62005CJ0100_SK
Účastníci konania
Odôvodnenie
Výrok
Účastníci konania
Vo veci C‑100/05,
ktorej predmetom je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 234 ES, podaný rozhodnutím Gerechtshof te Amsterdam (Holandsko) z 18. februára 2005 a doručený Súdnemu dvoru 28. februára 2005, ktorý súvisí s konaním:
ASM Lithography BV
proti
Inspecteur van de Belastingdienst-Douane Zuid/kantoor Roermond,
SÚDNY DVOR (tretia komora),
v zložení: predseda tretej komory A. Rosas, sudcovia J. Malenovský, J.‑P. Puissochet, U. Lõhmus (spravodajca) a A. Ó Caoimh,
generálny advokát: M. Poiares Maduro,
tajomník: K. Sztranc, referentka,
so zreteľom na písomnú časť konania a po pojednávaní z 12. januára 2006,
so zreteľom na pripomienky, ktoré predložili:
– ASM Lithography BV, v zastúpení: E. H. Mennes a L. E. C. Kanters, belastingadviseurs,
– holandská vláda, v zastúpení: H. G. Sevenster a M. de Mol, ako aj M. de Grave, splnomocnení zástupcovia,
– Komisia Európskych spoločenstiev, v zastúpení: J. Hottiaux, splnomocnená zástupkyňa, za právnej pomoci F. Tuytschaever, advocaat,
so zreteľom na rozhodnutie prijaté po vypočutí generálneho advokáta, že vec bude prejednaná bez jeho návrhov,
vyhlásil tento
Rozsudok
Odôvodnenie
1. Návrh na začatie prejudiciálneho konania sa týka výkladu článku 121 ods. 1, článku 122 písm. c) a článku 236 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva (Ú. v. ES L 302, s. 1; Mim. vyd. 02/004, s. 307, ďalej len „colný kódex“).
2. Tento návrh bol podaný v rámci sporu medzi ASM Lithography B.V. (ďalej len „ASM Lithography“) a Inspecteur van de Belastingdienst/Douane Zuid/kantoor Roermond (ďalej len „Inspecteur“), týkajúceho sa žiadosti o vrátenie cla z tovaru prepusteného do voľného obehu v mesiacoch október 1998 až júl 2000.
Právny rámec
3. Článok 114 colného kódexu stanovuje:
„1. Bez toho, aby tým bol dotknutý článok 115, režim aktívny zušľachťovací [zošľachťovací – neoficiálny preklad ] styk umožňuje, aby pre účely jednej alebo niekoľkých spracovateľských operácií na colnom území spoločenstva bol použitý:
a) tovar, ktorý nie je tovarom spoločenstva a ktorý má byť spätne vyvezený z colného územia spoločenstva vo forme zošľachtených výrobkov bez toho, aby podliehal dovoznému clu alebo obchodno-politickým opatreniam;
b) …
2. Nasledujúcim výrazmi sa rozumie:
a) podmienečný systém: aktívny zošľachťovací styk podľa odseku 1 písmeno a);
…
d) zošľachtené výrobky: všetky výrobky, ktoré sú výsledkom spracovateľských operácií;
…“
4. Podľa článku 121 ods. 1 tohto kódexu:
„S výnimkou článku 122, pri vzniku colného dlhu sa výška tohto dlhu stanoví na základe podkladov, ktoré je možné uplatniť na dovážaný tovar v okamihu prijatia vyhlásenia s návrhom na prepustenie tohto tovaru do režimu aktívny zošľachťovací styk.“
5. Článok 122 uvedeného kódexu stanovuje:
„Odlišne od článku 121 zošľachtené výrobky:
a) podliehajú príslušnému dovoznému clu, pokiaľ:
– boli prepustené do voľného obehu a sú uvedené v zozname prijatom v súlade s postupom výboru, a to v takom rozsahu v akom sú úmerne vymedzené časti zošľachtených výrobkov nezaradených do tohto zoznamu vyvážané. Držiteľ povolenia však môže požiadať, aby clo vzťahujúce sa na tieto výrobky bolo vymerané spôsobom uvedeným v článku 121;
– podliehajú dávkam stanoveným v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a tak stanovujú predpisy prijaté v súlade s postupom výboru;
b) podliehajú dovoznému clu vypočítanému v súlade s pravidlami vzťahujúcimi sa na daný colný režim alebo na slobodné pásma alebo slobodné sklady, pokiaľ boli prepustené do režimu v podmienečnom systéme alebo do slobodného pásma alebo slobodného skladu.
Avšak,
– dotknutá osoba môže požiadať, aby bolo clo vymerané podľa článku 121,
– v prípadoch, keď zošľachteným výrobkom bolo pridelené vyššie uvedené colne schválené určenie alebo použitie iné ako prepustenie do režimu prepracovanie pod colným dohľadom, musí sa vymeraná suma dovozného cla rovnať aspoň sume vypočítanej podľa článku 121;
c) môžu podliehať pravidlám pre vymeriavanie cla stanoveného pre režim prepracovanie pod colným dohľadom, pokiaľ by dovážaný tovar mohol byť do tohto režimu prepustený;
…“
6. Článok 130 colného kódexu stanovuje:
„Režim prepracovanie pod colným dohľadom umožňuje podrobiť tovar, ktorý nie je tovarom spoločenstva, na colnom území spoločenstva takým operáciám, ktoré zmenia jeho vlastnosti alebo stav bez toho, aby podliehal dovoznému clu alebo obchodno-politickým opatreniam a umožňuje prepustiť do voľného obehu výrobky, ktoré vznikli pri týchto operáciách s uplatnením pre ne platného dovozného cla. Tieto výrobky sa označujú ako prepracované výrobky.“
7. Podľa článku 236 tohto kódexu:
„1. Dovozné alebo vývozné clo bude vrátené ak sa zistí, že v čase, kedy bolo zaplatené, nebola suma tohto cla dlžná na základe právnych predpisov, alebo že bola zapísaná do účtovnej evidencie v rozpore s článkom 220, odsek 2.
…
Vrátenie alebo odpustenie nebude povolené, ak skutočnosti, ktoré viedli k zaplateniu alebo zapísaniu sumy cla do účtovnej evidencie, ktorá nebola dlžná na základe právnych predpisov, vyplývajú z úmyselného konania dotknutej osoby.
2. Dovozné alebo vývozné clo bude vrátené alebo odpustené na základe žiadosti podanej príslušnému colnému úradu v lehote 3 rokov odo dňa, kedy bola suma tohto cla oznámená dlžníkovi.
…“
8. Rozhodnutím Rady 97/359/ES z 24. marca 1997 o odstránení ciel na výrobky informačných technológií (Ú. v. ES L 155, s. 1; Mim. vyd. 11/026, s. 3) bola v mene Spoločenstva schválená dohoda o obchode s výrobkami informačných technológií, ako aj oznámenie o jej uplatňovaní. Uvedená dohoda pozostávajúca z ministerskej deklarácie prijatej 13. decembra 1996 na prvej konferencii Svetovej obchodnej organizácie v Singapure, ako aj z príloh a dodatkov, mala za cieľ konsolidáciu a odstránenie ciel na určité výrobky informačných technológií najneskôr od 1. januára 2000.
9. Po prijatí uvedenej ministerskej deklarácie, ktorá vo svojej prílohe vyzvala účastníkov na odstránenie cla na všeobecnom základe pred 1. januárom 2000, Rada Európskej únie prijala nariadenie (ES) č. 2216/97 z 3. novembra 1997, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 2658/87 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku, a na všeobecnom základe pozastavuje ukladanie ciel podľa Spoločného colného sadzobníka na určité výrobky informačných technológií [ neoficiálny preklad ] (Ú. v. ES L 305, s. 1).
10. Článkom 3 nariadenia č. 2216/97 bola pre určité kódy KN do prílohy I druhej časti tretieho stĺpca nariadenia č. 2658/87 začlenená poznámka pod čiarou (z) v tomto znení:
„Ukladanie tohto cla na všeobecnom základe sa pozastavuje na dobu neurčitú.“ [ neoficiálny preklad ]
11. Nariadenie Komisie (ES) č. 1677/98 z 29. júla 1998, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 2454/93, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92 (Ú. v. ES L 212, s. 18; Mim. vyd. 02/009, s. 30) sa týkalo zoznamu tovarov, ktoré môžu byť prepracované pod colným dohľadom, uvedeného v prvom stĺpci prílohy 87 nariadenia Komisie č. 2454/93 z 2. júla 1993 (Ú. v. ES L 253, s. 1; Mim. vyd. 02/006, s. 3), pričom podľa druhého stĺpca uvedenej prílohy môžu byť niektoré elektronické komponenty prepracované na výrobky informačných technológií.
12. V súlade s prílohou III nariadenia č. 1677/98 „k prílohe 87 sa dopĺňa tento bod:
>lt>1
Spor vo veci samej a prejudiciálne otázky
13. ASM Lithography vyvíja a vyrába zariadenia (opakovače) používané na výrobu čipov v informačnom priemysle. V rámci svojej činnosti nakupuje mimo územia Spoločenstva komponenty a čiastočne montované prvky, ktoré sa používajú tak na výrobu opakovačov, systémov spätného získavania a snímania, ako aj čiastočných montážnych celkov alebo náhradných súčiastok dodávaných odberateľom.
14. ASM Lithography získal s účinnosťou od 1. januára 1988 a na základe nariadenia Rady (EHS) č. 1999/85 zo 16. júla 1985 o oslobodzovacích opatreniach pre režim aktívny zošľachťovací styk [ neoficiálny preklad ] (Ú. v. ES L 188, s. 1) zrušeného daňovým kódexom, povolenie na aktívne zošľachťovanie s použitím systému pozastavenia na dobu neurčitú.
15. ASM Lithography predáva časť zošľachtených výrobkov mimo územia Spoločenstva. Je povinný pravidelne predkladať colným orgánom účtovnú závierku pre nespracované výrobky a pre vyvezené zošľachtené výrobky.
16. Zvyšná časť zošľachtených výrobkov, ako aj výrobky dovážané do krajiny sú prepustené do voľného obehu. Pokiaľ ide o výrobky informačných technológií, na väčšinu z nich bolo možné uplatniť režim pozastavenia ukladania cla podľa nariadenia č. 2216/97. Od augusta 1998 boli nariadením č. 1677/98 doplnené elektronické komponenty k výrobkom, na ktoré možno uplatniť režim prepracovania pod colným dohľadom.
17. V období od októbra 1998 do júla 2000 ASM Lithography predkladal súhrnný mesačný výkaz zošľachtených výrobkov prepustených do voľného obehu, ktorý obsahoval najmä faktúru dovezeného výrobku, uplatniteľný sadzobník, administratívne kódy určenia a pôvodu, colnú hodnotu, ako aj výšku dlžného cla.
18. ASM Lithography vypočítal výšku dlžného cla podľa článku 121 colného kódexu na základe pravidiel pre vymeranie cla platných pre dotknuté tovary v čase, keď boli prepustené do režimu aktívny zošľachťovací styk. Z informácií poskytnutých v priebehu prejudiciálneho konania vyplýva, že ak sa táto spoločnosť opierala podľa článku 122 písm. c) uvedeného kódexu o spojené uplatnenie nariadenia č. 2216/97 a nariadenia č. 1677/98, výpočet predmetného cla vychádzal z pravidiel pre vymeranie cla pre zošľachtené výrobky a iba 2 až 3 % dotknutých komponentov podliehali clu, kým na 97 až 98 % dovážaných výrobkov sa uplatňovala nulová sadzba.
19. Inspecteur na základe súhrnných výkazov poskytnutých ASM Lithography vystavil výzvu na zaplatenie, v ktorej uviedol, že „colný dlh podľa článku 204 ods. 1 písm. a) [colného kódexu] vzniká pri zrieknutí sa oslobodenia na základe povolenia [na aktívne zošľachťovanie]“ a „táto výzva na zaplatenie je provizórna“. Colný dlh bol stanovený podľa článku 121 ods. 1 uvedeného kódexu a zodpovedal výške, ktorú ASM Lithography určil v súhrnných mesačných výkazoch.
20. Po zaplatení svojho dlhu ASM Lithography podal 26. apríla 2001 na Inspecteur žiadosť o vrátenie cla podľa článku 236 colného kódexu v celkovej výške dovozného cla 2 105 393,20 NLG (955 385,78 eur), ktorá bola zamietnutá. Neskôr podaná sťažnosť bola rozhodnutím z 2. mája 2002 vyhlásená za nedôvodnú.
21. ASM Lithography potom podal žalobu na Gerechtshof te Amsterdam. Tento súd uvádza, že po prepustení dotknutých zošľachtených výrobkov do voľného obehu, ASM Lithography nepožiadal výslovne, aby sa na tieto výrobky uplatnili pravidlá stanovené v rámci režimu prepracovania pod colným dohľadom podľa článku 122 písm. c) colného kódexu, a ASM Lithography podal žiadosť o uplatnenie uvedeného režimu až po vystavení výzvy na zapl atenie podľa článku 121 ods. 1 uvedeného kódexu bez toho, aby podal sťažnosť proti predmetnej výzve na zaplatenie.
22. Gerechtshof te Amsterdam má však pochybnosti o tom, či sa výpočet výšky colného dlhu v podobnom prípade musí uskutočniť podľa článku 121 ods. 1 alebo podľa článku 122 písm. c) colného kódexu, a preto rozhodol prerušiť konanie a položiť Súdnemu dvoru tieto prejudiciálne otázky:
„1. Má sa colný dlh pri zošľachtených výrobkoch, ako sú tie v prejednávanom prípade, považované za prepustené do voľného obehu, vymerať podľa pravidiel pre vymeriavanie cla stanovených v článku 122 písm. c) colného kódexu, aj keď o to dotknutá osoba vopred výslovne nepožiadala?
2. V prípade zápornej odpovede na prvú otázku, treba – po oznámení výšky cla vyplývajúcej z colného dlhu, určenej podľa pravidiel pre vymeriavanie cla uvedených v článku 121 ods. 1 colného kódexu – vyhovieť žiadosti o nový výpočet výšky colného dlhu podľa pravidiel pre vymeriavanie cla stanovených v článku 122 písm. c) colného kódexu, podanej neskôr v rámci žiadosti o vrátenie cla podľa článku 236 uvedeného kódexu?“
O prejudiciálnych otázkach
O prvej otázke
23. Touto otázkou sa vnútroštátny súd pýta, či sa má článok 122 písm. c) colného kódexu vykladať v tom zmysle, že pri určení výšky colného dlhu vyplývajúceho z prepustenia zošľachtených výrobkov do voľného obehu sú vnútroštátne colné orgány povinné uplatniť pravidlá pre vymeranie cla týkajúce sa režimu prepracovania pod colným dohľadom, ak sa na dovážané výrobky mohol vzťahovať tento režim, a to aj v prípade, ak dotknutá spoločnosť o to výslovne nepožiadala.
24. Články 121 a 122 colného kódexu stanovujú rôzny vymeriavací základ colného dlhu pre dovážané výrobky v režime aktívny zošľachťovací styk.
25. Článok 121 colného kódexu stanovuje všeobecné pravidlo, ktoré sa vzťahuje na všetky dovážané výrobky v uvedenom režime, podľa ktorého sa výška vzniknutého colného dlhu stanoví na základe podkladov, ktoré je možné uplatniť na dovážaný tovar v okamihu prijatia vyhlásenia s návrhom na prepustenie tohto tovaru do režimu aktívny zošľachťovací styk.
26. Naopak, článok 122 uvedeného kódexu obsahuje výnimku z tohto pravidla, keďže stanovuje zoznam osobitných prípadov, v ktorých je výška colného dlhu pre zošľachtené výrobky určená podľa kritérií odlišných od tých, ktoré sú stanovené v článku 121.
27. Z ustanovení článkov 121 a 122 colného kódexu, pričom druhý uvedený článok sa uplatňuje ako výnimka z prvého vyplýva, že colné orgány sú povinné, pokiaľ dovážané výrobky prepustené do režimu aktívny zošľachťovací styk, sú prepustené do režimu voľného obehu, určiť colný dlh podľa uvedeného článku 121. Ako vo svojich pripomienkach oprávnene uvádza holandská vláda, od tejto povinnosti sa možno odchýliť len v prípadoch stanovených v článku 122 predmetného kódexu.
28. Na pojednávaní ASM Lithography uviedol, že na účely uplatnenia článku 122 colného kódexu a najmä pravidla stanoveného pod písmenom c) tohto článku žiadna predbežná žiadosť dotknutej osoby nie je potrebná. Pravidlá uvedené v predmetnom článku 122 sa totiž na rozdiel od pravidla stanoveného v článku 121 colného kódexu uplatnia len v osobitných prípadoch, keďže prvý z týchto článkov predstavuje lex specialis
a jeho uplatnenie predchádza uplatneniu druhého článku.
29. Táto argumentácia nemôže byť prijatá.
30. Článok 122 písm. a) až c) colného kódexu uvádza viaceré situácie, v ktorých sa môžu nachádzať zošľachtené výrobky pri určení výšky dlžného dovozného cla. Zo samotného znenia ustanovení písmen a) a b) tohto článku vyplýva, že pokiaľ sa zošľachtené výrobky nachádzajú v jednej zo situácií uvedených v týchto ustanoveniach, vnútroštátne colné orgány sú povinné uplatniť pravidlá, ktoré sú v nich uvedené, pričom dotknutá osoba môže za určitých podmienok žiadať stanovenie cla podľa článku 121 predmetného kódexu.
31. To nie je však prípad pravidla stanoveného v článku 122 písm. c) tohto kódexu. Uvedené ustanovenie je formulované tak, že neukladá povinnosť vnútroštátnym colným orgánom, ale stanovuje pravidlo, ktorého uplatenie je fakultatívne, keďže uvádza, že zošľachtené výrobky môžu odlišne od článku 121 podliehať pravidlám pre vymeriavanie cla stanovených pre režim prepracovania pod colným dohľadom, pokiaľ by dovážaný tovar mohol byť do tohto režimu prepustený.
32. Z toho vyplýva, že na účely určenia výšky colného dlhu pri prepustení zošľachtených výrobkov do voľného obehu článok 122 písm. c) colného kódexu nezaväzuje vnútroštátne colné orgány uplatniť z úradnej povinnosti pravidlá pre vymeranie cla stanovené v rámci režimu prepracovania pod colným dohľadom, keďže toto ustanovenie sa uplatní, aj v prípade, ak uvedené pravidlá sú priaznivejšie pre dotknutú osobu, len vtedy, ak táto osoba o to výslovne požiada. Z ustanovení colného kódexu totiž nevyplýva, že zákonodarca Spoločenstva mal v úmysle uložiť vnútroštátnym orgánom povinnosť starostlivosti voči dlžníkom, na základe ktorej by tieto orgány museli zohľadniť svoje záujmy uplatnením pre nich najpriaznivejších pravidiel pre vymeranie cla.
33. Tento výklad potvrdzuje znenie článku 62 ods. 1 colného kódexu, podľa ktorého pri colnom vyhlásení s návrhom na prepustenie tovaru do colného režimu je úlohou deklaranta uviesť v deklarácii „všetky náležitosti nevyhnutné pre uplatňovanie predpisov upravujúcich colný režim, do ktorého je tovar navrhovaný v colnom vyhlásení“. Rovnaká povinnosť poskytnúť colným orgánom všetky potrebné informácie zaväzuje podľa článku 4 bodu 18 colného kódexu každého deklaranta.
34. Je preto potrebné odpovedať na prvú otázku, že článok 122 písm. c) colného kódexu sa má vykladať v tom zmysle, že pri určení výšky colného dlhu vyplývajúceho z prepustenia zošľachtených výrobkov do voľného obehu vnútroštátne colné orgány nie sú, pokiaľ o to dotknutá osoba výslovne nepožiada, povinné uplatniť pravidlá pre vymeranie cla týkajúce sa režimu prepracovania pod colným dohľadom, ak sa na dovážané výrobky mohol vzťahovať tento režim.
O druhej otázke
35. Touto otázkou sa vnútroštátny súd v podstate pýta, či sa má článok 236 colného kódexu vykladať v tom zmysle, že vnútroštátne colné orgány musia vyhovieť žiadosti o vrátenie dovozného cla, to znamená prepočítať výšku colného dlhu podľa článku 122 písm. c) uvedeného kódexu, aj keď výška tohto dlhu už bola vypočítaná podľa článku 121 tohto kódexu a oznámená dotknutej osobe.
36. Holandská vláda vo svojich pripomienkach v tomto ohľade uvádza, že keďže colné orgány uplatnili oprávnene článok 121 colného kódexu, colný dlh bol v čase zaplatenia dlžný na základe právnych predpisov a v prípade, ak je výber spôsobu výpočtu tohto dlhu ponechaný na dotknutú osobu, uvedená osoba sa nemôže odvolávať na článok 236 colného kódexu pri žiadosti a posteriori
o uplatnenie iného spôsobu výpočtu, ktorého výsledok by bol pre ňu priaznivejší.
37. Táto argumentácia nemôže byť prijatá.
38. Z ustanovenia článku 236 colného kódexu vyplýva, že vnútroštátne colné orgány vrátia clo najmä vtedy, ak sa zistí, že v čase, kedy bolo zaplatené, nebola suma tohto cla dlžná na základe právnych predpisov.
39. Ako vyplýva aj z odpovedi na prvú otázku, je pravdou, že vnútroštátne colné orgány majú právo určiť výšku colného dlhu v súlade s článkom 121 colného kódexu, pokiaľ dotknutá osoba výslovne nepožiada, aby sa na zošľachtené výrobky vzťahovali pravidlá pre vymeranie cla týkajúce sa režimu prepracovania pod colným dohľadom, ak sa na dovážané výrobky mohol vzťahovať tento režim.
40. Z toho vyplýva, že v tejto situácii môžu byť dovážané výrobky oprávnene považované za výrobky podliehajúce dovoznému clu, ktoré je v dôsledku toho vyberané na základe právnych predpisov. Tak je tomu aj v prejednávanom prípade, keď ASM Lithography pri predkladaní súhrnných mesačných výkazov zošľachtených výrobkov prepustených do voľného obehu vypočítal výšku dlžného cla podľa článku 121 colného kódexu a holandské colné orgány podľa rovnakého ustanovenia vystavili výzvu na zaplatenie cla vo výške stanovenej uvedeným podnikom.
41. V každom prípade však okolnosť, že v prejednávanom prípade bolo clo v čase zaplatenia vybraté na základe právnych predpisov vzhľadom na to, že ASM Lithography nepodal žiadosť podľa článku 122 písm. c) colného kódexu, nemôže viesť k tomu, aby napriek podaniu neskoršej žiadosti v tomto zmysle, bolo predmetné clo a posteriori
považované za clo dlžné na základe právnych predpisov v zmysle článku 236 ods. 1 colného kódexu, keďže jednak nepodanie žiadosti v čase zaplatenia cla vyplýva z omylu zapríčineného neúmyselným opomenutím, ktorý nemožno považovať za per definitionem
úmyselné uskutočnenie výberu, a jednak je nesporné, že clo dlžné na základe právnych predpisov by bolo po podaní uvedenej žiadosti nižšie ako clo zaplatené, prípadne nulové (pozri v tomto zmysle rozsudok z 20. októbra 2005, Overland Footwear, C‑468/03, Zb. s. I‑8937, body 68 a 69).
42. Z toho vyplýva, že ak sú splnené podmienky stanovené v článku 236 colného kódexu, to znamená najmä absencia úmyselného konania deklaranta a dodržanie lehoty troch rokov na predloženie žiadosti o vrátenie, toto ustanovenie sa uplatní v prípade, ak v žiadosti o vrátenie dovozného cla podanej po vyhlásení o prepustení do voľného obehu, tento podnik omylom vypočítal výšku dlhu podľa článku 121 predmetného kódexu namiesto toho, aby na základe článku 122 písm. c) toho istého kódexu požiadal o určenie tejto výšky podľa pravidiel pre vymeranie cla stanovených pre režim prepracovania pod colným dohľadom. Preskúmať, či uvedené podmienky boli splnené, je úlohou vnútroštátneho súdu.
43. Z predchádzajúceho vyplýva, že článok 236 colného kódexu sa má vykladať v tom zmysle, že vnútroštátne colné orgány musia vyhovieť žiadosti o vrátenie dovozného cla, ak je zrejmé, že výška colného dlhu bola určená podľa článku 121 uvedeného kódexu na základe omylu na strane dotknutej osoby a nie uskutočnením výberu a už bola oznámená dotknutej osobe, aj keď následkom tejto žiadosti uvedené orgány prepočítajú výšku dlhu podľa článku 122 písm. c) colného kódexu.
O trovách
44. Vzhľadom na to, že konanie pred Súdnym dvorom má vo vzťahu k účastníkom konania vo veci samej incidenčný charakter a bolo začaté v súvislosti s prekážkou postupu v konaní pred vnútroštátnym súdom, o trovách konania rozhodne tento vnútroštátny súd. Iné trovy konania, ktoré vznikli v súvislosti s predložením pripomienok Súdnemu dvoru a nie sú trovami uvedených účastníkov konania, nemôžu byť nahradené.
Výrok
Z týchto dôvodov Súdny dvor (tretia komora) rozhodol takto:
1. Článok 122 písm. c) nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva, sa má vykladať v tom zmysle, že pri určení výšky colného dlhu vyplývajúceho z prepustenia zošľachtených výrobkov do voľného obehu vnútroštátne colné orgány nie sú, pokiaľ o to dotknutá osoba výslovne nepožiada, povinné uplatniť pravidlá pre vymeranie cla týkajúce sa režimu prepracovania pod colným dohľadom, ak sa na dovážané výrobky mohol vzťahovať tento režim.
2. Článok 236 nariadenia č. 2913/92 sa má vykladať v tom zmysle, že vnútroštátne colné orgány musia vyhovieť žiadosti o vrátenie dovozného cla, ak je zrejmé, že výška colného dlhu bola určená podľa článku 121 tohto nariadenia na základe omylu na strane dotknutej osoby a nie uskutočnením výberu a už bola oznámená dotknutej osobe, aj keď následkom tejto žiadosti uvedené orgány prepočítajú výšku dlhu podľa článku 122 písm. c) uvedeného nariadenia.