62024CJ0211
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (harmadik tanács)
2025. szeptember 4. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal – Közösségi formatervezési minta – 6/2002/EK rendelet – A 8. cikk (3) bekezdése – Egy moduláris rendszeren belül felcserélhető termékek többféle összeszerelését vagy összekapcsolását lehetővé tévő formatervezési minta – Az ilyen formatervezési minta által biztosított oltalom terjedelme – 10. cikk – A »tájékozott használó« fogalma – A 89. cikk (1) bekezdése – Jogkövetkezmények a bitorlási perben – Nyomós okok, amelyek lehetővé teszik a nemzeti bíróság számára, hogy ne hozzon az e rendelkezésben előírt intézkedéseket – Egy építőjáték elemeinek e játék alkotóelemeinek összességéhez viszonyítva csekély mennyiséget érintő bitorlása”
A C‑211/24. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Fővárosi Törvényszék (Magyarország) a Bírósághoz 2024. március 18‑án érkezett, 2024. március 5‑i határozatával terjesztett elő
a LEGO A/S
és
a Pozitív Energiaforrás Kft.
között folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (harmadik tanács),
tagjai: C. Lycourgos tanácselnök, S. Rodin, N. Piçarra, O. Spineanu‑Matei (előadó) és N. Fenger bírák,
főtanácsnok: M. Szpunar,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel az írásbeli szakaszra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–
a LEGO A/S képviseletében György Á., Lukácsi P., Szamosi K. ügyvédek, valamint V. von Bomhard és L. von Gerlach Rechtsanwälte,
–
a Pozitív Energiaforrás Kft. képviseletében Lendvai A. ügyvéd,
–
a magyar kormány képviseletében Fehér M. Z. és Kissné Berta R., meghatalmazotti minőségben,
–
az Európai Bizottság képviseletében P. Němečková és Tokár A., meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2025. március 6‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
meghozta a következő
Ítéletet
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a közösségi formatervezési mintáról szóló, 2001. december 12‑i 6/2002/EK tanácsi rendelet (HL 2002. L 3., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 27. kötet, 142. o.; helyesbítés: HL L, 2025/90303) 8. cikke (3) bekezdésének, 10. cikkének és 89. cikke (1) bekezdésének értelmezésére vonatkozik.
2
E kérelmet a LEGO A/S (a továbbiakban: Lego) és a Pozitív Energiaforrás Kft. között azon két közösségi formatervezési minta utóbbi általi állítólagos bitorlása tárgyában folyó peres eljárás keretében terjesztették elő, amelynek a Lego a jogosultja.
Jogi háttér
3
A 6/2002 rendeletet a 2024. október 23‑i (EU) 2024/2822 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2024. L 2822., 1. o.) módosította. Ugyanakkor, figyelemmel az alapeljárásbeli jogvita alapjául szolgáló tények felmerülésének idejére, a jelen előzetes döntéshozatal iránti kérelmet a 6/2002 rendelet eredeti változatára tekintettel kell megvizsgálni.
4
A 6/2002 rendelet (7), (10), (11) és (14) preambulumbekezdése kimondja:
„(7)
A formatervezési minták fokozott oltalma nem csupán azt segíti elő, hogy az egyes szerzők szakterületükön hozzájárulnak a kiemelkedő minőség Közösségen belüli eléréséhez, hanem új termékek bevezetésére és fejlesztésére, valamint az előállításukra irányuló befektetésekre is ösztönöz.
[…]
(10)
A műszaki haladás nem akadályozható olyan külső jellegzetességek formatervezésiminta‑oltalomban való részesítésével, amelyek kizárólag a termék műszaki rendeltetésének következményei. Elfogadott, hogy ez a formatervezési minta esztétikai minőségének követelményét nem vonja maga után. Hasonlóképpen, a különböző gyártmányú termékek együtt történő működtetése nem akadályozható az oltalomnak a szerkezetileg összekapcsolható elemek formatervezési mintájára való kiterjesztésével. Ennélfogva azok a külső jellegzetességek, amelyek ezen okok miatt nem részesülhetnek oltalomban, nem vehetők figyelembe annak megítélésekor, hogy a minta egyéb külső jellegzetességei kielégítik‑e az oltalmazhatóság feltételeit.
(11)
Az előre gyártott elemekből álló termékek szerkezetileg összekapcsolható elemei az ilyen termékek újító jellegének fontos részét képezhetik, valamint jelentős reklámértéket képviselhetnek, így oltalomban részesülhetnek.
[…]
(14)
A formatervezési minta egyéni jellege megítélésének azon kell alapulnia, hogy a minta a már meglévő bármely mintához képest a tájékozott használóra eltérő összbenyomást tesz‑e, figyelembe véve annak a terméknek a természetét, amelyre a mintát alkalmazzák, illetve amelyben a minta megtestesül, különös tekintettel a termék szerinti iparág sajátosságaira, valamint arra, hogy a szerző milyen alkotói szabadságfokkal alakíthatta ki a mintát.”
5
E rendeletnek a „Meghatározások” című 3. cikke előírja:
„E rendelet alkalmazásában:
a)
»formatervezési minta« a termék egészének vagy részének megjelenése, amelyet magának a terméknek, illetve a díszítésének a külső jellegzetességei – különösen a rajzolat, a körvonalak, a színek, az alak, a felület, illetve az anyagok jellegzetességei – eredményeznek;
b)
»termék« bármely ipari vagy kézműipari árucikk, ideértve – egyebek mellett – azokat a részeket is, amelyeket valamely összetett termékben való összeállításra szántak, továbbá a csomagolást, a kikészítést, a grafikai jelzéseket és a nyomdai betűformákat, a számítógépi programok kivételével;
c)
»összetett termék« az olyan alkotóelemekből álló termék, amelyek eltávolításával a termék szétszedhető és utána újból összeállítható.”
6
Ugyanezen rendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében:
„A formatervezési minta akkor részesülhet közösségi formatervezésiminta‑oltalomban, ha új és egyéni jellegű.”
7
Ugyanezen rendelet „Újdonság” című 5. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1)   Új a formatervezési minta, ha azzal azonos formatervezési minta nem jutott nyilvánosságra
a)
a lajstromozás nélkül oltalomban részesülő közösségi formatervezési minta esetén azt a napot megelőzően, amelyen a minta, amelyre az oltalmat igénylik, nyilvánosságra jutott;
b)
a lajstromozás alapján oltalomban részesülő közösségi formatervezési minta esetén annak a mintának a lajstromozására irányuló bejelentés bejelentési napját – elsőbbség igénylése esetén az elsőbbség napját – megelőzően, amelyre az oltalmat igénylik.
(2)   A formatervezési mintákat egymással azonosnak kell tekinteni, ha külső jellegzetességeik csupán lényegtelen részletekben különböznek.”
8
A 6/2002 rendelet „Egyéni jelleg” című 6. cikke értelmében:
„(1)   A formatervezési mintának egyéni jellege van, ha bármely nyilvánosságra jutott mintához képest a tájékozott használóra eltérő összbenyomást tesz
a)
a lajstromozás nélkül oltalomban részesülő közösségi formatervezési minta esetén azt a napot megelőzően, amelyen a minta, amelyre az oltalmat igénylik, nyilvánosságra jutott;
b)
a lajstromozás alapján oltalomban részesülő közösségi formatervezési minta esetén a bejelentés bejelentési napját – elsőbbség igénylése esetén az elsőbbség napját – megelőzően.
(2)   Az egyéni jelleg megítélésekor figyelembe kell venni, hogy a szerző milyen alkotói szabadságfokkal alakíthatta ki a mintát.”
9
E rendeletnek „A műszaki rendeltetésük által meghatározott és az összekapcsolható formatervezési minták” című 8. cikkének szövege a következő:
„(1)   Nem részesülhet közösségi formatervezésiminta‑oltalomban a külső jellegzetesség, amely kizárólag a termék műszaki rendeltetésének következménye.
(2)   Nem részesülhet közösségi formatervezésiminta‑oltalomban a termék olyan külső jellegzetessége, amelyet szükségképpen pontosan ugyanabban a formában és méretben kell megvalósítani ahhoz, hogy a termék, amelyben a minta megtestesül, illetve amelyre a mintát alkalmazzák, szerkezetileg összekapcsolható legyen egy másik termékkel, vagy elhelyezhető legyen benne, körülötte vagy rajta oly módon, hogy mindegyik termék betölthesse a rendeltetését.
(3)   A (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően az 5. és a 6. cikkben említett feltételeknek megfelelő formatervezési minta oltalomban részesülhet, ha azt a célt szolgálja, hogy előre gyártott elemekből álló rendszerekben lehetővé tegye a többféle összeállítást, illetve a kölcsönösen kicserélhető termékek kapcsolódását.”
10
Az említett rendeletnek „Az oltalom terjedelme” című 10. cikke előírja:
„(1)   A közösségi formatervezésiminta‑oltalom kiterjed mindazokra a formatervezési mintákra, amelyek a tájékozott használóra nem tesznek eltérő összbenyomást.
(2)   Az oltalom terjedelmének megállapításakor figyelembe kell venni, hogy a szerző milyen alkotói szabadságfokkal alakíthatta ki a mintát.”
11
Ugyanezen rendeletnek „A közösségi formatervezésiminta‑oltalom tartalma” című 19. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„A lajstromozott közösségi formatervezésiminta‑oltalom alapján a mintaoltalom jogosultjának kizárólagos joga van a minta hasznosítására és arra, hogy a mintát engedélye nélkül hasznosító harmadik személyekkel szemben fellépjen. Hasznosításnak minősül különösen annak a terméknek az előállítása, forgalomba hozatalra való felkínálása, forgalomba hozatala, behozatala, kivitele, használata és e célokból való raktáron tartása, amelyre a mintát alkalmazzák, illetve amelyben a minta megtestesül.”
12
A 6/2002 rendeletnek a „Jogkövetkezmények a bitorlási perben” című 89. cikkének szövege a következő:
„(1)   Ha a bitorlás vagy annak kísérlete tárgyában indított perben a közösségi formatervezésiminta‑oltalmi bíróság úgy találja, hogy az alperes a közösségi formatervezésiminta‑oltalmat bitorolja, vagy azt megkísérelte, a bíróság – feltéve hogy nyomós okból ettől el nem tekint – a következő intézkedéseket hozhatja:
a)
eltilthatja az alperest a közösségi formatervezésiminta‑oltalom bitorlásával vagy annak kísérletével összefüggő cselekmények folytatásától;
b)
elrendelheti a bitorlással előállt termékek lefoglalását;
c)
elrendelheti a túlnyomórészt a bitorlással előállt termékek gyártására használt anyagok és eszközök lefoglalását, ha azok tulajdonosának tudomása volt arról, vagy az adott körülmények mellett alappal feltételezhette, hogy az ilyen célú felhasználás milyen következményekkel jár;
d)
elrendelhet bármely más, a körülményeknek megfelelő olyan jogkövetkezményt, amelyet a bitorlás vagy kísérletének elkövetési helye szerinti tagállam jogszabályai biztosítanak, a nemzetközi magánjogot is ideértve.
(2)   A közösségi formatervezésiminta‑oltalmi bíróság az említett intézkedéseket nemzeti jogszabályaival összhangban hozza meg, az (1) bekezdésben említett intézkedések végrehajtása biztosításának szem előtt tartásával.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
13
A Lego jogosultja a 001950981‑0001. sz., 2011. november 22‑i elsőbbségi nappal lajstromozott közösségi formatervezési mintának, amelynek a tárgya egy építőjáték kapcsolóeleme. Ez a kapcsolóelem egy peremezett hengerből és két darab, – egymással és a hengerrel is merőleges – kereszt keresztmetszetű tengelyből áll, mely tengelyek a hengerhez hengeres alapzattal kapcsolódnak. E közösségi formatervezési minta ábrázolása a következő:
14
A Lego szintén jogosultja a 2012. november 16‑i elsőbbségi nappal lajstromozott 002137190‑0002. sz. közösségi formatervezési mintának (a továbbiakban az előző pontban említett közösségi formatervezési mintával együtt: Lego formatervezési minták). Ez utóbbi tárgya egy építőjáték olyan moduláris eleme, amely egy olyan téglatest alakú építőkocka, amelynek felső részén két kiemelkedés, alsó részén két cső alakú bemarás, az egyik oldalán pedig két üreges kiemelkedés van. E közösségi formatervezési minta ábrázolása a következő:
15
Azok az építőjátékok, amelyeknek e két elem a részét képezi, olyan moduláris rendszerek, amelyekben a különböző műanyag építőelemek könnyen összeilleszthetők és szétszedhetők, ami lehetővé teszi olyan épített szerkezetek létrehozását és szétszerelését, amelyek formája eltérő lehet.
16
A Pozitív Energiaforrás Qman márkanév alatt szintén műanyag moduláris elemekből álló építőjátékokat (a továbbiakban: szóban forgó játékok) kívánt Magyarországra importálni, amelyek többek között egy vagy több olyan építőelemet foglalnak magukban, amelyek képe az alábbiakban látható (a továbbiakban: érintett elemek):
17
A Lego által benyújtott panaszt követően a Nemzeti Adó‑ és Vámhivatal Veszprém Megyei Adó‑ és Vámigazgatósága (Magyarország) elrendelte a szóban forgó játékok vámhatósági rendelkezés alá vonását, majd később a Pozitív Energiaforrás ügyvezetője ellen a Lego iparjogvédelmi jogai megsértésének gyanúja miatt szabálysértési eljárást is kezdeményezett.
18
2022. június 22‑én a Lego a 6/2002 rendelet 10. és 89. cikke alapján ideiglenes intézkedés iránti kérelmet nyújtott be a Fővárosi Törvényszékhez (Magyarország) e lefoglalás fenntartása érdekében.
19
E bíróság végzéssel elutasította ezt a kérelmet. Úgy ítélte meg, hogy a Lego formatervezési minták a 6/2002 rendelet 8. cikkének (3) bekezdése szerinti oltalom alá tartoznak, és mivel az e formatervezési minták oltalma alatt álló csatlakozóelemek formáját kizárólag a műszaki funkciójuk határozza meg, azokat szükségképpen ebben a formájukban és pontos méretükben kell reprodukálni annak érdekében, hogy betölthessék csatlakozóelem funkciójukat abban az építőjátékban, amelynek részét képezik, és így az ilyen forma kialakításánál a szerző alkotói szabadsága meglehetősen korlátozott fokú. Az említett bíróság, mivel úgy ítélte meg, hogy a „tájékozott használó” az olyan személy, aki az ilyen formatervezési mintákat különösen figyelmes szemmel, a legapróbb részletekre is kiterjedően nézi, a Lego formatervezési minták lajstromozott ábrázolásainak az érintett elemek fényképes ábrázolásaival való összehasonlítása alapján úgy ítélte meg, hogy ez utóbbiak a tájékozott használóra eltérő összbenyomást tesznek a Lego formatervezési minták által keltett összbenyomástól.
20
Ami a jelen ítélet 13. pontjában említett 001950981‑0001. sz. közösségi formatervezési mintát illeti, e végzésben megállapításra került, hogy a hengeres alapok, a csatlakozási felületek, a keresztformák és egyes vonalak közötti eltérések a tájékozott használóra tett összbenyomást illetően eltérésekhez vezetnek. Ami a jelen ítélet 14. pontjában említett 002137190‑0002. sz. közösségi formatervezési mintát illeti, a bíróság úgy ítélte meg, hogy a Pozitív Energiaforrás által importált építőkockák, azok ívelt hátuljával és lekerekített formájával, a Lego építőkockák egyenes szögeihez képest, szintén eltérő összbenyomást keltenek a tájékozott használóban.
21
A Fővárosi Ítélőtábla (Magyarország), amelyhez a Lego fellebbezést nyújtott be, megváltoztatta az említett végzést, és elrendelte a szóban forgó játékok lefoglalását azzal az indokkal, hogy a Lego formatervezési minták nem keltenek a tájékozott használóban az érintett elemek által keltettől eltérő összbenyomást.
22
E határozatot a Pozitív Energiaforrás felülvizsgálati kérelme alapján eljáró Kúria (Magyarország) hatályában fenntartotta. Különösen a Bíróság ítélkezési gyakorlatára tekintettel e bíróság úgy határozott, hogy az elsőfokú bíróság megállapításával ellentétben a tájékozott használótól nem várható el, hogy a Lego formatervezési minták által biztosított oltalom terjedelmének értékelése során olyan koncentrációs szintet vegyen figyelembe, mint amelyet az ütköző termékek aprólékos és a legkisebb részletekre is kiterjedő megfigyelése megkövetel. Következésképpen a Kúria úgy ítélte meg, hogy az érintett elemek nem keltenek a tájékozott használóban a Lego formatervezési minták által keltettől eltérő összbenyomást, mivel a méretük, illetve a kialakításuk folytán nem mutatnak jelentős eltéréseket.
23
A Lego ezt követően védjegybitorlási keresetet indított a kérdést előterjesztő bíróság, a Fővárosi Törvényszék előtt a Pozitív Energiaforrás ellen.
24
A kérdést előterjesztő bíróság szerint a Lego formatervezési minták a 6/2002 rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében foglalt eltérés hatálya alá tartoznak, mivel céljuk, hogy lehetővé tegyék a moduláris rendszeren belül felcserélhető termékek többféle módon való összeszerelését vagy összekapcsolását.
25
E bíróság szerint a 6/2002 rendelet 8. cikkének (3) bekezdése ugyanis lehetővé teszi, hogy közösségi formatervezési mintaként oltalomban részesüljenek a termék olyan külső jellegzetességei, amelyek kizárólag a termék műszaki rendeltetésének következményei, és hogy az ilyen formatervezési minta jogosultja számára a szabadalommal egyenértékű jogokat biztosítson. Egy ilyen helyzet azonban ahhoz vezethetne, hogy e jogosult a termékét oltalmazó szabadalom lejártát követően megszerzett, egymást követő közösségi formatervezési mintaoltalmakra támaszkodva megakadályozza a versenytársakat abban, hogy olyan terméket kínáljanak, amely magában foglalja termékének bizonyos funkcionális jellemzőit, vagy korlátozza a lehetséges műszaki megoldásokat. Egyébként ez a helyzet áll fenn a Lego esetében is, amely az alapügyben a lejárt szabadalmak oltalma alatt álló és rutinszerű műszaki tervezéssel kifejlesztett formatervezési minták tekintetében kivételes jelleggel megszerzett oltalomra hivatkozik annak érdekében, hogy tiltakozzon a szóban forgó játékok behozatala ellen, mivel e játékokban vannak olyan elemek, amelyek tekintetében a Fővárosi Ítélőtábla és a Kúria úgy ítélte meg, hogy azok nem keltenek a tájékozott használóban a Lego formatervezési minták által keltettől eltérő összbenyomást.
26
A kérdést előterjesztő bíróság arra keresi a választ, hogy a 6/2002 rendelet 10. cikkében említett „tájékozott használónak” milyen képességekkel kell rendelkeznie az ilyen formatervezési minták által benne keltett összbenyomás értékelése során. Különösen azt kívánja megtudni, hogy e fogalom alkalmazási köre, amint az többek között a 2011. október 20‑iPepsiCo kontra Grupo Promer Mon Graphic ítéletből (C‑281/10 P, EU:C:2011:679) következik, nevezetesen az olyan használó fogalma, aki nem szakértő vagy olyan szakember, aki képes lenne részletesen megfigyelni az ütköző formatervezési minták között esetlegesen fennálló minimális eltéréseket, átültethető‑e a 6/2002 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének kontextusára is. E bíróság szerint nem zárható ki, hogy a 6/2002 rendelet 8. cikkének (3) bekezdése által biztosított oltalom kivételes jellegére tekintettel az ilyen használót úgy kell tekinteni, mint aki a szabadalmi jogban érvényesülőkhöz hasonló műszaki ismeretekkel, valamint megfigyelési és elemzési képességekkel rendelkezik, amikor valamely tevékenység feltalálói jellegének értékeléséről van szó.
27
E tekintetben a kérdést előterjesztő bíróság azon a véleményen van, hogy ha a „tájékozott használó” fogalmát a 6/2002 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában nem kellene többek között az ilyen használó azon képességére való utalással meghatározni, hogy műszaki szakértelmére tekintettel, részleteiben vizsgálja az ütköző formatervezési mintákat, és észrevegye az azok között esetlegesen fennálló minimális eltéréseket, az azt eredményezhetné, hogy az ilyen eltéréseket olyanoknak kellene minősíteni, mint amelyeket nem lehetséges e formatervezési minták átfogó észlelése keretében észlelni, és így az azokat oltalomban részesítő közösségi formatervezési minták de facto megkerülhetetlenné válnának.
28
A kérdést előterjesztő bíróságnak az azon formatervezési minta által a tájékozott használóra tett „összbenyomás” fogalmának alkalmazási körével kapcsolatban is kérdése van, amelynek jellegzetességei kizárólag a műszaki rendeltetésének következményei, és amelyeknek nincs semmiféle tisztán esztétikai funkciója. E tekintetben azon a véleményen van, hogy az ilyen formatervezési minta vizuális hatása másodlagos jelentőségű a funkcionális jellemzőihez képest. Ugyanis szerinte az ilyen minták között nem megfigyeléssel és a vizuális benyomás körébe tartozó fogalmak alkalmazásával, hanem műszaki szempontoknak megfelelő elemzéssel és érveléssel mutathatók ki a hasonlóságok és az eltérések. Ennélfogva elképzelhető megoldás lehet az „összbenyomás” fogalmának kiterjesztése annak érdekében, hogy az ne csak a formatervezési minta megjelenésének vizuális észlelését foglalja magában, hanem a művészeti szakember műszaki véleményét is.
29
Egyébiránt az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a 6/2002 rendelet 89. cikke (1) bekezdésének értelmezésére, közelebbről pedig azon „nyomós ok” fogalmának terjedelmére vonatkozik, amely lehetővé teszi a közösségi formatervezésiminta‑oltalmi bíróságok számára, hogy adott esetben eltekintsenek az említett rendelkezésben említett intézkedések meghozatalától.
30
Így az előtte folyamatban lévő ügy összefüggésében a kérdést előterjesztő bíróság arra keresi a választ, hogy abban az esetben, ha azt állapítaná meg, hogy a Pozitív Energiaforrás bitorolta a Lego formatervezési mintákat, figyelembe véve egyrészt a bitorlás részleges jellegét, mivel az nem a szóban forgó játékok összességére, hanem kizárólag azokra az érintett elemekre vonatkozik, amelyek abban csak minimális mennyiségben vannak jelen, másrészt a jogszerű kereskedelem szükségtelen akadályainak elkerülésére irányuló célkitűzésre, dönthet‑e úgy, hogy csak korlátozott mértékben ad helyt a formatervezési minta jogosultja kérelmének, vagy hogy akár elutasítja azt.
31
E körülmények között a Fővárosi Törvényszék úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)
Egy olyan ügyben, mint az alapeljárásban, ahol a jogosult olyan formatervezési minta oltalmát érvényesíti, amely a [6/2002 rendelet] 8. cikke (3) bekezdése alapján részesülhet formatervezésiminta‑oltalomban, az alperes olyan játék építőkészletében fellelhető egy vagy több építőkockával szemben, amelyek a felperes mintájáéval azonos összeépítő funkciót látnak el ebben az építőkészletben, összhangban áll‑e [az uniós] joggal az olyan bírói gyakorlat, amely szerint a bíróság a felperes mintaoltalmának a [6/2002 rendelet] 10. cikke szerinti terjedelme meghatározásakor
–
olyan tájékozott használóból indul ki, aki a minta és a termék funkciójával kapcsolatos, szakembertől elvárható műszaki‑technikai ismeretekkel rendelkezik,
–
e tájékozott használót olyannak tekinti, aki a felperes mintáját és az alperes termékét minden apró részletre kiterjedő, műszaki‑technikai szemléletű, analizáló vizsgálattal veti össze, és
–
e tájékozott használóról azt feltételezi, hogy a mintáról és a termékről szerzett összbenyomását elsősorban mint műszaki‑technikai véleményt alakítja ki?
2)
Ha a fenti jellemzőkkel bíró ügyben arra a következtetésre kell jutni, hogy a felperes mintájának oltalma kiterjed az alperes építő[játékaiban] föllelhető egy vagy néhány darab, de a teljes [játékhoz] képest csekély mennyiségű építőkockára, akkor összhangban áll‑e [az uniós] joggal egy olyan mérlegelés, amellyel a jogsértés részlegességét, a jogsértés teljes áruhoz viszonyított csekély arányát és súlyát, továbbá a nagyobbrészt nem kifogásolható építőkészlet korlátozásmentes kereskedelméhez fűződő érdekeket értékelve, és ezeket a 6/2002 rendelet 89. cikkének (1) bekezdése alapján »[nyomós] oknak« minősítve a bíróság eltekint az építőkészlet országba való behozatalának folytatásától való eltiltás iránti kérelem teljesítésétől?”
Az előzetes döntéshozatalra terjesztett kérdésekről
Az elfogadhatóságról
32
A Lego azt állítja, hogy az előzetes döntéshozatalra előterjesztett két kérdés elfogadhatatlannak nyilvánítható, mivel a 6/2002 rendeletnek az előzetes döntéshozatal iránti kérelemben javasolt értelmezése nemcsak e rendelet releváns rendelkezéseinek és az azt alátámasztó elveknek, hanem a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatának figyelmen kívül hagyásán alapul.
33
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az EUMSZ 267. cikkben bevezetett eljárás keretében kizárólag az ügyben eljáró és határozathozatalra hivatott nemzeti bíróság hatáskörébe tartozik annak megítélése, hogy – tekintettel az ügy sajátosságaira – ítélete meghozatalához szükségesnek tartja‑e az előzetes döntéshozatalt, és hogy a Bíróságnak feltett kérdései relevánsak‑e. Következésképpen, amennyiben a feltett kérdések az uniós jog értelmezésére vonatkoznak, a Bíróság – főszabály szerint – köteles határozatot hozni. Ennélfogva az uniós jogra vonatkozó kérdések releváns voltát vélelmezni kell. A Bíróság csak akkor utasíthatja el a nemzeti bíróság által előterjesztett kérelmet, ha az uniós jog kért értelmezése nyilvánvalóan semmilyen összefüggésben nincs az alapügy tényállásával vagy tárgyával, ha a probléma hipotetikus jellegű, vagy ha nem állnak a Bíróság rendelkezésére azok a ténybeli vagy jogi elemek, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az elé terjesztett kérdésekre hasznos választ adhasson (2024. július 29‑iLivaNova ítélet, C‑713/22, EU:C:2024:642, 53. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
34
A jelen ügyben a kérdést előterjesztő bíróságnak, amelyhez bitorlási keresetet nyújtottak be, e kereset megalapozottságának értékelése céljából meg kell határoznia a 6/2002 rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében említett formatervezési minták jogosultja számára biztosított oltalom terjedelmét, és adott esetben azt a mozgásteret, amellyel az e rendeletben a bitorlás megállapítása esetén előírt szankciókat illetően rendelkezik. E célból e bíróság az említett rendelet 8. cikke (3) bekezdésének, 10. cikkének és 89. cikke (1) bekezdésének értelmezését kéri.
35
Ennélfogva nem állapítható meg, hogy az uniós jog azon rendelkezései, amelyek értelmezését az említett bíróság kéri, semmilyen összefüggésben ne lennének az alapeljárás tárgyával, vagy hogy az e kérdések által felvetett problémák ne lennének relevánsak e jogvita megoldása szempontjából.
36
E körülmények között az arra alapított kifogás, hogy a kérdést előterjesztő bíróság figyelmen kívül hagyta az uniós jog hatályát, nem az előzetes döntéshozatal iránti kérelem elfogadhatóságára vonatkozik, hanem elválaszthatatlanul kapcsolódik az előterjesztett kérdésekre adandó válaszhoz, következésképpen nem eredményezheti e kérdések elfogadhatatlanságát (lásd analógia útján: 1984. június 28‑iMoser ítélet, 180/83, EU:C:1984:233, 10. pont; 2021. július 15‑iLatvijas dzelzceļš [Vasúti kiszolgáló létesítmények] ítélet, C‑60/20, EU:C:2021:610, 27. pont).
37
Következésképpen a kérdések elfogadhatók.
Az ügy érdeméről
Az első kérdésről
38
Első kérdésével az előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 6/2002 rendelet 10. cikkét úgy kell‑e értelmezni, hogy a közösségi formatervezési minta által az e rendelet 8. cikkének (3) bekezdése alapján nyújtott oltalom terjedelmét azon tájékozott használó észlelése alapján kell értékelni, aki – mivel a szakembertől elvárható műszaki ismeretekhez hasonló ismeretekkel rendelkezik – a legapróbb részletekbe menően vizsgálja az érintett formatervezési mintát, és akinek összbenyomása elsősorban műszaki jellegű megfontolásokon alapul.
39
Elöljáróban emlékeztetni kell arra, hogy 6/2002 rendelet 3. cikkének a) pontja szerint formatervezési minta „a termék egészének vagy részének megjelenése, amelyet magának a terméknek, illetve a díszítésének külső jellegzetességei – különösen a rajzolat, a körvonalak, a színek, az alak, a felület, illetve az anyagok jellegzetességei – eredményeznek”. Következésképpen az e rendelet által meghatározott rendszerben a megjelenés képezi a formatervezési minta meghatározó elemét (2017. szeptember 21‑iEasy Sanitary Solutions és EUIPO kontra Group Nivelles ítélet, C‑361/15 P és C‑405/15 P, EU:C:2017:720, 62. pont; 2023. március 2‑iPapierfabriek Doetinchem ítélet, C‑684/21, EU:C:2023:141, 19. pont).
40
Az említett rendelet 10. cikkének megfelelően a közösségi formatervezésiminta‑oltalom által biztosított, az ugyanezen rendelet 19. cikkében említett kizárólagos jog kiterjed mindazokra a formatervezési mintákra, amelyek a „tájékozott használóra” nem tesznek a közösségi formatervezési mintától eltérő „összbenyomást”. Az oltalom terjedelmének megállapításakor figyelembe kell venni, hogy „a szerző milyen alkotói szabadságfokkal alakíthatta ki a mintát.”
41
A 6/2002 rendelet 8. cikke az (1) bekezdésében kizárja az említett oltalomból azokat a külső jellegzetességeket, amelyek kizárólag a termék műszaki rendeltetésének következményei, (2) bekezdésében pedig azokat a külső jellegzetességeket, amelyeket szükségképpen pontosan ugyanabban a formában és méretben kell megvalósítani ahhoz, hogy az a termék, amelyben a minta megtestesül, vagy amelyre a mintát alkalmazzák, szerkezetileg összekapcsolható legyen egy másik termékkel, vagy elhelyezhető legyen benne, körülötte vagy rajta oly módon, hogy mindegyik termék betölthesse a rendeltetését.
42
Ugyanakkor a 6/2002 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének megfelelően, e rendelet 8. cikkének (2) bekezdésétől eltérően, oltalomban részesülhet a formatervezési minta, ha azt a célt szolgálja, hogy előre gyártott elemekből álló rendszerekben lehetővé tegye a többféle összeállítást, illetve a kölcsönösen kicserélhető termékek kapcsolódását, feltéve hogy megfelel az újdonság és az egyéni jelleg említett rendelet 5. és 6. cikkében meghatározott követelményeinek.
43
A kérdést előterjesztő bíróság azt kívánja megtudni, hogy a 6/2002 rendelet 10. cikkében szereplő és e rendelet által nem meghatározott „tájékozott használó” fogalmának a Bíróság ítélkezési gyakorlatából következő értelmezése alkalmazandó‑e az említett rendelet 8. cikke (3) bekezdésének hatálya alá tartozó közösségi formatervezési mintákhoz kapcsolódó oltalom terjedelmének értékelésekor, vagy hogy a tájékozott használótól elvárt figyelem szintjének az ilyen típusú formatervezési minták tekintetében közel kell‑e lennie ahhoz a szinthez, amely egy szakmabelitől elvárható.
44
E bíróság szerint az utóbbi rendelkezésben említett formatervezési minták esetében az alkotói szabadság foka nagyon alacsony. Ennélfogva indokolt olyan „tájékozott használót” figyelembe venni, aki a legapróbb részleteikben is képes az oltalmazható formatervezési mintákat vizsgálni. Egyébiránt ilyen esetben az „összbenyomás” fogalmának az említett bíróság szerint nemcsak az említett formatervezési minták megjelenésének az ilyen használó általi vizuális észlelését kell magában foglalnia, hanem az ilyen használónak mint szakembernek a minták funkcionális jellemzőivel kapcsolatos műszaki véleményét is.
45
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy magából a 6/2002 rendelet 10. cikkének szövegéből kitűnik, hogy a közösségi formatervezésiminta‑oltalom kiterjed mindazokra a formatervezési mintákra, amelyek a „tájékozott használóra” nem tesznek „eltérő összbenyomást”, és ezen oltalom terjedelmét az „alkotói szabadság fokának” figyelembevételével kell értékelni.
46
E rendelkezés nem zárja ki a hatálya alól az e rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében említett formatervezési mintákat, amely rendelkezés kifejezetten a moduláris rendszerekre vonatkozik, amelyek közé az építőjátékok is tartoznak. Következésképpen az említett rendelet 10. cikke alkalmazandó az olyan esetre is, mint az alapügy tárgyát képező eset, amikor az e 8. cikk (3) bekezdésében említett közösségi formatervezésiminta‑oltalom jogosultja bitorlási keresetet indít harmadik személlyel szemben annak érdekében, hogy ez utóbbit eltiltsák az olyan formatervezési minták használatától, amelyek e jogosult szerint nem keltenek eltérő összbenyomást a tájékozott használóban.
47
Ami először is a 6/2002 rendelet 10. cikkében említett „összbenyomást” illeti, éppúgy, mint az e rendelet 6. cikkében említett összbenyomást, amely cikkre e rendelet 8. cikkének (3) bekezdése kifejezetten utal, meg kell jegyezni, hogy ez a benyomás abban áll, ahogyan a tájékozott használó a szóban forgó termék külső megjelenését vizuálisan érzékeli, különösen az említett rendelet 3. cikkének a) pontjában felsorolt jellemzők révén.
48
Másodszor, ami a „tájékozott használó” fogalmát illeti, amely szintén a 6/2002 rendelet 6. és 10. cikkében szerepel, és amelyet – amint azt a főtanácsnok indítványának 21. pontjában megjegyezte – e két rendelkezés tekintetében ugyanúgy kell értelmezni, az állandó ítélkezési gyakorlat szerint e fogalom a védjegyjogban alkalmazott azon átlagos fogyasztó fogalma között, akitől nem várnak el semmilyen különleges ismeretet és aki általában nem hasonlítja közvetlenül össze az ütköző védjegyeket, valamint a kiterjedt műszaki szakértelemmel rendelkező szakember fogalma között helyezkedik el. A „tájékozott használó” fogalma tehát egy olyan használót jelöl, aki – akár személyes tapasztalata, akár az adott ágazatra vonatkozó kiterjedt ismeretei folytán – nem csupán átlagosan figyelmes, hanem különösen éber. A „tájékozott” jelző azt jelöli, hogy a használó – bár nem tervező vagy műszaki szakértő – ismeri az érintett ágazatban jelen lévő különböző formatervezési mintákat, bizonyos fokú ismeretekkel rendelkezik az említett formatervezési mintákat rendszerint alkotó elemekről, és az érintett termékekre irányuló érdeklődéséből adódóan azok használata során viszonylag magas fokú figyelmet tanúsít (lásd ebben az értelemben: 2011. október 20‑iPepsiCo kontra Grupo Promer Mon Graphic ítélet, C‑281/10 P, EU:C:2011:679, 53. és 59. pont; 2017. szeptember 21‑iEasy Sanitary Solutions és EUIPO kontra Group Nivelles ítélet, C‑361/15 P és C‑405/15 P, EU:C:2017:720, 124. és 125. pont).
49
A 6/2002 rendelet szövegének vagy összefüggéseinek egyetlen eleme sem utal arra, hogy a „tájékozott használó” e fogalmát eltérően kellene értelmezni, ha a közösségi formatervezésiminta‑oltalom e rendelet 8. cikke (3) bekezdésének hatálya alá tartozik.
50
Kétségtelen, hogy az ilyen felhasználó figyelmének szintje, amely mindenesetre viszonylag magas, az érintett ágazattól függően változhat (lásd analógia útján a védjegyjogot illetően: 2024. november 14‑iCompass Banca ítélet, C‑646/22, EU:C:2024:957, 55. pont), ideértve azt az esetet is, amikor az említett rendelet 8. cikke (3) bekezdésének hatálya alá tartozó formatervezési mintákról van szó. Következésképpen nem zárható ki, hogy ez utóbbi esetben az érintett ágazatnak megfelelő figyelmi szintet vagy éberséget kell figyelembe venni. Mindazonáltal még ilyen esetben sem az olyan felhasználó észlelését kell figyelembe venni, aki az adott ágazatban szakértő, és egy szakemberéhez hasonló műszaki szakértelemmel rendelkezik, és azt sem lehet megállapítani, hogy az e felhasználóra tett összbenyomásnak elsősorban egy műszaki véleményén kell alapulnia.
51
Harmadszor, a 6/2002 rendelet 10. cikkének (2) bekezdése értelmében a közösségi formatervezésiminta‑oltalom terjedelmének az e cikk (1) bekezdésében említett „tájékozott használó” és „vizuális összbenyomás” fogalma alapján történő értékeléséhez figyelembe kell venni, hogy „a szerző milyen alkotói szabadságfokkal alakíthatta ki a mintát”.
52
Amint azt a főtanácsnok indítványának 36. és 37. pontjában hangsúlyozta, minél korlátozottabb a szerző alkotói szabadsága a formatervezési minta kialakításánál, az ütköző formatervezési minták közötti kisebb eltérések annál inkább alkalmasak arra, hogy eltérő összbenyomást keltsenek a tájékozott használóban. És fordítva, minél nagyobb fokú a szerző alkotói szabadsága a minta kialakításakor, annál kisebb a valószínűsége, hogy az összehasonlított minták közötti kisebb eltérések a tájékozott használóban eltérő összbenyomást keltenek. Ily módon, ha az alkotói szabadságot korlátozza a szóban forgó termék vagy e termék egy része azon külső jellegzetességeinek nagy száma, amelyek kizárólag a termék vagy a termék e részének műszaki rendeltetéséből következnek, az ütköző formatervezési minták közötti kisebb eltérések elegendők lehetnek ahhoz, hogy a tájékozott használóban eltérő összbenyomást keltsenek.
53
A jelen ítélet 47. és 48. pontjában felidézett „összbenyomás” és „tájékozott használó” fogalmakhoz hasonlóan a jelen ítélet 52. pontjában értelmezett, „a szerző alkotói szabadságának foka a minta kialakítása során” fogalmát is alkalmazni kell a 6/2002 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének hatálya alá tartozó közösségi formatervezésiminta‑oltalom jogosultja által indított bitorlási kereset esetén.
54
A 6/2002 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének hatékony érvényesülése ugyanakkor azt jelenti, hogy az e rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében említett külső jellegzetességekkel ellentétben az összekapcsolást lehetővé tevő, e (3) bekezdés által oltalomban részesített külső jellegzetességeket figyelembe kell venni az említett rendelet 10. cikke értelmében vett „vizuális összbenyomás” értékelésekor. Ennélfogva az ugyanezen rendelet 8. cikkének (3) bekezdése által oltalomban részesített kapcsolóelemeknek az érintett közösségi formatervezési mintában való megléte kedvezőtlenül hathat az e 10. cikk értelmében vett eltérő vizuális összbenyomás megállapítására, és így az ütköző formatervezési minták összmegjelenésén belüli kellően jelentős eltérések hiányában az azonos formájú és méretű csatlakozási pontok megléte a moduláris rendszeren belül felcserélhető termékek összeszerelése vagy összekapcsolása céljából, kizárhatja ennek megállapítását.
55
A 6/2002 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének hatálya alá tartozó közösségi formatervezési minták esetében az oltalom terjedelmének ezen értelmezését erősíti meg e rendelet célja, amely – amint azt a (7) preambulumbekezdése kimondja – többek között az új termékek bevezetésének és fejlesztésének ösztönzésére irányul.
56
E tekintetben egyrészt az említett rendelet (11) preambulumbekezdéséből kitűnik, hogy az uniós jogalkotó, miután megállapította, hogy az előre gyártott elemekből álló termékek szerkezetileg összekapcsolható elemei az ilyen termékek újító jellegének fontos részét képezhetik, valamint jelentős reklámértéket képviselhetnek, az újdonság és az egyéni jelleg feltételeinek tiszteletben tartása mellett, a 6/2002 rendelet által a formatervezési minták számára biztosított oltalomban kívánta részesíteni őket.
57
Másrészt az uniós jogalkotó ezen, az e rendelet (11) preambulumbekezdésében és 8. cikkének (3) bekezdésében kifejezett azon szándéka, hogy fokozott védelmet biztosítson azon gazdasági szereplőknek, akik a moduláris rendszereken belüli csatlakozási vagy összeszerelési elemeket új jelleggel alakították ki, nem korlátozta e jogalkotónak az említett rendelet (10) preambulumbekezdésének első mondatában és 8. cikkének (1) bekezdésében kifejezett, ugyanilyen fontos azon szándékát, hogy az összes többi gazdasági szereplő számára is lehetővé tegye az innovációt az olyan csatlakozó vagy összeszerelhető elemek új megjelenésének saját maguk által történő kialakításával, amelyeknek nem azonos a formája és a mérete a csatlakozási pontokon, és bizonyos olyan jellemzőket mutatnak, amelyek eltérő vizuális összbenyomást tesznek a tájékozott használóra.
58
A fenti megfontolások összességére tekintettel az első kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 6/2002 rendelet 10. cikkét úgy kell értelmezni, hogy egy formatervezési minta e rendelet 8. cikkének (3) bekezdése szerinti oltalmának terjedelmét az e formatervezési minta által az olyan tájékozott használóra tett vizuális összbenyomás alapján kell értékelni, aki anélkül, hogy tervező vagy szakértő lenne, ismeri az érintett ágazatban jelen lévő különböző formatervezési mintákat, bizonyos fokú ismeretekkel rendelkezik azon alkotóelemeket illetően, amelyek e formatervezési mintáknak általában a részét képezik, és az érintett termékek iránti érdeklődéséből adódóan viszonylag magas szintű figyelmet tanúsít, amikor azokat azon moduláris rendszer elemeiként használja, amelynek részét képezik, és nem az olyan használóra tett összbenyomásra tekintettel, aki – egy szakemberéhez hasonló műszaki ismeretekkel rendelkezvén – a legapróbb részleteiben vizsgálja az érintett formatervezési mintát, és akinek az összbenyomása elsősorban műszaki jellegű megfontolásokon alapul.
A második kérdésről
59
Második kérdésével az előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 6/2002 rendelet 89. cikkének (1) bekezdését úgy kell‑e értelmezni, hogy az e rendelkezés értelmében vett „nyomós ok” fogalmába tartozik az a körülmény, hogy a bitorlás csak a moduláris rendszer bizonyos, e rendszer alkotóelemeinek összességéhez viszonyítva mennyiségileg csekély számú elemeire terjed ki, amely lehetővé tenné a közösségi formatervezésiminta‑oltalmi bíróság számára, hogy ne hozzon az említett rendelkezésben említett intézkedést vagy intézkedéseket.
60
A 6/2002 rendeletnek a bitorlás vagy annak kísérlete esetén alkalmazandó jogkövetkezményekre vonatkozó 89. cikke az (1) bekezdésében felsorolja azokat az intézkedéstípusokat, amelyeket a közösségi formatervezésiminta‑oltalmi bíróság ilyen esetben köteles meghozni. E rendelkezés ugyanakkor pontosítja, hogy e bíróság meghozza ezeket az intézkedéseket, „feltéve hogy nyomós okból ettől el nem tekint”.
61
A 6/2002 rendelet 89. cikkének (1) bekezdése értelmében vett „nyomós ok” fogalmát az uniós jogrendben egységesen és szigorúan kell értelmezni.
62
Ugyanis, egyrészt, ha a „nyomós ok” fogalmát eltérően kellene értelmezni az egyes tagállamokban, akkor ugyanazok a körülmények bizonyos tagállamokban okot adhatnának a bitorlástól vagy annak kísérletétől történő eltiltásra, míg más tagállamokban nem, ennélfogva a közösségi formatervezési minták számára biztosított oltalom nem lenne egységes az egész Unió területén (lásd analógia útján: 2006. december 14‑iNokia ítélet, C‑316/05, EU:C:2006:789, 27. pont).
63
Másrészt a 6/2002 rendelet 89. cikke (1) bekezdésének kógens megfogalmazása lehetővé teszi annak megerősítését, hogy a „nyomós ok” fogalma eltérést enged a bíróságnak az e rendelkezésben említett intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettsége alól. Ebből következik, hogy e fogalmat szigorúan kell értelmezni (lásd analógia útján: 2006. december 14‑iNokia ítélet, C‑316/05, EU:C:2006:789, 29. és 30. pont).
64
A Bíróság azt is megállapította, hogy a 6/2002 rendelet 89. cikkének (1) bekezdése értelmében vett „nyomós ok” fogalma az adott ügy tényállásához kapcsolódik (2014. február 13‑iH. Gautzsch Großhandel ítélet, C‑479/12, EU:C:2014:75, 48. pont).
65
Így az említett fogalom csak az olyan rendkívüli helyzetekre vonatkozik, amelyekben a közösségi formatervezésiminta‑oltalmi bíróság – tekintettel a harmadik személynek felrótt magatartás sajátos jellemzőire, különösen arra a tényre, hogy a harmadik személy már úgysem tudná folytatni a neki felrótt bitorlási cselekményeket vagy azok kísérletét – nem köteles e harmadik személlyel szemben e cselekmények folytatásától eltiltó intézkedést hozni (lásd analógia útján: 2016. június 22‑iNikolajeva ítélet, C‑280/15, EU:C:2016:467, 33. pont).
66
Márpedig az a körülmény, hogy a bitorlás a moduláris rendszernek csak bizonyos elemeire terjed ki, mint például a jelen ügyben a szóban forgó játék érintett elemei, amelyek mennyiségileg csekélyek e rendszer alkotóelemeinek összességéhez viszonyítva, önmagában nem tartozik az ilyen kivételes helyzet körébe, amely lehetővé tenné a nemzeti bíróság számára, hogy ne hozzon a 6/2002 rendelet 89. cikkének (1) bekezdésében előírt intézkedést vagy intézkedéseket.
67
Ezen indokokra tekintettel a második kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 6/2002 rendelet 89. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy nem tartozik az e rendelkezés értelmében vett „nyomós ok” fogalmába az a körülmény, hogy a bitorlás csak a moduláris rendszer bizonyos, e rendszer alkotóelemeinek összességéhez viszonyítva mennyiségileg csekély számú elemeire terjed ki, amely lehetővé tenné a közösségi formatervezésiminta‑oltalmi bíróság számára, hogy ne hozzon az említett rendelkezésben említett intézkedést vagy intézkedéseket.
A költségekről
68
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (harmadik tanács) a következőképpen határozott:
1)
A közösségi formatervezési mintáról szóló, 2001. december 12‑i 6/2002/EK tanácsi rendelet 10. cikkét
a következőképpen kell értelmezni:
egy formatervezési minta e rendelet 8. cikkének (3) bekezdése szerinti oltalmának terjedelmét az e formatervezési minta által az olyan tájékozott használóra tett vizuális összbenyomás alapján kell értékelni, aki anélkül, hogy tervező vagy szakértő lenne, ismeri az érintett ágazatban jelen lévő különböző formatervezési mintákat, bizonyos fokú ismeretekkel rendelkezik azon alkotóelemeket illetően, amelyek e formatervezési mintáknak általában a részét képezik, és az érintett termékek iránti érdeklődéséből adódóan viszonylag magas szintű figyelmet tanúsít, amikor azokat azon moduláris rendszer elemeiként használja, amelynek részét képezik, és nem az olyan használóra tett összbenyomásra tekintettel, aki – egy szakemberéhez hasonló műszaki ismeretekkel rendelkezvén – a legapróbb részleteiben vizsgálja az érintett formatervezési mintát, és akinek az összbenyomása elsősorban műszaki jellegű megfontolásokon alapul.
2)
A 6/2002 rendelet 89. cikkének (1) bekezdését
a következőképpen kell értelmezni:
nem tartozik az e rendelkezés értelmében vett „nyomós ok” fogalmába az a körülmény, hogy a bitorlás csak a moduláris rendszer bizonyos, e rendszer alkotóelemeinek összességéhez viszonyítva mennyiségileg csekély számú elemeire terjed ki, amely lehetővé tenné a közösségi formatervezésiminta‑oltalmi bíróság számára, hogy ne hozzon az említett rendelkezésben említett intézkedést vagy intézkedéseket.
Lycourgos
Rodin
Piçarra
Spineanu‑Matei
Fenger
Kihirdetve Luxembourgban, a 2025. szeptember 4-i nyilvános ülésen.
A. Calot Escobar
hivatalvezető
C. Lycourgos
tanácselnök
(
*1
)	Az eljárás nyelve: magyar.