K O H T U M Ä Ä R U S  
Kohus Tartu Maakohus 
Kohtunik Vahur-Peeter Liin 
Määruse tegemise aeg ja koht 25. aprill 2016 a, Tartu kohtumaja 
Tsiviilasi nr 2-15-125718 
Tsiviilasi OÜ Aktiva Finants hagi R.M. vastu võla 
väljamõistmiseks 
Menetlustoiming hagi menetlusse võtmisest keeldumine 
Menetlusosalised ja nende 
esindajad 
Hageja: OÜ Aktiva Finants ; registrikood 10746479; 
asukoht A. Weizenbergi 20, Tallinn, 10151, Harjumaa. 
Hageja esindaja: Kadri Timuska; e-post 
jurist@julianus.ee   
Kostja: R.M. , isikukood XXXX; elukoht XXXX. 
RESOLUTSIOON 
1.  Jätta OÜ Aktiva Finants hagi R.M. vastu võla väljamõistmiseks menetlusse võtmata.  
2.  Jätta menetluskulud OÜ Aktiva Finants kanda. 
3.  Määrus toimetada kätte hageja esindajale. 
4.  Määruse peale võib esitada määruskaebuse kirjalikul t Tartu Ringkonnakohtule Tartu 
Maakohtu kaudu. Määruskaebuse esitamise tähtaeg on 15 päeva määruse määruskaebuse 
esitajale kättetoimetamisest alates. 
ASJAOLUD  
1.  Hageja esitas Pärnu Maakohtule maksekäsu kiirmenetl use avalduse R.M. vastu võla 
väljamõistmiseks. Kohus lõpetas maksekäsu kiirmenet luse, kuna R.M. ei õnnestunud 
makseettepanekut kätte toimetada. Kohus andis 14. j aanuari 2016. a määrusega asja üle 
Tartu Maakohtu Tartu kohtumajale menetluse jätkamiseks hagimenetluses. 
2.  Tartu Maakohus jättis 15. jaanuari 2016. a määruseg a hagi käiguta ning andis hagejale 14 
päeva määruse kättetoimetamisest alates puuduste kõ rvaldamiseks, so nõude ja selle 
põhjenduse esitamiseks hagiavaldusele ettenähtud vo rmis, täiendava riigilõivu tasumiseks 
vastavalt hagi hinnale, andmete esitamiseks, mis võimaldaksid kostjale menetlusdokumente 
kätte toimetada, ning kohtualluvuse põhjendamiseks. 
3.  Hageja esitas 5. veebruaril 2016. a Tartu Maakohtul e oma nõude ja selle põhjenduse 
hagiavaldusele ettenähtud vormis. 
4.  Tartu Maakohus jättis 9. veebruari 2016. a määruseg a hagi käiguta ning andis hagejale 14 
päeva määruse kättetoimetamisest alates puuduste kõ rvaldamiseks, so hagiavalduses
esitatud taotluse täpsustamiseks ja täiendavaks põh jendamiseks ning kohtualluvuse 
põhjendamiseks. 
KOHTU SEISUKOHT  
5.  Tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 75 lg 1 k ohaselt kontrollib avalduse saanud 
kohus, kas rahvusvahelise kohtualluvuse sätete järg i võib avalduse esitada Eesti kohtule; 
seejärel kontrollib kohus, kas asi allub kohtule, k uhu avaldus esitati. TsMS § 75 lg 2 näeb 
ette, et kui asi sellele kohtule ei allu, saadab kohus avalduse kohtule, kellele avaldus allub, 
välja arvatud juhul, kui kohus leiab, et asi ei all u rahvusvahelise kohtualluvuse järgi Eesti 
kohtule. Kohus ei võta TsMS § 371 lg 1 p 2 järgi ha giavaldust menetlusse, kui hagi ei allu 
sellele kohtule.  
6.  Tsiviil- ja kaubandusasjade kohtualluvuse ning neid käsitlevate kohtuotsuste tunnustamise 
ja täitmise konventsiooni, sõlmitud Luganos 30.10.2007, (edaspidi: Lugano konventsioon) 
art 15 lõiked 1(a) ja (c) näevad ette, et küsimustes, mis on seotud lepinguga, mille isik ehk 
tarbija on sõlminud oma majandus- või kutsetegevuse st sõltumatul eesmärgil, määratakse 
kohtualluvus kindlaks konventsiooni 2. jaotise 4. jao alusel, ilma et see piiraks art 4 ja art 5 
lg 5 kohaldamist, kui tegemist on kaupade järelmaks uga müügilepinguga (art 15 lg 1(a)) 
või lepinguga, mis on sõlmitud isikuga, kes tegeleb kutse- või äritegevusega tarbija alalise 
elukoha riigis, mis on käesoleva konventsiooniga se otud riik, või kelle selline tegevus on 
mis tahes vahenditega suunatud nimetatud riiki või mitme riigi hulgas ka nimetatud riiki, 
ning kui leping kuulub sellise tegevuse raamesse(art 15 lg 1(c)). 
7.  Hagiavalduse kohaselt tuleneb hageja nõue kostja va stu Tele 2 Eesti ja kostja vahel 1. 
novembril 2013. a sõlmitud järelmaksulepingust nr 1 0433750 ja 23. oktoobril 2013. a 
sõlmitud liitumislepingust nr 10433750. Järelmaksul epingu alusel kohustus hageja andma 
kostjale telefoni ning kostja kohustus selle eest t asuma kuue kuu jooksul igakuiste 
osamaksetega. Liitumislepingu alusel kohustus Tele2  Eesti AS pakkuma kostjale 
telekommunikatsiooniteenuseid ning kostja kohustus saadud teenuste eest tasuma. Kostja 
on sõlminud järelmaksulepingu telefoni saamiseks ni ng liitumislepingu 
telekommunikatsiooniteenuste saamiseks, so isikliku eratarbimise vajaduse rahuldamiseks. 
Kostja on sõlminud nii järelmaksu- kui ka liitumisl epingu seega tarbijana oma majandus- 
ja kutsetegevusest sõltumatul eesmärgil. Järelmaksu lepingu alusel sai kostja kauba, so 
telefoni, ja kohustus selle eest tasuma osamakseten a. Intressi kostja maksma ei pidanud. 
Järelmaksuleping on seega Lugano konventsiooni art 15 lg 1(a) tähenduses kaupade 
järelmaksuga müügileping. Liitumislepingu sõlmimise ajal oli kostja elukoht hagi kohaselt 
Eesti Vabariigis aadressil XXXX. Üldteada on, et Tele2 Eesti AS tegutseb Eesti Vabariigis 
telekommunikatsiooniteenuste pakkumisega. Ka liitum islepingust nähtub, et see on 
sõlmitud Eesti Vabariigis, täpsemalt Tallinnas Kris tiine kaupluses. Kostja on seega 
sõlminud liitumislepingu telekommunikatsiooniteenus e saamiseks isikuga, kes tegeles 
liitumislepingu sõlmimise ajal kostja alalise eluko ha liikmesriigis 
telekommunikatsiooniteenuse pakkumisega. Liitumisle ping on seega Lugano 
konventsiooni art 15 lg 1(c) sätestatud tingimustel e vastav leping. Nimetatud lepingutest 
tulenevate vaidluste kohtualluvus tuleb Lugano konv entsiooni art 15 lõigetest 1(a) ja 1(c) 
tulenevalt määrata seega kindlaks Lugano konventsio oni 2. jaotise 4. jao, so art 15 – 17, 
alusel. 
8.  Lugano konventsiooni art 16 lg 2 kohaselt võib tein e lepinguosaline algatada menetluse 
tarbija vastu üksnes selle käesoleva konventsioonig a seotud riigi kohtutes, kus on tarbija 
alaline elukoht. Asja materjalidest ei nähtu, et an tud juhul oleks sõlmitud Lugano 
konventsiooni art 17 nõuetele vastav kohtualluvuse kokkulepe, mis võimaldaks art 16 lg 2
järgsest kohtualluvusest kõrvale kalduda. Käesolev tsiviilasi allub seega Lugano 
konventsiooni art 16 lg 2 järgi kostja alalise elukoha riigi kohtule. 
9.  Lugano konventsiooni art 59 kohaselt kohaldab kohus  riiklikke õigusnorme, et teha 
kindlaks, kas poole alaline elukoht on selles konve ntsiooniga seotud riigis, kelle kohtusse 
on asja kohta hagi esitatud. Kui poole alaline eluk oht ei ole riigis, kelle kohtutele on asja 
kohta hagi esitatud, kohaldab kohus teise konventsi ooniga seotud riigi õigusnorme, et 
selgitada, kas nimetatud poole alaline elukoht on selles riigis. 
10.  Kostja on 29. märtsil 2016. a Tartu Maakohtule tele foni teel kinnitanud, et ta elab Norra 
Kuningriigis aadressil XXXX. Hagiavalduse kohaselt on kostja elukoht XXXX. Tegemist 
on hagejale teadaoleva viimase kostja elukohaga, mi lle kostja märkis hagejaga 
järelmaksulepingu sõlmimisel 1. novembril 2013. Rah vastikuregistri järgi on nimetatud 
kostja elukoht kehtetu juba alates 23. novembrist 2 010. Aadressil XXXX elab 
rahvastikuregistri andmetel kostja XX.XX. Kostja em a elukaaslane on Politsei- ja 
Piirivalveametile 28. märtsi 2016. a märkinud, et k ostja elab kusagil Tallinnas ja käib 
juhutöödel väljaspool Eesti Vabariiki. Eeltoodud as jaoludest nähtuvalt ei ela kostja 
hagiavalduses märgitud aadressil. Rahvastikuregistr i järgi on kostja elukoht alates 25. 
veebruarist 2014 Põhja-Tallinna linnaosa, Tallinn, Harjumaa. Kostja XX.XX on samuti 
väitnud, et kostja elab Tallinnas. Samas, arvestade s, et kostja ise on kohtule kinnitanud, et 
ta elab Norra Kuningriigis, ei ole kostja elukohaks  ka kostja rahvastikuregistris märgitud 
elukoht. Politsei- ja Piirivalveametil ning Tartu j a Tallinna Linnavalitsusel puuduvad 
andmed kostja elukoha kohta. Kinnistusraamatust ega äriregistrist ei nähtu samuti andmeid 
kostja võimaliku elukoha kohta. Asjaolule, et kostj al puudub Eestis elukoht, viitab ka see, 
et kostja ei ole saanud alates novembrist 2013 Eest is maksustatavat tulu. Kohtu hinnangul 
võib eelpool nimetatud asjaoludest kogumis järeldad a, et kostjal puudub tsiviilseadustiku 
üldosa seaduse § 14 lg 1 tähenduses Eestis elukoht. 
11.  Selleks, et kindlaks teha, kas Norra õiguse kohasel t on isiku elukoht Norras, on kohus 
varasemalt esitanud tsiviilasjas nr 2-14-12205 õigusabitaotluse Norra Kuningriigi pädevale 
õigusasutusele tegemaks kindlaks Norra Kuningriigi õiguse osas, mis reguleerib füüsilise 
isiku alalise elukoha määramist. Norra Kuningriigis t saadud vastuses viidati nimetatud 
küsimuses 17. juuni 2005. a seaduse nr 90 „Tsiviilvaidluste meditatsioonist ja menetlusest“ 
peatükile 4. Viidatud seaduse ptk 4 art 4 kohaselt on füüsiliste isikute kohtualluvus 
määratud nende tavalise elukohaga (nor k bopel  /ing k habitual residence ). Täpsemalt 
kohtul Norra Kuningriigi õigust välja selgitada ei õnnestunud, kuid kohtule teadaolevast 
lähtudes leiab kohus, et kostja elukoht on ka Norra  õiguse kohaselt Norras, kuivõrd kostja 
on ise kinnitanud, et ta seal elab. 
12.  Arvestades eeltoodut ning asjaolu, et kostja alalin e elukoht on Norra Kuningriigis ning 
Norra Kuningriik on Lugano konventsiooni liikmesriik, leiab kohus, et hageja võib Lugano 
konventsiooni art 16 lg 2 kohaselt algatada kostja vastu käesolevas asjas menetluse üksnes 
Norra Kuningriigi kohtus. 
13.  Kohus on kostjalt küsinud, kas kostja on nõus Eesti kohtualluvusega. Kostja ei ole kohtule 
kohtualluvuse kohta oma arvamust esitanud. Kostja ei ole seega Lugano konventsiooni art 
24 tähenduses Eesti kohtusse ilmunud. 
14.  Kuna hagi ei allu rahvusvahelise kohtualluvuse säte te järgi Eesti kohtule, tuleb hagi jätta 
TsMS § 371 lg 1 p 2 alusel menetlusse võtmata. 
15.  TsMS § 168 lg 1 alusel tuleb menetluskulud jätta hageja kanda. 
/allkirjastatud digitaalselt/
Vahur-Peeter Liin 
Kohtunik