61983CJ0234_DA
Dommens præmisser
Afgørelse om sagsomkostninger
Afgørelse
Dommens præmisser
1 Ved kendelse af 26 . september 1983, indgaaet til Domstolen den 14 . oktober s.aa ., har Finanzgericht Muenchen i medfoer af EOEF-traktatens artikel 177 forelagt fire praejudicielle spoergsmaal vedroerende fortolkningen af Raadets forordning nr . 1798/75 af 10 . juli 1975 om fritagelse for told efter den faelles toldtarif ved indfoersel af uddannelsesmaessigt, videnskabeligt eller kulturelt materiale ( EFT L 184, s . 1 ), som er udstedt til gennemfoerelse af »Firenze-aftalen« om indfoersel af uddannelsesmaessigt, videnskabeligt og kulturelt materiale ( Recueil des traités des Nations Unies, vol . 131, 1952, nr . 1734, s . 26 ff .).
2 Spoergsmaalene er blevet rejst under en sag, som er anlagt ved den nationale ret af Gesamthochschule Duisburg ( herefter benaevnt sagsoegeren i hovedsagen ) med paastand om annullation af beslutningen af 17 . april 1979, hvorved Hauptzollamt Muenchen-Mitte ( herefter benaevnt sagsoegte i hovedsagen ) naegtede at indroemme toldfritagelse i forbindelse med import af et computersystem, et saakaldt »mikroprocessor-udviklingssystem« ( herefter benaevnt MU-system ) med tilhoerende programmeringsindsats, som blev importeret fra De forenede Stater den 8 . august 1978 . Sagsoegte begrundede sit afslag med, at der ikke forelaa et videnskabeligt instrument eller apparat i naevnte forordnings forstand .
3 Det fremgaar af forelaeggelseskendelsen, at det paagaeldende computersystem bestaar af flere enkeltdele, bl.a . et hovedprintkort med seriesnitflade og indbygget driftsprogrammel, en realtids-testadapter, et dobbelt floppy diskette-drev i saerskilt chassis, samt driftsprogrammel lagret paa diskette . Systemet bestaar endvidere af en adapter, der sammen med andre moduler er anbragt paa et saerligt printkort, samt et tomt printkort, som er forbundet med hovedprintkortet via data-, adresse- og styreledninger . MU-systemet er udbygget med en skaermterminal og en programmeringsindsats og benaevnes da under ét : »Zilog udviklingssystem til microcomputeren Z 80« . Sagsoegeren anvender dette system inden for rammerne af forskningsprojektet »ikke-parametriske metoder til signaldetektering« .
4 Sagsoegeren i hovedsagen har ved den nationale ret gjort gaeldende, at systemet er saerlig egnet til videnskabelig forskning, fordi det er udstyret med en processor, der for tiden er den eneste, som er egnet til fremstilling af signaldetektorer ved de forskningsprojekter, som udfoeres af sagsoegeren . MU-systemet muliggoer med ubetydelige aendringer i kredsloebet endvidere anvendelsen af fremtidige processorer, der er endnu hurtigere . Desuden kan systemets funktion aendres paa en saadan maade, at det i hvert enkelt tilfaelde vil kunne tilpasses de eventuelle videnskabelige eksperimenter, som skal udfoeres . Endvidere er det muligt, ved at erstatte det styrende mikroprocessormodul med et eksternt opbygget kredsloeb, at overvaage og analysere de hidtil indvundne erfaringer, hvilket udgoer en vaesentlig bestanddel af det videnskabelige arbejde . Ifoelge sagsoegeren i hovedsagen viser systemets videnskabelige karakter sig navnlig derigennem, at dets anvendelse kraever saerlige tekniske og videnskabelige kundskaber . Derimod har systemets saerlige kendetegn og egenskaber kun ringe betydning for andre brugere af systemet, da det i praksis kun fuldt ud vil kunne udnyttes inden for det videnskabelige omraade . Da hovedproduktet saaledes kan importeres toldfrit, maa dette ogsaa gaelde for programmeringsindsatsen, som udgoer en integreret bestanddel af det samlede system .
5 Sagsoegte i hovedsagen har for den nationale ret bestridt, at MU-systemet kan kvalificeres som et videnskabeligt instrument eller apparat efter artikel 3 i forordning nr . 1798/75 . Den omstaendighed alene, at et instrument eller apparat er egnet til at kunne anvendes til et bestemt forskningsprojekt, giver det ikke nogen videnskabelig karakter, saaledes som dette begreb forstaas ifoelge Domstolens dom af 2 . februar 1978 ( Univeriteitskliniek Utrecht, 72/77, Sml . 1978, s . 189 ). Systemet skal besidde de saerlige kendetegn eller egenskaber, som er karakteristiske for dets anvendelse inden for den videnskabelige forskning . Det importerede system besidder ikke saadanne saerlige egenskaber, men er et universelt system . Tilsvarende systemer anvendes paa samme maade baade i videnskabelige institutioner og inden for industrien . Desuden kraeves der ikke saerlige teknisk/videnskabelige kundskaber for at kunne anvende MU-systemet .
6 For at kunne afgoere denne tvist har Finanzgericht forelagt Domstolen foelgende spoergsmaal :
»Hvorledes skal begrebet ' videnskabelige instrumenter og apparater ' i artikel 3, stk . 1, i forordning ( EOEF ) nr . 1798/75 af 10 . juli 1975 ( i dennes oprindelige version ) fortolkes«?
1 ) Indeholder artikel 3, stk . 3, 1 . afsnit, i forordning ( EOEF ) nr . 1798/75 ( i den ved forordning nr . 1027/79 af 8 . maj 1979 aendrede version ) en korrekt fortolkning af begrebet »videnskabelige instrumenter eller apparater«, saaledes som dette begreb forstaas i artikel 3, stk . 1, i forordning nr . 1798/75 i dennes oprindelige version, og skal bestemmelsen derfor ogsaa materielt laegges til grund i den periode, der gaar forud for dens ikrafttraeden den 1 . januar 1980?
Saafremt spoergsmaal 1 besvares bekraeftende :
2 ) Gaelder det samme for fortolkningen af begrebet »objektive tekniske kendetegn« i artikel 5, stk . 1, i forordning ( EOEF ) nr . 2784/79 af 12 . december 1979?
3 ) Hvorledes skal begrebet »videnskabeligt arbejde« i artikel 3, stk . 3, 1 . afsnit, i forordning nr . 1798/75 ( i den ved forordning nr . 1027/79 aendrede version ) fortolkes? Omfatter dette ikke blot ren videnskabelig og anvendt forskning, men ogsaa den virksomhed, hvorved man udvikler nye eller forbedrer bestaaende produkter, teknikker og processer ved hjaelp af videnskabelige kundskaber og under anvendelseaf videnskabelige metoder, og har det herved nogen betydning, om det videnskabelige arbejde udfoeres i eller uden for videnskabelige institutioner? Hvilke kriterier er i givet fald ellers bestemmende for afgraensningen mellem videnskabeligt arbejde og anden virksomhed?
4 ) Saafremt spoergsmaal 1 besvares benaegtende :
Paa grundlag af hvilke kriterier skal det afgoeres, hvorvidt instrumenter eller apparater efter deres objektive beskaffenhed skal anses for at vaere saerlig egnet til ren videnskabelig forskning?«
7 I kendelsens grunde har Finanzgericht anfoert, at de to foerste spoergsmaal efter dens opfattelse boer besvares bekraeftende . De importerede instrumenter og apparater skal opfylde to betingelser, nemlig dels betingelsen om, at de har videnskabelig karakter, dels betingelsen om, at de skal vaere bestemt til ren videnskabelig forskning, saaledes at den toldfritagne varegruppe kan bestemmes udelukkende paa grundlag af de paagaeldende instrumenters eller apparaters objektive tekniske kendetegn og uafhaengig af den foreskrevne anvendelse til ren videnskabelig forskning . De videnskabelige instrumenter eller apparater kan altsaa udsondres fra lignende ikke-videnskabelige instrumenter eller apparater gennem de resultater, hvis opnaaelse de muliggoer, og deres videnskabelige karakter kan bestemmes gennem deres egnethed til udelukkende eller hovedsagelig at udfoere videnskabelige opgaver .
8 Vedroerende det andet spoergsmaal er det Finanzgericht ' s opfattelse, at de objektive tekniske kendetegn, som er omhandlet i artikel 5 i forordning nr . 2784/79, ikke blot omfatter de kendetegn, der foelger af konstruktionens egenart og de eventuelle tilpasninger af instrumenterne eller apparaterne, som muliggoer udfoerelse af opgaver paa et hoejt praestationsniveau, der ikke er noedvendigt for at udfoere industrielle eller erhvervsmaessige opgaver, men ogsaa andre vigtige egenskaber, som har betydning for, om de paagaeldende instrumenter eller apparater kan anvendes til videnskabeligt arbejde, f.eks . om de kan tilpasses til et bestemt videnskabeligt eksperiment, der skal gennemfoeres .
9 Endelig har Finanzgericht vedroerende det tredje spoergsmaal anfoert, at den omstaendighed, at apparaterne eller instrumenterne benyttes saavel til industrielle og erhvervsmaessige som til videnskabelige formaal, ikke i sig selv udelukker, at de kan have videnskabelig karakter . Afgoerende er derimod, om de opgaver, som instrumentet eller apparatet paa grund af sine objektive kendetegn udelukkende eller hovedsagelig er egnet til at udfoere, efter deres art er videnskabelige, dvs . om de forudsaetter videnskabelige kundskaber, og om de udfoeres under anvendelse af videnskabelige metoder .
10 Parterne i hovedsagen har ikke indgivet indlaeg til Domstolen . Kommissionen har i sit indlaeg i vidt omfang tilsluttet sig den af Finanzgericht anfoerte opfattelse .
11 Det foerste og andet spoergsmaal har Kommissionen foreslaaet besvaret bekraeftende, da de af Raadet fastlagte definitioner alene havde til formaal at praecisere begrebet videnskabelige instrumenter og apparater under hensyntagen til den fortolkning af begrebet, som Domstolen havde givet i ovennaevnte dom . Saavel i henhold til denne dom som i henhold til Raadets nye forordning skulle det paagaeldende instruments eller apparats videnskabelige karakter bedoemmes paa grundlag af dets objektive kendetegn, dvs . dets anvendelsesmuligheder og ikke de konkrete formaal, hvortil det faktisk anvendes . Saafremt det var en betingelse, at de paagaeldende instrumenter eller apparater udelukkende eller i det mindste hovedsagelig skulle vaere egnet til videnskabelig forskning, ville foelgen heraf vaere, at de instrumenter eller apparater, der ligeledes var egnet til industriel brug, ikke kunne toldfritages .
12 Vedroerende det andet spoergsmaal har Kommissionen gjort gaeldende, at den »grundtanke«, som den ved artikel 5 i forordning nr . 2784/79 indfoerte definition af begrebet »objektive tekniske kendetegn« bygger paa, tillige har gyldighed for fortolkningen af artikel 3, stk . 1, i forordning nr . 1798/75 i dennes oprindelige version, saa meget mere som definitionen er i overensstemmelse med retspraksis i de fleste af de stater, som er kontraherende parter i Firenze-aftalen . Herved boer der ikke tages hensyn til andre egenskaber end dem, der foelger af selve det paagaeldende instruments eller apparats konstruktion . De paagaeldende kendetegn skal goere det muligt at udfoere opgaver paa et hoejt praestationsniveau, der ligger over det niveau, som er noedvendigt til udfoerelse af industrielle eller erhvervsmaessige opgaver . Subsidiaert skal instrumentet eller apparatet vaere videnskabeligt i kraft af det hovedformaal, hvortil det er bestemt . Derimod er den omstaendighed alene at apparatet kan tilpasses, men ikke i oevrigt kan udfoere opgaver paa et hoejt praestationsniveau, ikke tilstraekkelig til at give apparatet videnskabelig karakter .
13 Hvad angaar det tredje spoergsmaal har Kommissionen anfoert, at begrebet »videnskabeligt arbejde« i artikel 3, stk . 3, 1 . afsnit, i den version af forordning nr . 1798/75, som har vaeret gaeldende siden den 1 . januar 1980, er videre end begrebet »ren videnskabelig forskning« og boer forstaas som erhvervelse, uddybning, fremstilling og udbredelse af videnskabelig erkendelse og forudsaetter et hoejt praestationsniveau i henseende til saavel praecision, fuldkommenhed som dybtgaaende bearbejdning af materialet . Derimod er det ikke afgoerende, hvorvidt det videnskabelige arbejde kraever videnskabelige kundskaber, eller om det udfoeres ved hjaelp af videnskabelige metoder .
14 Kommissionen har endvidere fundet en saerskilt besvarelse af det fjerde spoergsmaal ufornoeden under hensyn til dens besvarelse af de tre foerste spoergsmaal .
De for sagen relevante retsforskrifter
15 Den oprindelige version af artikel 3, stk . 1, i Raadets forordning nr . 1798/75 har foelgende ordlyd :
1 ) De videnskabelige instrumenter og apparater, som ikke omfattes af artikel 2, og som udelukkende indfoeres til uddannelsesformaal eller til ren videnskabelig forskning, kan fritages for told efter den faelles toldtarif, saafremt
a ) de er bestemt til :
, enten offentlige eller almennyttige institutioner, der vaesentligst beskaeftiger sig med undervisning eller videnskabelig forskning, samt tjenestegrene, der henhoerer under en offentlig eller almennyttig institution, og som vaesentligst beskaeftiger sig med undervisning eller videnskabelig forskning, eller
, private videnskabelige institutioner eller undervisningsinstitutioner, som er godkendt af de kompetente myndigheder i medlemsstaterne til at modtage disse materialer toldfrit
og saafremt
b ) instrumenter eller apparater af tilsvarende videnskabelig vaerdi ikke fremstilles i Faellesskabet .
Ifoelge stk . 3, 1 . afsnit, i den naevnte artikel gaelder foelgende for anvendelsen heraf :
»ved ' ren videnskabelig forskning ' forstaas forskning, der udfoeres i ikke-erhvervsmaessigt oejemed.«
16 Ved Raadets forordning nr . 1027/79 om aendring af forordning nr . 1798/75 blev der i indledningen til artikel 3 i stedet for ordene »udelukkende ... til uddannelsesformaal eller til ren videnskabelig forskning« indsat udtrykket »udelukkende ... i ikke-erhvervsmaessigt oejemed« .
17 Endvidere blev der ved forordning nr . 1027/79 indfoert en ny version af artikel 3, stk . 3, 1 . afsnit, i forordning nr . 1798/75, som indeholdt foelgende definition af begrebet »videnskabelige instrumenter eller apparater«, som ikke fandtes i den oprindelig version af forordningen :
»3 ) Ved anvendelsen af denne artikel gaelder foelgende :
, ved videnskabeligt instrument eller apparat forstaas apparater eller instrumenter, som i kraft af deres objektive tekniske kendetegn og de resultater, de goer det muligt at opnaa, udelukkende eller hovedsageligt er egnede til brug ved videnskabeligt arbejde.«
18 Ved forordning nr . 2784/79 udstedte Kommissionen i medfoer af artikel 9, stk . 1, i forordning nr . 1798/75 en raekke bestemmelser til gennemfoerelse af forordning nr . 1027/79 . Heri blev det ved forordning nr . 1027/79 indfoerte begreb »objektive tekniske kendetegn« defineret paa foelgende maade i artikel 5 :
»kendetegn, der fremkommer som et resultat af konstruktionen af det paagaeldende instrument eller apparat eller ved tilpasninger af instrumentet eller apparatet i forhold til et standardinstrument eller -apparat og som goer det muligt at opnaa stoerre praestationer end noedvendigt for saedvanlig industriel eller erhvervsmaessig brug« .
Subsidiaert skal der ifoelge samme bestemmelse foretages en undersoegelse af,
»til hvilke formaal instrumenter eller apparater af den art, som der anmodes om toldfri indfoersel for, saedvanlig anvendes i Faellesskabet . Viser denne undersoegelse, at det paagaeldende instrument eller apparat hovedsagelig anvendes til videnskabelige formaal, anses det for at vaere af videnskabelig karakter« .
EF-forskrifternes tilbagevirkende gyldighed
19 Foer der gives en besvarelse af den nationale rets spoergsmaal, bemaerkes, at de rejser det generelle problem, om en faellesskabsretlig bestemmelse kan have relevans for fortolkningen af en tidligere vedtaget bestemmelse, for saa vidt angaar faktiske omstaendigheder, der skal bedoemmes efter den tidligere ordning .
20 Der henvises i den forbindelse til Domstolens faste praksis, hvorefter retssikkerhedsprincippet er til hinder for, at en forordning anvendes med tilbagevirkende gyldighed, uanset om det maatte vaere til gunst eller ugunst for den paagaeldende, medmindre der i forordningens ordlyd eller dens formaal er tilstraekkelig klare holdepunkter for at antage, at forordningen ikke blot har virkning for fremtiden .
21 I den foreliggende sag kan de forelagte spoergsmaal imidlertid forstaas saaledes, at den nationale ret anmoder Domstolen om at undersoege, hvorvidt de naevnte bestemmelser i forordning nr . 1798/75 kan fortolkes paa samme maade som de senere vedtagne forskrifter . Der er saaledes intet til hinder for, at en domstol fastslaar, at en nyere bestemmelse ikke vaesentligt har aendret en tidligere bestemmelse .
Det foerste og andet spoergsmaal
22 Der er en snaever forbindelse mellem de to foerste spoergsmaal, idet de begge angaar fastlaeggelsen af de kendetegn, der giver et instrument eller apparat videnskabelig karakter ; de boer derfor behandles under ét .
23 Hvad angaar spoergsmaalet om, hvorvidt et instrument eller et apparat har en saadan videnskabelig karakter i henhold til artikel 3, stk . 1, 1 . afsnit, i forordning nr . 1798/75 ( i dennes oprindelige version ), at det kan fritages for told, skal Domstolen henvise til sin tidligere naevnte dom af 2 . februar 1978, hvori den kendte for ret, at dette skulle bestemmes paa grundlag af det paagaeldende instruments eller apparats »objektive karakteristika«, og at disse karakteristika skulle goere det »saerligt egnet til ren videnskabelig forskning« .
24 Denne fortolkning stoettes paa de formaal, som er angivet i forordningens betragtninger, idet der ifoelge den foerste betragtning »i videst muligt omfang« boer indroemmes fritagelse for told efter den faelles toldtarif ved indfoersel til en medlemsstat af uddannelsesmaessigt, videnskabeligt eller kulturelt materiale, og idet »anvendelsen af toldfritagelse for materiale af uddannelsesmaessig, videnskabelig eller kulturel karakter« ifoelge den anden betragtning »skal vaere ensartet inden for hele Faellesskabet« .
25 Med anvendelsen af udtrykket instrumenters eller apparaters »objektive karakteristika« har Domstolen saaledes ikke villet give en indskraenkende fortolkning af det i sagen omhandlede begreb, men gjort det klart, at begrebets naermere indhold maa bestemmes objektivt, dvs . uafhaengig af de saerlige formaal, hvortil den organisation eller institution, som importerer apparatet, oensker at anvende det eller faktisk anvender det .
26 Det er altsaa de objektive anvendelsesmuligheder, som er bestemmende for, om et instrument eller apparat har videnskabelig karakter, dvs . dets egnethed til gennemfoerelse af bestemte arbejder, men denne egnethed skal vurderes under hensyntagen til de saerlige karakteristika ved dets konstruktion og de resultater, som det muliggoer at opnaa .
27 I den forbindelse fremhaeves, at kriteriet »udelukkende eller hovedsageligt ... egnede til«, noejagtig svarer til det af Domstolen anvendte kriterium »saerligt egnet til« . Dette kriterium kraever dog kun, at instrumentet eller apparatet foerst og fremmest er egnet til videnskabeligt arbejde, uden at det hermed er udelukket, at det tillige, om end dette kommer i anden raekke, er egnet til andre formaal, saasom industriel udnyttelse .
28 Hvad angaar den omstaendighed, at begrebet i forordning nr . 1798/75, ifoelge den fortolkning, Domstolen har givet heraf, vedroerer det videnskabelige instruments eller apparats egnethed til »ren videnskabelig forskning«, mens egnetheden til »videnskabeligt arbejde« ved foerste oejekast synes et videre begreb end begrebet »ren forskning«, maa det konstateres, at enhver urigtig fortolkning af dette begreb er udelukket, da det i artikel 3, stk . 3, 1 . afsnit, i forordning nr . 1798/75 er defineret som »forskning, der udfoeres i ikke-erhvervsmaessigt oejemed« .
29 Det foelger af det anfoerte, at bestemmelsen af et instruments eller apparats videnskabelige karakter i henhold til artikel 3, stk . 1, i forordning nr . 1798/75, i dennes oprindelige version, skal ske paa grundlag af instrumentets eller apparatets »objektive tekniske kendetegn«, dvs . saavel dets konstruktion som de hermed opnaaelige resultater .
30 Hvad angaar spoergsmaalet fra den nationale ret om, hvorvidt et instruments eller apparats videnskabelige karakter i henhold til forordning nr . 1798/75 udelukkende skal bestemmes paa grundlag af de ovenfor naevnte kriterier, eller hvorvidt der ogsaa kan tages hensyn til andre af instrumentets eller apparatets egenskaber, maa det fastslaas, at kriterier, som ikke vedroerer det paagaeldende instruments eller apparats konstruktion og praestationer, er uegnede til vurdering af dets videnskabelige karakter, som alene boer bedoemmes ved hjaelp af en objektiv og funktionel fremgangsmaade .
31 Af de angivne grunde maa det foerste og andet spoergsmaal besvares med, at bestemmelsen af »instrumenters eller apparaters« »videnskabelige« karakter i henhold til artikel 3, stk . 1, i forordning nr . 1798/75, i dennes oprindelige version, skal ske paa grundlag af det paagaeldende instruments eller apparats »objektive tekniske kendetegn«, dvs . saavel dets konstruktion, som de resultater, det ved hjaelp heraf er muligt at opnaa .
Det tredje spoergsmaal
32 Hvad angaar det tredje spoergsmaal vedroerende fortolkningen af begrebet »videnskabeligt arbejde«, er det ovenfor fastslaaet, at dette begreb har samme indhold som begrebet »forskning, der udfoeres i ikke-erhvervsmaessigt oejemed« . Da formaalet med den videnskabelige forskning er erhvervelse og uddybning af videnskabelig erkendelse, maa de omhandlede begreber fortolkes saaledes, at der hermed menes erhvervelse og uddybning af videnskabelig erkendelse .
33 Den omstaendighed, at anvendelsen af et instrument eller et apparat forudsaetter videnskabelige kundskaber, kan saaledes ganske vist vaere et moment, der vidner om dets videnskabelige karakter i henhold til artikel 3, stk . 1, i forordning nr . 1798/75, som Domstolen tidligere har fastslaaet i ovennaevnte dom af 2 . februar 1978, men det forhold, at der til udfoerelse af et bestemt arbejde kraeves videnskabelige kundskaber og anvendelse af videnskabelige metoder, giver ikke automatisk det paagaeldende instrument eller apparat videnskabelig karakter, fordi disse kriterier alene har subsidiaer betydning . De skal foelgelig kun anvendes, naar de objektive kendetegn ved instrumentet eller apparatet taler for, at det har videnskabelig karakter, men ikke er tilstraekkelige til entydigt at fastslaa dette .
34 Hvad i oevrigt angaar spoergsmaalet fra den nationale ret om, hvorvidt det har betydning, at det videnskabelige arbejde udfoeres i eller uden for videnskabelige institutioner, bemaerkes, at de videnskabelige instrumenter og apparater ifoelge artikel 3, stk . 1, i forordning nr . 1798/75 skal vaere bestemt til videnskabelige institutioner, hvilket udelukker, at det videnskabelige arbejde kan udfoeres uden for disse institutioner .
35 Det tredje spoergsmaal maa derfor besvares med, at begrebet »videnskabeligt arbejde«, der vedroerer forskning i ikke-erhvervsmaessigt oejemed, skal forstaas som erhvervelse og uddybning af videnskabelig erkendelse .
Det fjerde spoergsmaal
36 Da det fjerde spoergsmaal alene er stillet for det tilfaelde, at det foerste spoergsmaal besvares benaegtende, er det overfloedigt at besvare det .
Afgørelse om sagsomkostninger
Sagens omkostninger
37 De udgifter, der er afholdt af Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber, som har afgivet indlaeg ved Domstolen, kan ikke godtgoeres . Da sagens behandling i forhold til hovedsagens parter udgoer et led i den sag, der verserer for den nationale ret, tilkommer det denne at traeffe afgoerelse om sagens omkostninger .
Afgørelse
Paa grundlag af disse praemisser
kender
DOMSTOLEN ( anden afdeling )
vedroerende de spoergsmaal, som er forelagt den af Finanzgericht Muenchen ved kendelse af 26 . september 1983, for ret :
1 ) Bestemmelsen af »instrumenters eller apparaters« »videnskabelige« karakter i henhold til artikel 3, stk . 1, i Raadets forordning nr . 1798/75 af 10 . juli 1975 om fritagelse for told efter den faelles toldtarif ved indfoersel af uddannelsesmaessigt, videnskabeligt eller kulturelt materiale skal ske paa grundlag af instrumentets eller apparatets »objektive tekniske kendetegn«, dvs . saavel dets konstruktion, som de resultater, det ved hjaelp heraf er muligt at opnaa .
2 ) Ved begrebet »videnskabeligt arbejde«, der vedroerer forskning i ikke-erhvervsmaessigt oejemed, forstaas erhvervelse og uddybning af videnskabelig erkendelse .