62023TJ1042_RES
Lieta T‑1042/23
BSW – management company of “BMC” holding
pret
Eiropas Savienības Padomi
Vispārējās tiesas (ceturtā palāta) 2025. gada 19. marta spriedums
Kopējā ārpolitika un drošības politika – Ierobežojoši pasākumi saistībā ar situāciju Baltkrievijā un Baltkrievijas iesaistīšanos Krievijas agresijā pret Ukrainu – Līdzekļu iesaldēšana – To personu, vienību un struktūru saraksts, kam piemēro līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu – Prasītāja nosaukuma iekļaušana sarakstā – Atbalsts Lukašenko režīmam – Labums, kas gūts no Lukašenko režīma – Valstij piederošs uzņēmums – Kļūda vērtējumā – Tiesības uz īpašumu – Darījumdarbības brīvība
Eiropas Savienība – Iestāžu aktu tiesiskuma pārbaude tiesā – Ierobežojoši pasākumi pret Baltkrieviju – Konkrētu personu un organizāciju līdzekļu iesaldēšana saistībā ar situāciju Baltkrievijā – Pārbaudes apjoms – Savienības kompetentās iestādes pienākums apstrīdēšanas gadījumā pierādīt to motīvu pamatotību, kas izvirzīti pret attiecīgajām personām vai vienībām – Iekļaušana sarakstos, kas pamatota ar precīzu, konkrētu un saskaņotu norāžu kopumu
(Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 47. pants, Padomes Lēmuma 2012/642/KĀDP, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu (KĀDP) 2023/1592, I pielikums, Padomes Regulas Nr. 765/2006 I pielikums un Padomes Regula 2023/1591)
(skat. 31.–33. punktu)
Kopējā ārpolitika un drošības politika – Ierobežojoši pasākumi pret Baltkrieviju – Ierobežojošo pasākumu noteikšanas kritēriji – Fiziskas vai juridiskas personas, vienības vai struktūras, kas gūst labumu no Lukašenko režīma vai atbalsta to – Jēdziens “atbalsts režīmam” – Kļūda vērtējumā – Neesamība
(Padomes Lēmuma 2012/642/KĀDP, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu (KĀDP) 2023/1592, I pielikums, Padomes Regulas Nr. 765/2006 I pielikums un Padomes Regula 2023/1591)
(skat. 34.–47., 62. un 80. punktu)
Kopējā ārpolitika un drošības politika – Ierobežojoši pasākumi pret Baltkrieviju – Ierobežojošo pasākumu noteikšanas kritēriji – Fiziskas vai juridiskas personas, vienības vai struktūras, kas gūst labumu no Lukašenko režīma vai atbalsta to – Atbalsts valdībai – Jēdziens – Valsts vienības maksājums valstij saskaņā ar valsts tiesisko regulējumu, kurā šādi maksājumi noteikti – Iekļaušana – Minēto maksājumu kvalifikācija par nodokli vai dividendi – Ietekmes neesamība
(Padomes Lēmuma 2012/642/KĀDP 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts, Padomes Regulas Nr. 765/2006 2. panta 5. punkts un Padomes Regula Nr. 1014/2012)
(skat. 48.–61. punktu)
Kopējā ārpolitika un drošības politika – Ierobežojoši pasākumi pret Baltkrieviju – Ierobežojošo pasākumu noteikšanas kritēriji – Fiziskas vai juridiskas personas, vienības vai struktūras, kas gūst labumu no Lukašenko režīma vai atbalsta to – Jēdziens “labums” – Kļūda vērtējumā – Neesamība
(Padomes Lēmuma 2012/642/KĀDP, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu (KĀDP) 2023/1592, I pielikums, Padomes Regulas Nr. 765/2006 I pielikums un Padomes Regula 2023/1591)
(skat. 63.–65. un 73.–80. punktu)
Kopējā ārpolitika un drošības politika – Ierobežojoši pasākumi pret Baltkrieviju – Piemērošanas joma – Fiziskas vai juridiskas personas, vienības vai struktūras, kas gūst labumu no Lukašenko režīma vai atbalsta to – Jēdziens – Personas, kuras minētās darbības izdarījušas pagātnē, lai gan nav pierādījumu par pašreizēju iesaistīšanos vai līdzdalību šādās darbībās – Iekļaušana
(Padomes Lēmuma 2012/642/KĀDP 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts, Padomes Regulas Nr. 765/2006 2. panta 5. punkts un Padomes Regula Nr. 1014/2012)
(skat. 69. punktu)
Kopējā ārpolitika un drošības politika – Ierobežojoši pasākumi pret Baltkrieviju – Konkrētu personu un organizāciju līdzekļu iesaldēšana saistībā ar situāciju Baltkrievijā – Tiesību uz īpašumu un darījumdarbības brīvības ierobežojums – Pieļaujamība – Nosacījumi – Likumā paredzēts ierobežojums – Tiesību būtības ievērošana – Tāda Vispārējo interešu mērķa īstenošana, kuru atzinusi Savienība – Samērīguma principa ievērošana – Izpildītie nosacījumi
(Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 16., 17. pants un 52. panta 1. punkts, Padomes Lēmuma 2012/642/KĀDP, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu (KĀDP) 2023/1592, I pielikums, Padomes Regulas Nr. 765/2006 I pielikums un Padomes Regula 2023/1591)
(skat. 91.–106. punktu)
Rezumējums
Vispārējā tiesa spriedumā noraida AAT Byelorussian Steel Works – management company of“Byelorussian Metallurgical Company”holding (BSW – management company of “BMC” holding) celto prasību atcelt aktus, ar kuriem Eiropas Savienības Padome 2023. gada augustā (
1
) šo uzņēmumu iekļāvusi to personu un vienību sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus saistībā ar situāciju Baltkrievijā un Baltkrievijas iesaistīšanos Krievijas agresijā pret Ukrainu. Šis spriedums papildina judikatūru par to, ka valstij pilnībā piederoša valsts uzņēmuma veiktie nodokļu maksājumi valstij tiek ņemti vērā kā elements, ar ko var pierādīt šī uzņēmuma sniegto atbalstu režīmam.
Šis spriedums attiecas uz ierobežojošiem pasākumiem, ko Eiropas Savienība kopš 2004. gada noteikusi saistībā ar situāciju Baltkrievijā demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību jomā un Baltkrievijas iesaistīšanos Krievijas agresijā pret Ukrainu. Prasītājs, kas ir viens no lielākajiem uzņēmumiem valstī, darbojas tērauda izstrādājumu jomā. Prasītāja līdzekļi un saimnieciskie resursi tika iesaldēti, jo tas guva labumu no prezidenta Lukašenko režīma, to atbalstīja (
2
) un bija atbildīgs par represijām pret pilsonisko sabiedrību (
3
).
Vispārējās tiesas vērtējums
Attiecībā uz pamatu par kļūdu vērtējumā Vispārējā tiesa uzskata, ka Padome, Lēmumā 2023/1592 un Regulā 2023/1591 atzīdama, ka prasītājs ir būtisks ieņēmumu avots Lukašenko režīmam, kā arī Baltkrievijas valstij, kura gūst tiešu labumu no šiem ieņēmumiem, un līdz ar to atbalsta Lukašenko režīmu Lēmuma 2012/642 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē, nav pieļāvusi kļūdu vērtējumā.
Vispārēja tiesa norāda – lai uzskatītu, ka prasītājs atbalsta režīmu, Padome ir ņēmusi vērā arī ievērojamās nodokļu summas, ko prasītājs nomaksājis Baltkrievijas valstij. Lai gan jau ir ticis nospriests, ka Padome tikai no nodokļu nomaksas nevar izsecināt “atbalstu režīmam”, Vispārējā tiesa norāda, ka situācija šajā gadījumā ir atšķirīga. Aplūkotajā lietā (
4
) runa bija par tādu atbalstu režīmam, ko sniedz fiziskas un privātas juridiskas personas, kurām ir pienākums maksāt nodokļus, proti, “juridisks pienākums, kas attiecas uz visiem Baltkrievijas nodokļu maksātājiem”. Šajā gadījumā prasītājs ir valstij piederoša juridiskā persona un viss tā kapitāls pieder Baltkrievijas Republikai.
Tiesa arī precizē, ka kvalificēšana par nodokli vai dividendi, uz kā pamata summas tiek pārskaitītas valdībai, nav izšķiroša, lai identificētu “atbalstu valdībai”. Proti, gan vienā, gan otrā gadījumā runa ir par summām, ko valstij saskaņā ar valsts tiesisko regulējumu, ar kuru noteikts pienākums veikt šo maksājumu, samaksājis valsts uzņēmums. Šādu maksājumu izslēgšana no jēdziena “atbalsts valdībai” tikai tāpēc, ka maksājamās summas kvalificētas kā nodokļi, varētu ļaut apiet Savienības tiesību normas. Skaidrs, ka nodokļa likmes palielināšanu peļņai, ko gūst šādi uzņēmumi, varētu ieviest apmaiņā pret dividenžu summas samazinājumu, kuru izmaksa valstij saskaņā ar valsts tiesisko regulējumu tiek aplikta ar nodokli visiem valsts uzņēmumiem.
Šajos apstākļos valsts var rīkoties ar prasītāja ieņēmumiem un peļņu, izmantojot gan publisko tiesību instrumentus, piemēram, nodokļus, gan īpašumtiesību instrumentus, piemēram, dividendes. Veids, kādā prasītāja līdzekļi tiks nodoti valstij, ir atkarīgs arī no valsts kā likumdevēja un īpašnieces. Attiecībā uz līdzekļiem, kas saņemti režīma atbalstam, nav nozīmes, vai valsts tos saņem kā nodokļus, ko maksā valsts uzņēmums, vai dividenžu veidā, t.i., saņemot daļu no šī uzņēmuma peļņas pēc nodokļu nomaksas.
Turklāt, kā izriet no pamatojuma prasītāja nosaukuma iekļaušanai aplūkotajos sarakstos, tas ir “unikāls valstij piederošs metalurģijas nozares uzņēmums Baltkrievijā un ir viens no lielākajiem uzņēmumiem valstī”, un “būtisks ieņēmumu avots [Lukašenko] režīmam”. Tātad visi prasītāja gūtie ieņēmumi vai peļņa var tikt pārskaitīti valstij neatkarīgi no formas, kādā šāds atbalsts varētu būt.
Ņemot vēra iepriekš minēto, Vispārēja tiesa uzskata – analizējot iespējamu atbalstu šim režīmam, attiecībā uz uzņēmumu, kurā viss kapitāls pieder valstij, lai noteiktu, vai tas ir būtisks ieņēmumu avots režīmam, var ņemt vērā dividenžu izmaksu, kā arī nodokļu nomaksu. Šajā ziņā tā konstatē, ka prasītājs 2021. gadā nomaksāja ienākuma nodokli 11600000 USD, sociālās apdrošināšanas iemaksas 27900000 USD un nekustamā īpašuma nodokli par apbūvētām un neapbūvētām teritorijām 6780000 USD.
(
1
)	Padomes Īstenošanas lēmums (KĀDP) 2023/1592 (2023. gada 3. augusts), ar ko īsteno Lēmumu 2012/642/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Baltkrievijā un Baltkrievijas iesaistīšanos Krievijas agresijā pret Ukrainu (OV 2023, L 195 I, 31. lpp.), un Padomes Īstenošanas regula (ES) 2023/1591 (2023. gada 3. augusts), ar ko īsteno 8.a panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem, ņemot vērā situāciju Baltkrievijā un Baltkrievijas iesaistīšanos Krievijas agresijā pret Ukrainu (OV 2023, L 195 I, 1. lpp.).
(
2
)	Skat. Padomes Lēmuma 2012/642/KĀDP (2012. gada 15. oktobris) par ierobežojošiem pasākumiem pret Baltkrieviju (OV 2012, L 285, 1. lpp.) 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 765/2006 (2006. gada 18. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem pret prezidentu [Lukašenko] un dažām Baltkrievijas amatpersonām, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2012. gada 6. novembra Regulu (ES) Nr. 1014/2012 (OV 2012, L 307, 1. lpp.), 2. panta 1. un 5. punktu.
(
3
)	Skat. Lēmuma 2012/642/KĀDP 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu un Regulas (EK) Nr. 765/2006 2. panta 4. punktu.
(
4
)	2015. gada 6. oktobra spriedums Chyzh u.c./Padome (T‑276/12, nav publicēts, EU:T:2015:748, 169. punkts).