K O H T U M Ä Ä R U S  
 
 
Kohus Tartu Ringkonnakohus 
Kohtukoosseis Indrek Parrest, Üllar Roostoja, Triin Uusen-Nacke 
Määruse tegemise koht ja aeg  Tartu, 5. august 2021 
Tsiviilasja number 2-20-14526 
Tsiviilasi Indrek Valtna avaldus kohtualluvuse kontrollimiseks 
Vaidlustatud kohtulahend Tartu Maakohtu 25. mai 2021. a määrus 
Kaebuse esitaja ja kaebuse liik Indrek Valtna määruskaebus 
Kohtuistungi toimumise aeg Kirjalik menetlus 
Menetlusosalised ja nende 
esindajad 
Määruskaebuse esitaja (avaldaja): Indrek Valtna  
(isikukood XXXXXXXXXXX) 
Vastustajad (puudutatud isikud):  
1. Indrek Viiask (isikukood XXXXXXXXXXX) 
2. Juha Mikael Vettanen (sünniaeg X), lepinguline esindaja 
vandeadvokaat Paul Künnap 
 
RESOLUTSIOON 1. Rahuldada Indrek Valtna määruskaebus. 
2. Tühistada Tartu Maakohtu 25. mai 2021. a määrus 
menetluskulude jaotuse, s.o maakohtu määruse 
resolutsiooni punkti 3 osas. 
3. Teha tühistatud osas uus määrus, millega jätta 
menetluskulud maakohtus menetlusosaliste endi kanda.
2 
 
4. Lugeda maakohtu määruse resolutsioon tervikuna 
sõnastatuks järgmiselt: 
4.1. Võtta menetlusse Indrek Valtna avaldus 
kohtualluvuse kindlaksmääramiseks osas, mis puudutab 
nõuet Indrek Viiaski vastu. 
4.2. Määrata, et Indrek Valtna hagi Indrek Viiaski ja 
Juha Mikael Vettaneni vastu, mis tuleneb 21.12.2011 . a 
sõlmitud lepingust, allub Tartu Maakohtu Viljandi 
kohtumajale.  
4.3. Jätta menetluskulud menetlusosaliste endi kanda. 
5. Jätta menetluskulud ringkonnakohtus 
menetlusosaliste endi kanda.  
Edasikaebamise kord Menetlusosalisel on õigus esitada määruskaebus 
Riigikohtule 15 päeva jooksul alates käesoleva määr use 
kättetoimetamisest. 
Hagita menetluses Riigikohtus võib menetlusosaline 
menetlustoiminguid teha ning avaldusi ja taotlusi esitada ise 
või advokaadi vahendusel. 
Juhul, kui menetlusosaline taotleb menetlusabi, pea b ta 
esitama tähtaja kestel määruskaebuse. Kaebuse 
põhjendamiseks või riigilõivu tasumiseks või kaebus es 
esineva sellise puuduse kõrvaldamiseks, mis on seot ud 
menetlusabi taotlemisega, annab kohus mõistliku täh taja 
pärast menetlusabi taotluse lahendamist, kui nimeta tud 
taotlus ei ole esitatud põhjendamatult või tähtaja 
pikendamise eesmärgil. 
 
ASJAOLUD  
1.  Indrek Valtna (avaldaja) esitas 5. oktoobril 2020 avalduse kohtualluvuse 
kindlaksmääramiseks. Avalduse kohaselt on Juha Mika el Vettanen (puudutatud isik II) 
rikkunud seltsingulepingust tulenevat kohustust, mi stõttu tuleb ta seltsingust välja arvata. 
Selleks on aga vajalik teise seltsinglase, Indrek V iiaski  ( puudutatud isiku I) nõusolek, kes 
vastavat tahteavaldust andnud ei ole. Avaldaja soov ib esitada kohtusse hagi seltsingu 
lõpetamise kohustuse tuvastamiseks ja kahju hüvitam iseks. Kuivõrd vaidluses sisaldub ka 
välismaine element, on enne mahukat kohtuvaidlust otstarbekas kindlaks määrata kohtualluvus 
ning avaldaja palub määrata pädevaks kohtuks Tartu Maakohtu.  
2.  Puudutatud isik I nõustus, et Euroopa Parlamendi j a Nõukogu määruse (EÜ) nr 1215/2012 
kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täi tmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades 
(Brüsseli I (uuesti sõnastatud) määrus) artikkel 8 p 1 kohaselt allub asi Tartu Maakohtule.  
3. Puudutatud isik II leidis, et potentsiaalsele vaidl usele kohaldub Euroopa Parlamendi ja 
Nõukogu määruse (EÜ) nr 593/2008 lepinguliste võlas uhete suhtes kohaldatava õiguse kohta 
(Rooma I määrus) artikli 4 järgi Soome õigus, mille  kohaselt ei ole poolte vahel lepingulisi 
suhteid. Kui kohus tuvastab, et lepingulised suhted poolte vahel olid olemas, allub asi Brüsseli 
I (uuesti sõnastatud) määruse artikkel 4 lg 1 kohaselt Soome kohtule.
3 
 
MAAKOHTU SEISUKOHT  
4. Tartu Maakohus määras 25. mai 2021. a määrusega, et avaldaja hagi puudutatud isikute I ja 
II vastu allub Brüsseli I (uuesti sõnastatud) määruse artikkel 8 p 1 järgi Tartu Maakohtu Viljandi 
kohtumajale. 
Maakohus jättis menetluskulud TsMS § 172 lg 1 alusel avaldaja kanda.   
MÄÄRUSKAEBUS  
5. Avaldaja esitas maakohtu määruse peale määruskaebus e, milles  palub tühistada maakohtu 
määruse osas, milles kohus jättis menetluskulud ava ldaja kanda ning teha tühistatud osas uus 
määrus, millega jätta menetluskulud puudutatud isik u II kanda või alternatiivselt 
menetlusosaliste endi kanda.  
Määruskaebuse kohaselt on asi lahendatud avaldaja k asuks ja puudutatud isiku II kahjuks, 
kuivõrd viimane leidis, et asi allub Soome kohtule. Mitme menetlusosalisega hagita menetluses 
on üldjuhul õiglane jätta menetluskulud selle isiku kanda, kelle kahjuks lahend tehti (Riigikohtu 
2. juuni 2008. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-42-08, p 18; 7. oktoobri 2020. a määrus tsiviilasjas 
nr 2-18-11359, p 14). Seetõttu on põhjendamatu jätta menetluskulud avaldaja kanda.  
Menetluskulude avaldaja kanda jätmine on ebaõige ka  seetõttu, et kohtualluvuse 
kindlaksmääramise avalduse eesmärk on tuvastada, mi llisesse kohtusse tuleb pöörduda. 
Taotletud määruse tegemisega vaidlus ei lõpe, vaid jätkub algatatavas hagimenetluses. Kui 
kohus avaldaja hagi rahuldab, jäetakse menetluskulu d kostjate (puudutatud isikute) kanda. 
Seetõttu on ilmselt TsMS § 162 lg-ga 4 vastuolus, e t ka siis, kui tulevane hagi rahuldatakse, 
peaks avaldaja siiski tasuma puudutatud isikute men etluskulud, mis on tekkinud praeguses 
menetluses. Seega, kui kohus ei pea võimalikuks jät ta menetluskulusid puudutatud isiku II 
kanda, tuleb need vastavalt TsMS § 162 lg 4 jätta menetlusosaliste endi kanda. 
6. Puudutatud isik I leiab, et kuivõrd tema oli nõus asja lahendamisega Tartu Maakohtus, ei saa 
temalt menetluskulusid nõuda.  
7. Puudutatud isik II ei ole määruskaebusele vastanud.   
RINGKONNAKOHTU SEISUKOHT  
8. Ringkonnakohus leiab, et määruskaebus tuleb rahuld ada ja maakohtu määrus tuleb 
TsMS § 657 lg 1 p 2 ja § 659 alusel menetluskulude jaotuse osas (maakohtu määruse 
resolutsiooni p 3) tühistada. Ringkonnakohus teeb t ühistatud osas uue määruse, millega jätab 
menetluskulud menetlusosaliste endi kanda.  
Juhindudes TsMS § 654 lg-st 2² ja §-st 659 esitab ringkonnakohus määruse resolutsiooni juures 
kohtumääruse kehtiva resolutsiooni tervikliku sõnastuse.  
9. Vastavalt TsMS § 651 lg-le 1 ja §-le 659 kontrolli b ringkonnakohus määruskaebuse põhjal 
maakohtu määruse seaduslikkust ja põhjendatust üksn es osas, mille peale on edasi kaevatud. 
Avaldaja on vaidlustanud maakohtu määruse üksnes me netluskulude jaotuse osas (maakohtu 
määruse resolutsiooni p 3). Muus osas on maakohtu määrus edasikaebeõiguse puudumise tõttu 
jõustunud. 
 
10. Määruskaebuse kohaselt jättis maakohus põhjendamatu lt TMS § 172 lg 1 teise lause 
tähelepanuta ning menetluskulud avaldaja kanda, kui gi lahend tehti avaldaja kasuks ja 
puudutatud isiku II kahjuks. Seega tuleb ka menetlu skulud jätta puudutatud isiku II kanda või 
alternatiivselt menetlusosaliste endi kanda. Ringko nnakohtu hinnangul on avaldaja 
määruskaebuses esitatud etteheited põhjendatud osaliselt.
4 
 
TsMS § 172 lg-st 1 tuleneb kohtule ulatuslik diskretsiooni- ehk kaalutlusõigus menetluskulude 
jaotamisel. Ringkonnakohtu arvates ei ole maakohus kaalutlusõigust praegusel juhul kohaselt 
teostanud ega muu hulgas põhjendanud, kas kohaldami sele kuulub TsMS § 172 lg 1 esimene 
või teine lause. Ringkonnakohtu hinnangul on maakohus TsMS § 172 lg-t 1 kohaldades jätnud 
põhjendamata, miks jäävad mitme menetlusosalisega m enetluses kulud avaldaja kanda, 
rikkudes sellega TsMS § 465 lg 2 p-i 8.  
TsMS § 172 lg 1 esimest lauset on otstarbekas kohal dada juhul, mil hagita menetluses selle 
iseloomu tõttu peale avaldaja teisi menetlusosalisi  ei ole, nt registriasjad, lapsendamise 
menetlus vms (Riigikohtu 2. juuni 2008. a määrus tsiviilasjas nr 3-2-1-42-08, p 18).   
Ringkonnakohus nõustub avaldajaga, et menetluskulud e jaotamisel tuleb praegusel juhul 
kohaldada TsMS § 172 lg 1 teist lauset. Sellest sättest tuleneb, et kui hagita menetluses osaleb 
mitu isikut, võib kohus otsustada, et menetluskulud  kannab täielikult või osaliselt mõni 
menetlusosaline, kui see on asjaolusid arvestades õ iglane, muu hulgas siis, kui see 
menetlusosaline esitas põhjendamatu taotluse, väite  või tõendi. Seega ei ole ringkonnakohtu 
arvates õiglane jätta menetluskulusid täielikult av aldaja kanda, kuivõrd avaldaja teostas 
TsMS § 75 lg 3 järgi avalduse esitamisel enda menet luslikke õigusi. Avaldaja ei esitanud 
avaldust põhjendamatult ning saavutas maakohtu menetluses enda soovitud eesmärgi tuvastada 
hagi allumine Tartu Maakohtule.  
Samas ei ole ringkonnakohtu arvates õiglane jätta m enetluskulusid täielikult ka puudutatud 
isiku II kanda. Õige on avaldaja viide, et mitme me netlusosalisega hagita menetluses on 
üldjuhul õiglane jätta menetluskulud selle isiku ka nda, kelle kahjuks lahend tehti. Käesolevas 
asjas aga ei ole võimalik asuda seisukohale, et asi  lahendati puudutatud isiku II kahjuks. 
TsMS § 75 lg 3 kolmanda lause kohaselt võib kohus küsida eeldatava kostja seisukohta taotluse 
lahendamise kohta, mida maakohus ka tegi. Küsides S oomes elavalt eeldatavalt kostjalt, kas 
hagi tema vastu tuleks esitada Eesti või Soome koht usse, on loomulik, et argumentatsioon on 
kantud soovist lahendada asi lähemas kohtus. 
Kuivõrd peamiseks lähtekohaks kulude jaotamisel pea ks olema just õigluse põhimõte ning 
ringkonnakohus leidis eelnevalt, et ühegi menetluso salise suhtes pole õiglane jätta 
menetluskulusid täielikult tema kanda, jätab ringko nnakohus menetluskulud menetlusosaliste 
endi kanda. Kuivõrd puudutatud isikul I, kes nõustu s asja lahendamisega Tartu Maakohtus, 
esindajat polnud ning seega menetluskulusid ei tekkinud, pole selline lahendus ka tema suhtes 
ebaõiglane.   
Täiendavalt märgib ringkonnakohus vastuseks määrusk aebuses toodud seisukohale, et kui 
avaldaja pöördub hagiga kohtusse, lahendatakse hagi  eraldi menetluses ja seega lahendatakse 
eraldi ka hagiga seonduvate menetluskulude küsimus.  Käesoleva menetluse kulud ei ole 
hagimenetluse kulude osa.  
11. Eeltoodut arvesse võttes jäävad ka määruskaebuse m enetlemisega seotud menetluskulud 
TsMS § 171 lg 1 ja § 172 lg 1 teise lause järgi men etlusosaliste endi kanda. Menetluskulude 
rahalise suuruse kindlaksmääramiseks puudub seega vajadus.  
(allkirjastatud digitaalselt) (allkirjastatud digit aalselt) (allkirjastatud digitaalselt) 
Indrek Parrest  Üllar Roostoja Triin Uusen-Nacke