62024CC0313
JULKISASIAMIEHEN RATKAISUEHDOTUS
LAILA MEDINA
26 päivänä kesäkuuta 2025 (
1
)
Asia C‑313/24
Opera Laboratori Fiorentini SpA
vastaan
Ministero della Cultura,
Gallerie degli Uffizi ja
A.L.E.S. – Arte Lavoro e Servizi SpA,
jossa asian käsittelyyn osallistuu
Scudieri International Srl
(Ennakkoratkaisupyyntö – Consiglio di Stato (ylin hallintotuomioistuin, Italia)
Ennakkoratkaisupyyntö – Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) –Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta toteutetut rajoittavat toimenpiteet – Asetus (EU) N:o 833/2014 – 5 k artiklan 1 kohdan c alakohta – Kielto valita hankintasopimuksen sopimuspuoleksi Venäjän kansalaisia ja Venäjälle sijoittautuneita yhteisöjä tai elimiä ja jatkaa tällaisen sopimuksen täyttämistä – ”’Yhteisön’ puolesta tai johdolla” toimimisen käsite – De facto ‑määräysvalta – Hankintaviranomaisen lisäselvityksiä edellyttävät olosuhteet – Kaikkiin asian kannalta merkityksellisiin oikeudellisiin seikkoihin ja tosiseikkoihin perustuva arviointi
1.
Tämä ennakkoratkaisupyyntö koskee rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta 31.7.2014 annetun asetuksen (EU) N:o 833/2014, (
2
) sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2022/576, (
3
) 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdan tulkintaa.
2.
Pyyntö on esitetty menettelyssä, jossa vastakkain ovat Opera Laboratori Fiorentini SpA ja useita Italian julkisia ja yksityisiä yhteisöjä ja joka koskee hankintasopimuksen, jonka arvo on 8,89 miljoonaa euroa ja joka koskee sisätiloissa sijaitsevien ravintolapalvelujen tarjoamista Palazzo Pittissä ja Bobolin puutarhassa, jotka kuuluvat Firenzessä (Italia) sijaitsevaan Gallerie degli Uffizin museokompleksiin, tekemistä kymmeneksi vuodeksi (jäljempänä kyseessä oleva sopimus).
3.
Opera Laboratori Fiorentini, joka sijoittui toiseksi julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, riitautti päätöksen valita Scudieri International Srl sopimuspuoleksi Tribunale amministrativo regionale per la Toscanassa (Toscanan alueellinen hallintotuomioistuin, Italia) nostamassaan kanteessa, jossa se väitti, että kyseinen sopimuspuolen valinta on asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohtaan sisältyvän kiellon vastaista sillä perusteella, että kaksi kolmesta Scudieri Internationalin hallituksen jäsenestä on Venäjän kansalaisia ja että toinen heistä on myös kyseisen yhtiön hallituksen puheenjohtaja ja toimitusjohtaja samoin kuin Sielna SpA:n (jäljempänä emoyhtiö), joka omistaa 90 prosenttia Scudieri Internationalista, ainoa hallituksen jäsen.
I Asiaa koskevat oikeussäännöt
4.
Asetuksen N:o 883/2014 5 k artiklan 1 kohdassa, sellaisena kuin sen sanamuoto oli käsiteltävän asian kannalta merkityksellisenä ajankohtana, kielletään asian kannalta merkityksellisten julkisia hankintoja koskevien direktiivien soveltamisalaan kuuluvien hankintasopimusten tai käyttöoikeussopimusten (eli konsessiosopimusten) tekeminen tai niiden täyttämisen jatkaminen, kun toisena osapuolena on
”a)
Venäjän kansalainen tai Venäjälle sijoittautunut luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, yhteisö tai elin;
b)
oikeushenkilö, yhteisö tai elin, jonka omistusoikeuksista tämän kohdan a alakohdassa tarkoitettu yhteisö omistaa suoraan tai välillisesti yli 50 prosenttia; tai
c)
tämän kohdan a tai b alakohdassa tarkoitetun yhteisön puolesta tai johdolla toimiva luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, yhteisö tai elin,
myös silloin kun niillä on yli 10 prosentin osuus kyseisen sopimuksen arvosta tai niistä alihankkijoista, tavarantoimittajista tai yksiköistä, joiden voimavaroja käytetään hyväksi julkisia hankintoja koskevissa direktiiveissä tarkoitetulla tavalla”.
5.
Asetuksen N:o 833/2014 12 artiklan sanamuoto on seuraava:
”Kielletään tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen toimintaan, jonka tavoitteena tai seurauksena on tässä asetuksessa säädettyjen kieltojen kiertäminen – –.”
II Pääasia ja ennakkoratkaisukysymys
6.
Hankintaviranomaisen, Ministero della Culturan (kulttuuriministeriö, Italia), yhteistyössä Galleria degli Uffizin kanssa käynnistämän telemaattisen avoimen tarjouspyyntömenettelyn päätteeksi kyseessä olevan sopimuksen sopimuspuoleksi valittiin 25.11.2022 tehdyllä päätöksellä Scudieri International, joka oli saanut neljästä tarjoajasta korkeimman pistemäärän.
7.
Opera Laboratori Fiorentini sai toiseksi korkeimman pistemäärän ja riitautti kyseisen päätöksen lainmukaisuuden Tribunale amministrativo regionale per la Toscanassa väittämällä muun muassa, että kyseessä olevan sopimuksen sopimuspuolen valinnalla rikotaan asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohtaan sisältyviä kieltoja sillä perusteella, että kaksi kolmesta Scudieri Internationalin hallituksen jäsenestä on Venäjän kansalaisia ja että toinen heistä on myös kyseisen yhtiön hallituksen puheenjohtaja ja toimitusjohtaja samoin kuin sen emoyhtiön, joka omistaa 90 prosenttia Scudieri Internationalista, ainoa hallituksen jäsen.
8.
Kyseinen tuomioistuin hylkäsi Opera Laboratori Fiorentinin kanteen 25.5.2023 antamallaan tuomiolla.
9.
Opera Laboratori Fiorentini valitti Tribunale amministrativo regionale per la Toscanan tuomiosta Consiglio di Statoon (ylin hallintotuomioistuin, Italia), joka on ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin, riitauttaen ratkaisun ja toistaen ensimmäisessä oikeusasteessa esittämänsä perusteet.
10.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että siinä vireillä olevassa menettelyssä on vastattava siihen kysymykseen, olisiko Scudieri International pitänyt sulkea pois julkisesta hankintamenettelystä, koska asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohtaa olisi tulkittava siten, että siinä kielletään sellaisten talouden toimijoiden valinta hankintasopimusten sopimuspuoliksi, jotka toimivat Venäjän kansalaisen ”puolesta tai johdolla”, ja että käsiteltävässä asiassa sopimuspuoleksi valittu tarjoaja toimii venäläisen ”yhteisön”, nimittäin hallituksen jäsenten, joista yksi on hallituksen puheenjohtaja, yhtiön toimitusjohtaja ja emoyhtiön hallituksen ainoa jäsen, ”johdolla”.
11.
Kyseinen tuomioistuin pyytää selventämään asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdan tulkintaa, sillä sen näkemyksen mukaan on epäselvää, onko sanamuoto ”puolesta tai johdolla” merkityksellinen vain, jos se koskee muuta ”yhteisöä” kuin luonnollista henkilöä, joka on Venäjän kansalainen, vai onko yhteisön käsitettävä tulkittava siten, että siihen kuuluvat kaikki 5 k artiklan 1 kohdan edeltävissä a ja b alakohdassa tarkoitetut henkilöt.
12.
Tässä tilanteessa Consiglio di Stato on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Onko rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun asetuksen [N:o 833/2014] 5 k artiklan [1 kohdan] c alakohdan säännöstä, joka on lisätty asetuksella [2022/576] ja jossa kielletään hankintasopimusten tai konsessiosopimusten tekeminen tai niiden täyttämisen jatkaminen, kun toisena osapuolena on ’tämän kohdan a tai b alakohdassa tarkoitetun yhteisön puolesta tai johdolla toimiva luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, yhteisö tai elin, myös silloin kun niillä on yli 10 prosentin osuus kyseisen sopimuksen arvosta tai niistä alihankkijoista, tavarantoimittajista tai yksiköistä, joiden voimavaroja käytetään hyväksi julkisia hankintoja koskevissa direktiiveissä tarkoitetulla tavalla’, tulkittava siten, että kieltoa sovelletaan Italian oikeuden mukaan perustettuun yhtiöön, jonka kotipaikka on Italiassa, jossa omistajana on italialainen yhtiö ja jonka osakkaina on luonnollisia henkilöitä, jotka eivät ole Venäjän kansalaisia, mutta jonka hallitutuksen kolmesta jäsenestä kahdella on Venäjän kansalaisuus, ja toinen heistä eli kyseisen yhtiön hallituksen puheenjohtaja ja toimitusjohtaja on myös emoyhtiön, joka omistaa yhtiöstä 90 prosenttia, ainoa hallituksen jäsen?”
13.
Kirjallisia huomautuksia esittivät Opera Laboratori Fiorentinin ja Scudieri Internationalin lisäksi Itävallan, Italian ja Alankomaiden hallitukset sekä Euroopan komissio. Kyseiset osapuolet, Itävallan ja Alankomaiden hallituksia lukuun ottamatta, esittivät suulliset lausumansa 5.3.2025 pidetyssä istunnossa.
III Asian tarkastelu
14.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee ennakkoratkaisukysymyksellään lähinnä, onko asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohtaa, siltä osin kuin siinä kielletään hankintasopimusten tai konsessiosopimusten tekeminen tai niiden täyttämisen jatkaminen, kun toisena osapuolena on ”tämän kohdan a tai b alakohdassa tarkoitetun luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön, yhteisön tai elimen puolesta tai johdolla toimiva luonnollinen henkilö, oikeushenkilö, yhteisö tai elin”, tulkittava siten, että kyseistä kieltoa sovelletaan, jos hankintasopimuksen sopimuspuoleksi valitaan sellainen Italian oikeuden mukaan perustettu yhtiö, jonka hallituksen jäsenistä kaksi kolmesta on Venäjän kansalaisia, joista toinen on kyseisen yhtiön hallituksen puheenjohtaja ja toimitusjohtaja samoin kuin emoyhtiön, joka omistaa 90 prosenttia sopimuspuoleksi valitusta tarjoajasta, ainoa hallituksen jäsen.
15.
Asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdassa kielletään julkisia hankintoja koskevien EU:n direktiivien soveltamisalaan kuuluvien hankintasopimusten tai konsessiosopimusten tekeminen tai niiden täyttämisen jatkaminen, jos tarjoajan ja Venäjän välillä on yhteys. Kyseistä kieltoa sovelletaan kolmenlaisessa tilanteessa, jotka esitetään kyseisen kohdan a–c alakohdassa ja joista kussakin määritellään niiden oikeussubjektien ryhmä, joihin kieltoa sovelletaan. Kyseisen kohdan c alakohdan soveltamisalaan kuuluu ”tämän kohdan a tai b alakohdassa tarkoitetun luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön, yhteisön tai elimen puolesta tai johdolla toimiva” luonnollinen henkilö, oikeushenkilö, yhteisö tai elin.
16.
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan unionin oikeuden säännöksen tai määräyksen tulkitsemisessa on otettava huomioon paitsi sen sanamuoto myös sen asiayhteys ja sillä lainsäädännöllä tavoitellut päämäärät, jonka osa säännös tai määräys on. (
4
)
17.
Käsiteltävässä asiassa unionin lainsäätäjä ei ole määritellyt asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettua käsitettä ”yhteisön – – puolesta tai johdolla”, eikä kyseinen säännös sisällä nimenomaista viittausta jäsenvaltioiden oikeuteen säännöksensisällön ja ulottuvuuden määrittämiseksi. Näin ollen tätä käsitettä on tulkittava itsenäisesti ja yhtenäisesti. (
5
)
A
Sanamuodon mukainen tulkinta
18.
Kansallisen tuomioistuimen esittämä ennakkoratkaisukysymys edellyttää, että unionin tuomioistuin määrittelee lähinnä, muodostaako nyt kyseessä oleva erityinen hallinto- ja omistusrakenne asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohtaa sovellettaessa edustus- tai määräysvaltasuhteen, jonka perusteella voidaan todeta, että valittu tarjoaja ”toimii” toisen oikeussubjektin ”puolesta tai johdolla”. Tarkemmin ottaen siinä kysytään, voiko tällainen tilanne merkitä edustus- tai valtuutusjärjestelyä, joka on tavanomaista yrityksen omistajuutta laajempi, jolloin se kuuluu kiellon piiriin.
19.
Ensinnäkin on huomattava, että asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdan eri kieliversioiden vertailusta ilmenee, että joidenkin kieliversioiden sanamuoto vastaa toimimista ”puolesta” (
6
) ja joidenkin taas toimimista ”nimissä” (
7
). Lisäksi joissain kieliversioissa käytetään johtamisen käsitettä, (
8
) kun taas toisissa käytetään ilmaisuja ”mukaan” tai ”ohjeiden mukaisesti”. (
9
) On asianmukaista huomauttaa, että vaikka tämän eron merkitys saattaa vaikuttaa vähäiseltä, on selvää, että johtamisen käsitteellä tarkoitetaan yleisten ohjeiden antamista, kun taas ohjeiden käsite tarkoittaa täsmällisempää ja yksityiskohtaisempaa määräysvallan muotoa.
20.
Asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdan eri kieliversioiden vertailu etenkin niiden käsitteiden osalta, joilla niissä kuvataan suhdetta, jossa toimitaan jonkun ”puolesta tai johdolla”, osoittaa siten tietynasteista kielellistä eroavuutta, kun joissain versioissa viitataan toimimiseen ”nimissä” tai ”ohjeiden mukaisesti”.
21.
Toiseksi asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetusta yhteisön käsitteestä on todettava, että Euroopan unionin oikeudellisten tekstien joissain kieliversioissa sitä käytetään nimenomaisesti oikeushenkilöistä. (
10
) Jos tämä tulkinta hyväksytään, 5 k artiklan 1 kohdan c alakohtaan sisältyvä viittaus ”a tai b alakohdassa tarkoitettuun yhteisöön” sulkisi sen myötä pois kyseisen kohdan a alakohdassa tarkoitetut luonnolliset henkilöt – nimittäin Venäjän kansalaiset. Kyseisessä säännöksessä asetettua kieltoa ei näin ollen sovellettaisi yhtiöihin, jotka toimivat Venäjän kansalaisten puolesta tai johdolla, mikä kaventaisi poikkeuksen soveltamisalaa tavalla, joka saattaisi heikentää sen tehokasta vaikutusta (effet utile). Muissa unionin kieliversioissa yhteisön käsitettä käytetään kuitenkin laajemmin, ja se voi käsitteellisesti sisältää sekä luonnolliset henkilöt että oikeushenkilöt. (
11
)
22.
Ottaen huomioon erot siinä, miten nämä käsitteet ymmärretään tai miten niitä sovelletaan eri kieliversioissa, asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdan sanamuodon mukainen tulkinta ei ole yksiselitteinen. Tarkastelenkin seuraavaksi kyseisen säännöksen asiayhteyteen perustuvaa tulkintaa, koska asetuksessa itsessään ei määritellä, mitä oikeussubjektin ”puolesta tai johdolla toimiminen” on, eikä määritellä käsitettä ”a tai b alakohdassa tarkoitettu yhteisö”.
B
Asiayhteyteen perustuva tulkinta
23.
Asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan sisäisessä rakenteessa c alakohta seuraa a ja b alakohtaa, joissa molemmissa kielletään venäläisten oikeussubjektien tai niiden omistamien oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten osallistuminen julkisiin hankintamenettelyihin.
24.
Asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan a alakohdassa kielletään nimenomaisesti hankintasopimusten tai konsessiosopimusten tekeminen tai niiden täyttämisen jatkaminen, kun toisena osapuolena on Venäjän kansalainen, Venäjälle sijoittautunut luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, yhteisö tai elin, joten ne eivät voi olla voittavia tarjoajia.
25.
Asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan b alakohdassa tämä kielto ulotetaan koskemaan oikeushenkilöä, yhteisöä tai elintä, jonka omistusoikeuksista kyseisen kohdan a alakohdassa tarkoitettu yhteisö omistaa suoraan tai välillisesti yli 50 prosenttia. Kyseisellä b alakohdalla pyritään selvästi estämään a alakohdassa tarkoitetun toimenpiteen kiertäminen kieltämällä Venäjän ulkopuolelle sijoittautuneiden yhteisöjen, jotka a alakohdan kiellon piiriin kuuluva oikeussubjekti tosiasiassa omistaa, käyttö. Tässä asiayhteydessä tarkasteltuna olisi säännöksen tavoitteen vastaista tulkita b alakohtaan sisältyvää yhteisön käsitettä siten, että se ei sisällä luonnollisia henkilöitä. Tällainen tulkinta loisi perusteettoman porsaanreiän ja antaisi Venäjän kansalaisille mahdollisuuden kiertää kieltoa omistamalla määräysvallan antavia osakkeita ulkomaisissa yhteisöissä, mikä heikentäisi näin rajoittavan toimenpiteen tehokasta vaikutusta (effet utile).
26.
Samaan tapaan asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdan tavoitteena on estää a ja b alakohdan kiertäminen tilanteissa, joissa luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, yhteisö tai elin ei kuulu suoraan näissä kahdessa alakohdassa säädettyjen kieltojen piiriin.
27.
Asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan a–c alakohdan järjestys viittaa porrastettuun rakenteeseen: a alakohdassa asetetaan suora kielto, b alakohdassa tämä kielto ulotetaan koskemaan yhteisöjä, jotka ovat välillisesti jonkun toisen määräysvallassa enemmistöomistuksen perusteella, ja c alakohta toimii jäännös- tai varalausekkeena, jonka tarkoituksena on estää kiellon kiertäminen muilla oikeudellisilla tai tosiasiallisilla järjestelyillä, joissa kyseisen kohdan a tai b alakohdassa tarkoitetut oikeussubjektit käyttävät de facto ‑määräysvaltaa. Mainitun c alakohdan sijoittuminen säännöksen asiayhteydessä on siten osoitus sen täydentävästä ja suojaavasta tehtävästä, toisin sanoen sen tehtävänä on sulkea mahdolliset lainaukot ja lujittaa kyseisen asetuksen 5 k artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjen kieltojen tehokkuutta. Näin ollen 5 k artiklan 1 kohdan c alakohta edellyttää laajempaa tulkintaa kuin se, mihin a ja b alakohta yksin viittaavat, jotta tavoitetaan kiellon kiertämiseen tähtäävät järjestelyt, joilla, vaikka ne eivät muodollisesti kuulukaan a ja b alakohdan soveltamisalaan, päästään samaan kiellettyyn lopputulokseen eli joilla mahdollistetaan hankintasopimusten tekeminen tai niiden täyttämisen jatkaminen, kun toisena osapuolena ovat luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, yhteisöt tai elimet, jotka ovat pohjimmiltaan kahden edellisen alakohdan soveltamisalaan kuuluvien oikeussubjektien määräysvallassa, vaikka ne eivät muodollisesti täyttäisikään niissä asetettuja edellytyksiä.
28.
Sanamuodosta ”a tai b alakohdassa tarkoitettu yhteisön” olisi tarkemmin ottaen huomautettava, että ulottamalla kiellot koskemaan tarjoajia, joiden omistusoikeuksista ”a alakohdassa tarkoitettu yhteisö” omistaa suoraan tai välillisesti yli 50 prosenttia, 5 k artiklan 1 kohdan b alakohdalla varmistetaan, että kiellot eivät koske pelkästään muodollisesti yksilöityjä toimijoita vaan käsittävät myös sellaiset toimijat, joilla on merkittäviä taloudellisia ja oikeudellisia siteitä niihin. Tämä tukee tulkintaa, jonka mukaan asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu yhteisö olisi ymmärrettävä toiminnallisesti ja laajasti eikä suppeasti, jotta varmistetaan kyseisen kiellon tehokas vaikutus (effet utile).
29.
Tältä osin on tärkeää huomata, että asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan a alakohdassa viitataan nimenomaisesti sekä luonnollisiin henkilöihin (”Venäjän kansalainen”) että Venäjälle sijoittautuneisiin oikeushenkilöihin, yhteisöihin tai elimiin. Sen b alakohta puolestaan kattaa a alakohdassa tarkoitettujen yhteisöjen omistamat oikeussubjektit, joten samat oikeussubjektit kuuluvat myös sen soveltamisalaan. Näin ollen c alakohtaan sisältyvä viittaus ”a tai b alakohdassa tarkoitettuun yhteisöön” on ymmärrettävä siten, että se käsittää kaikki a ja b alakohdan soveltamisalaan kuuluvat oikeussubjektit, myös luonnolliset henkilöt, oikeushenkilöt, yhteisöt ja elimet. Tulkitsemalla c alakohtaan sisältyvää yhteisön käsitettä suppeasti siten, että se ei sisällä luonnollisia henkilöitä, otettaisiin käyttöön keinotekoinen rajoitus, jolle ei ole perustetta säännöksen rakenteessa tai logiikassa.
30.
Jos asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohtaa olisi tulkittava siten, että siinä viitataan yksinomaan Venäjälle sijoittautuneeseen yhteisöön a alakohdan lopussa käytetyssä suppeassa merkityksessä, heikennettäisiin c alakohdan varalausekkeen tavoitetta. Tällaisessa tulkinnassa kyseisen säännöksen ulkopuolelle jäisivät tapaukset, joissa hankintasopimuksen sopimuspuoleksi valitaan sellainen yhteisö, jossa Venäjän kansalaiset, Venäjällä asuvat luonnolliset henkilöt tai Venäjälle sijoittautuneet oikeushenkilöt, yhteisöt tai elimet käyttävät tosiasiallista määräysvaltaa – mikä mahdollistaisi 5 k artiklan 1 kohdassa säädettyjen kieltojen tavoitteiden kiertämisen välillisillä järjestelyillä. Tästä seuraa, että kyseisen kohdan c alakohdan tarkoituksena on nimenomaisesti sulkea tällaiset porsaanreiät ja estää kyseisen kohdan a ja b alakohdassa säädettyjen kieltojen kiertäminen.
31.
Kun tarkastellaan ilmausta ”puolesta tai johdolla”, katson, että asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdassa ei edellytetä a tai b alakohdassa tarkoitetun yhteisön enemmistöomistusta tai muodollista määräysvaltaa. Sen sijaan c alakohta kattaa laajemman joukon suhteita, jotka perustuvat toiminnalliseen tai tosiasialliseen vaikutusvaltaan (jäljempänä de facto ‑määräysvalta). Yhtiörakenteella on suuri merkitys tässä suhteessa: hallituksen tehtävänä on yleisesti määrittää yhtiön strateginen suunta ja hoitaa korkean tason hallinnointitehtäviä, samalla kun toimitusjohtajalle saatetaan antaa operatiivinen valta päivittäisessä toiminnassa. Samanaikaisesti osakkaat – tietyissä yhtiörakenteissa – säilyttävät vallan muovata yhtiön yleistä toimintapolitiikkaa tai syrjäyttää sen. Sen määrittäminen, ”toimiiko” oikeussubjekti toisen ”puolesta tai johdolla” 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä, edellyttää, että tutkitaan vaikutus- ja päätöksentekovallan tosiasiallista jakautumista konsernissa eikä kaavamaista tukeutumista tehtävänimikkeisiin tai yhtiömuotoon.
32.
Tältä osin olisi huomautettava, että yhtiöiden hallinnointikehys jäsenvaltioissa voi vaihdella rakenteeltaan, mutta siihen kuuluu tyypillisesti kolme keskeistä elintä: osakkaat, valvonta- tai neuvoa-antava elin (kuten johtokunta tai hallintoneuvosto) ja hallitus, joilla kullakin on omat erilliset tehtävät. Yhtiökokous on yleensä yhtiön ylintä valtaa käyttävä elin, joka on vastuussa keskeisistä rakenteellisista päätöksistä, kuten johtohenkilöiden nimittämisestä ja erottamisesta, tilinpäätöksen hyväksymisestä ja yhtiöjärjestyksen muuttamisesta. Jäsenvaltioissa, joissa on kaksitasoinen järjestelmä, hallintoneuvosto valvoo yhtiön toimintaa ja määrittää sen strategisen suunnan, samalla kun hallitus vastaa päivittäisestä operatiivisesta toiminnasta ja yhtiön toimintapolitiikan toteuttamisesta. Yksitasoisissa järjestelmissä näitä tehtäviä hoitaa yksi ja sama hallitus. Molemmissa järjestelmissä yhtiön johdolle, toimitusjohtaja mukaan luettuna, voidaan siirtää valtuuksia johtaa päivittäistä operatiivista toimintaa ja edustaa yhtiötä ulkoisesti. (
12
)
33.
Tästä seuraa, että myös enemmistöomistuksen tai muodollisen oikeudellisen määräysvallan puuttuessa yhtiö voi silti kuulua asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdan soveltamisalaan, jos se toimii toiminnallisesti, operatiivisesti tai taloudellisesti 5 k artiklan 1 kohdan a tai b alakohdassa tarkoitetun Venäjän kansalaisen tai luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön, yhteisön tai elimen edustajana taikka ohjeiden tai määräysten mukaisesti. Toisin sanoen c alakohtaa on tulkittava siten, että siihen kuuluvat tilanteet, joissa luonnollisella henkilöllä tai oikeushenkilöllä, yhteisöllä tai elimellä on merkittävä yhteys – esimerkiksi jaetun määräysvallan, taloudellisen riippuvuuden tai toiminnallisen käskynalaisuuden kautta – a tai b alakohdassa lueteltuihin oikeussubjekteihin. Siten, jos tytäryhtiö tai muu etuyhteydessä oleva yritys toimii tällaisen oikeussubjektin puolesta tai johdolla, vaikka viimeksi mainitulla ei olisikaan muodollista enemmistöomistusta siinä, se voi kuulua kiellon piiriin. Tämä tulkinta on yhdenmukainen asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdan kiertämisen estämistä koskevan tavoitteen kanssa; tällä c alakohdalla pyritään estämään keskeisten rajoittavien toimenpiteiden välillinen tai de facto kiertäminen.
34.
Katson näin ollen, että 5 k artiklan 1 kohdan c alakohtaan kuuluvat myös muut järjestelyt kuin ne, jotka koskevat muodollista enemmistöomistusta tai määräysvaltaa. Asetuksen N:o 833/2014 tehokkaan vaikutuksen (effet utile) varmistamiseksi mainittua säännöstä olisi tulkittava siten, että se käsittää menettelyn, joka osoittaa, että oikeushenkilö, yhteisö tai elin toimii a tai b alakohdassa tarkoitetun yhteisön de facto ‑määräysvallassa, vaikka viimeksi mainitulla ei olisikaan muodollista omistusta tai se ei käyttäisi oikeudellista määräysvaltaa siinä.
35.
Ilmaisun ”a tai b alakohdassa tarkoitetun yhteisön”, luettuna yhdessä asetuksen N:o 833/2014 muiden osien kanssa, tulkinnasta on huomautettava, että kyseisessä asetuksessa viitataan oikeushenkilöihin, yhteisöihin tai elimiin, samalla kun siinä toisinaan erotetaan luonnolliset henkilöt oikeushenkilöistä. (
13
) Se, ettei asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohtaan sisältyvässä ilmaisussa ”a tai b alakohdassa tarkoitetun yhteisön” mainita nimenomaisesti luonnollisia henkilöitä, oikeushenkilöitä taikka elimiä, ei jätä näitä oikeussubjekteja sen soveltamisalan ulkopuolelle. Kyseistä säännöstä sovellettaessa yhteisön käsitteen tulkitseminen siten, että siihen sisältyvät luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt sekä elimet, varmistetaan, ettei kieltoja voida kiertää käyttämällä henkilöitä, jotka eivät tosin itse ole muodollisia oikeudellisia yhteisöjä mutta jotka toimivat toiminnallisesti näiden asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan a tai b alakohdan soveltamisalaan kuuluvien yhteisöjen puolesta tai johdolla – riippumatta siitä, ovatko (tähän johtamiseen liittyvät) määräykset peräisin luonnollisilta henkilöiltä vai oikeushenkilöiltä. Tältä osin sekä toimija että määräysten antaja voi olla luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö taikka elin, mikä kuvastaa kyseisen säännöksen rakennetta; säännös käsittää tarkoituksellisesti monia erilaisia oikeussubjekteja viittaamalla ”luonnolliseen henkilöön tai oikeushenkilöön, yhteisöön tai elimeen”. Näin ollen asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohtaa sovellettaessa suppea tulkinta, jossa luonnolliset henkilöt jätetään yhteisön käsitteen ulkopuolelle, vaarantaisi kyseisen säännöksen tehokkaan vaikutuksen (effet utile).
36.
Tätä laajempaa tulkintaa tukee asetuksen 2022/576 johdanto-osan neljäs perustelukappale, jossa selvennetään, että muutoksilla pyritään estämään ”julkisia hankintoja koskevien sopimusten ja käyttöoikeussopimusten tekeminen Venäjän kansalaisten ja Venäjälle sijoittautuneiden yhteisöjen ja elinten kanssa sekä tällaisten sopimusten täytäntöönpanon jatkaminen”. Samankaltainen sanamuoto sisältyy samana päivänä annetun päätöksen (YUTP) 2022/578 (
14
) johdanto-osan kuudenteen perustelukappaleeseen, jossa korostetaan samaa kieltojen laajentamista koskevaa tavoitetta. Nämä asiayhteyteen liittyvät seikat vahvistavat, että asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdan oli tarkoitus tavoittaa järjestelyt, jotka eivät tosin kuulu muodollisesti kyseisen kohdan a tai b alakohdan soveltamisalaan mutta joilla päästään samaan kiellettyyn lopputulokseen huomattavan yhtiöön kohdistuvan määräysvallan tai tosiasiallisen omistuksen kautta.
37.
Lisäksi, kun kyseisen asetuksen 5 k artiklan 1 kohdan c alakohtaa luetaan yhdessä muiden rajoittavien toimenpiteiden alalla annettujen välineiden kanssa, ilmaisun ”puolesta tai johdolla toimiva” tulkinta tukee näkemystä, jonka mukaan siihen kuuluu monia erilaisia suhteita, jotka eivät rajoitu pelkästään muodolliseen omistukseen tai määräysvallan käyttöön yhtiössä.
38.
Esimerkiksi tuomiossaan HTTS v. neuvosto (
15
) unionin tuomioistuin totesi, että asetuksen (EU) N:o 961/2010 (
16
) 16 artiklan 2 kohdassa henkilön tai yhteisön ”määräysvallassa tai omistuksessa olemisen” katsotaan olevan samassa asemassa sen kanssa, että ”toimitaan” henkilön tai yhteisön ”johdolla tai tämän puolesta”. Näin tehdessään unionin tuomioistuin omaksui laajan näkemyksen kyseisen kiellon – jota sovellettiin yhtiöön, joka oli henkilön tai oikeudellisen yhteisön määräysvallassa tai omistuksessa – soveltamisalasta sisällyttämällä siihen kyseisen henkilön tai yhteisön puolesta tai johdolla toimimisen käsitteen, vaikka siitä ei säädetä nimenomaisesti kyseisessä säännöksessä. Tällaisella tulkinnalla pyritään nähdäkseni varmistamaan asetuksessa säädettyjen rajoittavien toimenpiteiden tehokas vaikutus (effet utile) noudattamatta tiukasti kansallisessa lainsäädännössä johtajien luonnehtimiseen käytettyä määritelmää.
39.
Tehokkuusperiaatteen (effet utile) ohjaama tulkinta, kuten tämän ratkaisuehdotuksen 34 kohdassa ehdotettu, edellyttää useiden tekijöiden, myös voittavassa tarjoajassa tosiasiallisesti määräysvaltaa käyttävien henkilöllisyyden, tarkastelua. Päätellessään, että kyseessä on de facto ‑määräysvalta, viranomaisten olisi otettava huomioon erilaisia tosiseikkoja, kuten vähemmistöomistus, henkilökohtaiset yhteydet johtajien tai tosiasiallisten edunsaajien välillä ja koordinointiin liittyvät mallit liiketoiminnassa. (
17
) Tämä on linjassa rajoittavien toimenpiteiden kiertämisen estämiseen tähtäävän tavoitteen kanssa, sellaisena kuin se ilmenee myös asetuksen N:o 833/2014 12 artiklasta, jossa kielletään osallistuminen toimintaan, jonka tavoitteena on rajoittavien toimenpiteiden kiertäminen. (
18
)
40.
Asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdan asiayhteyteen perustuva tulkinta vahvistaa näin ollen, että sen ensisijaisena tavoitteena on estää kyseisen kohdan a ja b alakohdassa säädettyjen kieltojen kiertäminen. Luettuna kyseisen asetuksen 12 artiklan valossa, jossa kielletään nimenomaisesti tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen toimintaan, jonka tavoitteena tai seurauksena on kyseisten kieltojen kiertäminen, 5 k artiklan 1 kohdan c alakohta on ymmärrettävä tarvittavaksi takeeksi rajoittavien toimenpiteiden johdonmukaisuuden ja tehokkuuden (effet utile) (
19
) varmistamiseksi monimutkaisten omistus- tai organisaatiorakenteiden tapauksessa. Tätä päätelmää tukee mielestäni viimeksi mainitun säännöksen teleologinen tulkinta.
C
Teleologinen tulkinta
41.
Asetuksella N:o 833/2014, joka on osa Euroopan unionin rajoittavien toimenpiteiden järjestelmää, (
20
) on tarkoitus reagoida Ukrainan tilannetta epävakauttaviin Venäjän toimiin asettamalla tehokkaita kieltoja, joiden noudattamista voidaan valvoa – etenkin julkisten hankintojen kaltaisilla arkaluonteisilla aloilla. (
21
) Vaikka kyseisen asetuksen 5 k artiklan 1 kohdalla pyritään estämään Venäjän vaikutus EU:ssa tehtäviin julkisia hankintoja koskeviin sopimuksiin, sen perimmäisenä tavoitteena on estää yhteisöjä, joilla on yhteyksiä Venäjään, hyötymästä taloudellisesti jäsenvaltioiden julkisista hankintamenettelyistä. Tämä on linjassa seuraamusten laajemman tavoitteen kanssa, joka on vähentää Venäjän valtion tai sen talouden käytettävissä olevia taloudellisia resursseja, erityisesti geopoliittisten jännitteiden yhteydessä. Sulkemalla tällaiset yhteisöt pois julkisista hankintamenettelyistä Euroopan unioni paitsi vähentää vaikutusvaltaa myös katkaisee mahdolliset tulovirrat, jotka voisivat tukea Venäjän taloutta tai sotilaallisia pyrkimyksiä.
42.
Asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdan suppea tulkinta heikentäisi näitä tavoitteita antamalla yhteisöille mahdollisuuden järjestää liiketoimet tavalla, joka muodollisesti jää 5 k artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan soveltamisalan ulkopuolelle, vaikka sillä pohjimmiltaan päästään juuri siihen lopputulokseen, joka näillä säännöksillä pyritään estämään. Tältä osin on todettava, että vaikka onkin niin, että rajoittavia toimenpiteitä on tulkittava suppeasti niistä perusoikeuksiin kohdistuvien rajoitusten vuoksi, (
22
) tämä ei estä säännöksen tiettyjen käsitteiden laajempaa tulkintaa, jos tällainen tulkinta on tarpeen, jotta estetään edellisissä alakohdissa säädettyjen kieltojen kiertäminen ja varmistetaan niiden tehokkuus (effet utile). (
23
)
43.
Asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdan näin laajaa tulkintaa ei kyseenalaista äskettäinen tuomio Jemerak, (
24
) jossa unionin tuomioistuin tulkitsi kyseisen asetuksen 5 n artiklan 2 kohdan b alakohtaa, jossa kielletään oikeudellisten neuvontapalvelujen tarjoaminen suoraan tai välillisesti, suppeasti erityisesti notaarin suorittaman asiakirjojen varmentamismenettelyn muodollisen tehtävän yhteydessä. Kyseisen asetuksen 5 k artiklan 1 kohdan c alakohta on sitä vastoin kiertämisen vastainen tae, jonka tarkoituksena on tavoittaa järjestelyt, jotka eivät tosin nimenomaisesti kuulu 5 k artiklan 1 kohdan a tai b alakohdan soveltamisalaan mutta jotka tästä huolimatta heikentävät niissä säädettyjen kieltojen tehokkuutta (effet utile). Sellaisena sitä on syytä tulkita laajasti erityisen asiayhteytensä ja tavoitteensa mukaisesti. Kun otetaan huomioon näiden kahden säännöksen erilaiset tavoitteet – joista toisessa kielletään oikeudellisten neuvontapalvelujen tarjoaminen ja toisessa osallistuminen julkisiin hankintoihin –, asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdan laajempi tulkinta ei ole ristiriidassa kyseisen tuomion kanssa, vaan se pikemminkin korostaa kyseisen asetuksen alakohtaista lähestymistapaa ja säännöksen erityistä asemaa kyseisessä asetuksessa.
44.
Asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdan tarkoituksena ei kuitenkaan ole yleinen tai automaattinen poissulkeminen julkisista hankintamenettelyistä yksinomaan yhtiön johdon Venäjän kansalaisuuden perusteella. Sen tavoitteena on pikemminkin tavoittaa toiminnallisesti vastaavat tilanteet, joissa toimijat – muodollisesta asemastaan tai ilmoitetusta riippumattomuudestaan huolimatta – toimivat käytännössä oikeussubjektien, joihin kyseisen artiklan 1 kohdan a ja b alakohta kohdistuvat, toisin sanoen Venäjän kansalaisten tai Venäjälle sijoittautuneiden tai Venäjän kansalaisten omistamien yhteisöjen, puolesta tai johdolla. Toisin sanoen asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdan tavoitteena on turvata a ja b alakohdassa säädettyjen kieltojen tehokkuus (effet utile) ja tukkia mahdolliset porsaanreiät niiden soveltamisessa. Mainitun 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdan laaja tulkinta on siten paitsi tarkoituksenmukainen myös välttämätön kyseessä olevien toimenpiteiden tehokkuuden takaamiseksi. (
25
) Jos kyseistä säännöstä tulkittaisiin perusteettoman suppeasti, se mahdollistaisi kieltojen välttämisen muodollisilla tai välillisillä järjestelyillä. Etenkin silloin, jos Venäjän kansalaiset, jotka toimivat erityisesti yritysten johtotehtävissä, menettelevät tavalla, jolla toteutetaan 5 k artiklan 1 kohdan a tai b alakohdan soveltamisalaan kuuluvan yhteisön tahto tai intressit, he saattavat oikeutetusti kuulua kiellon piiriin. Tämä lähestymistapa kuvastaa sekä asetuksen kirjainta että henkeä ja varmistaa, ettei asetusta voida kiertää yritysten hallintoon liittyvillä muotoseikoilla. Näin ollen pelkkä Venäjän kansalaisten läsnäolo, esimerkiksi johtotehtävissä, ei itsessään riitä asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdassa säädettyjen kieltojen soveltamiseen. Sen c alakohtaa voidaan kuitenkin soveltaa, jos edustamisesta tai johtamisesta on erityisiä viitteitä, jotka osoittavat tarjoajan toimivan a tai b alakohdan kiellon piiriin kuuluvan yhteisön puolesta tai johdolla. Tällä yhteisön käsitteen laajalla ymmärtämisellä pyritään jälleen turvaamaan kyseisen kiellon tehokkuus (effet utile), jotta sen kiertämisestä tulee vaikeaa.
45.
Lisäksi, vaikka asetuksen N:o 833/2014 keskeisenä tavoitteena on välttää riski Venäjän sotatoimien edistämisestä, sen 5 k artiklan 1 kohdan c alakohtaa ei voida tulkita siten, että sen soveltamisala rajoittuu ainoastaan tilanteisiin, joissa näiden toimien aineellinen edistäminen on todennäköistä tai näytetty toteen. Koska kyseisellä säännöksellä pyritään estämään 5 k artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjen kieltojen kiertäminen ja tehdään näin ottamalla kohteeksi järjestelyt, joissa oikeussubjekti toimii näiden kieltojen soveltamisalaan kuuluvien ”puolesta tai johdolla”, kyseisen asetuksen 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdassa omaksutaan näin ennalta ehkäisevä lähestymistapa, jolla pyritään sulkemaan pois julkisista hankinnoista paitsi henkilöt, yhteisöt tai elimet, jotka venäläiset toimijat muodollisesti omistavat tai joissa ne käyttävät muodollisesti määräysvaltaa, myös ne, jotka käytännössä toimivat sellaisten henkilöiden, yhteisöjen tai elinten määräysvallassa, joilla on yhteyksiä Venäjään. Vaikka todistettavissa oleva riski siitä, että varoja käytetään Venäjän hyökkäyssodan tukemiseksi, voi toimia vakuuttavana todisteena tällaisesta yhteydestä, se ei ole asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen oikeudellisen testin perustava osatekijä. Kyseinen säännös toimii siten varojen tosiasiallisesta loppukäytöstä riippumatta kuvastaen mainitun asetuksen tarkoitusta turvata EU:n rajoittavien toimenpiteiden tehokkuus (effet utile).
D
Välipäätelmä
46.
Keskeinen kysymys asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdassa ei ole yksinomaan määräysvallan muodollinen oikeudellinen lähde vaan pikemminkin se, onko järjestelyllä sellainen aineellinen vaikutus, että yhtiö toimii 5 k artiklan 1 kohdan a tai b alakohdassa tarkoitetun Venäjän kansalaisen, luonnollisen henkilön, oikeushenkilön, yhteisön tai elimen puolesta tai johdolla. Vaikka keskeisissä johtotehtävissä toimivilla Venäjän kansalaisilla ei olisikaan muodollista omistusta yhtiössä, heille saatetaan antaa tehtäväksi tehdä johtamiseen liittyviä strategisia päätöksiä, jotka ovat linjassa Venäjän hallituksen tai EU:n rajoittavien toimenpiteiden soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden intressien kanssa. Tätä mahdollisuutta tarkastellaan nimenomaisesti 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdassa, jossa julkisista hankinnoista poissulkemista laajennetaan koskemaan henkilöitä, yhteisöjä tai elimiä, jotka toimivat 5 k artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen oikeussubjektien puolesta tai johdolla. Tätä tarkoitusta varten kaavamainen lähestymistapa olisi riittämätön, koska c alakohdan tavoitteena on estää a ja b alakohdassa säädettyjen kieltojen kiertäminen. 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdan soveltaminen edellyttää siten tosiseikkojen tarkastelua, joka ei rajoitu pelkästään asianomaisiin yhtiöihin liittyviin muotoseikkoihin.
47.
On kuitenkin tärkeää huomata, että asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdan tarkoituksena ei ole yleinen tai automaattinen poissulkeminen julkisista hankintamenettelyistä sen perusteella, että yhtiön johtotehtävissä toimiva henkilö on Venäjän kansalainen. Sen tavoitteena on pikemminkin tavoittaa toiminnallisesti vastaavat tilanteet, joissa toimijat – muodollisesta asemastaan tai ilmoitetusta riippumattomuudestaan huolimatta – toimivat de facto oikeussubjektien, joihin 5 k artiklan 1 kohdan a ja b alakohta kohdistuvat, toisin sanoen Venäjän kansalaisten tai Venäjälle sijoittautuneiden tai Venäjän kansalaisten omistamien yhteisöjen, puolesta tai johdolla. Koska 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu ilmaisu ”puolesta tai johdolla” käsittää tilanteet, joissa oikeussubjekti toimii kolmansien osapuolten de facto ‑määräysvallan alaisena, se edellyttää useiden tekijöiden, kuten niiden henkilöllisyyden, jotka tosiasiallisesti käyttävät määräysvaltaa tarjoajassa, tarkastelua. Tällainen määritys edellyttää sekä oikeudellisten seikkojen että tosiseikkojen tapauskohtaista arviointia asiaan liittyvien yhteyksien täsmällisen luonteen ja sisällön toteamiseksi.
E
Sekä oikeudellisten seikkojen että tosiseikkojen yksilöllinen arviointi
48.
Kuten edellä (
26
) totesin, arvioitaessa, toimiiko henkilö, yhteisö tai elin toisen ”puolesta tai johdolla” asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä, huomioon olisi otettava kaikki mahdollisesti asian kannalta merkitykselliset oikeudelliset seikat ja tosiseikat, joista ilmenisi Venäjän kansalaisten tai Venäjälle sijoittautuneiden tai Venäjän kansalaisten omistamien yhteisöjen käyttämä de facto ‑määräysvalta. Kuten komissio on suuntaviivoissaan huomauttanut, tällaisen arvioinnin olisi sisällettävä kaikki asian kannalta merkitykselliset oikeudelliset seikat ja tosiseikat, kuten asianomaisen yhteisön tarkka omistus- ja määräysvaltarakenne, asianomaisten henkilöiden väliset henkilökohtaiset ja ammatilliset yhteydet, kyseisten liiketoimien luonne ja tarkoitus, osapuolten operatiivinen käyttäytyminen ja johtamiskäyttäytyminen, todisteet aiemmin saaduista ohjeista tai toimien yhdenmukaistamisesta pakotteiden kohteena olevien yhteisöjen kanssa sekä kolmansien osapuolten paljastamat seikat tai muut asiayhteyteen liittyvät indikaattorit. (
27
)
49.
Tästä seuraa, että asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohtaa sovellettaessa tehtävään yksilölliseen arviointiin olisi sisällyttävä kunkin tapauksen hienosyinen, tosiseikkakohtainen tarkastelu sen määrittämiseksi, toimiiko kyseessä oleva yhteisö tosiasiassa 5 k artiklan 1 kohdan a tai b alakohdan soveltamisalaan kuuluvan oikeussubjektin määräysvallassa. Tätä arviointia olisi seurattava riskiperusteinen lähestymistapa, mikä tarkoittaa, että kansallisten viranomaisten olisi tukeuduttava indikaattoreiden tai ”laukaisevien tekijöiden” järjestelmään sellaisten yhtiöiden yksilöimiseksi, jotka voivat vaatia lähempää arviointia.
50.
Kuten olen edellä (
28
) todennut, käsitteen ”puolesta tai johdolla toimiva” on tarkoitus käsittää välillinen ja de facto ‑määräysvalta. Tästä seuraa, että johtotehtävissä toimivan henkilön kansalaisuus voi olla merkityksellinen arvioitaessa, toimiiko hän edustajana, mutta sitä on tarkasteltava yhdessä muiden tosiseikkojen kanssa, jollaisia ovat esimerkiksi johtotehtävissä työskentelevän yhteydet Venäjän kansalaisiin, Venäjällä asuviin luonnollisiin henkilöihin tai Venäjälle sijoittautuneisiin oikeushenkilöihin, yhteisöihin tai elimiin, hänen asemansa yhtiössä ja yhtiön kokonaisrakenne ja joiden selvittäminen on kansallisen tuomioistuimen tehtävä. Tältä osin kansalaisuuden merkityksellisyyttä arviointiperusteena vahvistaa se seikka, että asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdassa viitataan nimenomaisesti a alakohdassa tarkoitettuihin yhteisöihin, joihin kuuluvat luonnolliset henkilöt, jotka ovat Venäjän kansalaisia. Koska c alakohdan tarkoituksena on estää a ja b alakohdassa säädettyjen kieltojen kiertäminen, johtotehtävissä toimivan henkilön Venäjän kansalaisuus ei ole pelkästään sivuseikka – se on mahdollisesti merkittävä indikaattori siitä, että yhtiö saattaa toimia sellaisen henkilön puolesta tai johdolla, johon sovelletaan asetuksen N:o 883/2014 5 k artiklan 1 kohdan keskeisiä rajoituksia. Asetuksen N:o 883/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdassa asetetuista edellytyksistä kuitenkin seuraa, että jos tarjoajan johtotehtävissä toimivat henkilöt ovat Venäjän kansalaisia ja yhtiö on de facto venäläisen yhteisön määräysvallassa, yhtiö saattaa hyvinkin toimia kyseisen yhteisön ”puolesta tai johdolla”. Käänteisesti johtotehtävissä toimivan henkilön kansalaisuuden merkityksellisyyden asetuksen N:o 883/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdan kannalta olisi rajoituttava tilanteisiin, joissa kyseisellä henkilöllä on muitakin kuin yhtiön päivittäiseen johtamiseen liittyviä valtuuksia. Etenkin silloin, jos tällainen henkilö vastaa pelkästään yhtiön toiminnan operatiivisista näkökohdista ja toimii osakkaiden yleisen johdon alaisena eikä käytä strategista päätöksentekoa koskevaa toimivaltaa tai määräysvaltaa yhtiön laajempien tavoitteiden osalta, hänen kansalaisuutensa ei pitäisi johtaa lähempään arviointiin. Tällaisissa tapauksissa johtotehtävissä toimivan henkilön asema muistuttaa enemmän keskitason johtajan asemaa, eikä yhtiön pitäisi niissä automaattisesti katsoa toimivan 5 k artiklan 1 kohdan a tai b alakohdassa tarkoitetun Venäjän kansalaisen, Venäjällä asuvan luonnollisen henkilön tai Venäjälle sijoittautuneen oikeushenkilön, yhteisön tai elimen puolesta tai johdolla. Olisi siten keskityttävä siihen, onko johtotehtävissä toimivalla henkilöllä merkittävää määräys- tai päätöksentekovaltaa ja vaikuttavatko hänen toimensa yhtiön koko suuntaan – tekijöitä, jotka voisivat oikeuttaa rajoittavien toimenpiteiden soveltamisen. Tällä erottelulla varmistetaan, että asetus N:o 833/2014 kohdistuu sellaisessa asemassa oleviin henkilöihin, johon liittyy todellista vaikutusvaltaa.
51.
Tältä osin on todellakin niin, että, kuten Italian hallitus ja komissio esittivät, Italian lainsäädännössä johtotehtävissä toimiva henkilö, joka ei ole yhtiön osakas, edustaa tyypillisesti yhtiötä ja toimii sen osakkaiden nimissä. Unionin rajoittavat toimenpiteet toimivat kuitenkin oman itsenäisen oikeudellisen kehyksensä ja tavoitteensa mukaisesti, joka on sen varmistaminen, että yhteisöt tai henkilöt, joille on määrätty seuraamuksia, eivät voi kiertää kieltoja välillisen tai de facto ‑määräysvallan kautta. Kuten 17.10.2019 annetusta komission lausunnosta (
29
) ilmenee, rajoittavia toimenpiteitä koskevaan unionin lainsäädäntöön sisältyvä käsite ”puolesta – – toimiva” ei nimittäin rajoitu muodolliseen oikeudelliseen edustukseen tai valtuutukseen kansallisen lainsäädännön mukaisessa suppeassa merkityksessä. Se on pikemminkin aineellinen käsite, joka sisältää minkä tahansa tilanteen, jossa luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, yhteisö tai elin toimii asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan a tai b alakohdassa tarkoitetun henkilön, yhteisön tai elimen etujen tai ohjeiden mukaisesti. Tähän voi kuulua tosiasiallinen vaikutusvalta, yhteensovitettu menettely tai asema, joka vastaa toiminnallisesti Venäjän kansalaisten tai Venäjällä asuvien luonnollisten henkilöiden taikka Venäjälle sijoittautuneiden oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten etuja tai strategisia ohjeita. Näin ollen Italian lainsäädännön mukaan se, että vedotaan yksinomaan johtotehtävissä toimivan henkilön, joka ei ole yhtiön osakas, muodolliseen asemaan, ei riitä sulkemaan pois sitä mahdollisuutta, että tällainen luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, yhteisö tai elin saattaa pohjimmiltaan toimia asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan a tai b alakohdan soveltamisalaan kuuluvan oikeussubjektin ”puolesta tai johdolla”.
52.
Tästä seuraa, että johtotehtävissä toimivan henkilön kansalaisuus, vaikka se ei olekaan itsessään ratkaiseva, voi synnyttää, kun sitä tarkastellaan yhdessä kyseisen henkilön aseman, omistussuhteiden ja hallinnollisten velvoitteiden kanssa, asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen kansallisten viranomaisten tiukempaa tarkastelua koskevan velvollisuuden. Käsiteltävässä asiassa se seikka, että kaksi kolmesta Scudieri Internationalin hallituksen jäsenestä on Venäjän kansalaisia ja että toinen heistä on myös kyseisen yhtiön hallituksen puheenjohtaja ja toimitusjohtaja samoin kuin sen emoyhtiön ainoa hallituksen jäsen, voisi oikeuttaa kansallisten hankintaviranomaisten lähemmän tarkastelun. Erityisesti on todettava, että johtotehtävissä toimivien henkilöiden kansalaisuutta yhdessä heidän asemansa ja omistussuhteidensa kanssa voitaisiin pitää riskitekijänä siitä, että venäläiset yhteisöt tai Venäjän kansalaiset saattavat käyttää määräysvaltaa yhtiössä, vaikka yhtiö itsessään ei olekaan suoraan venäläisen oikeussubjektin määräysvallassa.
53.
Tarkemmin ottaen käsiteltävässä asiassa on todettu ensinnäkin, että kaksi kolmesta Scudieri Internationalin hallituksen jäsenestä on Venäjän kansalaisia, toiseksi, että toinen heistä on sekä Scudieri Internationalin hallituksen puheenjohtaja että sen toimitusjohtaja, mikä voi viitata suureen yhtiön päivittäistä toimintaa koskevaan ja strategiseen määräysvaltaan, joka on pelkkää muodollista tai nimellistä osallistumista laajempaa, ja kolmanneksi, että sama yksilö on myös emoyhtiön, joka omistaa 90 prosenttia Scudieri Internationalista, ainoa hallituksen jäsen; tämä on näin ollen osoitus vertikaalisesta määräysvaltarakenteesta, jossa sama henkilö käyttää tosiasiallista valtaa sekä emoyhtiössä että sen tytäryhtiössä. Nämä tekijät viittaavat toimeenpanovallan käytön päällekkäisyyteen, joka yhdessä emo- ja tytäryhtiön välisen merkittävän yhteyden kanssa voi herättää oikeutettua huolta siitä, että Scudieri International saattaa toimia asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan a tai b alakohdassa tarkoitetun henkilön, yhteisön tai elimen ”puolesta tai johdolla”. Siten on olemassa uskottava riski siitä, että Scudieri Internationalia saatetaan käyttää välineenä toiselle viimekätiselle tosiasialliselle edunsaajalle, joka kuuluu kyseisen asetuksen 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdan soveltamisalaan. Jos kyseessä on tällainen tilanne – seikka, jota Opera Laboratori Fiorentini myös korosti kirjallisissa huomautuksissaan ja unionin tuomioistuimen istunnossa –, kansallisilla viranomaisilla voi olla velvollisuus arvioida, kuuluuko tarjoaja asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetyn kiellon piiriin kansalaisuuden, määräysvallan, johtoaseman tai omistussuhteiden vuoksi. On kuitenkin ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävä ratkaista, onko tällainen arviointi tarpeellinen.
54.
Etenkin silloin, jos yhtiörakenne on monimutkainen ja ‑tasoinen, viranomaiset voivat joutua turvautumaan ”viimekätistä tosiasiallista edunsaajaa koskevaan testiin”. Vaikka asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdassa ei mainita viimekätistä tosiasiallista edunsaajaa, muissa unionin säädöksissä (
30
) käytetään johdonmukaisesti tätä testiä peitellyn määräysvallan tai tosiasiallisten omistusrakenteiden tunnistamiseksi. Asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdan asiayhteyteen perustuvan ja teleologisen tulkinnan pitäisi antaa hankintaviranomaisille mahdollisuus määrittää, käyttääkö viimekätinen tosiasiallinen edunsaaja de facto ‑määräysvaltaa, etenkin jos viimekätinen tosiasiallinen edunsaaja on Venäjän kansalainen, Venäjällä asuva luonnollinen henkilö tai Venäjälle sijoittautunut oikeushenkilö, yhteisö tai elin. Viimekätisen tosiasiallisen edunsaajan, jolla on tällaiset ominaispiirteet, läsnäolo voi siten synnyttää hankintaviranomaisille velvollisuuden noudattaa suurempaa asianmukaista huolellisuutta sen määrittämiseksi, toimiiko tarjoaja todellisuudessa asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan a tai b alakohdassa tarkoitetun henkilön, yhteisön tai elimen puolesta tai johdolla. Käsiteltävässä asiassa käsitellessään kannetta, jonka Opera Laboratori Fiorentini on nostanut hankintaviranomaisten päätöksestä valita Scudieri International sopimuspuoleksi, ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on otettava huomioon kaikki nämä seikat.
IV Ratkaisuehdotus
55.
Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että unionin tuomioistuin vastaa Consiglio di Staton ennakkoratkaisukysymykseen seuraavasti:
Rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta 31.7.2014 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohtaa
on tulkittava siten, että
siltä osin kuin siinä kielletään hankintasopimusten tai konsessiosopimusten tekeminen tai niiden täyttämisen jatkaminen, kun toisena osapuolena on sen ”a tai b alakohdassa tarkoitetun luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön, yhteisön tai elimen puolesta tai johdolla toimiva luonnollinen henkilö, oikeushenkilö, yhteisö tai elin”, kyseistä kieltoa ei sovelleta automaattisesti tilanteeseen, jossa hankintasopimuksen sopimuspuoleksi valitaan sellainen jäsenvaltioon sijoittautunut yhtiö, jonka hallituksen jäsenistä kaksi kolmesta on Venäjän kansalaisia, joista toinen on kyseisen yhtiön hallituksen puheenjohtaja ja toimitusjohtaja ja myös emoyhtiön, joka omistaa 90 prosenttia siitä ja on samoin perustettu kyseisen jäsenvaltion oikeuden mukaan, ainoa hallituksen jäsen, jos asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan a tai b alakohdassa tarkoitetut Venäjän kansalaiset tai Venäjälle sijoittautuneet yhteisöt eivät omista suoraan tai välillisesti kumpaakaan näistä yhtiöistä.
Nämä tosiseikat, erityisesti yhtiön keskeisten toimihenkilöiden kansalaisuus ja asema samoin kuin tarjoajan ja sen emoyhtiön väliset merkittävät yhteydet, voivat kuitenkin toimia asian kannalta merkityksellisinä indikaattoreina, jotka edellyttävät hankintaviranomaiselta lähempää tarkastelua. Tällaiset tekijät voivat synnyttää velvollisuuden arvioida, toimiiko tarjoaja pohjimmiltaan kyseisen asetuksen 5 k artiklan 1 kohdan a tai b alakohdan soveltamisalaan kuuluvan yhteisön ”puolesta tai johdolla”, myös sellaisten henkilöiden, yhteisöjen tai elinten de facto ‑määräysvallassa, joilla on yhteyksiä Venäjään. Tässä arvioinnissa olisi otettava huomioon kaikki asian kannalta merkitykselliset oikeudelliset seikat ja tosiseikat, myös viimekätisen tosiasiallisen edunsaajan asema ja vaikutusvalta.
(
1
)	Alkuperäinen kieli: englanti.
(
2
)	31.7.2014 annettu neuvoston asetus (EUVL 2014, L 229, s. 1).
(
3
)	Asetuksen N:o 833/2014 muuttamisesta 8.4.2022 annettu neuvoston asetus (EUVL 2022, L 111, s. 1).
(
4
)	Tuomio 10.9.2014, Ben Alaya (C‑491/13, EU:C:2014:2187, 22 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
(
5
)	Ks. tuomio 22.6.2021, Latvijas Republikas Saeima (Liikennerikkomuspisteet) (C‑439/19, EU:C:2021:504, 81 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
(
6
)	Tanskan- (”på vegne af”), hollannin- (”namens of”), suomen- (”yhteisön puolesta”), ranskan- (”pour le compte [de]”), italian- (”per conto – – di”) ja espanjankielisissä versioissa (”por cuenta – – de”). Vaikka puolan- (”w imieniu”) ja romaniankielisissä versioissa (”în numele”) käytetyt ilmaisut tarkoittavat sananmukaisesti ”nimissä”, niitä käytetään asianomaisissa kielissä merkityksessä ”puolesta”.
(
7
)	Viron- (”üksuse nimel”), saksan- (”im Namen”), kreikan- (”εξ ονόματος”), unkarin- (”nevében”), latvian- (”vārdā”), portugalin- (”em nome”) ja slovakinkielisissä versioissa (”v mene”).
(
8
)	Viron- (”või juhtimisel”), suomen- (”johdolla”), unkarin- (”irányítása szerint”), italian- (”sotto la direzione”), latvian- (”norādēm”), puolan- (”pod kierunkiem”), portugalin- (”sob a direção”) ja espanjankielisissä (”bajo la dirección”) versioissa käytetään käsitettä ”johdolla”.
(
9
)	Tanskan- (”efter anvisning fra”), hollannin- (”aanwijzing van”), ranskan- (”selon les instructions”), saksan- (”auf Anweisung”), romanian- (”în conformitate cu instrucțiunile”) ja slovakinkielisissä (”na základe pokynov”) versioissa käytetään käsitettä toimia ”ohjeiden mukaisesti”. Kreikankielinen versio (”κατ’ εντολή”) on lähempänä ”määräysten mukaisesti” toimimisen käsitettä.
(
10
)	Joissain unionin kielissä tämä käsite liittyy oikeushenkilöihin ja toisinaan jopa sulkee käsitteellisesti pois luonnolliset henkilöt, kuten tanskan (”enhed”), saksan (”Organisation”), unkarin (”szervezet”), latvian (”vienība”) ja romanian (”entitate”) kielissä. Viron kielessä yhteisöstä käytetty käsite (”üksus”) ei sisällä luonnollisia henkilöitä (”isik”). Suomenkielinen käsite (”yhteisö”) voi viitata ryhmään luonnollisia henkilöitä, joilla on yhteinen tavoite tai jotka ovat yhteydessä toisiinsa, tai oikeushenkilöihin muttei luonnollisiin henkilöihin yksityishenkilöinä. Portugalinkielinen käsite (”entidade”) kuvaa yksinomaan oikeushenkilöitä.
(
11
)	Englannin- (”entity”), ranskan- (”entité”), kreikan- (”οντότητα”), italian- (”entità”), puolan- (”podmiot”) ja slovakinkielinen käsite (”subjekt”) sisältää käsitteellisesti sekä oikeushenkilöt että luonnolliset henkilöt, vaikka sitä käytetäänkin useimmiten oikeushenkilöistä.
(
12
)	Ks. analogisesti tuomio 12.7.2018, Theo Goldman Sachs Group v. komissio (T‑419/14, EU:T:2018:445, 91 ja 112 kohta). Arvioidessaan unionin kilpailuoikeudessa tarkoitettua ratkaisevaa vaikutusvaltaa SEUT 101 artiklan kannalta unionin yleinen tuomioistuin korostaa, että osakkaiden oikeus nimittää yhtiön hallituksen jäsenet tunnustetaan keskeiseksi osoitukseksi määräysvallasta, ja ottaa tämän rakenteen lähtökohdaksi tarkastellessaan emoyhtiön mahdollista vaikutusvaltaa tytäryhtiönsä käyttäytymiseen. Hallinnointikehys muodostaa siten oikeudellisen ja tosiasiallisen perustan määräys- ja vaikutusvallan arvioimiselle, joten se on suoraan merkityksellinen määritettäessä unionin kilpailusääntöjen mukaista emoyhtiön vastuuta.
(
13
)	Ks. esim. asetuksen N:o 833/2014 10 artikla.
(
14
)	Rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta annetun päätöksen 2014/512/YUTP muuttamisesta 8.4.2022 annettu neuvoston päätös (EUVL 2022, L 111, s. 70).
(
15
)	Tuomio 10.9.2019 (C‑123/18 P, EU:C:2019:694, 79 kohta).
(
16
)	Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä ja asetuksen N:o 423/2007 kumoamisesta 25.10.2010 annettu neuvoston asetus (EUVL 2010, L 281, s. 1).
(
17
)	Ks. Commission Opinion of 17 October 2019 on Article 5(1) of Council Regulation (EU) No 833/2014 (neuvoston asetuksen (EU) N:o 833/2014 5 artiklan 1 kohdasta 17.10.2019 annettu komission lausunto) (C(2019) 7476 final), jossa komissio piti myös asianmukaisena tarkastella omistus- ja määräysvaltarakenteita.
(
18
)	Ks. myös unionin rajoittavien toimenpiteiden rikkomiseen liittyvien rikosten ja seuraamusten määrittelystä ja direktiivin (EU) 2018/1673 muuttamisesta 24.4.2024 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2024/1226 (EUVL L, 2024/1226), jossa vahvistetaan vähimmäissäännöt, jotka koskevat unionin rajoittavien toimenpiteiden rikkomiseen liittyvien rikosten ja seuraamusten määrittelyä. Kyseisen direktiivin 3 artiklan 1 kohdan h alakohdan mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että unionin rajoittavan toimenpiteen kiertäminen on rikos.
(
19
)	Ks. vastaavasti tuomio 28.3.2017, Rosneft (C‑72/15, EU:C:2017:236, 132 kohta).
(
20
)	Päätös 2022/578 ja asetus 2022/576 olivat molemmat osa Euroopan unionin Venäjää vastaan käyttöön ottamien rajoittavien toimenpiteiden viidettä kokonaisuutta, jonka tavoitteena oli osaltaan lisätä Kremliin kohdistuvaa taloudellista painetta ja heikentää sen kykyä rahoittaa hyökkäystä Ukrainaan ottamalla käyttöön laajempia toimenpiteitä, jotta niillä olisi suurempi vaikutus Venäjän talouteen.
(
21
)	Ks. päätöksen 2022/578 johdanto-osan kuudes perustelukappale, jossa tilanteen vakavuus yhdistetään julkisia hankintoja koskevien uusien rajoittavien toimenpiteiden toteuttamiseen. Kuten Opera Laboratori Fiorentini unionin tuomioistuimen istunnossa lähinnä väitti, unionin lainsäätäjän tarkoituksena on, kuten kyseisestä johdanto-osan kuudennesta perustelukappaleesta ilmenee, laajentaa julkisia hankintoja koskevan kiellon tavoittavuutta, jotta estetään pakotteiden kohteena olevien Venäjän intressien välillinen osallistuminen niihin. Asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohta olisi siten ymmärrettävä toiminnalliseksi ja kiertämisen vastaiseksi säännökseksi kehittyvän uhka-arvion mukaisesti.
(
22
)	Kuten Italian hallitus totesi, asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdalla rajoitetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä perusoikeuskirja) 16 artiklassa taattua elinkeinovapautta. On kuitenkin muistutettava unionin tuomioistuimen todenneen johdonmukaisesti, että muun muassa elinkeinovapaus ei ole ehdoton ja että sen käyttöä voidaan rajoittaa yleisen edun vuoksi, erityisesti Euroopan unionin tunnustamien yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi (ks. tuomio 21.12.2021, Bank Melli Iran, C‑124/20, EU:C:2021:1035, 80 kohta ja tuomio 28.3.2017, Rosneft, C‑72/15, EU:C:2017:236, 148 kohta).
(
23
)	Ks. vastaavasti tuomio 21.12.2011, Afrasiabi ym. (C‑72/11, EU:C:2011:874, 39, 40 ja 47 kohta); tuomio 11.11.2021, Bank Sepah (C‑340/20, EU:C:2021:903, 45 ja 56 kohta) ja julkisasiamies Botin ratkaisuehdotus Afrasiabi ym. (C‑72/11, EU:C:2011:737, 77 kohta).
(
24
)	Tuomio 5.9.2024 (C‑109/23, EU:C:2024:681, 47 kohta).
(
25
)	Tuomio 28.3.2017, Rosneft (C‑72/15, EU:C:2017:236, 132 kohta).
(
26
)	Ks. edellä 39 ja 47 kohta.
(
27
)	Ks. myös Commission consolidated FAQs on the implementation of Council Regulation No 833/2014 and Council Regulation No 269/2014 (Komission konsolidoidut usein esitetyt kysymykset neuvoston asetuksen N:o 833/2014 ja neuvoston asetuksen N:o 269/2014 täytäntöönpanosta), 2022, erityisesti asiakirja ”Frequently asked questions on public procurement sanctions against Russia” (Usein esitetyt kysymykset julkisia hankintoja koskevista pakotteista Venäjää vastaan) (Consolidated version of the FAQs on sanctions against Russia and Belarus; linkki tarkistettu 7.5.2025). Kyseisissä ohjeissa selitetään, että sen määrittäminen, toimiiko yhteisö toisen ”puolesta tai johdolla” asetuksen N:o 833/2014 5 k artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä, edellyttää tosiseikkojen kattavaa arviointia. Ks. tältä osin vastaus kysymykseen 11.
(
28
)	Ks. edellä 46 kohta.
(
29
)	Commission Opinion of 17.10.2019 on Article 5(1) of [Regulation No 833/2014] (C(2019) 7476 final).
(
30
)	Ks. analogisesti rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta 20.5.2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (EUVL 2015, L 141, s. 73), sellaisena kuin se on muutettuna 30.5.2018 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2018/843 (EUVL 2018, L 156, s. 43), 13 artiklan 1 ja 2 kohta.