62007CO0023
SKLEP SODIŠČA (drugi senat)
z dne 12. junija 2008 (
*1
)
V združenih zadevah C-23/07 in C-24/07,
katerih predmet sta predloga za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 234 ES, ki ju je vložilo Tribunale amministrativo regionale del Lazio (Italija), z odločbama z dne 4. decembra 2006, ki sta na Sodišče prispeli 25. januarja 2007, v postopkih
Confcooperative Friuli Venezia Giulia in drugi (C-23/07),
Luigi Soini (C-23/07 in C-24/07),
Azienda Agricola Viva Mario & Figlio (C-23/07),
Cantina Produttori Cormòns Snc cons. arl (C-24/07)
proti
Ministero delle Politiche agricole, alimentari e forestali,
Regione Friuli-Venezia Giulia,
SODIŠČE (drugi senat),
v sestavi C. W. A. Timmermans (poročevalec), predsednik senata, K. Schiemann, J. Makarczyk in J.-C. Bonichot, sodniki, in C. Toader, sodnica,
generalna pravobranilka: E. Sharpston,
sodni tajnik: R. Grass,
po obvestilu predložitvenemu sodišču, da Sodišče v skladu s členom 104(3), drugi pododstavek, Poslovnika, predlaga, naj o prvih petih vprašanjih odloči z obrazloženim sklepom,
po pozivu zadevnim strankam, navedenem v členu 23 Statuta Sodišča, naj predložijo morebitna stališča v zvezi s tem predmetom,
po predlogu Sodišča, naj o šestem in sedmem vprašanju na podlagi člena 104(3), prvi pododstavek, odloči z obrazloženim sklepom,
po opredelitvi generalne pravobranilke
izreka naslednji
Sklep
1
Predloga za sprejetje predhodne odločbe se nanašata po eni strani na razlago Akta o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji (UL 2003, L 236, str. 33, v nadaljevanju: Akt o pristopu) ter Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (UL L 179, str. 1), po drugi strani pa na razlago in veljavnost Uredbe Komisije (ES) št. 753/2002 z dne 29. aprila 2002 o določitvi nekaterih pravil za izvajanje Uredbe št. 1493/1999 glede opisa, poimenovanja, predstavitve in zaščite nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja (UL L 118, str. 1) ter Uredbe Komisije (ES) št. 1429/2004 z dne 9. avgusta 2004 o spremembi Uredbe št. 753/2002 (UL L 263, str. 11).
2
Ta predloga sta bila vložena v okviru sporov med Confcooperative Friuli Venezia Giulia, L. Soini Azienda Agricola Vivai Pinad Mario & Figlio (zadeva C-23/07) ter Cantina Produttori Cormòns Snc Soc. sons. arl in L. Soini (zadeva C-24/07, v nadaljevanju skupaj: Confcooperative in drugi) ter Ministero delle Politiche agricole, alimentari e forestali (italijansko ministrstvo za kmetijsko politiko, prehrano in gozdove) in Regione Friuli-Venezia Giulia (v nadaljevanju: Regione) zaradi veljavnosti ministrskega dekreta z dne 28. julija 2008 o spremembah nacionalnega registra sort vinske trte (GURI št. 193 z dne 21. avgusta 2006, str. 16, v nadaljevanju: dekret z dne 28. julija 2006), v delu, v katerem k sorti vinske trte „Tocai friulano B“ dodaja sopomenko „Friulano“.
Pravni okvir
Mednarodna ureditev
Dunajska konvencija o pogodbenem pravu
3
Na podlagi člena 59(1) Dunajske konvencije o pogodbenem pravu z dne 23. maja 1969 (v nadaljevanju: Dunajska konvencija):
„Šteje se, da pogodba preneha, če vse članice pogodbe sklenejo pozneje pogodbo o istem predmetu in:
a)
če izhaja iz poznejše pogodbe ali je sicer rečeno, da mora biti po nameri članic predmet urejen s to pogodbo; ali
b)
če so določbe poznejše pogodbe v tolikšnem neskladju z določbami prejšnje pogodbe, da ni mogoče uporabljati obeh pogodb hkrati.“
Pravo o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije
4
Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (v nadaljevanju: Sporazum TRIPS), ki je Priloga 1 C k Sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (STO), ki je bil 15. aprila 1994 podpisan v Marakešu in s strani Evropske skupnosti potrjen s Sklepom Sveta 94/800/ES z dne 22. decembra 1994 o sklenitvi sporazumov, doseženih v Urugvajskem krogu večstranskih pogajanj (1986–1994), v zvezi z zadevami, ki so v pristojnosti Skupnosti (UL L 336, str. 1, v nadaljevanju: Sporazum STO).
5
Členi od 22 do 24 Sporazuma TRIPS so v delu II, naslovljenem „Standardi, ki se nanašajo na razpoložljivost, obseg in uporabo pravic intelektualne lastnine“, v poglavju 3 z naslovom „Geografske označbe“.
6
Na podlagi člena 22(1) tega sporazuma, z naslovom „Varstvo geografskih označb“ je določeno:
„V tem sporazumu so geografske označbe oznake, ki označujejo, da blago izvira z ozemlja članice ali iz regije ali lokacije na tem ozemlju, če se dana kakovost, sloves ali kaka druga značilnost tega blaga bistveno pripisuje njegovemu geografskemu poreklu.“
7
Člen 23 tega sporazuma, z naslovom „Dodatno varstvo za geografske označbe vin in žganih pijač“, določa:
„1.   Vsaka članica zainteresiranim strankam zagotovi zakonita sredstva za preprečevanje uporabe geografske označbe, ki označuje vina, za vina, ki ne izvirajo iz kraja, ki ga označuje določena geografska označba, ali ki označuje žgane pijače za žgane pijače, ki ne izvirajo iz kraja, ki ga označuje določena geografska označba […]
[…]
3.   Če so geografske označbe za vina homonimne, se varstvo zagotvi vsaki označbi […]. Vsaka članica določi praktične pogoje za razlikovanje med homonimnimi označbami ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju nepristranskega obravnavanja določenih proizvajalcev in preprečevanja zavajanja potrošnikov.
[…]“
8
Člen 24 istega sporazuma, z naslovom „Mednarodna pogajanja; izjeme“, določa:
„1.   Članice se sporazumejo, da začnejo pogajanja za povečanje varstva posameznih geografskih označb po 23. členu […]
[…]
3.   Članica pri izvajanju tega poglavja ne sme zmanjšati varstva geografskih označb, ki so obstajala v tej članici neposredno pred začetkom veljavnosti Sporazuma o STO.
4.   Nič v tem poglavju ne zavezuje članice, da prepreči nadaljnjo in podobno uporabo določene geografske označbe druge članice za označevanje vin ali žganih pijač v zvezi z blagom ali storitvami kateregakoli od njenih državljanov ali prebivalcev, ki je neprekinjeno uporabljal to geografsko označbo za isto ali sorodno blago ali storitev na ozemlju te članice ali (a) najmanj deset let pred 15. aprilom 1994 ali (b) v dobri veri pred tem datumom.
[…]
6.   […] Nič v tem poglavju ne zavezuje članice, da zahteva uporabo svojih določb v zvezi z geografsko označbo katerekoli druge članice, ki se nanaša na proizvode iz vinske trte, katerih ime je enako kot običajno ime za sorto grozdja, ki je obstajalo na ozemlju te članice na dan začetka veljavnosti Sporazuma o STO.
[…]“
Sporazum ES-Madžarska o vinih
9
Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Madžarsko o vzajemni zaščiti in nadzoru imen vin, podpisan v Bruslju 29. novembra 1993, je bil sklenjen in odobren v imenu Skupnosti s Sklepom Sveta 93/724/ES z dne 23. novembra 1993 (UL L 337, str. 93, v nadaljevanju: sporazum ES-Madžarska o vinih). Veljati je začel 1. aprila 1994.
10
Člen 2(2) sporazuma ES-Madžarka o vinih določa:
„V tem sporazumu uporabljeni izrazi pomenijo naslednje, razen če je v njem določeno drugače:
[…]
—
‚geografska označba‘: vsaka označba, vključno z ‚označbo porekla‘, ki jo priznavajo zakoni in predpisi pogodbenice za opis in predstavitev vina s poreklom na ozemlju te pogodbenice ali regije ali lokacije na tem ozemlju, če se lahko kakovost, sloves ali kaka druga značilnost tega vina bistveno pripisuje njegovemu geografskemu poreklu,
[…]“
11
Na podlagi člena 4 tega sporazuma velja:
„1.   Zaščitena so naslednja imena:
a)
glede vin s poreklom iz Skupnosti:
[…]
—
geografske označbe in tradicionalni izrazi, navedeni v prilogi;
b)
glede vin s poreklom iz Madžarske:
[…]
—
geografske označbe in tradicionalni izrazi, ki se uporabljajo v madžarski zakonodaji o vinu […] in so navedeni v prilogi.
[…]
3.   V Skupnosti so zaščitena madžarska imena:
—
pridržana izključno za vina s poreklom iz Madžarske, za katera se uporabljajo
in
—
se smejo uporabljati le pod pogoji, določenimi v zakonih in predpisih Madžarske.
[…]“
12
V delu B („Vina s poreklom iz Republike Madžarske“), I („Geografske označbe“), točka 3.4 („Vinorodno območje Tokaj-Hegyalja“) te priloge k sporazumu ES-Madžarska o vinih, z naslovom „Seznam zaščitenih imen iz člena 4“, je med drugim ime „Tokaj“. Del A („Vina s poreklom iz Evropske skupnosti“) te priloge ne vsebuje nobene navedbe „Tocai friulano“ ali „Tocai italico“.
13
Izmenjana pisma glede člena 4 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Madžarsko o vzajemni zaščiti in nadzoru imen vin (UL 1993, L 337, str. 169, v nadaljevanju: izmenjana pisma o tokaju), ki so eden od aktov iz prvega odstavka člena 1 Sklepa 93/724, so prav tako začela veljati 1. aprila 1994.
14
Podpisnice navedenih pisem po sklicevanju, med drugim, na člen 4(3) sporazuma ES-Madžarska o vinih, potrjujejo:
„1.   V prehodnem obdobju trinajstih let od začetka veljavnosti navedenega sporazuma njegova uporaba ne nasprotuje zakoniti uporabi izraza ‚Tocai‘ za opis in predstavitev določenih italijanskih [kakovostnih vin, pridelanih na določenem pridelovalnem območju: pdpo] pod naslednjimi pogoji.
Brez poseganja v posebne predpise Skupnosti in, glede na okoliščine primera, strožje nacionalne predpise mora biti to vino:
—
proizvedeno iz sorte vinske trte ‚Tocai friulano‘,
—
proizvedeno iz grozdja, ki je v celoti potrgano v italijanskih deželah Benečija ali Furlanija,
—
opisano in predstavljeno izključno z imenom sorte ‚Tocai friulano‘ ali njegovo sopomenko ‚Tocai italico‘, oba izraza teh imen sta skupaj brez vmesne navedbe, z istimi črkami, ki so enako velike, v eni vrstici in ločeno od imena geografske enote, od koder vino prihaja. Poleg tega črke, uporabljene za ta izraza, ne smejo biti večje od črk v imenu navedene geografske enote,
—
trženo zunaj ozemlja Madžarske.
[…]
4.   […] možnost uporabe izraza ‚Tocai‘ v skladu s pogoji iz točke 1 preneha veljati na koncu prehodnega obdobja iz iste točke.
[…]“
Akt o pristopu
15
Člen 2 Akta o pristopu določa:
„Od dne pristopa so določbe izvirnih pogodb in aktov, ki so jih institucije in Evropska centralna banka sprejele pred pristopom, zavezujoče za nove države članice in se uporabljajo v teh državah pod pogoji, ki jih določajo omenjene pogodbe in ta akt.“
16
Na podlagi člena 20 Akta o pristopu se
„akti, našteti v Prilogi II k temu aktu, […] prilagodijo, kakor je navedeno v omenjeni prilogi“.
17
Člen 24 Akta o pristopu določa:
„Ukrepi, navedeni v prilogah V, VI, VII, VIII, IX, X, XI, XII, XIII in XIV k temu aktu, se za nove države članice uporabljajo pod pogoji, določenimi v teh prilogah.“
18
Priloga X Akta o pristopu, „Seznam iz člena 24 Pristopne pogodbe: Madžarska“, poglavje 5, A, točka 3, določa:
„32002 R 0753: Uredba (ES) št. 753/2002 […]
Z odstopanjem od Priloge II k Uredbi (ES) št. 753/2002 se do 31. decembra 2008 za vina, ki so proizvedena na Madžarskem in se tržijo izključno na Madžarskem, dovoli uporaba imena ‚Rizlingszilváni‘ kot sinonim za sorto ‚Müller Thurgau‘.“
Skupnostna ureditev
19
Člen 19(1) Uredbe št. 1493/1999 določa:
„Države članice razvrstijo sorte vinske trte za proizvodnjo vina.[…]“
20
Pravila o opisovanju, označevanju in predstavitvi nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja ter zaščita nekaterih podatkov in pojmov so določena v členih od 47 do 53 in v prilogah VII in VIII k tej uredbi.
21
V členu 50 Uredbe št. 1493/1999 je določeno:
„1.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi zainteresiranim strankam v skladu s členoma 23 in 24 Sporazuma [TRIPS] omogočile preprečitev uporabe geografskih označb za proizvode, navedene v členu 1(2)(b), za proizvode, ki nimajo izvora v kraju, označenem z zadevno geografsko označbo […]
2.   V smislu tega člena velja kot ‚geografska označba‘ označba, ki označuje izvor proizvoda na ozemlju tretje države, članice Svetovne trgovinske organizacije, ali v regiji ali na prostoru v okviru tega ozemlja takrat, ko se določena kakovost, ugled ali druga lastnost proizvoda lahko določi za ta geografski kraj izvora.
[…]“
22
Na podlagi člena 52(1) te uredbe:
„[…]
Brez poseganja v predpise Skupnosti v zvezi z določenimi tipi kakovostnih vin pdpo, lahko države članice pod proizvodnimi pogoji, ki jih morajo še določiti, dovolijo, da se ime določenega območja združi s podrobnostmi, ki veljajo za proizvodni postopek ali tip, ali z imenom sorte vinske trte ali sinonimom tega imena.
[…]“
23
Priloga VII, B, točki 1 in 4, k Uredbi št. 1493/1999 določa:
„1.
Označevanje proizvodov, ki so bili proizvedeni v Skupnosti, se lahko dopolni z naslednjimi podatki, pod pogoji, ki se posebej določijo:
[…]
b)
za namizna vina z geografsko označbo in kakovostna vina pdpo:
[…]
—
ime ene ali več sort vinske trte,
[…]
4.
Država članica proizvajalka lahko za vina, proizvedena na njenem ozemlju, nekatere podatke v odstavkih 1 in 2 predpiše, prepove ali omeji njihovo uporabo.“
24
V členu 53 te uredbe je navedeno:
„1.   Podrobna pravila za izvajanje tega poglavja in prilog VII in VIII se sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 75. Ta pravila veljajo zlasti za odstopanja, pogoje in dovoljenja, predvidena v teh prilogah.
2.   Naslednje določbe se sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 75:
[…]
e)
pogoji za uporabo podatkov iz odstavka 1 točke B Priloge VII […]
[…]“
25
Člen 54(4) te uredbe določa:
„Države članice pošljejo Komisiji seznam kakovostnih vin pdpo, ki so jih priznale z navedbo nacionalnih predpisov za posamezno kakovostno vino pdpo, ki veljajo za pridelavo in proizvodnjo tega kakovostnega vina pdpo.“
26
Člen 53 in prilogi VII in VIII k Uredbi št. 1493/1999 so bili izvedeni z Uredbo št. 753/2002.
27
V členu 19 Uredbe št. 753/2002, z naslovom „Navedba sorte vinske trte“, je določeno:
„1.   Imena sort vinske trte, uporabljenih za proizvodnjo namiznega vina z geografsko označbo ali kakovostnega vina pdpo, ali njegove sopomenke se lahko navedejo na nalepki za vino, če:
[…]
c)
ime sorte ali katera od njegovih sopomenk ne zajema geografske označbe, uporabljene za opis kakovostnega vina pdpo, namiznega vina ali uvoženega vina, navedenega na seznamih sporazumov, sklenjenih med Skupnostjo in tretjimi državami, in kadar ga spremlja katera druga geografska navedba, je predstavljeno na nalepki brez te geografske navedbe;
[…]
2.   Z odstopanjem od odstavka 1(c):
a)
se lahko na nalepki vina z navedeno geografsko označbo navede ime ali sopomenka sorte, ki zajema geografsko označbo;
b)
se lahko uporabijo imena ali sopomenke sort iz Priloge II v skladu z nacionalnimi določbami in določbami Skupnosti, ki veljajo na dan, ko začne veljati ta uredba.
3.   Države članice sporočijo Komisiji do 1. oktobra 2002 ukrepe iz točke (b) odstavka 2. Komisija z vsemi ustreznimi sredstvi zagotovi njihovo objavo.“
28
V Prilogi II k Uredbi št. 753/2002, z naslovom „Seznam sort vinske trte in njenih sopomenk, ki vsebujejo geografsko označbo in ki se lahko uporabijo na nalepkah vin v skladu s členom 19(2)“, je za Italijo navedeno med drugim ime „Tocai Friulano, Tocai Italico“. V opombi v zvezi s to oznako je navedeno, da se „[i]me ‚Tocai friulano‘ in njegova sopomenka ‚Tocai italico‘ lahko uporabljata v prehodnem obdobju do 31. marca 2007“.
29
V tej točki Priloga ni bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1429/2004 z dne 9. avgusta 2004 o spremembah Uredbe (ES) št. 753/2002 (UL L 263, str. 11) po širitvi Evropske unije in pristopom med drugimi tudi Republike Madžarske.
30
Od vključno 1. aprila 2007 je Komisija z Uredbo (ES) 382/2007 z dne 4. aprila 2007 o spremembah Uredbe št. 753/2002 (UL L 95, str. 12) označbi „Tocai friulano“ in „Tocai italico“ izbrisala iz navedene priloge ter v njej označbo „Tocai friulano“ nadomestila z novo označbo „Friulano“.
Nacionalna ureditev
31
Člen 1(1) dekreta ministra za kmetijsko in gozdarsko politiko z dne 26. septembra 2002 o nacionalnih pogojih za uporabo, z odstopanjem od člena 19(1)(c) Uredbe (ES) št. 753/2002, imen sort vinske trte ter njihovih sopomenk, ki so navedene v Prilogi II k tej uredbi in vsebujejo geografsko označbo ter se lahko navedejo na nalepki za [kakovostna italijanska vina pdpo] in za vina s [tipičnimi italijanskimi geografskimi označbami] (GURI št. 247 z dne 21. oktobra 2002, str. 3, v nadaljevanju: dekret z dne 26. septembra 2002), določa:
„Nacionalni pogoji za uporabo, z odstopanjem od člena 19(1)(c) Uredbe (ES) št. 753/2002, imen sort vinske trte ter njihovih sopomenk, ki so navedene v Prilogi II k tej uredbi in vsebujejo geografsko označbo ter se lahko navedejo na nalepki za [kakovostna italijanska vina pdpo] in za vina s tipičnimi italijanskimi geografskimi označbami, so določeni v prilogi I, ki je sestavni del tega dekreta, v katerem so našteta imena sort vinske trte in njihove sopomenke, ki vsebujejo geografsko označbo in so navedeni v Prilogi II k navedeni uredbi […]“
32
V prilogi I k dekretu z dne 26. septembra 2002 je med drugim v rubriki „Imena sort vinske trte ali njihove sopomenke“ navedba „Tocai friulano ali Tocai italico“, na katero se v rubriki „Obseg odstopanja (administrativno ozemlje in/ali značilno [kakovostno vino pdpo] in/ali [vina s tipično geografsko označbo])“ nanaša to besedilo:
„Za nekatera [kakovostna vina pdpo] iz dežele Furlanije – Julijske krajine in Benečije za prehodno obdobje, ki se izteče 31. marca 2007, v skladu s sporazumom med [Evropsko unijo] in Republiko Madžarsko.“
33
Dekret z dne 28. julija 2006 v svojem edinem členu določa:
„Nacionalni register za sorte vinske trte, ki je bil nazadnje spremenjen z dekretom ministra z dne 30. marca 2006, navedenim v preambuli, se dopolni, kot sledi: v prilogi 1, del 1 – vrste grozdja za proizvodnjo vina, koda 235, sorta Tocai Friulano B. –, se v koloni, ki se nanaša nanj, doda sopomenka ‚Friulano‘, z naslednjo opombo: ‚namenjeno izključno za opisovanje kakovostnih vin pdpo, iz grozdja, potrganega v deželi Furlaniji – Julijski Krajini‘.“
Postopek v glavni stvari in vprašanja za predhodno odločanje
34
Predložitveno sodišče v odločbah navaja, da Confcooperative in drugi v podporo zahteve za razveljavitev dekreta z dne 28. julija 2006 navajajo te tožbene razloge:
—
napako pri pogojih uporabe sporazuma ES-Madžarska o vinih, ker naj bi Sodišče v sodbi z dne 12. maja 2005 v zadevi Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia in ERSA (C-347/03, ZOdl., str. I-3785) potrdilo veljavnost tega sporazuma, vendar naj ne bi upoštevalo pristopa Republike Madžrske k Evropski uniji. Sicer pa naj bi bila posledica začetka veljavnosti tega akta v skladu s členom 59(1), točki (a) in (b), Dunajske konvencije, razveljavitev sporazuma ES-Madžarska o vinih, ker naj bi ta prenehal veljati kot prejšnja pogodba, ki naj ne bi bila skladna s poznejšo pogodbo, to je z Aktom o pristopu;
—
nepristojnost Komisije za odvzem pravice do uporabe označb vin v okviru člena 19 Uredbe št. 753/2002;
—
kršitev načela nediskriminacije, določenega v členu 34(2), drugi pododstavek, ES, ker naj diskriminacija italijanskih proizvajalcev v razmerju do madžarskih proizvajalcev ne bi bila zakonita, in označb, ki se glede tega uporabljajo, ne bi bilo mogoče pomešati;
—
kršitev načela sorazmernosti, ker naj posledice prepovedi uporabe označbe „Tocai“ za italijanske proizvajalce po izteku prehodnega obdobja 31. marca 2007 ne bi bile sorazmerne glede na pomen cilja, ki ga želi ta prepoved doseči;
—
kršitev lastninske pravice iz člena 1 Dodatnega protokola k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, podpisane 4. novembra 1950 v Rimu, kolikor iz navedenih določb izhaja, da lastnina nikomur ne sme biti odvzeta, razen če je to v javnem interesu ter pod pogoji, ki so določeni z zakonom in v mednarodnem pravu;
—
kršitev načela primarnosti mednarodnega prava iz Sporazuma TRIPS, predvsem določb tega sporazuma o enakozvočnosti, med njimi iz člena 24(6) tega sporazuma;
—
kršitev načela skladnosti, ker rezultat uporabe Sporazuma TRIPS v vseh državah, članicah tega sporazuma, razen v Italiji, ne bi bil običajen, in sicer Skupnost bi dopuščala uporabo imena „Tokay“ za avstralska vina, vključno za vina, ki se prodajajo v Skupnosti, medtem ko bi bila uporaba imena „Tocai friulano“ nasprotno prepovedana za zadevna italijanska vina.
35
Predložitveno sodišče navaja, da je v preambuli dekreta z dne 28. julija 2006 navedeno, da je na podlagi odstopanja, določenega v členu 19(2) Uredbe št. 753/2002, uporaba sorte vinske trte „Tocai friulano“ dovoljena izključno za opisovanje in predstavitev določenih kakovostnih vin pdpo v prehodnem obdobju, ki se izteče 31. marca 2007, v skladu z določbami sporazuma ES-Madžarska.
36
Dodaja, da je v tej preambuli potrjeno tudi, da bo po izteku tega obdobja ta uporaba prepovedana, zato ker bi lahko pomen „Tocai“ povzročil zamenjavo z geografskim poreklom madžarskega „Tokaji“, pridržanim za madžarske proizvajalce na podlagi uredbe Skupnosti s področja varstva geografskih označb vin.
37
Isto sodišče meni, da je bil ta ukrep sprejet na zahtevo Regione, da bi se v nacionalni register za sorto vinske trte „Tocai friulano B.“ dodala sopomenka „Friulano B.“, ki so jo zadevni proizvajalci kakovostnih vin pdpo opredelili kot edino drugo možnost za ime „Tocai friulano B.“, ki bi jo bilo mogoče uporabljati pri označevanju teh vin, saj naj bi bilo z njo mogoče opredeliti sorto vinske trte, ki je tradicionalno povezana z deželnim območjem.
38
Predložitveno sodišče navaja, da je dekret z dne 28. julija 2006 ob upoštevanju teh razlogov izjemoma priznal sopomenko „Friulano B.“ za sorto vinske trte „Tocai friulano B.“, in sicer izključno za opisovanje in predstavitev zadevnih kakovostnih vin pdpo na podlagi odstopanja iz člena 19(2) Uredbe št. 753/2002.
39
Po mnenju tega sodišča je iz navedenega jasno razvidno, da škoda, zatrjevana v postopku v glavni stvari, in sicer prepoved uporabe imena „Tocai friulano“ ali „Tocai italico“ po 31. marcu 2007, izhaja neposredno iz dveh Skupnostnih normativnih virov, in sicer iz Sklepa 93/724 in Uredbe št. 753/2002.
40
Predložitveno sodišče meni, da so podani resni dvomi glede razlage teh določb prava Skupnosti, ker v prejšnjih odločitvah Sodišča naj ne bi bile v zadostni meri upoštevane te okoliščine:
—
začetek veljavnosti Akta o pristopu, v katerem niso izrecno povzete navedene določbe prava Skupnosti, bi lahko ob uporabi člena 59(1), točki (a) in (b), Dunajske konvencije razveljavil sporazum ES-Madžarska o vinih;
—
glede na to, da iste določbe prava Skupnosti niso bile povzete v Aktu o pristopu, naj bi bilo dopustno dvomiti o pooblastilih, ki si jih je vzela Komisija pri določitvi časovne omejitve uporabe označbe „Tocai friulano“ na podlagi člena 19 Uredbe št. 753/2002;
—
ker je Komisija sprejela Uredbo št. 1429/2004 po pristopu Republike Madžarske k Evropski uniji, naj bi načelo nediskriminacije, določeno v členu 34(2), drugi pododstavek, ES, lahko nasprotovalo navedeni časovni omejitvi;
—
taka časovna omejitev bi lahko pomenila kršitev člena 1 Dodatnega protokola k Evropski konvenciji za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin;
—
nazadnje naj vidiki, ki izhajajo iz uporabe Sporazuma TRIPS, prej ne bi bili predmet presoje.
41
V teh okoliščinah je Tribunale amministrativo regionale del Lazio, ki je menilo, da so določena vprašanja prava Skupnosti nujno potrebna za rešitev obeh zadev, o katerih je odločalo, prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja, katerih besedilo je v obeh zadevah enako:
„1.
Ali je treba Akt o pristopu […] razlagati tako, da je treba šteti, da se od 1. maja 2004 glede označevanja vin, proizvedenih na Madžarskem in v […] Skupnosti, uporabljajo izključno določbe zakonodaje Skupnosti iz Uredbe št. 1493/1999 in Uredbe št. 753/2002, kot je bila spremenjena z Uredbo št. 1429/2004?
2.
Ali je člen 52 Uredbe št. 1493/1999 zadostna pravna podlaga, na kateri lahko […] Komisija odpravi označbo vina, v tem primeru ‚Tocai friulano‘, ki izvira iz sorte vinske trte, ki je zakonito vpisana v ustreznih italijanskih državnih registrih in je navedena v ustreznih uredbah Skupnosti?
3.
Ali člen 34(2), drugi pododstavek, ES, ki prepoveduje diskriminacijo med pridelovalci oziroma potrošniki kmetijskih proizvodov znotraj […] Skupnosti, pomeni prepoved diskriminacije pridelovalcev in potrošnikov samo ene označbe vina, tiste v zvezi s „Tocai friulano“, med 122 označbami, naštetimi v Prilogi [II] k Uredbi št. 753/2002, kot je bila spremenjena z Uredbo št. 1429/2004, ker preprečuje, da bi se ta označba lahko uporabljala po 31. marcu 2007?
4.
Ali je treba člen 19(2) Uredbe št. 753/2002, ki določa zakonitost uporabe poimenovanj sort vinske trte, naštetih v Prilogi [II] k isti uredbi, kot je bila spremenjena z Uredbo št. 1429/2004, razlagati tako, da so mogoči in zakonsko dovoljeni primeri enakozvočnih poimenovanj sort vinske trte in geografskih označb vin, proizvedenih v […] Skupnosti?
5.
Če je odgovor na prejšnje vprašanje pritrdilen, ali člen 34(2), drugi pododstavek, ES, ki prepoveduje vsakršno diskriminacijo med pridelovalci in potrošniki kmetijskih proizvodov znotraj […] Skupnosti, Komisiji prepoveduje, da v Uredbi št. 753/2002 uporabi merilo enakozvočnosti na način, ki izhaja iz Priloge [II] k tej Uredbi, torej v smislu, da se z izključitvijo prej navedene zakonitosti uporabe za samo eno sorto vinske trte, in sicer „Tocai friulano“, ki se na evropskem trgu že stoletja zakonito uporablja, prizna zakonitost uporabe številnih imen sort vinske trte, ki so delno ali v celoti enakozvočna prav tolikim geografskim označbam?
6.
Ali je treba člen 50 Uredbe št. 1493/1999 razlagati tako, da ob uporabi določb iz členov 23 in 24 Sporazuma TRIPS, še posebej določbe člena 24(6) tega sporazuma, na področju enakozvočnih poimenovanj vin Svet ministrov in držav članic in a fortiori […] Komisija ne smejo sprejeti ali odobriti ukrepov, kot je Uredba št. 753/2002, ki na področju enakozvočnih poimenovanj dopuščajo drugačno obravnavanje poimenovanj vin, ki imajo iste značilnosti z vidika enakozvočnosti?
7.
Ali izrecno sklicevanje na člena 23 in 24 Sporazuma TRIPS v šestinpetdeseti uvodni izjavi in členu 50 Uredbe št. 1493/1999 v pravnem redu Skupnosti, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča, omogoča neposredno uporabo določbe člena 24(6) [tega sporazuma], ki državam pristopnicam k navedenemu sporazumu podeljuje pravico do varstva enakozvočnih poimenovanj?“
42
Zadevi C-23/07 in C-24/07 sta bili za pisni in ustni postopek ter izdajo sodbe združeni s sklepom predsednika Sodišča z dne 26. marca 2007.
Vprašanja za predhodno odločanje
Dopustnost
43
Komisija meni, da predloga za sprejetje predhodne odločbe nista dopustna, ker očitno nista bistvena za rešitev spora o glavni stvari.
44
Poudarja, da Confcooperrative in drugi zahtevajo razveljavitev dekreta z dne 28. julija 2006, s katerim je le uvedeno novo ime sorte vinske trte „Friulano“.
45
Sicer pa tudi če bi bil ta dekret razveljavljen, italijanski pridelovalci ne bi mogli uporabljati označb „Tocai friulano“ oziroma „Tocai italico“, saj je prepoved te uporabe, ki velja od 1. aprila 2007, določena v drugem dekretu, in sicer v dekretu z dne 26. septembra 2002.
46
Predloga nista dopustna tudi zato, ker predložitveno sodišče naj ne bi pojasnilo, zakaj bi bila zaprošena razlaga Sodišča potrebna za rešitev spora o glavni stvari.
47
Temu razlogovanju ni mogoče pritrditi.
48
V skladu z ustaljeno sodno prakso se predvideva upoštevnost vprašanj v zvezi z razlago prava Skupnosti, ki jih je zastavilo nacionalno sodišče v normativnem in dejanskem okviru, ki ga opredeli v okviru svoje odgovornosti in katerega pravilnosti Sodišče ne preizkuša. Zavrnitev predloga nacionalnega sodišča je mogoča samo, če je jasno, da zahtevana razlaga prava Skupnosti nima nobene zveze z dejanskim stanjem ali s predmetom spora v postopku v glavni stvari, če je problem hipotetičen ali če Sodišče nima na voljo pravnih in dejanskih elementov, ki so potrebni za to, da bi lahko na zastavljena vprašanja dalo uporabne odgovore (glej v tem smislu sodbo z dne 7. junija 2007 v združenih zadevah van der Weerd in drugi, od C-222/05 do C-225/05, ZOdl., str. I-4233, točka 22 in navedena sodna praksa).
49
V tem primeru vprašanje, ali italijanski pridelovalci, tako kot zatrjuje Komisija, pri razveljavitvi dekreta z dne 28. julija 2006 še zmeraj ne bi mogli uporabljati označb„Tocai friulano“ oziroma „Tocai italico“, saj ta ne bi vplivala na prepoved uporabe, določene v dekretu z dne 26. septembra 2002, zahteva presojo upoštevnega italijanskega prava predvsem o zvezi med zadevnima dekretoma, ki jo lahko opravi le predložitveno sodišče in ne Sodišče, v okviru predložitvene odločbe, zato da bi potrdilo svojo pristojnost.
50
Poleg tega, tako kot izhaja iz preambule dekreta z dne 28. julija 2006, kot ga navaja predložitveno sodišče (točke od 35 do 38 tega sklepa), je uvedba novega imena za sorto vinske trte s tem dekretom posledica dejstva, da je uporaba označb „Tocai friulano“ in „Tocai italico“ prepovedana od 1. aprila 2007. Gre torej za ukrepa, za katera se zdi, da sta neločljivo povezana.
51
Iz tega ne sledi, še najmanj ne očitno, da zaprošena razlaga prava Skupnosti ne bi bila v nobeni zvezi z dejanskim stanjem oziroma s predmetom sporov o glavni stvari.
52
Zato trditve Komisije predpostavke upoštevnosti, ki velja za predloge za sprejetje predhodnih odločb, ne zavračajo (glej predvsem zgoraj navedeno sodbo van der Weerd in drugi, točki 22 in 23).
53
Zato mora Sodišče odgovoriti na vprašanja za predhodno odločanje.
Temelj
54
V skladu s členom 104(3) Poslovnika, in sicer predvsem takrat, ko je mogoče o odgovoru na vprašanje za predhodno odločanje jasno sklepati iz sodne prakse oziroma ko odgovor na tako vprašanje ne dopušča nobenega razumnega dvoma, lahko Sodišče odloči z obrazloženim sklepom.
Od prvega do petega vprašanja
55
Glede na to, da odgovor na prvih pet vprašanj ne dopušča nobenega razumnega dvoma, je Sodišče v skladu s členom 104(3), drugi pododstavek, Poslovnika, predložitveno sodišče obvestilo o predlogu, da bo odločilo z obrazloženim sklepom, in pozvalo udeležence, zajete v členu 23 statuta Sodišča, naj v zvezi s tem predložijo morebitne pripombe.
56
Confcooperative in drugi, Regione, italijanska in madžarska vlada ter Komisija so na poziv Sodišča odgovorili. Madžarska vlada in Komisija sta v odgovorih navedli, da nimata pripomb glede odločitve Sodišča z obrazloženim sklepom. Confcooperative in drugi, Regione in italijanska vlada so v bistvenem ponovili trditve iz pisnih stališč. Regione je predlagala obravnavo pred Sodiščem. Sodišče na podlagi teh elementov ni odstopilo od predvidenega postopka.
– Prvo vprašanje
57
Iz predložitvenih odločb izhaja, da prvo vprašanje izvira iz trditve, ki jo zagovarjajo Confcooperative in drugi, Regione ter italijanska vlada, v skladu s katero je sporazum ES-Madžarska o vinih glede prepovedi, da zadevni italijanski proizvajalci uporabljajo ime „Tocai“ po izteku prehodnega obdobja 31. marca 2007, prenehal veljati z Aktom o pristopu.
58
To naj bi izhajalo iz dejstva, da poznejša pogodba, ki jo predstavlja Akt o pristopu, te prepovedi ne določa, vsaj ne izrecno. Zato bilo treba v skladu s členom 59 Dunajske konvencije šteti, da to področje ureja le ta akt kot poznejša pogodba, katere določbe so v nasprotju s prejšnjo pogodbo. Sicer pa ta akt naj ne bi vseboval navedene prepovedi. Zato bi lahko italijanske in madžarske označbe obstajale hkrati.
59
Tej trditvi ni mogoče pritrditi.
60
Dejansko je bila prepoved uporabe navedbe „Tocai“ za opisovanje določenih italijanskih kakovostnih vin pdpo po izteku prehodnega obdobja 31. marca 2007, čeprav nedvomno izvira iz sporazuma ES-Madžarska o vinih, pred uveljavitvijo Akta o pristopu, povzeta v Uredbi št. 753/2002.
61
Na podlagi člena 2 Akta o pristopu je ta uredba, vključno s prepovedjo, sestavni del pravnega reda Skupnosti.
62
Poleg tega je ta uredba izrecno navedena v poglavju 5, A., točka 3, Priloge X k temu aktu.
63
Ta točka 3 poleg tega določa, da se z odstopanjem od Priloge II k Uredbi št. 753/2002 do 31. decembra 2008 za vina, ki so proizvedena na Madžarskem in se tržijo izključno tam, dovoli uporaba imena „Rizlingszilváni“ kot sinonim za sorto „Müller Thurgau“.
64
To odstopanje potrjuje, da Akt o pristopu glede uporabe imen „Tocai friulano“ oziroma „Tocai italico“ ni želel z ničimer postaviti pod vprašaj trajnosti ureditve, določene v navedeni prilogi.
65
Po pristopu Republike Madžarske k Evropski uniji je Akt o pristopu zajel prepoved uporabe navedbe „Tocai“ za opisovanje in predstavitev določenih italijanskih kakovostnih vin pdpo po izteku prehodnega obdobja 31. marca 2007, kot je določena v Uredbi št. 753/2002, ki je del pravnega reda Skupnosti.
66
Trajnost te prepovedi je bila nato potrjena v uredbah št. 1429/2004 in št. 382/2007.
67
Navedeno je pravilno povzeto v peti uvodni izjavi Uredbe št. 382/2007, ki določa:
„Ime ‚Tokaj‘ označuje ‚kakovostno vino, proizvedeno na določenem pridelovalnem območju‘, ki ima poreklo iz čezmejne pokrajine na Madžarskem in Slovaškem, ter je tudi del italijanskih in francoskih poimenovanj za sorte vinske trte: ‚Tocai italico‘, ‚Tocai friulano‘ in ‚Tokay pinot gris‘. Hkratni obstoj teh treh poimenovanj za sorto vinske trte in geografske označbe je časovno omejen, in sicer do 31. marca 2007, [s] […] sporazumom [ES-Madžarska o vinih], ki je 1. maja 2004 postal del pravnega reda Skupnosti. S 1. aprilom 2007 se ta tri poimenovanja za sorte vinske trte izbrišejo iz Priloge II k Uredbi Komisije (ES) št. 753/2002, poimenovanje za sorto vinske trte ‚Tocai friulano‘ pa se zdaj nadomesti z novim poimenovanjem za sorto vinske trte ‚Friulano‘.“
68
Zato je treba na prvo vprašanje odgovoriti, da je Akt o pristopu treba razlagati v tem smislu, da so v skladu s členom 2 tega akta določbe Uredbe št. 753/2002, katerih učinek je prepoved uporabe navedbe „Tocai“ za opisovanje in predstavitev določenih italijanskih kakovostnih vin pdpo po izteku prehodnega obdobja 31. marca 2007, sestavni del pravnega reda Skupnosti, kot je obstajal 1. maja 2004, in da so se te, potem ko so bile povzete v Uredbi št. 1429/2004, po tem datumu še naprej uporabljale.
– Drugo vprašanje
69
Predložitveno sodišče z drugim vprašanjem Sodišče sprašuje, ali se je lahko Komisija pravno oprla na člen 52 Uredbe št. 1493/1999, zato da je izbrisala označbo sorte vinske trte „Tocai friulano“.
70
Predložitveno sodišče meni, da je mogoče o pristojnosti Komisije za odločitev o tem izbrisu dvomiti, saj naj ta ne bi bila določena v Aktu o pristopu.
71
V zvezi s tem je treba Akt o pristopu, kot je bilo navedeno že v točki 68 tega sklepa, razlagati tako, da so v skladu s členom 2 tega akta določbe Uredbe št. 753/2002, katerih učinek je prepoved uporabe navedbe „Tocai“ za opisovanje in predstavitev določenih italijanskih kakovostnih vin pdpo po izteku prehodnega obdobja 31. marca 2007, sestavni del pravnega reda Skupnosti, kot je obstajal 1. maja 2004, in da so se te, potem ko so bile povzete v Uredbi št. 1429/2004, po tem datumu še naprej uporabljale.
72
Iz tega sledi, da Akt o pristopu ne postavlja pod vprašaj pristojnosti Komisije za sprejetje navedenih določb Uredbe št. 753/2002.
73
Nasprotno, pristojnost Komisije je v okoliščinah obravnavanega primera še toliko manj sporna, saj je ta pri sprejetju določb uredb št. 753/2002 in št. 1429/2004 o prepovedi uporabe navedbe „Tocai“ za opisovanje in predstavitev določenih italijanskih kakovostnih vin pdpo po izteku prehodnega obdobja 31. marca 2007 le ponovila določbo, ki je bila že zajeta v dvostranskem sporazumu, to je v sporazumu ES-Madžarska o vinih, ki je bila nato kot del pravnega reda Skupnosti povzeta v Aktu o pristopu.
74
To potrjuje besedilo člena 19(2)(b) Uredbe št. 753/2002, v skladu s katero se lahko imena sort vinske trte iz Priloge II k tej uredbi, to je priloge, v kateri je zajeta ta prepoved, uporabljajo „v skladu z nacionalnimi določbami in določbami Skupnosti, ki veljajo na dan, ko začne veljati ta uredba“.
75
Poleg tega je treba ugotoviti, da iz sklicevanj v uredbah št. 753/2002 in št. 1429/2004 izhaja, da sta bili sprejeti na podlagi člena 53 Uredbe št. 1493/1999 in ne na podlagi člena 52 te uredbe.
76
V skladu z odstavkom 1 tega člena se podrobna pravila za izvajanje poglavja, za katero velja ta člen in ki ima naslov „Opisovanje, označevanje, predstavitev in zaščita nekaterih proizvodov“, sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 75 Uredbe št. 1493/1999, te uredbe, to je v postopku s tako imenovanim upravljalnim odborom, ter se nanašajo predvsem na odstopanja, pogoje in dovoljenja, določena v prilogah VII in VIII k tej uredbi.
77
Na podlagi člena 53(2)(e) Uredbe št. 1493/1999 se v postopku z odborom sprejmejo določbe o pogojih za uporabo poimenovanj iz Priloge VII, točka B 1, k tej uredbi.
78
Sicer pa je v Prilogi VII, B, točka 1(b), Uredbe št. 1493/1999 posebej navedeno, da se lahko označevanje proizvodov, ki so bili proizvedeni v Skupnosti, pod pogoji, ki se posebej določijo za namizna vina z geografsko označbo in kakovostna vina pdpo, dopolni predvsem z imenom ene ali več sort vinske trte.
79
Glede na zgoraj navedeno je treba na drugo vprašanje odgovoriti, da je člen 53 Uredbe št. 1493/1999 zadostna pravna podlaga, ki Komisiji omogoča sprejetje določb Uredbe št. 753/2002, zajetih v Uredbi št. 1429/2004, katerih učinek je prepoved uporabe navede „Tocai“ za opisovanje in predstavitev določenih italijanskih kakovostnih vin pdpo po izteku prehodnega obdobja 31. marca 2007.
– Tretje vprašanje
80
Glede zatrjevane kršitve člena 34(2), drugi pododstavek, ES, ki naj bi jo predstavljale določbe uredb št. 753/2002 in 1429/2004, katerih učinek je prepoved uporabe navedbe „Tocai“ za opisovanje in predstavitev določenih italijanskih kakovostnih vin pdpo po izteku prehodnega obdobja 31. marca 2007, predložitveno sodišče Sodišče sprašuje, ali teh določb ni treba šteti za diskriminatorne, zato ker se nanašajo le na eno italijansko označbo sorte vinske trte „Tocai friulano“ od 122 označb, ki so v Prilogi II k Uredbi št. 753/2002.
81
Najprej je treba ugotoviti, da se ti ukrepi, ki izvirajo tudi iz sporazuma ES-Madžarska o vinih, to je iz prepovedi uporabe imena sorte vinske trte po izteku prehodnega obdobja trinajstih let 31. marca 2007, uporabljajo tudi za francosko označbo sorte vinske trte „Tokay Pinot gris“.
82
Glede označb sort vinske trte, podobnih madžarski geografski označbi „Tokaji“ ali „Tokaj“, torej ni sporno, da se primerljivi položaji dosledno enako obravnavajo.
83
Na zunanji ravni je mogoče poleg tega navesti, da Sporazum med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o trgovini z vinom, ki je bil v imenu Skupnosti sklenjen s Sklepom Sveta 2006/232/ES z dne 20. decembra 2005 (UL 2006, L 87, str. 1), prav tako ne dopušča dodajanja označb sort vinske trte na nalepkah vin z izvorom v Združenih državah, uvoženih v Skupnost, ter v tem smislu s tem namenom določa tudi prehodno obdobje.
84
Določbe uredb št. 753/2002 in št. 1429/2004, ki se obravnavajo v zadevi v glavni stvari, izvirajo iz dvostranskega sporazuma. Kot navaja Komisija, so podobni ukrepi običajno določeni v več dvostranskih sporazumih o trgovini z vinom, sklenjenih med Skupnostjo in tretjimi državami. Gre za ukrepe, ki so postopoma uvedeni zato, da se razrešijo težave pri označevanju vin, ki se pojavljajo v okviru trgovine s temi proizvodi.
85
Confcooperative in drugi, Regione in italijanska vlada v pisnih stališčih zatrjujejo, da določbe uredb št. 753/2002 in 1429/2004, ki se obravnavajo v zadevi v glavni stvari, podeljujejo neupravičeno prednost madžarski označbi „Tokaj“ na škodo italijanskih označb „Tocai friulano“ in „Tocai italico“, ki sta diskriminirani.
86
Sicer pa je treba v zvezi s tem opozoriti, tako kot je Sodišče poudarilo v točkah od 88 do 97 in točki 108 zgoraj navedene sodbe Regione autonoma Friuli-Venezia giulia in ERSA, da zadevne označbe niso v primerljivem položaju.
87
Pravzaprav ni sporno, da italijanski označbi „Tocai friulano“ in „Tocai italico“ ustrezata imenu sorte vinske trte oziroma vrste, medtem ko je madžarska označba „Tokaj“ geografska označba.
88
Poleg tega se zaradi te okoliščine ta primer odločilno loči od primera, ki ga je obravnavala zadeva, v kateri je bila izdana sodba z dne 18. maja 1994 v zadevi Codorniu proti Svetu (C-309/89, Recueil, str. I-1853, točka 28 ter točki 33 in 34), na katero se sklicuje italijanska vlada.
89
Prednost, dana geografski označbi pred imenom vrste vinske trte, ki ji je podobna, je poleg tega v skladu z vsemi določbami člena 19 Uredbe št. 753/2002 in s splošnim namenom tega člena.
90
Dejansko v skladu z odstavkom 1(c) tega člena ime sorte ne more biti navedeno na nalepki vina, če vsebuje geografsko navedbo, ki se uporablja za opis kakovostnih vin pdpo. Prepoved uporabe takega imena je torej splošno pravilo.
91
Na podlagi odstavka 2(b) istega člena je uporaba takega imena dovoljena le „z odstopanjem“ od tega splošnega pravila, in to samo v skladu z nacionalnimi določbami in določbami Skupnosti, ki veljajo na dan, ko začne veljati Uredba št. 753/2002.
92
Glede na zgoraj navedeno je treba na tretje vprašanje odgovoriti, da člen 34(2), drugi pododstavek, ES ne nasprotuje določbam Uredbe št. 753/2002, zajetim v Uredbi št. 1429/2004, katerih učinek je prepoved uporabe navedbe „Tocai“ za opisovanje in predstavitev določenih italijanskih kakovostnih vin pdpo po izteku prehodnega obdobja 31. marca 2007.
– Četrto vprašanje
93
S četrtim vprašanjem predložitveno sodišče sprašuje, ali je treba člen 19(2) Uredbe št. 753/2002, ki določa zakonitost uporabe poimenovanj sort vinske trte, naštetih v Prilogi II k isti uredbi, razlagati tako, da so mogoči in zakonsko dovoljeni primeri enakozvočnih sort vinske trte in geografskih označb vin, proizvedenih v Skupnosti.
94
V zvezi s tem že iz točk od 87 do 89 tega sklepa izhaja, da iz člena 19(1)(c) Uredbe št. 753/2002 izhaja, da v skladu s splošnim pravilom ime sorte vinske trte ne more biti navedeno na nalepki vina, če vsebuje geografsko navedbo, ki se uporablja za opisovanje kakovostnih vin pdpo, ter da odstavek 2(b) istega člena dopušča uporabo takega imena samo z odstopanjem od tega pravila, in to samo v skladu z nacionalnimi določbami in določbami Skupnosti, ki veljajo na dan, ko začne veljati ta uredba.
95
Zato je treba na četrto vprašanje odgovoriti, da je treba člen 19(2) Uredbe št. 753/2002 razlagati tako, da ne nasprotuje določbam Uredbe št. 753/2002, zajetim v Uredbi št. 1429/2004, katerih učinek je prepoved uporabe navedbe „Tocai“ za opisovanje in predstavitev določenih italijanskih kakovostnih vin po izteku prehodnega obdobja 31. marca 2007.
96
Ker je peto vprašanje postavljeno le, če bi bil odgovor na četrto vprašanje pritrdilen, nanj ni treba odgovoriti.
Šesto in sedmo vprašanje
– Šesto vprašanje
97
S šestim vprašanjem predložitveno sodišče v bistvu sprašuje, ali je treba člen 50 Uredbe št. 1493/1999 razlagati v tem smislu, da ob uporabi določb iz členov 23 in 24 Sporazuma TRIPS, še posebej določbe člena 24(6) tega sporazuma, na področju enakozvočnih poimenovanj vin taki ukrepi, kot so določeni v Uredbi št. 753/2002, ne morejo biti sprejeti, če na področju enakozvočnih poimenovanj dopuščajo drugačno obravnavanje poimenovanj vin, ki imajo iste značilnosti z vidika enakozvočnosti.
98
Odgovor na to vprašanje jasno izhaja iz sodne prakse Sodišča.
99
Dejansko italijanski označbi „Tocai friulano“ in „Tocai italico“, tako kot je Sodišče poudarilo v točkah od 88 do 97 in točki 108 zgoraj navedene sodbe Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia in ERSA, ustrezata imenu sorte vinske trte oziroma vrste ter v nasprotju z madžarskima označbama „Tokaj“ oziroma „Tokaji“ nista geografski označbi.
100
V točki 115 zgoraj navedene sodbe Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia in ERSA je Sodišče presodilo, da je treba člene od 22 do 24 Sporazuma TRIPS razlagati tako, da v primeru, kot je ta v postopku v glavni stvari, ki se nanaša na enakozvočnost med geografsko označbo v tretji državi in označbo, ki vsebuje ime sorte vinske trte, ki se uporablja za opisovanje in predstavitev določenih vin Skupnosti, ki so iz nje pridelana, navedene določbe ne dopuščajo, da se lahko ta označba uporablja tudi v prihodnosti, kljub dvema okoliščinama, in sicer da so jo zadevni pridelovalci uporabljali v preteklosti ali v dobri veri ali najmanj deset let pred 15. aprilom 1994 in da označba jasno navaja državo, regijo ali lokacijo porekla zaščitenega vina, tako da ne zavaja potrošnikov.
101
Natančneje, Sodišče je glede člena 24(6) Sporazuma TRIPS v točki 113 zgoraj navedene sodbe Regione autonoma Friuli-Venezia Giulia in ERSA presodilo tudi, da navedena določba med drugim omogoča Skupnosti, da kot članica STO uporabi določbe tega sporazuma v zvezi z geografsko označbo katere koli druge članice STO, ki se nanaša na proizvode iz vinske trte, katerih ime je enako kot običajno ime za sorto grozdja, ki je obstajalo na ozemlju te članice na dan začetka veljavnosti Sporazuma o STO.
102
V točki 114 iste sodbe je Sodišče zaključilo, da ta določba, tako kot določbe člena 24(4) Sporazuma TRIPS, Skupnosti daje možnost in ne določa obveznosti zaščite sorte grozdja ali sorte vinske trte Skupnosti, zlasti če je njeno ime enakozvočnica geografske označbe za vino s poreklom iz tretje države.
103
Iz tega sledi, da je treba na šesto vprašanje odgovoriti, da je treba člen 50 Uredbe št. 1493/1999 razlagati tako, da ob uporabi določb členov 23 in 24 Sporazuma TRIPS, zlasti določb člena 24(6) tega sporazuma, te določbe ne nasprotujejo sprejetju ukrepov, kot so ukrepi, določeni z Uredbo št. 753/2002, zajeti v Uredbi št. 1429/2004, katerih učinek je prepoved uporabe navedbe „Tocai“ za opisovanje in predstavitev določenih italijanskih kakovostnih vin pdpo po izteku prehodnega obdobja 31. marca 2007.
104
Glede na ta odgovor ni treba odgovoriti na sedmo vprašanje v delu, v katerem je to vprašanje, ki se nanaša na morebiten neposredni učinek členov od 22 do 24 Sporazuma TRIPS, upoštevno le, če Uredba št. 753/2002, katere učinek je prepoved uporabe nevedbe „Tocai“ za opisovanje in predstavitev določenih italijanskih vin pdpo po izteku prehodnega obdobja 31. marca 2007, ne bi bila skladna z navedenimi določbami Sporazuma TRIPS, v delu, v katerem te pri enakozvočnosti zahtevajo, da se lahko vsaka od teh označb še naprej uporablja.
105
Pravzaprav iz odgovora na šesto vprašanje in zlasti iz točke 102 tega sklepa izhaja, da v zadevah v glavni stvari v nobenem primeru ni preverjena ta trditev, ki se nanaša na določbo, uvedeno s sporazumom ES-Madžarska o vinih, zajeto v Uredbi št. 753/2002, s katero je urejen položaj enakozvočnosti med geografsko označbo in italijansko označbo, ki vsebuje ime sorte vinske trte, ki se uporablja za opisovanje in predstavitev določenih vin iz Skupnosti.
Stroški
106
Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
Iz teh razlogov je Sodišče (drugi senat) sklenilo:
1.
Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike ter prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija, je treba razlagati tako, da so v skladu s členom 2 tega akta določbe Uredbe Komisije (ES) št. 753/2002 z dne 29. aprila 2002 o določitvi nekaterih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 glede opisa, poimenovanja, predstavitve in zaščite nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja, katerih učinek je prepoved uporabe navedbe „Tocai“ za opisovanje in predstavitev določenih italijanskih kakovostnih vin, pridelanih na določenem pridelovalnem območju, po izteku prehodnega obdobja 31. marca 2007, sestavni del pravnega reda Skupnosti, kot je obstajal 1. maja 2004, ter da so se, potem ko so bile povzete v Uredbi Komisije (ES) št. 1429/2004 z dne 9. avgusta 2004 o spremembi Uredbe (ES) št. 753/2002, po tem datumu še naprej uporabljale.
2.
Člen 53 Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino je zadostna pravna podlaga, ki Komisiji Evropskih skupnosti omogoča sprejetje določb Uredbe št. 753/2002, zajetih v Uredbi št. 1429/2004, katerih učinek je prepoved uporabe navedbe „Tocai“ za opisovanje in predstavitev določenih italijanskih kakovostnih vin, pridelanih na določenem pridelovalnem območju, po izteku prehodnega obdobja 31. marca 2007.
3.
Člen 34(2), drugi pododstavek, ES ne nasprotuje določbam Uredbe št. 753/2002, zajetim v Uredbi št. 1429/2004, katerih učinek je prepoved uporabe navedbe „Tocai“ za opisovanje in predstavitev določenih italijanskih kakovostnih vin, pridelanih na določenem pridelovalnem območju, po izteku prehodnega obdobja 31. marca 2007.
4.
Člen 19(2) Uredbe št. 753/2002 je treba razlagati tako, da ne nasprotuje določbam Uredbe št. 753/2002, zajetim v Uredbi št. 1429/2004, katerih učinek je prepoved uporabe navedbe „Tocai“ za opisovanje in predstavitev določenih italijanskih kakovostnih vin, pridelanih na določenem pridelovalnem območju, po izteku prehodnega obdobja 31. marca 2007.
5.
Člen 50 Uredbe št. 1493/1999 je treba razlagati tako, da ob uporabi določb členov 23 in 24 Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, ki je Priloga 1 C k Sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (STO), ki je bil podpisan v Marakešu 15. aprila 1994 in v imenu Evropske skupnosti potrjen s Sklepom Sveta 94/800/ES z dne 22. decembra 1994 o sklenitvi sporazumov, doseženih v Urugvajskem krogu večstranskih pogajanj (1986–1994), v zvezi z zadevami, ki so v pristojnosti Skupnosti, zlasti določb člena 24(6) tega sporazuma, te določbe ne nasprotujejo sprejetju ukrepov, kot so ukrepi, ki so določeni z Uredbo št. 753/2002 – zajeti v Uredbi št. 1429/2004 – ter katerih učinek je prepoved uporabe navedbe „Tocai“ za opisovanje in predstavitev določenih italijanskih kakovostnih vin, pridelanih na določenem pridelovalnem območju, po izteku prehodnega obdobja 31. marca 2007.
Podpisi
(
*1
)	Jezik postopka: italijanščina.