bedoemmelsesudvalg, og at de skulle vaere i besiddelse af den fornoedne tekniske kunnen med henblik paa at vurdere genstanden for demonstrationen.
54 Kommissionen har gjort gaeldende, at ud af de tre medlemmer af udvalget havde den selv udpeget de to, som var tjenestemaend i Kommissionen, mens det tredje medlem var blevet udpeget af IDE som uafhaengig sagkyndig. IDE har kategorisk benaegtet at have udpeget det tredje medlem af udvalget og har gjort gaeldende, at Kommissionen naegtede, at en person, udpeget af IDE, deltog i udvalget.
55 Eftersom Kommissionen ifoelge kontrakten havde ret til at udpege samtlige medlemmer af det uformelle bedoemmelsesudvalg, har det imidlertid ingen saerlig betydning, om IDE havde eller ikke havde udpeget et af disse medlemmer.
56 Dertil kommer, at den omstaendighed, at det tredje medlem af udvalget blev betalt af Kommissionen, saaledes som IDE har paapeget (punkt 18 i svarskriftet), ikke i sig selv har nogen saerlig betydning al den stund, at det efter kontrakten var Kommissionen, der skulle udpege medlemmerne af udvalget, hvorfor det velsagtens var den, der skulle udbetale deres honorarer.
57 Herudover er det uvedkommende, om medlemmerne af udvalget, indtil da, havde eller ikke havde vaeret involveret i Disnet-projektet, eftersom det ifoelge kontrakten var Kommissionen, der frit kunne udpege dette udvalgs medlemmer.
58 Heraf foelger, at udvalgets upartiskhed ikke kan drages i tvivl af den omstaendighed alene, at det var Kommissionen, der stod for at udpege og betale dets medlemmer.
59 Kommissionen har paapeget, at to af udvalgets medlemmer udarbejdede en rapport, og at det tredje medlem - som ifoelge Kommissionen var udpeget af IDE - godkendte rapportens konklusioner pr. telefax. Dette fremgaar nemlig af den skrivelse af 30. juli 1993, som de to andre medlemmer af udvalget sendte til den tjenestemand i Kommissionen, der var ansvarlig for tilsynet med Disnet-projektet (bilag XV til staevningen).
60 Heroverfor har IDE anfoert, at udvalget handlede partisk i Kommissionens favoer ved i skrivelse af 30. april 1993, udfaerdiget af den af Kommissionen udpegede person med ansvar for projektet, at goere det klart over for IDE, at Kommissionen ikke laengere var interesseret i en demonstration af det faerdige produkt.
61 IDE's argumentation paa dette punkt findes imidlertid ikke bevist, hvorfor den ikke boer tiltraedes.
62 Den omstaendighed, at der ikke kan herske tvivl om udvalgets objektivitet fremgaar desuden af, at ud af de to repraesentanter ved demonstrationen, som kontrahenterne havde udpeget i egenskab af uafhaengige sagkyndige, var det kun Kommissionens observatoer, der udarbejdede en rapport, dateret 2. august 1993 (bilag II til svarskriftet), hvormed han tilsluttede sig bedoemmelsesudvalgets konklusioner, mens den observatoer, som IDE havde udpeget, ikke indgav nogen rapport.
63 IDE's repraesentant har under den mundtlige forhandling gjort gaeldende, at der ikke blev levnet IDE's observatoer mulighed for at deltage i droeftelsen, hvorfor han ikke har indgivet nogen rapport. Det gjorde IDE derimod efter en droeftelse med ham. Kommissionens repraesentant har imidlertid heroverfor anfoert, at det modsatte fremgaar af de baandoptagede droeftelser, der fandt sted under demonstrationen.
64 Heraf foelger, at det af IDE anfoerte, hvorefter bedoemmelsesudvalgets upartiskhed drages i tvivl, boer forkastes, eftersom det fremstaar ukonkret og ikke godtgjort.
65 I henhold til ovenstaaende gennemgang boer IDE's krav om en sagkyndig vurdering desuden afslaas, eftersom det ikke er godtgjort, at udvalget handlede partisk af den grund alene, at Kommissionen, i sin udoevelse af sin ret i henhold til kontrakten, havde udpeget dets medlemmer.
B - Forhold omkring og kriterier for vurderingen af det leverede produkt
66 I henhold til kontraktens artikel 3, stk. 2, skal kontrahenten ved arbejdets afslutning foretage en demonstration af, at produktet er faerdigudviklet. Dette skal foregaa i Kommissionens lokaler i Luxembourg eller et andet af Kommissionen godkendt sted.
67 IDE anmodede bedoemmelsesudvalget om at inspicere det leverede produkt paa et sted, en dato og under forhold, som Kommissionen havde godkendt. Konkret foreslog IDE's advokat i skrivelse af 12. juli 1993, bilagt staevningen, at demonstrationen fandt sted et bestemt sted i Luxembourg, hvor de egnede tekniske faciliteter efter hans opfattelse var til raadighed. Derudover anmodede han om, at en af ham selv udpeget person deltog i udvalgets arbejde som uafhaengig sagkyndig. Kommissionen accepterede disse forslag ved skrivelse af 14. juli 1993.
68 I samme skrivelse foreslog IDE's advokat den 15. marts 1993 som datoen for gennemgangen af det leverede produkt, men ogsaa af en senere, forbedret version heraf. Dette naegtede Kommissionen (jf. skrivelse af 16.7.1993), men ikke desto mindre fik udvalget desuden demonstreret en senere version af det oprindelige produkt, saaledes som udvalget selv bekraefter i sin rapport.
69 I skrivelse af 12. juli 1993 pegede IDE's advokat paa visse essentielle punkter, der skulle udgoere genstanden for demonstrationen. Desuden naevnte han fire mulige teknikker til gennemfoerelse af demonstrationen og gjorde opmaerksom paa visse vanskeligheder af teknisk art, som muligvis ville opstaa under demonstrationen i Luxembourg.
70 I ovennaevnte skrivelse af 14. juli 1993 paapegede Kommissionen, at udvalget under sit arbejde ville anvende de vurderingskriterier, som var naevnt i det tekniske bilag, og at vurderingen ville blive koncentreret omkring de punkter, som Kommissionens ansvarlige tilsynsfoerende med programmets udvikling havde formuleret sine indsigelser imod i skrivelse til IDE af 30. april 1993 (vedlagt staevningen). Kommissionen afviste blankt, at der i vurderingen kunne anvendes kriterier formuleret af IDE alene. Desuden fremlagde Kommissionen visse tekniske anvisninger med sigte paa den bedst mulige demonstration af produktet.
71 Ved skrivelse af 15. juli 1993 anmodede IDE's advokat om, at der paa demonstrationsstedet i Luxembourg blev etableret et saerligt miljoe svarende til det, der bestod under installeringsprocessen hos IDE's partnere i samarbejdet om udviklingen af Disnet. Af en skrivelse fra Kommissionen af 16. juli 1993 fremgaar det, at de tekniske faciliteter blev arrangeret for IDE, saaledes at produktet kunne blive bedst muligt demonstreret.
72 Som bekraeftet i den af udvalget udarbejdede rapport blev IDE givet tilladelse til at installere det udviklede software (Disnet) dagen foer demonstrationen. Udvalget anfoerer desuden i sin rapport, at det var naaet frem til sine konklusioner efter ca. fem timers demonstration, som fandt sted den 20. juli 1993, og som blev foretaget af IDE, samt at dette tidsrum blev vurderet som tilstraekkeligt til en demonstration af det faerdige produkt. Udvalget har noteret, at der ved demonstrationens start blev gjort bemaerkninger om tekniske problemer, men at IDE alligevel havde indvilliget i at gennemfoere demonstrationen. Efter starten og under selve demonstrationen blev der ikke ifoelge udvalgets konklusioner konstateret haendelser, som kunne tilskrives nettet.
73 Det er rigtigt, at IDE under demonstrationen omtalte problemer af teknisk art, som skyldtes demonstrationsstedet og mangler ved det lokale UNIX-net og telekommunikationen, samt andre problemer, der havde negativ indflydelse paa demonstrationen (s. 4 i IDE's bemaerkninger af 15.9.1993 til udvalgets rapport). Udvalget havde dog afvist IDE's paastande og henfoert problemerne til svagheder i IDE's produkts tilpasning til UNIX-miljoeet. Udvalget vurderede, at disse problemer ikke kunne give anledning til tvivl med hensyn til gennemgangens trovaerdighed.
74 Heraf foelger, at IDE's argumenter om, at demonstrationen fandt sted under yderst ugunstige forhold, boer afvises med henvisning til, at de er uberettigede.
C - IDE's opfyldelse af sin hovedforpligtelse
1) De afgoerende bestemmelser i kontrakten
75 Af selve kontrakten og det tilhoerende tekniske bilag fremgaar, at det drejer sig om en gensidigt bebyrdende kontrakt mellem Kommissionen og IDE, i henhold til hvilken foerstnaevnte forpligtes til at udbetale et beloeb i stoette til sidstnaevntes udfoerelse af et arbejde, nemlig Disnet, som skal vaere afsaetningsegnet og kommercielt brugbart.
76 IDE skulle vaere koordinator for opgaver, der skulle udfoeres af en gruppe virksomheder i medlemsstaterne, mens produktet, dvs. resultatet af opgaverne, skulle forblive IDE's og samarbejdsgruppens ejendom, saaledes som der er naermere redegjort for i bilag II.
77 Dette projekt, Disnet-projektet, skulle gennemfoeres under Kommissionens kontrol, og udbetalingen af stoetten skulle finde sted, forudsat at IDE opfyldte samtlige sine forpligtelser. Dette fremgaar udtrykkeligt af kontraktens artikel 5, stk. 1, litra c). Stoetten skulle ikke daekke alle udgifterne, men udgoere 38,4% af den faktiske pris for arbejdets udfoerelse.
78 IDE har gjort gaeldende (punkt 13 i replikken og svarskriftet angaaende modkravet), at Kommissionen ikke blot havde mulighed for, men derimod forpligtelse til at udbetale det aftalte beloeb. Dette skulle ske, naar blot IDE omhyggeligt opfyldte samtlige sine forpligtelser i henhold til kontrakten og de tilhoerende bilag.
2) IDE's ydelse
79 Eftersom kontraktens artikel 16 fastsaetter, at Storhertugdoemmet Luxembourgs lov finder anvendelse, boer der foretages en gennemgang af de bestemmelser, der fastlaegger maaden, hvorpaa tvivlsspoergsmaal med hensyn til fortolkning af de af kontraktens bestemmelser loeses, som relaterer til genstanden for ydelsen. Domstolene kan nemlig laegge bestemte forhold til grund vedroerende arten og omfanget af parternes forpligtelser ud fra en gennemgang af kontraktens vilkaar i lyset af bestemmelserne i code civil's artikel 1134 og 1135 (7).
80 IDE paatog sig forpligtelsen til at implementere »et intelligent og kontekstuafhaengigt interface mellem informationstjenester«, det saakaldte Disnet.
81 I henhold til kontrakten (artikel 1) og det tilhoerende tekniske bilag var genstanden for kontrakten udvikling af software, et computerprogram, der kunne implementeres paa forskellige omraader og med forskellige anvendelsesmuligheder. Dette skulle opnaas ved installering af en interface, hvis implementering skulle muliggoere adgang til indbyrdes forbundne elektroniske informationskilder.
82 I det tekniske bilag, saavel den oprindelige som den reviderede udgave (s. 3 ff.), bestemmes det, at de faerdige produkter skulle vaere foelgende tre: a) Disnet, der skulle vaere afsaetningsegnet, og som kunne koere under DOS, Windows III og UNIX, b) nettet (network), der skulle implementeres af et antal europaeiske vaerter (hosts) og net (networks), som skulle anvende Disnet, c) applikationer, som skulle kunne udvikles ved anvendelse af Disnet af et antal deltagervirksomheder i Disnet.
83 Af processkrifterne i hovedstaevningen og modkravet, men ogsaa af den mundtlige forhandling er det fremgaaet, at der i det foreliggende tilfaelde er grundlaeggende meningsforskelle vedroerende genstanden for kontrakten og foelgelig ogsaa vedroerende spoergsmaalet, om det produkt, IDE afleverede til Kommissionen, var eller ikke var i overensstemmelse med kontraktens vilkaar, saaledes som disse er fastsat i det tekniske bilag.
84 Kommissionen har anfoert, at det produkt, IDE afleverede, ikke var rigtig ydelse ifoelge kontrakten, dvs. det besad ikke de aftalte egenskaber, fordi det ikke fremboed den tilsigtede anvendelighed og heller ikke var afsaetningsegnet, saaledes som det tekniske bilag ellers foreskrev, dvs. det var ikke, ud fra en kommerciel synsvinkel, saa attraktivt, at det kunne anvendes paa markedet (punkt 7 ff. i svarskriftet og replikken angaaende modkravet).
85 IDE har afvist denne argumentation og gjort gaeldende at have opfyldt samtlige sine forpligtelser. Naermere bestemt har IDE gjort gaeldende, at alle tre maal i projektet er naaet, idet de bestaar i at udvikle Disnet a) som vaerktoejssaet (toolbox), b) som net (network) og c) som base for et stort udbud af praktiske applikationer paa vegne af samarbejdspartnerne (s. 2 ff. i skrivelse af 2.5.1993, bilagt staevningen, som IDE sendte til den person, der var udpeget af Kommissionen som ansvarlig for at foere tilsyn med projektet).
86 IDE goer gaeldende (punkt 9 i svarskriftet angaaende modkravet), at det leverede produkt var kommercielt attraktivt og derved afsaetningsegnet, og at denne kendsgerning ogsaa er blevet bekraeftet af eksterne observatoerer. Under den mundtlige forhandling paapegede IDE endda, at det leverede produkt var forbilledligt og avantgardistisk samt en kommerciel succes.
87 Med henvisning til det tekniske bilag mener IDE (punkt 1 i replikken og svarskriftet angaaende modkravet) sig forpligtet til at levere en pilotversion af vaerktoejssaettet (beta release toolbox), men ikke et stabilt softwareprogram egnet til salg paa markedet, idet dette ville have vaeret i modstrid med kontrakten.
88 Til stoette for sin argumentation om, at det ikke havde vaeret muligt at levere et produkt med de naevnte egenskaber, saaledes som Kommissionen har kraevet, har IDE fremfoert det argument, at der ikke var truffet bestemmelse om en hertil svarende forhoejelse af faellesskabsstoetten (punkt 1 i replikken og svarskriftet angaaende modkravet).
89 I lyset af ovenstaaende gennemgang af de produkter, IDE var forpligtet til at levere, boer det antages, at betegnelsen »afsaetningsegnet«, som er anvendt i det tekniske bilag i forbindelse med Disnet, betyder et produkt, der skal besidde saadanne kvaliteter (f.eks. stabilitet og behoerig funktionsevne), at det er egnet til at kunne saelges paa markedet. Heraf foelger, at IDE's argumentation om, at kravet om levering af et softwareprogram, der var stabilt og afsaetningsegnet, ville vaere i strid med selve kontrakten, er uberettiget. Ikke desto mindre beviser utilstraekkeligheden af de midler, IDE fik til stillet raadighed af Kommissionen, ikke, at argumenterne er berettigede for saa vidt angaar de egenskaber, produktet skulle have. I oevrigt har IDE gjort gaeldende, at det faerdige produkt, i den allerede forbedrede version, var en kommerciel succes.
90 IDE har desuden gjort gaeldende, at det, der skulle leveres, var et standard pilot- og demonstrationsprojekt (punkt 8 i svarskriftet angaaende modkravet), og der henvises til den vedlagte skrivelse fra Kommissionen af december 1992, hvori Disnet-projektet betegnes som et saadant.
91 Kommissionens betegnelse af Disnet-projektet som et standard pilot- og demonstrationsprojekt har ingen saerlig betydning, fordi det udelukkende er kontrakten, der regulerer retsforholdet mellem de kontraherende parter. De noejagtige egenskaber og en beskrivelse af projektet er formuleret i selve kontrakten og det tekniske bilag, og den omstaendighed, at Kommissionen i et andet dokument uden for kontrakten har betegnet projektet anderledes, ville ikke vaere tilstraekkeligt til at aendre parternes forpligtelser.
92 Under den mundtlige forhandling har IDE paapeget, at der boer henses til udviklingen i softwareprogrammet, der er en samling yderst komplicerede data i konstant udvikling. IDE gjorde opmaerksom paa, at det faerdige produkt befandt sig paa et saerdeles hoejt niveau og i en fremadskridende proces, og at det levede op til kontraktens bestemmelser og var i samklang med den tekniske udvikling al den stund, at kontrakten blev underskrevet den 31. januar 1990. IDE konkluderede, at projektet befandt sig i sin begyndelsesfase og ville blive fuldendt i form af et net, skabt af samarbejdsgruppen af virksomheder fra alle medlemsstater i Faellesskabet.
93 Denne argumentation fra IDE's side er imidlertid ikke berettiget. Spoergsmaalet om, hvorvidt IDE har opfyldt alle sine forpligtelser, skal helt klart vurderes ud fra kontraktens bestemmelser. Foelgelig har det ingen betydning, om disse forpligtelser er blevet opfyldt paa et senere tidspunkt efter udloebet af den i kontrakten fastsatte tidsplan.
94 Endelig skal opmaerksomheden saerligt henledes paa et punkt i tvisten mellem Kommissionen og IDE (punkt 2 i replikken og svarskriftet angaaende modkravet). I det tekniske bilags oprindelige udformning (punkt 2) naevnes bl.a., at »der vil tillige uden beregning blive tilbudt en facilitet omfattende naturligt sprog, som anvender begraenset syntaks og ordforraad« (8), mens udtrykket »som supplement« (»as extra's«) og den forklarende note ikke findes i den reviderede udgave. Jeg mener, at denne aendring i formuleringen er et udtryk for parternes oenske om, at der i det faerdige produkt udtrykkeligt skal forefindes en facilitet omfattende naturligt sprog, som skal anvende begraenset syntaks og ordforraad.
95 Herudover har Kommissionen til stoette for sin argumentation vedlagt en skrivelse fra IDE (bilag II til svarskriftet og replikken angaaende modkravet) med overskriften »System Design«, hvor begrebet »naturligt sprog« nemlig optraeder som en del af det samlede projekt.
96 Herefter maa det vaere uberettiget, naar IDE argumenterer for, at kontrakten ikke udtrykkeligt indeholdt bestemmelse om, at IDE skulle udvikle et programmodul til behandling i naturligt sprog. Spoergsmaalet om, hvem der skulle udvikle dette programmodul, var helt op til IDE, naar blot det, ifoelge kontrakten, forventede resultat blev opnaaet. IDE har i oevrigt anfoert, at denne del af programmet til sidst blev etableret, uanset om Kommissionen ikke var tilfreds med det faerdige resultat.
3) Bedoemmelsesudvalgets rapport
97 I sin rapport erkendte bedoemmelsesudvalget, at det teoretiske udgangspunkt for Disnet var en nyskabelse baseret paa hoeje forventninger. Alligevel konstaterede udvalget, at det faerdige produkt, som blev demonstreret, ikke var disse forventninger vaerdigt, da det ikke levede ikke op til specifikationerne i det tekniske bilag. Udvalget paapegede desuden, at dets opfattelse paa dette punkt ikke stod til at aendre, uanset hvilken version af Disnet det end tog i betragtning.
98 Udvalget anfoerte naermere, at IDE kun havde opfyldt den foerste af sine forpligtelser, nemlig udarbejdelse af et vaerktoejssaet (toolkit), og dette ikke helt vellykket; vaerktoejet var ikke komplet, og det var heller ikke afsaetningsegnet; det opfyldte kun i begraenset omfang det tilsigtede formaal, saerligt for saa vidt angaar videnbase og brugernes interface i naturligt sprog; tvaertimod var det leverede produkt ustabilt og kraevede yderligere forbedringer.
99 Ifoelge udvalgets rapport havde IDE desuden forsoemt at levere to produkter, der ogsaa var omfattet af kontrakten, hvilket indebaerer, at nettet og de saerlige applikationer, inden for de enkelte dele af vaerktoejssaettet, ikke var blevet implementeret.
100 Paa denne baggrund mente udvalget, at Disnet-projektet ikke var fuldfoert, og at det kun levede op til mellem 50 og 75% af specifikationerne i det tekniske bilag.
101 I en rapport af 2. august 1993 (vedlagt svarskriftet) formulerede den af Kommissionen udpegede sagkyndige en tilsvarende negativ kritik af demonstrationens resultater.
102 IDE gjorde i en senere rapport, dateret den 15. september 1993, indsigelse mod konstateringerne i den rapport, som udvalget udarbejdede, saerligt de kriterier, udvalget anvendte i sin bedoemmelse af det produkt, det fik demonstreret. IDE har desuden bestridt at have forsoemt at levere to af de i kontrakten i alt tre omhandlede produkter, dvs. implementeringen af nettet og de specifikke applikationer inden for de enkelte dele af vaerktoejssaettet, og IDE har gjort gaeldende, at en demonstration heraf ville have kraevet laengere tid, men at det var blevet aftalt, at den tid, der til sidst blev afsat til demonstrationen, var tilstraekkelig.
103 Det maa herefter fastslaas, at bedoemmelsesudvalgets rapport ikke savner objektivitet, hvorfor dens konklusioner boer laegges til grund, nemlig at det boer findes godtgjort, at IDE ikke har opfyldt sine forpligtelser. Til stoette for sine argumenter har IDE ikke derudover fremlagt beviser, som kan aendre udvalgets grundlaeggende ugunstige bedoemmelse, ifoelge hvilken det demonstrerede produkt ikke var i overensstemmelse med specifikationerne i det tekniske bilag, ligesom den ekspert, som IDE havde udpeget, ikke skriftligt har fremlagt den modsatte mening herom.
4) Vurdering af IDE's misligholdelse af sin hovedforpligtelse
104 Ifoelge den mellem Kommissionen og IDE indgaaede kontrakt skulle der udvikles et »intelligent og kontekstuafhaengigt interface mellem informationstjenester«, som skulle vaere afsaetningsegnet. Som naevnt ovenfor bestemmes det i saavel det oprindelige som det reviderede tekniske bilag (s. 3 ff.), at de faerdige produkter, der skulle indgaa i det demonstrationsprojekt, IDE skulle levere til Kommissionen, var foelgende tre: a) Disnet i form af et vaerktoejssaet (toolkit), b) nettet, som skulle oprettes mellem et antal europaeiske vaerter (hosts) og net (networks), som skulle bruge systemet (interface) Disnet, og c) applikationerne, som ved brug af Disnet, skulle kunne udvikles af et antal virksomheder, der deltog i Disnet-projektet. Heraf foelger, at IDE's arbejdsydelse bestod i tre forskellige produkter, der hver isaer maa betragtes som vaerende af lige stor betydning for det samlede arbejde.
105 I henhold til kontraktens artikel 5, stk. 3, kan Kommissionen kraeve enten hel eller delvis tilbagebetaling af de udbetalte finansielle stoettebeloeb, plus renter heraf, hvis det ikke demonstreres, at projektet er tilfredsstillende faerdiggjort eller slet ikke faerdiggjort. Af bestemmelsen udleder jeg foelgende:
a) Kommissionen kan kun kraeve hel tilbagebetaling af de udbetalte beloeb i tilfaelde af, enten at demonstrationen slet ikke er blevet gennemfoert, eller at det demonstrerede produkt slet ikke (eller kun i et omfang, der maa betragtes som ringe) er i overensstemmelse med specifikationerne i kontrakten og det tekniske bilag.
b) Saafremt det under demonstrationen af det faerdige produkt konstateres, at projektet kun delvis var i overensstemmelse med kontraktens klausuler, kan Kommissionen ikke kraeve hel, men kun delvis tilbagebetaling af de beloeb, der er udbetalt i finansiel stoette. I dette tilfaelde afhaenger den noejagtige stoerrelse af det beloeb, Kommissionen kan kraeve tilbagebetalt, af den procentandel af kontraktens og det tekniske bilags specifikationer, det demonstrerede produkt omfatter (9).
106 Ifoelge bedoemmelsesudvalgets konklusioner leverede IDE kun det foerste af de tre produkter, som skulle leveres. Derudover blev kun mellem 50 og 70% af specifikationerne i det tekniske bilag honoreret, nemlig Disnet-vaerktoejssaettet (Disnet toolkit), som var genstand for demonstrationen. Heraf foelger, at Kommissionen ikke kan kraeve hele det udbetalte stoettebeloeb tilbagebetalt, men kun en del heraf.
107 I henhold til kontraktens artikel 4, stk. 2, skulle Kommissionens stoette til Disnet-projektet udgoere 909 900 ECU. I det arbejde, IDE leverede, manglede to ud af de tre faerdige produkter. Af denne omstaendighed alene kan det derfor udledes, at stoettebeloebet fra Faellesskabet boer nedsaettes med to tredjedele. Dertil kommer, at IDE, eftersom det faerdige demonstrerede produkt, om end kun delvis, var i overensstemmelse med kontraktens specifikationer, har ret til at beholde en dertil svarende del af stoettebeloebet fra Faellesskabet. Da fuldfoerelsen af det produkt, IDE demonstrerede, honorerede mellem 50 og 75% af de i det tekniske bilag indeholdte krav, boer IDE beholde en del af Faellesskabets stoettebeloeb svarende til 75% af den foerste del af Disnet-projektet og tilbagebetale resten af det allerede modtagne beloeb.
108 Jeg er gaaet ud fra, at de tre faerdige produkter hver isaer har lige stor betydning for det samlede projekt. Derfor maa et beloeb svarende til en tredjedel af 909 900 ECU, dvs. 303 300 ECU, svare til udviklingen af hver enkelt af de faerdige produkter. Da det leverede produkt, efter den for IDE mest gunstige vurdering, maa anses for at have opfyldt 75% af kravene, boer IDE kun beholde det beloeb, der bliver tilbage, hvis der fra 303 300 ECU, som svarer til det foerste af projektets tre produkter, traekkes 25% (75 825 ECU). Heraf foelger, at IDE har ret til at beholde et beloeb paa 227 475 ECU (303 300 ECU minus 75 825 ECU) og skal tilbagebetale et beloeb paa 305 981 ECU (533 456 ECU minus 227 475 ECU), plus renter, til Kommissionen. Renten, der fastsaettes i henhold til kontraktens artikel 5, stk. 3, in fine, udgoer, efter Kommissionens opfattelse (som ikke er bestridt af IDE), 7,97% p.a. Renterne begynder at paaloebe en maaned efter datoen (29.6.1994) for Kommissionens fremsaettelse af kravet om tilbagebetaling af de allerede udbetalte beloeb, dvs. fra den 29. juli 1994.
D - Misligholdelse af andre kontraktlige forpligtelser
109 For fuldstaendighedens skyld skal jeg gennemgaa Kommissionens subsidiaere argumentation om IDE's misligholdelse af andre forpligtelser.
110 Med sin argumentation fremfoerer Kommissionen dels subsidiaert stoette for sit modkrav om tilbagebetaling af de allerede udbetalte beloeb, og dels tilbageviser den IDE's argumentation om at have opfyldt alle sine forpligtelser og om sin deraf foelgende ret til at faa udbetalt resten af stoettebeloebet. Endvidere vil IDE's paastande om Kommissionens misligholdelse af sine kontraktlige forpligtelser blive gennemgaaet.
1) Misligholdelse af IDE's forpligtelser for saa vidt angaar ordinaer drift og underretning af Kommissionen
111 I henhold til kontraktens artikel 3, stk. 1, skulle kontrahenten, dvs. IDE, under hele arbejdets forloeb jaevnligt til Kommissionen indgive rapporter om arbejdets afvikling og de opnaaede resultater samt oversigt over sine udgifter i det forudgaaende tidsrum.
112 Kommissionen har gjort gaeldende, at den ikke kunne foelge udviklingen i projektet, fordi IDE tilsidesatte sin forpligtelse til at holde Kommissionen underrettet i henhold til kontrakten. Konkret goer Kommissionen i skrivelse af 7. september 1993, sendt til IDE (bilag XV til staevningen), gaeldende, at den udgiftsopgoerelse for perioden fra den 15. marts 1992 til den 15. september 1992, som den modtog, ikke var i overensstemmelse med kontraktens krav, og at den ikke kunne godkendes, fordi den ikke var i overensstemmelse med kontraktens bilag III. Den har ikke siden modtaget nogen korrigeret, nyere udgave af denne opgoerelse.
113 I samme skrivelse anfoerer Kommissionen, at den ikke har modtaget udgiftsopgoerelsen for perioden fra den 15. september 1992 til den 15. marts 1993.
114 Det fremgaar af rapporter udarbejdet paa Kommissionens anfordring af dels en uafhaengig sagkyndig, dels et revisionsfirma (vedlagt svarskriftet som bilag I og II), at der under IDE's udvikling af projektet blev konstateret visse driftsmaessige uregelmaessigheder.
115 For det foerste skal jeg henvise til den rapport af 3. december 1991 om den foerste attenmaaneders periode af kontraktens opfyldelse, som den af Kommissionen udpegede sagkyndige udarbejdede, og hvori der (s. 7 og 8) omtales betydelige afvigelser fra den oprindelige udgiftsplan, men ogsaa fra projektet i det hele taget, som ikke var i overensstemmelse med IDE's kontraktlige forpligtelser. Endvidere er det i samme dokument anfoert, at medlemmer af samarbejdsgruppen havde haevdet, at fristerne for projektets gennemfoerelse og dets omkostninger ikke var blevet fastsat hensigtsmaessigt. Disse konstateringer ledte frem til den vurdering, at der var stor risiko for, at projektet ikke ville blive gennemfoert inden for de aftalte frister, og det var noedvendigt at omdefinere projektets maal i et omfang, som hverken den aftalte tidsplan eller det til raadighed staaende budget kunne baere. Desuden blev det foreslaaet, at Kommissionen indstillede sin oekonomiske stoette, for saa vidt IDE ikke fremlagde en klar alternativ strategi.
116 For det andet omhandlede revisionsfirmaets rapport af 22. juni 1992 kontrollen af projektet i perioderne 1, 2 og 3 (15.3.1990 - 15.9.1991). Kontrollen blev sat i vaerk den 18. marts 1992. Ifoelge den udarbejdede rapport indleverede IDE ikke regnskabsboeger for de paagaeldende perioder, der blev udtrykt forbehold for rigtigheden af de opfoerte udgifter, og der blev foreslaaet en nedsaettelse af udgifterne paa 34%.
117 IDE har bestridt resultaterne af det paagaeldende revisionsfirmas skoen (punkt 8 i replikken og svarskriftet angaaende modkravet) og goer gaeldende, at alle udgifterne blev behandlet omhyggeligt og opgjort behoerigt i tidsmaessig henseende under projektet.
118 IDE fremlagde imidlertid ikke udgiftsopgoerelser for samtlige af arbejdets seksmaaneders perioder, hvorfor det ikke er godtgjort, at IDE har opfyldt sine forpligtelser i denne henseende, saaledes som foreskrevet i kontraktens artikel 3, stk. 1. Den negative vurdering af IDE's bogfoering, som det af Kommissionen udpegede firma fremkom med, paaviser berettigelsen af Kommissionens argumenter, mens IDE's argumenter om det modsatte ikke paavises.
2) IDE's manglende indlevering til Kommissionen af en samlet slutrapport om hele projektet og af en samlet udgiftsopgoerelse
119 Ifoelge kontraktens artikel 3, stk. 3, skulle kontrahenten, dvs. IDE, inden for to maaneder efter arbejdets fuldfoerelse indgive en samlet slutrapport til Kommissionen over det samlede projekt. Rapporten skulle vaere bilagt en samlet udgiftsopgoerelse og de endelige udgiftsbilag.
120 Kommissionen har gjort gaeldende, at IDE's slutrapport af 17. maj 1993 om projektet ikke er i overensstemmelse med kontraktens krav, fordi der ikke heri redegoeres tydeligt for projektets formaal og resultater, og fordi den indeholder vurderinger, som er i modstrid med delrapporterne (jf. Kommissionens skrivelse af 7.9.1993 til IDE, vedlagt staevningen).
121 Kommissionen har desuden fremfoert, at den ikke har modtaget den samlede udgiftsopgoerelse, ledsaget af de fornoedne bilag. Dette foerte til, at den indstillede sine stoetteudbetalinger til IDE.
122 Heroverfor har IDE anfoert (punkt 16 i replikken og svarskriftet angaaende modkravet), at en korrigering af den allerede indgivne udgiftsopgoerelse og indlevering af en samlet slutrapport ville have haft ganske lille betydning, eftersom Kommissionen allerede paa et tidligt tidspunkt havde meddelt, at den ikke agtede at udbetale resten af stoettebeloebet. IDE erklaerede sig dog villig til at foretage det fornoedne.
123 Eftersom IDE ikke, inden for to maaneder efter levering af arbejdet, indgav den samlede slutrapport om hele projektet, den endelige udgiftsopgoerelse og de endelige udgiftsbilag, er det godtgjort, at IDE ikke overholdt sine forpligtelser i henhold til kontraktens artikel 3, stk. 3.
3) AEndringer, uden Kommissionens godkendelse, i sammensaetningen af gruppen af virksomheder i samarbejde med IDE
124 I kontraktens artikel 6, stk. 2, bestemmes det, at kontrahenten kan overlade udfoerelsen af en del af arbejdsprogrammet til en tredjepart, forudsat, at udkast til alle kontrakter om underentrepriser, ved rekommanderet skrivelse, meddeles Kommissionen, som, inden for 15 dage fra modtagelsen, har ret til at naegte at godkende underentreprisen. Saafremt Kommissionen intet har foretaget sig inden for det fastsatte tidsrum, betragtes underentreprisen som godkendt.
125 Kommissionen har gjort gaeldende, at IDE har misligholdt sine forpligtelser a) ved at indgaa kontrakter om underentrepriser uden Kommissionens forudgaaende godkendelse og b) ved at bruge ungarske selskaber til udfoerelse af en del af arbejdsprogrammet.
126 Som svar paa Kommissionens argumentation om, at der under projektet hele tiden blev konstateret aendringer i sammensaetningen af den gruppe virksomheder, der samarbejdede med IDE, har IDE indroemmet, at der faktisk blev foretages aendringer, men fralaegger sig ethvert ansvar herfor. AEndringerne skyldtes, saaledes som IDE har forklaret (jf. s. 7 i skrivelsen til Kommissionen af 2.5.1993, naevnt ovenfor), enten oekonomiske forhold, som fik nogle af medlemmerne af den oprindelige gruppe til at traekke sig ud, eller upaalidelighed fra de oprindelige partneres side.
127 Imidlertid har IDE paapeget, at Kommissionen udtrykkeligt eller stiltiende, i henhold til kontraktens artikel 6, stk. 2, punkt 2, godkendte disse aendringer, og at alle de fratraadtes rettigheder og pligter blev overfoert til IDE's nye medkontrahenter. Hermed finder IDE det bevist, at der ingen problemer var, hverken med hensyn til Kommissionens godkendelse af underentrepriserne eller med hensyn til det tilsyn med opgaverne i det hele taget, som IDE, i egenskab af koordinator for gruppens arbejdsopgaver, havde pligt til at foere.
128 Det fremgaar ikke af nogen bestemmelse i kontrakten, at IDE er forpligtet til at bevare en fast sammensaetning af samarbejdsgruppen fra projektets paabegyndelse til dets afslutning. IDE kunne altsaa, ved Kommissionens udtrykkelige eller stiltiende godkendelse og efter eget valg, aendre paa sammensaetningen af den gruppe virksomheder, der samarbejdedes med. Foelgelig er der ikke hold i, hvad Kommissionen har fremfoert herom.
129 Kommissionen har anfoert, at IDE uden Kommissionens forudgaaende godkendelse indgik en kontraktstridig aftale om underentreprise med ungarske virksomheder (s. 9 i svarskriftet). Den paapeger desuden, at IMPACT-programmet relaterer til det faelles marked for informationstjenester, hvorfor IDE's overdragelse til ungarske selskaber var i modstrid med de kontraktlige forpligtelser.
130 I henhold til den omtvistede kontrakts artikel 1 blev den indgaaet mellem Kommissionen og IDE inden for rammerne af faellesskabsprogrammet IMPACT, i medfoer af Raadets beslutning af 26. juli 1988 (10), som omhandler ivaerksaettelse af en handlingsplan for etablering af et indre marked for informationstjenester. Af beslutningens betragtninger og bestemmelser fremgaar det, at denne handlingsplan var rettet til myndighederne i De Europaeiske Faellesskabers medlemsstater med henblik paa etablering af et faelles marked for informationstjenester.
131 Endvidere anfoeres det i det tekniske bilag (s. 3 i den oprindelige og side 2 i den reviderede udgave), at IDE, under Disnet-projektet, skulle arbejde taet sammen med syv organisationer fra syv (efter den oprindelige udgave) eller ti (efter den reviderede udgave af det tekniske bilag) medlemsstater. Det var altsaa udelukket, saaledes som Kommissionen korrekt har gjort gaeldende, at virksomheder uden for Faellesskabet kunne deltage i arbejdsgruppen vedroerende Disnet-projektet.
132 IDE har anfoert, at der kun blev brugt visse ungarske arbejdstagere, og at midlertidig ansaettelse af arbejdstagere, ifoelge ungarsk lovgivning, skal meddeles en bestemt myndighed, der registrerer arbejdsforholdet (punkt 17 i duplikken angaaende modkravet). I sin afvisning af Kommissionens argumentation om, at IDE skulle have etableret kontraktstridige underentrepriser, anfoerer IDE at have givet de ifoelge kontraktens artikel 6 behoerige underretninger om de indgaaede underentrepriser, og IDE fremlaegger en rekommanderet skrivelse vedroerende seks af sine nye partnere, men ikke vedroerende den omtvistede underentreprise med et ungarsk selskab (bilag VIII til svarskriftet angaaende modkravet og i replikken).
133 Det af Kommissionen anfoerte vedroerende et ungarsk selskab godtgoeres af en fotokopi af den kontrakt af 29. august 1990, som den har fremlagt (bilag VI til duplikken og replikken angaaende modkravet). Genstanden for denne kontrakt var udfoerelse af den del af Disnet-projektet, der vedroerte naturligt sprog (natural language). Heraf foelger, at IDE's argumentation, hvorefter der ikke var indgaaet kontrakt med et ungarsk selskab, boer afvises som uberettiget.
4) IDE's forhold til de oevrige medlemmer af gruppen
134 I henhold til kontraktens artikel 6, stk. 1, baerer kontrahenten det tekniske og oekonomiske ansvar for arbejdet, og han skal tilvejebringe det for kontraktens korrekte opfyldelse fornoedne personale, faciliteter, udstyr og materialer. For saa vidt angaar den foerste del, hvor arbejdet skal udfoeres af virksomheder, der samarbejder herom med kontrahenten, er det kontrahentens ansvar at sikre, at Faellesskabets oekonomiske stoette fordeles mellem de deltagende organisationer i forhold til arbejdets afvikling og omfanget af de enkelte virksomheders deltagelse heri.
135 I det tekniske bilag (s. 16 i den oprindelige og s. 10 i den reviderede udgave) er det fastsat, at projektet afvikles i to faser, to moduler: a) udvikling af en intelligent interface og b) integration af denne i et antal applikationer paa forskellige omraader og med forskellige funktioner.
136 Ifoelge det tekniske bilag skulle disse to moduler normalt udfoeres i forlaengelse af hinanden. Det vil sige, at saa snart udviklingen af det intelligente interface var faerdiggjort, skulle det kunne bruges til bestemte applikationer. Da dette imidlertid ville kraeve meget lang tid, og IMPACT I-projektets tidsramme var to aar, skulle nogle af opgaverne i anden fase paabegyndes samtidig hermed, efter paabegyndelsen af foerste fase, saaledes at deltagerne i den senere implementering og integration af det intelligente interface i form af et vaerktoejssaet var forberedt for saa vidt angik deres egne saerlige menneskelige tilslutningsbehov (special human interfacing needs).
137 Kommissionen har paapeget, at IDE undlod at sende sine partnere en operationel version af vaerktoejssaettet rettidigt og derved har overtraadt artikel 6, stk. 1, samt bestemmelserne i det tekniske bilag. Denne forsoemmelse har hindret parterne i rettidigt at paabegynde tilpasningen af det paagaeldende vaerktoej til de saerlige krav, der bestod i relation til partnernes egne databaser.
138 Naermere bestemt har Kommissionen til stoette for sin argumentation paaberaabt sig en skrivelse til IDE af 4. juni 1993 fra et medlem af IDE's samarbejdsgruppe (bilag V til duplikken og replikken angaaende modkravet), hvori der goeres bemaerkninger om vidtgaaende overtraedelser fra IDE's side angaaende leveringen af det omhandlede software, saaledes at den paagaeldende partner kunne paabegynde sine opgaver.
139 Kommissionen har endvidere henvist til et referat af moedet mellem IDE's sytten samarbejdspartnere i forbindelse med Disnet-projektet, som blev afholdt i Luxembourg den 18. maj 1993 (bilag II til svarskriftet og svarskriftet angaaende modkravet), i henhold til hvilket der var konstateret uberettigede forsinkelser fra IDE's side under arbejdets afvikling. I samme dokument naevnes desuden, at IDE's partnere foerst i februar 1993 fik adgang til et komplet vaerktoejssaet (release of the toolbox), som skulle havde vaeret faerdigt i november 1992, og at kun faa af dem i juli 1993 kunne oprette operationelle applikationer med dette vaerktoej.
140 Heroverfor har IDE gjort gaeldende, at en operationel version af det vaerktoejssaet, som skulle sendes til de oevrige medlemmer af arbejdsgruppen, saaledes at de kunne paabegynde udfoerelsen af den del af projektet, som de hver isaer skulle, var blevet sendt rettidigt, nemlig et aar foer udloebet af tidsrammen for hele projektet.
141 Samtidig har IDE anfoert, at uforudsete ekstraopgaver i forbindelse med programmet til behandling af naturligt sprog, telekommunikationsforbindelsen og de dermed forbundne funktioner belastede tidsplanen for opgavernes udfoerelse.
142 Om IDE sendte eller ikke sendte en operationel version af vaerktoejssaettet til de oevrige medlemmer af gruppen et aar foer udloebet af den fastsatte tidsramme for hele projektet, beror, ligesom spoergsmaalet om, hvorvidt et aar er et tilstraekkelig langt tidsrum til gennemfoerelse af denne del, paa beviser. IDE har ikke godtgjort sine argumenter, hvorfor vi maa noejes med at henholde os til den vurdering, der er indeholdt i det ovenfor omtalte referat af moedet mellem IDE's samarbejdspartnere.
143 Kommissionen har endvidere gjort gaeldende, at IDE misligholdt sin forpligtelse til at fordele faellesskabsstoetten til sine partnere, og at IDE derved ogsaa har misligholdt sine oekonomiske forpligtelser, der udspringer af artikel 6, stk. 1.
144 Til stoette herfor har Kommissionen fremlagt a) det ovenfor naevnte referat af 18. maj 1993 af moedet om Disnet-projektets forloeb, hvori det anfoeres (punkt 3.3), at IDE ikke har betalt sine partnere den del af faellesskabsstoetten, som tilkom dem, samt b) skrivelser til IDE med klager fra to partnere i samarbejdsgruppen (bilag IV og V til duplikken og replikken angaaende modkravet). I den foerste skrivelse af 29.9.1993 erklaerer selskabet over for IDE, at det ikke vil levere det produkt, det skal, foer det har faaet udbetalt det beloeb, som det har til gode fra faellesskabsstoetten. I den anden skrivelse af 4. juni 1993 omtales manglende udbetaling af de beloeb fra faellesskabsstoetten, der tilkommer selskabet.
145 IDE har benaegtet at have misligholdt sin forpligtelse til at fordele den del af faellesskabsstoetten, som tilkom samarbejdspartnerne, og har fremlagt en raekke kvitteringer (bilag XI til replikken og svarskriftet angaaende modkravet). Af disse kvitteringer godtgoeres det imidlertid, at der eksisterede en loebende konto for samhandel med IDE's partnere. Herudover har IDE retfaerdiggjort sig ved at anfoere (punkt 16 i duplikken angaaende modkravet), at grunden til, at de andre medlemmer af samarbejdsgruppen ikke modtog nogen beloeb, var, at allerede udbetalte forskud udlignede de udgifter, som IDE selv havde overtaget paa alles vegne, og at Kommissionen i oevrigt ikke havde udbetalt IDE hele stoettebeloebet.
146 Hvad saerligt angaar de klager, som to medlemmer af gruppen rejste, betragter IDE dem som uberettigede og anfoerer, at i det ene tilfaelde blev et givent program ikke leveret, mens det i det andet tilfaelde drejede sig om, at de beloeb, der skulle udbetales, var blevet udlignet af udgifter til oplaering af en medarbejder i den paagaeldende organisation, som kun derved kunne varetage sine opgaver inden for programmets rammer.
FORSLAG TIL AFGOERELSE FORTSAETTES UNDER DOKNUM: 694C0114.1
147 Ud over, at alt, hvad IDE har fremlagt derom, er selvmodsigende, godtgoer det ikke IDE's argumentation, som derfor boer afvises.
5) Kontraktbrud, som IDE goer gaeldende, at Kommissionen har begaaet
148 I henhold til kontraktens artikel 6, stk. 3, skal kontrahenten uopholdeligt underrette Kommissionen fyldestgoerende og noejagtigt om haendelser eller omstaendigheder, der kan vaere til hinder for kontraktens gennemfoerelse.
149 IDE har gjort gaeldende (s. 3 i sin skrivelse til Kommissionen af 2.5.1993, naevnt ovenfor), at Kommissionen ikke levede op til sit ansvar, fordi den, trods IDE's gentagne henvendelser om problemer i forbindelse med projektets gennemfoerelse paa grund af behov for udfoerelse af yderligere, uforudsete opgaver, ikke svarede, hvilket forsinkede redegoerelserne til Faellesskabet om Disnet-projektet.
150 Kommissionens kontrakt med IDE indeholdt ikke bestemmelse om, at den havde nogen konkret forpligtelse til at foretage sig noget i tilfaelde af, at medkontrahenten gjorde opmaerksom paa vanskeligheder af oekonomisk eller teknisk art i forbindelse med den videre gennemfoerelse af programmet.
151 Generelt maa det dog konstateres, at ansvaret for projektet, i henhold til kontrakten, alene laa hos IDE i dennes egenskab af medkontrahent, hvilket er udtrykkeligt naevnt i kontraktens artikel 1 og artikel 6, stk. 1 (11).
152 Heraf foelger, at IDE's argumentation om, at Kommissionen misligholdt de forpligtelser, den havde i henhold til kontrakten, ikke er berettiget. Dertil kommer, at IDE's argumenter om, at Kommissionens misligholdelse hindrede IDE i at udfoere sine forpligtelser korrekt, ikke har grundlag i kontrakten, hvorfor de ligeledes boer afvises som uberettigede.
153 Selv om IDE med sin argumentation ikke har paavist kontraktstridig adfaerd fra Kommissionens side, dvs. ikke kan hente stoette i kontrakten, saa afgoer den ikke spoergsmaalet om, i hvilket omfang den kan berettige til en judiciel fordeling af ansvaret. Dette spoergsmaal vil blive gennemgaaet i det foelgende.
VI - De oevrige paastande i staevningen
154 For det tilfaeldes skyld, at Domstolen giver medhold i IDE's hovedpaastand og skulle tilpligte Kommissionen at udbetale resten af stoettebeloebet, vil de oevrige paastande i staevningen blive gennemgaaet nedenfor.
1) Paastanden om betaling af de udenretlige udgifter
155 IDE har kraevet at faa udbetalt et beloeb paa 37 650 ECU til daekning af sine udenretslige udgifter til »juridisk bistand«, saaledes som det forklares.
156 Det paahviler IDE at bevise sin afholdelse af disse udgifter. IDE har imidlertid ikke fremlagt beviser herfor, hvorfor der ikke boer gives medhold i den paagaeldende paastand.
2) Paastanden om betaling af renter
157 IDE har kraevet at faa udbetalt lovbestemte renter fra den 31. maj 1993, paa hvilken dato IDE skriftligt afviste Kommissionens forslag om nedsaettelse af resten af stoettebeloebet og bad om at faa udbetalt hele beloebet paa 376 435 ECU.
158 Paa grund af kravets indlysende accessoriske karakter i det tilfaelde, at IDE skulle faa medhold i sin hovedpaastand, skal IDE i paakommende tilfaelde ogsaa tilkendes lovbestemte renter.
3) Erstatningskravet
159 I det foelgende vil jeg gennemgaa formaliteten og spoergsmaalet om, hvorvidt der boer gives medhold i IDE's paastand om erstatning for den skade, som Kommissionens, angiveligt, kontraktstridige adfaerd har foraarsaget, fordi den ikke har udbetalt hele det stoettebeloeb, som den skulle ifoelge kontrakten.
a) Formaliteten
160 Det skal bemaerkes, at ISDE i staevningen har kraevet skadeserstatning af foelgende aarsager: a) IDE var lige ved at gaa konkurs paa grund af sine daarlige stilling paa markedet, det var gaaet ud over firmaets goodwill, man havde indskraenket sine oekonomiske aktiviteter, og man havde vaeret noedt til at saelge et stort antal aktiver (en ejendom og automobiler), b) IDE havde afskediget flere af sine medarbejdere, hvilket havde foert til stagnerende aktiviteter og desuden haft skadelig virkning i form af forsinkelser som foelge af nye lederes uddannelse, og c) IDE havde lidt ubehagelige konsekvenser af devalueringen af ecuen i forhold til den nederlandske gylden. Den noejagtige opgoerelse af skadens omfang forbeholdt IDE sig dog at foretage senere.
161 Senere har IDE i replikken fastsat tabsposterne som foelger: a) 27 332,61 ECU for salg til underpris af en erhvervsejendom, og fordi man havde vaeret noedt til at flytte, b) 3 188,80 ECU paa grund af salg af to firmabiler, c) 54 554,35 ECU, fordi man havde afskediget flere medarbejdere og havde vaeret noedt til at uddanne nye ledere, og d) 68 331,52 ECU, fordi det havde taget meget lang tid at genindtraede paa markedet med deraf foelgende tab af kunder og goodwill. Imidlertid har IDE ikke fastsat stoerrelsen af det tab, som firmaet har lidt paa grund af ecuens devaluering i forhold til den nederlandske gylden.
162 IDE's manglende opgoerelse i staevningen af det tab, firmaet har lidt, rejser spoergsmaal om formaliteten i relation til paastanden. Domstolen kan ogsaa undersoege dette ex officio (12) i henhold til procesreglementet, eftersom klausulen i den omtvistede kontrakts artikel 16 om anvendelse af luxembourgsk ret kun kan henvise til materiel ret (13).
163 I henhold til artikel 38, stk. 1, litra d), i Domstolens procesreglement skal en staevning bl.a. indeholde sagsoegerens paastande. Domstolen har antaget, at hvis en sagsoeger i staevningen fremsaetter en anmodning om at faa fastslaaet det eventuelle tab, som foelger af den anfaegtede retsakt, og hvis han under de skriftlige og mundtlige retsforhandlinger praeciserer genstanden for denne anmodning og anslaar dette tabs stoerrelse, kan paastandene i et erstatningssoegsmaal, som er angivet i replikken, betragtes som en udvikling af paastandene i staevningen, og de kan saaledes antages til realitetsbehandling (14).
164 I den staevning, IDE har indleveret, er paastanden i begyndelsen tilfredsstillende afgraenset. Staevningens erstatningspaastand uden tabsopgoerelse, hvilken foerst foretages i replikken, indebaerer ikke i sig selv problemer vedroerende dens antagelse til realitetsbehandling, bortset fra den del, der vedroerer IDE's tab paa grund af ecuens devaluering i forhold til den nederlandske gylden, hvilket ikke er naermere opgjort.
b) Realiteten
165 For saa vidt angaar realitetsindholdet i paastanden har Kommissionen gjort gaeldende, a) at IDE selv maa baere foelgerne af det lidte tab, fordi dette er udtrykkeligt bestemt i kontraktens artikel 8, stk. 1, og b) at der mangler aarsagssammenhaeng mellem IDE's tab og en af Kommissionen foretaget handling (s. 6 og 7 i svarskriftet). Derfor kraever Kommissionen, at der ikke gives medhold i IDE's paastand.
166 For saa vidt angaar det foerste af Kommissionens argumenter skal det bemaerkes, at det i kontraktens artikel 8, stk. 1, bestemmes, at IDE er eneansvarlig for tab, skade eller anden overlast, som firmaet maatte lide i forbindelse med kontraktens opfyldelse eller som foelge heraf. Imidlertid henviser denne bestemmelse til skader, som skyldes skadevoldende omstaendigheder uden for kontrakten. I det foreliggende tilfaelde kraever IDE udbetalt erstatning for et tab, som firmaet finder at have lidt som foelge af, at Kommissionen ikke har opfyldt sin hovedforpligtelse til at udbetale hele det aftalte stoettebeloeb. Kontrakten udelukker naturligvis ikke, a priori, Kommissionens ansvar i et saadant tilfaelde.
167 For at kunne antage, at der paahviler Kommissionen et ansvar for at erstatte IDE's tab, skal de tre betingelser for kontraktansvar tillige vaere opfyldt (15), nemlig a) at Kommissionen ikke har opfyldt en af sine kontraktlige forpligtelser, b) at IDE har lidt et tab, og c) at der er aarsagssammenhaeng mellem Kommissionens kontraktstridige adfaerd og det tab, IDE har lidt.
168 Den foerste betingelse foreligger ikke, for Kommissionen har ikke misligholdt nogen kontraktlig forpligtelse. Men selv i tilfaelde af, at Domstolen skulle antage det modsatte, foreligger den anden betingelse heller ikke, for IDE har ikke godtgjort det angiveligt lidte tab med en fremlaeggelse af tabsposter, og IDE fremlaegger heller ikke noget bevis for tabets eksistens og dets omfang. Denne mangel paa beviser goer det umuligt at vurdere, i hvilket omfang der er aarsagssammenhaeng mellem IDE's tab og Kommissionens adfaerd.
169 Det kan konkluderes, at selv om IDE skulle faa medhold i sin hovedpaastand, saaledes at Kommissionen tilpligtes at udbetale resten af stoetten, saa boer der ikke gives medhold i den anden paastand om skadeserstatning dels, fordi erstatningsbetingelserne ikke er opfyldt, og dels, fordi den ikke stoettes af beviser.
VII - Muligheden for ansvarsfordeling mellem Kommissionen og IDE
170 Jeg vil nu undersoege spoergsmaalet, om det i tilfaelde af, at den ovenfor foreslaaede fortolkning af kontraktens artikel 5, stk. 3, ikke tiltraedes af Domstolen, alligevel, efter den gaeldende nationale lov, her Storhertugdoemmet Luxembourgs lov, er muligt at fordele ansvaret mellem sagens to parter, Kommissionen og IDE.
A - Betingelserne for ansvarsfordeling
171 I henhold til reglerne om kontraktansvar skal den kontrahent, som slet ikke eller kun delvis har opfyldt sine kontraktlige forpligtelser yde erstatning for skade, som denne misligholdelse har paafoert medkontrahenten. Det er i den luxembourgske code civil's artikel 1147 og 1148 naermere bestemt, hvornaar den misligholdende part fritages for pligten til at yde erstatning for manglende opfyldelse (16).
172 I doktrinen og retspraksis i Frankrig udledes det ved analogi, at problemet vedroerende ansvarsfordeling skal loeses med udgangspunkt i de artikler i den franske code civil, der er identiske med ovenstaaende. Konkret skal foelgende betingelser vaere opfyldt: a) Der skal foreligge erstatningspligt, b) skadelidte, kreditor, skal ved egen skyld (handling eller undladelse) selv have medvirket til, at debitor ikke opfyldte sine forpligtelser (17), og c) der skal vaere en aarsagssammenhaeng mellem kreditors adfaerd og den indtraadte, eventuelt forvaerrede skade, som blev paafoert ham.
173 I tilfaelde af, at skadelidtes adfaerd kan henfoeres til force majeure, dvs. er uforudseelig og uundgaaelig, er det tilstraekkeligt til at fritage debitor, at der er tale om en ikke-culpoes handling eller misligholdelse. Hvis det kan bevises, at kreditors adfaerd, som hverken var uforudseelig eller uundgaaelig, har bidraget til foroegelse af skaden, kan dette foere til delvis fritagelse for debitor, hvis den paagaeldende adfaerd er culpoes (18).
174 I de fleste tilfaelde har denne adfaerd (handling eller undladelse) fra kreditors side karakter af culpa; oftest »uforsigtighed«, »uagtsomhed af enhver art« (19). Saafremt denne omstaendighed, der har sin aarsag i culpa, ikke har fremkaldt, men blot bidraget til en skades opstaaen, indroemmer domstolene debitor delvis fritagelse (20). Retspraksis synes ikke paa kontraktomraadet at indroemme debitor delvis fritagelse, naar kreditor ikke har handlet culpoest (21). Naar culpa er paavist hos kreditor, der har bidraget til skadens opstaaen, kan retten fordele ansvaret med udgangspunkt i enten graden af culpa hos debitor og kreditor, eller i hver parts aarsagsgivende medvirken til skadens opstaaen. Foelgelig er rettens skoen suveraent for saa vidt angaar eksistensen og graden af culpa samt fordeling af ansvaret.
175 I sager, hvor debitor er forpligtet til at opnaa et bestemt resultat (obligations de résultat) (22), dvs. er forpligtet til at levere en bestemt ydelse, fordeles ansvaret normalt i tilfaelde af, at der ikke foreligger bevist culpa hos den paagaeldende med udgangspunkt i en aarsagssammenhaeng mellem skaden og kreditors culpa, men ikke desto mindre er domstolene tilboejelige til at hense til graden af culpa (23).
B - Forslag til loesning
176 Som naevnt ovenfor, blev der mellem Kommissionen og IDE indgaaet en gensidigt bebyrdende kontrakt, i henhold til hvilken foerstnaevnte var forpligtet til at udbetale et beloeb i stoette til sidstnaevntes udfoerelse af et bestemt arbejde, Disnet. Vi har altsaa at goere med en kontrakt, hvor debitor, i dette tilfaelde IDE, var forpligtet til at opnaa et bestemt resultat (obligation de résultat), og derved som hovedforpligtelse havde leveret en bestemt ydelse. Paa samme maade skulle kontrahenten opfylde en raekke andre sekundaere forpligtelser, som han, i henhold til ovenstaaende gennemgang, ikke har opfyldt.
177 Kommissionen udbetalte IDE en stor del af den paagaeldende stoette. Den manglende fuldfoerelse af arbejdet foerte imidlertid til, at Kommissionen kraevede forrentet tilbagebetaling af sine udbetalinger i henhold til kontraktens artikel 5, stk. 3.
178 Konkret har Kommissionen lidt skade, hvorved der opstaar en forpligtelse for IDE til at betale erstatning, da Kommissionen udbetalte stoerstedelen af sin stoette uden at have modtaget den aftalte modydelse fra medkontrahenten, og institutionen led hermed skade. Der er altsaa en aarsagssammenhaeng mellem den skade, Kommissionen har lidt, og IDE's manglende opfyldelse af sine kontraktlige forpligtelser.
179 Imidlertid kan det ikke heraf udledes, at Kommissionen ved culpa (handling eller undladelse) har medvirket til IDE's manglende opfyldelse af de af sine kontraktlige forpligtelser, der medfoerte skade for Kommissionen. Den paakraevede sammenhaeng mellem Kommissionens adfaerd og IDE's manglende opfyldelse af sine forpligtelser, som er den skadevoldende omstaendighed, er altsaa ikke til stede. Det kan tilfoejes, at Kommissionen med de forskud, som den udbetalte i stoette, forventede projektets maal opfyldt, og det ville vaere uberettiget at udlede heraf, at den har handlet culpoest, som kunne berettige til, at ansvaret blev fordelt mellem Kommissionen og IDE.
180 IDE har anfoert, at der foreligger en grundlaeggende misligholdelse fra Kommissionens side, hvorved det goeres gaeldende, at det af Kommissionen til raadighed stillede budget til udfoerelse af det aftalte arbejde ikke var tilstraekkeligt, fordi det ikke svarede til de udgifter, der var noedvendige for at udfoere de opgaver, som Kommissionen oenskede (punkt 1 i replikken og svarskriftet angaaende modkravet). Samtidig har IDE anfoert, at yderligere, uforudsete opgaver i forbindelse med den del af programmet, der omhandlede naturligt sprog og telekommunikation samt de dermed forbundne funktioner belastede det oprindelige budget (s. 3 i IDE's skrivelse til Kommissionen af 2.5.1993).
181 IDE har imidlertid fremlagt uholdbare argumenter for at paavise culpa hos Kommissionen. Eftersom det var IDE, der havde fremlagt en plan om indgaaelse af en kontrakt med Kommissionen om dennes stoette til et arbejde, som IDE skulle udfoere, skulle IDE selv have taget samtlige de parametre i betragtning, der eventuelt kunne have medvirket til at fordyre projektet, hvorfor IDE fra begyndelsen skulle havde bedt om en regulering af de i kontrakten fastsatte beloeb, altsaa den samlede pris for projektet og Kommissionens deraf foelgende stoette. Denne omstaendighed kan imidlertid ikke i sig selv indebaere culpa fra Kommissionens side, saaledes at den i sig selv hindrede IDE i at opfylde sine forpligtelser og dermed skulle have vaeret taget i betragtning til fordeling af ansvaret mellem kontrahenterne.
182 Det er aabenbart, at Kommissionen, selv om den, som den har fremhaevet, ofte havde set eksempler paa manglende opfyldelse af forpligtelserne fra IDE's side og, gennem rapporter, saerligt rapporten af 3. december 1991, fra de sagkyndige, den selv havde udpeget, vidste, at programmet i sin helhed ikke udviklede sig som aftalt, ikke tidligere ivaerksatte nogen tiltag, saerligt opsigelse af kontrakten, saaledes som den havde ret til i henhold til artikel 10, i forventning om, at IDE til sidst ville gennemfoere hele projektet.
183 Imidlertid ville det ikke vaere berettiget at antage, at der i det foreliggende tilfaelde fandtes en aarsagssammenhaeng mellem paa den ene side IDE's manglende opfyldelse af sine kontraktlige forpligtelser og Kommissionens deraf foelgende skade, og paa den anden side sidstnaevntes adfaerd, som bestod i at fortsaette stoetteudbetalingerne trods den mangelfulde opfyldelse af forpligtelserne fra medkontrahentens side.
184 Jeg finder saaledes ikke betingelserne for en ansvarsfordeling opfyldt her, fordi Kommissionen ikke har handlet culpoest og bidraget til IDE's manglende overholdelse af sine kontraktlige forpligtelser, der voldte Kommissionen skade.
VIII - Sagens omkostninger
185 I henhold til procesreglementets artikel 69, stk. 3, foerste punktum, kan Domstolen bestemme, at hver part betaler sine egne sagsomkostninger i tilfaelde af, at begge parter delvis har tabt sagen. Da Kommissionen, som allerede forklaret, delvis boer faa medhold i sin paastand, boer hver part betale sine egne omkostninger.
IX - Forslag til afgoerelse
186 Af ovennaevnte grunde skal jeg derfor foreslaa foelgende afgoerelse:
»1) Kommissionen frifindes.
2) Kommissionens modkrav tages delvis til foelge, og sagsoegeren tilpligtes at betale Kommissionen et beloeb paa 305 981 ECU med rente 7,97% pro anno at regne fra en maaned efter datoen (29.6.1994) for Kommissionens fremsaettelse af kravet om tilbagebetaling af de allerede udbetalte beloeb, dvs. fra den 29. juli 1994.
3) Hver part betaler sin egne omkostninger.«
(1) - EFT C 188, s. 2.
(2) - EFT C 182, s. 4.
(3) - Raadets beslutning 88/524/EOEF af 26.7.1988 om ivaerksaettelse af en handlingsplan for etablering af et marked for informationstjenester, EFT L 288, s. 39.
(4) - Det beloeb, som IDE kraever, udgoer 376 500 ECU. Dette beloeb, sammenlagt med det beloeb, der allerede er modtaget, giver tilsammen 909 956 ECU. OEjensynligt kraever IDE at faa udbetalt det fulde maksimumsstoettebeloeb (909 900 ECU), som er fastsat i kontraktens artikel 4, stk. 1.
(5) - Jf. dom af 18.12.1986, sag 426/85, Kommissionen mod Zoubek, Sml. s. 4057, praemis 10 og 11.
(6) - I henhold til artikel 1135 indebaerer kontrakter, at parterne forpligtes ikke blot i henhold til vedkommende kontrakters ordlyd, men ogsaa i henhold til, hvad ret og rimelighed, saedvane eller loven derudover indebaerer af forpligtelser i kraft af deres natur.
(7) - Code civil's artikel 1134 foreskriver, at lovligt indgaaede kontrakter er juridisk bindende for kontrahenterne. Der er altsaa tale om en overfoerelse af princippet pacta sunt servanda i romersk ret. Desuden bestemmes det, at kontraktlige forpligtelser skal overholdes i god tro. Artikel 1135 er naevnt ovenfor i note 6.
(8) - »As well as a natural language facility using a limited syntax and vocabulary will be offered as extra's«.
(9) - Denne opfattelse finder ogsaa stoette i den omstaendighed, at i henhold til kontraktens artikel 3, stk. 4, skal ethvert vaesentligt produkt, omfattet af Disnet-projektet, leveres.
(10) - Naevnt i note 3, ovenfor.
(11) - Jf. punkt 41 ff. i generaladvokat Lenz' forslag til afgoerelse i den lignende sag C-209/90, Kommissionen mod Feilhauer, hvori der blev afsagt dom den 8.4.1992, Sml. I, s. 2613.
(12) - Dom af 15.12.1961, forenede sager 19/60, 21/60, 2/61 og 3/61, Fives Cail m.fl. mod Den Hoeje Myndighed, Sml. 1954-1964, s. 269, org. ref.: Rec. s. 559.
(13) - Jf. note 5, ovenfor, dommen i sagen Kommissionen mod Zoubek, praemis 4 og 10. Jf. endvidere punkt 7 i generaladvokat Tesauro's forslag til afgoerelse i sag C-330/88, Grifoni, hvori der blev afsagt dom den 5.3.1991, Sml. I, s. 1045.
(14) - Dom af 15.7.1963, sag 25/62, Plaumann mod Kommissionen, Sml. 1954-1964, s. 411, org. ref.: Rec. s. 197. Jf. endvidere dom af 14.5.1975, sag 74/74, CNTA mod Kommissionen, Sml. s. 533, praemis 47, og af 28.3.1979, sag 90/78, Granaria mod Raadet og Kommissionen, Sml. s. 1081, praemis 6.
(15) - Med hensyn til betingelserne for kontraktansvar i fransk ret, hvis regler er identiske med de luxembourgske, henvises til Gérard Légier's gennemgang i artiklen »Responsabilité contractuelle« (Kontraktansvar), Dalloz: Encyclopédie juridique. Répertoire de droit civil, bd. VIII, 2. udg., 1992, punkt 17 ff.
(16) - I artikel 1147 bestemmes det, at en skyldner er pligtig at yde erstatning, enten naar hans forpligtelse ikke er opfyldt, eller naar opfyldelsen forsinkes, medmindre den manglende opfyldelse paaviseligt skyldes en udefra kommende aarsag, der er ham utilregnelig, og han derudover har handlet i ond tro. I artikel 1148 bestemmes det, at der ikke skal ydes erstatning, naar force majeure eller haendeligt uheld har forhindret skyldneren i at levere eller goere det, han var forpligtet til, eller naar forbud har hindret opfyldelse.
(17) - Jf. f.eks. Alex Weil og François Terré: »Droit civil: les obligations«, Paris, Dalloz, 3. udg., 1980, punkt 415, s. 483.
(18) - Ibidem.
(19) - Jf. Gérard Légier's analyse i hans artikel om »Responsabilité contractuelle«, anfoert i note 15, ovenfor, punkt 186 og Geneviéve Viney's analyse: »Les obligations. La responsabilité: conditions« i vaerket Traité de droit civil, bd. IV, udgivet under Jacques Ghestin's ledelse i Paris, LGDJ, 1982, punkt 426 ff. Jf. endvidere analyse ved Henri, Léon og Jean Mazeaud i: »Traité théorique et pratique de la responsabilité civile délictuelle et contractuelle«, bd. II, Paris, Montchrestien, 6. udg., 1970, punkt 1447 ff.
(20) - Vedroerende spoergsmaalet om ansvarsfordeling ved de luxembourgske domstole skal der f.eks. henvises til Tribunal d'arrondissement de Diekirch's dom nr. 5687 af 10.5.1988, Tribunal d'arrondissement de Luxembourg's dom nr. 776/83 af 21.10.1983, nr. 259/84 af 1.3.1984, nr. 832/84 af 19.12.1984, nr. 37251 af 10.12.1987 og af 14.11.1991 samt Cour d'appel's dom nr. 7235 af 12.12.1984, og to domme af 13.12.1984 og endelig dom nr. 7403 af 25.4.1985.
(21) - Jf. Gérard Légier's analyse, anfoert i note 15, ovenfor, punkt 187.
(22) - Vedroerende sondringen mellem obligations de moyens og obligations de résultat, se f.eks. Alex Weil's og François Terré's analyse i vaerket, anfoert i note 17, ovenfor, punkt 396 ff.; jf. endvidere Gérard Légier's artikel (naevnt i note 15, ovenfor), punkt 188 og Fernand Derrida's artikel »Obligations« (Forpligtelser), i Dalloz: Encyclopédie juridique. Répertoire de droit civil, bd. VII, 2. udg., 1992, punkt 47 ff.
(23) - Jf. Gérard Légier's analyse, punkt 188, naevnt i note 15, ovenfor.