62024TJ0691
ROZSUDEK TRIBUNÁLU (druhého senátu zasedajícího v kolegiu o pěti soudcích)
4. března 2026 (
*1
)
„Řízení o předběžné otázce – Celní unie – Společný celní sazebník – Kombinovaná nomenklatura – Sazební zařazení zboží – Číslo 2206 – Podpoložky 22060031, 22060051, 22060081 a 22060039, 22060059 – Nápoje složené z kvašené jablečné šťávy, jejichž alkoholová složka pocházející z jiných rostlin než jablek tvoří v závislosti na druhu nápoje nejméně 48 %, 50 %, 51 %, 52 % nebo 53 % ve srovnání s alkoholovou složkou pocházející z kvašení jablek a vykazující organoleptické charakteristiky jablečného vína“
Ve věci T‑691/24,
jejímž předmětem je žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná na základě článku 267 SFEU rozhodnutím Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (Nejvyšší kasační soud, Rumunsko) ze dne 1. října 2024, došlým Soudnímu dvoru dne 19. prosince 2024, v řízení
Agenţia Naţională de Administrare Fiscală (ANAF),
Direcţia Generală de Administrare a Marilor Contribuabili
proti
Heineken România S.A.,
TRIBUNÁL (druhý senát zasedající v kolegiu o pěti soudcích),
ve složení: N. Półtorak, předsedkyně, G. Hesse, G. Steinfatt, D. Petrlík a I. Dimitrakopoulos (zpravodaj), soudci,
generální advokátka: M. Brkan,
za soudní kancelář: V. Di Bucci, vedoucí,
s přihlédnutím k tomu, že na základě čl. 50b třetího pododstavce statutu Soudního dvora Evropské unie předal Soudní dvůr dne 17. ledna 2025 žádost o rozhodnutí o předběžné otázce Tribunálu,
s přihlédnutím k oblasti uvedené v čl. 50b prvním pododstavci písm. d) statutu Soudního dvora Evropské unie a k tomu, že nevyvstává samostatná otázka ohledně výkladu ve smyslu čl. 50b druhého pododstavce uvedeného statutu,
s přihlédnutím k písemné části řízení,
s ohledem na vyjádření, která předložili:
–
za Heineken România: V. Bogrea, A.-M. Iordache a V. Peligrad, avocaţi,
–
za rumunskou vládu: R. Antonie, M. Chicu a E. Gane, jako zmocněnkyně,
–
za Irsko: M. Browne, Chief State Solicitor, T. Breen, T. Donnelly a A. Joyce, jako zmocněnci,
–
za španělskou vládu: A. Pérez-Zurita Gutiérrez, jako zmocněnkyně,
–
za Evropskou komisi: M. Björkland, A. Demeneix a T. Isacu de Groot, jako zmocněnci,
s přihlédnutím k rozhodnutí, přijatému po vyslechnutí generální advokátky, rozhodnout věc bez stanoviska,
vydává tento
Rozsudek
1
Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce se týká výkladu sazebních podpoložek 22060031, 22060051, 22060081, 22060039 a 22060059 kombinované nomenklatury (dále jen „KN“), které jsou uvedeny v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. 1987, L 256, s. 1; Zvl. vyd. 02/02, s. 382), ve znění prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1101/2014 ze dne 16. října 2014 (Úř. věst. 2014, L 312, s. 1) a prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/1754 ze dne 6. října 2015 (Úř. věst. 2015, L 285, s. 1).
2
Tato žádost byla předložena v rámci řízení mezi společností Heineken România S.A. na straně jedné a Agenția Națională de Administrare Fiscală (ANAF) (Národní agentura pro daňovou správu, Rumunsko) a Direcția Generală de Administrare a Marilor Contribuabili (Generální ředitelství pro správu velkých daňových poplatníků, Rumunsko) na straně druhé ve věci sazebního zařazení alkoholických nápojů značky Strongbow dovezených touto společností do Rumunska.
Právní rámec
Harmonizovaný systém
3
Harmonizovaný systém popisu a číselného označování zboží (dále jen „HS“) byl vypracován Radou pro celní spolupráci, nyní Světovou celní organizací (WCO), zřízenou Úmluvou o zřízení Rady pro celní spolupráci uzavřenou v Bruselu dne 15. prosince 1950. HS byl zaveden Mezinárodní úmluvou o harmonizovaném systému popisu a číselného označování zboží, která byla uzavřena v Bruselu dne 14. června 1983 [Recueil des traités des Nations unies, sv. 1503, s. 4, č. 25910 (1988)] a společně s protokolem o její změně ze dne 24. června 1986 schválena jménem Evropského hospodářského společenství rozhodnutím Rady 87/369/EHS ze dne 7. dubna 1987 (Úř. věst. 1987, L 198, s. 1; Zvl. vyd. 02/02, s. 288).
4
Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu 2 této úmluvy se každá smluvní strana zavazuje používat k výkladu HS všeobecná pravidla, jakož i všechny poznámky k třídám, kapitolám, číslům a položkám a nebude měnit rozsah tříd, kapitol, čísel a položek.
5
Vysvětlivky k HS byly vypracovány WCO v souladu s ustanoveními této úmluvy.
6
Ve znění HS z roku 2012 použitelném na skutkové okolnosti sporu v původním řízení je číslo 2206, nadepsané „Ostatní kvašené (fermentované) nápoje (například jablečné víno, hruškové víno, medovina); směsi kvašených (fermentovaných) nápojů a směsi kvašených (fermentovaných) nápojů s nealkoholickými nápoji, jinde neuvedené ani nezahrnuté“.
7
Vysvětlivky k číslu 2206 HS, které odpovídá číslu 2206 KN, definují jablečné víno jako „alkoholický nápoj vyráběný kvašením (fermentací) jablečné šťávy“.
8
Tyto vysvětlivky rovněž uvádějí následující:
„Všechny tyto nápoje mohou být přírodně šumivé nebo do nich může být uměle přidán oxid uhličitý. Tyto nápoje jsou zařazeny do této položky, i když do nich byl přidán alkohol nebo pokud obsah alkoholu nabyly druhým kvašením (fermentací), zachovají-li si povahu produktů zařazených do této položky.“
9
Číslo 2208 HS, které odpovídá číslu 2208 KN, je nadepsáno „Ethylalkohol nedenaturovaný s obsahem alkoholu nižším než 80 % obj.; destiláty, likéry a jiné lihové nápoje“.
10
Vysvětlivky k HS ohledně čísla 2208 uvádí:
„Toto číslo obsahuje zaprvé a bez ohledu na stupeň alkoholu:
[…]
B)
Likéry, které jsou lihovými nápoji s přídavkem cukru, medu nebo jiných přírodních sladidel a extraktů nebo esencí (například lihové nápoje vyráběné buď destilací, nebo smícháním nedenaturovaného ethylalkoholu nebo destilovaných alkoholických nápojů s jedním nebo několika z následujících produktů: ovoce, květy nebo jiné části rostlin, extrakty, esence, vonné silice, nebo šťávy, též zahuštěné). Mezi těmito produkty lze uvést likéry, které obsahují krystaly cukru, likéry s přídavkem ovocné šťávy, likéry na bázi vajec, likéry na bázi bylin, bobulí a aromatických látek, čajové, čokoládové, mléčné a medové likéry.
[…]“
11
Vysvětlivky k číslu 2208 HS rovněž uvádějí, že do tohoto čísla nepatří kvašené (fermentované) nápoje patřící do čísel 2203 až 2206.
12
Bod VIII vysvětlivek k HS týkající se všeobecného pravidla č. 3 b), které odpovídá všeobecnému pravidlu č. 3 b) KN, stanoví, že faktor, který určuje podstatný charakter, může podle druhu zboží vycházet z vlastností základního materiálu nebo látky či složek, z kterých sestává, jeho objemu, množství, váhy, hodnoty, nebo může vycházet z významu základního materiálu nebo látky pro užití zboží.
Kombinovaná nomenklatura
13
Jak vyplývá z čl. 1 odst. 1 nařízení č. 2658/87, KN, která byla vypracována Evropskou komisí, upravuje sazební zařazení zboží dováženého do Evropské unie. Podle čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení tato nomenklatura přebírá čísla a šestimístné položky HS a pouze sedmá a osmá číslice tvoří její vlastní podúroveň třídění.
14
Znění KN použitelné na skutkové okolnosti sporu v původním řízení vychází z prováděcího nařízení č. 1101/2014 a prováděcího nařízení 2015/1754.
15
Čísla 2206 a 2208 KN přebírají znění čísel 2206 a 2208 HS.
16
Číslo 2206 KN zahrnuje mimo jiné podpoložky 22060031 (Jablečné a hruškové víno, šumivé), 22060051 (Jablečné a hruškové víno, nešumivé, v nádobách o obsahu nepřesahujícím 2 litry) a 22060081 (Jablečné a hruškové víno, v nádobách o obsahu převyšujícím 2 litry), které se všechny vztahují na jablečné a hruškové víno, jakož i podpoložky 22060039 [hydromel a ostatní kvašené, šumivé nápoje; směsi kvašených nápojů a směsi kvašených (fermentovaných) nápojů a nealkoholických nápojů, šumivých nápojů (s výjimkou piva, hroznového vína, hroznového moštu, jablečného a hruškového vína)] a 22060059 [medovina a ostatní kvašené (fermentované), nešumivé nápoje, v nádobách o obsahu nepřesahujícím 2 litry; směsi kvašených (fermentovaných) nápojů a směsi kvašených (fermentovaných) nápojů s nealkoholickými nápoji, jiné než šumivé, v nádobách o obsahu nepřesahujícím 2 litry (s výjimkou vína z čerstvých hroznů, vinného moštu, vermutu a ostatních vín z čerstvých hroznů ochucených bylinami nebo aromatickými látkami, matolinového vína a jablečného a hruškového vína), které se vztahují na kvašené (fermentované) alkoholické nápoje jiné než jablečné a hruškové víno.
17
Zařazení výrobků do KN je založeno na všeobecných pravidlech pro výklad kombinované nomenklatury uvedených v části první, nadepsané „Úvodní ustanovení“, hlavě I bodě A KN.
18
Všeobecné pravidlo č. 1 KN stanoví:
„Názvy tříd, kapitol a podkapitol jsou pouze orientační; pro právní účely jsou pro zařazení směrodatná znění čísel a příslušných poznámek ke třídám nebo kapitolám a následující ustanovení, pokud znění těchto čísel nebo poznámek nestanoví jinak.“
19
Všeobecné pravidlo č. 2 b) KN zní:
„Každé uvedení materiálu nebo látky v některém z čísel se vztahuje také na tento materiál nebo látku ve směsi nebo v kombinaci s jinými materiály nebo látkami. Každé uvedení zboží z určitého materiálu nebo látky se vztahuje na zboží sestávající zcela nebo částečně z tohoto materiálu nebo látky. Zařazení zboží sestávajícího z více než jednoho materiálu nebo látky se provádí podle zásad uvedených v pravidle [č.] 3.“
20
Všeobecné pravidlo č. 3 KN zní:
„Zboží, které lze podle pravidla 2 b) nebo z jiných důvodů zařadit prima facie do dvou nebo více čísel, se zařazuje takto.
a)
číslo, které obsahuje nejspecifičtější popis má přednost před čísly s obecnějším popisem. Jestliže se však každé ze dvou nebo více čísel vztahuje pouze na část materiálů nebo látek obsažených ve smíšeném nebo složeném zboží nebo pouze na část položek soupravy (sady) v balení pro maloobchodní prodej, považují se tato čísla za stejně specifická ve vztahu k tomuto zboží, i když jedno z nich obsahuje úplnější nebo přesnější popis zboží;
b)
směsi, zboží složené z různých materiálů nebo zhotovené z různých komponentů a zboží v soupravách (sadách) v balení pro drobný prodej, které nelze zařadit podle pravidla 3 a), se zařadí podle materiálu nebo komponentu, který jim dává podstatný charakter, je-li možno takový materiál nebo komponent určit;
[…]“
21
Všeobecné pravidlo č. 6 KN zní:
„Zařazení zboží do položek a podpoložek určitého čísla je pro právní účely stanoveno zněním těchto položek a podpoložek a příslušných poznámek k položkám a podpoložkám, jakož i mutatis mutandis výše uvedenými pravidly, přičemž se rozumí, že srovnávány mohou být pouze položky a podpoložky stejné úrovně. Není-li stanoveno jinak, uplatňují se pro účely tohoto pravidla rovněž příslušné poznámky ke třídě a kapitole.“
Rumunské právo
22
Pokud jde o spotřební daně, pro rok 2015 je použitelný článek 20612 Legea nr. 571/2003 privind Codul fiscal (zákon č. 571/2003, daňový zákoník) ze dne 22. prosince 2003 (Monitorul Oficial al României, část I, č. 927, ze dne 23. prosince 2003, dále jen „zákon č. 571/2003“) a pro rok 2016 čl. 351 písm. b) Legea nr. 227/2015 privind Codul fiscal (zákon č. 227/2015, daňový zákoník), ze dne 8. září 2015 (Monitorul Oficial al României, část I, č. 688, ze dne 10. září 2015, dále jen „zákon č. 227/2015“). Podle těchto ustanovení zákona č. 571/2003 a zákona č. 227/2015 jsou kvašenými nápoji jinými než pivo a víno všechny výrobky se sazebními kódy KN-2206 s výjimkou ostatních šumivých kvašených nápojů, jejichž obsah alkoholu je vyšší než 1,2 % obj., ale nepřesahuje 13 % obj. (pro rok 2016) nebo 10 % obj. (pro rok 2015), jakož i šumivé kvašené nápoje se sazebními kódy KN-2206 00 39, jejichž obsah alkoholu je vyšší než 1,2 % obj., ale nepřesahuje 13 % obj. (pro rok 2016) nebo 10 % obj. (pro rok 2015).
23
Podle bodu 3.1 přílohy č. 1 hlavy VII, nadepsané „Spotřební daň“, zákona č. 571/2003 činí sazba spotřební daně z nákupů výrobků se sazebním kódem KN-2206 00 39 213,21 rumunských lei za hektolitr (RON/hl) (tedy přibližně 41,88 eura/hl) výrobku a sazba spotřební daně z nákupů výrobků se sazebním kódem KN-2206 00 59 činí 47,38 RON/hl (tedy přibližně 9,31 eura/hl) výrobku.
24
Podle bodu 3.1 přílohy č. 1 hlavy VIII, nadepsané „Spotřební daň a jiné zvláštní poplatky“, zákona č. 227/2015 činí sazba spotřební daně z nákupu výrobků se sazebním kódem KN-2 206003947,38 RON/hl výrobku a sazba spotřební daně z nákupů výrobků se sazebním kódem KN-2206 00 59 činí 396,84 RON/hl (tedy přibližně 77,97 eura/hl) výrobku.
25
Pro sazební kód KN-2206 00 51, který se týká „jablečného a hruškového vína“, je sazba spotřební daně v Rumunsku nulová v souladu s bodem 3.1.1 přílohy č. 1 hlavy VII zákona č. 571/2003, platného do 31. prosince 2015, a bodem 3.1.1 přílohy č. 1 hlavy VIII zákona č. 227/2015, platného od 1. ledna 2016.
Spor v původním řízení a předběžná otázka
26
V letech 2015 až 2016 nabyla společnost Heineken România uvnitř Společenství celkové množství 155486,48 hl alkoholických nápojů značky Strongbow, balených v plechovkách a lahvích, které následně prodávala na vnitřním trhu různým zákazníkům.
27
Při dovozu těchto alkoholických nápojů na rumunské území zařadila společnost Heineken România tyto výrobky do sazební podpoložky 22060051 KN, odpovídající označení „Jablečné a hruškové víno“, přičemž použila jak sazební zařazení poskytnuté bulharským výrobcem, od kterého byly tyto výrobky zakoupeny, tak sazební zařazení poskytnuté slovenským výrobcem společností Heineken Slovensko. Z toho důvodu nebyla zaplacena žádná spotřební daň, neboť pro sazební podpoložku 22060051 byla sazba spotřební daně v Rumunsku nulová.
28
Po kontrole Direcția Regională Vamală Craiova – Biroul Vamal Dolj (Regionální celní ředitelství v Craiově, celní úřad Dolj, Rumunsko), provedené dne 29. září 2015 odběrem vzorků výrobků, a sice nápojů značky Strongbow balených do plechovek a lahví, podléhajících spotřební dani a odeslaných ze schváleného skladu v Bulharsku, jakož i po třístranné diskuzi mezi společností Heineken România, orgány daňové kontroly a zástupci Direcția Generală a Vămilor (Generální ředitelství cel, Rumunsko), uvedlo toto ředitelství v dopise ze dne 8. března 2018, že „návrh na sazební zařazení analyzovaných výrobků odpovídá kódům KN-2206 00 39 nebo KN-2206 00 59 v závislosti na naměřeném přetlaku“. Návrh na sazební zařazení vycházel ze zjištění, že tyto výrobky jsou směsi obsahující jablečné víno a jiné látky, přičemž jablečné víno je produktem získaným ze směsi surovin podrobených kvašení, a sice 25 % jablečné šťávy a glukózy. Osvědčení o analýze kromě toho odhalovala významný podíl alkoholu z jiných rostlin než jablek. Tyto výrobky tedy nemohly být podle tohoto návrhu kvalifikovány jako nápoje získané kvašením jablečné šťávy.
29
Rumunské generální ředitelství cel se navíc obrátilo na bulharskou celní správu, pokud jde o sazební zařazení výrobku „jablečné víno Strongbow“. Tato celní správa souhlasila s návrhem na sazební přeřazení do podpoložky 22060039, nebo podpoložky 22060059.
30
Po sazebním přeřazení uložily orgány daňové kontroly společnosti Heineken România daňovým výměrem ze dne 23. listopadu 2018 dodatečné daňové povinnosti, a sice povinnost zaplatit spotřební daň ve výši 22473840 RON (přibližně 4422591 eur) a daň z přidané hodnoty (DPH) ve výši 5213296 RON (přibližně 1025916 eur). Následným daňovým výměrem ze dne 27. listopadu 2018 uložily daňové orgány společnosti Heineken România rovněž penále a úroky z prodlení, které se připojovaly k takto uloženým daňovým povinnostem.
31
Společnost Heineken România podala k příslušnému rumunskému daňovému orgánu správní daňové odvolání proti daňovým výměrům ze dne 23. a 27. listopadu 2018 a zprávě o daňové kontrole ze dne 23. listopadu 2018, na níž byly založeny. Rozhodnutím ze dne 25. července 2019 je tento orgán potvrdil, neboť měl za to, že dodatečné daňové zatížení „jablečného vína Strongbow“ pořízených ze schváleného skladu v Bulharsku bylo uloženo správně.
32
Společnost Heineken România podala proti daňovým výměrům, zprávě a rozhodnutí uvedeným v bodech 30 a 31 výše žalobu ke Curtea de Apel București (Odvolací soud v Bukurešti, Rumunsko), kterou se domáhala zrušení uvedených aktů.
33
V průběhu řízení před Curtea de Apel București (Odvolací soud v Bukurešti) bylo nařízeno vypracování znaleckého posudku. Výsledný znalecký posudek došel k závěru, že zkoumaný vzorek vykazuje organoleptické charakteristiky jablečného vína, že chuťové a čichové vnímání jablek lze zesílit přidáním přírodního aroma a že povaha etylalkoholu, tj. povaha cukrů, z nichž vzniká v procesu alkoholového kvašení, nemá vliv na organoleptické vlastnosti alkoholického nápoje, kterým je jablečné víno, a pokud jde dále o fyzikálně-chemické vlastnosti tohoto vzorku, jako jsou obsah alkoholu, celkový cukr, (invertní cukr) a celkový oxid siřičitý, odpovídají limitům stanoveným v osvědčení o jakosti vydaném schváleným skladem v Bulharsku pro „jablečné víno Gold Apple alk. 4,5 % obj.“.
34
Rozsudkem ze dne 2. listopadu 2021 Curtea de Apel București (Odvolací soud v Bukurešti) vyhověl žalobě podané společností Heineken România a částečně zrušil zprávu o daňové kontrole a daňový výměr ze dne 23. listopadu 2018, jakož i rozhodnutí ze dne 25. července 2019, kterým byly této společnosti uloženy dodatečné povinnosti týkající se spotřební daně a DPH. Týmž rozsudkem tento soud zrušil daňový výměr ze dne 27. listopadu 2018, kterým byly stanoveny daňové povinnosti připojující se k povinnostem stanoveným daňovým výměrem ze dne 23. listopadu 2018.
35
Generální ředitelství pro správu velkých daňových poplatníků a ANAF podaly proti rozsudku Curtea de Apel București (Odvolací soud v Bukurešti) kasační stížnost k Înalta Curte de Casație și Justiție (Nejvyšší kasační a soudní dvůr, Rumunsko), který je předkládajícím soudem. V podstatě tvrdily, že Curtea de Apel București (Odvolací soud v Bukurešti) nesprávně zrušil uložené povinnosti týkající se spotřební daně, DPH a akcesorických daňových povinností z důvodu, že s ohledem na povahu alkoholu a skutečné složení dotčeného výrobku, jak vyplývá z údajů uvedených na samotné etiketě tohoto výrobku, nelze uvedený výrobek zařadit do specifických podpoložek pro „jablečné víno“, ale je třeba ho zařadit do sazebních podpoložek „ostatní“ spadajících do téhož čísla 2206, za které se v Rumunsku platí spotřební daň.
36
V této souvislosti se Înalta Curte de Casație și Justiție (Nejvyšší kasační soud) rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžnou otázku:
„Musí být v rámci výkladu přílohy I nařízení […] č. 2658/87 […] ve znění […] prováděcího nařízení […] č. 1101/2014 […], jakož i prováděcího nařízení […] 2015/1754 […], takový nápoj, jako je nápoj dotčený ve věci v původním řízení, který se skládá z kvašené jablečné šťávy z koncentrátu (25 %), vody, glukózo-fruktózového sirupu, kyseliny jablečné, oxidu uhličitého, metabisulfitanu draselného, různých aromatických látek, jehož alkoholová složka pocházející z rostlin jiných než jablek tvoří nejméně 48 %, 50 %, 51 %, 52 %, 53 % (v závislosti na druhu nápoje Strongbow, baleného v 33 cl lahvích nebo ve 40 cl plechovkách) ve srovnání s alkoholovou složkou pocházející z kvašení jablek, ale má organoleptické charakteristiky jablečného vína, zařazen do sazebních podpoložek 22060031, 22060051, 22060081, nebo do sazebních podpoložek 22060039, 22060059?“
K předběžné otázce
37
Podstatou otázky předkládajícího soudu je, zda musí být KN vykládána v tom smyslu, že nápoje složené z kvašené jablečné šťávy na bázi koncentrátu o obsahu 25 %, vody, glukózo-fruktózového sirupu, kyseliny jablečné, oxidu uhličitého, metabisulfitanu draselného a různých aromatických látek, jejichž alkoholová složka pocházející z rostlin jiných než jablek se pohybuje mezi 48 % a 53 %, ale které mají organoleptické charakteristiky jablečného vína, spadají do podpoložek 22060031, 22060051 či 22060081 KN, anebo do podpoložek 22060039 či 22060059 KN.
38
Pro odpověď na položenou otázku je úvodem třeba připomenout, že rozhoduje-li unijní soud v řízení o předběžné otázce ve věci sazebního zařazení, spočívá jeho úloha spíše v tom, že vnitrostátnímu soudu objasňuje kritéria, jejichž použití mu umožní dotčené výrobky správně zařadit do KN, než v tom, že zařazení sám provádí. Toto zařazení vyplývá z čistě skutkového posouzení, které Tribunálu nepřísluší provádět v rámci řízení o předběžné otázce (viz rozsudek ze dne 20. října 2022, Mikrotīkls, C‑542/21, EU:C:2022:814, bod 21 a citovaná judikatura).
39
V tomto ohledu z judikatury vyplývá, že podle všeobecného pravidla č. 1 pro výklad KN jsou pro sazební zařazení zboží směrodatná znění čísel a příslušných poznámek ke třídám nebo kapitolám této nomenklatury. Za účelem zajištění právní jistoty a usnadnění kontrol je rozhodující kritérium pro sazební zařazení zboží třeba hledat obecně v jeho objektivních charakteristikách a vlastnostech, jak jsou definovány zněním čísla KN a příslušných poznámek ke třídám nebo kapitolám. Účel použití dotyčného výrobku může představovat objektivní kritérium pro zařazení, pokud je inherentní tomuto výrobku, a musí být posuzováno v závislosti na objektivních charakteristikách a vlastnostech tohoto zboží (viz rozsudek ze dne 20. října 2022, Mikrotīkls, C‑542/21, EU:C:2022:814, bod 22 a citovaná judikatura).
40
Soudní dvůr kromě toho opakovaně judikoval, že navzdory tomu, že vysvětlivky k HS a ke KN nejsou závazné, jsou důležitými nástroji k zajištění jednotného použití společného celního sazebníku a jako takové poskytují cenné informace pro jeho výklad (viz rozsudek ze dne 20. října 2022, Mikrotīkls, C‑542/21, EU:C:2022:814, bod 23 a citovaná judikatura).
41
Z předkládacího rozhodnutí a ze spisu, který má Tribunál k dispozici, vyplývá, že výrobky dotčené ve věci v původním řízení se skládají ze směsi složky nazvané „jablečné víno“, která se skládá z alkoholu pocházejícího z kvašení jablečné šťávy a jiných kvašených rostlin, jakož i z dalších látek (vody, sirupu, konzervantů, aromatických látek a oxidu uhličitého).
42
Úvodem je třeba připomenout, že ze znění čísla 2206 HS vyplývá, že zahrnuje „ostatní kvašené (fermentované) nápoje (například jablečné víno, hruškové víno, medovina); směsi kvašených (fermentovaných) nápojů a směsi kvašených (fermentovaných) nápojů s nealkoholickými nápoji, jinde neuvedené ani nezahrnuté“.
43
Z vysvětlivek k číslu 2206 HS, které odpovídá číslu celního sazebníku 2206 KN, vyplývá, že jablečné víno představuje „alkoholický nápoj vyráběný kvašením (fermentací) jablečné šťávy“ a že přidání alkoholu do nápojů spadajících do tohoto čísla nebrání tomu, aby si tyto nápoje zachovaly toto zařazení, pokud si zachovávají charakteristiky výrobků zařazených do tohoto čísla, a sice kvašených (fermentovaných) nápojů.
44
Kromě toho z předkládacího rozhodnutí vyplývá, že výrobky dotčené ve věci v původním řízení nemají vlastnosti destilovaného alkoholu nebo alkoholu vyrobeného destilací spadajícího do čísla 2208 KN, ale vlastnosti kvašených nápojů spadajících do čísla 2206 KN s ohledem na všeobecné pravidlo č. 1.
45
Za účelem určení, do které podpoložky čísla celního sazebníku 2206 KN musí být zařazeny takové výrobky, jako jsou výrobky dotčené ve věci v původním řízení, je třeba předně uvést, že ze znění podpoložek 22060031, 22060051 a 22060081 vyplývá, že se tyto podpoložky týkají pouze jablečného a hruškového vína bez dalšího upřesnění. Naproti tomu ze znění podpoložek 22060039 a 22060059 vyplývá, že se tyto podpoložky týkají ostatních kvašených (fermentovaných) nápojů bez dalšího upřesnění. Vysvětlivky k HS upřesňují, že číslo 2206 zahrnuje všechny kvašené (fermentované) nápoje jiné než ty, které jsou uvedeny v číslech 2203 až 2205.
46
Nejprve je třeba připomenout, že podle všeobecného pravidla č. 6 KN je zařazení zboží do položek a podpoložek určitého čísla stanoveno zněním těchto podpoložek a poznámek k nim, jakož i mutatis mutandis všeobecnými pravidly pro výklad kombinované nomenklatury týkající se zařazení zboží do čísel celního sazebníku, a zejména všeobecnými pravidly č. 2 b), č. 3 a) a b) (v tomto smyslu viz rozsudky ze dne 17. června 1997, Eru Portuguesa, C‑164/95, EU:C:1997:302, bod 14, a ze dne 27. června 2024, Prysmian Cabluri şi Sisteme, C‑168/23, EU:C:2024:557, bod 29).
47
Podle všeobecného pravidla č. 2 b) KN se každé uvedení materiálu nebo látky v některém z čísel, a tedy obdobně v některé podpoložce, vztahuje na tento materiál nebo látku ve směsi nebo v kombinaci s jinými materiály nebo látkami. Podle tohoto pravidla zařazení směsí, jako jsou výrobky dotčené ve věci v původním řízení (viz bod 41 výše) se provádí v souladu se zásadami uvedenými ve všeobecném pravidle č. 3 KN.
48
Všeobecné pravidlo č. 3 a) KN uvádí, že zboží, které lze podle všeobecného pravidla č. 2 b) KN nebo z jiných důvodů zařadit do dvou nebo více čísel, a tedy obdobně do dvou nebo více podpoložek, má číslo, které obsahuje nejspecifičtější popis, přednost před čísly s obecným popisem. Obdobně musí mít podpoložka s nejspecifičtějším popisem přednost před podpoložkami s obecným popisem. Jestliže se však každá ze dvou nebo více položek a obdobně podpoložek vztahuje pouze na část materiálů nebo látek obsažených ve smíšeném zboží, považují se tyto položky a obdobně podpoložky za stejně specifické ve vztahu k tomuto zboží, i když jedna z nich obsahuje úplnější nebo přesnější popis zboží.
49
Nakonec ze všeobecného pravidla č. 3 b) KN vyplývá, že směsi, které nelze zařadit podle všeobecného pravidla č. 3 a) KN, se zařadí podle materiálu nebo látky, která jim dává podstatný charakter, je-li možno takový materiál nebo látku určit.
50
Jak vyplývá z předkládacího rozhodnutí a ze spisu předloženého Tribunálu, takové výrobky, jako jsou výrobky dotčené ve věci v původním řízení, obsahují směs alkoholu získanou kvašením jablečné šťávy, a tedy jablečné víno, tj. alkohol vztahující se k podpoložkám 22060031, 22060051, 22060081 (týkajícím se jablečného vína), směs alkoholu pocházející z kvašení jiných rostlin, tj. vztahující se k podpoložkám 22060039 a 22060059 (týkajícím se ostatních kvašených nápojů), jakož i jiné látky. Takové výrobky, jako jsou výrobky dotčené ve věci v původním řízení, tedy mohou být zařazeny do různých sazebních podpoložek.
51
Na základě všeobecného pravidla č. 2 b) KN je tedy třeba provést zařazení takových výrobků, jako jsou výrobky dotčené ve věci v původním řízení, podle metodiky stanovené ve všeobecném pravidle č. 3 KN.
52
V tomto ohledu je třeba uvést, že první věta všeobecného pravidla č. 3 a) KN neumožňuje zařazení výrobků, jako jsou výrobky dotčené ve věci v původním řízení. S ohledem na jejich složení totiž tyto výrobky zahrnují zčásti jablečné víno a zčásti alkohol získaný kvašením jiných rostlin než jablek. Proto s ohledem na druhou větu tohoto všeobecného pravidla, která upřesňuje, jak je uvedeno v bodě 48 výše, že jestliže se každé ze dvou nebo více čísel vztahuje pouze na část materiálů nebo látek obsažených ve smíšeném nebo složeném zboží, považují se tato čísla za stejně specifická ve vztahu k tomuto zboží, i když jedno z nich obsahuje úplnější nebo přesnější popis zboží, nelze ani podpoložky týkající se jablečného vína, ani podpoložky týkající se ostatních kvašených (fermentovaných) nápojů považovat za „specifičtější“ ve smyslu uvedeného všeobecného pravidla (obdobně viz rozsudek ze dne 3. června 2021, BalevBio, C‑76/20, EU:C:2021:441, bod 63).
53
Za těchto podmínek je třeba pro účely sazebního zařazení takových výrobků, jako jsou výrobky dotčené ve věci v původním řízení, použít všeobecné pravidlo č. 3 b) KN (obdobně viz rozsudek ze dne 7. května 2009, Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, bod 30).
54
Na základě tohoto všeobecného pravidla a za účelem sazebního zařazení výrobku je nezbytné stanovit, který z materiálů nebo látek, z nichž je složen, mu dává podstatný charakter (viz rozsudek ze dne 7. května 2009, Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, bod 31 a citovaná judikatura).
55
Podle bodu VIII vysvětlivky týkající se všeobecného pravidla č. 3 b) HS, které odpovídá všeobecnému pravidlu č. 3 b) KN, faktor, který určuje takový podstatný charakter, může podle druhu dotyčného zboží vycházet například z vlastností základního materiálu nebo látky či složek, z kterých sestává, jeho objemu, množství, váhy, hodnoty, nebo může vycházet z významu základního materiálu nebo látky pro užití uvedeného zboží (rozsudek ze dne 7. května 2009, Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, bod 34).
56
V tomto ohledu z bodů 35 až 38 rozsudku ze dne 7. května 2009, Siebrand (C‑150/08, EU:C:2009:294), vyplývá, že pro určení podstatného charakteru ve smyslu všeobecného pravidla č. 3 b) KN nápojů z kvašeného (fermentovaného) alkoholu, do nichž byly přidány další látky, může být zohledněno několik objektivních charakteristik a vlastností. K nim patří zaprvé druhy alkoholu obsažené v daných výrobcích a podíl každého z těchto druhů alkoholu na objemu a obsahu alkoholu v nich, zadruhé organoleptické charakteristiky uvedených výrobků a zatřetí účel použití těchto výrobků, pokud je jim inherentní, přičemž zda toto souhlasí, musí být posouzeno v závislosti na objektivních charakteristikách a vlastnostech zboží. Nakonec je třeba provést celkové posouzení těchto tří kritérií (v tomto smyslu viz rozsudky ze dne 7. května 2009, Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, bod 39, a ze dne 12. května 2016, Toorank Productions, C‑532/14 a C‑533/14, EU:C:2016:337, bod 55).
57
Pokud jde o první kritérium uvedené v bodě 56 výše, je třeba nejprve připomenout, že alkohol obsažený v takových nápojích, jako jsou nápoje dotčené ve věci v původním řízení, pochází z kvašení jablek a rostlin jiných než jablek, přičemž každý z těchto druhů alkoholu významně přispívá k objemu a obsahu alkoholu v těchto nápojích.
58
Alkoholová složka pocházející z rostlin jiných než jablek v takových nápojích, jako jsou nápoje dotčené ve věci v původním řízení, tvoří v závislosti na druhu nápoje nejméně 48 %, 50 %, 51 %, 52 % nebo 53 %. Alkoholová složka pocházející z kvašení jablečné šťávy a alkoholová složka pocházející z rostlin jiných než jablek jsou tedy téměř stejné.
59
Je přitom třeba uvést, že ani KN, ani vysvětlivky k HS týkající se sazebních podpoložek vztahujících se na jablečné víno nestanoví minimální procentní podíl alkoholu získaného kvašením jablečné šťávy – složky nezbytné pro výrobu jablečného vína – v tomto výrobku. Je pravda, že podpoložky 22060031, 22060051 a 22060081 se týkají specificky jablečného vína, a sice alkoholického nápoje získaného kvašením jablečné šťávy, což předpokládá, že nápoj, který spadá do těchto podpoložek, obsahuje určitý procentní podíl kvašené (fermentované) jablečné šťávy. Ze samotného výrazu „jablečné víno“ obsaženého ve znění těchto podpoložek však nelze vyvodit, že k tomu, aby byl nápoj zařazen do těchto podpoložek, je vyžadován minimální procentní podíl kvašené (fermentované) jablečné šťávy [obdobně viz rozsudek ze dne 13. března 2019, B. S. (Slad ve složení piva), C‑195/18, EU:C:2019:197, bod 34].
60
Je třeba rovněž připomenout, že vysvětlivky k HS týkající se čísla 2206 výslovně uznává možnost přidat do nápojů tohoto čísla alkohol, pokud si zachovávají povahu výrobků zařazených do tohoto čísla. Totéž platí obdobně, pokud jde o podpoložky 22060031, 22060051 a 22060081.
61
Kromě toho okolnost, že jeden z druhů alkoholu bude mít vyšší poměr, je pouze jedním z řady kritérií, jež je třeba zohlednit pro určení, která látka dodává daným výrobkům jejich podstatný charakter (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 12. května 2016, Toorank Productions, C‑532/14 a C‑533/14, EU:C:2016:337, bod 57).
62
Z toho vyplývá, že skutečnost, že takové výrobky, jako jsou výrobky dotčené ve věci v původním řízení, obsahují nejen značný podíl alkoholu získaného kvašením jablečné šťávy, složky nezbytné pro výrobu jablečného vína, ale rovněž alkoholu získaného kvašením rostlin jiných než jablek, sama o sobě nepostačuje k vyloučení takových výrobků z podpoložek KN týkajících se jablečného vína [obdobně viz rozsudek ze dne 13. března 2019, B. S. (Slad ve složení piva), C‑195/18, EU:C:2019:197, bod 38].
63
Pokud jde dále o druhé kritérium uvedené v bodě 56 výše, je třeba ověřit, zda organoleptické charakteristiky takových výrobků, jako jsou výrobky dotčené ve věci v původním řízení, odpovídají charakteristikám výrobků zařazených do podpoložek 22060031, 22060051 a 22060081 týkajících se jablečného vína, nebo charakteristikám výrobků zařazených do podpoložek 22060039 a 22060059 týkajících se ostatních kvašených (fermentovaných) nápojů. Z tohoto důvodu mohou chuť a vůně představovat objektivní charakteristiky a vlastnosti výrobku (obdobně viz rozsudek ze dne 7. května 2009, Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, bod 36).
64
Z údajů uvedených v předkládacím rozhodnutí vyplývá, že takové výrobky, jako jsou výrobky dotčené ve věci v původním řízení, mají organoleptické charakteristiky jablečného vína, zejména pokud jde o jejich chuť a vůni, přičemž přidání přírodního aroma nebo cukru nemá v tomto ohledu žádný vliv nebo tyto organoleptické vjemy zesiluje.
65
Proto navzdory značnému podílu alkoholu pocházejícího z kvašení rostlin jiných než jablek a přidání dalších látek s ohledem na specifické znaky takových výrobků, jako jsou výrobky dotčené v původním řízení, neztratily tyto výrobky zvláštní organoleptické charakteristiky jablečného vína, které definují jeho podstatný charakter a odpovídají charakteristikám výrobků zařazených do podpoložek týkajících se jablečného vína (obdobně viz rozsudek ze dne 7. května 2009, Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, bod 37).
66
Pokud jde konečně o třetí kritérium uvedené v bodě 56 výše, ze spisu, který má Tribunál k dispozici, podle všeho vyplývá, že objektivní charakteristiky a vlastnosti nápojů dotčených ve věci v původním řízení, jejichž barva a obchodní název, spojující značku Strongbow s označením „jablečné víno“, odpovídají charakteristikám a vlastnostem nápojů určených ke konzumaci jakožto jablečného vína, což však přísluší ověřit předkládajícímu soudu.
67
S výhradou tohoto ověření předkládajícím soudem je třeba mít za to, že takové výrobky, jako jsou výrobky dotčené ve věci v původním řízení, mají podstatný charakter výrobků zařazených do sazebních podpoložek 22060031, 22060051 nebo 22060081 KN týkajících se jablečného vína.
68
S ohledem na výše uvedené je třeba na položenou otázku odpovědět tak, že KN musí být vykládána v tom smyslu, že se sazební podpoložky 22060031, 22060051 nebo 22060081 této nomenklatury vztahují na nápoje složené z kvašené jablečné šťávy na bázi koncentrátu o obsahu 25 %, vody, glukózo-fruktózového sirupu, kyseliny jablečné, oxidu uhličitého, metabisulfitanu draselného a různých aromatických látek, jejichž alkoholová složka pocházející z rostlin jiných než jablek se pohybuje mezi 48 % a 53 %, které však mají organoleptické charakteristiky jablečného vína a jejichž určení odpovídá tomuto jablečnému vínu.
K nákladům řízení
69
Vzhledem k tomu, že řízení má, pokud jde o účastníky původního řízení, povahu incidenčního řízení ve vztahu ke sporu probíhajícímu před předkládajícím soudem, je k rozhodnutí o nákladech řízení příslušný uvedený soud. Výdaje vzniklé předložením jiných vyjádření před Tribunálem než vyjádření uvedených účastníků řízení se nenahrazují.
Z těchto důvodů
TRIBUNÁL (druhý senát zasedající v kolegiu o pěti soudcích)
rozhodl takto:
Kombinovaná nomenklatura obsažená v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku ve znění prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1101/2014 ze dne 16. října 2014 a prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/1754 ze dne 6. října 2015
musí být vykládána v tom smyslu, že
se sazební podpoložky 22060031, 22060051 nebo 22060081 uvedené nomenklatury vztahují na nápoje složené z kvašené jablečné šťávy na bázi koncentrátu o obsahu 25 %, vody, glukózo-fruktózového sirupu, kyseliny jablečné, oxidu uhličitého, metabisulfitanu draselného a různých aromatických látek, jejichž alkoholová složka pocházející z rostlin jiných než jablek se pohybuje mezi 48 % a 53 %, které však mají organoleptické charakteristiky jablečného vína a jejichž určení odpovídá tomuto jablečnému vínu.
Półtorak
Hesse
Steinfatt
Petrlík
Dimitrakopoulos
Takto vyhlášeno na veřejném zasedání v Lucemburku dne 4. března 2026.
Podpisy
(
*1
) – Jednací jazyk: rumunština.