Apelācijas sūdzība, ko 2018. gada 26. jūnijā Mykola Yanovych Azarov iesniedza par Vispārējās tiesas (sestā palāta) 2018. gada 26. aprīļa spriedumu lietā T-190/16 Mykola Yanovych Azarov/Eiropas Savienības Padome
(Lieta C-416/18 P)
Tiesvedības valoda – vācu
Lietas dalībnieki
Apelācijas sūdzības iesniedzējs: Mykola Yanovych Azarov (pārstāvji: A. Egger un G. Lansky, advokāti)
Otra lietas dalībniece: Eiropas Savienības Padome
Prasījumi
Apelācijas sūdzības iesniedzēja prasījumi Tiesai ir šādi:
atcelt Vispārējās tiesas 2018. gada 26. aprīļa spriedumu lietā T-190/16;
pašai pieņemt galīgo lēmumu un atcelt Padomes Lēmumu (KĀDP) 2016/318 (2016. gada 4. marts), ar ko groza Lēmumu 2014/119/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ukrainā 1, kā arī Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2016/311 (2016. gada 4. marts), ar ko īsteno Regulu (ES) Nr. 208/2014 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ukrainā 2, ciktāl tie skar apelācijas sūdzības iesniedzēju, un piespriest Padomei atlīdzināt tiesāšanās izdevumus Tiesā un Vispārējā tiesā;
pakārtoti otrajā ievilkumā norādītajam prasījumam – nodot lietu atpakaļ Vispārējai tiesai, lai tā pieņemtu lēmumu, ievērojot Tiesas sniegto juridisko vērtējumu, un atlikt lēmuma par tiesāšanās izdevumiem pieņemšanu.
Pamati un galvenie argumenti
Apelācijas sūdzības iesniedzējs izvirza šādus apelācijas sūdzības pamatus:
Tiesa esot kļūdaini konstatējusi, ka Padome nav pārkāpusi pamattiesības. Tiesa esot juridiski kļūdaini novērtējusi tiesību uz īpašumu, kā arī darījumdarbības brīvības ierobežojumu. It īpaši tā attiecīgos pasākumus esot juridiski kļūdaini atzinusi par piemērotiem un samērīgiem. Turklāt Vispārējā tiesa esot pieļāvusi procesuālas kļūdas un esot pārkāpusi procesuālās tiesības.
Vispārējā tiesa esot kļūdaini konstatējusi, ka Padome nav nepareizi izmantojusi savu rīcības brīvību. Pirmkārt, Vispārējā tiesa neesot veikusi konkrētu pārbaudi attiecībā uz apelācijas sūdzības iesniedzēju. Otrkārt, Vispārējā tiesa juridiski kļūdaini uzskatot, ka konkrētu pierādījumu trūkums nav būtisks.
Vispārējā tiesa esot kļūdaini konstatējusi, ka Padome nav pārkāpusi tiesības uz labu pārvaldību. Pirmkārt, Vispārējās tiesas apsvērumi par Padomes pienākumu ievērot objektivitāti esot juridiski kļūdaini. Otrkārt, Vispārējā tiesa nepareizi izprotot pienākuma norādīt pamatojumu tvērumu.
Vispārējā tiesa esot kļūdaini konstatējusi, ka Padome nav pieļāvusi “acīmredzamu kļūdu vērtējumā”.
Vispārējā tiesa, sniedzot tīri politisku pamatojumu, esot pārkāpusi tiesības uz lietas taisnīgu izskatīšanu.
____________
1 OV 2016, L 60, 76. lpp.
2 OV 2016, L 60, 1. lpp.