TEISINGUMO TEISMO (pirmoji kolegija) SPRENDIMAS
2026 m. kovo 12 d.(*)
„ Prašymas priimti prejudicinį sprendimą – Bendra užsienio ir saugumo politika – Reglamentas (EB) Nr. 765/2006 – Ribojamosios priemonės, atsižvelgiant į padėtį Baltarusijoje – 2 straipsnio 1 dalis – I priedas – Asmenų, subjektų ir institucijų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašas – Bendrovės akcininko vardo ir pavardės arba pavadinimo įtraukimas į šį sąrašą – Šiam akcininkui priklausančios 50 % tos bendrovės akcijų – Į sąrašą neįtrauktos bendrovės lėšų įšaldymas – Į sąrašą įtraukto asmens ar subjekto vykdoma į tokį sąrašą neįtraukto juridinio asmens kontrolė – Vertinimo kriterijai – Teisė į veiksmingą teisminę gynybą – Teisė į gynybą “
Byloje C‑84/24
dėl Lietuvos Aukščiausiojo Teismo 2024 m. sausio 31 d. nutartimi, kurią Teisingumo Teismas gavo 2024 m. vasario 1 d., pagal SESV 267 straipsnį pateikto prašymo priimti prejudicinį sprendimą byloje
UAB „EM SYSTEM“
prieš
AB SEB banką,
AS „Citadele banka“ Lietuvos filialą
TEISINGUMO TEISMAS (pirmoji kolegija),
kurį sudaro kolegijos pirmininkas F. Biltgen (pranešėjas), pirmosios kolegijos teisėjo pareigas einantis Teisingumo Teismo pirmininko pavaduotojas T. von Danwitz, teisėjai I. Ziemele, A. Kumin ir S. Gervasoni,
generalinė advokatė T. Ćapeta,
posėdžio sekretorė L. Carrasco Marco, administratorė,
atsižvelgęs į rašytinę proceso dalį ir įvykus 2025 m. kovo 27 d. posėdžiui,
išnagrinėjęs pastabas, pateiktas:
–        UAB „EM SYSTEM“, atstovaujamos advokatų G. Blaškevičiaus ir L. Račkauskienės,
–        AB SEB banko ir AS „Citadele banka“ Lietuvos filialo, atstovaujamų advokatų E. Raciaus ir V. Vaitkutės Pavan,
–        Lietuvos vyriausybės, atstovaujamos V. Kazlauskaitės-Švenčionienės ir V. Vasiliauskienės,
–        Vokietijos vyriausybės, atstovaujamos J. Möller ir R. Kanitz,
–        Estijos vyriausybės, atstovaujamos M. Kriisa,
–        Ispanijos vyriausybės, atstovaujamos A. Gavela Llopis,
–        Latvijos vyriausybės, atstovaujamos J. Davidoviča ir K. Pommere,
–        Suomijos vyriausybės, atstovaujamos M. Pere,
–        Europos Sąjungos Tarybos, atstovaujamos A. Antoniadis, D. Mykolaičio ir S. Van Overmeire,
–        Europos Komisijos, atstovaujamos M. Carpus-Carcea, L. Puccio ir A. Steiblytės,
susipažinęs su 2025 m. liepos 3 d. posėdyje pateikta generalinės advokatės išvada,
priima šį
Sprendimą
1        Prašymas priimti prejudicinį sprendimą pateiktas dėl 2006 m. gegužės 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 765/2006 dėl Baltarusijai taikomų ribojamųjų priemonių (OL L 134, 2006, p. 1), iš dalies pakeisto 2012 m. lapkričio 6 d. Reglamentu (ES) Nr. 1014/2012 (OL L 307, 2012, p. 1), 2 straipsnio 1 ir 2 dalių išaiškinimo.
2        Šis prašymas pateiktas nagrinėjant UAB „EM SYSTEM“ (toliau – EM System) ginčą su dviem banko įstaigomis – AB SEB banku ir AS „Citadele banka“ Lietuvos filialu – dėl jų sprendimo įšaldyti šios bendrovės lėšas banko sąskaitose, jos vardu atidarytose tose banko įstaigose.
Teisinis pagrindas
Sąjungos teisė
Sprendimas 2012/642/BUSP
3        2012 m. spalio 15 d. Tarybos sprendimo 2012/642/BUSP dėl ribojamųjų priemonių Baltarusijai (OL L 285, 2012, p. 1) 5–8 konstatuojamosiose dalyse nurodyta:
„(5)      ypatinga atsakomybė tenka tiems pareigūnams, kurie tiesiogiai dalyvavo organizuojant suklastotus prezidento rinkimus bei referendumą arba yra atsakingi už jų klastojimą; asmenims, atsakingiems už suklastotos informacijos rengimą ir platinimą valstybės kontroliuojamomis žiniasklaidos priemonėmis; tiems, kurie atsakingi už besaikį ir neišprovokuotą jėgos naudojimą prieš beginklius ir taikius protestuotojus. tiems, kurie atsakingo už nuolatinių ir politiniais motyvais grindžiamų administracinių ir baudžiamųjų sankcijų prieš dideles Baltarusijos pilietinės visuomenės atstovų grupes, demokratinę opoziciją, [nevyriausybines organizacijas (NVO)] ir laisvą žiniasklaidą, vykdymą, ir tiems, kurie atsakingi už sistemingą ir koordinuotą tarptautinių žmogaus teisių standartų ir Baltarusijos Respublikos įstatymų pažeidinėjimą administruojant teisingumo sistemą ir taikant prievartos bei bauginimo metodus prieš sulaikytųjų atstovus ir prieš kitus asmenis;
(6)      be to, atsižvelgiant į padėties rimtumą, turėtų būti nustatytos priemonės vadovaujančias pareigas Baltarusijoje užimantiems asmenims, taip pat asmenims ir subjektams, gaunantiems naudą iš Lukašenkos režimo arba jį remiantiems, visų pirma asmenims ir subjektams, kurie teikia finansinę arba materialinę paramą režimui;
(7)      siekiant užtikrinti šių priemonių veiksmingumą, jos taip pat turėtų būti taikomos subjektams, kuriuos nuosavybės teise valdo arba kontroliuoja fiziniai arba juridiniai asmenys, subjektai arba įstaigos, kurie yra atsakingi už sunkius žmogaus teisių pažeidimus arba represijas prieš pilietinę visuomenę arba demokratinę opoziciją arba kurie savo veikla kitaip smarkiai kenkia demokratijai arba teisinei valstybei Baltarusijoje, taip pat subjektams, kuriuos nuosavybės teise valdo arba kontroliuoja asmenys arba subjektai, gaunantys naudą iš Lukašenkos režimo arba jį remiantys;
(8)      atsižvelgiant į tai, kad 2012 m. rugsėjo 23 d. įvykę rinkimai taip pat laikomi neatitinkančiais tarptautinių standartų (visų pirma [Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO)] / Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro [(ODIHR)] rinkimų stebėjimo misijos Baltarusijoje preliminariose išvadose), ir į tai, kad situacija dėl demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės nepagerėjo, padėtis Baltarusijoje [Europos Sąjungos] Tarybai toliau kelia didelį susirūpinimą.“
4        To sprendimo 4 straipsnyje numatyta:
„1.      Įšaldomos visos lėšos ir ekonominiai ištekliai, kurie nuosavybės teise priklauso, kuriuos turi, valdo ar kontroliuoja priede išvardyti:
a)      asmenys, subjektai arba įstaigos, kurie yra atsakingi už rimtus žmogaus teisių pažeidimus arba represijas prieš pilietinę visuomenę bei demokratinę opoziciją, arba kurie savo veikla kitaip smarkiai kenkia demokratijai arba teisinei valstybei Baltarusijoje, taip pat jiems nuosavybės teise priklausantys arba jų kontroliuojami juridiniai asmenys, subjektai ar įstaigos;
b)      fiziniai arba juridiniai asmenys, subjektai arba įstaigos, gaunantys naudą iš Lukašenkos režimo arba jį remiantys, taip pat jiems nuosavybės teise priklausantys arba jų kontroliuojami juridiniai asmenys, subjektai ar įstaigos.
2.      Tokiems priede išvardytiems fiziniams arba juridiniams asmenims, subjektams arba įstaigoms arba jų naudai neleidžiama tiesiogiai ar netiesiogiai naudotis lėšomis ar ekonominiais ištekliais.“
Reglamentas Nr. 765/2006
5        Reglamento Nr. 765/2006 2–4 konstatuojamosiose dalyse nurodyta:
„(2)      2006 m. balandžio 10 d. Taryba nusprendė patvirtinti ribojančias priemones, skirtas Prezidentui Lukašenkai, Baltarusijos vadovams ir pareigūnams, atsakingiems už tarptautinių rinkimų standartų ir tarptautinės žmogaus teisių bei laisvių teisės pažeidimus ir represines priemones, kurių buvo imtasi prieš pilietinę visuomenę bei demokratinės opozicijos atstovus. Šiems asmenims turėtų būti taikomas draudimas išduoti vizas ir jiems gali būti taikomos kitos tikslinės priemonės.
(3)      [2006 m. gegužės 18 d. Tarybos bendrojoje pozicijoje 2006/362/BUSP, iš dalies keičiančioje Bendrąją poziciją 2006/276/BUSP dėl ribojančių priemonių tam tikriems Baltarusijos pareigūnams (OL L 134, 2006, p. 45)] numatyta, kad Prezidento Lukašenkos ir tam tikrų Baltarusijos pareigūnų lėšos ir ekonominiai ištekliai, kurie buvo nustatyti kaip esantys skirti šiam tikslui, turėtų būti įšaldyti.
(4)      Šios priemonės patenka į Sutarties taikymo sritį, ir todėl visų pirma siekiant, kad ūkio subjektai visose valstybėse narėse jas taikytų vienodai, joms įgyvendinti [Europos] Bendrijos teritorijoje turi būti priimti Bendrijos teisės aktai. Šiame reglamente laikoma, kad Bendrijos teritorija apima valstybių narių teritorijas, kuriose yra taikoma Sutartis joje nustatytomis sąlygomis.“
6        Šio reglamento 1 straipsnio 1 punkto b papunktyje numatyta:
„Šiame reglamente taikomi šie sąvokų apibrėžimai:
1)      „lėšos“ – finansinis turtas ir bet kurios rūšies pelnas, įskaitant tai, kas išvardyta toliau, bet tuo neapsiribojant:
<...>
b)      indėlius, laikomus finansų įstaigose arba pas kitus subjektus, banko sąskaitų likučius, skolas ir skolinius įsipareigojimus.“
7        Minėto reglamento 2 straipsnyje nustatyta:
„1.      Įšaldomos visos I priede išvardytiems fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams ir institucijoms priklausančios, jų nuosavybės teise turimos, valdomos arba kontroliuojamos lėšos ir ekonominiai ištekliai.
2.      I priede išvardytiems fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams ir institucijoms ar jų naudai draudžiama tiesiogiai ar netiesiogiai leisti naudotis lėšomis arba ekonominiais ištekliais.
3.      Draudžiama sąmoningai ir apgalvotai dalyvauti veikloje, kuria tiesiogiai ar netiesiogiai siekiama nesilaikyti arba dėl kurios tiesiogiai ar netiesiogiai nesilaikoma 1 ir 2 dalyse nurodytų priemonių.
4.      I priede išvardijami fiziniai ar juridiniai asmenys, subjektai ir institucijos, kurie, remiantis Tarybos sprendimo [2012/642] 4 straipsnio 1 dalies a punktu, Tarybos įvardyti kaip atsakingi už šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus arba pilietinės visuomenės ir demokratinės opozicijos represiją, arba kurie savo veikla kitaip smarkiai kenkia demokratijai arba teisinei valstybei Baltarusijoje, taip pat su jais susiję fiziniai ar juridiniai asmenys, subjektai ir institucijos bei jiems nuosavybės teise priklausantys arba jų kontroliuojami juridiniai asmenys, subjektai ir institucijos.
5.      I priede taip pat išvardijami fiziniai ar juridiniai asmenys, subjektai ir institucijos, kurie, remiantis [Sprendimo 2012/642] 4 straipsnio 1 dalies b punktu, Tarybos įvardyti kaip tie, kuriems palankus A. Lukašenkos režimas ar kurie jį remia, ir jiems nuosavybės teise priklausantys arba jų kontroliuojami juridiniai asmenys, subjektai ir institucijos.“
8        To paties reglamento 3 straipsnis suformuluotas taip:
„1.      Nukrypstant nuo 2 straipsnio, II priede išvardytose tinklavietėse nurodytos valstybių narių kompetentingos institucijos gali leisti panaikinti tam tikrų įšaldytų lėšų ar ekonominių išteklių įšaldymą arba leisti naudotis tam tikromis lėšomis ar ekonominiais ištekliais tokiomis sąlygomis, kurias šios institucijos laiko tinkamomis, nustačiusios, kad šios lėšos ar ekonominiai ištekliai yra:
a)      būtini I priede išvardytų asmenų ir jų išlaikomų šeimos narių pagrindiniams poreikiams patenkinti, įskaitant mokėjimus už maisto produktus, nuomą arba hipoteką, vaistus ir medicininį gydymą, mokesčius, draudimo įmokas ir mokesčius už komunalines paslaugas;
b)      skirti išimtinai pagrįstiems profesiniams mokesčiams sumokėti ir patirtoms išlaidoms, susijusioms su teisinių paslaugų teikimu, kompensuoti; arba
c)      skirti išimtinai mokesčiams arba aptarnavimo mokesčiams už įprastą įšaldytų lėšų arba ekonominių išteklių laikymą arba tvarkymą sumokėti.
2.      Nukrypstant nuo 2 straipsnio, II priede išvardytose tinklavietėse nurodytos valstybių narių kompetentingos institucijos gali leisti panaikinti tam tikrų lėšų arba ekonominių išteklių įšaldymą arba leisti naudotis tam tikromis lėšomis ar ekonominiais ištekliais tokiomis sąlygomis, kurias šios institucijos laiko tinkamomis, nustačiusios, kad šios lėšos ar ekonominiai ištekliai yra būtini nenumatytoms išlaidoms apmokėti, jei atitinkama valstybė narė kitoms valstybėms narėms ir [Europos] Komisijai ne vėliau kaip prieš dvi savaites iki leidimo suteikimo pranešė, kokiu pagrindu, jos nuomone, konkretus leidimas turėtų būti suteiktas.
3.      Valstybės narės informuoja kitas valstybes nares ir Komisiją apie visus pagal 1 arba 2 dalį suteiktus leidimus.“
9        Reglamento Nr. 765/2006 4a straipsnyje numatyta:
„Nukrypstant nuo 2 straipsnio 1 dalies ir su sąlyga, kad I priede nurodytas fizinis arba juridinis asmuo, subjektas ar organizacija turi atlikti mokėjimą pagal sutartį arba susitarimą, kurį atitinkamas asmuo, subjektas ar organizacija sudarė, arba pareigą, kuri tam fiziniam arba juridiniam asmeniui, subjektui ar organizacijai atsirado iki atitinkamo asmens, subjekto ar organizacijos įtraukimo į sąrašą dienos, II priede išvardytose interneto svetainėse nurodytos valstybių narių kompetentingos institucijos tokiomis sąlygomis, kurias jos laiko tinkamomis, gali leisti nutraukti tam tikrų lėšų arba ekonominių išteklių įšaldymą, jeigu:
i)      atitinkama kompetentinga institucija nusprendė, kad toks mokėjimas nėra tiesiogiai ar netiesiogiai skirtas ar naudingas I priede nurodytam asmeniui, subjektui ar organizacijai; ir
ii)      atitinkama valstybė narė bent prieš dvi savaites iki leidimo suteikimo pranešė kitoms valstybėms narėms ir Komisijai apie tokį nutarimą ir ketinimą suteikti leidimą.“
10      Šio reglamento 4b straipsnyje nustatyta:
„Nukrypdamos nuo 2 straipsnio, II priede išvardytose interneto svetainėse nurodytos valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos tokiomis sąlygomis, kurias jos laiko tinkamomis, gali leisti nutraukti tam tikrų lėšų arba ekonominių išteklių įšaldymą arba leisti naudotis tam tikromis lėšomis arba ekonominiais ištekliais, jeigu jos nustatė, kad lėšos arba ekonominiai ištekliai reikalingi diplomatinių atstovybių, konsulinių įstaigų arba tarptautinių organizacijų, kurios pagal tarptautinę teisę naudojasi imunitetu, oficialiais tikslais.“
11      Minėto reglamento 5 straipsnio 1 dalis suformuluota taip:
„Nepažeisdami taikomų taisyklių dėl informacijos teikimo, slaptumo ir profesinės paslapties, fiziniai bei juridiniai asmenys, subjektai bei organai:
a)      nedelsdami pateikia šalių, kuriose jie yra įsisteigę ar turi buveinę, kompetentingoms institucijoms, nurodytoms II priede išvardytose tinklavietėse, visą informaciją, kuri padėtų laikytis šio reglamento, pavyzdžiui, apie pagal 2 straipsnį įšaldytas sąskaitas ir sumas, ir tiesiogiai arba netiesiogiai perduoda šią informaciją Komisijai; ir
b)      kiekvieną kartą tikrinant šią informaciją bendradarbiauja su II priede išvardytose tinklavietėse nurodytomis kompetentingomis institucijomis.“
12      To paties reglamento 7 straipsnyje numatyta:
„Komisija ir valstybės narės nedelsdamos praneša viena kitai apie pagal šį reglamentą priimtas priemones ir pateikia viena kitai turimą su šiuo reglamentu susijusią informaciją, visų pirma dėl pažeidimų ir įgyvendinimo problemų ir nacionalinių teismų priimtų sprendimų.“
13      Reglamento Nr. 765/2006 8a straipsnyje nurodyta:
„1.      Jei Taryba nusprendžia fiziniam ar juridiniam asmeniui, subjektui arba institucijai taikyti 2 straipsnio 1 dalyje nurodytas priemones, ji atitinkamai iš dalies pakeičia I priedą.
2.      Taryba atitinkamam 1 dalyje nurodytam fiziniam ar juridiniam asmeniui, subjektui arba institucijai tiesiogiai, jei adresas žinomas, arba netiesiogiai, t. y. viešai paskelbdama pranešimą, praneša savo sprendimą, įskaitant įtraukimo į sąrašą motyvus, suteikdama tokiam fiziniam ar juridiniam asmeniui, subjektui arba institucijai galimybę pateikti pastabų.
3.      Jeigu pateikiama pastabų arba naujų esminių įrodymų, Taryba peržiūri savo sprendimą ir atitinkamai apie tai informuoja fizinį ar juridinį asmenį, subjektą arba instituciją.
4.      I priedo sąrašai reguliariai peržiūrimi bent kas 12 mėnesių.“
Reglamentas (EB) Nr. 2580/2001
14      2001 m. gruodžio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2580/2001 dėl specialių ribojančių priemonių, taikomų tam tikriems asmenims ir subjektams siekiant kovoti su terorizmu (OL L 344, 2001, p. 70; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 18 sk., 1 t., p. 207), 1 straipsnio 5 punkte apibrėžta, kad „juridinio asmens, grupės ar susivienijimo valdymas“ – tai 50 % ar daugiau juridinio asmens, grupės ar susivienijimo savininko teisių arba daugumos dalies akcijų jame ar joje turėjimas“.
15      Šio reglamento 1 straipsnio 6 punkte terminas „juridinio asmens, grupės ar susivienijimo kontroliavimas“ apibrėžtas kaip:
„a)      turėjimas teisės skirti arba pašalinti tokio juridinio asmens, grupės ar susivienijimo administracinio, valdymo ar priežiūros organo narių daugumą;
b)      juridinio asmens, grupės ar susivienijimo administracinių, valdymo ar priežiūros organų daugumos narių, tas pareigas ėjusių einamaisiais ir ankstesniais finansiniais metais, vienvaldiškas paskyrimas pasinaudojus savo balsavimo teisėmis;
c)      pagal susitarimą su kitais juridinio asmens, grupės ar susivienijimo akcininkais arba nariais daugumos akcininkų arba narių balsavimo teisių tame juridiniame asmenyje, grupėje ar susivienijime vienvaldiškas kontroliavimas;
d)      turėjimas teisės turėti vyraujančią įtaką juridiniam asmeniui, grupei ar susivienijimui pagal susitarimą su tuo juridiniu asmeniu, grupe ar susivienijimu arba pagal steigimo sutarties ar įstatų nuostatą tais atvejais, kai tam juridiniam asmeniui, grupei ar susivienijimui taikomas įstatymas leidžia sudaryti tokį susitarimą arba priimti tokią nuostatą;
e)      turėjimas įgaliojimo naudotis teise turėti d punkte nurodytą vyraujančią įtaką nesant tos teisės turėtoju;
f)      turėjimas teisės disponuoti [naudotis] visu juridinio asmens, grupės ar susivienijimo turtu ar jo dalimi;
g)      juridinio asmens, grupės ar susivienijimo veiklos valdymas bendraisiais pagrindais skelbiant suvestines ataskaitas;
h)      juridinio asmens, grupės ar susivienijimo finansinių įsipareigojimų nepriklausomas ir solidarus dalijimasis arba jų garantavimas.“
2018 m. Tarybos gairės
16      2018 m. gegužės 4 d. Tarybos priimtų Ribojamųjų priemonių (sankcijų) pagal ES bendrą užsienio ir saugumo politiką įgyvendinimo ir vertinimo gairių (toliau – 2018 m. Tarybos gairės) 55a punkte nustatyta:
„Kriterijus, į kurį reikia atsižvelgti vertinant, ar juridinis asmuo arba subjektas nuosavybės teise priklauso kitam asmeniui ar subjektui, yra daugiau nei 50 % nuosavybės teisių į subjektą arba daugumos dalies akcijų jame turėjimas. Jei šis kriterijus tenkinamas, laikoma, kad juridinis asmuo ar subjektas nuosavybės teise priklauso kitam asmeniui ar subjektui.“
17      Šio 55a punkto išnašoje patikslinta, kad jame nurodytas kriterijus apibrėžtas Reglamente Nr. 2580/2001.
18      2018 m. Tarybos gairių 55 b punkte numatyta:
„Kriterijai, į kuriuos reikia atsižvelgti vertinant, ar juridinis asmuo arba subjektas yra kontroliuojamas kito asmens ar subjekto, vienvaldiškai ar susitarus su kitu akcininku ar kita trečiąja šalimi, galėtų būti,
inter alia, <...>:
(a)      turėjimas teisės arba naudojimasis įgaliojimais skirti arba pašalinti tokio juridinio asmens ar subjekto administracinio, valdymo ar priežiūros organo narių daugumą;
(b)      juridinio asmens ar subjekto administracinių, valdymo ar priežiūros organų daugumos narių, tas pareigas ėjusių einamaisiais ir ankstesniais finansiniais metais, paskyrimas tik pasinaudojus savo balsavimo teisėmis;
(c)      pagal susitarimą su kitais juridinio asmens ar subjekto akcininkais arba nariais daugumos akcininkų arba narių balsavimo teisių tame juridiniame asmenyje ar subjekte vienvaldiškas kontroliavimas;
(d)      turėjimas teisės turėti vyraujančią įtaką juridiniam asmeniui ar subjektui pagal susitarimą su tuo juridiniu asmeniu ar subjektu arba pagal steigimo sutarties ar įstatų nuostatą tais atvejais, kai tam juridiniam asmeniui ar subjektui taikoma teisė leidžia sudaryti tokį susitarimą arba priimti tokią nuostatą;
(e)      turėjimas įgaliojimo naudotis teise turėti d punkte nurodytą vyraujančią įtaką nesant tos teisės turėtoju;
(f)      turėjimas teisės disponuoti [naudotis] visu juridinio asmens ar subjekto turtu ar jo dalimi;
(g)      juridinio asmens ar subjekto veiklos valdymas vienodu pagrindu, kartu skelbiant konsoliduotąsias ataskaitas;
(h)      juridinio asmens ar subjekto finansinių įsipareigojimų dalijimasis solidariai arba jų garantavimas.
Jei tenkinamas kuris nors iš šių kriterijų, laikoma, kad tas juridinis asmuo arba subjektas yra kontroliuojamas kito asmens arba subjekto, nebent kiekvienu konkrečiu atveju gali būti nustatyta, kad yra priešingai.“
19      Šio 55b punkto išnašoje patikslinta, kad jame nurodytas kriterijus apibrėžtas Reglamente Nr. 2580/2001.
2018 m. Geriausios praktikos dokumentas
20      2015 m. birželio 24 d. Tarybos dokumento „[Europos Sąjungos] ribojamųjų priemonių veiksmingo įgyvendinimo geriausia praktika“ (2018 m. gegužės 4 d. redakcija) (toliau – 2018 m. Geriausios praktikos dokumentas) 34 punkte numatyta:
„Įšaldymas taikomas visoms lėšoms ir ekonominiams ištekliams, kurie priklauso į sąrašą įtrauktiems asmenis ir subjektams arba yra jų turimi nuosavybės teise, taip pat toms lėšoms ir ekonominiams ištekliams, kuriuos tokie asmenys ir subjektai valdo arba kontroliuoja. Valdymas arba kontroliavimas turėtų būti suprantami kaip apimantys visas situacijas, kai nuosavybės teisės neturintis į sąrašą įtrauktas asmuo arba subjektas gali teisėtai naudotis lėšomis ar ekonominiais ištekliais, kurie nėra jo nuosavybė, arba juos perduoti be būtinybės gauti išankstinį teisėto savininko patvirtinimą. Į sąrašą įtrauktas asmuo laikomas asmeniu, kuris valdo arba kontroliuoja lėšas ar ekonominius išteklius, inter alia, jeigu:
a)      jis turi banknotų arba pareiškėjui išduotų skolos sertifikatų;
b)      jis savo patalpose turi kilnojamojo turto, kuris jam nuosavybės teise priklauso bendrai su į sąrašą neįtrauktu asmeniu ar subjektu;
c)      jam buvo suteikti visi ar panašūs įgaliojimai atstovauti savininkui, leidžiantys jam nurodyti pervesti lėšas, kurios nėra jo nuosavybė (pavyzdžiui, konkrečios banko sąskaitos valdymo tikslais); arba
d)      jis yra vienas iš tėvų arba globėjas, administruojantis nepilnamečio banko sąskaitą pagal taikytiną nacionalinę teisę.
Priklausymo nuosavybės teise ir kontrolės sąvokos, kiek tai susiję su draudimu suteikti galimybę naudotis lėšomis ir ekonominiais ištekliais, išplėtotos B skirsnio VIII dalyje.“
21      2018 m. Geriausios praktikos dokumento 35 punkte nustatyta:
„Iš esmės, įšaldymas neturėtų daryti poveikio lėšoms ir ekonominiams ištekliams, kurie nėra į sąrašą įtrauktų asmenų ir subjektų nuosavybė, jiems nepriklauso, nėra jų valdomi ar kontroliuojami. Todėl, pavyzdžiui, jis netaikomas į sąrašą įtraukto asmens darbdavio, kuris pats nėra įtrauktas į sąrašą, lėšoms ir ekonominiams ištekliams, išskyrus atvejus, kai jie yra to asmens kontroliuojami ar valdomi. Analogiškai jis netaikomas į sąrašą neįtraukto subjekto, turinčio atskirą nuo į sąrašą įtraukto asmens ar subjekto juridinio asmens statusą, lėšoms ir ekonominiams ištekliams, išskyrus atvejus, kai jie yra kontroliuojami arba valdomi į sąrašo įtraukto asmens ar subjekto. Tačiau vis dėlto įšaldymas praktiškai taikomas visoms lėšoms ir ekonominiams ištekliams, kurie nuosavybės teise bendrai priklauso į sąrašą įtrauktam asmeniui arba subjektui ir į sąrašą neįtrauktam asmeniui arba subjektui.“
22      2018 m. Geriausios praktikos dokumento 62 punkte, susijusiame su nuosavybe, nurodyta:
„Kriterijus, į kurį reikia atsižvelgti vertinant, ar juridinis asmuo arba subjektas nuosavybės teise priklauso kitam asmeniui ar subjektui, yra daugiau nei 50 % nuosavybės teisių į subjektą arba daugumos dalies akcijų jame turėjimas. Jei šis kriterijus tenkinamas, laikoma, kad juridinis asmuo ar subjektas nuosavybės teise priklauso kitam asmeniui ar subjektui.“
23      Šio 62 punkte esančioje išnašoje nurodoma, kad šis kriterijus atitinka Reglamente Nr. 2580/2001 pateiktą apibrėžtį.
24      2018 m. Geriausios praktikos dokumento 63 punkte numatyta:
„Kriterijai, į kuriuos reikia atsižvelgti vertinant, ar juridinis asmuo arba subjektas yra kontroliuojamas kito asmens ar subjekto, vienvaldiškai ar susitarus su kitu akcininku ar kita trečiąja šalimi, galėtų būti,
inter alia:
a)      turėjimas teisės arba naudojimasis įgaliojimais skirti arba pašalinti tokio juridinio asmens ar subjekto administracinio, valdymo ar priežiūros organo narių daugumą;
b)      juridinio asmens ar subjekto administracinių, valdymo ar priežiūros organų daugumos narių, tas pareigas ėjusių einamaisiais ir ankstesniais finansiniais metais, paskyrimas tik pasinaudojus savo balsavimo teisėmis;
c)      pagal susitarimą su kitais juridinio asmens ar subjekto akcininkais arba nariais daugumos akcininkų arba narių balsavimo teisių tame juridiniame asmenyje ar subjekte vienvaldiškas kontroliavimas;
d)      turėjimas teisės turėti vyraujančią įtaką juridiniam asmeniui ar subjektui pagal susitarimą su tuo juridiniu asmeniu ar subjektu arba pagal steigimo sutarties ar įstatų nuostatą tais atvejais, kai tam juridiniam asmeniui ar subjektui taikoma teisė leidžia sudaryti tokį susitarimą arba priimti tokią nuostatą;
e)      turėjimas įgaliojimo naudotis teise turėti d punkte nurodytą vyraujančią įtaką nesant tos teisės turėtoju;
f)      turėjimas teisės disponuoti [naudotis] visu juridinio asmens ar subjekto turtu ar jo dalimi;
g)      juridinio asmens ar subjekto veiklos valdymas vienodu pagrindu, kartu skelbiant konsoliduotąsias ataskaitas;
h)      juridinio asmens ar subjekto finansinių įsipareigojimų dalijimasis solidariai arba jų garantavimas.“
25      2018 m. Geriausios praktikos dokumento 64 punktas suformuluotas taip:
„Jei tenkinamas kuris nors iš šių kriterijų, laikoma, kad tas juridinis asmuo arba subjektas yra kontroliuojamas kito asmens arba subjekto, nebent kiekvienu konkrečiu atveju gali būti nustatyta, kad yra priešingai.“
26      2018 m. Geriausios praktikos dokumento 65 punkte nustatyta:
„Tai, kad tenkinami pirmiau minėti priklausymo nuosavybės teise ar kontrolės kriterijai, gali būti ginčijama kiekvienu konkrečiu atveju.“
Lietuvos teisė
2004 m. balandžio 22 d. įstatymas
27      Pagal 2004 m. balandžio 22 d. Lietuvos Respublikos ekonominių ir kitų tarptautinių sankcijų įgyvendinimo įstatymo (toliau – 2004 m. balandžio 22 d. įstatymas) 11 straipsnio 1 dalį, redakciją, galiojusią 2020 m. gruodžio 18 d., kai pagrindinėje byloje atitinkamos lėšos buvo įšaldytos, Lietuvos Respublikos užsienio reikalų ministerija koordinuoja tarptautinių sankcijų įgyvendinimą Lietuvoje ir teikia informaciją fiziniams ir juridiniams asmenims šio įgyvendinimo klausimais.
28      2004 m. balandžio 22 d. įstatymo 12 straipsnio 1 dalies 2 punkte buvo nustatyta, kad Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnyba prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos (toliau – FNTT), Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos (toliau – Muitinės departamentas) ir Lietuvos bankas pagal kompetenciją atsakingi už finansinių sankcijų įgyvendinimo priežiūrą.
29      2004 m. balandžio 22 d. įstatymo 4 straipsnio 2 dalyje buvo numatyta, kad atitinkami asmenys, siekdami pasinaudoti išimtimis, turi kreiptis į tarptautinių sankcijų įgyvendinimo priežiūrą vykdančią instituciją, nurodytą šio įstatymo 12 straipsnyje, o ši institucija ar finansų įstaiga gali taikyti šią išimtį tik prieš tai gavusi Užsienio reikalų ministerijos sutikimą.
30      Pagal 2004 m. balandžio 22 d. įstatymo nuostatas, galiojusias tuo metu, kai prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas nagrinėjo pagrindinę bylą, konkrečiai – šio įstatymo 10 straipsnio 1 dalį, tarptautinių sankcijų įgyvendinimą koordinuoja Vyriausybės sudaryta komisija.
31      Pirmesniame punkte nurodytos 2004 m. balandžio 22 d. įstatymo redakcijos 11 straipsnio 3 dalies 1 punkte buvo numatyta, kad FNTT, Lietuvos Respublikos finansų ministerija, Muitinės departamentas ir kitos institucijos pagal joms priskirtas veiklos sritis yra kompetentingos institucijos užtikrinti apribojimų disponuoti lėšomis ir ekonominiais ištekliais, mokėjimų apribojimų ir kitų finansinės veiklos apribojimų įgyvendinimą.
Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas Nr. 535
32      2022 m. gegužės 25 d. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarime Nr. 535, iš dalies pakeistame 2024 m. gegužės 22 d., aprašyta tarptautinių sankcijų įgyvendinimo tvarka.
33      Šio nutarimo 13 punkte numatyta, kad FNTT, įgyvendindama 2004 m. balandžio 22 d. įstatymo 11 straipsnio 1 dalyje nurodytas kompetentingos institucijos funkcijas, koordinuoja, prižiūri ir užtikrina finansinių sankcijų įgyvendinimą Lietuvoje.
34      Savo iniciatyva arba užsienio valstybių kompetentingų institucijų, Lietuvos Respublikos finansų įstaigų ar kitų subjektų pateiktos informacijos pagrindu pagal tarptautines sankcijas reglamentuojančiuose dokumentuose nustatytus kriterijus nustačiusi, kad juridinis asmuo ar kita organizacija, neturinti juridinio asmens statuso, nuosavybės teise priklauso arba yra kontroliuojama subjekto, kuriam taikomos sankcijos, FNTT priima įsakymą, kuriuo nustatoma, kad finansinės sankcijos turi būti taikomos ir tam nuosavybės teise priklausomam ar kontroliuojamam juridiniam asmeniui ar kitai organizacijai, neturinčiai juridinio asmens statuso.
35      Priimtų įsakymų pagrindu sudarytas arba atnaujintas juridinių asmenų ar kitų organizacijų, neturinčių juridinio asmens statuso, kurios nuosavybės teise priklauso arba yra kontroliuojamos subjekto, kuriam taikomos sankcijos, ir kurioms nėra paskirta laikinojo administratoriaus, sąrašas per 2 darbo dienas nuo atitinkamų įsakymų priėmimo viešai paskelbiamas FNTT interneto svetainėje ir pateikiamas valstybės registrų ir valstybės informacinių sistemų tvarkytojams.
36      Be to, FNTT priima sprendimus dėl išimčių taikymo arba leidimų netaikyti apribojimų ir įpareigojimų, nustatytų tarptautinių sankcijų teisės aktuose, suteikimo.
Pagrindinė byla ir prejudiciniai klausimai
37      EM System priklauso kelios banko sąskaitos SEB banke ir „Citadele banka“ Lietuvos filiale.
38      2020 m. gruodžio 18 d. abi banko įstaigos, kurios yra atsakovės pagrindinėje byloje, įšaldė šiose banko sąskaitose turimas lėšas, motyvuodamos tuo, kad 2020 m. gruodžio 17 d. A. V. S. (toliau – į sąrašą įtrauktas akcininkas), kuriam priklauso 50 % EM System akcijų, buvo įtrauktas į sąrašą, pateiktą Reglamento Nr. 765/2006 I priede, iš dalies pakeistame 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2020/2129, kuriuo įgyvendinama Reglamento (EB) Nr. 765/2006 dėl Baltarusijai taikomų ribojamųjų priemonių 8a straipsnio 1 dalis (OL L 426 I, 2020, p. 1) (toliau – iš dalies pakeistas I priedas).
39      2021 m. lapkričio 30 d. EM System pareiškė ieškinį Vilniaus miesto apylinkės teisme, siekdama, kad atsakovės pagrindinėje byloje būtų įpareigotos vykdyti sutartinius įsipareigojimus ir atitinkamai panaikinti šiose banko sąskaitose esančių lėšų įšaldymą.
40      2023 m. sausio 25 d. sprendimu pirmosios instancijos teismas atmetė ieškinį, motyvuodamas tuo, kad pagal 2015 m. birželio 24 d. Tarybos dokumento „[Europos Sąjungos] ribojamųjų priemonių veiksmingo įgyvendinimo geriausia praktika“ (2022 m. birželio 27 d. redakcija) 63 punktą ir 2018 m. Tarybos gairių 55b punktą vienas iš kriterijų, į kuriuos reikia atsižvelgti vertinant, ar juridinis asmuo arba subjektas yra kontroliuojamas kito asmens ar subjekto, vienvaldiškai arba susitarus su kitu akcininku ar kita trečiąja šalimi, yra turėjimas teisės arba naudojimasis įgaliojimais skirti arba pašalinti tokio juridinio asmens ar subjekto administracinio, valdymo ar priežiūros organo narių daugumą. Kadangi nagrinėjamu atveju pagal EM System įstatus jos akcininkai, t. y. į sąrašą įtrauktas akcininkas ir I. S., turi po 50 % bendrovės akcijų ir jos vadovybė negali būti skirta be vieno ar kito akcininko sprendimo, pirmosios instancijos teismas nusprendė, kad EM System lėšos yra kontroliuojamos asmens, kuris įtrauktas į iš dalies pakeisto I priedo sąrašą, todėl pagal Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalį jo lėšos turi būti įšaldytos.
41      EM System apskundė tą sprendimą Vilniaus apygardos teismui, šis 2023 m. gegužės 23 d. nutartimi apeliacinį skundą atmetė. To teismo nuomone, pirmosios instancijos teismas pagrįstai nusprendė, kad aplinkybė, jog į sąrašą įtrauktam akcininkui priklauso 50 % EM System akcijų, leidžia konstatuoti, kad jis buvo jos savininkas, todėl šios bendrovės lėšos buvo kontroliuojamos asmens, kuris įtrauktas į iš dalies pakeisto I priedo sąrašą.
42      EM System dėl šios nutarties pateikė kasacinį skundą Lietuvos Aukščiausiajam Teismui, kuris yra prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas. Šis pirmiausia pažymi, kad 2022 m. spalio 14 d. FNTT direktoriaus įsakymu EM System buvo įtraukta į sąrašą subjektų, turinčių sąsajų su asmenimis, kuriems taikomos sankcijos, ir kad ši bendrovė Vilniaus apygardos administraciniam teismui pateikė skundą dėl šio įsakymo panaikinimo, kuris vis dar nagrinėjamas.
43      Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas mano, kad siekiant nustatyti, ar juridinio asmens ar subjekto lėšos turi būti įšaldytos pagal Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalį, reikia patikrinti, ar šis juridinis asmuo arba subjektas nuosavybės teise priklauso arba yra kontroliuojamas asmens ar subjekto, kuriam taikomos sankcijos.
44      Šiuo klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas pažymi, kad 2020 m. gruodžio 18 d., t. y. tą dieną, kai atsakovės pagrindinėje byloje įšaldė EM System banko sąskaitas, Reglamente Nr. 765/2006 nebuvo apibrėžti kriterijai, į kuriuos reikia atsižvelgti vertinant, ar juridinis asmuo ar subjektas nuosavybės teise priklauso arba yra kontroliuojamas kito asmens ar subjekto. Teismas patikslina, kad 2018 m. Tarybos gairių, taikytinų šios bylos aplinkybėms, 55a punkte buvo nustatyta, kad „daugiau nei 50 % nuosavybės teisių į subjektą arba daugumos dalies akcijų jame turėjimas“ laikytinas kriterijumi, į kurį reikia atsižvelgti vertinant, ar juridinis asmuo arba subjektas nuosavybės teise priklauso kitam asmeniui ar subjektui. Be to, 55a punkte esančioje išnašoje pateikiama nuoroda į Reglamentą Nr. 2580/2001. Tame reglamente apibrėžta, kad „juridinio asmens, grupės ar susivienijimo valdymas“ – tai 50 % ar daugiau juridinio asmens, grupės ar susivienijimo savininko teisių arba daugumos dalies akcijų jame ar joje turėjimas“. Šis kriterijus analogiškai suformuluotas 2015 m. birželio 24 d. Tarybos dokumente „[Europos Sąjungos] ribojamųjų priemonių veiksmingo įgyvendinimo geriausia praktika“ (2022 m. birželio 27 d. redakcija).
45      Tokiomis aplinkybėmis minėtas teismas nurodo, kad jam sunku nustatyti kriterijus, kuriais remiantis būtų galima laikyti, kad juridinis asmuo, kaip antai
EM System, nuosavybės teise priklauso arba yra kontroliuojamas asmens ar subjekto, įtraukto į šio reglamento I priede pateiktą sąrašą. Jam konkrečiai kyla klausimas, ar tai, kad į šio reglamento I priede pateiktą sąrašą įtrauktam asmeniui priklauso lygiai 50 % bendrovės akcijų, turi būti laikoma prezumpcija, kad šiam asmeniui nuosavybės teise priklauso ši bendrovė ar jis ją kontroliuoja, ir, jei taip, ar reikia preziumuoti, kad tos bendrovės lėšas turi nuosavybės teise, valdo arba kontroliuoja tas asmuo.
46      Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui taip pat kyla klausimas, ar tokia prezumpcija gali būti paneigta tokioje byloje, kaip pagrindinė byla, kai atitinkama bendrovė nacionalinio teismo prašo įpareigoti banko įstaigas įvykdyti sutartinius įsipareigojimus, taigi ir panaikinti jos lėšų įšaldymą, motyvuodama tuo, kad tos lėšos nėra naudojamos į Reglamento Nr. 765/2006 I priede pateiktą sąrašą įtraukto asmens ar jo naudai.
47      Šiomis aplinkybėmis Lietuvos Aukščiausiasis Teismas nutarė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui tokius prejudicinius klausimus:
„1.      Ar Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 ir 2 dalys turi būti aiškinamos taip, kad tuo atveju, kai nustatoma, kad į reglamento I priedą įtrauktas asmuo turi lygiai 50 % bendrovės akcijų, preziumuojama, kad į reglamento I priedą įtrauktam subjektui bendrovės lėšos priklauso nuosavybės teise, yra jo valdomos ar kontroliuojamos?
2.      Ar, nacionalinio teismo procese, tokiame kaip pagrindinėje byloje, kai bendrovė, kurios lėšos buvo įšaldytos dėl to, kad lygiai 50 % tos bendrovės akcijų turi į Reglamento Nr. 765/2006 I priedą įtrauktas asmuo, prašo teismo įpareigoti atsakovus bankus vykdyti banko sąskaitos sutartis, leidžiant tai bendrovei be apribojimų disponuoti banko sąskaitose esančiomis lėšomis, gali būti ginčijamas banko sprendimas įšaldyti jos lėšas remiantis tuo argumentu, kad bendrovės lėšos nėra naudojamos į šio reglamento I priedą įtraukto asmens ar jo naudai?
3.      Jei atsakymas į antrąjį klausimą yra teigiamas, pagal kokius kriterijus tokiame nacionalinio teismo procese turėtų būti vertinama, ar lėšos nėra naudojamos to į Reglamento Nr. 765/2006 I priedą įtraukto asmens ar jo naudai? Ar tokios aplinkybės, kaip antai: 1) bendrovės ir akcininkų turto atskirumas; 2) tai, kad bendrovės vardu veikia direktorius (ne asmuo, įtrauktas į Reglamento I priedą); 3) prieiga prie bendrovės banko sąskaitų yra suteikta tik bendrovės direktoriui, galėtų būti vertinamos kaip paneigiančios bendrovės lėšų naudojimą į reglamento I priedą įtraukto asmens, turinčio lygiai 50 % tos bendrovės akcijų, naudai?“
Dėl prejudicinių klausimų
Dėl pirmojo klausimo
48      Pirmuoju klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės siekia išsiaiškinti, ar Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 ir 2 dalys turi būti aiškinamos taip, kad bendrovės, kuri nėra įtraukta į šio reglamento I priede pateiktą sąrašą, bet kurios lygiai 50 % akcijų priklauso į tą sąrašą įtrauktam asmeniui, banko sąskaitose turimos lėšos pagal šią nuostatą turi būti laikomos priklausančiomis šiam asmeniui, jo nuosavybės teise turimomis, valdomomis arba kontroliuojamomis, todėl turi būti įšaldytos.
49      Pirmiausia reikia pažymėti: kadangi nagrinėjamu atveju atsakovės pagrindinėje byloje įšaldė EM System lėšas pagal Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalį, motyvuodamos tuo, kad šią bendrovę kontroliuoja į sąrašą įtrauktas akcininkas, sprendimui pagrindinėje byloje priimti svarbus tik šios nuostatos išaiškinimas.
50      Pagal Reglamento Nr. 765/2006 1 straipsnio 1 punkto b papunktį šiame reglamente sąvoka „lėšos“ apibrėžiama kaip finansinis turtas ir bet kurios rūšies pelnas, įskaitant, bet neapsiribojant, „indėlius, laikomus finansų įstaigose arba pas kitus subjektus, banko sąskaitų likučius, skolas ir skolinius įsipareigojimus“.
51      Tuo remiantis darytina išvada, kad bendrovės banko sąskaitose turimos lėšos gali būti laikomos „lėšomis“, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalį.
Dėl į Reglamento Nr. 765/2006 I priede pateiktą sąrašą neįtrauktos bendrovės lėšų įšaldymo
52      Siekiant prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui pateikti naudingą atsakymą, pirmiausia reikia atsakyti į klausimą, ar pagal Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalį gali būti įšaldytos į šio reglamento I priede pateiktą sąrašą neįtrauktos bendrovės lėšos.
53      Pagal suformuotą jurisprudenciją aiškinant Sąjungos teisės nuostatą reikia atsižvelgti ne tik į jos tekstą, bet ir į kontekstą ir teisės akto, kuriame ji įtvirtinta, tikslus (1982 m. spalio 6 d. Sprendimo Cilfit ir kt., 283/81, EU:C:1982:335, 20 punktas ir 2025 m. rugsėjo 4 d. Sprendimo Kwizda Pharma II, C‑451/24, EU:C:2025:663, 55 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
54      Iš Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalies matyti, kad „[į]šaldomos visos I priede išvardytiems fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams ir institucijoms priklausančios, jų nuosavybės teise turimos, valdomos arba kontroliuojamos lėšos ir ekonominiai ištekliai“.
55      Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalies tekste nėra nieko, kas rodytų, kad lėšų ir ekonominių išteklių turėjimas nuosavybės teise, valdymas ar kontrolė būtinai turi būti tiesioginiai ir kad į ją nepatenka situacijos, kai toks turėjimas, valdymas ar kontrolė yra netiesioginiai, visų pirma per juridinį asmenį, subjektą ar instituciją arba juridinių asmenų, subjektų ar institucijų grandinę, ir kad pastarieji būtinai turi būti įtraukti į šio reglamento I priede pateiktą sąrašą.
56      Priešingai, iš šios nuostatos teksto galima daryti išvadą, kad ji apima įvairius į šio reglamento I priede pateiktą sąrašą įtraukto asmens, subjekto arba institucijos teisinius santykius, susijusius su atitinkamomis lėšomis ir ekonominiais ištekliais: nuo plačiausių, t. y. nuosavybės, iki situacijų, kai asmuo, subjektas ar institucija gali tiesiogiai ar netiesiogiai vykdyti faktinę tų lėšų ar išteklių kontrolę.
57      Taigi iš pažodinio Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalies aiškinimo matyti, kad pagal šią nuostatą lėšų įšaldymas taip pat taikomas į minėtą sąrašą neįtrauktos bendrovės lėšoms ir ekonominiams ištekliams, jeigu juos turi nuosavybės teise, valdo, ar kontroliuoja į šį sąrašą įtrauktas asmuo, subjektas arba institucija.
58      Dėl Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalies konteksto reikia pažymėti, kad šio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje nurodyta, jog šio reglamento I priede „taip pat išvardijami fiziniai ar juridiniai asmenys, subjektai ir institucijos, kurie, remiantis [Sprendimo 2012/642] 4 straipsnio 1 dalies b punktu, Tarybos įvardyti kaip tie, kuriems palankus A. Lukašenkos režimas ar kurie jį remia, ir jiems nuosavybės teise priklausantys arba jų kontroliuojami juridiniai asmenys, subjektai ir institucijos“.
59      Kadangi priemonėmis, kurias Taryba priėmė remdamasi SESV 215 straipsniu, siekiama Sąjungos teisėje įgyvendinti Sprendimą 2012/642, Reglamentas Nr. 765/2006 turi būti aiškinamas kuo labiau atsižvelgiant į tą sprendimą.
60      Minėto sprendimo 4 straipsnio 1 dalies b punkte numatyta, kad „[į]šaldomos visos lėšos ir ekonominiai ištekliai, kurie nuosavybės teise priklauso, kuriuos turi, valdo ar kontroliuoja [to paties sprendimo] priede išvardyti <...> fiziniai arba juridiniai asmenys, subjektai ar įstaigos, gaunantys naudą iš [A. Lukašenkos] režimo arba jį remiantys, taip pat jiems nuosavybės teise priklausantys arba jų kontroliuojami juridiniai asmenys, subjektai ar įstaigos“.
61      Reikia konstatuoti, kad šiomis nuostatomis lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymas pagal Sprendimą 2012/642 ir Reglamentą Nr. 765/2006 tiesiogiai susiejamas su asmenų, subjektų ar įstaigų įtraukimu į to sprendimo ir reglamento prieduose pateiktus sąrašus.
62      Toks ryšys galėtų būti argumentas už tokį Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalies aiškinimą, kad pagal šią nuostatą taikant lėšų įšaldymo priemonę reikalaujama juridinius asmenis, subjektus ar institucijas, kuriems taikoma ši priemonė ir kurie nuosavybės teise priklauso ar yra kontroliuojami į šio reglamento I priede pateiktą sąrašą įtraukto asmens, taip pat įtraukti į šį sąrašą. Be to, iš Reglamento Nr. 765/2006 8a straipsnio teksto aiškinimo galėtų išplaukti, kad lėšų įšaldymo priemonė pagal šią nuostatą gali būti taikoma tik juridiniams asmenims, subjektams ar institucijoms, kurie patys yra įtraukti į šio reglamento I priede pateiktą sąrašą. Iš tiesų šiame 8a straipsnyje numatyta, kad, jei Taryba nusprendžia fiziniam ar juridiniam asmeniui, subjektui ar institucijai taikyti šio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nurodytas priemones, ji atitinkamai iš dalies pakeičia minėto reglamento I priedą.
63      Vis dėlto reikia pabrėžti, kad Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalies aiškinimas, kad pagal šią nuostatą ketinant taikyti lėšų įšaldymo priemonę būtina juridinius asmenis, subjektus ar institucijas, kuriems ši priemonė skirta ir kurie nuosavybės teise priklauso ar yra kontroliuojami į šio reglamento I priede pateiktą sąrašą įtraukto asmens, įtraukti į šį sąrašą, galėtų pakenkti Reglamentu Nr. 765/2006 nustatytos ribojamųjų priemonių sistemos veiksmingumui.
64      Tokiu atveju norėdama taikyti lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymo priemonę pagal Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalį Taryba turėtų kiekvienu konkrečiu atveju įvertinti, ar tenkinami kriterijai pagal kuriuos juridinis asmuo, subjektas ar institucija laikytinas valdomu ar kontroliuojamu į šio reglamento I priede pateiktą sąrašą įtraukto asmens, ir, jei taip, ar tas juridinis asmuo, subjektas arba institucija į tą sąrašą įtrauktas pagrįstai. Tačiau tai įvertinti gali būti ypač sudėtinga, nes reikėtų surinkti ir išanalizuoti informaciją ir įrodymus, susijusius visų pirma su į minėtą sąrašą įtraukto asmens dalyvavimu valdant minėto juridinio asmens, subjekto ar institucijos kapitalą ir turimo kapitalo dydžiu.
65      Pagal Teisingumo Teismo jurisprudenciją Sąjungos teisės nuostatos aiškinimu neturi būti panaikintas aiškaus ir tikslaus šios nuostatos teksto veiksmingumas (2023 m. lapkričio 23 d. Sprendimo Ministarstvo financija, C‑682/22, EU:C:2023:920, 31 ir 32 punktai ir juose nurodyta jurisprudencija).
66      Kaip konstatuota šio sprendimo 57 punkte, iš Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalies teksto matyti, kad pagal šią nuostatą lėšų įšaldymas taip pat taikomas į šio reglamento priede esantį sąrašą neįtrauktos bendrovės lėšoms ir ekonominiams ištekliams, jeigu tas lėšas ir tuos ekonominius išteklius turi nuosavybės teise, valdo ar kontroliuoja į šį sąrašą įtrauktas asmuo, subjektas ar institucija.
67      Be to, reikia pažymėti, kad iš 2018 m. Geriausios praktikos dokumento 35 punkto matyti, kad „[i]š esmės, įšaldymas neturėtų daryti poveikio lėšoms ir ekonominiams ištekliams, kurie nėra į sąrašą įtrauktų asmenų ir subjektų nuosavybė, jiems nepriklauso, nėra jų valdomi ar kontroliuojami“ ir kad, pavyzdžiui, jis netaikomas į sąrašą neįtraukto subjekto, turinčio atskirą nuo į sąrašą įtraukto asmens ar subjekto juridinio asmens statusą, lėšoms ir ekonominiams ištekliams, „išskyrus atvejus, kai jie yra kontroliuojami arba valdomi į sąrašo įtraukto asmens ar subjekto“. Šiame 35 punkte patikslinama: „[t]ačiau vis dėlto įšaldymas praktiškai taikomas visoms lėšoms ir ekonominiams ištekliams, kurie nuosavybės teise bendrai priklauso į sąrašą įtrauktam asmeniui arba subjektui ir į sąrašą neįtrauktam asmeniui arba subjektui“.
68      Šios nuostatos atspindi šio sprendimo 57 punkte pateiktą pažodinį Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalies aiškinimą, pagal kurį šioje nuostatoje numatytas lėšų įšaldymas taikomas ne tik į šio reglamento I priede pateiktą sąrašą įtrauktiems asmenims ir subjektams, bet ir šiame sąraše konkrečiai nenurodytiems asmenims ir subjektams, jeigu jų lėšas ir ekonominius išteklius taip pat turi nuosavybės teise, valdo ar kontroliuoja į minėtą sąrašą įtrauktas asmuo.
69      Be to, reikia pažymėti, kad tokį aiškinimą patvirtina Sąjungos teisinio reglamentavimo, kuriam priklauso minėta nuostata, tikslas.
70      Iš Sprendimo 2012/642 5–8 konstatuojamųjų dalių ir Reglamento Nr. 765/2006 2–4 konstatuojamųjų dalių matyti, kad ribojamosios priemonės, kaip antai šio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje numatytas lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymas, buvo nustatytos dėl to, kad Baltarusijoje nepagerėjo padėtis demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės srityse. Šių priemonių tikslas – padidinti spaudimą A. Lukašenkos režimui ir priversti jį keisti savo elgesį, todėl į atitinkamą sąrašą įtrauktų asmenų ratas buvo laipsniškai išplėstas, kad taip pat apimtų asmenis ir subjektus, kurie gauna naudos iš Baltarusijos režimo arba jį remia, ir šiems asmenims ar subjektams nuosavybės teise priklausančius ar jų kontroliuojamus subjektus.
71      Norint pasiekti Reglamente Nr. 765/2006 numatytų ribojamųjų priemonių tikslą, būtina užtikrinti tiek netikėtumo efektą, tiek greitą šių priemonių taikymą, kad nebūtų galima lengvai pasinaudoti spragomis, dėl kurių minėtos priemonės taptų neveiksmingos.
72      Taigi Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalį reikia aiškinti taip, kad pagal šią nuostatą lėšų įšaldymas neapsiriboja tik lėšomis ir ekonominiais ištekliais, priklausančiais į šio reglamento I priede pateiktą sąrašą įtrauktiems asmenims, subjektams ar institucijoms.
73      Vadinasi, Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalyje nurodytas žodžių junginys „jų nuosavybės teise turimos, valdomos ar kontroliuojamos lėšos ir ekonominiai ištekliai“, turi būti aiškinamas kaip apimantis juridinio asmens, subjekto ar institucijos, kurie patys nėra įtraukti į šio reglamento I priede pateiktą sąrašą, lėšas, jeigu šis juridinis asmuo, subjektas ar institucija yra valdomi ar kontroliuojami į sąrašą įtraukto asmens, subjekto ar institucijos.
Dėl į Reglamento Nr. 765/2006 I priede pateiktą sąrašą neįtrauktos bendrovės, kurios 50 % akcijų priklauso į šį sąrašą įtrauktam asmeniui, lėšų įšaldymo
74      Siekiant pateikti prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui atsakymą, kuris būtų naudingas sprendimui pagrindinėje byloje priimti, toliau reikia nustatyti, ar Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalis turi būti aiškinama taip, kad lėšos, priklausančios bendrovei, kurios lygiai 50 % akcijų priklauso į Reglamento Nr. 765/2006 I priede pateiktą sąrašą įtrauktam asmeniui, turi būti laikomos šio asmens nuosavybės teise turimomis arba jo kontroliuojamomis lėšomis, todėl turi būti įšaldytos.
75      Pirmiausia reikia pažymėti, kad Reglamente Nr. 765/2006 neapibrėžtos sąvokos „valdymas“ ir „kontrolė“, kurią vykdo juridinis asmuo, subjektas ar institucija, kaip tai suprantama pagal šio reglamento 2 straipsnio 1 dalį, ir kad šioje nuostatoje nėra jokios nuorodos į finansinio dalyvavimo bendrovės kapitale dydį, pavyzdžiui, nurodant procentinę dalį. Šios sąvokos nėra apibrėžtos ir šį reglamentą įgyvendinančiame reglamente.
76      Šiomis aplinkybėmis reikia priminti, kad, kaip matyti iš šio sprendimo 70 punkto, ribojamųjų priemonių, kaip antai Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalyje numatyto lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymo, tikslas yra padidinti spaudimą A. Lukašenkos režimui ir priversti jį keisti savo elgesį, todėl į atitinkamus sąrašus laipsniškai buvo įtraukiama vis daugiau asmenų, kad šie sąrašai taip pat apimtų asmenis ir subjektus, kurie gauna naudos iš Baltarusijos režimo ar jį remia, ir subjektus, kurie valdomi arba kontroliuojami šių asmenų ar subjektų.
77      Iš Teisingumo Teismo jurisprudencijos matyti, kad siekiant ribojamųjų priemonių tikslo ne tik teisėta, bet ir būtina sąvokas „lėšų įšaldymas“ ir „ekonominių išteklių įšaldymas“ aiškinti plačiai, nes reikia užkirsti kelią bet kokiam įšaldyto turto naudojimui, leidžiančiam apeiti aptariamus reglamentus ir išnaudoti ribojamųjų priemonių sistemos spragas (pagal analogiją žr. 2021 m. lapkričio 11 d. Sprendimo Bank Sepah, C‑340/20, EU:C:2021:903, 56 punktą).
78      Dėl tų pačių priežasčių sąvokas „valdymas“ ir „kontrolė“, vykdoma juridinio asmens, subjekto ar institucijos, kaip tai suprantama pagal Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalį, būtina aiškinti plačiai.
79      Iš šio sprendimo 71 punkto matyti, kad, siekiant įgyvendinti Reglamente Nr. 765/2006 numatytų ribojamųjų priemonių tikslą, būtina tas priemones – siekiant išvengti, kad jos bus apeitos, – taikyti kuo platesniam asmenų, grupių ar subjektų ratui.
80      Taigi, kaip savo išvados 75 punkte iš esmės pažymėjo generalinė advokatė, aiškinant šio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje vartojamas sąvokas „valdymas“ ir „kontrolė“ reikia atsižvelgti ir į tiesioginius, ir į netiesioginius būdus daryti įtaką su į sąrašą įtrauktu asmeniu susijusio asmens, subjekto ar institucijos lėšų ir ekonominių išteklių naudojimui.
81      Priešingu atveju šis tikslas nebūtų pasiektas. Iš tiesų, jeigu būtų naudojamos daugiau ar mažiau sudėtingos teisinės konstrukcijos ar kiti mechanizmai, į šio reglamento I priedą įtraukti asmenys galėtų išvengti veiksmingo lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymo taikymo.
82      Be to, norint pasiekti minėtą į tikslą, būtina užtikrinti tiek netikėtumo efektą, tiek greitą šių priemonių taikymą.
83      Vėluojant įgyvendinti ribojamąsias priemones kyla rizika, kad atitinkamo asmens, kuriam ketinama taikyti šias priemones, turtas pradings. Todėl labai svarbu užtikrinti, kad visi už Reglamento Nr. 765/2006 įgyvendinimą atsakingi subjektai galėtų kuo greičiau priimti sprendimą dėl lėšų ir ekonominių išteklių, kuriems taikomos šios priemonės, įšaldymo.
84      Šiuo tikslu reikia remtis aiškiais kriterijais ir, kaip savo išvados 79 punkte pažymėjo generalinė advokatė, daryti tam tikras prielaidas dėl atitinkamų juridinių asmenų vidaus sprendimų priėmimo struktūros.
85      Tokių prielaidų ir aiškių kriterijų taikymas siekiant nustatyti, ar juridinis asmuo ar subjektas yra valdomas arba kontroliuojamas į Reglamento Nr. 765/2006 I priede pateiktą sąrašą įtraukto asmens, palengvina lėšų ar ekonominių išteklių, kuriuos reikia įšaldyti, identifikavimą, dėl to tampa sunkiau sukurti sudėtingus ribojamųjų priemonių apėjimo mechanizmus, galima užkirsti kelią lėšų nutekėjimui ir taip užtikrinti veiksmingą ribojamųjų priemonių įgyvendinimą.
86      Kalbant apie šiuo atžvilgiu svarbius kriterijus, pažymėtina, kad iš 2018 m. Geriausios praktikos dokumento 34 punkto matyti, kad „valdymas arba kontroliavimas turėtų būti suprantami kaip apimantys visas situacijas, kai nuosavybės teisės neturintis į sąrašą įtrauktas asmuo arba subjektas gali teisėtai naudotis lėšomis ar ekonominiais ištekliais, kurie nėra jo nuosavybė, arba juos perduoti be būtinybės gauti išankstinį teisėto savininko patvirtinimą“.
87      Be to, iš 2018 m. Tarybos gairių 55b punkto matyti, kad kriterijai, į kuriuos reikia atsižvelgti vertinant, ar juridinis asmuo arba subjektas yra kontroliuojamas kito asmens ar subjekto, vienvaldiškai ar susitarus su kitu akcininku ar kita trečiąja šalimi, galėtų būti, inter alia, turėjimas teisės arba naudojimasis įgaliojimais skirti arba atšaukti tokio juridinio asmens ar subjekto administracinio, valdymo ar priežiūros organo narių daugumą, turėjimas teisės daryti vyraujančią įtaką juridiniam asmeniui ar subjektui ar dar turėjimas teisės disponuoti visu juridinio asmens arba subjekto turtu ar jo dalimi.
88      Šiame 55b punkte numatyta, kad, jei tenkinamas kuris nors iš šių kriterijų, laikoma, kad tas juridinis asmuo arba subjektas yra kontroliuojamas kito asmens arba subjekto, nebent kiekvienu konkrečiu atveju gali būti nustatyta, kad yra priešingai. To paties punkto išnašoje nurodoma, kad šie kriterijai grindžiami Reglamente Nr. 2580/2001, konkrečiai susijusiame su terorizmu, pateikta apibrėžtimi. Šio reglamento 1 straipsnio 6 punkte apibrėžiant žodžių junginį „juridinio asmens, grupės ar susivienijimo kontroliavimas“ pakartojami tie patys kriterijai kaip ir minėtame 55b punkte.
89      Iš to, kas išdėstyta, matyti, kad siekiant nustatyti, ar asmuo ar subjektas valdo arba kontroliuoja kitą juridinį asmenį, subjektą ar instituciją ir atitinkamai jų lėšas ir ekonominius išteklius, tarp reikšmingų kriterijų yra galimybė disponuoti tomis lėšomis ar ekonominiais ištekliais ar juos pervesti arba, kalbant bendriau, galimybė daryti lemiamą įtaką juridiniam asmeniui, subjektui ar institucijai, be kita ko, turint teisę ar įgaliojimus skirti arba atšaukti daugumą jų administracinių, valdymo ar priežiūros organų narių.
90      Kaip savo išvados 81 punkte pažymėjo generalinė advokatė, nors tokie įgaliojimai daryti lemiamą įtaką juridiniam asmeniui ar subjektui gali egzistuoti ir turint mažiau nei 50 % bendrovės kapitalo, vis dėlto, kai asmuo turi 50 % bendrovės akcijų, jis paprastai gali diktuoti tam tikrus šios bendrovės sprendimus arba užkirsti kelią jų priėmimui, arba bent jau užtikrinti, kad minėtos bendrovės reikalai būtų tvarkomi pagal jo valią.
91      Taigi reikia daryti prielaidą, kad turint lygiai 50 % bendrovės akcijų galima kontroliuoti ne tik šią bendrovę, bet ir jos lėšas bei ekonominius išteklius.
92      Tokį aiškinimą atspindi 2018 m. Tarybos gairių 55a punktas, kuriame nurodyta, kad kriterijus, į kurį reikia atsižvelgti vertinant, ar juridinis asmuo arba subjektas nuosavybės teise priklauso kitam asmeniui ar subjektui, yra daugiau kaip 50 % nuosavybės teisių į subjektą arba daugumos dalies akcijų jame turėjimas. Jeigu šis kriterijus tenkinamas, laikoma, kad juridinis asmuo ar subjektas nuosavybės teise priklauso kitam asmeniui ar subjektui. Šio 55a punkto išnašoje taip pat patikslinta, kad šis kriterijus apibrėžtas Reglamente Nr. 2581/2001. Šio reglamento 1 straipsnio 5 punkte „juridinio asmens, grupės ar susivienijimo valdymas“ apibrėžiamas kaip „50 % ar daugiau juridinio asmens, grupės ar susivienijimo savininko teisių arba daugumos dalies akcijų jame ar joje turėjimas“.
93      Atsižvelgiant į visa tai, kas išdėstyta, į pirmąjį klausimą reikia atsakyti: Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalis turi būti aiškinama taip, kad bendrovės, kuri nėra įtraukta į šio reglamento I priede pateiktą sąrašą, bet kurios lygiai 50 % akcijų priklauso į tą sąrašą įtrauktam asmeniui, banko sąskaitose turimos lėšos pagal šią nuostatą turi būti laikomos šio asmens valdomomis ar kontroliuojamomis lėšomis, todėl turi būti įšaldytos.
Dėl antrojo ir trečiojo klausimų
94      Iš prašymo priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad antrajame ir trečiajame klausimuose prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas remiasi prielaida, kad jeigu lėšos ir ekonominiai ištekliai, priklausantys į Reglamento Nr. 765/2006 I priede pateiktą sąrašą neįtrauktai bendrovei, atitinka kriterijus, pagal kuriuos galima laikyti, kad jie yra valdomi ar kontroliuojami į šį sąrašą įtraukto asmens, todėl yra įšaldyti pagal šio reglamento 2 straipsnio 1 dalį, reikia manyti, kad šio 2 straipsnio 2 dalyje nustatomas draudimas naudoti šias lėšas tik tuo atveju, kai jos naudojamos į tą sąrašą įtraukto asmens arba jo naudai.
95      Šiuo klausimu reikia priminti, kad pagal Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 2 dalį šio reglamento I priede išvardytiems fiziniams ar juridiniams asmenims, subjektams ar institucijoms arba jų naudai draudžiama tiesiogiai ar netiesiogiai leisti naudotis lėšomis ar ekonominiais ištekliais.
96      Kaip savo išvados 106 punkte pažymėjo generalinė advokatė, Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalyje numatytas lėšų įšaldymas yra savarankiškas įpareigojimas, atskiras nuo šio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje nustatyto draudimo.
97      Taigi svarbu nepainioti Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 2 dalyje įtvirtinto draudimo tiesiogiai ar netiesiogiai leisti naudoti lėšas ir ekonominius išteklius į šio reglamento I priede pateiktą sąrašą įtrauktiems asmenims arba jų naudai išimčių su asmens galimybe užginčyti sprendimą, kuriuo pagal to reglamento 2 straipsnio 1 dalį buvo įšaldytos jo lėšos ar ekonominiai ištekliai arba jo valdomos ar kontroliuojamos lėšos arba ekonominiai ištekliai.
98      Tokiomis aplinkybėmis reikia konstatuoti, kad antruoju ir trečiuoju klausimais prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės siekia išsiaiškinti, ar Sąjungos teisė turi būti aiškinama taip, kad į Reglamento Nr. 765/2006 I priede pateiktą sąrašą neįtraukta bendrovė, kurios lėšas banko įstaigos įšaldė pagal to reglamento 2 straipsnio 1 dalį, motyvuodamos tuo, kad šios lėšos laikytinos į šį sąrašą įtraukto asmens valdomomis ar kontroliuojamomis lėšomis, gali ginčyti šią lėšų įšaldymo priemonę ir prireikus pasiekti, kad ji būtų panaikinta.
99      Svarbu pažymėti, kad Reglamente Nr. 765/2006 nėra nuostatų, reglamentuojančių procedūrą, pagal kurią į šio reglamento I priede pateiktą sąrašą neįtraukta bendrovė gali ginčyti privataus subjekto pagal minėto reglamento 2 straipsnio 1 dalį taikomą jos lėšų įšaldymo priemonę.
100    Reglamento Nr. 765/2006 3, 4a ir 4b straipsniuose numatyta galimybė asmenims, kuriems pagal šio reglamento 2 straipsnio 1 dalį taikoma lėšų įšaldymo priemonė, pasinaudoti šios priemonės išimtimi arba nuo jos nukrypti leidžiančia nuostata, kurios taikomos tik konkrečiais atvejais ir visada tam reikia gauti kompetentingos nacionalinės institucijos leidimą. Vis dėlto šios išimtys ir nukrypti leidžiančios nuostatos nesusijusios su situacija, kai asmuo, kuriam taikoma tokia priemonė, ginčija motyvus, kuriais ši priemonė grindžiama, visų pirma tai, kad nagrinėjamas lėšas valdo arba kontroliuoja į minėto reglamento I priede pateiktą sąrašą įtrauktas asmuo.
101    Neginčijama, kad, kai asmuo, kurio lėšos įšaldytos pagal Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalį, yra įtrauktas į šio reglamento I priede pateiktą sąrašą, jis gali ginčyti sprendimą, kuriuo grindžiama jo lėšų įšaldymo priemonė, Europos Sąjungos Bendrajame Teisme pagal SESV 256 ir 263 straipsnius pareikšdamas ieškinį dėl Tarybos sprendimo įtraukti jį į šį sąrašą panaikinimo.
102    Be to, nustatydama ribojamąsias priemones Taryba privalo laikytis gero administravimo principo, įtvirtinto Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 41 straipsnyje; šis principas apima, be kita ko, administracijos pareigą motyvuoti savo sprendimus.
103    Šiuo klausimu Teisingumo Teismas yra nusprendęs: kadangi suinteresuotasis asmuo neturi teisės būti išklausytas prieš priimant pradinį sprendimą įtraukti jį į asmenų, subjektų ar grupių, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašus (pavyzdžiui, į iš dalies pakeistame I priede pateiktą sąrašą), pareigos motyvuoti laikymasis yra dar svarbesnis, nes jis yra vienintelė garantija, leidžianti suinteresuotajam asmeniui bent po šio sprendimo priėmimo veiksmingai pasinaudoti turimomis teisių gynimo priemonėmis, kad užginčytų minėto sprendimo teisėtumą. Iš to išplaukia, kad Taryba iš principo privalo informuoti asmenį, grupę ar subjektą, kuriam taikomos ribojamosios priemonės, apie specifines ir konkrečias priežastis, dėl kurių mano, kad šios priemonės turėjo būti priimtos. Taigi ji turi nurodyti faktines ir teisines aplinkybes, nuo kurių priklauso atitinkamų ekonominių priemonių teisinis pagrindimas, ir argumentus, dėl kurių nusprendė jas priimti (2012 m. lapkričio 15 d. Sprendimo Taryba / Bamba, C‑417/11 P, EU:C:2012:718, 51 ir 52 punktai).
104    Taigi, net jeigu ribojamoji priemonė, kad nebūtų pakenkta jos veiksmingumui, dėl savo pobūdžio turi turėti netikėtumo efektą ir būti taikoma nedelsiant, siekiant paisyti teisės į gynybą reikia, pirma, kad kompetentinga Sąjungos institucija informuotų atitinkamą asmenį ar subjektą apie prieš jį surinktus motyvus ir įrodymus ir leistų jam pasinaudoti teise būti išklausytam priimant sprendimą arba iškart po to, kai sprendimas buvo priimtas, ir, antra, kad ši institucija suinteresuotojo asmens prašymu per protingą terminą leistų susipažinti su nekonfidencialiais administraciniais dokumentais (2011 m. gruodžio 21 d. Sprendimo Prancūzija / People’s Mojahedin Organization of Iran, C‑27/09 P, EU:C:2011:853, 61 punktas ir 2013 m. liepos 18 d. Sprendimo Komisija ir kt. / Kadi, C‑584/10 P, C‑593/10 P ir C‑595/10 P, EU:C:2013:518, 98–100, 111 ir 112 punktai).
105    Darytina išvada, kad jei asmuo, kurio lėšos įšaldytos pagal Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalį, yra įtrauktas į šio reglamento I priede pateiktą sąrašą, jis gali Taryboje, o vėliau prireikus Europos Sąjungos Bendrajame Teisme, ginčyti sprendimą, kuriuo remiantis jam taikyta lėšų įšaldymo priemonė, taigi ir motyvus, kuriais ji grindžiama. Be to, jis turi tam tikras garantijas, kiek tai susiję visų pirma su jo teisės į gynybą paisymu, atsižvelgiant į šio sprendimo 101 punkte nurodytas išlygas.
106    Vis dėlto pagal Chartijos 47 straipsnį ir ESS 19 straipsnio 1 dalį juridinis asmuo, subjektas ar institucija, kurie nėra įtraukti į Reglamento Nr. 765/2006 I priede pateiktą sąrašą, bet kurių lėšos buvo įšaldytos pagal šio reglamento 2 straipsnio 1 dalį motyvuojant tuo, kad juos kontroliuoja ar valdo į šį sąrašą įtrauktas asmuo, siekiant užtikrinti jų teisę į veiksmingą teisminę gynybą, turi galėti ginčyti šią lėšų įšaldymo priemonę nacionalinėse institucijose, o vėliau prireikus – kompetentinguose nacionaliniuose teismuose, ir būti užtikrinti, kad bus paisoma jų teisės į gynybą. Į sąrašą įtrauktas asmuo, kurio valdomos ar kontroliuojamos lėšos buvo įšaldytos pagal tą nuostatą, taip pat turi turėti tokią galimybę ginčyti šią priemonę.
107    Pirma, šiuo klausimu reikia pažymėti, kad administracijos pareiga motyvuoti savo sprendimus numatyta, be kita ko, Reglamento Nr. 765/2006 8a straipsnyje. Taigi į šio reglamento I priede pateiktą sąrašą neįtrauktas asmuo, subjektas ar institucija turi būti informuoti apie motyvus, dėl kurių jų lėšos buvo įšaldytos, be kita ko, nagrinėjamu atveju – apie priežastis, dėl kurių atsakovės pagrindinėje byloje manė, kad EM System turėtų būti laikoma valdoma ar kontroliuojama į minėtą sąrašą įtraukto asmens, subjekto ar institucijos, kaip tai suprantama pagal šio reglamento 2 straipsnio 1 dalį.
108    Nagrinėjamu atveju per posėdį Teisingumo Teisme atsakovės pagrindinėje byloje paaiškino, kad išsiuntė EM System raštus, kuriuose išdėstė lėšų įšaldymo priemonės teisinį pagrindą ir motyvus, ir kad vėliau EM System joms pateikė prašymus pateikti papildomos informacijos, į kuriuos jos atsakė motyvuotai. Lietuvos Respublikos užsienio reikalų ministerija taip pat pateikė savo pastabas dėl šios priemonės. Taigi atrodo, kad atsakovės pagrindinėje byloje laikėsi pareigos motyvuoti, tačiau tai turi patikrinti prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas.
109    Antra, svarbu priminti, kad ESS 19 straipsnio 1 dalyje numatyta, jog valstybės narės numato teisių gynimo priemones, būtinas užtikrinant veiksmingą teisminę gynybą Sąjungos teisei priklausančiose srityse. Be to, Chartijos 47 straipsnio, kuriame dar kartą patvirtintas veiksmingos teisminės gynybos principas, pirmoje pastraipoje reikalaujama, kad kiekvienas asmuo, kurio teisės ir laisvės, garantuojamos Sąjungos teisės, buvo pažeistos, turėtų teisę į veiksmingą jų gynybą teisme šiame 47 straipsnyje nustatytomis sąlygomis (2013 m. liepos 18 d. Sprendimo Komisija ir kt. / Kadi, C‑584/10 P, C‑593/10 P ir C‑595/10 P, EU:C:2013:518, 100 punktas ir 2017 m. kovo 28 d. Sprendimo Rosneft, C‑72/15, EU:C:2017:236, 73 punktas ir jame nurodyta jurisprudencija).
110    Be to, Reglamento Nr. 765/2006 7 straipsnyje nustatyta, kad Komisija ir valstybės narės nedelsdamos praneša viena kitai apie pagal šį reglamentą priimtas priemones ir pateikia viena kitai turimą su šiuo reglamentu susijusią informaciją, visų pirma dėl jo pažeidimų, įgyvendinimo problemų ir nacionalinių teismų priimtų sprendimų.
111    Tuo remiantis darytina išvada, kad valstybės narės privalo nustatyti procedūrą, leidžiančią tiek juridiniams asmenims, subjektams ir institucijoms, kurių lėšos ar ekonominiai ištekliai buvo įšaldyti pagal Reglamento Nr. 765/2006 2 straipsnio 1 dalį motyvuojant tuo, jog laikoma, kad juos valdo ar kontroliuoja į šio reglamento I priede pateiktą sąrašą įtrauktas asmuo, tiek pastarajam asmeniui užginčyti tokią priemonę ir prireikus pasiekti, kad ji būtų panaikinta.
112    Tokia valdymo ar kontrolės prezumpcija atitiks gero administravimo principą ir teisę į veiksmingą teisminę gynybą tik tuo atveju, jeigu yra nuginčijama ir jeigu atitinkamam juridiniam asmeniui, subjektui ar institucijai buvo sudarytos sąlygos paneigti šią prezumpciją įrodant, kad į Reglamento Nr. 765/2006 I priede pateiktą sąrašą įtrauktas asmuo nevaldo ar faktiškai nekontroliuoja jų lėšų ar ekonominių išteklių, visų pirma atsižvelgiant į atitinkamo juridinio asmens, subjekto ar institucijos valdymo struktūrą, įstatus ir veiklos realijas, ir atitinkamai pasiekti, kad būtų panaikintas jų lėšų ar ekonominių išteklių įšaldymas. Tokia teisė nuginčyti valdymo ar kontrolės prezumpciją taip pat turi būti suteikta į minėtą sąrašą įtrauktam asmeniui.
113    Nagrinėjamu atveju Lietuvos teisės aktai buvo iš dalies pakeisti 2022 m.; tada FNTT buvo pavesta koordinuoti, prižiūrėti ir užtikrinti finansinių sankcijų, be kita ko, Reglamente Nr. 765/2006 numatytų ribojamųjų priemonių, įgyvendinimą Lietuvoje.
114    Per posėdį Teisingumo Teisme Lietuvos vyriausybė paaiškino, kad FNTT analizuoja į Reglamento Nr. 765/2006 I priede pateiktą sąrašą įtrauktų asmenų ir subjektų ir jų valdomų ar kontroliuojamų asmenų ir subjektų sąsajas ir, remdamasi šiame reglamente ir 2018 m. Geriausios praktikos dokumente numatytais kriterijais, sudaro juridinių asmenų ir subjektų, valdomų ar kontroliuojamų į šį sąrašą įrašyto asmens, sąrašą. Šis sąrašas sudaromas ir iš dalies keičiamas priimant įsakymus, kuriuose numatyta, kad ribojamosios priemonės taip pat turi būti taikomos asmenims, kurie valdomi į Reglamento Nr. 765/2006 I priede pateiktą sąrašą įtrauktų asmenų ar yra jų kontroliuojami. Lietuvos vyriausybė taip pat paaiškino, kad nesėkmingai užginčijus įtraukimą į FNTT sudarytą sąrašą ir su juo susijusį lėšų įšaldymą, galima kreiptis į Lietuvos administracinius teismus.
115    Reikia konstatuoti, kad tokia Lietuvos teisėje numatyta procedūra yra tinkama užtikrinti, kad būtų paisoma atitinkamų asmenų teisės į veiksmingą teisminę gynybą ir teisės į gynybą, todėl atitinka iš ESS 19 straipsnio 1 dalies kylančius reikalavimus.
116    Iš prašymo priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad 2020 m. gruodžio 18 d., kai atsakovės pagrindinėje byloje įšaldė EM System lėšas, tokios procedūros dar nebuvo. Vis dėlto per posėdį Teisingumo Teisme atsakovės pagrindinėje byloje paaiškino, kad nedelsdamos informavo Lietuvos Respublikos užsienio reikalų ministeriją apie EM System pritaikytą lėšų įšaldymo priemonę ir kad vėliau tuo klausimu tarp ministerijos ir EM System vyko susirašinėjimas, visų pirma dėl to, kad EM System ginčijo šios priemonės pagrįstumą. Atsakovių pagrindinėje byloje teigimu, EM System, kuri po šio susirašinėjimo nepasiekė norimo rezultato, turėjo dvi galimybes: kreiptis į administracinį teismą su skundu dėl minėto ministerijos atsisakymo panaikinti EM System lėšų įšaldymo priemonę arba kreiptis į bendrosios kompetencijos teismą su ieškiniu dėl atsakovių pagrindinėje byloje veiksmų. EM System pasirinko antrąją galimybę.
117    Darytina išvada, kad tuo metu, kai klostėsi pagrindinės bylos faktinės aplinkybės, Lietuvoje buvo bent viena teisminė teisių gynimo priemonė, leidžianti, laikantis iš veiksmingos teisminės gynybos principo kylančių reikalavimų, į Reglamento Nr. 765/2006 I priede pateiktą sąrašą neįtrauktam juridiniam asmeniui, subjektui ar institucijai, kaip antai EM System, ginčyti jo lėšų įšaldymo priemonę, kurią privatūs subjektai pritaikė pagal šio reglamento 2 straipsnio 1 dalį, motyvuodami tuo, kad šias lėšas kontroliuoja į šį sąrašą įtrauktas asmuo, ir pasiekti, kad ši priemonė būtų panaikinta, pateikiant įrodymų, kad tokios kontrolės nėra.
118    Šiuo klausimu reikia pridurti, kad per posėdį Teisingumo Teisme atsakovės pagrindinėje byloje teigė, kad net jei būtų įrodyta, jog į sąrašą įtrauktas akcininkas  nekontroliuoja
EM System, prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas negalėtų panaikinti EM System lėšų įšaldymo priemonės. Iš prašymo priimti prejudicinį sprendimą matyti, kad 2022 m. spalio 14 d. FNTT direktoriaus įsakymu EM System buvo įtraukta į sąrašą asmenų, kuriuos kontroliuoja asmuo, įtrauktas į iš dalies pakeisto I priedo sąrašą, todėl pagal šį įsakymą jos lėšos bet kuriuo atveju turi būti įšaldytos.
119    Vis dėlto, kadangi EM System dėl šio įsakymo padavė skundą atitinkamame Lietuvos teisme, ji išsaugo galimybę prireikus pasiekti, kad šis įsakymas būtų panaikintas ir atitinkamai panaikinta minėta priemonė. Taigi panašu, kad jos teisė į veiksmingą teisminę gynybą, garantuojama pagal ESS 19 straipsnio 1 dalį, bet kuriuo atveju buvo užtikrinta.
120    Atsižvelgiant į tai, kad išdėstyta, į antrąjį ir trečiąjį klausimus reikia atsakyti: Sąjungos teisė turi būti aiškinama taip, kad į Reglamento Nr. 765/2006 I priede pateiktą sąrašą neįtrauktai bendrovei, kurios lėšas privatūs subjektai įšaldė pagal to reglamento 2 straipsnio 1 dalį, motyvuodami tuo, kad šios lėšos laikytinos į šį sąrašą įtraukto asmens valdomomis ar kontroliuojamomis lėšomis, siekiant užtikrinti jos teisę į veiksmingą teisminę gynybą, turi būti suteikta galimybė ginčyti šią lėšų įšaldymo priemonę nacionalinėse institucijose, o vėliau prireikus – kompetentinguose nacionaliniuose teismuose, ir pasiekti, kad ji būtų panaikinta, jeigu ta bendrovė įrodo, kad minėtos lėšos iš tiesų nėra valdomos ar kontroliuojamos į minėtą sąrašą įtraukto asmens.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
121    Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (pirmoji kolegija) nusprendžia:
1.      2006 m. gegužės 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 765/2006 dėl Baltarusijai taikomų ribojamųjų priemonių, iš dalies pakeisto 2012 m. lapkričio 6 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1014/2012, 2 straipsnio 1 dalis
turi būti aiškinama taip:
bendrovės, kuri nėra įtraukta į Reglamento Nr. 765/2006 I priede pateiktą sąrašą, bet kurios lygiai 50 % akcijų priklauso į tą sąrašą įtrauktam asmeniui, banko sąskaitose turimos lėšos pagal šią nuostatą turi būti laikomos šio asmens valdomomis ar kontroliuojamomis lėšomis, todėl turi būti įšaldytos.
2.      Sąjungos teisė turi būti aiškinama taip, kad į Reglamento Nr. 765/2006 I priede pateiktą sąrašą neįtrauktai bendrovei, kurios lėšas privatūs subjektai įšaldė pagal to reglamento 2 straipsnio 1 dalį, motyvuodami tuo, kad šios lėšos laikytinos į šį sąrašą įtraukto asmens valdomomis ar kontroliuojamomis lėšomis, siekiant užtikrinti jos teisę į veiksmingą teisminę gynybą, turi būti suteikta galimybė ginčyti šią lėšų įšaldymo priemonę nacionalinėse institucijose, o vėliau prireikus – kompetentinguose nacionaliniuose teismuose, ir pasiekti, kad ji būtų panaikinta, jeigu ta bendrovė įrodo, kad minėtos lėšos iš tiesų nėra valdomos ar kontroliuojamos į minėtą sąrašą įtraukto asmens.
Biltgen
von Danwitz
Ziemele
Kumin
Gervasoni
Paskelbta 2026 m. kovo 12 d. viešame posėdyje Liuksemburge.
Kancleris
Kolegijos pirmininkas
A. Calot Escobar
F. Biltgen
*      Proceso kalba: lietuvių.