62016CC0363
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNE PRAVOBRANILKE
ELEANOR SHARPSTON,
predstavljeni 10. oktobra 2017 (
1
)
Zadeva C‑363/16
Evropska komisija
proti
Helenski republiki
„Neizpolnitev obveznosti države – Državna pomoč – Obveznost zagotovitve vračila – Člen 108(2) PDEU – Ukrepi, ki jih morajo sprejeti države članice – Stečajni postopek – Vpis nezakonite državne pomoči na seznam terjatev – Prenehanje dejavnosti podjetja – Prekinitev javnih dražb za prodajo premoženja podjetja“
1.
Evropska komisija je februarja 2012 sprejela sklep (
2
), v katerem je ugotovila, da so nekateri ukrepi finančne pomoči Grčije družbi United Textiles S.A. državna pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom, in od Grčije zahtevala, da zagotovi vračilo pomoči. Zdaj želi, da se na podlagi člena 108(2) PDEU odloči, da Grčija v predpisanem roku ni upoštevala tega sklepa.
2.
Grčija trdi, da je bilo, ker je bil z odločbo sodišča iz julija 2012 objavljen oklic o začetku stečajnega postopka nad prejemnico pomoči in je ta prenehala delovati, odpravljeno izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila nezakonita državna pomoč, ki je je bila deležna prejemnica. Iz tega naj bi sledilo, da je Grčija sprejela vse potrebne ukrepe za izpolnitev tega sklepa in da je izpolnila vse obveznosti v zvezi z njim.
Pravni okvir
3.
Člen 108(2) PDEU določa:
„Če Komisija po tem, ko je pozvala zadevne stranke k predložitvi pripomb, ugotovi, da pomoč, ki jo je dodelila država članica, ali pomoč iz državnih sredstev ni združljiva z notranjim trgom glede na člen 107, ali če se takšna pomoč zlorablja, odloči, da mora zadevna država takšno pomoč odpraviti ali spremeniti v roku, ki ji ga določi.
Če zadevna država ne upošteva tega sklepa v predpisanem roku, lahko Komisija ali katera koli zainteresirana država, z odstopanjem od določb členov 258 in 259, zadevo predloži neposredno Sodišču Evropske unije.
[…]“
4.
Z Uredbo (ES) št. 659/1999 (
3
) so bila določena podrobna pravila za uporabo zakonodaje o nezakoniti državni pomoči.
5.
V uvodni izjavi 6 te uredbe je bilo navedeno, da „morajo države članice skladno s členom [4(3) PEU] sodelovati s Komisijo in ji priskrbeti vse potrebne podatke, ki ji bodo omogočili opravljanje dolžnosti iz te uredbe“.
6.
V uvodni izjavi 13 je bilo navedeno:
„[K]er je treba v primeru nezakonite pomoči, ki ni združljiva s skupnim trgom, ponovno vzpostaviti učinkovito konkurenco; ker je v ta namen potrebno, da se pomoč, vključno z obrestmi, vrne brez odlašanja; ker je primerno, da se vračilo izvede skladno s postopki nacionalnega prava; ker uporaba teh postopkov ne sme, s preprečevanjem takojšnje in učinkovite izvedbe odločbe Komisije, preprečiti ponovne vzpostavitve učinkovite konkurence; ker morajo države članice, da bi dosegle ta rezultat, sprejeti vse potrebne ukrepe, da zagotovijo učinkovitost odločb Komisije“.
7.
Člen 14 te uredbe, naslovljen „Vračilo pomoči“, je določal:
„1.   Če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč […]. Komisija ne zahteva vračila pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava [Unije].
[…]
3.   Brez poseganja v odločbo [Sodišča] na podlagi člena [278 PDEU] se vračilo izvede nemudoma in skladno s postopki, določenimi v nacionalni zakonodaji zadevne države članice, če omogočajo takojšnjo in učinkovito izvajanje odločbe Komisije. V ta namen in v primeru postopka pred državnimi sodišči zadevne države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, ki so jim na voljo v teh pravnih sistemih, vključno z začasnimi ukrepi, brez poseganja v pravo [Unije].“
Ozadje spora in sklep o zagotovitvi vračila
8.
Družba United Textiles je grško tekstilno podjetje, ki je proizvajalo oblačila, vlakna in tkanine. V točkah obrazložitve sklepa o zagotovitvi vračila je navedeno, da se je od leta 2004 njen položaj stalno slabšal in da njene tovarne od leta 2008 ne obratujejo zaradi pomanjkanja obratnega kapitala. Od leta 2008 so zaostajala plačila za skoraj vsa bančna posojila te družbe. Po podatkih iz letnih poročil te družbe se je proizvodnja marca 2009 skoraj v celoti ustavila; od februarja 2010 je prekinjeno trgovanje z njenimi delnicami na atenski borzi. (
4
)
9.
Grčija je leta 2007 družbi United Textiles odobrila poroštvo v zvezi z reprogramiranjem obstoječega bančnega posojila in odobritvijo novega (v nadaljevanju: poroštvo iz leta 2007). Leta 2009 je Grčija reprogramirala dolgove te družbe za socialne prispevke za obdobje od leta 2004 do leta 2009 (v nadaljevanju: reprogramiranje iz leta 2009). (
5
)
10.
Komisija je 22. februarja 2012 sprejela sklep o zagotovitvi vračila, o katerem je bila Grčija uradno obveščena 23. februarja 2012. Komisija je v členu 1(1) tega sklepa navedla, da pomenita poroštvo iz leta 2007 in reprogramiranje iz leta 2009 nezakoniti državni pomoči, ki nista združljivi z notranjim trgom. (
6
) Skupni znesek nezakonite pomoči je bil ocenjen na 30,57 milijona EUR. (
7
)
11.
S členom 2 je bilo od Grčije zahtevano, da od družbe United Textiles izterja nezakonito državno pomoč z obrestmi.
12.
Člen 3 je določal, da mora biti pomoč vrnjena takoj in učinkovito ter da se sklep o zagotovitvi vračila izvede v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila o sklepu.
13.
Poleg tega je bilo s členom 4(1) zahtevano, da mora Grčija v dveh mesecih po uradnem obvestilu o sklepu Komisiji predložiti te podatke:
„(a)
skupni znesek (glavnica in obresti na terjatev), ki se izterja od upravičenca;
(b)
podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s [sklepom o zagotovitvi vračila];
(c)
dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči.“
14.
V skladu s členom 4(2) „Grčija obvešča Komisijo o napredovanju nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje [sklepa o zagotovitvi vračila], dokler pomoč […] ni v celoti povrnjena. Na zahtevo Komisije takoj predloži podatke o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s [sklepom o zagotovitvi vračila]. Prav tako predloži podrobne podatke o zneskih pomoči in obrestnih merah za vračilo pomoči, ki jih je upravičenec že vrnil.“
15.
Po uradnem obvestilu o sklepu o zagotovitvi vračila so pristojni grški organi 21. junija 2012 potrdili obstoj dolga v znesku 19.181.729,10 EUR (ki je ustrezal poroštvu iz leta 2007). S sodbo Polymeles Protodikeio Athinon (sodišče prve stopnje v Atenah) z dne 19. julija 2012 je bil objavljen oklic o začetku stečajnega postopka nad družbo United Textiles.
16.
Pristojni grški organi so 29. avgusta 2012 potrdili obstoj dolga v znesku 15.827.427,78 EUR (ki je ustrezal reprogramiranju iz leta 2009).
17.
Terjatvi sta bili 3. avgusta 2012 (poroštvo iz leta 2007) in 14. septembra 2012 (reprogramiranje iz leta 2009) prijavljeni za register insolventnih dolžnikov.
18.
Prvi sestanek upnikov je bil 18. decembra 2012. Zadnje uradno obvestilo o dolgovih, ki izhajajo iz pomoči, ki jih je treba vrniti, je bilo poslano 7. februarja 2013. Seznam terjatev je bil končan 11. septembra 2013.
19.
V začetku leta 2013 je bilo premoženje družbe United Textiles prodano na javni dražbi.
20.
Med majem 2012 in majem 2015 sta si Komisija in Grčija izmenjali več dopisov o izvedbi sklepa o zagotovitvi vračila in poteku stečajnega postopka.
21.
Stečajni upravitelj, ki je vodil stečajni postopek nad družbo United Textiles, je z elektronsko pošto z dne 7. in 17. decembra 2015 Komisijo obvestil, da Grčija poskuša ponovno vzpostaviti poslovanje družbe, in jo vprašal, v kolikšni meri ta projekt podpira. Komisija je z dopisom z dne 18. decembra 2015 Grčijo zaprosila, naj pojasni, ali obstaja projekt za prekinitev stečajnega postopka nad družbo United Textiles in za ponovno vzpostavitev poslovanja.
22.
Z aktom z zakonsko vsebino z dne 30. decembra 2015 (v nadaljevanju: AZV) je bilo določeno, da „se javne dražbe za prodajo premoženja družbe z omejeno odgovornostjo […] [United Textiles] prekinejo za šest mesecev od dneva objave v uradnem listu“. (
8
)
23.
Grčija je 19. januarja 2016 odgovorila na dopis Komisije z dne 18. decembra 2015 in potrdila, da je bila prodaja premoženja prekinjena. Nadaljnje informacije o tem je Komisiji posredovala v dopisu z dne 11. aprila 2016.
24.
Javna dražba za prodajo premoženja družbe je bila z datumom objave AZV dejansko prekinjena za šest mesecev, to je do 30. junija 2016. Grška vlada je na obravnavi potrdila, da so se dražbe za prodajo premoženja družbe United Textiles nadaljevale septembra 2016.
Postopek in predlogi strank
25.
Komisija je 30. junija 2016 vložila to tožbo.
26.
Komisija Sodišču predlaga, naj ugotovi, da Grčija s tem, da v predpisanem roku ni sprejela vseh potrebnih ukrepov, da bi ji prejemnik vrnil državno pomoč, ki je bila s členom 1(1) sklepa o zagotovitvi vračila razglašena za nezakonito in nezdružljivo z notranjim trgom, in s tem, da Komisije v skladu s členom 4 tega sklepa ni zadosti obvestila o sprejetih ukrepih, ni izpolnila svojih obveznosti iz členov 2, 3 in 4 tega sklepa ter obveznosti iz Pogodbe o delovanju Evropske unije.
27.
Grška vlada in Komisija sta na obravnavi 21. junija 2017 podali ustne navedbe in odgovorili na vprašanja Sodišča.
28.
Komisija je v tožbi navedla, da Grčija „s formalnega vidika“ ni zagotovila, da bi bile na datum izteka predpisanega roka (glej točko 39 spodaj) izpolnjene obveznosti iz sklepa o zagotovitvi vračila. Vendar je večino pisnih stališč in ustnih navedb namenila prekinitvi prodaje premoženja družbe tri leta pozneje, to je 30. decembra 2015.
29.
Ko je bila Komisija na obravnavi naprošena, naj pojasni, s čim Grčija ni izpolnila svojih obveznosti, je navedla tri glavne razloge, iz katerih je Grčija po njenem mnenju kršila sklep o zagotovitvi vračila, in sicer: (i) s tem, da ni zagotovila vračila pomoči v štirimesečnem roku, določenem v sklepu (pri čemer je bil oklic o začetku stečajnega postopka nad družbo United Textiles objavljen po izteku tega roka); (ii) s tem, da Komisije ni v celoti obvestila o napredku zagotovitve vračila nezakonite državne pomoči, in sicer Komisiji ni predložila podatkov, zahtevanih s členom 4(1) sklepa o zagotovitvi vračila, v dveh mesecih od uradnega obvestila o tem sklepu in Komisije ni obvestila, da so bile decembra 2015 prekinjene javne dražbe, ter (iii) s tem, da je z AZV prekinila javne dražbe za prodajo premoženja družbe United Textiles.
Uvodna pojasnila
30.
Na začetku je treba pojasniti nekatere vidike postopka iz člena 108(2) PDEU, datum, upošteven za presojo obstoja kršitve v tem postopku, ter naravo obveznosti, ki je državam članicam naložena s sklepom o zagotovitvi vračila.
Postopek na podlagi člena 108(2) PDEU in dokazno breme
31.
Če zadevna država članica ne upošteva sklepa o zagotovitvi vračila, lahko Komisija ali druga država članica – z odstopanjem od določb členov 258 in 259 PDEU – na podlagi člena 108(2) PDEU zadevo predloži neposredno Sodišču. V tem členu drugače kot v členu 258 PDEU ni določen predhodni postopek. (
9
)
32.
Komisija vsekakor izbere, kateri postopek je treba uporabiti v danem primeru. (
10
) Sodišče je razsodilo, da je pravno sredstvo, določeno s členom 108(2) PDEU, samo različica tožbe zaradi neizpolnitve obveznosti iz Pogodbe, ki je posebej prilagojena specifičnim težavam, ki jih državne pomoči pomenijo za konkurenco na notranjem trgu. (
11
) V obravnavani zadevi je Komisija vložila tožbo na podlagi člena 108(2) PDEU.
33.
Na podlagi te določbe je dostop do Sodišča hitrejši in lažji, saj do formalne izmenjave stališč z državo članico in (odvisno od okoliščin) z drugimi zainteresiranimi strankami pride že v upravnem postopku, ki je pripeljal do sprejetja upoštevnega sklepa Komisije. (
12
) Ravnanje države članice, proti kateri je vložena tožba na podlagi člena 108(2) PDEU, je treba presojati izključno ob upoštevanju obveznosti, ki so tej državi članici naložene s takim sklepom Komisije. (
13
)
34.
V skladu z ustaljeno sodno prakso v postopku zaradi neizpolnitve obveznosti mora Komisija ne glede na to, kateri postopek izbere, „[…] dokazati obstoj zatrjevane neizpolnitve. Komisija mora Sodišču predložiti potrebne dokaze, da lahko preveri obstoj te neizpolnitve obveznosti, pri tem pa se ne more opreti na nikakršno domnevo.“ (
14
) Ko je ugotovljeno, da nezakonita državna pomoč ali njen del ni bil vrnjen, pa je država članica tista, ki mora utemeljiti razloge za to neizpolnitev. (
15
)
Datum, ki je upošteven za presojo obstoja kršitve
35.
V postopku, kot je ta v obravnavani zadevi, v kateri nacionalni postopek za vračilo nezakonite državne pomoči teče več let, je bistveno ugotoviti datum, upošteven za presojo obstoja kršitve. V zvezi s tem ni brez posledic to, ali se izbere splošni postopek neizpolnitve obveznosti ali postopek iz člena 108(2) PDEU. Ker se v zadnjem od Komisije ne zahteva sprejetje obrazloženega mnenja, iz tega izhaja, da datum, upošteven za presojo, ali obveznost ni bila izpolnjena, ne more biti (kot v postopku na podlagi člena 258 PDEU) datum, določen za upoštevanje takega mnenja.
36.
Namesto tega je v skladu z ustaljeno sodno prakso upoštevni datum v postopku iz člena 108(2) PDEU datum, do katerega je treba zagotoviti vračilo državne pomoči, določen v sklepu, ali – odvisno od okoliščin – datum, ki ga pozneje določi Komisija. (
16
) Poznejših dogodkov, ki se zgodijo po upoštevnem datumu, pri presoji obstoja ali neobstoja kršitve ni mogoče upoštevati. (
17
)
37.
V obravnavani zadevi je bil s členom 3(2) sklepa o zagotovitvi vračila določen rok štirih mesecev od datuma uradnega obvestila o sklepu. Komisija pozneje ni določila novega roka. Zato bi moral biti upoštevni datum štiri mesece od 23. februarja 2012, datuma uradnega obvestila o sklepu, to je 23. junij 2012. (
18
) Ker je to sobota, je upoštevni datum 25. junij 2012.
38.
Poleg tega je bilo s členom 4(1) sklepa o zagotovitvi vračila od Grčije zahtevano, da Komisiji zagotovi specifične podatke v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila, to je do 23. aprila 2012.
39.
Upoštevna datuma za presojo, ali je Grčija kršila obveznost zagotovitve podatkov in obveznost zagotovitve vračila državne pomoči, sta torej 23. april 2012 oziroma 25. junij 2012.
40.
Komisija je na obravnavi navedla, da je prekinitev javnih dražb za prodajo premoženja družbe United Textiles z AZV, kar se je zgodilo 30. decembra 2015, drugi upoštevni datum za presojo obstoja kršitve.
41.
V zvezi s tem je Komisija na obravnavi dalje trdila, da v skladu s sodno prakso Sodišče ugotovi, da je kršitev države članice, ki ni upoštevala sklepa, s katerim je bilo zahtevano, da do upoštevnega datuma zagotovi vračilo državne pomoči, trajajoča kršitev. (
19
)
42.
S to trditvijo se ne strinjam. Čeprav je res, da je Sodišče v nekaterih od teh primerov ugotovilo, da se je kršitev po upoštevnem datumu in vse do obravnave nadaljevala, je bila dejanska ugotovitev Sodišča omejena na obstoj kršitve ob koncu roka, določenega v sklepu Komisije. (
20
)
43.
Poleg tega je iz sodbe Komisija/Belgija (
21
) razvidno, da dogodki po datumu, določenem v sklepu, s katerim je zahtevana zagotovitev vračila nezakonite državne pomoči, za namene ugotovitve obstoja kršitve v postopku na podlagi člena 108(2) PDEU niso upoštevni. Glede na to ima država članica po tem datumu na podlagi dolžnosti lojalnega sodelovanja trajajočo obveznost zagotoviti vračilo nezakonite pomoči. (
22
)
Narava obveznosti zagotovitve vračila
44.
Obveznost zagotovitve vračila nezakonite državne pomoči izvira iz člena 108(2) PDEU, kot se za namene te zadeve uporablja z Uredbo št. 659/1999. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča „je odprava nezakonite pomoči z zagotovitvijo vračila logična posledica ugotovitve […] nezakonitosti [pomoči]“. (
23
) Vračilo je namenjeno temu, da se kar najbolj vzpostavi status quo ante in da se odpravijo protikonkurenčne prednosti, ki so posledica nezakonitih državnih pomoči. (
24
)
45.
Obveznost zagotovitve vračila je obveznost za dosego rezultata. (
25
) Z Uredbo št. 659/1999 je od držav članic zahtevano, da brez odlašanja zagotovijo vračilo nezakonite državne pomoči v skladu z nacionalnimi postopki, izvršitev sklepa o zagotovitvi vračila pa mora biti „takojšnja in učinkovita“. (
26
) V zvezi s tem lahko v skladu z ustaljeno sodno prakso države članice prosto izberejo način, na katerega bodo izpolnile obveznost iz sklepa o zagotovitvi vračila, če izbrani ukrepi niso v nasprotju s področjem uporabe in z učinkovitostjo prava Unije. (
27
)
46.
Zagotovitev vračila mora biti izvedena ne le v celoti, ampak tudi pravočasno – to je v roku, določenem v sklepu (ali do datuma, ki ga naknadno določi Komisija); prepozna zagotovitev vračila ne more izpolniti zahtev PDEU. (
28
)
47.
V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča je mogoče zgolj z absolutno nemožnostjo utemeljiti, da ni zagotovljeno vračilo nezakonite državne pomoči. (
29
) V sodni praksi se ta ugovor razlaga ozko in se ne priznava, da za ugotovitev absolutne nemožnosti zadostuje „zgolj strah pred notranjimi težavami“. (
30
) Države članice se ne smejo sklicevati na zahteve svojega nacionalnega prava, kot so nemožnost izterjave po nacionalnem pravu, (
31
) pravna praznina, (
32
) upravne ali tehnične težave (
33
) oziroma pravne, politične in praktične težave pri izvršitvi sklepa, ne da bi zoper zadevna podjetja dejansko ukrepale z namenom pridobitve vračila pomoči in ne da bi Komisiji predlagale druge načine za izvršitev sklepa, s katerimi bi lahko premagale težave. (
34
)
48.
Ali sme država članica trditi, da finančni položaj prejemnika, ki onemogoča vračilo pomoči, pomeni „absolutno nemožnost“ zagotovitve vračila?
49.
Sodišče je navedlo, da ta položaj ne pomeni dokaza, da izvršitev ni mogoča, ker lahko tudi stečaj družbe služi doseganju cilja odprave pomoči. (
35
) Neobstoj premoženja, ki bi ga bilo mogoče izterjati, je edini način, da se dokaže absolutna nemožnost zagotovitve vračila pomoči, država pa je tista, ki si mora prizadevati za stečaj podjetja, tako da bo lahko uveljavljala svoje zahtevke do premoženja, če ti obstajajo in če njihova razvrstitev to dovoljuje. (
36
)
50.
Ugovor absolutne nemožnosti se nanaša na rezultat, ki ga je treba doseči: zagotoviti vračilo nezakonite pomoči. Če bi ga bilo mogoče uveljavljati glede načina izvedbe vračila, bi država članica zlahka izbrala postopek za vračilo nezakonite pomoči, ki bi se izkazal za nemogočega, in nato trdila, da je oproščena svoje obveznosti zagotovitve vračila pomoči. (
37
)
51.
Če ima država članica pri zagotovitvi vračila pomoči težave, ima v zvezi s tem dodatne obveznosti. Država članica se lahko sklicuje na ugovor absolutne nemožnosti le, če je na te težave opozorila Komisijo in poskušala odpraviti ovire, s katerimi se srečuje. (
38
) Tako mora država članica, ki naleti na nepredvidene in nepredvidljive težave ali opazi posledice, ki jih je Komisija spregledala, predložiti te težave v obravnavo Komisiji skupaj s predlogi za ustrezne spremembe zadevnega sklepa. V takih primerih morata Komisija in zadevna država članica na podlagi pravila, ki državam članicam in institucijam Unije nalaga dolžnost lojalnega sodelovanja, ki zlasti izhaja iz člena 4(3) PEU, v dobri veri sodelovati za odpravo teh težav. (
39
)
Neizpolnitev obveznosti
Obveznost zagotovitve vračila državne pomoči
Trditve strank
52.
Komisija v tožbi trdi, da Grčija v predpisanem roku ni zagotovila vračila nezakonite pomoči.
53.
Komisija navaja, da kadar ni mogoče v celoti zagotoviti vračila nezakonite državne pomoči, ker je podjetje v težavah ali v stečajnem postopku, država članica zahteva vpis terjatve v zvezi z vračilom pomoči na seznam terjatev tega podjetja v okviru stečajnega postopka. Podjetje pa mora dokončno prenehati opravljati svojo dejavnost. V obravnavani zadevi Grčija ni izpolnila teh obveznosti do poteka predpisanega roka, to je do 25. junija 2012.
54.
Grčija trdi, da je bil 19. julija 2012 objavljen oklic o začetku stečajnega postopka nad družbo United Textiles in da je ta prenehala opravljati svojo dejavnost. Izkrivljanje konkurence, ki je posledica konkurenčne prednosti, ki jo je užival prejemnik pomoči, je bilo tako odstranjeno, kot je bilo zahtevano s sklepom o zagotovitvi vračila.
Presoja
55.
V zadevi, kakršna je obravnavana, v kateri zadevno podjetje nima dovolj sredstev za vračilo nezakonite državne pomoči, obveznost zagotovitve vračila še vedno obstaja. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča se obveznost zagotovitve vračila nezakonite državne pomoči razteza tudi na to, da prejemniki, ki so v težavah ali v stečaju, kot je družba United Textiles, pomoč vrnejo. (
40
)
56.
V takem primeru „je vzpostavitev prejšnjega stanja in odpravo izkrivljanja konkurence, ki je nastalo zaradi nezakonitega izplačila pomoči, načeloma mogoče doseči z vpisom terjatve v zvezi z vračilom nezakonite pomoči na seznam terjatev“. (
41
) Če je treba, mora država članica sama – kot upnik ali delničar družbe – sprožiti postopek za njeno prenehanje. (
42
)
57.
Če organi držav članic ne morejo zagotoviti vračila celotnega zneska pomoči, vpis terjatve na seznam terjatev sam po sebi ni dovolj. Stečajni postopek mora „povzroči[ti] prenehanje podjetja, ki je prejelo nezakonite pomoči, to je popolno prenehanje njegove dejavnosti“. (
43
)
58.
Iz tega je razvidno, da kadar država ne more zagotoviti vračila celotnega zneska nezakonite pomoči zaradi finančnega položaja podjetja, (i) mora biti objavljen oklic o začetku stečajnega postopka nad podjetjem, (ii) terjatev v zvezi z vračilom zadevne pomoči pa mora biti vpisana na seznam terjatev. Če še vedno ni mogoče zagotoviti vračila celotnega zneska pomoči, mora stečajni postopek privesti do prenehanja podjetja in popolnega prenehanja njegove dejavnosti. Le tedaj je mogoče šteti, da je obveznost zagotovitve vračila izpolnjena.
59.
Naslednje vprašanje se nanaša na rok, v katerem je treba izpolniti sklep o zagotovitvi vračila. Ni prav verjetno, da se bodo različne faze v stečajnem postopku – od predloga za začetek stečajnega postopka do objave oklica za začetek stečajnega postopka ter do prenehanja prejemnika in popolnega prenehanja njegovih dejavnosti – običajno odvile v štirimesečnem roku, ki ga Komisija običajno določi za zagotovitev vračila nezakonite pomoči. Koliko je v takih okoliščinah mogoče razumno pričakovati od države članice, ki si prizadeva v celoti in pravočasno izpolniti sklep o zagotovitvi vračila?
60.
Sodišče meni, da je vpis terjatve, ki izhaja iz nezakonite državne pomoči, na seznam terjatev primeren način za to, da se doseže odprava izkrivljanja konkurence, in zahteva, da mora biti to narejeno v roku, predpisanem v sklepu o zagotovitvi vračila. (
44
)
61.
Tako se od države članice pričakuje, da bo vložila predlog za začetek stečajnega postopka (če tega ni storil že drug upnik) in prijavila svoje terjatve stečajnemu upravitelju ter jih vpisala na seznam terjatev v skladu z nacionalnimi postopki v roku, predpisanem v sklepu zagotovitvi vračila.
62.
Možno je, da v posamezni zadevi okoliščine ali razlogi, povezani z notranjimi postopki, državi članici preprečujejo vpis terjatve na seznam terjatev v predpisanem roku. V tem primeru bi morala država članica v skladu s sodno prakso tega Sodišča to težavo predložiti v obravnavo Komisiji skupaj s predlogi za ustrezne spremembe zadevnega sklepa. Tako država članica kot Komisija morata spoštovati dolžnost lojalnega sodelovanja in sodelovati v dobri veri. (
45
)
63.
Iz tega sledi, da kadar ima država članica težave pri spoštovanju rokov iz sklepa o zagotovitvi vračila zaradi značilnosti stečajnega postopka, mora Komisijo o vsem obveščati in zaprositi za dodaten rok za upoštevanje tega sklepa, pri tem pa utemeljiti podaljšanje roka, za katero prosi. Menim, da je Komisija, ki je tudi zavezana z dolžnostjo lojalnega sodelovanja, nato dolžna zagotoviti razumno podaljšanje roka za zagotovitev vračila, če je to zahtevano z okoliščinami primera.
64.
V obravnavani zadevi ni sporno, da oklic o začetku stečajnega postopka nad družbo United Textiles ni bil objavljen do 19. julija 2012. Zneski, ki jih je treba vrniti, so bili prijavljeni za register insolventnih dolžnikov 3. avgusta 2012 (poroštvo iz leta 2007) in 14. septembra 2012 (reprogramiranje iz leta 2009). Grčija je na obravnavi navedla, da je bila zadnja prijava terjatev, povezanih z nezakonito državno pomočjo, poslana 7. februarja 2013. Seznam terjatev je bil končan 11. septembra 2013. Vse to se je zgodilo po upoštevnem datumu, ki je 25. junij 2012.
65.
Čeprav so bili vsi koraki za izvršitev sklepa o zagotovitvi vračila (objava oklica o začetku stečajnega postopka nad družbo United Textiles, prijava terjatev za register insolventnih dolžnikov in oblikovanje seznama terjatev, vključno s terjatvami, ki izvirajo iz nezakonite državne pomoči) opravljeni po datumu za zagotovitev vračila, ki ga je določila Komisija, Grčija Komisije ni zaprosila za dodaten rok za izvršitev sklepa o zagotovitvi vračila v skladu z nacionalnimi postopki. Izvršitveni ukrepi so bili torej izvedeni po upoštevnem datumu.
66.
Zato je ugotovljena kršitev.
Obveznost obveščanja Komisije
Trditve strank
67.
Komisija trdi, da je Grčija ni zadosti obveščala o ukrepih, sprejetih za izvršitev sklepa o zagotovitvi vračila. Trdi, da je Grčija ni vnaprej obvestila o tem, da se z AZV prekinjajo javne dražbe za prodajo premoženja družbe United Textiles. Dalje, Grčija naj ne bi zagotovila podatkov o razvoju zadeve vse od dopisa z dne 11. aprila 2016.
68.
Grčija trdi, da je Komisijo zadosti obveščala o ukrepih, ki jih je sprejela za izvršitev sklepa o zagotovitvi vračila.
Presoja
69.
S členom 4 sklepa o zagotovitvi vračila so bile Grčiji naložene konkretne obveznosti poročanja. Prvič, Grčija je bila dolžna v roku dveh mesecev po uradnem obvestilu o sklepu zagotoviti tri vrste konkretnih podatkov (člen 4(1)). Drugič, Grčija je imela obveznost, da Komisijo stalno obvešča o napredku ukrepov, sprejetih za zagotovitev vračila pomoči, do celotnega povračila pomoči (člen 4(2)).
70.
Sodišče je razsodilo, da če država članica v predpisanem roku ne sprejme potrebnih ukrepov za zagotovitev vračila državne pomoči, prav tako ne izpolni svoje obveznosti obveščanja Komisije o sprejetih ukrepih. (
46
) Ker Grčija do 23. aprila 2012 ni sprejela ukrepov za izvršitev sklepa o zagotovitvi vračila, o njih prav tako ni mogla obvestiti Komisije.
71.
Zato je ugotovljeno, da ni izpolnila niti te obveznosti.
72.
V zvezi s tem moram navesti, da je grška vlada na obravnavi potrdila, da do 23. aprila 2012 ni zagotovila treh vrst konkretnih podatkov iz člena 4(1) sklepa o zagotovitvi vračila. Poleg tega je iz dopisov med strankama razvidno, da grška vlada ni kontaktirala Komisije vse do maja 2012 – kar je spet po izteku roka.
73.
V zvezi z obveznostjo obveščanja Komisije o napredku ukrepov, sprejetih za zagotovitev vračila pomoči, do celotne zagotovitve vračila pomoči (člen 4(2) sklepa o zagotovitvi vračila) sta stranki Sodišču predložili več dopisov, ki izkazujejo pogosto korespondenco med Grčijo in Komisijo od maja 2012 dalje. S temi dopisi je Grčija Komisijo obveščala o poteku stečajnega postopka nad družbo United Textiles. Vendar Komisije ni vnaprej obvestila o sprejetju AZV, s katerim so bile prekinjene javne dražbe v zvezi z družbo United Textiles. Šele po tem, ko je Komisija (z dopisom z dne 18. decembra 2015) Grčijo pozvala, naj pojasni položaj, jo je Grčija (z dopisom z dne 19. januarja 2016) obvestila, da je za šest mesecev prekinila javne dražbe za prodajo premoženja družbe United Textiles, da bi preučila načrt za ponovno vzpostavitev poslovanja.
74.
Po mojem mnenju je to kršitev člena 4(2) sklepa o zagotovitvi vračila.
75.
Zato ugotavljam, da Grčija ni zadosti obveščala Komisije – kot je bila dolžna na podlagi člena 4 sklepa o zagotovitvi vračila – o ukrepih za vračilo nezakonite pomoči.
Prekinitev javnih dražb in možnost ponovne vzpostavitve dejavnosti družbe United Textiles
76.
Javne dražbe za prodajo premoženja družbe United Textiles so bile prekinjene po datumu, upoštevnem za presojo obstoja kršitve (glej točke od 35 do 43 zgoraj). V zvezi s tem te prekinitve torej ni mogoče upoštevati. Ker pa se je velik del stališč strank nanašal na to problematiko, jo bom zaradi celovitosti na kratko obravnavala.
77.
Komisija navaja, da je treba nezakonito državno pomoč vrniti v skladu z nacionalnimi postopki ter takoj in učinkovito. Če ni mogoče zagotoviti vračila celotnega zneska nezakonite državne pomoči in se država članica odloči za stečajni postopek, mora ta postopek na koncu privesti do prenehanja podjetja in popolnega prenehanja njegove dejavnosti. Prekinitev javnih dražb za prodajo premoženja družbe United Textiles zaustavi proces za prenehanje podjetja, ki naj bi bil nepovraten, in upočasni zagotovitev vračila nezakonite državne pomoči.
78.
Grčija trdi, da je družba United Textiles prenehala svoje dejavnosti in da je zato konkurenčna prednost, ki jo je prejela, odpravljena. Ne s sodno prakso ne s prakso Komisije ni zahtevano, da mora biti posledica stečajnega postopka prenehanje zadevnega podjetja. Prekinitev javnih dražb je trajala le šest mesecev, po tem pa se je stečajni postopek normalno nadaljeval. Dalje, načrt ponovne vzpostavitve dejavnosti družbe United Textiles je vseboval določbo o takojšnjem vračilu državne pomoči.
79.
Ali lahko država članica, ki v stečajnem postopku zahteva vračilo nezakonite državne pomoč, ta postopek prekine, da bi preučila načrt za ponovno vzpostavitev dejavnosti prejemnika?
80.
Da bi se odgovorilo na to vprašanje, je treba upoštevati več načel.
81.
Prvič, zagotovitev vračila mora potekati brez odlašanja, izvršitev sklepa o zagotovitvi vračila pa mora biti takojšnja in učinkovita. (
47
)
82.
Drugič, države članice lahko prosto izberejo način, na katerega bodo izpolnile obveznost zagotovitve vračila, če izbrani ukrepi niso v nasprotju z obsegom in učinkovitostjo prava Unije ter v praksi ne onemogočajo dejanskega vračila. Ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, morajo biti taki, da se z njimi lahko ustvarijo normalni pogoji konkurence, ki so bili izkrivljeni z dodelitvijo nezakonite pomoči. (
48
)
83.
Tretjič, konkretne obveznosti v zvezi z zagotovitvijo vračila državnih pomoči in splošnejša dolžnost lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) PEU so tesno prepletene; s členom 4(3) je določen način ravnanja držav članic med postopkom zagotovitve vračila. (
49
)
84.
Nazadnje, splošni cilj zagotovitve vračila nezakonite državne pomoči, to je odprava izkrivljanja konkurence, (
50
) je treba presojati v povezavi s splošnimi cilji Unije iz člena 3 PEU, še zlasti z uravnoteženo gospodarsko rastjo ter visoko konkurenčnim socialnim tržnim gospodarstvom, usmerjenima v polno zaposlenost, kot stebroma trajnostnega razvoja Unije. (
51
)
85.
V teh okoliščinah se ne strinjam s stališčem, ki ga je Komisija izrazila na obravnavi, da je vračilo s stečajnim postopkom enosmerna cesta, ki nujno vodi do prenehanja prejemnika.
86.
Prvič, v sodni praksi Sodišča je izrecno navedeno, da mora stečajni postopek za to, da je izpolnjena obveznost zagotovitve vračila, „povzroči[ti] prenehanje podjetja, ki je prejelo nezakonite pomoči, to je popolno prenehanje njegove dejavnosti“; vendar ta obveznost nastopi samo, „ko državni organi ne morejo zagotoviti vračila celotnega zneska pomoči“. (
52
) Če pa je, nasprotno, v stečajnem postopku mogoče zagotoviti vračilo celotnega zneska pomoči, nista več zahtevana prenehanje podjetja in popolno prenehanje njegove dejavnosti.
87.
Drugič, predlog, da bi bilo treba s pravili o državni pomoči v okviru sistema, katerega cilj sta gospodarska rast in polna zaposlenost, samodejno od podjetij, ki bi jih sicer bilo mogoče obdržati pri življenju, zahtevati, naj prenehajo delovati, kar bi povzročilo izgubo delovnih mest, je popolnoma nedostojen.
88.
Tretjič, kot pravilno ugotavlja Grčija, je tudi Komisija zapisala, da „kadar se predlaga načrt za nadaljevanje […], ki obsega nadaljevanje dejavnosti prejemnika, lahko nacionalni organi, odgovorni za izvršitev sklepa o zagotovitvi vračila, le podprejo tak načrt, če je z njim zagotovljeno, da bo pomoč v celoti poplačana do rokov, določenih v sklepu o zagotovitvi vračila Komisije“. (
53
) Sicer Komisija v nadaljevanju res navaja, da se „država članica posebej ne more odpovedati delu zahtevka za vračilo niti ne more sprejeti katere koli druge rešitve, katere posledica ne bi bila takojšnje prenehanje dejavnosti prejemnika. Če ni celotnega in takojšnjega vračila nezakonite in nezdružljive pomoči, bi morali organi, odgovorni za izvršitev sklepa o zagotovitvi vračila, sprejeti vse ukrepe, ki so na voljo, da nasprotujejo sprejetju načrta za nadaljevanje poslovanja, in bi morali vztrajati pri prenehanju dejavnosti prejemnika v roku iz sklepa o zagotovitvi vračila“. (
54
) To ne spremeni dejstva, da Komisija podpira kot sprejemljiv načrt za nadaljevanje, ki vodi do popolne in pravočasne zagotovitve vračila nezakonite državne pomoči, ki je bila izplačana.
89.
Zato menim, da država članica načeloma lahko predvidi ponovno vzpostavitev dejavnosti prejemnika nezakonite državne pomoči v okoliščinah, kakršne so te v obravnavani zadevi.
90.
Vendar opozarjam, da morajo biti izpolnjeni vsaj ti minimalni pogoji: (i) projekt mora omogočati vračilo celotnega zneska nezakonite državne pomoči; (ii) postopek mora biti v skladu z nacionalnim pravom; (iii) Komisija mora biti vnaprej o vsem obveščena; (iv) spoštovani morata biti dolžnost lojalnega sodelovanja in učinkovitost prava Unije; (v) Komisija se mora strinjati s projektom in določiti zavezujoče roke za njegovo izvedbo; in (vi) država članica mora spoštovati roke, ki jih določi Komisija.
91.
V obravnavani zadevi se je prekinitev stečajnega postopka z AZV nanašala le na javne dražbe za prodajo premoženja družbe United Textiles. Ni vplivala na vpis terjatve na seznam terjatev, prav tako ne na prenehanje dejavnosti družbe. (
55
) Zato ta prekinitev sama po sebi ni podaljšala protikonkurenčne prednosti družbe United Textiles.
92.
Toda Grčija je Komisiji posredovala podatke o AZV šele po njegovem sprejetju in na zahtevo Komisije. Zavračam trditev Grčije, da Komisije ni mogla takoj obvestiti o projektu, ker je bil še vedno v fazi ocenjevanja. Dalje, nič v spisu ne kaže na to, da bi Grčija Komisijo vključila v postopek, kot bi morala storiti na podlagi načela lojalnega sodelovanja.
93.
Zato menim, da je bila prekinitev javnih dražb z AZV zaradi preučitve načrta za ponovno vzpostavitev dejavnosti družbe United Textiles v nasprotju z obveznostmi Grčije iz sklepa o zagotovitvi vračila in dolžnostjo lojalnega sodelovanja, ki zlasti izhaja iz člena 4(3) PEU.
Stroški
94.
V skladu s členom 138(1) Poslovnika Sodišča se plačilo stroškov na predlog naloži neuspeli stranki. Komisija je predlagala, naj se Grčiji naloži plačilo stroškov, in ker ta s tožbenimi razlogi ni uspela, se ji naloži plačilo stroškov.
Predlog
95.
Ob upoštevanju zgornjih ugotovitev menim, da bi Sodišče moralo:
(1)
ugotoviti, da Grčija s tem, da v predpisanem roku ni sprejela vseh potrebnih ukrepov, da bi ji prejemnik vrnil državno pomoč, ki je bila s členom 1(1) Sklepa Komisije 2012/541/EU z dne 22. februarja 2012 o državni pomoči SA.26534 (C 27/10, ex NN 6/09), ki jo je Grčija odobrila družbi United Textiles S.A., razglašena za nezakonito in nezdružljivo z notranjim trgom, in s tem, da Komisije v skladu s členom 4 Sklepa 2012/541 ni zadosti obvestila o sprejetih ukrepih, ni izpolnila svojih obveznosti iz členov 2, 3 in 4 tega sklepa;
(2)
Grčiji naložiti plačilo stroškov.
(
1
)	Jezik izvirnika: angleščina.
(
2
)	Sklep Komisije z dne 22. februarja 2012 o državni pomoči SA.26534 (C 27/10, ex NN 6/09), ki jo je Grčija odobrila podjetju Enómeni Klostoÿfantourgía (United Textiles) AE (2012/541/EU) (UL 2012, L 279, str. 30) (v nadaljevanju: sklep o zagotovitvi vračila).
(
3
)	Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 8, zvezek 1, str. 339). Ta uredba je bila nato razveljavljena in nadomeščena z Uredbo Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL 2015, L 248, str. 9). Na dan, ko je bil izdan sklep o zagotovitvi vračila, in na dan, ki je upošteven za presojo kršitve, je bila veljavna prejšnja uredba. Poznejša uredba je začela veljati 14. oktobra 2015. Vsebina člena 16 poznejše uredbe razen oštevilčenja določb je v vsakem primeru enaka vsebini člena 14 Uredbe št. 659/1999.
(
4
)	Točke od 11 do 15 obrazložitve sklepa o zagotovitvi vračila.
(
5
)	Točke od 18 do 21 obrazložitve sklepa o zagotovitvi vračila.
(
6
)	Člen 1(1) sklepa o zagotovitvi vračila.
(
7
)	Točki 98 in 99 obrazložitve sklepa o zagotovitvi vračila.
(
8
)	Člen 17 AZV. Pravna podlaga za sprejetje tega akta je bil člen 44(1) grške ustave, ki določa, da „lahko v izjemnih okoliščinah, ko nastopi nujna in nepredvidljiva potreba, predsednik republike na predlog vlade sprejme akte z zakonsko vsebino. […]“
(
9
)	Sodba z dne 3. julija 2001, Komisija/Belgija (C‑378/98, EU:C:2001:370, točka 26).
(
10
)	Glej sodbo z dne 26. junija 2003, Komisija/Španija (C‑404/00, EU:C:2003:373, točka 25 in navedena sodna praksa). Zato ne morem sprejeti navedbe Komisije na obravnavi, da je njena edina možnost, če država članica ne upošteva sklepa, sprejetega na podlagi člena 108(2) PDEU, predložiti zadevo Sodišču na podlagi te določbe.
(
11
)	Sodba z dne 3. julija 2001, Komisija/Belgija (C‑378/98, EU:C:2001:370, točka 24 in navedena sodna praksa).
(
12
)	Sklepni predlogi generalnega pravobranilca N. Wahla v zadevi Komisija/Nemčija (C‑527/12, EU:C:2014:90, točka 26).
(
13
)	Sodba z dne 2. februarja 1988, Komisija/Nizozemska (213/85, EU:C:1988:39, točka 8). V sklepu o zagotovitvi vračila je določen obseg postopka na podlagi člena 108(2) PDEU (izvršitev v celoti in v predpisanem roku). Drugi premisleki, kot je naknadno ravnanje države članice, so zajeti s členom 258 PDEU (po sprejetju obrazloženega mnenja) ali s členom 260 PDEU (če je Sodišče že ugotovilo, da država članica ni izpolnila svojih obveznosti) po postopku, ki je v njiju določen.
(
14
)	Sodba z dne 26. junija 2003, Komisija/Španija (C‑404/00, EU:C:2003:373, točka 26 in navedena sodna praksa).
(
15
)	Glej v tem smislu sodbo z dne 12. februarja 2015, Komisija/Francija (C‑37/14, neobjavljena, EU:C:2015:90, točka 71).
(
16
)	Sodba z dne 12. decembra 2013, Komisija/Italija (C‑411/12, neobjavljena, EU:C:2013:832, točka 30 in navedena sodna praksa). Zadevni sklepi so se nanašali na obveznost zagotovitve vračila. Po mojem mnenju veljajo enaka načela za dolžnost zagotovitve podatkov Komisiji.
(
17
)	Glej v tem smislu sodbo z dne 3. julija 2001, Komisija/Belgija (C‑378/98, EU:C:2001:370, točka 28).
(
18
)	Sodišče je na primer v sodbi z dne 9. julija 2015, Komisija/Francija (C‑63/14, EU:C:2015:458), navedlo, da je do uradnega obvestila o sklepu prišlo 3. maja 2013 (točka 14) in da je upoštevni datum 3. september 2013 (točka 46). Glej tudi sodbo z dne 12. februarja 2015, Komisija/Francija (C‑37/14, neobjavljena, EU:C:2015:90), v kateri je do uradnega obvestila o sklepu prišlo 29. januarja 2009 (točka 15), datum za presojo neupoštevanja sklepa pa je bil 29. maj 2009 (točka 58).
(
19
)	Tri zadeve, ki jih je Komisija navedla v podporo tej navedbi, so sodbe z dne 9. julija 2015, Komisija/Francija (C‑63/14, EU:C:2015:458); z dne 12. februarja 2015, Komisija/Francija (C‑37/14, neobjavljena, EU:C:2015:90), in z dne 13. oktobra 2011, Komisija/Italija (C‑454/09, neobjavljena, EU:C:2011:650).
(
20
)	Sodišče je na primer v sodbi z dne 12. februarja 2015, Komisija/Francija (C‑37/14, neobjavljena, EU:C:2015:90), v zvezi z obveznostjo obveščanja Komisije o zagotovitvi vračila nezakonite pomoči ugotovilo, da država članica ni sporočila zahtevanih podatkov v začetnem obdobju dveh mesecev, določenem s sklepom, ali pozneje pred obravnavo pred Sodiščem (točka 88).
(
21
)	Sodba z dne 3. julija 2001, Komisija/Belgija (C‑378/98, EU:C:2001:370, točka 28); glej točko 36 zgoraj.
(
22
)	Glej točko 80 in naslednje spodaj, zlasti točko 83.
(
23
)	Glej sodbo z dne 9. julija 2015, Komisija/Francija (C‑63/14, EU:C:2015:458, točka 44).
(
24
)	Glej v tem smislu sodbo z dne 14. aprila 2011, Komisija/Poljska (C‑331/09, EU:C:2011:250, točka 56), in moje sklepne predloge v zadevi Komisija/Francija (C‑214/07, EU:C:2008:343, točka 39).
(
25
)	Glede tega se strinjam z generalnim pravobranilcem N. Wahlom v njegovih sklepnih predlogih v zadevi Komisija/Nemčija (C‑527/12, EU:C:2014:90, točke od 31 do 38).
(
26
)	Uvodna izjava 13 in člen 14(3) Uredbe št. 659/1999.
(
27
)	Sodba z dne 11. septembra 2014, Komisija/Nemčija (C‑527/12, EU:C:2014:2193, točka 40 in navedena sodna praksa).
(
28
)	Sodba z dne 9. julija 2015, Komisija/Francija (C‑63/14, EU:C:2015:458, točka 45).
(
29
)	Sodba z dne 26. junija 2003, Komisija/Španija (C‑404/00, EU:C:2003:373, točka 45 in navedena sodna praksa).
(
30
)	Sodba z dne 29. januarja 1998, Komisija/Italija (C‑280/95, EU:C:1998:28, točke od 14 do 16).
(
31
)	Sodba z dne 21. marca 1991, Italija/Komisija (C‑303/88, EU:C:1991:136, točka 60).
(
32
)	Sodba z dne 17. oktobra 2013, Komisija/Grčija (C‑263/12, neobjavljena, EU:C:2013:673, točka 36).
(
33
)	Sodba z dne 29. januarja 1998, Komisija/Italija (C‑280/95, EU:C:1998:28, točke od 18 do 26).
(
34
)	Sodba z dne 5. maja 2011, Komisija/Italija (C‑305/09, EU:C:2011:274, točka 33). V zvezi s pojmom „absolutna nemožnost“ glej tudi Karpenschif, M., Droit européen des aides d’État, Bruylant, Bruselj, 2015, str. od 383 do 387.
(
35
)	Glej v tem smislu sodbo z dne 2. julija 2002, Komisija/Španija (C‑499/99, EU:C:2002:408, točki 37 in 38 ter navedena sodna praksa).
(
36
)	Sodba z dne 2. julija 2002, Komisija/Španija (C‑499/99, EU:C:2002:408, točka 37).
(
37
)	Glej moje sklepne predloge v zadevi Komisija/Francija (C‑214/07, EU:C:2008:343, točka 44).
(
38
)	Sodbi z dne 14. februarja 2008, Komisija/Grčija (C‑419/06, neobjavljena, EU:C:2008:89, točka 40), in z dne 12. februarja 2015, Komisija/Francija (C‑37/14, neobjavljena, EU:C:2015:90, točka 67 in navedena sodna praksa).
(
39
)	Sodba z dne 26. junija 2003, Komisija/Španija (C‑404/00, EU:C:2003:373, točka 46).
(
40
)	Sodba z dne 11. decembra 2012, Komisija/Španija (C‑610/10, EU:C:2012:781, točka 71 in navedena sodna praksa).
(
41
)	Sodba z dne 11. decembra 2012, Komisija/Španija (C‑610/10, EU:C:2012:781, točka 72 in navedena sodna praksa).
(
42
)	Sodba z dne 6. decembra 2007, Komisija/Italija (C‑280/05, neobjavljena, EU:C:2007:753, točka 28 in navedena sodna praksa).
(
43
)	Sodba z dne 11. decembra 2012, Komisija/Španija (C‑610/10, EU:C:2012:781, točka 104 in navedena sodna praksa).
(
44
)	Sodbe z dne 13. oktobra 2011, Komisija/Italija (C‑454/09, neobjavljena, EU:C:2011:650, točke od 38 do 42); z dne 14. aprila 2011, Komisija/Poljska (C‑331/09, EU:C:2011:250, točke od 60 do 65), in z dne 11. decembra 2012, Komisija/Španija (C‑610/10, EU:C:2012:781, točke od 73 do 75).
(
45
)	Glej točko 51 in opombo 38 zgoraj.
(
46
)	Glej med drugim sodbo z dne 9. julija 2015, Komisija/Francija (C‑63/14, EU:C:2015:458, točki 62 in 63).
(
47
)	Glej točko 45 zgoraj.
(
48
)	Sodba z dne 11. septembra 2014, Komisija/Nemčija (C‑527/12, EU:C:2014:2193, točke od 40 do 42).
(
49
)	Glej med drugim sodbo z dne 12. februarja 2015, Komisija/Francija (C‑37/14, neobjavljena, EU:C:2015:90, točka 67), in moje sklepne predloge v zadevi Komisija/Francija (C‑214/07, EU:C:2008:343, točka 48).
(
50
)	Glej točko 44 zgoraj.
(
51
)	Člen 3(3) PEU.
(
52
)	Sodba z dne 11. decembra 2012, Komisija/Španija (C‑610/10, EU:C:2012:781, točka 104 in navedena sodna praksa).
(
53
)	Obvestilo Komisije, „Za učinkovito izvajanje odločb Komisije, ki od držav članic zahtevajo dosego vračila nezakonite in nezdružljive državne pomoči“ (UL 2007, C 272, str. 4, točka 67).
(
54
)	Obvestilo Komisije, „Za učinkovito izvajanje odločb Komisije, ki od držav članic zahtevajo dosego vračila nezakonite in nezdružljive državne pomoči“ (UL 2007, C 272, str. 4, točka 67).
(
55
)	Komisija Sodišču ni predložila dokazov, da se dejavnost družbe United Textiles nadaljuje. Nasprotno, v točki 13 obrazložitve sklepa o zagotovitvi vračila je navedeno, da tovarne podjetja od leta 2008 ne obratujejo zaradi pomanjkanja obratnega kapitala. Grčija po drugi strani navaja, da je na podlagi grškega prava, ko je objavljen oklic o začetku stečajnega postopka nad podjetjem, edini način za nadaljevanje njegove dejavnosti pooblastilo stečajnega sodišča ali odločitev sestanka upnikov. Grčija je z dopisoma z dne 12. novembra 2014 in 15. maja 2015 obvestila Komisijo, da se to ni zgodilo. Glede na navedeno menim, da trditve Komisije na obravnavi o možnosti za dejansko nadaljevanje dejavnosti družbe United Textiles ne zadoščajo za to, da bi zadostile njenemu dokaznemu bremenu (glej točko 34 zgoraj).