A KÖZSZOLGÁLATI TÖRVÉNYSZÉK ÍTÉLETE
(harmadik tanács)
2008. október 8.
F‑81/07. sz. ügy
Florence Barbin
kontra
Európai Parlament
„Közszolgálat – Tisztviselők – Előléptetés – 2006. évi előléptetési időszak – Az érdemek összehasonlító vizsgálata”
Tárgy: Az EK 236. cikk és az EA 152. cikk alapján benyújtott kereset, amelyben F. Barbin az őt a 2006. évi előléptetési időszakban
az AD 12 besorolási fokozatba elő nem léptető európai parlamenti határozat megsemmisítését kéri.
Határozat: A Közszolgálati Törvényszék a Parlament 2006. november 20‑i, a felperest a 2006. évi előléptetési időszakban elő nem léptető
határozatát megsemmisíti. A Közszolgálati Törvényszék a Parlamentet kötelezi a költségek viselésére.
Összefoglaló
Tisztviselők – Előléptetés – Elő nem léptetett jelölt panasza – Elutasító határozat – Az indokolás teljes hiánya
(Személyzeti szabályzat, 25. cikk, második bekezdés, 45. cikk és 90. cikk, (2) bekezdés)
A kinevezésre jogosult hatóságnak nem kell az elő nem léptetett tisztviselők részére az előléptetési határozatokat megindokolnia,
indokolnia kell viszont az elő nem léptetett tisztviselő panaszának elutasításáról szóló határozatát, és e határozat indokolásának
egybe kell esnie annak a határozatnak az indokolásával, amely ellen a panasz irányul, ezért a két határozat indokainak vizsgálata
összekapcsolódik.
Az indokolásnak a keresetindítás előtti teljes hiányát nem orvosolhatják az említett hatóság által a keresetindítást követően
nyújtott magyarázatok. Ebben a szakaszban az ilyen magyarázatok már nem töltenék be azt a szerepüket, hogy a lehetővé tegyék
az érintett számára annak mérlegelését, hogy célszerű‑e keresettel fordulnia a hatáskörrel rendelkező bírósághoz, a bíróság
számára pedig nem tenné lehetővé az indokolás helytállóságának vizsgálatát. Ráadásul a védelemhez való jogot is sértené az
a lehetőség, hogy az indokolás teljes hiányát a keresetlevél benyújtása után pótolják, mivel az a felperest megfosztaná az
indokolással szembeni jogalapok előterjesztésének lehetőségétől, amely indokolásról csak a keresetlevél benyújtása után szerezne
tudomást. Mindez sértené a felek közösségi bíróság előtti egyenlőségének elvét is.
(lásd a 27. és 28. pontot)
Hivatkozás:
a Bíróság 188/73. sz., Grassi kontra Tanács ügyben 1974. október 30‑án hozott ítéletének (EBHT 1974., 1099. o.) 13. pontja;
121/76. sz., Moli kontra Bizottság ügyben 1977. október 27‑én hozott ítéletének (EBHT 1977., 1971. o.) 12. pontja; 75/77. sz.,
Mollet kontra Bizottság ügyben 1978. április 13‑án hozott ítéletének (EBHT 1978., 897. o.) 12. pontja; 195/80. sz., Michel
kontra Parlament ügyben 1981. november 26‑án hozott ítéletének (EBHT 1981., 2861. o.) 22. pontja; C‑343/87. sz., Culin kontra
Bizottság ügyben 1990. február 7‑én hozott ítéletének (EBHT 1990., I‑225. o.) 13. és 15. pontja; C‑150/03. P. sz., Hectors
kontra Parlament ügyben 2004. szeptember 23‑án hozott ítéletének (EBHT 2004., I‑8691. o.) 50. pontja;
az Elsőfokú Bíróság T‑52/90. sz., Volger kontra Parlament ügyben 1992. február 12‑én hozott ítéletének (EBHT 1992., II‑121. o.)
40. és 41. pontja; T‑117/01. sz., Roman Parra kontra Bizottság ügyben 2002. február 20‑án hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2002.,
I‑A‑27. o. és II‑121. o.) 32. pontja; T‑66/05. sz., Sack kontra Bizottság ügyben 2007. december 11‑én hozott ítéletének (az
EBHT‑ban még nem tették közzé) 66. pontja, az ítélettel szemben C‑38/08. P. ügyszám alatt fellebbezés van folyamatban a Bíróság
előtt.