62006CC0446
ЗАКЛЮЧЕНИЕ НА ГЕНЕРАЛНИЯ АДВОКАТ
Г-Н YVES BOT
представено на 6 декември 2007 година (
1
)
Дело C-446/06
A. G. Winkel
срещу
Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit
„Говеждо и телешко месо — Обща организация на пазарите — Регламент (ЕО) № 1254/1999 — Член 3, буква е) — Предоставяне на премия за крави с бозаещи телета — Условия, съответстващи на обичайна животновъдна практика“
1.
С настоящото преюдициално запитване от Съда се иска да се произнесе по въпроса дали в рамките на схемата за помощи от Общността, въведена с Регламент (ЕО) № 1254/1999 (
2
), за целите на предоставяне на тези помощи държава-членка може да въведе условия, свързани с честотата на отелване и с продължителността на бозаене.
2.
В това заключение ще обясня защо според мен член 3, буква е) от Регламент № 1254/1999 допуска държава-членка да поставя предоставянето на премия за крава с бозаещи телета в зависимост от изпълнението на условие, свързано с честотата на отелване, и на условието телето да е бозало от майка си поне четири месеца.
I — Правна уредба
А — Общностна правна уредба
1. Регламент № 1254/1999
3.
В рамките на общата земеделска политика е установена обща организация на пазара в сектора на говеждото и телешко месо с цел стабилизиране на пазара в сектора и осигуряване на справедлив жизнен стандарт на селскостопанската общност.
4.
За тази цел с Регламент № 1254/1999 е въведена система за подпомагане на производителите на говеждо и телешко месо. Тази система се състои по-специално в предоставяне на премия за отглеждане на стадо крави с бозаещи телета, т.нар. „премия за крави с бозаещи телета“, под формата на директни плащания за производителите на говеждо и телешко месо.
5.
Член 3, буква е) от Регламент № 1254/1999 дава определение за „крава с бозаещо теле“, както следва:
„[…] крава с бозаещо теле означава крава, принадлежаща към месна порода или родена от кръстоска с месна порода и принадлежаща към стадо, предназначено за отглеждане на телета за производство на месо“.
6.
Член 6 от Регламент № 1254/1999 предвижда, че производител, който отглежда в стопанството си крави с бозаещи телета, при определени условия може да се ползва от премия за крави с бозаещи телета.
7.
Така по силата на този член 6 премията за крави с бозаещи телета се предоставя на производители, които не доставят мляко или млечни продукти от стопанството си в продължение на дванадесет месеца от подаването на заявлението за премия. Въпреки това някои производители, които доставят мляко или млечни продукти, могат да се ползват от премията за крави с бозаещи телета, ако индивидуалното им референтно количество, посочено в член 4 от Регламент (ЕИО) № 3950/92 (
3
), е по-малко или равно на 120000 kg (
4
).
8.
За да могат да се ползват от премията за крави с бозаещи телета, производителите трябва да отглеждат в стадото си най-малко 60 % крави с бозаещи телета и най-много 40 % юници поне за шест последователни месеца от датата на подаване на заявлението.
9.
Съгласно член 3, буква ж) от Регламент № 1254/1999 „юница“ означава женско животно от рода на едрия рогат добитък на възраст над 8 месеца, което още не се е отелвало. Член 6, параграф 6 от този регламент уточнява, че за целите на прилагането на тази разпоредба се вземат предвид само юниците от месна порода, принадлежащи към стадо, предназначено за отглеждане на телета за производство на месо.
10.
От друга страна, Комисията на Европейските общности следва да приеме подробни правила за прилагане на посочения регламент, и по-специално относно определяне на понятието крава с бозаещо теле (
5
).
2. Регламент (ЕО) № 2342/1999
11.
С приемането на Регламент (ЕО) № 2342/1999 (
6
), който определя правилата за прилагане на Регламент № 1254/1999, Комисията уточнява понятието „крава с бозаещо теле“. Всъщност член 14 от регламента за прилагане във връзка с приложение І от същия регламент посочва породите крави, които не могат да се считат за крави „от месна порода“ и които съответно не могат да се считат за крави с бозаещи телета по смисъла на член 3, буква е) от Регламент № 1254/1999.
12.
От друга страна, по силата на член 45 от регламента за прилагане, държавите-членки следва да предприемат всички подходящи мерки, необходими за осигуряване на правилното прилагане на регламента.
3. Регламент (ЕО) № 2419/2001
13.
Целта на Регламент (ЕО) № 2419/2001 (
7
) е ефикасното въвеждане на схемите за директни плащания в областта на общата селскостопанска политика чрез установяване на подробни правила за прилагане на интегрираната система за администриране и контрол, въведена с Регламент (ЕИО) № 3508/92 (
8
). По силата на член 1, параграф 1, буква б) от този регламент интегрираната система за администриране и контрол се прилага към схемата за премии за крави с бозаещи телета. Тази система позволява на държавите-членки да се уверят, че дейностите, финансирани с помощи от Общността, са действително извършени и съобразени с установените правила.
14.
Член 36 от Регламент № 2419/2001 предвижда по-специално, че предоставената помощ не може да бъде за по-голям брой животни от посочения в заявлението. В такива случаи, размерът на помощта се изчислява въз основа на броя животни, които действително отговарят на всички условия за предоставяне на помощта.
15.
По силата на член 38 от този регламент, установяването на нередност, изразяваща се в несъответствие между броя на животните, които действително отговарят на условията, и броя на животните, за които е поискана премия, води до намаляване или изключване на премиите.
Б — Национална правна уредба
16.
Регламент № 1254/1999 е въведен в нидерландското законодателство с правилника за предоставяните от Общността премии за животни (Regeling dierlijke EG-premies, наричан по-нататък „Regeling“). Член 1 от Regeling в редакцията, действаща в периода между 1 август 2002 г. и 1 юни 2003 г., определя понятието „крава с бозаещо теле“, като възпроизвежда определението в член 3, буква е) от Регламент № 1254/1999.
17.
Относно условията за предоставяне на премията за крави с бозаещи телета Regeling предвижда тази премия да се предоставя на производителите само ако кравата се е отелила поне веднъж през съответната година и телето ѝ е останало в стадото най-малко четири месеца след раждането си.
18.
След 2 юни 2003 г. вследствие на изменение в условието за отелване премия се предоставя, ако кравата се е отелила поне веднъж през периода, започнал да тече 20 месеца преди началната дата на периода, за който се отнася съответно заявление, и изтекъл 4 пълни месеца след тази дата.
II — Обстоятелства в основата на спора по главното производство и преюдициалното запитване
19.
На 19 август 2002 г., г-н Winkel подава до Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (министър на земеделието, природата и качеството на храните, наричан по-нататък „министъра“) заявление за предоставяне на премия за 2002 г. за седем крави с бозаещи телета.
20.
След като предоставя на г-н Winkel премия от 1532,65 EUR за 2002 г., а впоследствие намалява нейния размер, в крайна сметка с решение от 4 юни 2004 г. министърът оставя без уважение заявлението за предоставяне на премия за 2002 г. и задължава г-н Winkel да възстанови получената сума, като се мотивира с това, че през периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г. телетата на четири от кравите, за които е поискана премията, не са бозали поне четири месеца.
21.
Освен това с решение от 18 юни 2004 г., министърът изключва на основание член 38, параграф 2, алинея 3 от Регламент № 2419/2001 предоставянето на жалбоподателя на помощ върху доходите в размер на 875,80 EUR.
22.
На 28 юни 2003 г. г-н Winkel подава заявление за предоставяне на премия за 2003 г. за седем крави с бозаещи телета.
23.
На 21 юни 2004 г. министърът предоставя на г-н Winkel премия за 2003 г. от 1104,46 EUR за шест крави с бозаещи телета. Премията за седмата крава е отказана по съображения, че нейното теле не е бозало в продължение на четири месеца.
24.
Г-н Winkel подава жалба срещу решенията на министъра от 4, 18 и 21 юни 2004 г. Министърът оставя жалбата без уважение с решение от 26 октомври 2004 г.
25.
Това решение е обжалвано пред националния съд. Всъщност г-н Winkel счита, че условията, въведени с Regeling, противоречат на Регламент № 1254/1999. По-специално г-н Winkel счита, че всички крави, за които е поискал премия за крави с бозаещи телета, отговарят на определението за крава с бозаещо теле по член 3, буква е) от Регламент № 1254/1999.
26.
College van Beroep voor het bedrijfsleven, който не е сигурен как трябва да се тълкува член 3, буква е) от Регламент № 1254/1999, решава да спре производството и да постави на Съда следния въпрос:
„1)
Съвместима ли е с член 3 initio и [буква] е) от Регламент № 1254/1999 правна уредба, която въз основа на обичайна практика в сектора на животновъдството поставя правото на премия за крави с бозаещи телета в зависимост от условието кравата да се е отелила поне веднъж през периода, започнал да тече двадесет месеца преди началната дата на периода, за който се отнася заявлението, и изтекъл четири пълни месеца след тази дата, и телето ѝ да не е отстранено от съответното стадо през четирите месеца след раждането му?
2)
При отрицателен отговор на първия въпрос, какви критерии трябва да се прилагат, за да се прецени дали стадото е предназначено за отглеждане на телета за производство на месо и да се установи кои крави принадлежат към това стадо?“
III — Анализ
27.
Уместно е най-напред да се напомни, че г-н Winkel е подал заявлението си за предоставяне на премия за крави с бозаещи телета за 2002 г. на 19 август 2002 г. Изменението на Regeling относно условието за отелването е от 2 юни 2003 г. Ето защо за заявлението, отнасящо се за 2002 г., е приложим Regeling в редакцията му в сила от 1 август 2002 г. до 1 юни 2003 г.
28.
Не смятам, че това изменение относно честотата на отелване има значение за отговора на поставения въпрос. Единствената разлика се състои в обстоятелството, че при действието на Regeling преди изменението е следвало кравата да се е отелила поне веднъж през съответната година, а при действието на Regeling след изменението е следвало кравата да се е отелила поне веднъж през периода, започнал да тече двадесет месеца преди началната дата на периода, за който се отнася заявлението, и изтекъл четири месеца след тази дата.
29.
И в двата случая въпросът е дали член 3, буква е) от Регламент № 1254/1999 допуска въвеждането на условие, свързано с честотата на отелване, за целите на получаването на премия за крави с бозаещи телета.
30.
Следователно с първия въпрос препращащата юрисдикция иска по същество да се установи дали член 3, буква е) от Регламент № 1254/1999 следва да се тълкува в смисъл, че не допуска държавата-членка да постави предоставянето на премията за крави с бозаещи телета в зависимост от условие, свързано с честотата на отелване, и от условието телето да е бозало от майка си поне четири месеца.
31.
Комисията счита, че за да може една крава да се приеме за крава с бозаещо теле и вследствие на това да възникне правото на премия за крави с бозаещи телета, следва да са изпълнени само двете условия по член 3, буква е) от Регламент № 1254/1999. Тоест, за да бъде считана една крава за крава с бозаещо теле, тя следва да принадлежи към месна порода и да е част от стадо, предназначено за отглеждане на телета за производство на месо.
32.
От друга страна, Комисията добавя, че наличието на бозаещи телета трябва да се преценява по отношение на стадото в неговата цялост, а не по отношение на всяка отделна крава. По този начин тя приема, че ако има основания да се смята, че определено теле не е бозало от майка си, за да се предостави премия за тази крава, е достатъчно да се установи, че стадото все пак продължава да има характер на такова с бозаещи телета. Нещо повече, според Комисията условията в националната правна уредба като тези, поставени от Regeling, не дават възможност да се съобразят обосновани изключителни обстоятелства, като например смърт на телето скоро след раждането му.
33.
Следователно държавите-членки нямали право да налагат условия, свързани с честотата на отелване и продължителността на бозаенето, за целите на предоставянето на премия за крави с бозаещи телета.
34.
Не споделям това становище. Подобно на нидерландското и френското правителство считам, че член 3, буква е) от Регламент № 1254/1999 следва да се тълкува в смисъл, че допуска държава-членка да приеме правна уредба, която поставя на животновъдите, желаещи да получат премия за крави с бозаещи телета, условия, свързани с честотата на отелване и продължителността на бозаенето.
35.
В самото начало ще припомня постоянната практика на Съда, според която при тълкуването на разпоредба на общностното право следва да се държи сметка не само за текста ѝ, но също и за нейния контекст и за целите, преследвани от правната уредба, от която тя е част (
9
).
36.
От текста на член 3, буква е) от Регламент № 1254/1999 е видно, че в него не се съдържа разпоредба, която изрично да не допуска прилагането на условия като поставените с Regeling. Точно обратното, по силата на член 45 от регламента за прилагане, държавите-членки предприемат всички подходящи мерки, необходими за осигуряване на правилното прилагане на този регламент.
37.
Член 3, буква е) от Регламент № 1254/1999 дава определение на понятието „крава с бозаещо теле“ като крава, принадлежаща към месна порода или родена от кръстоска с месна порода и принадлежаща към стадо, предназначено за отглеждане на телета за производство на месо. Това понятие за крава с бозаещо теле е уточнено в член 14 от регламента за прилагане. Тази разпоредба сочи кои крави не могат да бъдат считани за крави с бозаещи телета.
38.
Въпреки това нито една от разпоредбите на Регламент № 1254/1999 и на регламента за прилагане не изяснява какво следва да се има предвид под „крава с бозаещо теле, принадлежаща към стадо, предназначено за отглеждане на телета за производство на месо“.
39.
Все пак самото понятие за животновъдство, което може да се определи като съвкупност от техники за отглеждане на животни чрез размножаването и развитието им в добри условия (
10
), може да бъде възприемано напълно различно в различните държави-членки.
40.
Например френското правителство посочва в становището си, че във Франция минималният период на бозаене на теле, предназначено за производството на месо, е четири седмици или дори повече, ако месото ще бъде предложено на пазара под наименованието „месо от теле сукалче“. Телето може да бъде отбито и по-рано за угояване и предлагане като юнец, юница или теле (
11
).
41.
Комисията впрочем признава, че методите за отглеждане се различават с оглед на вида животновъдство и отглежданата порода (
12
). Въпреки това тя не уточнява условията на отглеждане, които определят стадото като такова с бозаещи телета.
42.
Поради това нидерландското правителство приема, че с оглед на въвеждането на Регламент № 1254/1999 е необходимо да се уточни понятието „крава с бозаещо теле“ по отношение на условието за принадлежност към стадо, предназначено за отглеждане на телета за месо.
43.
Ето защо поставените от Regeling условия, отразяващи обичайните животновъдни практики в Нидерландия, позволявали да се провери принадлежността на кравата към такова стадо и тя да се определи като крава с бозаещо теле. Следователно ако честотата на отелване не е спазена или телето не е останало при майка си поне четири месеца след раждането, не могло да се говори за отглеждане и кравата нямало да бъде считана като такава с бозаещо теле. По тази причина нямало да бъде предоставена и премия, какъвто е случаят на г-н Winkel в главното производство.
44.
Впрочем в своето становище, Комисията поддържа, че наличието на бозаещи телета, необходимо за предоставяне на премията за отглеждане на стадо крави с бозаещи телета, следва да бъде преценявано не поотделно за всяка крава, а по отношение на стадото като цяло. По този начин, ако има данни, че премията за крави с бозаещи телета е поискана за крави, чиито телета не са бозали от тях, предоставянето на премията щяло да зависи от това дали стадото продължава да има характер на такова с бозаещи телета.
45.
Не споделям това становище по следните съображения.
46.
Съгласно член 6, параграф 2 от Регламент № 1254/1999, за да се ползва от премия за крави с бозаещи телета, стадото на животновъда следва да бъде съставено от поне 60 % крави с бозаещи телета и най-много 40 % юници. Според нас спазването на това съотношение има за цел в действителност да гарантира, че стадото е такова от крави с бозаещи телета, предназначено за отглеждане на телета за производство на телешко или говеждо месо.
47.
Въпреки това, макар че при това съотношение стадото продължава да има характер на такова с бозаещи телета, за целите на изчисляването на тези 60 % крави с бозаещи телета е нужно да се уточни какво е крава с бозаещо теле. Тоест, трябва да могат да се разграничат кравите с бозаещи телета от останалите крави, например млечните крави или юниците. Ако това не може да се направи, съществува опасност дадена крава да бъде определена като крава с бозаещо теле, докато в действителност тя не е предназначена за отглеждане на телета.
48.
Следователно считам, че условията, поставени от Regeling, са необходими, за да се определи коя крава е такава с бозаещо теле и да се разграничи тя от кравите, предназначени за отглеждане с друга цел.
49.
В това отношение следва да се отбележи, че с писмо от 11 април 2002 г. самата Комисия е уведомила Кралство Нидерландия, че прилага неправилно схемата за предоставяне на премии в сектора на телешко и говеждо месо и по тази причина е наложила известни финансови корекции в разходите, декларирани от тази държава. Според Комисията проверка, обхващаща цялата нидерландска територия, е установила, че 24,6 % от телетата, за които е получена премия за крави с бозаещи телета, са напуснали стопанството в рамките на четирите месеца след раждането си.
50.
В това писмо Комисията уточнява, че общото правило изисква телето да остава средно четири месеца при майка си и че нидерландската система за контрол има пропуски, тъй като не отчита тази средна продължителност. Според Комисията този пропуск крие рискове, тъй като някои производители могат да получат премия за животни, които изобщо не са крави с бозаещи телета.
51.
По тази причина нидерландските власти изменят схемата за предоставяне на премии за крави с бозаещи телета и намират за уместно да уточнят понятието „крава с бозаещо теле“ (
13
), тъй като нищо в Регламент № 1254/1999, нито в регламента за прилагането му не сочи какво трябва да се разбира под понятието за крава с бозаещо теле, принадлежаща към стадо, предназначено за отглеждане на телета за производство на месо.
52.
Впрочем по-късно, с писмо до нидерландските власти от 7 ноември 2002 г. Комисията уточнява, че макар критерият за четири месеца при майката да е безспорен, следва все пак да се преценява дали отклоняването от този критерий не се дължи на обосновано изключително обстоятелство, което не променя характера на стадото като такова с бозаещи телета. В своето становище тя счита, че условията, свързани с честотата на отелване и продължителността на бозаене, са прекалено строги и не позволяват да се отчитат тези обосновани изключителни обстоятелства, като например смърт на телето.
53.
Що се отнася до главното производство, не виждам с какво такива условия пречат на отчитането на обосновани изключителни обстоятелства. В своето становище нидерландското правителство сочи, че даден животновъд може винаги да се позове на изключителни и форсмажорни обстоятелства като предвидените в член 48 от Регламент № 2419/2001, както и на природни обстоятелства като предвидените в член 41 от същия регламент.
54.
Според мен при прилагането на посочените условия нищо не пречи на животновъда да се позове на такива обстоятелства, ако докаже, че телето е отделено от майката по форсмажорна причина или поради изключителни обстоятелства.
55.
Струва ми се, че позицията на Комисията в отделните ѝ писма явно показва, че за конкретното прилагане на условията, установени в член 3, буква е) от Регламент № 1254/1999, и по-специално за целите на контрола, е необходимо държавите-членки да определят съдържанието на понятия като тези, свързани с принадлежността към стадо, предназначено за отглеждане на телета за производство на месо.
56.
В подкрепа на този извод според мен са и преследваната цел, и систематичното място на въпросните разпоредби на общностното право.
57.
Ще припомним, че целта на общата схема за предоставяне на премии за отглеждане на стада крави с бозаещи телета е да се стабилизира пазарът и да се осигури справедлив жизнен стандарт на селскостопанската общност. По тази причина през 1999 г. е въведена обща схема на директни плащания към производителите. Тази система се състои в директни плащания за стопаните под формата на премии за крави с бозаещи телета, чието предоставяне зависи от спазването на изискването за минимален брой крави с бозаещи телета в стадото, а именно поне 60% крави с бозаещи телета.
58.
За да бъде гарантирана пълната ефективност на тази система, държавите-членки са длъжни да се уверяват, че дейностите, финансирани от Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на земеделието (FEOGA), са действително извършени и съобразени с установените правила, като предприемат всички необходими за тази цел мерки, както и да предотвратяват и санкционират нередностите (
14
).
59.
С други думи, интегрираната система за управление и контрол има за цел да гарантира по-специално, че премията за крави с бозаещи телета действително е изплатена за крава, предназначена за отглеждане на теле за производство на месо.
60.
Впрочем както вече видяхме, съгласно членове 36 и 38 от Регламент № 2419/2001, премията може да бъде намалена или изключена, ако се установи, че броят на кравите с бозаещи телета, деклариран в заявлението, е по-висок от действително установения на място в стопанството на животновъда, защото някои от кравите не отговарят на необходимите условия.
61.
Целите на Регламент № 1254/1999 следователно биха били застрашени, ако се изплаща например премия за крава, която е предназначена единствено за производство на мляко, какъвто, както видяхме, е случаят, когато телето е отделено от нея само няколко седмици след раждането си. Самата Комисия приема това в работния си документ от 16 декември 1999 г. (
15
) Тя признава, че липсата на телета в стопанството би навела на извод, че изобщо не се извършва отглеждане на телета за производство на месо и че всички крави принадлежат към млечно стадо.
62.
От друга страна, условието, свързано с честотата на отелване, позволява да се гарантира, че кравата не е юница. По силата на член 3, буква ж) и член 6, параграф 6 от Регламент № 1254/1999 единствената разлика между юницата и кравата с бозаещо теле е отелването, тъй като юницата е женско животно от рода на едрия рогат добитък, принадлежащо към месна порода, което още не се е отелвало.
63.
Ето защо смятам, че поставянето на премията за крави с бозаещи телета в зависимост от условия, свързани с честотата на отелване и продължителността на бозаенето, е необходимо, за да може държавата-членка да се увери, че премията за крави с бозаещи телета наистина е изплатена за крава, предназначена за отглеждане на теле за производство на месо.
64.
По този начин поставените с Regeling условия ми изглеждат съобразени с целта и систематичното място на разглежданите регламентни разпоредби.
65.
Предвид всичко изложено считам, че член 3, буква е) от Регламент № 1254/1999 допуска държава-членка да постави предоставянето на премия за крави с бозаещи телета в зависимост от условие, свързано с честотата на отелване, и от условието телето да е бозало от майката поне четири месеца.
66.
При това положение не следва да се отговаря на втория въпрос.
IV — Заключение
67.
Предвид гореизложените съображения предлагам на Съда да отговори на въпроса на College van Beroep voor het bedrijfsleven по следния начин:
„Член 3, буква е) от Регламент (ЕО) № 1254/1999 на Съвета от 17 май 1999 година относно общата организация на пазара на говеждо и телешко месо, изменен с Регламент (ЕО) № 1512/2001 на Съвета от 23 юли 2001 година, допуска държава-членка да постави предоставянето на премия за крави с бозаещи телета в зависимост от условие, свързано с честотата на отелване, и от условието телето да е бозало от майката поне четири месеца.“
(
1
)	Език на оригиналния текст: френски.
(
2
)	Регламент (ЕО) № 1254/1999 на Съвета от 17 май 1999 година относно общата организация на пазара на говеждо и телешко месо (ОВ L 160, стр. 21; Специално издание на български език, 2007 г., глава 3, том 28, стр. 80), изменен с Регламент (ЕО) № 1512/2001 на Съвета от 23 юли 2001 година (ОВ L 201, стр. 1; Специално издание на български език, 2007 г., глава 3, том 38, стр. 210), наричан по-нататък „Регламент № 1254/1999“.
(
3
)	Регламент на Съвета от 28 декември 1999 година относно въвеждане на допълнителна такса в сектора на млякото и млечните продукти (ОВ L 405, стр. 1).
(
4
)	Член 6, параграф 2, първа алинея, буква б) от Регламент № 1254/1999.
(
5
)	Член 6, параграф 7 от Регламент № 1254/1999.
(
6
)	Регламент на Комисията от 28 октомври 1999 г, предвиждащ подробните правила за прилагането на Регламент № 1254/1999 по отношение на схемите на отпускане на премии (ОВ L 281, стр. 30, наричан по-нататък „регламента за прилагане“).
(
7
)	Регламент на Комисията от 11 декември 2001 г. установяващ подробни правила за прилагането на интегрирана система за администриране и контрол на някои схеми за помощи на Общността, установени с Регламент (ЕИО) № 3508/92 (ОВ L 327, стр. 11).
(
8
)	Регламент на Съвета от 27 ноември 1992 г. относно установяване на интегрирана система за администриране и контрол за някои схеми на Общността за предоставяне на помощ (ОВ L 355, стр. 1).
(
9
)	Вж. Решение от 3 март 2007 г. по дело Schouten (С-34/05, Сборник, стр. І-1687, точка 25 и посочената съдебна практика).
(
10
)	Вж. Le Petit Robert, Dictionnaire de la langue française, Ed. Dictionnaires Le Robert, Paris, 2008.
(
11
)	Вж. точки 33 и 34 от писменото становище на френското правителство.
(
12
)	Вж. точка 41 от писменото становище на Комисията.
(
13
)	Вж. точка 18 от писменото становище на нидерландското правителство.
(
14
)	Вж. съображение 2 от регламента за прилагане, което препраща изрично към първо съображение на Регламент № 3508/92.
(
15
)	Вж. приложение І от писменото становище на Комисията.