62006TO0082
ESIMESE ASTME KOHTU MÄÄRUS (viies koda)
19. veebruar 2008 (
*1
)
Kohtuasjas T-82/06,
Apple Computer International, asukohaga Cork (Iirimaa), esindajad: solicitor G. Breen, P. Sreenan, SC, ja barrister B. Quigley,
hageja,
versus
Euroopa Ühenduste Komisjon, esindajad: X. Lewis ja J. Hottiaux,
kostja,
mille ese on nõue tühistada komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2171/2005 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (ELT L 346, lk 7),
EUROOPA ÜHENDUSTE ESIMESE ASTME KOHUS (viies koda),
koosseisus: koja esimees M. Vilaras, kohtunikud M. Prek (ettekandja) ja V. Ciucă,
kohtusekretär: E. Coulon,
on andnud käesoleva
määruse
Õiguslik raamistik
Kombineeritud nomenklatuur
1
Selleks, et rakendada ühist tollitariifistikku ja ühenduse väliskaubanduse ning kaupade importi ja eksporti puudutavate ühenduse teiste poliitikatega seotud statistika kogumise lihtsustamise eesmärgil kehtestas nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382; edaspidi „määrus kombineeritud nomenklatuuri kohta”) ühenduses impordi- või eksporditehingute objektiks olevate kaupade täieliku nomenklatuuri (edaspidi „kombineeritud nomenklatuur”). Kombineeritud nomenklatuur on esitatud mainitud määruse I lisas.
2
Et tagada kombineeritud nomenklatuuri ühtne kohaldamise ühenduses, võib komisjon, keda abistab liikmesriikide esindajatest koosnev komitee, võtta vastu teatavaid meetmeid, mis on loetletud määruse kombineeritud nomenklatuuri kohta artiklis 9. Nende meetmete hulgas on eelkõige komisjonile antud võimalus võtta vastu määrusi teatavate kaupade koondnomenklatuuri klassifitseerimise kohta (määruse kombineeritud nomenklatuuri kohta artikli 9 lõike 1 punkti a esimene taane).
3
Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2171/2005 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (ELT L 346, lk 7; edaspidi „vaidlustatud määrus”) vastuvõtmise ajal olid kombineeritud nomenklatuuri rubriigid 8471 ja 8528 sõnastatud järgmiselt:
—
rubriik 8528: „[t]elevisiooni vastuvõtuseadmed, mis sisaldavad või ei sisalda ringhäälingu raadiovastuvõtjat, heli- või videosalvestusseadmeid või heli- või videotaasesitusseadmeid; videomonitorid ja videoprojektorid”;
—
rubriik 8471: „[a]rvutid, nende plokid; optilised ning magnetriiderid, seadmed kodeeritud andmete kirjutamiseks andmekandjatele, mujal nimetamata seadmed nende andmete töötlemiseks”.
Siduv tariifiinformatsioon
4
Vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, lk 1; ELT eriväljaanne 02/04, lk 307; edaspidi „ühenduse tolliseadustik”), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 82/97 (EÜT 1997, L 17, lk 1; ELT eriväljaanne 02/08, lk 179; parandus EÜT 1997, L 179, lk 11; ei kehti eestikeelse teksti kohta), täpsemalt selle artikli 11 lõikele 1 ja artiklile 12 võivad ettevõtjad saada tollilt saada siduva tariifiinformatsiooni (edaspidi „STI”). Tegemist on informatsiooniga teatava kauba tariifse klassifitseerimise kohta, mis seob ametiasustust seoses STI taotlejaga ja/või valdajaga.
5
Tolliseadustiku artikkel 12 sätestab:
„[…]
5.   Siduv informatsioon kaotab kehtivuse:
a)
tariifiinformatsiooni puhul, kui
i)
võetakse vastu uus määrus ja informatsioon ei vasta enam selles ettenähtud nõuetele;
[…]
6.   Lõike 5 punkti a alapunktide ii või iii või punkti b alapunktide ii või iii alusel kehtetu siduva informatsiooni pidaja võib seda informatsiooni kasutada kuue kuu jooksul alates meetme avaldamise või talle teatamise kuupäevast, tingimusel et ta on enne meetme vastuvõtmist sõlminud siduva informatsiooni alusel kõnealuste kaupade osas siduvad ostu-müügilepingud. Toodete puhul, millega seotud tolliformaalsusi täites tuleb esitada impordi-, ekspordi- või eelkinnitussertifikaat, asendub kuuekuuline tähtaeg sertifikaadi kehtivusajaga.
Lõike 5 punkti a alapunktis i ja punkti b alapunktis i nimetatud juhtudel võib määrusega või lepinguga ette näha tähtaja, mille jooksul esimest lõiku kohaldatakse.
[…]”
Vaidluse aluseks olevad asjaolud
6
Hageja Apple Computer International (edaspidi „Apple”) on Iiri õiguse alusel asutatud äriühing, mis korraldab arvutite, tarkvara ja infotehnoloogia lisaseadmete väljatöötamise, tootmise ja müügiga tegeleva äriühingu Apple Computer Inc. (asukoht Palo Alto, California, Ameerika Ühendriigid) tegevust Euroopas. Hageja impordib ja turustab ühenduses vedelkristallekraaniga (Liquid Crystal Display (LCD)) värvimonitore.
7
Septembris 2004 taotles hageja Irish Revenue Commissioners’ilt (Iiri maksu- ja tolliamet) STI väljastamist LCD monitoride tootesarja „Cinema” jaoks. Kuna Iiri maksu- ja tolliamet ei olnud õiges klassifikatsioonis kindel, edastas ta nomenklatuurikomiteele taotluse abi saamiseks.
8
Jaanuaris 2005 esitles hageja nimetatud komiteele, kuidas tema 30-tolline LCD monitor funktsioneerib koos Apple’i arvutiga kasutatuna.
9
Juulis 2005 taotles hageja Saksa tollilt STI väljastamist 20-, 23- ja 30-tolliste LCD monitoride kohta. Need kolm toodet klassifitseeriti alamrubriiki, mis vastab KN-koodile 84716090.
10
Detsembris 2005 tegi nomenklatuurikomitee otsuse teatavate monitoride, s.h 20-tolliste LCD monitoride kohta, mis tehniliste näitajate ning kirjelduse põhjal vastasid hageja LCD monitoridele. Pärast seda võttis komisjon vastu vaidlustatud määruse, mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas29. detsembril 2005. Vaidlustatud määruse lisas on tabel, mis on jagatud kolme veergu. Tabeli esimeses veerus on kauba kirjeldus, teises veerus klassifikatsioonile vastav KN-kood ja kolmandas veerus põhjendus.
11
Vaidlustatud määruse lisas oleva tabeli esimese veeru punktis 2 on esitatud järgmine kauba kirjeldus:
„2.
Vedelkristallekraaniga (LCD) värvimonitor, mille diagonaali pikkus on 50,8 cm (20”) ja üldmõõtmed 47,1 (laius) × 40,4 (kõrgus) × 17,4 (paksus) cm (laiekraanformaat 16:10):
—
pikslite tihedus ekraanil 100 dpi,
—
piksli suurus 0,25 mm,
—
maksimaalne resolutsioon 1680 × 1050 pikslit,
—
120 MHz fikseeritud ribalaius.
Toode on ette nähtud keerulise graafika arendamiseks (CAD/CAM süsteemid) ning videofilmide monteerimiseks ja tootmiseks.
Tootel on DVI liides, mis võimaldab sellel videosignaale töötleva graafikakaardi abil arvutilt vastuvõetud signaale edastada (nt videofilmide monteerimiseks ja tootmiseks).
Toode edastab ka tekste, tabeleid, slaidiesitlusi jms.”
12
Vaidlustatud määruse lisas oleva tabeli teises veerus on kirjeldatud kaup klassifitseeritud KN-koodi 85282190 alla.
13
Selle tabeli kolmandas veerus on teises veerus esitatud klassifikatsiooni põhjendatud järgmiselt:
„Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri tõlgendamise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 84 märkuse 5 punktidega B ja E ning KN-koodide 8528, 852821 ja 85282190 sõnastusega.
Toodet ei klassifitseerita alamrubriiki 847160, kuna tegemist ei ole sellist tüüpi monitoriga, mida kasutatakse üksnes või peamiselt automaatsetes andmetöötlussüsteemides (vt grupi 84 märkuse 5 punkti B).
Toodet ei saa klassifitseerida rubriiki 8531, kuna selle funktsioon ei ole esitada visuaalseid märke signalisatsiooni eesmärgil (vt HS selgitavaid märkusi rubriigi 8531 punkti D kohta).
Toote kavandatav kasutus on videosignaalide edastamine graafika arendamiseks või videofilmide monteerimiseks ja tootmiseks CAD/CAM süsteemis või videomonteerimissüsteemis (vt grupi 84 märkuse 5 punkti E).”
14
Vastavalt tolliseadustiku artikli 12 lõike 5 punkti a alapunktile i kaotas Saksa tolli poolt hageja 20-tolliste LCD ekraanide kohta antud STI kehtivuse, kuna see ei vastanud enam vaidlustatud määrusega kehtestatud klassifikatsioonile.
Menetlus ja poolte nõuded
15
Hageja esitas 14. märtsil 2006 Esimese Astme Kohtu kantseleisse käesoleva hagi.
16
Esimese Astme Kohtu kantseleisse 2. juunil 2006 saabunud eraldi dokumendiga esitas komisjon Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 114 alusel vastuvõetamatuse vastuväite.
17
Hageja esitas Esimese Astme Kohtule selle vastuväite kohta oma kirjalikud märkused 18. juulil 2006.
18
Hageja palub oma hagiavalduses Esimese Astme Kohtul:
—
tuvastada, et vaidlustatud otsuse lisas oleva tabeli punktis 2 esitatud klassifikatsioon on tegelikult otsus, mis vaatamata määruse kujul vastuvõtmisele puudutab hagejat isiklikult;
—
tühistada vaidlustatud määrus osas, milles selle lisas oleva tabeli punktis 2 kirjeldatud tüüpi LCD monitor on klassifitseeritud KN-koodi 85282190 alla;
—
tuvastada, et vaidlustatud määruse lisas oleva tabeli punktis 2 kirjeldatud tehnilistele näitajatele vastavad monitorid tuleb õigesti klassifitseerida kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 8471;
—
mõista kohtukulud välja komisjonilt.
19
Vastuvõetamatuse vastuväites palub komisjon Esimese Astme Kohtul:
—
jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata;
—
mõista kohtukulud välja hagejalt.
20
Märkustes vastuvõetamatuse vastuväite kohta palub hageja Esimese Astme Kohtul
—
lükata komisjoni vastuvõetamatuse vastuväide tagasi;
—
teise võimalusena lükata otsuse tegemine vastuvõetamatuse vastuväite üle edasi kuni kohtuotsuse tegemiseni;
—
mõista kohtukulud välja komisjonilt.
Õiguslik käsitlus
21
Vastavalt kodukorra artiklile 114 võib Esimese Astme Kohus poole taotluse korral lahendada vastuvõetamatuse vastuväite kohtvaidlust sisuliselt lahendamata. Vastavalt nimetatud artikli lõikele 3 on taotluse edasine menetlus suuline, kui Esimese Astme Kohus ei otsusta teisiti. Käesolevas asjas leiab Esimese Astme Kohus, et ta on toimiku materjale uurides saanud piisavalt teavet, et teha asjas otsus suulist menetlust avamata.
Poolte argumendid
22
Esiteks väidab komisjon, et hagi on osaliselt vastuvõetamatu, kuna sellega taotletakse mitte üksnes vaidlustatud määruse lisas oleva tabeli punkti 2, vaid kõigi nelja punkti tühistamist, samas kui kõik hageja väited puudutavad tema poolt turustatavat 20-tollist LCD monitori. Järelikult tuleb hagi jätta vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata, kuna sellega taotletakse vaidlustatud määruse lisas oleva tabeli punktide 1, 3 ja  4 tühistamist.
23
Teiseks on komisjon seisukohal, et käesolevas asjas ei puuduta vaidlustatud määrus hagejat isiklikult. Määrus käsitleb objektiivselt määratletud olukorda ning toob endaga kaasa õiguslikke tagajärgi üldiselt ja abstraktselt kindlaksmääratud isikute rühmale, nimelt selles määruses kirjeldatud toodete importijatele. Eelkõige leiab komisjon, et vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale ei puuduta määrused kauba tariifse klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris ettevõtjaid isiklikult.
24
Oma argumentide toetuseks viitab komisjon eeskätt Esimese Astme Kohtu 29. aprilli 1999. aasta määrusele kohtuasjas T-120/98: Alce vs. komisjon (EKL 1999, lk II-1395) ja 30. jaanuari 2001. aasta määrusele kohtuasjas T-49/00: Iposea vs. komisjon (EKL 2001, lk II-163), milles Esimese Astme Kohus jättis tariifset klassifitseerimist puudutavates asjades hagid vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.
25
Komisjoni sõnul on leitud vaid ühel korral, et tariifse klassifitseerimise määrus puudutab ettevõtjat isiklikult, nimelt kohtuasjas, mis oli aluseks Esimese Astme Kohtu 30. septembri 2003. aasta otsusele kohtuasjas T-243/01: Sony Computer Entertainment Europe vs. komisjon (EKL 2003, lk II-4189), kuid see järeldus tehti, arvestades nelja sellise teguri koostoimet, mida käesolevas asjas ei esine.
26
Komisjon leiab, et „erandlikud asjaolud”, mis olid aluseks otsusele kohtuasjas Sony Computer Entertainment Europe vs. Komisjon, ei ole käesolevas asjas piisavalt tõendatud selleks, et oleks võimalik teha sama järeldus. Iiri maksu- ja tolliameti poolt nomenklatuurikomiteele esitatud abitaotlusele saab omistada vaid minimaalse tähtsuse või on see hoopis tähtsuseta, kuna komisjoni poolt tariifse klassifitseerimise määruse vastuvõtmisega päädiva menetluse tingib alati raskus kauba klassifitseerimisel. Lisaks ei esitlenud hageja oma toote funktsioneerimist isiklikult, vaid Euroopa Infotehnoloogia- ja Telekommunikatsioonitööstuse Liidu (European Information & Communications Technology Industry Association (EICTA)) liikmena. Esitleti 30-tollist monitori, samas kui asjaomane toode on 20-tolline monitor, mida nomenklatuurikomitee ei ole järelikult kunagi uurinud.
27
Lisaks sellele ei ole komisjonile teada mitte ühtki siseriikliku kohtu otsust asjaomase toote klassifitseerimise kohta, mille tegemine oleks sõltunud vaidlustatud määrusest.
28
Komisjoni sõnul ei ole hageja ainus ettevõtja, keda vaidlustatud määrus tegelikult või potentsiaalselt mõjutab. Vaidlustatud määrus ei sisalda ühtki hageja toodete fotot ega ühtki viidet hagejale kuuluvale logole, kaubamärgile või omandiõigusele. Hageja kinnitab ka ise Iirimaa ametiasutustele pärast vaidlustatud määruse vastuvõtmist saadetud tariifi kohaldamise peatamise taotluses ja selle kaaskirjas, et tal puudub vaidlustatud määruse lisas oleva tabeli punkti 2 esimeses veerus loetletuga samade tehniliste näitajatega LCD monitoride impordi ainuõigus.
29
Lõpuks ei ole hageja komisjoni sõnul väitnud, et ta on asjaomase toote ainus volitatud importija.
30
Hageja kinnitab, et vaidlustatud määruse lisas oleva tabeli punktis 2 esitatud klassifikatsioon on tegelikult otsus, mis puudutab teda otseselt ja isiklikult vaatamata sellele, et see on esitatud määruse sättena.
31
Hageja rõhutab, et vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale võib üldkohaldatav akt teatavatel asjaoludel puudutada teatavaid ettevõtjaid otseselt ja isiklikult ning seega saavad sellised ettevõtjad selle akti vaidlustada EÜ artikli 230 neljanda lõigu alusel (vt eespool viidatud kohtuotsus Sony Computer Entertainment Europe vs. komisjon, punkt 59 ja viidatud kohtupraktika). Hageja leiab, et käesolevas asjas on nn Plaumanni kriteeriumid täidetud.
32
Hageja kinnitab, et vaidlustatud määrus mõjutab otseselt tema õiguslikku olukorda ega jäta meedet rakendama kohustatud adressaadile mingit kaalutlusõigust – akti rakendamine on puhtautomaatne ja tuleneb vaid ühenduse õigusnormidest, ilma et kohaldataks muid vahenorme (Euroopa Kohtu 5. mai 1998. aasta otsus kohtuasjas C-386/96 P: Dreyfus vs. komisjon, EKL 1998, lk I-2309, punkt 43).
33
Isikliku puudutatuse osas leiab hageja, et vaidlustatud määrus puudutab teda teatavate üksnes talle omaste tunnuste tõttu või teda iseloomustava faktilise olukorra tõttu, mis teda kõigist teistest isikutest eristab, ning seega individualiseerib ta sarnaselt otsuse adressaadiga.
34
Hageja väidab, et haldusmenetluse, mille tulemusel võeti vastu vaidlustatud määrus, tingis tema STI taotlus, mille ta esitas Iiri maksu- ja tolliametile septembris 2004 ning mis edastati nomenklatuurikomiteele arvamuse saamiseks. Samuti esitles hageja 2005. aasta jaanuaris selle komitee nõudmisel ja EICTA toetusel komitee liikmetele oma 30-tollise LCD monitori kasutamist. Peale selle levitati liikmesriikides tariifse klassifitseerimise määruse eelnõud, mis viitas „Apple-tüüpi” monitoridele. Hageja sõnul oli see lisatud komisjoni töödokumendile viitenumbriga TAXUD/573/2005.
35
Hageja väidab, et vaidlustatud määruse vastuvõtmisele eelnenud menetluses ei esitletud nomenklatuurikomitees ja seal ei olnud arutlusel ühtki identset või sarnast seadet. Lisaks sellele on hageja ainus ettevõtja, kes valdab selle toote rubriiki 8471 klassifitseerivat STI-d.
36
Peale selle rõhutab hageja, et vaidlustatud määrus käsitleb konkreetselt Apple’i 20-tollist LCD monitori, kuna selle määruse lisas oleva tabeli punkt 2 kirjeldab üksikasjalikult toote omadusi/tunnuseid ning et turul ei ole teist sarnaste tehniliste näitajatega toodet. Järelikult on hageja ainus ettevõtja, kelle õiguslikku olukorda vaidlustatud määruse vastuvõtmine mõjutab või võib mõjutada.
37
Eespool viidatud kohtuotsuse Sony Computer Entertainment Europe vs. komisjon kohta märgib hageja, et selle otsuse aluseks olnud kohtuasja faktilised asjaolud ei ole ainsad „erandlikud asjaolud”, mille tõttu võib ettevõtja olla isiklikult puudutatud. Sellest kohtuotsusest kaudselt tulenev ülimuslik põhimõte on vastupidi see, et kui hinnatakse seda, kas teatav tariifne klassifikatsioon – vaatamata üldisele ja abstraktsele sõnastusele – viitab tegelikult konkreetsele tootele, tuleb arvestada kumulatiivselt ja kontekstipõhiselt juhtumi kõigi asjaoludega, olgu need millised tahes.
38
Hageja leiab, et eespool viidatud kohtuotsuse Sony Computer Entertainment Europe vs. komisjon aluseks olnud kohtuasi ja käesolev kohtuasi on väga sarnased eelkõige seetõttu, et mõlemad klassifikatsioonid tingis nende kohtuasjade hagejate STI taotlus ja mõlemal juhul pöörduti komisjoni poole siseriiklikes asutustes tekkinud klassifitseerimisprobleemi tõttu. Lisaks sellele mõjutab vaidlustatud määrus kõiki Iiri maksu- ja tolliametile esitatud klassifitseerimise taotlusi seoses hageja 20-, 23- ja 30-tolliste LCD monitoridega.
39
Hageja esitles asjaomase toote funktsioneerimise EICTA egiidi all üksnes seetõttu, et komisjon nõudis selle tegevusala liidu esindaja kohalolekut ja esitluse korraldamiseks ei olnud võimalik leida ühtegi muud päeva. Pealegi tingis 30-tollise monitori kasutamise üksnes asjaolu, et esitlus toimus suures saalis ja selline monitor võimaldas komitee liikmetel paremini näha, sest mõlemad tooted, nende suurust arvestamata, olid identsed.
40
Järgmiseks leiab hageja, et kuigi vaidlustatud määrus ei sisalda ühtki fotot Apple’i logost, ei ole mingit kahtlust, et nomenklatuurikomitee liikmed teadsid, et nad asuvad arutama Apple’i LCD monitori kohast klassifikatsiooni, mida kinnitab asjaolu, et seda monitori mainiti näitena Iiri maksu-ja tolliameti teatises nomenklatuurikomiteele.
41
Mis puudutab hageja esitatud tariifi kohaldamise peatamise taotlust, siis ei viita see selgelt Apple’i 20-tollisele LCD monitorile, kuna selles esitatud kirjeldus on üldine, nagu nõuavad komisjoni suunised.
42
Lõpuks ei omanud hageja sõnul eespool viidatud kohtuotsuse Sony Computer Entertainment Europe vs. komisjon aluseks olnud kohtuasjas seoses isikliku puudutatuse tuvastamisega tähtsust asjaolu, et Sony oli ühenduses ainus asjaomase toote volitatud importija. Pealegi on Interneti kaudu toimuva võimaliku otsemüügi tõttu tegelikult võimatu olla sellise toote ainuimportija.
43
Seoses hagi esemega täpsustab hageja, et ta palub Esimese Astme Kohtul tühistada vaidlustatud määruse lisas oleva tabeli punkt 2 meedet tervikuna tühistamata.
Esimese Astme Kohtu hinnang
44
Tulenevalt EÜ artikli 230 neljandast lõigust on füüsilise või juriidilise isiku poolt esitatud tühistamishagi vastuvõetavuse tingimuseks, et vaidlustatud määrus oleks sisuliselt otsus, mis puudutab seda isikut otseselt ja isiklikult. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt eristatakse määrust otsusest selle alusel, kas asjaomane akt on üldkohaldatav või mitte. Akt on üldkohaldatav, kui see on kohaldatav objektiivselt määratletud olukordadele ja toob endaga kaasa õiguslikke tagajärgi üldiselt ja abstraktselt määratletud isikute kategooria suhtes (vt Esimese Astme Kohtu 11. septembri 2007. aasta määrus kohtuasjas T-35/06: Honig-Verband vs. komisjon, EKL 2007, lk II-2865, punkt 39 ja viidatud kohtupraktika).
45
Seega ei ole vastavalt juurdunud kohtupraktikale vastuvõetavad tariifse klassifitseerimise määruse peale esitatud tühistamishagid, mille on esitanud füüsilised või juriidilised isikud EÜ artikli 230 neljanda lõigu alusel. Kuigi neis määrustes sisalduvad kirjeldused on konkreetsed, on need aktid siiski üldkohaldatavad, kuna esiteks hõlmavad need kõiki kirjeldatud tüübile vastavaid kaupu sõltumata nende individuaalsetest näitajatest ja päritolust ning teiseks mõjutavad nad ühise tollitariifistiku ühtse kohaldamise eesmärgil kõiki ühenduse tolle ja kõiki importijaid (vt Euroopa Kohtu 14. veebruari 1985. aasta otsus kohtuasjas 40/84: Casteels vs. komisjon, EKL 1984, lk 667, punkt 11, ja eespool viidatud kohtuotsus Sony Computer Entertainment Europe vs. komisjon, punkt 58 ja viidatud kohtupraktika).
46
Käesoleval juhul sätestab vaidlustatud määruse lisas oleva tabeli punkt 2, et esimeses veerus kirjeldatud tehnilistele näitajatele vastav kaup tuleb kombineeritud nomenklatuuri tähenduses klassifitseerida KN-koodi 85282190 alla. See säte kohaldub kõigi analoogsete või kirjeldatud tüüpi toodete suhtes sõltumata nende individuaalsetest tehnilistest näitajatest ja päritolust (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Casteels vs. komisjon, punkt 11).
47
Seega kujutab asjaomane säte endast üldkohaldatavat meedet EÜ artikli 249 teise lõigu tähenduses. Säte kohaldub objektiivselt määratletud olukordadele ja toob endaga kaasa õiguslikke tagajärgi üldiselt ja abstraktselt kindlaksmääratud isikute rühmale ning eelkõige selles sättes kirjeldatud toote importijatele (vt selle kohta eespool viidatud kohtumäärus Iposea vs. Komisjon, punkt 24 ja viidatud kohtupraktika).
48
Isegi kui üldkohaldatav akt võib teatavatel tingimustel puudutada isiklikult teatavaid ettevõtjaid, kes võivad seega akti vaidlustada EÜ artikli 230 esimese lõigu alusel, saavad nad seda siiski teha vaid tingimusel, et see akt mõjutab neid mingi neile omase tunnuse või neid iseloomustava faktilise olukorra tõttu, mis neid kõigist teistest isikutest eristab, ning seega individualiseerib neid sarnaselt otsuse adressaadiga (Euroopa Kohtu 15. juuli 1963. aasta otsus kohtuasjas 25/62: Plaumann vs. komisjon, EKL 1963, lk 197, 223, ja 18. mai 1994. aasta otsus kohtuasjas C-309/89: Codorníu vs. nõukogu, EKL 1994, lk I-1853, punkt 20).
49
Sellega seoses väidab hageja eelkõige, et kõnealuse klassifikatsiooni tingis tema STI taotlus Iiri maksu- ja tolliametile, et nomenklatuurikomiteele ei esitletud ühtki teist sarnast toodet ja et liikmesriikides levitati asjaomase toote funktsioneerimise esitluse alusel koostatud tariifse klassifitseerimise määruse eelnõud, milles viidati „Apple-tüüpi” monitoridele.
50
Need asjaolud siiski hagejat EÜ artikli 230 neljanda lõigu tähenduses ei individualiseeri. Ettevõtja osalemine akti vastuvõtmise menetluses individualiseerib ettevõtja selle aktiga seoses ainult siis, kui kohaldatav ühenduse õigus annab talle teatavad menetluslikud tagatised (vt Esimese Astme Kohtu 14. detsembri 2005. aasta määrus kohtuasjas T-369/03: Arizona Chemical jt vs. Komisjon, EKL 2005, lk II-5839, punkt 72 ja viidatud kohtupraktika). Käesoleval juhul see nii ei ole.
51
Pealegi, kuigi otsusele Sony Computer Entertainment Europe vs. komisjon aluseks olnud kohtuasjas arvestati esitatud hagi vastuvõetavaks tunnistamisel sarnaste asjaoludega, ei saanud need eelkõige eespool viidatud kohtupraktikat arvestades olla otsustavaks teguriks. Ainult „kõike eeltoodut arvestades ja käesoleva juhtumi erandlikel asjaoludel” loeti hageja isiklikult puudutatuks (eespool viidatud kohtuotsus Sony Computer Entertainment Europe vs. komisjon, punkt 77).
52
Sama kehtib ka seoses asjaoluga, et hageja on ainus ettevõtja, kes valdab asjaomase toote rubriiki 8471 klassifitseerivat STI-d. Esiteks on STI piiratud kehtivusaeg ette nähtud tolliseadustiku enda artiklis 12. Teiseks on kohane meenutada, et vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale ei tähenda asjaolu, et meetme isikulisse kohaldamisalasse kuuluvate õigussubjektide arvu või isikuid on võimalik suurema või väiksema täpsusega kindlaks määrata, et asjaomane meede puudutab neid isiklikult, kuna määrust kohaldatakse asjaomases aktis määratletud objektiivsest õiguslikust ja faktilisest olukorrast lähtudes (Esimese Astme Kohtu 22. veebruari 2000. aasta otsus kohtuasjas T-138/98: ACAV jt vs. nõukogu, EKL 2000, lk II-341, punkt 64, ja eespool viidatud kohtumäärus Iposea vs. komisjon, punkt 31).
53
Lisaks on kohane täpsustada, et pelk asjaolu, kas hageja on või ei ole ainus asjaomane volitatud importija ühenduses, on isikliku puudutatuse hindamisel asjakohane ainult seoses „eespool viidatud teiste asjaoludega”, kuid see ei ole iseenesest piisav, et tõendada, et vaidlustatud määrus puudutab hagejat isiklikult (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Sony Computer Entertainment Europe vs. komisjon, punkt 75). Hageja ei väida, et ta on asjaomaste LCD monitoride ainuimportija ning ta ei viita ühelegi õigusele, mis võimaldaks tal keelata nende toodete impordi Euroopa majanduspiirkonda. Vaidlustatud määrus puudutab hagejat üksnes tema objektiivse omaduse tõttu: ta on 20-tolliste LCD monitoride tegelik või potentsiaalne importija.
54
Asjaomase klassifikatsiooni esemeks oleva toote kirjeldus on väga üldine. Pealegi ei ole vaidlustatud määruse lisas esitatud tabelis ühtki fotot, logo või muud tähist, millel oleks Apple’i kaubamärk.
55
Seda sedastust ei mõjuta ka asjaolu, et Apple’i monitoridele viidati Iiri maksu- ja tolliameti teatises nomenklatuurikomiteele, ega see, et liikmesriikides levitati väidetavalt – kuid mitte tõendatult –„Apple-tüüpi” monitoridele viitava tariifse klassifitseerimise määruse eelnõud. Tegemist on vaidlustatud määruse vastuvõtmisele eelnenud menetluse staadiumis tehtud viitega võrdluse aluseks olevale tavatootele, mitte konkreetse toote identifitseerimisega.
56
Kokkuvõttes väidab hageja, et vaidlustatud määrus võeti väidetavalt vastu lähtuvalt tema esitatud STI taotlusest, asjaomase toote funktsioneerimise esitlusest nomenklatuurikomitees ja „Apple-tüüpi” monitoride tariifse klassifitseerimise määruse eelnõu levitamisest ning seetõttu, et ta on ainus rubriiki 8471 klassifitseeriva STI valdaja.
57
Kõike eeltoodut arvestades ei piisa ühestki neist asjaolust eraldivõetuna tuvastamaks, et vaidlustatud määrus puudutab hagejat isiklikult. Siiski tuleb eespool viidatud kohtuotsust Sony Computer Entertainment Europe vs. komisjon arvesse võttes analüüsida, kas „käesoleva asja erandlikel asjaoludel” on hageja vaidlustatud määruses identifitseeritud sarnaselt otsuse adressaadiga.
58
See ei ole nii. Käesoleval juhul välistab võimaluse, et hageja on mingil viisil isiklikult puudutatud, kauba küllaltki üldine kirjeldus ja see, et puudub mis tahes visuaalne või tekstiline element, mis viitaks selgelt konkreetsele ettevõtjale.
59
Sellest tuleneb, et vaidlusalune määrus puudutab hagejat üksnes seoses selle objektiivse omadusega, et ta on nimetatud määruse lisas sisalduvas tabelis käsitletutega sarnaste LCD monitoride importija, nagu iga teine ettevõtja, kes on tegelikult või potentsiaalselt samasuguses olukorras.
60
Kõigist eeltoodud põhjendustest nähtub, et vaidlustatud määrus ei puuduta hagejat isiklikult, ja seetõttu tuleb hagi jätta vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.
Kohtukulud
61
Kodukorra artikli 87 lõike 2 alusel on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud. Kuna hageja on kohtuvaidluse kaotanud, mõistetakse kohtukulud vastavalt komisjoni nõudele välja hagejalt.
Esitatud põhjendustest lähtudes
ESIMESE ASTME KOHUS (viies koda)
määrab:
1.
Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.
2.
Mõista kohtukulud välja Apple Computer International’ilt.
Kuulutatud avalikul kohtuistungil 19. veebruaril 2008 Luxembourgis.
Kohtusekretär
E. Coulon
Koja esimees
M. Vilaras
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: inglise.