62023CJ0048_RES
Věc C‑48/23
Alajärven Sähkö Oy a dalšíaElenia Verkko Oyj
v.
Energiavirasto
(žádost o rozhodnutí o předběžné otázce, kterou podal markkinaoikeus)
Rozsudek Soudního dvora (pátého senátu) ze dne 6. března 2025
„Řízení o předběžné otázce – Vnitřní trh s elektřinou – Směrnice (EU) 2019/944 – Článek 57 odst. 4 a 5 – Nezávislost vnitrostátního regulačního orgánu při výkonu svých povinností a pravomocí – Pokyny vydané členským státem – Změna právních předpisů za účelem snížení cen za distribuci elektřiny – Rozhodnutí o kontrolních metodikách sazeb za provoz elektrizační soustavy přijaté dotyčným regulačním orgánem v návaznosti na tuto změnu – Zohlednění přípravných podkladů k zákonu, který provedl uvedenou změnu“
Energetika – Vnitřní trh s elektřinou – Směrnice 2019/944 – Regulační orgány – Nezávislost – Povinnosti členských států – Rozsah – Přijetí zákona, jehož cílem je ovlivňovat ceny distribuce elektřiny – Neexistence ustanovení upravujících sazby za přenos nebo distribuci elektřiny – Změna metodik kontroly sazeb za provoz elektrizační soustavy, o níž rozhodl regulační orgán po nabytí účinnosti uvedeného zákona – Porušení povinnosti členského státu dodržovat nezávislost vnitrostátního regulačního orgánu – Neexistence
(Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2019/944, čl. 57 odst. 4 a 5 a článek 59)
(viz body 29–52, výrok)
Shrnutí
Soudní dvůr, kterému markkinaoikeus (obchodní soud, Finsko) předložil žádost o rozhodnutí o předběžné otázce, upřesnil rozsah povinnosti členských států dodržovat nezávislost vnitrostátních regulačních orgánů při plnění úkolů, které jim svěřuje směrnice 2019/944 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (
1
).
Několika rozhodnutími přijatými v prosinci 2021 (dále jen „sporná rozhodnutí“) revidoval finský regulační orgán pro období od 1. ledna 2022 do 31. prosince 2023 metodiky kontroly sazeb za provoz elektrizační soustavy, které stanovil v roce 2015. Podle vysvětlení poskytnutých v těchto rozhodnutích provedl orgán tuto revizi z vlastního podnětu poté, co vstoupil v platnost zákon č. 730/2021 (
2
), který prodloužil lhůty pro splnění některých požadavků týkajících se výstavby a údržby elektrizační soustavy.
V tomto ohledu obchodní soud upřesňuje, že z přípravných podkladů k zákonu č. 730/2021 vyplývá, že cílem tohoto zákona bylo snížit ceny distribuce elektřiny, aniž obsahoval ustanovení upravující sazby za přenos nebo distribuci elektřiny a metodiky pro výpočet těchto sazeb.
Dva finské podniky, které jsou provozovateli elektrizační soustavy, se obrátily na obchodní soud za účelem zrušení sporných rozhodnutí v rozsahu, v němž tato rozhodnutí změnila metodiky kontroly sazeb za provoz elektrizační soustavy. S odkazem na souvislost mezi zákonem č. 730/2021 a spornými rozhodnutími tyto podniky zejména tvrdí, že finský regulační orgán uvedená rozhodnutí nepřijal nezávisle v souladu s požadavky stanovenými v tomto ohledu směrnicí 2019/944.
S ohledem na tuto výtku se obchodní soud rozhodl položit Soudnímu dvoru otázku, zda s ohledem na vztah mezi nabytím účinnosti zákona č. 730/2021 a přijetím sporných rozhodnutí finským regulačním orgánem brání čl. 57 odst. 4 a 5 a článek 59 směrnice 2019/944 takovým vnitrostátním právním předpisům, jako je zákon č. 730/2021.
Závěry Soudního dvora
Úvodem Soudní dvůr připomněl, že podle čl. 57 odst. 4 směrnice 2019/944 členské státy zaručí nezávislost regulačního orgánu při plnění regulačních úkolů stanovených touto směrnicí a souvisejícími právními předpisy. Kromě toho článek 57 v odst. 5 prvním pododstavci písm. a) stanoví, že za účelem ochrany nezávislosti regulačních orgánů členské státy zejména zajistí, aby regulační orgán mohl přijímat samostatná rozhodnutí nezávisle na jakémkoli politickém subjektu.
V tomto rámci Soudní dvůr konstatoval, že nezávislost regulačních orgánů musí být zaručena ve vztahu k hospodářským i veřejnoprávním subjektům, ať jde o správní nebo politické orgány, a v tomto posledním případě nejen vůči vládě, ale rovněž vůči vnitrostátnímu zákonodárci.
Soudní dvůr rovněž zdůraznil, že pravomoci vyhrazené regulačním orgánům spadají do oblasti vymáhání práva na základě specializovaného technického posouzení reality, přičemž při výkonu těchto pravomocí se tyto orgány řídí zásadami a pravidly stanovenými podrobným normativním rámcem na úrovni Unie, které omezují jejich prostor pro uvážení a brání jim činit rozhodnutí politické povahy.
I když je pravda, že podle znění čl. 59 odst. 1 písm. m) směrnice 2019/944 přísluší regulačním orgánům sledovat dodržování pravidel pro bezpečnost a spolehlivost sítě a přezkoumávat jejich plnění v minulosti, nevyplývá z tohoto znění, že stanovení těchto pravidel spadá do jejich pravomocí.
V tomto ohledu, jak vyplývá z bodu 87 odůvodnění této směrnice a jak stanoví čl. 194 odst. 2 druhý pododstavec SFEU, mají členské státy právo stanovit podmínky pro využívání svých energetických zdrojů. Členské státy tedy mohou přijmout vlastní právní úpravu týkající se vnitrostátního trhu s elektřinou, s výjimkou povinností a pravomocí regulačních orgánů stanovených touto směrnicí.
Z tohoto hlediska výkon pravomocí členského státu, pokud jde o stanovení jeho energetické politiky, může mít dopady na náklady na provoz elektrizační soustavy. Navíc pouhá skutečnost, že se členský stát snaží prostřednictvím přijetí právní úpravy snížit ceny distribuce elektřiny, není jako taková neslučitelná s čl. 57 odst. 4 a 5 směrnice 2019/944.
S ohledem na čl. 57 odst. 4 a 5 směrnice 2019/944 však nelze připustit vnitrostátní regulační opatření zahrnující podrobná ustanovení, která konkrétně upravují otázky podléhající diskreční pravomoci regulačního orgánu, jako je úroveň sazeb elektrizační soustavy nebo konkrétní metodiky jejich výpočtu.
Nicméně skutečnost, že vnitrostátní zákonodárce přijal zákon, kterým změnil požadavky týkající se bezpečnosti dodávek, a proto byly sazby dotyčné elektrizační soustavy regulačním orgánem změněny, nezpochybňuje sama o sobě nezávislost výkonu jeho pravomocí.
S ohledem na tyto úvahy odpověděl Soudní dvůr na položené předběžné otázky tak, že čl. 57 odst. 4 a odst. 5 první pododstavec písm. a) směrnice 2019/944 ve spojení s jejím článkem 59 musí být vykládán v tom smyslu, že nebrání vnitrostátní právní úpravě, jejímž cílem, jak vyplývá z přípravných podkladů k této úpravě, je mimo jiné ovlivnit ceny za distribuci elektřiny, aniž obsahuje ustanovení, která konkrétně upravují sazby za přenos nebo distribuci elektřiny, ani metodiky jejich výpočtu, ale jejíž nabytí účinnosti mělo za následek, že vnitrostátní regulační orgán změnil metodiky kontroly sazeb za provoz elektrizační soustavy před uplynutím kontrolního období, které ke dni tohoto nabytí účinnosti probíhalo.
(
1
) – Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 ze dne 5. června 2019 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o změně směrnice 2012/27/EU (Úř. věst. 2019, L 158, s. 125).
(
2
) – Laki sähkömarkkinalain muuttamisesta (730/2021) [zákon, kterým se mění zákon o trhu s elektřinou (730/2021), dále jen „zákon č. 730/2021“)].