62023CJ0159_RES
C‑159/23. sz. ügy
Sony Computer Entertainment Europe Ltd
kontra
Datel Design and Development Ltd és társai
(a Bundesgerichtshof [Németország] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
A Bíróság ítélete (első tanács), 2024. október 17.
„Előzetes döntéshozatal – Szellemi tulajdon – Szerzői jog és szomszédos jogok – A számítógépi programok jogi védelme – 2009/24/EK irányelv – 1. cikk – Hatály – Számítógépi program kifejezési formái – Fogalom – A 4. cikk (1) bekezdésének b) pontja – Számítógépi program módosítása – A számítógép operatív memóriájában tárolt és a program futtatása során használt változók tartalmának módosítása”
Jogszabályok közelítése – Szerzői jog és szomszédos jogok – 2009/24 irányelv – A számítógépi programok jogi védelme – Hatály – A számítógépi program valamely formában történő kifejezése – Fogalom – Számítógépi program megváltoztatása – A számítógép operatív memóriájában tárolt és a program futtatása során használt változók tartalmának módosítása – Kizártság – Feltételek – A program többszörözését vagy későbbi létrehozását lehetővé nem tévő tartalom – A nemzeti bíróság általi értékelés
(2009/24 európai parlamenti és tanácsi irányelv, 1. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés)
(lásd: 31–52. pont és a rendelkező rész)
Összefoglalás
A Bundesgerichtshof (szövetségi legfelsőbb bíróság, Németország) által előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem alapján eljáró Bíróság a számítógépi programok szerzői jogi védelmének (
1
) terjedelmére és különösen a védett számítógépi program által a számítógép operatív memóriájában tárolt és a program futtatása során használt változók tartalmára vonatkozó, eddig nem vizsgált kérdésben határoz.
A Sony Computer Entertainment Europe Ltd (a továbbiakban: Sony) forgalmazza a PlayStation videojáték‑konzolokat és az e konzolokhoz kapcsolódó játékokat. 2014‑ig e vállalkozás forgalmazta többek között a PlayStationPortable konzolt (a továbbiakban: PSP‑konzol) és a MotorStorm: Arctic Edge, e konzolra készült játékot.
A Sony a Landgericht Hamburghoz (hamburgi regionális bíróság, Németország) benyújtott kérelmében a játékkonzoljait kiegészítő termékek, a Datel Design and Development Ltd és a Datel Direct Ltd által gyártott és forgalmazott Action Replay PSP szoftver, valamint Tilt FX készülék és szoftver forgalmazásának megszüntetését kérte.
E termékek, amelyek kizárólag a Sony eredeti játékaival működnek, többek között lehetővé teszik egyes játékparaméterek módosítását oly módon, hogy olyan opciókat kínálnak a felhasználónak, amelyeket a Sony a játék e szakaszában nem biztosít, valamint a PSP‑konzol térbeli mozgatással való vezérlését. A Sony álláspontja szerint e termékek lehetővé teszik a felhasználók számára, hogy a játékainak alapjául szolgáló számítógépi programokat a szerzői jogba ütköző módon jogellenesen megváltoztassák.
A hamburgi regionális bíróság részben helyt adott a Sony kérelmeinek. Ezen ítéletet az Oberlandesgericht Hamburg (hamburgi regionális felsőbíróság, Németország) ugyanakkor a fellebbezési eljárásban megváltoztatta, és teljes egészében elutasította a Sony keresetét.
Az utóbbi ítélettel szemben benyújtott felülvizsgálati kérelem tárgyában eljáró szövetségi legfelsőbb bíróság azzal a kérdéssel fordul a Bírósághoz, hogy a védett számítógépi program által a számítógép operatív memóriájában tárolt és a program futtatása során használt változók tartalma a számítógépi programok szerzői jogi védelmének hatálya alá tartozik‑e, és igenlő válasz esetén a módosított változók ezen operatív memóriába való bevitele a számítógépi programnak a 2009/24 irányelv értelmében vett megváltoztatását valósítja‑e meg.
A Bíróság álláspontja
A Bíróság rámutat, hogy a 2009/24 irányelv 1. cikke (2) és (3) bekezdésének szövegéből az következik, hogy a számítógépi program bármely „kifejezési formája” – az alkotóelemeinek alapját képező ötletek és elvek kivételével – szerzői jogi védelemben részesül, feltéve hogy az ilyen program eredeti abban az értelemben, hogy a szerző saját szellemi alkotása. Megállapítja, hogy e rendelkezésekből kitűnik, hogy a forráskód és a tárgykód a számítógépi program e rendelkezések értelmében vett „kifejezési formájának” fogalma alá tartozik, mivel lehetővé teszi e program többszörözését vagy későbbi létrehozását, míg ezen irányelv a program egyéb elemeit, így különösen annak funkcióit nem védi. Ily módon az említett irányelv által biztosított védelem a számítógépi programnak a forráskódban és a tárgykód formájában történő, szó szerinti kifejeződésére korlátozódik.
Ezen értelmezést többek között az alkalmazandó nemzeti jog is megerősíti. A TRIPS‑megállapodás (
2
) ugyanis úgy rendelkezik, hogy a számítógépi programok az irodalmi és a művészeti művek védelméről szóló Berni Egyezmény szerinti irodalmi művekként akár forráskód akár tárgyi kód formában védettek. (
3
) Márpedig ezen egyezmény és a TRIPS‑megállapodás értelmében a kifejezési formák, nem pedig az önmagukban vett ötletek, eljárások, működési módszerek, illetve matematikai műveletek részesülhetnek szerzői jogi védelemben, amit a 2009/24 irányelv preambuluma is megerősít. (
4
)
Ezenkívül az az értelmezés, amely szerint kizárólag a forráskód és a tárgykód tartozik a számítógépi program „kifejezési formájának” fogalma alá, megfelel a 2009/24 irányelv alapján a számítógépi programok jogi védelme révén elérni kívánt célkitűzéseknek. A számítógépi programok európai uniós jogalkotó által létrehozott védelmi rendszerének célja ugyanis e programok szerzőinek – a digitális környezetben nagyon egyszerűvé és olcsón elérhetővé vált – jogosulatlan többszörözéssel és e programok „kalózmásolatainak” terjesztésével szembeni védelmére irányul. Ezzel szemben a számítógépi programok védelmére vonatkozó jogi szabályozás keletkezéstörténetéből kitűnik, hogy az nem biztosít olyan kizárólagos jogot, amely akadályozná a független alkotást. A számítógépi program szerzőjének versenytársai, attól kezdve, hogy a független elemzés alapján képesek meghatározni az alkalmazott ötleteket, szabályokat vagy elveket, teljesen szabadon önthetik formába azokat, annak érdekében, hogy kompatibilis termékeket hozzanak létre.
A jelen ügyben úgy tűnik, hogy a Datel Design and Development és a Datel Direct szoftvere, mivel kizárólag a számítógépi program által a számítógép operatív memóriájában tárolt és a program által annak futtatása során felhasznált változók tartalmát módosítja, önmagában nem teszi lehetővé sem e program, sem annak egy része többszörözését, hanem éppen ellenkezőleg azt feltételezi, hogy e programot egyidejűleg futtatják. A változók tartalma tehát az említett program olyan elemének minősül, amelynek révén a felhasználók a program funkcióit használják, és amely nem részesül védelemben a számítógépi program 2009/24 irányelv 1. cikkének (2) bekezdése értelmében vett „kifejezési formájaként”, aminek vizsgálata a nemzeti bíróság feladata.
A fentiek alapján a Bíróság kimondja, hogy a 2009/24 irányelv 1. cikkének (1)(3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az ezen irányelv által biztosított védelem nem terjed ki a védett számítógépi program által a számítógép operatív memóriájában tárolt és a program futtatása során használt változók tartalmára, ha e tartalom nem teszi lehetővé az ilyen program többszörözését vagy későbbi létrehozását.
(
1
)	A számítógépi programok jogi védelméről szóló, 2009. április 23‑i 2009/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2009. L 111., 16. o.) 1. cikkének (1)–(3) bekezdése.
(
2
)	A szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (a továbbiakban: TRIPS‑megállapodás) 10. cikkének (1) bekezdése, amely megállapodás az 1994. április 15‑én Marrakechben aláírt és a többoldalú tárgyalások uruguayi fordulóján (1986–1994) elért megállapodásoknak a Közösség nevében a hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében történő megkötéséről szóló, 1994. december 22‑i 94/800/EK tanácsi határozattal (HL 1994. L 336., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 21. kötet, 80. o.) jóváhagyott, a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) létrehozásáról szóló egyezmény 1C. Mellékletében szerepel.
(
3
)	Az irodalmi és a művészeti művek védelméről szóló, 1886. szeptember 9‑én Bernben aláírt Berni Egyezmény Párizsban, az 1971. évi július hó 24. napján felülvizsgált szövege (kihirdette: az 1975. évi 4. törvényerejű rendelet).
(
4
)	A 2009/24 irányelv (7), (11) és (15) preambulumbekezdése.