Ideiglenes változat
MACIEJ SZPUNAR
FŐTANÁCSNOK INDÍTVÁNYA
Az ismertetés napja: 2025. december 18.(1)
C‑598/24. sz. ügy
CY
kontra
Gândul Media Network SRL,
HO
(az Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie [legfőbb semmítő‑ és ítélőszék, Románia] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
„ Előzetes döntéshozatal – Szellemi tulajdon – 2001/29/EK irányelv – Szerzői jog és szomszédos jogok – 2. cikk – Többszörözési jog – 3. cikk – A nyilvánossághoz közvetítés joga – A »mű« fogalma – Facebookon megosztott és az online sajtóban átvett rövid szöveg – Az 5. cikk (3) bekezdésének c) pontja – Kivételek és korlátozások – A napi eseményekről szóló tudósítás céljához kapcsolódó kivétel – A harmonizáció foka ”
Bevezetés
1.        Az uniós szerzői jog a szerzők
kizárólagos jogai tekintetében több kivételt ír elő, amelyek lehetővé teszik a művek felhasználói számára, hogy a szerzők engedélye nélkül végezzenek bizonyos olyan cselekményeket, amelyek általában e jogok jogosultjai kizárólagos jogának
körébe tartoznak.
2.        Ezek a kivételek – egytől eltekintve – mind fakultatív jellegűek. A tagállamok tehát széles mérlegelési mozgástérrel rendelkeznek nemcsak azon kivételek megválasztását illetően, amelyeket át kívánnak ültetni a belső jogukba, hanem azok végrehajtásának konkrét módját illetően is.
3.        E kivételek némelyike azonban lehetővé teszi a szerzők előjogai kizárólagos jellegének a művek felhasználóinak alapvető jogaival, különösen a véleménynyilvánítás szabadságának különböző vetületeivel történő összeegyeztetését. Számomra tehát nehezen elképzelhetőnek tűnik, hogy azokat valamilyen módon ne ültessék át valamennyi tagállam belső jogába.(2)
4.        A jelen ügy alkalmat ad a Bíróságnak arra, hogy pontosítsa a sajtónak a napi hírekről való tájékoztatási szabadságának biztosítására irányuló kivétel átültetése során a tagállamokat megillető mérlegelési mozgástér terjedelmét.
Jogi háttér
Az uniós jog
5.        Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22‑i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv(3) 2., 3. és 5. cikke a következőképpen rendelkezik:
„2. cikk
A tagállamok biztosítják a közvetett vagy közvetlen, ideiglenes vagy tartós, bármely eszközzel vagy formában, egészben vagy részben történő többszörözés engedélyezésének, illetve megtiltásának kizárólagos jogát:
a)      a szerzők számára műveik tekintetében;
[…]
3. cikk
(1)      A tagállamok a szerzők számára kizárólagos jogot biztosítanak műveik vezetékes vagy vezeték nélküli nyilvánossághoz közvetítésének engedélyezésére, illetve megtiltására, beleértve az oly módon történő hozzáférhetővé tételt is, hogy a nyilvánosság tagjai a hozzáférés helyét és idejét egyénileg választhatják meg.
[…]
5. cikk
[…]
(3)      A tagállamok a 2. és a 3. cikkben szabályozott jogok vonatkozásában az alábbi esetekben kivételeket, illetve korlátozásokat állapíthatnak meg:
[…]
c)      már nyilvánosságra hozott aktuális gazdasági, politikai vagy vallási témájú cikkeknek, illetve sugárzott műveknek vagy más ilyen jellegű, védelem alatt álló teljesítményeknek a sajtó általi többszörözése, nyilvánossághoz közvetítése, illetve más módon a nyilvánosság számára történő hozzáférhetővé tétele olyan esetekben, amikor az ilyen felhasználást nem zárták ki kifejezetten, a forrás feltüntetésével – beleértve a szerző nevét is –, vagy a műveknek és más védelem alatt álló teljesítményeknek a napi eseményekről szóló tudósításhoz kapcsolódóan a tájékoztatási cél által indokolt terjedelemben történő felhasználása, amennyiben lehetséges, a forrás feltüntetésével – beleértve a szerző nevét is;
[…]
(5)      Az (1), a (2), a (3) és a (4) bekezdésben foglalt kivételek és korlátozások kizárólag olyan különös esetekben alkalmazhatók, amelyek nem sérelmesek a mű vagy más, védelem alatt álló teljesítmény rendes felhasználására, és indokolatlanul nem károsítják a jogosult jogos érdekeit.”
A román jog
6.        Az 1996. március 14‑i Legea nr. 8/1996 privind dreptul de autor și drepturile conexe (a szerzői és szomszédos jogokról szóló 8/1996. sz. törvény)(4) 35. cikkének (1) és (2) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„(1)      A korábban nyilvánosságra hozott művek alábbi felhasználásai a szerző hozzájárulása és díjazás nélkül megengedettek, feltéve, hogy megfelelnek a bevett szokásoknak, nem ellentétesek a mű szokásos felhasználásával, és nem sértik a szerzőt vagy a felhasználási jogok jogosultjait:
[…]
(2)      Az (1) bekezdésben meghatározott feltételek mellett megengedett az alábbiak közvetlen vagy közvetett, kereskedelmi vagy gazdasági előny nélkül történő többszörözése, terjesztése, sugárzása vagy nyilvánossághoz közvetítése:
[…]
c)      a művek rövid részletei a napi eseményekről szóló tudósítással összefüggésben, de csak a tájékoztatási cél által indokolt terjedelemben;
[…]”
7.        E törvény 35. cikkének (4) bekezdése többek között a (2) bekezdésének c) pontjában említett esetekre tekintettel a felhasznált mű forrásának és szerzője nevének feltüntetésére vonatkozó kötelezettséget ír elő, kivéve, ha ez lehetetlennek bizonyul.
A tényállás, az eljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
8.        2021. szeptember 8‑án az alapeljárás felperese, egy iskolai tanár, a Facebook oldalán egy „Rövid útmutató a szülők részére az iskolakezdéskor” című 22 soros szöveget tett közzé. A felperes – egyszerre humoros és didaktikus hangnemben – jelezte, hogy nem kíván ajándékokat kapni diákjai szüleitől.
9.        2021. szeptember 14‑én HO újságíró a Gândul online újságnak a román jog szerinti Gândul Media Network SRL társaság által fenntartott honlapján „Egy főiskolai tanár szokatlan üzenete a tanévkezdéskor őt megajándékozni kívánó szülők részére” címmel cikket tett közzé, amelyben a címet követően az alapeljárás felperese által közzétett szöveget teljes terjedelmében közölte. Az előzetes döntéshozatalra utaló határozat szerint nem vitatott egyrészt, hogy a szóban forgó szöveget az alapeljárás felperesének előzetes hozzájárulása nélkül használták fel, másrészt pedig, hogy a felperes nevét, valamint – az eredetire mutató hiperlink révén – e szöveg forrását később illesztették be.
10.      Az alapeljárás felperese keresetet indított a szerzői jogának megsértése miatt elszenvedett vagyoni és nem vagyoni kár megtérítéséhez való jogra hivatkozva. 2022. április 26‑i ítéletével a Tribunalul București (bukaresti törvényszék, Románia) elutasította e keresetet, mivel úgy ítélte meg, hogy a szóban forgó szöveg nem részesülhet szerzői jogi védelemben. A Curtea de Apel București (bukaresti ítélőtábla, Románia) 2023. május 3‑i ítéletével helybenhagyta ezt az ítéletet.
11.      Az alapeljárás felperese felülvizsgálati kérelmet nyújtott be az Înalta Curte de Casație și Justițiéhez (legfőbb semmítő‑ és ítélőszék, Románia), amely úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1)      Úgy kell‑e értelmezni a [2001/29] irányelv 2. cikkének a) pontjában foglalt rendelkezéseket, hogy a közösségi hálózaton közzétett, a nem megfelelőnek ítélt társadalmi gyakorlatokkal kapcsolatos véleményt kifejező szöveg szerzői jogi védelem alatt álló műnek tekinthető?
2)      Úgy kell‑e értelmezni a [2001/29] irányelv 5. cikke (3) bekezdésének c) pontját, hogy azzal ellentétes a nemzeti jog azon rendelkezése, amely a napi eseményekről szóló tudósítás céljából csak a mű rövid részleteinek felhasználását teszi lehetővé az egész mű felhasználása helyett, különösen ha az rövid, és csak azzal a feltétellel, hogy abból sem közvetlen, sem közvetett kereskedelmi vagy gazdasági előny nem származik?”
12.      Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem 2024. szeptember 16‑án érkezett a Bírósághoz. Az alapeljárás felperese, a román kormány és az Európai Bizottság terjesztett elő írásbeli észrevételeket. A Bíróság úgy határozott, hogy az ügyet tárgyalás tartása nélkül bírálja el.
Elemzés
13.      A jelen ügyben két kérdést terjesztettek a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra. A Bíróság kívánságának megfelelően indítványomban a második kérdésre összpontosítok. Ami az első kérdést illeti, elegendő, ha a Bíróság emlékeztet azon állandó ítélkezési gyakorlatára, amely szerint ahhoz, hogy valamely teljesítmény az uniós szerzői jog értelmében vett „műnek” minősüljön, csupán két együttes feltétel teljesülése szükséges, tudniillik, hogy az érintett teljesítmény eredeti legyen, vagyis a szerző saját szellemi alkotása, valamint, hogy ezen alkotás megnyilvánulását képezze.(5) Az olyan körülmények tehát, mint a szöveg hossza, közzétételének helye, valamint az, hogy egy előre meghatározott irodalmi műfajhoz tartozik‑e, vagy sem, semmilyen hatással nincsenek e minősítésre. E két feltétel konkrét esetben való teljesülésének vizsgálata teljes mértékben a ténybeli értékelés körébe, és így az ügy érdemében határozó bíróság hatáskörébe tartozik.
14.      Közvetlenül rátérek tehát az előzetes döntéshozatalra előterjesztett második kérdés elemzésére.
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett második kérdés tárgyáról
15.      Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett második kérdés a 2001/29 irányelv 5. cikke (3) bekezdése b) pontjának értelmezésére vonatkozik.
16.      Közelebbről, a kérdést előterjesztő bíróság e rendelkezés utolsó fordulatának értelmezésével kapcsolatban kér felvilágosítást, amely rész a napi eseményekről szóló tudósításra vonatkozó kivételt szabályozza. E rendelkezés értelmében a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy a kizárólagos jogok vonatkozásában kivételeket, illetve korlátozásokat állapítsanak meg „a műveknek és más védelem alatt álló teljesítményeknek a napi eseményekről szóló tudósításhoz kapcsolódóan a tájékoztatási cél által indokolt terjedelemben történő felhasználása [esetén], amennyiben lehetséges, a forrás feltüntetésével – beleértve a szerző nevét is”.
17.      Az előzetes döntéshozatal iránti kérelemből kitűnik, hogy a kérdést előterjesztő bíróság először is arra keresi a választ, hogy az alapügyben szóban forgó szöveg közzététele a 2001/29 irányelv 5. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében vett „napi eseménynek” minősíthető‑e, másodszor pedig arra, hogy az e rendelkezést átültető román jogszabály összeegyeztethető‑e ezzel a rendelkezéssel, mivel
e jogszabály az engedélyezett felhasználást a művek „rövid részleteire” korlátozza, és tiltja, hogy abból – akár közvetett módon – bárminemű kereskedelmi vagy gazdasági előnyt húzzanak, jóllehet e korlátozások nem szerepelnek a 2001/29 irányelv szóban forgó rendelkezésében. Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett második kérdés csak ezt a második szempontot tükrözi. Az első szempont azonban magára a napi eseményekről szóló tudósításra vonatkozó kivételnek az alapeljárásra való alkalmazhatóságára vonatkozik. Álláspontom szerint tehát hasznos eloszlatni a kérdést előterjesztő bíróság ezzel kapcsolatos kétségeit.
18.      Hangsúlyozni kell, hogy az alapeljárás nem a szóban forgó nemzeti rendelkezés érvényességének a 2001/29 irányelvre tekintettel történő vizsgálatára vonatkozik, hanem egy konkrét jogvitára, amelyben e nemzeti rendelkezés alkalmazható lehet. A kérdést előterjesztő bíróság feladata tehát kizárólag az, hogy e rendelkezést, amennyire lehetséges, ezen irányelvvel összhangban értelmezze, vagy adott esetben mellőzze annak a jogvitára történő alkalmazását.(6) E bíróságnak tehát a szóban forgó nemzeti rendelkezés 2001/29 irányelvvel való összeegyeztethetőségét az alapeljárás körülményeire tekintettel és a szóban forgó alapvető jogok közötti megfelelő egyensúly tiszteletben tartásának követelményét figyelembe véve kell értékelnie.
19.      Előzetes döntéshozatalra előterjesztett második kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keresi a választ, hogy egyrészt melyek a 2001/29 irányelv 5. cikke (3) bekezdése c) pontja utolsó fordulatának alkalmazási feltételei, másrészt pedig, hogy e rendelkezést úgy kell‑e értelmezni, hogy azzal ellentétes az azt átültető olyan nemzeti jogszabály, amely a napi eseményekről szóló tudósítás céljából engedélyezett felhasználást a művek rövid részleteire korlátozza, és tiltja, hogy abból közvetlen vagy közvetett gazdasági előnyre tegyenek szert.
A napi eseményekről szóló tudósításra vonatkozó kivétellel kapcsolatos ítélkezési gyakorlat
20.      A kérdést előterjesztő bíróság által felvetett jogi problémák elemzésének megkezdése előtt szükségesnek tartom röviden felidézni a 2001/29 irányelv 5. cikke (3) bekezdése c) pontjának utolsó fordulatával kapcsolatos ítélkezési gyakorlatot.
21.      Az alapeljárás az e rendelkezésben foglalt kivétel alkalmazásának egy sajátos esetére vonatkozik abban az értelemben, hogy maga a napi eseményről szóló tudósítás céljából felhasznált mű közzététele minősül ezen eseménynek, és a szóban forgó tudósítás lényegében e mű tartalmának a nyilvánossághoz közvetítését jelenti. A Bíróság azonban hallgatólagosan, de szükségszerűen elfogadta e kivétel ilyen körülmények között történő alkalmazását, különösen a Spiegel Online ítéletben.(7)
22.      A Bíróság ebben az ítéletben vázolta fel a 2001/29 irányelv 5. cikke (3) bekezdése c) pontja utolsó fordulatának értelmezését is, megállapítva többek között, hogy ez a rendelkezés nem harmonizálja teljes mértékben a benne foglalt kivételt, jelentős mérlegelési mozgásteret hagyva a tagállamoknak az alkalmazási feltételek részletes meghatározását illetően, amely mozgástér lehetővé teszi számukra a fennálló érdekek egymással szembeni mérlegelését. Ez a mérlegelési mozgástér a Bíróság szerint különösen az említett rendelkezésben szereplő „a tájékoztatási cél által indokolt terjedelemben” kifejezésből következik.(8)
23.      Ennek ellenére a Bíróság azt is megállapította, hogy a tagállamok mérlegelési mozgástere több szempontból is korlátozott.(9)
24.      Először is, a tagállamoknak a 2001/29 irányelv 5. cikke (3) bekezdése c) pontja utolsó fordulatának
végrehajtása során tiszteletben kell tartaniuk az uniós jogból eredő követelményeket, különösen az e rendelkezésben foglalt feltételeket, valamint az arányosság elvét.(10)
25.      Másodszor, a tagállamoknak ügyelniük kell arra, hogy ne veszélyeztessék a 2001/29 irányelv céljainak megvalósítását, amelyek a szerzői jogok magas szintű védelmére és a belső piac megfelelő működésére irányulnak, ugyanakkor meg kell őrizniük a szóban forgó kivétel hatékony érvényesülését.(11)
26.      Harmadszor, a tagállamok mérlegelési mozgásterét körülhatárolja a 2001/29 irányelv 5. cikkének (5) bekezdése.
27.      Végül negyedszer, ezen irányelv 5. cikke (3) bekezdése c) pontja utolsó fordulatának átültetése során a tagállamoknak annak olyan értelmezésére kell támaszkodniuk, amely biztosítja az uniós jogrend által védelemben részesített, különböző alapjogok közötti megfelelő egyensúlyt.(12) Márpedig a szóban forgó alapvető jogok többek között egyrészről a szerzőknek az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) 17. cikkének (2) bekezdésében rögzített szellemi tulajdonjoga, másrészről a védelem alatt álló művek felhasználóinak a Charta 11. cikke által garantált véleménynyilvánítási és tájékozódási szabadsága.(13)
28.      A 2001/29 irányelv 5. cikke (3) bekezdése c) pontjának utolsó fordulatát ezen ítélkezési gyakorlat fényében kell értelmezni a jelen ügyben.
A „napi eseménynek” való minősítésről
29.      A kérdést előterjesztő bíróság először is arra keresi a választ, hogy alkalmazható‑e a 2001/29 irányelv 5. cikke (3) bekezdése c) pontjának utolsó fordulata
abban az esetben, ha egy online újság olyan szöveget közvetít a nyilvánossághoz, amelyet az iskolaév kezdetén egy Facebook oldalon tettek közzé, és amelyben egy tanár jelzi, hogy bizonyos magatartásokat az iskolai környezetben nem megfelelőnek tart. E bíróság kétségei többek között azzal kapcsolatosak, hogy az újság nem ösztönözte a témával kapcsolatos nyilvános vitát, például azzal, hogy felhívta volna olvasóit arra, hogy reagáljanak.
30.      A 2001/29 irányelv 5. cikke (3) bekezdése c) pontjának utolsó fordulata
értelmében vett „napi esemény” fogalmát illetően a Bíróság megállapította, hogy az olyan eseményt jelent, „amely a tudósítás időpontjában információs érdeket képvisel a közönség számára”.(14)
31.      Nem gondolom, hogy e fogalom meghatározását további elemekkel kellene kiegészíteni. Egyrészt ugyanis, figyelembe véve a szóban forgó kivétel célját, amely a sajtó tájékoztatáshoz való jogának és a nyilvánosság tájékozódáshoz való jogának a védelme, e meghatározásnak minden olyan témára ki kell terjednie, amely a nyilvánosság arról való tájékoztatásának időpontjában a társadalom szempontjából jelentőséggel bír. Másrészt sem a szerzői jogok védelmének szintje, sem e jogok megsértése súlyosságának foka nem függ azon esemény jellegétől, amelyről a szóban forgó, védelem alatt álló mű felhasználásával tudósítanak. A fennálló érdekek mérlegelése tehát itt egyértelműen a „napi esemény” fogalmának a Bíróság által adott tág meghatározása mellett szól.
32.      Természetesen a nemzeti bíróságok hatáskörébe tartozik, hogy „napi eseménynek” minősítik-e
egy tanár azon véleményének a tanár általi közzétételét, amely szerint bizonyos magatartásokat az iskolai környezetben nem megfelelőnek tart. Véleményem szerint semmi nem zárja ki az ilyen minősítést, mivel az iskolarendszer működése a tájékoztatás olyan témája, amely egyértelműen érdekes lehet a nyilvánosság számára, és a szóban forgó vélemény az e működést érintő gyakorlatokra világíthat rá.
33.      Az a körülmény, hogy a jelen ügyben annak az újságnak az olvasóit, amelyben a szóban forgó művet felhasználták, nem kérték fel, hogy reagáljanak, számomra nem tűnik relevánsnak. Bár igaz – amint azt a kérdést előterjesztő bíróság megjegyzi –, hogy a Funke Medien ítélet(15) alapjául szolgáló ügyben ez volt a helyzet, ez a körülmény ugyanakkor egyáltalán nem minősül a 2001/29 irányelv 5. cikke (3) bekezdése c) pontjának utolsó fordulata alkalmazási feltételének.
34.      Amint arra a Bíróság már rámutatott, az e rendelkezésben említett „tudósításra” irányuló cselekményt úgy kell érteni, hogy az valamely aktuális eseményről nyújt információkat. Egyébiránt, noha önmagában egy ilyen esemény bejelentése nem tekinthető az ezen eseményről szóló tudósításnak, a „tudósítás” kifejezés általános jelentésében ugyanakkor nem követeli meg, hogy a felhasználó részletekbe menően elemezze az ilyen eseményt.(16)A fortiori ugyanez érvényes a reagálásra való felhívást illetően, mivel az nyilvánvalóan meghaladja a „tudósítás” kifejezés szokásos jelentését. Általánosabb szinten meg kell jegyezni, hogy bár a vita gyakran lehet a véleménynyilvánítás szabadsága gyakorlásának – kívánatos – következménye, egyáltalán nem feltétele annak.
35.      Ahhoz tehát, hogy a 2001/29 irányelv 5. cikke (3) bekezdése c) pontjának utolsó fordulata
alkalmazható legyen, elegendő, ha a szóban forgó, védelem alatt álló művet arra használják fel, hogy olyan eseményről nyújtsanak információkat, amely ezen információk nyújtásának időpontjában a nyilvánosság számára jelentőséggel bír.
A napi eseményekről szóló tudósításra vonatkozó kivétel román jog szerinti alkalmazási feltételeiről
36.      A kérdést előterjesztő bíróság azzal kapcsolatos kétségei, hogy összeegyeztethető‑e a 2001/29 irányelv 5. cikke (3) bekezdése c) pontjának utolsó fordulatával a napi eseményekről szóló tudósításra vonatkozó kivétellel kapcsolatos román szabályozás, két szempontra vonatkoznak, nevezetesen arra, hogy az engedélyezett felhasználás a művek rövid részleteire korlátozódik, valamint az arra vonatkozó tilalomra, hogy abból bármilyen közvetlen vagy közvetett gazdasági vagy kereskedelmi előnyre tegyenek szert.(17)
Az engedélyezett felhasználásnak a művek rövid részleteire való korlátozásáról
37.      A kérdést előterjesztő bíróságnak a 2001/29 irányelv 5. cikke (3) bekezdése c) pontjának utolsó fordulatát átültető román szabályozás összeegyeztethetőségével kapcsolatos kétségei arra vonatkoznak, hogy e rendelkezés a „művek” felhasználását teszi lehetővé, míg a román szabályozás az engedélyezett felhasználást a „művek rövid részleteire” korlátozza.
38.      Kiindulásként szeretném jelezni, hogy ezzel a román jogalkotó véleményem szerint nem lépte túl az e rendelkezés átültetése érdekében rendelkezésére álló, a Bíróság által meghatározott mérlegelési mozgásteret.(18)
39.      Először is, ami a 2001/29 irányelv 5. cikke (3) bekezdése c) pontja utolsó fordulatának szövegét és rendszerét illeti, e rendelkezés a tagállamok számára fakultatív jellegű, csakúgy, mint a szerzői jogok alóli, ezen irányelvben foglalt szinte valamennyi kivétel. Márpedig egy általánosan elfogadott értelmezési szabály szerint aki többre jogosult, annak joga van kevesebbre is, így a tagállamok e kivételek végrehajtása során főszabály szerint nem kötelesek azokat a teljes lehetséges terjedelmükben átültetni.
40.      Egyébiránt maga az említett rendelkezés is tartalmaz egy korlátozást, amely szerint a napi eseményekről szóló tudósításra vonatkozó kivétel címén történő felhasználás csak „a tájékoztatási cél által indokolt terjedelemben” megengedett. A Bíróság szerint e megfogalmazás az említett kivétel alkalmazása során széles mérlegelési mozgásteret biztosít a tagállamok számára.(19) Ez a mérlegelési mozgástér szükségképpen többek között a mű felhasználásának terjedelmére vonatkozik. Ennek keretében a tagállamok tehát jogosultak az engedélyezett felhasználást a művek rövid részleteire korlátozni, ha úgy ítélik meg, hogy a szélesebb körű felhasználást nem igazolja a szóban forgó kivétellel elérni kívánt tájékoztatási cél.
41.      Másodszor, az ilyen korlátozás, bár összhangban van a 2001/29 irányelvnek a szerzői jogok magas szintű védelmére irányuló céljával, véleményem szerint nem teszi kétségessé az ezen irányelv 5. cikke (3) bekezdése c) pontjának utolsó fordulatában szereplő kivétel hatékony érvényesülését. E rendelkezésnek ugyanis nem az a célja, hogy lehetővé tegye a védelem alatt álló művek felhasználását mint olyant, hanem annak elkerülése, hogy a napi eseményekről való tájékoztatás szabadságát indokolatlanul korlátozzák az ezen eseményekhez – valamilyen módon – kapcsolódó műveket védő kizárólagos jogok. Márpedig még abban az esetben is, ha – mint a jelen ügyben – maga a mű vagy annak közzététele képezi az eseményt, amelyről tudósítanak, e tudósítás nem tévesztendő össze e mű egészének többszörözésével és nyilvánossághoz közvetítésével, ellenkező esetben a szóban forgó rendelkezés értelmét teljesen elferdítenék. Az engedélyezett felhasználásnak a művek rövid részleteire való korlátozása tehát nem veszélyezteti a szóban forgó kivétel hatékony érvényesülését.
42.      Harmadszor, a 2001/29 irányelv 5. cikkének (2) és (3) bekezdésében előírt kivételek alkalmazásának összhangban kell állnia e cikk (5) bekezdésével. Ez utóbbi rendelkezés egy hármas feltételt ír elő, amelyet „háromlépcsős tesztnek” is neveznek, amely szerint a szerzői jogok alóli kivételek kizárólag olyan különös esetekben alkalmazhatók, amelyek nem sérelmesek a mű rendes felhasználására, és indokolatlanul nem károsítják a jogosult jogos érdekeit.
43.      E tekintetben meg kell állapítani, hogy valamely mű teljes többszörözése és nyilvánossághoz közvetítése per definitionem sérelmes lehet a mű rendes felhasználására, következésképpen – a háromlépcsős teszt logikája szerint – indokolatlanul károsíthatja a szerző jogos érdekeit. Ilyen helyzetben ugyanis a műnek a kivétel keretében történő másodlagos közvetítése az eredeti közvetítés helyébe lép, mentesítve a címzetteket az alól, hogy ez utóbbit vegyék igénybe, ami azzal a következménnyel jár, hogy sérti a műnek a szerzője általi rendes felhasználását.
44.      Internetes környezetben a nyilvánossághoz közvetítés gyakran állandó és könnyen reprodukálható jellegű, így a szerző elveszítheti a mű feletti ellenőrzést, mivel a mű akaratától függetlenül terjed, ami nemcsak vagyoni, hanem személyhez fűződő jogait is sérti.(20) Egyébiránt, bár a szóban forgó kivétel célja elsősorban a sajtó azon jogának védelme, hogy tájékoztatást nyújthasson a napi eseményekről,(21) alkalmazása nem függ attól, hogy az érintett felhasználó formálisan sajtóorgánum
jogállással rendelkezzen. Márpedig internetes környezetben bárki állíthatja, hogy valamely napi eseményről tájékoztat, annak érdekében, hogy e kivételre hivatkozzon azzal a céllal, hogy a művet a szerző engedélye nélkül közvetítse a nyilvánossághoz. Itt tehát a visszaélés jelentős kockázata áll fenn.
45.      Következésképpen úgy vélem, hogy a 2001/29 irányelv 5. cikkének (5) bekezdésére tekintettel a tagállamok a napi eseményekről szóló tudósításra vonatkozó kivétel keretében az engedélyezett felhasználást jogszerűen korlátozhatják a művek rövid részleteire.
46.      Negyedszer, e kivétel alkalmazásának tiszteletben kell tartania az alkalmazandó alapvető jogok, különösen egyrészt a Charta 17. cikkének (2) bekezdésében rögzített szellemi tulajdon, másrészt pedig a Charta 11. cikke által védett véleménynyilvánítási és sajtószabadság közötti megfelelő egyensúlyt.
Felmerül tehát a kérdés, hogy az engedélyezett felhasználásnak a művek rövid részleteire való korlátozása tiszteletben tartja‑e ezt az egyensúlyt.
47.      Ami a szellemi tulajdont illeti, amint azt már megjegyeztem, valamely mű egészének a szerző engedélye nélküli nyilvánossághoz közvetítése e szerző jogainak súlyos sérelmét jelenti. A jelen indítvány 44. pontjában említettekhez hasonló szélsőséges esetekben, amikor a szerző elveszíti az ellenőrzést műve felhasználása felett, e sérelem véleményem szerint nyilvánvalóan aránytalan. A napi eseményekről szóló tudósításra vonatkozó kivétel címén engedélyezett felhasználásnak a művek rövid részleteire való korlátozása tehát hozzájárul ezen alapvető jog védelméhez.
48.      Ami ezzel szemben a véleménynyilvánítás szabadságát illeti, az ezáltal természetesen korlátozott. Mindazonáltal nem gondolom, hogy ez a korlátozás aránytalan lenne. A véleménynyilvánítás szabadsága, amelyről itt szó van, egy eseményre vonatkozó információk szolgáltatására vonatkozik. A védelem alatt álló mű felhasználása tehát csak ezen információ kiegészítéseként, szemléltetésül szolgál, és nem képezheti annak lényeges részét. A rövid részletek felhasználásának tehát általában elegendőnek kell lennie. Természetesen az is szükséges, hogy azon részletek, amelyek felhasználása engedélyezett, észszerű hosszúságúak legyenek ahhoz, hogy lehetővé tegyék a kívánt tájékoztatási cél elérését. Ez az aspektus azonban a nemzeti jog in concreto alkalmazására vonatkozik.
49.      Véleményem szerint ez főszabály szerint az érintett mű hosszától függetlenül így van. Ugyanakkor az olyan rövid művek esetében, amelyeket csak teljes egészükben lehet hasznosan többszörözni, a szóban forgó tagállam – nemzeti bíróságok által értelmezett – belső szabályozásának lehetővé kell tennie e művek egészének felhasználását oly módon, hogy azokat magukat is részletekként kezeli, amennyiben ez a tájékoztatási cél eléréséhez szükségesnek bizonyul. Minden más esetben általában lehetőség van arra, hogy a műből kiemeljék a továbbítandó információ szempontjából szükséges részeket anélkül, hogy a művet teljes egészében többszöröznék. Emlékeztetek arra, hogy a 2001/29 irányelv 5. cikke (3) bekezdése c) pontja utolsó fordulatának célja nem az, hogy lehetővé tegye a védelem alatt álló műveknek a jogosultak engedélye nélküli felhasználását, hanem az, hogy biztosítsa a napi eseményekről való tájékoztatás szabadságát.
50.      Egyébiránt különösen az interneten számos helyzetben – így az alapeljárásban szóban forgó helyzetben is – a hiperlinkekhez hasonló technikák lehetővé teszik, hogy a nyilvánosság számára hozzáférést biztosítsanak az érintett mű egészéhez és így könnyen elérjék a kívánt célt anélkül, hogy a szerző engedélyét kellene kérni, de anélkül is, hogy a szerző jogait sértenék.(22) Ilyen esetekben tehát nem szükséges a mű egészének többszörözése és nyilvánossághoz közvetítése a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadsága követelményeinek való megfeleléshez.
51.      Ebből azt a következtetést vonom le, hogy a 2001/29 irányelv 5. cikke (3) bekezdése c) pontjának utolsó fordulatával nem ellentétes az olyan tagállami szabályozás, amely a napi eseményekről szóló tudósítás céljából történő felhasználást a művek rövid részleteire korlátozza, feltéve hogy a részlet felhasználni engedélyezett hossza elegendő a tájékoztatási cél eléréséhez.
A gazdasági vagy kereskedelmi előny szerzésének tilalmáról
52.      A román jog által a napi eseményekről szóló tudósításra vonatkozó kivétel keretében előírt, arra vonatkozó tilalom, hogy a mű felhasználásából közvetlen vagy közvetett gazdasági vagy kereskedelmi előnyre tegyenek szert, már problematikusabb.
53.      A kérdést előterjesztő bíróság nem jelöli meg, hogy a román jogban pontosan milyen jelentéssel bír a „közvetlen vagy közvetett, kereskedelmi vagy gazdasági előny” kifejezés. Mindemellett, ha a közvetett gazdasági előnyre vonatkozó tilalmat tágan kellene értelmezni, az komoly kétségeket vetne fel. A sajtóorgánumok, miközben egy demokratikus társadalomban alapvető szerepet töltenek be, amely a nyilvánosság tájékoztatásában és a közélet szereplőinek ellenőrzésében áll, általában gazdasági tevékenységet folytatnak. Ezt a tevékenységet finanszírozhatják közvetlenül az ügyfelek, vagy az reklámokból is finanszírozható. A nyújtott szolgáltatásnak mindkét esetben az információk közzététele minősül, amely szolgáltatás tartalma azáltal, hogy ügyfeleket vonz, hatással van az érintett gazdasági szereplő bevételeire. E gazdasági szereplő tehát közvetett gazdasági előnyre tesz szert valamennyi közzétételéből, beleértve a napi eseményekről szóló olyan tudósításokat is, amelyekben a védelem alatt álló műveket a szóban forgó kivétel keretében felhasználják.
54.      Az ilyen közvetett előny tilalma tehát sérti e kivétel hatékony érvényesülését, mivel valójában lehetetlenné teszi annak minden olyan sajtóorgánumra történő alkalmazását, amelynek működése gazdasági tevékenységnek minősül.(23) Magától értetődik, hogy az ilyen tilalomnak nincs alapja a 2001/29 irányelv 5. cikke (3) bekezdése c) pontja utolsó fordulatának szövegében. A „tájékoztatási cél által indokolt terjedelemben” kifejezés ugyanis nem a védelem alatt álló művek felhasználásából
közvetetten szerezhető gazdasági előnyre, hanem kizárólag e felhasználás terjedelmére vonatkozik.
55.      Ezt a tilalmat a 2001/29 irányelv 5. cikkének (5) bekezdése szerinti háromlépéses teszt
sem igazolja. Ellentétben ugyanis a mű felhasználásából származó közvetlen előnnyel, amely a mű kereskedelmi hasznosításához hasonlítható, az a közvetett előny, amely abban áll, hogy a sajtó tevékenységét az e tevékenységből – többek között a napi eseményekről szóló tudósítások közzétételéből – származó bevételekből finanszírozzák, nem lehet sérelmes az e tudósításokban felhasznált művek rendes felhasználására, és indokolatlanul nem károsíthatja a szerzőket. Következésképpen az említett tilalom sérti a különböző alapvető jogok közötti egyensúlyt is, amely jogok összeegyeztetésére a napi eseményekről szóló tudósításra vonatkozó kivétel irányul.
56.      Így a román jogalkotó azáltal, hogy arra vonatkozó tilalmat írt elő, hogy a védelem alatt álló műveknek a napi eseményekről szóló tudósításra vonatkozó kivétel keretében történő felhasználásából közvetett gazdasági előnyre tegyenek szert, túllépte a 2001/29 irányelv 5. cikke (3) bekezdése c) pontja utolsó fordulatának átültetése során rendelkezésére álló mérlegelési mozgástér határait. E rendelkezést tehát úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az ilyen tilalom.
Végkövetkeztetés
57.      A fenti megfontolások összességére tekintettel azt javaslom, hogy a Bíróság az Înalta Curte de Casație și Justiție (legfőbb semmítő‑ és ítélőszék, Románia) által előzetes döntéshozatalra előterjesztett második kérdésre a következő választ adja:
Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22‑i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. cikke (3) bekezdése c) pontjának utolsó fordulatát
a következőképpen kell értelmezni:
–        ahhoz, hogy az alkalmazható legyen, elegendő, ha a szóban forgó művet arra használják fel, hogy olyan eseményről nyújtsanak információkat, amely ezen információk nyújtásának időpontjában a nyilvánosság számára jelentőséggel bír;
–        azzal nem ellentétes az olyan tagállami szabályozás, amely a napi eseményekről szóló tudósítás céljából engedélyezett felhasználást a művek rövid részleteire korlátozza, feltéve hogy a részlet felhasználni engedélyezett hossza elegendő a tájékoztatási cél eléréséhez;
–        azzal ellentétes az olyan tagállami szabályozás, amely megtiltja, hogy a művek napi eseményekről szóló tudósítás céljából történő felhasználásából származó közvetett kereskedelmi vagy gazdasági előnyre tegyenek szert.
1      Eredeti nyelv: francia.
2      Lásd ebben az értelemben különösen: 2019. július 29‑j Spiegel Online ítélet (C‑516/17, a továbbiakban: Spiegel Online ítélet, EU:C:2019:625, 42. és 43. pont).
3      HL 2001. L 167., 10. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 230. o.; helyesbítések: HL 2008. L 314., 16. o.; HL 2014. L 10., 32. o.
4      Monitorul Oficial al României, I. rész, 1996. március 26‑i 60. szám.
5      Lásd legutóbb: 2024. október 24‑i Kwantum Nederland és Kwantum België ítélet (C‑227/23, EU:C:2024:914, 48. pont).
6      Lásd ebben az értelemben: 2025. január 28‑i ASG 2 ítélet (C‑253/23, EU:C:2025:40, 90., 91. és 93. pont).
7      Ezen ítélet 60–74. pont, különösen a 69. pontja. Lásd még: 2019. július 29‑i Funke Medien NRW ítélet (C‑469/17, EU:C:2019:623, 75. pont).
8      Spiegel Online ítélet, 27–29. pont.
9      Spiegel Online ítélet, 30. pont.
10      Spiegel Online ítélet, 31–34. pont.
11      Spiegel Online ítélet, 35. és 36. pont.
12      Spiegel Online ítélet, 37. és 38. pont.
13      Spiegel Online ítélet, 42. pont.
14      Spiegel Online ítélet, 67. pont.
15      2019. július 29‑i ítélet (C‑469/17, EU:C:2019:623, 75. pont).
16      Spiegel Online ítélet, 66. pont.
17      A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a 2001/29 irányelv 5. cikke (3) bekezdése c) pontjának utolsó fordulatával ellentétben az 1996. március 14-i 8/1996. sz. törvény 35. cikke (2) bekezdésének c) pontja nem ír elő arra vonatkozó kötelezettséget, hogy a felhasznált mű forrását feltüntessék, a szerző nevét is beleértve. Ilyen követelmény azonban kitűnik e törvény 35. cikkének (4) bekezdéséből, és az többek között az e cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett esetekre vonatkozik.
18      Lásd a jelen indítvány 22–27. pontját, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlatot.
19      Lásd a jelen indítvány 22. pontját, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlatot.
20      Szemléltetésképpen, a jelen indítvány megszövegezésekor az alapügyben szóban forgó szöveg még mindig elérhető volt a Gândul honlapján, valamint legalább két másik, azt reprodukáló oldalon, míg az eredetihez vezető hiperlink hatástalan volt, valószínűleg azért, mert azt törölték az első közzétételének helyéről.
21      Lásd ebben az értelemben: Spiegel Online ítélet (70. pont).
22      Lásd különösen: 2014. február 13‑i Svensson és társai ítélet (C‑466/12, EU:C:2014:76, a rendelkező rész 1. pontja).
23      Vagyis a gyakorlatban minden sajtóorgánumra, mivel még az úgynevezett „közmédiát” is ritkán finanszírozzák kizárólag állami forrásokból.