62003CJ0404_SK
Účastníci konania
Odôvodnenie
Výrok
Účastníci konania
Vo veci C‑404/03,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 234 ES,
podaný rozhodnutím tribunal de grande instance du Mans (Francúzsko) z 8. septembra 2003 a doručený 29. septembra 2003, v trestnom konaní vedenom pred týmto súdom proti
Olivier Dupuy
a
Hervé Rouvre,
SÚDNY DVOR (piata komora),
v zložení: predseda piatej komory C. Gulmann, sudcovia S. von Bahr a R. Silva de Lapuerta (spravodajkyňa),
generálny advokát: F. G. Jacobs,
tajomník: R. Grass,
so zreteľom na písomnú časť konania,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
– francúzska vláda, v zastúpení: G. de Bergues a D. Petrausch, splnomocnení zástupcovia,
– Komisia Európskych spoločenstiev, v zastúpení: F. Simonetti a U. Wölker, splnomocnení zástupcovia,
so zreteľom na rozhodnutie prijaté po vypočutí generálneho advokáta, že vec bude prejednaná bez jeho návrhov,
vyhlásil tento
Rozsudok
Odôvodnenie
1. Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu bodu 31 písm. e) prílohy I k smernici Rady 76/769/EHS z 27. júla 1976 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na obmedzenia uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov (Ú. v. ES L 262, 1976, s. 201), v znení zmenenom a doplnenom smernicou Európskeho parlamentu a Rady 94/60/ES z 20. decembra 1994 (Ú. v. ES L 365, s. 1, ďalej len „smernica 76/769“).
2. Tento návrh bol podaný v priebehu trestného konania, ktoré sa vedie proti obžalovaným pánom Dupuy a Rouvre v súvislosti s uvádzaním určitých výrobkov s vysokým obsahom olova na trh.
Právny rámec
Právna úprava Spoločenstva
3. Podľa prvého odôvodnenia smernice 76/769 „všetky predpisy týkajúce sa uvádzania nebezpečných látok a prípravkov na trh musia byť zamerané na ochranu verejnosti a obzvlášť osôb, ktoré takéto látky a prípravky používajú.“
4. Článok 1 ods. 1 a 3 tejto smernice stanovuje:
„1. Bez vplyvu na uplatnenie iných dôležitých ustanovení spoločenstva sa táto smernica týka obmedzenia marketingu a použitia nebezpečných látok a prípravkov, ktoré sú uvedené v prílohe v rámci členských štátov spoločenstva.
...
3. Na účely tejto smernice:
a) „látky“ znamenajú chemické prvky a ich zlúčeniny v podobe, v akej sa vyskytujú v prírode alebo v akej sú priemyselne vyrábané;
b) „prípravky“ znamenajú zmesi alebo roztoky pozostávajúce z dvoch alebo viacerých látok.“
5. Bod 31 prílohy I k smernici 76/769 (doplnený smernicou 94/60/ES) obsahuje podmienky, ktoré obmedzujú obchodovanie s týmito látkami, v tomto znení:
>lt>18
6. Po prijatí smernice Komisie 97/10/ES z 26. februára 1997, ktorou sa po tretí raz prispôsobuje technickému pokroku príloha I smernice 76/769 (Ú. v. ES L 68, s. 24) sa bod 31 písm. e) prílohy I smernice 76/769 stal bodom 31 písm. d), pričom jeho znenie zostalo nezmenené.
7. Smernica Rady 88/379/EHS zo 7. júna 1988 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov o klasifikácii, balení a označovaní nebezpečných prípravkov (Ú. v. ES L 187, s. 14) bola zrušená a nahradená smernicou 1999/45/ES Európskeho parlamentu a Rady z 31. mája 1999 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov o klasifikácii, balení a označovaní nebezpečných prípravkov (Ú. v. ES L 200, s. 1).
8. Článok 2 smernice 1999/45/ES definuje rozličné pojmy, predovšetkým pojmy „látky“ a „prípravky“ v odseku 1 a pojem „nebezpečné“ v odseku 2. Neobsahuje však definíciu pojmu „umelecké maliarske farby“.
Vnútroštátna právna úprava
9. Ustanovenia týkajúce sa používania nebezpečných látok sú obsiahnuté v medzirezortnom výnose zo 7. augusta 1997 o obmedzeniach pri uvádzaní na trh a používaní určitých výrobkov obsahujúcich nebezpečné látky (JOFR, 17. august 1997, s. 12218). Článok 1 tohto výnosu, v znení zmenenom a doplnenom medzirezortným výnosom z 13. októbra 1998 o obmedzeniach pri uvádzaní na trh a používaní nebezpečných látok a prípravkov (JORF, 6. november 1998, s. 16772) stanovuje:
„Osobitné ustanovenia týkajúce sa látok a prípravkov klasifikovaných ako karcinogény, mutagény alebo látky poškodzujúce reprodukciu.
a) Rozsah pôsobnosti:
Zakázané je uvádzanie na trh a dovoz týchto látok a prípravkov určených pre verejnosť:
– látky klasifikované ako karcinogény kategórie 1 alebo 2 uvedené v prílohe 1 tohto výnosu,
– látky klasifikované ako mutagény kategórie 1 alebo 2 uvedené v prílohe II tohto výnosu,
– látky klasifikované ako poškodzujúce reprodukciu kategórie 1 alebo 2 uvedené v prílohe III tohto výnosu,
– prípravky obsahujúce jednu alebo viac vyššie uvedených látok, ktoré sú karcinogénne a/alebo mutagénne, a/alebo poškodzujúce reprodukciu v koncentrácii, ktorá dosahuje alebo je vyššia ako koncentrácia uvedená v prílohe I výnosu z 20. apríla 1994..., alebo ako koncentrácia uvedená v tabuľke VI výnosu z 21. februára 1990... v prípadoch, ak výnos z 20. apríla 1994 nestanovuje žiadnu hranicu koncentrácie...
Tento zákaz uvádzania na trh a dovozu sa netýka výrobkov pre verejnosť, ktoré sú určené na profesionálne použitie.
...
Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia týkajúce sa označovania nebezpečných látok a prípravkov, musí balenie vyššie uvedených látok a prípravkov obsahovať viditeľné a neodstrániteľné vyhlásenie:
‚vyhradené pre profesionálnych užívateľov...‘.
b) Výnimka:
Zákaz uvádzania na trh a dovozu výrobkov pre verejnosť sa nevzťahuje na nasledujúce finálne výrobky, ktoré sú určené pre konečného užívateľa:
...
5. Umelecké maliarske farby.“
Konanie pred vnútroštátnym súdom a prejudiciálna otázka
10. Páni Dupuy a Rouvre, obžalovaní v konaní pred vnútroštátnym súdom, sú zodpovedným vedúcim (pán Dupuy) a správnym a finančným riaditeľom (pán Rouvre) spoločnosti Colart International (ďalej len „COLART“) usadenej v Le Mans (Francúzsko).
11. Na základe vyšetrovania vykonaného 23. novembra 1999, 3., 29. a 30. marca 2000 a 19. apríla 2000 zistili splnomocnení zástupcovia „directions départementales de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes“ (okresných riaditeľstiev pre hospodársku súťaž, ochranu spotrebiteľa a potláčanie podvodnej činnosti) z riaditeľstiev v Nord, Oise a Sarthe (ďalej len „DDCCRF“), že tri výrobky vyrábané spoločnosťou COLART pod názvami „Siccatif de Courtrai blanc“, „Siccatif de Courtrai brun“ a „Huile Noire“ boli vyrábané a uvádzané na trh pre verejnosť napriek tomu, že podľa obsahu olova mali byť klasifikované ako prípravky poškodzujúce reprodukciu.
12. DDCCRF sa domnieva, že tieto tri výrobky nemôžu byť za žiadnych okolností určené na predaj verejnosti a že by pri ich predaji mali byť vyhradené výlučne pre profesionálov.
13. Obžalovaní v konaní pred vnútroštátnym súdom sú obvinení nielen z uvádzania týchto výrobkov na trh pre verejnosť, ale tiež z podvedenia niektorých svojich zákazníkov, ktorého sa dopustili ponúkaním týchto výrobkov, hoci bolo zakázané ich uvádzanie na trh, pričom tvrdili, že sa tento zákaz vzťahuje len na ich predaj širokej verejnosti formou samoobsluhy.
14. Z rozhodnutia vnútroštátneho súdu vyplýva, že obžalovaní v konaní pred vnútroštátnym súdom nespochybňujú obsah olova v predmetných prípravkoch alebo ich klasifikáciu ako prípravkov toxických z hľadiska reprodukcie, ale tvrdia, že trestné činy, z ktorých sú obvinení, sa nestali, pretože je síce pravda, že predaj týchto výrobkov verejnosti formou samoobsluhy je zakázaný, článok 1 medzirezortného výnosu zo 7. augusta 1997 však zároveň stanovuje výnimku pre „umelecké maliarske farby“, ktoré môžu byť predávané verejnosti pri rešpektovaní určitých obmedzení obchodovania, ktoré stanovuje Code de la santé publique (Kódex verejného zdravia).
15. Dodávajú, že táto výnimka stanovená výnosom je prebratím ustanovení príslušných európskych smerníc, predovšetkým prílohy I k smernici 76/769, do vnútroštátneho práva.
16. Tvrdia, že na predmetné sikatívy sa vzťahuje výnimka pre „umelecké maliarske farby“ stanovená smernicou 76/769. Uvádzajú, že tieto prípravky musia byť nevyhnutne vmiešané do týchto farieb pri ich používaní umelcami a z tohto dôvodu predstavujú plnohodnotnú zložku, a nie prísadu, posudzovanú samostatne.
17. Štátne zastupiteľstvo nespochybňuje, že tieto sporné výrobky musia byť pri ich použití zmiešané s farbami, ale domnieva sa, že príslušné ustanovenia musia byť vykladané doslovne, a že sikatívy nepatria do kategórie farieb, ale do kategórie prísad.
18. Za týchto okolností tribunal de grande instance du Mans rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru túto prejudiciálnu otázku:
„Zakazujú ustanovenia práva Spoločenstva týkajúce sa obmedzení pri uvádzaní nebezpečných látok a prípravkov na trh, predovšetkým ustanovenia smernice 76/769 a smernice 94/60... uvádzanie sikatív obsahujúcich olovené zložky, ktoré sú klasifikované ako poškodzujúce reprodukciu, na trh na účely predaja verejnosti, alebo tieto ustanovenia dovoľujú, aby sa na tieto výrobky uplatnila výnimka stanovená pre ‚umelecké maliarske farby‘?“
O prejudiciálnej otázke
19. Vo svojej otázke sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sikatívy obsahujúce olovené zložky, ktoré sú klasifikované ako poškodzujúce reprodukciu, možno považovať za „umelecké maliarske farby“ patriace do oblasti pôsobnosti smernice 76/769 a v dôsledku toho do pôsobnosti výnimky stanovenej pre tieto farby, ktorá ich vyníma zo zákazu predaja výrobkov poškodzujúcich reprodukciu širokej verejnosti.
Pripomienky predložené Súdnemu dvoru
20. Na úvod Komisia poznamenáva, že pojem „umelecké maliarske farby“, na ktorý sa vzťahuje výnimka, je potrebné chápať tak, že tento pojem zahŕňa prípravky používané umelcami, ktoré už majú základnú vlastnosť farby, predovšetkým kryciu schopnosť. Je možné, že do týchto prípravkov musí byť neskôr niečo pridané samotným umelcom, pokiaľ tým nie sú dotknuté základné vlastnosti farby. Z tohto dôvodu Komisia tvrdí, že „umelecké maliarske farby“ v zmysle bodu 31 prílohy I k smernici 76/769 sú prípravky, ktoré už obsahujú pigmentové zložky, ktoré vytvárajú základnú vlastnosť farby.
21. Podľa Komisie sú sikatívy prípravky obsahujúce kovové zložky, ktoré sa pridávajú s cieľom, aby začali, urýchlili alebo zvýšili absorpciu kyslíka vrstvou náteru, alebo aby odstránili podmienky, ktoré bránia tvrdnutiu. Prípravky na vysúšanie farieb sú používané v zásade pri olejových farbách, v prípade ktorých skracujú čas schnutia zrýchlením procesu oxidácie oleja. Voľba prípravku na vysúšanie farieb a jeho použitá koncentrácia sú dôležité pre správnu konzerváciu povrchu farby.
22. Podľa názoru Komisie sikatívy nezvyšujú kryciu schopnosť farby používanej umelcami a ani nie sú nimi pri maľovaní používané systematicky. Môžu sa však zdať ako nevyhnutné pri použití určitých farieb, ktoré schnú veľmi pomaly.
23. S prihliadnutím na tieto pripomienky a v súlade so zásadou, že výnimka musí byť vykladaná doslovne, sa Komisia domnieva, že sikatívy sú prísadami, s ktorými nemôže byť zaobchádzané rovnako ako s „umeleckými maliarskymi farbami,“ pokiaľ ide o výhodu vyplývajúcu z výnimky stanovenej pre tieto výrobky, a že sú preto vyhradené pre profesionálov.
24. Francúzska vláda sa domnieva, že výnimka pre „umelecké maliarske farby“ podľa smernice 76/769 je odchýlkou, ktorá v súlade s judikatúrou Súdneho dvora musí byť vykladaná doslovne. Takýto výklad vyžaduje tiež cieľ ochrany verejného zdravia sledovaný predovšetkým smernicou 76/769. V prípade neexistencie dodatočných údajov v tejto smernici musí byť výnimka uplatňovaná výlučne na „umelecké maliarske farby“ bez akejkoľvek možnosti rozširovať obsah tohto pojmu na výrobky, ktoré len umožňujú použitie týchto farieb.
Odpoveď Súdneho dvora
25. Z bodu 31 prílohy I k smernici 76/769 vyplýva, že „látky, ktoré sa v prílohe I k smernici 67/548/EHS zaraďujú buď do kategórie č. 1 látok poškodzujúcich reprodukciu alebo do kategórie č. 2 látok poškodzujúcich reprodukciu“ nesmú byť použité v látkach a prípravkoch, ktoré sa uvádzajú na trh a predávajú širokej verejnosti v prípade, ak prekročia určité koncentrácie.
26. Tento bod tiež uvádza, spôsobom stanovenia výnimiek, že tento zákaz sa neuplatní na „umelecké maliarske farby“, na ktoré sa vzťahuje smernica 88/379.
27. Ani táto smernica, ani smernica 1999/45, ktorá ju nahradila, však nedefinujú pojem „umelecké maliarske farby“.
28. Za týchto okolností je nevyhnutné určiť základnú charakteristiku, ktorá dáva látke alebo prípravku vlastnosť farby. Ako správne poznamenáva Komisia, pojem „umelecké maliarske farby“ musí byť vykladaný tak, že sa vzťahuje na prípravky používané umelcami, ktoré už majú základnú vlastnosť farby, predovšetkým kryciu schopnosť.
29. Sikatívy, ktoré neobsahujú žiadne farebné prvky, ani nemajú žiadne vlastnosti farby, a ktorých jediným účelom je urýchliť proces oxidácie oleja, nemožno považovať za prípravky, ktoré sú svojou povahou „umeleckými maliarskymi farbami“ v zmysle bodu 31 prílohy I k smernici 76/769. Výnimka stanovená touto prílohou sa vzťahuje len na prípravky, ktoré už obsahujú pigmentové zložky vytvárajúce základnú vlastnosť farby.
30. Ďalej je potrebné zdôrazniť, že výnimka je odchýlkou od všeobecného zákazu predaja výrobkov klasifikovaných ako „poškodzujúce reprodukciu kategórie 1 alebo poškodzujúce reprodukciu kategórie 2“ širokej verejnosti.
31. Z judikatúry Súdneho dvora vyplýva, že s prihliadnutím na cieľ ochrany verejného zdravia sledovaný smernicou 76/769, musí byť zákaz, stanovený touto smernicou, v súvislosti s výrobkami, ktoré sa zaraďujú „do kategórie č. 1 poškodzujúcich reprodukciu alebo do kategórie č. 2 poškodzujúcich reprodukciu“ vykladaný extenzívne a výnimka stanovená pre „umelecké maliarske farby“ musí byť vykladaná reštriktívne (v tomto zmysle pozri rozsudok z 1. apríla 2004, Bellio F.lli, C‑286/02, zatiaľ neuverejnený v Zbierke, bod 46).
32. V prípade neexistencie výslovnej zmienky o sikatívach v súvislosti s výnimkami stanovenými v bode 31 prílohy I k smernici 76/769 a v prípade neexistencie dodatočných údajov v tejto smernici musí byť výnimka uplatňovaná len na výrobky patriace pod pojem „umelecké maliarske farby“ a nemôže byť rozširovaná na výrobky, ktoré nemajú vlastnosti farby alebo ktorých účelom je len umožniť použitie farby.
33. Reštriktívny výklad pôsobnosti výnimky potvrdzuje tiež základný účel sledovaný smernicou 76/769 tak, ako je vysvetlený v jej prvom odôvodnení. Keďže cieľom je chrániť verejnosť, predovšetkým osoby, ktoré používajú nebezpečné látky a prípravky, všeobecnou zásadou, ktorá je základom pri preberaní smernice 76/769, je zákaz všetkých výrobkov, ktoré majú škodlivé účinky na zdravie, pričom táto zásada pripúšťa určité výnimky výslovne upravené smernicou.
34. Za týchto okolností musí byť odpoveď na otázku vnútroštátneho súdu taká, že ustanovenia práva Spoločenstva týkajúce sa obmedzení pri uvádzaní nebezpečných látok a prípravkov na trh, predovšetkým ustanovenia smernice 76/769, zakazujú uvádzanie sikatív obsahujúcich olovené zložky, ktoré sú klasifikované ako poškodzujúce reprodukciu, na trh na účely predaja širokej verejnosti.
O trovách
35. Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Výrok
Z týchto dôvodov Súdny dvor (piata komora) rozhodol takto:
Ustanovenia práva Spoločenstva týkajúce sa obmedzení pri uvádzaní nebezpečných látok a prípravkov na trh, predovšetkým ustanovenia smernice Rady 76/769/EHS z 27. júla 1976 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na obmedzenia uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov, v znení zmenenom a doplnenom smernicou Európskeho parlamentu a Rady 94/60/ES z 20. decembra 1994, zakazujú uvádzanie sikatív obsahujúcich olovené zložky, ktoré sú klasifikované ako poškodzujúce reprodukciu, na trh na účely predaja širokej verejnosti.