62012CJ0380
EUROOPA KOHTU OTSUS (kümnes koda)
23. jaanuar 2014 (
*1
)
„Tariifirubriik — Leedemuld — Kombineeritud nomenklatuuri grupp 25 — Tariifirubriik 2508 — Mõiste „läbipestud toode” — Lisandite eemaldamine ilma toote struktuuri muutmata — Kombineeritud nomenklatuuri grupp 38 — Tariifirubriik 3802”
Kohtuasjas C‑380/12,
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Hoge Raad der Nederlandeni (Madalmaad) 13. juuli 2012. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 8. augustil 2012, menetluses
X BV
versus
Staatssecretaris van Financiën,
EUROOPA KOHUS (kümnes koda),
koosseisus: kohtunik A. Rosas kümnenda koja presidendi ülesannetes, kohtunikud D. Šváby ja C. Vajda (ettekandja),
kohtujurist: N. Wahl,
kohtusekretär: vanemametnik M. Ferreira,
arvestades kirjalikus menetluses ja 8. juuli 2013. aasta kohtuistungil esitatut,
arvestades seisukohti, mille esitasid:
—
X BV, esindaja: belastingadviseur G. van Slooten,
—
Madalmaade valitsus, esindajad: C. Wissels ja M. Noort,
—
Euroopa Komisjon, esindajad: W. Roels ja L. Keppenne,
arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi ilma kohtujuristi ettepanekuta,
on teinud järgmise
otsuse
1
Eelotsusetaotlus käsitleb seda, kuidas tõlgendada nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi‑ ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382) I lisas, mida on muudetud komisjoni 17. oktoobri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1549/2006 (EÜT L 301, lk 1; ELT eriväljaanne 02/14, lk 3), asuvat kombineeritud nomenklatuuri (edaspidi „KN”).
2
See taotlus on esitatud äriühingu X BV (edaspidi „X”) ja Staatssecretaris van Financiëni (rahandusminister) vahelises kohtuvaidluses selle üle, milline on leedemulla, mis on toiduõli puhastamiseks ja värvitustamiseks kasutatav teatud liiki savi, kaubapartiide tariifne klassifikatsioon vastavalt KN‑ile.
Õiguslik raamistik
Kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteem
3
Tollikoostöö Nõukogu, nüüd Maailma Tolliorganisatsioon, asutati Brüsselis 15. detsembril 1950 allkirjastatud konventsiooniga nimetatud nõukogu asutamise kohta. KN põhineb kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemil (edaspidi „HS”), mille töötas välja Maailma Tolliorganisatsioon ja mis kehtestati 14. juunil 1983 Brüsselis sõlmitud rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga ning selle 24. juuni 1986. aasta muutmisprotokolliga, mis kiideti Euroopa Majandusühenduse nimel heaks nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsusega 87/369/EMÜ (EÜT L 198, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 288).
4
HS‑i konventsiooni artikli 3 lõike 1 kohaselt kohustub iga konventsiooniosaline tagama, et tema tollitariifi‑ ja statistikanomenklatuurid on HS‑iga kooskõlas ja kasutama kõiki HS‑i rubriike ja alamrubriike ilma täienduste või muudatusteta ning nende vastavate arvkoodidega. Iga konventsiooniosaline kohustub kasutama HS‑i üldisi tõlgendamisreegleid ning märkusi jaotise, grupi ja alamrubriigi kohta ning hoiduma muutmast jaotiste, gruppide ja alamrubriikide ulatust.
5
Maailma Tolliorganisatsioon kiidab HS‑i konventsiooni artiklis 8 sätestatud tingimustel heaks nimetatud konventsiooni artiklis 6 ette nähtud HS‑i komitee vastu võetud selgitavad märkused ja klassifitseerimise arvamused.
6
Põhikohtuasjas kõnealuste impordideklaratsioonide esitamise ajal oli HS‑i selgitav märkus rubriigi 2508 kohta sõnastatud järgmiselt:
„Sellesse rubriiki kuuluvad kõik looduslikud savid (muud kui rubriigi 2507 kaoliin ja muud kaoliinsavid), s.o settelise päritoluga mullad või kivimid alumiiniumsilikaatide baasil, mida iseloomustavad plastilisus, võime põletamisel kõvastuda ning kuumuskindlus. Nende omaduste tõttu on savid tooraineks keraamikatööstusele (tellised, ehitusplokid, fajanss, tarbekeraamika, pottsepatooted, tulekindlad tellised ja muud tulekindlad tooted), tavalist savi kasutatakse ka pinnase parandamiseks.
[...]
Rubriiki ei kuulu:
[...]
b)
Aktiveeritud savi (rubriik 3802).
[...]”
7
Rubriiki 3802 puudutava HS‑i selgitava märkuse A osas „Aktiivsüsi; aktiveeritud looduslikud mineraaltooted” oli märgitud järgmist:
„Sütt ja mineraalseid aineid nimetatakse aktiveerituiks, kui nende pinna struktuur on modifitseeritud vastava töötlusega (soojuse, kemikaalide jms), et muuta seda sobivaks vastavalt otstarbele: värvide eemaldamiseks, gaaside või niiskuse adsorbeerimiseks, katalüütiliseks toimeks, ioonivahetuseks või filtrimiseks.
[...]
Need tooted jaotatakse kahte rühma:
[...]
b)
Muud aktiveeritud looduslikud mineraaltooted nagu:
[...]
3)
Aktiveeritud savid ja aktiveeritud mullad. Siia kuuluvad mõned kolloidsed savid ja savimullad, mis on aktiveeritud vastavalt nende kasutusele kas happe või leelisega, kuivatatud ja jahvatatud. Leelisega aktiveeritud tooted on emulgaatorid, suspensiooni ja aglomerisatsiooni vahendid; neid kasutatakse eriti poleerimis‑ ja puhastusvahendite tootmiseks. Tingitult nende omadusest punduda, kasutatakse neid ka vormisegude ja puurimispastade valmistamiseks. Happega aktiveeritud tooteid kasutatakse loomsete, taimsete ja mineraalõlide ning rasvade ja vahade värvitustamiseks.
[...]
Sellesse rubriiki ei kuulu:
a)
Looduslikult aktiivsed mineraalsed tooted (näiteks kobediatomiit), mille pinda ei ole modifitseeritud töötlemisega (grupp 25).
[...]”
KN
8
Euroopa Liitu imporditavate kaupade tariifset klassifitseerimist reguleerib KN. Põhikohtuasja asjaolude asetleidmise ajal kehtinud KN‑i versioon kehtestati määrusega nr 1549/2006.
9
Määruse nr 2658/87 (muudetud määrusega 1549/2006) artikli 9 lõiked 1 ja 2 on sõnastatud järgmiselt:
„1.   Järgnevate küsimustega seotud meetmed võetakse vastu artiklis 10 määratletud korras:
a)
[KN‑i] ja [Euroopa Ühenduste integreeritud tariifistiku (TARIC)] rakendamine, eriti seoses:
—
kaupade klassifitseerimisega artiklis 8 osutatud nomenklatuuridesse;
—
selgitavate märkustega;
[...]
b)
[KN‑i] muudatuste tegemine statistika või kaubanduspoliitika nõuete arengule vastavalt;
c)
II lisa muudatusi;
d)
[KN‑i] muudatuste tegemine ja tollimaksude kohandamine vastavalt nõukogu või komisjoni poolt vastu võetud otsustele;
e)
[KN‑i] muudatuste tegemine eesmärgiga kohandada seda vastavalt tehnoloogilisele või kaubanduslikule arengule või eesmärgiga viia tekstid vastavusse või muuta need selgemaks;
f)
[KN‑i] muudatuste tegemine, mis tuleneb [HS‑i] nomenklatuuri muudatustest;
[...]
2.   Lõike 1 alusel vastuvõetud sätted ei muuda:
—
tollimaksumäärasid;
[...]”
10
KN‑i teises osas, milles on tabel tollimaksude kohta, asub V jaotis pealkirjaga „Mineraalsed tooted”. Selles jaotises on grupp 25 „Sool; väävel; mullad ja kivimid; krohvimismaterjalid, lubi ja tsement”. Grupi 25 osas muudeti KN‑i rubriiki 2508 määrusega 1549/2006, mis jõustus 1. jaanuaril 2007 ja on seega põhikohtuasja asjaoludele kohaldatav.
11
Enne seda muudatust sisaldas KN‑i rubriik 2508 versioonis, mis tulenes komisjoni 27. oktoobri 2005. aasta määrusest nr 1719/2005, millega muudetakse määruse nr 2658/87 I lisa (ELT L 286, lk 1), alamrubriiki 2508 20 00 pleekmuldade ja kobediatomiidi kohta. Määrusega nr 1549/2006 kustutati nimetatud alamrubriik ja KN‑i rubriik 2508 sõnastati põhikohtuasja asjaoludele kohaldatavas versioonis järgmiselt:
„2508 Muud savid (v.a rubriigis 6806 nimetatud kergkruus), andalusiit, küaniit, sillimaniit, kaltsineeritud või kaltsineerimata; mulliit; dinas‑ ja šamottmullad:
2508 10 00 – bentoniit
2508 30 00 – tulekindel savi
2508 40 00 – muud savid
2508 50 00 – andalusiit, küaniit ja sillimaniit
2508 60 00 – mulliit
2508 70 00 – dinas‑ ja šamottmullad”
12
KN‑i VI jaotis „Keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude tooted” sisaldab gruppi 38 „Mitmesugused keemiatooted”. Nii määrusest nr 1719/2005 kui ka määrusest nr 1549/2006 tulenevas versioonis on KN‑i rubriik 3802 sõnastatud järgmiselt:
„3802 Aktiivsüsi; aktiveeritud looduslikud mineraaltooted; loomne süsi, k.a ammendatud loomne süsi:
3802 10 00 – aktiivsüsi
3802 90 00 – muud”.
13
KN‑i grupp 25 sisaldab märkust 1, mis on sõnastatud järgmiselt:
„Kui kontekst või selle grupi märkus 4 ei nõua teisiti, kuuluvad sellesse gruppi ainult töötlemata tooted või tooted, mis on läbi pestud (sh ka keemilisi aineid kasutades, mis eemaldavad lisandid ilma toote struktuuri muutmata), peenestatud, pulbristatud, läbisõelutud või rikastatud (kontsentreeritud) floteerimise, magnetsepareerimise või muu mehaanilise või füüsilise protsessi teel (v.a kristalliseerimine). Tooted, mis on põletatud, kaltsineeritud, segatud või töödeldud muul viisil, kui igas rubriigis kirjeldatud, sellesse gruppi ei kuulu.
Selle grupi toodetele võib olla lisatud tolmutustamiseks kasutatavaid toimeaineid tingimusel, et see ei muuda tooteid pigem eriotstarbel kui üldotstarbel kasutatavaks.”
14
KN‑i grupi 25 märkus 4, millele viitab märkus 1, on sõnastatud järgmiselt:
„Rubriiki 2530 kuuluvad muu hulgas: vermikuliit, perliit ja kloriidid, paisutamata; värvimullad, kaltsineeritud või kaltsineerimata, segatud või segamata; looduslik vilkraudoksiid; poleeritud või poleerimata sepioliit; merevaik; aglomeeritud sepioliit ja merevaik plaatide, kangide, pulkadena või muul pärast valamist töötlemata kujul; gagaat (must merevaik); strontsianiit (kaltsineeritud või kaltsineerimata), v.a strontsiumoksiid; keraamikatoodete, tellise‑ või betoonikillud.”
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused
15
Eelotsusetaotlusest ning toimikust tulenevad põhikohtuasja asjaolud võib kokku võtta järgmiselt.
16
X, kelle asukoht on Z Madalmaades, deklareeris 2. veebruaril 2007 ja 12. veebruaril 2007 tootenimetuste A ja B all mitu kaubapartiid leedemulda vabasse ringlusse lubamiseks. Neid tooteid kasutatakse eelkõige toiduõlide puhastamiseks ja värvitustamiseks.
17
Eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul nimetatakse leedemullaks ühte savi liiki, millel on loomulik adsorptsioonivõime, mistõttu see sobib muu hulgas toiduõlide puhastamiseks ja värvitustamiseks. See savi liik koosneb kristallidest, millel on kolmekihiline struktuur. Oktaheedriline hapnikuaatomeid sisaldav alumiiniumi kiht on kahe tetraheedrilise hapnikuaatomeid sisaldava silikoonkihi vahel. Nende kihtide vahel asuvad ioonvahetajad. See struktuur on negatiivse laenguga ning tõmbab ligi katioone, saavutamaks neutraalset laengut. Loomulikus olekus savi puhul koosnevad need katioonid vesinikioonidest. Sellises olekus sobib savi puhastamiseks ja värvitustamiseks.
18
Looduses toimub happelise vihma mõjul murenemine. Selle tulemusel vabaneb savi kaljust. See savi koguneb nõkku, kus savist uhutakse välja vesinikioonid ja asendatakse kaltsiumioonidega. Käesoleval juhul on tegemist sellise loodusliku produkti – kaltsiumioonidega savi – saamisega. Pärast töödeldakse seda savi väävelhappega ning lõpuks uhutakse veega. Selle protsessi käigus eemaldatakse kristallidest jälle kaltsiumioonid. Selle asemel kinnituvad savile vesinikioonid. Ioonide vahetumise tulemusena muudetakse struktuurikihtide pindmist struktuuri nii, et nende vahele jäävad suuremad vahed. Sellise suurenemise tulemusena suureneb savi adsorptsioonivõime.
19
Eelotsusetaotlusest nähtub lisaks, et leidub ka looduslikke leedemuldasid, millel on ka ilma happega töötlemiseta suurem adsorptsioonivõime kui põhikohtuasjas vaidlusalustel toodetel.
20
Toll võttis kontrollimise käigus toodetest A ja B proove ning esitas need täpsemaks analüüsimiseks tollilaboratooriumile. Analüüsi tulemuste põhjal asus toll seisukohale, et A ja B ei kuulu deklaratsioonis nimetatud KN‑i alamrubriiki 2508 40 00 („muud savid”), vaid alamrubriiki 3802 90 00 („muud”), millele kehtib vastavalt kõrgem tollimaksu määr 5,7%. Seetõttu nõudis toll 10. aprillil 2007 ja 15. juunil 2007 koostatud maksuteadete alusel kõrgema tollimaksu tasumist.
21
X vaidlustas need maksuteated kõigepealt tollis, seejärel Rechtbank te Haarlemis ning lõpuks Gerechtshof te Amsterdamis.
22
Gerechtshof te Amsterdam leidis 23. detsembril 2010 tehtud otsuses, et vaidlusalused tooted tuleks vastavalt KN‑i klassifitseerimise üldreeglile nr 1 klassifitseerida „aktiveeritud mineraaltoodetena” KN‑i alamrubriiki 3802 90 00.
23
Gerechtshof te Amsterdam leidis, et nende toodete klassifitseerimine KN‑i alamrubriiki 2508 40 00 kui „muud savid” ei ole võimalik, kuna nende happega töötlemist ei ole võimalik võrdsustada KN‑i grupi 25 märkuse 1 tähenduses „läbipesemisega”, kuna selle eesmärgiks ei ole üksnes savist osakeste eraldamine, vaid ka sellele uute osakeste lisamine.
24
Gerechtshof te Amsterdam leidis, et vaidlusalused tooted tuleks lugeda „aktiivseteks” KN‑i rubriigi 3802 mõttes. Nimetatud kohus märkis selle kohta, et rubriiki 3802 puudutavates HS‑i selgitavates märkustes on kirjas, et sellesse rubriiki ei kuulu looduslikult aktiivsed mineraalsed tooted (näiteks kobediatomiit), mille pinda ei ole modifitseeritud töötlemisega. Eeltoodust kirjeldusest nähtub Gerechtshofi arvates, et looduslikult aktiivseid mineraalseid tooteid võib KN‑i rubriigi 3802 tähenduses „aktiveerida”. Seetõttu leidis Gerechtshof te Amsterdam, et vaidlusaluste toodete puhul on aktiveerimine aset leidnud, kuna – olenemata sellest, et savi on juba looduslikult aktiivne – muudeti väävelhappe ja veega läbipesemisega savi kristallis struktuurikihtide pindmist struktuuri.
25
X esitas eespool viidatud Gerechtshof te Amsterdami otsuse peale kassatsioonkaebuse ning Staatssecretaris van Financiën esitas vastukassatsiooni.
26
Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et oma kassatsioonkaebuses heidab X Gerechtshof te Amsterdamile ette, et viimane on rikkunud õigusnormi, kuna leidis, et vaidlusalused tooted kuuluvad KN‑i rubriiki 3802, samas kui happega töötlemine ei muutnud vaidlusaluse toote kui aktiveeritud mineraaltoote objektiivseid tunnuseid ja omadusi, mistõttu võib seda jätkuvalt klassifitseerida KN‑i rubriiki 2508.
27
Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et vastavalt KN‑i grupi 25 märkusele 1 ei takista läbipesemine nende toodete klassifitseerimist KN‑i rubriiki 2508, ja seda ka juhul, kui seda tehakse „keemilisi aineid kasutades, mis eemaldavad lisandid ilma toote struktuuri muutmata”. Sellegipoolest ei ole eelotsusetaotluse esitanud kohus kindel, kas väljendit „mis eemaldavad lisandid” kohaldatakse ka töötlemata mineraalsest tootest teatavate selles tavaolukorras olevate keemiliste osakeste eemaldamisele, kusjuures eemaldamine toimub selle mineraalse toote loomulike omaduste tugevdamiseks. Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et KN‑i grupi 25 märkusest 1 ei nähtu selgelt, kas see hõlmab ka töötlemata mineraalse toote läbipesemist sellisest „looduslikust lisandist” vabanemiseks, millest on saanud mineraalse toote enda oluline osa.
28
Eelotsusetaotluse esitanud kohus lisab, et kuigi kaltsiumioone tuleb pidada lisandiks KN‑i grupi 25 märkuse 1 tähenduses, tuleb kindlaks teha, kas väljendit „ilma toote struktuuri muutmata” saab kohaldada hoolimata väävelhappe ja veega läbipesemisest. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu arvates on seda võimalik tõlgendada kahel viisil.
29
KN‑i grupi 25 märkuse 1 esimese tõlgenduse kohaselt peavad vaidlusalustele toodetele, selleks, et neid saaks klassifitseerida KN‑i rubriiki 2508, jääma pärast läbipesemist selle rubriigi tähenduses „muude savide” olulised objektiivsed tunnused ja omadused. Antud tõlgenduse järgi ei tulene ei KN‑i rubriigi 2508 sõnastusest ega HS‑i ja KN‑i selgitavatest märkustest, et leedemullana KN‑i rubriiki 2508 klassifitseerimisel omaks tähtsust savi adsorptsioonivõime suurus või kristallis leiduvate kaltsium‑ või vesinikioonide hulk või struktuurikihtide täpne kaugus.
30
Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et tuvastatud on see, et vaidlusalustel toodetel oli juba nende saamisel rubriigi 2508 tähenduses „muu savi” olulised objektiivsed tunnused ja omadused ning ka pärast väävelhappe ja veega töötlemist säilisid neil sellesse tariifirubriiki klassifitseerimiseks vajalikud objektiivsed tunnused ja omadused. Ta täpsustab, et vaidlusalused tooted ei omandanud happega töötlemise tulemusel objektiivseid tunnuseid ja omadusi, mis annaksid võimaluse kasutada neid muudel kui leedemullale omastel kasutuseesmärkidel. Ainuüksi asjaolu, et keemilise töötlemise tulemusena tugevdati „muule savile” KN‑i rubriigi 2508 tähenduses vajalikku adsorptsioonivõimet, ei takista tema sõnul nimetatud toodete sellesse rubriiki klassifitseerimist, kui võtta arvesse, et selline adsorptsioonivõime ei ole üldiselt suurem kui leedemulla looduslik adsorptsioonivõime.
31
KN‑i grupi 25 märkuse 1 teise tõlgenduse kohaselt ei piisa sellest, et vaidlusaluste toodete puhul on jätkuvalt täidetud KN‑i rubriiki 2508 kuuluvaks „muuks saviks” klassifitseerimiseks vajalikud objektiivsed tunnused ja omadused. Rubriiki 2508 ei saa klassifitseerida mineraalseid tooteid, mida on pärast nende saamist keemiliselt töödeldud, muutes nende struktuuri ja koostist. Selle tõlgenduse kohaselt tuleb toodet pidada „keemiatooteks” KN‑i grupi 38 tähenduses juba sellisel juhul, kui selles esinevad pärast töötlemist vesinikioonid, kuigi neid võib leedemullas esineda ka looduslikult.
32
Eespool toodud kaalutlustel asus eelotsusetaotluse esitanud kohus seisukohale, et vaidlusaluste toodete tariifne klassifitseerimine sõltub liidu õiguse sätete – eelkõige KN‑i rubriigi 2508 ja grupi 25 märkuse 1 – tõlgendamisest. Seetõttu otsustas Hoge Raad der Nederlanden menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:
„1.
Kas gruppi 25 puudutavas HS‑i selgitavas märkuses 1 sisalduva väljendiga „lisandite eemaldamine” on hõlmatud ka töötlemata mineraalsest tootest teatavate selles tavaolukorras olevate keemiliste osakeste eemaldamine, kusjuures eemaldamine toimub selle mineraalse toote (spetsiifiliste) loomulike omaduste tugevdamiseks, mis olid eelnevalt sellest loomulikust olukorrast tulenevalt nõrgestatud?
2.
Kui esimesele küsimusele vastamisel tehakse kindlaks, et tegemist on lisandite eemaldamisega gruppi 25 puudutava HS‑i selgitava märkuse 1 tähenduses, siis milliste kriteeriumite abil tuleb seejärel hinnata küsimust, kas sellist saadud mineraalset toodet nagu leedemuld võib ka pärast väävelhappe ja veega uhtumist klassifitseerida eespool toodud märkuse alusel jätkuvalt KN‑i [alam]rubriiki 2508 40 00 ja seda ei tule käsitada keemiatootena HS‑i grupi 38 tähenduses?”
Eelotsuse küsimused
33
Esmalt tuleb märkida, et esitatud küsimused, olgugi et need viitavad formaalselt HS‑i gruppi 25 puudutavale selgitavale märkusele 1, käsitlevad seda, kuidas teha kindlaks mõiste „läbipesemine” ulatus KN‑i grupi 25 märkuse 1 mõttes, mille kohaselt kuuluvad nimetatud grupi 25 rubriikidesse muu hulgas tooted, mis on „läbi pestud”, „sh ka keemilisi aineid kasutades, mis eemaldavad lisandid ilma toote struktuuri muutmata”.
34
Muu hulgas tuleb meenutada, et kui Euroopa Kohus on saanud eelotsusetaotluse tariifse klassifitseerimise küsimuses, on tema ülesanne kõnealuste toodete ise klassifitseerimise asemel pigem siseriiklikule kohtule nende kriteeriumide selgitamine, mille kohaldamine võimaldab viimasel need tooted õigesti KN‑i klassifitseerida, seda enam, et Euroopa Kohtul ei pruugi olla kogu vajalikku asjakohast teavet. Seega on eelotsusetaotluse esitanud kohus klassifitseerimiseks igal juhul paremas olukorras (7. novembri 2002. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-260/00-C-263/00: Lohmann ja Medi Bayreuth, EKL 2002, lk I-10045, punkt 26, 22. detsembri 2012. aasta otsus kohtuasjas C-12/10: Lecson Elektromobile, EKL 2010, lk I-14173, punkt 15, ning 22. novembri 2012. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑320/11, C‑330/11, C‑382/11 ja C‑383/11: Digitalnet jt, punkt 61).
35
Seega tuleb põhikohtuasjas kõnealused tooted klassifitseerida eelotsusetaotluse esitanud kohtul, võttes arvesse Euroopa Kohtule esitatud küsimustele antavaid vastuseid.
Esimene küsimus
36
Eelotsusetaotluse esitanud kohus küsib esimese küsimusega sisuliselt seda, kas mõistet „lisandite eemaldamine”, millele viitab KN‑i grupi 25 märkus 1, tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab töötlemata mineraalsest tootest teatavate selles tavaolukorras olevate keemiliste osakeste eemaldamist selle toote loomulike omaduste tugevdamiseks.
37
Erinevalt põhikohtuasja hageja väidetust, ei välista kõigepealt asjaolu, et selline protsess võib toimuda tavaolukorras, seda, et see protsess võiks endast kujutada KN‑i grupi 25 märkuses 1 nimetatud töötlemist ega tähenda, et selle protsessi läbivaid tooteid tuleb sarnaselt põhikohtuasjas käsitletavatele toodetele käsitada töötlemata mineraalsete toodetena nimetatud märkuse mõttes.
38
Selleks, et kindlaks määrata KN‑i grupi 25 märkuse 1 tähenduses mõiste „lisandite eemaldamine” ulatus, mida käsitletakse esimeses küsimuses, tuleb meenutada Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktikat, mille kohaselt on õiguskindluse ning lihtsa järelkontrolli tagamiseks vaja, et kaupade tariifse klassifitseerimise otsustavaks kriteeriumiks oleksid kauba objektiivsed tunnused ning omadused selliselt, nagu need on kindlaks määratud KN‑i rubriigi ning jaotise või grupi märkuste sõnastuses (vt eelkõige 15. veebruari 2007. aasta otsus kohtuasjas C-183/06: RUMA, EKL 2007, lk I-1559, punkt 27; 27. septembri 2007. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-208/06 ja C-209/06: Medion ja Canon Deutschland, EKL 2007, lk I-7963, punkt 34, ning 20. juuni 2013. aasta otsus kohtuasjas C‑568/11: Agroferm, punkt 27).
39
Lisaks võib objektiivne klassifitseerimiskriteerium olla ka toote kasutuseesmärk, juhul kui see on nimetatud tootele omane ja seda saab hinnata selle kauba objektiivsete tunnuste ning omaduste alusel (vt eespool viidatud kohtuotsused RUMA, punkt 36, 29. aprilli 2010. aasta otsus kohtuasjas C-123/09: Roeckl Sporthandschuhe, EKL 2010, lk I-4065, punkt 28, ja eespool viidatud kohtuotsus Agroferm, punkt 41).
40
Selle kohta nähtub eelotsusetaotlusest, et põhikohtuasjas vaidlusalustele toodetele ehk leedemulla partiidele rakendatud töötlemine seisnes nende ülesehituses kaltsiumioonide asendamises vesinikioonidega, et suurendada nende adsorptsioonivõimet, muutes need nõnda sobivaks toiduõlide puhastamiseks ja värvitustamiseks. Lisaks nähtub kohtuistungil komisjoni esitatud seisukohtadest, mida selles küsimuses ei ole vaidlustatud, et see töötlemine välistab leedemulla kasutamise muul otstarbel kui toiduõlide puhastamine ja värvitustamine.
41
Nagu märgib komisjon, tuleb antud asjaoludel mõistet „lisandite eemaldamine” KN‑i grupi 25 märkuse 1 mõttes tõlgendada asjaomasele tootele olemuslikust kasutuseesmärgist lähtudes. Kaltsiumioonide eemaldamist võib seega käsitada kui lisandite eemaldamist nimetatud märkuse mõttes, kui selline eemaldamine parendab asjaomase toote võimet täita sellega olemuslikult seotud eesmärki, milleks on toiduõlide puhastamine ja värvitustamine, millise asjaolu paikapidavust tuleb kontrollida siseriiklikul kohtul.
42
Eelnevat arvesse võttes tuleb esimesele küsimusele vastata, et mõistet „lisandite eemaldamine”, millele viitab KN‑i grupi 25 märkus 1, tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab töötlemata mineraalsest tootest teatavate selles tavaolukorras olevate keemiliste osakeste eemaldamist selle toote loomulike omaduste tugevdamiseks, kui selline eemaldamine parendab asjaomase toote võimet täita sellega olemuslikult seotud eesmärki, millise asjaolu paikapidavust tuleb kontrollida siseriiklikul kohtul.
Teine küsimus
43
Eelotsusetaotluse esitanud kohus küsib teise küsimusega sisuliselt seda, kas KN‑i grupi 25 märkust 1 tuleb tõlgendada nii, et sellist mineraalset toodet nagu leedemuld võib ka pärast väävelhappe ja veega uhtumist klassifitseerida jätkuvalt KN‑i alamrubriiki 2508 40 00 ja seda ei tule käsitada keemiatootena KN‑i grupi 38 tähenduses?
44
Esiteks tuleb eelotsusetaotlust ja põhikohtuasja poolte seisukohtasid silmas pidades märkida, et teise küsimuse ulatus piirdub mõistega „läbipesemine” KN‑i grupi 25 märkuse 1 mõttes ja ei puuduta teisi seal märgitud töötlemisviise.
45
KN‑i grupi 25 märkuse 1 sõnastusest nähtub, et mõiste „läbipesemine” hõlmab lisandite eemaldamist ilma toote struktuuri muutmata.
46
Eelotsusetaotluse ja asjaomaste poolte seisukohtade kohaselt hõlmab põhikohtuasjas kõnealune töötlemisviis keemiliste ainete, täpsemalt öeldes väävelhappe kasutamist, mida tuleb eelotsusetaotluse esitanud kohtul siiski üle kontrollida. Seega, oletades, et nimetatud töötlemisviis toob kaasa lisandite eemaldamise, millise asjaolu paikapidavust tuleb eelotsusetaotluse esitanud kohtul esimesele küsimusele antud vastust arvestades samuti kontrollida, põhineb kriteerium, mis võimaldab kindlaks määrata, kas KN‑i grupi 25 märkuse 1 kohaldamisel tuleb vaidlusalused tooted klassifitseerida KN‑i rubriiki 2508, asjaolul, kas nende toodete struktuur võib muutuda.
47
Sellega seoses tuleb tõdeda, et KN‑i grupi 25 märkuse 1 sõnastus ei viita millegagi kõnealuse toote „struktuuri” mõistele.
48
Samuti tuleb märkida, et HS‑i selgitavad märkused, hoolimata sellest, et need ei ole siduvad, on olulised vahendid tollitariifistiku ühetaolise kohaldamise tagamiseks ja sellisena annavad need asjakohaseid juhiseid selle tõlgendamiseks (18. juuni 2009. aasta otsus kohtuasjas C-173/08: Kloosterboer Services, EKL 2009, lk I-5347, punkt 25, ja Agroferm, punkt 28).
49
Selle kohta täpsustab HS‑i rubriiki 3802 puudutav selgitav märkus, et „sütt ja mineraalseid aineid nimetatakse aktiveerituiks, kui nende pinna struktuur on modifitseeritud vastava töötlusega (soojuse, kemikaalide jms), et muuta seda sobivaks vastavalt otstarbele: värvide eemaldamiseks, gaaside või niiskuse adsorbeerimiseks, katalüütiliseks toimeks, ioonivahetuseks või filtrimiseks”. Sama märkus lisab, et „sellesse rubriiki ei kuulu looduslikult aktiivsed mineraalsed tooted (näiteks kobediatomiit), mille pinda ei ole modifitseeritud töötlemisega (grupp 25)”.
50
Nagu komisjon õigesti märgib, välistab seega KN‑i grupi 25 märkus 1, mida on tõlgendatud lähtuvalt rubriiki 3802 puudutavatest HS‑i selgitavatest märkustest, toodete, mille pinda on modifitseeritud töötlemisega, klassifitseerimise KN‑i gruppi 2508, mistõttu tuleb need tooted klassifitseerida KN‑ rubriiki 3802.
51
Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on kindlaks teha, kas põhikohtuasjas käsitletavaid tooteid on töödeldud nii, et see toob kaasa nende pinna sellise modifitseerimise.
52
Eelnevat arvesse võttes tuleb teisele küsimusele vastata, et KN‑i grupi 25 märkust 1 tuleb tõlgendada nii, et tooteid, mida on töödeldud keemilisi aineid kasutades ja millega kaasnes lisandite eemaldamine, saab klassifitseerida KN‑i rubriiki 2508 vaid siis, kui selline töötlemine ei modifitseeri nende pinda, viimati nimetatud asjaolu paikapidavust tuleb kontrollida siseriiklikul kohtul.
Kohtukulud
53
Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (kümnes koda) otsustab:
1.
Mõistet „lisandite eemaldamine”, millele viitab 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi‑ ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas, mida on muudetud komisjoni 17. oktoobri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1549/2006, asuva kombineeritud nomenklatuuri grupi 25 märkus 1, tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab töötlemata mineraalsest tootest teatavate selles tavaolukorras olevate keemiliste osakeste eemaldamist selle toote loomulike omaduste tugevdamiseks, kui selline eemaldamine parendab asjaomase toote võimet täita sellega olemuslikult seotud eesmärki, millise asjaolu paikapidavust tuleb kontrollida siseriiklikul kohtul.
2.
Määruse nr 2658/87 I lisas, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1549/2006, asuva kombineeritud nomenklatuuri grupi 25 märkust 1 tuleb tõlgendada nii, et tooteid, mida on töödeldud keemilisi aineid kasutades ja millega kaasnes lisandite eemaldamine, saab klassifitseerida KN i rubriiki 2508 vaid siis, kui selline töötlemine ei modifitseeri nende pinda, viimati nimetatud asjaolu paikapidavust tuleb kontrollida siseriiklikul kohtul.
Allkirjad
(
*1
)	Kohtumenetluse keel: hollandi.