62025CJ0115
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (seitsemäs jaosto)
30 päivänä huhtikuuta 2026 (
*1
)
Ennakkoratkaisupyyntö – Yhteinen kauppapolitiikka – Polkumyyntitullit – Lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönottaminen tiettyjen terästuotteiden tuonnissa – Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tuotteiden tuonti – Kaksi pätevää tariffikiintiön järjestysnumeroa – Toisen tariffikiintiön käyttäminen loppuun – Polkumyyntitullien ja lisätullien määrääminen samanaikaisesti
Asiassa C‑115/25,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Fővárosi Törvényszék (Budapestin alioikeus, Unkari) on esittänyt 21.1.2025 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 3.2.2025, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Stappert Magyarország Kft.
vastaan
Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága,
UNIONIN TUOMIOISTUIN (seitsemäs jaosto),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja F. Schalin (esittelevä tuomari) sekä tuomarit M. Gavalec ja Z. Csehi,
julkisasiamies: A. Biondi,
kirjaaja: A. Calot Escobar,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä esitetyn,
ottaen huomioon huomautukset, jotka sille ovat esittäneet
–
Unkarin hallitus, asiamiehinään D. Csoknyai ja M. Z. Fehér,
–
Euroopan komissio, asiamiehinään V. Bottka ja R. Pethke,
päätettyään julkisasiamiestä kuultuaan ratkaista asian ilman ratkaisuehdotusta,
on antanut seuraavan
tuomion
1
Ennakkoratkaisupyyntö koskee lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta tiettyjen terästuotteiden tuonnissa 31.1.2019 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159 (EUVL 2019, L 31, s. 27), sellaisena kuin se on muutettuna 15.3.2022 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/434 (EUVL 2022, L 88, s. 181) (jäljempänä täytäntöönpanoasetus 2019/159), 1 artiklan 1 ja 6 kohdan sekä lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen 15.9.2021 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/1483 (EUVL 2021, L 327, s. 1) 2 artiklan 1 ja 2 kohdan, luettuina täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 johdanto-osan 286 ja 287 perustelukappaleen valossa, tulkintaa.
2
Kyseinen ennakkoratkaisupyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat yhtäältä raakametallien ja metallimalmien tukkukauppa harjoittava yhtiö Stappert Magyarország Kft. ja toisaalta Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága (kansallisen vero- ja tullihallinnon muutoksenhakuosasto, Unkari; jäljempänä muutoksenhakuviranomainen) ja jossa on kyse polkumyyntitullin ja lisäsuojatullin kumulatiivisesta soveltamisesta Taiwanista peräisin oleviin terästuotteisiin sekä näistä tulleista ensin mainitun suspendoinnin edellytyksistä.
Asiaa koskevat oikeussäännöt
Täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2447
3
Unionin tullikoodeksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 24.11.2015 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 (EUVL 2015, L 343, s. 558) 49 artiklan, jonka otsikko on ”Tariffikiintiöiden yhdenmukaista hallinnointia koskevat yleiset säännöt”, 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Kukin tariffikiintiö yksilöidään unionin lainsäädännössä järjestysnumerolla, joka helpottaa sen hallinnointia.”
Täytäntöönpanoasetus 2019/159
4
Täytäntöönpanoasetuksen 2019/159 1 artiklan 1–3, 5 ja 6 kohdassa säädetään seuraavaa:
”1.   Avataan kullekin asianomaiselle 26 tuoteluokalle [Euroopan] unioniin tuontia koskevat tariffikiintiöt (määritetty viittaamalla liitteessä I täsmennettyihin CN-koodeihin) kutakin liitteessä IV.1 ja IV.2 lueteltua ajanjaksoa varten, jollei 6 ja 7 artiklasta muuta johdu.
2.   Myönnetään kunkin asianomaisen tuoteluokan osalta, lukuun ottamatta tuoteluokkia 8 ja 25A, osa kustakin tariffikiintiöstä liitteessä IV täsmennetyille maille.
3.   Myönnetään jäljellä oleva osa kustakin tariffikiintiöstä samoin kuin tariffikiintiö tuoteluokkien 8 ja 25 osalta hakujärjestyksessä kutakin toimenpiteiden soveltamiskauden vuosineljännestä kohti tasapuolisesti jaetun tariffikiintiön perusteella.
– –
5.   Jos jokin tietty maa käyttää loppuun 2 kohdan mukaisen kiintiönsä, joidenkin tuoteluokkien tuonti kyseisestä maasta voi tapahtua saman tuoteluokan osalta jäljellä olevan tariffikiintiön mukaisesti. Tätä säännöstä sovelletaan vain lopullisen tariffikiintiön kunkin soveltamisvuoden viimeisen neljänneksen aikana. – –
6.   Jos kyseinen tariffikiintiö on käytetty loppuun tai jos tuoteluokkien tuontiin ei sovelleta kyseistä tariffikiintiötä, liitteessä IV olevassa 1 kohdassa esitettyihin tuoteluokkiin sovelletaan ylimääräistä 25 prosentin tullia vapaasti unionin rajalla tullaamattomana ‑nettohintaan.”
5
Täytäntöönpanoasetuksen 2019/159 3 artiklassa säädetään seuraavaa:
”[Euroopan] komissio ja jäsenvaltiot hallinnoivat 1 artiklassa vahvistettuja tariffikiintiöitä [täytäntöönpanoasetuksen 2015/2447] 49–54 artiklassa säädetyn tariffikiintiöiden hallinnointijärjestelmän mukaisesti.”
Täytäntöönpanoasetus 2021/1483
6
Täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 johdanto-osan 286 perustelukappaleen sanamuoto on seuraava:
”Komissio otti [täytäntöönpanoasetuksella 2019/159] käyttöön tiettyjä terästuotteita koskevan suojatoimenpiteen kolmeksi vuodeksi. – – Näin ollen kun suojatoimenpiteessä vahvistetut tariffikiintiöt ylittyvät, samasta tuonnista kannettaisiin sekä kiintiön ylittävä tulli että polkumyyntitulli. Koska polkumyyntitoimenpiteiden ja suojatoimenpiteiden kumuloituminen voi johtaa siihen, että kauppaan kohdistuu haluttua suurempi vaikutus, komissio päätti estää polkumyyntitullin ja kiintiön ylittävän tullin samanaikaisen soveltamisen tarkastelun kohteena olevan tuotteen osalta suojatullin voimassaolon ajaksi.”
7
Täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 johdanto-osan 287 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”Tämä tarkoittaa sitä, että jos [täytäntöönpanoasetuksen 2019/159] 1 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua kiintiön ylittävää tullia ryhdytään soveltamaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen ja se ylittää tämän asetuksen nojalla käyttöön otettujen polkumyyntitullien tason, kannetaan ainoastaan [täytäntöönpanoasetuksen 2019/159] 1 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu kiintiön ylittävä tulli. Tämän asetuksen nojalla käyttöön otettujen tullien kantaminen suspendoidaan suojatullin ja polkumyyntitullin samanaikaisen soveltamisen ajaksi. – –”
8
Täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
”1.   Jos [täytäntöönpanoasetuksen 2019/159] 1 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua kiintiön ylittävää tullia ryhdytään soveltamaan ruostumattomasta teräksestä valmistettuihin kylmävalssattuihin levyvalmisteisiin ja se ylittää 1 artiklan 2 kohdassa vahvistetun polkumyynnin vastaisen arvotullin tason, kannetaan ainoastaan [täytäntöönpanoasetuksen 2019/159] 1 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu kiintiön ylittävä tulli.
2.   Tämän asetuksen nojalla käyttöön otettujen tullien kantaminen suspendoidaan 1 kohdan soveltamisen ajaksi.”
Pääasia ja ennakkoratkaisukysymykset
9
Täytäntöönpanoasetuksella 2019/159 komissio otti käyttöön tiettyjen terästuotteiden tuonnin osalta lopullisia suojatoimenpiteitä, joita ovat 25 prosentin lisätullin soveltaminen CN-koodeihin 72193210, 72193310, 72193410 ja 72199080 luokiteltujen tavaroiden tuontiin Euroopan unionin ulkopuolelta.
10
Lisäksi täytäntöönpanoasetuksella 2021/1483 se otti käyttöön polkumyyntitullin muun muassa samoihin CN-koodeihin luokiteltujen Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa. Kyseinen polkumyyntitulli on lähtökohtaisesti 6,8 prosenttia taiwanilaisten tuottajien osalta.
11
Stappert Magyarország esitti 1.4.2022 Nemzeti Adó- és Vámhivatal Dél-budapesti Adó- és Vámigazgatóságassa (kansallisen vero- ja tullihallinnon Budapestin eteläisen alueen viranomainen, Unkari; jäljempänä ensimmäisen asteen veroviranomainen) hakemuksen Taiwanista peräisin olevien erilaisten terästuotteiden luovuttamiseksi vapaaseen liikkeeseen. Kyseinen hakemus esitettiin tullietuuskoodilla 120, ja siinä mainittiin tariffikiintiön järjestysnumero 09.8847 neljälle ruostumattomasta teräksestä valmistetulle tuotetyypille, jotka kuuluvat Taric-koodeihin 7219321000, 7219331000, 7219908000 ja 7219341000.
12
Tariffikiintiö, jonka järjestysnumero on 09.8847, oli käytetty loppuun hakemuksen jättämispäivänä. Toinen tariffikiintiö, jonka järjestysnumero on 09.8578 ja joka avattiin 1.4.2022 samoja alkuperämaita ja samoja tuoteluokkia varten, käytettiin loppuun 11.4.2022. Stappert Magyarország ei ollut maininnut kyseistä toista tariffikiintiötä vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevassa hakemuksessaan.
13
Sen jälkeen, kun komission verotuksen ja tulliliiton pääosasto oli tutkinut kyseisen hakemuksen, ensimmäisen asteen veroviranomainen myönsi etuuskohteluun oikeuttavan tariffikiintiön vain osalle tuontitavaroista sen kiintiön rajoissa, joka oli hakemuksen esittämispäivänä vielä käytettävissä kiintiössä nro 09.8847.
14
Ensimmäisen asteen veroviranomainen sovelsi 8.9.2022 tekemällään päätöksellä kaikkiin vapaaseen liikkeeseen luovutettuihin tuotteisiin 6,8 prosentin suuruista lopullista polkumyyntitullia ja ainoastaan niiden tuotteiden osalta, joiden määrä ylitti tariffikiintiöstä nro 09.8847 vielä käytettävissä olevan osuuden, 25 prosentin suuruista lisätullia. Se tukeutui täytäntöönpanoasetuksen 2019/159 1 artiklan 6 kohtaan, jossa säädetään, että ”jos kyseinen tariffikiintiö on käytetty loppuun tai jos tuoteluokkien tuontiin ei sovelleta kyseistä tariffikiintiötä, – – sovelletaan ylimääräistä 25 prosentin tullia”.
15
Lausuessaan Stappert Magyarországin tekemästä hallinnollisesta muutoksenhausta muutoksenhakuviranomainen pysytti tämän päätöksen siltä osin kuin siinä katsottiin, että polkumyyntitullia ja lisätullia sovellettiin samanaikaisesti kiintiön ulkopuolella olevaan tuotteiden osaan. Muutoksenhakuviranomainen katsoi, että vaikka toinen kiintiömäärä (nro 09.8578) oli vielä käytettävissä vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan hakemuksen hyväksymisajankohtana kyseessä olevan alkuperämaan ja kyseisten tuotteiden osalta, Stappert Magyarország ei kuitenkaan voinut käyttää sitä, koska se ei ollut maininnut sitä hakemuksessaan.
16
Kumulaatiokieltoa koskevien sääntöjen soveltamisesta muutoksenhakuviranomainen katsoi kuitenkin, että kun otetaan huomioon kyseinen toinen kiintiömäärä, ei ole katsottava, että kyseinen tariffikiintiö olisi käytetty loppuun täytäntöönpanoasetuksen 2019/159 1 artiklan 6 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Se totesi tämän perusteella, että täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 2 artiklassa säädetyt polkumyyntitullien suspendoinnin edellytykset eivät täyttyneet, vaikka kyseisessä asetuksessa säädetään tiettyjen tilanteiden osalta kyseisten tullien suspendoinnista, kun lisätulleja sovelletaan.
17
Stappert Magyarország nosti ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa kanteen muutoksenhakuviranomaisen päätöksestä, jossa vahvistetaan, että kyseistä kahta tullia sovelletaan kumulatiivisesti tuotteisiin, joiden osalta sille ei ole myönnetty etuuskohteluun oikeuttavaa tariffikiintiötä.
18
Kyseisen yhtiön mukaan tällainen kumulatiivinen soveltaminen on vastoin unionin lainsäätäjän tarkoitusta, sellaisena kuin se ilmenee sen mukaan täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 johdanto-osan 286 perustelukappaleesta. Se väittää, että vaikka 25 prosentin lisätullia oli sovellettava kiintiön ulkopuolisiin tuotteisiin, jotka kuuluvat järjestysnumeroon 09.8847, täytäntöönpanoasetuksen 2019/159 1 artiklan 6 kohdan nojalla 6,8 prosentin polkumyyntitulli olisi sitä vastoin pitänyt suspendoida täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 2 artiklan 1 kohdan nojalla, koska lisätullin määrä ylitti polkumyyntitullin määrän.
19
Stappert Magyarország väittää lisäksi, että muutoksenhakuviranomainen teki tulkintavirheen, kun se asetti polkumyyntitullin suspendoinnin edellytykseksi sen, että tariffikiintiöt, joiden järjestysnumerot ovat 09.8847 ja 09.8578, on molemmat käytetty loppuun. Kyseisen yhtiön mukaan täytäntöönpanoasetuksen 2019/159 1 artiklan 6 kohdassa polkumyyntitullin suspendointi liittyy selvästi ”tariffikiintiön” loppuun käyttämiseen eikä useiden peräkkäisten tariffikiintiöiden loppuun käyttämiseen. Se toteaa tämän perusteella, että pelkän tariffikiintiön nro 09.8847 loppuun käyttäminen riitti kiintiön ulkopuoliseen tuontiin sovellettavan järjestelmän käyttöön ottamiseen.
20
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa, että sen käsiteltäväksi saatetun asian ratkaisu riippuu lähinnä täytäntöönpanoasetuksesta 2021/1483 johtuvien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden ja täytäntöönpanoasetuksesta 2019/159 johtuvien suojatoimenpiteiden yhdessä soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen tulkinnasta.
21
Tässä tilanteessa Fővárosi Törvényszék päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1)
Onko täytäntöönpanoasetuksen [2019/159] 1 artiklan 6 kohdassa käytettyä ilmausta ’kyseinen’ tulkittava siten, että sillä viitataan kyseisen asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa mainittujen, tietyillä CN-koodeilla määritettyjen tuoteluokkien osalta kaikkiin kutakin ajanjaksoa varten avattuihin (tariffikiintiön) järjestysnumeroihin, vai siten, että sillä viitataan yksinomaan siihen (tariffikiintiön) järjestysnumeroon, jolla tuoja on tehnyt tariffikiintiöön lukemista koskevan hakemuksen?
2)
Onko täytäntöönpanoasetuksen [2021/1483] 2 artiklan 1 kohdassa käytettyä ilmausta ’jos – – kiintiön ylittävää tullia ryhdytään soveltamaan’ tulkittava siten, että se koskee ainoastaan tilannetta, jossa 25 prosentin lisätullia ryhdytään soveltamaan siitä syystä, että ’kyseinen’ tariffikiintiö on käytetty loppuun, vai siten, että se koskee myös tilannetta, jossa lisätullia sovelletaan muusta syystä, kuten hakemuksen tekemättä jättämisen vuoksi?
3)
Onko täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 2 artiklan 2 kohtaa tulkittava siten, että 6,8 prosentin polkumyyntitullin kantaminen voidaan suspendoida vain silloin, kun 25 prosentin lisätullia on sovellettu siitä syystä, että kyseinen tariffikiintiö on käytetty loppuun, vai voidaanko kyseisen tullin kantaminen suspendoida myös silloin, kun lisätullia on sovellettu muusta syystä, kuten hakemuksen tekemättä jättämisen vuoksi?
4)
Onko täytäntöönpanoasetuksen 2019/159 1 artiklan 6 kohtaa ja täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 2 artiklan 1 ja 2 kohtaa, sellaisina kuin niitä selvennetään jälkimmäisen täytäntöönpanoasetuksen johdanto-osan 286 ja 287 perustelukappaleessa, tulkittava siten, että lisätullia ja polkumyyntitullia ei voida määrätä samanaikaisesti myöskään siinä tapauksessa, että komissio on sinä päivänä, jona kyseisellä järjestysnumerolla avattu tariffikiintiö on käytetty loppuun, avannut kyseiseen CN-koodiin kuuluville tuotteille uuden tariffikiintiön toisella järjestysnumerolla ja että tuoja on hakenut tullietuusmenettelyä ainoastaan siihen tariffikiintiöön, joka on käytetty loppuun?”
Ennakkoratkaisukysymysten tarkastelu
Ensimmäinen kysymys
22
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee ensimmäisellä kysymyksellään lähinnä, onko täytäntöönpanoasetuksen 2019/159 1 artiklan 6 kohtaa tulkittava siten, että ilmaisulla ”jos kyseinen tariffikiintiö on käytetty loppuun”, mistä kyseisessä säännöksessä säädetyn 25 prosentin lisätullin soveltaminen riippuu, tarkoitetaan yksinomaan vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevassa hakemuksessa mainittua tiettyä järjestysnumeroa.
23
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa, että kyseistä ilmaisua voidaan tulkita kahdella tavalla. Ensimmäisen tulkinnan mukaan sana ”kyseinen” liittyy 26 tuoteluokkaan, joihin sovelletaan täytäntöönpanoasetuksella 2019/159 käyttöön otettuja suojatoimenpiteitä, ja tämän seurauksena kaikkiin kyseisille tuoteluokille avattuihin tariffikiintiöihin. Toisen tulkinnan mukaan kyseinen sana liittyy yksinomaan siihen järjestysnumeroon, jolla tuoja on jättänyt kiintiön myöntämistä koskevan hakemuksen. Jälkimmäisen tulkinnan mukaan kyseiseen tiettyyn järjestysnumeroon liittyvän tariffikiintiön käyttäminen loppuun riittää siihen, että 25 prosentin lisätullia voidaan soveltaa.
24
Unkarin hallitus katsoo kirjallisissa huomautuksissaan, että ilmaisu ”jos kyseinen tariffikiintiö on käytetty loppuun” liittyy kyseessä olevaan tuoteryhmään eikä kuhunkin järjestysnumeroon erikseen tarkasteltuna. Komission mukaan kyseinen ilmaisu sitä vastoin viittaa pelkästään järjestysnumeroon, jonka perusteella tuoja on hakenut tariffikiintiötä.
25
Ilmaisua ”kyseinen tariffikiintiö” ei ole määritelty täytäntöönpanoasetuksessa 2019/159.
26
Täytäntöönpanoasetuksen 2019/159 säännökset, luettuina yhdessä täytäntöönpanoasetuksen 2015/2447 säännösten kanssa, sisältävät kuitenkin seikkoja, joiden perusteella sen ulottuvuutta voidaan täsmentää.
27
Täytäntöönpanoasetuksen 2019/159 1 artiklan 1 kohdassa säädetään yhtäältä, että ”avataan kullekin asianomaiselle 26 tuoteluokalle unioniin tuontia koskevat tariffikiintiöt – – kutakin – – lueteltua ajanjaksoa varten”.
28
Toisaalta kyseisen täytäntöönpanoasetuksen 3 artiklassa säädetään, että ”komissio ja jäsenvaltiot hallinnoivat 1 artiklassa vahvistettuja tariffikiintiöitä [täytäntöönpanoasetuksen 2015/2447] 49–54 artiklassa säädetyn tariffikiintiöiden hallinnointijärjestelmän mukaisesti”.
29
Täytäntöönpanoasetuksen 2015/2447 49 artiklan 2 kohdassa säädetään tältä osin, että ”kukin tariffikiintiö yksilöidään unionin lainsäädännössä järjestysnumerolla, joka helpottaa sen hallinnointia”.
30
Kyseisistä säännöksistä ilmenee, että tariffikiintiöiden hallinnointia varten kukin tariffikiintiö yksilöidään järjestysnumerolla.
31
Tämä toteamus on lisäksi yhdenmukainen täytäntöönpanoasetuksen 2019/159 1 artiklan 1 kohdan kanssa, josta ilmenee, että tariffikiintiö avataan tiettyä ajanjaksoa varten.
32
Näin ollen kyseisen täytäntöönpanoasetuksen 1 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun ilmaisun ”kyseinen tariffikiintiö” on ymmärrettävä tarkoittavan kiintiötä, joka vastaa vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevassa hakemuksessa mainittua tiettyä järjestysnumeroa.
33
Edellä esitetyn perusteella ensimmäiseen kysymykseen on vastattava, että täytäntöönpanoasetuksen 2019/159 1 artiklan 6 kohtaa on tulkittava siten, että ilmaisulla ”jos kyseinen tariffikiintiö on käytetty loppuun”, mistä kyseisessä säännöksessä säädetyn 25 prosentin lisätullin soveltaminen riippuu, tarkoitetaan yksinomaan vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevassa hakemuksessa mainittua tiettyä järjestysnumeroa.
Toinen kysymys
34
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee toisella kysymyksellään, onko täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 2 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että kyseisessä säännöksessä tarkoitettu ilmaisu ”jos – – kiintiön ylittävää tullia ryhdytään soveltamaan” koskee yksinomaan tilannetta, jossa 25 prosentin lisätullia ryhdytään soveltamaan pelkästään sen vuoksi, että tariffikiintiö on käytetty loppuun, vai siten, että se koskee myös muita tilanteita, joissa lisätullia ryhdytään soveltamaan, muun muassa tilannetta, jossa tariffikiintiötä ei ole haettu.
35
Unkarin hallitus toteaa kirjallisissa huomautuksissaan, että mainittu säännös koskee yksinomaan tilannetta, jossa lisätullia ryhdytään soveltamaan sen vuoksi, että kyseinen tariffikiintiö on käytetty loppuun.
36
Komissio sitä vastoin katsoo, että kyseinen ilmaisu koskee poikkeuksetta kaikkia tilanteita, joissa 25 prosentin lisätullia ryhdytään soveltamaan, myös tilannetta, jossa tuoja ei ole hakenut tariffikiintiön soveltamista.
37
Nyt käsiteltävässä asiassa on todettava, että täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 2 artiklan 1 kohdassa, jossa mainitaan tilanne, jossa ”kiintiön ylittävää tullia ryhdytään soveltamaan”, viitataan nimenomaisesti täytäntöönpanoasetuksen 2019/159 1 artiklan 6 kohdassa säädettyyn 25 prosentin lisätulliin.
38
Viimeksi mainitun säännöksen mukaan kyseistä lisätullia sovelletaan, ”jos kyseinen tariffikiintiö on käytetty loppuun tai jos tuoteluokkien tuontiin ei sovelleta kyseistä tariffikiintiötä”.
39
Tästä seuraa, että 25 prosentin lisätullin soveltaminen ei johdu yksinomaan siitä, että vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevassa hakemuksessa mainittu tariffikiintiö on käytetty loppuun, vaan myös kaikista tilanteista, joissa kyseessä olevaan tuontiin ei sovelleta kyseistä tariffikiintiötä, muun muassa tilanteesta, jossa kiintiötä ei ole haettu.
40
Toiseen kysymykseen on näin ollen vastattava, että täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 2 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että kyseisessä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ilmaisu ”jos – – kiintiön ylittävää tullia ryhdytään soveltamaan” koskee kaikkia tilanteita, joissa 25 prosentin lisätullia ryhdytään soveltamaan täytäntöönpanoasetuksen 2019/159 1 artiklan 6 kohdan nojalla, eli myös tilannetta, jossa tuontiin ei sovelleta kyseistä tariffikiintiötä, koska kiintiötä ei ole haettu.
Kolmannen kysymyksen tarkastelu
41
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee kolmannella kysymyksellään lähinnä, onko täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 2 artiklan 2 kohtaa tulkittava siten, että lopullisten polkumyyntitullien suspendointia sovelletaan ainoastaan silloin, kun 25 prosentin lisätullia ryhdytään soveltamaan sen vuoksi, että kyseinen tariffikiintiö on käytetty loppuun, vai onko kyseistä lisätullia sovellettava myös muissa tilanteissa, muun muassa tilanteessa, jossa tuontiin ei sovelleta kyseistä tariffikiintiötä, koska kiintiötä ei ole haettu.
42
Unkarin hallitus toteaa kirjallisissa huomautuksissaan, että polkumyyntitullia ei voida suspendoida, jos tariffikiintiö on edelleen käytettävissä, myös muun kuin tuojan mainitseman järjestysnumeron alla.
43
Komission mukaan sitä vastoin täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 2 artiklan 2 kohtaa on sovellettava tiettyyn järjestysnumeroon liittyvään vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaan hakemukseen kaikissa tapauksissa, joissa sovelletaan 25 prosentin lisätullia. Kyseistä jälkimmäistä tullia ja polkumyyntitullia ei voida koskaan soveltaa samaan tuontimäärään yhdellä järjestysnumerolla, minkä vuoksi 6,8 prosentin polkumyyntitulli olisi suspendoitava.
44
Nyt käsiteltävässä asiassa toiseen kysymykseen annetusta vastauksesta ilmenee, että täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 2 artiklan 1 kohta koskee kaikkia tilanteita, joissa 25 prosentin lisätullia ryhdytään soveltamaan täytäntöönpanoasetuksen 2019/159 1 artiklan 6 kohdan nojalla, eli myös tilannetta, jossa tuontiin ei sovelleta kyseistä tariffikiintiötä, koska kiintiötä ei ole haettu. Kyseisessä tapauksessa sovelletaan ainoastaan lisätullia, jos sen määrä ylittää polkumyyntitullien määrän.
45
Näin ollen täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 2 artiklan 2 kohdassa säädetyn 6,8 prosentin suuruisen polkumyyntitullin kantamisen suspendoinnin on oltava voimassa koko sen ajanjakson ajan, jona ainoastaan 25 prosentin lisätullia sovelletaan kyseisen täytäntöönpanoasetuksen 2 artiklan 1 kohdan nojalla.
46
Kolmanteen kysymykseen on siis vastattava, että täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 2 artiklan 2 kohtaa on tulkittava siten, että kyseisessä säännöksessä säädettyä lopullisten polkumyyntitullien suspendointia sovelletaan kaikissa tapauksissa, joissa lisätullia, jonka taso ylittää polkumyyntitullien tason, ryhdytään soveltamaan mistä tahansa syystä, muun muassa tilanteessa, jossa tuontiin ei sovelleta kyseistä tariffikiintiötä, koska kiintiötä ei ole haettu.
Neljäs kysymys
47
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee neljännellä kysymyksellään, onko täytäntöönpanoasetuksen 2019/159 1 artiklan 6 kohtaa ja täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 2 artiklan 1 ja 2 kohtaa, kun otetaan huomioon viimeksi mainitun asetuksen 286 ja 287 perustelukappale, tulkittava siten, että lisätullia ja polkumyyntitullia ei voida soveltaa samanaikaisesti myöskään siinä tapauksessa, että päivänä, jona tietyllä järjestysnumerolla avattu tariffikiintiö on käytetty loppuun, avataan uusi tariffikiintiö eri järjestysnumerolla samaan CN-koodiin kuuluville tuotteille, vaikka tuoja on hakenut tullietuuskohtelua ainoastaan sen tariffikiintiön osalta, joka on käytetty loppuun.
48
Unkarin hallitus toteaa kirjallisissa huomautuksissaan, että täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 johdanto-osan 286 ja 287 perustelukappale eivät vaikuta 25 prosentin lisätullin ja 6,8 prosentin suuruisen polkumyyntitullin kumulatiivisen soveltamisen laillisuuteen.
49
Komission mukaan sitä vastoin kyseistä kahta tullia ei voida soveltaa samanaikaisesti samaan järjestysnumeroon kuuluvaan tuontimäärään riippumatta siitä, onko tuoja jättänyt tariffikiintiöhakemuksen toisen järjestysnumeron perusteella vai ei.
50
Ensimmäiseen, toiseen ja kolmanteen kysymykseen annetuista vastauksista ilmenee tältä osin yhtäältä, että täytäntöönpanoasetuksen 2019/159 1 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu kyseinen tariffikiintiö vastaa kiintiötä, joka yksilöidään vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevassa pyynnössä mainitulla järjestysnumerolla, ja toisaalta, että täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 2 artiklan 1 ja 2 kohtaa sovelletaan kaikissa tilanteissa, joissa 25 prosentin lisätullia ryhdytään soveltamaan kyseisen säännöksen nojalla.
51
Tästä seuraa, että samojen tuotteiden osalta eri järjestysnumerolla käytettävissä olevan tariffikiintiön olemassaolo ei vaikuta vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevassa hakemuksessa mainitun järjestysnumeron perusteella kannettavan 25 prosentin lisätullin soveltamiseen eikä alemmantasoisen polkumyyntitullin, joka on tässä tapauksessa 6,8 prosenttia, suspendointia koskevan säännön, josta säädetään täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa, soveltamiseen. Ainoa polkumyyntitullin suspendoinnin edellytys on se, että polkumyyntitullin taso on alempi kuin lisätullin taso.
52
Myöskään se, että tuoja ei ole hakenut tariffikiintiötä toisella järjestysnumerolla, ei voi olla esteenä kyseisen suspendointisäännön soveltamiselle, koska tällainen edellytys ei ilmene täytäntöönpanoasetuksesta 2019/159 eikä täytäntöönpanoasetuksesta 2021/1483.
53
Tätä tulkintaa tukevat asetuksen 2021/1483 johdanto-osan 286 ja 287 perustelukappale, joista ilmenee lähinnä, että polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä on sovellettava siten, että estetään suojatoimenpiteiden soveltamisen aikana kyseisen kahden tullin samanaikaisesta soveltamisesta aiheutuva liiallinen vaikutus.
54
Neljänteen kysymykseen on siis vastattava, että täytäntöönpanoasetuksen 2019/1959 1 artiklan 6 kohtaa ja täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 2 artiklan 1 ja 2 kohtaa, luettuina viimeksi mainitun asetuksen 286 ja 287 perustelukappaleen valossa, on tulkittava siten, että polkumyyntitullia ja lisätullia ei voida soveltaa samanaikaisesti silloin, kun mainitussa 2 artiklassa säädetyt suspendoinnin soveltamisedellytykset täyttyvät kyseessä olevan tuonnin osalta, myöskään tapauksessa, jossa sinä päivänä, jona tietyllä järjestysnumerolla avattu tariffikiintiö on käytetty loppuun, avataan uusi tariffikiintiö eri järjestysnumerolla samaan CN-koodiin kuuluville tuotteille, ja jossa tuoja on hakenut tullietuuskohtelua ainoastaan sen tariffikiintiön osalta, joka on käytetty loppuun.
Oikeudenkäyntikulut
55
Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (seitsemäs jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
1)
Lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta tiettyjen terästuotteiden tuonnissa 31.1.2019 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159, sellaisena kuin se on muutettuna 15.3.2022 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/434, 1 artiklan 6 kohtaa
on tulkittava siten, että
ilmaisulla ”jos kyseinen tariffikiintiö on käytetty loppuun”, mistä kyseisessä säännöksessä säädetyn 25 prosentin lisätullin soveltaminen riippuu, tarkoitetaan yksinomaan vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevassa hakemuksessa mainittua tiettyä järjestysnumeroa.
2)
Lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen 15.9.2021 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/1483 2 artiklan 1 kohtaa
on tulkittava siten, että
kyseisessä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ilmaisu ”jos – – kiintiön ylittävää tullia ryhdytään soveltamaan” koskee kaikkia tilanteita, joissa 25 prosentin lisätullia ryhdytään soveltamaan täytäntöönpanoasetuksen 2019/159, sellaisena kuin se on muutettuna täytäntöönpanoasetuksella 2022/434, 1 artiklan 6 kohdan nojalla, eli myös tilannetta, jossa tuontiin ei sovelleta kyseistä tariffikiintiötä, koska kiintiötä ei ole haettu.
3)
Täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 2 artiklan 2 kohtaa
on tulkittava siten, että
kyseisessä säännöksessä säädettyä lopullisten polkumyyntitullien suspendointia sovelletaan kaikissa tapauksissa, joissa lisätullia, jonka taso ylittää polkumyyntitullien tason, ryhdytään soveltamaan mistä tahansa syystä, muun muassa tilanteessa, jossa tuontiin ei sovelleta kyseistä tariffikiintiötä, koska kiintiötä ei ole haettu.
4)
Täytäntöönpanoasetuksen 2019/159, sellaisena kuin se on muutettuna täytäntöönpanoasetuksella 2022/434, 1 artiklan 6 kohtaa ja täytäntöönpanoasetuksen 2021/1483 2 artiklan 1 ja 2 kohtaa, luettuina viimeksi mainitun asetuksen 286 ja 287 perustelukappaleen valossa,
on tulkittava siten, että
polkumyyntitullia ja lisätullia ei voida soveltaa samanaikaisesti silloin, kun mainitussa 2 artiklassa säädetyt suspendoinnin soveltamisedellytykset täyttyvät kyseessä olevan tuonnin osalta, myöskään tapauksessa, jossa sinä päivänä, jona tietyllä järjestysnumerolla avattu tariffikiintiö on käytetty loppuun, avataan uusi tariffikiintiö eri järjestysnumerolla samaan CN-koodiin kuuluville tuotteille, ja jossa tuoja on hakenut tullietuuskohtelua ainoastaan sen tariffikiintiön osalta, joka on käytetty loppuun.
Allekirjoitukset
(
*1
)	Oikeudenkäyntikieli: unkari.