62012CC0166
ĢENERĀLADVOKĀTA PEDRO KRUSA VILJALONA
[PEDRO CRUZ VILLALÓN] SECINĀJUMI,
sniegti 2013. gada 27. jūnijā (
1
)
Lieta C‑166/12
Radek Časta
pret
Česká správa sociálního zabezpečení
(Krajský soud v Praze (Čehijas Republika) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu)
“Eiropas Savienības ierēdnis — Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punkts — Pensijas — Valsts sistēmā iegūtas pensijas tiesības — Pārcelšana uz Savienības pensiju shēmu — Pensijas tiesību kapitāla vērtība — Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 34. pants”
1.
Šajā tiesvedībā Tiesai ir iespēja pirmo reizi analizēt ar Regulu Nr. 723/2004 (
2
) grozīto Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu (turpmāk tekstā – “Civildienesta noteikumi”) (
3
) VIII pielikuma 11. panta 2. punkta tekstu. Saskaņā ar tiesību normu ierēdņiem, kuri pēc darba tiesisko attiecību izbeigšanas dalībvalstī uzsāk darbu Savienības dienestā, tiek piešķirta iespēja pārcelt dalībvalstīs iegūto pensijas tiesību kapitāla vērtību uz Savienību. Tiesa šajā lietā tiek lūgta noskaidrot, kas ir jāsaprot ar pārskaitāmo “pensijas tiesību kapitāla vērtību” un kādus varbūtējus ierobežojumus, kas ir jāievēro dalībvalstīm, ietver tiesību norma attiecībā uz šīs kapitāla vērtības aprēķināšanu.
2.
Jautājumi tiek uzdoti saistībā ar tādu Čehijas Republikas pensijas apdrošināšanas sistēmai piesaistītu pilsoni, kurš uzsāk darbu Savienības dienestā un kuram, pamatojoties uz viņa pieteikumu par pensijas tiesību pārcelšanu, Čehijas Republikas Sociālās apdrošināšanas pārvalde piedāvāja uz Savienības pensiju shēmu pārskaitīt naudas summu, kas atbilst mazāk nekā 50 % no iemaksām, kas par viņu veiktas.
I – Atbilstošās tiesību normas
A – Savienības tiesības
3.
Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktā redakcijā, kas ir piemērojama pamatlietā, ir noteikts:
“Ierēdnis, kurš uzsāk dienestu Kopienās pēc
—
darba valsts pārvaldē, valsts vai starptautiskā organizācijā vai
—
darbības nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā,
ir tiesīgs pēc štata ierēdņa statusa iegūšanas, bet pirms tiesību iegūšanas, saņemt izdienas pensiju Civildienesta noteikumu 77. panta nozīmē, iemaksāt Kopienām izdienas pensijas tiesību, kas iegūtas, pamatojoties uz šādu darbu vai statusu, kapitāla vērtību, kas atjaunināta līdz faktiskajam pārskaitījuma datumam. [..]
Ierēdņi var izmantot šo iespēju tikai vienreiz attiecībā uz katru dalībvalsti un attiecīgo pensiju fondu.”
4.
Pirmajā daļā pēc otrā ievilkuma ietvertais pusteikums “ir tiesīgs pēc štata ierēdņa statusa iegūšanas [..] iemaksāt [..] kapitāla vērtību” tika ieviests ar Regulu Nr. 723/2004. Tas, sākot ar 2004. gada 1. maiju (
4
), aizstāja iepriekš izmantoto formulējumu “ir tiesīgs pēc štata ierēdņa statusa iegūšanas iemaksāt Kopienām vai nu izdienas pensiju tiesību, kas iegūtas, pamatojoties uz šādu darbu vai statusu, aktuāro ekvivalentu, vai vienotas likmes izpirkuma vērtību”.
B – Valsts tiesības
5.
Sarežģītās Čehijas Republikas pensiju apdrošināšanas tiesību normas ir ietvertas vairākos tiesību aktos. Galvenā nozīme šajā lietā ir Likumam Nr. 589/1992 par sociālās apdrošināšanas iemaksām un iemaksām valsts nodarbinātības politikai, Likumam Nr. 155/1995 par pensiju apdrošināšanu un Valdības noteikumiem Nr. 587/2006 par sīki izstrādātiem noteikumiem savstarpējai pensiju tiesību pārskaitīšanai saistībā ar Eiropas Kopienu pensiju shēmu.
1) Par pensiju
6.
Atbilstoši Likumam Nr. 589/1992 darba devēji un darba ņēmēji veic iemaksas Čehijas Republikas pensiju apdrošināšanā. Darba devēju iemaksu likme laikposmā no 1996. līdz 2003. gadam bija 19,5 %, kopš 2004. gada – 21,5 % no aprēķina bāzes. Darba ņēmējiem šajā laikposmā bija jāmaksā 6,5 % no aprēķina bāzes. Aprēķina bāze darba devējam ir visu pie viņa nodarbināto darba ņēmēju aprēķina bāžu summa (Likuma Nr. 589/1992 3.–5. pants).
7.
Lai aprēķinātu vecuma pensijas apmēru, pamatsumma, kas ir vienāda visām pieteikumu iesniegt tiesīgām personām, tiek saskaitīta ar mainīgu summu, kas ir atkarīga no pieteikuma iesniedzēja kopējā apdrošināšanas stāža un tā dēvētās aprēķina bāzes (Likuma Nr. 155/1995 33.–36. pants).
8.
Saskaņā ar Likuma Nr. 155/1995 34. panta 1. punktu mainīgās summas apmērs par katru pilnu apdrošināšanas stāža gadu mēnesī ir 1,5 % no aprēķina bāzes. Laikposmi, kuros netika saņemti regulāri ienākumi (t.s. darbam pielīdzinātie apdrošināšanas laikposmi – piemēram, nepilngadīgu bērnu aprūpe, studijas utt.), tiek ieskaitīti apdrošināšanas stāžā 80 % apmērā.
9.
Aprēķina bāze tiek noteikta atkarībā no darba ņēmēja individuālās aprēķina bāzes. Atbilstoši Likuma Nr. 155/1995 16. pantam tā atbilst vidējiem ikmēneša ienākumiem, no kuriem ir jāveic pensiju apdrošināšanas iemaksas, par kopējo apdrošināšanas stāžu, bet ne vairāk kā par pēdējiem 30 gadiem (
5
). Individuālai aprēķina bāzei līdz CZK 10 000 ieskaitot atbilst individuālās aprēķina bāzes aprēķina bāze. Par to lielākas naudas summas līdz CZK 24 800 aprēķina bāzē tiek iekļautas 30 % apmērā, bet par to lielākas naudas summas – 10 % apmērā (Likuma Nr. 155/1995 15. pants). Darbam pielīdzinātie apdrošināšanas laikposmi tiek ieskaitīti apdrošināšanas stāžā. Lai aprēķinātu individuālo aprēķina bāzi, no attiecīgā laikposma atskaita tā dēvētos izslēgšanas laikposmus, kas pēc būtības lielākoties sakrīt ar darbam pielīdzinātiem apdrošināšanas laikposmiem.
2) Par pensijas tiesību pārcelšanu
10.
Saskaņā ar Likuma Nr. 155/1995 par pensiju apdrošināšanu, kam būtu jātransponē Civildienesta noteikumu prasības, 105.a panta 1. un 4. punktu apdrošinātajām personām, kuras ir kļuvušas par Eiropas Kopienu vai to iestāžu ierēdņiem vai citiem darbiniekiem un kuras ir beigušas strādāt Čehijas Republikā, ir tiesības uz Čehijas Republikā iegūto pensijas tiesību pārskaitīšanu uz Kopienu pensiju shēmu, ja Čehijas Republikas apdrošināšanas sistēma viņiem nenodrošina pensiju, ar “pensijas tiesībām [..] saprotot naudas summu, kas izteikta kā aktuārais ekvivalents atkarībā no iegūtā apdrošināšanas stāža un aprēķina bāzēm”.
11.
Detalizētāki noteikumi par ierēdņa, kurš ir uzsācis darbu Eiropas Savienības dienestā, pensijas tiesību pārcelšanu ir ietverti Čehijas Republikas Noteikumos Nr. 587/2006. To 2. pantā ir regulēta tādas pārskaitāmas summas aprēķināšanas kārtība, kas ir iegūta Čehijas Republikā kā pensijas tiesības. Tajā noteikts:
“1.
Pārceļamo Čehijas Republikā iegūto pensiju tiesību apmēru aprēķina, reizinot atliktās pensijas vienības vērtību ar vecuma pensijas paredzētās mainīgās summas un vecuma pensijas pamatsummas proporcionālas daļas kopsummu.
2.
Paredzētā vecuma pensijas mainīgā summa tiek aprēķināta atbilstoši Likuma par pensiju apdrošināšanu 34. panta 1. punktā noteiktajai procedūrai tādējādi, ka apdrošināšanas stāžs un aprēķina bāze tiek noteikta atskaites datumā; ar atskaites datumu tiek saprasts datums, kad kompetentajai Eiropas Kopienu iestādei tiek lūgts pārcelt pensijas tiesības. [..] Individuālās aprēķina bāzes noteikšanai pievienošanās Kopienas pensiju sistēmai laikposms tiek uzskatīts par izslēgšanas laikposmu. [..]
3.
Vecuma pensijas pamatsummas proporcionālo daļu aprēķina, reizinot atskaites datumā piemērojamo vecuma pensijas pamatsummu ar apdrošināšanas stāža Čehijas Republikas pensiju sistēmā dalījumu atskaites datumā un ar apdrošināšanas stāžu no šīs dienas līdz dienai, kad persona, kura lūdz pārcelt pensijas tiesības (turpmāk tekstā – “pieteikuma iesniedzējs”), ir sasniegusi vecuma pensijas vecumu atbilstoši atskaites datumā spēkā esošajām tiesību normām. [..]
4.
Atliktās pensijas vienības vērtība tiek aprēķināta, ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja vecumu atskaites datumā, [..] atskaites datumā piemērojamo mirstības tabulu un 70 % no atskaites datumā piemērojamās maksimālās tehniskās procentu likmes vērtības, kas noteikta tiesību normā apdrošināšanas nolūkā. [..]
5.
Lai noteiktu atliktās pensijas vienības vērtību, tiek izmantotas Darba un sociālo lietu ministrijas mirstības tabulas, kas vienādi attiecas uz vīriešiem un sievietēm un kas tiek attiecīgi noteiktas piecu viens otram sekojošu kalendāro gadu laikposmam.
6.
Saskaņā ar 1.–5. punktu aprēķinātajai summai tiek pieskaitīta naudas summa, kas tiek noteikta kā atbilstoši 1.–5. punktam aprēķinātās naudas summas procenti par laikposmu no atskaites datuma līdz datumam pirms dienas, kad tiek pārskaitīta naudas summa [..] uz Eiropas Kopienu pensiju shēmas kontu. [..]”
12.
Noteikumu Nr. 587/2006 pielikumā ir ietverta atliktās pensijas vienības vērtības aprēķināšanas formula. Maksimālā tehniskā procentu likme tiek noteikta Noteikumu Nr. 434/2009 12. panta 1. punkta pirmajā teikumā atkarībā no peļņas par valsts parādzīmēm.
II – Fakti un pamatlieta
13.
R. Časta ir Eiropas Komisijas ierēdnis. Pirms viņš 2006. gada 1. decembrī sāka strādāt šajā darbā, viņš saskaņā ar iesniedzējtiesas norādēm gandrīz 10 gadus, proti, kopš 1996. gada 1. oktobra (
6
), bija apdrošināts Čehijas Republikas pensiju apdrošināšanas sistēmā un attiecīgās iemaksas tika veiktas šajā sistēmā.
14.
2008. gada 28. novembrīR. Časta iesniedza pieteikumu Komisijā, pamatojoties uz Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktu, par Čehijas Republikā iegūto pensijas tiesību kapitāla vērtības pārskaitīšanu Kopienai. Komisija viņa pieteikumu 2009. gada 27. martā pārsūtīja Česká správa sociálního zabezpečení [Čehijas Republikas Sociālā nodrošinājuma pārvaldei] (turpmāk tekstā – “atbildētāja pamatlietā”].
15.
Atbildētāja pamatlietā ar 2011. gada 8. februāra lēmumu piedāvāja R. Časta pārskaitīt CZK 523 584. Šī naudas summa atbilst 48,26 % no konkrētajā brīdī par R. Časta veiktajām iemaksām (CZK 1 084 922,05 (
7
)).
16.
Atbildētāja pamatlietā piedāvāto summu aprēķināja, piemērojot Likuma Nr. 155/1995 105.a pantu pieteikuma iesniegšanas dienā spēkā esošajā redakcijā un Noteikumu Nr. 587/2006 2. pantu.
17.
R. Časta pret lēmumu iesniedza iebildumus. Viņa skatījumā Čehijas Republikas tiesībās paredzētā aprēķināšanas metode ir pretrunā Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktam, to lasot kopā ar EKL 10. pantu (tagad LES 4. panta 3. punkts). Pārskaitāmajai naudas summai būtu jābūt gandrīz vienādai vai jāpārsniedz veikto iemaksu kopsumma. Tiekot arī pārkāpts vienlīdzīgas attieksmes princips. R. Časta arī norāda, ka, nosakot viņa tiesību apmēru, nav ticis ņemts vērā laikposms, kurā viņš bija piesaistīts Eiropas Kopienas pensiju shēmai.
18.
Atbildētāja pamatlietā 2011. gada 10. maijā iebildumus noraidīja. 2011. gada 12. maijāR. Časta cēla Krajský soud v Praze [Prāgas Reģionālajā tiesā] prasību atzīt lēmumu par spēkā neesošu.
III – Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu un tiesvedība Tiesā
19.
Krajský soud v Praze ar 2012. gada 3. aprīlī Tiesā saņemto lēmumu apturēja tiesvedību un atbilstoši LESD 267. pantam uzdeva Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus:
“1)
Kā ir jāsaprot Padomes 1968. gada 29. februāra Regulas (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, ar ko apstiprina Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu Nr. 723/2004 (turpmāk tekstā – “Civildienesta noteikumi”), VIII pielikuma 11. panta 2. punktā paredzētais jēdziens “pensijas tiesību kapitāla vērtība”? Vai šis jēdziens ietver gan aktuārā ekvivalenta, gan vienotas likmes izpirkuma vērtības formā izteiktu pensijas tiesību apmēru, kā tas ir definēts Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktā pirms Regulas Nr. 723/2004 spēkā stāšanās, vai tomēr tas ir jāidentificē tikai ar vienu no šiem jēdzieniem un, ja nav, kā tas atšķiras no šiem jēdzieniem?
2)
Vai Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punkts, lasot to kopā ar Līguma par Eiropas Savienību, kurā grozījumi izdarīti ar Lisabonas līgumu, 4. panta 3. punktu, liedz piemērot Likuma Nr. 155/1995 par pensiju apdrošināšanu 105.a panta 1. punktā un valdības Noteikumos Nr. 587/2006, kuros paredzēti sīki izstrādāti noteikumi savstarpējai pensijas tiesību pārskaitīšanai saistībā ar Eiropas Kopienu pensiju sistēmu, noteikto pensijas tiesību aprēķināšanas metodi? Vai šajā ziņā ir nozīme tam, ka šīs aprēķināšanas metodes rezultātā konkrētajā gadījumā noteikto pensijas tiesību, kuras piedāvāts pārskaitīt uz ES pensiju sistēmu, apmērs nesasniedz pat pusi no iemaksām, kuras ierēdnis iemaksājis valsts pensiju sistēmā?
3)
Vai Eiropas Savienības Tiesas spriedums lietā C‑293/03 My ir jāinterpretē tādējādi, ka pensijas tiesību vērtības aprēķināšanas nolūkos to pārskaitīšanai uz Eiropas Savienības pensiju shēmu, piemērojot aktuāro metodi atkarībā no apdrošināšanas stāža, individuālā aprēķina bāzē būtu jāņem vērā arī laikposms, kurā Eiropas Savienības ierēdnis pirms pieteikuma iesniegšanas pārskaitīt pensijas tiesības jau bija Eiropas Savienības pensiju shēmas dalībnieks?”
20.
R. Časta, Česká správa sociálního zabezpečení, Čehijas Republika un Komisija ir iesnieguši rakstveida paskaidrojumus.
21.
2013. gada 13. marta tiesas sēdē savus apsvērumus sniedza R. Časta, Čehijas Republika un Komisija.
IV – Juridiskais vērtējums
A – Ievada piezīmes
22.
Pirms es sāku analizēt prejudiciālos jautājumus, ir jānorāda uz dažām pamatnostādnēm, kuras izriet no judikatūras, it īpaši no sprieduma lietā My (
8
), un kurām, pēc manām domām, ir nozīme konkrētajā lietā.
23.
Saskaņā ar Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktu ierēdnim, kurš uzsāk darbu Savienības dienestā, ir tiesības (
9
) iepriekš dalībvalstī iegūtās pensijas tiesības pārcelt uz Eiropas Savienības pensiju shēmu. Ar minēto izveidotā pensiju sistēmu koordinācija tiek īstenota divos posmos: pirmajā posmā kompetentā valsts iestāde nosaka pensiju tiesību vērtību un to pārskaita Savienībai. Saskaņā ar Tiesas judikatūru dalībvalstīm atbilstoši Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktam, lasot to kopā ar LES 4. panta 3. punktu, ir pienākums noteikt minēto darbību veikšanai nepieciešamos pasākumus (
10
).
24.
Otrajā posmā ES iestādes šo vērtību pārvērš dienesta gados, kas dod tiesības uz pensiju un kas tiek ņemti vērā ES pensiju shēmā (
11
). Kapitāla vērtības aprēķināšana ir dalībvalstu uzdevums (
12
), tātad uzdotie prejudiciālie jautājumi ir par šīs procedūras pirmo posmu.
25.
Šīs pensijas tiesību pārcelšanas iespējas mērķis ir atvieglot pārcelšanos no darba dalībvalstīs uz dienestu Savienībā un tādējādi sniegt Savienībai iespēju izvēlēties kvalificētu personālu ar atbilstošu profesionālo pieredzi (
13
).
26.
No šī kvalificēta personāla pieņemšanas darbā mērķa, kura sasniegšanā dalībvalstis saskaņā ar LES 4. panta 3. punktā noteikto lojālās sadarbības principu atbalsta Savienību, izriet pamatprincips, uz kuru, manuprāt, balstās Tiesas judikatūra par strīdīgo tiesību normu: dalībvalstī nodarbinātas personas sociālā nodrošinājuma līmenis nedrīkst pasliktināties, viņam uzsākot darbu kā ES ierēdnim.
27.
Šis pamatprincips it īpaši parādās spriedumā lietā My. Tajā EK Padomes ierēdnis, kurš 27 gadus bija piesaistīts Eiropas un pirms tam 19 gadus Beļģijas pensiju sistēmai, expressis verbis atteicās no viņa Beļģijas pensiju tiesību pārcelšanu uz EK. Viņam netika piešķirta lūgtā Beļģijas priekšlaicīgā vecuma pensija, jo nebija tam nepieciešamo 35 apdrošināšanas stāža gadu Beļģijas pensiju sistēmā.
28.
Lai gan Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktā expressis verbis nav ietverti noteikumi par dalībvalsts pensiju gadījumā, ja ES ierēdnis atsakās no savu pensijas tiesību pārcelšanas, Tiesa secināja, ka dalībvalsts, kas saskaņā ar savu pensiju sistēmu priekšlaicīgas vecuma pensijas gadījumā atsakās ņemt vērā Kopienu sistēmā pabeigtos nodarbinātības laikposmus, pārkāpj Civildienesta noteikumus, lasot tos kopā ar EKL 10. pantu (tagad LES 4. panta 3. punkts) (
14
). Ģenerāladvokāta A. Ticano [A. Tizzano] apsvērumi parāda, ka minētajam pamatprincipam bija izšķiroša nozīme Tiesas argumentācijā. Proti, viņš secināja, ka, veicot šo tiesību normas interpretāciju, “ir jāgarantē ierēdņu [sociālā nodrošinājuma līmeņa] turpinātība” (
15
).
29.
Lieta My parāda, ka princips, ka dalībvalstī strādājošas personas sociālā nodrošinājuma līmenis nevar pasliktināties, viņam uzsākot darbu kā ES ierēdnim, ir piemērojams gan dalībvalsts pensijas tiesību pārcelšanas, gan arī pārcelšanas iespējas neizmantošanas gadījumā.
30.
Attiecībā uz ES ierēdni, kurš atsakās no pensiju tiesību pārcelšanas, valsts tiesībās ir jāņem vērā Savienības iestādes dienestā pavadītie gadi attiecībā uz minimālo apdrošināšanas stāžu tiesību uz pensiju gadījumā (
16
) un jāsniedz iespēja iegūt daļēju pensiju, kas atbilst iegūtajām tiesībām.
31.
Ja ierēdnis, kas uzsāk darbu ES dienestā, izvēlas pārcelt pensijas tiesības, viņa, kas, munuprāt izriet no minētā pamatprincipa, finansiālajai situācijai pēc pensijas tiesību pārcelšanas ir jābūt tādai, it kā viņš būtu palicis piesaistīts valsts pensiju sistēmai. Citiem vārdiem, minētais princips pieprasa, lai aprēķināmā pensijas tiesību patiesā vērtība, ja persona hipotētiski paliek piesaistīta dalībvalsts apdrošināšanas sistēmai, atbilst daļējas pensijas patiesajai vērtībai, ja tiek uzsākts darbs ES dienestā, nepārceļot pensijas tiesības, un pārskaitītās naudas summas vērtībai, pārceļot pensijas tiesības.
B – Pirmais prejudiciālais jautājums
32.
Ar pirmo prejudiciālo jautājumu iesniedzējtiesa vēlas noskaidrot jēdzienu “pensijas tiesību kapitāla vērtība”, kas ar Regulu Nr. 723/2004 tika ietverts Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktā. Šajā ziņā it īpaši ir jānoskaidro jēdziena saistība ar abiem pirms regulas stāšanās spēkā izmantotajiem pensijas tiesību aktuārā ekvivalenta un vienotas likmes izpirkuma vērtības jēdzieniem.
33.
R. Časta uzskata, ka pensijas tiesību kapitāla vērtība ir jānosaka atbilstoši valsts noteiktiem kritērijiem, taču šajā ziņā ir jāņem vērā apdrošināšanas stāžs un apdrošinātās personas veiktās iemaksas. Ar iemaksām finansētā apdrošināšanas sistēmā kapitāla vērtībai esot jābūt proporcionālai apdrošināšanas iemaksām. Kā izriet no lūguma sniegt prejudiciālu nolēmumu, R. Časta arī argumentēja, ka kopš Regulas Nr. 723/2004 stāšanās spēkā neesot vairs pieļaujams par pārceļamo tiesību aprēķināšanas metodi izmantot aktuāro ekvivalentu.
34.
Turpretim Čehijas Republikas valdība aizstāv viedokli, ka pensijas tiesību kapitāla vērtības jēdziens aprakstot varbūtējās pensijas, kuru attiecīgajai personai nākotnē būs tiesības saņemt, finansiālo ekvivalentu. Ar Regulu Nr. 723/2004 veikto Civildienesta noteikumu teksta grozījumu mērķis esot bijis nevis izslēgt aktuāro ekvivalentu kā aprēķināšanas metodi, bet gan, gluži pretēji, apstiprināt dalībvalstu kompetenci noteikt kapitāla vērtības aprēķināšanas metodi, arī ņemot vērā dalībvalstu tiesības definēt savu sociālā nodrošinājuma sistēmu pamatprincipus (LESD 153. panta 4. punkts). Aprēķināšanas metode esot atkarīga no pensiju sistēmas uzbūves. Arī Eiropas Komisija uzskata, ka grozījumiem Regulā Nr. 723/2004 būtu jāsniedz dalībvalstīm lielāka brīvība attiecībā uz kapitāla vērtības aprēķināšanas metodēm.
35.
Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktā līdz tā grozīšanai ar Regulu Nr. 723/2004 dalībvalstīm bija piedāvāta alternatīva un noteikts, ka Kopienu ierēdnis ir tiesīgs no valsts sistēmas iemaksāt Kopienām “vai nu izdienas pensiju tiesību aktuāro ekvivalentu, vai vienotas likmes izpirkuma vērtību”.
36.
Tiesa šos abus jēdzienus ir definējusi lietā Bodson. Saskaņā ar to aktuārais ekvivalents ir nepieciešams, lai aprēķinātu “iespējama nākotnē sagaidāma periodiska maksājuma”, šajā gadījumā pensijas, vērtību, sagaidāmo pensiju diskontējot, ņemot vērā priekšlaicīgo izmaksu un mirstības risku pirms maksājuma termiņa iestāšanās. Turpretim vienotas likmes izpirkuma vērtība tiek aprēķināta, “saskaitot apdrošinātās personas un konkrētajā gadījumā viņa darba devēja veiktās iemaksas un pieskaitot procentus” (
17
). Lietā Komisija/Luksemburga Tiesa norādīja, ka dalībvalsts varot izvēlēties starp abām aprēķināšanas metodēm un ierēdnim šādas iespējas neesot (
18
). Pārskaitīšanai ir jābūt iespējamai arī tad, ja tiesības uz pensiju ir ierobežotas, nosacītas vai sagaidāmas nākotnē vai ar tām nepietiek, lai nodrošinātu tūlītēju vecuma pensijas piešķiršanu (
19
).
37.
Tagad pēc tiesību normas grozīšanas ar Regulu Nr. 723/2004 tajā ir paredzēta “pensijas tiesību kapitāla vērtības” pārskaitīšana. Ņemot vērā minēto, iesniedzējtiesai rodas jautājums, kādas ir šā grozījuma sekas attiecībā uz abām iepriekš tiesību normā minētajām aprēķināšanas metodēm.
38.
No Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punkta teksta, sistēmas, pieņemšanas vēstures, kā arī jēgas un mērķa izriet, ka kapitāla vērtība ir pensijas tiesību vērtība, ko noskaidro matemātiskā procedūrā, nenosakot aprēķināšanas metodi.
39.
Atbilstoši tekstam “pensijas tiesību kapitāla vērtība” ir naudas summa, kas atbilst pensijas tiesību vērtībai. Minētais expressis verbis nesniedz norādes par to, kā tiek noteikta kapitāla vērtība, tomēr netieši norāda uz nākotnē sagaidāmo (iespējamo) pensijas tiesību vērtības aprēķināšanu pārskaitīšanas uz Eiropas pensiju sistēmu brīdī, tātad uz aktuāro ekvivalentu.
40.
Arī tiesību normas sistēmiskā interpretācija liecina par to, ka pārskaitāmās naudas summas aprēķināšana, izmantojot aktuāro ekvivalentu, joprojām katrā ziņā ir pieļaujama. Proti, kā pareizi uzsver Komisija, Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 1. punktā ir paredzēta tieši šī metode pensijas tiesību vērtības aprēķināšanai gadījumā, kad ES ierēdnis izbeidz dienesta attiecības ar ES un tiek piesaistīts valsts pensiju sistēmai. Šķiet maz ticams, ka dalībvalstīm būtu aizliegts izmantot pašas ES izmantoto aprēķināšanas procedūru.
41.
Tiesību normas pieņemšanas vēsture rāda, ka dalībvalstīm attiecībā uz pārskaitāmās naudas summas aprēķināšanu līdz ar grozījumiem tiesību normā tagad vajadzētu būt iespējai līdzās abām iepriekš expressis verbis noteiktajām aprēķināšanas metodēm izvēlēties arī citas aprēķināšanas metodes (piemēram, jauktus modeļus). Tā, piemēram, Komisija savu priekšlikumu par ierēdņa statusa maiņu expressis verbis pamatoja tādējādi, ka notiekot “tiekšanās pēc lielākas neitralitātes pensijas tiesību pārcelšanas gadījumā” (
20
).
42.
Jebkādas šaubas par dažādu, it īpaši iepriekš tiesību normā minēto, aprēķināšanas metožu pieļaujamību novērš tiesību normas mērķa analīze. Es jau secināju, ka tiesību normai ir jānodrošina kvalificēta un pieredzējuša personāla atlase ES vajadzībām, nodrošinot šī personāla iepriekš dalībvalstu nacionālajās sistēmās iegūtās pensijas tiesības.
43.
Tiesa jau ir norādījusi, ka ar Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktu netiek saskaņotas dalībvalstu pensiju sistēmas (
21
). Tāda saskaņošana arī neietilpst Savienības kompetencē (
22
): gluži otrādi, LESD 153. panta 4. punktā expressis verbis ir norādīts uz “dalībvalstu tiesībām definēt savu sociālā nodrošinājuma sistēmu pamatprincipus”. Savienība tikai “paredz tādus pasākumus sociālā nodrošinājuma jomā, kas vajadzīgi, lai īstenotu darba ņēmēju pārvietošanās brīvību” (
23
).
44.
Ņemot vērā dalībvalstu pamatkompetenci izveidot savas sociālā nodrošinājuma sistēmas, ir attīstījusies liela šo sistēmu daudzveidība (
24
). Tajās, piemēram, var būt paredzēts finansējums saskaņā ar paaudžu solidaritātes shēmu vai tās var būt nodrošinātas ar kapitālu. Tajās pabalstu apmērs var būt atkarīgs no veikto iemaksu apjoma, ar kapitālu nodrošinātu sistēmu gadījumā tas var būt pilnībā atkarīgs no uzkrātās naudas summas lieluma (“defined-contribution”) vai var tikt noteikts neatkarīgi no iemaksām, piemēram, saskaņā ar tādiem kritērijiem kā apdrošināšanas stāžs un attiecīgās personas darba samaksa, vai kā vienota pensija (“defined-benefit”) (
25
).
45.
Sistēmu daudzveidība noteikti rada aprēķināšanas metožu, kādas dalībvalstis var izvēlēties, daudzveidību. Ja pensiju sistēmā pensija tiek noteikta, tikai ņemot vērā, piemēram, akciju fondos ieguldīto iemaksu vērtību, šķiet problemātiski pensijas tiesību kapitāla vērtību aprēķināt, izmantojot aktuāro ekvivalentu, jo pensijas tiesības nav nosakāmas. Un otrādi, vienotas likmes izpirkuma vērtības aprēķināšanai saskaņā ar tās definīciju ir nepieciešamas apdrošināšanas iemaksas, kas saskaņā ar iesniedzējtiesas norādēm Čehijas Republikā pirms 1993. gada vispār nepastāvēja, jo pensijas tika finansētas no nodokļu ieņēmumiem. Taču arī ar iemaksām finansētas sistēmas gadījumā kapitāla vērtības aprēķināšana, izmantojot vienotas likmes izpirkuma vērtību, šķiet, nav savienojuma ar sistēmu, ja pensija vispār nav atkarīga no apdrošināšanas iemaksām.
46.
Ņemot vērā minēto, uz pirmo prejudiciālo jautājumu ir jāatbild, ka Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktā ietvertais jēdziens “pensijas tiesību kapitāla vērtība” attiecas uz pensijas tiesību vērtību, ko noskaidro matemātiskā procedūrā, nenosakot aprēķināšanas metodi. Līdzšinējās aprēķināšanas metodes pensijas tiesību kapitāla vērtības noskaidrošanai joprojām ir pieļaujamas.
C – Otrais prejudiciālais jautājums
47.
Otrais prejudiciālais jautājums ir par valsts tiesībās noteiktās un piemērotās Savienībai maksājamās pensijas tiesību kapitāla vērtības aprēķināšanas metodes atbilstību Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktam un LES 4. panta 3. punktam, un turklāt iesniedzējtiesa it īpaši norāda, ka, izmantojot aprēķināšanas metodi, konkrētajā gadījumā tiek iegūta kapitāla vērtība, kas ir mazāka par pusi no veiktajām iemaksām. Jautājums vēl jo vairāk saasinās tāpēc, ka lietas dalībnieki ir norādījuši to, ka Čehijas Republikas tiesībās pensijas tiesību kapitāla vērtības pārskaitīšana ir paredzēta tikai pensiju sistēmā apdrošinātajām personām, kas uzsāk darbu ES dienestā, un attiecīgās tiesību normas tika pieņemtas tieši šīm personām. Tātad tas ir konkrētajam gadījumam pieņemts tiesiskais regulējums, kam ir ietekme, it īpaši, analizējot vienlīdzīgas attieksmes principu.
48.
Kā izriet no lietas faktiem, jautājums tiek uzdots, ņemot vērā Čehijas Republikas pensiju sistēmu, kurai raksturīgās iezīmes es vēlos atainot ļoti vienkāršoti. Minētā sistēma tiek finansēta principā ar paaudžu solidaritātes procedūru, saskaņā ar kuru darba devēji un darba ņēmēji kopš 1993. gada veic iemaksas. Kā norāda iesniedzējtiesa, maksājamo pensiju apmērs, iestājoties maksājuma gadījumam, ir noteikts tiesību aktos (“defined-benefit”) (
26
) un tiek aprēķināts saskaņā ar formulu, kurā tiek ņemts vērā ne tikai kopējais apdrošināšanas stāžs, bet arī ienākumu līmenis, pēdējais tomēr ļoti nelielā mērā. Tas nozīmē, ka lielāki ienākumi gan nozīmē lielāku pensiju, taču naudas summas, sākot ar noteiktu ienākumu līmeni, tiek ņemtas vērā tikai nelielā mērā. Tātad sistēmai ir izteikts solidaritātes raksturs.
49.
Pensiju sistēmā apdrošinātai personai kļūstot par ES pensiju shēmas dalībnieku, tiek pārskaitīts pensijas tiesību aktuārais ekvivalents (
27
). Saskaņā ar paredzēto aprēķināšanas metodi šī vērtība attiecībā uz R. Časta pensijas tiesībām bija mazāka nekā 50 % no viņa un viņa darba devēja veiktajām iemaksām.
50.
Pēc R. Časta domām, šī aprēķināšanas metode neatbilst Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktam, LES 4. panta 3. punktam un LESD 45. pantam. Jau iesniedzējtiesā viņš argumentēja, ka kapitāla vērtībai ir jābūt gandrīz vienādai ar veikto iemaksu apmēru vai tas jāpārsniedz. ES ierēdņiem no Čehijas Republikas valsts tiesību normu dēļ tādējādi tiekot radīta nelabvēlīgāka situācija nekā ES ierēdņiem no citām dalībvalstīm. Izmantotā aprēķināšanas metode esot nesaprotama, piemērotie parametri (kā izmantotā procentu likme) atšķiras no tiem, kuri tiek izmantoti, aprēķinot valsts vecuma pensiju, un izmantotais paredzamais dzīves ilgums neatbilstot Eurostat datiem.
51.
Čehijas Republika, tāpat kā netieši atbildētāja pamatlietā, izmantoto aprēķināšanas metodi uzskata par likumīgu. LES 4. panta 3. punkts tiekot ievērots, jo ES ierēdņi no Čehijas Republikas, pārceļot pensijas tiesības, necieš finansiālus zaudējumus, salīdzinot ar Čehijas Republikas pensiju sistēmā palikušajām personām. Čehijas Republikas pensiju sistēmai esot raksturīgs augsts solidaritātes līmenis, kas nenovēršami radot situāciju, kurā lielām apdrošināšanas iemaksām atbilst proporcionāli mazākas pensijas.
52.
Komisijas skatījumā nedz Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktā, nedz LES 4. panta 3. punktā nav ietvertas norādes dalībvalstīm par tādu pasākumu konkrēto saturu, kas tām ir jāīsteno saistībā ar pensijas tiesību kapitāla vērtības pārskaitīšanu. Dalībvalstu pienākums šajā ziņā esot ierobežots tādējādi, ka tām ir jāparedz kapitāla vērtības pārskaitīšanas mehānisms.
53.
Dalībvalstīm attiecībā uz pasākumiem, kas tām, transponējot Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktu, saskaņā ar iepriekš norādīto ir jāīsteno, ir plašas tiesības pieņemt tiesisko regulējumu, tomēr tām nav rīcības brīvības. Gluži otrādi, tām ir jāievēro it īpaši divi pamatprincipi. Pirmkārt, īstenošanas pasākumiem ir efektīvi jāīsteno Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktā ietvertie priekšraksti un tādējādi tiem ir jāatbilst iepriekš minētajam (
28
) pamatprincipam. Otrkārt, tiem ir jāatbilst vienlīdzīgas attieksmes principam.
54.
Saskaņā ar Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktā ietverto priekšrakstu efektīvas īstenošanas prasību ierēdņa sociālā nodrošinājuma līmenis nevar pasliktināties, viņam uzsākot darbu Savienības dienestā. Līdz ar to dalībvalstīm ir jāpārskaita visa finansiāli matemātiski pareizi aprēķināta pensijas tiesību, ko ierēdnis ir ieguvis, strādājot dalībvalstī, kapitāla vērtība, par atskaites punktu izmantojot faktiskās pārskaitīšanas brīdi.
55.
Ja kapitāla vērtība, kā tas ir Čehijas Republikas pensiju sistēmā, tiek aprēķināta kā aktuārais ekvivalents, aprēķināšanā ir jāizmanto aktuārās un statistiski pamatojamās procentu likmes, mirstības tabulas un formulas. Turklāt ar izmantotajiem parametriem it īpaši ir jāievēro diskriminācijas aizliegums (
29
).
56.
Tādu parametru izmantošana, kuri, kā norāda R. Časta, atšķiras no tiem, kas tiek izmantoti, aprēķinot pensijas dalībvalstī, ir pieļaujama, ciktāl tās pamatā ir fakts, ka aktuārās vērtības aprēķināšanai tiek izmantotas citas matemātiskās darbības, nekā valsts pensijas aprēķināšanā. Dalībvalstīm arī nav pienākuma atsaukties uz Eurostat statistiku, ja tās izmanto citus drošus avotus.
57.
Citas prasības par dalībvalstu pasākumu struktūru saistībā ar Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktu izriet no vienlīdzīgas attieksmes principa.
58.
Tomēr R. Časta nevar atsaukties nedz uz diskrimināciju iepretim citu dalībvalstu ES ierēdņiem, kas tiek īstenota, izmantojot citu kapitāla vērtības aprēķināšanas metodi (
30
), nedz uz diskrimināciju iepretim Čehijas Republikas apdrošināšanas sistēmas dalībniekiem, kuri kļūst par citas dalībvalsts pensiju sistēmas dalībniekiem un izmanto ES saskaņotos pasākumus (
31
). Abos gadījumos diferenciācija notiek, pamatojoties uz dalībvalstu kompetenci noteikt to sociālā nodrošinājuma sistēmu struktūru.
59.
Tomēr pretlikumīga būtu situācija, ja dalībvalsts tiesībās saistībā ar pensijas tiesību pārcelšanu starp divām valsts pensiju sistēmām būtu noteiktas aprēķināšanas metodes, kuras nevarētu izmantot valsts pensiju sistēmas dalībnieki, kuri uzsāk darbu ES dienestā. Tiesa jau ir secinājusi, ka šajā gadījumā arī attiecībā uz Savienības ierēdņu tiesību pārcelšanu ir jāpiedāvā tāda paša aprēķināšanas metode (
32
). Tāpat dalībvalsts nedrīkst Savienības ierēdņiem liegt iespēju izmantot pensijas tiesību kapitāla vērtības aprēķināšanas metodi, ko tā, iespējams, piedāvā savas pensiju apdrošināšanas sistēmas dalībniekiem, kuri uzsāk darbu starptautiskās organizācijās.
60.
Valsts tiesas uzdevums ir pārbaudīt, vai ar valsts tiesībām tiek ievērotas aprakstītās prasības.
61.
Visbeidzot ir jāanalizē iesniedzējtiesas norādītais salīdzinājums starp aprēķināto kapitāla vērtību un veiktajām iemaksām. Šādam salīdzinājumam nav lielas nozīmes, ja, kā tas ir Čehijas Republikas pensiju sistēmā, apdrošināšanas iemaksas neietekmē pensijas apmēru, taču kapitāla vērtība tiek aprēķināta, izmantojot šīs pensijas aktuāro ekvivalentu.
62.
Šādā gadījumā nevar izslēgt situāciju, ka, aprēķinot kapitāla vērtību it īpaši uz solidaritāti balstītās pensiju sistēmās lielu ienākumu saņēmēju gadījumā, var tikt aprēķināta kapitāla vērtība, kas noteiktos gadījumos ir viennozīmīgi mazāka nekā pensiju sistēmā veiktās iemaksas. Proti, šādās sistēmās lielu ienākumu saņēmējs ar savām iemaksām līdzfinansē mazāku ienākumu saņēmēja pensijas tiesības.
63.
Es jau esmu norādījis, ka valstu sociālā nodrošinājuma sistēmu pamatprincipu noteikšana ir dalībvalstu kompetencē. Jau no minētā izriet, ka uz solidaritātes principu balstītas dalībvalstu pensiju sistēmas nav pretrunā Eiropas tiesībām. Uz solidaritātes principa balstītas pensiju sistēmas ir modernas sociālas valsts juridisks un vēsturisks sasniegums, no kura sabiedrība kā kopums gūst labumu (
33
). Savienība, tā tas ir noteikts expressis verbis Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 34. panta 1. punktā, kuru nevar neņemt vērā, interpretējot strīdīgo tiesību normu, “atzīst un ievēro tiesības uz sociālā nodrošinājuma pabalstiem [..], kuri saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un valstu tiesību aktiem un praksi nodrošina aizsardzību tādos gadījumos kā [..] vecums [..].”
64.
Tādēļ saistībā ar otro prejudiciālo jautājumu es piedāvāju Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktu kopā ar LES 4. panta 3. punktu interpretēt tādējādi, ka, dalībvalstī nodarbinātai personai uzsākot darbu ES dienestā kā ierēdnim, nevar pasliktināties viņa sociālā nodrošinājuma līmenis attiecībā uz viņa pensijas tiesībām. Dalībvalsts piemērotajā pensijas tiesību kapitāla vērtības aprēķināšanas metodē šo pensijas tiesību pārskaitīšanas gadījumā ir it īpaši jāizmanto pamatojami parametri, tā ir jāīsteno finansiāli un matemātiski korekti un ar to ir jāievēro vienlīdzīgas attieksmes princips. Šo prasību pārbaude ir valsts tiesas pienākums. Turklāt atbilstoši šīm prasībām kā aktuārais ekvivalents aprēķinātā kapitāla vērtība, kas ir acīmredzami mazāka par veikto iemaksu lielumu, minēto iemeslu dēļ principā nav nepieļaujama.
65.
Šķiet, ka iesniedzējtiesa uzdod arī jautājumu par minimālo vērtību attiecībā uz saistību starp kapitāla vērtību un iemaksām, liekot uzsvaru uz simbolisko 50 % likmi. Tomēr, ņemot vērā iepriekšējos apsvērumus, ir acīmredzami, ka nebūtu nozīmes tādējādi noteikt precīzu minimālo procenta likmi, zem kuras ES tiesības uzreiz būtu pārkāptas. Turklāt, tā kā attiecība starp kapitāla vērtību un iemaksām konkrētajā gadījumā aptuveni atbilst piedāvātajai simboliskajai vērtībai, pēc manām domām, pietiek ar iepriekšējā rindkopā sniegto atbildi uz otro prejudiciālo jautājumu.
D – Trešais prejudiciālais jautājums
66.
Ar trešo prejudiciālo jautājumu iesniedzējtiesa vēlas zināt, vai spriedums lietā My ir jāsaprot tādējādi, ka dalībvalstij, aprēķinot ierēdņa, kurš uzsāk darbu ES dienestā, pensijas tiesību kapitāla vērtību saskaņā ar aktuāro metodi, ņemot vērā apdrošināšanas stāžu, individuālajā aprēķina bāzē ir jāieskaita arī laiks, kurā ierēdnis jau bija piesaistīts Savienības pensiju shēmai, bet vēl nebija iesniedzis pieteikumu par pensijas tiesību pārcelšanu. Jautājums tiek uzdots, ņemot vērā, ka saskaņā ar lietas dalībnieku norādēm kapitāla vērtības pārskaitīšana attiecībā uz ierēdņiem, kas uzsāk darbu ES dienestā, ir vienīgais gadījums, kad Čehijas Republikas pensiju sistēmai piesaistīta persona, kura nav sasniegusi minimālo apdrošināšanas stāžu (
34
), saņem maksājumu no Čehijas Republikas pensiju sistēmas.
67.
R. Časta atbalsta pienākumu ņemt vērā minēto laikposmu, aprēķinot aktuāro pensijas tiesību kapitāla vērtību, un atsaucas uz Regulas Nr. 883/2004 52. pantā ietverto aprēķināšanas metodi. Viņš norāda, ka, pārceļot savas pensijas tiesības uz Savienības pensiju shēmu, viņš zaudējot visas tiesības Čehijas Republikas pensiju sistēmā.
68.
Čehijas Republika uzskata, ka no sprieduma lietā My, kura pamatā esot pavisam citi lietas fakti, neizrietot pienākums ņemt vērā minētos laikposmus. Gluži otrādi, jau no Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punkta varot secināt, ka, aprēķinot kapitāla vērtību, ir jāņem vērā tikai laikposms, kurā persona ir bijusi piesaistīta valsts pensiju sistēmai. Ja, dalībvalstij aprēķinot pensijas tiesību kapitāla vērtību, tiktu ņemts vērā laikposms starp kļūšanu par Savienības pensiju shēmas dalībnieku un pieteikuma par pensijas tiesību pārcelšanu iesniegšanu, minētais laikposms, aprēķinot pensiju, tiktu ņemts vērā divas reizes. Atbildētāja pamatlietā un Komisija piekrīt šim viedoklim.
69.
Dalībvalstu pienākums, aprēķinot pensijas tiesību kapitāla vērtību, individuālajā aprēķina bāzē ieskaitīt arī laikposmu, kurā ierēdnis jau bija Savienības pensiju shēmas dalībnieks, bet vēl nebija iesniedzis pieteikumu par pensijas tiesību pārskaitīšanu, nepastāv.
70.
Šāds dalībvalstu pienākums neizriet nedz no sprieduma lietā My, kurā saskaņā ar iepriekš minēto nebija runas par ES ierēdni (
35
), kurš atļauj pārskaitīt pensijas tiesības ES, nedz no Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punkta teksta, kurā runa ir par pensijas tiesībām, “kas iegūtas, pamatojoties uz šādu darbu”, tātad saistītas ar valsts pensiju sistēmu, nedz no Regulas Nr. 883/2004, kas atbilstoši tā 2. panta 1. punktam nav piemērojama Savienības iestāžu ierēdņiem (
36
). R. Časta norādītais ar Čehijas Republikas sistēmu saistīto tiesību zudums, pārceļot pensijas tiesības, ir pensiju sistēmas maiņas sekas.
V – Secinājumi
71.
Es ierosinu Tiesai uz iesniegtajiem jautājumiem atbildēt šādi:
1)
Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktā ietvertais jēdziens “pensijas tiesību kapitāla vērtība” attiecas uz attiecas uz pensijas tiesību vērtību, ko noskaidro matemātiskā procedūrā, nenosakot aprēķināšanas metodi. Līdzšinējās aprēķināšanas metodes pensijas tiesību kapitāla vērtības noskaidrošanai joprojām ir pieļaujamas;
2)
Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punktu, lasot to kopā ar LES 4. panta 3. punktu, ir jāinterpretē tādējādi, ka, dalībvalstī nodarbinātai personai uzsākot darbu ES dienestā kā ierēdnim, nevar pasliktināties viņa sociālā nodrošinājuma līmenis attiecībā uz viņa pensijas tiesībām. Dalībvalsts piemērotā pensijas tiesību kapitāla vērtības aprēķināšanas metode šo pensijas tiesību pārskaitīšanas gadījumā it īpaši ir jāīsteno finansiāli un matemātiski pareizi, tajā ir jāizmanto pamatojami parametri un ar to ir jāievēro vienlīdzīgas attieksmes princips. Šo prasību pārbaude ir valsts tiesas pienākums. Turklāt atbilstoši šīm prasībām kā aktuārais ekvivalents aprēķinātā kapitāla vērtība, kas ir acīmredzami mazāka par veikto iemaksu lielumu, principā nav nepieļaujama;
3)
dalībvalstij aprēķinot ierēdņa, kurš uzsāk darbu ES dienestā, pensijas tiesību kapitāla vērtību saskaņā ar aktuāro metodi, individuālajā aprēķina bāzē nav jāieskaita laikposms, kurā ierēdnis jau bija Savienības pensiju shēmas dalībnieks, bet vēl nebija iesniedzis pieteikumu par pensijas tiesību pārskaitīšanu.
(
1
)	Oriģinālvaloda – vācu.
(
2
)	Padomes 2004. gada 22. marta Regula (EK, Euratom) Nr. 723/2004, ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (OV L 124, 1. lpp., OV Īpašais izdevums latviešu valodā, 1. nod., 2. sēj., 130.–247. lpp.).
(
3
)	Ieviesti ar Padomes 1968. gada 29. februāra Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, ar ko nosaka Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kā arī paredz īpašus Komisijas ierēdņiem uz laiku piemērojamus pasākumus (Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība) (OV L 56, 1. lpp.).
(
4
)	Regulas Nr. 723/2004 2. pants.
(
5
)	Vērtība tiek aktualizēta aprēķina brīdī, ņemot vērā vidējās algas izmaiņu indeksu.
(
6
)	R. Časta ir aprēķinājis, ka viņa apdrošināšanas stāžs ir 17 gadi un 259 dienas. Atšķirību var izskaidrot tādējādi, ka iesniedzējtiesa, iespējams, nav ieskaitījusi apdrošināšanas laikposmus, kad nav tikušas veiktas iemaksas.
(
7
)	Naudas summu aprēķināja iesniedzējtiesa. R. Časta tiesā minēja skaitli CZK 1 124 633,40.
(
8
)	2004. gada 16. decembra spriedums lietā C-293/03 My (Krājums, I-12013. lpp.).
(
9
)	1990. gada 14. jūnija spriedums lietā C-37/89 Weiser (Recueil, I-2395. lpp., 12. punkts).
(
10
)	1981. gada 20. oktobra spriedums lietā 137/80 Komisija/Beļģija (Recueil, 2393. lpp., 9. un 18. punkts), 1986. gada 20. marta spriedums lietā 72/85 Komisija/Nīderlande (Recueil, 1219. lpp., 16. punkts), 1989. gada 18. aprīļa spriedums lietā 130/87 Retter (Recueil, 865. lpp., 22. punkts), 1997. gada 17. jūlija spriedums lietā C-52/96 Komisija/Spānija (Recueil, I-4637. lpp., 9. punkts).
(
11
)	Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punkts. Vispārējās tiesas 2004. gada 18. marta spriedums lietā T-67/02 Radauer/Padome (Recueil, I-A-89. un II-395. lpp., 29. un 30. punkts).
(
12
)	1989. gada 9. novembra spriedums apvienotajās lietās 75/88, 146/88 un 147/88 Bonazzi-Bertottilli u.c. (Recueil, 3599. lpp., 17. punkts).
(
13
)	Spriedums lietā Komisija/Beļģija (minēts 10. zemsvītras piezīmē, 11. punkts), 2004. gada 16. decembra spriedums lietā My (minēts 8. zemsvītras piezīmē, 44. punkts).
(
14
)	Spriedums lietā My (minēts 8. zemsvītras piezīmē, 45.–49. punkts).
(
15
)	Ģenerāladvokāta A. Ticano secinājumi lietā My (spriedums minēts 8. zemsvītras piezīmē, 95. punkts).
(
16
)	2010. gada 9. jūlija rīkojums apvienotajās lietās C-286/09 un C-287/09 Ricci (Krājums, I-93. lpp., 30.–33. punkts).
(
17
)	1982. gada 18. marta spriedums lietā 212/81 Bodson (Recueil, 1019. lpp., 7. un 8. punkts).
(
18
)	1987. gada 17. decembra spriedums lietā 315/85 Komisija/Luksemburga (Recueil, 5391. lpp., 22. punkts) un 1988. gada 4. maija spriedums lietā 64/85 Watgen (Recueil, 2435. lpp., 9. punkts).
(
19
)	Spriedums lietā Komisija/Beļģija (minēts 10. zemsvītras piezīmē, 12. punkts).
(
20
)	COM(2002) 213, galīgā redakcija, 5. lpp.
(
21
)	Spriedums lietā Komisija/Luksemburga (minēts 18. zemsvītras piezīmē, 21. punkts).
(
22
)	Ģenerāladvokāta Bota [Bot] secinājumi lietā C-343/08 Komisija/Čehijas Republika, 2010. gada 14. janvāra spriedums (Krājums, I-275. lpp., 53. punkts), 1997. gada 30. janvāra spriedums lietā C-340/94 de Jaeck (Recueil, I-461. lpp., 18. punkts).
(
23
)	LESD 48. pants.
(
24
)	Komisija tiesas sēdē minēja vairāk nekā 300 variantus.
(
25
)	Skat. OECD, Pensions at a Glance, 2005; aktualizēts ar OECD, Pensions at a Glance, 2011. Par sistēmu maiņu skat. Komisijas 2012. gada 16. februāra Balto grāmatu “Atbilstīgu, drošu un noturīgu pensiju programma”, COM(2012) 55, galīgā redakcija, 2012. gada 16. februāris.
(
26
)	R. Časta uzskata, ka tiek noteiktas iemaksas, nevis pensijas. Tiesai izšķirošajam ir jābūt iesniedzējtiesas aprakstam.
(
27
)	Attiecībā uz tiesiskā regulējuma detaļām it īpaši ir jānorāda uz šo secinājumu 11. un 12. punktu.
(
28
)	Šo secinājumu 26. punkts.
(
29
)	Šajā ziņā par Kopienu likumdevēja pienākumiem skat. 2007. gada 11. septembra spriedumu lietā C-227/04 P Lindorfer/Padome (Krājums, I-6767. lpp., 52., 58. un 59. punkts).
(
30
)	Tomēr pilnīgs iespējas pārcelt sociālā nodrošinājuma tiesības aizliegums no dalībvalsts puses rada diskrimināciju. Skat. spriedumu lietā Komisija/Beļģija (minēts 10. zemsvītras piezīmē, 19. punkts).
(
31
)	Padomes 1971. gada 14. jūnija Regula (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā (OV L 149, 2. lpp., OV Īpašais izdevums latviešu valodā, 5. nod., 1. sēj., 35.–82. lpp.); tagad Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (OV L 166, 1. lpp., OV Īpašais izdevums latviešu valodā, 5. nod., 5. sēj., 72.–116. lpp.). Šī regula atbilstoši tās 91. pantam ir spēkā no 2010. gada 1. maija. Skat. Schreiber, F., “Art. 91”, Schreiber, F. u.c., VO (EG) Nr. 883/2004, C. H.Beck, Minhene, 2012.
(
32
)	Spriedumi lietā Komisija/Luksemburga (minēts 18. zemsvītras piezīmē, 24. punkts) un lietā Watgen (minēts 18. zemsvītras piezīmē, 10. punkts).
(
33
)	Ritter, G. Der Sozialstaat, Entstehung und Entwicklung im internationalen Vergleich. Oldenbourg, Minhene, 3. izdevums, 2010.
(
34
)	Šajā situācijā atrodas arī R. Časta. Atbilstoši viņa procesuālajam rakstam minimālais apdrošināšanas stāžs ir 25 gadi, atbilstoši paskaidrojumiem tiesas sēdē – 35 gadi. Atšķirību var izskaidrot tādējādi, ka sākotnēji paredzētie 25 gadi kā minimālais apdrošināšanas stāžs Čehijas Republikā kopš 2010. gada pakāpeniski tika paaugstināts līdz 35 gadu minimālajam apdrošināšanas stāžam. OECD, Pensions at a Glance, 2011, 212. lpp.
(
35
)	Skat. šo secinājumu 27. un 28. punktu.
(
36
)	Par Regulas Nr. 1408/71 2. panta 1. punktā ietverto tiesību normu skat. 2000. gada 3. oktobra spriedumu lietā C-411/98 Ferlini (Recueil, I-8081. lpp., 41. punkts) un spriedumu lietā My (minēts 8. zemsvītras piezīmē, 35. punkts).