Predmet C‑550/14
Envirotec Denmark ApS
protiv
Skatteministeriet
(zahtjev za prethodnu odluku koji je uputio Østre Landsret)
„Zahtjev za prethodnu odluku – Zajednički sustav poreza na dodanu vrijednost – Direktiva 2006/112/EZ – Obrnuta porezna obveza – Članak 198. stavak 2. – Zlatni materijal ili poluproizvodi – Pojam – Članak 199. stavak 1. točka (d) i Prilog VI. – Rabljeni materijal, otpad i ostaci – Poluge nastale taljenjem različitih predmeta i ostataka namijenjenih izdvajanju zlata i čija je čistoća zlata veća od 325 tisućinki”
Sažetak – Presuda Suda (drugo vijeće) od 26. svibnja 2016.
1.        Pravo Europske unije – Tumačenje – Metode – Doslovno, sustavno i teleološko tumačenje – Odstupanje od općeg pravila – Usko tumačenje – Granica – Korisni učinak odstupanja
(Direktiva Vijeća 2006/112, čl. 193. i čl. 198. st. 2.)
2.        Pravo Europske unije – Tumačenje – Višejezični tekstovi – Odstupanja između različitih jezičnih verzija – Uzimanje u obzir opće strukture i cilja predmetnog propisa
3.        Usklađivanje poreznih zakonodavstava – Zajednički sustav poreza na dodanu vrijednost – Osobe odgovorne za plaćanje poreza – Postupak obrnute porezne obveze – Posebna odredba za investicijsko zlato – Isporuka zlatnog materijala ili poluproizvoda čistoće 325 tisućinki ili više – Pojam – Isporuka poluga koje se sastoje od nasumično grubo spojene legure dobivene taljenjem ostataka i različitih metalnih predmeta koji sadržavaju zlato kao i iz ostalih metala, materijala i tvari – Udio zlata od oko 500 ili 600 tisućinki – Uključenost
(Direktiva Vijeća 2006/112, čl. 198. st. 2. i čl. 199. st. 1. t. (d))
1.        Vidjeti tekst odluke.
(t. 27., 33.)
2.        Vidjeti tekst odluke.
(t. 28.)
3.        Članak 198. stavak 2. Direktive 2006/112 o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost treba tumačiti na način da se primjenjuje na isporuku poluga koje se sastoje od nasumično grubo spojene legure dobivene taljenjem ostataka i različitih metalnih predmeta koji sadržavaju zlato kao i iz ostalih metala, materijala i tvari, a koje, ovisno o poluzi, imaju udio zlata od oko 500 ili 600 tisućinki.
Naime, ono što povećava opasnost od utaje poreza i stoga opravdava primjenu mehanizma obrnute porezne obveze za isporuku određene robe, među kojom je i zlato, jest njezina povišena tržišna vrijednost u odnosu na veličinu, koja je čini lako prenosivom. Kad je riječ o trgovini zlatom, a s obzirom na to da nije riječ o gotovom proizvodu kao što je nakit, upravo udio zlata u predmetnoj robi određuje njezinu vrijednost. Stoga je opasnost od utaje poreza veća što je udio zlata u toj robi veći.
Iz toga proizlazi da je, s obzirom na glavni cilj koji želi postići zakonodavac Unije, stupanj čistoće zlata predmetne robe odlučujući za određivanje ulazi li isporuka zlatnog materijala ili zlatnih poluproizvoda, koji ne predstavljaju gotov proizvod, u područje primjene članka 198. stavka 2. Direktive 2006/112.
Nadalje, valja utvrditi da bi tumačenje članka 198. stavka 2. navedene direktive – prema kojem se ta odredba, jednom kad je država članica provede, ipak ne može primijeniti na poluge čistoće zlata jednake ili veće od 325 tisućinki – moglo naštetiti potpunom ostvarenju tog cilja borbe protiv utaje poreza koji zakonodavac Unije osobito želi postići, s obzirom na posebnosti takve dragocjene kovine. S druge strane, prethodno navedeno ne prejudicira pitanja mogu li poluge sastavljene od „otpada” ili „rabljenih materijala”, kad je njihova čistoća zlata manja od 325 tisućinki, ući u područje primjene mehanizma obrnute porezne obveze predviđenog člankom 199. stavkom 1. točkom (d) iste direktive, ako država članica uspostavi taj mehanizam.
S tim u vezi, ništa u Direktivi 2006/112 ne upućuje na to da mehanizam obrnute porezne obveze predviđen njezinim člankom 199. stavkom 1. točkom (d) nužno isključuje onaj predviđen u njezinu članku 198. stavku 2., s obzirom na to da se potonja odredba u tom smislu može zamisliti kao lex specialis koji se odnosi na posebne proizvode obuhvaćene njezinim odredbama.
(t. 38., 41.‑43., 45. i izreka)