62023CC0269
SKLEPNI PREDLOGI GENERALNE PRAVOBRANILKE
T. ĆAPETA
predstavljeni 16. maja 2024 (
1
)
Združeni zadevi C‑269/23 P in C‑272/23 P
Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics SAE,
Jushi Egypt for Fiberglass Industry SAE (C‑269/23 P)
Jushi Egypt for Fiberglass Industry SAE (C‑272/23 P)
proti
Evropski komisiji
„Pritožba – Subvencije – Uredba (EU) št. 2016/1037 – Sporazum Svetovne trgovinske organizacije (STO) o subvencijah in izravnalnih ukrepih – Izravnalni ukrepi za finančni prispevek tretje države na ozemlju druge tretje države – Veljavnost“
I. Uvodne besede
1.
Uravnavanje subvencij je občutljiva naloga. Njihova dodelitev je tesno povezana s suverenostjo držav, saj lahko države na splošno svobodno podpirajo svojo industrijo, ne da bi jim bilo treba upravičevati svoja dejanja. (
2
)
2.
Vendar nekateri trgovinski partnerji Evropske unije vse pogosteje uporabljajo subvencije kot prikrito sredstvo za gospodarsko upravljanje z državo. (
3
) Mednarodna prizadevanja za odpravo „subvencij, ki izkrivljajo trg in trgovino“ (
4
) se osredotočajo predvsem na ukrepe Ljudske republike Kitajske (v nadaljevanju: Kitajska), ki v okviru politike „Go Global“ (
5
) kitajske družbe spodbuja k naložbam v tujini. (
6
)
3.
Pritožbi v tej zadevi se nanašata na morebitne učinke, ki jih ima ta politika na izkrivljanje notranjega trga. Obravnava se vprašanje, ali je Evropska komisija upravičeno uporabila izravnalne ukrepe, ki jih urejata Osnovna protisubvencijska uredba (
7
) in Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih (Sporazum SIU) (
8
), za izravnavo učinkov subvencij, ki jih je dodelila ena članica STO (Kitajska) na ozemlju druge članice STO (Arabska republika Egipt, v nadaljevanju: Egipt). (
9
)
4.
Splošno sodišče je v sodbah Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics in Jushi Egypt for Fiberglass Industry/Komisija (
10
) ter Jushi Egypt for Fiberglass Industry/Komisija (
11
) (v nadaljevanju: skupaj: izpodbijani sodbi) potrdilo veljavnost uporabe izravnalnih dajatev v navedenih okoliščinah. Pritožnici zdaj izpodbijata to ugotovitev.
5.
Ker so zadevne preiskave prvi primer, ko je je članica STO uporabila izravnalne ukrepe proti škodljivim učinkom „mednacionalnih subvencij“, (
12
) zato gre za novo in sporno problematiko, (
13
) in to ne le z vidika prava Unije. (
14
)
II. Dejansko stanje
6.
Dejansko stanje, na katerem temeljita pritožbi, je navedeno v točkah od 2 do 26 izpodbijanih sodb. Za namene te analize je treba izpostaviti naslednja dejstva.
7.
Cona gospodarskega in trgovinskega sodelovanja med Kitajsko in Egiptom v Suezu TEDA (v nadaljevanju: cona SETC) je del širše proste ekonomske cone na severnem delu Sueškega zaliva in se nahaja na egiptovskem ozemlju. (
15
)
8.
V skladu z egiptovskim zakonom št. 83/2002 o ekonomskih conah posebne narave egiptovska vlada to območje opredeljuje kot ekonomsko cono posebne narave. (
16
)
9.
Kitajska jo je uradno odobrila kot eno od prvih 18 „čezmorskih območij trgovinskega sodelovanja“, (
17
) od leta 2013 naprej pa podjetja, „ki prodirajo na tuje trge“, vključno s tistimi, ki poslujejo v coni SETC, lahko izkoristijo ugodno davčno politiko in davčne olajšave, ugodna posojila, finančno podporo s sindiciranimi posojili, izvozne kredite, projektno financiranje, kapitalske naložbe in zavarovanje izvoznih kreditov. (
18
)
10.
Predsednika Kitajske in Egipta sta leta 2016 podpisala sporazum med ministrstvom za trgovino Ljudske republike Kitajske in splošnim organom za ekonomsko cono Sueškega prekopa Arabske republike Egipt o coni gospodarskega in trgovinskega sodelovanja v Suezu. (
19
)
11.
V skladu s tem sporazumom o sodelovanju kitajska in egiptovska vlada skupaj razvijata cono SETC v skladu s svojimi nacionalnimi strategijami. (
20
) Egiptovska vlada v okviru tega sporazuma zagotovi zemljišče, delovno silo in nekatere davčne olajšave, kitajske družbe, ki poslujejo v coni, pa s svojim premoženjem in vodstvenimi delavci upravljajo proizvodnjo. Dodatna finančna sredstva se zagotavljajo neposredno iz Kitajske. (
21
)
12.
Tožeči stranki na prvi stopnji sta družbi Jushi Egypt for Fiberglass Industry SAE (v nadaljevanju: Jushi Egypt) in Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics SAE (v nadaljevanju: Hengshi Egypt). Družbi sta ustanovljeni po egiptovskem pravu, ustanovili pa sta ju kitajski matični družbi Jushi China in Hengshi China. Te družbe so povezane in so del skupine China National Building Material Group, ki je v državni lasti. (
22
)
13.
Končni lastnik te skupine je komisija Državnega sveta Kitajske za nadzor in upravljanje premoženja v državni lasti (v nadaljevanju: SASAC). (
23
) SASAC, ki je neposredno pod nadzorom Državnega sveta Kitajske, ki je najvišji upravni organ te države, je v izpodbijanih uredbah opredeljen kot „ključni instrument, s katerim kitajska vlada na več načinov nadzira podjetja v državni lasti, da bi pri svojih dejavnostih poslovanja izvajala vladne politike in načrte, ne pa sledila tržni logiki“. (
24
)
14.
Sporni izdelki v teh pritožbah so rovingi iz steklenih vlaken in tkanine iz steklenih vlaken. Rovingi iz steklenih vlaken so surovina za neposredno izdelavo tkanin iz steklenih vlaken.
15.
Rovingi iz steklenih vlaken se s peskanjem predelajo v upogljiva steklena vlakna. Ta vlakna se lahko nato uporabijo takoj ali pa so stkana oz. sešita v tkanino iz steklenih vlaken. V kombinaciji s smolami je mogoče ustvariti lahke kompozitne materiale, ki se lahko uporabljajo za izboljšanje trpežnosti, lahkosti in trajnosti sestavnih delov. Zato se med drugim uporabljajo v avtomobilski, pomorski in vesoljski industriji, pri vetrni energiji, v infrastrukturi, cevovodih in gradbeništvu.
16.
Ambiciozna podnebna politika Evropske unije je privedla do znatnega povečanja povpraševanja v EU po rovingih in tkaninah iz steklenih vlaken. (
25
)
17.
Družbi Jushi Egypt in Hengshi Egypt proizvajata tkanine iz steklenih vlaknih v coni SETC, družba Jushi Egypt pa tam proizvaja tudi rovinge iz steklenih vlaken. (
26
) Obe družbi izvažata te izdelke iz cone SETC v Evropsko unijo. (
27
)
18.
Komisija je v izpodbijanih uredbah na podlagi razpoložljivih dokazov (
28
) med drugim ugotovila, da obstaja povezava (
29
) med ukrepi kitajske in egiptovske vlade, kot so preferenčna posojila (
30
) in zagotavljanje podpore kapitalskim naložbam (
31
) v korist družb Jushi Egypt in Hengshi Egypt, zato je mogoče finančne prispevke, ki jih je kitajska vlada zagotovila obema družbama, pripisati egiptovski vladi. (
32
)
19.
Komisija je v izpodbijanih uredbah sprejela izravnalne dajatve za uvoz tkanin in rovingov iz steklenih vlaken v Evropsko unijo. Za tožeči stranki je bila višina te dajatve določena na 13,1 %.
III. Izpodbijani sodbi
20.
Pritožnici sta 28. julija 2020 oziroma 27. avgusta 2020 v sodnem tajništvu Splošnega sodišča vložili tožbi za razglasitev ničnosti izpodbijanih uredb.
21.
Splošno sodišče je 1. marca 2023 izdalo izpodbijani sodbi, s katerima je zavrnilo tožbi pritožnic ter jima naložilo, da nosita svoje stroške in stroške Komisije.
IV. Postopek pred Sodiščem
22.
Pritožnici s svojima pritožbama z dne 25. aprila 2023 oziroma 27. aprila 2023 Sodišču predlagata, naj izpodbijani sodbi razveljavi, delno ugodi tožbenim razlogom, navajanim na prvi stopnji, ter Komisiji in intervenientom naloži plačilo stroškov.
23.
Komisija Sodišču predlaga, naj pritožbi v celoti zavrne in pritožnicama naloži plačilo stroškov.
24.
Pri tem jo podpirata združenji Tech-Fab Europe eV (v zadevi C‑269/23 P) in European Glass Fibre Producers Association (v zadevi C‑272/23 P).
V. Analiza
25.
Struktura teh sklepnih predlogov je naslednja. Glavno pravno vprašanje, ki se postavlja s tema pritožbama, se nanaša na veljavnost metodologije, ki jo je Komisija uporabila za izravnavo kitajskih „mednacionalnih subvencij“ v Egiptu, zato bom najprej obravnavala to vprašanje. Sodišču bom predlagala, naj ugotovi, da Splošno sodišče ni storilo napake, ko je potrdilo sporno metodologijo na podlagi Osnovne protisubvencijske uredbe in Sporazuma SIU (razdelek A). (
33
)
26.
Šele nato bom obravnavala bolj tehnične pritožbene razloge: določitev primerjalnega instrumenta za izravnavo egiptovske sheme znižanja uvoznih tarif (razdelek B) in možnost uvedbe izravnalnega ukrepa zoper davčno obravnavo izgub zaradi tečajnih razlik (razdelek C). Nazadnje bom obravnavala še edini pritožbeni razlog, ki pritožbama, ki sta v postopku pred Sodiščem, ni skupen: znesek subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, če gre za subjekte v skupini (razdelek D).
A.
Uporaba protisubvencijskega instrumenta za „mednacionalne“ subvencije
27.
Drugi in tretji pritožbeni razlog v zadevi C‑269/23 P ter prvi in drugi pritožbeni razlog v zadevi C‑272/23 P se v bistvu nanašajo na vprašanje, ali je Komisija upravičeno uporabila protisubvencijski instrument, ki ga ureja Osnovna protisubvencijska uredba, za izravnavo neposredne in posredne finančne podpore, ki sta jo pritožnici prejeli od kitajske vlade za proizvodnjo zadevnega izdelka v Egiptu. (
34
)
28.
Splošno sodišče je v izpodbijanih sodbah to možnost potrdilo. Na podlagi jezikovne, sistematične in teleološke razlage je Splošno sodišče sklenilo, da „Osnovna protisubvencijska uredba tako ne izključuje, da se finančni prispevek, čeprav ne izhaja neposredno od javnih organov države porekla ali izvoza, tem lahko pripiše“. (
35
) Do te ugotovitve je prišlo na podlagi razlage člena 3(1)(a) Osnovne protisubvencijske uredbe, ki opredeljuje pojem „subvencija“, v povezavi z uvodno izjavo 5 te uredbe. (
36
)
29.
Strinjam se z ugotovitvijo Splošnega sodišča. V nadaljevanju bom podala nekaj dodatne obrazložitve.
30.
Bistvo tega spora je pravno vprašanje, ki je podlaga za obravnavani pritožbi in se nanaša na obseg pojma „subvencija“, opredeljenega v členu 3 Osnovne protisubvencijske uredbe.
31.
V angleški jezikovni različici te določbe je zapisano, da je treba subvencijo razumeti kot „a financial contribution by a government in
the country of origin or export (finančni prispevek vlade v državi porekla ali izvoza)“, (
37
) na podlagi katerega je dodeljena ugodnost. (
38
)
32.
Utemeljitev Komisije se neposredno navezuje na poudarjene dele besedila te določbe v angleški različici. Utemeljitev Komisije se v bistvu nanaša na razlike med uporabo nedoločnega člena „a“ in določnega člena „the“ v angleški različici člena 3(1)(a) Osnovne protisubvencijske uredbe ter na posledično odprtost navedenega instrumenta za uvedbo izravnalnih ukrepov zoper kitajske subvencije, ki so dodeljene podjetjem s sedežem v Egiptu.
33.
Vendar, kot pravilno poudarjata pritožnici, je pri jezikovni analizi različnih jezikovnih različic člena 3(1)(a) Osnovne protisubvencijske uredbe mogoče odkriti razlike.
34.
Nekatere jezikovne različice te določbe je mogoče razlagati enako kot angleško jezikovno različico, namreč da dopušča določeno odprtost v zvezi z virom finančnega prispevka, ki koristi zadevnemu izdelku v državi porekla ali izvoza. (
39
) Besedilo drugih jezikovnih različic pa kaže na to, da je pojem subvencije omejen na finančne prispevke, ki jih dodeli vlada v državi porekla ali izvoza zadevnega izdelka. (
40
)
35.
Za zagotovitev enotne uporabe in razlage Osnovne protisubvencijske uredbe je torej treba člen 3 Osnovne protisubvencijske uredbe razlagati glede na namen in sistematiko ureditve, v katero spada. (
41
)
36.
Načela v zvezi s področjem uporabe in uporabo protisubvencijskega instrumenta so določena v členu 1(1) Osnovne protisubvencijske uredbe. V skladu s to določbo se izravnalna dajatev lahko uvede zaradi kompenzacije „kakršne koli
neposredno ali posredno
dodeljene
subvencije za izdelavo, proizvodnjo, izvoz ali prevoz katerega koli izdelka, katerega sprostitev v prosti promet v Uniji povzroča škodo“. (
42
)
37.
Iz te opredelitve jasno izhaja, da se Osnovna protisubvencijska uredba uporablja v vseh primerih, v katerih je morda treba uvesti izravnalno dajatev, da bi se izravnal učinek subvencioniranja tujega izdelka s številnimi prenosi vrednosti, ki povzročajo škodo industriji podobnega izdelka v Uniji.
38.
Člen 1(1) Osnovne protisubvencijske uredbe ne določa, da mora škodljiva subvencija izhajati neposredno iz države porekla ali izvoza zadevnega izdelka. Ravno nasprotno, sklicevanje na „posredno“ dodelitev take subvencije pomeni, da ni treba, da bi obstajala ozemeljska povezava z državo porekla ali izvoza, če je ta subvencija lahko povezana s proizvodnjo, izdelavo, izvozom ali prevozom katerega koli izdelka, ki s sprostitvijo na notranji trg povzroča škodo.
39.
Tako razlago podpira tudi člen 2(a) Osnovne protisubvencijske uredbe, ki v upoštevnem delu določa, da „subvencijo, [proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi], lahko dodeli vlada države porekla uvoženega izdelka ali vlada vmesne države, iz katere se izdelek izvozi v Unijo“. (
43
) Z uporabo modalnega glagola „lahko“ ta določba torej pušča odprt nabor morebitnih dajalcev subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, in ne vsebuje omejitve na državo porekla ali izvoza zadevnega izdelka.
40.
V nasprotju s tem, kar trdita pritožnici, pa tako razlago podpira tudi besedilo člena 4(2) in (3) Osnovne protisubvencijske uredbe, ki obravnava vprašanje specifičnosti subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, in določa, da se specifičnost subvencije presoja glede na „pristojnost organa, ki jo dodeljuje“.
41.
Ta določba namreč ne navaja, ali mora organ, ki dodeljuje subvencijo, delovati v državi izvoza ali porekla zadevnega izdelka.
42.
Kot je torej pravilno ugotovilo Splošno sodišče (
44
), kadar lahko Komisija, kot je bilo to v zadevni preiskavi, na podlagi razpoložljivih dokazov pripiše izvor finančnega prispevka vladi države porekla ali izvoza zadevnega izdelka, čeprav je ta prispevek prvotno dodelila vlada ali javni organ tretje države, potem člen 4(2) in (3) Osnovne protisubvencijske uredbe Komisiji omogoča, da vlado prvonavedene države obravnava kot „organ, ki dodeljuje“ zadevni finančni prispevek. (
45
)
43.
Kot pravilno poudarja Komisija, pa nenazadnje tako razlago potrjuje tudi uvodna izjava 5 Osnovne protisubvencijske uredbe, ki, kot se zdi, enako pojasnjuje v vseh jezikovnih različicah (
46
), da gre za subvencijo, če se dokaže, da obstaja „je vlada ali javna organizacija prispevala sredstva na ozemlju države“ (a financial contribution by a government or a public body within the territory of a country). (
47
)
44.
V tem okviru je torej mogoče šteti, da je izdelek prejel subvencijo, ne samo takrat, kadar se izvor subvencije lahko pripiše državi porekla ali izvoza zadevnega izdelka, ampak tudi, če je na podlagi razpoložljivih dokazov mogoče pripisati izvor škodljive subvencije drugi vladi ali drugemu javnemu organu.
45.
Tako razlago potrjuje tudi cilj Osnovne protisubvencijske uredbe, katere glavni namen je že od prvotnega besedila iz leta 1968, (
48
) da pomaga industriji Unije pri ponovnem uravnoteženju konkurenčnih pogojev na notranjem trgu, na katere vplivajo prepovedane subvencije, dodeljene v tujini. (
49
)
46.
Osnovna protisubvencijska uredba torej ni omejena na subvencije, ki jih država dodeli na „svojem“ ozemlju.
47.
Vendar pritožnici trdita, da taka razlaga področja uporabe protisubvencijskih predpisov ni združljiva z obveznostmi Unije na podlagi GATT in Sporazuma SIU. (
50
)
48.
Strinjam se, da je treba upoštevati te mednarodne sporazume, ker je Evropska unija pogodbenica sporazumov STO, med katere spadata GATT in Sporazum SIU, saj so ti sporazumi torej del pravnega reda Unije in zavezujejo njene institucije. (
51
)
49.
Čeprav ni sporno, da ti sporazumi na splošno nimajo neposrednega učinka, (
52
) pa je temeljna dolžnost Unije, da spoštuje obveznosti, ki izhajajo iz njenih mednarodnih zavez, (
53
) kar odraža splošno načelo mednarodnega prava o spoštovanju pogodbenih obveznosti (pacta sunt servanda), (
54
) ki določa, da je pravo Unije po potrebi treba razlagati v skladu s pravom STO. (
55
)
50.
V skladu z uvodno izjavo 3 Osnovne protisubvencijske uredbe je namen te uredbe, da „v največji možni meri“ odrazi zaveze, sprejete na ravni Sporazuma SIU, v pravu Unije.
51.
Sodišče je že pojasnilo, da se istega besedila, čeprav v kontekstu Osnovne protidampinške uredbe, (
56
) samega po sebi ne sme razumeti kot volje zakonodajalca Unije, da v pravo Unije prenese čisto vsa pravila iz Sporazuma SIU. (
57
)
52.
Zato je napačno sklepati, kot je to storilo Splošno sodišče, (
58
) da je uporaba takšnega besedila že zadosten dokaz za domnevo, da je zakonodajalec Unije želel v pravo Unije prenesti posamične obveznosti, vsebovane v členu 1.1(a)(1) Sporazuma SIU.
53.
Kljub temu pa besedilo člena 3(1)(a) Osnovne protisubvencijske uredbe v veliki meri odraža besedilo člena 1.1(a)(1) Sporazuma SIU. Prvonavedeni člen je torej treba razlagati v skladu z drugonavedenim. (
59
)
54.
Člen 1.1(a)(1) navedenega sporazuma določa, da „velja za subvencijo […] finančni prispevek vlade ali katerega koli javnega organa na ozemlju članice“ (a subsidy shall be deemed to exist if […] there is a financial contribution by a government or any public body within the territory of a Member) (
60
).
55.
Če se ta določba razlaga v dobri veri in v skladu z običajnim pomenom izraza v njegovem kontekstu, kot to zahteva člen 31(1) Dunajske konvencije o pravu mednarodnih pogodb (Zbirka pogodb Združenih narodov, zv. 1155, str. 331), se izkaže, da posebna uporaba nedoločnega člena „a“ v angleški različici besedila „financial contribution by a government“ v uvodu člena 1.1(a)(1) Sporazuma SIU pušča odprto vprašanje, kakšen je geografski izvor vira zadevnega finančnega prispevka, pod pogojem da zadevna subvencija izvira iz katere koli članice STO.
56.
Po mojem mnenju besedilo „na ozemlju članice“ iz člena 1.1(a)(1) Sporazuma SIU ne vpliva na tako razlago, saj se to besedilo nanaša na pojem „vlada ali kateri koli javni organ“ in ne na pojem „finančni prispevek“.
57.
Navedena ugotovitev je prav tako skladna s Sporazumom SIU, ki razlaga in uporablja člen VI GATT iz leta 1994, katerega „glavni cilj in namen […] je povečati in izboljšati disciplino GATT v zvezi z uporabo subvencij in izravnalnih ukrepov“. (
61
)
58.
V zvezi s tem se sklicujem zlasti na člen VI(3) GATT iz leta 1994, v katerem je izravnalna dajatev opredeljena kot posebna dajatev, ki se uporablja za izravnavo „kakršnih koli premij ali subvencij […] v zvezi z izdelavo, proizvodnjo ali izvozom takega izdelka“, pri tem pa ne navaja, kdo zagotavlja tako premijo ali subvencijo in subjekta, ki jo dodeli, ozemeljsko ne omejuje.
59.
Zato člen VI GATT iz leta 1994 (
62
) zajema na splošno vse subvencije, ne glede na njihov izvor. (
63
)
60.
S tega vidika bi bila drugačna razlaga v nasprotju z običajnim pomenom izrazov, uporabljenih v Sporazumu SIU in členu VI GATT iz leta 1994, prav tako pa bi bilo v nasprotju z ciljem in namenom teh določb, če Unija ne bi mogla izravnati učinka finančnih prispevkov, kakršni so obravnavani v tej zadevi, zgolj zaradi njihovega geografskega izvora.
61.
Tudi iz preteklih pogajanj glede besedila člena 1.1(a)(1) Sporazuma SIU, (
64
) ki jih je mogoče uporabiti kot dodatno sredstvo za razlago tega sporazuma v smislu člena 32 Dunajske konvencije o pravu mednarodnih pogodb, ni mogoče razbrati drugačne razlage, zato je po mojem mnenju jasno, da člen 1.1(a)(1) Sporazuma SIU vira finančnih prispevkov teritorialno ne omejuje na ozemlje članice STO, v kateri se proizvaja zadevni izdelek. (
65
)
62.
Zato menim, da člen 1.1(a)(1) Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih ne nasprotuje temu, da se dogovor, po katerem ena članica STO zagotavlja finančni prispevek za proizvodnjo izdelka na ozemlju druge članice STO, šteje za subvencijo.
63.
Na podlagi zgoraj navedenih razlogov po mojem mnenju Splošno sodišče ni napačno ugotovilo, da se področje uporabe Osnovne protisubvencijske uredbe, kot je posebej opredeljeno v členu 1(1) in členu 3(1)(a) te uredbe, nanaša tudi na položaj, ko lahko Komisija na podlagi zadostnih dokazov finančno podporo, ki jo je dodelila vlada ene tretje države, pripiše vladi druge tretje države.
64.
Zato Sodišču predlagam, naj zavrne drugi in tretji pritožbeni razlog v zadevi C‑269/23 P ter prvi in drugi pritožbeni razlog v zadevi C‑272/23 P.
B.
Določitev primerjalnega instrumenta za izravnavo egiptovske sheme znižanja uvoznih tarif za uvožene materiale
65.
Pritožnici v okviru četrtega pritožbenega razloga v zadevi C‑269/23 P in tretjega pritožbenega razloga v zadevi C‑272/23 P v bistvu trdita, da je Splošno sodišče storilo napako, ko je potrdilo pristop Komisije, ki je za namene izravnave dobičkov pritožnic, ki so posledica sheme znižanja uvoznih tarif, primerjala njun položaj s položajem družbe, ki se prav tako nahaja v coni SETC, vendar prodaja izdelke na egiptovskem trgu. (
66
) Poleg tega pritožnici trdita, da bi bilo treba njun položaj primerjati s teoretičnim scenarijem, v katerem bi se sedeža njunih družb nahajala zunaj cone SETC, zadevne izdelke pa bi še vedno izvažali v Unijo. Pritožnici trdita, da se egiptovska vlada v takem scenariju ne bi odpovedala prihodkom z uporabo sheme znižanja uvoznih tarif, ker tudi sicer sploh ne bi pobirala uvoznih tarif za uvožene materiale, ki bi bili namenjeni za izdelavo zadevnih izdelkov.
66.
Osrednje vprašanje v okviru trditev pritožnic je torej opredelitev primerljivega položaja v obravnavani zadevi. (
67
)
67.
Edina pravna določba, ki jo pritožnici navajata v utemeljitev svojih trditev, pa je člen 5 Osnovne protisubvencijske uredbe. Ta določba, ki se nanaša na količinsko opredelitev zneska subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ne ureja primerjalnega instrumenta, na podlagi katerega bi se lahko ugotovilo, ali se je egiptovska vlada odločila, da se odpove nekaterim prihodkom, ki bi jih sicer terjala, v smislu člena 3(1)(a)(ii) Osnovne protisubvencijske uredbe (za količinsko opredelitev odpovedi tem prihodkom je treba namreč najprej ugotoviti njihov obstoj). (
68
)
68.
Pritožnici prav tako ne pojasnjujeta, zakaj naj bi Splošno sodišče uporabilo napačno razlago oz. napačno opredelilo pravni okvir.
69.
In vendar je to pojasnilo bistvenega pomena za presojo dopustnosti trditev pritožnic, saj člen 3(1)(a)(ii) Osnovne protisubvencijske uredbe (tudi če bi se pritožnici sklicevali na to določbo, pa se ne) ne opredeljuje metode za določanje ustreznega primerjalnega instrumenta za presojo, ali se je vlada odpovedala plačilu sicer obveznega prihodka oz. ga ni zahtevala.
70.
Komisija ima zato torej določeno polje proste presoje pri odločanju, katere parametre in okoliščine bo uporabila za temelj presoje o tem, ali se je egiptovska vlada odločila, da se odpove sicer dolgovanim prihodkom. (
69
)
71.
Stranki nista navedli drugih ugovorov, zato Splošnemu sodišču ni mogoče očitati, da je potrdilo odločitev Komisije v zvezi s primerjalnimi instrumenti v protisubvencijskih preiskavah, na katere se nanašata obravnavani pritožbi. (
70
)
72.
Zato Sodišču predlagam, naj ugotovi, da sta četrti pritožbeni razlog v zadevi C‑269/23 P in tretji pritožbeni razlog v zadevi C‑272/23 P nedopustna.
C.
Izravnalni ukrepi zoper davčno obravnavo izgub zaradi tečajnih razlik, ki so posledica devalvacije egiptovskega funta v letu 2016
73.
Pritožnici v okviru petega pritožbenega razloga v zadevi C‑269/23 P in četrtega pritožbenega razloga v zadevi C‑272/23 P v bistvu trdita, da Splošno sodišče ni presojalo, ali je Komisija v izpodbijanih uredbah opredelila pravilno shemo subvencij. Po njunem mnenju je Komisija napačno menila, da je sistem subvencij temeljil na ureditvi davčne obravnave izgub zaradi tečajnih razlik, ki je bila uvedena po devalvaciji egiptovskega funta leta 2016 (
71
), in da je ta sistem zagotavljal ugodnost, ki se šteje za de facto specifično v skladu s členom 3(2) in členom 4(2)(c) Osnovne protisubvencijske uredbe. Po mnenju pritožnic je bila ta ugodnost na voljo za vse egiptovske družbe, saj so, teoretično, prav vse egiptovske družbe od obdavčljivih dohodkov lahko odštele izgube, ki so bile posledica devalvacije egiptovskega funta leta 2016. Zato naj bi Komisija davčno obravnavo izgub zaradi tečajnih razlik, ki so posledica devalvacije iz leta 2016, napačno opredelila kot ugodnost.
74.
Čeprav pritožbi nista ravno najbolj jasni, pa v nasprotju s trditvami Komisije menim, da namen teh pritožbenih razlogov ni izpodbijanje dejanskega stanja. Nasprotno se zdi, da široka razlaga teh trditev nakazuje, da želita pritožnici Sodišču predlagati, naj presodi pravilnost ugotovitve Splošnega sodišča, da gre pri skupni presoji davčne obravnave in posebnih računovodskih pravil za ugodnost, ki je de facto specifična.
75.
Tovrstna trditev torej spada na področje pristojnosti Sodišča. (
72
)
76.
V zvezi s tem želim poudariti, da je namen člena 4(2)(c) Osnovne protisubvencijske uredbe ravno to, da zajame tiste vrste položajev, v katerih se na prvi pogled zdi, da gre za nespecifičen ukrep, vendar se v praksi in na podlagi objektivnih meril ali pogojev ugotovi, da tak ukrep privede do specifičnega dogovora za dodelitev subvencije določenim družbam.
77.
Pri presoji, ali gre za subvencijo, ki je de facto specifična, se Sodišče ne sme osredotočati samo na nacionalna pravila, ampak mora prav tako ugotoviti, kakšen vpliv imajo ta pravila na določena podjetja (
73
) glede na okoliščine, v katerih so bila uvedena. (
74
)
78.
V izpodbijanih sodbah pa je Splošno sodišče storilo prav to.
79.
Najprej je ugotovilo, da so argumenti pritožnic temeljili na napačni predpostavki, to je da „Komisija ni štela, da je davčna obravnava sama po sebi pomenila subvencijo, zoper katero je mogoče sprejeti izravnalne ukrepe“. (
75
)
80.
Po drugi strani je to sodišče pojasnilo, da je Komisija s tem, ko je skupaj obravnavala davčno ureditev in posebna računovodska pravila, prišla do ugotovitve, da so navedena pravila sicer sposobna ustvariti ugodnosti za vse egiptovske družbe, vendar so bila v praksi namenjena izravnavi negativnih učinkov devalvacije egiptovskega funta iz leta 2016, kar je za določeno vrsto družb, (
76
) med katere spadata tudi pritožnici, (
77
) ustvarilo znatno prednost. (
78
)
81.
In končno je Splošno sodišče pojasnilo, da pritožnici nista predložili nobenega dokaza za izpodbijanje presoje tega dejanskega stanja. (
79
)
82.
Sodišču torej predlagam, naj kot neutemeljena zavrne tudi peti pritožbeni razlog v zadevi C 269/23 P in četrti pritožbeni razlog v zadevi C 272/23 P.
D.
Določitev zneska subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, če gre za subjekte v skupini
83.
Pritožnici v okviru prvega pritožbenega razloga v zadevi C‑269/23 P v bistvu izpodbijata odločitev Splošnega sodišča, da potrdi metodologijo za izračun zneska subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ki sta ga pritožnici prejeli na podlagi njunega skupnega prometa. (
80
)
84.
Ta pritožbeni razlog torej zahteva razlago členov 5 in 6 Osnovne protisubvencijske uredbe.
85.
Člen 5 te uredbe z naslovom „Izračun zneska subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi“, določa, da se znesek subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračuna glede na ugodnosti za „prejemnika“. Prav tako člen 6 iste uredbe z naslovom „Izračun ugodnosti za prejemnika“ določa nekatera vodilna načela za izračun zneska ugodnosti in posledično subvencije, „ki je bila dodeljena prejemniku“.
86.
Po mnenju pritožnic naj bi uporaba ednine v zvezi s pojmom „prejemnik“ v teh določbah pomenila, kot je Splošno sodišče ugotovilo v sodbi Jindal Saw in Jindal Saw Italia/Komisija, (
81
) da „mora biti ugodnost ugotovljena in izračunana za vsakega prejemnika glede na njegov položaj“. (
82
) Znesek subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, se lahko določi za oba subjekta skupaj le, če bi bila subvencija dodeljena obema subjektoma skupaj. Iz tega naj bi izhajalo, da bi morala Komisija ločeno izračunati ugodnost, kot odstotek, za družbo Jushi Egypt in za družbo Hengshi Egypt, uporabiti to ugodnost, kot odstotek, na promet vsake od njiju z zadevnim izdelkom in nato izračunati enotno tehtano povprečno stopnjo subvencije za obe pritožnici skupaj. (
83
)
87.
Hkrati pritožnici ne nasprotujeta dejstvu (in se v svojih pisnih stališčih s tem izrecno strinjata), da je kljub temu, da člena 5 in 6 Osnovne protisubvencijske uredbe uporabljata pojma „prejemnik“ v ednini, mogoče pojem „prejemnik“ razlagati tudi tako, da vključuje skupino družb. (
84
)
88.
Menim, da razlikovanje, ki ga predlagata pritožnici, nima smisla.
89.
Prvič, pritožnici ne utemeljujeta svojih trditev z navedbami virov ali sklicevanjem na sodno prakso. (
85
) Prav tako pa člena 5 in 6 Osnovne protisubvencijske uredbe ne vsebujeta pojmov, ki bi utemeljevali ozko razlago pojma „prejemnik“.
90.
Drugič, široka razlaga tega pojma je v skladu z razlago, ki jo je Sodišče podalo v zvezi s podobnimi pojmi državne pomoči in konkurenčnega prava, in sicer v zvezi s pojmoma „gospodarska enota“ ali „podjetje“ (
86
), ter tudi z razlago, ki jo je pritožbeni organ STO podal v zvezi s pojmom „prejemnik“, kot se uporablja v Sporazumu SIU. (
87
)
91.
Tretjič, pristop, po katerem se subjekti, ki so z industrijskega in gospodarskega vidika del nedeljive celote, obravnavajo kot povezani, je v skladu z gospodarsko realnostjo, saj bi bilo sicer mogoče zaobiti protisubvencijske instrumente s prenosi kapitala znotraj skupine. (
88
)
92.
Široka razlaga pojma „prejemnik“ je torej v skladu z namenom Osnovne protisubvencijske uredbe za „kompenzacijo kakršne koli neposredno ali posredno dodeljene subvencije za izdelavo, proizvodnjo, izvoz ali prevoz katerega koli izdelka, katerega sprostitev v prosti promet v Uniji povzroča škodo“. (
89
)
93.
Zato menim, da mora Sodišče ugotoviti, da Splošno sodišče ni storilo napake, ko je sprejelo zgoraj navedeno razlago in potrdilo izračun, s katerim je Komisija določila znesek subvencije, ki sta jo prejeli pritožnici in proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
94.
Na podlagi tega Sodišču predlagam, naj zavrne prvi pritožbeni razlog v zadevi C‑269/23 P.
VI. Stroški
95.
Sodišče v skladu s členom 137 in členom 184(2) Poslovnika Sodišča odloči o stroških, če dokončno odloči v sporu.
96.
V skladu s členom 138(1) Poslovnika Sodišča, ki se v pritožbenem postopku uporablja na podlagi člena 184(1) navedenega poslovnika, se plačilo stroškov na predlog naloži neuspeli stranki.
97.
Po mojem mnenju zaradi navedenih razlogov pritožbi strank v tem postopku ne moreta biti uspešni, zato menim, da jima je treba naložiti, naj poleg svojih stroškov nosita tudi stroške, ki jih je imela Komisija v postopku na prvi stopnji in v pritožbenem postopku.
98.
Nasprotno pa bi morali združenji Tech-Fab Europe eV in European Glass Fibre Producers Association v skladu s členom 140(3) Poslovnika, ki se na podlagi člena 184(1) Poslovnika uporablja tudi za pritožbeni postopek, nositi vsako svoje stroške.
VII. Predlog
99.
Glede na zgornje preudarke Sodišču predlagam, naj:
–
zavrne pritožbi kot neutemeljeni;
–
potrdi sodbo z dne 1. marca 2023, Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics in Jushi Egypt for Fiberglass Industry/Komisija (T‑480/20, EU:T:2023:90), in sodbo z dne 1. marca 2023, Jushi Egypt for Fiberglass Industry/Komisija (T‑540/20, EU:T:2023:91);
–
družbama Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics SAE in Jushi Egypt Fiberglass Industry SAE naloži, naj poleg svojih stroškov nosita stroške, ki jih je imela Komisija v postopku na prvi stopnji in v pritožbenem postopku, in
–
združenjima Tech-Fab Europe eV in European Glass Fibre Producers Association naloži, da nosita svoje stroške.
(
1
)	Jezik izvirnika: angleščina.
(
2
)	Glej v tem smislu Luengo Hernández de Madrid, G. E., „Regulation of Subventions and State Aids in WTO and EC Law“, Kluwer Law International, Alphen aan den Rijn, 2007, str. 4.
(
3
)	Glej na splošno Bräutigam, D., in Xiaoyang, T., „Economic statecraft in China’s new overseas special economic zones: Soft power, business, or resource security?“, IFPRI Discussion Paper 01168 (marec 2012), str. 9.
(
4
)	Glej skupno izjavo tristranskega srečanja ministrov za trgovino Japonske, Združenih držav Amerike in Evropske unije z dne 14. januarja 2020, na voljo na spletnem naslovu: https://ustr.gov/about-us/policy-offices/press-office/press-releases/2020/january/joint-statement-trilateral-meeting-trade-ministers-japan-united-states-and-european-union.
(
5
)	Za podrobnosti glej delovni dokument služb Komisije z naslovom „Significant distortions in the economy of the People’s Republic of China for the purposes of trade defence“ (znatna izkrivljanja v gospodarstvu Ljudske republike Kitajske za namene preiskav trgovinske zaščite), SWD(2024) 91 final, str. 618 in naslednje (ki pojasnjuje, da „politika ‚go out‘ poudarja, da lahko kitajske družbe v celoti izkoristijo tako nacionalna kot mednarodna sredstva za odpravo morebitnih pomanjkljivosti na notranjem trgu“).
(
6
)	Glej na splošno Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, „The Belt and Road Initiative in the global trade, investment and finance landscape“, OECD Business and Finance Outlook, 2018, str. 3 in 33.
(
7
)	Uredba (EU) št. 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL 2016, L 176, str. 55, v nadaljevanju: Osnovna protisubvencijska uredba).
(
8
)	Sporazum Svetovne trgovinske organizacije (STO) o subvencijah in izravnalnih ukrepih (v nadaljevanju: Sporazum SIU).
(
9
)	Glej Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 2020/776 z dne 12. junija 2020 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih tkanih in/ali šivanih tkanin iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Egipta ter o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 2020/492 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz nekaterih tkanih in/ali šivanih tkanin iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Egipta (UL 2020, L 189, str. 1) (v nadaljevanju: Uredba o tkaninah iz steklenih vlaken) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 2020/870 z dne 24. junija 2020 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in dokončnem pobiranju začasne izravnalne dajatve, uvedene na uvoz izdelkov iz neskončnih steklenih vlaken s poreklom iz Egipta, ter uvedbi dokončne izravnalne dajatve na registrirani uvoz izdelkov iz neskončnih steklenih vlaken s poreklom iz Egipta (UL 2020, L 201, str. 10) (v nadaljevanju: Uredba o rovingih iz steklenih vlaken, skupaj: izpodbijani uredbi).
(
10
)	Sodba z dne 1. marca 2023, Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics in Jushi Egypt for Fiberglass Industry/Komisija (T‑480/20, EU:T:2023:90) (v nadaljevanju: sodba Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics in Jushi Egypt for Fiberglass Industry/Komisija).
(
11
)	Sodba z dne 1. marca 2023, Jushi Egypt for Fiberglass Industry/Komisija (T‑540/20, EU:T:2023:91) (v nadaljevanju: sodba Jushi Egypt for Fiberglass Industry/Komisija).
(
12
)	Medtem so 25. marca 2024 Združene države Amerike spremenile svoje protisubvencijske predpise, da bi omogočile uvedbo izravnalnih dajatev za mednacionalne subvencije; glej United States Department of Commerce, „Regulations improving and strengthening the enforcement of trade remedies through the administration of the antidumping and countervailing duty laws“ Federal Register, zv. 89, str. 20766, 25. marec 2024, zlasti str. 20826 in naslednje.
(
13
)	Glej v zvezi s tem Benitah, M., „The WTO Law of Subsidies – A Comprehensive Approach“, Leiden: Kluwer Law International, Leiden, 2019, str. 605 (ki pojasnjuje, da se „kljub videzu sedanja sodna praksa nikoli ni soočila z okoliščinami, v katerih se subvencija dodeli prejemniku, ki proizvaja zadevni izdelek zunaj države, ki dodeljuje subvencijo).
(
14
)	Vendar je Unija v času pisanja teh sklepnih predlogov zaključila še eno protisubvencijsko preiskavo, v kateri je bil uporabljen protisubvencijski instrument za boj proti podobnim vrstam „mednacionalnih subvencij“, ki vključujejo Republiko Indonezijo in Kitajsko; glej Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 2022/433 z dne 15. marca 2022 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Indonezije ter spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 2021/2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Indonezije (UL 2022, L 88, str. 24). Ta uredba je bila izpodbijana pred Splošnim sodiščem v zadevi T‑348/22, PT Indonesia Ruipu Nickel in Chrome Alloy/Komisija, tudi ta postopek je še vedno v teku. Ista uredba je podlaga tudi za postopek pred organom STO za reševanje sporov, ki je še v teku in je bil registriran kot Evropska unija – Izravnalne in protidampinške dajatve na hladno valjane ploščate izdelke iz nerjavnega jekla iz Indonezije (DS616).
(
15
)	Izpodbijani sodbi, točki 3 obeh sodb. Glej v zvezi z geografsko širitvijo tega območja tudi točke 4, 7 in 9 teh sodb.
(
16
)	Izpodbijani sodbi, točki 4 obeh sodb. Glej tudi Uredbo o tkaninah iz steklenih vlaken, točka 650 obrazložitve, in Uredbo o rovingih iz steklenih vlaken, točka 38 obrazložitve.
(
17
)	Glej Uredbo o tkaninah iz steklenih vlaken, točka 651 obrazložitve, in Uredbo o rovingih iz steklenih vlaken, točka 39 obrazložitve.
(
18
)	Izpodbijani sodbi, točki 7 obeh sodb.
(
19
)	Izpodbijani sodbi, točki 9 obeh sodb. Glej tudi Uredbo o tkaninah iz steklenih vlaken, točka 656 obrazložitve, in Uredbo o rovingih iz steklenih vlaken, točka 44 obrazložitve.
(
20
)	Razvoj cone SETC je spodbujala družba Egypt TEDA Investment Co., ki je nastala kot skupno podjetje med družbo China-Africa TEDA Investment Co., Ltd. (to družbo sta ustanovila kitajsko-afriški razvojni sklad in družba Tianjin TEDA Investment Holding Co. Ltd., ki je v državni lasti) na eni strani in družbo Egypt China Joint Venture Company na drugi. Tako družba Egypt TEDA Investment Co. kot kitajsko-afriški razvojni sklad sta ustanovljena kot skupni podjetji egiptovskih in kitajskih podjetij v državni lasti. Glej Uredbo o tkaninah iz steklenih vlaken, točki 649 in 652 obrazložitve, ter Uredbo o rovingih iz steklenih vlaken, točki 37 in 40 obrazložitve.
(
21
)	Izpodbijani sodbi, točki 10 obeh sodb. Glej tudi Uredbo o tkaninah iz steklenih vlaken, točka 658 obrazložitve, in Uredbo o rovingih iz steklenih vlaken, točka 46 obrazložitve.
(
22
)	Sodba Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics in Jushi Egypt for Fiberglass Industry/Komisija, točka 2. Glej tudi Uredbo o tkaninah iz steklenih vlaken, točka 93 obrazložitve, in Uredbo o rovingih iz steklenih vlaken, točka 187 obrazložitve.
(
23
)	Uredba o tkaninah iz steklenih vlaken, točka 93 obrazložitve, in Uredba o rovingih iz steklenih vlaken, točka 187 obrazložitve.
(
24
)	Uredba o tkaninah iz steklenih vlaken, točka 774 obrazložitve, in Uredba o rovingih iz steklenih vlaken, točka 212 obrazložitve. Od leta 2017 je vloga komisije SASAC med drugim „spodbujanje optimalne razporeditve kapitala v državni lasti s poudarkom na nalogah zagotavljanja nacionalnih strateških ciljev“. Glej delovni dokument služb Komisije z naslovom „Significant distortions in the economy of the People’s Republic of China for the purposes of trade defence investigations“ (znatna izkrivljanja v gospodarstvu Ljudske republike Kitajske za namene preiskav trgovinske zaščite), SWD(2024) 91 final, str. 111.
(
25
)	Glej na primer mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora: „Glass in Europe at a crossroads: delivering a greener, energy-efficient industry, while enhancing competitiveness and maintaining quality jobs“ (2022/C 105/04), odstavki 3.1.1.1, 3.1.2.1 in 3.4 (ki opisujejo derivate steklenih vlaken kot „ključne za doseganje optimalne izolacije v stavbah“ in poudarjata pomembnost njihove uporabe v vetrnih turbinah, zaslonih, pametnih telefonih, tabličnih računalnikih in drugih zaslonih na dotik).
(
26
)	Glej Uredbo o tkaninah iz steklenih vlaken, točka 659 obrazložitve, in Uredbo o rovingih iz steklenih vlaken, točka 47 obrazložitve.
(
27
)	Glej izpodbijani sodbi, točki 14 obeh sodb.
(
28
)	V skladu s členom 28(1) Osnovne protisubvencijske uredbe lahko Komisija v primerih, ko zainteresirana stran zavrne dostop do potrebnih informacij ali jih kako drugače ne zagotovi v določenih rokih, na podlagi razpoložljivih dejstev sprejme začasne ali dokončne pozitivne ali negativne ugotovitve. Komisija v točkah od 661 do 664 obrazložitve Uredbe o tkaninah iz steklenih vlaken in točkah od 49 do 57 obrazložitve Uredbe o rovingih iz steklenih vlaken pojasnjuje, da se je morala zateči k uporabi te določbe med drugim zaradi pravnega in institucionalnega okvira ter upravljanja cone SETC, kot tudi natančnega sodelovanja med vladama Kitajske in Egipta v zvezi s tem območjem.
(
29
)	Glej v zvezi s tem Uredbo o tkaninah iz steklenih vlaken, točke 676, 678 in 683 obrazložitve, ter Uredbo o rovingih iz steklenih vlaken, točke 61, 66 in 71 obrazložitve: „egiptovska vlada [je] pričakovala in pozdravljala kitajska finančna sredstva za tesno sodelovanje na območju SETC, s katerimi bi se spodbudil razvoj ene njegovih najrevnejših regij. Kitajska vlada je upala, da bodo kitajske družbe lahko poslovale zunaj ozemlja Kitajske in povečale svoj izvoz v okviru pobude ‚En pas, ena pot‘ (da bi se po možnosti izognile ukrepom trgovinske zaščite)“).
(
30
)	Glej Uredbo o tkaninah iz steklenih vlaken, točke od 726 do 757 obrazložitve, in Uredbo o rovingih iz steklenih vlaken, točke od 143 do 147 obrazložitve.
(
31
)	Glej Uredbo o tkaninah iz steklenih vlaken, točke od 758 do 804 obrazložitve, in Uredbo o rovingih iz steklenih vlaken, točke od 230 do 241 obrazložitve. Glej tudi dokument o splošnem dokončnem razkritju (AS657) z dne 29. aprila 2020 (Priloga A.24 k zadevi T‑540/20), točke od 158 do 206.
(
32
)	Glej Uredbo o tkaninah iz steklenih vlaken, točke od 670 do 699 obrazložitve, in Uredbo o rovingih iz steklenih vlaken, točke od 58 do 87 obrazložitve. Glej v zvezi s tem tudi Uredbo o tkaninah iz steklenih vlaken, točka 659 obrazložitve, in v tem smislu Uredbo o rovingih iz steklenih vlaken, točka 47 obrazložitve: „družbi Jushi Egypt in Hengshi Egypt se financirata s sredstvi iz Kitajske, uporabljata uvožene surovine in opremo iz Kitajske, upravljajo ju vodstveni delavci iz Kitajske ter uporabljata kitajsko znanje in izkušnje.“
(
33
)	Splošno sodišče ni obravnavalo vprašanja, ali je kitajske finančne prispevke mogoče pripisati Egiptu, kot tudi ne načina, na katerega je Komisija uporabila osnutke členov o odgovornosti držav za kršitve mednarodnega prava, ki jih je leta 2001 sprejela Komisija Združenih narodov za mednarodno pravo, prav tako pa v zvezi s tem vprašanjem ni bila vložena pritožba pri Sodišču (glej izpodbijani sodbi, točki 103 (T‑480/20) in 70 (T‑540/20)), zato ne bom podala svojega mnenja o tem delu splošne razprave. Glej tudi Uredbo o tkaninah iz steklenih vlaken, točke 686, 707, 708 in od 718 do 719 obrazložitve ter Uredbo o rovingih iz steklenih vlaken, točke 74, 95 in od 102 do 103 obrazložitve.
(
34
)	Za celovito obravnavo moram opozoriti na to, da pritožnici v svojih pritožbah navajata ugovore v zvezi z izpodbijanima sodbama, in sicer v zvezi s točkami od 81 do 103 (T‑480/20) in od 48 do 70 (T‑540/20). Vendar se veliko število teh točk nanaša na ugotovitve dejanskega stanja Splošnega sodišča na podlagi izpodbijanih uredb. Ker je pristojnost Sodišča v skladu s členom 256(1) PDEU in členom 58(1) Statuta Sodišča Evropske unije načeloma omejena na pravna vprašanja, bi bilo treba kot nedopustna zavrniti tudi drugi pritožbeni razlog v zadevi C‑269/23 P in prvi pritožbeni razlog v zadevi C‑272/23 P, v delu, v katerem ju je treba razumeti na način, da se z njima izpodbijajo ugotovitve dejanskega stanja, ki jih je opravilo Splošno sodišče, ne da bi bil pojasnjen način, na katerega naj bi to sodišče izkrivilo jasen pomen dokazov, s katerimi je razpolagalo; med drugim glej sodbo z dne 8. junija 2023, Severstal in NLMK/Komisija (C‑747/21 P in C‑748/21 P, EU:C:2023:459, točke od 44 do 46 in navedena sodna praksa).
(
35
)	Izpodbijani sodbi, točka 84 (T‑480/20) in točka 51 (T‑540/20).
(
36
)	Izpodbijani sodbi, točke od 79 do 83 (T‑480/20) in točke od 46 do 50 (T‑540/20).
(
37
)	Člen 3(1)(a) in (b) Osnovne protisubvencijske uredbe (moj poudarek). Po tej opredelitvi pojma so našteta ravnanja vlade ali javnega organa, ki pomenijo subvencijo, kot so neposreden prenos sredstev, na primer v obliki nepovratnih sredstev ali posojil, ali pa bolj posredni načini finančne podpore, na primer z odpovedjo javnim prihodkom; glej člen 3(1)(a), točke od (i) do (iv) te uredbe. Kot je pojasnilo tudi Splošno sodišče v sodbi z dne 10. aprila 2019, Jindal Saw in Jindal Saw Italia/Komisija (T‑300/16, EU:T: 2019:235, točka 107), to naštevanje zaokrožuje „člen 3, točka 1(a)(iv), druga alinea, osnovne [protisubvencijske] uredbe, [ki je] v bistvu določba za preprečevanje izogibanja, katere namen je zagotoviti, da se vlade tretjih držav ne morejo izogniti pravilom o subvencijah s sprejetjem ukrepov, ki na videz stricto sensu ne spadajo na področje uporabe člena 3, točka 1(a), od (i) do (iii), navedene uredbe, vendar pa imajo dejansko enakovreden učinek.“ Glej v skladu s tem poročilo pritožbenega organa STO z naslovom Združene države – Določitev dokončne izravnalne dajatve ob upoštevanju nekaterih vrst lesa iglavcev iz Kanade (WT/DS257/AB/R), točka 52.
(
38
)	Člen 3(2) Osnovne protisubvencijske uredbe (moj poudarek).
(
39
)	Glej na primer nemško (eine Regierung im Ursprungs- oder Ausfuhrland), špansko (los poderes públicos en el territorio del país de origen o de exportación), dansko (staten i oprindelses- eller eksportlandet) in irsko (go bhfuil ranníocaíocht airgeadais ó rialtas sa tír thionscnaimh nó sa tír is onnmhaireoir) jezikovno različico.
(
40
)	Glej na primer francosko (des pouvoirs publics du pays d’origine ou d’exportation), italijansko (una pubblica amministrazione del paese d'origine o di esportazione), hrvaško (postoji financijski doprinos vlade zemlje podrijetla ili izvoza) in slovensko (gre za finančni prispevek vlade v državi porekla ali izvoza) jezikovno različico.
(
41
)	Glej med drugim sodbi z dne 27. oktobra 1977, Bouchereau (30/77, EU:C:1977:172, točka 14), in z dne 12. septembra 2019, Komisija/Kolachi Raj Industrial (C‑709/17 P, EU:C:2019:717, točka 88 in navedena sodna praksa).
(
42
)	Moj poudarek.
(
43
)	Moj poudarek.
(
44
)	Glej izpodbijani sodbi, točke od 106 do 108 (T‑480/20) in od 73 do 75 (T‑540/20).
(
45
)	Na tem mestu želim dodati, da bi nasprotna razlaga povzročila odvisnost uporabe protisubvencijskega instrumenta od izvora zadevnih finančnih tokov, kar bi zlahka pripeljalo do izogibanja področju uporabe Osnovne protisubvencijske uredbe, tudi če bi bilo pretok kapitala mogoče spremljati z razumno natančnostjo.
(
46
)	Glej v zvezi s tem na primer francosko (une contribution financière par les pouvoirs publics ou tout organisme public, sur le territoire d’un pays), nemško (eine Regierung oder eine öffentliche Körperschaft im Gebiet eines Landes eine finanzielle Beihilfe leistet), špansko (una contribución financiera por los poderes públicos o un organismo público en el territorio de un país), italijansko (un contributo finanziario da parte di una pubblica amministrazione o di un ente pubblico nel territorio di un paese), irsko (ranníocaíocht airgeadais ó rialtas nó ó chomhlacht poiblí éigin laistigh de chríoch tíre), hrvaško (financijski doprinos vlade ili javnog tijela na državnom području zemlje) in dansko (en statslig eller en offentlig myndighed har ydet et finansielt bidrag inden for et lands område) jezikovno različico.
(
47
)	Moj poudarek. Ta uvodna izjava se v celoti glasi: „Pri določitvi obstoja subvencije je treba prikazati, da je vlada ali javna organizacija prispevala sredstva na ozemlju države ali da obstaja neka oblika dohodkovne ali cenovne podpore v smislu člena XVI [Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (v nadaljevanju: GATT)] iz leta 1994 in da je podjetju prejemniku to prineslo ugodnosti.“
(
48
)	Glej Uredbo Sveta (EGS) št. 459/68 z dne 5. aprila 1968 o zaščiti proti dampingu ali dodeljevanju podpor ali subvencij s strani držav, ki niso članice Evropske gospodarske skupnosti (UL 1968, L 93, str. 1).
(
49
)	Glej v tem smislu sodbo z dne 14. julija 1988, Fediol/Komisija (187/85, EU:C:1988:399, točka 14) (v kateri je pojasnjeno, da subvencija spada na področje uporabe Osnovne protisubvencijske uredbe, „če ima dodeljena gospodarska prednost škodljive učinke na normalno konkurenco, ker je dodeljena podjetju ali skupini podjetij“). Glej po analogiji tudi sodbi z dne 3. oktobra 2000, Industrie des poudres sphériques/Svet (C‑458/98 P, EU:C:2000:531, točka 91), in z dne 8. junija 2023, Severstal in NLMK/Komisija (C‑747/21 P in C‑748/21 P, EU:C:2023:459, točka 73) (ki opredeljujeta trgovinska sredstva kot „zaščitne ukrepe proti nelojalni konkurenci […] za odpravo neravnovesja na notranjem trgu“).
(
50
)	Oba sporazuma, GATT in Sporazum SIU, je Evropska unija odobrila v okviru odobritve Sporazuma o ustanovitvi STO; glej Sklep Sveta 94/800/ES z dne 22. decembra 1994 o sklenitvi sporazumov, doseženih v Urugvajskem krogu večstranskih pogajanj (1986–1994), v imenu Evropske skupnosti, v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 11, zvezek 21, str. 80).
(
51
)	Glej med drugim sodbi z dne 30. aprila 1974, Haegeman (181/73, EU:C:1974:41, točki 5 in 6), in z dne 6. oktobra 2020, Komisija/Madžarska (Visokošolsko izobraževanje) (C‑66/18, EU:C:2020:792, točka 69 in navedena sodna praksa).
(
52
)	Glej zlasti sodbi z dne 5. oktobra 1994, Nemčija/Svet (C 280/93, EU:C:1994:367, točke od 106 do 109), in z dne 23. novembra 1999, Portugalska/Svet (C‑149/96, EU:C:1999:574, točka 47).
(
53
)	Ta zaveza je zajeta v členu 216(2) PDEU.
(
54
)	Glej v tem smislu tudi moje sklepne predloge v zadevi Changmao Biochemical Engineering/Komisija (C‑123/21 P, EU:C:2022:890, točka 34).
(
55
)	Glej v tem smislu sodbo z dne 20. januarja 2022, Komisija/Hubei Xinyegang Special Tube (C‑891/19 P, EU:C:2022:38, točki 31 in 32).
(
56
)	Torej v okviru Uredbe (EU) št. 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL 2016, L 176, str. 21).
(
57
)	Glej v nasprotnem primeru sodbo z dne 16. julija 2015, Komisija/Rusal Armenal (C‑21/14 P, EU:C:2015:494, točka 52).
(
58
)	Glej izpodbijani sodbi, in sicer točko 99 (T‑480/20) in točko 66 (T‑540/20).
(
59
)	Glej v tem smislu sodbi z dne 12. maja 2022, Komisija/Hansol Paper (C‑260/20 P, EU:C:2022:370, točka 82), in z dne 27. februarja 2024, EUIPO/The KaiKai Company Jaeger Wichmann (C‑382/21 P, EU:C:2024:172, točka 74). Za konkretne primere, pri katerih je bila mogoča taka razlaga, glej sodbo z dne 20. januarja 2022, Komisija/Hubei Xinyegang Special Tube (C‑891/19 P, EU:C:2022:38, točki 30 in 34).
(
60
)	Moj poudarek.
(
61
)	Glej poročilo pritožbenega organa STO z naslovom „Združene države – Izravnalni ukrepi za nekatere ploščate izdelke iz ogljikovega jekla, odpornega proti koroziji, iz Nemčije“ (WT/DS213/AB/R), točka 73). Glej v skladu s tem tudi poročilo pritožbenega organa STO z naslovom „Združene države – Določitev dokončnih izravnalnih ukrepov v zvezi z nekaterimi vrstami lesa iglavcev iz Kanade“ (WT/DS257/AB/R), točka 95.
(
62
)	Jasno moram poudariti, da zgolj dejstvo, da ukrep pomeni „subvencijo“ v smislu člena VI GATT iz leta 1994, ne pomeni nujno, da so vse vrste regulativnih posegov na trgu nujno zajete v področje uporabe Sporazuma SIU; v zvezi s tem glej Pritožbeni organ STO z naslovom „Združene države – Preiskava o izravnalni dajatvi na polprevodnike za dinamične bralno-pisalne pomnilnike (DRAMS) iz Koreje“ (WT/DS296/AB/R), točka 115.
(
63
)	V tem smislu glej tudi Analitični seznam STO, „Člen VI – Protidampinški in izravnalni ukrepi“, str. 239, ki se v zvezi s pojmom „premija ali subvencija“ sklicuje na drugo poročilo skupine strokovnjakov za „protidampinške in izravnalne ukrepe“ z dne 29. januarja 1960 (L/1141), kjer je pojasnjeno, da „je po mnenju treh strokovnjakov treba besedo razlagati širše in pokriva vse subvencije, ne glede na njihovo naravo in izvor, vključno s subvencijami, ki jih dodelijo zasebni organi“.
(
64
)	Kot pojasnjuje Komisija, je bilo pogajalsko besedilo (takratnega) člena 3.1(a) sicer res razširjeno tako, da je bil v opredelitev pojma „vlada“ vključen tudi kateri koli javni organ na ozemlju članice STO, vendar ni dokazov, da je bila ta sprememba besedila ali katera koli druga sprememba namenjena omejitvi ozemeljskega obsega finančnih prispevkov, ki se lahko dodelijo članici STO. Glej v zvezi s tem dokument pogajalske skupine o subvencijah in izravnalnih ukrepih, „Status of Work in the Negotiating Group, Report by the Chairman to the Group of Negotiation on Goods“, dokument MTN.GNG/NG10/W/38 (z dne 18. julija 1990), str. 2, in dokument MTN.GNG/NG10/W/38/Rev.1 (z dne 4. septembra 1990), str. 2.
(
65
)	V podporo temu sklepu glej tudi Crochet, V., in Hegde, V., „China’s ‚Going Global‘ Policy: Transnational protection subsidies under the WTO SCM Agreement“, 23 Journal of International Economic Law (2020), str. 847 in Reinhold, P., „Strategische Autonomie und Handelsschutz – Länderübergreifende Subventionen vor den EU-Gerichten“, Jean Monnet Working Paper št. 1/2024, str. 7 (oba dokumenta pojasnjujeta, da člen 1.1(a)(1) Sporazuma SIU ne navaja, kje se mora nahajati prejemnik finančnega prispevka, ki mu ga dodeli „vlada ali kateri koli javni organ“).
(
66
)	S pritožbama se izpodbijajo točke od 167 do 169 (T‑480/20) oziroma od 134 do 136 (T‑540/20) izpodbijanih sodb.
(
67
)	Pritožnici v četrtem pritožbenem razlogu v zadevi C‑269/23 P in tretjem pritožbenem razlogu v zadevi C‑272/23 P navajata tudi kršitev člena 3(1)(a)(ii) in (2) Osnovne protisubvencijske uredbe. Vendar ti stranki ne utemeljujeta domnevne kršitve teh določb v besedilu svoje pritožbe, zato menim, da je treba pritožbi v tem delu zavreči kot nedopustni, ker niso izpolnjene zahteve iz člena 169(2). Glej v zvezi s tem sodbo z dne 28. septembra 2023, Changmao Biochemical Engineering/Komisija (C‑123/21 P, EU:C:2023:708, točka 87).
(
68
)	Kot je pojasnilo Splošno sodišče, pritožbeni organ STO meni, da zahteva po vzpostavitvi ustreznega primerjalnega instrumenta izhaja iz člena 1.1(a)(1)(ii) Sporazuma SIU (glej izpodbijani sodbi, točki 164 (T‑480/20) in 131 (T‑540/20)). Pritožbeni organ STO je zlasti v zvezi z besedilom „opustitev“, kot izhaja iz te določbe Sporazuma o SUI ugotovil, da opustitev zapadlih javnih prihodkov pomeni, da je vlada zbrala manj prihodkov, kot bi jih zbrala sicer. Opustitev prihodkov mora biti določena s sklicevanjem na „določeno zakonsko referenčno vrednost, ki omogoča primerjavo dejansko prejetih prihodkov s prihodki, ki bi jih vlada prejela ‚sicer‘“. Glej pritožbeni organ STO v zadevi Združene države – Ukrepi, ki vplivajo na trgovino z velikimi civilnimi zrakoplovi (druga pritožba) (WT/DS353/AB/R), točka 806. Glej tudi pritožbeni organ STO v zadevi Združene države – Davčna obravnava „podjetij s podružnicami v tujini“ (WT/DS108/AB/R), točka 90.
(
69
)	Glej v tem smislu sodbo z dne 7. maja 1987, NTN Toyo Bearing in drugi/Svet (240/84, EU:C:1987:202, točka 19) v kateri je pojasnjeno, da kadar ureditev Unije ne določa posebne metodologije, je za izbiro med različnimi metodami za dosego cilja, ki ga določa pravo Unije, treba presoditi zapletene gospodarske položaje, v zvezi s katerimi Splošno sodišče oceni le obstoj očitne napake.
(
70
)	Glej izpodbijani sodbi, točki 168 (T‑480/20) in 135 (T‑540/20).
(
71
)	Kot pojasnjuje Komisija v izpodbijanih uredbah, je „Egiptovska vlada […] leta 2016 na priporočilo Mednarodnega denarnega sklada sklenila, da bo fiksni devizni tečaj egiptovskega funta (v nadaljnjem besedilu: EGP) spremenila v drseči devizni tečaj Posledično se je vrednost egiptovskega funta v primerjavi z drugimi pomembnimi valutami, kot sta USD in EUR, v enem mesecu zmanjšala približno za polovico. Egiptovska vlada se je na to nenadno nihanje valute odzvala tako, da je izdala poseben računovodski standard in posebno davčno pravilo za obravnavanje tečajnih razlik. Družbe so tako lahko od svojega obdavčljivega dohodka obsežnejše odštele tečajne razlike zaradi devalvacije EGP.“ Glej Uredbo o tkaninah iz steklenih vlaken, točka 860 obrazložitve, in Uredbo o rovingih iz steklenih vlaken, točka 287 obrazložitve.
(
72
)	Glej v zvezi s tem sodbo z dne 1. junija 1994, Komisija/Brazzelli Lualdi in drugi (C‑136/92 P, EU:C:1994:211, točka 49), ki pojasnjuje, da čeprav je Splošno sodišče edino pristojno za presojo dejanskega stanja, je v primeru „ko je sodišče prve stopnje ugotovilo ali presodilo dejansko stanje, Sodišče pristojno za izvajanje nadzora v skladu s členom 168a Pogodbe EGS, če je sodišče prve stopnje opredelilo njegov pravni značaj in določilo pravne posledice“.
(
73
)	Glej v tem smislu poročilo pritožbenega organa STO z naslovom „Združene države – Ukrepi, ki vplivajo na trgovino z velikimi civilnimi zrakoplovi (druga pritožba) – Sklicevanje Evropske unije na člen 21.5 Dogovora o pravilih in postopkih za reševanje sporov“ (WT/DS353/AB/RW), točka 5.1813. Glej v tem smislu tudi Rubini, L., „The Definition of Subvention and State Aid: WTO and EC Law in Comparative Perspective“ (Oxford University Press, Oxford, 2009), str. 373 in naslednje.
(
74
)	Glej v tem smislu in po analogiji s področja državnih pomoči sodbo z dne 15. novembra 2011, Komisija in Španija/Government of Gibraltar in Združeno kraljestvo (C‑106/09 P in C‑107/09 P, EU:C:2011:732, točka 106), v kateri je pojasnjeno, da „okoliščina, da „offshore“ družbe niso obdavčene, ni naključna posledica zadevne ureditve, temveč neizogibna posledica dejstva, da so davčne osnove ravno zasnovane tako, da „offshore“ družbe, ki po svoji naravi ne zaposlujejo delavcev in ne zasedajo poslovnih prostorov, nimajo davčne osnove v smislu davčnih osnov iz osnutka davčne reforme.“
(
75
)	Izpodbijani sodbi, točki 176 in 177 (T‑480/20) ter točki 143 in 144 (T‑540/20).
(
76
)	Glej v zvezi s tem Uredbo o tkaninah iz steklenih vlaken (točka 861 obrazložitve) in Uredbo o rovingih iz steklenih vlaken (točka 288 obrazložitve), ki pojasnjujeta, da zaradi posebnega računovodskega standarda „družbe, ki poslujejo v tuji valuti, poslujejo z izgubo za davčne namene, čeprav njihov finančni položaj kaže dobiček. Nasprotno so egiptovske družbe, ki poslujejo v EGP, utrpele dejanske izgube, ki so resnično vplivale na njihovo poslovanje, kar je egiptovska vlada obravnavala tako, da je izdala posebno davčno pravilo.“
(
77
)	Glej v zvezi s tem Uredbo o tkaninah iz steklenih vlaken, točka 862, in Uredbo o rovingih iz steklenih vlaken, točka 289, ki pojasnjujeta, da sta pritožnici „skoraj popolno izvozno usmerjeni, uvažata skoraj vso svojo opremo, njuna posojila in večji del njunih nakupov materialov pa so izraženi v tujih valutah. Zato izgube, ki sta jih zabeležili [pritožnici] zaradi devalvacije EGP, zlasti zaradi znatnih posojil v tujih valutah, niso dejanske in se uporabljajo le za davčne namene, in sicer za zmanjšanje obdavčljivega dohodka.“
(
78
)	Izpodbijani sodbi, točki 176 (T‑480/20) in 143 (T‑540/20).
(
79
)	Izpodbijani sodbi, točki 177 (T‑480/20) in 144 (T‑540/20).
(
80
)	Pritožnici se v pritožbi sklicujeta na točke 32, 37, 42, 43, od 46 do 48, od 51 do 55 in 58 sodbe Jushi Egypt for Fiberglass Industry/Komisija.
(
81
)	Sodba z dne 10. aprila 2019, Jindal Saw in Jindal Saw Italia/Komisija (T‑300/16, EU:T:2019:235).
(
82
)	Glej sodbo z dne 10. aprila 2019, Jindal Saw in Jindal Saw Italia/Komisija (T‑300/16, EU:T:2019:235, točke 207, 210 in 211).
(
83
)	Po mnenju pritožnic bi to privedlo do skupne stopnje izravnalnih dajatev v višini 4,6 % namesto 10,9 %, ki jo je določila Komisija.
(
84
)	Glej v zvezi s tem sodbo Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics in Jushi Egypt for Fiberglass Industry/Komisija, točka 47, ki se sklicuje na poročilo pritožbenega organa STO z naslovom „Združene države – Izravnalni ukrepi v zvezi z nekaterimi izdelki iz Evropskih skupnosti“ (WT/DS212/AB/R, točka 108), v katerem je bilo ugotovljeno, da „se lahko izraz ‚prejemnik‘ nanaša tako na podjetje […] kot na njegovega lastnika […] ‚Skupino oseb‘ lahko pomeni skupino ‚fizičnih oseb‘, skupino ‚fizičnih in pravnih oseb‘ ali pa skupino izključno ‚pravnih oseb‘“.
(
85
)	Sklicevanja pritožnic na njuno obravnavo v vzporednih protidampinških in protisubvencijskih preiskavah niso primerna. Tudi če bi praksa odločanja na področju trgovinske zaščite zavezovala Komisijo (pa je ne; glej sodbo z dne 24. februarja 2022, Eurofer/Komisija (C‑226/20 P, EU:C:2022:122, točka 60 in navedena sodna praksa)), Komisija pojasnjuje, da je kot proizvajalec izvoznik v Evropsko unijo v skladu z Uredbo o rovingih iz steklenih vlaken delovala le družba Jushi Egpyt, zato ni bilo treba preučiti možnosti prenosa dobička z družbe Jushi Egypt na družbo Hengshi Egypt. V zvezi s tem glej tudi sodbo Jushi Egypt for Fiberglass Industry/Komisija (točka 55).
(
86
)	Glej v tem smislu sodbi z dne 14. novembra 1984, Intermills/Komisija (323/82, EU:C:1984:345, točki 11 in 12) in z dne 10. januarja 2006, Cassa di Risparmio di Firenze in drugi (C‑222/04, EU:C:2006:8, točke od 112 do 114) (s področja državnih pomoči), ter sodbi z dne 12. julija 1984, Hydrotherm Gerätebau (170/83, EU:C:1984:271, točka 11), in z dne 6. oktobra 2021, Sumal (C‑882/19, EU:C:2021:800, točka 48 in navedena sodna praksa) (s področja konkurenčnega prava).
(
87
)	Glej sodbo Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics in Jushi Egypt for Fiberglass Industry/Komisija, točka 47.
(
88
)	Glej v zvezi s tem tudi sodbo Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics in Jushi Egypt for Fiberglass Industry/Komisija, točka 56, in sklicevanje na poročilo pritožbenega organa STO z naslovom „Združene države – Določitev dokončne izravnalne dajatve ob upoštevanju nekaterih vrst lesa iglavcev iz Kanade“ (WT/DS257/AB/R, točka 146). Glej podobno sodbo s področja državnih pomoči z dne 10. januarja 2006, Cassa di Risparmio di Firenze in drugi (C‑222/04, EU:C:2006:8, točka 114).
(
89
)	Člen 1(1) te uredbe.