62022CJ0246
A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (hetedik tanács)
2023. szeptember 14. (
*1
)
„Előzetes döntéshozatal – Közlekedés – Tagállamok közötti kombinált árufuvarozás – 92/106/EGK irányelv – Nemzetközi közúti árufuvarozás – 1072/2009/EK rendelet – Üres konténerek fuvarozása az áruk kombinált fuvarozása keretében történő berakodása előtt vagy kirakodását követően – A kabotázsműveletekre vonatkozó rendelkezések alkalmazhatatlansága”
A C‑246/22. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet az Amtsgericht Köln (kölni helyi bíróság, Németország) a Bírósághoz 2022. április 8‑án érkezett, 2022. március 25‑i határozatával terjesztett elő
a BW
által indított,
a Staatsanwaltschaft Köln,
a Bundesamt für Güterverkehr
részvételével folyamatban lévő eljárásban,
A BÍRÓSÁG (hetedik tanács),
tagjai: M. L. Arastey Sahún tanácselnök (előadó), F. Biltgen és N. Wahl bírák,
főtanácsnok: J. Richard de la Tour,
hivatalvezető: A. Calot Escobar,
tekintettel az írásbeli szakaszra,
figyelembe véve a következők által előterjesztett észrevételeket:
–
a Bundesamt für Güterverkehr képviseletében M. Schleifenbaum Rechtsanwalt,
–
az Európai Bizottság képviseletében P. Messina, G. von Rintelen és G. Wilms, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2023. április 20‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
meghozta a következő
Ítéletet
1
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a tagállamok közötti kombinált árufuvarozás egyes típusaira vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 7‑i 92/106/EGK tanácsi irányelv (HL 1992. L 368., 38. o.) és a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló, 2009. október 21‑i 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2009. L 300., 72. o.) értelmezésére vonatkozik.
2
E kérelmet BW, egy fuvarozási társaság ügyvezetője (a továbbiakban: érintett) és a Bundesamt für Güterverkehr (szövetségi árufuvarozási hivatal, Németország; a továbbiakban: BAG) között a kabotázsműveletekre vonatkozó rendelkezések megsértése miatt kiszabott közigazgatási bírság tárgyában folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő.
Jogi háttér
Az uniós jog
A 92/106 irányelv
3
A 92/106 irányelv harmadik és hatodik preambulumbekezdése a következőket mondja ki:
„az utak zsúfoltságával, a környezettel és az utak biztonságával összefüggő egyre fokozódó problémák a köz érdekében a közúti szállítás alternatívájaként a kombinált árufuvarozás továbbfejlesztését igénylik;
[…]
mivel az utak zsúfoltságának tényleges csökkentésére hivatott kombinált árufuvarozási módok esetében ennek a liberalizációnak a korlátozott távolságú közúti útvonalakra kell vonatkoznia” [nem hivatalos fordítás].
4
Ezen irányelv 1. cikke a következőket írja elő:
„Ezt az irányelvet a kombinált árufuvarozási műveletekre kell alkalmazni, [a tagállamok területére vagy területéről történő, illetve a tagállamok területén áthaladó, Közösségen belüli közúti árufuvarozási piacra való bejutásról szóló, 1992. március 26‑i] 881/92/EGK [tanácsi] rendelet [(HL 1992. L 95., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 1. kötet, 370. o.)] sérelme nélkül.
Ezen irányelv alkalmazásában a »kombinált fuvarozás« a tagállamok közötti olyan árufuvarozás, ahol a tehergépkocsi, pótkocsi, a vontatóval ellátott vagy anélküli félpótkocsi, a csereszekrény vagy a legalább 20 láb hosszúságú konténer az út kezdeti vagy végső szakaszán a közutat, a másik szakaszon pedig a vasutat vagy a belvízi utat, vagy a tengeri útvonalat használja, ha az légvonalban meghaladja a 100 kilométert, és a kezdeti vagy a végső közúti szakaszt:
–
az áru felrakodásának helye és a legközelebbi alkalmas vasúti berakodó állomás között teszi meg a kezdeti szakasz esetében, illetve a legközelebbi alkalmas vasúti kirakodó állomás és az áru kirakodásának helye között teszi meg a végső szakasz esetében, vagy
–
a berakodás vagy kirakodás folyami vagy tengeri kikötőjétől légvonalban legfeljebb 150 kilométeres körzetben teszi meg.” [nem hivatalos fordítás]
5
Az említett irányelv 3. cikke a következőképpen rendelkezik:
„Az ellenszolgáltatás fejében végzett kombinált fuvarozás esetén a[z EGK‑]Szerződés 79. cikke (3) bekezdésének végrehajtása keretében a fuvardíjakban és fuvarozási feltételek terén alkalmazott hátrányos megkülönböztetés megszüntetéséről szóló, 1960. június 27‑i 11. tanácsi rendelet [(HL 1960. 52., 1121. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 1. kötet, 3. o.)] 6. cikkében megállapított követelményeknek megfelelő fuvarokmány tartalmazza a vasúti útvonalra vonatkozó vasúti berakodó és kirakodó állomásokat, vagy a hajózható útvonalra vonatkozó belvízi berakodó és kirakodó kikötőket, vagy a tengeri útvonalra vonatkozó berakodó és kirakodó kikötőket. […]” [nem hivatalos fordítás]
6
Ugyanezen irányelv 4. cikke a következőképpen szól:
„A tagállamok valamelyikében letelepedett minden olyan közúti árufuvarozó, amelyik megfelel az e munkakörben történő alkalmazás feltételeinek, valamint a tagállamok közötti árufuvarozási piacra való bejutás feltételeinek, jogosult a tagállamok közötti kombinált árufuvarozási műveletek keretében, határátkelést tartalmazó vagy nem tartalmazó, kombinált árufuvarozási művelet szerves részét képező kezdeti és/vagy végső közúti szakaszon fuvarozást végezni.” [nem hivatalos fordítás]
Az 1072/2009 rendelet
7
Az 1072/2009 rendelet (4), (5), (13), (15) és (16) preambulumbekezdése a következőket mondja ki:
„(4)
A közös közlekedéspolitika létrehozása a szolgáltatóval szembeni minden olyan korlátozás eltörlését jelenti, amely az állampolgárságon, vagy pedig azon a tényen alapul, hogy a szolgáltató a szállítási szolgáltatás nyújtása szerinti tagállamtól eltérő tagállamban rendelkezik székhellyel.
(5)
E cél zökkenőmentes és rugalmas megvalósítása céljából – amíg a közúti árufuvarozási piac harmonizációja nem zárult le – rendelkezéseket kell hozni egy átmeneti kabotázs‑szabályozásról.
[…]
(13)
Az e rendeletben előírt közösségi engedéllyel rendelkező fuvarozók e rendeletnek megfelelően, valamint a nemzetközi fuvarozási szolgáltatások egyes kategóriáinak nyújtására engedéllyel rendelkező fuvarozók ideiglenes jelleggel nyújthatnak belföldi szállítási szolgáltatásokat egy tagállamon belül anélkül, hogy az adott tagállamban bejegyzett irodával vagy más egységgel rendelkeznének. […]
[…]
(15)
A[z EUM]‑Szerződés letelepedési jogra vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül, a kabotázsművelet a fuvarozók által nem a székhelyük szerinti tagállamban nyújtott szolgáltatásokat foglalja magában, és nem tiltható meg addig, amíg nem válik a fogadó tagállamban állandó vagy folyamatos jelleggel végzett tevékenységgé. E követelmény végrehajtásának elősegítése érdekében a kabotázsműveletek gyakoriságát, és azt az időszakot, amelyben végezhetők, egyértelműbben meg kell határozni. Az ilyen belföldi szállítási szolgáltatásokat ideiglenes alapon engedélyezték. A gyakorlatban nehéznek bizonyult annak megállapítása, mely szolgáltatások engedélyezettek. Ezért világos és könnyen végrehajtható szabályok szükségesek.
(16)
E rendelet nem érinti az áruk beérkező és kimenő közúti szállítására – mint a kombinált fuvarozás egyik szakaszára – vonatkozó, a [92/106] irányelvben megállapított rendelkezéseket. A [92/106] irányelvben lefektetett kombinált fuvarozási műveletnek nem részét képező, a fogadó tagállamon belül megtett belföldi közúti utak a kabotázsműveletek fogalommeghatározása alá esnek, és rájuk ennek megfelelően e rendelet előírásai alkalmazandók.”
8
E rendelet „Hatály” című 1. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1)   Ezt a rendeletet a[z Európai] Közösség területén ellenszolgáltatás fejében végzett nemzetközi közúti árufuvarozásra kell alkalmazni.
[…]
(4)   Ezt a rendeletet a III. fejezetben előírtak szerint alkalmazni kell a nem honos fuvarozó által ideiglenes alapon végzett belföldi közúti árufuvarozásra.
(5)   A következő típusú fuvarozásokhoz és az ilyen fuvarozással összefüggésben lebonyolított üresen megtett utakhoz nincs szükség közösségi engedélyre és mentesülnek minden fuvarozási engedélyezés alól:
[…]”
9
Az említett rendelet „Fogalommeghatározások” című 2. cikke a következőket írja elő:
„Ennek a rendeletnek az alkalmazásában:
[…]
2.
»nemzetközi fuvarozás«:
a)
egy rakománnyal rendelkező jármű által lebonyolított út, amelynél a kiindulási pont és a végpont két különböző tagállamban van, egy vagy több tagállamon vagy harmadik országon keresztül történő tranzittal vagy anélkül;
b)
egy rakománnyal rendelkező jármű által lebonyolított út egy tagállamból egy harmadik országba vagy egy harmadik országból egy tagállamba, egy vagy több tagállamon vagy harmadik országon keresztül történő tranzittal vagy anélkül;
c)
egy rakománnyal rendelkező jármű által lebonyolított út harmadik országok között, egy vagy több tagállamon keresztül történő tranzittal; vagy
d)
az a), b) és c) pontban említett fuvarozásokkal kapcsolatban üresen megtett út;
3.
»fogadó tagállam«: a fuvarozó székhelyének megfelelő tagállamtól eltérő tagállam, amelyben a fuvarozó működik;
4.
»nem honos fuvarozó«: a fogadó tagállamban működő közúti árufuvarozói vállalkozás;
[…]
6.
»kabotázsművelet«: a fogadó tagállamban díjazás ellenében ideiglenes alapon, e rendelettel összhangban végzett belföldi fuvarozás;
[…]”
10
Az 1072/2009 rendelet „Kabotázs” című III. fejezete tartalmazza a 8. cikket, amelynek (1) és (2) bekezdése a következőket írja elő:
„(1)   Minden ellenszolgáltatás fejében munkát végző közúti árufuvarozó, aki közösségi engedély jogosultja, továbbá amelynek a járművezetője, amennyiben egy harmadik ország állampolgára, rendelkezik járművezetői igazolvánnyal, jogosult – az e fejezetben meghatározott feltételek alapján – kabotázsművelet végzésére.
(2)   Az (1) bekezdésben említett közúti árufuvarozóknak engedélyezik, hogy ugyanazzal a gépjárművel vagy járműszerelvény esetében ugyanazon jármű gépjárművével legfeljebb három kabotázsműveletet hajtsanak végre egy másik tagállamból vagy harmadik országból a fogadó tagállamba irányuló nemzetközi fuvarozást és azt követően, hogy a beérkező nemzetközi fuvar során szállított áruk megérkeztek a rendeltetési helyükre. A fogadó tagállam elhagyását megelőző kabotázsművelet utolsó árukirakodásának hét nappal a fogadó tagállamba irányuló nemzetközi fuvarozáshoz kapcsolódó kirakodás után meg kell történnie.
[…]”
11
Az 1072/2009 rendelet 18. cikkéből következik, hogy e rendelet hatályon kívül helyezte és felváltotta többek között a 881/92 rendeletet.
A német jog
12
A 2011. december 28‑i Verordnung über den grenzüberschreitenden Güterkraftverkehr und den Kabotageverkehr (a nemzetközi közúti árufuvarozásról és kabotázsműveletekről szóló rendelet, BGBl. 2012. I, 42. o.; a továbbiakban: GüKGrKabotageV) az alapeljárásban alkalmazandó változatának 13. §‑a előírja:
„Az ellenszolgáltatás fejében végzett nemzetközi kombinált fuvarozás olyan árufuvarozást jelent, amelynek esetében
1.
a gépjármű, a pótkocsi, az alváz, a csereszekrény vagy a legalább 6 méter hosszúságú konténer az út egy részét közúton, egy másik részét pedig vasúton, belvízi úton vagy tengeri hajón teszi meg (légvonalban több mint 100 kilométeres tengeri úttal),
2.
a teljes út részben az országon belül, részben pedig külföldön történik, és
3.
az országon belüli közúti fuvarozásra kizárólag a berakodás vagy kirakodás helye és a következők között kerülhet sor:
a)
a legközelebbi megfelelő vasútállomás, vagy
b)
150 kilométert meg nem haladó sugáron belül elhelyezkedő belföldi folyami vagy tengeri kikötő (be‑ vagy kirakodás).”
13
A GüKGrKabotageV 15. §‑ának (1) bekezdése az alábbiak szerint rendelkezik:
„Az a vállalkozó, akinek a vállalkozása az [Európai] Unió valamely tagállamában vagy az Európai Gazdasági Térségről szóló [1992. május 2‑i] megállapodásban [(HL 1994. L 1., 3. o.)] részes államban rendelkezik székhellyel, a 13. § értelmében vett kombinált fuvarozás keretében belföldi berakodást vagy kirakodást végezhet, ha megfelel a szakma gyakorlásának megkezdésére és a tagállamok közötti közúti árufuvarozási piacra való bejutásra vonatkozó feltételeknek.”
Az alapeljárás és az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés
14
2020. január 22‑én és február 6‑án a Contargo Rhein‑Neckar GmbH‑nál végzett üzemi ellenőrzések keretében a BAG kifogást emelt az e társaság részére egy Romániában letelepedett társaság, a TIM‑Trans Impex SRL által 2019. május 6. és 27. között végzett 60 fuvarozási művelettel szemben.
15
A BAG azt rója fel az érintettnek, a TIM‑Trans Impex ügyvezetőjének, hogy legalább 57 esetben olyan üres konténereket fuvarozott, amelyek nem tartoznak a kombinált fuvarozás számára biztosított preferenciális elbánás hatálya alá, és amelyek következésképpen kabotázsműveletnek minősülnek. Az érintett ügyvezetői minőségében megsértette a három kabotázsműveletnek az 1072/2009 rendelet 8. cikkében előírt, hét nap alatt legfeljebb három művelettel kapcsolatos korlátozását.
16
Az érintett egy meghallgatás során azt állította, hogy az üres konténerek fuvarozása a berakodott konténerek fuvarozásának részét képezi, amely a 92/106 irányelv által a kombinált fuvarozásnak biztosított preferenciális elbánás körébe tartozik. Azt állította, hogy kereskedelmi tevékenysége abból áll, hogy egy konténerterminálban – előzetesen üresen – átvett, megrakodott konténereket fuvaroz tengeri szállítás céljából egy kikötőbe, valamint a kirakodásukat követően az üres konténereket egy konténerterminálba szállítja. Az üres konténerek fuvarozását tehát nem elszigetelten, hanem egy egységes fuvarozási szerződés szerves részeként kell tekinteni, és ezáltal e fuvarozásra a kombinált fuvarozás számára biztosított preferenciális elbánást kell alkalmazni.
17
2020. október 30‑i határozatával a BAG 8625 euró összegű közigazgatási bírságot szabott ki az érintettel szemben a kabotázsműveletekre vonatkozó rendelkezések megsértése miatt. A BAG álláspontja szerint az üres konténereknek az áru berakodása előtt vagy kirakodását követően történő fuvarozása az 1072/2009 rendelet 8. cikkében előírt, kabotázsra vonatkozó korlátozások hatálya alá tartozik.
18
Az e határozat ellen az érintett fél által benyújtott kereset tárgyában eljárva az Amtsgericht Köln (kölni helyi bíróság, Németország), amely a kérdést előterjesztő bíróság, úgy véli, hogy az alapeljárás eldöntése attól a kérdéstől függ, hogy egy ilyen üres konténer fuvarozása a megrakodott konténer kombinált fuvarozás keretében történő fuvarozásának képezi‑e részét. A kérdést előterjesztő bíróság álláspontja szerint az 1072/2009 rendelet és a 92/106 irányelv nem tartalmaz olyan rendelkezéseket, amelyek erre egyértelmű választ adnának.
19
Ami az 1072/2009 rendeletet illeti, a (16) preambulumbekezdésből nem állapítható meg, hogy az alapeljárás tárgyát képező fuvarozási műveletek kombinált fuvarozás részét képezik‑e, vagy sem.
20
Ami a 92/106 irányelvet illeti, annak harmadik preambulumbekezdése a „kombinált fuvarozás” fogalmának tág értelmezése mellett szól. Ezen irányelv 1. cikkében meghatározott nagyon részletes szabályok ellenben egy másik értelmezés mellett szólnának, amely minden esetben megtiltaná, hogy az üres konténerek berakodás előtti vagy kirakodás utáni szállítása a kombinált fuvarozás részének minősüljön. Ezen üres konténerek fuvarozására ugyanis nemcsak kivételes esetekben, hanem általános jelleggel is sor kerülhet 100 vagy 150 km‑nél jóval nagyobb távolságokon és a tagállamok között is. A kérdést előterjesztő bíróság szerint nem biztos, hogy teljesül a kombinált fuvarozás preferenciális elbánás célja, azaz különösen a környezettel és az utak zsúfoltságával összefüggő egyre fokozódó problémák leküzdése az Unióban. Az említett irányelv 3. cikke is ellentétes lenne a tág értelmezéssel, mivel az nem írja elő az üres konténer közúti fuvarozás során megtett útvonalának a fuvarokmányban történő részletezését.
21
E körülmények között az Amtsgericht Köln (kölni helyi bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„A megrakodott konténerek fuvarozásának elválaszthatatlan részét képezi‑e az üres konténerek berakodási helyre, illetve kirakodási helyről való fuvarozása olyan értelemben, hogy az üres konténerek fuvarozására is vonatkozik a teli konténerek fuvarozásának előnyben részesítése annyiban, amennyiben azokra a kombinált fuvarozás keretében nem alkalmazhatók a kabotázsműveletekre vonatkozó rendelkezések?”
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről
22
Kérdésével az előterjesztő bíróság lényegében arra keres választ, hogy a 92/106 irányelv 1. cikkét úgy kell‑e értelmezni, hogy az üres konténerek közúti szállítása egy konténerterminál és az áruk be‑ vagy kirakodási helye között az e cikk értelmében vett „kombinált fuvarozás” fogalmába tartozik, így az ezen irányelv 4. cikke értelmében a kombinált fuvarozás szerves részét képező, az 1072/2009 rendeletben meghatározott kabotázsszabályok alkalmazása alól mentesülő, kezdeti és/vagy végső közúti fuvarozásra vonatkozó liberalizált rendszer hatálya alá tartozik.
23
E kérdés megválaszolása érdekében először is meg kell jegyezni, hogy a 92/106 irányelv 1. cikkének a hatodik preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett második bekezdéséből következik, hogy a „kombinált fuvarozás” tagállamok közötti olyan árufuvarozás, ahol a tehergépkocsi, pótkocsi, a vontatóval ellátott vagy anélküli félpótkocsi, a csereszekrény vagy a legalább 20 láb hosszúságú konténer az út kezdeti vagy végső szakaszán a közutat, a másik szakaszon pedig a vasutat vagy a belvízi utat, vagy a tengeri útvonalat használja, ha az légvonalban meghaladja a 100 kilométert, és a kezdeti vagy a végső közúti szakaszt annak biztosításával teljesíti, hogy korlátozott távolságú közúti útvonalról van szó.
24
Ezen irányelv 4. cikkének megfelelően továbbá a valamely tagállamban letelepedett fuvarozók jogosultak a tagállamok közötti kombinált fuvarozási műveletek keretében, a kombinált fuvarozási művelet szerves részét képező, határátkelést tartalmazó vagy nem tartalmazó kezdeti és/vagy végső közúti szakaszon fuvarozást végezni.
25
Másodszor, az 1072/2009 rendelet 2. cikkének 3. és 6. pontja a kabotázsművelet fogalmát úgy határozza meg, mint a fogadó tagállamban díjazás ellenében ideiglenes alapon, e rendelettel összhangban végzett belföldi fuvarozást, a fogadó tagállamot pedig úgy, hogy az a fuvarozó székhelyének megfelelő tagállamtól eltérő azon tagállam, amelyben a fuvarozó működik.
26
Mivel az említett rendelet (5) preambulumbekezdése értelmében e rendelet egy átmeneti kabotázsszabályozás létrehozására irányul, a tagállamok nem kötelesek teljes mértékben megnyitni a nemzeti piacokat a nem honos közúti fuvarozók előtt (2018. április 12‑iBizottság kontra Dánia ítélet, C‑541/16, EU:C:2018:251, 52. pont), vagyis azon fuvarozók előtt, amelyeknek a székhelye egy másik tagállamban található.
27
A 92/106 irányelv 4. cikke ennélfogva nagyobb mértékben liberalizálja a közúti fuvarozást, mint az 1072/2009 rendeletben előírt kabotázsrendszer.
28
E rendelet 8. cikke ugyanis korlátozza a kabotázsműveleteket. Közelebbről, azon feltételeket illetően, amelyek mellett a más tagállamban letelepedett fuvarozók kabotázsműveleteket végezhetnek a fogadó tagállamban, az említett rendelet 8. cikkének (2) bekezdéséből az következik, hogy e fuvarozási műveleteket a valamely tagállamból vagy harmadik országból a fogadó tagállamba irányuló nemzetközi közúti árufuvarozást követően kell végrehajtani. Ez utóbbi tagállamban az érintett fuvarozó három kabotázsműveletet végezhet a nemzetközi fuvarozási művelet során végzett utolsó kirakodástól számított legfeljebb hét napon belül.
29
Ezenkívül az 1072/2009 rendelet (13) és (15) preambulumbekezdése a hangsúlyt a kabotázs átmeneti jellegére helyezi, és többek között kimondja, hogy a kabotázsműveleteket nem lehet olyan módon végezni, hogy azok a fogadó tagállamban állandó vagy folyamatos jelleggel végzett tevékenységgé váljanak (2018. április 12‑iBizottság kontra Dánia ítélet, C‑541/16, EU:C:2018:251, 52. pont; lásd szintén ebben az értelemben: 2021. július 8‑iStaatsanwaltschaft Köln és Bundesamt für Güterverkehr ítélet, C‑937/19, EU:C:2021:555, 51. pont).
30
A jelen ügyben az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy az alapeljárásban érintett fuvarozó társaság kereskedelmi tevékenysége abban áll, hogy egy konténerterminálban átveszi az üres konténereket, azt az érintett áru berakodási helyére szállítja, és a berakodást követően e konténert valamely tengeri kikötőbe fuvarozza a kombinált fuvarozás nem közúti részeként, megvalósítva így a 92/106 irányelv 1. cikke értelmében vett, a közúti fuvarozás kezdeti szakaszát. Hasonlóképpen, amennyiben e cikk értelmében a közúti fuvarozás végső szakaszáról van szó, e társaság a megrakodott konténert valamely tengeri kikötőben átveszi, e konténert ezen áru kirakodási helyéig szállítja, és a kirakodást követően az említett üres konténert elviszi egy konténerterminálba.
31
A kérdést előterjesztő bíróságnak kétségei vannak azzal kapcsolatban, hogy az üres konténerek ilyen fuvarozása a kombinált fuvarozás részét képezi‑e, és így alkalmazandó‑e rá a 92/106 irányelv által bevezetett liberalizált rendszer, vagy ellenkezőleg, önálló fuvarozásnak minősül, amely az 1072/2009 rendeletben előírt, kabotázsműveletekre vonatkozó korlátozások hatálya alá tartozik.
32
E tekintetben e két uniós jogi aktus közötti kapcsolatot illetően meg kell jegyezni egyrészt, hogy a 92/106 irányelv 1. cikkének első albekezdése értelmében ezen irányelvet a kombinált fuvarozási műveletekre kell alkalmazni, a 881/92 rendelet sérelme nélkül. Márpedig ez utóbbit az 1072/2009 rendeletet hatályon kívül helyezte és felváltotta.
33
Másrészt az 1072/2009 rendelet (16) preambulumbekezdése értelmében e rendelet nem érinti az áruk beérkező és kimenő közúti szállítására – mint a kombinált fuvarozás egyik szakaszára – vonatkozó 92/106 irányelvben megállapított rendelkezéseket. E (16) preambulumbekezdés pontosítja, hogy a 92/106 irányelvben lefektetett kombinált fuvarozási műveletnek nem részét képező, a fogadó tagállamon belül megtett belföldi közúti utak a kabotázsműveletek fogalommeghatározása alá esnek, és rájuk ennek megfelelően e rendelet előírásai alkalmazandók.
34
Ebből következik, hogy annak meghatározásához, hogy az egyik tagállamon belül valamely másik tagállamban letelepedett fuvarozó társaság által megtett útvonal a „kabotázs” fogalma alá tartozik‑e, meg kell vizsgálni, hogy ez az útszakasz a 92/106 irányelvben meghatározott kombinált fuvarozás részét képezi‑e, vagy sem.
35
Márpedig meg kell állapítani, hogy ezen irányelv nem pontosítja, hogy üres konténereknek a kombinált fuvarozás hatálya alá tartozó árufuvarozást közvetlenül megelőző vagy ilyen fuvarozást közvetlenül követő fuvarozása a kombinált fuvarozás részét képezi‑e, vagy sem.
36
Mindemellett a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint valamely uniós jogi rendelkezés értelmezéséhez nemcsak annak szövegét, hanem szövegkörnyezetét, és annak a szabályozásnak a célkitűzéseit is figyelembe kell venni, amelynek az részét képezi (2022. október 28‑iGeneralstaatsanwaltschaft München [Kiadatás és ne bis in idem] ítélet, C‑435/22 PPU, EU:C:2022:852, 67. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
37
Kétségtelen, a 92/106 irányelv 1. cikkének szövegéből kitűnik, hogy az e cikkben említett kombinált fuvarozási műveletek „árufuvarozási” műveletek. Ez azonban nem zárhatja ki, hogy e műveletek egy részét üres konténerrel bonyolítsák le, amennyiben ezen üresen történő szállítás az árufuvarozással közvetlen összefüggésben történik. Amint ugyanis arra lényegében az Európai Bizottság az írásbeli észrevételeiben rámutat, az üres konténereknek valamely konténerterminál és az áruk be‑ vagy kirakodási helye közötti fuvarozása járulékos, de elengedhetetlen szállításnak minősül az elsődleges fuvarozás, vagyis az árufuvarozás megvalósításához, amelynek szerves részét képezi.
38
E következtetést a 92/106 irányelv célja is alátámasztja. E tekintetben ezen irányelv harmadik preambulumbekezdéséből kitűnik, hogy az utak zsúfoltságával, a környezettel és az utak biztonságával összefüggő egyre fokozódó problémák a köz érdekében a közúti szállítás alternatívájaként a kombinált árufuvarozás továbbfejlesztését igénylik.
39
Márpedig, amikor az ezen irányelv értelmében vett kombinált fuvarozás kezdeti vagy végső közúti szakaszát valamely tagállamon belül egy másik tagállamban letelepedett fuvarozó biztosítja, kizárólag az az értelmezés könnyítheti meg a kombinált fuvarozás igénybevételének előmozdítására irányuló célkitűzést, amely szerint magát az árufuvarozást megelőző vagy azt követő üres konténer szállítása e kombinált szállítás részét képezi. Ugyanis, amint arra a főtanácsnok az indítványának 41. és 42. pontjában lényegében rámutatott, minden más értelmezés arra kötelezné a nemzeti fuvarozót, hogy ezen üres konténert a berakodási vagy kirakodási hely és a konténerterminál között fuvarozza, ami további pénzügyi és adminisztratív terheket vonna maga után, és ennélfogva az említett kombinált fuvarozás versenyképességét csökkentené.
40
A jelen ítélet 37. pontjában szereplő következtetést megerősíti az 1072/2009 rendelet is, amely a 92/106 irányelvhez hasonlóan a közös közlekedéspolitika keretébe illeszkedik, mivel e két uniós jogi aktus egyébiránt kölcsönös kapcsolatban áll, amint az a jelen ítélet 32. és 33. pontjában említett rendelkezésekből következik.
41
E rendelet 1. cikkének (1) bekezdése ugyanis előírja, hogy e rendeletet a „nemzetközi árufuvarozásra” kell alkalmazni, az említett rendelet 2. cikke 2. pontja d) alpontjának meghatározása szerint a bizonyos fuvarozásokkal kapcsolatban üresen megtett út a „nemzetközi fuvarozás” része. Hasonlóképpen, ugyanezen rendelet 1. cikkének (5) bekezdése mentesíti a közösségi engedély és minden más fuvarozási engedélyezés követelménye alól az árufuvarozás bizonyos típusait, valamint „az ilyen fuvarozással összefüggésben lebonyolított üresen megtett utakat” is. E rendelkezések így az uniós jogalkotó azon szándékáról tanúskodnak, amely szerint el kívánja ismerni, hogy bizonyos üresen megtett utakat úgy lehet tekinteni, mint amelyekre vonatkoznak az árufuvarozásra alkalmazandó rendelkezések, amennyiben ezen üresen megtett utakat rakomány fuvarozásával összefüggésben bonyolítják le.
42
A fenti megfontolások összességére tekintettel az előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 92/106 irányelv 1. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az üres konténereknek valamely konténerterminál és az áruk berakodási vagy kirakodási helye közötti közúti fuvarozása az e cikk értelmében vett „kombinált fuvarozás” fogalmába tartozik, így az ezen irányelv 4. cikke értelmében vett kombinált fuvarozási művelet szerves részét képező, kezdeti vagy végső közúti áruszállítási fuvarszakaszokra előírt liberalizált rendszer hatálya alá tartozik, amelyre nem alkalmazhatók az 1072/2009 rendeletben foglalt, kabotázsműveletekre vonatkozó rendelkezések.
A költségekről
43
Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A fenti indokok alapján a Bíróság (hetedik tanács) a következőképpen határozott:
A tagállamok közötti kombinált árufuvarozás egyes fajtáira vonatkozó közös szabályok létrehozásáról szóló, 1992. december 7‑i 92/106/EGK tanácsi irányelv 1. cikkét
a következőképpen kell értelmezni:
az üres konténereknek valamely konténerterminál és az áruk berakodási vagy kirakodási helye közötti közúti fuvarozása az e cikk értelmében vett „kombinált fuvarozás” fogalmába tartozik, így az ezen irányelv 4. cikke értelmében vett kombinált fuvarozási művelet szerves részét képező, kezdeti vagy végső közúti áruszállítási fuvarszakaszokra előírt liberalizált rendszer hatálya alá tartozik, amelyre nem alkalmazhatók a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló, 2009. október 21‑i 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt, kabotázsműveletekre vonatkozó rendelkezések.
Aláírások
(
*1
)	Az eljárás nyelve: német.