62009CJ0213_LT
Šalys
Sprendimo motyvai
Rezoliucinė dalis
Šalys
Byloje C‑213/09
dėl Finanzgericht Hamburg
(Vokietija) 2009 m. gegužės 13 d. nutartimi, kurią Teisingumo Teismas gavo 2009 m. birželio 15 d., pagal EB 234 straipsnį pateikto prašymo priimti prejudicinį sprendimą byloje
Barsoum Chabo
prieš
Hauptzollamt Hamburg-Hafen,
TEISINGUMO TEISMAS (trečioji kolegija),
kurį sudaro kolegijos pirmininkas K. Lenaerts, teisėjai R. Silva de Lapuerta, E. Juhász, G. Arestis (pranešėjas) ir J. Malenovský,
generalinė advokatė V. Trstenjak,
posėdžio sekretorius K. Malacek, administratorius,
atsižvelgęs į rašytinę proceso dalį ir įvykus 2010 m. balandžio 29 d. posėdžiui,
išnagrinėjęs pastabas, pateiktas:
– Chabo, atstovaujamo Rechtsanwalt
M. Ehninger,
– Italijos vyriausybės, atstovaujamos G. Palmieri, padedamos avvocato dello Stato G. Albenzio,
– Europos Sąjungos Tarybos, atstovaujamos M. Simm ir F. Florindo Gijón,
– Europos Komisijos, atstovaujamos L. Bouyon ir B.-R. Killmann,
susipažinęs su 2010 m. birželio 24 d. posėdyje pateikta generalinės advokatės išvada,
priima šį
Sprendimą
Sprendimo motyvai
1. Prašymas priimti prejudicinį sprendimą susijęs su 2005 m. spalio 27 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1719/2005, iš dalies keičiančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės prekių nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedą (OL L 286, p. 1), galiojimu dėl papildomos sumos, kuri buvo nustatyta minėtame priede pateiktos Kombinuotosios nomenklatūros 2003 10 30 subpozicijoje klasifikuojamų tarifines kvotas viršijančių prekių importui, dydžio.
2. Šis prašymas pateiktas nagrinėjant B. Chabo ir Hauptzollamt Hamburg-Hafen ginčą dėl šios atmesto skundo, kuriuo buvo ginčijamas šios institucijos pagal Reglamentą Nr. 1719/2005 pateiktas reikalavimas sumokėti papildomas sumas.
Teisinis pagrindas
3. Pagal 1987 m. liepos 13 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 2 sk., 2 t. p. 382), iš dalies pakeisto Reglamentu (EB) Nr. 1719/2005 (toliau – Reglamentas Nr. 2658/87), I priedo II dalies IV skyriaus 20 skirsnį Kombinuotosios nomenklatūros 2003 10 30 subpozicijoje klasifikuojamiems virtiems arba keptiems ir kitiems nei neilgam saugojimui konservuotiems Agaricus
genties grybams, kurie importuojami viršijant tarifinę kvotą, yra taikoma konvencinė 18,4 % ad valorem muito norma ir papildoma suma, mokama kaip specifinis 222 EUR muitas už kiekvienus 100 kg grynosios nusausinto produkto masės.
4. Šio reglamento I priedo III dalies III skyriaus 7 priede nurodyta Bendrijos tarifinė kvota Agaricus
genties grybams – 62 660 t kiekis, išreikštas sausosios medžiagos mase, – kurios neviršijus, Kombinuotosios nomenklatūros 2003 10 30 subpozicijoje klasifikuojamiems importuojamiems grybams yra taikoma tik 23 % ad valorem muito norma. Ši kvota paskirstyta tarp šalių tiekėjų taip, kad atskiroms šalims, išskyrus Lenkijos Respubliką, yra nustatytas 28 780 t kiekis, išreikštas sausosios medžiagos mase.
5. 2004 m. spalio 26 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1864/2004, atidarančiame iš trečiųjų šalių importuotų konservuotų grybų tarifinę kvotą ir nustatančiame jos administravimą (OL L 325, p. 30), iš dalies pakeistame 2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1995/2005 (OL L 320, p. 34; toliau – Reglamentas Nr. 1864/2004), nustatyta Bendrijos tarifinė kvota Agaricus
genties konservuotiems grybams, kurios neviršijus, Kombinuotosios nomenklatūros 2003 10 30 subpozicijoje klasifikuojamiems importuojamiems konservuotiems grybams yra iš esmės taikoma tik 23 % ad valorem muito norma. Iš šio reglamento I priedo matyti, kad ši kvota taikoma nuo 2006 m. sausio 1 d. ir jos bendras dydis, išreikštas sausosios medžiagos mase, yra 30 702,5 t, iš kurių 23 750 t skiriama Kinijos Liaudies Respublikai.
6. Taikant minėtus muitus ir atidarant nurodytas kvotas į Sąjungos teisę perkeliami Europos Sąjungos prisiimti taptautiniai įsipareigojimai, susiję su aptariamų prekių importu. Šie įsipareigojimai buvo aiškiai įtraukti į EB CXL įsipareigojimų sąrašus, kurie yra neatskiriama 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (toliau – GATT 1994), esančio 1A priede prie Sutarties, steigiančios Pasaulio prekybos organizaciją (PPO), pasirašytos 1994 m. balandžio 15 d. Marakeše ir patvirtintos 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimu 94/800/EB dėl daugiašalių derybų Urugvajaus raunde (1986–1994) priimtų susitarimų patvirtinimo Europos bendrijos vardu jos kompetencijai priklausančių klausimų atžvilgiu (OL L 336, p. 1; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 11 sk., 21 t., p. 80), dalis.
7. Taip pat 1A priede esančios Sutarties dėl žemės ūkio (OL L 336, p. 22; 2004 m. specialusis leidimas lietuvių k., 11 sk., 21 t., p. 105) 4 straipsnyje nustatyta:
„1. Nuolaidos, susijusios su rinkos atvėrimu, numatytos įsipareigojimų sąraše, yra susijusios su tarifų „įšaldymu“ ir sumažinimu ir kitais tame sąraše numatytais rinkos atvėrimo įsipareigojimais.
2. Valstybės narės netaiko, nesiima ir negrąžina jokių priemonių, panašių kaip buvo reikalaujama jas paversti (konvertuoti) įprastiniais muito mokesčiais, išskyrus tuos atvejus, kai 5 straipsnyje ir 5 priede numatyta kitaip.“
8. Šiuo atžvilgiu šio straipsnio 2 dalyje pateiktoje 1 išnašoje nustatyta:
„Tarp tokių priemonių yra kiekybiniai importo apribojimai, kintančios importo rinkliavos, minimalios importo kainos, taikomos savo nuožiūra importo licencijos, valstybinės prekybos įmonėms taikomos netarifinės priemonės, savanoriški eksporto apribojimai, taip pat kitos pasienyje taikomos priemonės, išskyrus įprastinius muito mokesčius, nepriklausomai nuo to, ar tos priemonės taikomos laikantis šaliai būdingų nukrypimų nuo [1947 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos] nuostatų, ar ne. Į šį sąrašą neįeina priemonės, taikomos pagal išmokų balanso nuostatas ar pagal kitas bendrąsias ne žemės ūkiui skirtas GATT 1994 nuostatas arba kitas daugiašales prekybos sutartis, išvardytas PPO [steigiančios sutarties] 1A priede.“
9. Be to, pagal 2005 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 980/2005 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo (OL L 169, p. 1) 7 straipsnio 2 dalį 18,4 % ad valorem
muitas, taikytinas iš Kinijos Liaudies Respublikos importuojamiems, Reglamento Nr. 2658 I priede esančios Kombinuotosios nomenklatūros 2003 10 30 subpozicijoje klasifikuojamiems grybams, kurių kiekis viršija kvotą, yra sumažinamas iki 14,9 %. Tačiau pagal šio straipsnio 5 dalį nėra sumažinama tokiam importui tam tikrais atvejais taikytina papildoma 222 EUR suma už kiekvienus 100 kg grynosios nusausinto produkto masės.
Pagrindinė byla ir prejudicinis klausimas
10. 2006 m. kovo 6 d. B. Chabo paprašė leidimo išleisti į laisvą apyvartą iš Kinijos Liaudies Respublikos importuotų 1 000 kartoninių dėžių konservuotų grybų, kurių kiekis viršija tarifinę kvotą. Deklaravus šias prekes Reglamento Nr. 2658/87 1 priede pateiktos Kombinuotosios nomenklatūros 2003 90 00 subpozicijoje, išmuitinimo procedūra buvo atlikta minėtoms prekėms taikant tik šiame priede ir Reglamento Nr. 980/2005 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą 14,9 % preferencinę muito normą.
11. Atlikus prekių klasifikacijos ekspertizę, buvo nustatyta, kad nagrinėjami konservuoti grybai iš tikrųjų priskirtini Kombinuotosios nomenklatūros 2003 10 30 subpozicijai. Todėl 2007 m. vasario 21 d. apmokestinimą nustatančiu sprendimu Hauptzollamt Hamburg-Hafen, taikydama 14,9 % preferencinio muito normą bei papildomą 222 EUR sumą už kiekvienus 100 kg grynosios nusausinto produkto masės pagal Reglamento Nr. 2658/87 I priedą, skaitomą kartu su Reglamento Nr. 980/2005 7 straipsnio 2 ir 5 dalimis, pareikalavo sumokėti iš viso 27 507,13 EUR dydžio importo muito sumą.
12. Dėl šio sprendimo 2007 m. kovo 5 d. B. Chabo pateikė skundą, kuris buvo atmestas 2007 m. gruodžio 7 d. sprendimu dėl skundo.
13. 2008 m. sausio 9 d. B. Chabo Finanzgericht Hamburg
(Hamburgo finansų teismas) pareiškė ieškinį dėl šio sprendimo panaikinimo. Jis mano, kad šiame sprendime nurodytas importo muito taikymas yra neteisėtas, visų pirma dėl to, kad nustatyta suma prilygsta draudimui importuoti. Hauptzollamt Hamburg-Hafen
nurodo, kad ši suma grindžiama Bendruoju muitų tarifu, taikomu Reglamento Nr. 2658/87 I priede esančios Kombinuotosios nomenklatūros 2003 90 00 subpozicijoje klasifikuojamoms prekėms, ir kad tai įprastas muitas, kuris ne prilygsta draudimui importuoti, o atvirkščiai, yra teisėtas apsaugos muitas.
14. Šiuo atžvilgiu Finanzgericht Hamburg pirmiausia nustatė, kad nagrinėjami konservuoti grybai priskirtini Kombinuotosios nomenklatūros 2003 10 30 subpozicijai, nes iš tiesų kalbama apie virtus arba keptus ir kitus nei neilgam saugojimui konservuotus Agaricus
genties grybus.
15. Atsižvelgdamas į 1991 m. spalio 16 d. Sprendimą Wünsche
(C‑26/90, Rink. p. I‑4961) ir 1996 m. liepos 4 d. Sprendimą Pietsch
(C‑296/94, Rink. p. I‑3409), kuriuose Teisingumo Teismo konstatavo, kad papildomos sumos dydis, tuo metu taikytinas konservuotų užaugintų grybų ir pievagrybių importui pagal bendrą perdirbtų vaisių ir daržovių produktų rinkų organizavimą reglamentuojančius teisės aktus, prieštarauja proporcingumo principui, Finanzgericht Hamburg suabejojo dėl 222 EUR sumos už kiekvienus 100 kg grynosios nusausinto produkto masės, kuri buvo nustatyta Reglamento Nr. 2658/87 1 priede įtvirtintos Kombinuotosios nomenklatūros 2003 90 00 subpozicijoje klasifikuojamoms prekėms, kurių kiekis viršija tarifinę kvotą, galiojimo.
16. Galiausiai manydamas, kad sprendimas pagrindinėje byloje priklauso nuo to, ar galioja 14,9 % preferencinio muito norma bei papildoma 222 EUR suma už kiekvienus 100 kg grynosios nusausinto produkto masės ir dėl to jos gali būti taikomos pagrindinėje byloje, Finanzgericht Hamburg nutarė sustabdyti bylos nagrinėjimą ir pateikti Teisingumo Teismui šį prejudicinį klausimą:
„Ar dėl trečiojoje šalyje taikomos muito normos ir preferencinio muito normos susidariusi papildoma 222 EUR suma už kiekvienus 100 kg grynosios nusausinto produkto masės, kuri taikoma už importuojamus konservuotus Agaricus genties grybus (Kombinuotosios nomenklatūros 2003 10 30 pozicija), yra niekinė dėl proporcingumo principo pažeidimo?“
Dėl prejudicinio klausimo
17. Prejudiciniu klausimu prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas iš esmės klausia, ar, atsižvelgiant į proporcingumo principą, galioja Reglamentu Nr. 1719/2005 nustatytas specifinis 222 EUR dydžio muitas už kiekvienus 100 kg grynosios nusausinto produkto masės, taikomas importuojamiems Kombinuotosios nomenklatūros 2003 10 30 subpozicijoje klasifikuojamiems konservuotiems Agaricus
genties grybams, kurių kiekis viršija Reglamentu Nr. 1864/2004 atidarytą tarifinę kvotą.
18. Dėl proporcingumo principo įgyvendinimo sąlygų teisminės kontrolės, atsižvelgiant į didelę Sąjungos teisės aktų leidėjo diskreciją tokiose, kaip antai nagrinėjamos, srityse, kurios apima politinio, ekonominio ir socialinio pobūdžio pasirinkimus ir kur jis turi atlikti sudėtingus vertinimus, pažymėtina, kad tik akivaizdžiai neproporcingas šiose srityse priimtos priemonės pobūdis, palyginti su tikslais, kurių kompetentingos institucijos ketina siekti, gali paveikti šios priemonės teisėtumą (žr. 2005 m. gruodžio 6 d. Sprendimo ABNA ir kt ., C‑453/03, C‑11/04, C‑12/04 ir C‑194/04, Rink. p. I‑10423, 69 punktą bei 2006 m. sausio 12 d. Sprendimo Agrarproduktion Staebelow, C‑504/04, Rink. p. I‑679, 36 punktą).
19. Taigi pirmiausia reikia nustatyti nagrinėjamomis teisės normomis siekiamus tikslus tam, kad vėliau būtų galima nagrinėti__ ar pagrindinėje byloje ginčijama specifinio muito suma nėra akivaizdžiai neproporcinga šiems tikslams pasiekti.
20. Iš pradžių reikia pažymėti, kad nagrinėjamas teisės normas sudaro keletas tarpusavyje nesusijusių teisinių priemonių, sudarančių bendrą sistemą, kuri taikytina importuojamiems Kombinuotosios nomenklatūros 2003 10 30 subpozicijoje klasifikuojamiems konservuotiems Agaricus
genties grybams. Taigi pagrindinėje byloje ginčijama specifinio muito suma yra tik neatskiriama šios sistemos dalis.
21. Ši sistema atrodo kaip rezultatas, kylantis iš, viena vertus, Reglamento Nr. 2658/87 I priedo ir Reglamento Nr. 980/2005, nustatančių Bendrąjį muitų tarifą ir bendrųjų tarifų lengvatų sistemą, bei, kita vertus, Reglamento Nr. 1864/2004, kuriuo nustatoma tarifinė kvota, tarpusavio sąveikos. Konvenciniai ir specifiniai muitai, kaip matyti iš Reglamento Nr. 980/2005 7 straipsnio 2 ir 5 dalių taikymo, pagal minėtą priedą yra taikomi tik importuojamiems konservuotiems produktams, kai jų kiekis viršija Reglamentu Nr. 1864/2004 atidarytą tarifinę kvotą.
22. Pirmiausia, viena vertus, Reglamento Nr. 2658/87 I priedas ir Reglamentas Nr. 980/2005, kaip matyti visų pirma iš teisinio pagrindo, kuriuo remiantis jie buvo priimti, patenka į bendrosios Sąjungos prekybos politikos sritį ir dėl to jais siekiama specifinių šios srities tikslų.
23. Taigi minėtame priede nurodyta ir pagrindinėje byloje nagrinėjama specifinio muito suma yra tiksliai į Sąjungos teisę perkeliami tarptautiniai įsipareigojimai, kuriuos Sąjunga prisiėmė PPO lygmeniu. Iš tikrųjų ši suma yra maksimali leidžiama suma, su kuria Sąjunga sutiko įsipareigojimų sąraše, pridėtame prie GATT 1994. Be to, šiuo sąrašu įgyvendinamas Sutarties dėl žemės ūkio tikslas pagerinti galimybes patekti į žemės ūkio rinkas minėtos organizacijos nariams, ir visų pirma šios sutarties 4 straipsnyje įtvirtintas tikslas, pagal kurį nustatant muitą šis rinkos atvėrimas turi būti organizuotas skaidriau ir prognozuojamiau, reikalaujant, kad visos nuo šiol draudžiamos netarifinės prekybos priemonės žemės ūkio sektoriuje pasienyje būtų paverčiamos konsoliduotais muitais.
24. Kita vertus, Reglamentas Nr. 1864/2004, atidarantis iš trečiųjų šalių importuotų konservuotų grybų tarifinę kvotą, kaip matyti taip pat iš teisinio pagrindo, kuriuo grindžiamas šis reglamentas, patenka į bendrosios prekybos politikos sritį ir dėl to juo siekiama specifinių šios srities tikslų, susijusių su atitinkamos bendros rinkos organizavimu. Kaip matyti pirmiausia iš šio reglamento 10 konstatuojamosios dalies, juo siekiama užtikrinti pakankamą Sąjungos rinkos aprūpinimą minėtais produktais stabiliomis kainomis, išvengiant šios rinkos iškraipymų, pasireiškiančių dideliais kainų svyravimais ir neigiamu poveikiu Sąjungos gamintojams, kuris kyla ar galėtų kilti dėl per didelio iš trečiųjų šalių importuojamų minėtų produktų kiekio.
25. Be to, Reglamentas Nr. 1864/2004 atitinka bendrosios prekybos politikos tikslus, nes, kaip matyti iš pirmos konstatuojamosios dalies, juo į Sąjungos teisę perkeliami tarptautiniai įsipareigojimai, kurie buvo nustatyti laikantis Sutarties dėl žemės ūkio ir įtraukti į EB CXL įsipareigojimų sąrašus, pagal kuriuos tam tikromis sąlygomis nuo 1995 m. liepos 1 d. reikia pradėti taikyti Bendrijos muitų tarifines kvotas konservuotiems Agaricus
genties grybams, klasifikuojamiems Kombinuotosios nomenklatūros 2003 10 30 subpozicijoje. Be to, į šiuos įsipareigojimus atsižvelgiam a Reglamento Nr. 2658/87 I priedo III dalies III skyriaus 7 priede.
26. Kaip matyti iš Reglamento Nr. 1864/2004 devintos konstatuojamosios dalies, kitas šio reglamento tikslas yra nustatyti išsamias taisykles, garantuojančias, jog tarifines kvotas viršijantiems kiekiams būtų uždedamas bendrajame muitų tarife numatytas visas muitas. Tai rodo, kad pagrindinėje byloje ginčijama specifinio muito suma, kuri taikoma iš trečiųjų šalių importuojamiems konservuotiems grybams viršijus pagal šį reglamentą nustatytą leistiną kiekį, taip pat siekiama bendros žemės ūkio politikos tikslų – ekonomiškai neskatinti importuoti minėtus produktus ir taip išvengti nereikalingų iškraipymų ES rinkoje dėl pernelyg didelio tokių importuojamų konservuotų produktų kiekio.
27. Taigi minėta bendra sistema ir dėl to pagrindinėje byloje ginčijamu specifiniu muitu siekiama ir bendrosios prekybos politikos, ir bendrosios žemės ūkio politikos tikslų.
28. Tokiomis aplinkybėmis reikia pažymėti, kad Teisingumo Teismo praktika bylose, kuriose buvo priimti minėti sprendimai Wünsche ir Pietsch, kuriais remiasi prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas, yra susijusi tik su apsaugos priemonėmis, kurias tuo metu savarankiškai priėmė Sąjunga pagal bendrą perdirbtų vaisių ir daržovių produktų rinkų organizavimą reglamentuojančius teisės aktus. Šios bylos buvo susijusios su priemonėmis, Europos Komisijos pasirinktomis iš įvairių tarifinių ir netarifinių priemonių, kuriomis buvo galima pasiekti bendros žemės ūkio politikos tikslą.
29. Tačiau tokio muito tarifo, dėl kurio galiojimo pateiktas prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo klausimas, nustatymas yra vienintelė priemonė, kurios atitinkamų prekių importo atžvilgiu galėjo imtis Sąjungos institucijos, laikydamosi tarptautinių įsipareigojimų, kuriuos Sąjunga prisiėmė PPO lygmeniu. Iš tiesų pagal Sutarties dėl žemės ūkio 4 straipsnį žemės ūkio sektoriuje turi būti pašalintos visos netarifinės prekybos kliūtys, jas pakeičiant muitais, kurių didžiausia norma nustatoma PPO narių įsipareigojimų sąrašuose.
30. Be to, minėtoje teismo praktikoje apskritai neatsižvelgiama į bendrosios prekybos politikos tikslus, kurie nustatyti pagrindinėje byloje nagrinėjamuose teisės aktuose, priimtuose po to, kai daugiašalėse Urugvajaus raundo derybose Sąjunga prisiėmė tarptautinius įsipareigojimus, ir pagal kuriuos bendrasis muitų tarifas yra vienintelė turima priemonė apsaugoti bendrą rinką šiame sektoriuje nuo importo iš trečiųjų šalių. Todėl, atsižvelgiant į pagrindinės bylos teisinę situaciją, ši Teisingumo Teismo praktika negali būti reikšminga nagrinėjant aptariamą su galiojimu susijusį klausimą.
31. Šiuo atveju, siekiant įvertinti pagrindinėje byloje ginčijamo specifinio muito sumos galiojimą, reikia išnagrinėti, ar šis muitas yra priemonė, kuri aiškiai neproporcinga aptariamų teisės aktų tikslams pasiekti.
32. Atsižvelgiant į sudėtingumą, būdingą iš anksto PPO derybose nustatant specifinio muito dydį, nuo kurio toks importas tampa ekonominiu požiūriu nepelningas, negalima teigti, kad atitinkamos Sąjungos institucijos, nustatydamos didžiausią 222 EUR dydžio Sąjungos muitą už kiekvienus 100 kg grynosios nusausinto produkto masės, viršijo savo didelę diskreciją. Todėl ši suma negali būti laikoma akivaizdžiai neproporcinga.
33. Be to, atsižvelgiant į pagrindinės bylos teisinę situaciją, remiantis tuo, kad pagrindinėje byloje ginčijama specifinio muito suma tarifinę kvotą viršijantį importą galėtų padaryti bet kuriuo atveju ekonomiškai nepelningą, negalima daryti išvados, kad ši suma yra akivaizdžiai neproporcinga siekiamiems tikslams.
34. Kalbant apie pagrindinėje byloje pateiktą ieškovo argumentą, kad pagrindinėje byloje ginčijamo specifinio muito dydis trukdo Europos Sąjungoje parduoti grybus iš Kinijos Liaudies Respublikos dėl jų auginimo sąnaudų, reikia pažymėti, kad pagal GATT 1994 1 straipsnyje įtvirtintą didžiausio palankumo statuso principą neleidžiama nustatyti skirtingą specifinį muitą kiekvienos PPO narės atžvilgiu. Taigi argumentas, grindžiamas grybų iš vienos PPO narės, šiuo atveju Kinijos Liaudies Respublikos, auginimo sąnaudomis, negali įrodyti, kad Sąjungos teisės aktų leidėjas, nustatydamas 222 EUR dydžio specifinį muitą už kiekvienus 100 kg grynosios nusausinto produkto masės, kuris yra taikomas tarifinę kvotą viršijančiam produktų importui iš visų PPO narių, viršijo savo didelę diskreciją.
35. Atsižvelgiant į visus išdėstytus argumentus, išnagrinėjus pateiktą klausimą nebuvo nustatyta nieko, kas galėtų turėti įtakos Reglamentu Nr. 1719/2005 nustatyto specifinio 222 EUR dydžio muito už kiekvienus 100 kg grynosios nusausinto produkto masės, taikomo importuojamiems Kombinuotosios nomenklatūros 2003 10 30 subpozicijoje klasifikuojamiems konservuotiems Agaricus
genties grybams, kurių kiekis viršija Reglamentu Nr. 1864/2004 atidarytą kvotą, galiojimui.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
36. Kadangi šis procesas pagrindinės bylos šalims yra vienas iš etapų prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo nagrinėjamoje byloje, bylinėjimosi išlaidų klausimą turi spręsti šis teismas. Išlaidos, susijusios su pastabų pateikimu Teisingumo Teismui, išskyrus tas, kurias patyrė minėtos šalys, nėra atlygintinos.
Rezoliucinė dalis
Remdamasis šiais motyvais, Teisingumo Teismas (trečioji kolegija) nusprendžia:
Išnagrinėjus pateiktą klausimą nebuvo nustatyta nieko, kas galėtų turėti įtakos 2005 m. spalio 27 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1719/2005, iš dalies keičiančiu Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės prekių nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedą, nustatyto specifinio 222 EUR dydžio muito už kiekvienus 100 kg grynosios nusausinto produkto masės, taikomo importuojamiems minėtame priede esančios Kombinuotosios nomenklatūros 2003 10 30 subpozicijoje klasifikuojamiems konservuotiems Agaricus
genties grybams, kurių kiekis viršija 2004 m. spalio 26 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1864/2004, atidarančiu iš trečiųjų šalių importuotų konservuotų grybų tarifinę kvotą ir nustatančiu jos administravimą, iš dalies pakeistu 2005 m. gruodžio 7 d. Reglamentu (EB) Nr. 1995/2005, atidarytą kvotą, galiojimui.