62007CC0362
ĢENERĀLADVOKĀTA PAOLO MENGOCI [PAOLO MENGOZZI ]
SECINĀJUMI,
sniegti 2008. gada 17. jūlijā (
1
)
Apvienotās lietas C-362/07 un C-363/07
Kip Europe SA u.c.
un
Hewlett Packard International SARL
pret
Administration des douanes — Direction générale des douanes et droits indirects
“Kopējais muitas tarifs — Kombinētā nomenklatūra — Tarifu klasifikācija — Multifunkcionāli aparāti — Aparāti, kas sastāv no lāzerprintera un skenera, kam ir kopētāja funkcija — Pozīcija 8471 — Pozīcija 9009”
I — Ievads
1.
Šajā lietā iesniedzējtiesa lūdz Tiesu interpretēt atsevišķus tarifu nomenklatūras noteikumus. Uzdotie jautājumi attiecas uz tā sauktajām “daudzfunkciju” iekārtām, un šajā sakarā Tiesai ir lūgts sniegt dažus vispārīgus precizējumus.
II — Atbilstošās tiesību normas
A — Kombinētās nomenklatūras noteikumi
2.
Izskatāmās lietas faktiem piemērojamā kombinētā nomenklatūra ir 2006. gada kombinētā nomenklatūra, kas ietverta Regulā Nr. 1719/2005 (
2
) (turpmāk tekstā — “2006. gada kombinētā nomenklatūra”).
3.
2006. gada kombinētās nomenklatūras pirmās daļas I sadaļā ar nosaukumu “Vispārīgi noteikumi” ir paredzēts:
“1.
Sadaļu, nodaļu un apakšnodaļu virsraksti doti tikai ērtības labad; juridiski klasifikāciju nosaka pozīciju ieraksti un sadaļu un nodaļu piezīmes, kā arī tālāk izklāstītie noteikumi, ja vien pozīcijās un piezīmēs nav noteikts citādi.
[..]
3.
Ja [..] preces pēc pirmā acu uzmetiena var klasificēt divās vai vairākās pozīcijās, klasifikāciju izdara šādi:
a)
priekšroku dod pozīcijai, kurā ir konkrētāks preces apraksts, nevis pozīcijām, kurās preces apraksts ir vispārīgāks; [..]
b)
ja sajaukumus, saliktas preces, kas izgatavotas no dažādiem materiāliem vai sastāv no dažādiem komponentiem, kā arī preces, kas iesaiņotas komplektos mazumtirdzniecībai, nevar klasificēt atbilstīgi šā noteikuma a) punktam, tās klasificē pēc materiāliem vai sastāvdaļām, kas nosaka preces pamatīpašības, ja vien šo principu iespējams piemērot;
c)
ja preces nevar klasificēt atbilstīgi šā noteikuma a) vai b) apakšpunktam, tās klasificē pozīcijā ar lielāko kārtas numuru no vienlīdz pieļaujamām pozīcijām;
[..].”
4.
2006. gada kombinētās nomenklatūras XVI sadaļu, kuras nosaukums ir “Mehānismi un mehāniskas ierīces; elektroiekārtas; to detaļas; skaņu ierakstīšanas un atskaņošanas aparatūra, televīzijas attēla un skaņas ierakstīšanas un reproducēšanas aparatūra un šādu izstrādājumu detaļas un piederumi” ievada šādas “Piezīmes”:
“1.
Šajā sadaļā neietilpst:
[..]
m)
izstrādājumi, kas minēti 90. nodaļā;
[..]
3.
Ja nav īpašu piebilžu, tad kombinētas mašīnas (kombaini), kas sastāv no divām vai vairākām vienā agregātā savienotām mašīnām, kā arī citas mašīnas, kas izpilda divas vai vairākas papildu vai alternatīvas funkcijas, klasificējamas atbilstīgi to galvenajai funkcijai.
[..]”
5.
XVI sadaļā ir ietverta 84. nodaļa, kuras nosaukums ir “Kodolreaktori, katli, mehānismi un mehāniskas ierīces; to detaļas”, un to ievada šādas “Piezīmes”:
“[..]
5.
[..]
B)
Automātiskās datu apstrādes iekārtas var būt arī sistēmas, kas sastāv no atsevišķiem dažāda skaita blokiem. Ievērojot E punktu, bloks uzskatāms par noslēgtas sistēmas daļu, ja tas atbilst šādiem noteikumiem:
a)
tādu var izmantot tikai vai galvenokārt automātiskā datu apstrādes sistēmā;
b)
tas ir savienojams ar centrālo procesora bloku tieši vai caur vienu vai vairākiem citiem blokiem; un
c)
tas spēj uztvert vai nodot datus tādā formā (kodos vai signālos), ko šī sistēma var izmantot.
[..]
D)
Drukas ierīces, tastatūras, X-Y koordinātu ievades ierīces un disku glabāšanas bloki, kas atbilst B piezīmes b) un c) nosacījumiem, visos gadījumos klasificējami pozīcijā 8471.
E)
Iekārtas, kas veic īpašas no datu apstrādes atšķirīgas funkcijas un iekļaujas vai ir sajūgtas ar datu automātiskās apstrādes iekārtām, klasificējamas pozīcijās, kas atbilst to attiecīgajām funkcijām vai, ja tas nav iespējams, — atlikušajās pozīcijās.
[..]”
6.
2006. gada kombinētās nomenklatūras pozīcija 8471 ir strukturēta šādi:“8471Automātiskās datu apstrādes iekārtas un to bloki; magnētiskie vai optiskie lasītāji, iekārtas datu ierakstīšanai kodētā veidā datu vidē un iekārtas šādu datu apstrādei, kas nav norādītas vai iekļautas citur:[..]847160
—
datu ievadbloki un izvadbloki, arī vienā korpusā ar atmiņas bloku:
84716020— — printeri84716060— — tastatūras84716080— — citādi[..].”
7.
2006. gada kombinētās nomenklatūras XVIII sadaļas, kuras nosaukums ir “Optiskās ierīces un aparatūra, foto un kino ierīces un aparatūra, mērierīces un kontrolierīces un aparatūra, precīzijas instrumenti un iekārtas, medicīnas un ķirurģiski instrumenti un aparatūra; pulksteņi; mūzikas instrumenti; to daļas un piederumi”, 90. nodaļā ir ietvertas šādas pozīcijas:“9009Fotokopētāji ar optisko sistēmu vai kontaktkopēšanas un termokopēšanas ierīces:
—
elektrostatiskās fotokopēšanas mašīnas:
[..]90091200
— —
kas reproducē oriģinālu kopijā no starpnesēja (netiešais process).”
B — Regula Nr. 400/2006
8.
Regulā Nr. 400/2006 (
3
), ar kuru Komisija ir paudusi savu nostāju par atsevišķu preču klasificēšanu noteiktās kombinētās nomenklatūras pozīcijās, tiktāl, ciktāl tas šajā lietā ir būtiski, pozīcijā 90091200 ir klasificēts šādi definēts produkts:
“Daudzfunkciju iekārta šādu darbību veikšanai:
—
skenēšana,
—
lāzerdrukāšana,
—
lāzerkopēšana (netiešs process).
Šī iekārta ar vairākām papīra padeves atvilktnēm minūtē var reproducēt līdz 40 A4 formāta lappusēm.
Iekārta darbojas vai nu autonomā režīmā (kā kopētājs), vai arī savienojumā ar automātisko datu apstrādes iekārtu vai datortīklā (kā printeris, skeneris un kopētājs).”
9.
Šāda izvēle ir pamatota šādi:
“Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas 1., 3.(c) un 6. vispārīgo noteikumu, 84. nodaļas 5.E piezīmi, kā arī kombinētās nomenklatūras kodu 9009 un 90091200 aprakstu.
Iekārtai ir vairākas funkcijas, un neviena no tām nav uzskatāma par tās pamatīpašību.”
III — Pamata prāva un prejudiciālie jautājumi
10.
Abas pamata lietas, saistībā ar kurām ir uzdoti prejudiciālie jautājumi, kas Tiesai šobrīd ir jāizskata, attiecas uz iekārtu ar nosaukumu “KIP 3000”, kā arī uz trim dažādiem Hewlett-Packard (turpmāk tekstā — “HP”) daudzfunkciju printeru modeļiem (laserjet CM 1015 MFP, laserjet M 1017 MFP un laserjet M 1005 MFP).
11.
Šajā lietā runa ir par diezgan atšķirīgiem produktiem. KIP 3000 ir liela formāta printeris/skeneris, kas galvenokārt paredzēts arhitektu un inženieru profesionālajai lietošanai, un tajā ir integrēts arī dators, kas paredzēts Windows programmas izmantošanai. HP produkti savukārt galvenokārt ir paredzēti mājsaimniecību lietošanai vai izmantošanai mazos birojos.
12.
Iepriekš minētajiem produktiem kopīgs ir tas, ka tiem ir gan drukāšanas, gan skenēšanas opcija: šāds printera un skenera apvienojums ļauj šiem produktiem papildus drukāšanas un skenēšanas funkcijām nodrošināt arī kopēšanas funkciju. It īpaši kopēšanas funkciju var veikt bez vajadzības pievienot iekārtu datoram.
13.
Francijas muitas iestādes klasificēja attiecīgās iekārtas kombinētās nomenklatūras pozīcijā 90091200, uzskatot tās par ierīcēm, kas būtībā ir īstas kopēšanas ierīces. Šajā sakarā jānorāda, ka šāda klasifikācija ietver muitas nodokļa maksājumu 6 % apmērā. Savukārt klasifikācija pozīcijā 847160, ko vēlējās panākt ievešanu veikusī sabiedrība, neietver nekādu muitas maksājumu. Muitas nodoklis par “informācijas tehnoloģiju” produktiem tika atcelts, pateicoties attiecīgam nolīgumam Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) ietvaros, kas tika noslēgts atbilstoši 1996. gada 13. decembra ministrijas rīkojumam par tirdzniecību ar informācijas tehnoloģiju produktiem. Šis nolīgums tika apstiprināts ar Padomes 1997. gada 24. marta Lēmumu 97/359/EK par muitas nodokļu atcelšanu informācijas tehnoloģiju produktiem (
4
).
14.
Iesniedzējtiesa, kas izskata šo jautājumu, ir uzdevusi Tiesai šādus prejudiciālus jautājumus (
5
):
“1)
Vai tāda multifunkcionāla aparāta kā šajā tiesvedībā aprakstītais, kurš ir izstrādāts, lai darbotos tiešā savienojumā vai savienojumā, izmantojot tīklu, ar vienu vai vairākiem datoriem, bet var darboties autonomi, lai veiktu tikai kopētāja funkciju, kopētāja funkcija ir “īpaša no datu apstrādes atšķirīga funkcija” [KN] 84. nodaļas 5.E piezīmes izpratnē?
2)
Ja atbilde uz pirmo jautājumu ir apstiprinoša, vai šīs īpašās funkcijas pastāvēšana, par kuru ir skaidri atzīts, ka tā nenosaka preces pamatīpašības, var izslēgt klasifikāciju 84. nodaļā, piemērojot 5.E piezīmi, par spīti printera un skenera funkciju pastāvēšanai, kuras attiecas uz datu apstrādi?
3)
Vai šādā gadījumā un attiecībā uz produktu, kas sastāv no trīs faktiski nošķirtu ierīču apvienojuma (printera, skenera un datora), klasifikācija nav jāveic, pamatojoties uz [vispārīgo noteikumu] 3.b) vispārīgo noteikumu?
4)
Vai vispārīgāk, pareizi interpretējot [HS] un [KN], tādi printeri kā [šajā] tiesvedībā aprakstītie ir jāklasificē apakšpozīcijā 847160 vai [apakšpozīcijā] 90091200?
5)
Vai Komisijas 2006. gada 8. marta Regula (EK) Nr. 400/2006 nav spēkā neesoša jau tāpēc, ka tā ir pretrunā Harmonizētajai sistēmai, [Kombinētajai nomenklatūrai], kā arī [HS] interpretācijas vispārīgo noteikumu 1. un 3.b) punktam tiktāl, ciktāl tā ir pamatota, pamatojoties uz“funkcijas, kas nosaka aparāta pamatīpašības”, jēdzienu, un tā rezultātā tādi printeri kā [šajā tiesvedībā] aprakstītie būtu jāklasificē [apakš]pozīcijā 90091200?”
IV — Par prejudiciālajiem jautājumiem
A — Ievada apsvērumi
15.
Jānorāda, ka tādu daudzfunkciju iekārtu, par kādām ir runa šobrīd izskatāmajā prejudiciālā nolēmuma tiesvedībā, muitas klasifikācijai nākotnē vairs nevajadzētu radīt problēmas, jo 2007. gada kombinētās nomenklatūras versijā pozīcija 9009 vairs nav ietverta un attiecīgie produkti ir klasificējami pozīcijā 8443, kurā šobrīd ir ietvertas “iespiedmašīnas [..]; citādi printeri, kopēšanas mašīnas un faksa aparāti, komplektā vai atsevišķi”. It īpaši pozīcija 844331 šobrīd spēkā esošajā 2008. gada redakcijā (
6
) ietver “mašīnas, kas veic divas vai vairākas printēšanas, kopēšanas vai faksa nosūtīšanas funkcijas, spējīgas pievienoties automātiskai datu apstrādes iekārtai vai tīklam”.
16.
Tomēr ir jānorāda, ka viena no šīs lietas pamatā esošajām pamatproblēmām, t.i., kombinētās nomenklatūras 84. nodaļas 5.E piezīmes interpretācija, joprojām ir aktuāla, jo šis noteikums joprojām ir ietverts kombinētās nomenklatūras tekstā.
B — Par pirmajiem četriem jautājumiem, kas attiecas uz kombinētās nomenklatūras interpretāciju
1) Ievada apsvērumi
17.
Jāatzīmē, ka pirmos četrus iesniedzējtiesas uzdotos jautājumus var izskatīt kopā. Ar šiem jautājumiem iesniedzējtiesa būtībā lūdz Tiesai interpretēt attiecīgos kombinētās nomenklatūras noteikumus, kuriem ir nozīme šajā lietā, lai, pamatojoties uz sniegto atbildi, iesniedzējtiesa varētu klasificēt iepriekš minētās iekārtas.
18.
Konkrētāk runājot, problēmu, pirmkārt, rada šajā lietā piemērojamo kombinētās nomenklatūras interpretatīvo noteikumu noteikšana un, otrkārt, šo pašu noteikumu interpretācija.
2) Lietas dalībnieku argumenti
19.
Sabiedrības Kip Europe un Hewlett-Packard, kas ir prasītājas pamata lietā un kuras pārstāv vieni un tie paši advokāti, ir iesniegušas identiskus apsvērumus ar mērķi pierādīt, ka attiecīgās iekārtas ir klasificējamas pozīcijā 847160.
20.
Minētās sabiedrības vispirms apgalvo, ka klasifikācija pozīcijā 847160 ir jāveic, pamatojoties uz 3.b) vispārīgo noteikumu, ņemot vērā, ka drukāšanas funkcija (vai pakārtoti — drukāšanas funkcija un skenēšanas funkcija) ir tā, kas uzskatāma par šīs iekārtas “pamatīpašību”.
21.
Šīs lietas dalībnieki uzskata, ka iekārtas “funkciju” nevar ņemt vērā, jo tas nav paredzēts 3.b) vispārīgajā noteikumā. Ar “galveno funkciju” saistītais kritērijs būtībā ir paredzēts vienīgi XVI sadaļas 3. piezīmē, un šī piezīme nav piemērojama, ja produktu teorētiski iespējams klasificēt arī citā, XVI sadaļā neietilpstošā pozīcijā (kā tas ir šajā lietā) (
7
).
22.
Prasītājas šajā sakarā apgalvo, ka spriedumā lietā Xerox (
8
) Tiesa ir pieļāvusi kļūdu, izmantodama “funkciju”, nevis “materiālu” vai “sastāvdaļu” kritēriju, lai piemērotu 3.b) vispārīgo noteikumu (
9
).
23.
Prasītājas uzskata, ka kombinētās nomenklatūras 84. nodaļas 5.E piezīme, kas bija Francijas muitas pārvaldes vērtējuma pamatā, ir piemērota kļūdainā veidā. Šī noteikuma mērķis esot vienīgi novērst to, lai kā informācijas tehnoloģiju produktus varētu klasificēt pavisam citādas iekārtas, kas nav paredzētas datu apstrādei, bet kas konstruktīvu vai lietošanas apsvērumu dēļ ietver datoru vai tās ir iespējams pievienot datoram (
10
).
24.
Šīs 5.E piezīmes piemērošana šajā lietā nozīmētu par noteicošo funkciju atzīt kopēšanas funkciju, neņemot vērā drukāšanas un skenēšanas funkcijas, kas noteikti ir uzskatāmas par datu apstrādes funkcijām. Prasītājas pamata lietā uzskata, ka 5.E piezīme attiecas vienīgi uz tādām iekārtām, kas izpilda tikai vienu funkciju (
11
).
25.
Prasītājas norāda, ka, piemērojot Francijas muitas iestāžu argumentāciju, var rasties absurda situācija, ka dators tiek klasificēts kā pulkstenis, jo datoram ir arī pulksteņa funkcija (
12
).
26.
Prasītājas norāda, ka arī kopēšanas funkciju var uzskatīt par datu apstrādes funkciju, tādējādi automātiski izslēdzot 84. nodaļas 5.E piezīmes piemērošanas iespēju (
13
).
27.
Francijas, Nīderlandes un Polijas valdības, kā arī Komisija uzskata, ka attiecīgā prece ir klasificējama pozīcijā 90091200.
28.
Kaut arī šo lietas dalībnieku paustie argumenti ir atšķirīgi, to paustos galvenos apsvērumus var atspoguļot šādi.
29.
Klasificēšana pozīcijā 90091200 vispirms izriet no kombinētās nomenklatūras 84. nodaļas 5.E piezīmes piemērošanas. Ar to faktu, ka attiecīgās daudzfunkciju iekārtas autonomi var veikt kopēšanas funkcijas, arī nebūdamas pievienotas datoram, ir pietiekami, lai šis iepriekš minētais noteikums būtu piemērojams un lai šis produkts tiktu klasificēts šai konkrētajai funkcijai atbilstošajā pozīcijā (t.i., 2006. gada kombinētās nomenklatūras pozīcijā 90091200) (
14
).
30.
Pakārtoti, klasificēšanu var veikt arī atbilstoši 3.c) vispārīgajam noteikumam, jo 3.b) vispārīgais noteikums nav piemērojams tādēļ, ka nav iespējams noteikt elementu, kas uzskatāms par produkta “pamatīpašību” (
15
).
3) Vērtējums
a) Vispārīgi apsvērumi
31.
Jānorāda, ka šajā lietā pastāvošā problēma ir saistīta ar to, ka Tiesai tiek lūgts ne tikai sniegt konkrētas norādes par konkrēta produkta klasificēšanas veidu, bet arī paust savu nostāju par atsevišķu pamatnormu interpretāciju muitas klasifikācijas jomā. Es it īpaši vēlos atsaukties, kā tas nepārprotami izrietēs no turpmāk norādītajiem apsvērumiem, uz kombinētās nomenklatūras 84. nodaļas 5. piezīmi, kā arī uz kombinētās nomenklatūras 3. vispārīgo noteikumu.
32.
Tāpat jāatzīmē, ka šajā lietā piemērojamās tiesības, kā zināms, daļēji izriet no Kopienas parakstītajiem starptautiskajiem nolīgumiem.
33.
Vispirms nepārprotami ir jāņem vērā Pasaules Muitas organizācijas ietvaros izstrādātā Harmonizētā sistēma, kas ir kombinētās nomenklatūras pamatā (
16
). Tāpat ir jāņem vērā arī PTO nolīguma par tirdzniecību ar informācijas tehnoloģiju produktiem iespējamā nozīme (
17
). Šo starptautisko tiesību noteikumu iespējamā nozīme šajā lietā tiks apskatīta turpmāk (
18
).
34.
Turklāt ir jānorāda, ka saskaņā ar pastāvīgo judikatūru preču muitas klasifikācija ir jāveic, izmantojot pēc iespējas objektīvākus kritērijus, atsaucoties uz attiecīgo kombinētās nomenklatūras pozīciju formulējumu un klasificējamo preču objektīvajām īpašībām un pazīmēm (
19
). Muitas sadarbības padomes un Komisijas sagatavotajām paskaidrojošajām piezīmēm arī ir būtiska nozīme dažādu tarifu pozīciju piemērošanas jomas interpretācijā, tomēr tām nav juridiski saistošs raksturs (
20
).
35.
Šajā lietā valsts tiesai ir jāizlemj, vai iepriekš minētās daudzfunkciju iekārtas ir klasificējamas kombinētās nomenklatūras pozīcijā 8471 (kas ietverta XVI sadaļas 84. nodaļā) vai pozīcijā 9009 (kas ietverta XVIII sadaļas 90. nodaļā).
36.
No kombinētajā nomenklatūrā ietvertajiem noteikumiem ir skaidri redzams, ka to interpretāciju veicošajai personai vispirms ir jāpārbauda speciālās un detalizēti formulētās tiesību normas un vispārīgākās normas ir jāizmanto vien tad, ja klasifikāciju nav iespējams veikt saskaņā ar pirmajām minētajām tiesību normām. Tas izriet no 1. vispārīgā noteikuma kombinētās nomenklatūras interpretācijai, kurā it īpaši ir paredzēts, ka vispārīgie noteikumi ir piemērojami vienīgi nepieciešamības gadījumā, neskarot īpašo kombinētās nomenklatūras pozīciju un sadaļās vai nodaļās ietverto piezīmju saturu. 3. vispārīgā noteikuma a) apakšpunktā turklāt ir noteikts, ka “priekšroku dod pozīcijai, kurā ir konkrētāks preces apraksts, nevis pozīcijām, kurās preces apraksts ir vispārīgāks”.
37.
Atbilstoši šim argumentam jānorāda, ka šajā lietā tādējādi vispirms ir jāizskata kombinētās nomenklatūras 84. nodaļā ietvertā 5. piezīme, lai varētu noteikt tās piemērošanas apjomu un iespējamo piemērojamību šajā lietā. Turpinājumā vajadzības gadījumā ir jāņem vērā arī XVI sadaļā iekļautā 3. piezīme un noslēgumā, iespējams, arī 3. vispārīgais noteikums.
b) Par kombinētās nomenklatūras 84. nodaļas 5. piezīmi
38.
Kā jau iepriekš norādīju, 84. nodaļas 5.E piezīmē ir paredzēts, ka “iekārtas, kas veic īpašas no datu apstrādes atšķirīgas funkcijas un iekļaujas vai ir sajūgtas ar datu automātiskās apstrādes iekārtām, klasificējamas pozīcijās, kas atbilst to attiecīgajām funkcijām vai, ja tas nav iespējams, — atlikušajās pozīcijās”.
39.
Šajā lietā it īpaši Francijas un Nīderlandes valdības ir apgalvojušas, ka saskaņā ar iepriekš minēto tiesību normu attiecīgie produkti neietilpst 84. nodaļas piemērošanas jomā, jo to spējas veikt kopēšanas funkciju bez nepieciešamības savienot tos ar datoru dēļ tie ir klasificējami 90. nodaļā.
40.
Pārbaude par to, vai šie noteikumi ir piemērojami šajā lietā, ir jāveic trīs posmos. Pirmkārt, ir jānoskaidro, vai iepriekš minēto 5.E piezīmi teorētiski var izmantot, lai klasificētu konkrētu produktu kādā citā nodaļā, nevis tajā nodaļā, kurā ir iekļauta šī piezīme — 84. nodaļā. Apstiprinošas atbildes gadījumā ir jāpārbauda, vai attiecīgajiem produktiem piemītošā kopēšanas funkcija ir uzskatāma par “īpašu no datu apstrādes atšķirīgu funkciju”. Visbeidzot, pat ja uz šo jautājumu tiktu sniegta apstiprinoša atbilde, ir jāizskata arī jautājums par to, vai šī piezīme var tikt piemērota šajā konkrētajā lietā.
i) Par 5.E piezīmes teorētisko piemērojamību
41.
Vispirms ir jāpārbauda iespēja atsaukties uz 5.E piezīmi, lai klasificētu produktu kādā citā nodaļā, nevis 84. nodaļā, kurā tā ir iekļauta.
42.
Šajā sakarā ir jānorāda, ka parasti dažādajās kombinētās nomenklatūras apakšnodaļās ietvertās piezīmes ir piemērojamas vienīgi tās nodaļas ietvaros, kurā tās ir ietvertas (
21
).
43.
Tomēr jānorāda, ka ar šo argumentāciju nav pietiekami, lai izslēgtu 5.E piezīmes teorētisko piemērojamību šajā lietā.
44.
No vienas puses, šīs piezīmes mērķis nav noteikt konkrētu attiecīgo produktu klasifikāciju, bet vienīgi izslēgt noteiktu klasifikāciju. It īpaši šīs piezīmes mērķis ir novērst to, ka produktu, pat tad, ja tam ir pilnīgi atšķirīgas funkcijas, varētu kvalificēt kā “informācijas tehnoloģiju” produktu tikai tādēļ, ka tajā ir integrēts dators vai ka tas darbojas savienojumā ar datoru. Ir acīmredzams, ka saskaņā ar 2006. gada kombinētās nomenklatūras 84. nodaļu attiecīgie produkti tiktu klasificēti kā “informācijas tehnoloģiju” produkti, jo tieši šajā nodaļā ir iekļauti informācijas tehnoloģiju produkti. Līdz ar to tāda piezīme, kuras mērķis ir šādos gadījumos izslēgt produkta klasifikāciju par “informācijas tehnoloģiju” produktu, varēja tikt ietverta vienīgi tajā vietā, kurā tā šobrīd arī atrodas, proti, 84. nodaļas ievaddaļā. Tā kā produktus, kuros ir integrēts dators vai kas darbojas savienojumā ar datoru, bet kas veic “ar informācijas tehnoloģijām nesaistītas” funkcijas, ir jāvar klasificēt kādā citā kombinētās nomenklatūras nodaļā, alternatīva attiecīgās piezīmes iekļaušanai 84. nodaļas ievaddaļā būtu tās iekļaušana vispārīgajos interpretācijas noteikumos: kas, ņemot vērā šo noteikumu teorētisko raksturu, šķiet visai nepiemēroti.
45.
No otras puses, jānorāda, ka vienīgajā zināmajā lietā, kurā Tiesa ir nospriedusi, ka ir izpildīti iepriekš minētās 5.E piezīmes piemērošanas nosacījumi, jautājums bija par iespējamo produkta klasifikāciju citā, 84. nodaļai alternatīvā, nodaļā, proti, 85. nodaļā (
22
). Ja Tiesa būtu atzinusi, ka 5.E piezīme ir piemērojama vienīgi klasificēšanai “ar informāciju tehnoloģijām nesaistītajā” pozīcijā 84. nodaļas ietvaros, tad izskatāmajā lietā Tiesai būtu jānoraida šīs piezīmes piemērošana.
46.
Līdz ar to 5.E piezīme, manuprāt, teorētiski ir piemērojama šajā lietā.
ii) Par “īpašas no datu apstrādes atšķirīgas funkcijas” pastāvēšanu
47.
Tagad ir jāpārbauda, vai daudzfunkciju produktiem, kas ir šobrīd izskatāmās lietas priekšmets, piemītošo kopēšanas funkciju var kvalificēt kā “īpašu no datu apstrādes atšķirīgu funkciju” iepriekš minētās 5.E piezīmes izpratnē.
48.
Manuprāt, nav nekādu šaubu, ka uz šo jautājumu ir sniedzama apstiprinoša atbilde.
49.
Kopēšanas funkcija, vismaz saskaņā ar 2006. gada kombinēto nomenklatūru, nenoliedzami ir uzskatāma par “īpašu no datu apstrādes atšķirīgu funkciju”, jo tā ir ietverta atsevišķā kombinētās nomenklatūras nodaļā (un atsevišķā sadaļā). Ir acīmredzami, ka ar to es domāju 90. nodaļu, kurā, kā uzskata Komisija un dalībvalstis, kas iestājušās lietā, ir jāklasificē attiecīgie produkti.
iii) Par 5.E piezīmes konkrēto piemērojamību šajā lietā
50.
Tas fakts, ka 5.E piezīmi potenciāli ir iespējams piemērot un ka kopēšanas funkcija ir “īpaša no datu apstrādes atšķirīga funkcija”, manuprāt, tomēr nenozīmē, ka 5.E piezīme patiešām ir piemērojama šajā lietā.
51.
Manuprāt, šis noteikums, no vienas puses, bez turpmāku pārbaužu veikšanas var būt piemērojams gadījumā, kad “īpaša no datu apstrādes atšķirīga funkcija” ir vienīgā klasificējamo produktu funkcija.
52.
No otras puses, gadījumā, ja attiecīgajā produktā ir apvienota datu apstrādes funkcija un citas funkcijas, attiecīgā noteikuma piemērošanas iespēja šķiet daudz apšaubāmāka.
53.
Tā tas ir arī šajā lietā.
54.
Šajā lietā runa ir par iekārtām, kurās apvienotas datu apstrādes funkcijas — kas nenoliedzami ietilpst attiecīgajā kombinētās nomenklatūras nodaļā (šajā gadījumā drukāšanas funkcija un skenēšanas funkcija) — un funkcijas, kas savukārt neietilpst šajā nodaļā (šajā gadījumā kopēšanas funkcijas).
55.
Ja ar vienu vienīgu funkciju, kas nav saistīta ar datu apstrādes funkciju, pietiktu, lai pilnīgi izslēgtu iespēju klasificēt attiecīgos produktus kombinētās nomenklatūras 84. nodaļā kā “informācijas tehnoloģiju” produktus, tas, manuprāt, radītu paradoksālu situāciju, ka produkts tiek klasificēts, pamatojoties uz vienu vienīgu tā funkciju, kas turklāt var būt sekundāra vai pat nebūtiska.
56.
Turklāt būtu arī grūti klasificēt tādus produktus, kuros ir vairāk nekā viena no datu apstrādes funkcijas atšķirīga funkcija: kaut vai, piemēram, raugoties vienīgi teorētiski, daudzfunkciju produkti, kuri papildus drukāšanas, skenēšanas un kopēšanas funkcijām veic arī faksa funkcijas.
57.
Man nešķiet, ka ar 5.E piezīmi saistītā Tiesas judikatūra būtu pretrunā manis piedāvātajai interpretācijai.
58.
Pirmkārt, Tiesa ir apstiprinājusi 5.E piezīmes piemērojamību lietā, kurā attiecīgais produkts, kurā bija integrēts dators, bija konfigurēts un prezentēts kā videonovērošanas iekārta, nospriežot, ka attiecīgajam produktam ir “īpaša” no datu apstrādes atšķirīga funkcija. Citiem vārdiem sakot, runa bija par produktu, kura vienīgā praktiskā funkcija nebija datu apstrāde (
23
).
59.
Otrkārt, Tiesa vairākos spriedumos ir nospriedusi, ka nav izpildīti nosacījumi, lai varētu atzīt, ka iekārtai ir “īpaša no datu apstrādes atšķirīga funkcija” (
24
).
60.
Kādā lietā, kas ir ļoti līdzīga šobrīd izskatāmajai lietai un kas bija saistīta ar daudzfunkciju iekārtām, kurās bija apvienots printeris, skeneris un faksa aparāts, Tiesai diemžēl netika lūgts izskatīt jautājumu par attiecīgo produktu konkrēto klasifikāciju, jo tai uzdotais prejudiciālais jautājums bija saistīts vienīgi ar klasifikācijas regulas spēkā esamību (
25
).
61.
Šajā lietā tomēr ir skaidrs, ka kopēšanas funkcija ir tikai viena no attiecīgās iekārtas funkcijām un tā nav pat dominējošā funkcija: ja, pamatojoties uz to, ka šādas iekārtas var veikt arī kopēšanas funkciju, iepriekšēji un pilnīgi tiktu izslēgta iespēja klasificēt šīs iekārtas kā informācijas tehnoloģijas produktus, rastos reāls kombinētās nomenklatūras izkropļošanas risks.
62.
Līdz ar to jāatzīst, ka, lai izvairītos no acīmredzamas muitas klasifikācijas izkropļošanas, iepriekš minētā kombinētās nomenklatūras 84. nodaļas 5.E piezīme ir piemērojama vienīgi, ņemot vērā īpašu produkta funkciju, kas ir tā vienīgā funkcija. Citos gadījumos klasifikācija ir veicama, pamatojoties uz citiem kombinētās nomenklatūras noteikumiem.
63.
Jāatzīmē, ka nenoliedzami tas fakts, ka 5.E piezīme kādā konkrētā gadījumā nav piemērojama, ne vienmēr nozīmē, ka produkts ir klasificējams kā informācijas tehnoloģiju produkts, jo citu klasifikācijas noteikumu piemērošana var radīt arī citu iznākumu.
64.
Tā kā kopēšanas funkcija nav vienīgā šajā lietā izskatāmā produkta funkcija un pat ne galvenā, šajā lietā nevar atsaukties uz 84. nodaļas 5.E piezīmi: tomēr nevar uzreiz un pilnīgi izslēgt iespēju klasificēt šo produktu kā vienu no 2006. gada kombinētās nomenklatūras 84. nodaļā ietvertajiem “informācijas tehnoloģiju” produktiem.
65.
Manuprāt, iepriekš minētos apsvērumus apstiprina arī 84. nodaļas 5.B piezīme, kurā, neskarot 5.E piezīmē minēto, ir skaidri norādīts, ka datu apstrādes iekārtas var būt arī sistēmas, ko “var izmantot tikai vai galvenokārt automātiskā datu apstrādes sistēmā (mans izcēlums)”. Citiem vārdiem sakot, pats likumdevējs ir vadījies no pieņēmuma, ka par datu apstrādes sistēmas sastāvdaļu var uzskatīt arī tādas sastāvdaļas, kuras, kaut vai tikai sekundāri, var veikt citas ar datu apstrādi nesaistītas funkcijas. Gadījumā, ja 5.E piezīme, kā to ierosina Komisija un valdības, kas iestājušās lietā, būtu interpretējama tādējādi, ka arī minimālas “ar informācijas tehnoloģiju” nesaistītas funkcijas pastāvēšana nepieļauj attiecīgā produkta klasificēšanu kā “informācijas tehnoloģiju” produktu, apstākļa vārda “galvenokārt” esamība būtu pilnīgi nevajadzīga, jo 5.B piezīme būtu piemērojama vienīgi tādiem produktiem, kas paredzēti tikai un vienīgi izmantošanai datu apstrādes sistēmas ietvaros.
66.
Nevar neņemt vērā arī to faktu, kam gan nav noteicošs raksturs, ka nesen pieņemtajās kombinētās nomenklatūras redakcijās tādas daudzfunkciju iekārtas kā šajā lietā izskatāmās ir klasificētas 84. nodaļā un, precīzāk, pozīcijā 844331 (
26
).
67.
Visbeidzot, ir jānorāda, ka manis piedāvāto 84. nodaļā ietvertās 5.E piezīmes ierobežoto interpretāciju apstiprina arī PTO Nolīgums par tirdzniecību ar informācijas tehnoloģiju produktiem.
68.
Neizskatot jautājumu par šī nolīguma piemērojamību šajā lietā, uz ko lietas dalībnieki nav norādījuši (
27
), ir skaidrs, ka tas, ņemot vērā Kopienu tiesībām atbilstošas interpretācijas pienākumu (
28
), nešķiet saderīgs ar tādu interpretāciju — kā Komisijas un valdību, kas iestājušās lietā, piedāvātā interpretācija — kuras mērķis ir maksimāli ierobežot atbrīvojumu no muitas nodokļa piemērošanas jomu.
69.
Iepriekš minētais nolīgums nenoliedzami atbalsta informācijas tehnoloģiju produktu aprites brīvību, kuru neapgrūtina muitas maksājumi, kuriem, kā atzīts, ir “centrālā loma [..] informācijas tehnoloģiju rūpniecības attīstībā un pasaules ekonomikas dinamiskā izaugsmē”.
c) Par XVI sadaļā ietverto 3. piezīmi
70.
Ja 84. nodaļā ietvertā 5.E piezīme nav piemērojama un, ņemot vērā manis iepriekš norādīto argumentāciju saistībā ar kombinētās nomenklatūras interpretatīvajiem noteikumiem (
29
), ir jāizskata jautājums par to, vai, klasificējot attiecīgos produktus, var piemērot XVI sadaļā ietverto 3. piezīmi, saskaņā ar kuru “kombinētas mašīnas, kas sastāv no divām vai vairākām vienā agregātā savienotām mašīnām, kā arī citas mašīnas, kas izpilda divas vai vairākas papildu vai alternatīvas funkcijas, klasificējamas atbilstīgi to galvenajai funkcijai” (mans izcēlums).
71.
Man tomēr šķiet acīmredzams, ka šajā gadījumā šis noteikums nav piemērojams.
72.
Kā jau iepriekš to norādīju, attiecīgās iekārtas ir iespējams klasificēt attiecīgi 84. vai 90. nodaļā. Tā kā abas šīs nodaļas atrodas atsevišķās sadaļās (proti, XVI un XVIII sadaļā), piezīme, kas ir ietverta tikai vienā no šīm minētajām sadaļām, šajā lietā nevar būt piemērojama (
30
). Arī lietas dalībnieki tiesas sēdē piekrita šim viedoklim.
73.
Tāpat jānorāda, ka XVI sadaļā iekļautajā 1. piezīmē — kas nepārprotami nodala šīs divas kombinētās nomenklatūras nodaļas — ir paredzēts, ka “šajā sadaļā neietilpst: [..] m) izstrādājumi, kas minēti 90. nodaļā [..]” (
31
).
d) Par 3. vispārīgo noteikumu
i) Vispārīgi apsvērumi
74.
Saskaņā ar iepriekš minēto šajā lietā ir jāizskata vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi, kas ietverti kombinētās nomenklatūras I sadaļā. Noteikums, kas ir piemērojams produktu, kas var ietilpt divās vai vairākās pozīcijās, klasifikācijai, ir 3. vispārīgais noteikums.
75.
Pirmajā no trim apakšpunktiem, kuros ir sadalīts šis noteikums, ir paredzēts, ka priekšroku dod pozīcijai, kurā ir konkrētāks preces apraksts, nevis pozīcijām, kurās preces apraksts ir vispārīgāks. Šis princips, kas saskan ar vispārīgajām kombinētās nomenklatūras klasifikācijas sistēmas iezīmēm, šobrīd izskatāmajā lietā tomēr nav noderīgs, jo iespējamā attiecīgo produktu atšķirīgā klasifikācija ir vienādi specifiska un ietilpst dažādās sadaļās un nodaļās.
76.
3. vispārīgā noteikuma b) apakšpunktā ir paredzēts, ka “saliktas preces” klasificē “pēc materiāliem vai sastāvdaļām, kas nosaka preces pamatīpašības”.
77.
Kā jau iepriekš, apkopojot lietas dalībnieku nostājas, norādīts, valdības, kas iestājušās lietā, un Komisija apgalvo, ka šī tiesību norma nav piemērojama, jo šajā lietā nav iespējams noteikt elementu, kas nosaka šajā lietā izskatāmo daudzfunkciju iekārtu specifiskās pamatīpašības (
32
). Līdz ar to ir piemērojams 3. vispārīgā noteikuma c) apakšpunkts.
78.
Prasītājas pamata lietā savukārt uzskata, ka pastāv atšķirība starp 3. vispārīgā noteikuma b) apakšpunktu un XVI sadaļā ietverto 3. piezīmi. It īpaši pēdējā minētajā tiesību normā ietvertais “galvenās funkcijas” jēdziens ir precīzi jānošķir no produktu raksturojošā “materiālu” un “sastāvdaļu” jēdziena, kas paredzēts 3. vispārīgā noteikuma b) apakšpunktā.
79.
Prasītāju nostāja ir saprotama, ja ņem vērā, ka attiecīgo iekārtu spēja autonomi veikt kopēšanu var tikt atzīta par “funkciju”, bet to nekādā ziņā nevar raksturot kā šī produkta materiālo sastāvdaļu. Attiecīgās daudzfunkciju iekārtas būtībā ir printera un skenera apvienojums, kas arī ir vienīgie fiziski nosakāmie elementi. Kopēšanas spēja, tā sakot, ir vienīgi iepriekš minēto divu opciju “papildefekts”.
80.
Prasītājas tātad uzskata, ka spēju veikt kopēšanas darbības, kas ir vienkārša “funkcija”, nevar ņemt vērā, veicot klasifikāciju saskaņā ar 3.b) vispārīgo noteikumu. Tā kā vērtējumam ir jābalstās vienīgi uz produkta materiālajām sastāvdaļām, kuras var klasificēt vienīgi kombinētās nomenklatūras 84. nodaļā, šo produktu nav iespējams klasificēt 90. nodaļā.
81.
Man tomēr nešķiet, ka šādai nostājai var piekrist. Tāpat kā valdību, kas iestājušās lietā, un Komisijas argumenti par iespēju piemērot XVI sadaļas 5.E piezīmi šajā lietā novestu pie kombinētās nomenklatūras normatīvas izkropļošanas, tāpat arī prasītāju piedāvātā 3.b) vispārīgā noteikuma gramatiska interpretācija radītu pilnīgi nepieņemama iznākuma iespējamību.
82.
Ņemot vērā vienīgi tos materiālos elementus, ko satur tāds vairākiem mērķiem paredzēts produkts kā šajā lietā izskatāmās daudzfunkciju iekārtas, un pilnībā neņemot vērā šādu produktu veiktās funkcijas, manuprāt, tiek īstenota pārāk šaura interpretācija, vēl jo vairāk laikā, kad pieaug pieprasījums pēc arvien mazāka izmēra elektroierīcēm un palielinās tendence realizēt tādus produktus, kuros, pateicoties tā saucamajai “tehnoloģiskajai konverģencei”, ir apvienotas dažādas funkcijas, un tādēļ iespēja ņemt vērā vienīgi klasificējamā produkta ārējos elementus vai materiālus šķiet arvien nepieņemamāka.
83.
Līdz ar to man šķiet, ka Tiesas veiktā interpretācija spriedumā lietā Xerox, kas nekādā gadījumā nav pārrakstīšanās kļūdas rezultāts, kā tiesas sēdē apgalvoja prasītājas pamata lietā, ir pilnībā spēkā esoša, un ka šajā sakarā izteiktajiem iebildumiem (
33
) nevar piekrist.
84.
Iepriekš minētajā lietā Tiesai tika lūgts izskatīt jautājumu par daudzfunkciju faksa/kopēšanas iekārtas muitas klasifikāciju. Savā vērtējumā Tiesa izslēdza 3.b) vispārīgā noteikuma piemērošanas iespēju “tiktāl, ciktāl attiecīgajām iekārtām nav nekādu funkciju, kas ļauj noteikt to pamatīpašības” (
34
) (mans izcēlums). Citiem vārdiem sakot, Tiesa uzskatīja, ka attiecīgā gadījumā, kad tas vajadzīgs, ņemot vērā konkrētā produkta tehniskās īpašības, 3. vispārīgā noteikuma piemērošanai ir iespējams ņemt vērā iekārtas veiktās funkcijas, lai arī šī noteikuma tekstā nav ietverts jēdziens “funkcija”, bet vienīgi “materiāls” vai “sastāvdaļas”.
ii) 3. vispārīgā noteikuma piemērošana šajā lietā
85.
Attiecībā uz 3. vispārīgā noteikuma piemērošanu šajā lietā izskatāmajiem produktiem vispirms jānorāda, ka jautājums par to, vai ir piemērojams 3. vispārīgā noteikuma b) vai c) apakšpunkts, ir atkarīgs no katra konkrētā gadījuma.
86.
Tas tomēr rada vēl vienu problēmu.
87.
Pieņemot, kā man šķiet ticami, ka attiecīgo daudzfunkciju iekārtu galvenās funkcijas ir drukāšanas un skenēšanas funkcija un ka kopēšanas funkcijai ir sekundārs raksturs, rodas problēma tajā ziņā, ka ir jānosaka, vai klasifikācija ir jāveic atbilstoši b) vai c) apakšpunktam.
88.
Savukārt, pat pieņemot, ka drukāšanas, skenēšanas un kopēšanas funkcijām ir līdzvērtīga nozīme, ir jāņem vērā arī tas, ka, tā kā drukāšanas un skenēšanas funkcijas abas var kvalificēt kā “informācijas tehnoloģiju” funkcijas 2006. gada kombinētās nomenklatūras izpratnē, tās ir uzskatāmas par attiecīgo iekārtu funkciju galveno daļu (tās veic divas trešdaļas no funkcijām).
89.
Gadījumā, ja galvenā funkcija ir tikai viena, tad nav šaubu, ka ir piemērojams b) apakšpunkts. Savukārt, ja nav iespējams noteikt raksturojošo elementu, tad ir piemērojams c) apakšpunkts. Šajā lietā tomēr pastāv dubulta “galvenā funkcija” (drukāšana un skenēšana, kas abas ietilpst 84. nodaļā) un viena “sekundāra funkcija” (kopēšana, kas ir 90. nodaļā ietilpstoša funkcija). Vai sakarā ar to, ka nav iespējams noteikt vienu galveno funkciju, ir piemērojams c) apakšpunkts, kā rezultātā attiecīgie produktu ir klasificējami 90. nodaļā?
90.
Man tas nešķiet pieņemami, jo tā rezultātā tiktu veikta tāda klasifikācija, kas noteikta, pamatojoties uz klasificējamā produkta sekundāru un relatīvi nenozīmīgu aspektu. Es — tieši pretēji — uzskatu, ka gadījumā, ja attiecīgajam produktam ir vairākas “galvenās funkcijas” (vai, no materiālā aspekta skatoties, vairāki to atšķiroši elementi), kas ietilpst vienā konkrētā kombinētās nomenklatūras nodaļā vai sadaļā, attiecīgais produkts ir klasificējams šajā attiecīgajā nodaļā vai sadaļā, vajadzības gadījumā piemērojot vienas vai otras sadaļas ievadpiezīmes, lai konkrēti definētu pozīciju, kurā tas ir klasificējams.
91.
Tomēr jānorāda, ka arī saskaņā ar tiesas sēdē iegūto informāciju piemērotākā kombinētās nomenklatūras pozīcija attiecīgo iekārtu klasificēšanai 84. nodaļas ietvaros ir pozīcija 847160, uz ko ir norādījusi arī iesniedzējtiesa.
e) Starpsecinājumi
92.
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, piedāvāju Tiesai uz pirmajiem četriem prejudiciālajiem jautājumiem atbildēt šādi:
1)
Tādām daudzfunkciju iekārtām kā šajā lietā izskatāmās iekārtas piemītošā kopēšanas funkcija ir uzskatāma par “īpašu no datu apstrādes atšķirīgu funkciju” kombinētās nomenklatūras 84. nodaļas 5.E piezīmes izpratnē.
2)
Šādas īpašas funkcijas pastāvēšana izslēdz šo produktu klasificēšanu kā 84. nodaļā ietilpstošus informācijas tehnoloģiju produktus saskaņā ar šajā nodaļā ietverto 5.E piezīmi tikai tad, ja šī funkcija ir vienīgā klasificējamās iekārtas veiktā funkcija.
3)
2006. gada kombinētās nomenklatūras ietvaros daudzfunkciju iekārtu, kas veic drukāšanas, skenēšanas un kopēšanas funkcijas, klasifikācija ir veicama saskaņā ar 3. vispārīgo noteikumu. Gadījumā, ja ir iespējams noteikt vienu dominējošo funkciju vai vairākas dominējošas funkcijas, kas ietvertas šajā kombinētās nomenklatūras nodaļā vai sadaļā, klasifikācija ir veicama saskaņā ar šī vispārīgā noteikuma b) apakšpunktu, vajadzības gadījumā piemērojot attiecīgo nodaļu vai sadaļu ievadošās piezīmes. Pretējā gadījumā ir piemērojams c) apakšpunkts.
4)
Tādas daudzfunkciju iekārtas kā šajā lietā izskatāmās ir klasificējamas 2006. gada kombinētās nomenklatūras pozīcijā 847160.
C — Par Regulas Nr. 400/2006 spēkā esamību
1) Lietas dalībnieku argumenti
93.
Prasītājas apgalvo, ka Regula Nr. 400/2006 ir atzīstama par spēkā neesošu. Ar šo regulu, kā jau iepriekš norādīts, Komisija ir klasificējusi daudzfunkciju iekārtu, kas veic skenēšanas, lāzerdrukāšanas un kopēšanas funkcijas, pozīcijā 90091200. It īpaši šī klasificēšana ir veikta, pamatojoties uz iepriekš minētajām tiesību normām tiktāl, ciktāl “iekārtai ir dažādas funkcijas, neviena no kurām nepiešķir produktam tā pamatīpašības”.
94.
Prasītājas uzskata, ka Komisijas iepriekš minētajā regulā ietvertais produkts, tāpat kā šajā lietā izskatāmie produkti, bija jāklasificē kombinētās nomenklatūras 84. nodaļā. Tas izrietot no iepriekš minētajiem argumentiem un apsvērumiem.
95.
Komisija savukārt norāda, ka, ņemot vērā uz pirmajiem četriem jautājumiem sniegto atbildi, uz piekto jautājumu nav jāatbild (
35
).
96.
Francijas valdība un Nīderlandes valdība savukārt uzskata, ka Tiesai, pamatojoties uz pēc būtības līdzīgiem apsvērumiem, jāatzīst Regula Nr. 400/2006 par spēkā esošu (
36
). Polijas valdība, kas ir detalizētāki pievērsusies šim jautājumam, pauž tādu pašu nostāju (
37
), lūdzot arī, lai Tiesa, gadījumā, ja tā tomēr izlemtu atcelt attiecīgo regulu, pieņemtu attiecīgus noteikumus šī sprieduma iedarbības ierobežošanai laikā (
38
).
2) Vērtējums
97.
Kaut arī dažādie šīs lietas dalībnieki, šķiet, uzskata, ka pastāv paralēlisms starp, no vienas puses, Tiesas nolēmumu saistībā ar attiecīgo daudzfunkciju iekārtu klasificēšanu un, no otras puses, Regulas Nr. 400/2006 spēkā esamību, man šķiet, ka šie divi jautājumi ir nošķirami.
98.
Kā Tiesa ir nepārprotami apstiprinājusi, regula, ar kuru tiek veikta klasifikācija, ir piemērojama vienīgi tad, ja konkrētajā gadījumā klasificējamie produkti ir identiski ar attiecīgajā regulā uzskaitītajiem produktiem. Tas it īpaši nozīmē, ka ir vajadzīgs, lai šiem produktiem būtu ne vien tās pašas funkcijas, bet arī gadījumā, ja tie veic vairākas atšķirīgas funkcijas, lai to galvenā funkcija būtu tā pati (
39
).
99.
Šajā sakarā īpaša nozīme ir piešķirama attiecīgajā regulā, ar kuru veikta klasifikācija, norādītajam pamatojumam (
40
).
100.
Man tomēr nešķiet, ka daudzfunkciju iekārtas, kas ir šīs lietas priekšmets, var uzskatīt par analogām Regulā Nr. 400/2006 minētajām iekārtām.
101.
Vispirms jānorāda, ka Komisija kā vienu no iemesliem, kas pamatoja to, ka attiecīgais produkts atbilstoši Regulai Nr. 400/2006 tika klasificēts kombinētās nomenklatūras pozīcijā 90091200, regulas pamatojumā ir atzinusi, ka izšķiroša nozīme ir bijusi tam, ka nevienu no šī produkta veiktajām funkcijām nevar uzskatīt par dominējošu. Šajā gadījumā turpretī, kā jau iepriekš norādīts, šķiet, dominē drukāšanas un skenēšanas funkcijas.
102.
Tāpat jānorāda, ka Komisija kā vienu no Regulā Nr. 400/2006 iekļautās iekārtas tehniskajām iezīmēm precizēja to, ka tā ir “iekārta ar vairākām papīra padeves atvilktnēm, [kas] minūtē var reproducēt līdz 40 A4 formāta lappusēm”. Līdz ar to runa nepārprotami ir par produktu, kuram ir īpaši attīstīta kopēšanas funkcija, ar iespēju apvienot to ar automātisku kopēšanas papīra apgādi. Savukārt šajā lietā izskatāmās iekārtas šajā aspektā ir pilnīgi atšķirīgas, jo tām piemītošā kopēšanas funkcija ir pilnībā rudimentāra (
41
).
103.
Ņemot vērā manus iepriekš minētos apsvērumus saistībā ar 2006. gada kombinētās nomenklatūras 84. nodaļā ietvertās 5. piezīmes interpretāciju, vienīgā kritika, ko var vērst pret attiecīgo regulu, attiecas uz to, ka šajā regulā kā viens no produkta klasifikācijai piemērotajiem noteikumiem ir minēta 5.E piezīme. Kā iepriekš norādīts, šī piezīme tādu daudzfunkciju iekārtu, kas veic drukāšanas, skenēšanas un kopēšanas darbības, gadījumā ir grūti piemērojama. Man turklāt šķiet acīmredzams, ka pat bez šīs normatīvās atsauces Regulā Nr. 400/2006 piedāvātā klasifikācija bez problēmām var tikt pamatota ar citiem norādītajiem noteikumiem un it īpaši ar 3.c) vispārīgo noteikumu.
104.
Tādēļ jānorāda, ka nepastāv nekāds iemesls atzīt Regulu Nr. 400/2006 par spēkā neesošu.
V — Secinājumi
105.
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, piedāvāju Tiesai uz Tribunal d’instance du VIIe arrondissement de Paris uzdotajiem jautājumiem atbildēt šādi:
1)
Tādām daudzfunkciju iekārtām kā šajā lietā izskatāmās iekārtas piemītošā kopēšanas funkcija ir uzskatāma par “īpašu no datu apstrādes atšķirīgu funkciju” kombinētās nomenklatūras 84. nodaļas 5.E piezīmes izpratnē.
2)
Šādas īpašas funkcijas pastāvēšana izslēdz šo produktu klasificēšanu kā 84. nodaļā ietilpstošus informācijas tehnoloģiju produktus saskaņā ar šajā nodaļā ietverto 5.E piezīmi tikai tad, ja šī funkcija ir vienīgā klasificējamās iekārtas veiktā funkcija.
3)
2006. gada kombinētās nomenklatūras ietvaros daudzfunkciju iekārtu, kas veic drukāšanas, skenēšanas un kopēšanas funkcijas, klasifikācija ir veicama saskaņā ar 3. vispārīgo noteikumu. Gadījumā, ja ir iespējams noteikt vienu dominējošo funkciju vai vairākas dominējošas funkcijas, kas ietvertas šajā kombinētas nomenklatūras nodaļā vai sadaļā, klasifikācija ir veicama saskaņā ar šī vispārīgā noteikuma b) apakšpunktu, vajadzības gadījumā piemērojot attiecīgo nodaļu vai sadaļu ievadošās piezīmes. Pretējā gadījumā ir piemērojams c) apakšpunkts.
4)
Tādas daudzfunkciju iekārtas kā šajā lietā izskatāmās ir klasificējamas 2006. gada kombinētās nomenklatūras pozīcijā 847160.
5)
Uzdotā jautājuma pārbaude nav atklājusi nekādus apstākļus, kas varētu ietekmēt Komisijas 2006. gada 8. marta Regulas (EK) Nr. 400/2006 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā spēkā esamību.
(
1
)	Oriģinālvaloda — itāļu.
(
2
)	Komisijas 2005. gada 27. oktobra Regula (EK) par grozījumiem Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu I pielikumā (OV L 286, 1. lpp.).
(
3
)	Komisijas 2006. gada 8. marta Regula (EK) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (OV L 70, 9. lpp.).
(
4
)	OV L 155, 1. lpp. 2008. gada maijā Amerikas Savienotās Valstis vērsās PTO ar sūdzību par Kopienas praksi muitas jomā, tostarp saistībā ar tādām daudzfunkciju iekārtām kā šajā lietā izskatāmās. Šo secinājumu sagatavošanas laikā šajā sakarā ir pieejamas vienīgi presē apkopotās ziņas, kā rezultātā šobrīd vēl nav iespējams sniegt precīzu šī jautājuma novērtējumu.
(
5
)	Šeit atspoguļotie jautājumi ir iesniegti saistībā ar tiesvedību lietā C-362/07. Lietā C-363/07 iesniegto jautājumu formulējums būtībā ir identisks un pastāv vienīgi nelielas izmaiņas trešajā jautājumā, kurā kā attiecīgo iekārtu sastāvdaļa nav minēts dators, kas šādā gadījumā ietver vienīgi divas, nevis trīs sastāvdaļas.
(
6
)	Tā ir ietverta Komisijas 2007. gada 20. septembra Regulā (EK) Nr. 1214/2007, ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 286, 1. lpp.).
(
7
)	Prasītāju rakstveida apsvērumi, 37. un 38. punkts.
(
8
)	1997. gada 9. oktobra spriedums lietā C-67/95 Rank Xerox Manufacturing (Recueil, I-5401. lpp.).
(
9
)	Turpat, 30. punkts. Pirmās instances tiesa savukārt ir izvairījusies no šādas kļūdas savā 2003. gada 30. septembra spriedumā lietā T-243/01 Sony Computer Entertainment Europe/Komisija (Recueil, II-4189. lpp., 124. punkts): skat. prasītāju rakstveida apsvērumus, 41.–43. punkts.
(
10
)	Prasītāju rakstveida apsvērumi, 48. punkts.
(
11
)	Turpat, 66. un turpmākie punkti.
(
12
)	Turpat, 71. punkts.
(
13
)	Turpat, 56. un turpmākie punkti.
(
14
)	Komisijas apsvērumi, 32.–37. punkts; Francijas valdības apsvērumi, 23.–27. punkts; Nīderlandes valdības apsvērumi, 27. un 28. punkts, un Polijas valdības apsvērumi, 25. punkts.
(
15
)	Skat. Komisijas apsvērumus, 43. un turpmākie punkti; Francijas valdības apsvērumus, 51.–56. punkts; Nīderlandes valdības apsvērumus, 31.–39. punkts, un Polijas valdības apsvērumus, 22.–24. punkts.
(
16
)	Attiecībā uz kombinētās nomenklatūras noteikumiem Muitas sadarbības padomes ietvaros izstrādātās harmonizētās sistēmas kontekstā skat. 2006. gada 12. janvāra spriedumu lietā C-311/04 ASAD (Krājums, I-609. lpp., 25. punkts un tajā minētā judikatūra).
(
17
)	Skat. šo secinājumu 13. punktu.
(
18
)	Skat. šo secinājumu 67. un turpmākos punktus.
(
19
)	Skat., piemēram, 1997. gada 18. decembra spriedumu lietā C-382/95 Techex (Recueil, I-7363. lpp., 11. punkts), iepriekš 16. zemsvītras piezīmē minēto spriedumu lietā ASAD, 26. punkts; 2004. gada 4. marta spriedumu lietā C-130/02 Krings (Recueil, I-2121. lpp., 28. punkts) un 2005. gada 17. marta spriedumu lietā C-467/03 Ikegami (Krājums, I-2389. lpp., 17. punkts).
(
20
)	Skat. 1985. gada 10. oktobra spriedumu lietā C-200/84 Daiber (Recueil, 3363. lpp., 13. un 14. punkts), 1994. gada 19. maija spriedumu lietā C-11/93 Siemens Nixdorf (Recueil, I-1945. lpp., 11. un 12. punkts), iepriekš 19. zemsvītras piezīmē minēto spriedumu lietā Techex, 12. punkts; 2007. gada 18. jūlija spriedumu lietā C-142/06 Olicom (Krājums, I-6675. lpp., 17. punkts) un 2008. gada 5. jūnija spriedumu lietā C-312/07 JVC France (Krājums, I-4165. lpp., 34. punkts).
(
21
)	Tas it īpaši būs redzams šo secinājumu turpmākajos punktos saistībā ar 2006. gada kombinētās nomenklatūras XVI sadaļā ietverto 3. piezīmi: skat. šo secinājumu 70. un turpmākos punktus).
(
22
)	Iepriekš 19. zemsvītras piezīmē minētais spriedums lietā Ikegami. Skat. it īpaši 12. punktu.
(
23
)	Iepriekš 19. zemsvītras piezīmē minētais spriedums lietā Ikegami. Saistībā ar apsvērumiem par produkta tirdzniecības un prezentācijas nosacījumiem, kā arī tā mērķauditoriju skat. it īpaši šī sprieduma 21., 23. un 24. punktu. Tāpat skat. arī ģenerāladvokātes Kokotes [Kokott] 2005. gada 20. janvāra secinājumus iepriekš minētajā lietā, 55. punkts. Skat. arī iepriekš 20. zemsvītras piezīmē minēto spriedumu lietā Olicom, 18. punkts un tajā minētā judikatūra.
(
24
)	Iepriekš 20. zemsvītras piezīmē minētie spriedumi lietā Olicom, 30. punkts (attiecībā uz jauktu tīkla shēmu/modēmu) un lietā Techex, 21. punkts (grafiskas datorshēmas); 2000. gada 19. oktobra spriedums lietā C-339/98 Peacock (Recueil, I-8947. lpp., 16. un 17. punkts) (tīkla shēmas), iepriekš 20. zemsvītras piezīmē minētais spriedums lietā Siemens Nixdorf, 16. punkts (datora monitors); 2001. gada 10. maija spriedums lietā C-463/98 Cabletron (Recueil, I-3495. lpp., 27. punkts) (dažāds tīkla aprīkojums) un 2001. gada 7. jūnija spriedums lietā C-479/99 CBA (Recueil, I-4391. lpp., 27. punkts) (datora audio shēmas).
(
25
)	2001. gada 17. maija spriedums lietā C-119/99 Hewlett Packard (Recueil, I-3981. lpp.). Skat. ģenerāladvokāta Mišo [Mischo] 2001. gada 18. janvāra secinājumus iepriekš minētajā lietā (it īpaši 13.–18. punkts), kuros tika izskatīts jautājums par tādas regulas spēkā neesamību, kas attiecībā uz visām daudzfunkciju iekārtām, kas ietver faksa aparātu, paredzēja šo produktu automātisku klasifikāciju, pamatojoties uz faksa funkciju.
(
26
)	Tomēr, kā norādījusi Tiesa, tehnoloģiju attīstība nozīmē, ka Kopienu iestādēm ir atbilstoši jāpielāgo kombinētā nomenklatūra, tomēr tā nevar veikt tādu interpretāciju, kas pirms attiecīgu grozījumu izdarīšanas pārveido tās saturu (1981. gada 19. novembra spriedums lietā 122/80 Analog Devices (Recueil, 2781. lpp., 12. punkts) un iepriekš 8. zemsvītras piezīmē minētais spriedums lietā Rank Xerox Manufacturing, 22. punkts).
(
27
)	Ir vispārzināms, ka Tiesa ir vairākkārtēji apstiprinājusi, ka iespēja izmantot PTO nolīgumu kā kāda Kopienu tiesību akta leģitimitātes parametru ir atkarīga no visai striktu nosacījumu izpildes, kas šajā lietā nešķiet izpildīti: šajā sakarā skat. 2003. gada 30. septembra spriedumu lietā C-94/02 P Biret & Cie/Padome (Recueil, I-10565. lpp., 55. un 56. punkts un tajos minētā judikatūra). Tiesa šajā spriedumā ir nospriedusi, ka, lai varētu pārbaudīt kāda Kopienu tiesību akta likumību, pamatojoties uz PTO nolīgumu, ir vajadzīgs, lai “Kopiena būtu vēlējusies izpildīt konkrēto pienākumu PTO ietvaros vai arī Kopienu tiesību aktā ir ietverta nepārprotama atsauce uz PTO nolīguma noteikumiem”. Nešķiet, ka kombinētās nomenklatūras gadījumā būtu izpildīts kāds no šiem nosacījumiem.
(
28
)	Saistībā ar šādiem pienākumiem skat. 1992. gada 24. novembra spriedumu lietā C-286/90 Poulsen (Recueil, I-6019. lpp., 9. punkts), 1996. gada 10. septembra spriedumu lietā C-61/94 Komisija/Vācija (Recueil, I-3989. lpp., 52. punkts) un 1998. gada 14. jūlija spriedumu lietā C-341/95 Bettati (Recueil, I-4355. lpp., 20. punkts). Saistībā ar TRIPS nolīgumu, kas ietilpst PTO sistēmā un kam ir tādas pašas iezīmes, skat. 1998. gada 16. jūnija spriedumu lietā C-53/96 Hermès International (Recueil, I-3603. lpp., 28. punkts), 2000. gada 14. decembra spriedumu apvienotajās lietās C-300/98 un C-392/98 Dior u.c. (Recueil, I-11307. lpp., 47. punkts) un 2004. gada 16. novembra spriedumu lietā C-245/02 Anheuser-Busch (Krājums, I-10989. lpp., 55. punkts).
(
29
)	36. punkts.
(
30
)	Skat. iepriekš 8. zemsvītras piezīmē minēto spriedumu lietā Rank Xerox Manufacturing, 28. un 29. punkts.
(
31
)	Neuzskatu, ka ir pamatots arguments, ko it īpaši atbalsta Komisija un saskaņā ar kuru XVI sadaļā ietvertās 1. piezīmes m) apakšpunkts izslēdz iespēju klasificēt šajā lietā izskatāmos produktus šajā sadaļā, jo tos var klasificēt arī 90. nodaļā. Jānorāda, ka 1. piezīmes m) apakšpunkts ietver skaidru šo divu sadaļu sadalījumu, bet nenorāda, ka šaubu gadījumā starp 90. nodaļu un kādu XVI sadaļas nodaļu priekšroka ir dodama pirmajai minētajai nodaļai.
(
32
)	Skat. šo secinājumu 30. punktu.
(
33
)	Skat. šo secinājumu 22. punktu.
(
34
)	Iepriekš 8. zemsvītras piezīmē minētais spriedums lietā Rank Xerox Manufacturing, 30. punkts.
(
35
)	Komisijas apsvērumi, 51. punkts.
(
36
)	Francijas valdības apsvērumi, 58. punkts; Nīderlandes valdības apsvērumi, 40. punkts.
(
37
)	Polijas valdības apsvērumi, 28.–34. punkts.
(
38
)	Turpat, 35. un turpmākie punkti.
(
39
)	Iepriekš 25. zemsvītras piezīmē minētais spriedums lietā Hewlett Packard, 21. un 22. punkts. Kaut arī Tiesa kopumā pieļāva analoģisku regulas, ar kuru izdarīta klasifikācija, piemērošanas iespēju (iepriekš 19. zemsvītras piezīmē minētais spriedums lietā Krings, 35. punkts), man nešķiet, ka šajā lietā ir izpildīti attiecīgie nosacījumi.
(
40
)	Iepriekš 25. zemsvītras piezīmē minētais spriedums lietā Hewlett Packard, 20. punkts.
(
41
)	Šajā sakarā būtu vērts norādīt, ka nesen pieņemtajās kombinētās nomenklatūras versijās pozīcijā 844331 daudzfunkciju iekārtām piemītošās kopēšanas spējas ātrums bija noteicošais faktors, veicot to klasifikāciju un attiecīgā gadījumā iekasējot muitas nodokli.