Ideiglenes változat
MACIEJ SZPUNAR
FŐTANÁCSNOK INDÍTVÁNYA
Az ismertetés napja: 2026. február 12.(1)
C‑14/25. sz. ügy
Thüringer Aufbaubank
kontra
LN
(az Oberster Gerichtshof [legfelsőbb bíróság, Ausztria] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
„ Előzetes döntéshozatal – 805/2004/EK rendelet – Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – A nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat – A végrehajtás megtagadása – Az érdemi felülvizsgálat kizárása – Közokiratok – A rendelet hatálybalépése előtt kiállított végrehajtható közjegyzői okirat ”
I.      Bevezetés
1.        Az 1215/2012/EU rendelet(2) (a továbbiakban: „Brüsszel Ia” rendelet) – amely eltörölte a végrehajthatóvá nyilvánítási közbenső eljárást a polgári és kereskedelmi ügyek általános területén – 2012‑ben történő elfogadása előtt a határozatok, bírósági egyezségek és közokiratok tagállamok közötti szabad áramlása e területen több lépésben valósult meg.
2.        A közös rendszerben a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás formai követelményeinek egyszerűsítése(3) után azok teljes eltörlése bizonyos korlátozott területeken a szabad mozgás mechanizmusainak bevezetéséhez vezetett, amelyeket többek között a 805/2004/EK rendelet(4) hozott létre.
3.        E rendelet értelmében, ha egy nem vitatott követelésről szóló nemzeti okiratot a származási tagállamban európai végrehajtható okiratként hitelesítettek, akkor az a végrehajtás szempontjából a többi tagállamban a belföldi végrehajtható okiratokkal egyenértékű, és azt a végrehajtás szerinti tagállamban nem lehet vizsgálni. E tekintetben ki kell emelni, hogy a 805/2004 rendelet kivételes jellegű, mivel nem tartalmaz közrendi záradékot(5).
4.        Mi a helyzet azonban abban az esetben, ha a 805/2004 rendeletet a származási tagállamban tévesen alkalmazták? A Bíróságnak a jelen ügyben meg kell határoznia a végrehajtás szerinti tagállam ellenőrzési jogkörét ilyen helyzetben e rendelet alapján, megválaszolva azt a kérdést, hogy a végrehajtás szerinti tagállam megtagadhatja‑e a végrehajtást, ha az európai végrehajtható okiratként történő tanúsítás az említett rendelet időbeli hatályának figyelmen kívül hagyásával történt.
5.        Először is megjegyzem, hogy a jelen ügyben kísértésbe eshetünk, hogy a 805/2004 rendelet időbeli hatálya származási tagállamban történő megsértésének következményein túlmenően más, magasabb rendű normák, különösen az alapvető jogok megsértését magában foglaló eseteket is elemezzünk. Mivel ugyanis ez a rendelet nem tartalmaz közrendi záradékot, egy ilyen helyzet minden bizonnyal alapos elemzést igényelne a származási tagállam és a megkeresett tagállam közötti hatáskörmegosztás tekintetében, ami a magasabb rendű normák megsértésével kiadott európai végrehajtható okirat végrehajtását illeti. A jelen ügyben előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés azonban egyértelműen körülhatárolt. A Bíróságnak ezért csak arra a kérdésre kell válaszolnia, hogy a végrehajtás szerinti tagállam számára lehetővé teszi‑e a 805/2004 rendelet az időbeli hatálya tiszteletben tartásának vizsgálatát. Elemzésem ezért erre a szempontra korlátozódik, anélkül, hogy ez előre meghatározná az ilyen jogsértés esetén adandó választ.
II.    Jogi háttér
A.      Az uniós jog
6.        A 805/2004 rendelet (7)–(10) és (18) preambulumbekezdése kimondja:
„(7)      E rendeletet a nem vitatott követelésekről szóló határozatokra, bírósági egyezségekre és közokiratokra, valamint az európai végrehajtható okiratként hitelesített határozatok, bírósági egyezségek és közokiratok megtámadását követően hozott határozatokra kell alkalmazni.
(8)      Az Európai Tanács a tamperei (Finnország) következtetéseiben úgy vélte, hogy a határozat meghozatalának helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban a végrehajtáshoz való hozzáférést gyorsítani és egyszerűsíteni kell úgy, hogy el kell tekinteni a végrehajtást megelőzően a végrehajtás helye szerinti tagállamban szükséges valamennyi közbenső intézkedéstől. A származási tagállam bírósága által európai végrehajtható okiratként hitelesített határozatot a végrehajtás szempontjából úgy kell tekinteni, mintha azt a végrehajtás tagállamában hozták volna meg. Így például az Egyesült Királyságban egy hitelesített külföldi határozat bejegyzése ugyanazon szabályok szerint történik, mint az Egyesült Királyság egy más részében meghozott határozat bejegyzése, és ez a külföldi határozat érdemi felülvizsgálatát nem foglalja magában. A határozatok végrehajtására vonatkozó intézkedéseket továbbra is a nemzeti jognak kell szabályoznia.
(9)      Ezen eljárás a [„Brüsszel I”] rendeletben előírt végrehajthatóvá nyilvánítási eljárással összehasonlítva jelentős előnyökkel jár, amennyiben szükségtelenné teszi egy második tagállam bíróságának jóváhagyását, az azzal járó késedelemmel és költségekkel együtt.
(10)      Ha egy tagállam bírósága az adósnak az eljárásban való részvétele nélkül hoz határozatot egy nem vitatott követelésről, úgy a határozatnak a végrehajtás helye szerinti tagállamban történő vizsgálata csak akkor mellőzhető, ha kellő biztosíték áll rendelkezésre arra nézve, hogy a védekezéshez való jogot tiszteletben tartották.
[...]
(18)      A tagállamok igazságszolgáltatásába vetett kölcsönös bizalom igazolja azt, hogy csak egyetlen tagállam bírósága döntsön arról, hogy egy határozatnak európai végrehajtható okiratként való hitelesítéséhez minden feltételt teljesítettek‑e annak érdekében, hogy az összes többi tagállamban lehetővé váljon a határozat végrehajtása anélkül, hogy a határozat végrehajtása szerinti tagállamban az eljárási minimumszabályok helyes alkalmazását egy további bíróságnak vizsgálnia kellene.”
7.        E rendelet „Tárgy” című 1. cikke értelmében:
„E rendelet célja a nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat létrehozása annak érdekében, hogy minimumszabályok megállapítása révén lehetővé váljon a határozatok, bírósági egyezségek és közokiratok szabad mozgása a tagállamok között anélkül, hogy a végrehajtás szerinti tagállamban az elismerést és a végrehajtást megelőzően bármely közbenső eljárás meghozatalára lenne szükség.”
8.        Az említett rendelet 2. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„E rendeletet a bírósági rendszer jellegétől függetlenül a polgári és kereskedelmi ügyekre kell alkalmazni. Nem vonatkozik különösen az adó‑, vám‑ vagy közigazgatási jogi ügyekre, illetve az állam felelősségére a közhatalom gyakorlása során történt cselekményekért és mulasztásokért (»acta iure imperii«).”
9.        Ugyanezen rendeletnek az „Európai végrehajtható okiratként hitelesítendő, a végrehajtás alapjául szolgáló okiratok” című 3. cikke az (1) bekezdésében a következőket írja elő:
„E rendeletet a nem vitatott követelésekre vonatkozó határozatokra, bírósági egyezségekre és közokiratokra kell alkalmazni.
A követelést akkor kell nem vitatottnak tekinteni, ha:
[...]
d) az adós azt közokiratban kifejezetten elismerte.”
10.      A 805/2004 rendelet 4. cikke akként határozza meg a „követelés” fogalmát, mint „egy már esedékes vagy a határozatban, bírósági egyezségben vagy közokiratban feltüntetett időpontban esedékessé váló, meghatározott pénzösszeg kifizetése iránti követelést”.
11.      E rendeletnek „A végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás eltörlése” című 5. cikke a következőket írja elő:
„A származási tagállamban európai végrehajtható okiratként hitelesített határozatot a többi tagállamban a végrehajthatóvá nyilvánítás szükségessége és az elismerés megtámadhatóságának lehetősége nélkül el kell ismerni és végre kell hajtani.”
12.      Az említett rendeletnek „Az európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítvány kijavítása vagy visszavonása” című 10. cikke a következőképpen szól:
„(1)      Az európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítványt a származási bírósághoz intézett kérelem alapján:
a)      ki kell javítani, ha tárgyi tévedés folytán a határozat és a tanúsítvány között ellentmondás van;
b)      vissza kell vonni, ha azt egyértelműen jogtalanul állították ki, tekintettel az e rendeletben megállapított követelményekre.
(2)      Az európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítvány kijavítására vagy visszavonására a származási tagállam jogát kell alkalmazni.
(3)      Az európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítvány kijavítása vagy visszavonása iránti kérelem a VI. melléklet szerinti szabványos formanyomtatványon nyújtható be.
(4)      Az európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítvány kiállításával szemben jogorvoslatnak nincs helye.”
13.      Ugyanezen rendelet „Végrehajtási eljárás” című 20. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„(1)      E fejezet rendelkezéseinek sérelme nélkül, a végrehajtási eljárásokra a végrehajtás szerinti tagállam joga az irányadó.
Az európai végrehajtható okiratként hitelesített határozatot a végrehajtás szerinti tagállamban meghozott határozatokkal megegyező feltételek mellett kell végrehajtani.”
14.      A 805/2004 rendeletnek „A végrehajtás megtagadása” című 21. cikke a következőket írja elő:
„(1)      Az adós kérelme alapján a végrehajtás szerinti tagállam illetékes bírósága visszautasítja a végrehajtást, ha az európai végrehajtható okiratként hitelesített határozat összeegyeztethetetlen egy tagállamban vagy harmadik országban meghozott korábbi határozattal, feltéve hogy:
a)      a korábbi határozat ugyanazon pertárgyra vonatkozott, ugyanazon felek között; és
b)      a korábbi határozatot a végrehajtás szerinti tagállamban hozták meg, vagy eleget tesz a végrehajtás szerinti tagállamban való elismeréséhez szükséges feltételeknek; és
c)      az összeegyeztethetetlenséget a származási tagállamban lefolytatott bírósági eljárás során nem hozták fel, illetve nem hozhatták volna fel kifogásként.
(2)      A határozat vagy annak európai végrehajtható okiratként történt hitelesítése semmilyen körülmények között nem képezheti érdemi felülvizsgálat tárgyát a végrehajtás szerinti tagállamban.”
15.      E rendeletnek „A végrehajtás felfüggesztése vagy korlátozása” című 23. cikke a következőképpen rendelkezik:
„Amennyiben az adós:
–        jogorvoslatot nyújtott be az európai végrehajtható okiratként hitelesített határozat ellen, beleértve a 19. cikk szerinti felülvizsgálat kérelmezését is, vagy
–        a 10. cikknek megfelelően az európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítvány kijavítását vagy visszavonását kérelmezte,
úgy a végrehajtás szerinti tagállam illetékes bírósága vagy hatósága az adós kérelmére:
a)      a végrehajtási eljárást biztosítási intézkedésekre korlátozhatja; vagy
b)      a végrehajtást az általa meghatározott biztosíték nyújtásától teheti függővé; vagy
c)      kivételes körülmények fennállása esetén felfüggesztheti a végrehajtási eljárást.”
16.      Az említett rendelet „Közokiratok” című 25. cikkének megfelelően:
„(1)      A tagállamok egyikében végrehajtható, a 4. cikk 2. pontja szerinti követelésre vonatkozó közokiratot a származási tagállam által kijelölt hatósághoz intézett kérelem alapján európai végrehajtható okiratként kell hitelesíteni a III. melléklet szerinti szabványos formanyomtatvány felhasználásával.
(2)      A származási tagállamban európai végrehajtható okiratként hitelesített közokiratot a többi tagállamban a végrehajthatóvá nyilvánítás szükségessége és végrehajthatósága megtámadásának lehetősége nélkül végre kell hajtani.
(3)      A II. fejezet rendelkezéseit az 5. cikk, a 6. cikk (1) bekezdése és a 9. cikk (1) bekezdése kivételével, valamint a IV. fejezet rendelkezéseit a 21. cikk (1) bekezdése és a 22. cikk kivételével értelemszerűen kell alkalmazni.”
17.      Ugyanezen rendelet „Átmeneti rendelkezés” című 26. cikke a következőket írja elő:
„E rendeletet kizárólag a rendelet hatálybalépését követően meghozott határozatokra, jóváhagyott vagy megkötött bírósági egyezségekre, illetve kiállított vagy bejegyzett közokiratokra kell alkalmazni.”
18.      Az 805/2004 rendelet „Hatálybalépés” című 33. cikke értelmében:
„Ez a rendelet 2005. január 21‑én lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2005. október 21‑étől kell alkalmazni, a 30., 31. és 32. cikk kivételével, amelyeket 2005. január 21‑étől kell alkalmazni.”
B.      Az osztrák jog
19.      Az Exekutionsordnung (végrehajtási eljárásokról szóló törvénykönyv) 54b. §‑a előírja, hogy bizonyos pénzbeli követelések végrehajtása egyszerűsített eljárás keretében megengedett, ha a végrehajtást kérő osztrák végrehajtható okiratra vagy azzal egyenértékű külföldi végrehajtható okiratra hivatkozik, különösen uniós jogi aktus alapján, vagy egy külföldi végrehajtható okiratra, amely végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás tárgyát képezte.
20.      E törvénykönyv 54c. §‑a előírja, hogy az adós fellebbezéssel élhet az egyszerűsített eljárásban hozott, végrehajtást jóváhagyó határozat ellen, ha a végrehajtást engedélyező végrehajtható okirat és a végrehajtható okirat végrehajthatóságára vonatkozó tanúsítvány hiányzik, vagy ha a végrehajtható okirat nem felel meg a végrehajtási kérelemben szereplő adatoknak.
III. Az alapeljárás, az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés és a Bíróság előtti eljárás
21.      2022. február 14‑én a Thüringer Aufbaubank, egy erfurti (Németország) székhelyű társaság a Bezirksgericht Judenburg (judenburgi kerületi bíróság, Ausztria) előtt végrehajtási eljárást indított LN természetes személy ellen, 25 000 euró összegű végrehajtható részkövetelés és kamatainak behajtása céljából, egy 1999. május 28‑án Németországban kiállított, ingatlanra bejegyzett biztosíték létrehozásáról szóló közjegyzői okirat alapján. Ez az összesen 6 488 600 német márka (DEM) (mintegy 3 317 568 euró) összegre vonatkozó okirat 1999. június 1‑jén vált végrehajthatóvá.
22.      Kérelmének alátámasztására a Thüringer Aufbaubank benyújtotta a szóban forgó közjegyzői okiratot, valamint az illetékes német hatóságok által 2021. január 19‑én kiállított, a 805/2004 rendelet III. mellékletében szereplő nyomtatvány szerinti európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítványt.
23.      2022. március 24‑én LN fellebbezést terjesztett elő a végrehajtást engedélyező határozattal szemben(6).
24.      Ugyanezen a napon hozott határozatában a Bezirksgericht Judenburg (judenburgi kerületi bíróság) elutasította a fellebbezést és helyt adott a végrehajtási kérelemnek a végrehajtási eljárásokról szóló törvénykönyv 54b. §‑ában előírt, alkalmazandónak ítélt egyszerűsített eljárás szerint.
25.      LN fellebbezése alapján a Landesgericht Leoben (leobeni tartományi bíróság, Ausztria) megváltoztatta ezt a határozatot, és elrendelte a végrehajtás megszüntetését, valamint a már végrehajtott végrehajtási cselekmények hatályon kívül helyezését. E bíróság úgy vélte, hogy az 1999. május 28‑i közjegyzői okirat nem tartozik a 805/2004 rendelet időbeli hatálya alá, mivel e rendelet csak a 2005. január 21. után kiállított végrehajtható okiratokra alkalmazandó. A Németországban kiállított ezen közjegyzői okirat Ausztriában történő elismerését és végrehajtását tehát nem az említett rendelet, hanem a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról és a bírósági határozatok végrehajtásáról szóló, 1968. szeptember 27‑én Brüsszelben aláírt egyezmény(7) szabályozza, amely előzetes végrehajthatóvá nyilvánítási eljárást ír elő. A jelen esetben azonban az említett német közjegyzői okirat nem volt tárgya végrehajthatóvá nyilvánítási eljárásnak Ausztriában.
26.      A Landesgericht Leoben (leobeni regionális bíróság) úgy vélte, hogy a német illetékes hatóságok által kiállított európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítvány nem változtat ezen a következtetésen, mivel a végrehajtás szerinti tagállamban vizsgálni lehetett, hogy ez a tanúsítvány nyilvánvalóan nem felel meg a 805/2004 rendelet hatályának.
27.      A Thüringer Aufbaubank felülvizsgálati kérelmet nyújtott be e határozat ellen az Oberster Gerichtshofhoz (legfelsőbb bíróság, Ausztria), amely a kérdést előterjesztő bíróság.
28.      E bíróság úgy véli, hogy e felülvizsgálati kérelem elbírálásához lényegében azt kell meghatároznia, hogy a 805/2004 rendelet időbeli hatályának tiszteletben tartása vizsgálható‑e a végrehajtás szerinti tagállamban, oly módon, hogy ez utóbbi nem lenne kötve a származási tagállamban kiállított európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítványhoz.
29.      E tekintetben az említett bíróság megjegyzi, hogy a 805/2004 rendelet rendszeréből következik, hogy az európai végrehajtható okiratként való tanúsítás feltételei a származási tagállamban vizsgálhatók, anélkül hogy ez az adós jogi védelmének hiányát eredményezné, mivel a tanúsítvány kiállításával kapcsolatos esetleges hibák e tagállamban vitathatók az e rendelet 10. cikkében előírt jogorvoslati lehetőségek útján.
30.      A kérdést előterjesztő bíróság azonban egy olyan jogirodalmi irányzatra hivatkozik, amely szerint az európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítvány végrehajtás szerinti tagállamban való vizsgálatának tilalma túlzottan korlátozó lenne, és hogy ebben a tagállamban lehetőséget kell biztosítani a 805/2004 rendelet tárgyi vagy időbeli hatálya nyilvánvaló megsértésének megtámadására vagy hivatalból történő megállapítására.
31.      Az 1999. május 28‑i közjegyzői okirat tekintetében a kérdést előterjesztő bíróság úgy véli, hogy az nem tartozik a 805/2004 rendelet időbeli hatálya alá, amely rendelet – amint az a 26. cikkéből kitűnik – a hatálybalépése, azaz 2005. január 21. után kiállított végrehajtható okiratokra vonatkozik.
32.      E körülmények között határozott úgy az Oberster Gerichtshof (legfelsőbb bíróság), hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„Úgy kell‑e értelmezni a 805/2004/EK rendeletnek – e rendelet 25. cikkével összefüggésben értelmezett – 21. cikkének (2) bekezdését, hogy a származási tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által – a III. melléklet szerinti szabványos formanyomtatvány felhasználásával – kiadott, végrehajtható közokiratra (a jelen esetben egy német közjegyző által készített végrehajtható közokiratra) vonatkozó tanúsítvány a végrehajtás szerinti tagállamban akkor sem képezheti felülvizsgálat tárgyát, ha a közokirat elkészítésének keltéből kiindulva nyilvánvalóan nem tartották be a rendelet időbeli hatályát?”
33.      Az Európai Bizottság nyújtott be írásbeli észrevételeket. A Thüringer Aufbaubank, a német kormány, valamint a Bizottság részt vett a 2025. november 12‑én tartott tárgyaláson.
IV.    Elemzés
34.      Előzetes döntéshozatalra előterjesztett egyetlen kérdésével az előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 805/2004 rendelet 21. cikkének (2) bekezdését e rendelet 25. cikkével összefüggésben úgy kell‑e értelmezni, hogy a végrehajtás szerinti tagállamban nem vizsgálható felül a származási tagállam illetékes hatósága által az e rendelet III. mellékletében szereplő formanyomtatvány felhasználásával kiállított végrehajtható közokirat európai végrehajtható okiratként történő hitelesítése, ha a közokirat kiállításának időpontjára tekintettel az említett rendelet időbeli hatályát nyilvánvalóan nem tartották tiszteletben(8).
35.      A felek mind írásbeli észrevételeikben, mind a tárgyaláson egymással teljesen ellentétes álláspontot képviseltek.
36.      Egyrészt a Bizottság és a Thüringer Aufbaubank úgy véli, hogy a 805/2004 rendelet 21. cikkének (2) bekezdését a 25. cikkével összefüggésben úgy kell értelmezni, hogy az kivétel nélkül tilt minden érdemi felülvizsgálatot a végrehajtás szerinti tagállamban, ezért kizárt e rendelet időbeli hatálya betartásának, és így a közokirat mint európai végrehajtható okirat hitelesítése érvényességének vizsgálata.
37.      Másrészt a német kormány azt az álláspontot képviseli, hogy a 805/2004 rendelet nem alkalmazható az alapeljárásban szóban forgó helyzet egészére, mivel a szóban forgó közokirat kiállításának időpontja megelőzi e rendelet hatálybalépésének időpontját. A válasz arra a kérdésre, hogy a végrehajtás szerinti tagállam felülvizsgálhatja‑e e közokirat európai végrehajtható okiratként történő hitelesítését, nem eredhet tehát az említett rendelet rendelkezéseiből, mivel azok egyike sem alkalmazandó.
38.      E körülmények között úgy vélem, hogy az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés megválaszolásához elemzésemet a 805/2004 rendelet alkalmazhatóságának vizsgálatával kell kezdenem, különös tekintettel a rendelet időbeli hatályára (A), annak érdekében, hogy ebből következtetéseket lehessen levonni a végrehajtás szerinti tagállam hatáskörére vonatkozóan egy olyan közokirat felülvizsgálata tekintetében, amelyet e rendelet hatálybalépése előtt állítottak ki, de az említett rendelet rendelkezései alapján mégis európai végrehajtható okiratként hitelesítettek (B).
A.      A 805/2004 rendelet alkalmazhatóságára vonatkozó előzetes észrevételek
39.      A 805/2004 rendelet időbeli hatályának meghatározása véleményem szerint szükséges, tekintettel a felek közötti arra vonatkozó vitára, hogy alkalmazható‑e ez a rendelet, ha az európai végrehajtható okiratként hitelesített közokiratot a rendelet hatálybalépése előtt állították ki. Ez annál is inkább szükséges, mivel a tagállamok bíróságai eltérő megközelítéseket alkalmaznak(9).
40.      A 26. cikke értelmében a 805/2004 rendeletet kizárólag a hatálybalépését, azaz a 2005. január 21‑ét követően meghozott határozatokra, jóváhagyott vagy megkötött bírósági egyezségekre, illetve kiállított vagy bejegyzett közokiratokra kell alkalmazni(10). A rendelet 33. cikkének második bekezdéséből kitűnik, hogy alkalmazását 2005. október 21‑ig elhalasztották. Ennek következtében az európai végrehajtható okiratként történő hitelesítés csak e második időponttól volt lehetséges(11).
41.      Amint azt a kérdést előterjesztő bíróság helyesen megjegyzi, ebből az átmeneti rendszerből kitűnik, hogy annak megállapításához, hogy egy közokirat a 805/2004 rendelet hatálya alá tartozik‑e, nem az európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítvány kiadásának időpontja, hanem a közokirat kiállítási vagy nyilvántartásba vételi időpontja a meghatározó(12). E rendelet 26. cikkének szövege e tekintetben egyértelmű.
42.      A jelen esetben az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy a szóban forgó közokiratot 1999‑ben állították ki: ezért nem tartozik a 805/2004 rendeletnek a 26. cikke által korlátozott időbeli hatálya alá.
43.      Úgy vélem azonban, hogy ezt a következtetést árnyalni kell.
44.      Véleményem szerint ugyanis a 805/2004 rendelet 26. cikkének rendelkezései, amelyek a rendelet hatályát a hatálybalépése után kiállított okiratokra korlátozzák, különösen relevánsak a származási tagállam hatóságai vagy bíróságai számára. Ezek a rendelkezések biztosítják, hogy csak az e rendelet hatálya alá tartozó közokiratok és határozatok legyenek európai végrehajtható okiratként hitelesíthetők és az e rendeletben előírt rendszerbe bevonhatók. Az említett rendelet időbeli hatályának korlátozása ezért véleményem szerint előfeltétele annak, hogy egy közokiratot európai végrehajtható okiratként lehessen hitelesíteni.
45.      Az alapügy tárgyát képezőhöz hasonló helyzetben a szóban forgó közokirat kelte alapján a származási tagállam hatósága nem hitelesíthette volna azt európai végrehajtható okiratként, mivel az nyilvánvalóan nem tartozott e rendelet időbeli hatálya alá.
46.      A jelen esetben a kérdéses közokiratot annak kiállítási időpontja ellenére a 805/2004 rendeletben előírt eljárás szerint, a rendelet III. mellékletében szereplő nyomtatvány felhasználásával európai végrehajtható okiratként hitelesítették. Más szóval, a származási tagállamban kijelölt hatóság – noha tévesen – alkalmazta e rendelet rendelkezéseit. Ennek következtében az alapügyben szereplő hitelező most már rendelkezik európai végrehajtható okirattal az említett rendelet alapján.
47.      Amint azt a Bizottság is hangsúlyozza, valamely közokirat európai végrehajtható okiratként történő hitelesítése azt feltételezi, hogy az azt kiállító hatóság úgy ítélte meg, hogy a 805/2004 rendelet alkalmazandó, és hogy e közokiratra az e rendelet rendelkezéseiben előírt szabályok vonatkoznak. Ez a hatóság tehát értékelte az említett rendelet alkalmazhatóságát, még akkor is, ha ez az értékelés tévesnek bizonyult.
48.      A német kormány álláspontja szerint, mivel az európai végrehajtható okiratként hitelesített közokiratot a 805/2004 rendelet hatálybalépésének időpontja előtt állították ki, a rendelet egyetlen rendelkezése sem alkalmazható.
49.      Az általam ismertetett okokból azonban úgy vélem, hogy egy közokiratnak a tagállam illetékes hatósága vagy bírósága által európai végrehajtható okiratként történő hitelesítése azt foglalja magában, hogy a 805/2004 rendeletben a szabad mozgás biztosítása érdekében létrehozott mechanizmus alkalmazandó.
50.      Ez annál is inkább így van, mivel minden más értelmezés csorbítaná a 805/2004 rendelet által létrehozott, a nem vitatott követelésekre vonatkozó határozatok, bírósági egyezségek és közokiratok szabad mozgására irányuló mechanizmus hatékony érvényesülését(13). Ez ugyanis azt eredményezné, hogy a végrehajtás szerinti tagállam bíróságai vagy illetékes hatóságai szisztematikusan vizsgálnák, hogy a szóban forgó közokirat vagy határozat és annak európai végrehajtható okiratként való hitelesítése e rendelet időbeli hatálya alá tartozik‑e, még akkor is, ha – ellentétben a jelen üggyel – nem tűnik nyilvánvalónak, hogy az említett rendeletet megsértették volna. Az alábbiakban ismertetett okokból azonban úgy vélem, hogy az időbeli hatály vizsgálata a végrehajtás szerinti tagállamban a határozat vagy közokirat, és annak európai végrehajtható okiratként történő hitelesítése érdemi felülvizsgálatának tilalma alá tartozik. Nem képzelhető el tehát annak lehetővé tétele, hogy a végrehajtás szerinti tagállam, amikor egy európai végrehajtható okirat alapján benyújtott kérelmet kap, rendszeresen vizsgálja, hogy ugyanazt a rendeletet helyesen alkalmazták a származási tagállamban.
B.      A végrehajtás szerinti tagállamban érvényesülő azon tilalom hatálya, hogy érdemben felülvizsgáljanak valamely határozatot vagy közokiratot és annak európai végrehajtható okiratként történő hitelesítését
51.      A végrehajtás szerinti tagállamban valamely közokirat és annak európai végrehajtható okiratként történő hitelesítése érdemi felülvizsgálatának tilalma a 805/2004 rendelet 25. cikkével összefüggésben értelmezett 21. cikkének (2) bekezdéséből következik.
52.      Annak megállapításához, hogy ez a tilalom kiterjed‑e az időbeli hatály vizsgálatára, az érintett rendelkezéseket nemcsak a szövegük, hanem szövegkörnyezetük, valamint azon jogi aktus céljait is figyelembe véve kell értelmezni, amelynek azok a részét képezik(14).
1.      Szó szerinti értelmezés
53.      A 805/2004 rendelet 21. cikke (2) bekezdésének megfogalmazását illetően e rendelkezés több nyelvi változatából kitűnik, hogy az kifejezetten előírja, hogy érdemi felülvizsgálat „semmilyen körülmények között” sem lehetséges(15). Hangsúlyozni kell, hogy noha ez a pontosítás nem szerepel a német nyelvű változatban, az eredeti bizottsági javaslatban – legalábbis az angol nyelvű változatban – már szerepelt(16). Ezen túlmenően az említett pontosítás megfelel az érdemi felülvizsgálat tilalmára vonatkozó szokásos megfogalmazásának, amely a Brüsszeli Egyezmény óta a polgári ügyekben folytatott együttműködés területén érvényesül(17).
54.      Ugyanígy kiemelem, hogy a polgári ügyekben folytatott együttműködés területén az érdemi felülvizsgálat tilalma megakadályozza a végrehajtás szerinti tagállam bíróságát abban, hogy felülvizsgálja a származási tagállam bírósága által kifejtett jogi vagy ténybeli megállapítások helytállóságát(18).
55.      Konkrétabban a 805/2004 rendeletre vonatkozóan a Bíróság úgy ítélte meg, hogy a származási tagállamban hozott határozat vagy annak európai végrehajtható okiratként való hitelesítése nem képezheti e bíróságok vagy hatóságok mérlegelésének tárgyát(19). Az uniós polgári ügyekben folytatott együttműködés területén az érdemi felülvizsgálat tilalmát előíró más másodlagos jogi rendelkezésektől eltérően e rendelet 21. cikkének (2) bekezdése nemcsak a határozat (vagy az esettől függően bírósági egyezség vagy közokirat) tekintetében írja elő ezt a tilalmat, hanem annak európai végrehajtható okiratként történő hitelesítése tekintetében is.
56.      Más szóval, az érdemi felülvizsgálat tilalma kiterjed arra az elemzésre is, amely alapján az illetékes hatóság az adott közokiratot európai végrehajtható okiratként hitelesítette. A 805/2004 rendelet 26. cikke értelmében azonban azt, hogy egy határozatot mikor kell meghozottnak, egy közokiratot pedig mikor kell kiállítottnak vagy bejegyzettnek tekinteni, a származási tagállam illetékes hatósága vagy bírósága határozza meg a nemzeti joga alapján. Így az a kérdés, hogy egy okirat az említett rendelet időbeli hatálya alá tartozik‑e, pontosan a származási tagállam bírósága vagy illetékes hatósága által végzett jogi minősítés, amely a végrehajtás helye szerinti tagállamban nem ellenőrizhető.
57.      Ennek eredményeként véleményem szerint az időbeli hatálynak a tagállam illetékes hatósága vagy bírósága általi vizsgálata az európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítvány érdemi felülvizsgálatának tilalmába ütközik.
58.      Ezt a következtetést véleményem szerint alátámasztja e rendelkezések rendszertani és teleologikus értelmezése.
2.      Rendszertani értelmezés
59.      Ami azt a kontextust illeti, amelybe a 805/2004 rendelet 21. cikkének (2) bekezdése illeszkedik, emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárásnak az e rendelet 5. cikkében előírt eltörlése a származási tagállam bíróságai és hatóságai, valamint a végrehajtás helye szerinti tagállam bíróságai és hatóságai közötti egyértelmű hatáskörmegosztáson alapul(20).
60.      Ezzel az uniós jogalkotó, azáltal, hogy korlátozta a végrehajtás szerinti tagállam hatáskörét az európai végrehajtható okiratként hitelesített határozat vagy közokirat felülvizsgálatának lehetőségét illetően, ezzel összefüggésben a származási tagállamban mechanizmusokat írt elő annak érdekében, hogy a követelés adósa vitathassa ezt a hitelesítést.
61.      Amint azt a Bizottság is hangsúlyozza, a 805/2004 rendelet 10. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítványt a származási tagállam bíróságához benyújtott kérelem alapján, az esettől függően vagy ki kell javítani, vagy vissza kell vonni. Ezen túlmenően e rendelet 25. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy ez az eljárás mutatis mutandis alkalmazandó a közokiratok európai végrehajtható okiratként történő hitelesítésére is.
62.      Közelebbről, kiemelem, hogy a 805/2004 rendelet 10. cikkének (1) bekezdése kifejezetten előírja, hogy a tanúsítványt a származási tagállamban visszavonhatják, ha azt jogtalanul állították ki, tekintettel az e rendeletben megállapított követelményekre. Egyrészt azonban az említett rendelet nem tartalmaz semmiféle korlátozást az okok tekintetében, amelyek alapján a tanúsítvány jogtalan kiadására lehet következtetni. Másrészt, amint azt hangsúlyoztam, az időbeli hatály elemzése azon feltételek közé tartozik, amelyeket az illetékes hatóságnak vagy az illetékes bíróságnak az európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítvány kiadásakor meg kell vizsgálnia. E körülmények között véleményem szerint ugyanezen rendelet időbeli hatályának be nem tartása az egyik olyan ok, amely alapján megállapítható, hogy jogtalanul állították ki az európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítványt.
63.      Más szóval, csak a származási tagállam illetékes bíróságai vagy hatóságai vizsgálhatják felül a hitelesítésre vonatkozó határozatot annak eldöntése érdekében, hogy azt valamely okból vissza kell‑e vonni.
64.      E tekintetben hangsúlyozom, hogy a 805/2004 rendelet 10. cikkének (1) bekezdése az adós rendelkezésére álló egyetlen eszköz, amelyre hivatkozhat annak érdekében, hogy egy közokiratot vagy határozatot tévesen tanúsítottak európai végrehajtható okiratként. Ugyanakkor, amint az e rendelet (10) preambulumbekezdéséből kitűnik, a határozatnak a végrehajtás helye szerinti tagállamban történő vizsgálata csak akkor mellőzhető, ha kellő biztosíték áll rendelkezésre arra nézve, hogy a védekezéshez való jogot tiszteletben tartották. E körülmények között úgy vélem, hogy a „jogtalan kiállítás” fogalmát, amely lehetővé teszi a származási tagállam bíróságának a tanúsítvány visszavonását, rugalmasan kell értelmezni.
65.      Ezt a visszavonási lehetőséget kiegészíti egy másik, a végrehajtás szerinti tagállamban alkalmazott mechanizmus, amelynek célja, hogy a tanúsítvány visszavonásának kérelmezése esetén az adós a 805/2004 rendelet 23. cikkével összhangban kérhesse a végrehajtási eljárás korlátozását vagy felfüggesztését.
66.      E tekintetben az adós azon lehetősége, hogy elérje a végrehajtási eljárás felfüggesztését, korlátozó feltételekhez van kötve.
Egyrészt ahhoz kapcsolódik, hogy az adós a származási tagállamban bírósági eljárást indít a tanúsítvány tárgyát képező határozat vagy közokirat, illetve az európai végrehajtható okirat visszavonása vagy helyesbítése ellen. Másrészt „kivételes körülmények” fennállását feltételezi, azzal, hogy ezt a feltételt az ítélkezési gyakorlat szerint szigorúan kell értelmezni(21). E tekintetben azonban hangsúlyozni kívánom, hogy az alapügy tárgyát képezőhöz hasonló helyzet – amelyben a végrehajtás szerinti tagállam bírósága számára nyilvánvaló, hogy a 805/2004 rendelet hatályát nem tartották tiszteletben – a „kivételes körülmények” fogalmába tartozhat, és a Bíróság e fogalomra vonatkozó megszorító ítélkezési gyakorlatának bizonyos mértékű enyhítése vonatkozhat rá.
67.      Amint azt a Bizottság is előadja, e rendelkezések vizsgálata azt mutatja, hogy az uniós jogalkotó a 805/2004 rendelet elfogadásakor figyelembe vette, hogy a tanúsítványt kiadhatták tévesen, és úgy döntött, hogy ezt azáltal orvosolja, hogy lehetővé teszi a kérelmező számára, hogy kérje a tanúsítvány visszavonását a származási tagállamban, és ezzel egyidejűleg kérje a végrehajtás felfüggesztését a végrehajtás szerinti tagállamban.
68.      Így véleményem szerint a 805/2004 rendelet általános rendszeréből egyértelműen kitűnik, hogy e rendelet időbeli hatályának értékelése csak a származási tagállamban vizsgálható, az adós rendelkezésére álló, a tanúsítvány jogtalan kiállításának érvényesítésére irányuló lehetőségek szerint. Ennek következtében, és figyelembe véve a szövegben meghatározott szigorú hatáskörmegosztást, az említett rendelet általános rendszere nem teszi lehetővé az ilyen felülvizsgálatot a végrehajtás szerinti tagállamban.
3.      Teleologikus értelmezés
69.      A 805/2004 rendelet célkitűzésével kapcsolatban emlékeztetek arra, hogy annak hátterében a tamperei találkozót követően a Tanács által 2000‑ben elfogadott program áll, amelynek célja a kölcsönös elismerés elvének megvalósítása, különösen azáltal, hogy eltekint a végrehajtás helye szerinti tagállamban a végrehajtást megelőző közbenső intézkedésektől(22). A cél az volt, hogy a hitelezőknek kézzelfogható előnyt biztosítsanak azáltal, hogy lehetővé teszik számukra a gyors és hatékony külföldi végrehajtást azon tagállam igazságügyi hatóságainak beavatkozása nélkül, amelyben a végrehajtást kérik, amely beavatkozás késedelemmel és költségekkel járna(23).
70.      A 805/2004 rendelet célja tehát a nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat létrehozása annak érdekében, hogy minimumszabályok megállapítása révén lehetővé váljon a határozatok, bírósági egyezségek és közokiratok szabad mozgása a tagállamok között(24). Ha egy nemzeti határozatot a származási tagállam bírósága európai végrehajtható okiratként hitelesített, akkor azt a végrehajtás céljából úgy kell kezelni, mintha a végrehajtás szerinti tagállamban hozták volna, ezért nem szükséges az ebben a tagállamban történő végrehajthatóságát megállapító, végrehajthatóvá nyilvánítási eljárásra vonatkozó formanyomtatvány(25). Ugyanez vonatkozik a bírósági egyezségekre(26) és a közokiratokra is (27).
71.      A Bíróság így megállapította, hogy a 805/2004 rendelet (8), (10), (11) és (18) preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett 1. és 5. cikkének együttes olvasatából az következik, hogy e rendelet célja abban áll, hogy a tagállamok igazságszolgáltatásába vetett kölcsönös bizalom tiszteletben tartása mellett, amelyen az egyrészt a származási tagállam bíróságai és hatóságai, másrészt a végrehajtás szerinti tagállam bíróságai és hatóságai közötti hatáskörmegosztás alapul, biztosítsák különösen a nem vitatott követelésekre vonatkozó határozatok szabad mozgását, felgyorsítsák és egyszerűsítsék azok végrehajtását azáltal, hogy mellőzik az e határozatok végrehajthatóságának megállapítására irányuló eljárást, miközben biztosítják a védelemhez való jog tiszteletben tartását(28).
72.      Véleményem szerint a 805/2004 rendelet időbeli hatályának a végrehajtás szerinti tagállamban történő vizsgálata egyértelműen ellentétes lenne ezzel a céllal, mivel ez a származási tagállamban elvégzett, európai végrehajtható okiratként történő hitelesítés vizsgálatának visszaállításához vezetne a végrehajtás szerinti tagállamban, az e rendeletben előírt eljárásokon túlmenően és annak ellenére, hogy a rendelet kifejezetten tiltja az érdemi felülvizsgálatot.
73.      Ez annál is inkább igaz, mivel a nem vitatott követelésekre vonatkozó határozatok szabad mozgása ilyen rendszerének bevezetése a tagállamok közötti, az uniós jog végrehajtásának tiszteletben tartására irányuló kölcsönös bizalmon alapul. Pontosabban, amint azt a 805/2004 rendelet (18) preambulumbekezdése kimondja, a tagállamok igazságszolgáltatásába vetett kölcsönös bizalom igazolja azt, hogy csak egyetlen tagállam bírósága döntsön arról, hogy egy határozatnak európai végrehajtható okiratként való hitelesítéséhez minden feltételt teljesítettek‑e annak érdekében, hogy az összes többi tagállamban lehetővé váljon a határozat végrehajtása.
74.      Ezen túlmenően, amint azt az a tény is bizonyítja, hogy nincs közrendi záradék, amely lehetővé tenné a végrehajtás szerinti tagállam számára, hogy ne hajtsa végre az európai végrehajtható okiratként hitelesített határozatot, bírósági egyezséget vagy közokiratot, ez a szabad mozgás véleményem szerint a tagállamok közötti különösen magas fokú kölcsönös bizalmon alapul.
75.      Más szóval, a kölcsönös bizalom elve igazolja, hogy egyrészt kizárólag a származási tagállam jogosult az európai végrehajtható okirat kijavítására vagy visszavonására, másrészt pedig a végrehajtás szerinti tagállam bírósága köteles az európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítványt érvényesnek tekinteni, és nem vizsgálhatja annak szabályszerűségét, még akkor sem, ha a 805/2004 rendelet időbeli hatályának nyilvánvaló megsértése miatt a tanúsítványt nem lehetett volna kiállítani.
76.      A fentiekből következik, hogy a 805/2004 rendelet 21. cikke (2) bekezdésének és 25. cikkének mind a szövegéből, mind pedig e rendelkezések összefüggéseiből és azon jogi aktus céljaiból, amelynek e rendelkezések a részét képezik, kitűnik, hogy az említett rendelkezésekkel ellentétes, hogy valamely közokirat európai végrehajtható okiratként történő hitelesítését a végrehajtás szerinti tagállamban felülvizsgálják, ha a közokirat kiállításának időpontjára figyelemmel e rendelet időbeli hatályát nyilvánvalóan nem tartották tiszteletben.
V.      Végkövetkeztetés
77.      A fenti megfontolások összességére tekintettel azt javasolom, hogy a Bíróság az Oberster Gerichtshof (legfelsőbb bíróság, Ausztria) által előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésre a következő választ adja:
A nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat létrehozásáról szóló, 2004. április 21‑i 805/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 21. cikkének (2) bekezdését a 25. cikkével összefüggésben
a következőképpen kell értelmezni:
a végrehajtás helye szerinti tagállamban nem vizsgálható felül a származási tagállam illetékes hatósága által az említett rendelet III. mellékletében szereplő nyomtatványon, valamely végrehajtható közokirat alapján kiadott európai végrehajtható okiratra vonatkozó tanúsítvány, ha a közokirat kiállításának időpontjára figyelemmel ugyanezen rendelet időbeli hatályát nyilvánvalóan nem tartották tiszteletben.
1      Eredeti nyelv: francia.
2      A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12‑i európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 351. L 2012., 1. o.).
3      A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22‑i 44/2001/EK tanácsi rendelet (HL 2001. L 12., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 4. kötet, 42. o.; helyesbítések: HL 2006. L 242., 6. o.; HL 2011. L 124., 47. o.; a továbbiakban: „Brüsszel I” rendelet).
4      A nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat létrehozásáról szóló, 2004. április 21‑i 805/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2004. L 143., 15. o.).
5      A 805/2004 rendelet 21. cikke (1) bekezdésében előírt egyetlen ok, amely alapján egy hitelesített határozat végrehajtása megtagadható, az, ha összeegyeztethetetlen egy korábbi határozattal, ami egyébként nem vonatkozik a közokiratokra; lásd e rendelet 25. cikkének (3) bekezdését.
6      A végrehajtási eljárásokról szóló törvénykönyv 54c. §‑ának (1) bekezdésével összhangban.
7      HL 1972. L 299., 32. o.; a továbbiakban: Brüsszeli Egyezmény.
8      E tekintetben pontosítani kívánom, hogy a jelen ügyben a 805/2004 rendelet 33. cikke értelmében a rendelet a szóban forgó közokirat európai végrehajtható okiratként történő hitelesítésének időpontjában hatályban volt. Tehát itt nem e rendelkezés betartása a kérdéses. Ezzel szemben e rendelet 26. cikke előírja, hogy a rendelet csak a hatálybalépése után kiállított vagy elkészített közokiratokra alkalmazandó. Így tehát az a rendelkezés a kérdéses, amely időben korlátozza az európai végrehajtható okiratként hitelesíthető okiratokat.
9      Lásd többek között: Yessiou‑Faltsi, P., „The European Enforcement Order after Five Years of Experience in Greece”, Revue Hellénique de Droit International, 2008., 61. kötet, 735., 742. és 743. o. (2005. október 21. előtt európai végrehajtható okiratként hitelesített görög határozat); tribunal d’arrondissement Luxembourg (civil), IIIe chambre (luxembourgi kerületi bíróság, [polgári ügyekben eljáró] III. tanács), 37/2015. sz. különleges lefoglalási ítélet, elérhető: https://justice.public.lu/fr/jurisprudence/juridictions-judiciaires.html (2003‑ban hozott ideiglenes intézkedés alapján Franciaországban 2012‑ben kiállított európai végrehajtható okirat); Oberlandesgericht München (müncheni regionális felsőbíróság, Németország); 2007. április 30‑i végzés, 6 W 687/07, NJW‑RR, 2007., 1582. és 1583. o. (a rendeletnek egy költségekről szóló, 2005. március 2‑i végzésre való alkalmazhatatlansága).
10      A 805/2004 rendelet 33. cikke.
11      Lásd még Huet, A., „Titres exécutoire européen”, Répertoire de droit européen, Dalloz, 2006. augusztus, 7. pont.
12      Lásd analógia útján a „Brüsszel I” rendelet és a „Brüsszel Ia” rendelet időbeli hatályának elhatárolását illetően: 2019. június 6‑i Weil ítélet (C‑361/18, EU:C:2019:473, 24. pont).
13      A 805/2004 rendelet 1. cikke.
14      2023. február 16‑i Lufthansa Technik AERO Alzey ítélet (C‑393/21, EU:C:2023:104, 33. pont); 2025. november 27‑i Manuel Costa Filhos ítélet (C‑643/24, EU:C:2025:923, 37. pont).
15      Lásd többek között a görög („Σε καμία περίπτωση”), spanyol („en ningún caso”), francia („en aucun cas”), olasz („in nessun caso”), holland („in geen geval”), lengyel („w żadnych okolicznościach”), portugál („em caso algum”), román („în niciun caz”) és angol („under no circumstances”) nyelvű változatokat.
16      Lásd a nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat bevezetéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat 22. cikkének (2) bekezdését (COM[2002] 159 végleges), 3. o.
17      Lásd különösen a Brüsszeli Egyezmény 29. cikkét és a „Brüsszel Ia” rendelet 52. cikkét.
18      Lásd többek között: 2000. március 28‑i Krombach ítélet (C‑7/98, EU:C:2000:164, 36. pont); legutóbb: 2024. október 4‑i Real Madrid Club de Fútbol ítélet (C‑633/22, EU:C:2024:843, 36. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
19      2023. február 16‑i Lufthansa Technik AERO Alzey ítélet (C‑393/21, EU:C:2023:104, 41. pont)
20      2023. február 16‑i Lufthansa Technik AERO Alzey ítélet (C‑393/21, EU:C:2023:104, 41. pont); 2025. november 27‑i Manuel Costa Filhos ítélet (C‑643/24, EU:C:2025:923, 40. pont).
21      Lásd ebben az értelemben: 2023. február 16-i Lufthansa Technik AERO Alzey ítélet (C-393/21, EU:C:2023:104, 34. és 35. pont).
22      Lásd a 805/2004 rendelet (8) preambulumbekezdését, valamint „A polgári és kereskedelmi ügyekben a határozatok kölcsönös elismerése elvének végrehajtására irányuló intézkedési program tervezetéről” (2001/C 12/01) szóló tanácsi közleményt (HL 2001. C 12., 1. és 5. o.).
23      Lásd a 805/2004 rendelet (8) és (9) preambulumbekezdését.
24      A 805/2004 rendelet 1. cikke.
25      Lásd a 805/2004 rendelet 5. cikkét.
26      A 805/2004 rendelet 24. cikkének (2) bekezdése.
27      A 805/2004 rendelet 25. cikkének (2) bekezdése.
28      2025. november 27‑i Manuel Costa Filhos ítélet (C‑643/24, EU:C:2025:923, 53. pont). Lásd még: 2023. február 16‑i Lufthansa Technik AERO Alzey ítélet (C‑393/21, EU:C:2023:104, 45. pont).