61997CC0290_SV
Generaladvokatens förslag till avgörande
Generaladvokatens förslag till avgörande
1 Det förevarande målet gäller vilken tullklassificering frusna bakre styckningsdelar av höns skall tilldelas i samband med utbetalning av exportbidrag.
I - Bakgrund
2 Klaganden i det nationella förfarandet (nedan kallad klaganden) exporterade tre partier styckningsdelar av fjäderfä till Ekvatorialguinea i juni 1988 samt den 13 och den 16 januari 1989. Styckningsdelarna bestod av bakkvartsparterna av höns som delats vid benet men som hölls samman naturligt genom ryggskinnet. De klassificerades ursprungligen av Hauptzollamt Hamburg (nedan kallat svaranden) som "halvor eller (och) kvarter av höns (med ben)" svarande mot produktkod 0207 41 11 000, och klaganden beviljades följaktligen exportbidrag. Den 18 juli 1990 upphävde svaranden besluten att bevilja exportbidrag, och krävde återbetalning av ett belopp om sammanlagt 53 884,02 DM. Finanzgericht ogillade klagandens talan mot besluten att dra tillbaka exportbidragen.
3 Inom ramen för ett förfarande som klaganden inlett mot ett beslut av Nederländernas Produktschap voor Pluimvee en Eieren (nämnden för fjäderfä och ägg), enligt vilket han ålades att betala tillbaka exportbidrag som beviljats för export i februari 1988 av tre partier styckningsdelar av höns, av samma sort som de partier som prövades i det tyska förfarandet, biföll College van Beroep voor het Bedrijfsleven (förvaltningsdomstol för handel och industri) den 29 april 1997 klagandens talan och klassificerade styckningsdelarna enligt produktkod 0207 41 11 000.
4 Efter det att Finanzgerichts dom överklagats, beslöt Bundesfinanzhof (den federala finansdomstolen, nedan kallad den nationella domstolen) den 26 juli 1997, trots att den var benägen att dela tullmyndighetens och den lägre domstolens synsätt, att hänskjuta följande fråga till domstolen för förhandsavgörande:
"Skall bilaga 8 'ex 0207 41 11' till den exportbidragsnomenklatur för jordbruksprodukter - i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 av den 17 december 1987 (EGT L 366, s.1; svensk specialutgåva, område 3, volym 25, s. 19) - som var gällande från och med den 21 juni 1988 till och med den 16 januari 1989 tolkas så, att begreppet 'kvarter' (av höns) även omfattar styckningsdelar som ännu inte helt avskilts ('posteriori'), såsom dessa närmare beskrivs i motiveringen till beslutet?"
5 Kommissionen har yttrat sig muntligen och skriftligen. Klaganden har endast yttrat sig muntligen.
II - Relevant gemenskapsrättslig lagstiftning
6 Det sjunde övervägandet i rådets förordning (EEG) nr 2777/75 av den 29 oktober 1975 om den gemensamma marknaden för fjäderfäkött (nedan kallad förordning nr 2777/75)(1) anger att "[g]emenskapens deltagande i den internationella handeln med fjäderfäkött skulle säkras av möjligheten att vid export till tredje land bevilja ett exportbidrag som motsvarar skillnaden mellan priserna inom gemenskapen och priserna på världsmarknaden". Artikel 9.1 stadgar att, "[i] den mån det är nödvändigt för att göra det möjligt att exportera de produkter som avses ... på grundval av världsmarknadspriserna på dessa produkter, får skillnaden mellan världsmarknadspriserna och priserna inom gemenskapen täckas av ett exportbidrag". Artikel 9.2 ger rådet i uppgift att anta de allmänna regler som krävs. Artikel 11.1 föreskriver att "[d]e allmänna bestämmelserna om tolkningen av Gemensamma tulltaxan och de särskilda tillämpningsföreskrifterna skall gälla tullklassificeringen av produkter som omfattas av denna förordning. Tullnomenklaturen som skapas genom tillämpningen av denna förordning skall ingå som del i Gemensamma tulltaxan".
7 På grundval av artikel 9.2 i förordning nr 2777/75 antog rådet förordning nr 2779/75 av den 29 oktober 1975 om allmänna kriterier för beviljande av exportbidrag för fjäderfäkött och kriterier för fastställande av bidragsbeloppen.(2) Denna förordning identifierar vilka faktorer som skall tas i beaktande vid bestämmande av gemenskapspriset och världsmarknadspriset, samt bestämmer regler för beviljande av bidrag och fastställande av dess belopp.
8 Den generellt tillämpliga Kombinerade nomenklaturen infördes genom rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (nedan kallad förordning nr 2658/87).(3)
9 Kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 av den 17 december 1987 om upprättandet av en exportbidragsnomenklatur för jordbruksprodukter (nedan kallad förordning nr 3846/87),(4) baserades visserligen på den Kombinerade nomenklaturen, men sökte också beakta exportbidragssystemets specifika karaktär, och särskilt behovet av att införa underavdelningar i den Kombinerade nomenklaturen för sådana produkter. De relevanta kapitlen i nomenklaturen beträffande sektorn för fjäderfäkött har i den version som infördes genom denna förordning följande lydelse:
"0207
Kött och andra ätbara slaktbiprodukter av fjäderfä under rubrik 0105, färska, kylda eller frysta
...
- Styckningsdelar av fjäderfä samt andra ätbara slaktbiprodukter av fjäderfä med undantag av lever, frysta
kod 0207 41 - - Av höns - - - Styckningsdelar kod 0207 41 10 - - - - Benfria: ...
- - - - Med ben kod 0207 41 11 - - - - - Halvor och kvarter
kod 0207 41 21 - - - - - Hela vingar, med eller utan vingspetsar
kod 0207 41 41 - - - - - Bröst och delar därav kod 0307 41 51 - - - - - Klubbor och delar därav kod 0207 41 71 - - - - - Andra: (kod 0207 41 71 100)
- Halvor eller kvarter, utan gump (kod 0207 41 71 900)
- Andra."
10 Från och med den 21 mars 1988 föreskrev kommissionens förordning (EEG) nr 717/88 av den 18 mars 1988 om exportbidrag inom sektorn för fjäderfäkött (nedan kallad förordning nr 717/88)(5), att ett bidrag på 43 ECU per 100 kg skulle utbetalas för export till Ekvatorialguinea av styckningsdelar av höns med produktkoderna 0207 41 11 000 (halvor eller kvarter) och 0207 41 71 100 (halvor eller kvarter, utan gump), medan däremot styckningsdelar med produktkod 0207 41 71 900 (andra frysta styckningsdelar av höns, med ben) inte skulle erhålla bidrag. Genom bilaga II till denna förordning ändrades del 8 ("fjäderfäkött") i den nomenklatur för jordbruksprodukter som införts genom förordning nr 3846/87, men inte i något avseende som är av betydelse i det förevarande målet.
11 Från och med den 20 oktober 1988 föreskrev kommissionens förordning (EEG) nr 3216/88 av den 19 oktober 1988 om exportbidrag inom sektorn för fjäderfäkött (nedan kallad förordning nr 3216/88),(6) att ett bidrag om 37 ECU per 100 kg skulle utgå för export till Ekvatorialguinea av styckningsdelar av höns med produktkoderna 0207 41 11 000, 0207 41 71 100 samt den nya produktkoden 0207 41 71 200 ("styckningsdelar bestående av hela ben eller delar av ben och delar av ryggen, varvid ryggdelens vikt inte överskrider 25 % av den totala vikten"),(7) medan styckningsdelar med produktkod 0207 41 71 900 inte erhöll något bidrag.
12 Genom bilaga II till kommissionens förordning (EEG) nr 96/89 av den 17 januari 1989 om exportbidrag inom sektorn för fjäderfäkött (nedan kallad förordning nr 96/89),(8) som trädde i kraft den 18 januari 1989, ändrades del 8 i nomenklaturen för jordbruksprodukter, såvitt avser produktkod 0207 41 71, och fick följande lydelse:
"0207 41 71 - - - - - Andra: 0207 41 71 100
- Halvor eller kvarter utan gump
0207 41 71 200
- Styckningsdelar bestående av hela ben eller delar av ben och delar av ryggen, varvid ryggdelens vikt inte överskrider 25 % av den totala vikten
0207 41 71 300
- Styckningsdelar bestående av båda sammanhängande bakkvartsparterna, med eller utan gump
0207 41 71 900
- Andra."
III - Parternas argumentation
13 Klagandens argumentation inför den nationella domstolen har av den domstolen sammanfattats på följande sätt: "Klaganden anför i huvudsak att produkten i fråga utgör en typisk italiensk produkt som enligt handelsbruk är att betrakta som avskilda kvarter. I förordning nr 96/98 görs också denna bedömning. Detsamma följer vidare av de allmänna bestämmelserna i tulltaxan och EG-domstolens rättspraxis ... .(9) Han anför att en nederländsk domstol också har dömt på detta sätt till hans - klagandens - fördel (College van Beroep voor het Bedrijfsleven, dom av den 29 april 1997)".
14 Vid sammanträdet har klaganden betonat att inom branschen för fjäderfäkött styckas kycklingar alltid tvärs, d.v.s. vinkelrätt mot ryggraden, och hävdat att kommissionens definition inte skulle motsvara de produkter som finns på marknaden. Han har också stött sig på de allmänna bestämmelserna för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen, och då särskilt de allmänna reglerna A 2 a och A 3 b.
15 Kommissionen har påpekat att tulltaxenummer 0207 41 11 ("halvor och kvarter") inte definieras i förordningen om exportbidrag, och att det därför är nödvändigt att gå till tullreglerna vilka ger vissa indikationer i detta hänseende. Kommissionen citerar Förklarande anmärkningar till det harmoniserade systemet, utgivna av det tyska federala finansministeriet, vari en "halva" definieras som "den högra och den vänstra halvan vilka delats itu genom ett lodrätt snitt längs ryggraden". Eftersom de exporterade produkterna har erhållits genom ett snitt vinkelrätt mot ryggraden utgör de inte "halvor" i den mening som avses i tullnomenklaturen. Eftersom en "kvart" definieras som hälften av en halva, och består antingen av lårbenet, låret, ryggens bakpart och gumpen (bakkvartspart) eller halva bröstet och vingen (framkvartspart), så kan de exporterade styckningsdelarna inte klassificeras som kvarter i enlighet med produktkod 0207 41 11.
16 Kommissionen har bestritt att handelsbruk är av betydelse för tullklassificeringen av produkterna i fråga. Vidare ansåg domstolen enligt kommissionens uppfattning i domen i målet Voogd(10) att nationella domstolar endast var skyldiga att beakta handelsbruk när gemenskapslagstiftaren implicit hade hänvisat till seder och bruk i varje land, vilket inte var fallet här. Domen i målet Boehringer Mannheim(11) och den omständigheten att produkten inte utgör en "inte färdigarbetad" produkt innebär att den allmänna bestämmelsen A 2 a inte heller kan tillämpas. Den allmänna bestämmelsen A 3 är inte tillämplig eftersom styckningsdelar av kyckling inte kan klassificeras under två eller flera tulltaxenummer. Förordning nr 96/89 är inte tillämplig då den inte hade trätt i kraft vid tidpunkten för exporttillfällena i fråga. Kommissionen har därför dragit slutsatsen att de exporterade styckningsdelarna av höns bör klassificeras enligt restkoden 0207 41 71, eller närmare bestämt produktkod 0207 41 71 900.
IV - Bedömning
17 I huvudsak begärs att domstolen tolkar produktkod 0207 41 11 000 (halvor eller kvarter av höns, fryst, med ben) till stöd för den nationella domstolens klassificering i samband med beviljande av exportbidrag, av bakkvartsparter av höns som delats vid benet men som hålls samman naturligt genom ryggskinnet.
18 Såsom anförts ovan anger artikel 11.1 i förordning nr 2777/75 att de allmänna bestämmelserna om tolkningen av Gemensamma tulltaxan och de särskilda tillämpningsföreskrifterna skall gälla vid klassificeringen av produkter inom produktnomenklaturen för jordbruket i samband med exportbidrag. Genom artikel 1.1 i förordning nr 2658/87 infördes från och med den 1 januari 1988 den Kombinerade nomenklaturen "för att tillgodose behoven beträffande såväl Gemensamma tulltaxan som statistik över gemenskapernas utrikeshandel".(12) De allmänna bestämmelserna om tolkningen av Gemensamma tulltaxan angavs i bilaga I till denna förordning. Den allmänna regeln 1 föreskriver följande:
"Rubrikerna till avdelningar, kapitel och underavsnitt anges endast för att underlätta läsningen. Den rättsliga klassificeringen sker i enlighet med avfattningen av tulltaxenumren och avdelnings- och kapitelanmärkningarna, samt, förutsatt att tulltaxenumren eller anmärkningarna inte föreskriver annat, i enlighet med följande bestämmelser."
Regel 6 föreskriver en motsvarande bestämmelse för klassificeringen av varor under undernummer. Vid klassificeringen måste därför först tulltaxenumrens lydelse beaktas, och sedan avdelnings- och kapitelanmärkningarnas lydelse, och först härefter kan de kvarvarande allmänna reglerna bli aktuella.
19 I det förevarande fallet finns det inte något tulltaxenummer eller något undernummer som uttryckligen hänvisar till "bakkvartsparter av höns som delats vid benet men som hålls samman naturligt genom ryggskinnet". Inte heller finns det någon avdelnings- eller kapitelanmärkning till det harmoniserade systemet som handlar om klassificeringen av styckningsdelar av höns. Medan det harmoniserade systemet i den version som var i kraft vid den relevanta tidpunkten innehöll skilda undernummer för frysta styckningsdelar och andra ätbara slaktbiprodukter av höns förutom lever (0207 41), av kalkoner (0207 42), samt av ankor, gäss och pärlhöns (0207 43), så gjordes faktiskt ingen skillnad mellan olika styckningsdelar av höns,(13) vilket antagligen förklarar behovet av mer specifika klassificeringsbestämmelser.
20 Innan jag går över till att behandla frågan om de resterande allmänna bestämmelserna kan tillämpas, torde det vara lämpligt att undersöka huruvida de förklarande anmärkningarna till det harmoniserade systemet och/eller de förklarande anmärkningarna till den Kombinerade nomenklaturen ger någon vägledning i frågan. Domstolen har vid ett antal tillfällen funnit att "även om de förklarande anmärkningarna till den Gemensamma tulltaxan inte kan ändra taxans lydelse, så utgör de likväl en viktig faktor vid tolkningen av densamma som gör det möjligt att definiera eller klargöra de olika tulltaxenumrens eller undernumrens räckvidd".(14)
21 Dessa anmärkningar syftar till att ge vägledning i fråga om innebörden av tulltaxenumrens och undernumrens lydelse, medan de resterande allmänna bestämmelserna avser att reglera fall som inte kan lösas på grundval av tulltaxenumren, undernumren, avdelnings- eller kapitelanmärkningarna, även om dessa tolkas mot bakgrund av de förklarande anmärkningarna. Sålunda avses inkompletta, inte färdigarbetade, omonterade eller blandade varor, eller sådana varor som prima facie kan klassificeras under två tulltaxenummer. Det förefaller mig därför vara mera i överensstämmelse med den allmänna regeln 1 att såvitt det är möjligt att basera tolkningen av en produktkod på tillhörande förklarande anmärkningar innan man tar hjälp av de resterande reglerna. Ett dylikt tillvägagångssätt är på intet sätt oförenligt med den metod domstolen använde sig av i domen i målet Voogd,(15) där den allmänna regeln A 3 b kom till användning. I målet Voogd ställdes domstolen inför två produkter vilka inte prima facie kunde inordnas under någon enskild produktkod som kunde tolkas mot bakgrund av en förklarande anmärkning. Det rörde sig om dels kycklingben sammanhängande med (en del av) ryggen men utan gump, dels framdelen av ryggen med vingar. Domstolen hänförde sig därefter till de förklarande anmärkningarna för att tolka de olika produktkoder som aktualiserades.
22 I en allmän inledande förklaring, som inte anges som en kapitelanmärkning, till kapitel 2 ["Kött och ätbara slaktbiprodukter"] i de förklarande anmärkningarna till det harmoniserade systemet som utgivits av tullsamarbetsrådet(16) anförs att "[detta] kapitel tillämpas på kött från slaktade djurkroppar (med eller utan huvud), halva djurkroppar (kroppar som styckats itu på längden), kvarter, delar, etc. ... som lämpar sig för förtäring av människor". Medan denna anmärkning är användbar för tolkningen av begreppet "halva" i detta sammanhang, ger den däremot inte någon vägledning vid bestämmandet av innebörden av "kvart", vilket, åtminstone enligt allmänt språkbruk, kan sägas vara resultatet av en styckning av en djurkropp såväl lodrätt som vågrätt. I vilket fall som helst innebär de förklarande anmärkningarna till det harmoniserade systemet på intet sätt att begreppet "kvart" avgränsas på det sätt som kommissionen och den nationella domstolen har hävdat.
23 De förklarande anmärkningarna till Europeiska gemenskapernas Kombinerade nomenklatur som utgivits av kommissionen är något mera användbara. Enligt den version som var i kraft vid den aktuella tidpunkten hade den anmärkning som gällde för produktkod 0207 41 11 000 följande lydelse:
"Halvor och kvarter
Detta undernummer inkluderar:
1. Fågelhalvor som erhållits genom en symmetrisk delning av kroppen i höger och vänster halva.
2. Bakkvartsparter bestående av lårbenet, låret, ryggens bakpart och gumpen, samt framkvartsparter huvudsakligen bestående av halva bröstet med vingen vidhängande."
24 Det framgår klart av beslutet om hänskjutande från den nationella domstolen samt av parternas yttranden att de ifrågavarande styckningsdelarna av höns motsvarar den definition av "bakkvartsparter" som ges i de förklarande anmärkningarna till den Kombinerade nomenklaturen, med den viktiga reservationen att de båda bakkvartsparterna inte är helt och hållet delade, eftersom benen hålls samman naturligt genom ryggskinnet. Trots att användningen av singularformen genom hela beskrivningen av begreppet "bakkvartspart" skulle kunna antyda att de förklarande anmärkningarna i första hand avsåg delade kvarter, finns det enligt min mening ingenting, vare sig i anmärkningens lydelse eller i de förordningar vars tillämpning anmärkningarna syftade till att underlätta, som undantar icke delade bakkvartsparter från tillämpningsområdet för produktkod 0207 41 11 000. Framförallt har det inte framförts någon övertygande förklaring till varför en sådan styckningsdel skulle behandlas annorlunda än två styckningsdelar vars ryggskinn har skurits isär; det har inte hävdats att det föreligger någon relevant skillnad, exempelvis beträffande vikt eller värde, mellan dessa båda styckningsdelar.
25 När den nationella domstolen intog ståndpunkten att de ifrågavarande styckningsdelarna inte skulle anses falla under produktkod 0207 41 11 000, påverkades den bland annat av det faktum att förordning nr 96/98 inte klassificerade dylika styckningsdelar såsom "halvor eller kvarter", utan i stället under restkoden 0207 41 71 ("Andra"). Ett sådant efterhandsresonemang verkar dock inte stå i överensstämmelse med domen i målet Voogd,(17) vari domstolen uttryckligen konstaterade att en senare tillkommen förordning inte kan användas vid tolkningen av en tidigare tullsituation.
26 Vidare, även om några slutsatser kunde dras av införandet av förordning nr 96/89 med hänsyn till det särskilda omständigheterna i det förevarande fallet,(18) är det av betydelse att kommissionens förklarande anmärkning till produktkod 0207 41 11 000 senare ändrades från "[denna] underrubrik inkluderar ..." till "[denna] underrubrik omfattar ...".(19) Denna ändring i anmärkningens lydelse är enligt min mening helt i överensstämmelse med ståndpunkten att den definition av kvarter som tillämpades före antagandet av förordning nr 96/89 var tillräckligt vidsträckt för att kunna inkludera sådana styckningsdelar av höns som är under prövning här, samtidigt som definitionen sedermera begränsades med hänsyn till att en mera specifik produktkod hade tillskapats för dessa styckningsdelar. I vilket fall som helst kan klassificeringen av dessa styckningsdelar under undernumret 0207 41 71 i stället för 0207 41 11 000 tillfredsställande förklaras av att det förra numret endast gäller styckningsdelar med gump, medan den nya produktkoden 0207 41 71 300 omfattar odelade bakkvartsparter "med eller utan gump". Jag kan tillägga att kommissionen inte hävdat att förordning nr 96/89 syftar till att göra ändringar i rätten till exportbidrag för någon särskild kategori av fjäderfäprodukter, utan endast till att ange storleken på dessa bidrag. Inte heller förordningens lydelse ger något stöd för en dylik ståndpunkt.
27 Den tolkning som klaganden föreslagit är enligt min mening också förenlig med systematiken, syftet och avfattningen hos de aktuella bestämmelserna i förordningarna nr 2777/75 och nr 3846/87. Framförallt har klaganden förmått göra sannolikt, utan att på denna punkt bli emotsagd av kommissionen, att produktkod 0207 41 71 900 är av restkaraktär, och huvudsakligen avsedd att omfatta, för fullständighetens skull,(20) avfallsprodukter vars export gemenskapen inte är hågad att främja. Sålunda, vid den i målet aktuella tidpunkten kunde bidrag erhållas enligt förordningarna nr 717/88 och nr 3216/88 beträffande export av alla andra styckningsdelar av höns med ben, med undantag av produkter som föll under produktkod 0207 41 71 900. Det har inte vid något tillfälle hävdats att de styckningsdelar som är aktuella i det förevarande målet utgör avfallsprodukter från hönsindustrin. Det skulle därför verka fullständigt absurt att behandla dessa styckningsdelar på detta sätt i exportbidragssammanhang, såsom kommissionen föreslår.
28 Jag är av den uppfattningen att produktkod 0207 41 11 000 bör tolkas så, att den vid den i målet aktuella tidpunkten inkluderade bakkvartsparter av höns som delats vid benet men som hålls samman naturligt genom ryggskinnet. Härav följer att jag inte anser det vara nödvändigt för domstolen att söka stöd i de resterande allmänna reglerna för att kunna besvara den ställda frågan. Om domstolen emellertid antingen inte skulle inta min ståndpunkt beträffande de förklarande anmärkningarnas betydelse, eller skulle komma till en annan slutsats än den jag har dragit på grundval av anmärkningen till produktkod 0207 41 11 000, kan det vara av värde att kortfattat undersöka hur de allmänna reglerna A 2 a och A 3 b tillämpas.
29 Den allmänna regeln A 2 a avser "inkompletta eller inte färdigarbetade" varor. Fastän klaganden har hävdat att de styckningsdelar han exporterade till sin "huvudsakliga karaktär" var delade bakkvartsparter, har han inte visat i vilket avseende dessa produkter kan anses inkompletta eller inte färdigarbetade, för att tillämpningen i första hand av regeln skulle vara motiverad av det skälet. Vidare har domstolen, vilket kommissionen framhållit, fastslagit i målet Boehringer Mannheim(21) att denna regel vanligtvis inte tillämpas på produkterna inom kapitlen 1-38 i Kombinerade nomenklaturen. Klaganden har inte påvisat några särskilda omständigheter som skulle medföra att regeln tillämpas i det förevarande målet. Härav följer enligt min mening att regel A 2 a inte är tillämplig.
30 Regel A 3 innehåller ett antal bestämmelser för klassificeringen av "varor som prima facie kan klassificeras under två eller flera tulltaxenummer", såsom blandade eller sammansatta varor. Till skillnad från målet Voogd, där de två produkter som var i fråga var och en innehöll sammanhängande delar av höns som behandlades olika i tullhänseende, så hör produkterna i det förevarande målet antingen till den ena eller den andra kategorin, och kan därför enligt min mening inte "klassificeras under två eller flera tulltaxenummer". Regel A 3 är tillämplig då en och samma produkt på grund av sin sammansätta karaktär med fog samtidigt kan klassificeras under två eller flera tulltaxenummer, vilka motsvarar produktens olika beståndsdelar. Regeln ger å andra sidan inte något svar på frågan om vilken av de två möjligheterna till klassificering som skall tillämpas på en produkt som består av en enda beståndsdel. Jag har således uppfattningen att regel A 3 inte heller är tillämplig.
31 Härmed återstår bara den allmänna regeln A 4, som har följande lydelse:
"Varor som inte kan klassificeras i enlighet med ovanstående regler skall klassificeras under det nummer som gäller för de varor de är mest lika."
De förklarande anmärkningarna till det harmoniserade systemet rörande tolkningen av denna regel föreskriver att "det är nödvändigt att jämföra de uppvisade varorna med liknande varor för att kunna avgöra vilka varor som de uppvisade varorna är mest lika ... Likhet kan naturligtvis bero av många faktorer, såsom beskrivning, karaktär eller syfte."
32 Även om varken parterna eller den nationella domstolen har intagit någon ståndpunkt beträffande tillämpningen på det förevarande fallet av något som huvudsakligen är ett reservkriterium för sunt förnuft, hyser jag ingen tvekan om att de produkter som de ifrågavarande styckningsdelarna är mest lika är delade bakkvartsparter enligt produktkod 0207 41 11 000. Praktiskt sett är den enda skillnaden ett snitt genom det skinn som håller samman benen hos bakkvartsparternas båda delar. Att dessa båda produkter kan anses "mest lika" styrks av det faktum att tullmyndigheterna i både Tyskland och Nederländerna ursprungligen intog ståndpunkten att de ifrågavarande styckningsdelarna skulle klassificeras under produktkod 0207 41 11 000, samt att de ändrade sin inställning först två respektive mer än fyra år senare. Om den allmänna regeln A 4 skulle anses vara tillämplig är det min uppfattning att styckningsdelarna i fråga fortfarande bör klassificeras under produktkod 0207 41 11 000.
V - Förslag till avgörande
33 Mot bakgrund av ovanstående föreslår jag att domstolen besvarar den av Bundesfinanzhof den 26 juli 1997 ställda frågan på följande sätt:
Produktkoden 0207 41 11 000 i avsnitt 8 i bilagan till kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 av den 17 december 1987 om upprättandet av en exportbidragsnomenklatur för jordbruksprodukter, i dess ändrade lydelse enligt kommissionens förordning (EEG) nr 717/88 av den 18 mars 1988 om fastställandet av exportbidrag för fjäderfäkött och kommissionens förordning (EEG) nr 3216/88 av den 19 oktober 1988 om fastställandet av exportbidrag för fjäderfäkött, skall tolkas på så sätt att den, vid tidpunkten för de omständigheter som ligger bakom tvisten vid den nationella domstolen, omfattade bakkvartsparter av höns som delats vid benet men som hålls samman naturligt genom ryggskinnet.
(1) - EGT L 282, 1975, s. 77; svensk specialutgåva, område 3, volym 6, s. 213.
(2) - EGT L 282, 1975, s. 90; svensk specialutgåva, område 3, volym 6, s. 226.
(3) - EGT L 256, 1987, s. 1; svensk specialutgåva, område 11, volym 13, s. 22.
(4) - EGT L 366, 1987, s. 1; svensk specialutgåva, område 3, volym 25, s. 19.
(5) - EGT L 74, 1988, s. 37.
(6) - EGT L 286, 1988, s. 17.
(7) - Denna kod tillfördes nomenklaturen för jordbruksprodukter genom kommissionens förordning (EEG) nr 2882/88 av den 19 september 1988 om exportbidrag inom sektorn för fjäderfäkött, EGT L 260, 1988, s. 37. Förordningen saknar betydelse för det förevarande målet.
(8) - EGT L 14, 1989, s. 7.
(9)+ - Dom av den 5 oktober 1994 i mål C-151/93, Voogd Vleesimport en -export (REG 1994, s. I-4915, nedan kallad domen i målet Voogd).
(10) - Ibid.
(11) - Dom av den 3 juni 1992 i mål C-318/90, Boehringer Mannheim (REG 1992, s. I-3495), punkt 17.
(12) - Se ovan fotnot 3.
(13) - Dessa tre undernummer förekommer på den inofficiella lista av kodnummer som borttagits från det harmoniserade systemets nomenklatur med verkan från den 1 januari 1996. Kodnumer 0207 41 omfattar nu "styckningsdelar och andra ätbara slaktbiprodukter [av höns], frysta".
(14) - Dom av den 26 februari 1980 i mål C-54/79, Hako-Schuh (REG 1980, s. 311), punkt 6.
(15) - Ovannämnd dom, se fotnot 9.
(16) - Jag är något förvånad över att kommissionen i sitt skriftliga yttrande citerar en "inofficiell version av de förklarande anmärkningarna till det harmoniserade systemet" som utgivits av det tyska federala finansministeriet, i stället för den officiella version som utgivits av tullsamarbetsrådet, särskilt som versionerna verkar skilja sig åt.
(17) - Ovannämnd dom, se fotnot 9.
(18) - Den nya produktkoden 0207 41 71 300 skulle kunna tolkas som om den införts med avsikten att klargöra rättsläget för gemenskapens exportörer av sådana styckningsdelar som de ifrågavarande.
(19) - Betydelsen av ändringen är klarare i vissa andra språkliga versioner, där det kursiverade ordet eller den kursiverade meningen togs bort. Så förhöll det sig exempelvis med den tyska ("[hierher] gehören z.B."), den franska ("[la] présente sous-position comprend essentiellement ..."), den italienska ("[la] presente sottovoce comprende sopratutto ..."), och den nederländska versionen ("[deze] onderverdeling omvat in hoofdzaak ...").
(20) - Det femte övervägandet till förordning 3846/87 förklarar att "[det är] nödvändigt att också ange den del av undernumret i Kombinerade nomenklaturen för vilken det inte fastställts något bidrag, för att kunna behålla en sammanhängande exportbidragsnomenklatur och för att medge databehandling".
(21) - Ovannämnd dom, se fotnot 11.