62005CC0034_CS
Opinion of the Advocate-General
Opinion of the Advocate-General
1. V rámci reformy společné zemědělské politiky provedené v roce 1992 zavedl zákonodárce Společenství nový systém podpory producentům hovězího masa. Tento systém spočívá v přímých platbách zemědělci formou zvláštních prémií, jejichž poskytnutí je podmíněno dodržením intenzity chovu. Tato intenzita chovu se stanoví v závislosti na počtu skotu chovaného v zemědělském podniku a krmné ploše tohoto podniku, „kterou lze využívat“.
2. V projednávaném sporu jde o to, zda lze dočasně zaplavený pozemek považovat za krmnou plochu, „kterou lze využívat“.
3. Tato otázka, položená College van Beroep voor het bedrijfsleven (Nizozemsko) vyvstala v rámci sporu mezi společností zemědělských podnikatelů Maatschap J. en G. P. en A. C. Schouten (dále jen „Schouten“) a Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (ministr zemědělství, přírody a kvality potravin, dále jen „ministr“) ohledně poskytnutí zvláštních prémií dlužných za chov a výkrm skotu.
4. V projednávané věci je Soudní dvůr zejména vyzván, aby upřesnil pojem „krmná plocha, ‚kterou lze využívat‘ “, obsažený v čl. 12 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 1254/1999(2) a čl. 2 odst. 1 písm. c) nařízení (EHS) č. 3887/1992(3) .
I – Právní rámec Společenství
A – Nařízení č. 1254/1999
5. Před reformou v roce 1992 byla v odvětví produkce skotu snaha o intenzifikaci. Politika Společenství podpory zemědělských příjmů vysokými cenami podporovala zemědělce v intenzifikaci produkce. Krmné plochy již nestačily ke krmení zvířat, protože se zvyšoval počet kusů skotu, aniž by se zvětšila plocha.
6. Jedním z cílů nařízení č. 1254/1999 je zbrzdit tuto snahu zejména tím, že podřídí poskytování prémií na chov podmínce intenzity chovu stanovené na základě krmné plochy každého zemědělského podniku v závislosti na počtu chovaného skotu(4) . Tyto podpory Společenství vážící se na plochu jsou běžně označovány jako „podpory na ‚plochu‘ “.
7. Článek 4 odst. 1 a čl. 4 odst. 3 písm. a) tohoto nařízení stanoví poskytování zvláštní prémie každému producentovi, který podá žádost o její poskytnutí, pro skot, který chová na výkrm během doby, která má být stanovena.
8. Na základě čl. 12 odst. 1 uvedeného nařízení je počet zvířat, která mají nárok na zvláštní prémii, omezen stanovením intenzity chovu na dvě velké dobytčí jednotky (VDJ) na hektar a kalendářní rok. Za účelem stanovení této intenzity chovu čl. 12 odst. 2 písm. a) a b) nařízení č. 1254/1999 vyžaduje zohlednění počtu dotčeného skotu a „krmné plochy […], kterou lze po celý kalendářní rok využívat pro chov skotu“.
9. Článek 12 odst. 2 písm. b) tohoto nařízení z krmné plochy některé plochy vylučuje. Seznam vyloučených ploch zní následovně:
„[…] Krmná plocha nezahrnuje:
– budovy, lesy, rybníky, cesty,
– plochy využívané pro jiné plodiny, které mají nárok na prémii Společenství, nebo pro trvalé plodiny nebo zahradnické plodiny, s výjimkou stálých pastvin, pro které se platby na plochu poskytují podle článku 17 tohoto nařízení a podle článku 19 nařízení (ES) č. 1255/1999[(5) ],
– plochy, na které se vztahuje režim podpor pro producenty některých plodin na orné půdě a které se v rámci režimu podpor využívají pro sušené krmivo nebo se na ně vztahuje vnitrostátní program nebo program Společenství pro vynětí zemědělské plochy z produkce.“
B – Nařízení č. 3887/1992
10. Nařízení č. 3887/92 stanoví prováděcí pravidla pro integrovaný administrativní a kontrolní systém pro některé režimy podpor Společenství zavedený nařízením (EHS) č. 3508/92(6) . Tento systém se použije zejména na zvláštní prémii upravenou v článku 4 nařízení č. 1254/1999(7) .
11. Článek 2 odst. 1 písm. c) nařízení č. 3887/92 zní následovně:
„[K]aždá krmná plocha musí být využívána pro chov zvířat během období nejméně sedmi měsíců, které začíná dnem, jenž určí členský stát a jenž spadá mezi 1. leden a 31. březen.“ ( neoficiální překlad )
12. Článek 9 odst. 2 tohoto nařízení se týká odlišností mezi jednak plochou půdy vykázanou v žádosti o podpory vážící se na plochu, a jednak plochou, u které byly splněny všechny právní podmínky („zjištěná plocha“). Tento čl. 9 odst. 2 stanoví, že přesahuje-li zjištěný přebytek 20 % zjištěné plochy, žádná podpora vázaná na „plochu“ se neposkytuje.
II – Skutkový stav a původní řízení
13. Dne 9. května 2001 se Schouten domáhala u příslušných orgánů zaregistrování zemědělských pozemků jakožto krmných ploch.
14. Některé z těchto pozemků jsou součástí záplavového území. Tyto pozemky se nacházejí mezi hrází, která chrání vnitřní území, a korytem řeky. Během roku mohou být uvedené pozemky částečně zaplaveny podle výškové polohy pozemku v záplavovém území, ale také podle proudu řeky, který závisí na dešťové vodě a vodě z tajících ledovců z výše položených oblastí.
15. Dne 1. srpna 2001 podala Schouten na základě nařízení č. 1254/1999 žádost o zvláštní prémii na chov svých 26 kusů skotu samčího pohlaví, které chovala na dotčeném pozemku.
16. Dne 17. prosince 2001 informoval ministr Schouten, že krmná plocha určená na základě dálkového průzkumu ve dnech 10. a 11. května 2001 byla menší než vykázaná plocha. Jelikož tato posledně uvedená plocha přesahovala 20 % zjištěné plochy, byla na základě čl. 9 odst. 2 nařízení č. 3887/92 snížena na nulu.
17. Rozhodnutím ze dne 27. května 2002 zamítl ministr žádost Schouten o zvláštní prémii, protože jelikož byla krmná plocha snížena na nulu, plocha, kterou využívala k chovu svých 26 kusů skotu samčího pohlaví, nesplňovala intenzitu chovu.
18. Dne 3. července 2002 podala Schouten ministrovi stížnost.
19. Rozhodnutím ze dne 8. srpna 2003 ministr stížnost Schouten zamítl z toho důvodu, že v okamžiku, kdy byly pořízeny družicové snímky, část pozemků v záplavovém území byla zaplavena. Ministr se tudíž domníval, že tyto pozemky nemohou být započítány mezi krmnou plochu, neboť je nebylo možné využívat nepřetržitě po dobu sedmi měsíců vyžadovanou čl. 2 odst. 1 písm. c) nařízení č. 3887/92. Krom toho měl za to, že protože Schouten zvážila výhody a nevýhody využívání pozemků v záplavovém území, převzala riziko, že tyto pozemky mohou být v okamžiku dálkového průzkumu zaplaveny.
20. Schouten tudíž předložila spor College van Beroep voor het bedrijfsleven, tvrdíc, že při dálkovém průzkumu existovaly výjimečné okolnosti, a že by proto společnost neměla nést z nich vyplývající následky. Ministr tvrdil, že na základě čl. 12 odst. 2 písm. b) nařízení č. 1254/1999, ve spojení s čl. 2 odst. 1 písm. c) nařízení č. 3887/92, vykázanou krmnou plochu musí být možné využívat ke krmení skotu nepřetržitě po dobu sedmi měsíců, přičemž záplavy tuto dobu přerušují.
III – Předběžné otázky
21. Předkládající soud má za to, že restriktivní výklad výrazu „kterou lze využívat“ přijatý ministrem není dostatečně jasný k tomu, aby neponechal prostor pro pochybnosti. Jelikož spor v původním řízení závisí na výkladu tohoto výrazu, College van Beroep voor het bedrijfsleven se rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky:
„1) Mají být čl. 12 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 1254/1999 a čl. 2 odst. 1 písm. c) nařízení (EHS) č. 3887/92 vykládány v tom smyslu, že pozemek vykázaný jako krmná plocha nemůže být kvalifikován jako plocha, kterou ‚lze využívat‘, když byl uvedený pozemek v určitém okamžiku relevantního období zaplaven?
2) Pokud bude odpověď na předchozí otázku kladná, mají tato ustanovení závazný účinek s ohledem zejména na své následky?
3) Pokud bude odpověď na první otázku záporná, na základě jakých kritérií může být pozemek vykázaný jako krmná plocha, který byl dočasně zaplaven, kvalifikován jako pozemek, který ‚lze využívat‘ ve smyslu čl. 12 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 1254/1999 a čl. 2 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 3887/92?“
IV – Analýza
A – K první předběžné otázce
22. Podstatou první předběžné otázky předkládajícího soudu Soudnímu dvoru je, zda čl. 12 odst. 2 písm. b) nařízení č. 1254/1999 a čl. 2 odst. 1 písm. c) nařízení č. 3887/92 musí být vykládány v tom smyslu, že pozemek vykázaný jako krmná plocha může být kvalifikován jako plocha, „kterou lze využívat“ i tehdy, jestliže byl v určitém okamžiku relevantního období zaplaven.
23. Na rozdíl od nizozemské vlády mám za to, že krmná plocha, která byla dočasně během relevantního období zaplavena, může být kvalifikována jako plocha, „kterou lze využívat“ ve smyslu čl. 12 odst. 2 písm. b) nařízení č. 1254/1999 a čl. 2 odst. 1 písm. c) nařízení č. 3887/92.
24. Úvodem připomínám ustálenou judikaturu Soudního dvora, podle které je za účelem výkladu ustanovení práva Společenství namístě vzít v úvahu nejen jeho znění, ale zároveň kontext, ve kterém se nachází, a cíle sledované právní úpravou, jejíž je součástí(8) .
25. Ve znění čl. 12 odst. 2 písm. b) nařízení č. 1254/1999 a čl. 2 odst. 1 písm. c) nařízení č. 3887/92 nenacházím údaje, na základě kterých by dočasně zaplavený pozemek nemohl být kvalifikován jako plocha, „kterou lze využívat“.
26. Zaprvé je třeba připomenout, že pojem „kterou lze využívat“ znamená „která je využitelná“(9) . Tento pojem byl přeložen stejným způsobem ve většině jazykových verzí nařízení č. 1254/1999(10) .
27. Zadruhé konstatuji, že ze znění čl. 12 odst. 2 písm. b) první, druhé a třetí odrážky nařízení č. 1254/1999 jasně vyplývá, že některé plochy jsou z krmné plochy vyloučeny. Podle tohoto ustanovení totiž „krmná plocha nezahrnuje“ plochy, které nepřispívají ke krmné kapacitě, jako jsou rybníky nebo také lesy, ale také plochy využívané pro jiné plodiny, které již mají nárok na prémii Společenství.
28. Podobně jako francouzská vláda a Komise Evropských společenství(11) se domnívám, že zákonodárce Společenství chtěl zjevně taxativním způsobem stanovit plochy, které nejsou výlučně určeny ke krmení zvířat a které musí být vyloučeny z definice krmné plochy, kterou lze považovat za plochu, „kterou lze využívat“.
29. Je přitom třeba konstatovat, že dočasně zaplavené plochy na tomto taxativním seznamu nejsou.
30. Zatřetí konstatuji, že znění čl. 2 odst. 1 písm. c) nařízení č. 3887/92, které rovněž upřesňuje, že krmnou plochu musí „být možné využívat“, nezmiňuje, že by tato podmínka byla porušena v případě dočasného zaplavení dotčeného pozemku.
31. S přihlédnutím k těmto úvahám mám tedy za to, že ani znění čl. 12 odst. 2 písm. b) nařízení č. 1254/1999, ani znění čl. 2 odst. 1 písm. c) nařízení č. 3887/92 nebrání tomu, aby byly dočasně zaplavené plochy kvalifikovány jako krmné plochy, „které lze využívat“.
32. Jak nyní ukáži, tento závěr je podpořen strukturou systému, jehož jsou ustanovení, která mají být vyložena, součástí, a cílem sledovaným nařízením č. 1254/1999.
33. Z integrovaného administrativního a kontrolního systému zavedeného nařízením č. 3508/92 tak vyplývá, že cílem tohoto systému je zajistit, aby byla plocha skutečně určena buď k pěstování plodin, nebo k chovu.
34. Zemědělec, který pobírá zvláštní prémii na chov skotu, nesmí využívat dotčený pozemek pro jiné účely, například za účelem pěstování plodin.
35. Na podporu této úvahy upřesňuji, že nařízení č. 3508/92 vymezuje pojem „zemědělský pozemek“ jako „souvislý díl půdy, na kterém zemědělec pěstuje jednu plodinu “(12) .
36. Navíc, nařízení č. 3887/92, které upřesňuje, jak jsem uvedl, prováděcí pravidla k nařízení č. 3508/92, ukládá křížovou administrativní kontrolu týkající se pozemků a uváděných zvířat, jejímž účelem je ověřit, zda nedošlo k dvojímu poskytnutí podpor za týž kalendářní rok(13) .
37. Krom toho požádá-li zemědělec o podporu na „plochu“, tato žádost musí povinně obsahovat informace týkající se pozemku, zejména informaci týkající se využití tohoto pozemku, jinak řečeno „typ plodin nebo pokrytí pozemku nebo neexistenci plodin“(14) . ( neoficiální překlad )
38. Tyto úvahy potvrzují, že plocha musí být považována za plochu, „kterou lze využívat“, pokud je určena výlučně ke krmení zvířat.
39. V důsledku toho se nedomnívám, že by výskyt takových klimatických výkyvů, jako jsou záplavy, mráz nebo sníh, které způsobily dočasnou nepřístupnost pozemků, mohl sám o sobě vylučovat, aby pozemek mohl být kvalifikován jako plocha, „kterou lze využívat“, za předpokladu, že byl skutečně určen ke krmení skotu, který je na něm chován.
40. Stejně jako francouzská vláda mám za to, že právě riziko výskytu klimatických výkyvů vedlo zákonodárce Společenství k tomu, že nepožadoval nepřetržité období využívání pozemků(15) .
41. Konečně, tato analýza je potvrzena cíli, které jsou sledovány nařízením č. 1254/1999.
42. Jak jsem ukázal výše, cílem tohoto nařízení je tedy zejména boj proti intenzifikaci produkce skotu tím, že podřizuje poskytování zvláštních prémií podmínce intenzity chovu stanovené na základě krmné plochy, „kterou lze využívat“, a počtu chovaného skotu.
43. Připomínám rovněž, že pastviny slouží k výkrmu skotu a že zvláštní prémie je poskytována na tato zvířata(16) .
44. Ze všech těchto skutečností vyplývá, že podmínka, podle které musí být krmnou plochu možné využívat k chovu zvířat tak, jak je obsažena v čl. 12 odst. 2 písm. b) nařízení č. 1254/1999 a čl. 2 odst. 1 písm. c) nařízení č. 3887/92, musí být chápána v tom smyslu, že poskytnutí zvláštní prémie je vyhrazeno krmným plochám, které jsou během relevantního období určeny výlučně ke krmení skotu.
45. Nedomnívám se tedy, že by krmnou plochu, která byla v určitém okamžiku během relevantního období zaplavena, nebylo možné v žádném případě kvalifikovat jako plochu, „kterou lze využívat“. Podle mého názoru skutečnost, že pozemek může být zaplaven, v zásadě nebrání tomu, aby byla plocha určena výlučně ke krmení skotu.
46. S přihlédnutím k těmto skutečnostem jsem toho názoru, že čl. 12 odst. 2 písm. b) nařízení č. 1254/1999 a čl. 2 odst. 1 písm. c) nařízení č. 3887/92 musí být vykládány v tom smyslu, že pozemek vykázaný jako krmná plocha může být kvalifikován jako plocha, „kterou lze využívat“, i tehdy, jestliže byl dočasně během relevantního období zaplaven.
47. Jelikož bylo na první otázku odpovězeno záporně, není namístě odpovídat na druhou otázku.
B – K třetí předběžné otázce
48. Svou třetí předběžnou otázkou předkládající soud žádá Soudní dvůr o stanovení kritérií, která umožní kvalifikovat krmnou plochu jako plochu, „kterou lze využívat“, byla-li v určitém okamžiku během relevantního období dočasně zaplavena.
49. Předkládající soud chce konkrétněji vědět, zda třídenní záplavy, které zvířatům bránily po celkovou dobu deseti dnů v pastvě, mohou zpochybnit analýzu, podle které může být krmná plocha dočasně zaplavená během relevantního období kvalifikována jako plocha, „kterou lze využívat“.
50. Podle mého názoru existují dvě skutečnosti, které umožňují posoudit, zda může být dočasně zaplavená krmná plocha kvalifikována jako plocha, „kterou lze využívat“. Jedná se o následující skutečnosti. Jednak je nezbytné, aby uvedená plocha byla určena výlučně ke krmení zvířat po dobu celého kalendářního roku v souladu s tím, co vyžaduje čl. 12 odst. 2 písm. b) nařízení č. 1254/1999. Krom toho je na základě čl. 2 odst. 1 písm. c) nařízení č. 3887/92 třeba, aby tato plocha mohla být skutečně využívána ke krmení skotu během období nejméně sedmi měsíců(17) .
51. Nezdá se mi tedy, že by dočasné přerušení mohlo zpochybnit určení pozemku k chovu skotu, pokud toto přerušení bylo dostatečně krátké, takže byl zemědělec schopen splnit podmínku období nejméně sedmi měsíců v kalendářním roce stanovenou v čl. 2 odst. 1 písm. c) nařízení č. 3887/92(18) .
52. Z toho vyplývá, že v projednávaném případě by třídenní záplavy, které zvířatům bránily po celkovou dobu deseti dnů v pastvě, neměly nutně bránit splnění podmínky doby vyžadované nařízením č. 3887/92. Bude věcí vnitrostátního soudu, aby ověřil, že i přes tuto krátkou dobu nevyužitelnosti sporných pozemků mohly být tyto pozemky využívány ke krmení zvířat během období nejméně sedmi měsíců, které začalo 31. března(19) .
53. S přihlédnutím k výše uvedenému navrhuji odpovědět tak, že k tomu, aby dočasně zaplavený pozemek mohl být kvalifikován jako plocha, „kterou lze využívat“ ve smyslu čl. 12 odst. 2 písm. b) nařízení č. 1254/1999 a čl. 2 odst. 1 písm. c) nařízení č. 3887/92, je jednak nezbytné, aby dočasně zaplavený pozemek byl určen výlučně ke krmení zvířat po dobu celého kalendářního roku, a jednak, aby tato plocha mohla být skutečně využívána ke krmení skotu během období nejméně sedmi měsíců, které začíná dnem stanoveným vnitrostátní právní úpravou.
V – Závěry
54. Vzhledem k těmto úvahám navrhuji Soudnímu dvoru, aby na předběžné otázky položené College van Beroep voor het bedrijfsleven odpověděl následovně:
„1) Článek 12 odst. 2 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem a čl. 2 odst. 1 písm. c) nařízení Komise (EHS) č. 3887/92 ze dne 23. prosince 1992, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro integrovaný administrativní a kontrolní systém pro některé režimy podpor Společenství, musí být vykládány v tom smyslu, že pozemek vykázaný jako krmná plocha může být kvalifikován jako plocha, ‚kterou lze využívat‘ i tehdy, jestliže byl dočasně během relevantního období zaplaven.
2) K tomu, aby dočasně zaplavený pozemek mohl být kvalifikován jako plocha, ‚kterou lze využívat‘ ve smyslu čl. 12 odst. 2 písm. b) nařízení č. 1254/1999 a čl. 2 odst. 1 písm. c) nařízení č. 3887/92, je jednak nezbytné, aby dočasně zaplavený pozemek byl určen výlučně ke krmení zvířat po dobu celého kalendářního roku, a jednak, aby tato plocha mohla být skutečně využívána ke krmení skotu během období nejméně sedmi měsíců, které začíná dnem stanoveným vnitrostátní právní úpravou.“
(1) .
(2)  –	Nařízení Rady ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem (Úř. věst. L 160, s. 21; Zvl. vyd. 03/25, s. 339).
(3)  –	Nařízení Komise ze dne 23. prosince 1992, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro integrovaný administrativní a kontrolní systém pro některé režimy podpor Společenství ( neoficiální překlad ) (Úř. věst. L 391, s. 36).
(4)  –	Viz třináctý bod odůvodnění nařízení č. 1254/1999.
(5)  –	Nařízení Rady ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (Úř. věst. L 160, s. 48; Zvl. vyd. 03/28, s. 366).
(6)  –	Nařízení Rady ze dne 27. listopadu 1992 o zavedení integrovaného administrativního a kontrolního systému pro některé režimy podpor Společenství (Úř. věst. L 355, s. 1; Zvl. vyd. 03/13, s. 223).
(7)  –	Viz čl. 1 odst. 1 písm. b) bod i) nařízení č. 3508/92, ve znění nařízení Rady (ES) č. 1593/2000 ze dne 17. července 2000 (Úř. věst. L 182, s. 4; Zvl. vyd. 03/30, s. 94).
(8)  –	Viz zejména rozsudky ze dne 17. listopadu 1983, Merck (292/82, Recueil, s. 3781, bod 12), a ze dne 14. června 2001, Kvaerner (C‑191/99, Recueil, s. I‑4447, bod 30).
(9)  –	Viz Le Petit Robert, Dictionnaire de la langue française, Paříž, vydání Dictionnaires Le Robert, 2001.
(10)  –	Pro názornost, anglická verze tak používá pojem „available“. Pokud jde o italskou verzi, tato používá pojem „disponibile“.
(11)  –	Viz body 24 až 28 vyjádření francouzské vlády, jakož i body 15 a 16 vyjádření Komise.
(12)  –	Viz čl. 1 odst. 4 třetí odrážka nařízení č. 3508/92, kurziva provedena autorem tohoto stanoviska.
(13)  –	Viz čl. 6 odst. 2 nařízení č. 3887/92.
(14)  –	Viz čl. 4 odst. 1 druhý pododstavec nařízení č. 3887/92.
(15)  –	Viz body 32 a 33 vyjádření francouzské vlády.
(16)  –	Viz čl. 4 odst. 1 a čl. 4 odst. 3 písm. a) nařízení č. 1254/1999.
(17)  –	V tomto ohledu podotýkám, že tato minimální doba sedmi měsíců je výslovně uvedena v čl. 5 odst. 1 písm. c) nařízení Komise (ES) č. 2419/2001 ze dne 11. prosince 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro integrovaný administrativní a kontrolní systém pro některé režimy podpor Společenství zavedený nařízením č. 3508/92 (Úř. věst. L 327, s. 11; Zvl. vyd. 03/34, s. 308) a kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 3887/92, a v čl. 8 odst. 2 písm. b) nařízení Komise (ES) č. 796/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro podmíněnost, odlišení a integrovaný administrativní a kontrolní systém podle nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (Úř. věst. L 141, s. 18; Zvl. vyd. 03/40, s. 269) a kterým se zrušuje nařízení č. 2419/2001.
(18)  –	Na základě čl. 2 odst. 1 písm. c) nařízení č. 3887/92 je na členských státech, aby stanovily začátek rozhodného období mezi 1. leden a 31. březen dotčeného roku.
(19)  –	Viz právní rámec žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce, s. 2 až 5.