62007FJ0039_LT
Šalys
Sprendimo motyvai
Rezoliucinė dalis
Šalys
Byloje F‑39/07
dėl pagal EB 236 ir AE 152 straipsnius pareikšto ieškinio
Manuel Campos Valls, Europos Sąjungos Tarybos pareigūnas, gyvenantis Briuselyje (Belgija), atstovaujamas advokatų S. Orlandi, A. Coolen, J.-N. Louis ir É. Marchal,
ieškovas,
prieš
Europos Sąjungos Tarybą, atstovaujamą M. Arpio Santacruz ir I. Šulce,
atsakovę,
TARNAUTOJŲ TEISMAS (trečioji kolegija),
kurį sudaro teisėjai P. Mahoney (pirmininkas), H. Kanninen (pranešėjas) ir S. Gervasoni,
posėdžio sekretorius R. Schiano, administratorius,
atsižvelgęs į rašytinę proceso dalį ir įvykus 2008 m. birželio 5 d. posėdžiui,
priima šį
Sprendimą
Sprendimo motyvai
1. Šiuo ieškiniu, kurio faksimilę Tarnautojų teismo kanceliarija gavo 2007 m. balandžio 23 d. (originalas gautas 2007 m. balandžio 25 d.), M. Campos Valls prašo panaikinti, pirma, Paskyrimų tarnybos sprendimą, kuriuo į Europos Sąjungos Tarybos A generalinio direktorato (GD) „Personalas ir administracija“ III departamento „Vertimai ir dokumentų parengimas“ ispanų k. skyriaus vadovo pareigas (toliau – pareigos, dėl kurių kilo ginčas) paskirtas G. ir, antra, sprendimą atmesti jo kandidatūrą eiti pareigas, dėl kurių kilo ginčas.
Teisinis pagrindas
2. Pagal Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų (toliau – Tarnybos nuostatai) 4 straipsnį:
„Pareigūnai nepaskiriami į tarnybą ir nepaaukštinami darbe jokiais tikslais, išskyrus laisvos darbo vietos užėmimą, kaip numatyta šiuose Tarnybos nuostatuose.
Apie laisvas darbo vietas institucijoje pranešama tos institucijos personalui, jei paskyrimų tarnyba nusprendžia, kad tą laisvą darbo vietą reikia užimti.
Jeigu laisvos darbo vietos negalima užpildyti perkeliant pareigūną, paskiriant pareigūną į pareigybę pagal 45a straipsnį ar paaukštinant pareigūno pareigas, apie tai pranešama kitų institucijų darbuotojams ir (arba) organizuojamas vidaus konkursas.“
3. Pagal Tarnybos nuostatų 7 straipsnio 1 dalį:
„Paskyrimų tarnyba, vadovaudamasi vien tik tarnybos interesais ir neatsižvelgdama į pilietybę, kiekvieną pareigūną paskiria ar perkelia į jo lygį atitinkančias pareigas jo pareigų grupėje.“
4. Tarnybos nuostatų 29 straipsnio 1 dalyje numatyta:
„Prieš užpildydama laisvą darbo vietą institucijoje, Paskyrimų tarnyba visų pirma atsižvelgia į šiuos dalykus:
a) ar postas gali būti užimtas:
i) perkeliant pareigūną; ar
ii) paskiriant pareigūną 45a straipsnyje nustatyta tvarka; arba
iii) paaukštinant darbe
institucijos viduje;
< … >
ir tada laikosi konkursų tvarkos, pagal kurią tikrinama kvalifikacija arba rengiami egzaminai, arba ir tikrinama kvalifikacija, ir rengiami egzaminai. < … > “
5. Tarnybos nuostatų 45 straipsnio 1 dalyje nustatyta:
„Sprendimus dėl paaukštinimo priima Paskyrimų tarnyba, atsižvelgdama į 6 straipsnio 2 dalį. Pareigūno pareigos paaukštinamos paskiriant jį į aukštesnį jo pareigų grupės lygį. Pareigos gali būti paaukštintos tik pareigūnams, atrinktiems iš ne mažiau kaip dvejus metus savo lygyje išdirbusių pareigūnų, apsvarsčius pareigūnų, kurių pareigos gali būti paaukštintos, nuopelnus. Lygindama nuopelnus, Paskyrimų tarnyba visų pirma atsižvelgia į ataskaitas apie pareigūnus, kalbas, kurias jie vartoja atlikdami savo pareigas, išskyrus tą kalbą, apie kurios nuodugnų mokėjimą jie yra pateikę įrodymų pagal 28 straipsnio f dalį, ir, kai reikia, jų atliekamų pareigų lygį.“
Faktinės bylos aplinkybės
6. 2006 m. kovo 15 d. personalui skirtame pranešime Nr. 46/06 Tarybos generalinis sekretoriatas paskelbė pranešimą apie laisvą darbo vietą Nr. 60/06 A GD „Personalas ir administracija“ III departamento „Vertimai ir dokumentų parengimas“ ispanų k. skyriaus vadovo pareigoms eiti (A kategorija, 14, 13 arba 12 lygis) (toliau – pranešimas apie laisvą darbo vietą).
7. Pranešimo apie laisvą darbo vietą dalyje „Pareigų aprašymas“ nurodyta:
„(Asmuo:)
– koordinuojant kalbų tarnybų vadovams, bus atsakingas už vadovavimą ispanų k. skyriui, kiek tai susiję su žmogiškaisiais ištekliais (vertėjai, sekretoriai ir pagalbinis personalas) ir bendru darbų atlikimu (dokumentų parengimas, vertimas, revizija ir galutinis parengimas, terminų laikymamsis ir kokybės užtikrinimas),
– dalyvaus nustatant ir įgyvendinant Tarybos generalinio sekretoriato gaires kalbų klausimais, ypač kiek tai susiję su ispanų k.,
– palaikys ryšius su atskirais asmenimis ir nuolat organizuos susitikimus su visu skyriumi ar atskirais jo darbuotojais,
– kiek tai susiję su ispanų k., palaikys ryšius ir bendradarbiaus su atitinkamais kitų institucijų padaliniais,
– administruos numatytus struktūrinius pakeitimus po paskutinės plėtros reorganizuojant A GD „Personalas ir administracija“ III departamentą „Vertimai ir dokumentų parengimas“.
8. Dalis „Reikalaujama kvalifikacija“ išdėstyta taip:
„(Asmuo turi:)
– būti Tarybos pareigūnas,
– būti A* kategorijos ir 14, 13 arba 12 lygio,
– turėti vadovavimo gebėjimų ir suvokti atsakomybę, reikalingą vadovauti kalbos skyriui,
– gebėti administruoti organizacinius pakeitimus,
– būti gerai susipažinęs su Generalinio sekretoriato veikla ir procedūromis; turėti techninių vertimo žinių ir organizavimo įgūdžių, taip pat išmanyti Tarybos generalinio sekretoriato darbo metodus,
– gebėti atlikti koordinavimo ir organizacinius darbus, suprasti žmogiškuosius santykius, turėti bendravimo įgūdžių (darbas grupėje, konfliktų valdymas, lankstumas, darbuotojų motyvacija ir t. t),
– labai gerai mokėti ispanų kalbą. Taip pat mokėti anglų ir (arba) prancūzų kalbas ir gebėti rengti dokumentus viena iš šių dviejų kalbų.“
9. Ieškovas, 1994 m. gruodžio 22 d. paaukštintas į LA 3 lygį (nuo 2006 m. gegužės 1 d. – AD 14 lygis) ir į ispanų k. skyrių paskirtas eiti patarėjo kalbų klausimais pareigas, pateikė savo kandidatūrą pareigoms, dėl kurių kilo ginčas.
10. Po pokalbių su 4 kandidatais, tarp kurių buvo G. ir ieškovas, 2006 m. gegužės 30 d. pateiktoje ataskaitoje atrankos komitetas nusprendė, kad G. yra vienintelis pareigoms, dėl kurių kilo ginčas, eiti keliamus reikalavimus atitinkantis kandidatas, ir atitinkamai rekomendavo pritarti šiai kandidatūrai.
11. 2006 m. birželio 7 d. raštu ieškovui pranešta, kad jo kandidatūrai nepritarta. Šiame rašte nurodyta, kad pasirinktas „kitas kandidatas, kuris labiau tiko
eiti pareigas, dėl kurių kilo ginčas“.
12. 2006 m. birželio 9 d. Tarybos generalinio sekretoriato personalui pranešta apie Paskyrimų tarnybos sprendimą paskirti G. eiti pareigas, dėl kurių kilo ginčas, nuo 2006 m. liepos 1 dienos.
13. 2006 m. rugsėjo 6 d. ieškovas pagal Tarnybos nuostatų 90 straipsnio 2 dalį apskundė sprendimą dėl G. paskyrimo ir sprendimą atmesti jo paties kandidatūrą.
14. 2007 m. sausio 8 d. Sprendimu, kurio faksimilė ieškovo atstovui išsiųsta 2007 m. sausio 11 d., Paskyrimų tarnyba skundą atmetė.
Procesas ir šalių reikalavimai
15. Taikydamas proceso organizavimo priemones Tarnautojų teismas pagal Tarnautojų teismo procedūros reglamento 55 straipsnio 2 dalies d punktą paprašė Tarybos pateikti viso pranešimo apie laisvą darbo vietą teksto ir kandidatų atrankos procedūroje taikomų gairių kopijas.
16. Faksimile, kurią Tarnautojų teismo kanceliarija gavo 2008 m. balandžio 30 d. (originalas gautas 2008 m. gegužės 8 d.), Taryba pateikė:
– viso pranešimo apie laisvą darbo vietą teksto kopiją,
– Tarybos generalinio sekretoriato personalui skirto 2004 m. liepos 14 d. Pranešimo Nr. 113/04, susijusio su Generalinio sekretoriaus pavaduotojo sprendimu Nr. 111/2004, įgyvendinančiu Tarnybos nuostatų XIII priedo 7 straipsnio 4 dalį ir nustatančiu Tarybos generalinio sekretoriato pareigybių struktūrą ir 2004 m. balandžio 30 d. šias pareigybes einančių pareigūnų sąrašą, kopiją,
– 2005 m. birželio 17 d. A* kategorijos pareigūnams skirto rašto, susijusio su skyrių vadovų atrankos procedūra, kopiją,
– 2004 m. lapkričio 9 d. Tarybos generalinio sekretoriato personalui skirto pranešimo Nr. 188/04 dėl skyrių vadovų atrankos procedūros kopiją.
17. Laiške, kuriame pateikė atsakymą dėl proceso organizavimo priemonių, Taryba paaiškino, kad numatė nustatyti naują procedūrą, pagal kurią bus atrenkami asmenys skyrių vadovų pareigoms eiti. Tarybos teigimu, pagal tokią procedūrą atrenkant skyrių vadovus, padarius keletą pakeitimų, numatyta taikyti praktiką, taikomą direktorių darbo vietoms užimti. Taryba taip pat nurodė, kad kol ši procedūra bus įforminta, praktikoje mutatis mutandis
vadovaujamasi procedūra, nustatyta direktorių darbo vietoms užimti. Taigi atrenkant asmenis skyrių vadovų darbo vietoms užimti, Paskyrimų tarnybai talkins atrankos komitetas, kurį sudarys pirmininkas (generalinis direktorius („prašymą pateikusios“ tarnybos direktorius)), du Paskyrimų tarnybos paskirti asmenys ir vienas Personalo komiteto paskirtas asmuo.
18. Per teismo posėdį Tarnautojų teismas paprašė Tarybos pateikti su G. kandidatūra susijusią medžiagą, taip pat – visus atrankos komiteto parengtus dokumentus, susijusius su vertinimu, ar kandidatai atitinka pranešime apie laisvą darbo vietą nurodytus reikalavimus. Tarp šių dokumentų pateiktina ir atrankoje dalyvavusių kandidatų lyginamoji nuopelnų lentelė, jei tokia buvo parengta.
19. Faksimile, kurią Tarnautojų teismo kanceliarija gavo 2008 m. birželio 18 d. (originalas gautas 2008 m. birželio 20 d.), Taryba įvykdė Tarnautojų teismo prašymą. Faksimile, kurią Tarnautojų teismo kanceliarija gavo 2008 m. liepos 7 d. (originalas gautas 2008 m. liepos 12 d.), ieškovas pateikė pastabas dėl Tarybos pateiktų dokumentų.
20. 2008 m. liepos 12 d. Sprendimu Tarnautojų teismas baigė žodinę proceso dalį ir pradėjo pasitarimų procedūrą.
21. Ieškovas Tarnautojų teismo prašo:
– panaikinti Paskyrimų tarnybos sprendimus atmesti jo kandidatūrą ir į pareigas, dėl kurių kilo ginčas, paskirti G.,
– priteisti iš Tarybos bylinėjimosi išlaidas.
22. Taryba Tarnautojų teismo prašo:
– atmesti ieškinį,
– nurodyti kiekvienai šaliai padengti savo bylinėjimosi išlaidas.
Dėl teisės
23. Grįsdamas savo ieškinį ieškovas nurodo tris pagrindus, susijusius su akivaizdžia vertinimo klaida, pranešimo apie laisvą darbo vietą pažeidimu ir Tarnybos nuostatų 45 straipsnio pažeidimu.
24. Ieškovo nurodytus ieškinio pagrindus reikia nagrinėti visus kartu, nes jie grindžiami tais pačiais argumentais.
Šalių argumentai
25. Ieškovas visų pirma primena, kad pranešime apie laisvą darbo vietą nurodytuose reikalavimuose numatyta, jog kandidatai privalo būti gerai susipažinę su Tarybos generalinio sekretoriato veikla, procedūromis ir darbo metodais, taip pat turėti techninių vertimo žinių ir organizavimo įgūdžių.
26. Tačiau, ieškovo teigimu, gavęs Europos Sąjungos teisės diplomą G. pradėjo dirbti Europos Bendrijų Komisijos vartotojų apsaugos tarnyboje, vėliau paskirtas į Tarybos generalinio sekretoriato „E GD 6 (Balkanai)“, į „H GD 1 (Prieglobstis)“, galiausiai į už bendruosius administracinius klausimus atsakingos tarnybos skyrių, sprendžiantį su administracijos modernizavimu, audito priežiūra ir vienodu požiūriu susijusius klausimus. Todėl G. „neturėjo jokio su vertimu susijusio išsilavinimo ir profesinės patirties, konkrečiau kalbant, – susijusių su specifinėmis techninėmis vertimo žiniomis, taip pat – su naujais darbo metodais ( Trados
ir Euramis ) (Tarybos generalinio sekretoriato) vertimų tarnyboje“.
27. Dublike ieškovas teigia, kad nors su vertimu ir kokybės kontrole susijusias užduotis atlieka vertėjai ir kokybę tikrinantys asmenys, o ne A GD „Personalas ir administracija“ III departamento „Vertimai ir dokumentų parengimas“ skyriaus vadovai, vis dėlto iš pranešimo apie laisvą darbo vietą teksto matyti, kad asmuo, kuris bus paskirtas eiti pareigas, dėl kurių kilo ginčas, turi prisiimti atsakomybę už vadovavimą ispanų k. skyriui, kiek tai susiję su žmogiškaisiais ištekliais ir bendru darbų atlikimu (dokumentų parengimas, vertimas, revizija ir galutinis parengimas, terminų laikymasis ir kokybės užtikrinimas). Ieškovas abejoja, ar skyriaus vadovas gali prisiimti kokią nors atsakomybę visame vertimo procese neturėdamas gerų ir patvirtintų techninių vertimo žinių. Skyriaus vadovas ypač turėtų gebėti patikrinti kokybę kontroliuojančio asmens ir vertėjų darbą tam, kad valdytų žmogiškuosius išteklius ir visą darbą.
28. Nepaisant to, kad G. turi ketverių metų patirtį administracinio valdymo srityje, Taryba negali įrodyti, kad šis kandidatas turi techninių vertimo žinių. Net darant prielaidą, kad G. turi tam tikrų žinių vertimo srityje, bet kuriuo atveju jų negalima prilyginti ieškovo techninėms vertimo žinioms. Ieškovas gali įrodyti, kad šias žinias jis sukaupė per daugelį metų.
29. Šio sprendimo 19 punkte minėtose pastabose ieškovas teigia, jog atrankos komitetas konstatavo, kad G. neturėjo nei lingvisto išsilavinimo, nei profesinės patirties ir kad jo požiūris gali būti technokratinis. Šiuo atžvilgiu ieškovas remiasi atrankos komiteto vertinimo forma, kurios dalyje „Su pareigomis susiję aspektai“ nurodyta, kad G. „neturi nei lingvisto išsilavinimo, nei profesinės patirties“, o dalyje „Su valdymu ir darbu grupėje susiję aspektai“ numatyta, kad G. „požiūris gali būti technokratinis“.
30. Be to, ieškovas priekaištauja, kad atrankos komitetas ir Paskyrimų tarnyba neatsižvelgė į tris paskutines kandidatų vertinimo ataskaitas. Jo teigimu, iš jo vertinimo ataskaitų aiškiai matyti, kad jis atitinka visus keliamus reikalavimus, įskaitant valdymo gebėjimus ir reikalavimus, susijusius su atsakomybe, kurios reikia norint vadovauti lingvistų komandai, taip pat – koordinavimo ir organizavimo sugebėjimus.
31. Pagaliau tose pačiose šio sprendimo 19 punkte minėtose pastabose ieškovas taip pat išreiškia nuomonę, kad atrankos komitetas padarė akivaizdžią vertinimo klaidą nurodydamas, kad neigiamas su jo kandidatūra susijęs aspektas – nepakankamos anglų k. žinios, tačiau nepaminėjo, kad jis moka prancūzų kalbą. Šiuo atžvilgiu ieškovas pastebi, kad pranešime apie laisvą darbo vietą keliamuose reikalavimuose nurodyta, kad reikia labai gerai mokėti ispanų k. ir turėti anglų ir (arba) prancūzų k. žinių, kurių užtektų rengti dokumentus viena iš šių dviejų kalbų.
32. Taryba visų pirma atsako, kad G. atitinka visus reikalavimus, nurodytus pranešime apie laisvą darbo vietą, todėl nuspręsdama į pareigas, dėl kurių kilo ginčas, skirti G. Paskyrimų tarnyba, naudodamasi savo diskrecija, nepadarė akivaizdžios klaidos.
33. Be to, Taryba pabrėžia, kad reikalavimus, nurodytus pranešime apie laisvą darbo vietą, reikia vertinti atsižvelgiant į pranešimo apie laisvą darbo vietą dalį, kurioje aprašomos vykdytinos užduotys. Pranešime apie laisvą darbo vietą nurodyta, kad skyriaus vadovo darbas – vadovauti A GD „Personalas ir administracija“ III departamento „Vertimai ir dokumentų parengimas“ ispanų k. skyriui, o ne atlikti vertėjo funkcijas kontroliuojant skyriaus darbuotojų vertimus.
34. Konkrečiai kalbant, kiek tai susiję su techninėmis vertimo žiniomis, kurias reikalaujama turėti pagal pranešimą apie laisvą darbo vietą, Taryba teigia, jog iš šio reikalavimo aiškiai matyti, kad nereikalaujama turėti profesinės patirties vertimų srityje – užtenka turėti techninių vertimo žinių. Šiuo klausimu Taryba nurodo, kad panašu, jog ieškovas painioja žinias ir patirtį vertimo srityje.
35. Taryba taip pat nurodo, kad vykdydamas ankstesnes funkcijas G. įgijo specifinių techninių vertimo žinių, taip pat – su darbo metodais šioje srityje susijusių žinių, ypač kiek tai susiję su metodais, padedančiais pagerinti bendrą darbų atlikimą. Vis dėlto ieškovas nepateikia jokių įrodymų argumentui, kad, priešingai nei nusprendė atrankos komitetas, kuris nurodė, kad tik G. atitiko keliamus reikalavimus, ieškovas atitinka visus reikalavimus, nurodytus pranešime apie laisvą darbo vietą, pagrįsti.
36. Galiausiai Taryba teigia, kad ieškinio pagrindas, susijęs su Tarnybos nuostatų 45 straipsnio pažeidimu, nepriimtinas, nes ieškovas nepaaiškino, kaip Paskyrimų tarnyba pažeidė šią nuostatą.
37. Šiuo atžvilgiu Taryba papildomai nurodo, kad Tarnybos nuostatų 45 punkte daroma nuoroda į sprendimus dėl paaukštinimo, tačiau nagrinėjamu atveju į pareigas, dėl kurių kilo ginčas, paskirta pagal Tarnybos nuostatų 4 straipsnį, 7 straipsnio 1 dalį ir 29 straipsnio 1 dalį, nes tiek ieškovas, tiek G. turėjo lygį, patenkantį į pranešime apie laisvą darbo vietą nurodytą lygių skalę (12–14 lygiai).
38. Tarybos teigimu, iš to matyti, jog galima suprasti, kad ieškovo pateiktais argumentais daroma nuoroda tik į kandidatūrų pareigoms, dėl kurių kilo ginčas, lyginamąją analizę. Ši analizė atlikta padedant atrankos komitetui. Taigi argumentai, susiję su tuo, kad nesilaikyta Tarnybos nuostatų 45 straipsnyje kartu su 29 straipsnio 1 dalimi numatytų sąlygų, yra nepagrįsti.
39. Triplike Taryba nurodo, kad techninės vertimo žinios yra tik vienas iš reikalavimų, nurodytų pranešime apie laisvą darbo vietą. Skyriaus vadovo uždavinys – vadovauti skyriui. Šiuo atžvilgiu, priešingai nei ieškovas, G. atitinka pranešime apie laisvą darbo vietą numatytus reikalavimus.
Tarnautojų teismo vertinimas
40. Ieškovas teigia, kad G., paskirtas eiti pareigas, dėl kurių kilo ginčas, neatitinka visų pranešime apie laisvą darbo vietą nurodytų reikalavimų. Jis neturi jokio išsilavinimo ar profesinės patirties vertimų srityje, būtent techninių vertimo žinių. Teismo posėdyje ieškovas patikslino, kad sprendimas nepritarti jo kandidatūrai taip pat neteisėtas, nes nurodyta, kad jis neatitinka pranešime apie laisvą darbo vietą nurodytų reikalavimų. Taigi ginčas susijęs su ieškovo ir G. kvalifikacijos vertinimu, atsižvelgiant į pranešime apie laisvą darbo vietą nurodytų reikalavimų aiškinimą.
41. Pagal nusistovėjusią teismo praktiką naudodamasi didele diskrecija skiriant pareigūnus Paskyrimų tarnyba privalo atidžiai ir nešališkai išnagrinėti pateiktas kandidatūras, sąžiningai vadovautis pranešime apie laisvą darbo vietą nurodytais reikalavimais ir atmesti šių reikalavimų neatitinkančias kandidatūras. Iš tikrųjų pranešimas apie laisvą darbo vietą yra teisinis pagrindas, kurį Paskyrimų tarnyba pati sau nustato ir kuriuo turi griežtai vadovautis (1989 m. vasario 28 d. Teisingumo Teismo sprendimo van der Stijl ir Cullington prieš Komisiją, 341/85, 251/86, 258/86, 259/86, 262/86, 266/86, 222/87 ir 232/87, Rink. p. 511, 51 punktas ir 1993 m. kovo 18 d. Teisingumo Teismo sprendimo Parlamentas prieš Frederiksen, C‑35/92 P, Rink. p. I‑991, 15 ir 16 punktai; 1998 m. gegužės 12 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo Wenk prieš Komisiją, T‑159/96, Rink. VT, p. I‑A‑193 ir II‑593, 63 punktas; 2005 m. vasario 3 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo Mancini prieš Komisiją, T‑137/03, Rink. VT, p. I‑A‑7 ir II‑27, 85 punktas; 2005 m. gegužės 4 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo Sena prieš AESA, T‑30/04, Rink. VT, p. I‑A‑113 ir II‑519 80 punktas; 2005 m. liepos 5 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo Wunenburger prieš Komisiją, T‑370/03, Rink. VT, p. I‑A‑189 ir II‑853, 51 punktas ir 2006 m. liepos 4 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo Tzirani prieš Komisiją, T‑45/04, Rink. VT, p. I‑A‑2‑145 ir II‑A‑2‑681, 46 punktas).
42. Norėdamas nustatyti, ar Paskyrimų tarnyba neperžengė teisiniu pagrindu nustatytų ribų, Tarnautojų teismas visų pirma turi nustatyti, kokie reikalavimai buvo nurodyti pranešime apie laisvą darbo vietą, ir patikrinti, ar Paskyrimų tarnybos pasirinktas kandidatas į laisvą darbo vietą iš tikrųjų juos atitinka (1997 m. kovo 19 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo Giannini prieš Komisiją, T‑21/96, Rink. VT, p. I‑A‑69 ir II‑211, 20 punktas; minėtų sprendimų Wenk prieš Komisiją
64 punktas ir Tzirani prieš Komisiją
48 punktas). Galiausiai Tarnautojų teismas turi išnagrinėti, ar Paskyrimų tarnyba, kiek tai susiję su ieškovo gebėjimais, nepadarė akivaizdžios vertinimo klaidos, vietoj ieškovo pasirinkdama kitą kandidatą (minėtų sprendimų Wenk prieš Komisiją
72 punktas ir Mancini prieš Komisiją 92 punktas).
43. Atliekant šią analizę turi būti apsiribojama klausimu, ar, atsižvelgiant į informaciją, kuria administracija galėjo remtis atlikdama vertinimą, šį vertinimą ji atliko laikydamasi pagrįstų ribų ir naudodamasi įgaliojimais nepadarė akivaizdžios klaidos. Taigi Tarnautojų teismas negali Paskyrimų tarnybos atlikto kandidatų kvalifikacijos vertinimo pakeisti savuoju (minėto sprendimo Wenk prieš Komisiją
64 straipsnis; 2001 m. rugsėjo 19 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo E prieš Komisiją, T‑152/00, Rink. VT, p. I‑A‑179 ir II‑813, 29 punktas; 2003 m. spalio 14 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo Wieme prieš Komisiją, T‑174/02, Rink. VT, p. I‑A‑241 ir II‑1165, 38 punktas; 2003 m. lapkričio 11 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo Faita prieš CES, T‑248/02, Rink. VT, p. I‑A‑281 ir II‑1365, 71 punktas ir minėto sprendimo Tzirani prieš Komisiją
49 punktas).
44. Atsižvelgiant į minėtus principus visų pirma reikia nustatyti, kokios kvalifikacijos buvo reikalaujama pranešime apie laisvą darbo vietą, kurios, kaip teigia ieškovas, G. neatitiko.
45. Pranešimo apie laisvą darbo vietą dalyje „Pareigų aprašymas“ yra šio sprendimo 7 punkte pateiktos penkios pastraipos. Pranešimo apie laisvą darbo vietą dalyje „Reikalaujama kvalifikacija“ septyniose pastraipose išdėstyti reikalavimai, pateikti šio sprendimo 8 punkte. Dviejose pirmosiose iš šių septynių pastraipų, kurios yra bendro pobūdžio, reikalaujama, kad kandidatai būtų A* kategorijos 14, 13 arba 12 lygio Tarybos pareigūnai. Paskutinioji pastraipa susijusi su kalbinėmis žiniomis. Trečiojoje, ketvirtojoje ir šeštojoje pastraipose reikalaujama turėti valdymo, koordinavimo ir organizacinių gebėjimų. Galiausiai pagal penktąją pastraipą reikalaujama, kad kandidatai būtų „gerai susipažinę su Generalinio sekretoriato veikla ir procedūromis“ ir turėtų „techninių vertimo žinių ir organizavimo įgūdžių ir išmanytų Tarybos generalinio sekretoriato darbo metodus“.
46. Kadangi ieškovas ginčija, kad G. turi žinių vertimo srityje, reikia manyti, kad šioje byloje keliamas klausimas dėl su pranešimo apie laisvą darbo vietą dalies „Reikalaujama kvalifikacija“ penktojoje pastraipoje numatyto reikalavimo, susijusio su techninėmis vertimo žiniomis. Be to, savo pastabose ieškovas ypač pabrėžia šį reikalavimą.
47. Antra, reikia pabrėžti, kad ieškovas neteigia, jog ispanų k. skyriaus vadovas turi atlikti su vertimu ar vertimo kokybės kontrole susijusias užduotis. Tačiau jis tvirtina, kad tam, jog galėtų vykdyti su valdymu susijusias funkcijas bei prisiimti atsakomybę už organizavimą, šio skyriaus vadovas turi turėti geras technines vertimo žinias.
48. Šiuo atžvilgiu reikia konstatuoti, jog iš paties pranešimo apie laisvą darbo vietą teksto matyti, kad neužtenka to, jog kandidatai turėtų tik su valdymu ir organizavimu bei su Tarybos generalinio sekretoriato veikla susijusių žinių. Kandidatai taip pat privalėjo turėti specifinių su vertimu susijusių žinių, nes buvo nustatytas techninių vertimo žinių reikalavimas.
49. Taigi, trečia, reikia nustatyti reikalavimo turėti techninių vertimo žinių prasmę ir apimtį.
50. Kaip pabrėžia Taryba, reikalaujamos kvalifikacijos negalima aiškinti neatsižvelgiant į pareigų aprašymą (šiuo klausimu žr. minėto sprendimo Tzirani prieš Komisiją
53 punktą). Pagal šio sprendimo 7 punktą nurodant šią kvalifikaciją pabrėžiama, kad asmuo, kuris eina pareigas, dėl kurių kilo ginčas, yra atsakingas už valdymą ir organizavimą. Todėl reikalavimą turėti techninių vertimo žinių reikia aiškinti atsižvelgiant į šį specifinį asmens, kuris eina pareigas, dėl kurių kilo ginčas, vaidmenį.
51. Šiuo atžvilgiu reikia pastebėti, kad atsižvelgiant į tai, jog su pareigomis, dėl kurių kilo ginčas, susijusios užduotys nėra tiesiogiai susijusios su vertimu ar vertimo kokybės kontrole – iš esmės jos susijusios su valdymo ir organizavimo užduotimis – negalima manyti, kad reikalavimas turėti techninių vertimo žinių reiškia, kad reikalaujama tokios kvalifikacijos, kaip antai būtina vertėjo ar vertimą kontroliuojančio asmens darbo vietai užimti. Be to, reikia pastebėti, kad pranešime apie laisvą darbo vietą nenurodytas reikalavimas turėti išsilavinimą ar patirties vertimų srityje.
52. Tokį aiškinimą dėl skyriaus vadovo vaidmens patvirtina Tarybos pateikti dokumentai, kuriuose aprašoma nauja A GD „Personalas ir administracija“ III departamento „Vertimai ir dokumentų parengimas“, į kurio sudėtį patenka kalbų tarnyba ir atitinkamai ispanų k. skyrius, struktūra. Ypač iš dokumento „(Tarybos generalinio sekretoriato) administracijos modernizavimas, pranešimas dėl tinkamiausios A GD („Personalas ir administracija“, III departamento „Vertimai ir dokumentų parengimas“) struktūros, nauja administracinė struktūra“ 2004 m. liepos 8 d. redakcijos matyti, kad skyriaus vadovas „atskaitingas kalbų skyriaus vadovams“ ir kad jis „atsakingas už vadovavimą skyriui ir bendrą darbų atlikimą“. Pagal šį dokumentą kiekviename kalbos skyriuje bus asmuo, atsakingas už visų dokumentų kokybę.
53. Gerai matyti, kad vienas A GD „Personalas ir administracija“ III departamento „Vertimai ir dokumentų parengimas“ reorganizavimo tikslų – suteikti skyriaus vadovui valdymo funkcijas, o asmeniui, skyriuje atsakingam už darbų kokybę, teks atsakomybė už visų dokumentų ir būtent jų vertimo kokybę.
54. Iš šios skyriaus vadovui tenkančių užduočių analizės matyti, kad Paskyrimų tarnyba neperžengė su vertinimu susijusių įgaliojimų, kiek tai susiję su klausimu, kaip aiškinti pranešime apie laisvą darbo vietą nurodytą reikalavimą turėti techninių vertimo žinių.
55. Reikia nustatyti, ar G. atitiko šį reikalavimą.
56. Iš dokumentų, kuriuos Taryba pateikė Tarnautojų teismo prašymu, matyti, kad iš šešių asmenų sudarytą atrankos komitetą Taryba patvirtino 2006 m. balandžio 7 dieną. Tam, kad būtų lengviau per pokalbius vertinti kandidatus, atrankos komitetas nusprendė naudotis vertinimo forma. Šią formą sudarė trys dalys su numatytu didžiausiu balų skaičiumi už kiekvieną iš jų, t. y. 30 balų už dalį „Asmeninės savybės“, 30 – „Su pareigomis susiję aspektai“ ir 40 – „Su valdymu ir darbu grupėje susiję aspektai“. Atrankos komitetas taip pat nusprendė, kad mažiausiai 50 iš 100 balų surinkę kandidatai gali būti pasiūlyti eiti pareigas, dėl kurių kilo ginčas.
57. Atrankos komitetas suorganizavo pokalbius su keturiais kandidatais, tarp kurių – ieškovas ir G. Po šių pokalbių kiekvieno kandidato atžvilgiu užpildyta viena vertinimo formos versija, atspindinti visų atrankos komiteto narių nuomonę. Šioje versijoje taip pat nurodytas kiekvienam kandidatui pagal kiekvieną iš trijų formos vertinimo dalių suteiktų balų skaičius ir bendras gautų balų skaičius. Iš šių vertinimo formų matyti, kad iš viso G. gavo 70 balų, iš kurių – 24 balus už dalį „Asmeninės savybės“, 18 balų už dalį „Su pareigomis susiję aspektai“ ir 28 balus už dalį „Su valdymu ir darbu grupėje susiję aspektai“.
58. G. vertinimo formos dalyje „Su pareigomis susiję aspektai“ nurodyti šie teigiami dalykai: „Labai gerai susipažinęs su (Tarybos generalinio sekretoriato) veikla (kiek tai susiję su politiniais, taip pat – su administraciniais klausimais) – Dalyvavo rengiant pasiūlymą reorganizuoti A GD „Personalas ir administracija“ III departamentą „Vertimai ir dokumentų parengimas“ – Aktyviai dalyvavo specialistų komisijoje, svarsčiusioje optimalią kalbų tarnybos struktūrą“. Kaip neigiamas dalykas minėtoje formos dalyje nurodyta: „neturi nei lingvisto darbo patirties, nei išsilavinimo“.
59. Iš Tarybos pateiktų dokumentų, būtent G. prašymo paskirti į kitas pareigas ir jo gyvenimo aprašymo taip pat matyti, kad jis aktyviai dalyvavo rengiant A GD „Personalas ir administracija“ III departamento „Vertimai ir dokumentų parengimas“, kuriam priklauso kalbų skyriai, reformą ir kad keletą metų buvo „atsakingas už administracijos modernizavimo projektus, ypač susijusius su pareigų aprašymu, organizacijos struktūra (įskaitant skyriaus vadovo pareigybės įsteigimą Tarybos generaliniame sekretoriate), finansų paskirstymu, administracijos decentralizacija, A GD „Personalas ir administracija“ III departamento „Vertimai ir dokumentų parengimas“ reforma ir gera administracine praktika“.
60. Atsiliepime į ieškinį Taryba, be kita ko, nurodo, ir ieškovas to neginčija, kad 2002 m. G. paskyrus į už bendruosius klausimus atsakingos tarnybos skyrių, sprendžiantį su administracijos modernizavimu, audito priežiūra ir vienodu požiūriu susijusius klausimus, jis buvo atsakingas už projektą Nr. 11, susijusį su administracijos modernizavimo veiksmų planu (PAMA), numatančiu A GD „Personalas ir administracija“ reformą. Tarybos teigimu, „šis projektas buvo suskirstytas į penkias dalis, atitinkamai susijusias su centriniu koordinavimu, kalbų tarnybomis, sekretoriato tarnybomis, dokumentine ir terminologine pagalba, tinkamu sekretoriato veiklos organizavimu ir pagalba tarnyboje ir techninėmis paslaugomis“. Taryba priduria, kad būdamas projektų vadovas G. priklausė „A GD „Personalas ir administracija“ III departamento „Vertimai ir dokumentų parengimas“ ekspertų grupei dėl veiksmų plano, skirto Tarybos generalinio sekretoriato administracijos modernizavimui“. 2002–2004 m. ši grupė A GD „Personalas ir administracija“ III departamentui „Vertimai ir dokumentų parengimas“, taip pat už administracijos modernizavimą atsakingam generaliniam direktoriui parengė pranešimus dėl dokumentinės ir terminologinės pagalbos, priemonių, skirtų užtikrinti kokybę, vertinimo ir revizijos užd uočių, keitimosi pagrindine informacija, vertėjų naudojimosi kompiuteriais ir atitinkama įranga.
61. Šiomis aplinkybėmis, atsižvelgiant į tai, kaip aiškinamas reikalavimas turėti techninių vertimo žinių, ieškovas negali teigti, kad nuspręsdama, jog G. atitiko pranešime apie laisvą darbo vietą nurodytus reikalavimus Paskyrimų tarnyba šių reikalavimų nesilaikė. Taip pat reikia pridurti, kad, atsižvelgiant į pateiktą reikalavimo turėti techninių vertimo žinių aiškinimą, nesvarbus ieškovo argumentas, kad G. vertinimo formos dalyje „Su pareigomis susiję aspektai“ kaip neigiamas dalykas nurodyta, jog G. „neturi nei lingvisto darbo patirties, nei išsilavinimo“, nes pagal pranešimą apie laisvą darbo vietą nereikalaujama turėti tokios darbo patirties ar tokio išsilavinimo.
62. Pagaliau reikia išsiaiškinti, ar atmesdama ieškovo kandidatūrą Paskyrimų tarnyba nepadarė akivaizdžios vertinimo klaidos.
63. Šiuo atžvilgiu reikia konstatuoti, kad sprendime atmesti ieškovo kandidatūrą Paskyrimų tarnyba jį informavo, jog buvo pasirinktas kitas kandidatas, „kuris labiau tiko eiti pareigas“, dėl kurių kilo ginčas.
64. Per teismo posėdį Tarybos atstovas aiškino, kad, Paskyrimų tarnybos teigimu, palyginti su G., ieškovas mažiau tiko eiti pareigas, dėl kurių kilo ginčas.
65. Kaip nurodyta šio sprendimo 56 punkte, atrankos komitetas nusprendė, kad mažiausiai 50 iš 100 balų pagal vertinimo formą surinkę kandidatai gali būti pasiūlyti eiti pareigas, dėl kurių kilo ginčas. Be to, reikia konstatuoti, kad atrankos komitetas neatmetė nė vienos iš keturių kandidatų, kurie buvo pakviesti į pokalbį, kandidatūros remdamasis tuo, kad jie neatitiko kurio nors pranešime apie laisvą darbo vietą nurodyto reikalavimo ir kad šie pokalbiai surengti prieš atrankos komitetui palyginant kandidatūras.
66. Taigi reikia pabrėžti, kad ieškovo kandidatūra neatmesta motyvuojant tuo, kad jis neturėjo vienos iš pranešime apie laisvą darbo vietą reikalaujamų kvalifikacijų – tai padaryta atlikus kandidatų nuopelnų lyginamąją analizę. Aplinkybė, kad pareigūno nuopelnai yra akivaizdūs ir pripažinti, nereiškia, kad lyginant kandidatų nuopelnus kitų pareigūnų nuopelnai nebus didesni (minėto sprendimo Wunenburger prieš Komisiją
74 punktas; 2008 m. spalio 22 d. Tarnautojų teismo sprendimo Tzirani prieš Komisiją, F‑46/07, dar nepaskelbto Rinkinyje, 119 punktas).
67. Taigi šioje byloje reikia išnagrinėti, ar lygindama G. ir ieškovo nuopelnus Paskyrimų tarnyba nepadarė akivaizdžios vertinimo klaidos.
68. Šiuo atžvilgiu reikia pastebėti, kad ieškovo argumentai iš principo grindžiami prielaida, jog bus pritarta tam, kaip jis aiškina su techninėmis vertimo žiniomis susijusį reikalavimą. Tačiau kadangi, kaip nurodyta šio sprendimo 49–54 punktuose, tokį aiškinimą reikia atmesti, ieškovas negali teigti, jog Paskyrimų tarnyba padarė akivaizdžią vertinimo klaidą.
69. Iš tikrųjų, pirma, konstatuotina, kad G. ir ieškovą atrankos komitetas vertino labai skirtingai. Kaip nurodyta šio sprendimo 57 punkte, iš viso G. gavo 70 balų: 24 balus už dalį „Asmeninės savybės“, 18 – už dalį „Su pareigomis susiję aspektai“ ir 28 – už dalį „Su valdymu ir darbu grupėje susiję aspektai“. Ieškovas gavo tik 42 balus: 10 – už dalį „Asmeninės savybės“, 20 – už dalį „Su pareigomis susiję aspektai“ ir 12 – už dalį „Su valdymu ir darbu grupėje susiję aspektai“.
70. Antra, reikia konstatuoti, kad, atsižvelgiant į tai, kaip aiškintinas pranešime apie laisvą darbo vietą nurodytas reikalavimas dėl techninių vertimo žinių, ieškovo argumentais neužginčijama atrankos komiteto naudotos vertinimo formos struktūra, būtent kiek tai susiję su svarba, teikiama pranešime apie laisvą darbo vietą numatytam reikalavimui dėl valdymo gebėjimų.
71. Trečia, ieškovas nepateikia įrodymų, kad jis geriau nei G. atitinka pranešime apie laisvą darbo vietą keliamus reikalavimus, aiškintinus atsižvelgiant būtent į reikalavimą dėl techninių vertimo žinių.
72. Iš to matyti, kad nuspręsdama, jog G. kandidatūra labiau atitiko reikalavimus, keliamus eiti pareigas, dėl kurių kilo ginčas, Paskyrimų tarnyba nepadarė akivaizdžios vertinimo klaidos.
73. Šios išvados negali paneigti kaltinimas, kad vykdydamas savo veiklą atrankos komitetas neatsižvelgė į tris paskutines vertinimo ataskaitas ir taip pažeidė Tarnybos nuostatų 45 straipsnį. Visų pirma atsiliepime į ieškinį Taryba teigia, kad į tris paskutines vertinimo ataskaitas buvo atsižvelgta. Šio sprendimo 19 punkte minėtose pastabose ieškovas konstatuoja, kad Tarybos Tarnautojų teismui pateiktuose dokumentuose nenurodyta, jog minėtos ataskaitos buvo nagrinėjamos. Tačiau remiantis vien aplinkybe, kad kandidatų vertinimo formose nėra nuorodos į minėtas vertinimo ataskaitas, negalima daryti išvados, kad atrankos komitetas šių ataskaitų nenagrinėjo (šiuo klausimu žr. 2008 m. rugsėjo 25 d. Tarnautojų teismo sprendimo Strack prieš Komisiją, F‑44/05, dar nepaskelbto Rinkinyje, 165 punktą). Be to, reikia pastebėti, kad net jeigu ieškovo vertinimo ataskaitose būtų minimi organizaciniai ir su valdymu susiję gebėjimai, jis neįrodė, kad iš minėtų ataskaitų būtų matyti, jog nuspręsdama, kad, palyginti su juo, G. kandidatūra labiau tinka pareigoms, dėl kurių kilo ginčas, Paskyrimų tarnyba padarė akivaizdžią vertinimo klaidą. Šiuo atžvilgiu reikia turėti omenyje didelį skirtumą, kurį lygindamas ieškovo ir G. nuopelnus nustatė atrankos komitetas.
74. Galiausiai net darant prielaidą, kad atrankos komitetas padarė klaidą vertindamas ieškovo anglų k. žinias, to neužtenka įrodyti, kad Paskyrimų tarnyba padarė akivaizdžią vertinimo klaidą. Šiuo atžvilgiu taip pat reikia turėti omenyje didelį skirtumą, kurį lygindamas ieškovo ir G. nuopelnus nustatė atrankos komitetas. Be to, reikia konstatuoti, kad savo gyvenimo aprašyme ieškovas paminėjo, jog moka ne tik prancūzų, bet ir anglų k., ir pabrėžė, kad šios kalbos žinios yra puikios. Kalbant apie ieškovo prancūzų k. žinias reikia pastebėti, kad tai, jog atrankos komitetas jų nepaminėjo vertinimo formoje nei kaip teigiamo, nei kaip neigiamo aspekto, taip pat neįrodo, kad padaryta akivaizdi vertinimo klaida.
75. Remiantis visu tuo, kas išdėstyta, matyti, kad ieškinio pagrindus, susijusius su akivaizdžia vertinimo klaida, pranešimo apie laisvą darbo vietą pažeidimu ir Tarnybos nuostatų 45 straipsnio pažeidimu, reikia atmesti, ir nėra reikalo nagrinėti Tarybos pateikto prieštaravimo dėl pagrindo, susijusio su Tarnybos nuostatų 45 straipsnio pažeidimu, priimtinumo. Todėl reikia atmesti visą ieškinį.
Dėl bylinėjimosi išlaidų
76. Pagal Tarnautojų teismo procedūros reglamento 122 straipsnį šio reglamento II dalies 8 skyriaus nuostatos, susijusios su bylinėjimosi išlaidomis ir teismo išlaidomis, taikomos tik Tarnautojų teismo po šio reglamento įsigaliojimo dienos, tai yra 2007 m. lapkričio 1 d., gautose bylose. Su nagrinėjama sritimi susijusios Pirmosios instancijos teismo procedūros reglamento nuostatos ir toliau taikomos mutatis mutandis
byloms, kurių Tarnautojų teismas nebaigė nagrinėti iki šios dienos.
77. Pagal Pirmosios instancijos teismo procedūros reglamento 87 straipsnio 2 dalį pralaimėjusiai šaliai nurodoma padengti bylinėjimosi išlaidas, jei laimėjusi šalis to reikalavo. Tačiau pagal to paties reglamento 88 straipsnį bylose tarp Bendrijų ir jų tarnautojų institucijos pačios padengia savo išlaidas. Kadangi ieškovas bylą pralaimėjo, kiekviena šalis turi padengti savo bylinėjimosi išlaidas.
Rezoliucinė dalis
Remdamasis šiais motyvais,
TARNAUTOJŲ TEISMAS (trečioji kolegija)
nusprendžia:
1. Atmesti ieškinį.
2. Kiekviena šalis padengia savo bylinėjimosi išlaidas.