62023CJ0646_RES
Apvienotajās lietās C‑646/23 [Lita] un C‑661/23 [Jeszek] (
i
),
Kriminālprocess
pret
P.B. u.c.
(Wojskowy Sąd Okręgowy w Warszawie lūgumi sniegt prejudiciālu nolēmumu)
Tiesas (ceturtā palāta) 2025. gada 3. jūlija spriedums
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu – Tiesiskums – Tiesu neatkarība – LES 19. panta 1. punkta otrā daļa – Efektīva tiesību aizsardzība tiesā jomās, uz kurām attiecas Savienības tiesības – Tiesnešu neatceļamības princips – Militārais tiesnesis, kas atzīts par nepiemērotu profesionālajam militārajam dienestam – Valsts tiesiskais regulējums, kas nosaka šī tiesneša priekšlaicīgu pensionēšanos
Dalībvalstis – Pienākumi – Efektīvas tiesību aizsardzības tiesā nodrošināšanai nepieciešamo tiesību aizsardzības līdzekļu izveide – Tiesnešu neatceļamības un neatkarības principu ievērošana – Tiesības uz lietas izskatīšanu neatkarīgā un objektīvā, tiesību aktos noteiktā tiesā – Militārās tiesas – Militārais tiesnesis, kas atzīts par nederīgu profesionālajam militārajam dienestam – Valsts tiesiskais regulējums, kas nosaka šī tiesneša priekšlaicīgu pensionēšanu – Valsts tiesiskais regulējums, kas nav piemērojams militārajiem prokuroriem, kuri ir arī atvaļināti no profesionālā militārā dienesta, bet var tikt atstāti amatā – Pasākums, kam ir soda raksturs, pret noteiktu tiesnesi – Tiesību aizsardzības līdzekļu neesība – Nepieļaujamība
(LES 19. panta 1. punkta otrā daļa un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. panta otrā daļa)
(skat. 57.–80. punktu un rezolutīvās daļas 1. punktu)
Dalībvalstis – Pienākumi – Efektīvas tiesību aizsardzības tiesā nodrošināšanai nepieciešamo tiesību aizsardzības līdzekļu izveide – Tiesnešu neatceļamības un neatkarības principu ievērošana – Savienības tiesību pārākums un tiešā iedarbība – Valsts tiesu un citu attiecīgās dalībvalsts iestāžu pienākumi – Pienākums atstāt nepiemērotu valsts tiesisko regulējumu, kas ir pretrunā Savienības tiesību normai ar tiešu iedarbību – Militārās tiesas – Valsts tiesiskais regulējums, kas nosaka tiesneša priekšlaicīgu pensionēšanu – Iesniedzējtiesas pienākums atstāt nepiemērotu šo regulējumu – Kompetento tiesas iestāžu pienākums atjaunot attiecīgo tiesnesi amatā
(LES 19. panta 1. punkta otrā daļa; LESD 267. pants; Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pants)
(skat. 82.–89. punktu un rezolutīvās daļas 2. punktu)
Dalībvalstis – Pienākumi – Efektīvas tiesību aizsardzības tiesā nodrošināšanai nepieciešamo tiesību aizsardzības līdzekļu izveide – Valsts tiesiskais regulējums, kas nosaka tiesneša priekšlaicīgu pensionēšanu – Iesniedzējtiesas pilnvaras pagaidām apturēt šī tiesiskā regulējuma piemērošanu – Pieļaujamība
(LES 19. panta 1. punkta otrā daļa un 267. pants)
(skat. 91.–94. punktu un rezolutīvās daļas 3. punktu)
Rezumējums
Saņēmusi Wojskowy Sąd Okręgowy w Warszawie (Varšavas Militārā apgabaltiesa, Polija) lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu, Tiesa lemj par LES (
1
) 19. panta 1. punkta otrās daļas un Savienības tiesību pārākuma principa interpretāciju saistībā ar valsts tiesisko regulējumu, kurā no tā spēkā stāšanās brīža paredzēta tāda militārā tiesneša, kas atzīts par nederīgu profesionālajam militārajam dienestam, priekšlaicīga pensionēšana ipso iure, un nav paredzēti tiesību aizsardzības līdzekļi, lai šo pasākumu apstrīdētu tiesā.
Wojskowy Sąd Garnizonowy w Warszawie (Militārā pirmās instances tiesa Varšavā, Polija) divus profesionālus karavīrus – P. B. un R. S. – atzina par vainīgiem noziedzīgos nodarījumos. Viņi iesniedza apelācijas sūdzību iesniedzējtiesā. Abas lietas tika iedalītas iztiesāšanai šajā tiesā viena tiesneša tiesas sastāvā – tajā ietilpa tiesnesis P. R. Tiesas sēdes notika attiecīgi 2023. gada oktobrī un novembrī.
2017. gada jūlijā tiesnesis P. R. tika atzīts par nederīgu profesionālajam militārajam dienestam un vienlaikus par piemērotu, lai turpinātu pildīt tiesneša pienākumus. Pēc šī lēmuma viņš lūdza (
2
) viņu pārcelt uz tiesneša amatu vispārējās jurisdikcijas tiesā. 2021. gada 27. decembrī, neraugoties uz Krajowa Rada Sądownictwa (Valsts tieslietu padome, Polija) šajā ziņā izteikto priekšlikumu, Polijas Republikas prezidents atteicās apmierināt šo lūgumu.
2022. gada 24. aprīlī stājās spēkā Likuma par tēvzemes aizsardzību 233. pants (
3
), ar kuru jebkuram militārajam tiesnesim, kas atvaļināts no profesionālā militārā dienesta, tika atļauts turpināt pildīt savus pienākumus. Tātad no 2023. gada marta P. R. atkal strādāja Varšavas Militārajā apgabaltiesā.
Tomēr šis noteikums par atstāšanu amatā attiecībā uz militārajiem tiesnešiem tika atcelts ar 2023. gada 28. jūlija Grozījumu likumu (
4
) un šī iespēja turpmāk attiecās tikai uz militārajiem prokuroriem (
5
). Saskaņā ar šo likumu (
6
) tiesnesis, kurš 2023. gada 15. novembrī bija atstāts amatā militārajā tiesā pēc atvaļināšanas no profesionālā militārā dienesta, pēdējā minētajā datumā tiek pensionēts ipso iure.
Iesniedzējtiesa norāda, ka Grozījumu likuma norma, ar kuru atcelta militārās tiesas tiesneša iespēja tikt atstātam amatā, ja viņš ir atbrīvots no profesionālā militārā dienesta pienākumiem, vienlaikus saglabājot šo iespēju militārajiem prokuroriem, kuri ir līdzīgā situācijā, ir pieņemta bez jebkāda pamatojuma (
7
). Runājot par šī paša likuma normu, kurā paredzēta priekšlaicīga pensionēšana, faktiski tā ietekmē tikai vienu tiesnesi un ir viens no pasākumiem, kas veikti attiecībā uz šo tiesnesi un kam ir soda raksturs. Neesot paredzēts neviens tiesību aizsardzības līdzeklis, lai apstrīdētu šo priekšlaicīgas pensionēšanas ipso iure pasākumu.
Iesniedzējtiesai ir šaubas, vai Savienības tiesībām ir pretrunā tāds valsts tiesiskais regulējums, kurā iepriekš minētajos apstākļos paredzēta priekšlaicīga pensionēšana ipso iure. Attiecīgā gadījumā tā vēlas noskaidrot, vai šis tiesiskais regulējums jāatstāj nepiemērots – tas nozīmētu pienākumu atjaunot amatā pensionēto tiesnesi, piemērojot minēto tiesisko regulējumu, un vai tā var apturēt tā piemērošanu uz laiku.
Tiesas vērtējums
Tiesa attiecībā uz tās kompetenci atgādina, ka LES 19. panta 1. punkta otrā daļa ir piemērojama ikvienai valsts tiesai, kas var lemt par jautājumiem, kuri attiecas uz Savienības tiesību interpretāciju vai piemērošanu. Tā kā iesniedzējtiesai kā militārai tiesai var lūgt lemt par jautājumiem, kas saistīti ar Savienības tiesību piemērošanu vai interpretāciju, ir piemērojama LES 19. panta 1. punkta otrā daļa. Šīs tiesību normas interpretācijā ir pienācīgi jāņem vērā Hartas 47. pants.
Par lietas būtību Tiesa uzsver, pirmkārt, ka, lai izpildītu tiesu neatkarības prasību, jābūt tiesību normām, it īpaši attiecībā uz tiesas sastāvu, iecelšanu, pilnvaru ilgumu, kā arī tās locekļu atturēšanās, noraidīšanas un atsaukšanas iemesliem, kas ļautu kliedēt indivīdos jebkādas pamatotas šaubas par minētās tiesas ārēju ietekmējamību un tās neitralitāti attiecībā uz interesēm, ar kurām tā saskaras.
Šajā ziņā Tiesa norāda, ka neatceļamības princips prasa, ka tiesneši var palikt amatā līdz brīdim, kad viņi sasniedz obligāto pensionēšanās vecumu, vai līdz pilnvaru termiņa beigām, ja tās ir piešķirtas uz noteiktu laiku. No šī principa izņēmumi var būt tikai ar nosacījumu, ka tas ir pamatots ar attaisnojošiem un primāriem iemesliem, ievērojot samērīguma principu. Tādējādi ir vispārpieņemts, ka tiesneši, ievērojot atbilstošas procedūras, var tikt atcelti, ja tie nevar turpināt pildīt amata pienākumus nespējas vai būtiska pārkāpuma dēļ.
Turklāt tiesnešu neatceļamības garantija prasa, lai gadījumi, kuros šos locekļus var atcelt no amata, būtu noteikti īpašos tiesību aktos – skaidrās tiesību normās, kas sniedz garantijas, kuras pārsniedz nelikumīgas atcelšanas gadījumā piemērojamajos vispārīgajos administratīvo tiesību un darba tiesību noteikumos paredzētās garantijas.
Precizējot, ka iesniedzējtiesai būs jāizvērtē, vai ar valsts tiesisko regulējumu, ar ko iepriekš minētajos apstākļos ir ieviests pasākums par militāro tiesnešu, kuri ir atbrīvoti no profesionālā militārā dienesta pienākumiem, priekšlaicīgu pensionēšanos, nav ievērotas prasības, kas izriet no tiesu neatkarības principa, kurš noteikts LES 19. panta 1. punkta otrajā daļā, jo LESD 267. pantā Tiesai nav piešķirtas tiesības piemērot Savienības tiesību normas konkrētam gadījumam, Tiesa norāda, ka tā tomēr, pamatojoties uz tās rīcībā esošajiem lietas materiāliem, var sniegt valsts tiesai Savienības tiesību interpretācijas elementus, kas tai varētu būt noderīgi.
Šajā gadījumā nav atrodams neviens iemesls, lai pamatotu Grozījumu likumu, kurā paredzēts priekšlaicīgi pensionēt ipso iure militāros tiesnešus, kuri, lai gan ir atbrīvoti no profesionālā militārā dienesta pienākumiem, bija atstāti militārā tiesneša amatā. Turklāt šķiet, ka šis likums piemērojams tikai militārajiem tiesnešiem un nav piemērojams militārajiem prokuroriem, lai gan iepriekš uz šīm divām tiesas amatpersonu kategorijām attiecās vieni un tie paši noteikumi par darba turpināšanu pēc atbrīvošanas no profesionālā militārā dienesta pienākumiem. Tomēr atšķirīgā attieksme nav pamatota, ņemot vērā šo divu tiesas amatpersonu kategoriju objektīvās situācijas atšķirības. Šādos apstākļos, neskarot pārbaudes, kas jāveic valsts tiesai, tādā valsts tiesiskajā regulējumā kā pamatlietā aplūkotais nav ievērota prasība, saskaņā ar kuru izņēmumiem no tiesnešu neatceļamības principa jābūt pamatotiem ar pārliecinošiem leģitīmiem iemesliem.
Turklāt Tiesa norāda, ka tiesneša P. R. priekšlaicīga pensionēšana tika pieņemta nevis tādēļ, ka šis tiesnesis nebija piemērots amata pienākumu pildīšanai, bet gan tādēļ, ka viņš publiski pauda kritiku par Polijas tiesu sistēmas reformu. Tātad šķiet, ka šis pasākums ietilpst virknē pasākumu, kas veikti attiecībā uz šo tiesnesi un kam ir soda raksturs. Tiesa arī uzsver, ka Grozījumu likumā nav paredzēts neviens tiesību aizsardzības līdzeklis tiesu amatpersonai, uz kuru attiecas priekšlaicīgas pensionēšanas pasākums, kas pamatots ar viņa nederīgumu profesionālajam militārajam dienestam.
Tādējādi valsts tiesiskais regulējums, kurā šādos apstākļos no tā spēkā stāšanās brīža ir paredzēta tāda militārā tiesneša, kas atzīts par nederīgu profesionālajam militārajam dienestam, priekšlaicīga pensionēšana ipso iure, ir pretrunā LES 19. panta 1. punkta otrajai daļai.
Otrkārt, Tiesa norāda, ka Savienības tiesību pārākuma princips liek valsts tiesai un jebkurai citai attiecīgās dalībvalsts iestādei nepiemērot šādu tiesisko regulējumu, ja tas pieņemts, pārkāpjot LES 19. panta 1. punkta otro daļu, un tas nozīmē, ka tiesnesis, kurš ir pensionēts saskaņā ar minēto tiesisko regulējumu, jāatjauno amatā (
8
).
Visbeidzot – attiecībā uz iespēju apturēt šāda valsts tiesiskā regulējuma piemērošanu Tiesa uzsver, ka Savienības tiesību pilnīga efektivitāte prasa, lai tiesa, kas izskata lietu, varētu noteikt pagaidu pasākumus, kuri ļauj nodrošināt pieņemamā tiesas nolēmuma pilnīgu efektivitāti. Turklāt valsts tiesai nav jāpiemēro valsts tiesību normas, kas rada šķērsli šīm pilnvarām noteikt pagaidu pasākumus.
No tā izriet, ka iesniedzējtiesai jābūt iespējai apturēt to Grozījumu likuma normu piemērošanu, pamatojoties uz kurām tiesnesim tiek noteikts pensionēšanās ipso iure pasākums, līdz tā pēc Tiesas atbildes saņemšanas būs pieņēmusi nolēmumu par kriminālprocesiem pamatlietā.
(
i
)	Šo lietu nosaukumi ir izdomāti. Tie neatbilst neviena lietas dalībnieka reālajam personvārdam vai nosaukumam.
(
1
)	Šajā tiesību normā visām dalībvalstīm ir noteikts pienākums nodrošināt tiesību aizsardzības līdzekļus, kas ir pietiekami efektīvi tiesiskās aizsardzības nodrošināšanai jomās, uz kurām attiecas Savienības tiesības.
(
2
)	Saskaņā ar tobrīd spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem.
(
3
)	2022. gada 11. martaustawa o obronie Ojczyzny (Tēvzemes aizsardzības likums; Dz. U., 655. pozīcija).
(
4
)	2023. gada 28. jūlijaustawa o zmianie ustawy – Kodeks cywilny oraz niektórych innych ustaw (Likums, ar ko groza Civilkodeksu un dažus citus likumus; Dz. U., 1615. pozīcija; turpmāk tekstā – “Grozījumu likums”). Šis likums stājās spēkā 2023. gada 15. novembrī.
(
5
)	Grozījumu likuma 10. pants.
(
6
)	Grozījumu likuma 13. pants.
(
7
)	Kā arī, pārkāpjot Konstytucja Rzeczypospolitej Polskiej (Polijas Republikas Konstitūcija) 180. panta 3. punktu, kurā paredzēta tiesneša priekšlaicīga pensionēšana vienīgi slimības vai invaliditātes gadījumā, kas padara viņu nespējīgu pildīt savus pienākumus.
(
8
)	Šī atjaunošana darbā jānodrošina tiesu iestādēm, kuru kompetencē ir noteikt un grozīt iztiesāšanas sastāvu.