62023CC0247
ЗАКЛЮЧЕНИЕ НА ГЕНЕРАЛНИЯ АДВОКАТ
A. COLLINS
представено на 12 септември 2024 година (
1
)
Дело C‑247/23 [Deldits] (
i
)
VP
v
Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság
(Преюдициално запитване от Fővárosi Törvényszék (Градски съд Будапеща, Унгария)
„Преюдициално запитване — Защита на физическите лица във връзка с обработването на лични данни — Регламент (ЕС) 2016/679 — Член 16 — Право на коригиране на неточни лични данни — Данни, свързани с пола на транссексуален бежанец — Обхват“
I. Въведение
1.
Може ли член 16 от Общия регламент за защита на данните (
2
) — който се отнася до правото на коригиране — разглеждан в контекста на член 5, параграф 1, буква г) от същия регламент — който се отнася до принципа за точност — да изисква органът, който води национален регистър на бежанците, да коригира личните данни, които е вписал относно пола на дадено лице? Ако действително това се изисква, какви доказателства може да поиска от лицето, което подава молба за коригиране на тези данни? Fővárosi Törvényszék (Градски съд Будапеща, Унгария) търси отговори на тези въпроси.
II. Правната рамка
А.
ОРЗД
2.
Член 5 от ОРЗД е озаглавен „Принципи, свързани с обработването на лични данни“ и предвижда следното:
„1.   Личните данни са:
[…]
г)
точни и при необходимост […] поддържани в актуален вид; трябва да се предприемат всички разумни мерки, за да се гарантира своевременното изтриване или коригиране на неточни лични данни, като се имат предвид целите, за които те се обработват („точност“);
[…]“.
3.
По силата на член 16 от ОРЗД, озаглавен „Право на коригиране“:
„Субектът на данни има право да поиска от администратора да коригира без ненужно забавяне неточните лични данни, свързани с него. Като се имат предвид целите на обработването субектът на данните има право непълните лични данни да бъдат попълнени, включително чрез добавяне на декларация“.
4.
Член 23 от ОРЗД, озаглавен „Ограничения“, предвижда:
„1.   В правото на Съюза или правото на държава членка, което се прилага спрямо администратора или обработващия лични данни, чрез законодателна мярка може да се ограничи обхватът на задълженията и правата, предвидени в членове 12—22 и в член 34, както и в член 5, доколкото неговите разпоредби съответстват на правата и задълженията, предвидени в членове 12—22, когато подобно ограничение е съобразено със същността на основните права и свободи и представлява необходима и пропорционална мярка в едно демократично общество с цел да се гарантира:
a)
националната сигурност;
б)
отбраната;
в)
обществената сигурност;
г)
предотвратяването, разследването, разкриването или наказателното преследване на престъпления или изпълнението на наложените наказания, включително предпазването от и предотвратяването на заплахи за обществената сигурност;
д)
други важни цели от широк обществен интерес за Съюза или за държава членка, и по-специално важен икономически или финансов интерес на Съюза или на държава членка, включително паричните, бюджетните и данъчните въпроси, общественото здраве и социалната сигурност;
е)
защитата на независимостта на съдебната власт и съдебните производства;
ж)
предотвратяването, разследването, разкриването и наказателното преследване на нарушения на етичните кодекси при регламентираните професии;
з)
функция по наблюдението, проверката или регламентирането, свързана, дори само понякога, с упражняването на официални правомощия в случаите, посочени в букви а)—д) и ж);
и)
защитата на субекта на данните или на правата и свободите на други лица;
(й)
изпълнението по гражданскоправни искове.
[…]“.
Б.
Унгарското право
5.
Член 81 от Menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény (Закон LXXX от 2007 г. за правото на убежище, наричан по-нататък „Законът за убежището“) (
3
) предвижда следното:
„Компетентният орган по предоставянето на убежище вписва в нарочен регистър личните данни на бежанците, на лицата, на които е предоставена субсидиарна закрила, на лицата, приети в съответствие с национална схема за презаселване, на лицата, на които е предоставена временна закрила, както и на кандидатите за международна закрила и на лицата, за които се прилага Дъблинската процедура (заедно наричани по-нататък „лицата, обхванати от настоящия закон“), данните за техния престой, както и за подпомагането и помощите, на които имат право, включително последващите изменения в тези данни, с цел:
a)
да се установи наличието на статута на бежанец, на лице, на което е предоставена субсидиарна закрила, на лице, на което е предоставена временна закрила, или на лице, прието в съответствие с национална схема за презаселване, както и да се гарантират свързаните с него права,
b)
да се установи правото на тези лица на подпомагане и на помощите, предвидени в настоящия закон и в други правни актове,
c)
да се удостовери самоличността на тези лица,
d)
да се предотврати дублирането на процедури и
e)
да се установи дали не e налице нееднократно подаване на молба“.
6.
Член 82, буква f) от Закона за убежището предвижда следното:
„За целите на настоящата глава, „идентификационни данни на физическите лица“ са следните данни на лицата, обхванати от настоящия закон:
[…]
f) [пол/социален пол]“.
7.
Съгласно член 83, параграф 1, буква а) от Закона за убежището:
„Регистърът за предоставено убежище съдържа следните данни на лицата, обхванати от настоящия закон:
a)
идентификационни данни на физическите лица;
[…]“.
8.
Член 83А, параграф 5 от Закона за убежището предвижда:
„Компетентният орган по предоставянето на убежище е длъжен служебно да заличава незаконосъобразни вписвания, да коригира неточни и да попълва пропуснати данни във водения от него официален регистър“.
III. Спорът в главното производство и преюдициалните въпроси
9.
През 2014 г. компетентният орган в Унгария предоставя статут на бежанец на V. P. (наричан по-нататък „жалбоподателят“) (
4
) — ирански гражданин, „роден като жена“. В процедурата по предоставяне на убежище, като основание за признаването на статута му на бежанец, жалбоподателят се позовава на своята транссексуалност и като доказателство представя удостоверения от специалисти психиатри и гинеколози. След като му признава статут на бежанец, Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság (Национална главна дирекция „Имиграционна полиция“, Унгария, наричана по-нататък „ответникът“) вписва личните данни, включително пола, в регистъра в областта на убежището, който води с цел улесняване идентификацията на жалбоподателя. Жалбоподателят е вписан като лице от женски пол.
10.
През 2022 г. жалбоподателят подава пред ответника искане на основание член 16 от ОРЗД за коригиране на регистъра в областта на убежището по отношение на два конкретни типа данни: промяна на името, под което лицето е регистрирано, и промяна на пола от женски в мъжки. В подкрепа на искането си жалбоподателят представя същите медицински удостоверения, които е представил в процедурата по предоставяне на убежище. Ответникът отхвърля искането с решение от 11 октомври 2022 г. (наричано по-нататък „решението“), като изтъква, че представените документи потвърждават единствено че жалбоподателят е транссексуален, но не доказват, че той е претърпял операция за промяна на пола и че полът на жалбоподателя е променен.
11.
Жалбоподателят сезира запитващата юрисдикция с искане за отмяна на решението. Жалбоподателят се идентифицира във всеки един момент като мъж. Твърди, че от концептуална гледна точка транссексуалността включва промяна на пола. Представените медицински заключения потвърждават, че жалбоподателят изглежда като мъж и че е му е поставена диагноза с код F64.0 по Международната класификация на болестите, която референция съответства на транссексуалност. Като се позовава на практиката на ЕСПЧ (
5
), жалбоподателят твърди, че промяната на пола не изисква операция. Процедурата за коригиране съгласно член 16 от ОРЗД не изисква лицето да представи „прекомерни доказателства“, по-специално удостоверение, че е претърпяло операция за целите на промяна на пола. При всички положения такова изискване би било в противоречие с практиката на ЕСПЧ. То също така е в нарушение на член 1 (право на човешко достойнство), член 3 (право на физическа и психическа неприкосновеност), член 7 (право на зачитане на личния и семейния живот) и член 52, параграф 3 (принцип на равностойност в областта на защитата на основните права) от Хартата на основните права на Европейския съюз (наричана по-нататък „Хартата“). Жалбоподателят изтъква и че редица държави членки (
6
) признават като доказателство за смяна на пола декларация от съответното транссексуално лице.
12.
Ответникът твърди, че жалбата трябва да се отхвърли. Изтъква, че жалбоподателят не е представил нито официален документ, нито медицинско доказателство, което да удостоверява твърдяната промяна на пола.
13.
Запитващата юрисдикция счита, че е необходимо тълкуване на член 16 от ОРЗД, за да се изяснят условията, при които субектът на данните може да иска коригиране на данните, вписани по отношение на неговия пол. Действително Законът за убежището предвижда извършването на промени във вписаните данни и коригирането на погрешни вписвания, но не регламентира нито процедурата, нито условията, при които могат да бъдат вписани промяна на пола или последваща промяна на името.
14.
В решението си от 27 юни 2018 г., Alkotmánybíróság (Конституционен съд, Унгария) (
7
) постановява, че пропускът от страна на унгарския законодател да приеме процедура, която да позволява на законно пребиваващи лица, които не са унгарски граждани, да променят своя пол и своето име, като в същото време такава възможност съществува за унгарски граждани, е противоконституционен, тъй като нарушава член II (ненакърнимост на човешкото достойнство) и член XV(2) (забрана за дискриминация) от Magyarország Alaptörvény (Основен закон на Унгария). Alkotmánybíróság (Конституционен съд) е указал на унгарския парламент да поправи този пропуск най-късно до 31 декември 2018 г. В решението си от 16 юли 2020 г. по делото Rana с/у Унгария (
8
), ЕСПЧ постановява, че Унгария е нарушила член 8 от Европейската конвенция за защита на правата на човека и основните свободи, подписана в Рим на 4 ноември 1950 г. (наричана по-нататък „ЕКПЧ“), поради непредоставяне на лице със статут на бежанец на достъп до процедура за улесняване на законовото признаване на промяна на пола.
15.
Fővárosi Törvényszék (Градски съд Будапеща) припомня също така, че независимо от решенията на Alkotmánybíróság (Конституционен съд) и ЕСПЧ, унгарското законодателство не предвижда процедура за законно признаване на промяната на пола за лица, които пребивават законно в Унгария, но които не са граждани на държава членка. В резултат от решението на Alkotmánybíróság (Конституционен съд), Унгария вече не допуска законово признаване на промяна на пола. Съответно запитващата юрисдикция счита, че не може да „запълни празнотата в правото чрез прилагане по аналогия на разпоредбите, приложими спрямо унгарските граждани“.
16.
Ето защо Fővárosi Törvényszék (Градски съд Будапеща) решава да спре производството и да отправи следните преюдициални въпроси към Съда:
„(1)
Трябва ли член 16 от ОРЗД да се тълкува в смисъл, че орган, на който е възложено поддържането на регистри в съответствие с националното право, е длъжен във връзка с упражняването на правата на субектите на данни да коригира вписаните от него лични данни за пола на даден субект на данни, когато тези данни са се променили след вписването им в регистрите и поради това не отговарят на принципа за точност, установен в член 5, параграф 1, буква г) от ОРЗД?
(2)
При утвърдителен отговор на първия преюдициален въпрос, трябва ли член 16 от ОРЗД да се тълкува в смисъл, че изисква лицето, което иска коригиране на данните относно неговия пол, да представи доказателства в подкрепа на молбата си за коригиране?
(3)
При утвърдителен отговор на втория преюдициален въпрос, трябва ли член 16 от ОРЗД да се тълкува в смисъл, че молителят е длъжен да докаже, че се е подложил на хирургична операция за промяна на пола?“.
IV. Производството пред Съда
17.
Жалбоподателят, естонското, испанското, френското, унгарското, нидерландското и португалското правителство и Европейската комисия представят писмени становища.
18.
В писменото си становище жалбоподателят посочва, че „междувременно“ е получил унгарско гражданство и че вписването му в регистъра за предоставено убежище вече не е необходимо. Съгласно член 101, параграф 1 от Процедурния правилник на Съда Съдът иска запитващата юрисдикция да поясни последиците от тази промяна в обстоятелствата за главното производство. В отговор запитващата юрисдикция посочи, че промяната не засяга изхода от производството, тъй като съгласно член 85, параграф 2 от közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (Закон № I от 2017 г. за създаването на Административнопроцесуален кодекс) (
9
), тази юрисдикция „осъществява надзор за законосъобразност на административната дейност в съответствие с наличните към момента на нейното извършване обстоятелства“.
19.
Жалбоподателят, испанското, френското, унгарското и нидерландското правителство и Европейската комисия правят устни изявления и отговарят на въпросите на Съда в съдебното заседание, проведено на 3 юни 2024 г.
V. Анализ
А.
Първият въпрос
1. Становища по първия въпрос
20.
Жалбоподателят твърди, че съгласно член 5, параграф 1, буква г) от ОРЗД точността на данните трябва да бъде преценявана с оглед на целите, за които те се обработват. Целта на регистъра за предоставено убежище е да бъдат идентифицирани лицата, на които Унгария е предоставила статут на бежанец. Когато вписаният пол на транссексуалното лице не отразява самоличността, с която това лице бива разпознато в обществото, в противовес на неговата правна идентичност, това вписване не улеснява неговата идентификация и дори може да го изложи на дискриминация и тормоз. Член 16 от ОРЗД трябва да се тълкува в смисъл, че улеснява коригирането на данни относно пола на транссексуалните лица.
21.
Като се позовава на член 5, параграф 1, буква г), член 6, параграф 2 и член 16 от ОРЗД, естонското правителство твърди, че държавите членки трябва да въведат национални процедурни правила, които дават възможност на лице, претърпяло промяна на пола, да поиска коригиране на личните данни в публичен регистър, които са станали неточни в светлината на целите, за които са били обработвани.
22.
Испанското правителство заявява, че национално законодателство относно правното признаване на транссексуална идентичност, което налага условия на лицата, които искат да коригират лични данни, свързани с пола и вписани в публични регистри, ограничава упражняването на правото на коригиране, предвидено в член 16 от ОРЗД. Независимо че подобни ограничения могат да бъдат оправдани с необходимостта да се гарантират посочените в член 23 от ОРЗД интереси, Унгария не може да се позове на тази разпоредба, тъй като тя не е приела законодателство за признаването на пола на транссексуални лица. При всички случаи, разнообразните интереси, на които се позовава тази разпоредба, не са приложими по отношение на обстоятелствата по разглежданото от запитващата юрисдикция дело.
23.
Испанското правителство твърди също така, че тъй като на жалбоподателя е признат статут на бежанец, други разпоредби от правото на Съюза, различни от ОРЗД, са относими към преюдициалното запитване, така че Съдът трябва да преформулира първия преюдициален въпрос. Сред разпоредбите, които Съдът трябва да изтълкува в този контекст, са член 7 и член 21 от Хартата и член 24, параграф 1 (
10
) и член 25, параграф 1 (
11
) от Директива 2011/95 (
12
). Испанското правителство твърди, че тези разпоредби не допускат национална правна система, която не „предвижда каквато и да е процедура, позволяваща на лице, на което е признат статут на бежанец и което е с транссексуална идентичност, да промени пола, вписан в регистъра за предоставеното убежище“. Липсата на подобна процедура също така е в нарушение на практиката на ЕСПЧ (
13
). Испанското правителство се позовава по аналогия на решение Freitag (
14
), където държава членка отказва да признае промяна в името на лице, направена от друга държава членка. В това решение Съдът постановява, че объркването и неудобствата, които могат да възникнат от използването на две различни имена за едно и също лице, възпрепятства упражняването на уреденото с член 21 ДФЕС право на свободно движение и пребиваване на териториите на държавите членки. Според испанското правителство несъответствие между женския пол, вписан в разрешение за пребиваване или пътни документи, издадени съгласно член 24, параграф 1 или член 25, параграф 1 от Директива 2011/95, и идентификацията на жалбоподателя като мъж — която според запитващата юрисдикция е в съответствие с неговото поведение и външен вид — би могло да доведе до объркване и съмнение относно самоличността на жалбоподателя и автентичността на тези документи.
24.
Френското правителство прави разграничение между данни, които са били неточни към момента на тяхното вписване, и данни, които впоследствие са станали неточни. То твърди, че съгласно член 5, параграф 1, буква г) и член 16 от ОРЗД, данните, свързани с пола, могат да бъдат коригирани с обратна сила, ако са били неточни към момента на тяхното вписване. В регистри, където се вписва гражданското състояние, публичните власти могат да имат интерес да проследяват развоя на данни относно самоличността на дадено лице. Следователно всяка процедура, която има за цел да улесни подобно коригиране, трябва да бъде проектирана така, че да съдържа следа за всички данни, вписвани в тези регистри (
15
).
25.
Унгарското правителство счита, че член 16 от ОРЗД във връзка с член 5, параграф 1, буква г) от ОРЗД и член 8, параграф 2 от Хартата предоставя на лицата право да коригират данни, свързани с пола, които не съответстват на действителността. Не би възникнало затруднение, в случай че жалбоподателят искаше да коригира данни относно своя пол, които първоначално са вписани неточно. Тъй като според унгарското правителство жалбоподателят иска да коригира данни, които са правилно вписани, член 16 от ОРЗД е неприложим. В подкрепа на този подход унгарското правителство се позовава по аналогия на решение Nowak (
16
), където Съдът постановява, че неправилните отговори в изпитната работа не могат да бъдат поправени.
26.
Нидерландското правителство отбелязва, че липсата на ефективна процедура за правно признаване на промяната на пола на едно лице съставлява нарушение на член 3 (право на физическа и психическа неприкосновеност) и член 7 (право на зачитане на личния и семеен живот) от Хартата. Липсата на такава процедура е пречка жалбоподателят да упражни правото си на коригиране на данни относно своя пол съгласно член 16 от ОРЗД.
27.
Португалското правителство счита, че член 16 от ОРЗД, разглеждан в светлината на членове 1, 3, 7, 8 и 21 от Хартата, изисква на субектите на данни да бъде разрешено да коригират данни относно своя пол, вписани за целите на идентифицирането им, в случай че тези данни са претърпели промени след първоначалното им вписване.
28.
Комисията твърди, че първият преюдициален въпрос изхожда от предпоставката, че данните относно жалбоподателя в регистъра за предоставеното убежище могат да са неточни. Такова предположение повдига въпроса дали точността на данните относно пола на едно лице е свързана с правното признаване на промяната на пола. В светлината на член 8 ЕКПЧ, членове 7 и 8 от Хартата и практиката на ЕСПЧ (
17
), Комисията счита, че липсата на система за признаване на промяната на пола не може да препятства коригирането на неточни данни относно пола на едно лице, съдържащи се в публичен регистър. При такива обстоятелства член 16 от ОРЗД във връзка с членове 7 и 8 и член 52, параграф 1 от Хартата, изисква органът, отговорен за поддържането на този регистър, да коригира личните данни относно пола на субекта на данните, след като тези данни са станали неточни.
2. Обхватът на първия въпрос
29.
Първият преюдициален въпрос, отправен от Fővárosi Törvényszék (Градски съд Будапеща), изхожда от предпоставката, че данните относно пола на жалбоподателя в регистъра за предоставеното убежище са вписани точно, и че тези данни са станали неточни поради промяна в обстоятелствата, настъпила след вписването на данните. Следователно запитващата юрисдикция пита дали член 16 от ОРЗД предоставя право да се коригират тези лични данни така, че да отразят промяна на пола на транссексуално лице.
30.
Процедурата, залегнала в член 267 ДФЕС, представлява инструмент за сътрудничество между Съда и националните юрисдикции, посредством който Съдът прави тълкуване на правото на Съюза, което позволява на националните юрисдикции да се произнесат по висящи пред тях дела. В рамките на това сътрудничество, Съдът прилага презумпция за релевантност на въпроси от националните юрисдикции, свързани с правото на Съюза. Ето защо Съдът може да откаже да се произнесе по отправено запитване само когато е съвсем очевидно, че исканото тълкуване на правото на Съюза няма никаква връзка с действителността или с предмета на спора по главното производство, когато проблемът е от хипотетично естество или още когато Съдът не разполага с необходимите фактически и правни елементи, за да бъде полезен с отговора на поставените му въпроси. Тъй като функцията на Съда във връзка с преюдициалните запитвания е да подпомага правораздаването в държавите членки, а не да се произнася със съвещателни мнения относно общи или хипотетични въпроси, той може да преформулира въпросите, които са му зададени (
18
).
31.
В настоящия случай забелязвам значителна разлика между обстоятелствата, които запитващата юрисдикция описва в акта за преюдициално запитване и текста на първия въпрос. Тези обстоятелства разкриват, че промяната на половата идентичност на жалбоподателя възниква преди да му бъде признат статут на бежанец през 2014 г., така че тази промяна на половата идентичност изглежда е основанието, на което Унгария признава на жалбоподателя статут на бежанец (
19
). Изглежда също така, че от 2014 г. не се наблюдава еволюция или промяна на пола на жалбоподателя. Съответно вписването на пола на жалбоподателя в регистъра за предоставено убежище е бил неточен към момента на вписването му. Следователно делото, с което е сезирана запитващата юрисдикция, се отнася до коригирането на данни, които са били неточно вписани от самото начало, а не на такива, които са станали неточни „след“ (
20
) съответното вписване. С жалбата, с която е сезирана запитващата юрисдикция, се иска поправяне на оригинална грешка, а не изменение на направено вписване с цел то да отразява промяна в обстоятелствата.
32.
За да избегне да отговаря на въпрос от хипотетично естество и така да излезе извън пределите на своята компетентност съгласно член 267 ДФЕС, предлагам на Съда да вземе предвид обстоятелствата, които са в основата на акта за преюдициално запитване, когато се произнася по първия преюдициален въпрос (
21
).
33.
Противно на становището на испанското правителство, смятам, че отправените от Fővárosi Törvényszék (Градски съд Будапеща) въпроси не целят да се установи дали правото на Съюза изисква от държавите членки да създадат правна рамка, за да се улесни признаването на промяна на половата идентичност на лице, на което е признат статут на бежанец. Преюдициалното запитване изрично повдига въпроса за естеството и обхвата на правото на коригиране на неточни данни съгласно членове 5 и 16 от ОРЗД. Следователно тълкуване на тези разпоредби, в светлината на описаните от запитващата юрисдикция обстоятелства, е достатъчно, за да ѝ позволи да се произнесе по спора в главното производство. В този контекст отбелязвам, че Fővárosi Törvényszék (Градски съд Будапеща) не отправя преюдициален въпрос по отношение на молбата за коригиране на името на жалбоподателя в регистъра за предоставено убежище, което изглежда е второстепенно по отношение на искането за промяна на вписването на неговия пол. Следователно преюдициалното запитване не разглежда възможно приложение на член 16 от ОРЗД в контекста на искане за промяна на вписаното име (
22
). Настоящото производство също така не дава на Съда възможност да тълкува член 24, параграф 1 и член 25, параграф 1 от Директива 2011/95. Актът за преюдициално запитване на Fővárosi Törvényszék (Градски съд Будапеща) не посочва тези разпоредби, нито съдържа каквито и да е подробности относно разрешения за пребиваване или пътни документи, които са издадени на жалбоподателя в съответствие с тези разпоредби (
23
).
3. Правото на коригиране
34.
Всъщност от член 1, параграф 2 във връзка със съображения 4 и 10 от ОРЗД, следва, че с този регламент по-специално се цели да се гарантира високо равнище на защита на основните права и свободи на физическите лица при обработването на личните данни в рамките на Европейския съюз. По-специално ОРЗД създава правна рамка, за да изпълни в частност изискванията на член 8 от Хартата относно защитата на лични данни. Той е тясно свързан с правото на зачитане на личния живот, прогласено в член 7 от Хартата (
24
).
35.
ОРЗД има широк материален обхват. Член 2, параграф 1 от ОРЗД предвижда, че този регламент „се прилага за обработването на лични данни изцяло или частично с автоматични средства, както и за обработването с други средства на лични данни, които са част от регистър с лични данни или които са предназначени да съставляват част от регистър с лични данни“, без да се прави разграничение в зависимост от самоличността на лицето, което извършва съответното обработване. При условията на изключенията, съдържащи се в член 2, параграф 2 от Регламента, на които ответникът не изглежда да се позовава, ОРЗД се прилага към дейностите по обработване, извършвани както от частноправни субекти, така и от публични органи (
25
).
36.
В определението на „лични данни“, съдържащо се в член 4, точка 1 от ОРЗД, не се посочва „полът или социалният пол“ на физическото лице като фактор, с който може пряко или косвено да се идентифицира физическото лице. Независимо от това, изразът „всяка информация“ в определението на „лични данни“, съдържащ се в тази разпоредба, придава широк смисъл на това понятие (
26
). Препратката към „специфични признаци, отнасящи се до физическата, физиологична, генетична, умствена, икономическа, културна или социална самоличност на физическото лице“ изглежда е достатъчно широка, така че да обхване и пола на физическото лице (
27
). Следователно вписването на личните данни на жалбоподателя, включително неговия пол, в публичен регистър на лицата, на които е признат статут на бежанец, съставлява „обработване“ на лични данни за целите на член 4, точка 2 от ОРЗД.
37.
Съгласно член 5, параграф 1, букви а), б), в) и г) от ОРЗД, личните данни са обработвани законосъобразно, добросъвестно и по прозрачен начин по отношение на субекта на данните; събирани за конкретни, изрично указани и легитимни цели; са подходящи, свързани със и ограничени до необходимото във връзка с целите, за които се обработват; и са точни и при необходимост са поддържани в актуален вид (
28
). Съгласно член 5, параграф 1, буква г) от ОРЗД личните данни, които се обработват, „са“ точни. Трябва да се предприемат всички разумни мерки, за да се гарантира своевременното изтриване или коригиране на неточни лични данни, като се имат предвид целите, за които те се обработват.
38.
Член 6, параграф 1 от ОРЗД съдържа изчерпателен списък със случаи, в които обработването на лични данни е законосъобразно (
29
). Обработването на лични данни в регистър за предоставено убежище по принцип е законосъобразно по силата на член 6, параграф 1, първа алинея, буква д) от ОРЗД. В съответствие с член 6, параграф 2 от ОРЗД, държавите членки могат да запазят или въведат конкретни разпоредби, за да адаптират прилагането на правилата на този регламент по отношение на обработването съгласно член 6, параграф 1, първа алинея, буква д), за да се гарантира законосъобразно и добросъвестно обработване. Съгласно член 6, параграф 3 от ОРЗД, обработването в съответствие с член 6, параграф 1, първа алинея, буква д) трябва да се основава на правото на Съюза или на правото на държавата членка, което се прилага спрямо администратора. Това правно основание трябва да бъде в обществен интерес и да е пропорционално на преследваната легитимна цел (
30
). Нищо в преписката, с която разполага Съдът, не дава възможност да се приеме, че вписването и запазването на вписания пол на бежанец в унгарския регистър за предоставено убежище не е в съответствие с член 6 от ОРЗД (
31
).
39.
Член 8, параграф 2 от Хартата предвижда наред с другото, че „всеки има право на достъп до събраните данни, отнасящи се до него, както и правото да изиска поправянето им“. Това право е залегнало в разпоредбата на член 16 от ОРЗД (
32
). Правото на коригиране и неговото изпълнение по инициатива на частни лица (
33
) спомага за ефективното спазване на принципа на точност, залегнал в член 5, параграф 1, буква г) от ОРЗД.
40.
Тъй като точността на личните данни може да варира в зависимост от контекста, в който данните се обработват, целта, за която са събрани данните, се отразява пряко върху преценката на точността (
34
). Една от изброените цели на унгарския регистър за предоставено убежище е да бъде идентифицирано дадено лице (
35
) и „полът“ се счита за „данни, с които се идентифицират физически лица“ (
36
). През 2014 г., когато Унгария признава на жалбоподателя статут на бежанец, той е идентифициран като транссексуално лице от мъжки пол. Компетентните унгарски власти приемат доказателствата, които жалбоподателят представя в подкрепа на тази полова идентичност. Следователно вписването на пола на жалбоподателя като „женски“ в регистъра за предоставено убежище изглежда е неточно за целите на член 5, параграф 1, буква г) от ОРЗД.
41.
Първо, по принцип такова вписване трябва да може да бъде коригирано по силата на член 16 във връзка с член 5, параграф 1, буква г) от ОРЗД (
37
). Каквито и евентуални съображения да бъдат повдигнати по отношение приложението на тези разпоредби спрямо коригирането на дадено вписване, което е било правилно към момента на вписването (което пък повдига въпроса за обхвата на задължението, което ОРЗД налага на администраторите на данни, да поддържат данните актуални и да ги обработват динамично), ако тези разпоредби не предоставят на субектите на данните правото да изискат поправянето на вписани данни, които са очевидно неточни към момента на тяхното вписване, те биха били безпредметни.
42.
Въпреки това унгарското правителство твърди, че в съответствие с член 6, параграфи 2 и 3 от ОРЗД, правото на субект на данните да изисква коригиране на вписване в официален регистър, какъвто е регистърът за предоставено убежище, може да се упражнява само съгласно правото на държава членка, но не и чрез пряко позоваване на член 16 от ОРЗД.
43.
Независимо че разпоредбата на член 6, параграф 1, първа алинея, буква д) във връзка с член 6, параграфи 2 и 3 от ОРЗД предоставя на държавите членки „свобода на действие“ (
38
), така че им позволява да запазят или да въведат по-конкретни разпоредби, за да „адаптират“ (
39
) правилата на ОРЗД, въз основа на които администраторите могат законосъобразно да обработват лични данни при изпълнението на задача от обществен интерес или при упражняването на официални правомощия (
40
), обратно на твърденията на унгарското правителство, член 16 от ОРЗД ясно показва, че правото на коригиране е приложимо спрямо законосъобразното обработване на данни съгласно член 6, параграф 1, първа алинея, буква д) от ОРЗД. За разлика от други разпоредби на ОРЗД относно правата на субектите на данни, член 16 от ОРЗД не уточнява по какъв начин следва да се упражнява правото на коригиране в светлината на някои разпоредби на член 6 от Регламента (
41
). При всички положения правомощията на държавите членки да запазят или да въведат такива разпоредби не могат да дерогират правото на коригиране, залегнало в член 8, параграф 2 от Хартата. Това, че държавите членки могат да установят правна рамка, за да гарантират приложението на практика на правото на коригиране съгласно член 16 от ОРЗД по отношение inter alia на публични регистри, поддържани в широк обществен интерес в съответствие с член 6, параграф 1, първа алинея, буква д) от ОРЗД по никакъв начин не може да ограничи достъпа до, или упражняването на правото на коригиране (
42
).
44.
В крайна сметка правото на коригиране, разглеждано в светлината на принципа за точност, залегнал в член 5, параграф 1, буква г) от ОРЗД, не е абсолютно и неговото упражняване може да бъде ограничено при определени условия (
43
). Член 23 от ОРЗД изброява обстоятелствата, при които това право, наред с други, с които се ползват субектите на данни, може да бъде ограничено. Преюдициалното запитване не се отнася до тази разпоредба, и в писменото си становище унгарското правителство не се позовава на нея с оглед на ограничаване приложението на член 16 от ОРЗД при обстоятелствата, довели до преюдициалното запитване. Член 23, параграф 1, буква д) (
44
) и съображение 73 от ОРЗД предвиждат inter alia, че правото на Съюза или на държава членка, което се прилага спрямо администратора или обработващия лични данни, може да ограничи обхвата на правата и задълженията, предвидени в членове 5 и 16 от ОРЗД с цел „да се гарантират […] други важни цели от общ обществен интерес на Съюза или на държава членка“, като „поддържането на публичен регистър поради причини от широк обществен интерес“ (
45
). Такова ограничение трябва да е предвидено в законодателна мярка, да зачита същността на основните права и свободи и да съставлява необходима и пропорционална мярка в едно демократично общество (
46
). Следователно държава членка може да се позове на член 23, параграф 1 от ОРЗД, за да ограничи правото на коригиране при определени обстоятелства, за да гарантира надеждността и съгласуваността на публични регистри, включително регистри за гражданското състояние (
47
). Това само по себе си не може да препятства уважаването на молба за коригиране на пола на жалбоподателя, вписан в регистър за предоставено убежище, с което се иска половата идентичност на молителя да бъде вписана такава, каквато е била към момента на вписването ѝ в регистъра. Уважаването на молба от подобно естество може единствено да подобри надеждността на този регистър и точността на вписаните там данни (
48
).
45.
Ето защо препоръчвам на Съда да постанови, че член 16 във връзка с член 5, параграф 1, буква г) от ОРЗД трябва да се тълкува в смисъл, че национален орган, отговорен за поддържането на регистър на бежанците, следва при подадена молба да коригира личните данни за пола на бежанец, които този орган неправилно е вписал към момента на вписването на данните в регистъра.
Б.
Вторият и третият въпрос
46.
Вторият и третият въпрос се отнасят до доказателствата, които едно лице, което иска коригиране на вписване относно своя пол съгласно член 16 от ОРЗД, трябва да представи в подкрепа на молбата си и дали от това лице може да се изисква да представи доказателства, че се е подложило на операция за промяна на пола. Тези въпроси могат да бъдат разгледани заедно.
47.
Член 16 от ОРЗД не уточнява какви доказателства, ако изобщо такива са необходими, субектът на данни трябва да представи, за да поиска „от администратора да коригира без ненужно забавяне неточните лични данни, свързани с него“. Това отразява действителността, а именно че (не)точните данни и необходимостта от тяхното коригиране трябва да се преценяват за всеки отделен случай, в резултат на което доказателствата, които ще се изискат за тази цел, ще варират. С оглед на широкото определение на „администратор“, съдържащо се в член 4, точка 7 от ОРЗД, което включва публични органи и физически лица, правилата и редът за упражняване на правото на коригиране могат да се определят в законодателството (
49
) или да се установят ad hoc в зависимост от индивидуалните обстоятелства на всеки отделен случай. Следователно от лице, което иска коригиране на данни, може да се изисква да представи доказателства, които могат разумно да се изискват за установяване на неточността на тези данни в светлината на целите, за които данните са събрани или обработени (
50
). Трябва да се подчертае, че субектът на данни не трябва да заявява или доказва конкретен интерес от коригирането на неточни данни, нито че твърдяната неточност му е нанесла някакви вреди. В настоящия случай — и след проверка от страна на запитващата юрисдикция — считам, че е достатъчно жалбоподателят да представи доказателства, за да покаже, че през 2014 г. Унгария му е признала статут на бежанец на основание на съществуващата тогава негова транссексуална идентичност и че тази идентичност не е точно вписана в регистъра за предоставено убежище (
51
).
48.
ОРЗД не налага никакви изисквания молителят да покаже, че се е подложил на операция за промяна на пола. ЕСПЧ многократно е осъждал налагането на подобно изискване, като постановява, че „обвързване на признаването на половата идентичност на транссексуални лица с операция или лечение за стерилизация — или операция или лечение, които много вероятно ще доведат до стерилизация — на които те не желаят да се подложат следователно е равносилно да се постави пълното упражняване на тяхното право на зачитане на личния им живот съгласно член 8 [ЕКПЧ] в зависимост от отказ от пълното упражняване на правото им на зачитане на тяхната физическа неприкосновеност, което тази разпоредба, както и член 3 [ЕКПЧ] защитават“ (
52
). В много случаи налагането на такова изискване би имало като последица отричане на правото на коригиране на неточни данни относно пола на транссексуални лица съгласно член 16 от ОРЗД (
53
). Изискване да се представят такива доказателства също така според мен би уронило човешкото достойнство, което съгласно член 1 от Хартата е ненакърнимо и трябва да се зачита и защитава. Подобно изискване е несъвместимо и с член 3, параграф 1 от Хартата, който постановява, че „всеки има право на физическа и психическа неприкосновеност“ и с член 7 от Хартата (зачитане на личния и семейния живот). В този контекст бих добавил, че националните юрисдикции са длъжни да зачитат правата, признати с Хартата, когато прилагат от ОРЗД.
VI. Заключение
49.
В светлината на гореизложеното предлагам на Съда да отговори на въпросите, отправени от Fővárosi Törvényszék (Градски съд Будапеща), както следва:
„Член 16 във връзка с член 5, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕС) 2016/679 на Европейския парламент и на Съвета от 27 април 2016 година относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни и относно свободното движение на такива данни и за отмяна на Директива 95/46/EО (Общ регламент относно защитата на данните)
трябва да се тълкува в смисъл, че национален орган, отговорен за поддържането на регистър на бежанците:
(1)
трябва при подадена молба да коригира личните данни относно пола на бежанец, които този орган неправилно е вписал към момента на вписването на данните в регистъра;
(2)
може да изисква лицето, което иска коригиране на данни, да представи доказателства, за да установи неточността на тези данни с оглед на целите, за които те са събрани или обработени, но не може да изисква лицето да представи доказателства, че е претърпяло операция за промяна на пола“.
(
1
)	Език на оригиналния текст: английски.
(
i
)	Наименованието на настоящото дело е фиктивно и не съответства на името на никоя от страните в производството.
(
2
)	Регламент (ЕС) (EU) 2016/679 на Европейския парламент и на Съвета от 27 април 2016 година относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни и относно свободното движение на такива данни и за отмяна на Директива 95/46/EО (Общ регламент относно защитата на данните) (ОВ L 119, 2016 г., стр. 1; наричан по-нататък „ОРЗД“).
(
3
)	Magyar Közlöny, 2007/83.
(
4
)	Съгласно Оксфордския английски речник, второ преработено издание (2005), полово неутралните местоимения „те“, „тях“ и „техни“ могат да се използват, за да „обозначат лице с неуточнен пол“. За да не препятстваме задачата по установяване на фактите на запитващата юрисдикция съгласно член 267 ДФЕС, настоящото заключение [в оригиналния му текст, на английски език] обозначава жалбоподателя по този начин. Това е съзнателно отклонение от практиката на Европейския съд по правата на човека (наричан по-нататък „ЕСПЧ“), който в решенията си, засягащи свързани с пола въпроси, възприема местоименията, които жалбоподателят използва в жалбата си, независимо от изхода на производството пред ЕСПЧ. [В българския превод се използва „жалбоподателят“ със съответния мъжки род на думата, без това да се отнася до пола на лицето].
(
5
)	Вж. по-специално решения от 6 април 2017 г., A.P., Garçon и Nicot/Франция (CE:ECHR:2017:0406JUD007988512), и от 11 октомври 2018 г., S. V./Италия (CE:ECHR:2018:1011JUD005521608).
(
6
)	Кралство Белгия, Кралство Дания, Ирландия, Република Гърция, Република Малта, Португалска република и Кралство Швеция.
(
7
)	Решение 6/2018, (VI. 27.).
(
8
)	CE:ECHR:2020:0716JUD004088817.
(
9
)	Magyar Közlöny 2017/30.
(
10
)	Който предвижда, че държавите членки издават разрешение за пребиваване на лицата, на които е предоставен статут на бежанец.
(
11
)	Съгласно който държавите членки издават на лицата, на които е предоставен статут на бежанец, пътни документи, предназначени за пътуване извън нейната територия.
(
12
)	Директива 2011/95/EU на Европейския парламент и на Съвета от 13 декември 2011 година относно стандарти за определянето на граждани на трети държави или лица без гражданство като лица, на които е предоставена международна закрила, за единния статут на бежанците или на лицата, които отговарят на условията за субсидиарна закрила, както и за съдържанието на предоставената закрила (преработен текст) (ОВ L 337, 2011 г., стр. 9).
(
13
)	Вж. по-специално решения от 16 юли 2020 г., Rana с/у Унгария (CE:ECHR:2020:0716JUD004088817), и от 22 юни 2023 г., R.K. с/у Унгария (CE:ECHR:2023:0622JUD005400620).
(
14
)	Решение от 8 юни 2017 г., Freitag (C‑541/15, EU:C:2017:432) (наричано по-нататък „решение Freitag“).
(
15
)	Вж. по аналогия решение от 17 февруари 2022 г., Y с/у Полша (CE:ECHR:2022:0217JUD007413114).
(
16
)	Решение от 20 декември 2017 г., Nowak (C‑434/16, EU:C:2017:994) (наричано по-нататък „решение Nowak“).
(
17
)	Вж. по-специално решение от 11 юли 2002 г., Christine Goodwin с/у Обединеното кралство (CE:ECHR:2002:0711JUD002895795, § 86—93).
(
18
)	Решения от 15 септември 2011 г., Unió de Pagesos de Catalunya (C‑197/10, EU:C:2011:590, т. 16—18), и от 26 септември 2019 г., UTEP 2006. (C‑600/18, EU:C:2019:784, т. 17).
(
19
)	Преписката, която запитващата юрисдикция препраща на Съда, съдържа документите и доказателствата, представени в хода на процедурата за убежище, които в голяма степен се отнасят до транссексуалната идентичност на жалбоподателя. Въпреки че решението, с което на жалбоподателя се признава статут на бежанец, не посочва точните основания за решението, изглежда — и това подлежи на проверка от страна на запитващата юрисдикция — на жалбоподателя е признат статут на бежанец поради преследвания, основаващи се на неговата транссексуална идентичност. Вж. по аналогия член 10, параграф 1, буква г) от Директива 2011/95.
(
20
)	Вж. текста на първия въпрос.
(
21
)	Вж. решение от 16 декември 1981 г., Foglia (244/80, EU:C:1981:302, т. 18 и 19).
(
22
)	В съдебното заседание представителят на жалбоподателя заявява, че искането за промяна на името е второстепенно по отношение на искането за промяна на пола. В писменото становище на унгарското правителство се твърди, че промяната на името не е второстепенен въпрос спрямо промяната на пола. В заключението си по делото Asociaţia Accept и др. (C‑4/23, EU:C:2024:385 т. 59—64), генерален адвокат Richard de la Tour изказва мнение, че признаването на промяната на собственото име може да се отдели от признаването на промяната на пола, „макар да изглежда, че собственото име е свързано с различен пол от този, с който социологически се свързва полът, вписан при раждането“.
(
23
)	Трудно е решение Freitag да се приложи по аналогия спрямо обстоятелствата по настоящия случай. Това решение засяга основното право на гражданите на Съюза да се движат и да пребивават свободно на територията на държавите членки съгласно член 21 ДФЕС. Както става ясно от точка 18 от настоящото заключение, запитващата юрисдикция изрично изключва релевантността на гражданството на Съюза на жалбоподателя към висящия пред нея спор. Разглежданото дело също така не съдържа никакъв трансграничен елемент. В отсъствието на какъвто и да било спор по този въпрос, съветвам Съда да приеме, че не може да се произнесе по него. Вж. също и заключението на генерален адвокат Richard de la Tour по дело Asociaţia Accept и др. (C‑4/23, EU:C:2024:385, т. 40, 89 и 90), и решение от 14 декември 2021 г., Столична община, район Панчарево (C‑490/20, EU:C:2021:1008, т. 42 и цитираната съдебна практика), където се подчертава релевантността на гражданството на Съюза в сравними положения.
(
24
)	Решение от 5 юни 2023 г., Комисия/Полша (Независимост и личен живот на съдиите) (C‑204/21, EU:C:2023:442, т. 332).
(
25
)	Решение от 2 март 2023 г., Norra Stockholm Bygg (C‑268/21, EU:C:2023:145, т. 26 и цитираната съдебна практика). Член 2, параграф 3 от ОРЗД съдържа и друго изключение при обработването на лични данни от институциите, органите, службите и агенциите на Съюза. Член 2, параграф 2 от ОРЗД се тълкува стриктно: вж. решение от 16 юли 2020 г., Facebook Ireland и Schrems (C‑311/18, EU:C:2020:559, т. 84 и цитираната съдебна практика).
(
26
)	Решение от 4 май 2023 г., Österreichische Datenschutzbehörde и CRIF (C‑487/21, EU:C:2023:369, т. 23).
(
27
)	Вж. по аналогия решение от 17 юли 2014 г., YS и др. (C‑141/12 и C‑372/12, EU:C:2014:2081, т. 38 и цитираната съдебна практика).
(
28
)	Обработване на точни данни, което първоначално е било законосъобразно, може с времето да стане несъвместимо с ОРЗД, когато изглежда, че данните вече не са адекватни, че не са или вече не са релевантни или че са прекомерни по отношение на целите с оглед на изтеклия срок. Решение от 24 септември 2019 г., GC и др. (Премахване на чувствителни данни от резултатите при търсене) (C‑136/17, EU:C:2019:773, т. 74 и цитираната съдебна практика).
(
29
)	Решение от 4 юли 2023 г., Meta Platforms и др. (Общи условия за използване на социална мрежа) (C‑252/21, EU:C:2023:537, т. 90 и цитираната съдебна практика).
(
30
)	Решение от 5 юни 2023 г., Комисия/Полша (Независимост и личен живот на съдиите) (C‑204/21, EU:C:2023:442, т. 335—337).
(
31
)	Обработването на данните на жалбоподателя и включването на неговия пол в регистъра за предоставено убежище изглежда не попада в специалните категории лични данни, чието обработване е забранено по силата на член 9, параграф 1 от ОРЗД. Данните за пола на едно лице според мен не могат да се приравнят на „генетични данни“ или на „данни за сексуалния живот или сексуалната ориентация на физическото лице“.
(
32
)	Вж. в тази връзка решение от 12 януари 2023 г., Österreichische Post (Информация относно получателите на лични данни) (C‑154/21, EU:C:2023:3, т. 44).
(
33
)	Член 79, параграф 1 от ОРЗД предвижда, че без да се засягат които и да било налични административни или несъдебни средства за защита, всеки субект на данни, засегнат от операция по обработване на лични данни, има право на ефективна съдебна защита, когато счита, че правата му по този регламент са били нарушени в резултат на обработване на личните му данни, което не е в съответствие с този регламент.
(
34
)	Вж. по аналогия решение Nowak, точка 53. Точността на данните се оценява във всеки отделен случай, като се взимат предвид всички относими обстоятелства.
(
35
)	Вж. член 81, буква c) от Закона за убежището.
(
36
)	Вж. член 82, буква f) от Закона за убежището.
(
37
)	Несъответствието между основанията за признаване на статут на бежанец на жалбоподателя и вписването на неговия пол като „женски“ в регистъра за предоставеното убежище противоречи и на правото на добра администрация. Въпреки че държавите членки не са адресати на член 41, параграф 1 от Хартата, правото на добра администрация, залегнало в тази разпоредба, е проявление на общ принцип на правото на Съюза, който държавите членки трябва да спазват, когато прилагат това право, включително Директива 2011/95. Решение от 10 февруари 2022 г., Bezirkshauptmannschaft Hartberg-Fürstenfeld (Давностен срок) (C‑219/20, EU:C:2022:89, т. 36 и 37).
(
38
)	Вж. десето съображение от ОРЗД.
(
39
)	Използването на думата „адаптират“ в член 6, параграф 2 от ОРЗД показва, че целта на тази разпоредба е да позволи на държавите членки да запазят или въведат конкретни разпоредби относно обработването на лични данни при изпълнението на задачи от обществен интерес или при упражняването на официални правомощия. Следователно неговото действие не може да ограничи effet utile на правата и задълженията, установени другаде в Регламента: вж. съображение 10 от ОРЗД.
(
40
)	Решение от 20 октомври 2022 г., Коалиция Демократична България — Обединение (C‑306/21, EU:C:2022:813, т. 50).
(
41
)	Вж. по-специално член 21, параграф 1 от ОРЗД, който се отнася до правото на възражение в контекста на обработването на лични данни въз основа на член 6, параграф 1, буква д) или буква е) от Регламента. Вж. също член 13, параграф 1, буква г) и параграф 2, буква б), член 17, параграф 1, буква б) и член 20, параграф 1, буква а) от ОРЗД, които се отнасят до конкретни разпоредби на член 6, параграф 1 от ОРЗД.
(
42
)	Вж. съображение 59 от ОРЗД, съгласно което „[С]ледва да бъдат предвидени ред и условия за улесняване на упражняването на правата на субектите на данни съгласно настоящия регламент, включително механизми за искане, и ако е приложимо — получаване, без заплащане, по-специално на достъп до, коригиране или изтриване на лични данни и упражняване на правото на възражение. Администраторът следва да предостави и средства за подаване на искания по електронен път, особено когато личните данни се обработват електронно. Администраторът следва да бъде задължен да отговоря на исканията на субекта на данни без ненужно забавяне и най-късно в рамките на един месец, както и да посочи причините, ако не възнамерява да се съобрази с тези искания“.
(
43
)	Вж. по аналогия решение от 21 юни 2022 г., Ligue des droits humains (C‑817/19, EU:C:2022:491, т. 112), където Съдът припомня, че основните права, признати в членове 7 и 8 от Хартата, не са абсолютни, а трябва да се вземат предвид във връзка с тяхната социална функция.
(
44
)	Вж. заключението на генерален адвокат Bobek по дело J & S Service (C‑620/19, EU:C:2020:649, т. 130) относно „отворената формулировка“ на член 23, параграф 1, буква д) от ОРЗД. Независимо че ограниченията трябва да се тълкуват стеснително, употребата на израза „по-специално“ в член 23, параграф 1, буква д) от ОРЗД не ограничава тази разпоредба до въпросите, описани в нея, но включва също така „други важни цели от общ обществен интерес на Съюза или на държава членка“. Относно строгото тълкуване на ограниченията съгласно член 23 от ОРЗД, вж. решение от 6 октомври 2020 г., La Quadrature du Net и др. (C‑511/18, C‑512/18 и C‑520/18, EU:C:2020:791, т. 210). Вж. също точка 3 от Насоки 10/2020 на Европейския комитет по защита на данните относно ограниченията по член 23 от ОРЗД, версия 2.1. Приети на 13 октомври 2021 г. https://www.edpb.europa.eu/system/files/2021‑10/edpb_guidelines202010_on_art23_adopted_after_consultation_en.pdf.
(
45
)	Съгласно съображение 73 от ОРЗД, „ограничения относно специални принципи и относно правото на информация, достъп до, и коригиране […] на лични данни […] могат да бъдат налагани от правото на Съюза или от правото на държава членка, доколкото това е необходимо и пропорционално в едно демократично общество с оглед защитата на … поддържането на публичен регистър поради причини от широк обществен интерес […] Тези ограничения следва да бъдат в съответствие с изискванията, определени в Хартата и в [ЕКПЧ]“.
(
46
)	Това по същество отразява член 52, параграф 1 от Хартата.
(
47
)	Вж. по аналогия решение от 31 януари 2023 г., Y с/у Франция (CE:ECHR:2023:0131JUD007688817, § 89).
(
48
)	Което следва да бъде проверено от запитващата юрисдикция.
(
49
)	Вж. по аналогия решение от 14 декември 2023 г., Национална агенция за приходите (C‑340/21, EU:C:2023:986, т. 60).
(
50
)	Вж. по аналогия решение от 8 декември 2022 г., Google (Премахване от резултатите при търсене на съдържание, за което се твърди, че е неистинно) (C‑460/20, EU:C:2022:962, т. 68).
(
51
)	От съдържащата се в преписката по делото информация изглежда, че според запитващата юрисдикция тя разполага със съществени доказателства, въз основа на които може да установи неточността на вписаните в регистъра за предоставено убежище данни относно пола на жалбоподателя.
(
52
)	Вж. решение от 6 април 2017 г., A.P., Garçon и Nicot с/у Франция (CE:ECHR:2017:0406JUD007988512 § 131). Вж. също така решение от 19 януари 2019 г., X и Y с/у Румъния (CE:ECHR:2021:0119JUD000214516, § 165). Решенията на ЕСПЧ не обвързват Съда, тъй като ЕС не се е присъединил към ЕКПЧ. Съгласно член 52, параграф 3 от Хартата, Съдът трябва да гарантира, че направеното от него тълкуване на член 3, параграф 1 и член 7 от Хартата осигурява такова ниво на защита, което се съобразява с нивото на защита, гарантирано от членове 3 и 8 ЕКПЧ, така, както са тълкувани от ЕСПЧ. Вж. по аналогия решение от 6 октомври 2021 г., W.Ż. (Колегия за извънреден контрол и публични въпроси на Върховния съд — Назначаване) (C‑487/19, EU:C:2021:798, т. 123 и цитираната съдебна практика). Следователно стандартът, установен от ЕСПЧ inter alia в окончателното му решение от 6 април 2017 г., A.P., Garçon и Nicot с/у Франция (CE:ECHR:2017:0406JUD007988512), е относим към производството пред запитващата юрисдикция.
(
53
)	Вж. по аналогия решение от 8 декември 2022 г., Google (Премахване от резултатите при търсене на съдържание, за което се твърди, че е неистинно) (C‑460/20, EU:C:2022:962, т. 68).