Ideiglenes változat
JULIANE KOKOTT
FŐTANÁCSNOK INDÍTVÁNYA
Az ismertetés napja: 2026. április 16.(1)
C‑27/25. és C‑356/25. sz. egyesített ügyek
SU és Wild Ireland Defence CLG
kontra
An Coimisiún Pleanála (korábban An Bord Pleanála) és társai;
a Knocknamona Windfarm Limited
részvételével
(a Court of Appeal [fellebbviteli bíróság, Írország] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
és
Paddy Massey
kontra
An Coimisiún Pleanála (korábban An Bord Pleanála) és társai;
a Curns Energy Limited
részvételével
(a High Court [felsőbíróság, Írország] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
„ Előzetes döntéshozatal iránti kérelem – 92/43/EGK irányelv – A természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelme – 2009/147/EK irányelv – A vadon élő madarak védelme – Különleges védelmi területek – Olyan tervek vagy projektek vizsgálata az adott természeti terület megőrzésével kapcsolatos célkitűzéseket figyelembe véve, amelyek valószínűleg jelentős hatással lesznek a természetmegőrzési területre – A megfelelő vizsgálat szükségességének megállapítására irányuló előzetes értékelés – Az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzések meghatározásának hiánya ”
I.      Bevezetés
1.        Az élőhelyvédelmi irányelv(2) 6. cikke (3) bekezdésének első mondata megköveteli, hogy a tagállamok előzetesen vizsgálják meg, hogy a tervek vagy projektek valószínűleg jelentős hatással lesznek‑e Natura 2000 területekre. A vizsgálat tárgya e tervek vagy projektek összeegyeztethetősége e természeti területek természetmegőrzési célkitűzéseivel. Lehetséges‑e azonban egyáltalán ilyen vizsgálat, ha a tagállamok nem határoztak meg az érintett természeti területre jellemző természetmegőrzési célkitűzéseket? És az annak megállapítására irányuló előzetes értékelésnek – a screeningnek – is feltételét képezik‑e az ilyen területspecifikus természetmegőrzési célkitűzések, hogy szükséges‑e teljes körű megfelelő vizsgálatot végezni? Ezek a kérdések képezik a jelen két ügy tárgyát.
2.        E vizsgálatok tekintetében ugyanis a természetmegőrzési célkitűzéseket adott esetben a területspecifikus meghatározástól eltérő módon is meg lehet határozni. Ennek nem kell szükségszerűen a védelem csökkenéséhez vezetnie; éppen ellenkezőleg, a védelem terjedelme akár szélesebb is lehet a konkrét természetmegőrzési célkitűzések meghatározása előtt, ami a különböző célkitűzések és egyéb érdekek mérlegelését feltételezi. Ennek alapján az élőhelyvédelmi irányelv – legalábbis átmeneti jelleggel – hatásvizsgálatokat is előír.
3.        Az a kérdés, hogy az adott területre jellemző természetvédelmi célkitűzések meghatározása mindazonáltal előfeltétele‑e a megfelelő vizsgálatnak és a screeningnek, nem csupán eljárási jelentőséggel bír. Ezek a mindkét jelen ügy tárgyát képező kérdések nem csak eljárásjogi jelentőséggel bírnak. Kétséges ugyanis, hogy engedélyezhetnek‑e egyáltalán a tagállami hatóságok valamely tervet vagy projektet, ha természetmegőrzési célkitűzések hiányában nem tudják elvégezni a screeninget vagy – szükség esetén – a vizsgálatot. Az e hatóságok általi jóváhagyás ugyanis az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke (3) bekezdésének második mondata szerint ilyen vizsgálatot feltételez. E probléma nagyon sok projektet érinthet az Unióban, mivel kétséges, hogy a tagállamok milyen mértékben és adott esetben mikor határoztak meg az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzéseket.
II.    Jogi háttér
A.      A madárvédelmi irányelv
4.        A jelenleg hatályos madárvédelmi irányelv(3) egy 1979. évi korábbi irányelv(4) kodifikált változata, amellyel az akkori Európai Gazdasági Közösség először fogadott el természetvédelmi rendelkezéseket. A jelen eljárás szempontjából azonban a két változat – amennyire megállapítható – azonos.
5.        A madárvédelmi irányelv 4. cikke a madarak számára különleges védelmi területek (a továbbiakban: KVT) kijelölését írja elő:
„(1)      Az I. mellékletben említett fajok fennmaradásának és szaporodásának biztosítása érdekében elterjedési területükön az élőhelyüket érintő különleges védelmi intézkedésekre van szükség.
Ebben az összefüggésben figyelembe kell venni:
a)      a kipusztulással fenyegetett fajokat;
b)      az élőhelyük meghatározott változásaira érzékeny fajokat;
c)      a kis állományuk vagy korlátozott helyi elterjedésük miatt ritkának minősített fajokat;
d)      az élőhelyük egyedi jellege miatt különleges figyelmet érdemlő egyéb fajokat.
Az állományszintek változásának irányát és ingadozásait az értékelések háttér‑információjaként figyelembe kell venni.
A tagállamok a mennyiségük és méretük szerint legalkalmasabb területeket e fajok védelme érdekében különleges védelmi területté minősítik, figyelembe véve a fajok védelmi szükségleteit azokon a földrajzilag meghatározott tengeri és szárazföldi területeken, ahol ezt az irányelvet alkalmazni kell.
(2)      A tagállamok hasonló intézkedéseket tesznek az I. mellékletben fel nem sorolt, rendszeresen előforduló vonuló fajok esetében is, szem előtt tartva azok védelmi szükségleteit azon a földrajzilag meghatározott tengeri és szárazföldi területen, ahol ezt az irányelvet alkalmazni kell, tekintettel költő‑, vedlő‑ és telelőterületeikre, valamint vonulási útvonaluk pihenőhelyeire. A tagállamok e célból külön figyelmet fordítanak a vizes élőhelyek védelmére és különösen a nemzetközi jelentőségű vizes élőhelyekre.
(3)      […]
(4)      Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott védett területek vonatkozásában a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket az élőhelyek szennyezésének vagy elpusztításának, illetve a madarak bármiféle zavarásának elkerülése érdekében, amennyiben azok jelentősek e cikk céljai szempontjából. A tagállamok e védett területeken kívül is törekednek az élőhelyek szennyezésének vagy elpusztításának elkerülésére.”
B.      Az élőhelyvédelmi irányelv
6.        Az 1992. évi élőhelyvédelmi irányelv kiterjeszti az uniós természetvédelmi jogszabályok hatályát egyéb állat‑ és növényfajokra és meghatározott élőhelytípusokra, és részben integrálja a korábbi madárvédelmi irányelvet.
7.        A természetmegőrzési célkitűzéseket az élőhelyvédelmi irányelv a (8) és (10) preambulumbekezdésében említi:
„mivel az egyes kijelölt területeken végre kell hajtani a kitűzött természetvédelmi [helyesen: természetmegőrzési] célok eléréséhez szükséges intézkedéseket;
[…]
mivel alaposan meg kell vizsgálni minden olyan tervet vagy programot [helyesen: projektet], amelynek jelentős hatása lehet a már kijelölt, illetve a jövőben kijelölendő területek védelmének [helyesen: megőrzésének] célkitűzéseire”.
8.        Az élőhelyvédelmi irányelv 3. cikkének (1) bekezdése a természetmegőrzési területek európai hálózatát ismerteti:
„A különleges természetmegőrzési területek egységes európai ökológiai hálózatát Natura 2000 néven hozzák létre. Az I. mellékletben felsorolt természetes élőhelytípusokat magában foglaló, továbbá a II. mellékletben felsorolt fajok élőhelyéül szolgáló természeti területekből álló hálózat célja, hogy biztosítsa az érintett természetes élőhelytípusok, valamint az érintett fajok élőhelyeinek kedvező védettségi állapotának fenntartását vagy adott esetben helyreállítását természetes kiterjedésükön, illetve elterjedési területükön belül.
A Natura 2000 hálózat a tagállamok által a [madárvédelmi] irányelvnek megfelelően minősített különleges természetvédelmi [helyesen: védelmi] területeket is magában foglalja.”
9.        Az élőhelyvédelmi irányelv szerinti természetmegőrzési területek kijelölésének feltétele, hogy a tagállamok először tudományos követelmények alapján megfelelő természeti területeket azonosítsanak, és javaslatot tegyenek azokra a Bizottságnak (a 4. cikk (1) bekezdése). A Bizottságnak azokat ezt követően közösségi jelentőségű természeti területeknek kell nyilvánítania (a 4. cikk (2) bekezdése).
10.      Az élőhelyvédelmi irányelv 4. cikkének (4) bekezdése szabályozza a közösségi jelentőségű természeti területek különleges természetmegőrzési területekké nyilvánítását:
„Egy közösségi jelentőségű természeti terület (2) bekezdésben megállapított eljárással összhangban történő jóváhagyása után az érintett tagállam a lehető leghamarabb – de legkésőbb hat éven belül – különleges természetvédelmi [helyesen: természetmegőrzési] területté nyilvánítja az érintett területet, és meghatározza annak különös fontosságát annak alapján, hogy az egyes természeti területek mennyire fontos szerepet töltenek be az I. mellékletben felsorolt természetes élőhelytípusok, illetve a II. mellékletben felsorolt fajok kedvező védettségi állapotának biztosításával történő fenntartása, illetve helyreállítása, valamint a Natura 2000 hálózat egységessége szempontjából, figyelembe véve továbbá, hogy milyen mértékben fenyegeti a károsodás vagy a pusztulás veszélye az egyes természeti területeket.”
11.      Az élőhelyvédelmi irányelv 4. cikkének (5) bekezdése szerint azonban már ezt megelőzően is alkalmazandók bizonyos védelmi előírások a közösségi jelentőségű természeti területek tekintetében:
„Amint egy természeti terület felvételre kerül a [4. cikk (2) bekezdés(ének) harmadik albekezdésében] említett jegyzékbe, a 6. cikk (2), (3) és (4) bekezdését kell rá alkalmazni.”
12.      Az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke rendelkezik e különleges természetmegőrzési területek védelméről:
„(1)      A tagállamok megállapítják a különleges természetvédelmi [helyesen: természetmegőrzési] területek védelméhez szükséges intézkedéseket, megfelelő esetben beleértve a kifejezetten az egyes természeti területekre kidolgozott vagy más fejlesztési tervek részét képező intézkedési terveket, továbbá olyan törvényi, közigazgatási, vagy szerződéses aktusokat is, amelyek az adott természeti területen megtalálható, I. mellékletben szereplő természetes élőhelytípusok, illetve II. mellékletben szereplő fajok ökológiai szükségleteinek megfelelnek.
(2)      A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket a különleges természetvédelmi [helyesen: természetmegőrzési] területeken található olyan természetes élőhelytípusok és olyan fajok élőhelyei károsodásának és megzavarásának megakadályozására, amelyek céljára az egyes területeket kijelölték, amennyiben a zavarás mértéke ezen irányelv céljaira tekintettel jelentős hatással lehet.
(3)      Figyelembe véve az adott természeti terület védelmével [helyesen: megőrzésével] kapcsolatos célkitűzéseket, megfelelő vizsgálatot kell folytatni minden olyan terv vagy program [helyesen: projekt] hatásait illetően, amely nem kapcsolódik közvetlenül, illetve nem nélkülözhetetlen a természeti terület kezeléséhez, de akár önmagában, akár pedig más terv vagy program [helyesen: projekt] részeként valószínűleg jelentős hatással lesz arra. A természeti területre gyakorolt hatások vizsgálatának eredményét figyelembe véve, továbbá a (4) bekezdés rendelkezéseinek értelmében [helyesen: rendelkezéseire is figyelemmel] az illetékes nemzeti hatóságok csak azután hagyják jóvá az érintett tervet vagy programot [helyesen: projektet], ha megbizonyosodtak arról, hogy az nem fogja hátrányosan befolyásolni az érintett természeti terület épségét, és miután – adott esetben – kikérték a lakosság véleményét is.
(4)      Amennyiben a természeti területre gyakorolt hatások vizsgálatának kedvezőtlen eredménye ellenére valamely elsődlegesen fontos, társadalmi vagy gazdasági jellegű közösségi érdekre figyelemmel [helyesen: valamely nyomós közérdeken alapuló kényszerítő okra, köztük társadalmi vagy gazdasági jellegű okokra is figyelemmel] – alternatív megoldás hiányában – mégis végre kell hajtani egy tervet vagy programot [helyesen: projektet], a tagállam minden szükséges kiegyenlítő intézkedést megtesz a Natura 2000 általános egységességének megóvása érdekében. […]”
13.      Az élőhelyvédelmi irányelv 7. cikke a madárvédelmi irányelv egyik védelmi rendelkezését az élőhelyvédelmi irányelv meghatározott rendelkezéseivel váltja fel:
„A 4. cikk (1) bekezdése alapján besorolt vagy a 4. cikk (2) bekezdése értelmében annak megfelelően elismert területek tekintetében ezen irányelv alkalmazásának napjától, illetve – amennyiben az későbbi időpontra esik – azon időponttól számítva, amikor a tagállam a 79/409/EGK irányelv értelmében végrehajtja, illetve elismeri a besorolást, a 79/409/EGK irányelv 4. cikke (4) bekezdésének első mondatából eredő kötelezettségek helyébe ezen irányelv 6. cikkének (2), (3) és (4) bekezdéséből eredő kötelezettségek lépnek.”
III. A tényállás
A.      A Knocknamona ügy
14.      2022. szeptember 28‑án az An Coimisiún Pleanála (korábban An Bord Pleanála; területrendezési hivatal, Írország) fejlesztési engedélyt adott ki a Knocknamona Windfarm Limited (a továbbiakban: Knocknamona) számára az írországi Waterford megyében korábban már engedélyezett szélerőműpark módosítására. A területrendezési hivatal e határozattal magasabb – legfeljebb 155 m magas – szélturbinák és egy magasabb (99 m‑es) meteorológiai torony építését engedélyezte.
15.      A fejlesztési engedély iránti kérelem elbírálása során a területrendezési hivatal öt azonosított, az élőhelyvédelmi irányelv és a madárvédelmi irányelv szerinti természetmegőrzési, illetve védelmi terület – köztük a Cork és Waterford területén lévő Blackwater Callows KVT – tekintetében megfelelő vizsgálatot folytatott a javasolt fejlesztés hatásáról. Ez a madárvédelmi irányelv alapján védett KVT a szélerőműpark legközelebbi pontjától 13 km, a legközelebbi turbinától pedig 13,5 km távolságban helyezkedik el. A felek nem vitatják, hogy a területrendezési hivatal határozatának meghozatalakor a Blackwater Callows KVT tekintetében nem léteztek az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzések.
16.      A területrendezési hivatal a határozat meghozatalakor a vizsgálója jelentésére támaszkodott. E jelentés szerint a Blackwater Callows KVT természetmegőrzési célkitűzései esetében egy „általános természetmegőrzési célkitűzéseket tartalmazó dokumentumról” van szó. A terület támogatható érdeke, tehát azon fajok és élőhelyek, amelyek miatt a terület védelemben részesül, az énekes hattyú (Cygnus cygnus), a fütyülőréce (Mareca penelope vagy
Anas penelope), a csörgő réce (Anas crecca), a nagy goda (Limosa limosa), valamint bizonyos vizes élőhelyek és az azokat használó vízimadarak.
17.      A területrendezési hivatal vizsgálója megállapította, hogy az énekes hattyú kivételével a támogatható érdek tekintetében a terület épségét veszélyeztető káros hatások kizárhatók azon az alapon, hogy a szélerőműpark területén található élőhelyek nem alkalmasak e fajok egyike számára sem. Az énekes hattyút illetően a vizsgáló megállapította, hogy a vonatkozó felmérések nem mutatták ki az énekes hattyú jelenlétét a szélerőműpark területén, illetve annak közelében. Ezért arra a következtetésre jutott, hogy a javasolt további magasság és rotorátmérő e fajok tekintetében nem jár káros hatásokkal a KVT épségére. Egyik fél sem vitatja e ténymegállapítást. Ezért a területrendezési hivatal úgy ítélte meg, hogy a fejlesztés nem jár káros hatásokkal a Blackwater Callows KVT épségére.
18.      SU és a Wild Ireland Defence bírósági felülvizsgálati eljárást kezdeményezett többek között azzal érvelve, hogy a Blackwater Callows KVT természetmegőrzési célkitűzései hiányában a területrendezési hivatal nem rendelkezett hatáskörrel a javasolt fejlesztések megfelelő vizsgálatának elvégzésére.
19.      A High Court (felsőbíróság, Írország) megállapította, hogy bizonyos körülmények között – voltaképpen a legtöbb esetben – szükségesek természetmegőrzési célkitűzések az érvényes megfelelő vizsgálat lefolytatásához. A jelen ügy különös tényállása mellett azonban ilyen célkitűzések nélkül is lehetséges volt érvényes megfelelő vizsgálatot lefolytatni. Ennek oka, hogy a tudományos bizonyítékok tanúsága szerint a támogatható érdeket – amely a jelen ügyben az énekes hattyú jelenléte – nem érinti a tervezett fejlesztés, bármilyen természetmegőrzési célkitűzéseket határoznak is meg. A területrendezési hivatal észszerű tudományos bizonyossággal állapította meg, hogy a projekt „nem jár káros hatásokkal az érintett terület épségére”, mert a kérdéses területen kívüli hatáshoz az énekes hattyú fizikai jelenléte szükséges a Knocknamona szélerőműpark területén, e jelenlét pedig kizárt. Ez a megállapítás a madarak széllapátokkal való ütközésének kockázatára vonatkozik.(5)
20.      SU és a Wild Ireland Defence fellebbezést nyújtott be e határozattal szemben a Court of Appealhoz (fellebbviteli bíróság, Írország).
B.      A Curns ügy
21.      2021. január 8‑án a Curns Energy Limited (a továbbiakban: Curns) egy szélerőműpark fejlesztésére vonatkozó engedély iránti kérelmet nyújtott be a területrendezési hivatalhoz. A fejlesztés 9,9 km‑re található a Blackwater Callows KVT‑től. A kérelem dokumentációja többek között egy környezeti hatásvizsgálati jelentést, a megfelelő vizsgálat szükségességének megállapítására irányuló előzetes értékelésről készült jelentést és egy úgynevezett „Natura Impact Statement”‑et, egy, az ír jogban előírt, a fejlesztés Natura 2000 területekre gyakorolt hatásaival kapcsolatos tudományos szakvéleményt tartalmazott.
22.      2023. november 8‑i határozatával a területrendezési hivatal megadta a fejlesztési engedélyt a kifogásolt fejlesztésre. 2024. január 11‑én Paddy Massey keresetet indított a fejlesztési engedéllyel szemben.
23.      Az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzések és intézkedések elfogadására azonban csak 2024. március 24‑én került sor a Blackwater Callows KVT tekintetében. A bírósági eljárásban elismerték, hogy erre az elfogadásra megkésve került sor.
24.      2025. április 11‑én a High Court (felsőbíróság) kizárta annak észszerű lehetőségét, hogy a természetmegőrzési célkitűzések és/vagy intézkedések figyelmen kívül hagyása a jelen ügyben hatással lehet bármely Natura 2000 területre. Ezért a jelen előzetes döntéshozatal iránti kérelem eredményétől függetlenül elutasította a fejlesztési engedély megsemmisítése iránti kérelmet. Mindazonáltal azt kéri a Bíróságtól, hogy foglalkozzon egy előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdéssel annak eldöntése érdekében, hogy legalább megállapíthatja‑e a felperes javára azt, hogy a megfelelő vizsgálat szükségességének megállapítására irányuló előzetes értékelés az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzéseket feltételezett volna.
IV.    Az előzetes döntéshozatal iránti kérelmek
25.      A Knocknamona ügyben a Court of Appeal (fellebbviteli bíróság) a következő kérdést terjesztette a Bíróság elé:
A [KVT‑re] vonatkozó érvényes természetmegőrzési célkitűzések megléte előfeltétele‑e annak, hogy a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóság hatáskörrel rendelkezzen a fejlesztési engedély iránti kérelem elbírálása során a[z élőhelyvédelmi] irányelv 6. cikkének (3) bekezdése szerinti érvényes megfelelő vizsgálat lefolytatására?
26.      2025. március 20‑i Knocknamona végzésével (C‑27/25, EU:C:2025:203) a Bíróság elnöke elutasította a Court of Appeal (fellebbviteli bíróság) gyorsított eljárás alkalmazása iránti kérelmét. Úgy döntött azonban, hogy az ügyet prioritással kell elbírálni.
27.      SU és a Wild Ireland Defence CLG, a területrendezési hivatal, a Knocknamona Windfarm Limited, Írország, valamint az Európai Bizottság írásbeli észrevételeket nyújtott be.
28.      A fent említett előzetes döntéshozatal iránti kérelem benyújtását követően a High Court (felsőbíróság) a Curns ügyben kiegészítő jelleggel a következő kérdést terjesztette a Bíróság elé:
Azzal a hatással jár‑e a[z élőhelyvédelmi] irányelv 6. cikkének az ezen irányelv 7. cikkének erejénél fogva a [madárvédelmi] irányelvre alkalmazott (3) bekezdése, hogy azt, hogy valamely olyan terv vagy projekt, amely nem kapcsolódik közvetlenül, illetve nem nélkülözhetetlen [valamely KVT] kezeléséhez, akár önmagában, akár pedig más terv vagy projekt részeként valószínűleg jelentős hatással lesz‑e az ilyen természeti területre, egy tagállam hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságának az érintett természeti terület és/vagy különösen egy olyan természeti terület tekintetében megállapított természetmegőrzési célkitűzésekre és/vagy intézkedésekre tekintettel kell megállapítania, amelyet előzetes értékelés alapján kizárni javasolnak a vizsgálatból azért, mert azt valószínűleg nem éri jelentős hatás?
29.      A High Court (felsőbíróság) közölte továbbá, hogy Paddy Massey kifejezetten kéri, hogy a Bíróság ne anonimizálja nevét az üggyel kapcsolatos közzétételekben.
30.      Paddy Massey, Írország és a Bizottság írásbeli észrevételeket nyújtott be.
31.      2025. október 22‑én a Bíróság elnöke egyesítette a két ügyet, és a Curns ügy prioritással való elbírálását is elrendelte. A 2026. március 25‑i tárgyaláson SU és a Wild Ireland Defence CLG, valamint Paddy Massey közösen, a területrendezési hivatal, a Knocknamona, a Curns, Írország és a Bizottság vett részt.
V.      Jogi értékelés
32.      A Knocknamona ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem annak tisztázására irányul, hogy lefolytatható‑e az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (3) bekezdése szerinti megfelelő vizsgálat, ha a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságok nem határoztak meg az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzéseket az érintett természetmegőrzési terület tekintetében. A Curns ügy azt az előzetes kérdést veti fel, hogy az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzések még az arra vonatkozó előzetes értékelésnek is feltételét képezik‑e, hogy szükséges‑e egyáltalán megfelelő vizsgálatot végezni.
33.      Ezért a Curns ügy elfogadhatóságával kapcsolatos néhány észrevételt (erről lásd az A. pontot) követően először egy előzetes megjegyzést kell tenni e két vizsgálati lépéssel kapcsolatban (erről lásd a B. pontot). Ezt követően be kell mutatni az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzéseknek a Natura 2000 területek tekintetében történő meghatározására vonatkozó kötelezettséget (erről lásd a C. pontot). Csak ezután vizsgálható meg, hogy az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzések hiánya milyen következményekkel jár a megfelelő vizsgálatra (erről lásd a D. pontot) és az előzetes értékelésre (erről lásd az E. pontot) nézve. Arra az esetre, ha a Bíróság nem követi álláspontomat, végül javaslatot teszek még határozata időbeli hatályának korlátozására (erről lásd az F. pontot).
A.      A Curns ügy elfogadhatóságáról
34.      A Bizottság szerint a Curns ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem elfogadhatatlan, mert a High Court (felsőbíróság) már érdemi határozatot hozott. A válasz ezért már nem releváns.
35.      Írország állítása szerint ez az érdemi határozat még nem emelkedett ugyan jogerőre, mert a Supreme Court (legfelsőbb bíróság, Írország) még nem döntött egy jogorvoslat engedélyezése iránti kérelem tárgyában, ez azonban mit sem változtat azon, hogy a High Courtnak (felsőbíróság) jelenleg (már) nincs szüksége a válaszra a jogvita érdemi elbírálásához.
36.      A High Court (felsőbíróság) tudatja mindazonáltal, hogy még meg kell állapítania, hogy a megfelelő vizsgálat szükségességének megállapítására irányuló előzetes értékelés az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzéseket feltételezett volna‑e. Ez a megállapítás érinti a kereset eredeti megalapozottságát. Ha a kereset eredetileg megalapozott volt, ez legalábbis következményekkel járna az ír bíróságok előtt gyakran jelentős eljárási költségekre nézve.
37.      E körülmények között az előzetes döntéshozatal iránti kérelmet elfogadhatónak kell tekinteni.
B.      A megfelelő vizsgálat és az előzetes értékelés működése
38.      Az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke egy sor különös kötelezettséget és eljárást állapít meg. Amint az a 2. cikk (2) bekezdéséből kitűnik, ezeknek az a céljuk, hogy biztosítsák a közösségi jelentőségű természetes élőhelyek, valamint vadon élő állat‑ és növényfajok kedvező védettségi állapotának fenntartását, illetve adott esetben annak helyreállítását. Ez ugyanezen irányelv általánosabb céljának megvalósítását szolgálja, amely az annak értelmében védett területek tekintetében magas szintű környezetvédelem biztosítása.(6)
39.      Egy engedélyezési eljárás szempontjából mindenekelőtt az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (3) bekezdése szerinti megfelelő vizsgálat bír jelentőséggel, mert e rendelkezés második mondata szerint az illetékes nemzeti hatóságok csak azután hagyhatnak jóvá valamely tervet vagy projektet, ha a természeti területre gyakorolt hatások vizsgálatának eredményét figyelembe véve megbizonyosodtak arról, hogy a projekt nem fogja hátrányosan befolyásolni valamely Natura 2000 terület épségét. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint erről csak akkor bizonyosodhatnak meg, ha tudományos szempontok alapján nem marad semmilyen észszerű kétség a tekintetben, hogy a projekt nem gyakorol káros hatásokat a természeti területre.(7)
40.      A megfelelő vizsgálat ezért nem lehet hiányos, továbbá annak olyan teljes, pontos és végleges megállapításokat és következtetéseket kell tartalmaznia, amelyek minden észszerű tudományos kételyt eloszlatnak az érintett védett területen tervezett munkálatok hatásait illetően.(8)
41.      Mikor kell azonban megfelelő vizsgálatot lefolytatni?
42.      Az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke (3) bekezdésének első mondata szerint megfelelő vizsgálatot kell folytatni minden olyan terv vagy projekt hatásait illetően, amely akár önmagában, akár pedig más terv vagy projekt részeként valószínűleg jelentős hatással lesz valamely Natura 2000 területre.
43.      A vizsgálat követelménye tehát azon feltételtől függ, hogy fennáll‑e a valószínűsége vagy kockázata annak, hogy tervek vagy projektek az érintett természeti területre jelentős hatással lesznek. Az élőhelyvédelmi irányelv e tekintetben történő értelmezése során különösen az elővigyázatosság elvét kell figyelembe venni, amely az EUMSZ 191. cikk (2) bekezdése első albekezdésének megfelelően a magas szintű védelmet célzó európai uniós környezetpolitika egyik alapja. A Bíróság ebből azt a következtetést vonta le, hogy ilyen valószínűség vagy kockázat akkor áll fenn, ha objektív tényezők alapján nem zárható ki, hogy az érintett terv vagy projekt jelentős mértékben hat az érintett természeti területre.(9) A jelentős hatások hiányára vonatkozó kétely esetén tehát el kell végezni a teljes körű vizsgálatot.(10)
44.      Kifejtettem, hogy az előzetes értékelés esetében is észszerű tudományos jellegűeknek kell lenniük az ilyen kételyeknek.(11) Ellenkező esetben fennállna a veszélye annak, hogy a megfelelő vizsgálat mindig szükséges lenne, mivel észszerűtlen vagy nem tudományos kételyek mindig felvethetők, de értelmesen nemigen cáfolhatók. A Bíróság elfogadta ezt az álláspontot.(12)
45.      A mérce tehát mind az előzetes értékelés, mind a tulajdonképpeni vizsgálat esetében a Natura 2000 területekre gyakorolt jelentős hatás elmaradásával kapcsolatos észszerű tudományos kételyek kizárása.
46.      A két vizsgálati szakasz eltér azonban egymástól a vizsgálat mélysége tekintetében. A pontos elhatárolás általában a konkrét eset körülményeitől, valamint a vonatkozó tudományos és műszaki ismeretektől függ. Ha az előzetes értékelés keretében már a projekttől függetlenül rendelkezésre álló információk kétséget kizáróan azt mutatják, hogy valamely projekt nem befolyásolhat hátrányosan Natura 2000 területet, nem szükséges teljes körű megfelelő vizsgálatot végezni. Ha az első lépés viszont azt mutatja, hogy új tudományos szakvéleményre és/vagy más területekről származó ismeretek átültetésére van szükség, akkor el kell végezni a megfelelő vizsgálatot,(13) amely aztán a nyilvánosság részvételét(14) is magában foglalja.
47.      A hivatkozási pontot mindkét vizsgálathoz az érintett természeti területtel kapcsolatos természetmegőrzési célkitűzések jelentik.
48.      A tulajdonképpeni megfelelő vizsgálat esetében ez már az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke (3) bekezdésének első mondatából következik, amelynek német nyelvi változata kifejezetten az adott természeti terület megőrzésével kapcsolatos célkitűzésekkel való összeegyeztethetőség vizsgálatát írja elő. Igaz, hogy a tervek vagy projektek természetmegőrzési célkitűzésekkel való összeegyeztethetőség értékelésének célja csak az említett rendelkezés német nyelvi változatában jut ilyen egyértelműen kifejezésre, mivel a többi eredeti nyelvi változat kizárólag a természetmegőrzési célkitűzések figyelembevételét követeli meg. A tizedik preambulumbekezdés azonban a többi nyelvi változatban is egyértelművé teszi, hogy meg kell vizsgálni minden olyan tervet vagy projektet, amelynek jelentős hatása lehet a már kijelölt, illetve a jövőben kijelölendő területek megőrzésének célkitűzéseire.(15)
49.      Ez megfelel a természetmegőrzési célkitűzések funkciójának. Azok meghatározzák, hogy az adott természeti területen előforduló élőhelyek vagy fajok, valamint az élőhelyekkel és fajokkal kapcsolatos fejlesztési lehetőségek(16) közül melyek részesülnek a 6. cikk (3) bekezdése szerinti védelemben. Ezzel szemben az azon élőhelyekre, fajokra vagy fejlesztési lehetőségekre gyakorolt hatások, amelyek nem képezik a természetmegőrzési célkitűzések tárgyát, nem bírnak jelentőséggel e rendelkezés alkalmazása és így a megfelelő vizsgálat szempontjából.(17)
50.      Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a teljes körű megfelelő vizsgálat szükségességének megállapítására irányuló előzetes értékelés esetében is értékelni kell azonban, hogy az érintett terv vagy projekt veszélyeztetheti‑e az adott természeti terület megőrzésével kapcsolatos célkitűzéseket.(18)
51.      A Curns ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelemben az ír High Court (felsőbíróság) mindazonáltal azt az álláspontot képviseli, hogy kivitelezhetetlen lenne az összes kizárt természeti területtel kapcsolatos természetmegőrzési célkitűzések figyelembevétele. A természeti területek túlnyomó többsége a távolság, valamint az érintett terv vagy projekt és az érintett természeti terület közötti valószínűsíthető hatásútvonal hiánya miatt kizárható a vizsgálatból. Az élőhelyvédelmi irányelv szöveges kapcsolatot sem létesít az előzetes értékelés és a természetmegőrzési célkitűzések között. Az előzetes értékelés ezért nem függ az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzések meghatározásától.
52.      Felületesen szemlélve ez az álláspont meggyőzőnek tűnik. A Natura 2000 több mint 27 000 természeti területet foglal magában,(19) ennek megfelelően sok természetmegőrzési célkitűzéssel. Elképzelhetetlen minden egyes természeti területet és minden azok tekintetében meghatározott természetmegőrzési célkitűzést konkrétan megvizsgálni annak szempontjából, hogy egy adott terv vagy projekt valószínűleg jelentős hatással lesz‑e azokra. A gyakorlatban szinte az összes természeti területet kizárják a vizsgálatból az azokkal kapcsolatos természetmegőrzési célkitűzések konkrét figyelembevétele nélkül, mert lehetetlennek tűnik, hogy a terv vagy projekt hatást gyakorol azokra. E feltételezés többnyire valószínűleg a projekt és a kizárt természeti területek közötti távolságon alapul.
53.      Ez a gyakorlat azonban legalább a kizárt természeti területekkel kapcsolatos természetmegőrzési célkitűzésekre és a projekt lehetséges hatásaira vonatkozó hallgatólag feltételezéseken alapul.
54.      A hatás lehetősége ugyanis attól a tárgytól függ, amelynek tekintetében az jelentkezhet. Ilyen tárgy nélkül nem állapítható meg vagy zárható ki valamilyen hatás. A természetmegőrzési célkitűzések azonban konkretizálják a tervek vagy projektek előzetes értékelés keretében értékelendő hatásainak tárgyát.(20)
55.      Az tehát, hogy nem kerül sor a szinte összes létező Natura 2000 terület tekintetében meghatározott természetmegőrzési célkitűzések részletes vizsgálatára, csak annak tudható be, hogy – például a természeti területtől való távolság miatt – nem képzelhető el, hogy a projekt hatással lesz a természetmegőrzési célkitűzésekre. Bizonyos körülmények között azonban ez a feltételezés is megcáfolható, például ha egy folyó távoli Natura 2000 területekkel köti össze a projektet.(21)
56.      Az tehát, hogy valamely terv vagy projekt valószínűleg jelentős hatással lesz‑e egy Natura 2000 területre, szintén csak az e területtel kapcsolatos természetmegőrzési célkitűzések alapján értékelhető.
C.      Természetmegőrzési célkitűzések meghatározása
57.      Bár következésképpen a természetmegőrzési célkitűzések jelentik a hivatkozási pontot a megfelelő vizsgálathoz és az előzetes értékeléshez, az élőhelyvédelmi irányelvből és a madárvédelmi irányelvből csak közvetetten következik, hogy a tagállamoknak minden Natura 2000 terület tekintetében különös természetmegőrzési célkitűzéseket kell meghatározniuk.
58.      Az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke (3) bekezdése első mondatának eredeti nyelvi változatai közül csak a német változat használja a természetmegőrzési célkitűzések meghatározásának fogalmát, és követel meg így kifejezetten e célkitűzésekre vonatkozó döntést. A többi eredeti nyelvi változat(22) ezzel szemben csak az adott természeti területtel kapcsolatos természetmegőrzési célkitűzéseket említ annak meghatározása nélkül, hogy e célkitűzések hogyan jönnek létre.
59.      Az élőhelyvédelmi irányelv szerinti természetmegőrzési területek esetében azonban a természetmegőrzési célkitűzések funkciójából az következik, hogy azokat meg kell határozni, amit egyébként az élőhelyvédelmi irányelv egyéb rendelkezései is alátámasztanak (erről lásd az 1. pontot). Ezt a következtetést át kell ültetni a madárvédelmi irányelv szerinti KVT‑kre (erről lásd a 2. pontot), például a Blackwater Callows KVT‑re.
1.      Az élőhelyvédelmi irányelv szerinti természetmegőrzési területekkel kapcsolatos természetmegőrzési célkitűzések
60.      Természetmegőrzési célkitűzések meghatározását különösen az élőhelyvédelmi irányelv 4. cikkének (4) bekezdése és 6. cikkének (1) bekezdése feltételezi.(23)
61.      Az élőhelyvédelmi irányelv 4. cikkének (4) bekezdése arra kötelezi a tagállamokat, hogy a természetmegőrzési területté nyilvánítás során határozzák meg e terület különös fontosságát. Ennek során figyelembe kell venniük, hogy az egyes természeti területek mennyire fontos szerepet töltenek be az I. mellékletben felsorolt természetes élőhelytípusok, illetve a II. mellékletben felsorolt fajok kedvező védettségi állapotának biztosításával történő fenntartása, illetve helyreállítása, valamint a Natura 2000 hálózat egységessége szempontjából, valamint hogy milyen mértékben fenyegeti a károsodás vagy a pusztulás veszélye az egyes természeti területeket. Az érintett természeti terület, különösen az ott előforduló élőhelytípusok és fajok tudományos értékelésére van tehát szükség a természetmegőrzési területek európai hálózatát képező Natura 2000‑re tekintettel.
62.      A különös fontosság meghatározásának feltétele azonban, hogy a természetmegőrzési célkitűzéseket is meghatározták.(24) A különös fontosság meghatározásával ugyanis az illetékes hatóságok döntenek arról, hogy milyen jelentőséget tulajdonítanak az adott természeti területtel kapcsolatos különböző természetmegőrzési célkitűzéseknek egymáshoz képest, de a Natura 2000 egészének összefüggésében is. Ha a természetmegőrzési célkitűzéseket csak később határoznák meg, nem lenne biztosított, hogy azokat már teljeskörűen figyelembe veszi a korábban meghatározott különös fontosság.
63.      Emellett az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a tagállamok megállapítják a természeti területek védelméhez szükséges intézkedéseket, amelyek az adott természeti területen megtalálható, I. mellékletben szereplő természetes élőhelytípusok, illetve II. mellékletben szereplő fajok ökológiai szükségleteinek megfelelnek.(25)
64.      Az ökológiai követelmények és az azokkal kapcsolatos természetmegőrzési intézkedések meghatározásának szintén az a kötelező(26) feltétele, hogy a természetmegőrzési célkitűzéseket már meghatározták.(27) E követelmények tudományos jellegűek, és a természetmegőrzési célkitűzések által meghatározott, a természetmegőrzési területen előforduló konkrét élőhelyekhez és fajokhoz kapcsolódnak. Ezért az élőhelyvédelmi irányelv nyolcadik preambulumbekezdése is összekapcsolja a 6. cikk (1) bekezdése szerinti természetmegőrzési intézkedéseket a természetmegőrzési célkitűzésekkel.
2.      A madárvédelmi irányelv szerinti védelmi területekkel (KVT‑kkel) kapcsolatos természetmegőrzési célkitűzések
65.      Az élőhelyvédelmi irányelv alapján a természetmegőrzési területekkel kapcsolatos természetmegőrzési célkitűzések meghatározására vonatkozó eddigi megfontolások nem alkalmazhatók közvetlenül a madárvédelmi irányelv szerinti KVT‑kre. Az élőhelyvédelmi irányelv 7. cikke úgy rendelkezik ugyan, hogy a 6. cikk (2)–(4) bekezdése alkalmazandó a KVT‑kre, minek körében a 6. cikk (3) bekezdése természetmegőrzési célkitűzések létezését feltételezi. A 4. cikk (4) bekezdése és a 6. cikk (1) bekezdése azonban nem alkalmazandó a KVT‑kre.
66.      Ellenkezőleg, a KVT‑k esetében továbbra is a madárvédelmi irányelv 4. cikkének (1) és (2) bekezdése alkalmazandó. Ezek a természetmegőrzési kötelezettségek ugyan kevésbé konkrétan vannak megfogalmazva, gyakorlati céljuk azonban az, hogy a KVT‑ken az élőhelyvédelmi irányelv 4. cikkének (4) bekezdésével és 6. cikkének (1) bekezdésével egyenértékű védelmet biztosítsanak.(28) Az egyenértékű védelem azonban természetmegőrzési célkitűzések meghatározását is magában foglalja.
67.      A különös fontosság meghatározását és az ökológiai követelmények azonosítását is rögzíti már a madárvédelmi irányelv 4. cikkének (1) és (2) bekezdése. E rendelkezések szerint ugyanis az intézkedéseket a fajvédelmi követelményekkel összhangban kell meghozni. E követelmények az adott KVT konkrét helyzetétől függenek.(29)
68.      Ezen okok miatt a Bíróság az Elliniki Ornithologiki Etaireia és társai ítéletben már megerősítette, hogy a tagállamoknak a madárvédelmi irányelv szerinti KVT‑k tekintetében is meg kell határozniuk természetmegőrzési célkitűzéseket.(30)
D.      Következmények a megfelelő vizsgálatra nézve
69.      Az következik‑e azonban a természetmegőrzési célkitűzések meghatározására vonatkozó kötelezettségből, hogy ilyen meghatározás nélkül nem szabad megfelelő vizsgálatot végezni?
70.      El kell ismerni, hogy a megfelelő vizsgálat valóban lehetetlen lenne, ha területspecifikus meghatározás nélkül nem lehetne azonosítani természetmegőrzési célkitűzéseket.
71.      Amint azt ugyanis már kifejtettem,(31) az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke (3) bekezdésének első mondata szerinti vizsgálat tárgyát az érintett tervnek vagy projektnek az adott természeti területtel kapcsolatos természetmegőrzési célkitűzésekkel való összeegyeztethetősége képezi.
72.      Ahogyan azt SU és a Wild Ireland Defence helyesen hangsúlyozza, a Bíróság ezért nemrégiben megállapította, hogy az adott természeti területtel kapcsolatos természetmegőrzési célkitűzések kötelező hivatkozási pontot jelentenek a megfelelő vizsgálathoz.(32) E megállapítás tágabb összefüggéséből az is kitűnik, hogy a Bíróság ténylegesen azokra a természetmegőrzési célkitűzésekre gondolt, amelyeket a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságoknak kifejezetten az egyes természeti területek tekintetében kell meghatározniuk.(33)
73.      Ebből azonban nem vonható le az a következtetés, hogy ez a meghatározás a megfelelő vizsgálat kötelező feltétele, mivel a természetmegőrzési célkitűzések adott esetben eltérően határozhatók meg (erről lásd az 1. pontot). Az élőhelyvédelmi irányelv – legalábbis átmeneti jelleggel – ezen az alapon is előírja a megfelelő vizsgálatokat, anélkül azonban, hogy csökkentené a természeti területek védelmét (erről lásd a 2. pontot).
1.      A természetvédelmi célkitűzések ideiglenes azonosítása
74.      A projektgazdák értékelői és az engedélyező hatóságok a vizsgálathoz szükséges természetmegőrzési célkitűzéseket
levezethetik különösen az adott természetmegőrzési terület kijelöléséhez vezető és a természeti területtel kapcsolatos úgynevezett egységes adatlapban(34) foglalt(35) információkból,(36) valamint adott esetben az e területen előforduló további fajokra és élőhelytípusokra vonatkozó további ismeretekre figyelemmel.(37)
75.      Annak vizsgálatához ugyanis, hogy valamely terv vagy projekt veszélyeztet‑e természetmegőrzési célkitűzéseket, főszabály szerint elegendő az a feltételezés, hogy a természetmegőrzési célkitűzések az adott természeti területen előforduló összes védendő fajra és élőhelyre vonatkoznak. Az élőhelyvédelmi irányelv szerinti területek esetében az ezen irányelv I. mellékletében felsorolt természetes élőhelytípusokról és azok jellegzetes fajairól (az 1. cikk e) pontja), valamint a II. mellékletben felsorolt fajokról van szó. A KVT‑k esetében ezek a madárvédelmi irányelv I. mellékletében felsorolt madárfajok, valamint az e mellékletben nem szereplő, rendszeresen előforduló vonuló fajok és e fajok élőhelyei. Csak olyan élőhelytípusok vagy fajok jelenléte hagyható figyelmen kívül, amelyeket (helyesen) jelentéktelennek minősítenek.(38)
76.      Szükséges lehet továbbá a természetmegőrzési célkitűzések bizonyos fejlesztési lehetőségekre történő kiterjesztése, ha élőhelytípusok vagy fajok populációi állapotának javítása szükséges kedvező védettségi állapotuk helyreállításához.(39) Az élőhelyvédelmi irányelv 4. cikkének (4) bekezdése szerint ugyanis a tagállamoknak többek között annak alapján kell meghatározniuk a természetmegőrzési területek különös fontosságát, hogy azok mennyire fontos szerepet töltenek be az I. mellékletben felsorolt természetes élőhelytípusok, illetve a II. mellékletben felsorolt fajok kedvező védettségi állapotának biztosításával történő helyreállítása szempontjából.
77.      A tagállamoknak bizonyos körülmények között a madárvédelmi irányelv szerinti KVT‑k tekintetében is meg kell határozniuk fejlesztési célkitűzéseket a természetmegőrzési célkitűzések keretében, mivel a 3. cikk (1) bekezdése szerint kötelesek megőrizni, fenntartani vagy helyreállítani a madarak élőhelyeinek megfelelő sokféleségét és nagyságát.
78.      Fejlesztési lehetőségek meghatározása tehát akkor szükséges, ha azok az érintett élőhelytípusoknak és fajoknak a Natura 2000 egészén belüli védettségi állapotára, a természeti terület jellemzőire, valamint a többi Natura 2000 területtel kapcsolatos fejlesztési lehetőségekre és megfelelő természetmegőrzési célkitűzésekre tekintettel szükségesek.
79.      A Bizottság egyébként meggyőzően előadja, hogy a megfelelő vizsgálat területspecifikusan meghatározott természetmegőrzési célkitűzések nélkül különleges vizsgálati és bizonyítási kötelezettségekkel járhat a kérelmezők és az engedélyező hatóságok számára. A biztos tudományos alapon meghatározott természetmegőrzési célkitűzések jóval megbízhatóbbak, mint a csak ideiglenesen, egy megfelelő vizsgálat alkalmával azonosított természetmegőrzési célkitűzések. Ezért további vizsgálatokra lehet szükség a vizsgálat követelményeinek kielégítéséhez. A vizsgálatnak ugyanis – amint azt már megállapítottam – teljes, pontos és végleges megállapítások alapján az adott területre vonatkozó legjobb tudományos ismeretekre figyelemmel minden észszerű kételyt el kell oszlatnia azzal kapcsolatban, hogy a projekt nem fogja hátrányosan befolyásolni az érintett területet.(40) Ezért az azzal kapcsolatos kételyeket is el kell oszlatni, hogy a vizsgálat alapjául szolgáló természetmegőrzési célkitűzések elegendők.
80.      A Bizottság hasonló megközelítést alkalmaz egy újabb szabályozási javaslatban. E javaslat szerint területspecifikus természetmegőrzési célkitűzések meghatározása és figyelembevétele esetén a megfelelő vizsgálat során bizonyos feltételek mellett akár öt évre visszanyúló adatok is felhasználhatók.(41) E javaslat azt jelenti, hogy az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzések meghatározása nélkül is végezhető megfelelő vizsgálat. Ebben az esetben csupán frissebb adatokat kell használni. E javaslat ezenkívül szemlélteti a Bizottság azon álláspontját, hogy az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzések megkönnyíthetik a megfelelő vizsgálat elvégzését.
81.      Meg kell tehát állapítani, hogy a megfelelő vizsgálat gyakorlatilag elvégezhető ideiglenesen azonosított természetmegőrzési célkitűzések alapján, ha a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságok még nem határoztak meg az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzéseket.
2.      Az ideiglenes természetmegőrzési célkitűzéseken alapuló megfelelő vizsgálat jogszerűsége
82.      Az élőhelyvédelmi irányelv alapján azonosított természeti területek esetében a jogalkotó – amint azt a Knocknamona, a területrendezési hivatal és Írország helyesen hangsúlyozza – még hallgatólagosan feltételezte is a természetmegőrzési célkitűzések ideiglenes azonosításának ilyen módszerét. A 4. cikk (4) bekezdése ugyanis attól számított hatéves határidőt biztosít a tagállamoknak a különös fontosság és így a természetmegőrzési területekkel kapcsolatos természetmegőrzési célkitűzések meghatározására, hogy a Bizottság a 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően felvette azokat a közösségi jelentőségű természeti területek uniós jegyzékébe, azaz Natura 2000 területként kijelölte azokat.(42) Ezen időszak alatt azonban a természeti területekre a 4. cikk (5) bekezdése szerint már alkalmazni kell a 6. cikk (3) bekezdését, amelynek alkalmazásához – amint azt már említettem(43) – a természetmegőrzési célkitűzések kötelező hivatkozási pontot jelentenek.
83.      SU és a Wild Ireland Defence úgy véli, hogy természetmegőrzési célkitűzések ilyen ideiglenes azonosítására csak az élőhelyvédelmi irányelv által kifejezetten biztosított átmeneti időszak alatt van lehetőség. Mivel a madárvédelmi irányelv nem tartalmaz megfelelő átmeneti időszakot, az ilyen ideiglenes azonosítás teljes mértékben kizárt a szóban forgó KVT esetében.
84.      Ezen állásponttal egyet kell érteni abban a tekintetben, hogy a természetmegőrzési célkitűzések haladéktalan vagy legalábbis határidőn belüli meghatározása szükséges az adott természetmegőrzési terület szükségleteinek leginkább megfelelő védelem biztosításához. Amíg a természetmegőrzési célkitűzések még nincsenek meghatározva, nem ismert a területvédelem különös fontossága. Még nem egyértelmű tehát, hogy a területkezelés természetszerűen korlátozott forrásait hogyan kell megosztani a különböző természetmegőrzési célkitűzések között. Ezen túlmenően a különböző természetmegőrzési célkitűzések közötti összeütközések akár blokkolhatják is a védelmi intézkedéseket, amíg nem egyértelmű, hogy melyik természetmegőrzési célkitűzés élvez elsőbbséget.(44)
85.      A természetmegőrzési célkitűzések hiánya megakadályozza egyébként az 1306/2013 rendelet(45) 93. cikkének (2) bekezdése és II. melléklete szerinti úgynevezett „kölcsönös megfeleltetés” hatékony ellenőrzését, tehát az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke (1) és (2) bekezdésének a mezőgazdasági földterületek használata során történő tiszteletben tartását. A természetmegőrzési célkitűzések ugyanis szükségesek a mezőgazdasági termelők vonatkozó kötelezettségeinek meghatározásához. Ha e kötelezettségek nem határozhatók meg, akkor nem ellenőrizhető az azoknak való megfelelés.(46) Mivel így hiányzik az agrártámogatások nyújtásának egyik feltétele, a természetmegőrzési célkitűzések hiánya akadályozhatja az agrártámogatások tagállamoknak történő kifizetését.(47)
86.      Márpedig, amint azt a Curns hangsúlyozza, mindezen szempontok azonban inkább a természetmegőrzési területek kezelésére vonatkoznak, és kevésbé a projektek e területekre gyakorolt káros hatásainak vizsgálatára.
87.      A madárvédelmi irányelv szerinti KVT‑k esetében azonban mindenekelőtt már csak azért sem áll rendelkezésre átmeneti időszak, mert ez az irányelv nem tartalmaz a természetmegőrzési célkitűzésekre vagy azok meghatározására vonatkozó kifejezett szabályokat. Csak a később elfogadott élőhelyvédelmi irányelv fényében válik világossá, hogy a tagállamoknak a madárvédelmi irányelv szerinti KVT‑k tekintetében is meg kell határozniuk természetmegőrzési célkitűzéseket. Nem feltételezhető azonban, hogy a jogalkotó az élőhelyvédelmi irányelv elfogadásával hallgatólagosan, és összehasonlítható átmeneti határidő nélkül szigorúbb követelményeket kívánt volna meghatározni a KVT‑kkel összefüggésben megfelelő vizsgálata tekintetében, mint az élőhelyvédelmi irányelv szerinti természetmegőrzési területekkel összefüggésben.
88.      A Bíróság ténylegesen már többször is döntött az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke (3) bekezdésének a KVT‑kre való alkalmazásáról, anélkül, hogy megállapítható lett volna területspecifikusan meghatározott természetmegőrzési célkitűzések fennállása.(48)
89.      A tervek vagy projektek megfelelő vizsgálatának védelmi hatása egyébként általában nem csökken, ha az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzések és különös fontosság hiányában természetmegőrzési célkitűzések ideiglenes azonosítására kerül sor. Az adott természeti területen előforduló összes faj és élőhelytípus, valamint a fejlesztési lehetőségek egyforma figyelembevétele esetén ugyanis e vizsgálat – SU és a Wild Ireland Defence álláspontjával ellentétben – általában szélesebb körű területvédelmet eredményez, mintha a természetmegőrzési célkitűzések egyértelművé tennék a védelem különböző tárgyainak jelentőségét.
90.      Így a Blackwater Callows KVT‑re vonatkozó egységes adatlap összesen tíz, az I. mellékletben szereplő madárfajt sorol fel,(49) míg az időközben meghatározott természetmegőrzési célkitűzések(50) ezek közül csak ötre vonatkoznak. Ha a többi fajt helyesen minősítették jelentéktelennek a természetmegőrzési célkitűzések meghatározásakor, akkor tehát az e fajokra gyakorolt hatások nem képezhetik egy projekt akadályát.
91.      Az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzések meghatározása nélkül, tehát ideiglenesen azonosított természetmegőrzési célkitűzések alapján valószínűleg jóval nehezebb vagy akár lehetetlen lenne megindokolni ezt az eredményt. Az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzések és ehhez kapcsolódóan a különös fontosság meghatározása ugyanis az érintett természeti terület jellemzőinek gondos tudományos értékelését feltételezi,(51) amely a természetmegőrzési célkitűzések csupán ideiglenes azonosítása keretében még hiányzik. Ezért kell az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzések hiányában feltételezni, hogy minden élőhely, populáció és fejlesztési lehetőség egyformán fontos és így védendő.
92.      Amint azt a Bizottság már vizsgált érvelése(52) mutatja, az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzések tehát gyakorlatilag megkönnyíthetik a projektek engedélyezését.
93.      Kiegészítésképpen meg kell jegyezni, hogy az ideiglenesen azonosított természetmegőrzési célkitűzések alapján elvégzett megfelelő vizsgálat további problémákhoz vezethet, ha e vizsgálat arra az eredményre vezet, hogy a projekt hátrányosan befolyásolhatja az érintett természeti terület épségét. Ebben az esetben felmerül a kérdés, hogy az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (4) bekezdése alapján kivételesen adható‑e engedély nyomós közérdeken alapuló kényszerítő okra figyelemmel. A Bíróságnak azonban a jelen ügyben nem kell döntenie abban a kérdésben, hogy elvégezhető‑e az ehhez szükséges mérlegelés az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzések és a különös fontosság meghatározása nélkül. A kérdést előterjesztő bíróság szerint ugyanis az alapügyekben semmi nem utal arra, hogy az engedélyezett szélerőműparkok veszélyeztetnének egyáltalán elképzelhető természetmegőrzési célkitűzéseket.
94.      Ha tehát valamely tagállam még nem határozott meg az adott Natura 2000 területre jellemző természetmegőrzési célkitűzéseket egy terv vagy projekt által érintett természeti terület tekintetében, akkor az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke (3) bekezdésének első mondata szerinti vizsgálatnak azon a feltételezésen kell alapulnia, hogy az ezen irányelv szerinti természetmegőrzési területtel kapcsolatos természetmegőrzési célkitűzések az I. mellékletben felsorolt, e területen előforduló összes élőhelytípusra és azok jellegzetes fajaira, valamint a II. mellékletben felsorolt, e területen előforduló összes fajra, a valamely KVT‑vel kapcsolatos természetmegőrzési célkitűzések pedig a madárvédelmi irányelv I. mellékletében felsorolt, e területen előforduló összes fajra és az ezen I. mellékletben fel nem sorolt, e területen rendszeresen előforduló összes vonuló fajra kiterjednek. Szükség lehet továbbá a természeti terület fejlesztésére vonatkozó, az érintett élőhelytípusoknak és fajoknak a Natura 2000 egészén belüli védettségi állapotára, a természeti terület jellemzőire, valamint a többi Natura 2000 területtel kapcsolatos fejlesztési lehetőségekre és megfelelő természetmegőrzési célkitűzésekre tekintettel az élőhelyek és populációk helyreállításának lehetővé tételéhez szükséges lehetőségeknek az így azonosított természetmegőrzési célkitűzések keretében történő meghatározása. Csak élőhelytípusok és fajok jelentéktelen jelenléte hagyható figyelmen kívül.
E.      Következmények az előzetes értékelésre nézve
95.      Az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzéseknek az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikkének (3) bekezdése szerinti megfelelő vizsgálat szempontjából betöltött jelentőségével kapcsolatban az imént tett megfontolások megfelelően vonatkoznak annak előzetes értékelésére is, hogy szükség van‑e egyáltalán ilyen vizsgálatra.
96.      Amint azt már kifejtettem, e vizsgálathoz a hivatkozási pontot a természetmegőrzési célkitűzések jelentik.(53) Az előzetes értékelés sem feltételezi azonban, hogy a tagállamok azt megelőzően az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzéseket határoznak meg. Ellenkezőleg, e célkitűzéseket elegendő ideiglenesen azonosítani a természeti terület jellemzői alapján.
97.      Az élőhelyvédelmi irányelv szerinti természeti területek esetében a jogalkotó – ugyanúgy, mint a tulajdonképpeni megfelelő vizsgálat esetében – hallgatólagosan feltételezte ezt a lehetőséget a 4. cikk (4) bekezdése szerinti átmeneti időszak alatt. A sem a „természetmegőrzési célkitűzések” fogalmát nem használó, sem kifejezett meghatározási kötelezettséget, vagy arra vonatkozó határidőt nem tartalmazó madárvédelmi irányelv szerinti KVT‑k esetében ezért még inkább fenn kell állnia e lehetőségnek.
98.      Emiatt az előzetes értékelés során sem várható a megfelelő vizsgálat rendszere védelmi hatásának csökkenése. Ellenkezőleg, az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzések hiányában általában nehezebb már az előzetes értékelés során kizárni a valamely Natura 2000 területre gyakorolt jelentős hatást.
99.      Először is, a természeti területen olyan élőhelyek vagy fajok fordulhatnak elő, illetve olyan fejlesztési lehetőségek adódhatnak, amelyeknek az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzések csekély jelentőséget tulajdonítanának. Ideiglenes természetmegőrzési célkitűzések keretében azonban ez főszabály szerint nem lehetséges.(54) Az előzetes értékelés során ezért figyelembe kell venni ezen élőhelyek, fajok vagy fejlesztési lehetőségek lehetséges hátrányos befolyásolását, és annak teljes körű vizsgálathoz kell vezetnie.
100. Másodszor, az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzések kifejezett meghatározása hiányában kétségek merülhetnek fel az ideiglenesen feltételezendő természetmegőrzési célkitűzések terjedelmét illetően, különösen a természeti területen előforduló és a projekt által esetlegesen hátrányosan befolyásolt élőhelyekkel, fajokkal és fejlesztési lehetőségekkel kapcsolatos ismeretek hiányossága miatt. Ha e kétségek nem oszlathatók el minden további nélkül, akkor már csak azért is szükséges a teljes körű vizsgálat, hogy egyértelművé váljanak a feltételezendő természetmegőrzési célkitűzések.
101. Az előzetes értékelésre ezért ugyanaz vonatkozik, mint a tulajdonképpeni megfelelő vizsgálatra: ha tehát valamely tagállam még nem határozott meg az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzéseket egy terv vagy projekt által érintett Natura 2000 természeti terület tekintetében, akkor az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke (3) bekezdésének első mondata szerinti vizsgálat szükségességének megállapítására irányuló előzetes értékelésnek, a screeningnek, azon a feltételezésen kell alapulnia, hogy az ezen irányelv szerinti természetmegőrzési területtel kapcsolatos természetmegőrzési célkitűzések az I. mellékletben felsorolt, e területen előforduló összes élőhelytípusra és azok jellegzetes fajaira, valamint a II. mellékletben felsorolt, e területen előforduló összes fajra, a valamely KVT‑vel kapcsolatos természetmegőrzési célkitűzések pedig a madárvédelmi irányelv I. mellékletében felsorolt, e területen előforduló összes fajra és az ezen I. mellékletben fel nem sorolt, e területen rendszeresen előforduló összes vonuló fajra kiterjednek. Szükség lehet továbbá a természeti terület fejlesztésére vonatkozó, az érintett élőhelytípusoknak és fajoknak a Natura 2000 egészén belüli védettségi állapotára, a természeti terület jellemzőire, valamint a többi Natura 2000 területtel kapcsolatos fejlesztési lehetőségekre és megfelelő természetmegőrzési célkitűzésekre tekintettel az élőhelyek és populációk helyreállításának lehetővé tételéhez szükséges lehetőségeknek az így azonosított természetmegőrzési célkitűzések keretében történő meghatározása. Csak élőhelytípusok és fajok jelentéktelen jelenléte hagyható figyelmen kívül.(55)
F.      Az időbeli hatály korlátozása?
102. Abban az esetben, ha a Bíróság nem értene egyet álláspontommal, és úgy ítélné meg, hogy a megfelelő vizsgálat és az előzetes értékelés területspecifikus természetmegőrzési célkitűzések meghatározását feltételezi, legalább korlátoznia kell határozatának időbeli hatályát.
103. Kétségtelenül igaz, hogy az az értelmezés, amelyet a Bíróság valamely uniós jogszabály kapcsán fejt ki az EUMSZ 267. cikkben rá ruházott hatáskör gyakorlása során, megmagyarázza és pontosítja e szabály hatályát és jelentőségét, amely szerint azt a hatálybalépésének időpontjától értelmezni és alkalmazni kell, illetőleg értelmezni és alkalmazni kellett volna.(56) A Bíróság azonban kivételesen, az uniós jogrendhez szorosan hozzátartozó jogbiztonság általános elvének alkalmazása útján korlátozhatja bármely érdekelt azon lehetőségét, hogy a jóhiszeműen létrejött jogviszonyok vitatása céljából a Bíróság által értelmezett rendelkezésre hivatkozzon. A Bíróság az érdekeltek jóhiszeműségére és a súlyos zavarok kockázatának fennállására vonatkozó két alapvető feltétel teljesülése esetén dönthet e korlátozásról.(57)
104. E feltételek fennállnának, ha a Bíróság úgy döntene, hogy a madárvédelmi irányelv szerinti KVT‑k esetében csak azt követően végezhető el a megfelelő vizsgálat és az e vizsgálat szükségességének megállapítására irányuló előzetes értékelés, hogy a tagállamok az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzéseket határoztak meg.
105. Félő, hogy a tagállamok eddig még sok KVT esetében nem határoztak meg az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzéseket. Ugyanis csak a 2024. szeptember 12‑i Elliniki Ornithologiki Etaireia és társai ítélet (C‑66/23, EU:C:2024:733) óta kell számolniuk e természetmegőrzési célkitűzések meghatározásának kötelezettségével. Ami ugyanis a KVT‑ket illeti, ezt a kötelezettséget sem a madárvédelmi irányelv, sem az élőhelyvédelmi irányelv nem rögzíti kifejezetten. Az élőhelyvédelmi irányelvvel ellentétben, amely konkrét határidőket ír elő a természetmegőrzési célkitűzések meghatározására, a madárvédelmi irányelv még csak nem is használja természetmegőrzési célkitűzések fogalmát.
106. Még ha a Bíróság nem is ismerné el a tagállamok jóhiszeműségét a KVT‑k tekintetében, ez nem róható fel a projektgazdáknak, akik a hatályos nemzeti szabályok alapján nem számíthattak arra, hogy a területspecifikus természetmegőrzési célkitűzések hiánya miatt nem tudnak jogszerű engedélyt szerezni. Értelmező iránymutatásaiban a Bizottság is megjegyzi, hogy bár a megfelelő vizsgálat területspecifikus természetmegőrzési célkitűzések hiányában az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke (3) bekezdése megsértésének fokozott kockázatával jár, mégis lehetséges.(58)
107. Ugyanakkor súlyos zavarok kockázata is fennáll. Jelenleg senki nem látja előre, hogy hány Natura 2000 területet érint ez a probléma, és még kevésbé azt, hogy hány ténylegesen elvégzett megfelelő vizsgálat vagy előzetes értékelés lenne megtámadható e hiányosság miatt. Ezért jelentős késedelmet szenvedhet olyan tervek vagy projektek végrehajtása, amelyeket jóhiszeműen(59) indítottak el, anélkül, hogy e késedelem indokolt lenne Natura 2000 területekre gyakorolt káros hatások miatt.
108. A területrendezési hivatal a tárgyaláson Dublin példájával kapcsolatban kifejtette: mivel a Bizottság kétségeit fejezte ki a Dublini‑öböl öt KVT‑je tekintetében időközben meghatározott különleges természetmegőrzési célkitűzések minőségével kapcsolatban, fennáll annak a veszélye, hogy a városban egyetlen olyan projekt sem engedélyezhető, amely az öbölbe történő szennyvízkibocsátáshoz vezethet. E kockázat szempontjából nem bír jelentőséggel, hogy a szennyvizet a szennyvíztisztító telepek oly mértékben tisztítják‑e, hogy kizárnák a KVT‑kre gyakorolt bármilyen negatív hatást
109. A Bíróság megfelelő határozatának ezért csak a jelen ügyekben hozott ítélet kihirdetését követően engedélyezett tervekre és projektekre kellene vonatkoznia. A Bíróság akár még azt is fontolóra vehetné, hogy az ilyen határozat alkalmazását azokra az engedélyezési eljárásokra korlátozza, amelyek csak az ítélet kihirdetését követően indulnak. Ugyanis még a már folyamatban lévő engedélyezési eljárások esetében is sor kerülhetett a projektek hatásainak alapos megfelelő vizsgálatára az ideiglenesen meghatározott természetmegőrzési célkitűzések alapján, anélkül hogy területspecifikus természetmegőrzési célkitűzéseket határoztak volna meg.(60)
VI.    Végkövetkeztetések
110. Következésképpen azt javaslom a Bíróságnak, hogy a Knocknamona és Curns ügyekben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelmekre a következő választ adja:
Ha valamely tagállam még nem határozott meg az adott területre jellemző természetmegőrzési célkitűzéseket egy terv vagy projekt által érintett Natura 2000 természeti terület tekintetében, akkor a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló 92/43/EGK irányelv 6. cikke (3) bekezdésének első mondata szerinti vizsgálatnak, de az e vizsgálat szükségességének megállapítására irányuló előzetes értékelésnek, a screeningnek is azon a feltételezésen kell alapulnia, hogy az ezen irányelv szerinti természetmegőrzési területtel kapcsolatos természetmegőrzési célkitűzések az I. mellékletben felsorolt, e területen előforduló összes élőhelytípusra és azok jellegzetes fajaira, valamint a II. mellékletben felsorolt, e területen előforduló összes fajra, a vadon élő madarak védelméről szóló 2009/147/EK irányelv szerinti különleges védelmi területtel kapcsolatos természetmegőrzési célkitűzések pedig az utóbbi irányelv I. mellékletében felsorolt, e területen előforduló összes madárfajra és az ezen I. mellékletben fel nem sorolt, e területen rendszeresen előforduló összes vonuló fajra kiterjednek. Szükség lehet továbbá a természeti terület fejlesztésére vonatkozó, az érintett élőhelytípusoknak és fajoknak a Natura 2000 egészén belüli védettségi állapotára, a természeti terület jellemzőire, valamint a többi Natura 2000 területtel kapcsolatos fejlesztési lehetőségekre és megfelelő természetmegőrzési célkitűzésekre tekintettel az élőhelyek és populációk helyreállításának lehetővé tételéhez szükséges lehetőségeknek az így meghatározott természetmegőrzési célkitűzések keretében történő meghatározása. Csak élőhelytípusok és fajok jelentéktelen jelenléte hagyható figyelmen kívül.
1      Eredeti nyelv: német.
2      Az alapügyben a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21‑i 92/43/EGK tanácsi irányelvnek (HL 1992. L 206., 7. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 102. o.) a 2013. május 13‑i 2013/17/EU tanácsi irányelvvel (HL 2013. L 158., 193. o.) módosított változata a releváns.
3      A 2019. június 5‑i (EU) 2019/1010 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL 2019. L 170., 115. o.) módosított, a vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30‑i 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2010. L 20., 7. o.).
4      A vadon élő madarak védelméről szóló, 1979. április 2‑i 79/409/EGK tanácsi irányelv (HL 1979. L 103., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 1. kötet, 98. o.).
5      Amint azt a Bizottság megjegyzi, az előzetes döntéshozatal iránti kérelem alapján nem egyértelmű, hogy a védett élőhelyeknek a létesítmények által okozott zavarás miatt bekövetkező károsodása is a vizsgálat tárgyát képezte‑e; e szempont vizsgálatának szükségességéről lásd: 2016. január 14‑i Bizottság kontra Bulgária (Kaliakra) ítélet (C‑141/14, EU:C:2016:8, 59. pont); a Bizottság kontra Bulgária (Kaliakra) ügyre vonatkozó indítványom (C‑141/14, EU:C:2015:528, 94–99. pont).
6      2018. április 17‑i Bizottság kontra Lengyelország (Białowieża‑erdő) ítélet (C‑441/17, EU:C:2018:255, 106. pont); 2019. július 29‑i Inter‑Environnement Wallonie és Bond Beter Leefmilieu Vlaanderen ítélet (C‑411/17, EU:C:2019:622, 116. pont).
7      2004. szeptember 7‑i Waddenvereniging és Vogelbeschermingsvereniging ítélet (C‑127/02, EU:C:2004:482, 59. pont); 2019. július 29‑i Inter‑Environnement Wallonie és Bond Beter Leefmilieu Vlaanderen ítélet (C‑411/17, EU:C:2019:622, 120. pont); 2023. június 15‑i Eco Advocacy ítélet (C‑721/21, EU:C:2023:477, 38. pont).
8      2011. november 24‑i Bizottság kontra Spanyolország ítélet (C‑404/09, EU:C:2011:768, 100. pont); 2018. április 17‑i Bizottság kontra Lengyelország (Białowieża‑erdő) ítélet (C‑441/17, EU:C:2018:255, 119. pont); 2018. november 7‑i Coöperatie Mobilisation for the Environment és társai ítélet (C‑293/17 és C‑294/17, EU:C:2018:882, 98. pont); 2023. június 15‑i Eco Advocacy ítélet (C‑721/21, EU:C:2023:477, 39. pont).
9      2004. szeptember 7‑i Waddenvereniging és Vogelbeschermingsvereniging ítélet (C‑127/02, EU:C:2004:482, 43. és 44. pont); 2007. december 13‑i Bizottság kontra Írország ítélet (C‑418/04, EU:C:2007:780, 226. pont); 2018. április 12‑i People Over Wind és Sweetman ítélet (C‑323/17, EU:C:2018:244, 34. pont).
10      2004. szeptember 7‑i Waddenvereniging és Vogelbeschermingsvereniging ítélet (C‑127/02, EU:C:2004:482, 44. pont); 2007. december 13‑i Bizottság kontra Írország ítélet (C‑418/04, EU:C:2007:780, 254. pont); 2018. november 7‑i Coöperatie Mobilisation for the Environment és társai ítélet (C‑293/17 és C‑294/17, EU:C:2018:882, 114. pont).
11      Az Eco Advocacy ügyre vonatkozó indítványom (C‑721/21, EU:C:2023:39, 91–93. pont).
12      2023. június 15‑i Eco Advocacy ítélet (C‑721/21, EU:C:2023:477, 42. pont); 2025. március 6‑i Waltham Abbey Residents Association ítélet (C‑41/24, EU:C:2025:140, 48. pont).
13      Szemléltetésképpen: az Eco Advocacy ügyre vonatkozó indítványom (C‑721/21, EU:C:2023:39, 105. pont).
14      2016. november 8‑i Lesoochranárske zoskupenie VLK ítélet (C‑243/15, EU:C:2016:838, 49. pont).
15      2004. szeptember 7‑i Waddenvereniging és Vogelbeschermingsvereniging ítélet (C‑127/02, EU:C:2004:482, 46. pont).
16      A fejlesztési lehetőségekkel kapcsolatban lásd a lenti 76–78. pontot.
17      Lásd: 2004. szeptember 7‑i Waddenvereniging és Vogelbeschermingsvereniging ítélet (C‑127/02, EU:C:2004:482, 47. pont); 2007. október 4‑i Bizottság kontra Olaszország ítélet (C‑179/06, EU:C:2007:578, 35. pont).
18      2004. szeptember 7‑i Waddenvereniging és Vogelbeschermingsvereniging ítélet (C‑127/02, EU:C:2004:482, 48. pont); 2013. április 11‑i Sweetman és társai ítélet (C‑258/11, EU:C:2013:220, 30. pont); 2018. április 17‑i Bizottság kontra Lengyelország (Białowieża‑erdő) ítélet (C‑441/17, EU:C:2018:255, 112. pont).
19      Európai Környezetvédelmi Ügynökség, Natura 2000 sites designated under the EU Habitats and Birds Directives (közzétéve 2025. november 5‑én), https://www.eea.europa.eu/en/analysis/indicators/natura‑2000‑sites‑designated‑under.
20      Lásd a fenti 49. pontot.
21      Lásd például: 2017. április 26‑i Bizottság kontra Németország ítélet (C‑142/16, EU:C:2017:301, 29–33. pont).
22      Ez az angol, a dán, a francia, a görög, az olasz, a holland, a portugál és a spanyol változat. A többi nyelvi változat nem képezte az élőhelyvédelmi irányelv 6. cikke (3) bekezdésének elfogadásához vezető jogalkotási eljárás tárgyát.
23      2020. december 17‑i Bizottság kontra Görögország (Különleges természetmegőrzési területek védelme) ítélet (C‑849/19, EU:C:2020:1047, 46–53. pont); 2023. június 29‑i Bizottság kontra Írország (Különleges természetmegőrzési területek védelme) ítélet (C‑444/21, EU:C:2023:524, 64. és 65. pont); 2023. szeptember 21‑i Bizottság kontra Németország (A különleges természetmegőrzési területek védelme) ítélet (C‑116/22, EU:C:2023:687, 105. és 106. pont).
24      2020. december 17‑i Bizottság kontra Görögország (Különleges természetmegőrzési területek védelme) ítélet (C‑849/19, EU:C:2020:1047, 46. pont); 2023. június 29‑i Bizottság kontra Írország (Különleges természetmegőrzési területek védelme) ítélet (C‑444/21, EU:C:2023:524, 64. pont); 2023. szeptember 21‑i Bizottság kontra Németország (A különleges természetmegőrzési területek védelme) ítélet (C‑116/22, EU:C:2023:687, 105. pont).
25      Lásd még: 2018. április 17‑i Bizottság kontra Lengyelország (Białowieża‑erdő) ítélet (C‑441/17, EU:C:2018:255, 213. pont); 2020. december 17‑i Bizottság kontra Görögország (Különleges természetmegőrzési területek védelme) ítélet (C‑849/19, EU:C:2020:1047, 59. pont).
26      2020. december 17‑i Bizottság kontra Görögország (Különleges természetmegőrzési területek védelme) ítélet (C‑849/19, EU:C:2020:1047, 52. pont); 2023. június 29‑i Bizottság kontra Írország (Különleges természetmegőrzési területek védelme) ítélet (C‑444/21, EU:C:2023:524, 157. pont).
27      2018. április 17‑i Bizottság kontra Lengyelország (Białowieża‑erdő) ítélet (C‑441/17, EU:C:2018:255, 207. pont); 2020. december 17‑i Bizottság kontra Görögország (Különleges természetmegőrzési területek védelme) ítélet (C‑849/19, EU:C:2020:1047, 49. és 50. pont); 2023. június 29‑i Bizottság kontra Írország (Különleges természetmegőrzési területek védelme) ítélet (C‑444/21, EU:C:2023:524, 155. pont).
28      Ebben az értelemben: 2018. április 17‑i Bizottság kontra Lengyelország (Białowieża‑erdő) ítélet (C‑441/17, EU:C:2018:255, 207–209., valamint 213. és 221. pont).
29      Ebben az értelemben: 2010. október 14‑i Bizottság kontra Ausztria (Hanság és Niedere Tauern) ítélet (C‑535/07, EU:C:2010:602, 62–66. pont).
30      2024. szeptember 12‑i ítélet (C‑66/23, EU:C:2024:733, 46. pont).
31      Lásd a fenti 48. és 49. pontot.
32      2024. szeptember 12‑i ítélet (C‑66/23, EU:C:2024:733, 42. pont).
33      2024. szeptember 12‑i Elliniki Ornithologiki Etaireia és társai ítélet (C‑66/23, EU:C:2024:733, különösen 45. és 46. pont).
34      A Natura 2000 területek adatszolgáltatási űrlapjáról szóló, 2011. július 11‑i 2011/484/EU bizottsági végrehajtási határozat (az értesítés a C(2011) 4892. számú dokumentummal történt) (HL 2011. L 198., 39. o.).
35      Lásd: a Bizottság kontra Olaszország (Santa Caterina) ügyre vonatkozó indítványom (C‑304/05, EU:C:2007:228, 33. pont).
36      Lásd: 2004. szeptember 7‑i Waddenvereniging és Vogelbeschermingsvereniging ítélet (C‑127/02, EU:C:2004:482, 54. pont); 2018. november 7‑i Holohan és társai ítélet (C‑461/17, EU:C:2018:883, 35. és 37. pont); a CFE és Terre wallonne ügyekre vonatkozó indítványom (C‑43/18 és C‑321/18, EU:C:2019:56, 76. pont); az Elliniki Ornithologiki Etaireia és társai ügyre vonatkozó indítványom (C‑66/23, EU:C:2024:150, 45. pont); Ćapeta főtanácsnok Bizottság kontra Németország (A különleges természetmegőrzési területek védelme) ügyre vonatkozó indítványa (C‑116/22, EU:C:2023:317, 31. pont).
37      Lásd: 2024. szeptember 12‑i Elliniki Ornithologiki Etaireia és társai ítélet (C‑66/23, EU:C:2024:733, 47–49. pont).
38      2024. szeptember 12‑i Elliniki Ornithologiki Etaireia és társai ítélet (C‑66/23, EU:C:2024:733, különösen 48. pont); a Bizottság kontra Olaszország (Santa Caterina) ügyre vonatkozó indítványom (C‑304/05, EU:C:2007:228, 34. pont).
39      Lásd a Vereniging Hoekschewaards Landschap ügyben ismertetett indítványom 52–63. pontját, (C‑281/16, EU:C:2017:476, 52–63. pont).
40      Lásd a 8. lábjegyzetben szereplő hivatkozásokat.
41      A környezeti vizsgálatok felgyorsításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslat (COM(2025) 984 final, 28. és 29. o.) 4. cikke (5) bekezdésének második mondata.
42      2020. december 17‑i Bizottság kontra Görögország (Különleges természetmegőrzési területek védelme) ítélet (C‑849/19, EU:C:2020:1047, 53. pont); 2023. június 29‑i Bizottság kontra Írország (Különleges természetmegőrzési területek védelme) ítélet (C‑444/21, EU:C:2023:524, 65. pont); 2023. szeptember 21‑i Bizottság kontra Németország (A különleges természetmegőrzési területek védelme) ítélet (C‑116/22, EU:C:2023:687, 106. pont).
43      Lásd a fenti 72. pontot.
44      2010. március 4‑i Bizottság kontra Franciaország ítélet (C‑241/08, EU:C:2010:114, 53. pont); szemléltetésképpen: a Latvijas valsts meži ügyre vonatkozó indítványom (C‑434/22, EU:C:2023:595, 41. pont) a Natura 2000 területeken hozott tűzvédelmi intézkedésekkel kapcsolatban.
45      A közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról szóló, 2013. december 17‑i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 549. o.; helyesbítések: HL 2016. L 130., 7. o.; HL 2017. L 327., 83. o.; HL 2018. L 233., 3. o.).
46      Lásd: a Törvényszék 2024. november 20‑i Spanyolország kontra Bizottság ítélete (T‑508/22, EU:T:2024:855, 78–80. pont).
47      Lásd: 2020. december 17‑i Franciaország kontra Bizottság ítélet (C‑404/19 P, EU:C:2020:1041, 51. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
48      Lásd például: 2004. január 29‑i Bizottság kontra Ausztria (Wörschacher Moos) ítélet (C‑209/02, EU:C:2004:61, 22. és azt követő pontok); 2007. szeptember 20‑i Bizottság kontra Olaszország (Santa Caterina) ítélet (C‑304/05, EU:C:2007:532, 16., 17. és 95. pont); 2011. november 24‑i Bizottság kontra Spanyolország (Alto Sil) ítélet (C‑404/09, EU:C:2011:768, 101. és 102. pont).
49      https://natura2000.eea.europa.eu/?sitecode=IE0004094&views=Sites_View.
50      https://www.npws.ie/sites/default/files/protected‑sites/conservation_objectives/CO004094_0.pdf.
51      Szemléltetésképpen: az Elliniki Ornithologiki Etaireia és társai ügyre vonatkozó indítványom (C‑66/23, EU:C:2024:150, 56–64. pont).
52      Lásd a fenti 79. és 80. pontot.
53      Lásd a fenti 50–56. pontot.
54      Lásd a fenti 91. pontot.
55      Lásd a fenti 94. pontot.
56      2007. március 6‑i Meilicke és társai ítélet (C‑292/04, EU:C:2007:132, 34. pont); 2020. április 23‑i Herst ítélet (C‑401/18, EU:C:2020:295, 54. pont).
57      2007. március 6‑i Meilicke és társai ítélet (C‑292/04, EU:C:2007:132, 35. pont); 2020. április 23‑i Herst ítélet (C‑401/18, EU:C:2020:295, 56. pont).
58      Lásd: Iránymutatás a tervek és projektek Natura 2000 területeken történő értékeléséről (2021. szeptember, 7. o.).
59      Lásd: 2016. április 28‑i Borealis Polyolefine és társai ítélet (C‑191/14, C‑192/14, C‑295/14, C‑389/14 és C‑391/14–C‑393/14, EU:C:2016:311, 105. pont).
60      Lásd: 1998. június 18‑i Gedeputeerde Staten van Noord‑Holland ítélet (C‑81/96, EU:C:1998:305, 23. és 24. pont) az általános környezeti hatásvizsgálattal kapcsolatban; 2006. március 23‑i Bizottság kontra Ausztria (Lauteracher Ried) ítélet (C‑209/04, EU:C:2006:195, 56. és 57. pont) az élőhelyvédelmi irányelv szerinti megfelelő vizsgálattal kapcsolatban.