62024TJ0691
PRESUDA OPĆEG SUDA (drugo vijeće koje zasjeda u sastavu od pet sudaca)
4. ožujka 2026. (
*1
)
„Zahtjev za prethodnu odluku – Carinska unija – Zajednička carinska tarifa – Kombinirana nomenklatura – Tarifno razvrstavanje – Tarifni broj 2206 – Podbrojevi 22060031, 22060051, 22060081 i 22060039, 22060059 – Pića koja se sastoje od fermentiranog soka jabuke, čiji udio alkohola dobivenog od biljaka različitih od jabuka, ovisno o vrsti pića, iznosi najmanje 48 %, 50 %, 51 %, 52 % ili 53 % u odnosu na udio alkohola dobivenog fermentacijom jabuka i koja imaju organoleptičke značajke jabukovače”
U predmetu T‑691/24,
povodom zahtjeva za prethodnu odluku na temelju članka 267. UFEU‑a, koji je uputila Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (Visoki kasacijski sud, Rumunjska), odlukom od 1. listopada 2024., koju je Sud zaprimio 19. prosinca 2024., u postupku
Agenţia Nagregională de Administrare Fiscală (ANAF),
Direcția Generală de Administrare a Marilor Contribuabili
protiv
Heineken România S. A.,
OPĆI SUD (drugo vijeće koje zasjeda u sastavu od pet sudaca),
u sastavu: N. Półtorak, predsjednica, G. Hesse, G. Steinfatt, D. Petrlík i I. Dimitrakopoulos (izvjestitelj), suci,
nezavisna odvjetnica: M. Brkan,
tajnik: V. Di Bucci,
uzimajući u obzir to da je Sud 17. siječnja 2025., na temelju članka 50.b trećeg stavka Statuta Suda Europske unije, proslijedio zahtjev za prethodnu odluku Općem sudu,
uzimajući u obzir to da je riječ o području iz članka 50.b prvog stavka točke (d) Statuta Suda Europske unije i da ne postoje neovisna pitanja tumačenja u smislu članka 50.b drugog stavka navedenog Statuta,
uzimajući u obzir pisani dio postupka,
uzimajući u obzir očitovanja koja su podnijeli:
–
za Heineken România, V. Bogrea, A.-M. Iordache i V. Peligrad, avocaţi,
–
za rumunjsku vladu, R. Antonie M. Chicu i E. Gane, u svojstvu agentica
–
za Irsku, M. Browne, Chief State Solicitor, T. Breen, T. Donnelly i A. Joyce, u svojstvu agenata,
–
za španjolsku vladu, A. Pérez‑Zurita Gutiérrez, u svojstvu agentice,
–
za Europsku komisiju, M. Björkland, A. Demeneix i T. Isacu de Groot, u svojstvu agenata,
odlučivši, nakon što je saslušao nezavisnu odvjetnicu, da u predmetu odluči bez mišljenja,
donosi sljedeću
Presudu
1
Zahtjev za prethodnu odluku odnosi se na tumačenje tarifnih podbrojeva 22060031, 22060051, 22060081, 22060039 i 22060059 kombinirane nomenklature (u daljnjem tekstu: KN) iz Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL 1987., L 256, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 12., str. 3.), kako je izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1101/2014 od 16. listopada 2014. (SL 2014., L 312, str. 1.) i Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/1754 od 6. listopada 2015. (SL 2015., L 285, str. 1. i ispravak SL 2015., L 288, str. 16.).
2
Zahtjev je upućen u okviru postupka između društva Heineken România S. A., s jedne strane, i Agențije Națională de Administrare Fiscală (ANAF) (Državna agencija za poreznu upravu, Rumunjska) i Direcțije Generală de Administrare a Marilor Contribuabili (Glavna uprava za velike porezne obveznike, Rumunjska), s druge strane, u vezi s tarifnim razvrstavanjem alkoholnih pića pod žigom Strongbow koja je to društvo uvezlo u Rumunjsku.
Pravni okvir
HS
3
Harmonizirani sustav nazivlja i brojčanog označavanja robe (u daljnjem tekstu: HS) sastavilo je Vijeće za carinsku suradnju koje je postalo Svjetska carinska organizacija (WCO), osnovano Konvencijom o osnivanju Vijeća za carinsku suradnju, sklopljenom u Bruxellesu 15. prosinca 1950. HS je uveden Međunarodnom konvencijom o Harmoniziranom sustavu nazivlja i brojčanog označavanja robe, sklopljenom u Bruxellesu 14. lipnja 1983. (Zbirka međunarodnih ugovora Ujedinjenih naroda, sv. 1503., str. 4., br. 25910 (1988.)) i odobren, zajedno s Protokolom o njezinim izmjenama od 24. lipnja 1986., u ime Europske ekonomske zajednice Odlukom Vijeća 87/369/EEZ od 7. travnja 1987. (SL 1987., L 198, str. 1.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 6., str. 3.).
4
Na temelju članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke 2. te konvencije, svaka se ugovorna strana obvezuje primijeniti opća pravila za tumačenje HS‑a kao i sve napomene za odjeljke, poglavlja i njihove tarifne podbrojeve, te da neće izmijeniti opseg odjeljaka, poglavlja, tarifnih brojeva ili podbrojeva.
5
Napomene s objašnjenjem HS‑a izrađene su unutar WCO‑a u skladu s odredbama te konvencije.
6
U verziji HS‑a iz 2012., koja se primjenjuje na činjenice u glavnom postupku, tarifni broj 2206 naslovljen je „Ostala fermentirana pića (na primjer, jabukovača, kruškovača, medovina); mješavine fermentiranih pića te mješavine fermentiranih i bezalkoholnih pića, nespomenute niti uključene na drugom mjestu”. [neslužbeni prijevod]
7
Napomene s objašnjenjem koje se odnose na tarifni broj 2206 HS‑a, koji odgovara tarifnom broju 2206 KN‑a, definiraju jabukovaču kao „alkoholno piće dobiveno fermentacijom soka jabuke”. [neslužbeni prijevod]
8
Te bilješke također glase kako slijedi:
„Sva ta pića mogu biti prirodno pjenušava ili umjetno gazirana dodavanjem ugljikova dioksida. Ona ovdje ostaju razvrstana čak i ako im je dodan alkohol ili ako je njihov sadržaj alkohola povećan drugom fermentacijom, pod uvjetom da zadrže svojstvo proizvoda razvrstanih u ovaj tarifni broj.” [neslužbeni prijevod]
9
Tarifni broj 2208 HS‑a, koji odgovara tarifnom broju 2208 KN‑a, naslovljen je „Nedenaturirani etilni alkohol s volumnim udjelom alkohola manjim od 80 %; rakije, likeri i ostala alkoholna pića”. [neslužbeni prijevod]
10
Napomene s objašnjenjem HS‑a koje se odnose na tarifni broj 2208 glase:
„Ovaj tarifni broj obuhvaća, s jedne strane, i bez obzira na njihov udio alkohola:
[…]
B)
likere, alkoholna pića kojima je dodan šećer, med ili druga prirodna sladila i ekstrakti ili esencije (primjerice, alkoholna pića dobivena destilacijom ili miješanjem etilnog alkohola ili drugih destiliranih pića s jednim ili više sljedećih proizvoda: voćem, cvjetovima ili drugim dijelovima biljaka, ekstraktima, esencijama, eteričnim uljima ili sokovima, uključujući koncentrirane). Ti proizvodi tako uključuju likere sastavljene od šećernih kristala, likere od voćnih sokova, likere na osnovi jaja, likere na biljnoj osnovi, likere od bobičastog voća, likere od začinskog bilja, likere od čaja, čokoladne likere, mliječne likere i likere od meda.
[…]” [neslužbeni prijevod]
11
Napomene s objašnjenjem koje se odnose na tarifni broj 2208 HS‑a također navode da su iz tog tarifnog broja isključena fermentirana pića koja spadaju u tarifne brojeve 2203 do 2206.
12
U točki VIII. napomene s objašnjenjem HS‑a koja se odnosi na opće pravilo br. 3(b) HS‑a, koje odgovara općem pravilu br. 3(b) KN‑a, navodi se da čimbenik koji određuje bitnu značajku može, ovisno o vrsti robe, proizlaziti primjerice iz prirode materijala od kojeg je sačinjena ili njezinih sastavnih dijelova, njihova volumena, količine, mase, vrijednosti ili važnosti nekog od materijala od kojeg je sačinjena za uporabu robe.
KN
13
Kao što to proizlazi iz članka 1. stavka 1. Uredbe br. 2658/87, KN, koji je utvrdila Europska komisija, uređuje tarifno razvrstavanje robe uvezene u Europsku uniju. Prema članku 3. stavku 1. te uredbe, ta nomenklatura preuzima prvih šest znamenki tarifnih brojeva i podbrojeva iz HS‑a, a samo su sedma i osma znamenka dio njegova razvrstavanja.
14
Verzija KN‑a primjenjiva na činjenice u glavnom postupku proizlazi iz Provedbene uredbe br. 1101/2014 i Provedbene uredbe 2015/1754.
15
Tarifni brojevi 2206 i 2208 KN‑a preuzimaju od riječi do riječi tekst tarifnih brojeva 2206 i 2208 HS‑a.
16
Tarifni broj 2206 KN‑a obuhvaća, među ostalim, podbrojeve 22060031 (jabukovača i kruškovača, pjenušava), 22060051 (jabukovača i kruškovača, ostalo, u posudama obujma 2 litre ili manje) i 22060081 (jabukovača i kruškovača, ostalo, u posudama obujma većeg od 2 litre), koji se svi primjenjuju na jabukovaču i kruškovaču, te podbrojeve 22060039 (medovina i ostala fermentirana pića, pjenušava; mješavine fermentiranih pića te mješavine fermentiranih i bezalkoholnih pića, pjenušava (osim piva, vina od svježeg grožđa, mošta od grožđa, piquettea i vina od jabuke i kruške)) i 22060059 (medovina i ostala fermentirana pića, nepjenušava, u posudama obujma 2 litre ili manjeg; mješavine fermentiranih pića te mješavine fermentiranih i bezalkoholnih pića, nepjenušava (osim vina od svježeg grožđa, mošta od grožđa, vermuta i ostalih vina od svježeg grožđa, aromatiziranih biljem ili aromatskim tvarima, piquettea i vina od jabuke i kruške)) koji se primjenjuju na fermentirana alkoholna pića osim jabukovače i kruškovače.
17
Razvrstavanje proizvoda u KN temelji se na općim pravilima za tumačenje kombinirane nomenklature navedenima u točki A. odsjeka I. prvog dijela KN‑a, naslovljenog „Uvodne odredbe”.
18
Opće pravilo br. 1 KN‑a glasi kako slijedi:
„Naslovi odsjeka, poglavlja i potpoglavlja služe samo za lakše snalaženje; za zakonske potrebe, razvrstavanje se vrši na temelju naziva tarifnih brojeva i svih odgovarajućih napomena uz odsjeke i poglavlja, te na temelju sljedećih pravila pod uvjetom da iz naziva tarifnih brojeva ili napomena ne proizlazi drukčije.”
19
Opće pravilo br. 2(b) KN‑a glasi kako slijedi:
„Smatra se da svako spominjanje materijala ili tvari u nazivu tarifnog broja uključuje i mješavine ili kombinacije tog materijala ili tvari s drugim materijalima ili tvarima. Smatra se da svako spominjanje proizvoda od navedenog materijala ili tvari uključuje i proizvod izrađen u cijelosti ili djelomično od tog materijala ili tvari. Proizvode koji se sastoje od više od jednog materijala ili tvari razvrstava se po načelima općeg pravila 3.”
20
Opće pravilo br. 3(b) KN‑a glasi kako slijedi:
„Proizvode koje bi se, primjenom općeg pravila 2.b ili zbog bilo kojeg drugog razloga, na prvi pogled moglo razvrstati u dva ili više tarifnih brojeva, razvrstava se na sljedeći način.
(a)
tarifni broj koji sadrži najodređeniji opis ima prednost u odnosu na tarifne brojeve s općenitijim opisom. Međutim, ako se u nazivu svakog od tih tarifnih brojeva navodi samo dio materijala ili tvari sadržanih u mješavini ili složenoj robi ili samo dio proizvoda pripremljenih u setu za pojedinačnu prodaju, te se tarifne brojeve smatra podjednako određenima u odnosu na predmetnu robu, čak i kada jedan od njih sadrži potpuniji ili određeniji opis robe;
(b)
mješavine, složenu robu koja se sastoji od različitih materijala ili je izrađena od različitih komponenti i proizvode pripremljene u setovima za pojedinačnu prodaju, koje se ne može razvrstati primjenom općeg pravila 3.a, razvrstava se kao da se sastoje od materijala ili komponente koja im daje bitnu značajku, u mjeri u kojoj se taj kriterij može primijeniti;
[…]”
21
Opće pravilo br. 6 KN‑a glasi kako slijedi:
„Za zakonske potrebe, razvrstavanje robe u podbrojeve tarifnog broja vrši se sukladno nazivu tih podbrojeva i svih odgovarajućih napomena za podbrojeve te, mutatis mutandis, u skladu s gore navedenim pravilima, podrazumijevajući da se može uspoređivati samo podbrojeve na istoj razini. U smislu ovog pravila, primjenjuju se i odgovarajuće napomene uz odsjeke i poglavlja, osim ako iz konteksta ne proizlazi drukčije.”
Rumunjsko pravo
22
Što se tiče trošarina, članak 206.12 Legee nr. 571/2003 privind Codul fiscal (Zakon br. 571/2003 o Poreznom zakoniku) od 22. prosinca 2003. (Monitorul Oficial al României, dio I., br. 927 od 23. prosinca 2003., u daljnjem tekstu: Zakon br. 571/2003) primjenjuje se na 2015., a članak 351. točka (b) Legee nr. 227/2015 privind Codul fiscal (Zakon br. 227/2015 o Poreznom zakoniku) od 8. rujna 2015. (Monitorul Oficial al României, dio I., br. 688 od 10. rujna 2015., u daljnjem tekstu: Zakon br. 227/2015) primjenjuje se na 2016. U skladu s tim odredbama Zakona br. 571/2003 i Zakona br. 227/2015, fermentirana pića, osim piva i vina, proizvodi su iz tarifnog broja 2206 KN‑a, izuzev ostalih fermentiranih gaziranih pića u kojima je alkoholna jakost veća od 1,2 % vol., ali manja od 13 % vol. (za 2016.) ili od 10 % vol. (za 2015.), a fermentirana gazirana pića proizvodi iz podbroja 22060039 KN‑a u kojima je alkoholna jakost veća od 1,2 % vol., ali manja od 13 % vol. (za 2016.) ili od 10 % vol. (za 2015.).
23
Na temelju točke 3.1. Priloga br. 1 glavi VII., naslovljenoj „Trošarine”, Zakona br. 571/2003, za stjecanja proizvoda iz podbroja 22060039 KN‑a stopa trošarine iznosi 213,21 rumunjskih leua po hektolitru proizvoda (odnosno oko 41,88 eura po hektolitru), a za stjecanja proizvoda iz podbroja 22060059 KN‑a stopa trošarine iznosi 47,38 rumunjskih leua po hektolitru proizvoda (odnosno oko 9,31 eura po hektolitru).
24
Na temelju točke 3.1. Priloga br. 1 glavi VIII., naslovljenoj „Trošarine i drugi posebni troškovi”, Zakona br. 227/2015, za stjecanja proizvoda iz podbroja 22060039 KN‑a stopa trošarine iznosi 47,38 rumunjskih leua po hektolitru proizvoda, a za stjecanja proizvoda iz podbroja 22060059 KN‑a stopa trošarine iznosi 396,84 rumunjskih leua po hektolitru proizvoda (odnosno oko 77,97 eura po hektolitru).
25
Za tarifni podbroj KN-2206 00 51, kojim su obuhvaćeni „jabukovača i kruškovača”, stopa trošarine u Rumunjskoj jednaka je nuli, u skladu s točkom 3.1.1. Priloga br. 1 glavi VII. Zakona br. 571/2003, koji je bio na snazi do 31. prosinca 2015., i točkom 3.1.1. Priloga br. 1 glavi VIII. Zakona br. 227/2015, koji je na snazi od 1. siječnja 2016.
Glavni postupak i prethodno pitanje
26
Između 2015. i 2016. društvo Heineken România kupilo je u sustavu unutar Zajednice ukupnu količinu od 155486,48 hl alkoholnih pića pod žigom Strongbow, pakiranih u limenke i boce, koje je zatim prodavalo na unutarnjem tržištu kod različitih klijenata.
27
U trenutku unosa tih alkoholnih pića na rumunjsko državno područje društvo Heineken România razvrstalo je te proizvode u podbroj 22060051 KN‑a, koji odgovara nazivu „jabukovača i kruškovača”, pri čemu je upotrijebilo tarifno razvrstavanje koje joj je dostavio bugarski proizvođač od kojeg su ti proizvodi kupljeni i tarifno razvrstavanje koje joj je dostavio slovački proizvođač Heineken Slovensko. Stoga nije plaćena nikakva trošarina jer je za podbroj 22060051 stopa trošarine u Rumunjskoj bila nula.
28
Nakon kontrole koju je 29. rujna 2015. provela Direcția Regională Vamală Craiova- Biroul Vamal Dolj (Regionalna carinska uprava u Craiovi – Carinski ured u Dolju, Rumunjska), uzimanjem uzoraka trošarinske robe, odnosno pića pod žigom Strongbow koja su pakirana u limenkama i bocama, koju je otpremilo ovlašteno skladište u Bugarskoj te nakon trostrane rasprave između društva Heineken România, službi poreznog inspektorata i zastupnika Direcțije Generală a Vămilora (Glavna carinska uprava, Rumunjska), ta je uprava u dopisu od 8. ožujka 2018. navela da se „za tarifno razvrstavanje analiziranih proizvoda predlaže razvrstavanje u podbrojeve 22060039 odnosno 22060059 KN‑a, ovisno o izmjerenom nadtlaku”. Prijedlog za tarifno razvrstavanje temeljio se na utvrđenju da su ti proizvodi bile mješavine koje sadržavaju jabukovače i druge tvari, dok je jabukovača pak proizvod dobiven od mješavine sirovina podvrgnutih fermentaciji, odnosno 25 % soka jabuka i glukoze. Potvrde o analizi također su otkrile znatan udio alkohola koji potječe od biljaka različitih od jabuka. Ti se proizvodi stoga, u skladu s tim prijedlogom, nisu mogli okvalificirati kao pića dobivena fermentacijom soka jabuke.
29
Osim toga, rumunjska Glavna carinska uprava obratila se bugarskoj carinskoj upravi u pogledu razvrstavanja u carinsku tarifu „jabukovače Strongbow”. Bugarska se carinska uprava složila s prijedlogom za izmjenu tarifnog razvrstavanja u podbroj 22060039 ili u podbroj 22060059.
30
Nakon izmjene tarifnog razvrstavanja, porezna su tijela poreznim rješenjem od 23. studenoga 2018. društvu Heineken România naložila dodatne porezne obveze, odnosno obvezu plaćanja trošarine u iznosu od 22473840 rumunjskih leua (oko 4422591 eura) i poreza na dodanu vrijednost (PDV) u iznosu od 5213296 rumunjskih leua (oko 1025916 eura). Kasnijim poreznim rješenjem od 27. studenoga 2018. porezna tijela također su društvu Heineken România izrekla kazne i zatezne kamate, koje su akcesorne tako izrečenim obvezama.
31
Društvo Heineken România podnijelo je nadležnoj rumunjskoj poreznoj upravi žalbu u poreznom postupku protiv navedenih poreznih rješenja od 23. odnosno 27. studenoga 2018. i izvješća o poreznom nadzoru od 23. studenoga 2018. na kojem su se ta porezna rješenja temeljila. Odlukom od 25. srpnja 2019. ta ih je porezna uprava potvrdila smatrajući da je dodatni porezni teret za „jabukovaču Strongbow” stečenu od ovlaštenog skladišta u Bugarskoj pravilno određen.
32
Društvo Heineken România podnijelo je tužbu protiv poreznih rješenja, izvješća i odluke iz točaka 30. i 31. ove presude Curtei de Apel București (Žalbeni sud u Bukureštu, Rumunjska) zahtijevajući poništenje navedenih akata.
33
Tijekom postupka pred Curteom de Apel București (Žalbeni sud u Bukureštu) određeno je vještačenje. U nalazu vještaka koji je slijedom toga izrađen utvrđeno je, s jedne strane, da ispitani uzorak ima organoleptičke značajke jabukovače, da se okus i miris jabuka može pojačati dodavanjem prirodne arome i da priroda etilnog alkohola, odnosno priroda šećera iz kojih on nastaje u postupku alkoholne fermentacije, ne utječe na organoleptičke značajke alkoholnog pića, odnosno jabukovače i, s druge strane, kad je riječ o fizičkim i kemijskim svojstvima tog uzorka, da alkoholna jakost, ukupni šećer, (invertni šećer) i ukupni sumporni dioksid odgovaraju granicama predviđenima u potvrdi o kvaliteti koju je za jabukovaču „Cidre Gold Apple alc. 4,5 % vol.” izdalo ovlašteno skladište u Bugarskoj.
34
Presudom od 2. studenoga 2021. Curtea de Apel București (Žalbeni sud u Bukureštu) prihvatila je tužbu koju je podnijelo društvo Heineken România i, slijedom toga, djelomično poništila izvješće o poreznom nadzoru, porezno rješenje od 23. studenoga 2018 i odluku od 25. srpnja 2019. kojima su tom društvu određene dodatne obveze na ime trošarina i PDV‑a. Tom je presudom taj sud poništio porezno rješenje od 27. studenoga 2018. kojim su utvrđene porezne obveze akcesorne onima utvrđenim poreznim rješenjem od 23. studenoga 2018.
35
Glavna uprava za velike porezne obveznike i ANAF podnijeli su protiv presude Curtee de Apel București (Žalbeni sud u Bukureštu) žalbu u kasacijskom postupku Înalti Curte de Casație și Justiție (Visoki kasacijski sud, Rumunjska), sudu koji je uputio zahtjev. Oni su u biti tvrdili da je Curtea de Apel București (Žalbeni sud u Bukureštu) pogrešno poništila obveze određene na ime trošarina, PDV‑a i akcesornih poreznih obveza jer se, s obzirom na prirodu alkohola i stvarni sastav proizvoda o kojem je riječ, kako proizlazi iz informacija navedenih na samoj etiketi tog proizvoda, navedeni proizvod nije mogao razvrstati u tarifne podbrojeve specifične za „jabukovaču”, nego ga je trebalo razvrstati u tarifne podbrojeve „ostalo” iz istog tarifnog broja 2206, za koje se u Rumunjskoj plaća trošarina.
36
U tom je kontekstu Înalta Curte de Casație și Justiție (Vrhovni kasacijski sud) odlučila prekinuti postupak i uputiti Sudu sljedeće prethodno pitanje:
„Prilikom tumačenja Priloga I. Uredbi […] br. 2658/87 […], [kako je izmijenjena] Provedben[om] uredb[om] Komisije […] br. 1101/2014 […] te Provedben[om] uredb[om] [2015/1754] […], treba li piće poput onog o kojem je riječ [u predmetu] u glavnom postupku, koje se sastoji od fermentiranog soka jabuke iz koncentrata (25 %), vode, glukozno‑fruktoznog sirupa, jabučne kiseline, ugljikova dioksida, kalijeva metabisulfita i raznih aroma, u kojem udio alkohola nastalog iz svih drugih biljaka osim jabuke iznosi najmanje 48 %, 50 %, 51 %, 52 % ili 53 % (ovisno o vrsti pića [pod žigom] Strongbow, flaširanog u bocama od 3,3 decilitra ili limenkama od 4,0 decilitara) u odnosu na udio alkohola nastalog fermentacijom jabuka, ali koji ima organoleptička svojstva jabukovače, razvrstati u tarifne brojeve 22060031, 22060051 ili 22060081 odnosno u tarifne brojeve 22060039 ili 22060059?”
O prethodnom pitanju
37
Svojim pitanjem sud koji je uputio zahtjev u biti pita treba li KN tumačiti na način da pića koja se sastoje od fermentiranog soka jabuke na bazi koncentrata s udjelom 25 %, vode, glukozno‑fruktoznog sirupa, jabučne kiseline, ugljikova dioksida, kalijeva metabisulfita i raznih aroma, u kojem udio alkohola nastalog iz drugih biljaka različitih od jabuke iznosi između 48 % i 53 %, ali koji ima organoleptičke značajke jabukovače, potpadaju pod podbrojeve 22060031, 22060051 ili 22060081 KN‑a, s jedne strane, ili pod podbrojeve 22060039 ili 22060059 KN‑a, s druge strane.
38
Kako bi se odgovorilo na postavljeno pitanje, najprije valja napomenuti da, kada je sudu Unije upućen zahtjev za prethodnu odluku u području tarifnog razvrstavanja, njegova se zadaća sastoji od pojašnjavanja kriterija čija će primjena omogućiti nacionalnom sudu pravilno razvrstavanje predmetnih proizvoda u KN, a ne u tome da sâm provede to razvrstavanje. To razvrstavanje proizlazi isključivo iz činjenične ocjene koju Opći sud nije dužan provesti u okviru zahtjeva za prethodnu odluku (vidjeti presudu od 20. listopada 2022., Mikrotīkls, C‑542/21, EU:C:2022:814, t. 21. i navedenu sudsku praksu).
39
U tom pogledu iz sudske prakse proizlazi da se, u skladu s općim pravilom 1. za tumačenje KN‑a, tarifno razvrstavanje robe određuje prema pojmovima iz tarifnih brojeva i napomena uz odsjeke ili poglavlja te nomenklature. U interesu pravne sigurnosti i radi pojednostavljivanja nadzora, odlučujući uvjet za razvrstavanje robe u carinsku tarifu načelno treba tražiti na temelju njezinih osobina i objektivnih svojstava, kako su određeni tekstom tarifnog broja KN‑a i napomenama odsjeka ili poglavlja. Namjena predmetnog proizvoda može biti objektivan kriterij razvrstavanja ako je svojstvena tom proizvodu te se ta svojstvenost procjenjuje na temelju značajki i objektivnih svojstava navedenog proizvoda (vidjeti presudu od 20. listopada 2022., Mikrotīkls, C‑542/21, EU:C:2022:814, t. 22. i navedenu sudsku praksu).
40
Osim toga, Sud je u više navrata presudio da, iako napomene s objašnjenjem HS‑a i KN‑a nemaju obvezujuću snagu, one su važan instrument za osiguranje ujednačene primjene zajedničke carinske tarife i kao takve pružaju valjane elemente za njezino tumačenje (vidjeti presudu od 20. listopada 2022., Mikrotīkls, C‑542/21, EU:C:2022:814, t. 23. i navedenu sudsku praksu).
41
Iz odluke kojom se upućuje zahtjev za prethodnu odluku i spisa kojim raspolaže Opći sud proizlazi da se proizvodi o kojima je riječ u glavnom predmetu sastoje od mješavine sastojka naziva „jabukovača” koji se sastoji od alkohola nastalog fermentacijom soka jabuke i drugih fermentiranih biljaka kao i od drugih tvari (vode, sirupa, konzervansa, aroma i ugljikova dioksida).
42
Najprije valja podsjetiti na to da iz teksta tarifnog broja 2206 KN‑a proizlazi da se on odnosi na „Ostala fermentirana pića (na primjer, jabukovača, kruškovača, medovina); mješavine fermentiranih pića te mješavine fermentiranih i bezalkoholnih pića, nespomenute niti uključene na drugom mjestu”.
43
Iz napomena s objašnjenjem koje se odnose na tarifni broj 2206 HS‑a, koji odgovara tarifnom broju 2206 KN‑a, proizlazi, s jedne strane, da je jabukovača „alkoholno piće dobiveno fermentacijom soka jabuke” [neslužbeni prijevod] i, s druge strane, da dodavanje alkohola pićima iz tog tarifnog broja ne priječi to da ta pića zadrže to razvrstavanje pod uvjetom da zadržavaju značajke proizvoda razvrstanih u taj tarifni broj, odnosno značajke fermentiranih pića.
44
Usto, iz odluke kojom se upućuje prethodno pitanje proizlazi da proizvodi o kojima je riječ u glavnom predmetu nemaju svojstva destiliranog alkohola ili destilacije iz tarifnog broja 2208 KN‑a, nego svojstva fermentiranih pića koja su obuhvaćena tarifnim brojem 2206 KN‑a, s obzirom na opće pravilo br. 1.
45
Kako bi se utvrdilo pod kojim podbrojem tarifnog broja 2206 KN‑a treba razvrstati proizvode poput onih o kojima je riječ u glavnom predmetu, najprije valja istaknuti da iz teksta tarifnih podbrojeva 22060031, 22060051 i 22060081 proizlazi da se oni odnose samo na jabukovaču i kruškovaču, bez drugih naznaka. S druge strane, iz teksta podbrojeva 22060039 i 22060059 proizlazi da se oni odnose na ostala fermentirana pića, bez dodatne naznake. Napomene s objašnjenjem HS‑a preciziraju da tarifni broj 2206 obuhvaća sva fermentirana pića osim onih iz tarifnih brojeva 2203 do 2205.
46
Najprije valja podsjetiti na to da se na temelju općeg pravila br. 6 KN‑a razvrstavanje robe u podbrojeve tarifnog broja vrši sukladno nazivu tih podbrojeva i njihovih napomena te, mutatis mutandis, u skladu s općim pravilima za tumačenje kombinirane nomenklature, koja se odnose na razvrstavanje robe u tarifne brojeve i, osobito, Općim pravilima br. 2(b), 3(a) i 3(b) (vidjeti u tom smislu presude od 17. lipnja 1997., Eru Portuguesa, C‑164/95, EU:C:1997:302, t. 14. i od 27. lipnja 2024., Prysmian Cabluri şi Sisteme, C‑168/23, EU:C:2024:557, t. 29.).
47
Prema općem pravilu br. 2(b) KN‑a, smatra se da svako spominjanje materijala ili tvari u nazivu tarifnog broja, i stoga, po analogiji, u nazivu podbroja, uključuje i mješavine ili kombinacije tog materijala ili tvari s drugim materijalima ili tvarima. Na temelju tog pravila, proizvode koji se sastoje od više od jednog materijala, kao što su proizvodi o kojima je riječ u glavnom predmetu (vidjeti točku 41. ove presude), razvrstava se po načelima općeg pravila 3. KN‑a.
48
Opće pravilo 3.(a) KN‑a navodi da, kod proizvoda koje bi se, primjenom općeg pravila 2.(b) KN‑a, na prvi pogled moglo razvrstati u dva ili više tarifnih brojeva, i stoga, analogijom, u dva ili više podbrojeva, tarifni broj koji sadržava najodređeniji opis ima prednost u odnosu na tarifne brojeve s općenitijim opisom. Stoga, po analogiji, podbroj koji sadržava najodređeniji opis ima prednost u odnosu na podbrojeve s općenitijim opisom. Međutim, ako se u nazivu svakog od tih tarifnih brojeva i, po analogiji, podbrojeva, navodi samo dio materijala ili tvari sadržanih u mješavini, te se tarifne brojeve i, po analogiji, podbrojeve, smatra podjednako određenima u odnosu na predmetnu robu, čak i kada jedan od njih sadržava potpuniji ili određeniji opis robe.
49
Naposljetku, iz općeg pravila br. 3(b) KN‑a proizlazi da se mješavine, koje se ne može razvrstati primjenom općeg pravila 3.a KN‑a, razvrstava kao da se sastoje od materijala koji im daje bitnu značajku, u mjeri u kojoj se taj kriterij može primijeniti.
50
Kao što to proizlazi iz odluke kojom se upućuje prethodno pitanje i spisa podnesenog Općem sudu, proizvodi poput onih o kojima je riječ u glavnom predmetu sastoje se od mješavine alkohola dobivenog fermentacijom soka jabuke i stoga od jabukovače, alkohola koji se odnosi na podbrojeve 22060031, 22060051, 22060081 (koji se odnose na jabukovače), alkohola dobivenog fermentacijom drugih biljaka, alkohola koji se odnosi na podbrojeve 22060039 i 22060059 (koji se odnose na ostala fermentirana pića) kao i od drugih tvari. Proizvodi poput onih o kojima je riječ u glavnom predmetu stoga se mogu razvrstati u različite tarifne podbrojeve.
51
Stoga primjenom općeg pravila 2.(b) KN‑a valja provesti razvrstavanje proizvoda poput onih o kojima je riječ u glavnom predmetu u skladu s metodologijom predviđenom u općem pravilu 3. KN‑a.
52
U tom pogledu treba istaknuti da se na temelju prve rečenice općeg pravila 3.(a) KN‑a ne mogu razvrstati proizvodi o kojima je riječ u glavnom predmetu. Naime, s obzirom na njihov sastav, ti proizvodi djelomično obuhvaćaju jabukovaču, a djelomično i alkohol dobiven fermentacijom drugih biljaka različitih od jabuka. Slijedom toga, s obzirom na drugu rečenicu tog općeg pravila, u kojoj se pojašnjava, kao što je navedeno u točki 48. ove presude, da, ako se u nazivu svakog od tih tarifnih brojeva navodi samo dio materijala ili tvari sadržanih u mješavini ili složenoj robi, te se tarifne brojeve smatra podjednako određenima u odnosu na predmetnu robu, čak i kada jedan od njih sadržava potpuniji ili određeniji opis robe, ni podbrojevi koji se odnose na jabukovaču ni podbrojevi koji se odnose na ostala fermentirana pića ne mogu se smatrati „određenijima” u smislu navedenog općeg pravila (vidjeti po analogiji presudu od 3. lipnja 2021., BalevBio, C‑76/20, EU:C:2021:441, t. 63.).
53
U tim okolnostima valja primijeniti opće pravilo 3.(b) KN‑a u svrhu tarifnog razvrstavanja proizvoda poput onih o kojima je riječ u glavnom predmetu (vidjeti po analogiji presudu od 7. svibnja 2009., Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, t. 30.).
54
Kako bi se provelo tarifno razvrstavanje proizvoda na temelju tog općeg pravila potrebno je utvrditi koji od materijala od kojih se proizvod sastoji jest onaj koji mu daje bitnu značajku (vidjeti presudu od 7. svibnja 2009., Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, t. 31. i navedenu sudsku praksu).
55
Prema točki VIII. napomene s objašnjenjem koja se odnosi na opće pravilo br. 3(b) HS‑a, koje odgovara općem pravilu br. 3(b) KN‑a, čimbenik koji određuje takvu bitnu značajku može, ovisno o vrsti robe o kojoj je riječ, proizlaziti primjerice iz prirode materijala od kojeg je sačinjena ili njezinih sastavnih dijelova, njihova volumena, količine, mase, vrijednosti ili važnosti nekog od materijala od kojeg je sačinjena za uporabu robe (presuda od 7. svibnja 2009., Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, t. 34.).
56
U tom pogledu, iz točaka 35. do 38. presude od 7. svibnja 2009., Siebrand (C‑150/08, EU:C:2009:294) proizlazi da se, kako bi se utvrdila bitna značajka, u smislu pravila 3.(b) KN‑a, pića na bazi fermentiranog alkohola, kojima su dodane druge tvari, može uzeti u obzir više objektivnih osobina i svojstava. Među njima su, kao prvo, vrste alkohola sadržanih u proizvodima o kojima je riječ i omjer svake od tih vrsta alkohola s obujmom alkohola i sadržajem alkohola u tim proizvodima, kao drugo, organoleptičke značajke navedenih proizvoda i, kao treće, namjena tih proizvoda pod uvjetom da im je svojstvena, pri čemu se ta svojstvenost mora moći procijeniti na temelju njihovih objektivnih osobina i svojstava. Naposljetku, valja provesti opću ocjenu tih triju kriterija (vidjeti u tom smislu presude od 7. svibnja 2009., Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, t. 39. i od 12. svibnja 2016., Toorank Productions, C‑532/14 i C‑533/14, EU:C:2016:337, t. 55.).
57
Što se tiče prvog kriterija navedenog u točki 56. ove presude, najprije valja podsjetiti na to da alkohol sadržan u pićima poput onih o kojima je riječ u glavnom postupku potječe od fermentacije jabuka i drugih biljaka različitih od jabuka, pri čemu svaka od tih vrsta alkohola znatno pridonosi obujmu i sadržaju alkohola u tim pićima.
58
Udio alkohola koji je nastao iz drugih biljaka različitih od jabuka u pićima poput onih o kojima je riječ u glavnom predmetu iznosi najmanje 48 %, 50 %, 51 %, 52 % ili 53 %, ovisno o vrsti pića. Udio alkohola dobiven fermentacijom soka jabuka i udio onog koji je nastao od biljaka različitih od jabuka stoga su gotovo jednaki.
59
Međutim, valja istaknuti da ni KN ni napomene s objašnjenjem HS‑a, koje se odnose na tarifne podbrojeve u koje spada jabukovača, ne određuju minimalni postotak alkohola dobivenog fermentacijom soka od jabuke, sastojka potrebnog za proizvodnju jabukovače, u jabukovači. Točno je da se podbrojevi 22060031, 22060051 i 22060081 odnose upravo na jabukovaču, odnosno na alkoholno piće dobiveno fermentacijom soka jabuka, što pretpostavlja da piće koje je obuhvaćeno tim podbrojevima sadržava određeni postotak fermentiranog soka jabuke. Međutim, iz samog izraza „jabukovača” koji se nalazi u tekstu tih podbrojeva ne može se izvesti zaključak da se zahtijeva minimalni postotak fermentiranog soka jabuke kako bi se piće razvrstalo u te podbrojeve (vidjeti po analogiji presudu od 13. ožujka 2019., B. S. (Slad u sastavu piva), C‑195/18, EU:C:2019:197, t. 34.).
60
Također valja podsjetiti na to da napomena s objašnjenjem HS‑a koja se odnosi na tarifni broj 2206 izričito priznaje mogućnost dodavanja alkohola pićima koja se odnose na taj tarifni broj pod uvjetom da zadržavaju svojstvo proizvoda razvrstanih u taj tarifni broj. Isto po analogiji vrijedi i za podbrojeve 22060031, 22060051 i 22060081.
61
Usto, okolnost da je udio određene vrste alkohola u odnosu na drugu vrstu alkohola veći samo je jedan među kriterijima koje valja uzeti u obzir kada je potrebno odrediti koja tvar razmatranom proizvodu daje bitnu značajku (vidjeti u tom smislu presudu od 12. svibnja 2016., Toorank Productions, C‑532/14 i C‑533/14, EU:C:2016:337, t. 57.).
62
Iz toga slijedi da činjenica da proizvodi poput onih o kojima je riječ u glavnom predmetu, pored toga što sadržavaju znatan udio alkohola dobivenog fermentacijom soka jabuka, sastojka potrebnog za proizvodnju jabukovače, sadržavaju i znatan udio alkohola dobivenog fermentacijom drugih biljaka osim jabuka, nije sama po sebi dovoljna da se takvi proizvodi isključe iz podbrojeva KN‑a koji se odnose na jabukovaču (vidjeti po analogiji presudu od 13. ožujka 2019., B. S. (Slad u sastavu piva), C‑195/18, EU:C:2019:197, t. 38.).
63
Nadalje, što se tiče drugog kriterija iz točke 56. ove presude, valja provjeriti odgovaraju li organoleptičke značajke proizvoda poput onih o kojima je riječ u glavnom predmetu onima proizvoda razvrstanih u podbrojeve 22060031, 22060051 i 22060081, koji se odnose na jabukovače, ili onima proizvoda razvrstanih u podbrojeve 22060039 i 22060059, koji se odnose na ostala fermentirana pića. U tom smislu, okus i miris mogu biti objektivne osobine i svojstva proizvoda (vidjeti po analogiji presudu od 7. svibnja 2009., Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, t. 36.).
64
Iz navoda u odluci kojom se upućuje prethodno pitanje proizlazi da proizvodi poput onih o kojima je riječ u glavnom predmetu imaju organoleptičke značajke jabukovače, osobito u pogledu njihova okusa i mirisa, s obzirom na to da dodavanje prirodnih aroma ili šećera nema utjecaja u tom pogledu ili povećava doživljaj tih organoleptičkih značajki.
65
Stoga, unatoč znatnom udjelu alkohola dobivenog fermentacijom biljaka različitih od jabuka te dodavanju drugih tvari, s obzirom na elemente svojstvene proizvodima poput onih o kojima je riječ u glavnom predmetu, oni nisu izgubili organoleptičke značajke svojstvene jabukovači koje definiraju njegovu bitnu značajku i odgovaraju onima proizvoda razvrstanih u podbrojeve koji se odnose na jabukovaču (vidjeti po analogiji presudu od 7. svibnja 2009., Siebrand, C‑150/08, EU:C:2009:294, t. 37.).
66
Naposljetku, kad je riječ o trećem kriteriju iz točke 56. ove presude, čini se da iz spisa kojim raspolaže Opći sud proizlazi da objektivne osobine i svojstva pića poput onih o kojima je riječ u glavnom predmetu, među kojima su boja i trgovački naziv, koje žig Strongbow povezuju s navodom „jabukovača” odgovaraju osobinama i svojstvima pića namijenjenih konzumaciji kao jabukovače, što je ipak na sudu koji je uputio zahtjev da provjeri.
67
Podložno toj provjeri suda koji je uputio zahtjev, valja smatrati da proizvodi poput onih o kojima je riječ u glavnom predmetu imaju bitnu značajku proizvoda razvrstanih u tarifne podbrojeve 22060031, 22060051 ili 22060081 KN‑a, koji se odnose na jabukovaču.
68
S obzirom na sve prethodno navedeno, na postavljeno pitanje valja odgovoriti tako da KN treba tumačiti na način da u tarifne podbrojeve 22060031, 22060051 ili 22060081 navedene nomenklature spadaju pića koja se sastoje od fermentiranog soka jabuke na bazi koncentrata s udjelom 25 %, vode, glukozno‑fruktoznog sirupa, jabučne kiseline, ugljikova dioksida, kalijeva metabisulfita i raznih aroma, u kojem udio alkohola nastalog iz drugih biljaka različitih od jabuke iznosi između 48 % i 53 %, ali koji ima organoleptičke značajke jabukovače i čija namjena odgovara jabukovači.
Troškovi
69
Budući da ovaj postupak ima značaj prethodnog pitanja za stranke glavnog postupka pred sudom koji je uputio zahtjev, na tom je sudu da odluči o troškovima postupka. Troškovi podnošenja očitovanja Općem sudu, koji nisu troškovi spomenutih stranaka, ne nadoknađuju se.
Slijedom navedenog,
OPĆI SUD (drugo vijeće koje zasjeda u sastavu od pet sudaca)
odlučuje:
Kombiniranu nomenklaturu iz Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi, kako je izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1101/2014 od 16. listopada 2014. i Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/1754 оd 6. listopada 2015.
treba tumačiti na način da:
u tarifne podbrojeve 22060031, 22060051 ili 22060081 navedene nomenklature spadaju pića koja se sastoje od fermentiranog soka jabuke na bazi koncentrata s udjelom 25 %, vode, glukozno‑fruktoznog sirupa, jabučne kiseline, ugljikova dioksida, kalijeva metabisulfita i raznih aroma, u kojem udio alkohola nastalog iz drugih biljaka različitih od jabuke iznosi između 48 % i 53 %, ali koji ima organoleptičke značajke jabukovače i čija namjena odgovara jabukovači.
Półtorak
Hesse
Steinfatt
Petrlík
Dimitrakopoulos
Objavljeno na javnoj raspravi u Luxembourgu 4. ožujka 2026.
Potpisi
(
*1
)	Jezik postupka: rumunjski