Predbežné znenie
NÁVRHY
GENERÁLNEJ
ADVOKÁTKY
JULIANE
KOKOTT
prednesené
26. marca 2026(1)
Veci C‑531/24 a C‑895/24
An Taisce – The National Trust for Ireland a i.
[návrh
na
začatie
prejudiciálneho
konania,
ktorý
podal
High Court (Vyšší
súd,
Írsko)]
„ Návrh
na
začatie
prejudiciálneho
konania – Životné
prostredie – Smernica
91/676/EHS – Ochrana
vôd
pred
znečistením
dusičnanmi z poľnohospodárskych
zdrojov – Akčné
programy
pre
ohrozené
pásma – Povolenie
výnimky
pre
aplikáciu
množstva
dusíka z maštaľného
hnojiva
presahujúceho
predpísané
maximálne
množstvo – Smernica
2000/60/ES – Stanovenie
rámca
pôsobnosti
pre
opatrenia
Spoločenstva v oblasti
vodného
hospodárstva – Program
opatrení – Smernica
92/43/EHS – Ochrana
prirodzených
biotopov a voľne
žijúcich
živočíchov a rastlín – Posúdenie
zlučiteľnosti s cieľmi
ochrany
lokalít
sústavy
Natura
2000 – Smernica
2001/42/ES – Posudzovanie
vplyvov
určitých
plánov a programov
na
životné
prostredie – Monitorovacie
opatrenia – Hmotné
fondy – Alternatívy “
Obsah
I.
Úvod
II.
Právny rámec
A.
Právo Únie
1.
Smernica o dusičnanoch
2.
Povolenie Komisie
3.
Smernica o biotopoch
4.
Rámcová smernica o vode
5.
Smernica o SEP
B.
Írske právo
III.
Skutkový stav a návrh na začatie prejudiciálneho konania
IV.
Právne posúdenie
A.
Posúdenie podľa rámcovej smernice o vode
1.
Akčný program podľa smernice o dusičnanoch v regulačnom systéme rámcovej smernice o vode
2.
Posudzovanie akčných programov podľa smernice o dusičnanoch v rámci rámcovej smernice o vode
3.
Povolenie Komisie
4.
Predbežný záver
B.
Posúdenie účinkov na lokality sústavy Natura 2000
1.
Povinnosť vykonať posúdenie vplyvov
2.
Predmet posúdenia vplyvov
3.
Predbežný záver
C.
Strategické environmentálne posudzovanie
1.
Prvá až štvrtá otázka vo veci C531/24
2.
Siedma otázka vo veci C531/24 – monitorovacie opatrenia v environmentálnej správe
a)
Opis monitorovacích opatrení, ktoré spĺňajú požiadavky článku 10 smernice o SEP
b)
Presnosť informácií o monitorovacích opatreniach
c)
Riešenie nepredvídaných nepriaznivých účinkov na životné prostredie
3.
Ôsma otázka vo veci C531/24 a prvá otázka vo veci C895/24 – hmotné fondy
4.
Druhá otázka vo veci C895/24 – posúdenie alternatív v environmentálnej správy
D.
Deviata otázka vo veci C531/24 – účinky na povolenie aplikácie zvýšeného množstva dusičnanov zo strany Komisie
E.
Zachovanie účinkov
V.
Návrh
I.      Úvod
1.        Aké
požiadavky
vyplývajú z uplatnenia
smernice o dusičnanoch(2),
smernice o biotopoch(3),
rámcovej
smernice o vode(4) a smernice o SEP
(skratka
„SEP“
označuje
strategické
environmentálne
posudzovanie)(5) vo
vzájomnej
súvislosti,
ak
Komisia
na
žiadosť
členského
štátu
povolí
výnimku,
ktorá
umožňuje
aplikáciu
väčšieho
množstva
hnojiva
na
poľnohospodárskej
pôde,
než
je
stanovené v smernici o dusičnanoch?
To
je
predmetom
oboch
návrhov
na
začatie
prejudiciálneho
konania,
ktoré
podal
High Court (Vyšší
súd,
Írsko).
2.        Týmito
návrhmi
sa
žiada o objasnenie
požiadaviek
stanovených v smernici o biotopoch,
rámcovej
smernici o vode a smernici o SEP,
ktoré
sa
týkajú
sa
environmentálneho
posudzovania
takej
výnimky,
ktorá
je
zahrnutá v írskom
akčnom
programe
na
kontrolu
emisií
dusičnanov v poľnohospodárstve.
High Court (Vyšší
súd)
sa
navyše
pýta,
či
odpovede
na
otázky
týkajúce
sa
environmentálneho
posudzovania
spochybňujú
platnosť
povolenia
výnimky
Komisiou(6).
II.    Právny rámec
A.      Právo Únie
1.      Smernica o dusičnanoch
3.        V článku 1 smernice o dusičnanoch
sú
vymedzené
jej
ciele:
„Cieľom
tejto
smernice
je:
–        zníženie
znečistenia
vôd
zapríčinené
alebo
vyvolané
dusičnanmi z poľnohospodárskych
zdrojov
a
–        zabránenie
ďalšiemu
znečisťovaniu
tohto
druhu.“
4.        V článku 2 písm. j)
smernice o dusičnanoch
je
vymedzené,
čo
sa
má
rozumieť
pod
„znečistením“:
„priame
alebo
nepriame
vypúšťanie
zlúčenín
dusíka z poľnohospodárskych
zdrojov
do
vodného
prostredia,
čo
má
za
následok
ohrozenie
zdravia
ľudí,
poškodzovanie
prírodného
prostredia a vodných
ekosystémov,
znehodnocovanie
sociálneho
využitia
alebo
bránenie
iným
zákonným
spôsobom
využívania
vodných
zdrojov“.
5.        Podľa článku 3 smernice o dusičnanoch
členské
štáty
označia
určité
pôdne
pásma
na
svojich
územiach, v ktorých
sa
vyskytuje
nadmerné
množstvo
dusíka, v ktorých
existuje
riziko
takého
výskytu
alebo
ktorých
vody
odtekajú
do
takých
pásem a v dôsledku
toho
sa
môžu
podieľať
na
takom
výskyte,
ako
ohrozené
pásma.
6.        Článok 5 stanovuje,
že
členské
štáty
vypracujú
akčné
programy
vo
vzťahu k ohrozeným
pásmam
alebo k celému
štátnemu
územiu:
„1.      V priebehu
dvoch
rokov
od
zostavenia
počiatočného
zoznamu
označených
ohrozených
pásem,
uvedeného v článku 3 ods. 2,
alebo v priebehu
jedného
roka
od
každého
ďalšieho
označovania,
uvedeného v článku 3 ods. 4,
vypracujú
členské
štáty s cieľom
realizácie
cieľov
špecifikovaných v článku 1 akčné
programy
vo
vzťahu k označeným
ohrozeným
pásmam.
2.      Akčný
program
sa
môže
vzťahovať
na
všetky
ohrozené
pásma
na
území
daného
členského
štátu,
ak
to
však
členský
štát
považuje
za
vhodné,
môžu
byť
pre
rôzne
ohrozené
pásma
alebo
časti
pásem
vypracované
osobitné
programy.
3.      V akčných
programoch
sa
zohľadnia:
a)      dostupné
vedecké a technické
údaje,
predovšetkým
so
zreteľom
na
príslušné
hodnoty
dusičnanov
pochádzajúcich z poľnohospodárskych a iných
zdrojov;
b)      podmienky
životného
prostredia v príslušných
oblastiach
daných
členských
štátov.
4.      Akčné
programy
sa
realizujú v priebehu
štyroch
rokov
od
ich
vypracovania a pozostávajú z nasledujúcich
záväzných
opatrení:
a)      opatrenia
uvedené v prílohe III;
b)      opatrenia,
ktoré
členské
štáty
stanovili v kódexoch
vhodných
poľnohospodárskych
postupov
vypracovaných v súlade s článkom 4, s výnimkou
opatrení,
ktoré
boli
nahradené
opatreniami
uvedenými v prílohe III.
5.      Okrem
toho v prípadoch,
ak
sa
na
začiatku
alebo
na
základe
skúseností z realizácie
akčných
programov
zistí,
že
opatrenia
uvedené v odseku
4
nebudú
postačujúce
na
dosiahnutie
cieľov
špecifikovaných v článku 1,
prijmú
členské
štáty v rámci
akčných
programov
podľa
potreby
doplňujúce
opatrenia
alebo
účinnejšie
postupy.
Pri
výbere
týchto
opatrení a postupov
zohľadnia
členské
štáty
ich
účinnosť a výšku
nákladov v porovnaní s inými
možnými
preventívnymi
opatreniami.“
7.        Nevyhnutý
obsah
akčných
programov
vyplýva z požiadaviek
vhodných
postupov v poľnohospodárstve
podľa článku 4 smernice o dusičnanoch,
ako
aj z osobitných
požiadaviek
podľa prílohy III.
Ak
tieto
opatrenia
nepostačujú
na
zabránenie
znečistenia
dusičnanmi,
členský
štát
musí
podľa článku 5 ods. 5
prijať
rozsiahlejšie
opatrenia.
8.        Bod 2 prílohy III k smernici o dusičnanoch
stanovuje,
aké
opatrenia
musia
členské
štáty
stanoviť
vo
svojich
akčných
programoch,
pokiaľ
ide o množstvo
aplikovaného
maštaľného
hnojiva:
„Cieľom
týchto
opatrení
je
zabezpečiť
vo
vzťahu
ku
každému
poľnohospodárskemu
podniku
alebo k určitému
množstvu
dobytka,
aby
množstvo
maštaľného
hnojiva
aplikovaného
každoročne
na
pôdu,
vrátane
toho,
ktoré
sa
na
ňu
dostane
priamo
od
zvierat,
neprekročilo
množstvo
stanovené
na
hektár.
Množstvom
stanoveným
na
hektár
je
množstvo
hnoja
obsahujúce
170
kg
dusíka.
Avšak:
…
b)      počas a po
skončení
prvého
štvorročného
akčného
programu
môžu
členské
štáty
stanoviť
iné
množstvá
ako
tie,
ktoré
sú
uvedené
vyššie.
Tieto
množstvá
musia
byť
stanovené
tak,
aby
to
nemalo
vplyv
na
dosiahnutie
cieľov
špecifikovaných v článku 1,
pričom
musia
byť
zdôvodnené
na
základe
objektívnych
kritérií,
napríklad:
–      dlhé
obdobia
rastu,
–      plodiny s vysokou
absorpciou
dusíka,
–      vysoká
čistá
zrážkovosť daného
ohrozeného
pásma,
–      pôdy s mimoriadne
vysokou
schopnosťou
denitrifikácie.
V prípade,
že
členský
štát
povolí
iné
množstvo
podľa písm. b),
informuje o tom
Komisiu,
ktorá
preskúma
oprávnenosť
tohto
povolenia v súlade s postupom
stanoveným v článku 9.“
2.      Povolenie Komisie
9.        Komisia
vysvetlila
sporné
povolenie v odôvodneniach
17 a 23
vykonávacieho
rozhodnutia
(EÚ)
2022/696
takto:
„(17)      Vzhľadom
na
údaje
uvedené v odôvodneniach
11
až
13
by
sa
podmienky
stanovené v tomto
rozhodnutí
mali
sprísniť v porovnaní s podmienkami
stanovenými
vo
vykonávajúcom
rozhodnutí
(EÚ)
2018/209.
Stanovené
podmienky,
ako
aj
monitorovacie a kontrolné
systémy
by
mali
byť
dostatočné
na
zabezpečenie
toho,
aby
bola
táto
výnimka v súlade s právne
záväznými
cieľmi
rámcovej
smernice o vode…
.
…
(23)      Výnimka
stanovená v tomto
rozhodnutí
nemá
vplyv
na
povinnosti
Írska
uplatňovať
[smernicu o biotopoch]
vrátane
[rozsudku
zo
7. novembra
2018,
Coöperatie Mobilisation for the Environment a i. (C‑293/17 a C‑294/17,
EU:C:2018:882)],
najmä v súvislosti s výkladom
článku 6
ods. 3
uvedenej
smernice.“
10.      Podľa článku 1 vykonávacieho
rozhodnutia
(EÚ)
2022/696
je
povolené
hnojenie s množstvom
dusíka
vyšším
ako
170
kg/ha
ročne s výhradou
splnenia
podmienok
stanovených v článkoch 4 až
12.
11.      Podľa článku 4 vykonávacieho
rozhodnutia
(EÚ)
2022/696
poľnohospodári s trávnym
porastom,
ktorí
chcú
využívať
výhody
plynúce z výnimky,
musia
každý
rok
predložiť
žiadosť o povolenie. Článok 5 umožňuje
povolenia
na
aplikáciu
maštaľného
hnoja s obsahom
do
250
kg
dusíka/ha
ročne a na
tento
účel
odkazuje
na
ďalšie
podmienky.
3.      Smernica o biotopoch
12.      Článok 6 ods. 2
až
4
smernice o biotopoch
upravuje
ochranu
lokalít
sústavy
Natura
2000:
„2.      Členské
štáty
podniknú
primerané
kroky,
aby
sa
na
osobitne
chránených
územiach
predišlo
poškodeniu
prirodzených
biotopov a biotopov
druhov,
ako
aj
rušeniu
druhov,
pre
ktoré
boli
územia
označené
za
chránené,
pokiaľ
by
takéto
rušenie
bolo
podstatné
vo
vzťahu k cieľom
tejto
smernice.
3.      Akýkoľvek
plán
alebo
projekt,
ktorý
priamo
nesúvisí
so
správou
lokality
alebo
nie
je
potrebný
pre
ňu,
ale
môže
pravdepodobne
významne
ovplyvniť
túto
lokalitu,
či
už
samotne,
alebo v spojení s inými
plánmi
alebo
projektmi,
podlieha
primeranému
odhadu
jeho
dosahov
[posúdeniu
jeho
vplyvov – neoficiálny
preklad]
na
danú
lokalitu z hľadiska
cieľov
ochrany
lokality.
Na
základe
výsledkov
zhodnotenia
dosahov
[posúdenia
vplyvov – neoficiálny
preklad]
na
lokalitu a podľa
ustanovení
odseku
4
[a bez
toho,
aby
boli
dotknuté
ustanovenia
odseku
4 – neoficiálny
preklad]
príslušné
vnútroštátne
orgány
súhlasia s plánom
alebo
projektom
iba
po
presvedčení
sa,
že
nepriaznivo
neovplyvní
integritu
príslušnej
lokality, a v prípade
potreby
po
získaní
stanoviska
verejnosti.
4.      Ak
sa
aj
napriek
negatívnemu
odhadu
dosahov
[posúdeniu
vplyvov – neoficiálny
preklad]
na
lokalitu a pri
neexistencii
alternatívnych
riešení
plán
alebo
projekt
musí
realizovať z dôvodov
vyššieho
verejného
záujmu,
vrátane
záujmov
sociálnej a ekonomickej
povahy,
členský
štát
prijme
všetky
kompenzačné
opatrenia
potrebné
na
zabezpečenie
toho,
že
celková
koherencia
sústavy
Natura
2000
bude
ochránená. O prijatých
kompenzačných
opatreniach
informuje
Komisiu.
…“.
4.      Rámcová smernica o vode
13.      V článku 4 ods. 1 písm. a)
bodoch
i) a ii)
rámcovej
smernice o vode
sú
zakotvené
zákaz
zhoršenia a povinnosť
zlepšovania,
pokiaľ
ide o povrchové
vody. Článok 4 ods. 1 písm. c)
obsahuje
osobitné
pravidlá
týkajúce
sa
chránených
oblastí:
„1.      Pri
realizácií
programov
opatrení
špecifikovaných v plánoch
vodohospodárskeho
manažmentu
povodia:
a)      pre
povrchové
vody
i)      členské
štáty
vykonajú
potrebné
opatrenia
na
zabránenie
zhoršeniu
stavu
všetkých
útvarov
povrchovej
vody, v súlade s odsekmi
6 a 7 a bez
toho,
aby
bol
dotknutý
odsek
8;
ii)      členské
štáty
budú
chrániť,
zlepšovať a obnovovať
všetky
útvary
povrchovej
vody, s ohľadom
na
platnosť
bodu
iii)
pre
umelé a výrazne
zmenené
vodné
útvary, s cieľom
dosiahnutia
dobrého
stavu
povrchovej
vody
najneskôr
do
15
rokov
od
dátumu
nadobudnutia
platnosti
tejto
smernice, v súlade s ustanoveniami
uvedenými v prílohe V, s podmienkou
uplatniť
predlžovanie
termínov v súlade s odsekom
4 a s využitím
odsekov
5,
6 a 7,
bez
toho,
aby
boli
dotknuté
ustanovenia
odseku
8;
…
bez
toho,
aby
boli
dotknuté
ustanovenia
príslušných
medzinárodných
dohôd
uvedených v článku 1 pre
príslušné
zmluvné
strany;
…
c)      pre
chránené
oblasti
členské
štáty
dosiahnu
súlad
so
všetkými
normami a cieľmi
do
15
rokov
od
dátumu
nadobudnutia
účinnosti
tejto
smernice,
pokiaľ
nie
je
uvedené
inak v právnych
predpisoch
spoločenstva,
podľa
ktorých
boli
jednotlivé
chránené
oblasti
ustanovené.“
14.      Článok 5 rámcovej
smernice o vode
upravuje
evidenciu
stavu
vôd:
„1.      Každý
členský
štát
zabezpečí,
aby
sa
pre
každú
správne
územie
povodia
alebo
pre
časť
medzinárodnej
oblasti
povodí
nachádzajúcej
sa
na
jeho
území
uskutočnila:
–      analýza
jeho
charakteristík,
–      preskúmanie
vplyvov
ľudskej
činnosti
na
stav
povrchových a podzemných
vôd
a
–      ekonomická
analýza
využívania
vody[,]
a to
podľa
technických
špecifikácií
uvedených v prílohách II a III a tak,
aby
bolo
ich
spracovanie
ukončené
na[jn]eskôr do
štyroch
rokov
od
dátumu
nadobudnutia
účinnosti
tejto
smernice.
2.      Analýzy a prieskumy
uvedené v odseku
1
budú
prehodnotené a v prípade
potreby
aktualizované
najneskôr
do
13
rokov
od
dátumu
nadobudnutia
účinnosti
tejto
smernice a následne
každých
šesť
rokov.“
15.      Článok 10
rámcovej
smernice o vode
stanovuje
kombinovaný
prístup k znečisťovaniu z bodových
zdrojov a difúznych
zdrojov.
Tento
prístup
výslovne
zahŕňa
stanovenie
regulácie
emisií na
základe
najlepších
dostupných
techník,
ako
aj
na
základe
najlepších
environmentálnych
postupov
stanovených v smernici o dusičnanoch. Článok 10 ods. 3
navyše
stanovuje
možnosť
prísnejších
podmienok:
„Ak
si
kvalitatívny
cieľ
alebo
norma
kvality,
zavedená
či
už
podľa
tejto
smernice,
smerníc
uvedených v prílohe IX alebo
podľa
akejkoľvek
inej
právnej
úpravy
spoločenstva,
vyžaduje
prísnejšie
podmienky…,
budú
podľa
nich
ustanovené
prísnejšie
regulácie
emisií.“
16.      Článok 11 ods. 1
rámcovej
smernice o vode
stanovuje
program
opatrení
na
dosiahnutie
cieľov
smernice:
„1.      Každý
členský
štát
zabezpečí
pre
každé
správne
územie
povodia
alebo
pre
časť
medzinárodného
správneho
územia
povodia
na
svojom
území
zavedenie
programu
opatrení,
so
zreteľom
na
výsledky
analýz
požadovaných
podľa článku 5,
pre
dosiahnutie
cieľov
stanovených
podľa článku 4.
…
2.      Každý
program
opatrení
bude
zahŕňať
‚základné‘
opatrenia
špecifikované v odseku
3, a v prípade
potreby
‚doplnkové‘
opatrenia.
3.      ‚Základné
opatrenia‘
sú
minimálne
požiadavky,
ktoré
treba
splniť a ktoré
pozostávajú
z:
a)      tých
opatrení,
ktoré
sú
potrebné
na
vykonávanie
právnych
predpisov
spoločenstva
pre
ochranu
vôd
vrátane
opatrení
požadovaných
právnymi
predpismi
uvedenými v článku 10 a v časti A prílohy VI;
…
5.      Ak
výsledky
monitorovania
alebo
iné
údaje
naznačujú,
že
dosiahnutie
cieľov
stanovených
pre
vodný
útvar
podľa článku 4 nie
je
pravdepodobné,
členský
štát
zabezpečí:
–        preskúmanie
príčin
možného
neúspechu,
–        primerané
preskúmanie a revíziu
príslušných
povolení a oprávnení,
–        primerané
preverenie a podľa
potreby
prispôsobenie
monitorovacích
programov
a
–        zavedenie
doplnkových
opatrení
potrebných
na
dosiahnutie
stanovených
cieľov
vrátane,
ak
je
to
potrebné,
zavedenia
prísnejších
environmentálnych
noriem
kvality
podľa
postupov
stanovených v prílohe V.
Ak
sú
tieto
príčiny
výsledkom
mimoriadnych
nepredvídateľných
okolností
spôsobených
prírodnými
silami
alebo
vyššou
mocou,
najmä
extrémne
povodne a dlhodobé
suchá,
členské
štáty
môžu
určiť
doplnkové
opatrenia
za
prakticky
nerealizovateľné s ohľadom
na článok 4 ods. 6.“
17.      Podľa
bodu
ix) časti A prílohy VI k rámcovej
smernici o vode
je
smernica o dusičnanoch
predpisom,
ktorý
tvorí
základ
opatrení,
ktoré
treba
zahrnúť
do
programov
opatrení
podľa článku 11 ods. 3 písm. a)
rámcovej
smernice o vode.
18.      Bod 1.4 prílohy II k rámcovej
smernici o vode
konkretizuje
identifikáciu
tlakov:
„Členské
štáty
budú
zhromažďovať a spravovať
informácie o type a veľkosti
významných
antropogénnych
vplyvov,
ktorým
sú
vystavené
útvary
povrchovej
vody v každom
správnom
území
povodia, a to
najmä:
…
Odhad a identifikácia
významného
znečistenia z difúznych
zdrojov,
najmä
látkami
uvedenými v prílohe VIII, z mestských,
priemyselných,
poľnohospodárskych a iných
zariadení a činností,
okrem
iného,
na
základe
informácií
zhromaždených
podľa:
i)      článkov 3,
5 a 6
[smernice o dusičnanoch]…“.
19.      Dôsledky
takto
zistených
informácií
sú
predmetom bodu 1.5 prílohy II k rámcovej
smernici o vode:
„Členské
štáty
budú
vyhodnocovať
citlivosť
stavu
útvarov
povrchovej
vody
na
vyššie
uvedené
vplyvy.
Členské
štáty
využijú
zhromaždené
informácie a každú
ďalšiu
relevantnú
informáciu,
vrátane
údajov z monitorovania
životného
prostredia,
ktoré
majú k dispozícii,
na
vypracovanie
hodnotenia
možnosti
vzniku
situácie,
že
útvary
povrchových
vôd v správnom
území
povodia
nesplnia
environmentálne
ciele
kvality
stanovené
pre
ne podľa článku 4.
Členské
štáty
môžu
využiť
ako
pomôcku
pri
takomto
hodnotení
metódy
modelovania.
Pre
útvary
identifikované
ako
rizikové s ohľadom
na
možnosť
nesplnenia
cieľov
kvality
životného
prostredia
sa v relevantných
prípadoch
vykoná
dopĺňajúca
charakterizácia
na
optimalizáciu
návrhu
programov
monitorovania
požadovaných
podľa článku 8 aj
programov
opatrení
požadovaných
podľa článku 11.“
5.      Smernica o SEP
20.      Ciele
smernice o SEP
vyplývajú
najmä z článku 1:
„Cieľom
tejto
smernice
je
zabezpečiť
vysokú
úroveň
ochrany
životného
prostredia a prispieť k integrácii
environmentálnych
úvah
do
prípravy a schvaľovania
plánov a programov
so
zreteľom
na
podporu
trvalo
udržateľného
rozvoja
tým,
že
sa
zabezpečí, v súlade s touto
smernicou,
vykonanie
environmentálneho
posudzovania
určitých
plánov a programov,
ktoré
majú
pravdepodobne
významné
účinky
na
životné
prostredie.“
21.      Plány a programy
sú
vymedzené v článku 2 písm. a)
smernice o SEP:
„Na
účely
tejto
smernice:
a)       ‚plány a programy‘
sú
plány a programy
vrátane
tých,
na
ktorých
financovaní
sa
podieľa
Európske
spoločenstvo,
ako
aj
ich
akékoľvek
modifikácie:
–        ktoré
sú
predmetom
prípravy
a/alebo
schvaľovania
úradom
na
štátnej,
regionálnej
alebo
miestnej
úrovni
alebo
ktoré
úrad
pripravuje
na
schválenie
prostredníctvom
parlamentného
alebo
vládneho
legislatívneho
postupu
a
–        ktoré
vyžadujú
legislatívne,
regulatívne
alebo
správne
predpisy“.
22.      Povinnosť
vykonať
strategické
environmentálne
posudzovanie
je
upravená v článku 3 smernice o SEP:
„1.      Environmentálne
posudzovanie
sa
vykonáva v súlade s článkami 4 až
9
pre
plány a programy
uvedené v odsekoch
2
až
4,
ktoré
majú
pravdepodobne
významné
environmentálne
účinky.
2.      Podľa
odseku
3
sa
environmentálne
posudzovanie
vykonáva
pre
všetky
plány a programy,
a)      ktoré
sa
pripravujú
pre
poľnohospodárstvo,
lesníctvo,
rybárstvo,
energetiku,
dopravu,
odpadové
hospodárstvo,
vodné
hospodárstvo,
telekomunikácie,
turistiku,
plánovanie
miest a vidieka
alebo
využívanie
územia a ktoré
stanovujú
rámec
pre
súhlas
budúceho
rozvoja
projektov
uvedených v prílohách I a II k [smernici o PVŽP(7)],
alebo
b)      pri
ktorých
sa
určilo,
že
vyžadujú
posudzovanie
podľa článku 6 alebo
7 [smernice o biotopoch(8)] s ohľadom
na
ich
pravdepodobný
účinok
na
lokality.
…“.
23.      Článok 5 smernice o SEP
sa
týka
obsahu
environmentálneho
posudzovania a zohľadnenia
alternatív:
„1.      Tam,
kde
sa
podľa článku 3 ods. 1
požaduje
environmentálne
posudzovanie,
vypracuje
sa
environmentálna
správa, v ktorej
sa
určia,
popíšu a zhodnotia
pravdepodobne
významné
účinky
vykonávania
plánu
alebo
programu
na
životné
prostredie a primerané
alternatívy,
ktoré
zohľadňujú
ciele a geografický
rozmer
plánu
alebo
programu.
Informácie,
ktoré
sa
na
tento
účel
poskytujú,
sú
uvedené v prílohe I.
2.      Environmentálna
správa
vypracovaná
podľa
odseku
1
musí
obsahovať
informácie,
ktoré
možno
odôvodnene
požadovať
pri
zohľadnení
súčasných
poznatkov a metód
posudzovania,
obsah a úroveň
podrobnosti
plánu
alebo
programu, v akom
štádiu
rozhodovacieho
procesu
sa
nachádza[,] a rozsah[,] v akom
sú
určité
záležitosti
vhodnejšie
posudzované
na
rozličných
úrovniach
procesu,
aby
sa
predišlo
zdvojovaniu
posudzovania.
…“.
24.      Článok 9 ods. 1
smernice o SEP
upravuje
obsah
rozhodnutia o pláne
alebo
programe:
„1.      Členské
štáty
zabezpečia,
aby
orgány
uvedené v článku 6 ods. 3,
verejnosť a každý
členský
štát, s ktorým
sa
poradilo
podľa článku 7,
boli
pri
schválení
plánu
alebo
programu
informovaní a že
takto
informovaným
budú
sprístupnené
nasledujúce
položky:
a)      plán
alebo
program[,]
ako
bol
schválený;
b)      vyhlásenie,
sumarizujúce
ako
boli
začlenené
úvahy o environmentálnych
aspektoch
do
plánu
alebo
programu a ako
bola v súlade s článkom 8 zohľadnená
environmentálna
správa
vypracovaná
podľa článku 5,
stanoviská
vyjadrené
podľa článku 6 a výsledky
uskutočnených
porád
podľa článku 7 a dôvody
pre
výber
schváleného
plánu
alebo
programu v porovnaní s inými
prijateľnými
alternatívami
a
c)      opatrenia, o ktorých
sa
rozhodlo v súvislosti s monitoringom
podľa článku 10.“
25.      Článok 10 ods. 1
smernice o SEP
upravuje
monitoring
environmentálnych
účinkov
plánov a programov:
„Členské
štáty
sledujú
významné
environmentálne
účinky
vykonávania
plánov a programov
aby
boli,
okrem
iného,
schopné
včas
identifikovať
nepredvídané
škodlivé
účinky a schopné
uskutočniť
vhodné
nápravné
opatrenia.“
26.      Informácie,
ktoré
sa
poskytujú v environmentálnej
správe,
sú
upravené v prílohe I k smernici o SEP:
„Informácie,
ktoré
sa
poskytujú
podľa článku 5 ods. 1 a ktoré
sú
predmetom článku 5 ods. 2 a 3[,]
sú
nasledovné:
…
c)      environmentálne
charakteristiky
oblastí,
ktoré
budú
pravdepodobne
významne
ovplyvnené;
d)      všetky
existujúce
environmentálne
problémy,
ktoré
sú
relevantné
pre
plán
alebo
program,
vrátane a najmä
tých,
ktoré
sa
vzťahujú
na
environmentálne
obzvlášť
dôležité
oblasti,
akými
sú
oblasti
určené
na
základe
[smernice o biotopoch
alebo
smernice o ochrane
vtáctva];
e)      ciele
ochrany
životného
prostredia,
stanovené
na
medzinárodnej
úrovni,
alebo
úrovni
spoločenstva
alebo
členského
štátu,
ktoré
sú
relevantné
pre
plán
alebo
program a spôsob,
akým
boli
tieto
ciele a ďalšie
úvahy o environmentálnych
aspektoch
zohľadnené
pri
jeho
príprave;
f)      pravdepodobne
významné
účinky…
na
životné
prostredie
vrátane
otázok[,]
akými
sú
biodiverzita,
populácia,
zdravie
ľudí,
živočíchy,
rastliny,
pôda,
voda,
ovzdušie,
klimatické
faktory,
hmotné
fondy,
kultúrne
dedičstvo,
vrátane
architektonického a archeologického
dedičstva,
krajiny a vzájomných
vzťahov
horeuvedených
faktorov;
…
h)      náčrt
dôvodov
pre
výber
alternatív a opis
spôsobu,
akým
sa
vykonalo
posudzovanie,
vrátane
akýchkoľvek
ťažkostí
(akými
sú
technické
nedostatky
alebo
nedostatok
know‑how),
ktoré
sa
vyskytli
pri
zostavovaní
požadovaných
informácií;
i)      popis
opatrení
určených
na
monitorovanie
podľa článku 10;
…“.
B.      Írske právo
27.      Podľa článku 4 Planning and
Development Act 2000
(zákon o územnom
plánovaní a rozvoji z roku
2000) a článku 28
European
Communities (Birds and
Natural Habitats)
Regulations 2011
[nariadenie z roku
2011
prijaté v rámci
Európskych
spoločenstiev
(vtáky a prirodzené
biotopy)] možno
poľnohospodárske
činnosti
zakázať,
ak
by
mohli
nepriaznivo
ovplyvniť
chránené
oblasti
podľa
smernice o biotopoch
alebo
smernice o ochrane
vtáctva.
28.      Aplikácia
hnoja s viac
ako
170
kg
dusíka
na
hektár
ročne
je
upravená
predovšetkým v článku 35 ods. 1
European
Union (Good Agricultural Practice for Protection of
Waters)
Regulations 2022
[nariadenie z roku
2022
prijaté v rámci
Európskej
únie
(správna
poľnohospodárska
prax
na
ochranu
vôd)
(S. I. č. 113 z roku
2022) v znení
zmenenom
prostredníctvom S. I. č. 393 z roku
2022
(ďalej
len
„nariadenie z roku
2022“):
„Aplikácia
maštaľného
hnoja
na
pôdu
podniku v ktoromkoľvek
roku v množstve
presahujúcom
množstvo
uvedené v článku 20 ods. 1
sa
nepovažuje
za
porušenie
uvedeného
odseku,
ak
sú
splnené
všetky
tieto
podmienky:
a)      majiteľ
podniku
predložil
ministrovi
poľnohospodárstva,
potravinárstva a námorníctva
žiadosť o výnimku z požiadaviek
uvedeného
odseku
na
daný
rok,
b)      žiadosť
uvedená v písmene
a)
bola
riadne
vyplnená
spôsobom
určeným
ministrom a v lehote,
ktorú
stanovil,
c)      k žiadosti
uvedenej v písmene
a)
je
pripojený
písomný
záväzok
majiteľa,
že
splní
všetky
podmienky
uvedené v prílohe
5,
a
d)      majiteľ v súvislosti s podnikom
spĺňa
všetky
podmienky
uvedené v prílohe
5.“
29.      Príloha
5 k nariadeniu z roku
2022
obmedzuje
okrem
iného
množstvo
dusíka
na
250
kg.
30.      Ak
žiadosť
nespĺňa
tieto
požiadavky,
minister
ju
má
podľa článku 35 ods. 2
nariadenia z roku
2022
zamietnuť.
Odsek
3
stanovuje,
že
poľnohospodárskemu
podniku
sa
nemá
udeliť
povolenie
na
nasledujúci
rok,
ak
sa
zistí,
že v aktuálnom
roku
nespĺňa
požiadavky
stanovené v článkoch 6 až
9
rozhodnutia
Komisie.
III. Skutkový stav a návrh na začatie prejudiciálneho konania
31.      V návrhoch
na
začatie
prejudiciálneho
konania
je
skutkový
stav
opísaný
tak,
ako
je
uvedené
nižšie.
32.      Podľa článku 5 ods. 2
smernice o dusičnanoch
Írsko
uplatňuje
akčný
program
pre
dusičnany
týkajúci
sa
celého
jeho
územia.
33.      V návrhu
na
začatie
prejudiciálneho
konania
sú
uvedené
rozhodnutia
Komisie
od
roku
2007,
ktoré
umožňujú
Írsku,
aby v rámci
svojich
akčných
programov
pre
dusičnany
poľnohospodárskym
podnikom
za
určitých
podmienok
dovolilo
aplikovať
hnojivo s obsahom
až
do
250
kg
dusíka
na
hektár
ročne.(9) Predmetom
konania
vo
veci
samej
sú
posledné z týchto
rozhodnutí v čase
podania
návrhu
na
začatie
prejudiciálneho
konania a zodpovedajúci
akčný
program
pre
dusičnany
na
roky
2022
až
2025.
34.      V návrhu
na
začatie
prejudiciálneho
konania
sú
zároveň
citované
správy
Environmental Protection Agency (Agentúra
na
ochranu
životného
prostredia,
Írsko;
ďalej
len
„EPA“),
podľa
ktorých
sa
takmer
polovica
riek a jazier
Írska z dôvodu
príliš
veľkého
obsahu
fosforu a dusíka
nachádza v stave,
ktorý
už
nie
je
uspokojivý.(10)
35.      Minister
for Housing,
Local Government and
Heritage (minister
pre
bývanie,
miestnu
samosprávu a prírodné a kultúrne
dedičstvo,
Írsko)
vykonal
posúdenie
vplyvov
sporného
akčného
programu
pre
dusičnany
so
zreteľom
na
lokality
sústavy
Natura
2000.
Neuskutočnilo
sa
však
úplné
posúdenie
účinkov
na
životné
prostredie
týkajúce
sa
poľnohospodárskych
činností,
pri
ktorých
sa
uvoľňujú
dusičnany a ktoré
sa
majú
vykonávať
na
základe
výnimky
pre
aplikáciu
dusíka.
Posúdenia
sa
zameriavali
výlučne
na
plánované
ochranné
opatrenia. Z materiálov
[najmä
zo
správ
EPA a z dokumentu
„Natura
Impact Statement“
(vyhlásenie o vplyve
na
sústavu
Natura)
(v írskom
práve
stanovené
vedecké
stanovisko k účinkom
na
lokality
sústavy
Natura
2000)
pre
plán
manažmentu
povodia
podľa
rámcovej
smernice o vode
týkajúci
sa
írskych
vôd
na
roky
2022
až
2027)]
je
však
zrejmé,
že
posúdenie
vplyvov
predmetných
poľnohospodárskych
činností
na
životné
prostredie
by
pravdepodobne
preukázalo
významné
nepriaznivé
vplyvy
na
životné
prostredie
aj
vo
vzťahu k európskym
lokalitám v zmysle
smernice o biotopoch.
36.      Podľa
uvedeného
vyhlásenia o vplyve
na
sústavu
Natura
bude
pre
plán
manažmentu
povodia
týkajúci
sa
írskych
vôd
nevyhnutné,
aby
sa
vykonalo
posúdenie
vplyvov
všetkých
výnimiek
pre
jednotlivé
poľnohospodárske
podniky,
ktoré
vyplynú z akčného
programu
pre
dusičnany, a pritom
sa
zohľadnili
aj
kumulatívne
nepriaznivé
účinky. O uplatnenie
výnimky
každoročne
požiada
približne
6 500
poľnohospodárov z viac
ako
130 000
poľnohospodárskych
podnikov v Írsku.
Podstatnú
väčšinu
týchto
žiadateľov
tvoria
producenti
mlieka.
Jednotlivé
výnimky
sa
neuverejňujú,
uverejňujú
sa
len
súhrnné
údaje o umiestnení
príslušných
poľnohospodárskych
podnikov
podľa
miestnych
volebných
obvodov. V praxi
sa
pri
žiadnom z týchto
rozhodnutí
nevykonalo
posúdenie
vplyvov a neexistuje
na
to
ani
praktický
systém.
Vnútroštátne
právne
predpisy
na
prebratie
smernice o biotopoch
sa v tejto
súvislosti v praxi
neuplatňujú.
37.      Minister
pre
bývanie,
miestnu
samosprávu a prírodné a kultúrne
dedičstvo
vykonal
strategické
environmentálne
posudzovanie
akčného
programu
pre
dusičnany,
avšak
pri
tomto
posudzovaní
neboli
alternatívy
posúdené
rovnako
podrobne
ako
samotný
program.
Tiež
sa
nevykonalo
posúdenie
akčného
programu
pre
dusičnany
podľa článku 4 rámcovej
smernice o vode a neuskutočnilo
sa
úplné
posúdenie
vplyvov
predmetných
poľnohospodárskych
činností.
38.      Úplné
podrobnosti o monitorovaní
neboli
zahrnuté
do
environmentálnej
správy v procese
strategického
environmentálneho
posudzovania.
Environmentálna
správa
neobsahovala
nijaký
opis
plánovaných
opatrení
týkajúcich
sa
monitorovania
podľa článku 10
smernice o SEP,
ktorý
by
bol
dostatočne
podrobný
na
to,
aby
sa
preukázalo
dodržanie článku 10.
Najmä
neobsahovala
nijaké
údaje o tom,
ako
sa
bude
toto
monitorovanie
vykonávať,
kedy
sa
bude
vykonávať,
ako
sa
bude
využívať a ako
sa
budú
riešiť
akékoľvek
zistené
nepredvídané
nepriaznivé
vplyvy
na
životné
prostredie.
39.      V procese
strategického
environmentálneho
posudzovania
sa
vzali
do
úvahy
ekonomické
dôsledky
na
hmotné
fondy a tieto
prevážili
nad
možnosťami,
ktoré
by
inak
mohli
byť
šetrnejšie k životnému
prostrediu.
Toto
posudzovanie
teda
zohľadňovalo a zahŕňalo
okrem
iného
širšie
ekonomické
záujmy,
ako
sú
napríklad
hmotné
fondy,
rozsiahle
sociálne
dôsledky
poľnohospodárskych
činností,
vplyv
plánu
alebo
projektu
na
poľnohospodárske
odvetvie a na
produkciu a príjmy
poľnohospodárov,
udržateľnosť
poľnohospodárskeho
odvetvia v Írsku,
potravinový
dodávateľský
reťazec a zamestnávanie
významnej
časti
obyvateľstva.
40.      Dňa
9. marca 2022
schválil
minister
pre
bývanie,
miestnu
samosprávu a prírodné a kultúrne
dedičstvo
piaty
akčný
program
pre
dusičnany
na
roky
2022
až
2025 a podpísal
Good Agricultural Practice Regulations (nariadenie o správnej
poľnohospodárskej
praxi)
(S. I., č. 113).
Dňa
29. apríla
2022
Komisia
predĺžila
výnimku,
ktorá
bola
predtým
udelená
Írsku
podľa bodu 2 prílohy III k smernici o dusičnanoch.
Následne
minister
28. júla
2022
doplnil
akčný
program a zodpovedajúce
predpisy
(S. I., č. 393).
41.      An Taisce podala
31. mája
2022
žalobu o súdne
preskúmanie
akčného
programu
na
High Court (Vyšší
súd). V tomto
konaní
podal
High Court (Vyšší
súd)
dva
návrhy
na
začatie
prejudiciálneho
konania
na
Súdny
dvor,
ktorý
ich
zaregistroval
pod
číslami
vecí C‑531/24 a C‑895/24 a 11. novembra
2025
spojil
na
spoločné
konanie.
42.      Otázky
vo
veci C‑531/24
znejú:
1.      Majú
článok 6
ods. 3
[smernice o biotopoch],
článok 4
ods. 1
[rámcovej
smernice o vode]
a/alebo
článok 3
ods. 1
[smernice o SEP] v spojení s článkom 3
ods. 3 ZEÚ
a/alebo
článkom 11
a/alebo
článkom 191
ods. 2 ZFEÚ
a/alebo
článkom 37
Charty
základných
práv
taký
účinok,
že
akčný
program
podľa
článku 5
[smernice o dusičnanoch],
ktorý
sa
posudzuje
podľa
týchto
smerníc
alebo s odkazom
na
ne,
sa
musí
posudzovať z hľadiska
vplyvov
poľnohospodárskych
činností
uvoľňujúcich
dusičnany,
ktoré
sa
budú
vykonávať
na
základe
výnimiek
udelených v nadväznosti
na
plán,
na
životné
prostredie, a to
buď
vo
všeobecnosti
alebo v rozsahu, v akom k takýmto
vplyvom
nepriamo
prispieva
neexistencia
prísnejších
ochranných
opatrení v pláne,
na
rozdiel
od
ich
posudzovania
len
na
základe
ochranných
opatrení,
ktoré
plán
explicitne
obsahuje?
2.      Ak
je
odpoveď
na
prvú
otázku
vo
všeobecnosti
záporná,
majú
predmetné
ustanovenia
takýto
účinok,
ak
sa
ustanovenia
vnútroštátneho
práva
dotknutého
členského
štátu
týkajúce
sa
posudzovania
individuálnych
výnimiek
udelených v nadväznosti
na
akčný
program
podľa
článku 5
[smernice o dusičnanoch] v praxi v tejto
súvislosti
neuplatňujú,
takže
sa v praxi
nevykonáva
posudzovanie
individuálnych
výnimiek
udelených v nadväznosti
na
plán
podľa
[smernice o biotopoch],
pokiaľ
ide o vplyv
poľnohospodárskych
činností
uvoľňujúcich
dusičnany,
ktoré
sa
budú
vykonávať
na
základe
týchto
výnimiek,
na
európske
lokality?
3.      Majú
článok 6
ods. 3
[smernice o biotopoch]
a/alebo
článok 3
ods. 1
a/alebo
článok 5
ods. 1
a/alebo
článok 11
ods. 2
[smernice o SEP] v spojení s článkom 3
ods. 3 ZEÚ
a/alebo
článkom 11
a/alebo
článkom 191
ods. 2 ZFEÚ
a/alebo
článkom 37
Charty
základných
práv
taký
účinok,
že
posúdenie
plánu
alebo
programu,
na
ktorý
sa
vzťahujú
tieto
články a ktorý
môže
mať
vplyv
na
životné
prostredie
vodného
útvaru,
musí
zahŕňať
posúdenie s ohľadom
na
článok 4
[rámcovej
smernice o vode], a to
buď
sám
osebe
alebo
spolu s inými
záväznými
opatreniami
prijatými
členským
štátom,
ktoré
sú
dostatočne
prísne
na
to,
aby
do
dátumu
stanoveného
[rámcovou
smernicou o vode]
zabezpečili,
že
plán
alebo
program
nespôsobí
zhoršenie
stavu
útvaru
povrchovej
vody
alebo
neohrozí
dosiahnutie
dobrého
stavu
povrchovej
vody
alebo
dobrého
ekologického
potenciálu a dobrého
chemického
stavu
povrchovej
vody, a ak
je
to
tak,
vyžadujú
tieto
ustanovenia
alebo
niektoré z nich,
aby
takéto
posúdenie
výslovne
a/alebo
jasne
zistiteľným
spôsobom
stanovilo,
či
budú
príslušné
environmentálne
ciele
[rámcovej
smernice o vode]
po
prijatí
plánu
alebo
programu
splnené, a to
buď
vo
všeobecnosti
alebo v konkrétnom
prípade,
keď
došlo k navrhovanému
prijatiu
základného
opatrenia v zmysle
článku 11
ods. 3
[rámcovej
smernice o vode], a najmä
akčného
programu
pre
dusičnany
podľa
článku 5
[smernice o dusičnanoch]
[ako
je
uvedené v bode
ix) časti A prílohy VI k rámcovej
smernici o vode,
na
ktorú
odkazuje
článok 11
ods. 3 písm. a)
tejto
smernice]?
4.      Ak
je
odpoveď
na
tretiu
otázku
taká,
že
toto
posúdenie
plánu
alebo
programu,
na
ktorý
sa
vzťahuje
článok 6
ods. 3
[smernice o biotopoch]
a/alebo
článok 3
ods. 1
[smernice o SEP] a ktorý
môže
mať
vplyv
na
životné
prostredie
vodného
útvaru,
musí
zahŕňať
posúdenie s ohľadom
na
článok 4
[rámcovej
smernice o vode], a odpoveď
na
prvú
alebo
druhú
otázku
je
taká,
že
posúdenie
na
účely
[smernice o SEP] v hľadiska
súladu
[s rámcovou
smernicou o vode]
musí
zahŕňať
posúdenie
vplyvu
poľnohospodárskych
činností
uvoľňujúcich
dusičnany,
ktoré
sa
budú
vykonávať
na
základe
výnimiek
udelených v nadväznosti
na
plán
a/alebo
najmä
neuvedenie
prísnejších
ustanovení v pláne,
na
životné
prostredie,
má
článok 4
ods. 1
[rámcovej
smernice o vode]
(a najmä
právna
zásada,
podľa
ktorej
sú
členské
štáty
povinné,
pokiaľ
nie
je
udelená
výnimka,
zamietnuť
povolenie
na
individuálny
projekt,
ak
môže
spôsobiť
zhoršenie
stavu
útvaru
povrchovej
vody
alebo
ak
ohrozuje
dosiahnutie
dobrého
stavu
povrchovej
vody
alebo
dobrého
ekologického
potenciálu a dobrého
chemického
stavu
povrchovej
vody
do
dátumu
stanoveného
smernicou), v spojení s článkom 3
ods. 3 ZEÚ
a/alebo
článkom 11
a/alebo
článkom 191
ods. 2 ZFEÚ
a/alebo
článkom 37
Charty
základných
práv,
taký
účinok,
že
členské
štáty
musia
odmietnuť
prijať
plán
aj
vtedy,
ak
osobitná
ochrana,
ktorú
poskytuje
plán
buď
sám
osebe,
alebo
spolu s inými
záväznými
opatreniami
prijatými
členským
štátom,
nie
je
dostatočne
prísna
na
to,
aby
do
dátumu
stanoveného
[rámcovou
smernicou o vode]
zabezpečila,
že
poľnohospodárske
činnosti
uvoľňujúce
dusičnany,
ktoré
sa
budú
vykonávať
na
základe
výnimiek
udelených v nadväznosti
na
plán,
nespôsobia
zhoršenie
stavu
útvaru
povrchovej
vody
alebo
neohrozia
dosiahnutie
dobrého
stavu
povrchovej
vody
alebo
dobrého
ekologického
potenciálu a dobrého
chemického
stavu
povrchovej
vody, a to
buď
vo
všeobecnosti
alebo v konkrétnom
prípade,
keď
došlo k navrhovanému
prijatiu
základného
opatrenia v zmysle
článku 11
ods. 3
[rámcovej
smernice o vode], a najmä
akčného
programu
pre
dusičnany
podľa
článku 5
[smernice o dusičnanoch]
[ako
je
uvedené v bode
ix) časti A prílohy VI k rámcovej
smernici o vode,
na
ktorú
odkazuje
článok 11
ods. 3 písm. a)
tejto
smernice]?
5.      Ak
je
odpoveď
na
tretiu
a/alebo
štvrtú
otázku
vo
všeobecnosti
záporná,
majú
uvedené
ustanovenia
uvedený
účinok,
ak
sa
ustanovenia
vnútroštátneho
práva
dotknutého
členského
štátu
týkajúce
sa
posudzovania
individuálnych
výnimiek
udelených v nadväznosti
na
akčný
program
podľa
článku 5
[smernice o dusičnanoch] v praxi v tejto
súvislosti
neuplatňujú,
takže
sa v praxi
nevykonáva
posudzovanie
individuálnych
výnimiek
udelených v nadväznosti
na
plán
podľa
[smernice o biotopoch]
(či
už s ohľadom
na
článok 4
[rámcovej
smernice o vode]
alebo
inak),
pokiaľ
ide o vplyv
poľnohospodárskych
činností
uvoľňujúcich
dusičnany,
ktoré
sa
budú
vykonávať
na
základe
takýchto
výnimiek,
na
vodné
útvary v členskom
štáte?
6.      Má
článok 4
[rámcovej
smernice o vode] v spojení s článkom 3
ods. 3 ZEÚ
a/alebo
článkom 11
a/alebo
článkom 191
ods. 2 ZFEÚ
a/alebo
článkom 37
Charty
základných
práv
taký
účinok,
že
príslušný
orgán
členského
štátu
nemôže
prijať
plán
alebo
program,
najmä
akčný
program
pre
dusičnany
podľa
[smernice o dusičnanoch],
ktorý
môže
ovplyvniť
stav
akéhokoľvek
relevantného
vodného
útvaru v členskom
štáte,
pokiaľ
sa
od
príslušného
orgánu
nevyžaduje,
aby
sa
presvedčil
po
prvé,
že
prijatie
plánu
alebo
programu
nemôže
spôsobiť
zhoršenie
stavu
žiadneho
útvaru
povrchovej
vody,
ktorý
bol
alebo
mal
byť
týmto
členským
štátom
určený
ako
„typ“
útvaru
povrchovej
vody,
ani
nemôže
ohroziť
dosiahnutie
dobrého
stavu
povrchovej
vody
alebo
dobrého
ekologického
potenciálu a dobrého
chemického
stavu
takéhoto
útvaru
povrchovej
vody, a po
druhé,
že
prijatie
plánu
alebo
programu
je
zlučiteľné s opatreniami
vykonanými
podľa
programu
podľa
[rámcovej
smernice o vode],
ktorý
bol v súlade s článkom 11
tejto
smernice
stanovený
pre
dotknutú
oblasť
povodia?
7.      Majú
článok 5
ods. 1 a písmeno
i) prílohy I) k [smernici o SEP] v spojení s článkom 3
ods. 3 ZEÚ
a/alebo
článkom 11
a/alebo
článkom 191
ods. 2 ZFEÚ
a/alebo
článkom 37
Charty
základných
práv
taký
účinok,
že
samotná
environmentálna
správa
musí
obsahovať
dostatočne
podrobný
opis
plánovaných
opatrení
týkajúcich
sa
monitorovania v súlade s článkom 10,
aby
sa
preukázalo,
že
článok 10
bude
dodržaný,
vrátane
podrobností o tom,
ako
bude
monitorovanie
prebiehať,
kedy
sa
bude
vykonávať
a/alebo
ako
sa
bude
využívať a ako
sa
budú
riešiť
prípadné
zistené
nepredvídané
nepriaznivé
vplyvy
na
životné
prostredie?
8.      Zahŕňa
pojem
„hmotné
fondy“
uvedený v písmene
f) prílohy I k [smernici o SEP]
hodnotu
takýchto
fondov
a/alebo
najmä v prípade
posudzovania
akčného
programu
podľa
článku 5
[smernice o dusičnanoch],
zahŕňa
tento
pojem
rozsiahle
sociálne
dôsledky
poľnohospodárskych
činností,
vplyv
plánu
alebo
projektu
na
poľnohospodárske
odvetvie a na
produkciu a príjmy
poľnohospodárov,
udržateľnosť
poľnohospodárskeho
odvetvia v dotknutom
členskom
štáte,
potravinový
reťazec a zamestnávanie
významnej
časti
obyvateľstva, a ak
je
to
tak,
má
[smernica o SEP]
taký
účinok,
že
zohľadnenie
týchto
skutočností
je
pri
posudzovaní
účinkov
plánu
nezákonné?
9.      Ak z odpovedí
na
niektorú z otázok
jedna
až
osem
vyplýva,
že
prijatím
[akčného
programu
pre
dusičnany]
došlo k porušeniu
[smernice o biotopoch],
[rámcovej
smernice o vode]
a/alebo
[smernice o SEP],
je
rozhodnutie
Komisie 2022/696 neplatné
okrem
iného
vzhľadom
na
článok 3
ods. 3 ZEÚ
a/alebo
článok 11
a/alebo
článok 191
ods. 2 ZFEÚ
a/alebo
článok 37
Charty
základných
práv?
43.      Obe
dodatočné
otázky
vo
veci C‑895/24
znejú:
1.      Má
článok 5
ods. 1
a/alebo
článok 9
ods. 1 písm. b) v spojení s písmenom
f) prílohy I k [smernici o SEP] taký
účinok,
že
na
účely
posudzovania
podľa
článku 3
ods. 1
tejto
smernice
hmotné
fondy
nemožno
považovať
za
faktor,
ktorý
skutočne
prevažuje
nad
inými
faktormi
vrátane
iných
účinkov
na
životné
prostredie
a/alebo
že
ako
uprednostňovaný
výsledok
tohto
posudzovania
sa
musí
zvoliť
možnosť s najmenej
nepriaznivými
účinkami
na
životné
prostredie?
2.      Má
článok 5
ods. 1
a/alebo
článok 9
ods. 1 písm. b) v spojení s písmenom
h) prílohy I k [smernici o SEP] taký
účinok,
že
na
účely
posudzovania
podľa
článku 3
ods. 1
tejto
smernice
sa
musia
alternatívy
určiť,
popísať a zhodnotiť
porovnateľným
spôsobom?
44.      Písomné
pripomienky v oboch
veciach
predložili
An Taisce – The National
Trust
for Ireland,
Irish Creamery Milk Suppliers Association
(ICMSA),
Írsko,
ako
aj
Európska
komisia,
vo
veci C‑531/24
navyše
Feirmeoirí Aontuithe na
hÉireann Iontaobaithe Teoranta ako
Trustee for the Irish Farmers’ Association
(IFA) a vo
veci C‑895/24
Nemecko.
45.      Dňa
11. decembra
2025
uskutočnil
Súdny
dvor
pojednávanie
týkajúce
sa
oboch
vecí,
na
ktorom
sa
zúčastnili
An Taisce,
IFA,
ICMSA,
Írsko a Komisia.
IV.    Právne posúdenie
46.      Cieľom
smernice o dusičnanoch
je
zabezpečiť
potrebné
prostriedky
na
ochranu
vôd
pred
znečistením
dusičnanmi z poľnohospodárskych
zdrojov.(11) Ako
vyplýva z článku 5
ods. 1
smernice o dusičnanoch,
na
účely
dosiahnutia
týchto
cieľov
sú
členské
štáty
povinné
vypracovať a vykonať
akčné
programy
týkajúce
sa
označených
ohrozených
pásiem.(12) Také
programy
však
môžu
tiež
ako
Írsko
podľa článku 3 ods. 5
uplatňovať
na
celé
svoje
územie.
47.      Tieto
akčné
programy
musia
podľa článku 5 ods. 4 písm. a) a b)
obsahovať
určité
povinné
opatrenia
uvedené v prílohách II a III k tejto
smernici.(13) V prejednávanom
prípade
bola
väčšina
týchto
opatrení
prijatá
9. marca 2022.
Tieto
opatrenia
nie
sú
predmetom
návrhov
na
začatie
prejudiciálneho
konania a – podľa
všetkého – ani
sporu
vo
veci
samej, v ktorom
boli
uvedené
návrhy
podané. V tomto
smere
nebudem
podrobnejšie
rozoberať
prebratie
týchto
požiadaviek a prípadné
environmentálne
posudzovania,
ktoré
sú v tejto
súvislosti
potrebné.
48.      Podľa bodu 2 prílohy III k smernici o dusičnanoch
však
akčný
program
musí
osobitne
zabezpečiť,
aby
poľnohospodári
aplikovali
každoročne
na
hektár
len
hnoj,
ktorý
obsahuje
maximálne
170
kg
dusíka.
Členské
štáty
však
môžu
podľa bodu 2 písm. b) prílohy III povoliť
vyššie
množstvá,
ak
tým
nebudú
porušené
ciele
smernice.
Preto
Írsko
tak
ako v predchádzajúcich
akčných
programoch v piatom
akčnom
programe
pre
dusičnany
dovoľuje
všetkým
poľnohospodárskym
podnikom
za
určitých
podmienok
aplikovať
až
250
kg
dusíka
na
hektár
ročne.
Predmetom
prejednávaných
návrhov
na
začatie
prejudiciálneho
konania
je
len
tento
predpis,
ktorý
bol
prijatý
až
28. júla
2022.
49.      Členské
štáty
podľa bodu 2 písm. b) prílohy III k smernici o dusičnanoch
musia
odôvodniť
súlad
takej
výnimky s cieľmi
tejto
smernice
vo
vzťahu
ku
Komisii.
Komisia
preskúma
toto
odôvodnenie a rozhodne o povolení
zvýšeného
množstva
dusíka.
50.      Okrem
toho
smernica o dusičnanoch
nestanovuje
ďalšie
posudzovanie
účinkov
aplikácie
zvýšeného
množstva
dusíka
na
životné
prostredie.
Cieľom
oboch
návrhov
na
začatie
prejudiciálneho
konania
je
však
objasniť,
či a v akom
rozsahu
je
také
posúdenie
potrebné
na
základe
smernice o biotopoch,
rámcovej
smernice o vode a smernice o SEP.
51.      Rámcová
smernica o vode v skutočnosti
ukladá
členským
štátom
povinnosť
posúdiť
účinky
aplikácie
zvýšeného
množstva
dusíka
na
vody
(pozri v tejto
súvislosti časť A).
Hoci
sa
pri
tomto
posudzovaní
musia
zohľadniť
aj
účinky
na
podzemné
vody,(14) vo
svojich
úvahách
sa
budem
zaoberať
len
povrchovými
vodami,
lebo
otázky
High Court (Vyšší
súd)
sa
týkajú
len
týchto
vôd.
52.      Povinnosť
vykonať
posúdenie
podľa
rámcovej
smernice o vode
zahŕňa
aj
nepriaznivé
účinky
na
lokality
sústavy
Natura
2000,
avšak
podmienky
posudzovania
vyplývajú
zo
smernice o biotopoch
(pozri v tejto
súvislosti časť B).
Ďalšie
požiadavky
na
posudzovanie
vplyvov
na
životné
prostredie a účasť
verejnosti
vyplývajú
zo
smernice o SEP
(pozri v tejto
súvislosti časť C).
Nakoniec
je
potrebné
rozobrať,
či
porušenia
práva
Únie,
ktoré
prípadne
možno
konštatovať
pri
skúmaní
ostatných
otázok, v súvislosti s povolením
aplikácie
zvýšeného
množstva
dusíka
spochybňujú
platnosť
rozhodnutia
Komisie
týkajúceho
sa
tohto
povolenia
(pozri v tejto
súvislosti časť D).
Navyše
treba
uviesť
niekoľko
poznámok o tom,
či
predkladajúci
vnútroštátny
súd
môže
zachovať
účinky
akčného
plánu,
pokiaľ
by
konštatoval,
že
Írsko
prijalo
tento
plán v úplnom
alebo
aspoň
čiastočnom
rozpore s uvedenými
predpismi
(pozri v tejto
súvislosti časť E).
A.      Posúdenie podľa rámcovej smernice o vode
53.      Hoci
vo
všetkých
prvých
šiestich
otázkach
vo
veci C‑531/24
sa
spomína
rámcová
smernica o vode,
predovšetkým
treťou,
štvrtou,
piatou a šiestou
otázkou
sa
má
objasniť,
či
bolo
Írsko
oprávnené
prijať
akčný
program a najmä
povoliť
aplikáciu
zvýšeného
množstva
dusíka
vzhľadom
na
rámcovú
smernicu o vode.
54.      Štvrtou
otázkou
sa
High Court (Vyšší
súd)
pýta,
či článok 4 ods. 1
rámcovej
smernice o vode
bráni
prijatiu
akčného
programu,
ak
plánované
ochranné
opatrenia
nie
sú
dostatočné
na
zabezpečenie
dosiahnutia
dobrého
stavu
povrchových
vôd
podľa článku 4 ods. 1 písm. a)
bodu
ii).
55.      Táto
otázka
je
však
hypotetická, a preto
neprípustná.
Je
pravda,
že
existujú
náznaky,
že
posúdenie
plánovaných
ochranných
opatrení
by
viedlo k záveru,
že
akčný
program
by
bol v rozpore s povinnosťou
zlepšovania
podľa článku 4 ods. 1 písm. a)
bodu
ii)
rámcovej
smernice o vode.(15) Podľa
návrhu
na
začatie
prejudiciálneho
konania a najmä
úvah
High Court (Vyšší
súd)
týkajúcich
sa
tretej
otázky
však
nebolo
vykonané
zmysluplné
posúdenie
účinkov
akčného
programu
na
ciele článku 4 a celkom
určite
výslovné
hodnotenie
týkajúce
sa
tejto
otázky.(16) To
má
za
následok,
že
aj
piata
otázka
je
čiastočne
hypotetická v rozsahu, v akom
nadväzuje
na
štvrtú
otázku.
56.      Naopak
tretia a šiesta
otázka,
ktorých
cieľom
je
určiť,
či
sa
musí
povolenie
aplikácie
zvýšeného
množstva
dusíka
posudzovať z hľadiska
zlučiteľnosti s cieľmi článku 4 rámcovej
smernice o vode,
ako
aj
piata
otázka v rozsahu, v akom
nadväzuje
na
tretiu
otázku,
sú
prípustné.
57.      Preto
nižšie
najprv
vysvetlím
úlohu
akčného
programu
podľa
smernice o dusičnanoch
pri
vykonávaní
rámcovej
smernice o vode a potom
preskúmam
povinnosti
týkajúce
sa
posudzovania,
ktoré z nej
vyplývajú,
pokiaľ
ide o povolenie
aplikácie
vyššieho
množstva
dusíka.
Nakoniec
je
potrebné
zaoberať
sa
významom
schválenia
tohto
povolenia
Komisiou.
1.      Akčný program podľa smernice o dusičnanoch v regulačnom systéme rámcovej smernice o vode
58.      Podľa
článku 1 písm. a)
rámcovej
smernice o vode
je
jej
účelom
stanoviť
okrem
iného
rámec
ochrany
vnútrozemských
povrchových
vôd.
Tento
rámec
má
zabrániť
ďalšiemu
zhoršovaniu,
ale
aj
zlepšiť
stav
vodných
ekosystémov a suchozemských
ekosystémov,
ktoré
sú
priamo
závislé
od
vodných
ekosystémov.(17)
59.      Článok 4 ods. 1 písm. a)
rámcovej
smernice o vode
preto
obsahuje
dve
samostatné,
aj
keď
úzko
prepojené
povinnosti.
Na
jednej
strane
členské
štáty
podľa článku 4 ods. 1 písm. a)
bodu
i)
vykonajú
potrebné
opatrenia
na
zabránenie
zhoršeniu
stavu
všetkých
útvarov
povrchovej
vody
(zákaz
zhoršenia).
Na
druhej
strane
členské
štáty
podľa článku 4 ods. 1 písm. a)
bodu
ii)
budú
chrániť,
zlepšovať a obnovovať
všetky
útvary
povrchovej
vody s cieľom
dosiahnuť
„dobrý
stav“
týchto
vôd
najneskôr
do
konca
roku
2015
(povinnosť
zlepšovania).(18) Článok 4 ods. 4
však
dovoľuje
členským
štátom
predĺžiť
lehoty
stanovené v článku 4 ods. 1
až
do
roku
2027.
60.      Podľa
informácií,
ktoré
poskytla
EPA,
si
dobrý
ekologický
stav
povrchových
vôd v zmysle článku 4 rámcovej
smernice o vode
vyžaduje,
aby
tieto
vody
obsahovali
menej
ako
8
mg/l NO3.(19) Limit,
na
ktorý
sa
odkazuje v smernici o dusičnanoch,
je
naopak
podstatne
vyšší a predstavuje
50
mg/l NO3. Podľa bodu 1 oddielu A prílohy I v spojení
so
smernicou
75/440/EHS(20),
ktorá
bola
medzičasom
zrušená,
je
to
limit
pre
vodu, z ktorej
sa
získava
pitná
voda,
pre
ktorú
platí
podľa
smernice o pitnej
vode
rovnaký
limit.(21) Tento
rozdiel
svedčí o tom,
že
určité
biotopy a druhy
sú
podstatne
citlivejšie
na
dusičnany
ako
ľudia.(22)
61.      Hoci
teda
smernica o dusičnanoch
stanovuje
výrazne
vyšší
limit
pre
dusičnany,
než
aký
sa – prípadne – vyžaduje
na
základe
rámcovej
smernice o vode,
akčné
programy
podľa
smernice o dusičnanoch
sú v rámci
rámcovej
smernice o vode
dôležité.
Každý
členský
štát
totiž
podľa článku 11 ods. 1
musí
zaviesť
program
opatrení
na
dosiahnutie
cieľov článku 4 rámcovej
smernice o vode.
Podľa článku 11 ods. 2, článku 11 ods. 3 písm. a),
ako
aj článku 10 a bodu
ix) časti A prílohy VI k rámcovej
smernici o vode
patrí
prebratie
smernice o dusičnanoch k „základným
opatreniam“,
ktoré
sa
majú
zahrnúť
do
programov
opatrení.
Preto
sú
akčné
programy
súčasťou
tohto
programu
opatrení.
2.      Posudzovanie akčných programov podľa smernice o dusičnanoch v rámci rámcovej smernice o vode
62.      Keďže
akčný
program
podľa
smernice o dusičnanoch
je
súčasťou
programu
opatrení
podľa
rámcovej
smernice o vode,
opatrenia
stanovené v akčnom
programe a najmä
aplikáciu
dusíka v poľnohospodárstve
povolenú
podľa
tohto
programu
treba
posúdiť,
pokiaľ
ide o ich
súlad s cieľmi článku 4 rámcovej
smernice o vode. Zákaz
zhoršenia
podľa článku 4 ods. 1 písm. a)
je
konkrétne
podľa
ustálenej
judikatúry
záväzný v každej
fáze
vykonávania
tejto
smernice a je
uplatniteľný
na
„každý
druh“ a každý
stav
útvaru
povrchovej
vody,(23) ako
to
Komisia
správne
zdôrazňuje.
Pre
povinnosť
zlepšovania
nemôže
platiť
nič
iné.
63.      Ako
ICMSA a Írsko
správne
poznamenávajú,
nejde
pritom o izolované
posúdenie
akčného
programu
alebo
povolenia
zvýšeného
množstva
dusíka.
Naopak
ich
treba
posúdiť
ako
súčasti
celkového
programu
opatrení.
Účinky
akčného
programu a najmä
povolenia
na
ciele článku 4 rámcovej
smernice o vode
sa
však
musia v celom
rozsahu
zohľadniť
pri
tomto
posúdení.
Preto
musí
byť
jasné,
aké
účinky
spôsobuje
povolenie
zvýšeného
množstva
dusíka a ako
sa
pri
posudzovaní
dospelo k tomuto
záveru.
64.      Potreba
zahrnúť
aplikáciu
dusíka v poľnohospodárstve
navyše
vyplýva
aj z informácií,
ktoré
členské
štáty
musia
získať
podľa článkov 5 a 8
rámcovej
smernice o vode,
ako
aj
príloh
II, V a VIII k tejto
smernici a zohľadniť
podľa článku 11 ods. 1 a 5
pri
vypracovaní
programu
opatrení.
65.      Článok 11 ods. 1
rámcovej
smernice o vode
výslovne
stanovuje,
že
program
opatrení
sa
zavedie
so
zreteľom
na
výsledky
analýz
požadovaných
podľa článku 5.
Tieto
analýzy
podľa bodu 1.4 prílohy II zahŕňajú
okrem
iného
významné
znečistenie z difúznych
zdrojov z poľnohospodárskych
zariadení a činností. Bod 1.4 prílohy II na
tento
účel
výslovne
odkazuje
na
informácie,
ktoré
sa
majú
získať
podľa
smernice o dusičnanoch,
teda
predovšetkým
na
informácie o prísune
dusíka,
ako
aj
na
látky
uvedené v prílohe VIII k rámcovej
smernici o vode,
kde
sú
dusičnany
ako
látka
prispievajúca k eutrofizácii ešte
stále(24) uvedené v bode 11.
66.      Ak
sa
pritom
identifikujú
vodné
útvary, v prípade
ktorých
hrozí
nesplnenie
cieľov
kvality
životného
prostredia,
členské
štáty
musia
podľa bodu 1.5 ods. 3 prílohy II k rámcovej
smernici o vode v prípade
potreby
optimalizovať
návrh
programov
opatrení
podľa článku 11.
67.      Okrem
toho článok 11 ods. 5
rámcovej
smernice o vode
vyžaduje,
aby
sa
program
opatrení
prispôsobil,
ak
výsledky
monitorovania
naznačujú,
že
dosiahnutie
cieľov článku 4 nie
je
pravdepodobné. V takom
prípade
musí
členský
štát
najmä
preskúmať
príčiny
možného
neúspechu,
vykonať
primerané
preskúmanie a revíziu
príslušných
povolení a oprávnení a zaviesť
doplnkové
opatrenia.
Podrobnosti
týkajúce
sa
tohto
monitorovania
sú
upravené v článku 8 a v prílohe V. Bod 1.3.3 prílohy V stanovuje
najmä
pravidlá
monitorovania,
ktorým
sa
majú
zistiť
dôvody
nesplnenia
environmentálnych
cieľov,
aby
sa
na
tomto
základe
vypracoval
program
opatrení
podľa článku 11.
68.      Členský
štát
teda
môže v rámci
akčného
programu
podľa
smernice o dusičnanoch
povoliť
aplikáciu
zvýšeného
množstva
dusíka
až
po
tom,
čo
najmä
na
základe článkov 5 a 8
rámcovej
smernice o vode
preskúmal a určil,
že
to
nie
je v rozpore s cieľmi
jej článku 4.
69.      Posúdenie
povolenia
zvýšeného
množstva
dusíka
by
sa
dalo
minimalizovať
tým,
že
sa
vytvorí
účinný
systém
zabezpečovania
cieľov článku 4 rámcovej
smernice o vode v súvislosti s využívaním
povolenia
jednotlivými
poľnohospodárskymi
podnikmi. V zásade
by
tento
systém
musel
zabezpečiť,
aby
tieto
podniky
spoločne
aplikovali
len
toľko
dusíka,
aby s prihliadnutím
na
prísun
dusíka
zo
všetkých
ostatných
zdrojov
nedošlo k zhoršeniu
stavu
povrchových
vôd a aby
sa
nezabránilo
dosiahnutiu
dobrého
stavu.
Piata
otázka
vo
veci C‑531/24
je
však
založená
na
konštatovaní,
že
takýto
systém
neexistuje.
Povolenie
si
preto
vyžadovalo
úplné
posúdenie.
70.      Ak
by
členský
štát
konštatoval,
že
aplikácia
zvýšeného
množstva
dusíka
je
nezlučiteľná
so
zákazom
zhoršenia
alebo
povinnosťou
zlepšovania
podľa článku 4 ods. 1
rámcovej
smernice o vode,
to
ešte
nevyhnutne
neznamená,
že
táto
aplikácia
by
bola
neprípustná.
Naopak
by
bolo
možné
povoliť
ju,
ak
by
sa
uplatnila
jedna z výnimiek,
ktoré
sú
tiež
stanovené v článku 4.(25)
71.      Tomuto
záveru
nebráni
tvrdenie
Írska,
že
ciele článku 4 rámcovej
smernice o vode
nemožno
dosiahnuť
len
prostredníctvom
akčného
programu.
Je
zjavne
pravda,
že
na
dosiahnutie
cieľov článku 4 sú
potrebné
aj
iné
časti
programu
opatrení. V prípade
príliš
vysokého
prísunu
dusičnanov
tiež
možno v rámci
akčného
programu
uprednostniť
zníženie
prísunu z iných
zdrojov.
Členský
štát
však
musí
pri
celkovom
posúdení
programu
opatrení
zabezpečiť,
aby
sa
na
základe
všetkých
plánovaných
opatrení
aplikovalo
len
toľko
dusičnanov,
aby
boli
dodržané
ciele článku 4.
To
si
zase
najmä
vyžaduje,
aby
sa v rámci
akčného
programu
identifikovali a zohľadnili
účinky
povolenia
aplikácie
zvýšeného
množstva
dusíka
podľa
smernice o dusičnanoch.
3.      Povolenie Komisie
72.      Komisia
síce
vykonávacím
rozhodnutím
(EÚ)
2022/696
povolila
aplikáciu
zvýšeného
množstva
dusíka a v odôvodnení
17
na
základe
podmienok
predpokladala,
že
toto
povolenie
je v súlade s cieľmi
rámcovej
smernice o vode.
To
však
nič
nemení
na
povinnosti
členského
štátu
vykonať
posúdenie a tiež
nevyhnutne
nespôsobuje,
že
povolené
opatrenia
sú v súlade s rámcovou
smernicou o vode.
73.      Rámcová
smernica o vode
neobsahuje
žiadne
ustanovenie,
ktoré
by
Komisii
umožňovalo
povoliť
výnimku z jej
cieľov.
Možnosti
výnimky
sú
naopak
taxatívne
upravené v článku 4 a zodpovedajú
za
ne členské
štáty.
Komisia
môže
iba
kontrolovať
dodržiavanie
týchto
ustanovení a prípadne
začať
konanie o nesplnení
povinnosti.
74.      Smernica o dusičnanoch a najmä
možnosť
povoliť
zvýšené
množstvo
dusíka,
ktorá
je v nej
stanovená,
sa
nemôžu
chápať
ako
výnimka z cieľov článku 4 rámcovej
smernice o vode.
Výklad
smernice o dusičnanoch
ako
lex
specialis vo
vzťahu k rámcovej
smernici o vode
by
bol
síce
metodicky
predstaviteľný,
avšak
posledná
uvedená
smernica
má
podľa
jej článku 1 písm. c)
za
cieľ
dosiahnuť
zvýšenú
ochranu a zlepšenie
vodného
prostredia.
Okrem
toho
sa
má
podľa článku 4 ods. 2
uplatniť
najprísnejší
cieľ.
To
sa
odráža
aj v skutočnosti,
že
dobrý
stav
povrchových
vôd
si
podľa
EPA
vyžaduje
výrazne
nižší
limit
dusičnanov,
než
aký
je
stanovený v smernici o dusičnanoch.(26) Tento
ambiciózny
cieľ
rámcovej
smernice o vode
by
sa
nedal
dosiahnuť,
ak
by
sa v určitých
oblastiach
vodného
hospodárstva
naďalej
uplatňovali
staršie,
menej
ambiciózne
ciele.
75.      Preto
rámcová
smernica o vode
ako
lex
posterior obsahuje
prísnejšie
požiadavky,
ktoré
musia
spĺňať
aj
opatrenia
založené
na
staršej
smernici o dusičnanoch.
76.      V tomto
prípade
netreba
určiť,
či
kontrolné
právomoci
Komisie
podľa bodu 2 písm. b) prílohy III k smernici o dusičnanoch
zahŕňajú
prísnejšie
požiadavky
rámcovej
smernice o vode
alebo
sú
obmedzené
na
požiadavky
stanovené v smernici o dusičnanoch.
Táto
kontrola
sa
totiž
obmedzuje
na
preskúmanie
odôvodnenia
členského
štátu.
Priamo v členskom
štáte
Komisia
naopak
nemá
vlastné
právomoci
týkajúce
sa
zisťovania
ani
vyšetrovacie
nástroje
na
posúdenie
súladu s rámcovou
smernicou o vode.
Pokiaľ
Komisia v tomto
konaní
skúma
dodržanie
cieľov
rámcovej
smernice o vode,
je
preto
potrebné,
aby
členský
štát
preukázal
dodržanie
týchto
cieľov v odôvodnení, a teda
ho
najprv
sám
posúdil.
77.      Z tohto
dôvodu
obsahuje
odôvodnenie
17
vykonávacieho
rozhodnutia
(EÚ)
2022/696
len
posúdenie
povolenia
aplikácie
zvýšeného
množstva
dusíka
Komisiou.
Vykonávacie
rozhodnutie
však
nemôže
záväzne
stanoviť,
že
toto
povolenie
je v súlade s rámcovou
smernicou o vode.
4.      Predbežný záver
78.      Preto
treba
konštatovať,
že
členský
štát v rámci
akčného
programu
podľa článku 5 smernice o dusičnanoch
môže
povoliť
aplikáciu
zvýšeného
množstva
dusíka
len
po
tom,
ako
najmä
na
základe článkov 5 a 8
rámcovej
smernice o vode
posúdil a konštatoval,
že
tým
nebudú
porušené
ciele článku 4 tejto
smernice.
Od
tohto
posúdenia
však
môže
upustiť,
pokiaľ
je
zaručené,
že
sa
posúdi
uplatnenie
tejto
možnosti
jednotlivými
podnikmi.
Ak
by z posúdenia
vyplynulo,
že
zvýšená
aplikácia
je
nezlučiteľná
so
zákazom
zhoršenia
alebo
povinnosťou
zlepšovania
podľa článku 4 ods. 1,
ciele článku 4 by
boli
zaručené
len v prípade,
ak
by
sa
uplatnila
jedna z výnimiek,
ktoré
sú
tiež
stanovené v tomto
článku.
B.      Posúdenie účinkov na lokality sústavy Natura 2000
79.      Ciele článku 4 ods. 1
rámcovej
smernice o vode
však
nie
sú
obmedzené
na
zákaz
zhoršenia a povinnosť
zlepšovania
podľa
písmena
a).
Ako
zdôrazňuje
Komisia,
členské
štáty
naopak
podľa článku 4 ods. 1 písm. c)
majú v rovnakom
časovom
rámci, t. j. najneskôr
do
roku
2027,(27) splniť
všetky
normy
aj
ciele
aj v prípade
chránených
území.
To
platí
podľa článku 6 a bodu 1 písm. v) prílohy IV najmä
pre
lokality
sústavy
Natura
2000,
pokiaľ
je
ochrana
alebo
zlepšenie
stavu
vôd
dôležitý
faktor
pre
ochranu
lokalít.(28)
80.      To
predstavuje
ďalší
cieľ,
ktorý
majú
dosiahnuť
programy
opatrení
podľa článku 11
rámcovej
smernice o vode, a teda
aj
akčné
programy
podľa
smernice o dusičnanoch.(29) Preto
musia
členské
štáty
pred
prijatím
akčného
programu
posúdiť
aj
jeho
účinky
na
lokality
sústavy
Natura
2000.
81.      Kritériá
tohto
posúdenia
vyplývajú z článku 6 ods. 3
smernice o biotopoch.
Preto
je
potrebné
najprv
preskúmať,
či
si
povolenie
aplikácie
zvýšeného
množstva
dusíka v akčnom
programe
podľa
smernice o dusičnanoch
na
základe
tohto
ustanovenia
vyžaduje
posúdenie.
Následne
treba
spresniť
predmet
tohto
posúdenia.
Prvé
dve
prejudiciálne
otázky
vo
veci C‑531/24
sa
preto
týkajú
posúdenia
vplyvov
povolenia
podľa článku 6 ods. 3
smernice o biotopoch.
Súd
sa
pýta,
či
posúdenie
možno
obmedziť
na
ochranné
opatrenia
naplánované v akčnom
programe,
alebo
či
sa
naopak
musí
vzťahovať
na
účinky
spôsobené
poľnohospodárskymi
činnosťami,
pri
ktorých
dochádza k uvoľňovaniu
dusičnanov,
povolenými
na
základe
tohto
programu.
Pokiaľ
toto
posúdenie v zásade
možno
obmedziť
na
plánované
ochranné
opatrenia,
predkladajúci
vnútroštátny
súd
sa
ďalej
pýta,
či
sa
tento
záver
zmení,
ak
sa v praxi
nevykoná
posúdenie
vplyvov
uvedených
poľnohospodárskych
činností
ani
na
úrovni
jednotlivých
podnikov.
82.      Keďže
medzi
účastníkmi
konania
je
sporné,
či
je
vôbec
potrebné
vykonať v prípade
akčného
programu
posúdenie
vplyvov
podľa článku 6 ods. 3
smernice o biotopoch,
najprv
rozoberiem
túto
otázku
(pozri v tejto
súvislosti
oddiel
1) a následne
predmet
tohto
posúdenia
(pozri v tejto
súvislosti
oddiel
2).
1.      Povinnosť vykonať posúdenie vplyvov
83.      Podľa článku 6 ods. 3
druhej
vety
príslušné
vnútroštátne
orgány
súhlasia s plánom
alebo
projektom
na
základe
výsledkov
posúdenia
vplyvov a bez
toho,
aby
bol
dotknutý článok 6 ods. 4,
iba
po
presvedčení
sa,
že
nepriaznivo
neovplyvní
integritu
lokality
sústavy
Natura
2000.
Na
tento
účel článok 6 ods. 3
prvá
veta
stanovuje,
že
akýkoľvek
plán
alebo
projekt,
ktorý
priamo
nesúvisí
so
správou
chránenej
lokality
alebo
nie
je
potrebný
pre
ňu,
ale
môže
pravdepodobne
významne
ovplyvniť
túto
lokalitu,
či
už
samotne,
alebo v spojení s inými
plánmi
alebo
projektmi,
podlieha
primeranému
posúdeniu
jeho
vplyvov
na
danú
lokalitu z hľadiska
cieľov
ochrany
lokality.
84.      Povolenie
zvýšenej
aplikácie
dusíka v akčnom
programe
podľa
smernice o dusičnanoch
priamo
nesúvisí
so
správou
lokalít
Natura
2000
ani
nie
je
pre
ňu
potrebné.
85.      Povolenie
však
nie
je
odsúhlasením
projektu v zmysle článku 6 ods. 3
smernice o biotopoch. Iba
umožňuje
veľkému
počtu
poľnohospodárskych
podnikov
aplikovať
zvýšené
množstvo
dusíka.
Nanajvýš
by
sa
za
projekt
mohlo
považovať
využitie
tejto
možnosti
jednotlivými
podnikmi.(30)
86.      Povolenie v akčnom
programe
by
však
mohlo
byť
plánom v zmysle článku 6 ods. 3
smernice o biotopoch.
87.      Keďže
pojem
„plán“ v tejto
smernici
nie
je
vymedzený,
je
síce
opodstatnené
uvažovať o špecifických
nástrojoch
vnútroštátneho
práva,
avšak v prípade
neexistencie
odkazu
na
ne ide
aj v tomto
prípade o pojem
práva
Únie,
ktorý
sa
musí
vykladať
autonómne.(31)
88.      Jednotlivé
jazykové
verzie článku 6 ods. 3
smernice o biotopoch
teoreticky
umožňujú
priradiť
pojmu
„plán“
viac
či
menej
odlišné
významy.
Napríklad
vo
francúzštine
môže
tento
pojem
znamenať
aj
rovnú
plochu a často
znamená
osobitné
grafické
znázornenia.
89.      Vzhľadom
na
normatívny
kontext
sa
však
pojem
„plán“
musí
chápať
podľa
jeho
abstraktnejšieho
významu v tom
zmysle,
že
stanovuje
určité
ciele a vysvetľuje,
ako
sa
majú
dosiahnuť.
Tento
výklad v zásade
umožňuje v súlade s článkom 6 ods. 3
prvou
vetou
smernice o biotopoch
posúdenie
zlučiteľnosti
plánu s cieľmi
ochrany
lokality
Natura
2000
alebo
jeho
odsúhlasenie
orgánom
podľa článku 6 ods. 3
druhej
vety.
90.      Pojem
„plán“
má
teda
síce
veľmi
široký
význam,
avšak
práve
preto
umožňuje
dosiahnuť
cieľ článku 6 ods. 3
smernice o biotopoch.
Toto
ustanovenie
má
totiž
účinne
predchádzať
nepriaznivým
vplyvom
plánov
alebo
projektov
na
lokality
sústavy
Natura
2000.(32) Tento
cieľ
by
sa
nedosiahol,
ak
by
sa
pojem
„plán“
(alebo
aj
pojem
„projekt“)
vykladal
tak,
že
by
sa
určité
nepriaznivé
vplyvy – za
ktoré
zodpovedajú
ľudia – nemuseli
posudzovať.
Tento
cieľ
je
vyjadrený
aj
tým,
že
väčšina
pôvodných
verzií
tohto
ustanovenia
zahŕňa
„všetky“(33) plány a projekty.
Jednoznačné
rozlíšenie
medzi
pojmami
„plán“ a „projekt“
naopak
aspoň
na
účely článku 6 ods. 3
smernice o biotopoch
nie
je
potrebné,
keďže
oba
pojmy
majú
rovnaké
právne
následky.
91.      Všeobecné
povolenie
aplikácie
zvýšeného
množstva
dusíka
poľnohospodárskymi
podnikmi
teda
predstavuje
plán v zmysle článku 6 ods. 3
smernice o biotopoch,
keďže
jeho
cieľom
je
umožniť
takúto
prax a prostriedkom
na
dosiahnutie
tohto
cieľa
je
zodpovedajúce
povolenie.
92.      Extenzívne
chápanie
pojmu
„plán“
však
neznamená,
že
všetky
opatrenia,
ktoré
obsahujú
ciele,
ako
aj
spôsob,
akým
sa
majú
dosiahnuť,
musia
podliehať
posúdeniu
vplyvov.
Obmedzenia
povinnosti
vykonať
posúdenie
naopak
vyplývajú z požiadavky
dostatočne
určiteľného
rizika
pre
oblasť,
ako
aj z požiadavky,
aby
posúdenie
vplyvov
bolo
primerané.
93.      Po
prvé článok 6 ods. 3
smernice o biotopoch
vyžaduje
posúdenie
vplyvov
len
vtedy,
keď
by
opatrenie
mohlo
významne
ovplyvniť
lokalitu
sústavy
Natura
2000,
čo
Súdny
dvor
chápe
ako
pravdepodobnosť
alebo
nebezpečenstvo
takého
ovplyvnenia.(34) Najmä
vzhľadom
na
zásadu
predchádzania
škodám
taká
pravdepodobnosť
alebo
také
nebezpečenstvo
existuje v prípade,
ak
na
základe
objektívnych
okolností
nemožno
vylúčiť,
že
predmetný
plán
alebo
projekt
významne
ovplyvní
ciele
ochrany
spornej
lokality.(35) Toto
posúdenie
sa
musí
vykonať
najmä s ohľadom
na
vlastnosti a podmienky
životného
prostredia
príznačné
pre
lokality,
ktorých
sa
akčný
plán
týka.(36) Súdny
dvor
teda
vyžadoval,
aby
určité
územné
plány
podľa
práva
Spojeného
kráľovstva
boli
predmetom
posudzovania,
lebo
mohli
významne
ovplyvniť povoľovanie
projektov a následne
predmetné
chránené
územia.(37)
94.      Nadmerné
ukladanie
dusíka v dôsledku
poľnohospodárskeho
hnojenia
môže
významne
nepriaznivo
ovplyvniť
lokality
sústavy
Natura
2000.(38) Na
tento
účel
sú
smerodajné
najmä
vedecky
stanovené
kritické
záťaže
jednotlivých
typov
biotopov,
takzvané
„critical loads“.(39) Komisia
uvádza
ako
príklad
biotopy
rašelinísk a mokradí,
ako
aj
perlorodku
riečnu
(Margaritifera margaritifera),
ktoré
veľmi
citlivo
reagujú
na
dusičnany
už
výrazne
pod
limitom
stanoveným
smernicou o dusičnanoch
(50
mg/l).
Ak
teda
poľnohospodárske
podniky v rámci
lokalít
sústavy
Natura
2000
alebo v ich
okolí
môžu
aplikovať
na
svojej
pôde
zvýšené
množstvo
dusíka,
existuje
pravdepodobnosť
alebo
nebezpečenstvo
významného
nepriaznivého
vplyvu
na
také
lokality.
95.      Po
druhé
posúdenie
vplyvov
sa
môže
zmysluplne
vykonať
len
vtedy,
ak
je
hroziace
nepriaznivé
ovplyvnenie
lokalít
sústavy
Natura
2000
už
dostatočne
určiteľné.
Opatrenia,
ktoré
síce
predstavujú
abstraktné
nebezpečenstvo
nepriaznivého
vplyvu
na
chránené
oblasti,
ale
ešte
neumožňujú
identifikovať
konkrétne
účinky
na
jednotlivé
oblasti,
nemožno
posúdiť z hľadiska
ich
zlučiteľnosti s cieľmi
ochrany
lokalít
sústavy
Natura
2000.
Preto
Súdny
dvor v konaní
proti
Taliansku
rozhodol,
že
plány
treba
odlíšiť
od
samotných
predbežných
úvah
správneho
orgánu a musia
vykazovať
taký
stupeň
presnosti,
ktorý
vyžaduje
posúdenie
vplyvov.(40)
96.      Povolenie
aplikácie
zvýšeného
množstva
dusíka
ešte
nevyhnutne
nemá
za
následok,
že
určité
lokality
sústavy
Natura
2000
budú
nepriaznivo
ovplyvnené
nadmerným
ukladaním
dusíka.
Nebezpečenstvo
takého
nepriaznivého
vplyvu
možno
určiť
až
vtedy,
keď
bude
známe,
ktoré
poľnohospodárske
podniky
využívajú
možnosť,
ktorú
im
poskytuje
povolenie.
97.      To
však
neznamená,
že
posúdenie
vplyvov
povolenia
je
nemožné.
Naopak
by
sa
dalo
predpokladať,
že
všetky
poľnohospodárske
podniky
tiež v plnom
rozsahu
využívajú
možnosť,
ktorú
im
poskytuje
povolenie, a na
základe
toho
posúdiť,
či
by
lokality
sústavy
Natura
2000
boli
nepriaznivo
ovplyvnené.
98.      Keďže
takéto
posúdenie
by
síce
bolo
možné,
ale
bolo
by
veľmi
nákladné,
po
tretie
je
relevantné
obmedzenie,
podľa
ktorého
posúdenie
vplyvov
musí
byť
„primerané“.
Hoci
sa
toto
označenie
posúdenia
nenachádza
vo
všetkých
pôvodných
jazykových
verziách článku 6 ods. 3
smernice o biotopoch,(41) vo
všetkých
týchto
verziách
je
uvedené
aspoň v jej
desiatom
odôvodnení.
99.      Konkrétne
by
nebolo
primerané,
keby
sa
určité
otázky
posudzovali
viackrát v rámci
viacstupňových
povoľovacích
konaní,
aj
keď
nebezpečenstvo
alebo
pravdepodobnosť
významných
nepriaznivých
účinkov
sa v jednotlivých
fázach
nemení.(42) Je
však
tiež
primerané
vykonať
posúdenie
čo
najskôr,
aby
sa
potenciálne
nepriaznivé
účinky
mohli v celom
rozsahu
zohľadniť.(43) Najmä
sa
musí
zabrániť
tomu,
aby
sa
už v počiatočných
fázach
plánovania
prijímali
rozhodnutia,
ktoré
vedú k nepriaznivým
účinkom
na
životné
prostredie
počas
realizácie
projektov,
ale
ktoré
sa
neskôr
už
nedajú
zmeniť.(44)
100. V prejednávanom
prípade
sa
na
prvý
pohľad
nezdá
primerané
predpokladať,
že
všetky
poľnohospodárske
podniky
využívajú
možnosť
aplikácie
zvýšeného
množstva
dusíka, a na
základe
toho
vykonať
posúdenie
vplyvov.
Takéto
posúdenie
by
bolo
veľmi
nákladné a v dôsledku
doterajších
skúseností s používaním
povolenia
aj
nepotrebné.
Podľa
návrhu
na
začatie
prejudiciálneho
konania
totiž
túto
výnimku
skutočne
využíva
približne
„len“ 6 500 z viac
ako
130 000
poľnohospodárskych
podnikov.
101. Samotná
možnosť
aplikácie
zvýšeného
množstva
ešte
nepredstavuje
rozhodnutie,
ktoré
by
sa
už
nedalo
spochybniť
pri
neskoršom
posúdení
vplyvov.
Naopak
by
stačilo
podrobiť
predbežnému
posúdeniu
len
podniky,
ktoré
majú v úmysle
aplikovať
viac
dusíka,
aby
sa
zistilo,
či z tohto
dôvodu
existuje
pravdepodobnosť
alebo
nebezpečenstvo
významných
nepriaznivých
vplyvov
na
lokality
sústavy
Natura
2000.
Ak
by
to
nebolo
možné
vylúčiť,
najmä z dôvodu
geografických
podmienok a cieľov
ochrany
potenciálne
dotknutých
lokalít
sústavy
Natura
2000,
bolo
by
potrebné
úplné
posúdenie,
ktoré
by
mohlo
viesť k tomu,
že
príslušné
orgány
musia
odmietnuť
povoliť
výnimku.
102. Vzhľadom
na
kumulatívny
účinok
aplikácie
dusíka(45) je
však
potrebné
spoločne
posúdiť
podniky, v prípade
ktorých
môže
uvoľňovanie
dusíka
viesť k ukladaniu v určitej
lokalite
sústavy
Natura
2000. V opačnom
prípade
by
hrozilo,
že
najprv
posúdené
podniky
vyčerpajú
prijateľné
množstvo
dusíka a neskôr
posudzované
podniky
už
nebudú
môcť
využiť
túto
možnosť.
Pri
súbežných,
ale
oddelených
posúdeniach
by
však
tiež
mohlo
dôjsť k povoleniu
príliš
vysokého
množstva
dusíka.
103. Írsko
zrejme
pri
prvom
povolení
zvýšeného
množstva
dusíka v dôsledku
toho,
že
prebralo
smernicu o biotopoch,
mohlo
predpokladať,
že
sa
uskutoční
také
posúdenie
jednotlivých
podnikov.
Skúsenosti s predchádzajúcimi
akčnými
programami
však
už
tento
predpoklad
vylučujú.
Podľa
informácií
uvedených v návrhu
na
začatie
prejudiciálneho
konania
totiž
aplikácia
zvýšeného
množstva
dusíka
jednotlivými
poľnohospodárskymi
podnikmi
ešte
nikdy
nebola
posúdená
podľa článku 6 ods. 3. V piatom
írskom
akčnom
programe
sa
tiež
neuvádza,
že
toto
ustanovenie,
resp.
írske
predpisy
prijaté
na
jeho
prebratie
sa
musia
dodržať
pri
aplikácii
zvýšeného
množstva
dusíka.
Írsko
preto
na
pojednávaní
uznalo,
že
sa
doteraz
neuskutočňuje
posúdenie
na
úrovni
podnikov, a oznámilo,
že
príslušné
orgány
budú
pracovať
na
tom
,
aby v budúcnosti
zabezpečili
dodržiavanie článku 6 ods. 3.
104. Pokiaľ
však
írske
orgány
neprijali
zodpovedajúce
opatrenia,
poľnohospodárske
podniky
aplikujú
zvýšené
množstvo
dusíka
na
základe
povolenia
udeleného v akčnom
programe. A keďže
neexistuje
individuálne
alebo
skupinové
posúdenie,
pretrvávajú
odôvodnené
vedecké
pochybnosti,
či
je
pri
zvýšenej
aplikácii
vylúčený
nepriaznivý
vplyv
na
lokality
sústavy
Natura
2000 v dôsledku
ukladania
dusíka.
105. Predpis,
ktorý
povoľuje
túto
aplikáciu,
teda
nemožno
prijať
bez
posúdenia
vplyvov
podľa článku 6 ods. 3
smernice o biotopoch.
106. Írsko
síce
správne
zdôrazňuje,
že
som
už
vyjadrila
názor,
že
zo
smernice o dusičnanoch
nevyplýva,
že
akčný
program
má
nevyhnutne
vplyv
na
povoľovanie
projektov,
ktoré
pravdepodobne
môžu
mať
významné
vplyvy
na
chránené
územia.(46) Táto
úvaha
však
zjavne
tiež
ešte
vychádzala z predpokladu – ktorý
je v prejednávanom
prípade
vyvrátený
návrhom
na
začatie
prejudiciálneho
konania
–,
že
príslušné
vnútroštátne
orgány
posudzujú
opatrenia
zahrnuté v akčnom
programe v individuálnom
prípade
podľa článku 6 ods. 3
smernice o biotopoch.
107. Okrem
toho
sa
akčný
program,
ktorým
sa
iba
vykonávajú
požiadavky
smernice o dusičnanoch – napríklad
stanovením
maximálneho
množstva
dusíka,
ktoré
sa
má
aplikovať,
uvedeného v tejto
smernici – líši
od
výnimky,
ktorá
povoľuje
zvýšené
množstvo
dusíka. V prvom
uvedenom
prípade
ide o zákonné
obmedzenie
nepriaznivých
vplyvov
na
životné
prostredie. V druhom
uvedenom
prípade
sa
umožňujú
opatrenia,
ktoré
majú
väčšie
nepriaznivé
vplyvy
na
životné
prostredie,
ako
sú
tie,
ktoré
stanovuje
zákon.
108. Len
pre
úplnosť
treba
poznamenať,
že
aj
aplikácia
dusíka v rámci
maximálneho
množstva
stanoveného v smernici o dusičnanoch
si
môže v individuálnom
prípade
vyžadovať
posúdenie
vplyvov.
Toto
maximálne
množstvo
totiž
nebolo
stanovené s ohľadom
na
výrazne
nižšie
limity
znečistenia
typov
biotopov a druhov,
ktoré
sa
vyskytujú v chránených
oblastiach.(47) Ak
sa
tieto
limity
prekročia,
existuje
nebezpečenstvo
významného
nepriaznivého
vplyvu
na
lokality
sústavy
Natura
2000.
2.      Predmet posúdenia vplyvov
109. Podľa článku 6 ods. 3
druhej
vety
smernice o biotopoch
môžu
príslušné
vnútroštátne
orgány
súhlasiť s plánom, v tomto
prípade
akčným
programom,
len
vtedy,
keď
na
základe
výsledkov
posúdenia
vplyvov
dospeli k záveru,
že
plán
nepriaznivo
neovplyvní
integritu
žiadnej
lokality
sústavy
Natura
2000.
Podľa
ustálenej
judikatúry
môžu
dospieť k takému
záveru
len
vtedy,
keď
je z vedeckého
hľadiska
vylúčená
akákoľvek
dôvodná
pochybnosť o tom,
že k takému
nepriaznivému
ovplyvneniu
nedôjde.(48)
110. Posúdenie
vplyvov
preto
nemôže
mať
medzery a musí
obsahovať
úplné,
presné a definitívne
zistenia a závery,
ktoré
môžu
odstrániť
akúkoľvek
dôvodnú
vedeckú
pochybnosť,
pokiaľ
ide o účinky
plánov
alebo
projektov
zamýšľaných v dotknutej
chránenej
lokalite.(49) Musia
sa
pri
ňom
vzhľadom
na
najlepšie
vedecké
poznatky v danej
oblasti
zistiť
všetky
aspekty
plánu
alebo
projektu,
ktoré
môžu
samostatne
alebo
spoločne s inými
plánmi
alebo
projektmi
ovplyvniť
ciele
ochrany
dotknutých
lokalít.(50)
111. Potreba
posúdenia
vplyvov
akčného
programu
je
založená
na
dôvodných
vedeckých
pochybnostiach,
že v dôsledku
zvýšenej
aplikácie
dusíka
nedôjde k nepriaznivému
vplyvu
na
lokality
sústavy
Natura
2000
prostredníctvom
ukladania
dusíka.(51)
112. Cieľom
posúdenia
vplyvov
preto
musí
byť
odstránenie
týchto
pochybností.
Pri
tomto
posúdení
sa
teda
musí
preskúmať,
či
zvýšená
aplikácia
dusičnanov
bude
mať
nepriaznivý
vplyv
na
ciele
ochrany
lokalít
sústavy
Natura
2000 v dôsledku
ukladania
dusičnanov.
3.      Predbežný záver
113. So
zreteľom
na
smernicu o biotopoch
teda
treba
na
obe
prvé
otázky
vo
veci C‑531/24
odpovedať
tak,
že
akčný
program
podľa článku 5 smernice o dusičnanoch,
ktorý
za
určitých
podmienok
dovoľuje
všetkým
poľnohospodárskym
podnikom v členskom
štáte
aplikovať
zvýšené
množstvo
dusičnanov,
sa
musí
preskúmať v rámci
zavedenia
programu
opatrení
podľa článku 11
rámcovej
smernice o vode a podľa článku 6 ods. 3
smernice o biotopoch,
aby
sa
zistilo,
či
je
vylúčená
akákoľvek
dôvodná
vedecká
pochybnosť o tom,
že v dôsledku
tejto
aplikácie
prostredníctvom
ukladania
dusíka
nebude
nepriaznivo
ovplyvnená
integrita
lokalít
sústavy
Natura
2000.
Od
tohto
posúdenia
však
možno
upustiť,
pokiaľ
je
zaručené,
že
uplatnenie
tejto
možnosti
jednotlivými
podnikmi
sa
posúdi
podľa článku 6 ods. 3.
C.      Strategické environmentálne posudzovanie
114. Prvá
až
štvrtá
otázka,
ako
aj
siedma a ôsma
otázka
vo
veci C‑531/24 a obe
otázky
vo
veci C‑895/24
sa
týkajú
uplatňovania
smernice o SEP.
Prvé
štyri
otázky
vo
veci C‑531/24
majú
okrem
už
spomenutých
sporných
bodov
za
cieľ
určiť,
či
povolenie
zvýšenej
aplikácie
dusíka v rámci
akčného
programu
muselo
byť
predmetom
strategického
environmentálneho
posudzovania,
ktoré
zahŕňalo
najmä
účinky
na
lokality
sústavy
Natura
2000 a na
ciele článku 4 rámcovej
smernice o vode
(pozri v tejto
súvislosti
oddiel
1).
Siedmou
otázkou
vo
veci C‑531/24
sa
High Court (Vyšší
súd)
pýta,
ako
sa
majú
posudzovať
opatrenia
na
monitorovanie
účinkov
na
životné
prostredie
(pozri v tejto
súvislosti
oddiel
2).
Ôsma
otázka
vo
veci C‑531/24 a prvá
otázka
vo
veci C‑895/24
sa
týkajú
posudzovania
hmotných
fondov
(pozri v tejto
súvislosti
oddiel
3).
Predmetom
druhej
otázky
vo
veci C‑895/24
je
posudzovanie
alternatív
(pozri v tejto
súvislosti
oddiel
4).
1.      Prvá až štvrtá otázka vo veci C‑531/24
115. Na
účely
zodpovedania
prvej
až
štvrtej
otázky
vo
veci C‑531/24
treba
najprv
vysvetliť,
prečo
si
povolenie
aplikácie
zvýšeného
množstva
dusíka
vyžaduje
strategické
environmentálne
posudzovanie a že
pri
tomto
posudzovaní
sa
tiež
musia
preskúmať
účinky
na
ciele článku 4 rámcovej
smernice o vode a na
lokality
sústavy
Natura
2000.
116. Povolenie
patrí
do
pôsobnosti
definície
plánov a programov
uvedenej v článku 2 písm. a)
smernice o SEP,
keďže
ho
prijala
írska
vláda
prostredníctvom
legislatívneho
postupu a muselo
sa
udeliť
na
základe
smernice o dusičnanoch.
117. Povolenie
je
súčasťou
akčného
programu
podľa
smernice o dusičnanoch,
ktorý
si
ako
celok
vyžaduje
strategické
environmentálne
posudzovanie
podľa článku 3 ods. 2 písm. a)
smernice o SEP,
lebo
stanovuje
rámec
pre
projekty
podľa
smernice o PVŽP.(52) Osobitne v prípade
povolenia
vyplýva
povinnosť
vykonať
posúdenie
navyše z článku 3 ods. 2 písm. b),
lebo
povolenie
si – ako
už
bolo
vysvetlené(53) – aspoň v prejednávanom
prípade(54) vzhľadom
na
jeho
možné
účinky
na
lokality
sústavy
Natura
2000
vyžadovalo
posúdenie
vplyvov
podľa článku 6 ods. 3
smernice o biotopoch.
118. V environmentálnej
správe v rámci
strategického
environmentálneho
posudzovania
sa
podľa článku 5 ods. 1
smernice o SEP
určia,
popíšu a zhodnotia
najmä
pravdepodobne
významné
účinky
vykonávania
plánu
alebo
programu
na
životné
prostredie. K nim
podľa
písmena
d) prílohy I patria
všetky
existujúce
environmentálne
problémy,
ktoré
sú
relevantné
pre
plán
alebo
program.
Pritom
treba
zohľadniť
najmä
problémy,
ktoré
sa
vzťahujú
na
environmentálne
obzvlášť
dôležité
oblasti,
akými
sú
lokality
sústavy
Natura
2000
určené podľa
smernice o ochrane
vtáctva a smernice o biotopoch.
Podľa
písmena
e)
sa
navyše
majú
opísať
stanovené
ciele
ochrany
životného
prostredia,
ktoré
sú
relevantné
pre
plán
alebo
program, a spôsob,
akým
boli
tieto
ciele a ďalšie
úvahy o environmentálnych
aspektoch
zohľadnené
pri
jeho
príprave.
Okrem
toho
podľa
písmena
f)
informácie,
ktoré
sa
majú
poskytnúť,
zahŕňajú
pravdepodobne
významné
účinky
na
životné
prostredie
vrátane
otázok,
akými
sú
najmä
biodiverzita,
živočíchy,
rastliny a voda.
119. Preto
musel
byť
už
rozobratý
obsah
posúdenia
súladu s cieľmi článku 4 rámcovej
smernice o vode(55) a posúdenia
vplyvov
podľa článku 6 ods. 3
smernice o biotopoch(56) predmetom
environmentálnej
správy.
Pokiaľ
tieto
posúdenia
chýbali,
environmentálna
správa
bola
neúplná.
120. Táto
environmentálna
správa
musela
slúžiť
ako
základ
účasti
verejnosti
podľa článku 6 smernice o SEP a podľa článku 8 sa
táto
správa a stanoviská
mali
zohľadniť
pri
povoľovaní
výnimky.
Aj
tieto
kroky
by
boli
chybné,
pokiaľ
bola
environmentálna
správa
neúplná.
121. Stručne
povedané,
treba
konštatovať,
že
povolenie
zvýšenej
aplikácie
dusíka
poľnohospodárskymi
podnikmi v rámci
akčného
programu
podľa
smernice o dusičnanoch
si
vyžaduje
environmentálne
posudzovanie
podľa
smernice o SEP,
pri
ktorom
sa
určia,
popíšu a zhodnotia
účinky
tohto
povolenia
na
ciele článku 4 rámcovej
smernice o vode a na
lokality
sústavy
Natura
2000.
2.      Siedma otázka vo veci C‑531/24 – monitorovacie opatrenia v environmentálnej správe
122. Článok 10 ods. 1
smernice o SEP
stanovuje,
že
členské
štáty
musia
sledovať
významné
environmentálne
účinky
vykonávania
plánov a programov
aby
boli
okrem
iného
schopné
včas
identifikovať
nepredvídané
škodlivé
účinky a uskutočniť
vhodné
nápravné
opatrenia.
Siedmou
otázkou
vo
veci C‑531/24
sa
High Court (Vyšší
súd)
pýta,
či
environmentálna
správa
musí
obsahovať
dostatočne
podrobný
opis
plánovaných
opatrení
týkajúcich
sa
monitorovania,
aby
sa
preukázalo,
že
článok 10
bude
dodržaný
[pozri v tejto
súvislosti
písmeno
a)],
vrátane
podrobností o tom,
ako
bude
monitorovanie
prebiehať,
kedy
sa
bude
vykonávať
a/alebo
ako
sa
bude
využívať [pozri v tejto
súvislosti
písmeno
b)] a ako
sa
budú
riešiť
prípadné
zistené
nepredvídané
nepriaznivé
vplyvy
na
životné
prostredie
[pozri v tejto
súvislosti
písmeno
c)].
a)      Opis monitorovacích opatrení, ktoré spĺňajú požiadavky článku 10 smernice o SEP
123. Podľa článku 5 ods. 1
druhej
vety
smernice o SEP
je v prílohe I uvedené,
ktoré
informácie
sa
poskytujú v environmentálnej
správe.
Tieto
informácie
podľa
písmena
i)
prílohy
zahŕňajú
popis
opatrení
určených
na
monitorovanie
podľa článku 10.
124. Keďže
písmeno
i) prílohy I k smernici o SEP
vyžaduje
len
opis
plánovaných
monitorovacích
opatrení,
dalo
by
sa
predpokladať,
že
environmentálna
správa
nemusí
obsahovať
nijaké
informácie o tejto
otázke,
pokiaľ
(ešte)
nie
sú
naplánované
nijaké
opatrenia.
125. Írsko
však
správne
zdôrazňuje,
že
informácie
uvedené v prílohe I k smernici o SEP
sa
musia
poskytnúť v súlade s článkom 5 ods. 2 a 3.
Podľa článku 5 ods. 2
environmentálna
správa
musí
obsahovať
informácie,
ktoré
možno
odôvodnene
požadovať.
Musí
pritom
zohľadňovať
súčasné
poznatky a metódy
posudzovania,
obsah a úroveň
podrobnosti
plánu
alebo
programu, v akom
štádiu
rozhodovacieho
procesu
sa
nachádza,
ako
aj
rozsah, v akom
sú
určité
záležitosti
vhodnejšie
posudzované
na
rozličných
úrovniach
procesu,
aby
sa
predišlo
zdvojovaniu
posudzovania.
126. Preto
síce
treba
dať
Írsku
za
pravdu v tom,
že
členské
štáty
majú
určitú
mieru
voľnej
úvahy,
pokiaľ
ide o to,
aké
informácie o monitorovacích
opatreniach
uvedú v environmentálnej
správe.
127. Článok 5 ods. 2
smernice o SEP
však
tiež
zároveň
určuje
hranice
tejto
voľnej
úvahy,
na
ktoré
musia
dohliadať
vnútroštátne
súdy.(57) Správa
totiž
nemusí
obsahovať
viac
informácií,
ako
možno
odôvodnene
požadovať,
ale
nesmie
obsahovať
ani
menej
informácií.
128. Je
však
možné
(a nevyhnutné)
odôvodnene
požadovať,
aby
sa
environmentálna
správa
predložila
až
po
tom,
čo
príslušné
orgány
naplánovali
potrebné
opatrenia
na
dodržanie článku 10
smernice o SEP. Článok 9 ods. 1 písm. c)
totiž
stanovuje,
že
pri
schválení
plánu
alebo
programu
sa
rozhodne o monitorovacích
opatreniach
podľa článku 10.
Preto
písmeno
i) prílohy I vychádza z predpokladu,
že
také
opatrenia
sú
naplánované, a je v ňom
stanovené,
že
tieto
informácie
sa
majú
uviesť,
hoci v tomto
prípade – prísne
vzaté – nejde o určenie,
popísanie
alebo
zhodnotenie
účinkov
na
životné
prostredie.
129. V prípade
predmetného
akčného
programu a povolenia
aplikácie
zvýšeného
množstva
dusíka
navyše
Írsko
neprijalo
tieto
opatrenia
po
prvýkrát,
ale
už
po
piatykrát.
Preto
už v skutočnosti
museli
existovať
vhodné
monitorovacie
opatrenia.
Nie
je
jasné,
prečo
sa
ďalšie
vykonávanie
týchto
opatrení
nemohlo
opísať v environmentálnej
správe.
130. Okrem
toho
by
museli
existovať
aj
monitorovacie
opatrenia
podľa článku 8 a prílohy V rámcovej
smernice o vode,
ktoré
sa
podľa článku 10 ods. 2
smernice o SEP
môžu
využiť
na
monitorovanie
účinkov
predmetných
opatrení.
Ak
to
bolo
zámerom,
Írsko
sa
malo
na
tieto
opatrenia
odvolať.
131. Preto
musia
byť v environmentálnej
správe
podľa článku 5 a písmena
i) prílohy I,
ako
aj článku 10
smernice o SEP
opísané
opatrenia
na
monitorovanie
významných
účinkov
vykonávania
akčného
programu a najmä
povolenia
aplikácie
zvýšeného
množstva
dusíka.
b)      Presnosť informácií o monitorovacích opatreniach
132. High Court (Vyšší
súd)
sa
tiež
pýta, v akom
rozsahu
musí
tento
opis
zahŕňať
spôsob
monitorovania.
133. Opis
plánovaných
monitorovacích
opatrení v environmentálnej
správe
má
umožniť
diskusiu o týchto
opatreniach v rámci
účasti
verejnosti
podľa článkov 6 a 7
smernice o SEP.
Informácie v environmentálnej
správe
musia
byť
preto
také
podrobné,
aby
verejnosť
mohla
posúdiť,
či
plánované
opatrenia
postačujú
na
splnenie
požiadaviek článku 10.
134. Článok 10
smernice o SEP
vyžaduje,
aby
sa
sledovali
všetky
významné
účinky
vykonávania
plánov a programov na
životné
prostredie,
teda
všetky
účinky,
ktoré
už
boli
určené,
popísané a zhodnotené v rámci
environmentálneho
posudzovania.
135. V prípade, o ktorý
ide
vo
veci
samej,
sa
zdá
zrejmé,
že
monitorovanie
si
vyžadujú
najmä
účinky
aplikácie
zvýšeného
množstva
dusíka
poľnohospodárskymi
podnikmi
na
množstvo
dusičnanov v povrchových
vodách a lokalitách
sústavy
Natura
2000.
136. Potreba
monitorovania
lokalít
sústavy
Natura
2000
je
navyše
nezávislá
od
toho,
či
možno
pri
všeobecnom
povolení
aplikácie v akčnom
programe
upustiť
od
posúdenia
vplyvov
podľa článku 6 ods. 3
smernice o biotopoch,
lebo
je
zabezpečené,
že
táto
aplikácia
sa
posúdi
na
úrovni
jednotlivých
podnikov.(58) Okolnosť,
že
je
vhodnejšie
vykonať
toto
posúdenie
na
úrovni
podnikov,
totiž
neodôvodňuje
upustenie
od
uplatnenia článku 10
smernice o SEP.
Monitorovanie,
ktoré
sa
vyžaduje
podľa
tohto
ustanovenia,
je
naopak
dôležitou
kontrolou
toho,
či
posudzovanie
na
úrovni
podnikov
viedlo k správnym
výsledkom.
137. Monitorovacie
opatrenia v environmentálnej
správe
musia
byť
teda
opísané
tak
presne,
aby
bolo
možné
posúdiť
dodržanie článku 10
smernice o SEP,
čo v prípade
povolenia
na
aplikáciu
zvýšeného
množstva
dusíka
poľnohospodárskymi
podnikmi
zahŕňa
účinky
na
množstvo
dusičnanov v povrchových
vodách a lokalitách
sústavy
Natura
2000.
c)      Riešenie nepredvídaných nepriaznivých účinkov na životné prostredie
138. High Court (Vyšší
súd)
sa
napokon
pýta,
či
sa v environmentálnej
správe
tiež
musí
uviesť,
ako
sa
budú
riešiť
prípadné
zistené
nepredvídané
nepriaznivé
vplyvy
na
životné
prostredie.
139. V tejto
súvislosti
treba
súhlasiť s Komisiou v tom,
že
smernica o SEP
neobsahuje
nijaké
požiadavky
týkajúce
sa
tejto
otázky.
Cieľom článku 10
je
len
zabezpečiť,
aby
boli
členské
štáty
schopné
uskutočniť
vhodné
nápravné
opatrenia.
140. To,
či
členské
štáty
musia
uskutočniť
nápravné
opatrenia,
však
môže
vyplývať z iných
ustanovení.
Ako
už
bolo
uvedené,
členské
štáty
musia
podľa článku 11 ods. 5
rámcovej
smernice o vode
prispôsobiť
program
opatrení,
ak
výsledky
monitorovania
naznačujú,
že
dosiahnutie
cieľov článku 4 nie
je
pravdepodobné.(59) Článok 6 ods. 2
smernice o biotopoch
navyše
vyžaduje,
aby
členské
štáty
predišli
poškodeniu
prirodzených
biotopov a biotopov
druhov v lokalitách
sústavy
Natura
2000.
141. O tom,
aké
opatrenia
sa
majú
prijať,
ak
vzniknú
nepredvídané
nepriaznivé
účinky
na
životné
prostredie,
však
možno
rozhodnúť
len
vzhľadom
na
tieto
účinky.
Často
budú
prichádzať
do
úvahy
rôzne
opatrenia,
takže
príslušné
orgány
členských
štátov
majú
určitú
diskrečnú
právomoc.
142. To
je
možné
aj v prípade,
ak
sa v povrchových
vodách
alebo
lokalitách
sústavy
Natura
2000
vyskytuje
väčšie
množstvo
dusičnanov,
než
sa
očakáva.
Zníženie
prísunu
dusičnanov
totiž
členský
štát
môže
potenciálne
dosiahnuť
aj
znížením
uvoľňovania
dusičnanov
prostredníctvom
iných
zdrojov,
než
je
poľnohospodárstvo.
143. V rámci
environmentálneho
posudzovania
sa
preto
nemusí
stanoviť,
ako
sa
budú
riešiť
nepredvídané
nepriaznivé
účinky
na
životné
prostredie.
3.      Ôsma otázka vo veci C‑531/24 a prvá otázka vo veci C‑895/24 – hmotné fondy
144. Ôsma
otázka
vo
veci C‑531/24 a prvá
otázka
vo
veci C‑895/24
sa
týkajú
zohľadnenia
„hmotných
fondov“ v rámci
environmentálneho
posudzovania.
Kontext
tejto
otázky
tvorí
okolnosť,
že
pri
environmentálnom
posudzovaní
bol
použitý
ekonomický
význam
poľnohospodárstva
na
uprednostnenie
povolenia
aplikácie
zvýšeného
množstva
dusíka
pred možnosťami,
ktoré
sú
priaznivejšie
pre
životné
prostredie.
An Taisce má
pochybnosti,
či
je
to v súlade
so
smernicou o SEP.
145. Východiskový
predpoklad
názoru
An Taisce je
správny. Článok 5 a písmeno
f) prílohy I k smernici o SEP
síce
stanovujú,
že v environmentálnej
správe
sa
určia,
popíšu a zhodnotia
účinky
na
hmotné
fondy.
Týmito
účinkami
sa
však
podľa
úvodnej
časti
písmena
f) prílohy I myslia
účinky
na
životné
prostredie,
ktoré
sa
týkajú
hmotných
fondov. V súvislosti
so
smernicou o PVŽP
navyše
Súdny
dvor
zdôraznil,
že
treba
zohľadniť
iba
vplyvy
na
hmotný
majetok,
ktoré
vzhľadom
na
svoju
povahu
môžu
mať
tiež
dopad
na
životné
prostredie.
Vplyvy
na
hodnotu
tohto
majetku
sú
naopak
pri
uplatňovaní
smernice o PVŽP
irelevantné.(60)
146. Pri
povoľovaní
aplikácie
zvýšeného
množstva
dusíka
by
sa
preto
mohol
zvážiť
napríklad
nepriaznivý
vplyv
na
rybné
hospodárstvo,
ak
by v dôsledku
tejto
praxe
došlo k eutrofizácii vôd.
Tiež
by
prichádzalo
do
úvahy
zohľadnenie
prípadného
zvýšenia
výnosov v dôsledku
hnojenia
ako
účinkov
na
životné
prostredie.
147. Skutočnosť,
že
poľnohospodárske
podniky
musia
aplikovať
hnojivo s obsahom
dusíka,
lebo
toto
hnojivo
vzniká
pri
chove
hospodárskych
zvierat,(61) takže
prísnejšie
obmedzenia
aplikácie
by
si
vyžadovali
zníženie
počtu
hospodárskych
zvierat,
naopak
nie
je
účinkom
povolenia
na
životné
prostredie,
ale
ekonomickým
dôsledkom
prípadného
obmedzenia.
148. Z vyššie
uvedeného
však
vyplýva
len
to,
že
táto
úvaha
sa
podľa článku 5 a písmena
f) prílohy I k smernici o SEP
musí
určiť,
popísať a zhodnotiť v environmentálnej
správe.
149. Tieto
ustanovenia
však
nezakazujú
zohľadnenie
úvah
týkajúcich
sa
ekonomického
významu
poľnohospodárstva v rámci
environmentálneho
posudzovania.
Naopak,
je
dokonca
potrebné
vyjadriť
sa k nim v rámci
výberu
alternatív,
ak
takéto
úvahy
patria
medzi
dôvody,
pre
ktoré
boli
určité
opatrenia
uprednostnené
pred
inými
opatreniami.
150. Podľa článku 9 ods. 1 písm. b)
smernice o SEP
sa
totiž
musí
verejnosti a zúčastneným
orgánom
pri
schválení
plánu
alebo
programu
sprístupniť
sumarizujúce
vyhlásenie, v ktorom
sú
uvedené
najmä
dôvody
pre
výber
schváleného
plánu
alebo
programu v porovnaní s inými
prijateľnými
alternatívami.
151. Pojem
„hmotné
fondy“
uvedený v písmene
f) prílohy I k smernici o SEP
teda
zahŕňa
len
hmotné
fondy,
na
ktoré
majú
vplyv
účinky
plánu
alebo
programu
na
životné
prostredie.
Sociálne
dôsledky
poľnohospodárskych
činností,
vplyv
plánu
alebo
projektu
na
poľnohospodárske
odvetvie a na
produkciu a príjmy
poľnohospodárov,
udržateľnosť
poľnohospodárskeho
odvetvia v dotknutom
členskom
štáte,
potravinový
reťazec a zamestnávanie
významnej
časti
obyvateľstva
však
možno
zohľadniť
pri
environmentálnom
posudzovaní s cieľom
odôvodniť
výber
spomedzi
rôznych
alternatív
podľa článku 9 ods. 1 písm. b)
uvedenej
smernice.
4.      Druhá otázka vo veci C‑895/24 – posúdenie alternatív v environmentálnej správy
152. Druhou
otázkou
vo
veci C‑895/24
sa
má
objasniť,
či článok 5 ods. 1
a/alebo článok 9 ods. 1 písm. b),
ako
aj
písmeno
h) prílohy I k smernici o SEP
majú
za
následok,
že
na
účely
posudzovania
podľa
článku 3
ods. 1
tejto
smernice
sa
musia
alternatívy
určiť,
popísať a zhodnotiť
porovnateľným
spôsobom.
153. Pri
zodpovedaní
tejto
otázky
budem
do
veľkej
miery
vychádzať z úvah,
ktoré
som
uviedla v návrhoch
vo
veci
Friends of the Irish Environment (Project Ireland 2040)(62),
ktorými
sa
Súdny
dvor
vo
svojom
rozsudku v tejto
veci(63) nezaoberal.
154. Podľa
článku 5
ods. 1
smernice o SEP
sa v environmentálnej
správe
určia,
popíšu a zhodnotia
pravdepodobne
významné
účinky
vykonávania
plánu
alebo
programu
na
životné
prostredie a primerané
alternatívy,
ktoré
zohľadňujú
ciele a geografický
rozmer
plánu
alebo
programu.
155. Primerané
alternatívy
teda
musia
byť
predmetom
environmentálnej
správy.
Toto
ustanovenie
by
sa
však
dalo
chápať v tom
zmysle,
že
pravdepodobne
významné
účinky
na
životné
prostredie
sa
musia
určiť,
popísať a zhodnotiť
len
zo
zreteľom
na
uprednostňovanú
možnosť. V prospech
tohto
záveru
svedčí
aj
skutočnosť,
že
predmetom
ostatných
ustanovení
smernice o SEP
je
environmentálne
posudzovanie
dotknutého
plánu
alebo
programu, a nie
posudzovanie
primeraných
alternatív.
156. Aspoň
podľa
holandského
znenia
článku 5
ods. 1
smernice o SEP
sa
však
musia
určiť,
opísať a zhodnotiť
aj
významné
účinky
alternatív
na
životné
prostredie. V každom
prípade
zhodnotenie
alternatív
stanovené
vo
všetkých
jazykových
verziách
môže
zahŕňať
aj
ich
účinky
na
životné
prostredie,
čo
by
si
zasa
vyžadovalo,
aby
sa
tieto
účinky
určili a popísali.
157. Také
zohľadnenie
účinkov
alternatív
na
životné
prostredie
zodpovedá
cieľu
smernice o SEP.
Táto
smernica
má
totiž
podľa
odôvodnenia
4,
ako
aj
článku 1
prostredníctvom
environmentálneho
posudzovania
prispieť k integrácii
environmentálnych
úvah
do
prípravy a schvaľovania
plánov a programov.
Posudzovanie
alternatív
bez
zohľadnenia
ich
účinkov
na
životné
prostredie
by
bolo v rozpore s týmto
cieľom.
158. Pri
výbere
medzi
rôznymi
alternatívami
má
zohľadnenie
environmentálnych
úvah
dokonca
osobitný
význam.
Smernica o SEP
totiž
bola
prijatá,
lebo
pri
povoľovaní
projektov
podľa
smernice o PVŽP
sa
zistilo,
že
často
už
existovali
záväzné
akty,
ktoré
vylučovali
určité
možnosti,
hoci
tieto
možnosti
boli
priaznivejšie
pre
životné
prostredie.(64) Environmentálne
posudzovanie
má
preto
zaručiť,
aby
sa
také
akty
prijali
len
vtedy,
keď
sú
aspoň
známe
alternatívy,
ktoré
sú
priaznivejšie
pre
životné
prostredie.
159. V environmentálnej
správe
sa
teda
musia
určiť,
popísať a zhodnotiť
aj
účinky
primeraných
alternatív
na
životné
prostredie.
Na
tento
účel
sú v článku 5
ods. 1
smernice o SEP
ako
orientačné
body
uvedené
ciele a geografický
rozmer
plánu
alebo
programu.
Alternatívy,
ktoré
nemôžu
dosiahnuť
tieto
ciele
alebo
prekračujú
geografický
rozmer,
spravidla
nie
sú
primerané a nevyžadujú
si
ďalšie
posudzovanie.
160. Príslušné
orgány
však
tiež
nemôžu
nadmerne
obmedziť
rámec
posudzovania
tým,
že
vylúčia
potenciálne
primerané
alternatívy
už
vymedzením
cieľov
alebo
geografického
rozmeru.
161. Táto
myšlienka
je
vyjadrená
aj v článku 5
ods. 2
smernice o SEP.
Podľa
neho
sa
má
zohľadniť, v akom
štádiu
rozhodovacieho
procesu
sa
plán
alebo
program
nachádza, a rozsah, v akom
sú
určité
záležitosti
vhodnejšie
posudzované
na
rozličných
úrovniach
procesu,
aby
sa
predišlo
zdvojovaniu
posudzovania.
Napríklad v prípade
plánu
na
výstavbu
diaľkovej
cesty
si
možno
položiť
otázku,
či
sa
ako
primeraná
alternatíva
musí
preskúmať
železničné
spojenie.
Toto
posudzovanie
je
však
nadbytočné,
ak
základný
výber
projektu
výstavby
cesty
vyplýva z plánu
vyššieho
stupňa, v ktorom
obe
alternatívy
už
boli
porovnané.
162.  Pokiaľ
ide o informácie
na
identifikáciu
primeraných
alternatív,
písmeno
h) prílohy I k smernici o SEP
spresňuje,
že
informácie,
ktoré
sa
poskytujú v environmentálnej
správe,
musia
zahŕňať
len
náčrt
dôvodov
pre
výber
posudzovaných
alternatív. Z tohto
náčrtu
musí
byť
zrejmé,
prečo
sa
posudzované
alternatívy
považujú
za
primerané,
zatiaľ
čo
iné
alternatívy
sa
nepovažujú
za
primerané,
teda
ako
boli
určené
primerané
alternatívy.
163. Tento
pojem
náčrt
sa
však
nevzťahuje
na
popísanie a zhodnotenie
primeraných
alternatív.
Preto
ho
nemožno
uplatniť s cieľom
obmedziť
rozsah
týchto
informácií. V článku 5
ods. 2
smernice o SEP
sú
naopak
stanovené
informácie,
ktoré
možno
odôvodnene
požadovať
pri
zohľadnení
súčasných
poznatkov a metód
posudzovania,
obsahu a úrovne
podrobnosti
plánu
alebo
programu,
ako
aj
ďalších
aspektov
uvedených v bode
161.
164. Jedno z najdôležitejších
kritérií
týkajúcich
sa
obsahu
environmentálnej
správy
však
nie
je
výslovne
uvedené: Z opisu
účinkov
na
životné
prostredie
musí
byť
najmä
zrejmé,
že
schválený
plán
alebo
program
je
zlučiteľný s uplatniteľnými
hmotnoprávnymi
požiadavkami
práva
životného
prostredia.(65) Účinky
na
životné
prostredie,
ktoré
porušujú
ustanovenia
právnych
predpisov
týkajúcich
sa
životného
prostredia,
by
totiž v každom
prípade
boli
významné.(66)
165. V rozpore s obavou
Írska
to
neznamená,
že
by
sa
musela
preskúmať
zlučiteľnosť
všetkých
alternatív
so
všetkými
predstaviteľnými
environmentálnymi
požiadavkami.
Východiskovým
bodom
je
naopak
preskúmanie
zlučiteľnosti
nakoniec
prijatej
alternatívy s týmito
požiadavkami.
166. V prejednávanom
prípade
treba v tejto
súvislosti
venovať
osobitnú
pozornosť
tomu,
či
je
povolenie
zvýšeného
množstva
dusíka
zlučiteľné
so
smernicou o dusičnanoch, s rámcovou
smernicou o vode a so
smernicou o biotopoch.
Ak
by
však
povolenie
malo
byť
založené
na
výnimke
podľa článku 4 ods. 7
rámcovej
smernice o vode
a/alebo článku 6 ods. 4
smernice o biotopoch,
museli
by
sa
uplatniť
kritériá
pre
výber
medzi
rôznymi
alternatívami
stanovené v týchto
ustanoveniach. V súvislosti s článkom 6 ods. 4
smernice o biotopoch
Súdny
dvor
už
rozhodol,
že
nepriaznivý
vplyv
na
integritu
lokalít
sústavy
Natura
2000
možno
povoliť
len
vtedy,
ak – okrem
iného – neexistuje
nijaké
alternatívne
riešenie
spôsobujúce
menšiu
záťaž
pre
integritu
dotknutej
lokality.(67)
167. Samotná
smernica o SEP
naopak
neobsahuje
žiadne
hmotnoprávne
kritériá
na
výber
alternatív.(68) Preto
neukladá
príslušným
orgánom
povinnosť
vybrať
si
možnosť,
ktorá
najmenej
obmedzuje
životné
prostredie.
Ako
už
bolo
uvedené,(69) cieľom
environmentálneho
posudzovania
je
len
to,
aby
sa
rozhodnutie o výbere
prijalo
pri
zohľadnení
možných
významných
účinkov
na
životné
prostredie.
168. Pokiaľ
výber
medzi
rôznymi
alternatívami
nezávisí
od
hmotnoprávnych
požiadaviek
stanovených v iných
predpisoch,
pri
určovaní
informácií,
ktoré
možno
odôvodnene
požadovať,
sú
preto
popri
okolnostiach
uvedených v článku 5
ods. 2
smernice o SEP
smerodajné
predovšetkým
dva
ďalšie
aspekty.
Po
prvé
tieto
informácie
musia
so
zreteľom
na
argumenty
relevantné
pre
rozhodnutie
umožňovať
porovnanie
uprednostňovanej
možnosti s alternatívami.
Po
druhé
tieto
informácie
musia
dovoliť,
aby
sa
pri
tomto
porovnaní
zohľadnili
smerodajné
environmentálne
otázky.
169. Ak
je
výber
medzi
alternatívami
založený
napríklad
predovšetkým
na
ekonomických
úvahách,
ekonomické
výhody a nevýhody
všetkých
primeraných
alternatív
sa
preto
musia
určiť a popísať
prinajmenšom
do
takej
miery,
aby
bolo
zrejmé, v akom
vzájomnom
pomere
sú
jednotlivé
možnosti.
Okrem
toho
musí
byť
však
tiež
zrejmé,
či
sú s ekonomickými
výhodami
spojené
nepriaznivé
účinky
na
životné
prostredie,
ktorým
by
sa
pri
iných
možnostiach
zabránilo. V opačnom
prípade
by
sa
tieto
environmentálne
otázky
nemohli
dostatočne
zohľadniť
pri
výbere
medzi
posudzovanými
alternatívami.
170. Tieto
požiadavky
nevylučujú,
že
environmentálne
posudzovanie
uprednostňovanej
možnosti
bude
podrobnejšie
než
environmentálne
posudzovanie
ostatných
posudzovaných
alternatív – a to
aj
pokiaľ
ide o ekonomické
účinky.
To
možno
očakávať
najmä
vtedy,
keď
výhody
uprednostňovanej
možnosti
oproti
posudzovaným
alternatívam
pomerne
jednoznačne
prevažujú
aj
pri
zohľadnení
účinkov
na
životné
prostredie. V tomto
prípade
by
podrobnejšie
informácie o posudzovaných
alternatívach
nemali
vlastnú
funkciu,
zatiaľ
čo
informácie o účinkoch
uprednostňovanej
možnosti
na
životné
prostredie
sú
dôležité
pre
neskoršie
vykonávanie
plánu
alebo
programu.
171. Ak
však
výhody a nevýhody
jednotlivých
možností
majú
podobnú
váhu,
je
ťažšie
odôvodniť
rozhodnutie o výbere. V tomto
prípade
môže
byť
potrebné
uviesť v environmentálnej
správe
podrobnejšie
informácie o primeraných
alternatívach,
aj
keby
na
tento
účel
bolo
potrebné
vynaložiť
značné
úsilie.
To
platí
obzvlášť
vtedy,
ak
má
preskúmanie
alternatív
súčasne
hmotnoprávnu
povahu,
napríklad
preto,
lebo
slúži
na
uplatnenie
ustanovenia o výnimke,
akým
je článok 6 ods. 4
smernice o biotopoch
alebo článok 4 ods. 7
rámcovej
smernice o vode.
172. Na
druhú
otázku
vo
veci C‑895/24
preto
treba
odpovedať
tak,
že
podľa článku 5 ods. 1 a 2
smernice o SEP
musí
environmentálna
správa
obsahovať
informácie o posudzovaných
primeraných
alternatívach k schválenému
plánu
alebo
programu,
ktoré
sú
potrebné
na
to,
aby
–      sa
určilo,
či
boli
dodržané
požiadavky
na
posudzovanie
alternatív
stanovené v iných
predpisoch,
a
–      bolo
možné
pochopiť
zohľadnenie
účinkov
na
životné
prostredie
pri
výbere
schváleného
plánu
alebo
programu v porovnaní s posudzovanými
alternatívami.
D.      Deviata otázka vo veci C‑531/24 – účinky na povolenie aplikácie zvýšeného množstva dusičnanov zo strany Komisie
173. Deviatou
otázkou
vo
veci C‑531/24
sa
High Court (Vyšší
súd)
pýta,
či
prípadné
porušenia
smernice o biotopoch,
rámcovej
smernice o vode
a/alebo
smernice o SEP
konštatované v súvislosti s ostatnými
otázkami
spôsobujú,
že
vykonávacie
rozhodnutie
Komisie
(EÚ)
2022/696
je
neplatné.
174. Účastníci
konania
však
na
pojednávaní
jednomyseľne
vyjadrili
správny
názor,
že
táto
otázka
je v súčasnosti
predčasná.
Momentálne
je
síce
možné,
že
došlo k porušeniam
práva
Únie
spomenutým v uvedenej otázke,
avšak
doteraz
ešte
neboli
konštatované.
Predkladajúci
vnútroštátny
súd
musí
naopak
ešte
vzhľadom
na
odpovede
Súdneho
dvora
na
ostatné
prejudiciálne
otázky a na
základe
ďalších
tvrdení
účastníkov
konania
preskúmať,
či
Írsko
skutočne
porušilo
uvedené
smernice.
175. Írsko
síce
na
pojednávaní
uznalo,
že v rozpore s článkom 6 ods. 3
smernice o biotopoch
zatiaľ
nebolo
vykonané
žiadne
posúdenie
vplyvov
aplikácie
zvýšeného
množstva
dusíka
jednotlivými
poľnohospodárskymi
podnikmi.
Súčasne
však
tento
členský
štát
dôrazne
poprel,
že
povolenie
tohto
zvýšeného
množstva
sa
musí
posúdiť v súvislosti s akčným
programom.
176. V dôsledku
toho
zatiaľ
neboli
vykonané
potrebné
zistenia
na
zodpovedanie
deviatej
otázky
vo
veci C‑531/24.
177. Táto
otázka
je
preto v súčasnosti
hypotetická, a teda
neprípustná.
178. Len
pre
úplnosť
treba
poznamenať,
že
An Taisce mohla
uplatniť
prípadné
pochybnosti o zákonnosti
vykonávacieho
rozhodnutia
(EÚ)
2022/696
prostredníctvom
žiadosti o vnútorné
preskúmanie podľa článku 10
Aarhuského
nariadenia(70).
E.      Zachovanie účinkov
179. Pre
prípad,
že
by
predkladajúci
vnútroštátny
súd
dospel k záveru,
že
Írsko
prijalo
akčný
plán
úplne
alebo
čiastočne v rozpore s ustanoveniami
posudzovanými v prejednávanej
veci,
niektorí
účastníci
konania
navrhujú
zachovať
jeho
účinnosť.
180. Nedostatky
jednotlivých
environmentálnych
posudzovaní
by v zásade
mohli
viesť k tomu,
že
by
bolo
potrebné
pozastaviť
účinnosť
rozhodnutia
prijatého
na
základe
nich
alebo
ho
zrušiť.
Na
základe
zásady
lojálnej
spolupráce
stanovenej v článku 4
ods. 3 ZEÚ totiž
členské
štáty
musia
odstrániť
dôsledky
porušenia
práva
Únie.(71) Súdny
dvor
to
výslovne
konštatoval v prípade
úplnej
absencie
povinného
strategického
environmentálneho
posudzovania(72) a prinajmenšom implicitne
predpokladal v prípade
nedostatkov
strategického
environmentálneho
posudzovania(73).
181. Tiež
sa
zdá
vylúčené
vyhnúť
sa
tomuto
právnemu
následku z dôvodu,
že
uvedené
chyby
nemohli
preukázateľne
zmeniť
výsledok
rozhodovacieho
procesu.(74) Podľa
dostupných
informácií
je
totiž
nepravdepodobné,
že
by
povolenie
aplikácie
zvýšeného
množstva
dusíka
bolo
prípustné
bez
uplatnenia článku 6 ods. 4
smernice o biotopoch a aspoň
jednej z výnimiek
stanovených v článku 4 rámcovej
smernice o vode.
Nemožno
však
predpokladať,
že
prevažujúce
záujmy
potrebné
na
tento
účel
existujú v prípade
každého
írskeho
poľnohospodárskeho
podniku,
ktorý
sa
môže
odvolávať
na
toto
povolenie.
182. Keďže
pozastavenie
účinnosti
alebo
zrušenie
vnútroštátneho
ustanovenia,
ktoré
je v rozpore s právom
Únie,
môže
mať
nepriaznivé
účinky,
Súdny
dvor
však
povolil
výnimky z pravidla,
že
vnútroštátne
opatrenia
prijaté v rozpore s právom
Únia
sa
musia
zrušiť,
ako
pripomína
aj
Komisia.
Po
tom,
čo
na
tento
účel
najprv
stanovil
štyri
podmienky(75),
ich v rozsudku
A a i. (Veterné elektrárne v Aalter a Nevele) – správne – obmedzil
na
ich
základné
prvky:
zachovanie
musí
byť
po
prvé
nevyhnutné
na
zaručenie
naliehavého
záujmu,
akým
je
napríklad
pokračujúce
vykonávanie
právneho
aktu
Únie
na
ochranu
životného
prostredia(76) alebo
zabránenie
významnému
narušeniu
zásobovania
členského
štátu
energiou(77).
Preto
po
druhé
najmä
nesmie
trvať
dlhšie,
než
je
nevyhnutné
na
nápravu
nedostatkov
environmentálneho
posudzovania
prostredníctvom
jeho
doplnenia(78).
183. Podľa
týchto
kritérií
by
existovali
presvedčivé
dôvody
na
zachovanie
účinkov
akčného
plánu.
Jeho
zrušenie
by
vytvorilo
právne
vákuum,
ktoré
by
bolo
nezlučiteľné s povinnosťou
Írska
prijať
opatrenia
na
prebratie
smernice o dusičnanoch.(79) Všetky
obmedzenia
týkajúce
sa
aplikácie
dusičnanov
poľnohospodárskymi
podnikmi
uvedené v akčnom
pláne
by
automaticky
prestali
platiť
bez
náhrady.
To
by
mohlo
ohroziť
aj
ciele
rámcovej
smernice o vode a smernice o biotopoch.
184. Úvahy
uvedené v týchto
návrhoch
sa
však
netýkajú
akčného
plánu
ako
celku,
ale
iba
povolenia
aplikácie
zvýšeného
množstva
dusíka.
Toto
povolenie
možno
oddeliť
od
zvyšku
akčného
plánu, o čom
svedčí
skutočnosť,
že
bolo
vydané
až
niekoľko
mesiacov
po
ostatných
predpisoch.
Ak
by
bolo
zrušené,
zostávajúce
obmedzenia
aplikácie
dusičnanov
by
zostali v platnosti a opäť
by
sa
uplatňoval
maximálny
limit
170
kg
dusíka
na
hektár
ročne(80).
185. Podľa
všetkého
by
jedinou
prekážkou
tohto
výsledku
boli
ekonomické
nevýhody
pre
poľnohospodárske
podniky,
ktoré
využívajú
výnimku
na
aplikáciu
zvýšeného
množstva
dusíka.
Tieto
podniky
by
museli
buď
znížiť
počet
svojich
hospodárskych
zvierat,
alebo
nájsť
iných
odberateľov
hnojiva,
ktoré
by
nemohli
aplikovať
na
pôdu,
ktorú
predtým
využívali.
Hoci
sa
zdá
sporné,
že
by
tento
záujem
mal
rovnakú
váhu
ako
už
uznaný
záujem
na
zásobovaní
členského
štátu
energiou(81), v konečnom
dôsledku
by
vnútroštátny
súd
musel
posúdiť
otázku,
či
by
to
postačovalo
na
odôvodnenie
dočasného
zachovania
účinnosti
povolenia.
V.      Návrh
186. Preto
navrhujem,
aby
Súdny
dvor
odpovedal
na
oba
návrhy
na
začatie
prejudiciálneho
konania
takto:
1.      V rámci
akčného
programu
podľa článku 5 smernice
91/676/EHS o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov môže
členský
štát
povoliť
aplikáciu
zvýšeného
množstva
dusíka v poľnohospodárstve
len
po
tom,
ako
najmä
na
základe článkov 5 a 8
smernice
2000/60/ES,
ktorou
sa
stanovuje
rámec
pôsobnosti
pre
opatrenia
spoločenstva v oblasti
vodného
hospodárstva,
posúdil a konštatoval,
že
tým
nebudú
porušené
ciele článku 4 tejto
smernice.
Od
tohto
posúdenia
však
môže
upustiť,
pokiaľ
je
zaručené,
že
sa
posúdi
uplatnenie
tejto
možnosti
jednotlivými
podnikmi.
Ak
by z posúdenia
vyplynulo,
že
zvýšená
aplikácia
je
nezlučiteľná
so
zákazom
zhoršenia
alebo
povinnosťou
zlepšovania
podľa článku 4 ods. 1,
ciele článku 4 by
boli
zaručené
len v prípade,
ak
by
sa
uplatnila
jedna z výnimiek,
ktoré
sú
tiež
stanovené v tomto
článku.
2.      Akčný
program
podľa článku 5 smernice
91/676,
ktorý
za
určitých
podmienok
dovoľuje
všetkým
poľnohospodárskym
podnikom v členskom
štáte
aplikovať
zvýšené
množstvo
dusičnanov,
sa
musí
preskúmať v rámci
zavedenia
programu
opatrení
podľa článku 11
smernice
2000/60 a podľa článku 6 ods. 3
smernice
92/43/EHS o ochrane
prirodzených
biotopov a voľne
žijúcich
živočíchov a rastlín,
aby
sa
zistilo,
či
je
vylúčená
akákoľvek
dôvodná
vedecká
pochybnosť o tom,
že v dôsledku
tejto
aplikácie
prostredníctvom
ukladania
dusíka
nebude
nepriaznivo
ovplyvnená
integrita
lokalít
sústavy
Natura
2000.
Od
tohto
posúdenia
však
možno
upustiť,
pokiaľ
je
zaručené,
že
uplatnenie
tejto
možnosti
jednotlivými
podnikmi
sa
posúdi
podľa článku 6 ods. 3.
3.      Povolenie
zvýšenej
aplikácie
dusíka
poľnohospodárskymi
podnikmi v rámci
akčného
programu
podľa
smernice
91/676
si
vyžaduje
environmentálne
posudzovanie
podľa
smernice
2001/42/ES o posudzovaní
účinkov
určitých
plánov a programov
na
životné
prostredie,
pri
ktorom
sa
určia,
popíšu a zhodnotia
účinky
tohto
povolenia
na
ciele článku 4 smernice
2000/60 a na
lokality
sústavy
Natura
2000.
4.      V environmentálnej
správe
musia
byť
podľa článku 5 a písmena
i) prílohy I,
ako
aj článku 10
smernice
2001/42
opísané
opatrenia
na
monitorovanie
významných
účinkov
vykonávania
akčného
programu a najmä
povolenia
aplikácie
zvýšeného
množstva
dusíka.
Monitorovacie
opatrenia
musia
byť
opísané v environmentálnej
správe
tak
presne,
aby
bolo
možné
posúdiť
dodržanie článku 10
tejto
smernice,
čo v prípade
povolenia
na
aplikáciu
zvýšeného
množstva
dusíka
poľnohospodárskymi
podnikmi
zahŕňa
účinky
na
množstvo
dusičnanov v povrchových
vodách a lokalitách
sústavy
Natura
2000. V rámci
environmentálneho
posudzovania
sa
nemusí
stanoviť,
ako
sa
budú
riešiť
nepredvídané
nepriaznivé
účinky
na
životné
prostredie.
5.      Pojem
„hmotné
fondy“
uvedený v písmene
f) prílohy I k smernici
2001/42
zahŕňa
len
hmotné
fondy,
na
ktoré
majú
vplyv
účinky
plánu
alebo
programu
na
životné
prostredie.
Sociálne
dôsledky
poľnohospodárskych
činností,
vplyv
plánu
alebo
projektu
na
poľnohospodárske
odvetvie a na
produkciu a príjmy
poľnohospodárov,
udržateľnosť
poľnohospodárskeho
odvetvia v dotknutom
členskom
štáte,
potravinový
reťazec a zamestnávanie
významnej
časti
obyvateľstva
však
možno
zohľadniť
pri
environmentálnom
posudzovaní s cieľom
odôvodniť
výber
spomedzi
rôznych
alternatív
podľa článku 9 ods. 1 písm. b)
uvedenej
smernice.
6.      Podľa článku 5 ods. 1 a 2
smernice
2001/42
musí
environmentálna
správa
obsahovať
informácie o posudzovaných
primeraných
alternatívach k schválenému
plánu
alebo
programu,
ktoré
sú
potrebné
na
to,
aby
–        sa
určilo,
či
boli
dodržané
požiadavky
na
posudzovanie
alternatív
stanovené v iných
predpisoch,
a
–        bolo
možné
pochopiť
zohľadnenie
účinkov
na
životné
prostredie
pri
výbere
schváleného
plánu
alebo
programu v porovnaní s posudzovanými
alternatívami.
1      Jazyk
prednesu:
nemčina.
2      Smernica Rady 91/676/EHS z 12. decembra 1991 o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov (Ú. v. ES L 375, 1991, s. 1; Mim. vyd. 15/002, s. 68),
zmenená
nariadením
Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1137/2008 z 22. októbra 2008 (Ú. v. EÚ L 311,
2008,
s. 1).
3      Smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 1992, s. 7; Mim. vyd. 15/002, s. 102),
zmenená
smernicou
Rady 2013/17/EÚ z 13. mája 2013, ktorou sa z dôvodu pristúpenia Chorvátskej republiky upravujú určité smernice v oblasti životného prostredia (Ú. v. EÚ L 158,
2013,
s. 193).
4      Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 2000, s. 1; Mim. vyd. 15/005, s. 275),
zmenená
smernicou
Komisie 2014/101/EÚ z 30. októbra 2014 (Ú. v. EÚ L 311,
2014,
s. 32).
5      Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES z 27. júna 2001 o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie (Ú. v. ES L 197, 2001, s. 30;
Mim.
vyd.
15/006,
s. 157).
6      Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2022/696 z 29. apríla 2022, ktorým sa udeľuje výnimka, o ktorú požiadalo Írsko na základe smernice Rady 91/676/EHS (Ú. v. EÚ L 129, 2022, s. 37).
7      Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ z 13. decembra 2011 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (Ú. v. EÚ L 26,
2012,
s. 1),
naposledy
zmenená
smernicou
2014/52/EU
(Ú. v. EÚ L 124,
2014,
s. 1).
8      Smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 1992, s. 7; Mim. vyd. 15/002, s. 102),
zmenená
smernicou
Rady 2013/17/EÚ z 13. mája 2013 (Ú. v. EÚ L 158,
2013,
s. 193).
9      Rozhodnutie Komisie 2007/697/ES z 22. októbra 2007, ktorým sa udeľuje výnimka, o ktorú požiadalo Írsko na základe smernice 91/676/EHS (Ú. v. EÚ L 284,
2007,
s. 27),
rozhodnutie Komisie 2011/127/EÚ z 24. februára 2011, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2007/697/ES, ktorým sa udeľuje výnimka, o ktorú požiadalo Írsko na základe smernice Rady 91/676/EHS (Ú. v. EÚ L 51,
2011,
s. 19),
vykonávacie rozhodnutie Komisie 2014/112/EÚ z 27. februára 2014 o udelení výnimky, o ktorú požiadalo Írsko na základe smernice 91/676/EHS
(Ú. v. EÚ L 61,
2014,
s. 7),
vykonávacie
rozhodnutie
Komisie (EÚ) 2018/209 z 8. februára 2018, ktorým sa udeľuje výnimka, o ktorú požiadalo Írsko na základe smernice 91/676/EHS (Ú. v. EÚ L 39,
2018,
s. 5), a sporné
vykonávacie
rozhodnutie.
Chronologická
postupnosť
týchto
rozhodnutí
nasvedčuje
tomu,
že
Írsko v nadväznosti
na
rozsudok z 11. marca 2004,
Komisia/Írsko
(C‑396/01,
EU:C:2004:136), v ktorom
sa
konštatovalo,
že
smernica o dusičnanoch
nebola
riadne
prebratá,
požiadalo o výnimku.
10      Water Quality Monitoring Report on Nitrogen and Phosphorus Concentrations in Irish Waters 2020 (správa o monitorovaní kvality vody v súvislosti s koncentráciami dusíka a fosforu v írskych vodách z roku 2020) a Water Quality 2020 Indicators Report (správa o ukazovateľoch kvality vody z roku 2020).
11      Rozsudky z 2. októbra
2003,
Komisia/Holandsko
(C‑322/00,
EU:C:2003:532, bod 41), a zo
4. septembra
2014,
Komisia/Francúzsko
(C‑237/12,
EU:C:2014:2152, bod 25).
12      Pozri
rozsudok
zo
4. septembra
2014,
Komisia/Francúzsko
(C‑237/12,
EU:C:2014:2152, bod 26).
13      Pozri
rozsudok
zo
4. septembra
2014,
Komisia/Francúzsko
(C‑237/12,
EU:C:2014:2152, bod 28).
14      Pozri
rozsudok z 20. novembra
2025,
Komisia/Írsko
(Rámcová
smernica v oblasti
vodného
hospodárstva)
(C‑204/24,
EU:C:2025:912).
15      Pozri
napríklad body 46 a 47
návrhu
na
začatie
prejudiciálneho
konania.
16      Body 67 a 96
návrhu
na
začatie
prejudiciálneho
konania.
17      Rozsudky z 1. júla
2015,
Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland (C‑461/13,
EU:C:2015:433,
bod
36); z 28. mája
2020,
Land Nordrhein‑Westfalen (C‑535/18,
EU:C:2020:391, bod 67), a z 24. júna
2021,
Komisia/Španielsko
(Zhoršenie
prírodnej
zóny
Doñana)
(C‑559/19,
EU:C:2021:512, bod 36).
18      Rozsudky z 1. júla
2015,
Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland (C‑461/13,
EU:C:2015:433, bod 39), a z 28. mája
2020,
Land Nordrhein‑Westfalen (C‑535/18,
EU:C:2020:391, bod 68).
19      Water Quality in
Ireland
2019 – 2024
(2025),
s. 22 a 33.
20      Smernica Rady zo 16. júna 1975 týkajúca sa požadovanej kvality povrchových vôd určených na odber pitnej vody v členských štátoch (Ú. v. ES L 194,
1975,
s. 26;
Mim.
vyd.
15/001,
s. 17).
21      V súčasnosti článok 4 ods. 1 a časť B prílohy I k smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/2184 zo 16. decembra 2020 o kvalite vody určenej na ľudskú spotrebu (Ú. v. EÚ L 455,
2020,
s. 1).
22      Pozri
tiež
bod
94
nižšie.
23      Rozsudky z 1. júla
2015,
Bund für Umwelt a Naturschutz Deutschland (C‑461/13,
EU:C:2015:433, bod 50), a z 25. apríla
2024,
Sweetman (C‑301/22,
EU:C:2024:347, bod 54).
24      Parlament a Rada
sa
nedávno
dohodli
na
vypustení bodu 11 prílohy VIII k rámcovej
smernici o vode
(dokument
Rady
13706/25 z 8. októbra
2025,
s. 121).
25      Pokiaľ
ide o povoľovanie
projektov v oblasti
infraštruktúry,
pozri v tomto
zmysle
rozsudky z 1. júla
2015,
Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland (C‑461/13,
EU:C:2015:433, bod 50), a z 28. mája
2020,
Land Nordrhein‑Westfalen (C‑535/18,
EU:C:2020:391, bod 74).
26      Pozri
bod
60
vyššie.
27      Pozri
bod
59
vyššie.
28      Rozsudok z 24. júna
2021,
Komisia/Španielsko
(Zhoršenie
prírodnej
zóny
Doñana)
(C‑559/19,
EU:C:2021:512, bod 132).
29      Pozri v tomto
zmysle
rozsudok z 24. júna
2021,
Komisia/Španielsko
(Zhoršenie
prírodnej
zóny
Doñana)
(C‑559/19,
EU:C:2021:512, bod 134).
30      Pozri
rozsudok
zo
7. novembra
2018,
Coöperatie Mobilisation for the Environment a i.
(C‑293/17 a C‑294/17,
EU:C:2018:882, body 69
až
72).
31      Pozri
rozsudky z 18. januára
1984,
Ekro (327/82,
EU:C:1984:11, bod 11); z 11. júla
2006,
Chacón Navas (C‑13/05,
EU:C:2006:456, bod 40), a z 8. apríla
2025,
Európska
prokuratúra
(Súdne
preskúmanie
procesných
úkonov)
(C‑292/23,
EU:C:2025:255, bod 51).
32      Rozsudky
zo
7. septembra
2004,
Waddenvereniging a Vogelbeschermingsvereniging (C‑127/02,
EU:C:2004:482, bod 58);
zo
17. apríla
2018,
Komisia/Poľsko
(Bielovežský prales)
(C‑441/17,
EU:C:2018:255, bod 118), a zo
7. novembra
2018,
Coöperatie Mobilisation for the Environment a i.
(C‑293/17 a C‑294/17,
EU:C:2018:882, bod 100).
33      Po
španielsky
„cualquier“,
po
dánsky
„alle“,
po
grécky
„κάθε“,
po
anglicky
„any“,
po
francúzsky
„tout“,
po
taliansky
„qualsiasi“ a po
holandsky
„elk“. Také
neurčité
zámeno
sa
nevyskytuje
len v nemeckej a portugalskej
verzii.
34      Rozsudky
zo
7. septembra
2004,
Waddenvereniging a Vogelbeschermingsvereniging (C‑127/02,
EU:C:2004:482, body 41 a 43);
zo
17. apríla
2018,
Komisia/Poľsko
(Bielovežský prales)
(C‑441/17,
EU:C:2018:255, bod 111), a z 29. júla
2019,
Inter‑Environnement Wallonie a Bond
Beter Leefmilieu Vlaanderen (C‑411/17,
EU:C:2019:622, bod 119).
35      Rozsudky
zo
7. septembra
2004,
Waddenvereniging a Vogelbeschermingsvereniging (C‑127/02,
EU:C:2004:482, bod 44); z 29. júla
2019,
Inter‑Environnement Wallonie a Bond
Beter Leefmilieu Vlaanderen (C‑411/17,
EU:C:2019:622, bod 134), a z 9. septembra
2020,
Friends of
the Irish Environment (C‑254/19,
EU:C:2020:680, bod 51).
36      Rozsudky
zo
7. septembra
2004,
Waddenvereniging a Vogelbeschermingsvereniging (C‑127/02,
EU:C:2004:482, bod 48); z 29. júla
2019,
Inter‑Environnement Wallonie a Bond
Beter Leefmilieu Vlaanderen (C‑411/17,
EU:C:2019:622, bod 134), a zo
17. apríla
2018,
Komisia/Poľsko
(Bielovežský prales)
(C‑441/17,
EU:C:2018:255, bod 112).
37      Rozsudok z 20. októbra
2005,
Komisia/Spojené
kráľovstvo
(C‑6/04,
EU:C:2005:626, bod 55).
38      Pozri
rozsudok
zo
7. novembra
2018,
Coöperatie Mobilisation for the Environment a i.
(C‑293/17 a C‑294/17,
EU:C:2018:882, body 69
až
72),
ako
aj
návrhy,
ktoré
som
predniesla v týchto
veciach
(C‑293/17 a C‑294/17,
EU:C:2018:622, body 58
až
64).
39      Pozri v tejto
súvislosti
návrhy,
ktoré
som
predniesla v spojených
veciach
Coöperatie Mobilisation for the Environment a i.
(C‑293/17 a C‑294/17,
EU:C:2018:622, body 62
až
64 a tam
citovaná
judikatúra).
40      Rozsudok
zo
4. októbra
2007,
Komisia/Taliansko
(Programové
dohody a práce v obci
Altamura)
(C‑179/06,
EU:C:2007:578, bod 41).
Pozri
tiež
rozsudok z 29. júla
2019,
Inter‑Environnement Wallonie a Bond
Beter Leefmilieu Vlaanderen (C‑411/17,
EU:C:2019:622, bod 143).
41      Po
španielsky
„adecuada“,
po
grécky
„δεόντως“,
po
anglicky
„appropriate“,
po
francúzsky
„appropriée“,
po
taliansky
„opportuna“,
po
holandsky
„passende“ a po
portugalsky
„adequada“.
Tento
pojem
chýba v dánskej a nemeckej
verzii článku 6 ods. 3.
42      Pozri
tiež článok 4 ods. 3, článok 5 ods. 2 a článok 11 ods. 2
smernice o SEP,
ako
aj
rozsudky z 22. septembra
2011,
Valčiukienė a i.
(C‑295/10,
EU:C:2011:608, bod 62); z 10. septembra
2015,
Dimos Kropias Attikis (C‑473/14,
EU:C:2015:582, bod 58), a z 29. júla
2019,
Inter‑Environnement Wallonie a Bond
Beter Leefmilieu Vlaanderen (C‑411/17,
EU:C:2019:622, bod 152).
43      Pozri článok 6 ods. 2
smernice o SEP, článok 6 ods. 2 a 4
smernice o PVŽP a článok 2 ods. 2
smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/35/ES z 26. mája 2003, ktorou sa ustanovuje účasť verejnosti pri navrhovaní určitých plánov a programov týkajúcich sa životného prostredia, a ktorou sa menia a dopĺňajú s ohľadom na účasť verejnosti a prístup k spravodlivosti, smernice Rady 85/337/EHS a 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 156,
2003,
s. 17;
Mim.
vyd.
15/007,
s. 466),
ako
aj
návrhy,
ktoré
som
predniesla v spojených
veciach
Comune di
Corridonia a i.
(C‑196/16 a C‑197/16,
EU:C:2017:249, bod 26).
Pozri
tiež
rozsudok z 29. júla
2019,
Inter‑Environnement Wallonie a Bond
Beter Leefmilieu Vlaanderen (C‑411/17,
EU:C:2019:622, bod 143).
44      Pokiaľ
ide
smernicu o SEP,
pozri
rozsudok z 9. marca 2023,
An Bord Pleanála a i. (Oblasť
St Teresa’s Gardens)
(C‑9/22,
EU:C:2023:176, body 57 a 58), a návrhy,
ktoré
som
predniesla v spojených
veciach
Terre wallonne a Inter‑Environnement Wallonie (C‑105/09 a C‑110/09,
EU:C:2010:120, bod 32),
ako
aj
vo
veciach
CFE a Terre wallonne (C‑43/18 a C‑321/18,
EU:C:2019:56, bod 84).
45      Pozri
návrhy,
ktoré
som
predniesla v spojených
veciach
Coöperatie Mobilisation for the Environment a i.
(C‑293/17 a C‑294/17,
EU:C:2018:622, body 41
až
44).
46      Návrhy,
ktoré
som
predniesla v spojených
veciach
Terre wallonne a Inter‑Environnement Wallonie (C‑105/09 a C‑110/09,
EU:C:2010:120, bod 92).
47      Pozri
bod
94
vyššie.
48      Rozsudky
zo
7. septembra
2004,
Waddenvereniging a Vogelbeschermingsvereniging (C‑127/02,
EU:C:2004:482, bod 59); z 29. júla
2019,
Inter‑Environnement Wallonie a Bond
Beter Leefmilieu Vlaanderen (C‑411/17,
EU:C:2019:622,
bod 120), a z 15. júna
2023,
Eco Advocacy (C‑721/21,
EU:C:2023:477, bod 38).
49      Rozsudky z 24. novembra
2011,
Komisia/Španielsko
(C‑404/09,
EU:C:2011:768, bod 100);
zo
17. apríla
2018,
Komisia/Poľsko
(Bielovežský prales)
(C‑441/17,
EU:C:2018:255, bod 139);
zo
7. novembra
2018,
Coöperatie Mobilisation for the Environment a i.
(C‑293/17 a C‑294/17,
EU:C:2018:882, bod 98), a z 15. júna
2023,
Eco Advocacy (C‑721/21,
EU:C:2023:477, bod 39).
50      Rozsudky
zo
7. septembra
2004,
Waddenvereniging a Vogelbeschermingsvereniging (C‑127/02,
EU:C:2004:482, bod 54);
zo
17. apríla
2018,
Komisia/Poľsko
(Bielovežský prales)
(C‑441/17,
EU:C:2018:255, bod 113), a z 15. júna
2023,
Eco Advocacy (C‑721/21,
EU:C:2023:477, bod 38).
51      Pozri
bod
94
vyššie.
52      Rozsudok
zo
17. júna
2010,
Terre wallonne a Inter‑Environnement Wallonie (C‑105/09 a C‑110/09,
EU:C:2010:355, bod 54).
53      Pozri
body
86
až
105
vyššie.
54      Pozri
body
103 a 104
vyššie,
ktoré
sa
týkajú
primeranosti
posudzovania
na
úrovni
povolenia.
55      Pozri
body
62
až
70
vyššie.
56      Pozri
body
109
až
112
vyššie.
57      Pozri
rozsudky
zo
16. septembra
1999,
WWF a i.
(C‑435/97,
EU:C:1999:418, bod 71), a z 28. februára
2008,
Abraham a i.
(C‑2/07,
EU:C:2008:133, body 38 a 39).
58      Pozri
body
100
až
104
vyššie.
59      Pozri
bod
67
vyššie.
60      Rozsudok
zo
14. marca 2013,
Leth (C‑420/11,
EU:C:2013:166, body 25 a 30).
61      Napríklad
rozsudok z 3. októbra
2013,
Brady
(C‑113/12,
EU:C:2013:627).
62      Vec C‑727/22,
EU:C:2024:266, body 43
až
67.
63      Rozsudok
zo
4. októbra
2024
(C‑727/22,
EU:C:2024:825).
64      Rozsudok z 9. marca 2023,
An Bord Pleanála a i. (Oblasť
St Teresa’s Gardens)
(C‑9/22,
EU:C:2023:176, body 57 a 58 a citovaná
judikatúra),
ako
aj
návrhy,
ktoré
som
predniesla v spojených
veciach
Terre wallonne a Inter‑Environnement Wallonie (C‑105/09 a C‑110/09,
EU:C:2010:120, bod 32 a citovaná
judikatúra).
65      Pozri v tomto
zmysle,
pokiaľ
ide o smernicu o PVŽP,
rozsudky z 28. mája
2020,
Land Nordrhein‑Westfalen (C‑535/18,
EU:C:2020:391,
bod
81), a z 24. februára
2022,
Namur‑Est Environnement (C‑463/20,
EU:C:2022:121, bod 52).
66      Pozri
návrhy,
ktoré
som
predniesla
vo
veciach
Mellor (C‑75/08,
EU:C:2009:32, body 54 a 55),
ako
aj
Namur‑Est Environnement (C‑463/20,
EU:C:2021:868, bod 45) a v tomto
zmysle
rozsudok z 9. marca 2023,
Sdruženie „Za
Zemjata – dostap do
pravosadie“ a i.
(C‑375/21,
EU:C:2023:173, bod 50).
67      Rozsudok
zo
16. júla
2020,
WWF
Italia Onlus a i.
(C‑411/19,
EU:C:2020:580, bod 43).
68      Pokiaľ
ide o smernicu o PVŽP,
pozri
rozsudok
zo
14. marca 2013,
Leth (C‑420/11,
EU:C:2013:166, bod 46).
69      Pozri
bod
157
vyššie.
70      Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 zo 6. septembra 2006 o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 264,
2006,
s. 13),
zmenené
nariadením
Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)
2021/1767
zo
6. októbra
2021
(Ú. v. EÚ L 356,
2021,
s. 1).
An Taisce podala
takú
žiadosť
proti
vykonávaciemu rozhodnutiu Komisie (EÚ) 2026/67 z 22. decembra 2025, ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie (EÚ) 2022/696, ktorým sa udeľuje výnimka, o ktorú požiadalo Írsko na základe smernice Rady 91/676/EHS o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov (C/2025/9263)
(IR/2026/359859).
71      Rozsudky z 28. februára
2012,
Inter‑Environnement Wallonie a Terre wallonne (C‑41/11,
EU:C:2012:103, bod 43), a z 25. júna
2020,
A
a i. (Veterné
elektrárne v Aalter a Nevele)
(C‑24/19,
EU:C:2020:503, bod 83).
72      Rozsudok z 28. februára
2012,
Inter‑Environnement Wallonie a Terre wallonne (C‑41/11,
EU:C:2012:103, body 43 a 44).
73      Rozsudok z 28. júla
2016,
Association
France Nature
Environnement (C‑379/15,
EU:C:2016:603, body 25
až
27 a bod 30 a nasl.).
74      Pokiaľ
ide o posudzovanie
vplyvov
na
životné
prostredie
podľa
smernice o PVŽP,
pozri v tomto
zmysle
rozsudok
zo
7. novembra
2013,
Gemeinde Altrip a i.
(C‑72/12,
EU:C:2013:712, body 53 a 54).
75      Rozsudky z 28. februára
2012,
Inter‑Environnement Wallonie a Terre wallonne (C‑41/11,
EU:C:2012:103, bod 63), a z 28. júla
2016,
Association
France Nature
Environnement (C‑379/15,
EU:C:2016:603, bod 43).
76      Rozsudok z 25. júna
2020,
A
a i. (Veterné
elektrárne v Aalter a Nevele)
(C‑24/19,
EU:C:2020:503, bod 90).
77      Rozsudky z 29. júla
2019,
Inter‑Environnement Wallonie a Bond
Beter Leefmilieu Vlaanderen (C‑411/17,
EU:C:2019:622, bod 179), a z 25. júna
2020,
A
a i. (Veterné
elektrárne v Aalter a Nevele)
(C‑24/19,
EU:C:2020:503, bod 92).
78      Rozsudok z 25. júna
2020,
A
a i. (Veterné
elektrárne v Aalter a Nevele)
(C‑24/19,
EU:C:2020:503, bod 94).
79      Rozsudok
zo
17. júna
2010,
Terre wallonne a Inter‑Environnement Wallonie (C‑105/09 a C‑110/09,
EU:C:2010:355, bod 56).
80      Článok 20
írskeho
nariadenia z roku
2022
prijatého v rámci
Európskej
únie
(správna
poľnohospodárska
prax
na
ochranu
vôd).
81      Rozsudky z 29. júla
2019,
Inter‑Environnement Wallonie a Bond
Beter Leefmilieu Vlaanderen (C‑411/17,
EU:C:2019:622, bod 179), a z 25. júna
2020,
A
a i. (Veterné
elektrárne v Aalter a Nevele)
(C‑24/19,
EU:C:2020:503, bod 92).